title: Vuoksi

text: Antrean jälkeen Vuoksi levenee ja muodostaa 21 kilometriä pitkän suvantojärven, Kuparsaarenselän. Vuosalmen jälkeen Vuoksi muodostaa uuden, 26 kilometriä pitkän suvantojärven, josta joki haarautuu kahdeksi uomaksi. Vanhempi ja alkuperäisempi uoma on Käkisalmen luona Laatokkaan laskeva niin sanottu Vanha Vuoksi. Vuonna 1857 suoritetun Sakkolan Kiviniemen kannaksen puhkaisun seurauksena päälasku-uomaksi muodostui kuitenkin Kiviniemen koskesta Suvannonjärven ja Taipaleenjoen kautta kulkeva uusi reitti. Samalla Käkisalmen haara menetti merkitystään kuivumatta kuitenkaan kokonaan.


title: Vuoksi

text: Aiemmin Vuoksella oli myös läntinen sivuhaara, joka laski Viipurinlahden Suomenvedenpohjaan muun muassa Kaltoveden, Noskuanselän, Ventelänselän ja Juustilanselän muodostaman järvireitin kautta. Tämä uoma oli olemassa vielä pitkään historiallisella ajalla, mutta sulkeutui vähitellen maankohoamisen myötä. Lopullisesti sen hävitti vasta Kiviniemen kannaksen puhkaisu.


title: Vuoksi

text: Vuoksi on myös suosittu virkistyskalastuskohde.


title: Vuoksi

text: Talvisodan aikana Vuoksella käytiin Karjalankannaksen taisteluita.


title: Vuoksi

text: Suomen puolella Vuoksessa ovat Fortum Oyj:n omistamat Tainionkosken ja Imatrankosken vesivoimalaitokset. Vuoksen suurin vesivoimalaitos, Imatran vesivoimalaitos, rakennettiin jo vuonna 1928. Toisen maailmansodan jälkeen rakennettiin lisäksi Tainionkosken vesivoimalaitos vuonna 1949. Rauhanteossa Venäjän puolelle rajaa jäivät Enson (Svetogorskin) ja Rouhialan vesivoimalat.


title: Siikajoki (joki)

text: Siikajoki on Siikajoen vesistön pääosin Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva 160 kilometriä pitkä joki. Siikajoki alkaa Kajaanin kaupungin alueella sijaitsevasta Pieni-Kaakkuri-järvestä, ja se laskee Perämereen Siikajoen kunnan alueella. Joen vesistöalue ulottuu Kajaanin, Pyhännän, Vaalan, Siikalatvan, Kärsämäen, Haapaveden, Raahen, Limingan ja Siikajoen kuntien alueille.


title: Siikajoki (joki)

text: Joen vesistöalueen pinta-ala on 4 318 km² ja sen järvisyys 2,2 %. Sen suurin sivu-uoma on Lamujoki. Joen muita sivu-uomia ovat Pyhännänjoki, Mulkuanjoki, Neittävänjoki ja Luohuanjoki. Vesistöalueen merkittävimpiä luonnonjärviä ovat Iso Lamujärvi, Pyhännänjärvi ja Kurranjärvi sekä tekojärviä Kortteisen tekojärvi ja Uljuan tekojärvi.


title: Siikajoki (joki)

text: Siikajoen yläjuoksua kutsutaan nimellä Siikalatva. Siikalatvan alue on huomattavan soista. Pääuoman varressa ovat Kestilän, Rantsilan, Paavolan, Revonlahden ja Siikajoen kirkonkylät. Jokilaakson alajuoksu on viljavaa maatalousmaisemaa.


title: Kalajoki (joki)

text: Kalajoki on Kalajoen vesistön 130 kilometriä pitkä laskujoki Pohjanmaalla. Se alkaa Reisjärvestä ja laskee Perämereen. Kalajoen varrella on useita säännöstelyaltaita suurimpana Hautaperän tekojärvi Haapajärvellä, minkä tarkoitus on kevättulvien säännöstely ja sähköntuotanto. Kalajoesta tuli jääkauden jälkeen noin 8 000 vuotta sitten Päijänteen ja Saimaan yhteinen laskujoki. Muistona siitä on kanjoni Haapajärven Pitkäkankaalla. Päijänne mursi uuden laskujoen, Kymijoen, Heinolassa noin 6 100 vuotta sitten ja Saimaa uuden laskujoen, Vuoksen, Imatralla noin 5 000 vuotta sitten.


title: Kalajoki (joki)

text: Kalajoen vesistöalueella on neljä vesivoimalaa, joiden yhteisteho on 12 MW.


title: Simojoki

text: Simojoki on Simojoen vesistön Lapin maakunnan eteläosassa sijaitseva 193 kilometrin pituinen laskujoki, jonka alkulähde on Simojärvi Ranualla. Simojoki laskee Perämereen Kemijoen suun kaakkoispuolella Simossa. Simojoen vesi on runsaan humuksen värjäämää, sillä valuma-alueella on runsaasti ojitettuja metsiä ja turvetuotantoalueita sekä maataloutta etenkin joen keski- ja alajuoksun osalta.


title: Simojoki

text: Simojoki saa alkunsa Simojärvestä, joka laskee jokeen Kaitavirran kohdalla. Joen yläjuoksu on pääasiassa erämaista ja asumatonta, ja vesi on kirkasta. Mainittavia koskia yläjuoksulla ovat Aurakoski, Saarikoski, Toivakkakoski ja Vääräkoski. Simojokeen on suunniteltu useasti voimalaitoksia, mutta tätä ei ole nähty tarpeelliseksi Kemi- ja Oulujoen lukuisten voimalaitosten vuoksi.


title: Simojoki

text: Keskijuoksulle päin tultaessa pienet Sääskijärvi ja Kaitajärvi laskevat jokeen. Kelukkajoki, joen ensimmäinen sivujoki, yhtyy jokeen ennen Toljanjärveä. Toljanjärven jälkeen muita Simojoen keskijuoksun pieniä järviä ovat Saarijärvi, Saukkojärvi, Juurikkajärvi ja Portimojärvi. Toinen sivujoki, Kämäjoki, laskee jokeen Saukkojärven ja Juurikkajärven välissä. Portimojärven kohdalla jokeen yhtyvät sivujokina Majavajoki ja Ylijoki. Portimojärveltä etelään joen rantamaisemia alkavat luonnehtia enemmän maanviljelykset ja rantapellot. Ruonajoki ja Suhankojoki liittyvät jokeen viimeisinä Ranuan puolella sijaitsevina sivujokina. Mainittavia koskia keskijuoksulla ovat Toljankoski, Nuupaskosket, Käpälinkosket, Pajukosket, Ruonakoski, Hirvinivat sekä Hosionkoski.


title: Simojoki

text: Simon puolelle ja joen alajuoksulle tultaessa jokeen liittyviä sivujokia ovat Tainijoki ja Kuivasjoki. Joki virtaa Simon kuntakeskuksen halki ja laskee lopulta Perämereen. Simojoen suurimmat kosket sijaitsevat joen alajuoksulla ja niistä mainittavia ovat Maaninkakoski, Mötyskoski, Viherikoski, Tainikoski, Veitsikoski, Kalliokoski, Saukkokoski, Harskukoski, Kuolemankoski ja Mertakoski.


title: Simojoki

text: Simojoen vedenlaatu on kokonaisuudessaan erinomainen – sivujokien vedenlaatu on yleisesti hyvä. Simojoessa on jäljellä joen oma, luontaisesti lisääntyvä lohikanta. Joella käy runsaasti vapaa-ajan kalastajia pyytämässä lohta ja harjusta. Joki soveltuu hyvin perhokalastukseen kokonsa, virtaamansa ja runsaiden koskiensa puolesta. Lohen nousu jokeen alkaa yleensä kesäkuun puolessa välissä, hiljentyen heinäkuussa joen veden lämmetessä. Uusi lohen nousu alkaa vesien viilentyessä elo-syyskuun vaihteessa.


title: Simojoki

text: Simojoen parhaat lohenkalastusalueet sijaitsevat muutaman kymmenen kilometrin matkalla alajuoksulla. Alkukesästä lohta saadaan eniten merta lähinnä olevista koskista, kuten Suu-, Merta- ja Pyttykoskista. Myöhemmin kesällä hyviä ja samalla joen suosituimpia koskia ovat muun muassa Hömmön-, Hanskan- ja Harrikosket, jotka sijaitsevat melko lähekkäin 20–25 kilometriä Simon kylältä yläjuoksulle päin. Simojoen mataluuden vuoksi veneestä kalastaminen on monin paikoin hankalaa, mutta parhaita soutu-uistelusuvantoja ovat Nikkilän-, Yli-, Hovi-, Simoskan- ja Sankasuvanto sekä Koukunmutka.


title: Inarijärvi

text: Inarijärvi, käytetään myös nimiä "Inari" ja "Inarinjärvi" (, ja ), on vajoamajärvi Inarissa Taka-Lapissa. Sen pinta-ala on 1 084 neliökilometriä, ja se on Suomen järvistä kolmanneksi suurin ja koko Lapin suurin. Inarijärvi on Suomen suurin vain yhden kunnan alueella sijaitseva järvi. Järvi laskee Paatsjokea pitkin Barentsinmeren Varanginvuonoon. Järven pinta on 117–119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sitä säännöstellään Paatsjoessa Venäjän puolella sijaitsevalla Kaitakosken voimalaitoksella. Inarijärvi on Päijänteen jälkeen Suomen järvistä syvin. Syvin kohta sijaitsee Vasikkaselällä pohjoisessa painaumassa. Suurin osa Inarijärvestä on kuitenkin matalaa. Inarijärvi ympäristöineen on lähialueen Lappia hieman lämpimämpi. Rantaviivan pituus on noin .


title: Inarijärvi

text: Inarinjärven selkiä ovat Ukonselkä, Kasarinselkä, Sammakkoselkä, Vasikkaselkä ja Satepetäjänselkä. Järvessä on , joista suurimmat ovat Kaamassaari, Mahlatti, Viimassaari ja Roiro. Tunnetuimmat ovat Hautuumaasaari ja Ukonsaari, joka on historiallinen saamelaisten uhripaikka. Korkia Maura -saaressa sijaitsee jääluola, jossa jää ei yleensä sula kesälläkään. Järvellä on runsas autiotupien verkosto. Mahlatti on Suomen sisävesien saarista 21. suurin ja Kaamassaari 22. suurin. Mahlatti on koko Suomen sisävesien suurin saari, johon ei ole kulkuyhteyttä mantereelta.


title: Inarijärvi

text: Järvessä on paljon lohikalaa: lohta, taimenta, nieriää, harmaanieriää, siikaa, muikkua, harjusta ja näiden lisäksi muuta kalaa. Suuri osa kalastosta on istutettua. Kalaston velvoiteistutukset aloitettiin 1976 järven 1940-luvulla alkaneen säännöstelyn aiheuttamien menetysten korvaamiseksi.


title: Inarijärvi

text: Järven alkuperäinen kalasto käsitti vain kymmenen lajia: taimen, nieriä eli rautu, siika (ja sen kääpiömuodot rääpys ja reeska), harjus, hauki, ahven, made, mutu, kymmenpiikki ja kolmipiikki. Näiden lisäksi nyt tavataan istutettuna harmaanieriää, järvilohta sekä muikkua. Järvilohen istutukset lopetettiin vuonna 2001.


title: Inarijärvi

text: Luonnonvaraisen muikun ekologisen lokeron on järvessä alun perin täyttänyt Inarin kääpiöitynyt siikamuoto reeska. Järveen istutettu muikku lisääntyi huomattavasti 1970-luvulta alkaen, ja järven kokonaiskalansaalis nousi yli kaksinkertaiseksi säännöstelyä edeltäneeseen verrattuna, enimmillään 1989. Muikkuboomi kuitenkin ehtyi varsin nopeasti vajaassa kymmenessä vuodessa. Järven kalansaaliit ovat taas kasvaneet 1990-luvulta lähtien, varsinkin suurempien petokalojen osalta. Vuonna 2007 saalis oli noin , josta eniten siikaa (, tästä neljä tonnia reeskaa) ja taimenta (, suurin taimensaalis mistään Suomen järvestä). Muikun saalis oli 19, nieriän 13, harjuksen 12, hauen 12, ahvenen yhdeksän, harmaanieriän kahdeksan, mateen kuusi ja järvilohen kaksi tonnia.


title: Inarijärvi

text: Inarijärveen istutetaan säännöstelyyn liittyvinä velvoitusistutuksina vuosittain noin miljoona kalanpoikasta, pääosin paikallista kantaa olevaa siikaa, nieriää ja taimenta, sekä lisäksi harmaanieriää. Kalansaaliissa istutettujen kalojen osuudeksi kokonaissaaliista näiden lajien kohdalla on arvioitu noin puolet.


title: Inarijärvi

text: Jatkosodan aikana saksalaisten vastuulle jäi Pohjois-Suomen rintama Neuvostoliittoa vastaan. Saksalaisilla oli kaksi tavoitetta: turvata sen sotateollisuudelle tärkeä Petsamon nikkeli sekä katkaista Muurmannin rata ja vallata Murmansk. Tähän tarkoitukseen Luftwaffella oli Lapissa ja saksalaisten miehittämässä Pohjois-Norjassa toistakymmentä lentokenttää. Inarissa ei kuitenkaan ollut tarkoitukseen sopivaa kenttää. Ensimmäisenä sotatalvena 1941–1942 natsien rakennusjärjestö Organisation Todt rakennutti sotavankien avulla lentokentän Inarinjärven jäälle. Kiitotie tehtiin Juutuanvuonon suulle, minne myös tehtiin tarvittavat huoltorakennukset. Kiitotien pitäminen puhtaana tuiskuavasta lumesta oli kuitenkin niin haastavaa, että paikallisten asukkaiden muistitiedon mukaan lentokenttää ei tehty enää seuraavana talvena.


title: Inarijärvi

text: Inarijärven ohjus oli neuvostoliittolainen maaliohjus, joka syöksyi järveen 28. joulukuuta 1984 ja herätti aikanaan suuren mediahuomion.


title: Inarijärvi

text: Inarijärvestä kertovan laulun "Inarinjärvi" on säveltänyt Evert Suonio ja lauletuimman version on suomeksi sanoittanut Eino Leino. Väinö Linnan romaanitrilogia "Täällä Pohjantähden alla" päättyy tähän lauluun.


title: Ukonkivi (Inari)

text: Ukonkivi () eli Ukko eli Ukonsaari sijaitsee Inarijärven Ukonselällä Inarin kirkonkylän edustalla. Kylältä on saarelle matkaa noin 11 kilometriä. Se oli aikoinaan saamelaisten pyhä uhripaikka. Saari on noin 30 metriä korkea.


title: Ukonkivi (Inari)

text: Ukko eli inarinsaameksi "Äijih" oli inarinsaamelaisten tärkein miespuolinen jumalolento. Ukkoa palvottiin saarella ilmeisesti vielä 1800-luvun lopulla. Palvontamenoihin liittyi erilaisten saaliseläinten, kuten peurojen, luiden ja sarvien vieminen saarella sijaitsevaan uhriluolaan. Englantilainen Sir Arthur Evans, myöhemmin Välimeren alueen arkeologina tunnettu, kävi saaren uhriluolalla nuorena opiskelijana vuonna 1873 ja teki paikan päällä kaivauksia. Luolasta löytyi luiden ohella Itä-Venäjältä Kama- ja Vytshegdajoen alueelta peräisin oleva ohimorengas noin 1200-luvulta.


title: Ukonkivi (Inari)

text: Samuli Paulaharju on teoksessaan "Seitoja ja seidan palvontaa" Ukonsaarta kuvaillut näin: ""Inarin länsiosassa, Ukonselän suupuolessa on korkea (30 m.), jyrkkäpäätyinen kalliopahta-saari, Ukko, joka monilukuisten muiden saarien joukosta näkyy jo kauas, kirkollekin, yli penikulman päähän. Kalliopahdassa on iso uhriluola, jo vanhastaan tunnettu. Luolassa on vieläkin jäljellä luita, »karhun ja peuran ja linnun luita.» Vanha inarilainen muistelee vanhoista Inarin jumalista, että »Ukko oli miesjumala Inarin Ukonsaarella ... ja toinen oli naisjumala, Galguvaaran ahkku, Ukonselän pohjukan pohjoisrannalla. Siinä on semmoinen juppura, mutta ei ole enää kiveä. Siinäkin on uhrattu ennen.»""


title: Ukonkivi (Inari)

text: Saarelle tehdään kesäisin risteilyjä Inarin kirkonkylältä saamelaismuseo Siidan rannasta.


title: Pielinen

text: Pielinen (joskus myös "Pielisjärvi") on Pielisen reitin keskusjärvi Vuoksen vesistössä Lieksan, Juuan, Nurmeksen ja Joensuun alueilla Pohjois-Karjalassa. Se on Suomen neljänneksi suurin järvi. Nimensä Pielinen on saanut Pielniemestä, joka sijaitsee Pielisjoen itärannan reunassa Rukaveden pohjoispäässä. Nimeen sisältyvää sanaa pieli, joka merkitsee heinähaasian pystysalkoa tai oven ja ikkunan reunapuuta, on käytetty kuvaannollisessa merkityksessä reunaa tarkoittavana.


title: Pielinen

text: Pielinen on luode–kaakkosuunnassa yli 90 km pitkä ja enimmillään jopa 30 km leveä, ja se on pinta-alaltaan Suomen neljänneksi suurin järvi. Sitä luonnehtivat rannoilla kohoavat jylhät vaarat ja suuret avonaiset järvenselät. Järven pinta-ala on 89 420 hehtaaria eli 894,2 km². Se on 104 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä. Sen tilavuus on 8 999 miljoonaa m³ eli 9,0 km³. Järven keskisyvyys on 10,1 metriä ja suurin syvyys on 61 metriä. Syvin kohta sijaitsee lähellä Paalasmaan saarta.


title: Pielinen

text: Pielinen on saariston pirstoma, joten suuria selkiä löytyy järven eri osista. Järvessä on laskettu olevan 1491 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 715 ha, mikä on noin 14,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 26 on yli neliökilometrin suuruisia, 288 yli hehtaarin suuruisia, 1 103 yli aarin ja loput 74 ovat alle aarin kokoisia. Niistä huomattavimmat ovat Paalasmaa, Kynsisaari, Porosaari, Iso Ristinsaari, Koveronsaari, Hattusaari, Satjanko ja Kelvänsaari.


title: Pielinen

text: Järven pohjoispäässä sijaitsevat kaksi järven pääaltaasta erillistä järvenosaa. Lautiainen, joka on 8,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä, jää Nurmeksen Poronkylässä Akkonsalmen taakse ja vain 2,1 kilometriä pitkä Nurmesjärvi aukeaa heti Mikonsalmen takana Nurmeksen keskustan itäpuolella. Lautiaisen pohjukkaan Ylikylään laskee Saramojoki.


title: Pielinen

text: Kuokkastenjärvi on erillinen järvenosa, joka alkaa Aronsalmesta ja se on 8,1 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se sijaitsee järven luoteispään länsiosassa. Lahdenpohjukkaan laskevassa Pöyhölänjoen joensuussa Kuokkastenkosken voimalaitos. Lieksan kaupungin keskusta sijaitsee Mönninselän rannassa. Lahden pohjukka on järven pääakselin suuntaisena 14,5 kilometriä pitkä, mutta sen lahdensuu aukeaa kohtisuoraan Mahonselkänä, joka on viisi kilometriä leveä ja 6,5 kilometriä syvä. Jauhiainen on itärannalla Vuonislahden kylän ja yli 20 metriä leveän salmen takana sjaitseva järvimäinen lahti. Se on 5,1 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä.


title: Pielinen

text: Järven kaakkoispäässä Pielisjoen luusuassa sijaitsee Rahkeenvesi, joka jää Uimaharjun sillan kohdalla olevan Laiskanvirran taakse. Järvenosa on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Rukavesi sijaitsee myös järven kaakkoispäässä ja se jää Laukkalansaaren ja Uimaharjun väliin. Se on 8,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Juuasta kahdeksan kilometriä kaakkoon sijaitsee Nunnanlahti, joka jää 3,6 kilometriä pitkän Vinkarinniemen taakse suojaan. Lahden pohjukassa sijaitsee Nunnanlahti. Erikoinen ja suojaisa järvenosa on Höljäkkä, jossa Retusaari ja sen saaristo peittää ulapalta taakseen kahdeksan kilometriä pitkän ja kapean alueen, jossa sijaitsee Kopraksen kylä.


title: Pielinen

text:
Järven rantaviivan pituus on 1 718 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 948 kilometriä.
Järven lounaisrannalla sijaitsee kuuluisa Koli ja Kolin kansallispuisto. Lisäksi järven rannoilla sijaitsevat Lieksan ja Nurmeksen kaupungit sekä Juuan kirkonkylä. Etelässä Rukaveden rannalla on Joensuun Uimaharjun taajama.


title: Pielinen

text: Järvi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Pielisen reitin valuma-alueella (04.4) Pielisen alueeseen (04.41), johon Pielisen lähialue (04.411) kuuluu.


title: Pielinen

text: Pielinen saa vetensä pohjoisesta Valtimon reitistä Kuokkastenjärven kautta sekä Saramojoesta Lautiaisten kautta. Lisäksi Pieliseen laskee Lieksanjokea pitkin Pankajärven vedet sekä Viekijärven kautta Viekijoen vedet. Pielisestä vedet laskevat etelässä Ahvenisenvirran kautta Rukaveteen ja Rahkeenveteen, ja siitä Pielisjokea pitkin Saimaan tasossa olevaan Pyhäselkään.


title: Pielinen

text: Pielisen vedenlaatu on yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan hyvä, Lieksan Mönninselän osalta tyydyttävä.


title: Lokan tekojärvi

text: Lokan tekojärvi on Euroopan unionin suurin tekojärvi, mikäli ei lasketa mukaan padottuja merenlahtia. Se sijaitsee Luiron yläjuoksulla Sodankylässä Lapissa. Allas on saanut nimensä sen kaakkoisrannalla sijaitsevasta Lokan kylästä, ja järvestä käytetään puhekielessä myös nimitystä Lokka. Sen avulla säädellään Kemijoen voimalaitoksille tarvittavaa vesimäärää.


title: Lokan tekojärvi

text: Alimman vedentason kohdalla (240 m mpy.) tekojärven pinta-ala on 216 neliökilometriä ja ylimmällä tasolla (245 m) 418 neliökilometriä. Lokan tekojärven täyttö aloitettiin vuonna 1967. Järvi on siitä lähtien ollut runsaita saaliita antava kala-allas. Merikotkatkin ovat löytäneet järven; niitä vierailee talvellakin järvellä syömässä kalastajien niille tarjoamaa "roskakalaa".


title: Lokan tekojärvi

text: Vuotson kanava yhdistää Lokan toiseen suureen Lapin tekojärveen, Porttipahdan altaaseen.


title: Lokan tekojärvi

text: Sompion aapamaan hukuttaminen sai ankaraa kritiikkiä paitsi alueen asukkailta myös ulkopuolisilta luonnonsuojelijoilta kuten Urpo Häyriseltä ja Pentti Linkolalta. Järven alle jäivät Korvasen, Rieston ja Mutenian kylät sekä lukuisat aavat, joista yksi oli Suomen ja Euroopan siihen saakka pinta-alaltaan suurin suo, Posoaapa. Sompion allasevakkoja on verrattu Karjalan ja muiden luovutettujen alueiden evakkoihin.


title: Lokan tekojärvi

text: Järven saaria ovat Muotkarova, Kotiselkä, Kaitakumpu, Kiimakumpu, Matkusmaa, Pilliranta, Puljusaari, Sokka-Matkusmaa, Kuukkelinmaa sekä Lakkaasaari.


title: Lokan tekojärvi

text: Lokan ja Porttipahtaan tekojärvien alle on jäänyt kantoja ja muuta puumateriaalia, jota on etenkin 2000-luvulla alettu korjata pois. Pääsääntöisesti ranta-alueilta on kerätty pois puumateriaalia matalan vedenpinnan aikana. Syntyneet puu- ja kantokasat on poltettu paikan päällä, sillä puita ei ole voinut hyödyntää energiataloudessa niiden sisältämän hiekan ym. takia.


title: Lokan tekojärvi

text: Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Luiron valuma-alueen (65.9) Lokan tekojärven alueella (65.93), jonka Lokan tekojärven lähialueeseen (65.931) järvi kuuluu.


title: Saana (tunturi)

text: Saana () on 1 029 metriä korkea laakeapäinen tunturi Suomessa Enontekiön kunnan luoteiskolkassa, ”Käsivarren peukalossa”. Tunturi sijaitsee Suomen ainoassa Skandien vuoristoon ulottuvassa osassa. Se kohoaa 556 metriä läheisen Kilpisjärven pintaa ylemmäksi.


title: Saana (tunturi)

text:
Saana on Suomen tunnetuimpia tuntureita ja suosittu nähtävyys ja retkeilykohde. Saanan huipulle johtaa neljän kilometrin mittainen polku, joka lähtee Kilpisjärven retkeilykeskukselta. Luonnonsuojelullisista syistä tunturille saa kiivetä ainoastaan tätä polkua pitkin. Aluksi polku kulkee tunturikoivikossa Saanan loivempana alkavaa luoteispäätä kohti. Koivikon jälkeen alkaa polun jyrkempi osuus, varsinainen tunturille nousu, jota helpottamaan rakennettiin 2000-luvun alussa lähes puolen kilometrin pituiset lankkuportaat. Huonoon kuntoon päässeet portaat päätettiin kesällä 2017 purkaa turvallisuussyistä. Uusien portaiden rakentamiseen etsitään rahoitusta.
Korkeimmalla laella on useampia erikokoisia kivikekoja, jotka lukemattomat Saanalla kävijät ovat kasanneet. Suurin kivikeko on korkeimmalla laella ja sen luona pidetään vieraskirjaa, jonne kävijät voivat kirjoittaa käyntimerkintöjään ja kommenttejaan. Lähellä korkeinta lakea kohoaa linkkimasto, jossa on Digitan alilähetin (täytelähetin) ja matkapuhelintukiasemia. Saanan rinteiltä löytyy vanhoja saksalaisten taisteluasemia ja sotilasromua.


title: Saana (tunturi)

text: Saanan lounaisrinne pahtajyrkänteiden alla rauhoitettiin vuonna 1988 luonnonsuojelualueeksi. Tunturin kiviaines on hyvin kalkkipitoista, mikä mahdollistaa lapinalppiruusun ("Rhododendron lapponicum") tapaisten vaativampienkin tunturikasvien kasvamisen alueella. Sulamisvesien mukana valuneet ravinteet ovat luoneet tunturin juuren painanteisiin poikkeuksellisen rehevää lehtokasvustoa.


title: Saana (tunturi)

text: Perhoslajeista erityisesti tundrasinisiipi ("Plebeius glandon") esiintyy Suomessa vakituisesti vain Saanan alueella. Toinen tyypillinen laji alueella on tunturikeltaperhonen ("Colias nastes"). Lintulajeista Saanan ylärinteillä pesii ainakin Suomessa harvinainen sepelrastas ("Turdus torquatus"), kiiruna (Lagopus mutus), keräkurmitsa (Charadrius morinellus) ja pulmunen (Plectrophenax nivalis).


title: Saana (tunturi)

text: Takavuosien musiikkikappale ”Haltin häät” kertoo tarunomaista historiaa muinaisista jättiläisistä Saanasta ja Mallasta, laulajana naisartisti Taiska. Rockyhtye Kotiteollisuuden versio kappaleesta ilmestyi vuonna 2012 "Sotakoira II" -albumilla. Myös säveltäjä Usko Kemppi on tehnyt Saanaa tunnetuksi kappaleellaan ”Kilpisjärven mahtava Saana”.


title: Saana (tunturi)

text: Saanasta tuli 4.–5. joulukuuta 2017 Suomen 100-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi maailman suurin valotaideteos.


title: Sokosti

text: Sokosti on Saariselän tuntureista korkein. Se sijaitsee Urho Kekkosen kansallispuistossa, Luirojärven itäpuolella Sodankylän kunnan alueella. Sokostilla on useita sivuhuippuja ja sen korkein laki on 718 metrin korkeudessa. Sokosti on suosittu vaellus- ja retkeilykohde. Se kuuluu UK-puisto-Sompio-Kemihaara-Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen. Etäisyys Luirojärvelle on noin kuusi kilometriä ja korkeusero Luirojärven pintaan noin 435 metriä.


title: ACINT

text: ACINT () on akustinen (ääneen perustuva) MASINT, mittaus- ja tunnusmerkkitiedustelun alalaji.


title: ACINT

text: ACINT:a tehdään enimmäkseen vedessä, jossa se on sukellusveneiden ja niiden torjunnan keskeinen tiedustelulaji. ACINT:a voidaan tehdä myös ilmassa, erityisesti matalilla taajuuksilla, jotka etenevät ilmassa pisimmälle.


title: ACINT

text: Keskeisimmät ACINT- välineet ovat:


title: ACINT

text: ACINT:lla saatavia tietoja ovat muun muassa


title: ACINT

text: ACINT:n suoritus vedessä, jossa on useita lämpökerroksia, on erityisen vaikeaa. Tällaista vesi on muun muassa Itämerellä.


title: Tunturi

text: Tuntureiksi kutsutaan Fennoskandiassa sijaitsevia puurajan yläpuolelle ulottuvia pehmeämuotoisia vuoria. Tunturille ei kuitenkaan ole yksiselitteistä määritelmää. Kasvitieteilijät määrittelevät tunturin kasvillisuuden perusteella.


title: Tunturi

text: Tuntureiden syntyminen on seurausta 1,6-3 miljardia vuotta sitten tapahtuneesta kallioperän muodostumisesta ja siinä myöhemmin tapahtuneista muutoksista.


title: Tunturi

text: Vuorijonopoimutukset miljardeja vuosia sitten synnyttivät myös Suomeen Alppien kaltaiset vuoristot. Ne kuluivat kuitenkin niin Keski-Euroopassa kuin Suomessakin voimakkaan eroosion vaikutuksesta pois satojen miljoonien vuosien aikana. Nykyisten Alppien nousu Keski-Euroopassa tapahtui noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Kallioperän levottomuus ulottui myös Fennoskandiaan nostaen kuluneen Skandivuoriston (Ruotsin ja Norjan Kölivuoristo) suunnilleen nykyiseen korkeuteensa sekä siihen kuuluneen Suomen puoleisen pienen alueen, Käsivarren vuoriston, noin 2 000 metrin korkuiseksi.


title: Tunturi

text: Nousu jatkui myös muilla Suomen puoleisilla pois kuluneilla vuoristoalueilla, Karelideilla. Pyöreämuotoisiksi hioutuneet vuorten tyviosat nousivat nykyisiksi tuntureiksi. Niiden arvellaan olleen tuolloin 100–200 metriä korkeampia kuin nykyisin.


title: Tunturi

text: Tuntureiden juurista puhuttaessa puhutaan kallioperästä. Maaperä puolestaan on peruskallion eli kallioperän päällä olevaa irtainta maa-ainesta. Suomessa sen paksuus on 0–100 metriä ja keskimäärin 8,5 metriä.


title: Tunturi

text: Suomen kallioperän muodostumisen aikahaitari on suuri, noin miljardi vuotta: 3 000 miljoonasta vajaaseen 2 000:een miljoonaa vuotta. Ajanjaksoon sisältyy useita erilaisia kehitysvaiheita kuten törmäyksiä ja vuorijonojen muodostumisia. Suomen nuorin kallioperäosa kuuluu noin 1 800 miljoonaa vuotta vanhaan, Ruotsista Karjalaan ulottuvan Svekokarelidien muinaisvuoriston vuorijonopoimutuksen alueeseen. Sen lounaisosa on Pohjanmaalle kaartava Svekofennidien ja koillisosa Kainuusta Länsi-Lappiin ulottuva Karelidien vyöhyke. Noin 90 prosenttia Suomen kallioperästä kuuluu näihin alueisiin.


title: Tunturi

text: Suomen tuntureiden ikä voidaan arvioida vaihtoehtoisesti kahden eri tapahtumasarjan perusteella: muinaisesta kallioperän muodostumisesta tai vain 65 miljoonaa vuotta sitten tapahtuneesta vuorten noususta.


title: Tunturi

text: Kallioperän iän ja koostumuksen eli kivilajien perusteella Suomen tunturit voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään, joiden sekä ikä että koostumus poikkeavat merkittävästi toisistaan. Vanhimpia ovat Saariselän tunturit, joiden kallioperä on noin 1,9 miljardin vuoden ikäistä granuliittia. Lähes yhtä vanhoja, mutta koostumukseltaan erilaista kallioperää ovat Länsi- ja Keski-Lapin tunturit kuten tunnetut Ounastunturi, Ylläs, Aakenustunturi, Levi, Kumputunturi sekä Pelkosenniemen Pyhätunturi ja Kuusamon Rukatunturi. Niiden kallioperä muodostuu 1,9–1,8 miljardin vuoden ikäisistä kvartsiiteista. Merkittävästi nuorempi on geologisesti Köli-vuoristoon eli Skandeihin kuuluva Käsivarren Halti ympäristöineen. Sen kivilaji on gabro ja ikä vain noin 450 miljoonaa vuotta.


title: Tunturi

text:
Lapin tuntureiden juurella saattaa kasvaa havumetsää, korkeammalla koivuja, vielä ylempänä hajanaisesti vaivaiskoivuja. Metsänraja on se korkeus, jonka yllä
yhtenäinen metsä ei kasva, puurajan yllä taas ei kasva yksittäisiä puitakaan. Tunturipaljakka on tunturin puuton lakivyöhyke, jolla voi kasvaa heinää, varpuja, sammalta ja jäkälää.
Tunturien kasvillisuusvyöhykkeiden korkeus riippuu leveysasteesta.
Suomen pohjoisimpien tunturien huipulla on vain kivikkoa, sammalta ja jäkälää.


title: Ropi

text: Ropi () on tunturi Enontekiön kunnan alueella. Sen korkeus on 945 metriä.


title: Ropi

text: Ropin ympäristössä on komeat maisemat. Siellä liikkuu vaeltajia, mutta alueelle ei ole merkitty varsinaisia vaellusreittejä.


title: Laxån kunta

text: Laxån kunta () on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen ja Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Laxå.


title: Laxån kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 602,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 656 henkeä (31.12.2015).


title: Laxån kunta

text: Laxå sijaitsee Tukholman ja Göteborgin välisen E20-tien varrella. Kunnassa sijaitsevat Ramundebodan luostarin rauniot ja osa Tivedenin kansallispuistosta.


title: Laxån kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 12,43 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Laxån kunta

text: Ramundebodan maalaiskuntaan alettiin soveltaa kaupunkeja koskevia määräyksiä (ruots. "stadsstadgorna") vuonna 1943, mutta taajaväkistä yhdyskuntaa ei kuitenkaan perustettu alueelle. Vuonna 1946 koko maalaiskunta muutettiin Laxån kauppalaksi.


title: Laxån kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistetuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Tivedenin maalaiskunta kuului tuolloin Skaraborgin lääniin. Laxån kauppalaan tämä uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Tiveden siirrettiin Örebron lääniin ja liitettiin kauppalaan yhdessä Svartåhon kuuluneen Skagershultin seurakunnan kanssa. Laxån kauppala muutettiin vuonna 1971 Laxån kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.


title: Laxån kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 217 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Laxån kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 395 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Laxån kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 024 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.


title: Laxån kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Laxån kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Laxån kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 383 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Laxån kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Laxån kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Laxån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Laxån kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Laxån kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Laxån kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Laxån kunta

text: Lisäksi kunnassa sijaitsee Porlan kappeli.


title: Tunguska

text: Tunguska () sana esiintyy kolmen Jeniseihin laskevan joen nimessä Siperiassa Venäjällä.


title: Juha

text: Juha voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kylie Minogue

text: Kylie Ann Minogue, OBE (s. 28. toukokuuta 1968, Melbourne) tunnettu myös pelkästään etunimellään Kylie, on australialais-brittiläinen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä Australian televisiossa ja saikin tunnustusta roolistaan "Neighbours"-saippuasarjassa jo ennen laulajan uran aloittamista vuonna 1987.


title: Kylie Minogue

text: Hänen ensimmäinen singlensä ”The Loco-Motion” oli seitsemän viikkoa kärkisijalla Australian singlelistalla, ja siitä tulikin vuosikymmenen eniten myynyt levytys. Tämän vuoksi hän ajautui levyttämään tuottajakolmikko Stock, Aitken ja Watermanin kanssa. Hänen ensimmäinen albuminsa "Kylie" ja single ”I Should Be So Lucky” nousivat Britanniassa listan kärkeen. Minogue yritti päästä eroon naapurintytön imagostaan siirtymällä aikuisempaan tyyliin musiikissa ja imagossaan. Hänen singlensä otettiin vastaan hyvin, mutta neljän levyn jälkeen niiden myyntiluvut alkoivat laskea. Tämän seurauksena hän päätti yhteistyön Stockin, Aitkenin ja Watermanin kanssa vuonna 1992.


title: Kylie Minogue

text: Hänen seuraava singlensä ”Confide in Me” nousi listojen kärkeen Australiassa ja oli hitti useassa Euroopan maassa vuonna 1994. Duetto ”Where the Wild Roses Grow” Nick Caven kanssa vuonna 1995 lisäsi hänen uskottavuuttaan artistina merkittävästi. Tämän jälkeen Kylie inspiroitui eri musiikkityyleistä ja artisteista, minkä seurauksena syntyi hänen seuraava levynsä "Impossible Princess" vuonna 1997. Albumi ei menestynyt odotetulla tavalla Euroopassa, mutta Australiassa se oli myyntitilastojen kärjessä.


title: Kylie Minogue

text: Minogue palasi parrasvaloihin vuonna 2000 ”Spinning Around” -singlellään ja "Light Years" -levyllään. Hän esiintyi myös Sydneyn olympialaisten loppuseremonioissa. Uusissa musiikkivideoissa nähtiin seksuaalisesti provosoivampi ja flirttailevampi Kylie, ja hitit seurasivat toisiaan. Single ”Can’t Get You Out of My Head” saavutti ykkössijan yli 40 maassa, ja albumi "Fever" (2001) oli hitti monissa maissa, myös Yhdysvalloissa, missä Minogue oli aiemmin saanut vain vähän tunnustusta. Kylie aloitti konserttikiertueen, joka peruuntui puolessa välissä, kun hänellä todettiin rintasyöpä vuonna 2005. Leikkauksen ja hoitojen jälkeen hän jatkoi kiertuetta vuoden 2006 lopulla.


title: Kylie Minogue

text: Kylie Minogue on myynyt maailmanlaajuisesti yli 80 miljoonaa levyä ja saavuttanut huomattavia musiikkipalkintoja. Hän on vaikuttanut Britanniassa, Japanissa, Australiassa ja Pohjois-Amerikassa 1980-luvulta asti. Hän on tehnyt useita menestyneitä konserttikiertueita ja saanut palkinnon (Australian vuoden viihdyttäjä) esiintymisistään. Vuonna 2007 hänelle myönnettiin Order of the British Empiren kunniajäsenyys Buckinghamin palatsissa, ja seuraavana vuonna hän sai Ordre des Arts et des Lettres -tunnustuksen Ranskan hallitukselta. Minogue vihittiin 27. lokakuuta 2011 Australian Recording Industry Associationin Hall of Famella.


title: Kylie Minogue

text: Kylie Ann Minogue syntyi 28. toukokuuta 1968 Australian Melbournessa, vanhimpana lapsena Ronald Charles Minoguen, irlantilaista syntyperää olevan australialaisen kirjanpitäjän, ja brittiläisen Carol Ann Jonesin, entisen walesilaisen tanssijan, perheeseen. Hänen nuorempi sisarensa Dannii Minogue on poplaulaja, näyttelijä sekä tuomari ohjelmissa "Australia’s Got Talent" ja "The X Factor". Hänen veljensä Brendan toimii uutisten kameramiehenä Australiassa. Minoguen lapset herätettiin Surrey Hillsissä ja koulutettiin Melbournen lähiössä.


title: Kylie Minogue

text: Minoguen sisaret aloittivat uransa lapsina Australian televisiossa. Yksitoistavuotiaasta lähtien Kylie esiintyi pienissä rooleissa saippuasarjoissa, kuten "The Sullivans" ja "Skyways". Vuonna 1985 hänet valittiin yhteen sarjan "The Henderson Kids" päärooleista. Kiinnostuneena urasta musiikin parissa hän teki demon viikoittaisen musiikkiohjelman "Young Talent Time". Hänen siskonsa Dannii Minogue esiintyi ohjelmassa vakituisesti. Kylie valittiin saippuasarjaan "Neighbours" vuonna 1986, ja hän näytteli Charlene Mitchelliä, koulutyttöä, josta tuli huoltoaseman mekaanikko. Hänen suosionsa Australiassa todistettiin, kun hänestä tuli ensimmäinen henkilö, joka voitti neljä Logie-palkintoa samana vuonna.


title: Kylie Minogue

text: Hänen ensimmäinen singlensä ”Locomotion” vietti seitsemän viikkoa ensimmäisellä sijalla Australian singlelistalla ja myi 200 000 kappaletta. Vuonna 1988 Minogue sai ARIA-palkinnon vuoden eniten myydystä singlestä. Sitten matkusti hän Englantiin työskentelemään lauluntekijä- ja levytuottajatrio Stock, Aitken ja Watermanin kanssa. He tiesivät hyvin vähän Kyliestä ja olivat jopa unohtaneet varautua tämän saapumiseen. Niinpä he kirjoittivat ”I Should Be So Lucky” -laulun sillä aikaa, kun Kylie odotti studion ulkopuolella. Kappale saavutti ensimmäisen sijan Britanniassa, Australiassa, Saksassa, Suomessa, Sveitsissä, Israelissa ja Hongkongissa. Hänen esikoisalbuminsa "Kylie" (1988) vietti yli vuoden albumilistalla Britanniassa ja useita viikkoja ykkössijalla. Albumi sai kultaa Yhdysvalloissa ja single ”The Loco-Motion” saavutti kolmannen sijan Billboard Hot 100 -listalla ja ensimmäisen sijan Kanadassa. ”It’s No Secret” julkaistiin vain Yhdysvalloissa, ja se saavutti 37. sijan alkuvuodesta 1989. ”Turn It into Love” julkaistiin singlenä Japanissa, ja se saavutti ensimmäisen sijan hittilistalla. Heinäkuussa 1988 ”Got to Be Certain” -kappaleesta tuli Minoguen kolmas peräkkäinen single, joka ylsi Australian singlelistan kärkeen. Myöhemmin samana vuonna hän lähti "Neighbours"-sarjasta keskittyäkseen musiikkiuraansa. Duetto Jason Donovanin kanssa ”Especially for You” myi lähes miljoona kappaletta Britanniassa alkuvuodesta 1989. Kylien toinen albumi "Enjoy Yourself" (1989) oli menestys Euroopassa, Uudessa-Seelannissa, Aasiassa ja Australiassa. Albumi sisälsi useita onnistuneita singlejä, kuten ”Hand on Your Heart”, joka saavutti ykkössijan Britanniassa. Kylie aloitti ensimmäisen kiertueensa nimeltään Enjoy Yourself Tour Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa. Hänen ensimmäinen elokuvansa "The Delinquents" (1989) oli myyntimenestys Australiassa ja Britanniassa negatiivisista arvosteluista huolimatta.


title: Kylie Minogue

text: Hänen albuminsa "Rhythm of Love" (1990) esitteli entistä kehittyneempää ja aikuisempaa dancemusiikkia. Kypsempää yleisöä kosiskeleva Minogue esiintyi ”Better the Devil You Know” -singlestä lähtien seksuaalisuudestaan tietoisena aikuisena. Hänen suhteensa Michael Hutchencen kanssa nähtiin myös osana muutosta. Singlet albumilta "Rhythm of Love" myivät hyvin Euroopassa ja Australiassa ja olivat suosittuja brittiläisissä yökerhoissa. Kappaleesta ”Shocked” tuli Minoguen kolmastoista peräkkäinen single Britannian Top 10 -listalla. Minogue esitti toukokuussa 1990 The Beatlesin kappaleen ”Help!” konsertissa Liverpoolissa. Yoko Ono ja Sean Lennon tarjosi Minoguelle kiitoksensa hänen tuestaan, ja media kommentoi myönteisesti hänen suoritustaan. Hänen neljäs albuminsa "Let’s Get to It" (1991) saavutti viidennentoista sijan Britannian albumilistalla ja oli ensimmäinen hänen albumeistaan, joka ei päässyt Top 10 -listalle. Hänen neljästoista singlensä ”Word Is Out” oli myös ensimmäinen single, joka jäi puuttumaan Britannian Top 10 -listalta, vaikka myöhemmin singlet ”If You Were with Me Now” Keith Washingtonin kanssa ja ”Give Me Just a Little More Time” saavuttivat neljännen ja toisen sijan. Kylien ensimmäinen kokoelmalevy nimeltään "Greatest Hits" julkaistiin vuonna 1992 ja se saavutti ykkössijan Britanniassa ja kolmannen sijan Australiassa.


title: O-Zone

text: O-Zone oli kolmen Romaniaan muuttaneen moldovalaismiehen muodostama eurodance-yhtye, joka tuli kesällä 2004 ympäri Euroopan tunnetuksi kappaleillaan "Dragostea din tei" ja "Despre tine". Romaniassa niistä tuli hittejä jo julkaisuvuonnaan 2003. O-Zone hajosi vuonna 2005 ja sen jäsenet lähtivät omille soolourilleen.


title: Madonna

text: Madonna, koko nimeltään Madonna Louise Veronica Ciccone, (s. 16. elokuuta 1958 Bay City, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poplaulaja-lauluntekijä, tanssija, tuottaja, lastenkirjailija, elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Pop-ikoniksi tituleerattu Madonna on kaikkien aikojen menestyneimpiä artisteja; hän on myynyt maailmanlaajuisesti yli 300 miljoonaa levyä ja on maailman myydyin naisartisti.


title: Madonna

text: Madonna tunnetaan itseironisuudestaan sekä siitä, että hän kyseenalaistaa yhteiskunnan konservatiivisia arvoja. Hänen työnsä on herättänyt mediassa voimakkaita reaktioita.


title: Madonna

text: Madonna Louise Veronica Ciccone on italialaisen ja amerikkalaisen Silvio ”Tony” Cicconen ja Michiganissa kasvaneen kanadalaissukuisen Madonna Louise Fortinin kolmas lapsi, ja hänellä on viisi sisarusta. Hänet kasvatettiin katolilaisessa perheessä Detroitin Pontiacin ja Rochester Hillsin esikaupunkialueilla. Veronica on Madonnan konfirmaationimi.


title: Madonna

text: Madonnan äiti menehtyi rintasyöpään 30-vuotiaana, 1. joulukuuta 1963, kun Madonna oli viisivuotias. Hänen isänsä Tony Ciccone nai myöhemmin perheen kodinhoitajan Joan Gustafsonin. He saivat kaksi lasta. Tony vaati lastensa ottavan musiikkioppitunteja. Madonna kävi muutaman kuukauden ajan pianotunneilla, kunnes sai isänsä vaihtamaan pianotunnit balettiopintoihin. Hän osoittautui lahjakkaaksi tanssijaksi.


title: Madonna

text: Madonna kävi Rochester Adamsin High Schoolia. Hän menestyi erinomaisesti, varsinkin liikunnassa. Hän oli cheerleader-ryhmän jäsen. Hän valmistui koulusta vuonna 1976. Samana vuonna hän vastaanotti tanssistipendin Michiganin yliopistoon, jossa häntä opetti balettiohjaaja Christopher Flynn.


title: Madonna

text: Vuonna 1977, ohjaaja Flynnin rohkaisemana, Madonna keskeytti opintonsa ja muutti New Yorkiin luomaan tanssiuraa, tarinan mukaan vain 35 dollaria taskussaan. New Yorkissa Madonna eli vaatimattomissa paikoissa sekä ystäviensä ja rakastajiensa luona. Hän työskenteli pienellä palkalla muun muassa Dunkin’ Donutsissa ja Russian Tea Roomissa. Hän ansaitsi rahaa myös toimimalla valokuva- ja taidemallina.


title: Madonna

text: Vuonna 1979 Madonna esiintyi ranskalaisen muusikon Patrick Hernandezin maailmankiertueella taustatanssijana. Kiertueen aikana Madonnan ja Dan Gilroyn välille kehittyi romanssi. He perustivat punk-yhtye "Breakfast Club"in. Madonna soitti rumpuja ja myöhemmin lauloi ja soitti kitaraa. Hän erosi yhtyeestä 1980 ja perusti Emmy-yhtyeen entisen poikaystävänsä, rumpali Stephen Brayn kanssa. Madonna erosi Braysta sekä yhtyeestä pian ja keskittyi dance- ja diskomusiikin sanoittamiseen ja tuottamiseen.


title: Madonna

text: Madonnasta tuli New Yorkin paikallinen tanssiklubikuuluisuus. Hänen vakiopaikkojaan olivat klubit Danceteria ja Kansas Kansas. Samoihin aikoihin julkaistiin hänen ensimmäinen elokuvansa, pienen budjetin "A Certain Sacrifice", jossa hän esitti pääosaa.


title: Madonna

text: Madonna sai levytyssopimuksen 1982. Vuonna 1983 julkaistiin esikoisalbumi "Madonna", jolta nousivat hiteiksi ”Everybody”, "Holiday", "Borderline" ja "Lucky Star".


title: Madonna

text:
Seuraavalta albumilta "Like a Virgin" (1984) julkaistiin hittisinglet ”Like a Virgin”, "Dress You Up" ja "Material Girl". Madonna herätti kohua, kun hän esitti MTV Video Music Awards -tilaisuudessa "Like a Virginin" morsiuspukuun pukeutuneena. Hääpukuihin pukeutuivat myös Britney Spears ja Christina Aguilera 19 vuotta myöhemmin, kun he esittivät kappaleen samassa gaalassa Madonnan kanssa.
Madonna lähti The Virgin Tour -kiertueelle vuonna 1985. Konsertteja oli kaikissa tärkeimmissä Yhdysvaltain kaupungeissa sekä Kanadan Torontossa. New Yorkin Radio City Music Hall -konserttiliput myytiin loppuun ennätyksellisessä 34 minuutissa.


title: Madonna

text: Vuonna 1985 Madonna esiintyi elokuvassa "Missä olet, Susan?" ja sai suorituksestaan kiitosta. Elokuvassa kuultu ”Into the Groove” -kappale nousi listojen kärkeen. Madonnan näyttelijänura ei kuitenkaan saanut tuulta alleen. Myöhemmin hän on esiintynyt lähinnä keskinkertaisina pidetyissä elokuvissa.


title: Madonna

text: Musiikkirintamalla Madonnan menestys oli poikkeuksellista. Poptähdistä vain Michael Jackson ylsi suurempiin myyntilukuihin. Vuonna 1986 ilmestyi Madonnan uran kansainvälisesti myydyin albumi "True Blue", jonka kaikki julkaistut singlet nousivat hiteiksi. Niitä olivat nimikappale sekä "Live to Tell", "Open Your Heart", "Papa Don’t Preach" ja "La Isla Bonita".


title: Madonna

text: Vuonna 1985 Madonna meni naimisiin näyttelijä-ohjaaja Sean Pennin kanssa. Riitaisa avioliitto päättyi eroon vuonna 1989. Samana vuonna Madonna julkaisi "Like a Prayer" -albumin, jossa hän yhdisti uskonnollisuuteen seksuaalisia teemoja. Madonnan sponsori Pepsi vetäytyi viiden miljoonan dollarin mainossopimuksesta, joskin Madonna sai pitää sopimuspalkkion. Julkisuuskohun saattelemana singlet "Like a Prayer", "Express Yourself" ja "Cherish" nousivat maailmalla listojen kärkeen.


title: Madonna

text: Vuonna 1990 Madonna näytteli elokuvassa "Dick Tracy", jonka musiikkina olevasta kappaleesta ”Vogue” tuli yksi hänen uransa tunnetuimmista hiteistä. Hän julkaisi myös ensimmäisen hittikokoelmansa "The Immaculate Collection", jonka hän omisti Paaville. Music Television kieltäytyi esittämästä "Justify My Love" -musiikkivideota sen liian eroottisuuden vuoksi. Madonna julkaisi itsestään kertovan dokumenttielokuvan "In Bed with Madonna". Hänellä oli lyhyt suhde kohutun koripallotähden Dennis Rodmanin kanssa ja hän paljasti olevansa biseksuaali.


title: Madonna

text: Huhtikuussa 1990 Madonna lähti "Blond Ambition Tour" -kiertueelleen. Paavi vaati Madonnan kiertueen kieltämistä katolisissa maissa. Vuonna 1991 julkaistiin kiertueesta kertova dokumenttielokuva "Truth or Dare – In Bed With Madonna". Se esitteli maailmalle seksiä pursuavan ja oikuttelevan supertähden. Madonna kohautti yleisöä sen ensi-illassa Cannesissa riisumalla itsensä alusvaatteisilleen. Vuonna 1992 julkaistiin albumi "Erotica" ja pehmopornokirja "Sex". Madonnaa arvosteltiin itsetarkoituksellisesta seksin esille tuomisesta.


title: Madonna

text: Syyskuussa 1993 Madonna lähti "The Girlie Show" -kiertueelle, joka sisälsi paljasta pintaa, rohkeita asuja ja kappaleita "Erotica"-albumilta. Vuonna 1994 Madonna pyrki pehmentämään julkisuuskuvaansa hillityllä "Bedtime Stories" -albumilla. Hittisingleistä ”Secret” ja ”Take a Bow” huolimatta albumin myynti ei yltänyt takavuosien tasolle.


title: Madonna

text: Vuonna 1995 julkaistiin balladikokoelma "Something to Remember", jota myytiin maailmalla noin kahdeksan miljoonaa kappaletta. Suomessa se nousi Madonnan kaikkien aikojen myydyimmäksi levyksi 93 043 kappaleen myynnillään. ÄKT:n listan mukaan se on Suomen 18. myydyin ulkomaalainen levy. Madonnan singlekokoelmaa "The Immaculate Collectionia" on myyty hieman vähemmän, 92 500 kappaletta. Se on IFPI:n tilastoissa suomen myydyimpien ulkomaalaisten levyjen sijalla 13.


title: Madonna

text: Vuonna 1996 Madonna esiintyi nimiroolissa musikaalielokuvassa "Evita" ja voitti suorituksestaan Golden Globe -palkinnon. "Evitasta" tuli yksi hänen harvoista menestyselokuvistaan.


title: Madonna

text: Vuonna 1998 Madonna julkaisi "Ray of Light" -albumin, josta tuli kaupallinen ja arvostelumenestys. Se poiki useita hittejä, kuten ”Frozen” ja ”Ray of Light”. Albumi poiki myös tekijälleen kolme Grammy-palkintoa.


title: Madonna

text: House-tyyliä ja konerytmejä hyödyntävä tanssilevy "Music" ilmestyi vuonna 2000. Se myi yli kymmenen miljoonaa kappaletta ja sai mairittelevia arvosteluja sekä viisi Grammy-ehdokkuutta. Siltä nousivat suurimmiksi hiteiksi nimikappale ”Music” sekä "Don’t Tell Me". Levyn kansainväliselle painokselle sisältyi Madonnan hyvin menestynyt cover-versio Don McLeanin folk-laulusta ”American Pie”.


title: Madonna

text: Vuoden 2001 "Drowned World Tour" oli Madonnan ensimmäinen kiertue kahdeksaan vuoteen. Samana vuonna julkaistiin kokoelma "GHV2", jota myytiin seitsemän ja puoli miljoonaa kappaletta. Vuonna 2002 Madonna esiintyi sivuroolissa Veritynä James Bond -elokuvassa "Kuolema saa odottaa".


title: Madonna

text: Vuoden 2003 "American Life"-albumi ei menestynyt yhtä hyvin kuin aiemmat. Levyä markkinoidessaan Madonna kritisoi Irakin sotaa. Folk-painotteisesta albumista tuli artistin heikoiten menestynyt. Sitä myytiin maailmanlaajuisesti neljä miljoonaa ja Yhdysvalloissa alle miljoona kappaletta. Albumin singlet menestyivät kehnosti. "Hollywoodista" tuli kahteenkymmeneen vuoteen ensimmäinen Madonnan kappale, joka ei noussut Billboard Hot 100 -listalle. Vuonna 2003 Madonna oli Esteê Lauderin keulakuva.


title: Madonna

text: Elokuussa 2003 Madonna esitti MTV Video Music Awardsissa kappaleensa "Hollywood". Hän suuteli lavalla Britney Spearsia ja Christina Aguileraa. Tapauksesta nousi maailmanlaajuinen mediakohu, ja se sai osakseen sekä ihailua että paheksuntaa. Pian tempauksen jälkeen Madonna ja Spears julkaisivat singlenä "Me Against the Music" -dueton.


title: Madonna

text: 15. syyskuuta samana vuonna Madonnalta ilmestyi lastenkirja "Englantilaiset ruusut", jota myytiin yli 500 000 kappaletta. Hän jatkoi lastenkirjasarjaansa 10. marraskuuta, jolloin ilmestyi "Herra Peabodyn omenat". 2004 ilmestyivät "Jakov ja seitsemän rosvoa" sekä "Abdin seikkailut" ja 2005 "Arvo Uppo-Rikas".


title: Madonna

text:
Toukokuussa 2004 käynnistyi Madonnan Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan keskittynyt The Re-Invention Tour -kiertue. Se tuotti 125 miljoonaa dollaria ja oli vuoden tuottoisin show maailmassa. Lokakuussa 2005 artisti julkaisi toisen itsestään kertovan dokumenttielokuvan "I’m Going to Tell You a Secret", joka käsitteli "The Re-Invention" -kiertuetta ja Madonnan perhe-elämää. Suomessa tv-kanava Nelonen esitti filmin nimellä "Madonna: Salaisuuteni". Dokumentti ilmestyi DVD:nä kesäkuussa 2006.
Heinäkuussa 2005 Madonna konsertoi yhtenä Live 8 -konsertin pääesiintyjistä Lontoon Hyde Parkissa. Seuraavassa kuussa hän joutui syntymäpäivänään ratsastusonnettomuuteen, jossa häneltä katkesi useita luita. Loukkaantuminen vaaransi hänen "Hung Up" -musiikkivideonsa kuvaukset. Lopulta hän joutui tanssimaan videolla kipulääkkeiden vaikutuksen alaisena ja toinen käsi osittain murtuneena.


title: Madonna

text: Marraskuussa 2005 ilmestynyt Madonnan kymmenes studioalbumi "Confessions on a Dance Floor" sai myönteisen vastaanoton. Tanssilevyn ensimmäinen single "Hung Up" rakentui Abban ”Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)” -kappaleen huiluriffin ympärille. Kappaleesta tuli yksi Madonnan uran suurimmista hiteistä.


title: Madonna

text: Albumi nousi listaykköseksi 28 maassa. Sitä myytiin ilmestymisviikollaan kolme ja puoli miljoonaa kappaletta ympäri maailman. Toinen single "Sorry" nousi ilmestymisviikollaan helmikuussa 2006 Ison-Britannian singlelistan kärkeen. Kolmantena singlenä julkaistiin "Get Together" ja neljäntenä "Jump". Kahden vuoden aikana levyä on myyty yli kahdeksan miljoonaa kappaletta.


title: Madonna

text: Maaliskuussa 2006 Madonna ilmoitti, että hän aikoo lopettaa näyttelemisen, koska pelkää näyttelijänmaineensa tuhoavan jokaisen elokuvan, jossa on mukana. Saman vuoden joulukuussa hän aloitti "Filth and Wisdom" -elokuvan ensimmäisenä ohjaustyönään.


title: Madonna

text: Toukokuusta elokuuhun 2006 Madonna teki seitsemännen maailmankiertueensa Confessions Tour. Se ulottui Pohjois-Amerikkaan, Eurooppaan ja Japaniin. Ennen kiertuetta Madonna poseerasi "W"-lehdessä otsikolla "Madonna Rides Again" ("Madonna ratsastaa jälleen").


title: Madonna

text:
Hän kuohutti mediaa balladinsa ”Live to Tell” esityksellä. Siinä hänet nähtiin verenpunaisessa asussa orjantappurakruunu päässään suurella peilipintaisella ristillä.
Kesäkuussa 2006 Madonna esiintyi ruotsalaisen vaateyhtiön H&M:n keulakuvana. H&M tarjosi Madonnalle ja tämän kiertuehenkilöstölle vapaa-ajan vaatteet "Confessions Tour" -kiertueella. Lavapuvut suunnitteli Jean-Paul Gaultier. Vuonna 2007 H&M julkisti Madonnan osittain itse suunnitteleman "M by Madonna" -malliston, josta tuli kaupallinen menestys.


title: Madonna

text:
Confessions Tour nousi musiikin historian tuottoisimpien konserttikiertueiden joukkoon. Se tuotti noin 195 miljoonaa dollaria.
Kiertueen televisiotaltiointi "Madonna: The Confessions Tour – Live From London" kuvattiin 15. ja 16. elokuuta Lontoon Wembley Stadiumlla. Konsertti julkaistiin DVD:nä 22. tammikuuta 2007 kansainvälisesti ja Yhdysvalloissa päivää myöhemmin.


title: Madonna

text: Lokakuussa 2006 Madonna ja hänen miehensä Guy Ritchie adoptoivat Malawista vuoden ikäisen David Banda -pojan. Adoption laillisuudesta kiisteltiin ja sen on arveltiin olevan mainoskikka. Laulaja julkaisi 17. lokakuuta avoimen kirjeen, jossa kertoi olevansa 18 kuukauden ajan Bandan tilapäinen huoltaja. Malawilainen oikeus hyväksyi adoption toukokuussa 2008.


title: Madonna

text: Toukokuussa 2007 internetiin tuli ladattavaksi Pharrell Williamsin kanssa tuotettu ”Hey You” -hyväntekeväisyyslaulu, jonka Madonna sävelsi ilmastonmuutosta vastaan järjestettyä Live Earth -konserttia varten. Heinäkuussa 2007 hän osallistui Live Earth -hyväntekeväisyyskonserttiin Lontoon Wembley Stadiumilla.


title: Madonna

text: 16. lokakuuta 2007 Madonna ilmoitti vaihtaneensa levy-yhtiötä. Hän teki sopimuksen konserttipromoottori Live Nationin kanssa, joka oikeuttaa hänen levyjen jakelun, konserttikiertueiden markkinoinnin sekä lisenssin Madonnan nimeen Sopimuksen kerrottiin olevan 120 miljoonan dollarin (86 miljoonan euron) arvoinen. Sopimus Warner Musicin kanssa velvoitti hänet julkaisemaan vielä yhden studioalbumin ("Hard Candy") ja kokoelman, joka julkaistiin vuonna 2008.


title: Madonna

text: Madonna oli myös Versacen keulakuva vuonna 2005.


title: Madonna

text: Madonnan ensiohjauksen "Filth and Wisdomin" ensi-ilta oli Berliinin elokuvajuhlilla 13. helmikuuta 2008. Samassa kuussa hän pääsi Rock and Roll Hall of Fameen.


title: Madonna

text:
Madonna kertoma, käsikirjoittama ja tuottama dokumentti "I Am Because We Are" sai ensi-iltansa Tribecan elokuvajuhlilla New Yorkissa 24. huhtikuuta 2008.
Madonnan 11. studioalbumi "Hard Candy" julkaistiin huhtikuussa 2008. Albumin ensimmäinen single oli 4 Minutes, jolla ovat mukana Justin Timberlake ja Timbaland. "Hard Candy" sai hyvän vastaanoton ja pääsi useiden maiden listaykköseksi, kuten Argentiinan, Suomen, Japanin, Yhdysvaltojen, Ruotsin ja Ison-Britannian.


title: Madonna

text: "Hard Candylta" julkaistiin yhteensä kolme singleä: ”4 Minutes”, ”Give It 2 Me” sekä ”Miles Away”. ”Miles Away” on Japanissa huhtikuussa 2008 alkaneen "Change"-televisiosarjan tunnusmusiikkina.


title: Madonna

text: Kiistanalainen kirja "Life with My Sister Madonna", jonka kirjoitti Madonnan veli Christopher Ciccone, julkaistiin 14. huhtikuuta 2008. Kirja debytoi sijalla 2 "New York Timesin" best seller -listalla.


title: Madonna

text: Madonna lähti "Hard Candyn" aihein Sticky & Sweet Tour -kiertueelle syksyllä 2008. Kiertue alkoi Cardiffista 23. elokuuta 2008 ja päättyi São Pauloon joulukuussa. Kiertue jatkui kesällä 2009 Euroopan-osiolla. 6. elokuuta 2009 Madonna esiintyi ensimmäistä kertaa myös Suomessa, 85 000 ihmisen yleisölle Helsingin Jätkäsaaressa; konsertti myytiin loppuun muutamassa tunnissa.


title: Madonna

text: Tammikuussa 2009 Madonna esiintyi Louis Vuittonin kevät/kesät 2009 -malliston mainoskuvissa. Kuvat otti muotikuvaaja Steven Meisel.


title: Madonna

text: Syksyllä 2009 Madonna julkaisi kolmannen kokoelmalevynsä, "Celebrationin", jolla oli kaksi uutta kappaletta: ”Celebration” ja ”Revolver”. Molemmat kappaleet julkaistiin singleinä ja ne menestyivät hyvin. Madonna teki laulusta ”Celebration” myös kaksi musiikkivideota – toisessa tanssii hänen oma tyttärensä.


title: Madonna

text: Kesällä 2010 Madonna aloitti toisen elokuvansa "W.E:n" kuvaukset Lontoossa. Hän on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut elokuvan. Elokuvan ensiesitys oli 1. heinäkuuta 2012 Venetsiassa, Italiassa.


title: Madonna

text: Madonna ilmoitti helmikuussa 2012 lähtevänsä maailmankiertueelle, joka kantaa nimeä MDNA World Tour. Kiertue alkoi 31. toukokuuta 2012 Tel Avivista, Israelista ja saapui 12. elokuuta 2012 Helsingin olympiastadionille. Jo ennen alkamistaan kiertue oli jo yksi maailman tuottoisimmista, ja se sai jatkoa vuonna 2013.


title: Madonna

text: Madonna aloitti kesällä 2011 studioalbuminsa "MDNAn" nauhoitukset, ja levy julkaistiin maailmanlaajuisesti 26. maaliskuuta 2012. Heti ilmestymisensä jälkeen albumi kohosi ykköseksi yli 40 maassa. Levyä varten ei tehty minkäänlaista promootiota, paitsi Super Bowlin puoliaikaesitys helmikuussa 2012, jossa Madonna esitti vanhempien klassikoiden lisäksi kappaleen "Give Me All Your Luvin’", uuden levynsä ensimmäisen singlen, joka nousi monissa maissa listojen kärkeen. Toisena singlenä julkaistiin "Girl Gone Wild", joka menestyi hyvin. Kolmanneksi singleksi valittiin "Turn Up The Radio", joka julkaistiin myöhemmin vuonna 2012.


title: Madonna

text: Madonnan albumeja on myyty hänen levy-yhtiönsä mukaan maailmanlaajuisesti yli 200 miljoonaa kappaletta vuoteen 2005 mennessä.


title: Madonna

text: Joulukuussa 2014 Madonnalta vuosi nettiin kolmetoista uutta ennen kuulematonta kappaletta. Tämän vuoksi Madonna päätti vahvistaa olevansa työstämässä uransa kolmattatoista, "Rebel Heart"-studioalbumia, joka julkaistiin maaliskuussa 2015. Albumin vahvistamisen lisäksi Madonna julkaisi yhden nettiin vuotaneista kappaleista, "Living for Loven" albumin ensimmäisenä singlenä 20. joulukuuta 2014. Albumi nousi listojen kärkeen ympäri maailmaa. Albumilta julkaistiin myös singlet "Ghosttown" ja "Bitch I’m Madonna". Syyskuussa 2015 Madonna lähti Rebel Heart Tour -maailmankiertueelle. Kiertue sisälsi yli 80 esiintymistä Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Euroopassa, Aasiassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Toukokuussa 2016 Madonna esitti tribuutin Princelle Billboard Music Awardsissa Las Vegasissa.


title: Madonna

text: Madonna muutti Portugaliin vuonna 2017 adoptiopoikansa jalkapalloharrastuksen vuoksi ja on alkanut kiinnostua fadosta, jota hän ei ollut ennen kuullut. Hän on tutustunut fadista Celeste Rodriguesiin, joka on Amalia Rodriguesin sisko.


title: Madonna

text: Madonnan ensimmäinen aviomies oli näyttelijä Sean Penn. Pari avioitui vuonna 1985 ja erosi 1989. Avioliittoon mahtui monta julkista kriisiä ja huhuja Pennin väkivaltaisuudesta. Eron jälkeen Madonnalla on ollut suhde esimerkiksi koripalloilija Dennis Rodmanin, näyttelijä-ohjaaja Warren Beattyn sekä rap-artisti Vanilla Icen kanssa.


title: Madonna

text: Madonna avioitui vuonna 2000 englantilaisen elokuvaohjaajan Guy Ritchien kanssa. Madonnalla on kaksi biologista lasta, Lourdes Ciccone Leon (s. 14. lokakuuta 1996, isä Madonnan entinen henkilökohtainen valmentaja Carlos Leon) ja Rocco Ritchie (s. 11. elokuuta 2000, isä Guy Ritchie). Lokakuussa 2006 Madonna adoptoi äidittömän David Bandan (s. heinäkuussa 2005) Malawista. Madonna asuu nykyään perheensä kanssa kartanossa Marylebonessa Lontoossa ja omistaa laajalti maata. Lisäksi hän omistaa asunnon New Yorkissa sekä kartanon Beverly Hillsissä. Laulaja on kiistellyt näkyvästi jokamiehenoikeuksista, jotka koskevat esimerkiksi sienestämistä tai retkeilyä hänen maillaan, ja vuonna 2004 Madonnan maat päätettiin osittain sulkea ihmisiltä.


title: Madonna

text: Madonna ja Guy Ritchie erosivat vuonna 2008. Kesäkuussa 2009 Madonna sai Malawin korkeimmalta tuomioistuimelta luvan adoptoida Mercy James -tytön. Madonnan poika Rocco muutti äitinsä luota isänsä kotiin Lontooseen joulukuussa 2015. Madonna adoptoi Malawista 4-vuotiaat kaksostytöt Stellan ja Estherin helmikuussa 2017.


title: Madonna

text: Madonna tunnetaan kabbala-uskonnon intohimoisena opiskelijana ja puolestapuhujana. Omien sanojensa mukaan Madonna kiinnostui kabbalasta vuonna 1996, esikoistyttärensä Lourdesin syntymän aikoihin. Hänen kerrotaan lahjoittaneen miljoonia dollareita Kabbalah Centrelle eli Yhdysvaltain kabbala-keskukselle, ja hän pitää jatkuvasti punaista nauhaa ranteessaan merkkinä uskostaan. Lisäksi mediassa ollaan kerrottu tähden ottaneen lisänimekseen uskonnollisen nimen "Esther". Hän on myös näyttävästi tukenut Kabbalah Centerin "Spirituality For Kids" -hanketta, jonka hän uskoo edistävän lasten hengellistä kehitystä. Vuonna 2005 ilmestyneellä "Confessions on a Dance Floor" -albumilla on kappale nimeltä "Isaac", jonka on epäilty viittaavan juutalaiseen rabbiin Isaac Luriaan (1534–1572) alias Yitzhak Luriaan.


title: Madonna

text: Madonna vastusti Yhdysvaltojen silloista presidenttiä George W. Bushia. Confessions Tour -konserttikiertueellaan vuonna 2006 hän lauloi vuoden 2005 laulunsa ”I Love New York”, jonka oikeiden sanojen ”just go to Texas, isn’t that where they golf?” sijaan hän lauloi: ”Just go to Texas and suck George Bush’s dick!”


title: Madonna

text: Madonna tuki Wesley Clarkia Yhdysvaltain vuoden 2004 presidentinvaaleissa. Syksyllä 2006 hän tiedotti avustavansa Hillary Clintonia vuoden 2008 vaaleissa, samoin kuin myös vuoden 2016 presidentinvaaleissa, jolloin hän piti muun muassa ilmaiskonsertin Washingtonin Square Parkissa Clintonin tueksi.


title: Sertab Erener

text: Sertab Erener (s. 4. joulukuuta 1964 Istanbul, Turkki) on turkkilainen laulaja. Hän voitti vuoden 2003 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Everyway That I Can".


title: Sertab Erener

text: Hän työskenteli aluksi toisen turkkilaisen tähden, Sezen Aksun, kanssa ja julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 1992. Erener on myös esiintynyt duettona José Carrerasin ja Ricky Martinin kanssa. Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisen englanninkielisen albuminsa "No Boundaries".


title: Hutsulit

text: Hutsulit (ukrainaksi гуцули) ovat ukrainalainen vuoristoheimo Koillis-Karpaateilla Länsi-Ukrainassa ja pohjois-Romaniassa (Bukovinan ja Maramureșin alueilla). Heitä on Ukrainassa 21 400 ja Romaniassa 3 890 ja he ovat asuneet nykyisellä alueellaan jo vuosisatoja.


title: Hutsulit

text: Hutsuleilla on omanlainen musiikkityyli, ja muun muassa tunnettu ukrainalainen laulaja Ruslana Lyžytško on ottanut siitä vaikutteita kansanmusiikkipainotteisissa kappaleissaan.


title: Hutsulit

text: Hutsulien yhteiskunta oli perinteisesti keskittynyt metsätalouteen ja metsänhakkuuseen sekä karjan- ja lampaanhoitoon. Heidän uskotaan luoneen Huculponi -nimisen ponirodun. Hutsulien kieltä pidetään länsi-ukrainan murteena, jossa on myös vaikutteita puolan kielestä.


title: Oktaavi

text: Oktaavi on sävelkorkeuden intervalli, joka vastaa taajuuden kaksinkertaistumista. Esimerkiksi 1 000:n ja 2 000 hertsin korkuisten äänten välinen intervalli on oktaavin suuruinen, koska 2 × 1 000 Hz = 2 000 Hz. Vastaavasti 2 000:n ja 4 000 hertsin korkuisten äänten välinen intervalli on myös yksi oktaavi, koska 2 × 2 000 Hz = 4 000 Hz.


title: Oktaavi

text: Tasavireisessä virityksessä oktaavi jaetaan kahteentoista puolisävelaskeleeseen siten, että peräkkäisten sävelten taajuussuhde on vakio. Viritys aloitetaan usein keski-a-sävelestä, jonka taajuudeksi asetetaan 440 Hz.


title: Oktaavi

text: Musiikissa oktaavin päässä toisistaan olevat sävelkorkeudet aistitaan tietyllä tavalla samana. Esimerkiksi naisen ja miehen laulaessa yhtä aikaa samaa melodiaa on sävelkorkeuksien ero yleensä oktaavi, ellei miesääni laula ylempää (esimerkiksi falsetissa). Oktaavin päässä toisistaan olevilla sävelillä onkin tästä syystä sama nimi, ja samannimiset sävelet erotetaan toisistaan erilaisilla indekseillä, esimerkiksi C, c, c, c jne.


title: Token Ring

text: Token Ring on valtuudenvälitysverkko eli rengas, jossa oikeus lähettää tietoa verkossa hallitaan valtuuden eli tokenin kierrättämisellä. Token Ring -verkko on tyypillisesti toteutettu IBM:n kehittämällä kaapelointijärjestelmällä, jossa verkko on fyysisesti tähtimäinen, mutta loogisesti rengas. Token Ring on määritelty IEEE-standardissa IEEE 802.5.


title: Token Ring

text: Nykyään kytketty Ethernet on korvannut Token Ring -verkot käytännössä täysin.


title: Oktaaviala

text: Oktaaviala on musiikkitermi, jonka avulla yhden tai useamman oktaavin päässä toisistaan olevat samannimiset sävelet (c, d, e, f, g, a ja h) voidaan erottaa toisistaan. Samannimiset mutta eri oktaavialoissa sijaitsevat sävelet kuulostavat samankaltaisilta, koska niiden taajuudet ovat toistensa kerrannaisia: esimerkiksi yksiviivaisen a:n eli normaalisävelen (standard pitch) taajuus on nykyään 440 Hz, pienen a:n taajuus 220 Hz ja suuren A:n 110 Hz.


title: Oktaaviala

text: Oktaavialojen nimitykset ovat matalimmasta korkeimpaan "subkontraoktaavi", "kontraoktaavi", "suuri oktaavi", "pieni oktaavi", "yksiviivainen oktaavi", "kaksiviivainen oktaavi" jne. käytännössä "viisiviivaiseen oktaaviin" asti. Sävelistä käytetään vastaavasti nimiä "yksiviivainen a", "suuri C" ja "kontra-D" sen mukaan mihin oktaavialaan ne kuuluvat. Tavallisen pianon ääniala on subkontra-A:sta (27,5 Hz) viisiviivaiseen c:hen (4186 Hz). Pianon ns. keski-C on yksiviivainen c (261,6 Hz). Suurimmissa uruissa ääniala saattaa ulottua jopa subkontra-C:hen (16,35 Hz), joka taajuudeltaan on lähellä ihmisen kuuloalueen alarajaa.


title: Oktaaviala

text: Nuottikirjoituksessa ylennetty tai alennettu nuotti katsotaan kuuluvaksi siihen oktaavialaan, mihin se kuuluisi ylentämättömänä tai alentamattomana: esimerkiksi his¹ ja c² ovat (tasavireisessä järjestelmässä) hertsiarvoiltaan samat (523,2 Hz), mutta ne merkitään eri tavoin nuottiviivastolle ja ne kuuluvat siten eri oktaavialoihin.


title: Oktaaviala

text:
Eri oktaavialojen sävelille käytetään vanhastaan niin sanottua "Helmholtzin merkintätapaa". Tällöin suuren oktaavialan sävelet merkitään suuraakkosin: C, D, E, F jne., pienen oktaavialan taas c, d, e, f jne. Näitä korkeammat ja alemmat oktaavialat merkitään lisäämällä näihin yksi tai useampi ylä- tai alapuolinen indeksointipilkku (͵  ′).
Tällöin yksiviivainen c eli keski-c merkitään c', kaksiviivainen c″, kun taas kontraoktaavin C merkitään ͵C ja kontraoktaavin A ,A. Tässä muodossa merkintää käytti Hermann von Helmholtz vuonna 1863 akustiikkaa käsittelevässä teoksessaan "Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik".


title: Oktaaviala

text: Merkinnästä on käytössä myös useita muunnelmia:


title: Oktaaviala

text: Helmholtzin merkintätapaa käytetään yleisesti tieteellisissä sekä myös lääketieteellisissä yhteyksissä käsiteltäessä äänten vaikutusta ihmisen kuulojärjestelmään.


title: Oktaaviala

text: Varsinkin Yhdysvalloissa on tullut käyttöön myös Helmholtzin merkintätavasta täysin poikkeava niin sanottu "tieteellinen merkintätapa", jossa oktaavialat merkitään alimmasta ylimpään kasvavilla järjestysnumeroilla: subkontraoktaavi on 0, kontraoktaavi 1 ja niin edelleen. Esimerkiksi keski-C on tällöin C4.


title: Oktaaviala

text: Varsinkin aikaisemmin on eri oktaavialoja nimetty usein myös sen mukaan, kuinka monen jalan pituinen molemmista päistä avoin urkupilli antaa kyseisen oktaavialan c-sävelen. Esimerkiksi kontraoktaavi on tällöin 16-jalkainen, suuri oktaavi 8-jalkainen, pieni oktaavi 4-jalkainen oktaavi jne.


title: Oktaaviala

text: Seuraava taulukko osoittaa oktaavialojen merkinnät eri järjestelmissä:


title: Oktaaviala

text: Merkintätapoja voitaisiin vastaavasti jatkaa vielä korkeampiin tai matalampiin oktaavialoihin, mutta niitä ei musiikissa juuri käytetä. Subkontraoktaavin C onkin lähellä ihmisen kuuloalueen alarajaa eli infraäänirajaa.


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Vilhelm II (Friedrich Wilhelm Viktor Albert von Hohenzollern; 27. tammikuuta 1859 Berliini, Saksa – 4. kesäkuuta 1941 Doorn, Saksa ) oli viimeinen Saksan keisari ("Kaiser") ja viimeinen Preussin kuningas ("König") vuosina 1888–1918. Hänen hallintokauttaan Saksan historiassa kutsutaan vilhelmiiniseksi ajaksi.


title: Vilhelm II (Saksa)

text:
Vilhelm II oli yhdistyneen Saksan ensimmäisen keisarin Vilhelm I:n pojanpoika. Hänen vanhempansa olivat keisari Fredrik III ja Britannian kuningattaren Viktorian tytär prinsessa Viktoria. Hän nousi valtaistuimelle niin sanottuna kolmen keisarin vuonna 1888, jolloin hänen isoisänsä kuoli 91-vuotiaana ja hänen kuolemansairas isänsä eli valtaistuimella vain 99 päivää.
Vuodesta 1881 alkaen Vilhelm oli naimisissa Schleswig-Holsteinin prinsessan Augusta Viktorian kanssa. Heillä oli seitsemän lasta:


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Keisarinnan kuoltua 1921 maanpaossa keisari meni uudelleen naimisiin. Uudesta avioliitosta ei ole lapsia.


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Vilhelm II:n hallinto poikkesi ratkaisevasti edeltäjästään. Hänen isoisänsä aikana Saksan politiikkaa oli johtanut maan yhdistymisen pääarkkitehti, valtakunnankansleri Otto von Bismarck, ja keisari oli pysytellyt taka-alalla. Vilhelm II pakotti Bismarckin eroamaan lähes välittömästi valtaan noustuaan 1890 ja loi ”henkilökohtaisen hallinnon” ("Persönliches Regiment"), jossa keisari johti sekä valtakunnan että armeijan hallintoa mahdollisimman pitkälle itse. Vilhelm II oli Bismarckin tavoin aktiivinen sosiaalipolitiikassa ja tuki sairaus- ja eläkevakuutusreformeja. Niin keisarin, hallituksen kuin valtiopäivienkin toimivaltaa kuitenkin rajoitti osavaltioiden laaja itsehallinto.


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Vilhelm II:n eräs lempinimi oli "Reisekaiser", koska hän teki erittäin aktiivisesti vierailuja Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maihin. Lisäksi hän purjehti kesäisin viikkokausia. Keisarin sotilaallista ja ajoittain kovaäänistä imagoa pehmensi hänen ympärillään jopa paraateissa alati juoksennellut mäyräkoira. Susikoirat eivät kuuluneet henkisesti hyvin anglofiilisen keisarin suosikkeihin. Keisari oli mielenlaadultaan huumorintajuinen, joskus jopa ”ilkikurisiin piloihin” taipuvainen; itseään alempia arvohenkilöitä käteltäessä oli hänellä joskus tapana puristaa kipua tuottavan kovaa. Sekä keisarin että Saksan kannalta laivastokilpailu brittien kanssa muodosti poliittisen ja henkisen dilemman, koska aina ensimmäisen maailmansodan syttymiseen saakka maiden välit olivat pääsääntoisesti varsin läheiset. Saksan keisarihymninäkin oli God Save the King (Heil Dir im Siegerkranz).


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Vilhelm II oli ensimmäinen valtiollinen johtohahmo, joka järjestelmällisesti hyödynsi modernia mediaa imagomarkkinoinnissa. 1890-luvun lopulta lähtien keisarin mukana seurasi jokseenkin aina filmiryhmä, joka tuotti uutis- ja pr-elokuvia, joita esitettiin elokuvateatterien päivittäiskatsauksissa. Keisarin puheita levytettiin. 1913 tuotettiin jopa maailman ensimmäinen merkittävä väridokumenttielokuva Nikolai II:n valtiovierailusta Saksaan. Vilhelmin impulsiivisuus ja värikäs kielenkäyttö tuottivat myyviä otsikoita lehtiin ja säännöllisesti myös diplomaattisia pikkuselkkauksia. Maailmanlaajuista huomiota herätti esimerkiksi keisarin 27. heinäkuuta 1900 pitämä ”hunnipuhe”, jossa hän kehotti saksalaisia sotilaita, jotka olivat matkalla Kiinaan kukistamaan boksarikapinaa, tekemään itsensä hunnien tavoin tunnetuksi Kiinassa häikäilemättömällä etenemisellä. Sen sijaan keisarin perhe-elämä ei antanut otsikoihin aihetta. Hän oli uskonnollinen ja konservatiivinen perheenisä, joka piti päivittäin aamuhartauden hovinsa ja kansliansa henkilökunnalle sekä saarnasi Preussin reformoidun kirkon päämiehenä jumalanpalveluksissa. Hohenzollernin suku nimittäin oli reformoituja ja kuului siten katolisten ja luterilaisten dominoimassa valtakunnassaan pieneen vähemmistökirkkoon. Tällä vähemmistöön kuulumisella saattoi olla osuutta siihen, että hallitsijahuoneella ja myös Vilhelm II:lla oli ystävälliset suhteet myös juutalaisväestöön. Niinpä Vilhelm II:n aikana juutalaisille avattiin Saksassa mahdollisuus upseerinuraan.


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Vilhelm II ei ollut Bismarckin tapaan taitava diplomaatti, ja muun muassa Venäjä vieraantui Saksasta Vilhelm II:n aikana. Saksan ja Britannian välejä puolestaan kiristi keisarin Daily Telegraphissa lokakuussa 1908 julkaistu haastattelu, jossa keisari haukkui englantilaisten suhtautumisen Saksaan. Ailahtelevaisen Vilhelm II:n Saksan ulkopolitiikka pyrki maan mahdin kasvattamiseen. Vuonna 1912 Vilhelm II suorastaan toivoi suursotaa Euroopasta, mistä kertoi Itävallassakin 1913, mutta Itävallan kruununprinssi Frans Ferdinandin surmasta syntyneessä kriisissä Vilhelm pelkäsi sodan syttymistä ja pyrki estämään sen viime hetken neuvotteluin Nikolai II:n kanssa, jonka hallitus oli kuitenkin päättänyt että sota Saksaa vastaa on aloitettava.


title: Vilhelm II (Saksa)

text: Tappio ensimmäisessä maailmansodassa sytytti Saksassa vallankumouksen, ja keisari joutui luopumaan kruunusta 9. marraskuuta 1918. Saksa julistettiin pian tämän jälkeen tasavallaksi. Valtakautensa jälkeiset vuodet Vilhelm II vietti maanpaossa Hollannissa, jossa hän myös kuoli 4. kesäkuuta 1941 Doornin kartanossa, Huis Doornissa.


title: GURPS

text: GURPS (Generic Universal RolePlaying System) on roolipelijärjestelmä. GURPS on Steve Jackson Gamesin tuotemerkki. Se soveltuu oikeastaan minkälaiseen ympäristöön tahansa, ja on hyvin laaja ja monipuolinen pelijärjestelmä.


title: GURPS

text: Pelatakseen roolipeliä GURPS-pelijärjestelmällä, tarvitsee perussäännöt sisältävän kirjan 'GURPS Basic Set', josta on julkaistu jo neljä laitosta. Neljännessä laitoksessa perussäännöt on jaettu kahteen kirjaan: GURPS Basic Set Characters ja GURPS Basic Set Campaigns. Perussääntöjä ja pelin sisältöä voi laajentaa muilla kirjoilla, jotka sopivat moniin eri ympäristöissä pelattaviin peleihin. Lisäksi tarvitaan kirjoja liittyen siihen ympäristöön, missä roolipeliä haluaa pelata. GURPSia voi pelata myös itse luomassaan ympäristössä.


title: GURPS

text: GURPSin pelaamiseen tarvitaan muutaman kirjan lisäksi vähintään yksi pelaaja ja yksi pelinjohtaja, kuusisivuisia noppia, kynää ja paperia. GURPS on siis pöytäroolipelijärjestelmä (ei liveroolipeli).


title: GURPS

text: GUPRS-roolipeliä voi siis pelata oikeastaan minkälaisessa ympäristössä tahansa, ja valmiita seikkailuja ja lisäsääntöjä löytyy hyvin monen tyyppisiä. Julkaistuja GURPS kirjoja on monia, mm.:


title: Arvikan kunta

text: Arvikan kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Arvika.


title: Arvikan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 649,03 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 25 841 henkeä (31.12.2015).


title: Arvikan kunta

text: Ylöjärvi on Arvikan ystävyyskaupunki Suomessa.


title: Arvikan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 79,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Arvikan kunta

text: Vuonna 1821 perustettu Arvikan kauppala oli yksi niistä alkuperäisistä kahdeksasta kauppalasta, jotka muodostivat oman kuntansa vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Vuonna 1911 kauppala muutettiin Arvikan kaupungiksi. Arvikan maalaiskuntaan perustettiin Hagan taajaväkinen yhdyskunta. Osa maalaiskuntaa liitettiin kaupunkiin vuonna 1921, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin vuonna 1944.


title: Arvikan kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Arvikan kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.


title: Arvikan kunta

text: Vuonna 1971 Arvikan kaupunki ja yllä mainitut viisi maalaiskuntaa muodostivat nykyisen Arvikan kunnan. Värmskögin alue Stavnäsin maalaiskunnasta liitettiin kuitenkin Grumsin kuntaan ja Bodan alue Brunskogin maalaiskunnasta Kilin kuntaan.


title: Arvikan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Arvikan kaupungin vaakuna. Myös kaikilla maalaiskunnilla oli oma vaakuna. Gunnarskogin maalaiskunnan vaakunan ahma on samassa asennossa kuin Suomessa Kittilän vaakunassa.


title: Arvikan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 144 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Arvikan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 156 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Arvikan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 049 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 79 000 kruunua.


title: Arvikan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Arvikan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Arvikan kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 63,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 410 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Arvikan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Åmotforsin taajamassa on 1 410 asukasta, ja se kuuluu pääosin Edan kuntaan.


title: Arvikan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Arvikan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Arvikan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Arvikan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Arvikan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Arvikan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Arvikan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Arvikan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Köpingin kunta

text: Köpingin kunta () on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Köping.


title: Köpingin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 604,27 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 25 557 henkeä (31.12.2015).


title: Köpingin kunta

text: Teollistumisen myötä Köpingiin on asettunut huomattava määrä ruotsinsuomalaisia, joista osa on ottanut Ruotsin kansalaisuuden. Köpingissä on kaksi suomalaista seuraa: Köpingin Suomiseura ja Suomalainen Kulttuuriseura.


title: Köpingin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 161,66 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 26,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Köpingin kunta

text:
Vuonna 1919 Köpingin maalaiskunta liitettiin Köpingin kaupunkiin. Vuonna 1939 Bron ja Malman maalaiskunnat liitettiin yhteen Bro-Malman maalaiskunnaksi, joka muutti vuonna 1950 nimensä Kolsvan maalaiskunnaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Köpingin kaupunkiin ja Kolsvan maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Köpingin kunta yhdistämällä kaupunki, Kolsvan ja Munktorpin maalaiskunnat sekä Himmeta ja Västra Skedvin seurakunnat jaetusta Medåkerin maalaiskunnasta.


title: Köpingin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 508 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 12,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 197 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Köpingin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 457 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.


title: Köpingin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Köpingin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Köpingin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 254 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Köpingin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Köpingin kunta


title: Köpingin kunta


title: Köpingin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Köpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Köpingin kunta


title: Köpingin kunta


title: Köpingin kunta


title: Qin Shi Huangdi

text: Qin Shi Huangdi (秦始皇帝, alk. Zheng 政, myös Qin Shi Huang ja Shihuangdi, marras-/joulukuu 260 eaa. – 10. syyskuuta 210 eaa.) oli Qinin valtakunnan kuningas 247–221 eaa. ja sen jälkeen yhdistyneen Kiinan Qin-dynastian "ensimmäinen keisari" 221–210 eaa. Hänen nimessään 'huangdi' tarkoittaa suomeksi "keisaria". Hän itse kehitti tämän aikanaan uuden sanan yhdistämällä sanat 'huáng' (皇) ja 'dì' (帝). 'Huáng' tarkoittaa 'suuri' tai 'loistava' ja 'dì' tarkoittaa 'herraa' merkityksessä 'herra Jumala'.


title: Qin Shi Huangdi

text: Qin Shi Huang syntyi Qin-valtiossa, joka oli sen ajan Kiinassa sijaitsevista feodaalivaltioista voimakkain. Hänen isänsä oli kuninkaallisen perheen prinssi. Tuohon aikaan Qin kävi useita sotia ympäröiviä valtioita vastaan välillä hyökäten, välillä puolustautuen. Qin Shi Huang oli 21-vuotias, kun hänestä tuli yhtenäisen Kiinan ensimmäinen keisari. Tosin siihen aikaan valtiota kutsuttiin Qin valtioksi. Yhdessä pääministerinsä Li Si kanssa hän aloitti suuria uudistuksia ja valtavia rakennusprojekteja, kuten Kiinan muurin edeltäjän rakentamisen. Jälkipolvien kannalta merkittävämpiä uudistuksia olivat kiinan kirjoitusjärjestelmän yhdenmukaistaminen ja valtakunnan jakaminen keskitetysti hallittuihin maakuntiin. Hän myös yhtenäisti raha-, paino- ja pituusasteikot. Toisaalta Qin Shi Huangdin kerrotaan vainonneen kirjailijoita ja filosofeja sekä tuhonneen edellisiltä aikakausilta peräisin olevia käsikirjoituksia.


title: Qin Shi Huangdi

text: Qin Shi Huangdi rakennutti itselleen valtavan hautamausoleumin nykyisen Xi'anin kaupungin lähettyville. Hautaa vartioimaan rakennettu yli 7 000 sotilaspatsaasta koostuva terrakotta-armeija on nykyään Kiinan tunnetuimpia nähtävyyksiä, ja siitä osia kierrätetään näytteillä eri puolilla maailmaa.


title: Qin Shi Huangdi

text: Qin Shi Huang jakoi maan 36 provinssiin, joissa jokaisessa oli kolme kuvernööriä. Yksi vastasi alueen armeijasta, yksi kansasta ja kolmas oli kahden edellä mainitun välittäjä. Kuvernöörit olivat keisarin nimittämiä, ja toisaalta keisari saattoi erottaa heidät. Kansasta vastaava kuvernööri valittiin aina muutaman vuoden välein, jottei hän saisi itselleen liian suurta valtaa. Qin Shi Huang rakensi provinssien välille kattavan tie- ja kanavaverkon tehostamaan kauppaa ja nopeuttamaan armeijan liikkeitä sen siirtyessä kapinalliseen provinssiin.


title: Qin Shi Huangdi

text: Qin Shi Huangdin suurimmaksi unelmaksi mainitaan ikuinen elämä. Tarun mukaan hän uskoi elohopean pidentävän elinikää ja söi sitä. Hän lähetti eri puolille valtakuntaa tiedusteluja ikuisen elämän salaisuudesta. Tietoja asiasta on 2000-luvulla löytyneistä vanhoista asiakirjoista. Kerran hän lähti ampumaan varsijousella mereen uskoen ampuvan valtavia kaloja, koska ne estivät pääsyn ikuisen elämän saarelle. Hänen kuolemansa jälkeen hänen pojastaan Ying Huhaista (秦二世) tuli seuraava keisari. Ying Huhai tunnetaan myös nimellä Qin Er Shi (秦二世), seuraavan sukupolven Qin. Hänen valtakautensa jäi kuitenkin lyhyeksi.


title: Qin Shi Huangdi

text: Vaikka Qin Shi Huangdi oli tyrannimainen hallitsija, häntä pidetään Kiinan historiassa eräänlaisena yhdistetyn Kiinan isänä ja yli-ihmisenä. Lait olivat hänen aikanaan äärimmäisen tiukat, ja valtion pääkaupunki oli Xi'an. Myös Mao Zedong ihaili Qin Shi Huangdin johtamistaitoa ja tämän kykyä keskittyä suuriin linjoihin pienten yksityiskohtien sijaan.


title: Tapanila

text: Tapanila () on vanha huvila-alue ja Malmin peruspiiriin kuuluva osa-alue Koillis-Helsingissä pääradan varrella. Yhdessä Tapaninvainion kanssa se muodostaa Tapaninkylän kaupunginosan.


title: Tapanila

text: Tapanilan alueen naapureina ovat lounaassa Ylä-Malmi ja lännessä Tapaninvainio; näihin molempiin rajalinjana toimii Kotinummentie. Pohjoisessa Tapanilankaaren (tie) toisella puolella sijaitsevat Tapulikaupunki ja Puistola. Idässä Malminkaari (tie) määrittää rajan Malmin lentokentän suuntaan. Radan eteläpuolella naapurina on Ala-Malmi.


title: Tapanila

text: Tapanilan länsiosa on pientalovaltainen. Radan itäpuolella on kerrostaloalue, joka on pääosin rakennettu 1970- ja 1980-luvuilla lukuun ottamatta 2003–2005 rakennettua Fallkullan aluetta.


title: Tapanila

text: Tapanilassa toimii vuonna 1908 perustettu työväenyhdistys, jonka omistuksessa on vuonna 1924 valmistunut, nykyisin suojeltu työväentalo.


title: Tapanila

text: Tapanila kuten muukin Uusimaa oli esihistoriallisella ajalla todennäköisesti hämäläisten aluetta. Tapanilan alkuperäinen asutus on ollut mahdollisesti peräisin hämeestä. Alueen vanhan asutuksen kylä on ollut paikannimitutkimuksen perusteella mahdollisesti "Kaukola". Ruotsalaisten keskiajalla toisen ristiretken vanavedessä tekemän Uudenmaan kolonisaation seurauksena alue kuitenkin myöhemmin ruotsalaistui.


title: Tapanila

text: Tapaninkylä oli yksi Helsingin maalaiskunnan vanhimmista ja suurimmista henkikirjakylistä, jossa oli isonjaon päättyessä vuonna 1777 kaikkiaan kaksitoista taloa. Myöhemmin niiden maista muodostettiin useita pienempiä tiloja. Rautatien varteen kylän alueelle perustettiin vuonna 1907 pysäkki, joka myöhemmin korotettiin asemaksi. Varsinaista asemarakennusta ei Tapanilassa enää ole.


title: Tapanila

text: Tapanilaa mainostettiin 1910 näin: ""Missä aiotte asua! Sananen niille, jotka kärsivät asuntokurjuutta pääkaupungissa."" A.B. Parkstad-Wanda-Puistokylä O.Y. osti syksyllä 1906 laajat alueet Tapanilasta ja alkoi seuraavana keväänä myydä siitä palstoja. Alueelle syntyi nopeasti vehreä puutarhaesikaupunki. Radan länsipuolen mäki on paremmin rakentamiseen soveltuvaa ja se rakennettiin ensin. Tapanila muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1908 ja yhdistettiin Malmin kanssa Malmi–Tapanilan yhdyskunnaksi vuonna 1915. Vuoteen 1935 mennessä alueelta lohkottiin noin 2 500 asuntotonttia ja Tapanilasta muodostui Helsingin suurin esikaupunki.


title: Tapanila

text: Kaupunginosa liitettiin Helsinkiin 1946 ja jaettiin Tapanilan ja Tapaninvainion osa-alueisiin vuonna 1959.


title: Tapanila

text: Tapanilassa toimi vuosina 1909–1956 yksi Suomen vanhimmista tanssilavoista, paikallisen työväenyhdistyksen omistama Mosabackan lava. Työväenyhdistyksen näyttämötoiminta on jatkunut vilkkaana nykypäiviin saakka. Tapanilasta kotoisin olevia muusikoita ovat muun muassa Erik Lindström ja Pauli Granfelt.


title: Tapanila

text: Tapanila on omakoti-, rivitalo- ja pienkerrostaloalue. Omakotitaloista on suhteellisen suuri osa vanhoja, 1900-luvun alussa rakennettuja ja myöhemmin kunnostettuja. Kerrostaloissa, rivitaloissa ja paritaloissa on omistus-, osaomistus-, asumisoikeus- ja vuokra-asuntoja. Vuonna 1990 alueen tonttien rakennusoikeudet kaksinkertaistettiin, ja tämän vuoksi uudisrakennuksia alueella on paljon. Samalla pihat kutistuivat ja alueen puutarhamaisuus väheni. Rakennustyylissä on vältytty pahoilta ylilyönneiltä – alueen tyyli on säilynyt hyvin. Yhtenä erikoisuutena alueella on muutama Terijoelta aikanaan siirretty huvila, jotka tunnistaa pyöröhirsirakenteesta.


title: Tapanila

text: Yritys- ja teollisuustoimintaa Tapanilassa on vähän. Aivan rautatien varressa kuitenkin sijaitsee vanha teollisuuskortteli, jossa ovat aikoinaan toimineet autokoritehdas ja Sanduddin tapettitehdas. Nykyään entisen tapettitehtaan rakennuksessa toimii autokorjaamoja, ja siellä on taiteilijoiden työhuoneita sekä nuorten työpaja. Kuoppatien reunalla ollut teollisuus (Fläkt, Mock Doors) on väistynyt tai väistymässä asutuksen tieltä. Tapanilan eteläreunalla sijaitsee kasvava Malmin teollisuusalue.


title: Tapanila

text: Tapanilassa on useita kouluja, muun muassa puretun asbestitehtaan tontille vuonna 2004 valmistunut Hiidenkiven peruskoulu, joka on Helsingin suurimpia kouluja.


title: Tapanila

text: Tapanilassa on oma kirjasto, joka on ollut lakkautusuhan alaisena mutta on yhä toiminnassa. Tapanilan muita palveluja ovat muun muassa asiamiesposti, ruokakaupat, kioski, muutama ravintola ja taidegalleriat.


title: Tapanila

text: Yksi alueen tunnetuimmista urheiluseuroista on yleisseura Tapanilan Erä, jonka salibandyjaosto oli aikanaan Suomen menestynein salibandyseura. Esimerkiksi naisten edustusjoukkue, Erä III, oli ensimmäinen suomalainen joukkue, joka voitti EuroFloorball Cupin mestaruuden.


title: Tapanila

text: Tapanilassa sijaitsee Tapanilan tukikoti, joka on tarkoitettu asunnottomille miehille.


title: Tapanila

text: Pääkatu Päivöläntie halkaisee Tapanilan keskeltä. Kadun puolivälissä on pieni tori, eteläpäässä Tapanilan rautatieasema ja ravintola Dogtori. Urheilutalon vieressä on pieni kirjasto. Pohjoisessa kylä jatkuu kaupungin virallisten rajojen yli Rasmuksentielle, idässä Fallkullaan, etelässä Malmin rajoille ja lännessä Tapaninvainion kujasille. Viralliset rajat ovat paljon pienemmät, ja joissain dokumenteissa Tapanila on kokonaan kadonnut.


title: Silvio Berlusconi

text: Silvio Berlusconi (s. 29. syyskuuta 1936 Milano, Italia) on italialainen poliitikko ja liikemies. Berlusconi on ollut Italian pääministeri vuosina 1994–1995, 2001–2006 ja 2008–2011.


title: Silvio Berlusconi

text: Berlusconi perusti vuonna 1993 oikeistolaisen Forza Italia -puolueen. Vuonna 2009 se yhdistyi hänen aloitteestaan keskusta-oikeistolaisten puolueiden kanssa Vapauden kansa -puolueeksi, jota Berlusconi johti. Marraskuussa 2013 Vapauden kansan toiminta siirrettiin uuteen Forza Italia -puolueeseen, joka on myös Berlusconin johtama.


title: Silvio Berlusconi

text: Poliittisen toiminnan ohella Berlusconi on Fininvest-yhtymän suuromistaja. Konserni omistaa muun muassa suuren osan Italian viestimistä, pankeista ja muusta yritysmaailmasta sekä osan jalkapallojoukkue AC Milanista. Forbes-talouslehden mukaan Berlusconi oli vuonna 2005 Italian rikkain ja koko maailman 25. rikkain henkilö yli kymmenen miljardin euron omaisuudellaan. Vuonna 2011 Berlusconin sijoitus Forbesin listalla oli pudonnut sijalle 118 ja hänen omaisuutensa 7,8 miljardiin dollariin. Vuonna 2012 Berlusconi tuomittiin talousrikoksista vankeuteen.


title: Silvio Berlusconi

text: Koulutukseltaan Berlusconi on oikeustieteen maisteri.


title: Silvio Berlusconi

text: Berlusconi syntyi Milanossa 29. syyskuuta 1936. Hän kasvoi keskiluokkaisessa perheessä. Hänen isänsä Luigi työskenteli Banca Rasini -pankissa ja äitinsä oli aluksi kotona lasten kanssa, mutta meni myöhemmin töihin sihteeriksi Pirellin rengasyhtiöön. Berlusconin sisar Antonietta syntyi 1943 ja veli Paolo vuonna 1949.


title: Silvio Berlusconi

text: Perheen isä Luigi vastusti Italian fasistihallintoa ja joutui pakenemaan Milanosta Sveitsiin. Pian muu perhe joutui pakenemaan Milanosta maaseudulle liittoutuneiden aloitettua kaupungin suurpommitukset. Milanon tehtaissa valmistettiin sotatarvikkeita akselivalloille. Äidillä oli vaikeuksia perheen elättämisessä ja Silvio joutui tekemään töitä koulun jälkeen. Hän avusti maatiloja sadonkorjuussa.


title: Silvio Berlusconi

text: Rauhan palattua isä tuli maanpaosta ja perhe muutti takaisin Milanoon. Berlusconi laitettiin 11- vuotiaana katoliseen, Don Boscon salesiaanikouluun. Don Boscon kasvatusajattelu perustui kovaan kuriin, joukkueurheiluun ja klassisiin kieliin ja kirjallisuuteen. Klassisen kirjallisuuden tarinoiden ajateltiin kehittävän poikien moraalia. Salesiaanikoulu oli tyypillinen keskiluokkaisten poikien koulu, varakkaammat perheet laittoivat poikansa jesuiittakouluun.


title: Silvio Berlusconi

text: Salesiaanikoulussa Berlusconi ystävystyi Fedele Confalonierin kanssa. Ystävyydestä tuli elinikäinen ja Confalonieri on toiminut Berlusconin neuvonantajana, televisioyhtiön johtajana ja hänen holding-yhtiönsä Fininvestin puheenjohtajana.


title: Silvio Berlusconi

text: Sekä Confalonieri että Berlusconi harrastivat musiikkia. Saadakseen opiskelurahaa he perustivat yhtyeen joka esitti italialaisia iskelmiä, ranskankielisiä lauluja ja muotiin tulleita yhdysvaltalaisia sävelmiä. Alle 20- vuotiailla nuorilla miehillä oli kova kysyntä Milanon tanssiravintoloissa ja keikkoja oli myös yksityistilaisuuksissa.


title: Silvio Berlusconi

text: Berlusconi meni 20- vuotiaana opiskelurahaa saadakseen töihin risteilylaivalle. Hänet oli hyväksytty opiskelijaksi Milanon yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Työnä risteilylaivalla oli laulaa laivan yhtyeessä ja hoitaa kasinoa. Koska Berlusconi tuli toimeen matkustajien kanssa, hänet värvättiin johdattamaan kiertokävelyitä ja kertomaan nähtävyyksistä niissä kaupungeissa joihin laiva poikkesi. Useimmissa kaupungeissa Berlusconi kävi toimiessaan oppaana ensimmäistä kertaa. Palattuaan maihin hän työskenteli häävalokuvaajana sekä pölynimureiden ovelta ovelle myyjänä. Sekä laivatöissä että pölynimurimyyjänä tulivat esille Berlusconin luontaiset kyvyt tulla toimeen erilaisten ihmisten kanssa, kuunnella heitä ja solmia sitten kauppoja. Omasta mielestään hän on "luontainen hurmuri."


title: Silvio Berlusconi

text: Kun Berlusconi oli laulajana Pariisin kabareessa, hänen isänsä tuli tapaamaan häntä huolestuneena. Hän vaati poikaansa lopettamaan laulamisen ja jatkamaan opintojaan. Poika totteli ja valmistui Milanon yliopistosta maisteriksi 25- vuotiaana vuonna 1961 korkeimmalla arvosanalla.


title: Silvio Berlusconi

text: 1960- luvun alussa Italia vaurastui nopeasti. Maahan alkoi muodostua uusi kuluttava keskiluokka. Milano oli uuden nousevan Italian keskus. Teollisuus tarvitsi paljon uutta työvoimaa ja maaseutu alkoi tyhjentyä nuorista aikuisista. Uudet kaupunkilaiset tarvitsivat paljon uusia asuntoja. He haaveilivat joko kerrostaloasunnosta tai pienestä omakotitalosta.


title: Silvio Berlusconi

text: Berlusconi siirtyi kiinteistöalalle heti valmistuttuaan Milanon yliopistosta 25-vuotiaana vuonna 1961, sillä hän aavisti Milanon kiinteistömarkkinoiden olevan tilaisuus tehdä rahaa. Hän perusti liikekumppaninsa Pietro Canalin kanssa kiinteistöyhtiön Cantieri Riuniti Milanesin. Canali suhtautui aluksi uuteen nuoreen ja tuntemattomaan liikekumppaniinsa epäillen ja ehdotti, että tämä saisi 5% voitosta. Berlusconi osoitti heti taitonsa neuvottelijana ja voitto päätettiin jakaa puoliksi. Sopimuksen mukaan Berlusconi toimi myyntineuvottelijana sekä yhdyshenkilönä arkkitehdeille.


title: Silvio Berlusconi

text: Yhtiö otti pankkilainaa kaikkiaan 500 miljoonaa liiraa ja osti lähes korttelin laajuisen tontin Milanon keskustan länsipuolelta Via Alciatilta. Berlusconin isä nosti eläkesäästönsä, 30 miljoonaa liiraa ja sijoitti ne poikansa yritykseen. Yhtiö rakennutti tontille asuntoja ja Berlusconi ryhtyi itse myymään niitä. Hän joutui toimimaan myös maalarina, sisustajana ja puutarhurina sillä henkilöstökulut oli pakko pitää mahdollisimman pieninä. Milanossa oli tuolloin voimakas rakennusbuumi, ja Berlusconi sai myytyä tontilta satakunta asuntoa.


title: Silvio Berlusconi

text: Vuonna 1963 Berlusconi perusti yrityksen nimeltä Edilnord ja alkoi rakennuttaa Milanon pohjoiseen lähiöön Brugherioon 4000–5000 asukkaan pienoiskaupunkia. Kiinteistömarkkinat olivat romahtaneet, mutta Berlusconin onnistui myydä asunnot isolle roomalaiselle yritysjohtajien eläkerahastolle.


title: Silvio Berlusconi

text: Pietro Canali tuli Edilnordin vähemmistöosakkaaksi ja Banca Rasini tuli mukaan rahoittajaksi. Projektissa vallitsi monimutkainen ristiinomistusten verkosto, joissa Berlusconin sukulaisilla oli toimitusjohtajuuksia erilaisissa holding-yhtiöissä. Osa rahoituksesta tuli sveitsiläiseltä Luganossa sijaitsevalta trustilta. On epäilty, että projektin kautta on kierrätetty hämäristä lähteistä peräisin olevaa sveitsiläistä pääomaa. Sen Berlusconi on aina kieltänyt. Sen sijaan hän on myöntänyt että oli maksanut lahjuksia paikallispoliitikoille erilaisista rakentamiseen liittyvistä toimiluvista.


title: Silvio Berlusconi

text: Edilnord-projektin jälkeen vuonna 1968 Berlusconi perusti yrityksen nimeltä Edilnord Centri Residenziali rakennuttaakseen Milanon itäpuolelle modernin satelliittikaupungin, Milano 2:n eli Milano Duen. Rahoituksen hän sai italialaisilta ja kansainvälisiltä sijoittajilta. Berlusconi toimi itse projektissa rakennuttaja-urakoitsijana ja omistaja-johtajana. Kaupungin ensimmäinen vaihe vihittiin käyttöön vuonna 1973, ja sinne oli muuttanut kymmenen tuhatta asukasta.


title: Silvio Berlusconi

text: Projektin loppuvaiheessa Berlusconin onnistui lobata lentoyhtiön ja Italian hallituksen kääntämään läheisen lentokentän koneiden lentoradat pois Berlusconin alueiden yltä, mikä nosti asuntojen arvoa. Tässä operaatiossa hänen kumppanikseen tuli katolinen pappi Don Luigi Verzé. Papin työnsä ohella hän oli rakennuttaja ja liikemies ja oli saavuttanut paikallista kuuluisuutta. Berlusconin hän oli tavannut 1970- luvun alussa. Eräiden mielestä Don Verzé oli hyväntekijä ja sairaaloiden rakennuttaja, eräiden mielestä häikäilemätön roisto.


title: Silvio Berlusconi

text: Lentokenttäoperaatiossa miesten edut olivat yhteiset; Berlusconi ei halunnut lentomelua asuinalueelleen eikä Don Verzé sairaalansa ylle. He antoivat sairaalan potilaiden ja Milano 2:n asukkaiden nimissä julistuksen jolla haluttiin vähentää lentomelua. Herkeämättä he lobbasivat Italian ilmavoimia, Alitalia- lentoyhtiötä, paikallis- ja terveysviranomaisia ja saivat haluamansa. Pian projektin jälkeen Don Verzé kuoli yllättäen. Berlusconin yritykseen tuli nyt töihin hänen vanha koulukaverinsa, Fedele Confalonieri.