title: Kari Suomalainen

text: Kari allekirjoitti Koiviston Baltian-politiikkaa käsittelevän piirroksensa tittelillä "ulkopoliittisten ikkunoiden särkijä emeritus". Voidaan väittää, että Kekkonen viittasi Kariin Neuvostoliitolle pitämässään puheessa, vaikka Kekkonen toisaalta muotoili sanansa yleispätevästi.


title: Kari Suomalainen

text: Poliittisten pilapiirrosten lisäksi Kari kuvitti "Helsingin Sanomiin" kirjoittaneen Arijoutsin pakinat vuoteen 1971 saakka, jolloin Arijoutsi siirtyi eläkkeelle.


title: Kari Suomalainen

text: Jo heti uransa alkuvaiheessa Kari päätti ottaa piirroksiinsa arkisempia aiheita politiikan seuraamisen ja kommentoinnin rinnalle. Hän laskeskeli, että ajan mittaan sekä yleisö että hän itse kyllästyisivät pelkkiin poliitikkoihin; Suomessa ja maailmassa tapahtui paljon muutakin kuin politiikkaa. Kansalaisten kannalta merkittävämpiä olivat vallanpitäjien päätösten seuraukset kuin itse päätöksenteko. Piirroksissa politiikkaa, aatteita sekä ajan ilmiöitä ja virtauksia kommentoivat tavallisia kansalaisia edustaneet hahmot. Maaseudun asukkaita katsottiin kaupunkilaisten silmin.


title: Kari Suomalainen

text: Kari loi 1970-luvulla hämäläisen Rysänperän kyläyhteisön:


title: Kari Suomalainen

text: Kari sijoitti kuvitteellisen Rysänperän ajan tavasta poiketen Savon sijasta Hämeeseen, koska hän arvosti hämäläistä kuivan toteavaa, mutta asian ytimeen osuvaa huumoria. Hän piti myös karjalaisten eloisuudesta ja heidän vivahteikkaasta kielestään, joita piirroksissa edusti Ieva-Kaisa. Sen sijaan hänen mielestään savolaiset "kikkailevat liiankin kanssa eivätkä kaiken lisäksi osaa nauraa itselleen". Karin mielestä maaseudun ihmiset edustivat näennäisestä huvittavuudestaan ja menneeseen jämähtäneisyydestään huolimatta järjen ääntä, koska nämä suhtautuivat muotivillityksiin kriittisemmin kuin kaupunkilaiset; muutoksia ei pitänyt tehdä vain muutosten itsensä vuoksi. Esimerkiksi Hiski ja Elma Kutiaisen tupa säilyi sisustukseltaan – pönttöuuneineen, puuliesineen ja talonpoikaiskalusteineen – samanlaisena halki vuosikymmenten ja ainoa myönnytys nykyajalle siellä oli televisio. Sähköliettä, kahvinkeitintä tai nahkaista sohvakalustoa ei näkynyt Kutiaisilla vielä 1990-luvullakaan. Karin viimeisissä piirroksissa maaseudusta oli tullut ikääntyneiden ja maailman menosta syrjäytyneiden, mutta tilanteeseensa tyytyväisten ihmisten asuinympäristö.


title: Kari Suomalainen

text: Muita piirroksissa usein esiintyneitä hahmoja olivat kaksi helsinkiläistä herrasmiestä, kaksi helsinkiläistä rouvaa, poliisit Koukku ja Väkä sekä puliukot Kustu ja Arska. Nämä henkilöt lausuivat omia huvittavia mielipiteitään kulloinkin ajankohtaisista asioista. Kustun ja Arskan sanailua vuodelta 1964: "Kuule, sanos mitä se kulttuuri oikeastaan on?" – "Emmä tiedä – sitä mä en ole koskaan juonu..." Kirkon ja uskon tilaa kommentoi usein kaksi pappia, lihava ja laiha. Piirroksissa esiintyvät kaupunkilaiset edustivat pääosin yhteiskunnan keskiluokkaa. Ennen kaikkea mukana olivat erilaisissa palveluammateissa työskennelleet: opettajat, lääkärit, sairaanhoitajat, myyjät, tarjoilijat, ovimiehet, rahastajat ja linja-autonkuljettajat; silmiinpistävän usein poliisit ja sotilaat. Teollisuuden työntekijät puuttuivat piirroksista lähes täysin, vaikka heidän määränsä Suomessa lisääntyi huomattavasti 1950-luvulla ja vielä sen jälkeenkin. Piirrosten maailmankuva vastasi korostetusti porvarillista keskiluokkaa, jota tosin suurin osa suomalaisista alkoi viimeistään 1980-luvulla ollakin.


title: Kari Suomalainen

text:
Eräs nimenomaan Karin luomista hahmoista on "laumasopuli", jonka hän keksi presidentti Mauno Koiviston tokaisusta, että lehtimiehet ovat kuin lauma sopuleita jotka ryntäävät sokeasti hukkumaan. Mediaa edustavaksi hahmoksi Karin piirroksissa vakiintui tämän myötä 1980-luvulla lehtimiehen hatulla varustettu höröhampainen sopuli. Teoksessa "Ha! Ha! Hauska Kari" hahmo esiintyy jopa shiialaismullahin asuun puettuna sapelia heiluttaen Pertti Paasion ja Ulpu Iivarin rinnalla, ja kaikki kolme kiljuvat ääneen osoittaen Keijo Korhosen kuvaa:
Hahmo oli niin herkullinen, että Kari käytti sitä jopa suomettumisen pilkkaamiseen: eräässä piirrossarjassa vanhempi sopuli opastaa nuorempaa:
Rauno Murju on Karin pilapiirtäjäuran viimeisten vuosien pilapiirroksissa esiintyvä fiktiivinen erikoistutkija, joka on karikatyyri tyhjänpäiväistä tutkimusta tekevästä tutkijasta. Risupartaisen, silmälasipäisen Rauno Murjun tekemä tutkimus on yleensä nollatutkimusta tai norsunluutornitutkimusta. Murjulla on lapsekas, todellisen maailman todellisista asioista tietämätön ilme. Murjun keksintöjä ovat mm. televisiotuoli, josta katsoja ei pääse pois ennen ohjelman loppumista, sekä monikulmainen, vain kaloille ja ritareille sopiva hammasharja. Kerran hän ehdotti, että oravanpyörä valjastettaisiin sähköä tuottamaan Osassa piirroksista, joissa Murju esiintyy, mainitaan myös Murjun yliopiston nimi: "Paukkulan konttiyliopisto". Rauno Murju sai yhden äänen Yleisradion "Satusuomalaiset"-äänestyksessä.


title: Kari Suomalainen

text: Karin piirroksissa näkyi tämän tästä hänen luonteelleen ominainen vahva isänmaallisuus. Hän arvosteli jyrkästi Neuvostoliitolle nöyristelyä ja suomettumista. 1950- ja 1960-luvulla Kari syytti etenkin Maalaisliittoa epäisänmaallisuudesta ja asemansa pönkittämisestä Neuvostoliiton vaikutusvallalla pelottelemalla; hän piti keskenään veljeilleitä Maalaisliittoa ja SDP:sta vasemmalle irtautunutta oppositiota ("skogilaisia") suorastaan Neuvostoliiton kätyreinä. Kommunistien "räksytystä" Kari piti vastenmielisenä, mutta melko vaarattomana. Osansa Karin kritiikistä saivat myös pääministeri ja presidentti Urho Kekkonen ja tämän vallankäyttö. Kari antoi piirroksissaan ymmärtää, että Kekkonen kaappasi itselleen poliittisen hyödyn Porkkalan vuokra-alueen palautuksesta varmistaakseen valintansa uudeksi tasavallan presidentiksi vuonna 1956 ja oli etukäteen tietoinen Neuvostoliiton nootista syksyllä 1961. Kari tuomitsi jyrkästi myös Kekkosen poikkeuslailla tapahtuneen uudelleenvalinnan vuonna 1973: "Poliitikko hoitaa yhteisiä asioita, mutta jo halu määrätä toisten asioista osoittaa sellaista luonnetta, ettei häntä pitäisi valita." Joulukuussa 1974 Kari ilmaisi piirroksessaan myötätuntonsa "Suomen Sosialidemokraatin" pakinoitsijalle Simo Juntuselle, joka erotettiin lehdestä Kekkosen painostuksesta; Juntusen mielestä Suomi maksoi öljylaskunsa Neuvostoliitolle väärentämällä historiaansa.


title: Kari Suomalainen

text: Karin kommunisminvastaisuus ilmeni selvästi jo hänen uransa alkuvuosina. Eräässä Helsingin messuhallissa 1950-luvun alussa pidetyssä näyttelyssä esiteltiin uusi käänteentekevä keksintö, robotti, joka liikkui, puhui ja teki kaikenlaisia temppuja, kun vain laittoi sähköjohdon pistorasiaan. Kari kommentoi laatimassaan piirroksessa, ettei tuossa amerikkalaisessa keksinnössä ollut mitään uutta; suomalaiset kommunistit olivat tehneet sen jo aikoja sitten. Piirroksessa oli robotti, jonka rinnassa olivat kirjaimet SKP, ja robotista lähti sähköjohto Moskovaan.


title: Kari Suomalainen

text: Kari katsoi itse jo 1950-luvulla joutuneensa ulkopoliittisesti tuhman pojan maineeseen etenkin yöpakkaskriisin aikaisten, presidentti Urho Kekkosta ja Neuvostoliittoa ärsyttäneiden piirrostensa vuoksi. Myöhemmin hän kertoi, että kun hän kerran tapasi kirjailija Yrjö Soinin, joka oli vuonna 1956 julkaissut sotasyyllisyysoikeudenkäyntiä kriittisesti tarkastelleen teoksen "Kuin Pietari hiilivalkealla", Soini totesi: "Me olemme niitä harvoja, jotka nykyisin kehtaavat katsoa toisiaan silmiin."


title: Kari Suomalainen

text: Tyyne Leivo-Larsson nimitettiin vuonna 1958 Suomen suurlähettilääksi Osloon. Hän oli ensimmäinen suomalainen nainen suurlähettiläänä. Kari kommentoi asiaa piirroksessaan: ""Ei naisten nimittäminen suurlähettiläiksi ole vielä mikään todistus heidän tasa-arvoisuudestaan – nimittihän Caligulakin senaattoriksi hevosen!""


title: Kari Suomalainen

text: 1960-luvun lopulla Karin kritiikin kohteeksi tulivat nuoret radikaalit, joiden pasifismi heikensi hänen mielestään maanpuolustuksen yleistä arvostusta. Hän arvosteli myös puolustusmäärärahojen vähyyttä ja puolustusvoimien varustetason vanhanaikaisuutta, jonka hän katsoi johtuvan kansanrintamahallitusten maanpuolustusta vähättelevästä asenteesta.


title: Kari Suomalainen

text: Aseistakieltäytyjiin hän suhtautui peittelemättömän halveksivasti. Toisaalta Kari piti aseellista maanpuolustusta nimenomaan miesten tehtävänä eikä hyväksynyt naisten 1990-luvulla toteutunutta vapaaehtoista asepalvelusta. 1980-luvun lopulla Kari alkoi pitää Euroopan yhdentymistä uutena uhkana isänmaallisuudelle. Hän kyseenalaisti myös Yhdistyneiden Kansakuntien merkityksen yksittäisten valtioiden turvallisuuden takaajana. Piirroksissaan Kari kuvasi rauhankyyhkyn mitättömäksi suurten sotakoneistojen rinnalla; hänen mielestään pasifistit olivat itse asiassa Neuvostoliiton valtapyrkimysten välikappaleita. Kansainvälisen Punaisen Ristin satavuotisjuhlan aikaan (1959) Kari piti järjestön tehtävää melko epätoivoisena: "On ehkä mahdollista parantaa ihmisten haavoja – mutta ei heidän pahaa sisuaan..." Aatteellisena esikuvanaan Kari piti ennen muita Johan Vilhelm Snellmania; Marja Ylönen on pitänyt häntä jopa "Snellmaniakin snellmanimpana". Seppo Porvalin mukaan Kari oli yksi niistä harvoista suomalaisista, joka ei koskaan lukenut Väinö Linnan "Tuntematonta sotilasta". Karin omat sotaan liittyneet ihanteet olivat vahvasti runebergilaisia, ja hän siteerasi usein piirroksissaan Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinoita".


title: Kari Suomalainen

text: Tammikuussa 1983 Kari kiivastui Naton Euroopan joukkojen yhdysvaltalaisen komentajan Bernard Rogersin lausunnosta, jossa tämä epäili suomalaisten maanpuolustustahtoa, mikäli Neuvostoliitto sodan tullen hyökkäisi Suomen kautta Norjassa olevia Naton kohteita vastaan. Aiheesta tehdyssä piirroksessa Vilho Pahka kysyy vihaisena: "Vai ettei me tarpeen tullen tapeltas! Miten monta näyttöä se Nato-kentsu oikein tahtoo?" Rogersin lausunto herätti Suomessa suuren hälyn, ja se torjuttiin jyrkästi.


title: Kari Suomalainen

text: Kari toi suomen kieleen 70-luvulla termin "hurraaisänmaattomuus", joka on johdettu "hurraaisänmaallisuudesta".


title: Kari Suomalainen

text: Suhteessaan kotiin ja uskontoon Kari oli konservatiivi. Snellmanin hengen mukaisesti hän otti piirroksissaan voimakkaasti kantaa yhteiskunnan sodanjälkeisessä murroksessa tapahtuneeseen kirkon maallistumiseen sekä naisen ja miehen roolien muuttumiseen. Karin mielestä miehellä piti olla auktoriteettiasema ja hänen oli elätettävä perheensä, kun taas naisen tärkeimpänä tehtävänä oli lasten kasvatus ja kodin hoito. Vanhempien oli kasvatettava lapsensa kunnioittamaan isänmaata ja perittyjä arvoja ja vastaavasti lasten oli kunnioitettava vanhempiaan. 1960-luvulta lähtien Kari irvaili "pehmomiehille" ja luonteeltaan hallitseville naisille. Kari paheksui sitä, että kirkko kosiskeli seurakuntalaisten suosiota hänen mielestään halpahintaisin keinoin. Professori Osmo Tiililän – joka erosi vuonna 1962 kirkosta vastalauseena sen maallistumiselle – hengessä Kari vaati kirkon pitäytymistä perustehtävässään ja vastusti naispappeutta. Vielä naispappeuden toteuduttua hän teki naispappeja ivaavia piirroksia. 1970-luvun lopulla syntyneen vihreän liikkeen kannattajia hän nimitti vähättelevään sävyyn "luontoilijoiksi". Feminismiä hän pilkkasi jatkuvasti. Häntä huolestuttivat kotien hajoaminen ja perheiden kasvatusvastuun hämärtyminen, mikä ei hänen mielestään johtunut yksinomaan naisten yleistyneestä työssäkäynnistä, vaan myös perinteisten arvojen rapautumisesta ja yhteiskunnan lisääntyneestä holhouksesta.


title: Kari Suomalainen

text: Lilli Earlin mielestä Karin parhaat oivallukset syntyivät 1960- ja 1970-luvulla. Kekkosen kauden loputtua Suomen sisäpolitiikka ei enää tarjonnut Karin kynälle yhtä herkullisia aiheita kuin ennen. Puolueiden väliset erot latistuivat, puoluehahmot lähes katosivat piirroksista 1980-luvun lopulla ja niiden sijasta alkoivat esiintyä yksittäiset poliitikot. Piirrosten huumori alkoi lakastua ja muuttua saarnaamiseksi; vielä 1990-luvun piirrosten joukossa on toki useita helmiäkin. Karin kannanotot ajan ilmiöihin eivät enää saaneet aivan varauksetonta vastaanottoa, ja varsinkin hänen somaliaiheiset piirroksensa talvella 1991 saivat "Hufvudstadsbladetin" päätoimittajan Håkan Hellbergin vaatimaan "piirtäjän panemista aisoihin" ja piirroksia "käsiteltäviksi". 28 oikeusoppinutta jätti oikeusministeriöön selvityspyynnön, loukkaavatko Karin somalipiirrokset painovapauslakia ja sisältävätkö ne kiihotusta kansanryhmää vastaan, mutta asia ei johtanut jatkotoimiin. Kari itse olisi halunnut oikeuteen, koska hän olisi ollut 1900-luvun ensimmäinen pilapiirtäjä, joka joutuu Suomessa vastaamaan töistään oikeudessa.


title: Kari Suomalainen

text: Kesäkuussa 1991 Kari jätti paikkansa "Helsingin Sanomissa", kun hänen somaliaiheinen piirroksensa jätettiin julkaisematta; piirroksessa poliisi Väkä sanoi kaverilleen Koukulle:


title: Kari Suomalainen

text: – ja sermin takana oli lauma katketakseen nauravia, kalliisiin muotivaatteisiin pukeutuneita, karrikoidun kärjistävästi kuvattuja mustia miehiä.


title: Kari Suomalainen

text: Tätä lehden johto piti sopimattomana kannanottona, oikeastaan puolestapuhumisena, väitteisiin että pakolaisasioihin olisi liittynyt tarkoituksellisia väärinkäytöksiä.


title: Kari Suomalainen

text: Piirros poistettiin ladelmasta eikä sitä siis julkaistu "Helsingin Sanomissa". Piirtäjä oli jo uhannut erota, jos hänen töitään sensuroitaisiin, ja nyt toteutti uhkauksensa. Päätoimittaja Janne Virkkunen myönsi Karille eron ja antoi julkisuuteen lausunnon, jonka mukaan piirroksen hyllyttäminen ei johtunut itse sen aiheesta, vaan saman aiheen toistumisesta liian usein lyhyen ajan sisällä. Kari piirsi vielä tämän jälkeen eräisiin muihin lehtiin, joskin melko harvakseen. Viimeisiksi jääneet piirrokset nähtiin kokoelmassa "Sammakoita", joka julkaistiin Karin kuoleman jälkeen syksyllä 1999.


title: Kari Suomalainen

text: Kari kuvitti 1990-luvulla myös kaksi poikansa Valtteri Suomalaisen muistelmateosta, "Kuolet vain kahdesti" (1994) ja "Sauna Syyriassa" (1995). Ensinmainitussa Valtteri kertoo työstään ruumiinavaajana ja jälkimmäisessä osittain koomisistakin kokemuksistaan YK-joukoissa.


title: Kari Suomalainen

text: Karin seuraajaksi "Helsingin Sanomien" poliittisena pilapiirtäjänä tuli aiemmin "Uudessa Suomessa" työskennellyt Terho Ovaska.


title: Kari Suomalainen

text: Kaikkiaan piirroksia "Helsingin Sanomiin" kertyi 7 500.


title: Kari Suomalainen

text: Työvuosinaan Seura-lehdessä Karin esikuvana oli ruotsalainen piirtäjä Torvald Gahlin, joka oli "Dagens Nyheterin" taiteilija 43 vuotta (1932–1975) ja käytti nimimerkkiä Salon Gahlin. Suomalaisista piirtäjistä tamperelainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja Eijo ”Poika” Vesanto miellytti Kari Suomalaista piirustustaidoillaan. Leonardo da Vincin taidetta Suomalainen ihaili erityisesti ja ylisti tätä maailmankuuluna pilapiirtäjänä. Ehkä "Helsingin Sanomien" tärkeimpään hahmoonsa ikinuoreen Römpän äijään idea tuli jo "Seuran" aikoina, kun Kari luonnehti englantilaista piirtäjää Gavarnia. Kari Suomalainen totesi urastaan vuonna 1984: "En oikein tiedä mitä olen tavoitellut. Tuntuu, että olen väärällä uralla. Olisin halunnut olla säveltäjä tai muotokuvan maalari". Kari Suomalainen oli myös erittäin musikaalinen, ja fagotin soittajana hän ylsi miltei puoliammattilaiseksi.


title: Kari Suomalainen

text: Myös amerikkalaisuus piirroskuvissa oli yksi Karin piirteistä "Seura"-vuosina. "Kari oli jenkkiystävällinen. Amerikkalaisuus oli vahvasti läsnä. Hän piirsi hahmoja, jotka olivat ulkomaalaisten näköisiä, cowboysankareita ja hoikkauumaisia neitoja. Hahmot olivat karrikoituja ja usein humoristisia, Tiina Kuivalainen kuvailee."


title: Kari Suomalainen

text:
Juho Gartz on tehnyt Karista elokuvan "Kari ja hänen 9 presidenttiään". Se esitettiin televisiossa juuri ennen vuoden 1994 presidentinvaaleja. Elokuvan loppukommentti oli taiteilijalle tyypillisen sarkastinen:
Tämän jälkeen mainittiin kukin taiteilijan antama liikanimi ja sen jälkeen kärjistetty pilakuva kustakin ehdokkaasta – Paavo Väyrynen kuvattiin vetämässä jalasmökkiä narusta olallaan kerjuupussi, jossa luki ”päivärahat”. Taiteilija oli siis loppuun asti täysin leppymätön, kun kysymys oli Väyrysen jo liki unohtumaan päässeestä päivärahatempauksesta. Niin kauan kuin Kari Suomalainen eli, hän ripusti aina ja ikuisesti jalasmökin Väyrysen niskaan, oli aasinsilta miten hatara tahansa. Toinen Karin Väyryseen jatkuvasti liittämä teema oli Väyrysen aikaisempi maininta "yön yli nukkumisesta".


title: Kari Suomalainen

text: Toimittaja Marja Ylönen teki Karin piirroksista vuonna 1995 Tampereen yliopistossa tiedotusopillisen väitöstutkimuksen "Karin suomalainen – Pilapiirrokset suomalaisuuden legitimointina". Tutkimus on julkaistu myös WSOY:n kustantamana kirjana "Karin Suomi – Karin piirrokset suomalaisuuden kuvana".


title: Kari Suomalainen

text: Vuonna 1977 Suomalainen nimitettiin professoriksi.


title: Kari Suomalainen

text: Kari Suomalainen kuoli 10. elokuuta 1999 Valkeakoskella, ja hänen tuhkansa siroteltiin hänen toivomuksensa mukaisesti Vanajaveteen.


title: Kari Suomalainen

text: Karin pilapiirroksista ja teksteistä on koottu vuosina 1953–2016 yhteensä 59 kirjaa. Lisäksi Kari on kuvittanut lukuisia teoksia ja kirjoittanut kaksi näytelmää sekä novelleja.


title: Kari Suomalainen

text: Kari palkittiin työstään useilla palkinnoilla:


title: Buster Keaton

text: Joseph Francis ”Buster” Keaton (4. lokakuuta 1895 Piqua, Kansas – 1. helmikuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen mykän kauden elokuvakoomikko ja -ohjaaja. Hän oli yksi aikakautensa suosituimmista näyttelijöistä ja kuuluu elokuvahistorian merkittävimpiin koomikoihin. Buster Keatonin tavaramerkki olivat hänen ilmeettömät kasvonsa, jotka toivat hänelle lempinimen "Suuri kivikasvo" ("The Great Stone Face").


title: Buster Keaton

text: Buster Keatonin pääteos, mykkäkomedia "Kenraali" (1927), on menestynyt monissa äänestyksissä, joissa on listattu kaikkien aikojen parhaita elokuvia.


title: Buster Keaton

text: Joseph Francis Keaton syntyi 1895 pienessä Piquan kaupungissa Kansasissa. Hänen vanhempansa Joseph Hallie ”Joe” Keaton ja Myra Edith Cutler olivat kiertäviä viihdetaiteilijoita. Keatonin syntymän aikaan hänen isänsä ja kuuluisa kahlekuningas Harry Houdini olivat yhteisellä kiertueella, ja Myra Keatonin synnytys alkoi kiertueen ollessa Kansasin Piquanissa. Hänellä oli nuorempi veli Harry (1904–1984) ja sisar Louise (1906–1981). Keatonin itse kertoman legendan mukaan kummisetä Harry Houdini antoi hänelle nimen 'Buster', kun hän puolivuotiaana putosi alas portaista ilman vammoja. Siihen aikaan englannin kielen sana 'buster' tarkoitti esimerkiksi kaatumista.


title: Buster Keaton

text: Kolmevuotiaana Keaton alkoi esiintyi vanhempiensa kanssa nimellä "Three Keatons". Äiti Myra soitti saksofonia, kun isä Joe ja Buster esiintyivät lavalla. Esityksen juonena oli myrskyisä isä-poika-suhde: Buster oli tottelematon isää kohtaan ja isä vastasi tähän heittämällä pojan päin lavasteita, orkesterisyvennykseen tai jopa yleisöön. Keaton oppi kaatumaan ja putoamaan turvallisesti, ja hän harvoin loukkaantui tai sai edes mustelmia ohjelmanumerostaan. Keatonien esittämää komedialajia syytettiin lasten pahoinpitelystä, mutta Buster Keaton korosti myöhemmin, ettei hänen isänsä koskaan pahoinpidellyt häntä ja että hurjan näköiset kaatumiset ja ilmalennot olivat ammattimaista fyysistä komediaa. Itse asiassa Keaton piti esiintymisestä niin paljon että nauroi isän heitellessä häntä lavalla. Yleisö ei kuitenkaan pitänyt siitä, että Keatonista oli silmin nähden hauskaa joutua isänsä ”pahoinpitelemäksi”, joten hän alkoi pitää kasvonsa vakavina ja ilmeettöminä koko esityksen ajan. Ilmeettömistä kasvoista tuli Keatonin tavaramerkki koko hänen loppu-uransa ajaksi, ja ne toivat hänelle lempinimen ”suuri kivikasvo”. Myöhemmin myös muut Keatonin sisarukset otettiin mukaan esitykseen.


title: Buster Keaton

text: Keaton kiersi vanhempiensa kanssa vaudeville-lavoja koko lapsuutensa ja nuoruutensa eikä koskaan saanut virallista koulusivistystä. Kun Buster oli 21-vuotias, Joe Keatonin alkoholismi alkoi haitata perheen mainetta. Keaton ja hänen äitinsä jättivät Joen Los Angelesiin, ja Keatonin äiti palasi Michiganiin, kun taas Keaton lähti New Yorkiin jatkamaan uraansa lavaesiintyjänä. New Yorkiin päästyään hän kuitenkin ajautui nopeasti elokuvan pariin. Keaton palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja sai kuulovamman ollessaan Saksassa vuonna 1918.


title: Buster Keaton

text: Helmikuussa 1917 Keaton tapasi Roscoe ”Fatty” Arbucklen, yhden aikansa suosituimmista elokuvakoomikoista. Arbuckle filmasi Talmadge Studiosilla New Yorkissa, missä hänellä oli sopimus Joseph M. Schenckin kanssa. Keaton hylkäsi näyttämöuransa ja pestautui Arbucklen apumieheksi. Vuosina 1917–1920 Keaton esiintyi Arbucklen kanssa neljässätoista lyhytfilmissä ja toimi myös apuohjaajana sekä käsikirjoittajana. Keaton erottui nopeasti akrobaatin kyvyillään: nuoruusvuodet vaudeville-lavoilla olivat tehneet hänestä mestarillisen fyysisen koomikon, joka kykeni tekemään hurjia kaatumisia ja ilmalentoja tai putoamaan päälleen lattialle. Keatonin ja Arbucklen välille kehittyi ystävyyssuhde, joka ei katkennut edes Arbucklea myöhemmin kohdanneeseen skandaaliin, joka maksoi hänelle uransa ja yksityiselämänsä.


title: Buster Keaton

text: Fatty Arbuckle jätti lyhytfilmit 1920 ja siirtyi tekemään kokoillan elokuvia, jolloin Schenck antoi Keatonille oman tuotantoyksikön ja tämä korvasi Arbucklen studion päätähtenä. Vuosina 1920–1923 Keaton teki yhdeksäntoista kaksikelaista lyhytkomediaa ja nautti Buster Keaton Productions -tuotantoyksikkönsä johtajana täyttä itsenäisyyttä työnsä suhteen. Keatonin elokuvia leimasi akrobaattisten temppujen lisäksi kuiva ja usein absurdi huumori, joka erotti ne tavanomaisista törmäily- ja kakunheittokomedioista. Filmissä "Viikko rakennusmiehenä" ("One Week", 1920) vastanaineet Keaton ja Sybil Sealy yrittävät koota osissa toimitettavan tee-se-itse -talon katastrofaalisin seurauksin. "Kalpeanaamassa" ("The Paleface", 1922) Keaton selviää hengissä intiaanien polttoroviolta ompelemalla itselleen puvun asbestista. Ehkä kuuluisimmassa lyhytfilmissään "Poliisit" ("Cops", 1922) Keaton joutuu satojen poliisien armeijan takaa-ajamaksi ja livahtaa heiltä kerta toisensa jälkeen erilaisilla nerokkailla tempuilla, onnistuen lopulta lukitsemaan koko poliisilauman putkaan.


title: Buster Keaton

text: Lyhytelokuviensa menestyksen innoittamana Keaton siirtyi 1923 tekemään pitkiä elokuvia, kuten olivat jo aiemmin tehneet Fatty Arbuckle, Charlie Chaplin ja Harold Lloyd. Hän pysyi edelleen oman tuotantoyksikkönsä johtajana ja käytti täydellistä määräysvaltaa omien töidensä suhteen. Keatonin ensimmäinen pitkä elokuva "Kolme aikakautta" ("The Three Ages", 1923) parodioi D. W. Griffithin spektaakkelia "Suvaitsemattomuus" kertomalla saman tarinan tytöstä ja tämän kahdesta kilpakosijasta kolmella aikakaudella: kivikaudella, antiikin Roomassa ja 1920-luvun Yhdysvalloissa. Sitä seurasi vuosina 1923–1929 kaikkiaan yksitoista pitkää mykkäkomediaa, jotka nostivat Keatonin yhdeksi maailman kuuluisimmista koomikoista. Kotimaassaan Yhdysvalloissa hän oli kolmanneksi suosituin koomikko Chaplinin ja Lloydin jälkeen. Monet hänen elokuvansa, jotka saivat hyvät arvostelut, menestyivät kuitenkin huonosti lippuluukulla, johtuen niiden muihin aikansa komedioihin verrattuna monimutkaisista juonikuvioista.


title: Buster Keaton

text: "Kovaa kyytiä ja kaunokaisia" ("Sherlock Jr.", 1924) osoittaa Keatonin mieltymyksen elokuvan tekniseen puoleen ja sen hyödyntämiseen. Filmissä hän näyttelee elokuvateatterin koneenkäyttäjää, joka haaveilee salapoliisin urasta ja uneksii itsensä sisään valkokankaalla pyörivään rikoselokuvaan. Buster ei kuitenkaan istu saumattomasti elokuvan maailmaan, vaan kohtaukset vaihtuvat hänen ympärillään, jolloin hän on ensin keskellä liikenneruuhkaa, sitten vuorenhuipulla ja seuraavaksi viidakossa vastakkain leijonan kanssa.


title: Buster Keaton

text: Vaikka Keaton saattoi elokuvissaan huvitella teknisillä trikeillä, hän teki aina päätähuimaavat ja usein vaaralliset akrobaattiset temppunsa itse, ilman trikkejä tai sijaisnäyttelijöitä. "Laivakalle nuorempi" ("Steamboat Bill Jr.", 1928) huipentuu kuuluisaan kohtaukseen, jossa Keaton joutuu keskelle pyörremyrskyn silmää: talon julkisivu kaatuu hänen päälleen, mutta hän säilyy hengissä koska sattuu seisomaan ikkuna-aukon kohdalla. Keaton kertoi myöhemmin, että hänen päälleen kaadettiin oikea, kaksi tonnia painava talonseinä, ja että ikkuna-aukko meni vain pari tuumaa hänen päänsä ja hartioidensa ohi.. Keaton loukkaantui toisinaan, ja jopa mursi kerran niskansa (mikä huomattiin vasta rutiininomaisessa lääkärintarkastuksessa vuosia myöhemmin), kun rautatievesisäiliön varsi pyyhkäisi hänet junan katolta maahan elokuvassa "Kovaa kyytiä ja kaunokaisia".


title: Buster Keaton

text: "Kenraalia" ("The General", 1927), jonka tapahtumat sijoittuvat Yhdysvaltojen sisällissotaan, pidetään Keatonin mestariteoksena. Elokuvassa yhdistyvät fyysinen komedia, huolellisesti rakennettu historiallinen epookki sekä Keatonin rakkaus junia kohtaan. Keaton esittää Johnny Graytä, ”Kenraali”-veturin kuljettajaa, joka joutuu pelastamaan sekä veturinsa että morsiamensa vihollisen kynsistä. "Kenraali" on poikkeuksellinen mykkäkomedia: elokuvan komiikka on alistettu huolellisesti punotulle ja pohjimmiltaan vakavalle tarinalle, ja kaikki vitsit ja koomiset kohtaukset vievät juonta eteenpäin. Elokuva esiintyy säännöllisesti kaikkien aikojen parhaiden komedioiden listalla, ja samalla se merkitsi Keatonin uran huipentumaa. Jo muutama vuosi "Kenraalin" jälkeen hänen uransa lähti laskusuuntaan.


title: Buster Keaton

text: Vuonna 1928 Hollywoodin jättiyhtiö Metro-Goldwyn-Mayer solmi liikesopimuksen Joseph M. Schenckin kanssa ja osti Keatonin elokuvayksikön. Keaton ei vastustanut kauppaa, mutta piti sitä jälkeenpäin uransa suurimpana virheenä. MGM:llä Keaton menetti itsenäisen elokuvantekijän asemansa ja joutui sopeutumaan suuren studion tehdasmaiseen tuotantotapaan. Hän joutui näyttelemään muiden kirjoittamissa ja ohjaamissa, usein keskinkertaisissa elokuvissa, ja menetti vähä vähältä mahdollisuutensa vaikuttaa elokuviensa sisältöön. Lisäksi MGM yritti tehdä Keatonista ja Jimmy Durantesta koomikkoparin; vaikka sekä Keaton että Durante olivat vanhoja vaudeville-esiintyjiä ja taitavia koomikkoja, heidän tyylinsä eivät sopineet lainkaan yhteen. MGM:n aikana Keaton myös siirtyi mykkäelokuvista äänielokuviin, minkä vuoksi hänen uransa lähteminen laskuun on usein selitetty ”kyvyttömyytenä siirtyä äänielokuvaan”. Todellisuudessa Keaton, jota elokuvataiteen tekninen puoli oli aina kiehtonut, halusi itse lähteä tuottamaan äänielokuvia kun niistä tuli teknisesti toteuttamiskelpoisia ja suosittuja.


title: Buster Keaton

text: Keatonilla oli vaikeuksia sopeutua MGM:lle ja hän haki turvaa alkoholista. Hänen uransa kääntyi nopeaan laskuun ja olikin 1930-luvulla unohduksissa; viimeisen pitkän elokuvansa hän teki 1933. Tämän jälkeen Keaton työskenteli kulissien takaisena sketsinikkarina ja kirjoitti materiaalia useille MGM:n koomikoille, kuten Marxin veljeksille ja Red Skeltonille. Hän esiintyi myös Educational Picturesin ja Columbia Picturesin halvoissa lyhytelokuvissa, jotka saivat vain vähän huomiota.


title: Buster Keaton

text: 1950-luvun alussa Keatonilla oli peräjälkeen kaksi televisiosarjaa "The Buster Keaton Show" (1950) ja "Life With Buster Keaton" (1951), joissa hän uudelleenlämmitti vanhoja numeroitaan ja esitteli yhä ruostumattomia akrobaattisia kykyjään. "Life"-lehden arvostelija kirjoitti, miten 55-vuotias Keaton tekee kovalla lattialla kaatumistemppuja joita nuoremmat eivät uskaltaisi tehdä edes ”kasassa vaahtokarkkeja”. Saamastaan suosiosta huolimatta ohjelmat jouduttiin lopettamaan, koska television nopea tuotantotahti ei antanut Keatonille aikaa kehittää ja harjoitella uutta materiaalia. Keaton esiintyi myös pikkurooleissa sellaisissa elokuvissa kuin "Auringonlaskun katu" (1950), "Mieletön, mieletön maailma" (1963) ja "Sattuipa hassusti matkalla Foorumiin" (1966). Hänellä oli merkittävä sivurooli Charlie Chaplinin elokuvassa "Parrasvalot" (1952), jossa kaksi mykän kauden suurinta koomikkoa esiintyivät ensimmäisen ja viimeisen kerran yhdessä. Chaplin ja Keaton näyttelevät kahta ikääntynyttä vaudeville-koomikkoa joiden yhdessä esittämä kymmenminuuttinen musiikkisketsi on elokuvan huippukohta.


title: Buster Keaton

text: Keaton uskoi joutuneensa lopullisesti unohduksiin, mutta 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa hänen vanhat mykkäelokuvansa nousivat taas suosioon. Vähän ennen kuolemaansa Keaton näytteli lyhytelokuvassa "Buster kiskoilla" ("The Railrodder", 1965), jossa hän jälleen esiintyi ”suuren kivikasvon" roolissaan.


title: Buster Keaton

text: Keaton nai vuonna 1921 näyttelijä Natalie Talmadgen, Norma Talmadgen sisaren ja Joseph M. Schenckin kälyn, ja he saivat kaksi poikaa, Josephin (1922–2007) ja Robertin (1924–2009). Toisen pojan syntymän jälkeen avioliitto alkoi rakoilla; Keatonin mukaan hänen vaimonsa epäili hänen tapailevan muita naisia, ja tilannetta pahensivat Keatonin työongelmat sekä alkoholismi. Parin erotessa vuonna 1932 vaimo vei Keatonin kaiken omaisuuden ja kielsi tätä pitämästä yhteyttä poikiinsa. Myöhemmin Keaton korjasi välit poikiensa kanssa.


title: Buster Keaton

text: Vuonna 1933 Keaton vei vihille Mae Scriven, joka oli toiminut hänen hoitajaan erään juomiskauden aikana. He erosivat kolme vuotta myöhemmin, ja erossa Scrive otti puolet heidän omaisuudestaan.


title: Buster Keaton

text: Vuonna 1940 Keaton solmi avioliiton 23 vuotta nuoremman Eleanor Norrisin kanssa. Kaikki heidän ystävänsä olivat avioliittoa vastaan, mutta Norris pelasti alkoholisoituneen Keatonin ja auttoi häntä jatkamaan uraansa. Avioliitto kesti aina Keatonin kuolemaan asti. Vuosina 1947–1954 pariskunta esiintyi säännöllisesti "Cirque Medrano"ssa Pariisissa.


title: Buster Keaton

text: Buster Keatonille kehittyi vuosikymmenien tupakoimisen seurauksena keuhkosyöpä. Vaimo ja lääkärit uskottelivat Keatonille hänen sairastavan kroonista keuhkoputkentulehdusta, eivätkä koskaan kertoneet hänen olevan vakavasti sairas. Ei ole täysin varmaa miksi he tekivät niin; ehkä he arvelivat Keatonin lopettavan elokuvauransa, jos hänelle kerrottaisiin totuus. Keaton kuoli 70-vuotiaana 1. helmikuuta 1966 Woodland Hillsin kaupunginosassa, Los Angelesissa, Kaliforniassa ja hänet haudattiin Forest Lawn Memorial Parkin hautausmaalle Hollywood Hillsiin, Los Angelesiin.


title: Al Pacino

text: Alfredo ”Al” James Pacino (s. 25. huhtikuuta 1940 New York) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja ohjaaja. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat esimerkiksi Michael Corleone "Kummisetä"-trilogiassa, Tony Montana "Scarface – arpinaamassa", Alphonse Caprice "Dick Tracyssa" ja Carlito Brigante "Carlito’s Wayssa". Vuonna 1992 Pacinon suoritus Frank Sladena elokuvassa "Naisen tuoksu" toi hänelle parhaan miespääosan Oscar-palkinnon seitsemän aikaisemman ehdokkuuden jälkeen. Kaikkiaan hän on ollut Oscar-ehdokkaana kahdeksan kertaa.


title: Al Pacino

text: Pacinon elokuvaura alkoi sivuosalla vuoden 1969 elokuvassa "Natalie", ja hän esiintyi ensimmäistä kertaa pääosassa elokuvassa "Paniikki piikkipuistossa". Pacinon läpimurtorooli oli kuitenkin Michael Corleone vuoden 1972 elokuvassa "Kummisetä", josta hän ansaitsi uransa ensimmäisen Oscar-ehdokkuuden. Tämän jälkeen Pacino on ollut parhaan miessivuosan ehdokkaana elokuvista "Dick Tracy" sekä "Myyntitykit", ja parhaan miespääosan ehdokkaana elokuvista "Serpico – kadun tiikeri", "Kummisetä osa II", "Hikinen iltapäivä" sekä "Ja oikeutta kaikille".


title: Al Pacino

text: Elokuvauran lisäksi Pacino on nauttinut suosiota teatterissa. Hän on voittanut Tony-palkinnon näytelmistä "Does a Tiger Wear a Necktie?" ja "The Basic Training of Pavlo Hummel". Lisäksi hän ohjasi William Shakespearea ja tämän "Rikhard III" -näytelmää käsittelevän dokumentin "Looking for Richard". Pacino on metodinäyttelijä, joka opiskeli menetelmää The Actors Studion Lee Strasbergin oppilaana.


title: Al Pacino

text: Pacino syntyi amerikanitalialaiseen Salvatore ja Rose Pacinon perheeseen Itä-Harlemissa, New Yorkissa. Vanhemmat erosivat, kun hän oli kaksivuotias. Hänen äitinsä muutti Corleonesta kotoisin olleiden vanhempiensa Kate ja James Gerardin luokse Etelä-Bronxiin lähelle Bronxin eläintarhaa. Hänen isänsä puolestaan muutti Covinaan, Kaliforniaan, ja työskenteli siellä ravintoloitsijana. Pacino kävi New Yorkissa esittävään taiteeseen painottanutta Fiorello H. LaGuardia High Schoolia, mutta pyrki baseballin pelaajaksi. Koulussa Pacino reputti lähes kaikki kurssinsa englantia lukuun ottamatta ja erosi koulusta 17-vuotiaana. Hänen äitinsä ei hyväksynyt tätä ratkaisua, ja Pacino muutti pois kotoa riidan päätteeksi. Hän siirtyi työskentelemään matalapalkkaisissa ammateissa, kuten lähettinä, postityöntekijänä ja vahtimestarina, jotta saisi rahoitettua näyttelijän opintonsa.


title: Al Pacino

text: Pacino alkoi polttaa yhdeksänvuotiaana, ja joi sekä käytti satunnaisesti marihuanaa kolmetoistavuotiaasta. Hänen kaksi läheisintä ystäväänsä kuolivat 19- ja 30-vuotiaina huumeiden väärinkäyttöön. Pacino myös joutui nuorena satunnaisesti tappeluihin, ja oli hieman häirikkö koulussa.


title: Al Pacino

text: Pacino esiintyi New Yorkin underground-teatterien näytelmissä, mutta häntä ei hyväksytty The Actors Studioon. Sen sijaan hänet hyväksyttiin HB Studioon, missä hän tutustui opettajana toimineeseen Charlie Laughtoniin, josta tuli hänen oppi-isänsä ja paras ystävänsä. Tuohon aikaan Pacino oli usein työttömänä ja kodittomana, ja joutui välillä nukkumaan kadulla, teattereissa ja ystävien luona. Hänen äitinsä menehtyi vuonna 1962, ja isoisä vuotta myöhemmin.


title: Al Pacino

text: Oltuaan neljä vuotta HB Studiossa Pacino viimein pääsi The Actors Studioon. Sen jäsenyys tarkoitti liittymistä ammattinäyttelijöiden, elokuvaohjaajien ja käsikirjoittajien joukkoon Hell’s Kitchenissä Manhattanilla. Sen myötä Pacino alkoi opiskella metodinäyttelemistä Lee Strasbergin johdolla. Pacino on myöhemmin kuvaillut, että Actors Studion jäsenyys merkitsi suurta muutosta hänen elämässään, ja hän omistautui näyttelemiselle täysin. Pacinolla on nykyään hallussa työpajan jaettu puheenjohtajuus yhdessä Ellen Burstynin ja Harvey Keitelin kanssa.


title: Al Pacino

text: Vuonna 1967 Pacino vietti kauden Charles Playhousessa Bostonissa. Siellä hän esiintyi Clifford Odetsin näytelmässä "Awake and Sing!" sekä Jean-Claude Van Itallien näytelmässä "Hurrah", missä hän tapasi näyttelijä Jill Clayburghin. Kaksikon välillä alkoi viisivuotinen suhde, ja he muuttivat yhdessä takaisin New Yorkiin.


title: Al Pacino

text: Vuonna 1968 Pacino esiintyi Israel Horovitzin näytelmässä "The Indian Wants the Bronx" Astor Place Theaterissa. Näytelmä sai ensi-iltansa 17. tammikuuta 1968, ja sitä esitettiin 177 kertaa. Näytelmän yhteydessä esitettiin Horovitzin toista näytelmää, "It's Called the Sugar Plum", jossa Clayburgh esiintyi. Pacino voitti suorituksestaan Obie-palkinnon, kun taas John Cazale voitti parhaan miessivuosan ja Horowitz parhaan uuden näytelmän palkinnon. Martin Bregman näki näytelmän ja tarjoitui Pacinon manageriksi, mikä aloitti kaksikon pitkäaikaisen yhteistyön.


title: Al Pacino

text: Pacinon ensikosketus televisiorooleihin koitti, kun hän ja Clayburgh esiintyivät ABC:n sarjassa "N.Y.P.D." 12. marraskuuta 1968. Clayburgh esiintyi samaan aikaan myös saippuaoopperassa "Search for Tomorrow", mutta pari joutui ottamaan kuukausittain vastaan rahaa Clayburghin isältä.


title: Al Pacino

text: 23. helmikuuta 1969 Pacino esiintyi ensimmäisen kerran Broadwayllä Don Petersenin näytelmässä "Does a Tiger Wear a Necktie?", jota esitettiin Belasco Theatressa. Näytelmä lopetettiin 39 esiintymisen jälkeen 29. maaliskuuta 1969, mutta Pacinon suoritus sai ylistystä, ja hän voitti Tony-palkinnon 20. huhtikuuta 1969. Pacino jatkoi uraansa teatterissa 1970-luvulla, ja voitti toisen Tony-palkintonsa näytelmästä "The Basic Training of Pavlo Hummel", sekä sai pääosan "Rikhard III" -näytelmässä.


title: Al Pacino

text: 1980-luvulla Pacino menestyi jälleen David Mametin näytelmässä "American Buffalo", josta hän oli ehdolla Drama Desk Awardin saajaksi. 1990-luvulta lähtien Pacinon teatteriuraan ovat kuuluneet Eugene O’Neillin "Hughie", Oscar Wilde "Salome" ja Lyle Kesslerin "Orphans".


title: Al Pacino

text: Pacino palasi teatterin lavalle myös kesällä 2010, jolloin hän esiintyi Shylockin roolissa ilmaisnäytelmä "Venetsian kauppiaassa". Näytelmä sai huiman suosion, ja se siirrettiin Broadwaylle Broadhurst Theatreen, missä se tienasi miljoonan dollarin tulot ensimmäisenä viikkonaan. Rooli toi Pacinolle myös jälleen parhaan miespääosan Tony-ehdokkuuden.


title: Al Pacino

text: Opiskellessaan Actors Studiossa Pacino huomasi pitävänsä näyttelemisestä ja oli siinä lahjakas, mutta hänen varhaiset teatteriroolinsa eivät tuottaneet tarpeeksi. Vuonna 1969 Pacino esiintyi ensimmäistä kertaa elokuvissa, kun hän sai pienen roolin Fred Coen ohjaamassa elokuvassa "Natalie".


title: Al Pacino

text: Vuonna 1971 Pacino esitti huumeaddiktia elokuvassa "Paniikki piikkipuistossa", mikä kiinnitti elokuvaohjaaja Francis Ford Coppolan huomion, ja tämä palkkasi Pacinon esittämään Michael Corleonea mafiaelokuva "Kummisetään". Coppolan valinta järkytti elokuvastudion henkilöstöä, sillä rooliia oli hakenut usea tunnetumpi näyttelijä, kuten Robert Redford, Warren Beatty ja Robert De Niro. Pacinon suoriutumista kuitenkin ylistettiin, ja hän ansaitsi roolistaan Oscar-ehdokkuuden. Pacino kuitenkin boikotoi palkintoseremoniaa, sillä hän loukkaantui saatuaan vain parhaan sivuosan ehdokkuuden, vaikka hän esiintyi elokuvassa useammin kuin Marlon Brando.


title: Al Pacino

text: Vuonna 1973 Pacino sai Gene Hackmanin kanssa pääroolin elokuvassa "Variksenpelätin" ja voitti Cannesin elokuvajuhlien kultaisen palmun. Samana vuonna hän myös ansaitsi ensimmäisen Golden Globe -palkintonsa sekä parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuuden elokuvasta "Serpico – kadun tiikeri", jossa hän esitti poliisi Frank Serpicoa. Vuonna 1974 hän toisti roolinsa Michael Corleonena "Kummisedän osassa II" ja sai jälleen uuden Oscar-ehdokkuuden. Seuraavana vuonna Pacinon suosio kasvoi entisestään "Hikinen iltapäivä" -elokuvan myötä, kun hän näytteli tositapahtumiin perustuvassa elokuvassa pankkiryöstäjä John Wojtowiczia. Elokuvan ohjasi "Serpicon" ohjannut Sidney Lumet, ja Pacino sai elokuvan myötä neljännen Oscar-ehdokkuutensa.


title: Al Pacino

text: Vuonna 1977 Pacino esiintyi Formula-ajajana Sydney Pollackin ohjaamassa elokuvassa "Taivas ei tunne suosikkeja", ja hän oli ehdolla Golden Globe -palkintoon parhaasta miespääosasta draamaelokuvassa. Hänen seuraava elokuvansa oli oikeussaleihin sijoittuva "Ja oikeutta kaikille", josta hän ansaitsi jälleen Oscar-ehdokkuuden. Hän kuitenkin hävisi "Kramer vastaan Kramer" -elokuvassa esiintyneelle Dustin Hoffmanille, jonka roolista Pacino oli itse kieltäytynyt.


title: Al Pacino

text: Pacinon ura lähti laskuun 1980-luvun alussa, ja hän esiintyi elokuvissa "Yön kuningas" ja "Kirjailijaelämää", jotka kriitikot lyttäsivät täysin. Kuitenkin Brian De Palman ohjaama vuoden 1983 rikoselokuva "Scarface – arpinaama" nousi yhdeksi Pacinon uran kohokohdista. Elokuva sai ilmestyessään negatiivisen vastaanoton kriitikoilta, mutta se menestyi hyvin lipunmyynnissä, ja tuotti yli 45 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa. Pacino myös ansaitsi jälleen Golden Globe -ehdokkuuden roolistaan kuubalaisena rikollisjohtajana Tony Montanana.


title: Al Pacino

text: Pacinon esiintyi vuonna 1985 elokuvassa "Revolution", joka kertoi metsästäjästä Yhdysvaltain vapaussodan aikaan. Elokuva oli arvosteluiden ja lipunmyynnin suhteen epäonnistunut, mistä Pacino syytti kiireistä tuotantoa. Hän päätti jättää elokuvateollisuuden hetkeksi, ja palasi teatterin lavalle neljäksi vuodeksi. Tänä aikana Pacino esiintyi muun muassa näytelmissä "Julius Caesar" ja "American Buffalo" sekä omassa projektissaan "The Local Stigmatic". Elokuvateollisuuden pariin Pacino palasi vuonna 1989 draamatrillerin "Rakkauden meri" myötä, ja elokuva sai todella myönteistä palautetta.


title: Al Pacino

text: Pacinon elokuvaura jatkoi uutta nousuaan, kun hän sai jälleen uuden Oscar-ehdokkuuden roolistaan elokuvassa "Dick Tracy", jonka arvostelussa kriitikko Roger Ebert kirjoitti Pacinon varastaneen show’n. Samana vuonna Pacino myös uusi roolinsa Michael Corleonena "Kummisedän osassa III". Elokuva sai hyvän vastaanoton, vaikka se kärsi tuotantovaiheessa käsikirjoituksen uudelleenkirjoittamisista ja näyttelijöiden vaihtumisesta. Vuonna 1991 Pacino esiintyi elokuvassa "Frankie & Johnny" yhdessä Michelle Pfeifferin kanssa, joka oli toiminut hänen kanssaan myös "Scarfacessa". Elokuva kertoi juuri vapaaksi pääseestä vangista, joka päätyy suhteeseen samassa ravintolassa työskennelleen tarjoilijattaren kanssa. Se ei saanut erityisen hyvää vastaanottoa, vaikka Pacino itse piti roolistaan.


title: Al Pacino

text: Vuonna 1992 Pacino voitti ensimmäistä kertaa parhaan miespääosan Oscar-palkinnon elokuvasta "Naisen tuoksu", jossa hän näytteli entistä armeijan upseeria Frank Sladea. Samana vuonna hän oli myös ehdolla parhaan miessivuosan palkinnolle elokuvasta "Myyntitykit", minkä myötä Pacino oli ensimmäinen miesnäyttelijä, joka oli voittanut parhaan pääosan palkinnon ja samalla ollut ehdolla roolista toisessa elokuvassa.


title: Al Pacino

text: Pacinon seuraava elokuvarooli oli vuoden 1993 rikoselokuva "Carlito’s Way", jossa vankilasta vapautunut rikollinen yrittää päästä kaidalle tielle. Hän myös esiintyi yhdessä Robert De Niron kanssa Michael Mannin vuonna 1995 ohjaamassa elokuvassa "Heat – ajojahti", joka sai lämpimän vastaanoton kriitikoilta.Vuonna 1996 Pacino ohjasi ja esiintyi dokumentissa "Looking for Richard", jossa sekä esitettiin kohtauksia William Shakespearen näytelmästä "Rikhard III" että analysoitiin Shakespearen roolia ja merkitystä populaarikulttuurissa. Dokumentti oli Pacinon ensimmäinen ohjaus, ja siinä esiintyivät hänen lisäkseen myös Alec Baldwin, Kevin Spacey ja Winona Ryder. Vuonna 1997 Pacino esiintyi yliluonnollisessa trillerissä "Paholaisen asianajaja" yhdessä Keanu Reevesin kanssa. Elokuva menestyi lipunmyynnissä, ja tuotti 150 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Samana vuonna hän myös esiintyi yhdessä Johnny Deppin kanssa elokuvassa "Donnie Brasco".. Vuonna 1999 Pacino ja Mann yhdistivät jälleen voimansa elokuvassa "The Insider – sisäpiirissä", jossa toista pääosaa esitti Russell Crowe.


title: Al Pacino

text:
Vuonna 2000 Pacino ohjasi ja esitti pääosaa Ira Lewisin näytelmästä tehdyssä pienen budjetin filmatisoinnissa "Chinese Coffee". Se sisälsi lähes kokonaan keskustelua kahden päähenkilön välillä, ja projekti kesti lähes kolme vuotta. Pacino toimi elokuvan rahoittajana itse, ja se on julkaistu sittemmin DVD:llä "Pacino: An Actor's Vision" -kokoelmassa yhdessä Pacinon kahden muun elokuvan, "The Local Stigmatic" ja "Looking for Richard", kanssa.
Pacinon seuraava elokuvarooli oli yhdessä Robin Williamsin kanssa Christopher Nolanin vuonna 2002 ohjaamassa elokuvassa "Insomnia", joka perustui samannimiseen norjalaiseen elokuvaan. Siinä Pacino esitti "Operaatio Donnie Brascon" tapaan loppuun palanutta hahmoa. Elokuva sai hyvän vastaanoton, ja kriitikot ylistivät Pacinon roolisuoritusta. Elokuva pärjäsi myös suhteellisen hyvin taloudellisesti, ja tuotti 113 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Pacino esiintyi samana vuonna myös elokuvissa "Simone" ja "Eye Witness", mutta ne eivät saaneet osakseen vastaavaa menestystä. Vuonna 2003 Pacino esiintyi lakimies Roy Cohnina HBO:n minisarjassa "Angels in America", joka perustui Tony Kushnerin samannimiseen näytelmään. Tästä roolisuorituksesta Pacino voitti uransa kolmannen Golden Globe -palkinnon sekä Emmy-palkinnon.


title: Al Pacino

text: Vuonna 2004 Pacino esiintyi Shylockina Michael Radfordin ohjaamassa Shakespearen näytelmään perustuvassa "Venetsian kauppiaassa", ja päätti tuoda myötätuntoa hahmoa kohtaan, vaikka tämä yleensä esitettiin karikatyyrina. Seuraavana vuonna hän esiintyi elokuvassa "Rahantekijä", jossa hän esitti uhkapelivälittäjää ja Matthew McConaugheyn roolihahmon oppi-isää. Elokuva ei saanut hyviä arvosteluita, ja kriitikko Desson Thomson totesi, että ”Al Pacino on näytellyt oppi-isää niin monta kertaa, että hänen tulisi saada tästä palkinto”.


title: Al Pacino

text: Pacinolle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 2007.


title: Al Pacino

text: Vuonna 2007 Pacino esiintyi elokuvassa "Ocean’s Thirteen" yhdessä George Clooneyn, Brad Pittin, Matt Damonin, Elliott Gouldin ja Andy Garcían kanssa. Hän esitti elokuvan roistoa Willy Bankia, jonka kasinon päähenkilöt yrittävät ryöstää kostona Bankin teoista. Elokuva sai hyväksyvän vastaanoton kriitikoilta. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla Pacino esiintyi vielä elokuvassa "88 minuuttia" yhdessä Alicia Wittin kanssa, mutta elokuva ei saanut hyviä arvosanoja kriitikoilta. Myöskään elokuva "Oikeuden kasvot" ei ollut kriitikoiden mieleen, vaikka sitä oli odotettu Pacinon ja De Niron paluuna. Esimerkiksi "New York Postin" Lou Lumenick antoi elokuvalle vain yhden tähden ja tyrmäsi elokuvan hidastempoiseksi ja naurettavaksi rahastukseksi.


title: Al Pacino

text: Pacino aloitti 2010-luvun näyttelemällä Jack Kevorkiania HBO:n televisioelokuvassa "You Don't Know Jack", joka esitettiin ensimmäisen kerran huhtikuussa 2010. Tämä toi Pacinolle toisen miespääosan Emmy-palkinnon sekä neljännen Golden Globe -palkinnon.


title: Al Pacino

text: Al Pacino ei ole koskaan ollut naimisissa, mutta hänellä on kolme lasta. Pacino sai ensimmäisen lapsensa Julie Marien (s. 1989) näyttelijäopettaja Jan Tarrantin kanssa. 25. tammikuuta 2001 Pacinon silloinen avopuoliso, näyttelijä Beverly D’Angelo, synnytti kaksoset, Olivian ja Antonin. Pari oli yhdessä vuodet 1997–2003. Edellisten lisäksi Pacinon naisystäviin ovat kuuluneet muun muassa Jill Clayburgh, Tuesday Weld, Marthe Keller, Kathleen Quinlan ja Diane Keaton.


title: Ratsia (yhtye)

text: Ratsia oli vuonna 1977 perustettu, Pihtiputaalta kotoisin oleva, punk-yhtye. Laulajana ja lauluntekijänä oli Jyri Honkavaara. Ensimmäinen kokoonpano hajosi vuoden 1978 alussa.. Toiseen kokoonpanoon syksyllä 1978 tulivat mukaan kitaristi Juha Aunola, basisti Rudi Lukkarinen ja rumpali Jukka Viro. Viro käytti muun muassa alaikäisyytensä vuoksi muiden yhtyeen jäsenten keksimää taiteilijanimeä "PopKorni". Tämä kokoonpano julkaisi keräilyharvinaisuudeksi nousseen omakustannekasetin "Kloonattu Sukupolvi". PopKorni jätti yhtyeen vanhempiensa painostuksesta keskittyen opiskeluihinsa. Uudeksi rumpaliksi tuli Pasi Kuusjärvi.


title: Ratsia (yhtye)

text: Ratsian tunnetuin kappale on ”Lontoon skidit”, joka oli myös Johanna-levy-yhtiön kautta vuonna 1979 julkaistun ensimmäisen singlen nimi. Single äänitettiin 11. toukokuuta 1979 MSL-Studiolla ja sen tuottajana toimi Pantse Syrjä.


title: Ratsia (yhtye)

text: Ratsia voitti vuoden 1979 rockin SM-kisojen uuden aallon sarjan ja keikkaili ajoittain hyvinkin aktiivisesti. Yhtyeen ensimmäistä LP-levyä "Ratsia" pidetään yhtenä suomalaisen punkin klassikkolevyistä. Myöhemmin yhtyeen tyylisuunta vaihteli ska- ja reggae-vaikutteisesta punkista powerpoppiin ja siitä vielä synkempään äänimaisemaan, jota yhtyeen kolmas albumi, "Jäljet", edusti. Kosketinsoittajaksi yhtyeeseen tuolloin tuli Shadowplay-yhtyeestä myöhemmin tunnetuksi tullut Brandi Ruokonen. Hän oli vieraillut jo Ratsian toisella, Kari Hipposen vuonna 1980 tuottamalla lp:llä "Elämän syke" sen singlejulkaisulla ”Täältä tulee yö”, ja kappaleella ”Kun sä tanssit”. Basistiksi vaihtui "Elämän syke" -levyn jälkeen alkujaan Xtaasi-yhtyeessä soittanut Kari Starck. Ratsia lopetti toimintansa loppuvuodesta 1982. Samoihin aikoihin Jyri Honkavaara muutti Helsinkiin.


title: Ratsia (yhtye)

text: Aunola, Lukkarinen ja Kuusjärvi perustivat myöhemmin Jussi Ketun kanssa Rudi-yhtyeen, jonka tunnetuin kappale oli ”Taivas saa odottaa”. Jyri Honkavaara teki yhden soolosinglen ennen liittymistään Hefty Load -yhtyeeseen. Myöhemmin Ratsian musiikkia on tehnyt tunnetuksi erityisesti Yö-yhtye soittamalla keikoillaan kappaletta ”Täältä tulee yö”. ”Lontoon skidit” on esitetty 2000-luvulla myös televisiosarjassa "Karjalan kunnailla", jossa sen lauloi Heikki Hela.


title: Ratsia (yhtye)

text: Mikko Niskasen elokuvassa "Ajolähtö" vuodelta 1982 on kohtaus, jossa elokuvan päähenkilöt ovat juuri päässeet armeijasta ja menevät juhlimaan sitä tanssilavalle. Lavalla soittaa Ratsia ja päähenkilöt huutavat Ratsian kappaleen mukana ”armoo, armoo!”


title: Petronas Towers

text: Petronas Towers eli Petronas Twin Towers ovat vuonna 1998 valmistuneet 452 metrin korkuiset pilvenpiirtäjät Kuala Lumpurissa. Ne olivat maailman korkeimmat rakennukset vuoteen 2004 asti, jolloin Taipei 101 valmistui. Ne ovat yhä maailman korkeimmat kaksoistornit ja korkeimmat 1900-luvulla valmistuneet rakennukset.


title: Petronas Towers

text: Malesian kansallisen öljy- ja kaasuyhtiön mukaan nimensä saaneet tornit suunnitteli arkkitehti César Pelli. Rakennuksissa on 88 kerrosta. Niiden yläpuolelle kohoaa vielä 74 metriä korkea piikkimäinen torni, joka kasvattaa rakennusten kokonaiskorkeuden 452 metriin. Tornit on rakennettu pääosin betonista ja lasista, koska Malesialla ei ollut mahdollisuutta valmistaa tarvittavaa määrää terästä torneihin. Niiden ulkonäkö on suunniteltu islamilaiset perinteet huomioon ottaen, vaikka perusrakenne on peräisin Chicagoon suunnitellusta, rakentamatta jääneestä tornista. Tornien 42. ja 43. kerroksen välissä on silta, joka on 170 metrin korkeudessa ja 58 metrin pituinen. Torneissa on tavaratalo, konserttisali ja useiden yritysten toimistoja. Rakennusten ulkopuolella on KLCC-puisto, jossa on muun muassa lenkkeilypolkuja ja leikkipuisto.


title: Petronas Towers

text: "Hämähäkkimiehenä" tunnettu ranskalainen Alain Robert kiipesi toiseen torneista vuonna 2009, yritettyään aikaisemmin 2007 ja 1998. Tornit ovat merkittävässä osassa myös Sean Conneryn ja Catherine Zeta-Jonesin tähdittämässä elokuvassa "Ansa viritetty" sekä tietokonepeleissä "Hitman 2" ja "Just Cause 2". Ne näkyvät myös televisiosarjan "24" ensimmäisessä jaksossa sekä elokuvissa "Fair Game" ja "".


title: Ahveniston moottorirata

text: Ahveniston moottorirata on suomalainen moottorirata Hämeenlinnassa, Pullerinmäen kaupunginosassa. Rata valmistui 15. heinäkuuta 1967. Asfalttiradan pituus on 2 840 metriä. Radalla on kilpailtu monissa kansainvälisissä luokissa, esimerkiksi Formula 2 -lähtö 5. syyskuuta 1967, jolloin 1. Ahveniston ajoissa (tämä oli toinen kilpailu radalla) oli mukana monia sen ajan F1-huippuja, muun muassa Jim Clark, Graham Hill, Jack Brabham ja Niki Lauda. Myös moottoripyöräilyn tähdet vierailivat radalla useasti esimerkiksi vuosina 1973–1975 MM-Road Racingin 750cc-luokassa.


title: Ahveniston moottorirata

text: Varikon ympäri kulkee rallicross/JM-rata, jolla on vuosien saatossa järjestetty kilpailuja niin EM- kuin SM-tasollakin. Yleisöennätys on vuodelta 1985, jolloin järjestetty "Tähtien kisat"-kilpailu keräsi Ahveniston rinteille jopa 40 000 katsojaa. Myös EM-rallicross ja Ahveniston vauhtipäivät keräsivät lähes poikkeuksetta kummatkin yli 20 000 katsojaa.


title: Ahveniston moottorirata

text: Radalla on kuvattu yksi "Top Gearin" jakso, jossa oli mukana Mika Häkkinen.


title: Ahveniston moottorirata

text: Radan sijainti keskustan lähellä ja luonnonsuojelualueen vieressä on aiheuttanut keskustelua radan puolesta ja vastaan.


title: Alastaron moottorirata

text: Alastaron moottorirata on moottorirata Virttaan kylässä Loimaan kaupungissa, entisen Alastaron kunnan alueella. Radan pituus on 2 970 metriä. Moottoriradan lisäksi alueella on jokamiesluokan rata sekä kiihdytysrata. Radalla ajetaan niin kansallisia kuin kansainvälisiäkin kilpailuja. Radalla kuvataan myös suomalaista "Virittäjät"-sarjaa.


title: Olkahinen

text: Olkahinen on noin 2000 asukkaan kaupunginosa Näsijärven rannalla Koillis-Tampereella. Alue sijaitsee noin 12 kilometrin päässä Tampereen keskustasta ja noin viiden kilometrin päässä Koilliskeskuksesta. Olkahisen asuntokanta koostuu rivi- ja omakotitaloista. Alueen pohjoispuolitse kulkee valtatie 9.


title: Olkahinen

text: Olkahisessa sijaitsee vuonna 2001 valmistunut Aitolahden uusi kirkko ja Suomen aluelennonjohto (entinen Etelä-Suomen lennonvarmistuskeskus) Aitovuoressa. Olkahisen naapuritilastoalueita ovat Tasanne, Ojala, Nurmi, Niihama sekä Kangasalan kunnan puolella Ruutana.


title: Olkahinen

text: Olkahinen kuului Aitolahden kuntaan vuoteen 1966 asti, jolloin kunta liitettiin Tampereeseen. Olkahisen (Olkaisen) torppa mainittiin Hatanpään kartanon omistajan Idmanin kirjeessä vuodelta 1837. Olkahisen tila liitettiin myöhemmin Ketaran tilaan. Alueen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1976. Kadunnimi Olkahittenperä on kansanomainen nimitys Olkahisenlahden perukalle, jota katu reunustaa. Lassinlinnankadun nimi viittaa Lassi-nimiseen mieheen, joka tarinan mukaan piileskeli vihollisia Lassinlinnan saaressa Näsijärven Niihamanselällä Suomen sodan aikana.


title: Olkahinen

text: Olkahisen tilastoalueeseen liittyvän Maurinkylän asuntoalueen syntyyn vaikutti kenkätehtailija Väinö Hyppönen, joka omisti Ketaran tilan. Hyppönen luovutti tilan maista alueen siirtoväen ja rintamamiesten asutettavaksi ehdolla, että se nimettäisiin Maurinkyläksi hänen sodassa kaatuneen poikansa Maurin (1909–1944) mukaan.


title: Darvinismi

text: Darvinismi tai darwinismi on Charles Darwinin kehittämä biologisen kehityksen eli evoluution selitys, joka painottaa eliöiden muuntelua, voimakasta lisääntymistä ja taistelua olemassaolosta. Darvinismin mukaan evoluutiota ohjaa etupäässä luonnonvalinta.


title: Darvinismi

text: Darwin aloitti työnsä teoriansa kehittämisessä vuonna 1837. Darwinin teoriasta on uudemman tiedon pohjalta kehittynyt uusdarvinismi, josta on poistettu Darwinilla mukana ollut lamarckistinen teoria hankittujen ominaisuuksien periytymisestä.


title: Darvinismi

text: Darvinismiin pohjautuu sosiaalidarvinismi, katsomus, jonka mukaan ihmisyhteiskuntien kehitys perustuu myös eräänlaiseen luonnonvalintaan.


title: Aitolahti

text: Aitolahti on entinen Suomen kunta Pirkanmaalla. Aitolahden naapurikunnat olivat Messukylä (Tampere), Kangasala, Teisko ja Ylöjärvi.


title: Aitolahti

text: Vanhimpia merkkejä asutuksesta Aitolahden alueella ovat kivikaudelta peräisin olevat työkalujen kappaleet, joita on löydetty Nurmen, Palon ja Hirviniemen kylien alueilta. Pysyvän asutuksen on arveltu saapuneen Aitolahdelle samoihin aikoihin kuin Messukyläänkin, noin 600–800-luvuilla ajanlaskun alun jälkeen.


title: Aitolahti

text: Suomen sodan aikana vääpeli Jakob Johan Rothin johtama sissiosasto nousi maihin Aitolahdessa tarkoituksenaan hyökätä Tampereelle, mutta venäläiset saivat yrityksen torjuttua. Myöhemmin Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin joukot tekivät useita kaappauksia venäläisten varastoihin (Rothin ja Spoofin sissiretki). Uudelleen Aitolahden seutu joutui sotanäyttämöksi kansalaissodan aikana.


title: Aitolahti

text: Aitolahti erotettiin Messukylän kunnasta vuonna 1924 ja liitettiin Tampereen kaupunkiin vuonna 1966. Se ehti olla itsenäinen kunta vain runsaat 40 vuotta. Kunnan itsenäistyessä siellä oli vain noin 600 asukasta ja väkiluku kasvoi pitkään hyvin hitaasti, kunnes 1950-luvulla kasvu nopeutui.


title: Aitolahti

text: Aitolahteen asutettiin viime sotien jälkeen Kaukolan siirtoväkeä. Kunnan asukasluku pysyi suhteellisen vakaana 1950-luvulle saakka, kunnes Tampereen rajan tuntumaan Kumpulaan alkoi nopeaan tahtiin nousta omakotiasutusta. Tästä on kuntaliitoksen jälkeen muodostunut Olkahisten kaupunginosa.


title: Aitolahti

text: Aitolahden huomattavin kunnallinen vaikuttaja oli vuosikymmenien ajan professori Rurik Pihkala, joka omisti Laalahden tilan. Pihkala myös lahjoitti tilansa maista tontin kirkkoa varten vuonna 1924.


title: Aitolahti

text: Vanha Aitolahden kuntakeskus sijaitsee Sorilassa. Tiheintä asutus on alueen eteläosissa, Olkahisen ja Nurmen kaupunginosissa. Aitolahden korkein maastonkohta on lähellä Kangasalan rajaa sijaitseva, 179 metrin korkeuteen merenpinnasta ja yli 80 metrin korkeuteen Näsijärven pinnasta ulottuva Aitovuori.


title: Aitolahti

text: Nurmi-Sorilan alueelle laaditaan uutta osayleiskaavaa, joka mahdollistaa uusien asuntojen rakentamisen jopa noin kymmenelle tuhannelle asukkaalle. Nurmi-Sorilan kaavoituksesta löytyy päivittyvää tietoa Tampereen kaupungin kaupunkisuunnittelusivustolta.


title: Aitolahti

text: Aitolahden kautta kulkevat Tampereen ja Jyväskylän välinen valtatie 9 − nykyinen tieyhteys on tosin valmistunut vasta kunnan lakkauttamisen jälkeen − sekä Tampereen ja Ruoveden välinen seututie 338.


title: Aitolahti

text: Alueella sijaitsee muun muassa Aitolahden kirkko, Aitolahden vanha kirkko, Diabeteskeskus, Tarastenjärven kaatopaikka ja Suomen aluelennonjohto (entinen Etelä-Suomen lennonvarmistuskeskus) sekä Satakunnan lennostoon kuuluva 3. Pääjohtokeskus sekä esikunta, joiden toiminta Aitovuoressa lakkautetaan puolustusvoimauudistuksen yhteydessä.


title: Aitolahti

text: Geologi J. J. Sederholm löysi 1800-luvun lopulla Näsijärven rantakalliosta ja -kivistä Hirviniemestä soikion muotoisia syvennyksiä, joille hän antoi nimityksen Corycium enigmaticum, "arvoitukselliset hiilipussit". Nämä ovat alkeellisen mikrobitoiminnan jäänteitä noin kahden miljardin vuoden takaa, ja niitä on löytynyt muualta maailmasta vain Etelä-Afrikasta ja Kanadasta. Löytöpaikka rauhoitettiin luonnonsuojelualueeksi vuonna 1962. Näitä 2–30 senttimetrin pituisia "hiilipusseja" esiintyy myös Näsijärven vastapäisellä rannalla Ylöjärven puolella. Nämä hiilipussit antoivat myös aiheensa vuonna 1965, kunnan itsenäisyyden viimeisenä vuonna vahvistettuun Aitolahden kunnan vaakunaan, jonka on piirtänyt Gustaf von Numers.


title: Aitolahti

text:
Aitolahdessa on 13 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Aitolahdessa oli yksi taajama: Nurmi, jossa oli 272 asukasta 2,2 neliökilometrillä.


title: Aitolahti

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Aitolahden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1960.


title: Aitolahti

text: Aitolahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlihasoppa sekä ohraryynipuuro kirnupiimän kera.


title: Lempo

text: Lempo on suomalaisessa muinaisuskossa uskomusolento tai jumala, jonka kristinusko samaisti paholaiseen. Lempo voi olla nimien samankaltaisuuden perusteella alun perin sama kuin olento, josta tunnetaan muun muassa nimet Lemmas ja Lemmes. Lempo on usein naispuolinen, mutta tästä ei ole aina varmuutta.


title: Lempo

text: Yleensä Lempo on kansantarinoissa paha olento. Jotkut tutkijat kuitenkin arvelevat Lemmon olleen aiemmin rakkauden eli lemmen henkilöitymä. Lemmen henkilöitymänäkin Lempo saattoi olla paha, sillä ennen uuden ajan romanttista käsitystä rakkaudesta lempeä pidettiin usein arvaamattomana ja vieraana, jopa vaarallisena voimana, joka hallitsi ihmistä, saattoi viedä järjen ja johtaa rappioon.


title: Lempo

text: Erään tiedon mukaan, kun vaimo teki aviorikoksen, karkotettiin lempi, joka oli nyt muuttunut Lemmoksi . Lievä kirous ”Lempo soikoon!” on ollut alun perin vetoamista Lempoon; ehkä rakkausasioissa tai ehkä aivan muissa asioissa. Lempo esiintyy toisinaan lemmennostatussanoissa:


title: Lempo

text: Lempoa on kuvailtu joissakin kansanrunoissa lentäväksi:


title: MS-DOS-koodisivu 866

text: MS-DOS-koodisivu 866 on Microsoftin MS-DOS-käyttöjärjestelmän käyttämä kyrillinen merkistö. Se on tarkoitettu ukrainan, valkovenäjän ja venäjän kirjoittamiseen, joskin siitä puuttuu valkovenäjässä ja ukrainassa käytettävä kirjain ґ.


title: MS-DOS-koodisivu 866

text: Merkit B0–DF ovat graafisia erikoismerkkejä.


title: Luumu

text: Luumu eli luumupuu ("Prunus domestica") on "Prunus"-sukuun kuuluva puu, joka on läheistä sukua aprikoosille, persikalle, kirsikoille ja tuomelle. Sen hedelmä on luumarja.


title: Luumu

text: Luumupuu kasvaa 12 metriä korkeaksi ja 10 metriä leveäksi. Valkoiset kukat kukkivat toukokuussa. Hedelmät voivat olla sinisiä, punaisia, keltaisia, sinipunaisia tai vihreitä.


title: Luumu

text: Luumupuun on ajateltu syntyneen kirsikkaluumun ("Prunus cerasifera") ja oratuomen ("Prunus spinosa") risteymästä, tai sitten se olisi suoraan syntynyt kirsikkaluumusta, jonka kromosomiluku olisi kolmentunut. Kirsikkaluumua käytetään nykyisin luumun perusrunkona. Ensimmäinen tunnettu viljelty luumulaji oli japaninluumu ("Prunus salicina"), jota kiinalaiset viljelivät yli 4 000 vuotta sitten. Varsinainen luumu ("Prunus domestica") saapui läntiseen Eurooppaan ristiretkeläisten mukana. Keskiajan luostareissa oli usein suuria luumuviljelmiä. Ranskalaiset viljelivät luumua innokkaasti 1500-luvulla, jolloin he kehittivät monia uusia lajikkeita. Suomeen luumu tuli 1600-luvulla, ja Suomessakin on monia paikallisia lajikkeita, kuten "sinikka", "yleinen punaluumu" ja "yleinen keltaluumu". "Väskynäksi" kutsutaan tavallisesti luumun sokeripitoisia tummia lajikkeita.


title: Luumu

text: Parhaita luumun kasvupaikkoja ovat lämpimät, loivasti viettävät hiekka- tai moreenipitoiset rinteet. Kasvu onnistuu paremmin kostealla kuin kuivalla maalla. Luumupuut voivat helposti paleltua kovina pakkastalvina, mutta ne pystyvät kehittymään uudelleen satokuntoisiksi muutamassa vuodessa vesomisen avulla. Kumivuoto voi aiheuttaa kumimaisen eritteen pursuamista rungosta ja oksista, joka kovettuu. Sairaat kohdat tulisi leikata pois. Tauti on yleensä merkkinä siitä, että kasvupaikka ei ole paras mahdollinen.


title: Luumu

text: Luumun ja myös kriikunan tuholaisina Suomessa esiintyy luumukirvaa ("Hyalopterus pruni") ja luumunäkämäpunkkia ("Eriophyes similis").


title: IrcII

text: IrcII on IRC-asiakasohjelma, jonka julkaisi Michael Sandrof (nimimerkki "BigCheese") vuonna 1989. Se oli myös suosituin IRC-ohjelma useiden vuosien ajan, aina siihen asti kunnes Irssi syrjäytti sen.


title: IrcII

text: Monet tekstipohjaiset IRC-asiakasohjelmat perustuvat IrcII:n koodiin, esimerkkinä nykyäänkin suhteellisen käytetty ircII-EPIC. IrcII:lle voi tehdä myös skriptejä, joista yksi suosituimmista on BitchX - se laajentaa käytettävyyden aivan uudelle tasolle.


title: IrcII

text: Useat 1990-luvun alku- ja keskivaiheilla IRC:ia käyttäneet muistavat IrcII:n. Ohjelma käynnistettiin yleensä unix-komentoriviltä komennolla "irc", ja se oli myös suositun Freenet-palvelun käyttämä IRC-asiakasohjelma.


title: Freenet Finland

text: Freenet Finland oli koululaisille, heidän vanhemmilleen ja opettajille tarkoitettu Internetin maksuton sähköposti- ja sisältöpalvelu, joka perustettiin vuonna 1993. Sen toteutti Teknillinen korkeakoulu, ja rahoituksesta vastasivat Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra sekä opetusministeriö. Projektipäällikkönä oli "Jarmo Hallikas".


title: Freenet Finland

text: Freenet oli alkujaan tekstipohjainen hieman BBS:ien kaltainen valikkopohjainen järjestelmä, johon sai yhteyden paitsi ilmaiseksi Internetistä telnet-protokollalla, myös minuuttitaksaisella modeemiyhteydellä TeleSammon tai InfoTelin kautta. Yleisin taksa oli 19 penniä/minuutti ja paikallispuhelumaksu. Koska Freenetin osoite oli teknillisen korkeakoulun osoiteavaruudessa, sai sinne yhteyden myös useiden yliopistojen dial-up-palveluiden kautta paikallispuhelun hinnalla. Ohjelmistona oli helppokäyttöisenä pidetty "Freeport", johon oli kytketty myös ulkoisia ohjelmia mm. sähköpostin, uutisryhmien, gopherin, WWW:n ja IRC:n käyttöä varten. Päivittäinen käyttöaikarajoitus oli aluksi 60 minuuttia.


title: Freenet Finland

text: Järjestelmä oli suosittu koululaisten keskuudessa, ja monen ensimmäiset Internet-käyttökokemukset ovatkin sen piiristä. Freenet oli suosittu myös BBS-harrastajien keskuudessa, koska kyseessä oli yksi ensimmäisistä suomalaisista Internet-yhteyden tarjoavista palveluista, joihin sai käyttäjätunnuksen suhteellisen helposti. Freenetiin sai myös helposti yhteyden, kun harrastelijoiden ylläpitämiä Internet-palveluita tarjoavien purkkeihin päästäkseen joutui usein jonottamaan modeemilinjojen vapautumista jopa tuntikausia.


title: Freenet Finland

text: Vuoden 1994 marraskuussa järjestetyt Freenet Finlandin yksivuotissyntymäpäivät Espoon Dipolissa yllättivät järjestäjät suosiollaan - vuoden 1994 aikana Internet oli "lyönyt läpi" ja esimerkiksi IRC:n kautta oli syntynyt valtavasti uudenlaisia verkkoyhteisöjä, joiden jäsenet tulivat Dipoliin tapaamaan toisiaan - monet tapasivat nettituttunsa ensimmäistä kertaa. Myös opetusministeri Riitta Uosukainen tutustui IRC:n saloihin tapahtumassa.


title: Freenet Finland

text: Freenet toimi Suomessa vuoteen 2001 asti, joskin loppuvaiheessa sen toiminta perustui pääasiassa WWW-sivuihin. Maksulliset Internet-palveluntarjoajat olivat syrjäyttäneet Freenetin Internet-yhteyskäytössä jo vuosia aiemmin.


title: Freenet

text: Freenet on vertaisverkkotekniikkaa käyttävä keskuspalvelimeton hajautettu tietovarasto, jonka tarkoituksena on tarjota sähköinen sananvapaus vahvan anonymiteetin avulla.


title: Freenet

text: Freenet käyttää verkoston jäsentietokoneiden kaistaa ja tilaa tietovarastonaan, ja sen käyttäjät voivat julkaista ja pyytää materiaalia anonyymisti. Pyydetyn datan yksilöintiin ja paikallistamiseen Freenet käyttää avainpohjaista reititystä ja hajautettuja tiivisteitä. Freenetissä ei ole sisäänrakennettua hakutoimintoa, mutta jotkin "freesaitit" (Freenetin sivustoista projektissa käytetty nimitys) keräävät linkkilistoja tunnetuista freesaiteista.


title: Freenet

text: Freenetin versiota 1.0 ei vielä ole julkaistu. Perinteen mukaisesti versionumerointi heijastelee sitä, ettei Freenetiä vielä pidetä valmiina, vaan se on yhä kehitteillä. Freenetiä ei vielä voi käyttää esimerkiksi dynaamisen sisällön julkaisemiseen. Tekijöiden mukaan tämä ja muut vastaavat puutteet johtuvat siitä, että helppokäyttöisyys ja suorituskyky eivät ole Freenet-projektin ensisijaisia tavoitteita.


title: Filolaos

text: Filolaos (, n. 480 – 405 eaa.) oli kreikkalainen pythagoralainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi ja matemaatikko.


title: Filolaos

text: Filolaos oli Sokrateen ja Demokritoksen aikalainen, mutta heitä vanhempi, ja jonkin verran Empedoklesta nuorempi. Hän oli myös Zenon Elealaisen, Melissoksen ja Thukydideen aikalainen, joten hänen syntymänsä voidaan ajoittaa noin vuoteen 480 eaa. Diogenes Laertioksen mukaan Filolaos syntyi Krotonissa, ja joidenkin muiden lähteiden mukaan Taraksessa; kummatkin sijaitsivat Suur-Kreikassa nykyisen Italian eteläosassa. Filolaos oli Krotonissa pythagoralaisten vainojen aikaan.


title: Filolaos

text: Filolaoksen kerrotaan olleen läheinen Demokritokselle, ja hän oli todennäköisesti yksi tämän opettajista. Pythagoraan kuoleman jälkeen Etelä-Italian kaupungeissa vallitsi levottomuuksia. Filolaos joutui pakenemaan ja muutti ensin maanpakoon Lukaniaan ja myöhemmin Thebaan. Viimeksi mainitussa hän opetti Simmiasta ja Kebes Thebalaista, jotka olivat myöhemmin vuonna 399 eaa. läsnä Sokrateen kuollessa. Ennen tätä Filolaos oli palannut Italiaan, jossa hän opetti Arkhytasta (428 eaa.–347 eaa.). Filolaos oli mahdollisesti yhteydessä myös Flioksessa maanpaossa olleisiin pythagoralaisiin, jotka Platon mainitsee dialogissaan "Faidon".


title: Filolaos

text: Filolaos puhui ja kirjoitti doorilaisella kreikan murteella. Hän oli ensimmäinen, joka ehdotti oppia Maan liikkumisesta. Jotkut laittavat tämän opin Pythagoraan nimiin. Filolaos esitti, että kiintotähtien kehä, viisi planeettaa, Aurinko, Kuu ja Maa kiertävät kaikki yhdessä keskellä olevaa tulta. Nämä yhdessä muodostivat kuitenkin vasta yhdeksän kiertävää kappaletta. Pythagoralaisen numeroteoriansa perusteella hän päätteli, että täytyy olla olemassa myös kymmenes kappale, ja kehitti ajatuksen Maan vastakappaleesta, "antikhthonista". Keskellä sijainnut tuli ei ollut Aurinko, vaan Zeuksen ja jumalten äidin Hestian koti. Hän ajatteli myös Maan kiertävän akselinsa ympäri. Maa ja Aurinko olivat aina toistensa vastakkaisilla puolilla.


title: Filolaos

text: Herakleitos herätti ajatuksen uudelleen henkiin ja kehitti sitä edelleen. Hänen mukaansa tätä mystistä vastakappaletta ei voitu koskaan nähdä, koska sen sijainti suhteessa Maahan oli aina rinnakkainen Maan ja Auringon suhteellisiin sijainteihin nähden. Hän kehitti edelleen teoriaa Maan pyörimisestä akselinsa ympäri. Tämä teoria vaikutti huomattavasti Aristarkhokseen. Teoria selitti melko hyvin Auringon liikkeet ja päivän pituuden vaihtelut eri vuodenaikoina. Ei kuitenkaan tiedetä, kuinka tarkka teoria todellisuudessa oli.


title: Filolaos

text: Filolaos sanoi, että Aurinko oli lasinen levy, joka heijasti universumin valoa. Hänen kuukuukautensa kesti 29 1/2 päivää, kuuvuotensa 354 päivää, ja aurinkovuotensa 365 1/2 päivää. Hänen mukaansa Maa ei ollut maailmankaikkeuden keskus, vaan sekä Maa että Aurinko kiersivät oletettua Keskustulta. Nikolaus Kopernikus kuitenkin väitti Filolaoksen tienneen, että Maa kiertää Aurinkoa ympyrän muotoisella kiertoradalla.


title: Filolaos

text:
Filolaos esitti koulunsa filosofisen järjestelmän teoksessaan "Luonnosta" ("Peri fyseōs"). Näin hän oli ensimmäinen, joka julkaisi kirjan pythagoralaisista opeista. Platon käytti tätä tutkielmaa koostaessaan dialogiaan "Timaios".
Filolaos osallistui merkittävästi pythagoralaisille ominaisen numeroteorian kehittämiseen. Häntä kiinnosti erityisesti lukuun kymmenen liittyvät ominaisuudet — kymmenen neljän ensimmäisen luvun summana, kymmenen neljäntenä kolmiolukuna, sekä tetraktys, jota hän kutsui suureksi, kaikkivoivaksi ja kaiken synnyttäväksi.


title: Filolaos

text: Eudemoksen mukaan Pythagoras keksi säännölliset monitahokkaat. Empedokleen taas katsotaan olleen ensimmäinen, joka esitti ajatuksen neljästä klassisesta elementistä. Filolaos yhdisti nämä ajatukset ja sanoi, että taivaankappaleiden elementaarinen luonne riippuu niiden muodosta. Näin hän liitti tetraedrin tuleen, oktaedrin ilmaan, ikosaedrin veteen ja kuution maahan. Dodekaedri liittyi puolestaan viidenteen elementtiin, eetteriin tai, kuten jotkut ajattelevat, universumiin itseensä. Vaikka teoria ei sovikaan yhteen luontoa koskevien tarkkailujen kanssa, se osoittaa huomattavaa tietämystä geometriasta ja antoi merkittävän sykäyksen tieteelliselle tutkimukselle.


title: Filolaos

text: Parmenideen filosofian mukaisesti Filolaos katsoi sielun olevan ruumiinosien sekoitusta ja harmoniaa. Hän katsoi todellisen sielun olevan paossa ruumiista synnin vuoksi.


title: Discharge

text: Discharge oli 1980-luvulla toiminut crust punk-yhtye. Sen alkuperäisjäsenet olivat Terry ”Tez” Roberts (laulu), Tony ”Bones” Roberts (kitara), Roy ”Rainy” Wainwright (kitara), Nigel Bamford (basso) ja Akko (rummut). Vuonna 1979 Kelvin Morris yhtyeen laulajaksi ja Roberts siirtyi rumpuihin.


title: Discharge

text: Yhtyeen kitarapohjainen soundi ja antimelodiset, huutavat lauluosat toivat punkille kuulijoita metallisemman musiikin puolelta. Metallica on levyttänyt omat versionsa kahdesta Dischargen kappaleesta. Dischargen musiikki on vaikuttanut suuresti grindcore- ja death metal -tyylilajien syntyyn. Dischargea pidetään yleisesti yhtenä ensimmäisistä hardcore punk- ja d-beat-yhtyeistä.


title: Briard

text: Briard oli Pete "Räkä" Malmin ja Andy McCoyn johtama punk-rock-yhtye, joka toimi aktiivisesti 1977–1979. Yhtye on herätetty uudelleen henkiin projektiluontoisesti vuosina 1983 ja 1996.


title: Briard

text: Briard syntyi Malmin tavattua Andy McCoyn veljen Ilkan. Ilkka ehdotti Andya yhtyeen kitaristiksi ja Philadelphia Motherfuckers -yhtye syntyi. Myöhemmin nimi muutettiin Briardiksi Malmin koiran rodun mukaan. Yhtye esiintyi syksyllä 1977 Linnanmäen päättäjäiskonsertissa, jonka ansiosta Briard sai levysopimuksen Finndisc-levy-yhtiöltä. Linnanmäen keikka oli legendaarinen: Järjestäjät olivat juuri ennen keikkaa sanoneet yhtyeelle, että ettehän sitten soita liian lujaa – nuorukaisten vahvistimet kun näyttivät olevan täysillä. Pete Malmi vastasi: "Ei huolta, niitten pitää vaan olla tässä vaiheessa täysillä, ettei niihin pääse kertymään staattista sähköä." Parin minuutin kuluttua myös Pasilassa ja muissa lähikaupunginosissa päästiin nauttimaan Briardin keikasta. Tosin keikka keskeytettiin kolmen biisin jälkeen. Pete sai puhuttua bändinsä Linnanmäelle keikalle väittämällä, että yhtye kuulostaa Matilta ja Tepolta.


title: Briard

text: Englanti tuli Briardin laulukieleksi suorastaan luonnostaan. Meininki oli kansainvälistä: Hulkon veljekset olivat asuneet Tukholmassa ja Pete Malmi seitsemän vuotta Englannissa. Briardin ensisingleä vuodelta 1977 "I Really Hate Ya"¹ (B-puolella "I Want Ya Back") pidetään Suomen ensimmäisenä punklevytyksenä. Singlen tuotti Kassu Halonen. Läpimurtonsa yhtye teki seuraavalla singlellä "Fuck The Army" (B-puolella "Product Of TV-Generation").


title: Briard

text: Yhtyeellä oli kokoonpanon kanssa ongelmia, joten live-esiintymisiä oli harvoin, esimerkiksi Wallininkadun Kill Cityssä ja Elmun klubilla sekä yksi salainen keikka Tavastialla. "Fuck The Army" -kappale liittyy siihen, että Pete Malmia otti päähän, kun yhtyeen basistin Ilkka "Ikke" Hulkon täytyi siirtyä asepalvelukseen Lappiin. Ikken tilalla bassoa soittaa Timo Huovinen. Briardin piti olla Sex Pistolsin lämmittelybändinä Työväentalolla 18. tammikuuta 1978, mutta keikka tunnetusti peruuntui, koska muun muassa lastensuojelujärjestöt sekä Helsingin Sanomien toimittaja Raija Forström vastustivat Sex Pistolsin maahantuloa, ei haluttu yhtyeen "turmelevan" Suomen nuorisoa. Lopulta työministeri Arvo Aalto epäsi Pistolsien työluvat. Sex Pistols kuitenkin hajosi ennen aiottua Työväentalon keikkaa.


title: Briard

text: Finndiscin kanssa yhteistyö ei sujunut. Tuottaja Kassu Halosen sanottiin halunneen Briardista koko perheen yhtyeen, jonka vuoksi joitain sanoituksia sensuroitiin. Briard siirtyi ensin Poko Recordsille ja vuonna 1979 lopulta Love Recordsille. Love julkaisi Briardin kolmannen singlen "Chirpy Chirpy Cheep Cheep" vihreänä vinyylinä. Punkin uusio-hengessä purkkapoppia sovitettiin punkille ominaiseen nopeampaan ja raaempaan tyyliin. "Chirpy"-singlen kansi on parodia Pen Leen "Nouveau"-levyn kannesta. Vain kaksi kuukautta aiemmin vuoden 1978 puolella Dave Lindholmin bändi Pen Lee oli poseerannut Love Recordsin studiossa miksauspöytään nojaten. Singlen kannessa poseeraavat samassa paikassa ja "samaan tyyliin" Briardin silloiset jäsenet T.B. Widow, Andy McCoy, Sidi Vainio ja Pete Malmi. Singlen kakkospuolelle tuli "Superstars", ja samassa yhteydessä tallennettiin myös kappale "Anarchy in the U.K.K." Tämä oli Andy McCoyn viimeinen levytys yhdessä vanhan Briardin kanssa. Samana vuonna julkaistiin Briardin viimeinen single "Rockin' On The Beach". Sen A-puolella kitaraa soittaa Luumu Kaikkonen ja B-puolella Andyn vanha koulukaveri Kulosaaren ruotsinkielisestä koulusta: Jan Stenfors.


title: Briard

text: Syksyllä 1979 Briard soitti Kill Cityssä. Keikalta tallennetut viisi kappaletta ilmestyivät Johanna-levymerkin "Metropolis"-kokoelmalevyllä (toinen levy eli D-puoli). Tässä niin sanotun alkuperäisen Briardin kokoonpanossa on Malmin ja Hulkkojen lisäksi Nasse eli Jan Stenfors toisessa kitarassa. Musiikillisesti tallenne on Briardin huippua, eniten hard-rock tyylinen ja nopein versio yhtyeestä. Kokonaista LP-levyä alkuperäinen Briard ei koskaan julkaissut.


title: Briard

text: Yhtye lopetettiin, kun Andy riitaantui Malmin kanssa ja siirtyi tekemään yhteistyötä Pelle Miljoonan kanssa ja sen jälkeen luotsaamaan Mike Monroen kanssa Hanoi Rocksia. Briard julkaisi 1979 vielä viimeiseksi jääneen neljännen Rockin' On The Beach-singlelevynsä ilman McCoyta. Mike Monroen oli tarkoitus yhdessä vaiheessa tulla Briardiin soittamaan kitaraa, mutta kokoonpano jäi toteutumatta Malmin vaatiessa Monroeta leikkaamaan pitkät hiuksensa, johon Monroe ei suostunut.


title: Briard

text: Antti ja Ilkka Hulkko esiintyvät Helsingin Sanomien kuukausiliitteen "Perhesiteitä"-sarjassa joulukuussa 2017. Ikke Hulkko kertoo omassa osuudessaan, että Pete Malmin kova esiintymispelko oli syynä Briardin toiminnan kuihtumiseen.


title: Briard

text: Vuonna 1983 Briardin koko tuotanto levytettiin uudelleen levylle, ja vuonna 2005 levy julkaistiin uudelleen.


title: Valeteloitus

text: Valeteloituksien käyttö oli yleisintä Etelä-Amerikan sisällissotien ja kapinoiden aikaan 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Uhrit pakotettiin katsomaan yhtä tai useampaa teloitusta ampumalla, jonka jälkeen heidät vietiin muka teloitettavaksi. Kiväärit tähdättiin uhrin ohitse tai ne ladattiin paukkupatruunoin. Menetelmä oli toisinaan liiankin tehokas: monet uhrit kuolivat sydänkohtaukseen.


title: Valeteloitus

text: Menetelmää on kutsuttu erääksi julmimmaksi kidutuskeinoiksi, sillä ensimmäisen valeteloituksen jälkeen uhri on jatkuvasti epävarma kohtalostaan. Valeteloituksen katsotaan murentavan ihmisen persoonallisuuden. Keinoa käytetään usein vain rankaisemiseen, ei niinkään tunnustuksen aikaansaamiseksi.


title: Valeteloitus

text: Valeteloitukseen verrattavaa menetelmää lukea armahdus vasta juuri ennen kuolemaantuomion täytäntöönpanoa on käytetty ainakin Isossa-Britanniassa ja keisarillisella Venäjällä. Kuuluisin tällaisen tapahtuman kuvaus lienee Pierre Bezuhovin armahdus Leo Tolstoin "Sodassa ja rauhassa". Kuvaus perustui todelliseen keisari Nikolai I:stä vastaan kapinoideiden dekabristien kuolemantuomioiden muuntoon, joka kuitenkin tehtiin useita päiviä ennen suunniteltua teloitusta. Myös kirjailija Fjodor Dostojevski koki valeteloituksen, jonka on arveltu vaikuttaneen syvästi hänen tuotantoonsa. Kirjassaan "Idiootti" Dostojevski kuvaa järkyttävästi kuolemaantuomitun viimeisiä ajatuksia.


title: Kriikuna

text: Kriikuna ("Prunus domestica" subsp. "insititia") on luumun ("Prunus domestica") alalaji.


title: Kriikuna

text: Kriikunalla on hienoinen nukka sinisen hedelmän pinnassa. Hedelmäliha puolestaan on kellanvihreää, ja sitä on luumuun verrattuna vähän. Kriikuna on luumua pienempi, ja sen kivi on pyöreähkö, kun taas luumun kivi on soikea ja siinä on terävä pää. Kriikunat pysyvät syksyllä pitkään happamina ja muuttuvat makeiksi yleensä vasta ensimmäisen kunnon pakkasyön jälkeen. Jos pakkasta ei tule, niin viimeistäänkin kypsät, maahan pudonneet kriikunat ovat melko makeita ja herkullisia. Siksi sitä käytetäänkin yleensä keitettynä hilloissa ja hyytelöissä. Mehumaijassa voi valmistaa kriikunoista mehua.


title: Kriikuna

text: Hyvin kylminä talvina kriikunapuut saattavat paleltua ja kuivua. Juuristossa on kuitenkin syksyllä varastoituja ravinteita, ja tavallisesti ne toipuvat keväällä ja muutamassa vuodessa kasvavat entiselleen tuottaen taas hyvän sadon.


title: Kriikuna

text: Linnut eivät erityisemmin piittaa kriikunoista, mutta ainakin supikoirat ja mäyrät syövät niitä.


title: Kriikuna

text: Uskotaan, että kriikunoita on viljelty jo antiikin ajan Damaskoksessa. On pystytty todistamaan, että roomalaiset toivat sen mukanaan Englantiin, sillä sieltä on löydetty arkeologisissa kaivauksissa kriikunoiden jäännöksiä. Englantilaiset puolestaan veivät kasvin Amerikkaan. Kriikunaa on viljelty Suomessa jo 1700-luvulta lähtien..


title: Kriikuna

text: Kriikunan ja myös luumun tuholaisina Suomessa esiintyy luumukirvaa ("Hyalopterus pruni") ja luumunäkämäpunkkia ("Eriophyes similis").


title: Perkele

text: Perkele tarkoittaa yleensä paholaista. Perkele on myös karkea kirosana. Sana on lainaa balttilaisesta ukkosenjumalan nimestä, joka liettuassa on Perkūnas, latviassa Perkons ja muinaispreussin kielessä Percunis. Toisaalta sanan on arveltu olevan lainaa germaanisista kielistä.


title: Perkele

text: Perkelettä on väitetty suomalaisen Ukko-jumalan alkuperäiseksi nimeksi ja vanhaa miestä tarkoittavaa Ukkoa kiertoilmaukseksi. Vanhan perinteen mukaan Perkele on ollut metsänjumala. Ukkosenjumala on tosin saattanut olla nimeltään myös Ilmarinen, tai vaikkapa jotain sellaista kuin virolaisten Taara. Ukkosenjumala Perkelettä kristityt pitivät epäjumalana, ja leimasivat sen siksi kristinuskon jumalan vastustajan eli Paholaisen ilmentymäksi.


title: Perkele

text: Perkele-sana on yleisimmän käsityksen mukaan lainaa balttilaisista kielistä. Sitä vastaavat latvian kielen "perkons" ja liettuan kielen "perkūnas", jotka tarkoittavat ukkosenjumalaa. Myös slaavilaisessa mytologiassa oli ylijumala, jonka nimi on samaa kantaa, Perun. Samaan ukkosenjumalien joukkoon kuuluivat teutonien Toran, walesilaisten Tarann, joiden mukaan roomalaiset aikoinaan kutsuivat kelttiläisten taivaanjumalaa nimellä Taranis, sekä skandinaavien Thor.


title: Perkele

text: "Perkons" ja "perkūnas" palautuvat 'lyöntiä' tai 'iskua' tarkoittavaan indoeurooppalaiseen sanaan (*"perku", *"pergo" tms.), johon on lisätty jumalan nimeä osoittava *"no"-pääte. Balttien ja slaavien muinaisen ukkosenjumalan nimi oli luultavasti Perkunos.


title: Perkele

text: Jotkut uuspakanat ovat ottaneet nimen Perkele käyttöön puhuessaan Ukko ylijumalasta, mutta lähinnä omassa piirissään, sillä se voidaan edelleen helposti ymmärtää saatanaksi.


title: Perkele

text: Fenno-ugristiikan professori Ulla-Maija Forsbergin (o.s. Kulonen) mukaan suomessa ja sen lähisukukielissä ei ainakaan enää näy minkäänlaista viittausta siihen, että nimet ’perkele’ tai ’perkuna’ liittyisivät itämerensuomalaiseen pakanalliseen uskontotermiin eikä liioin ukkoseen. Forsbergin mukaan on siis mahdollista, että perkuna-sanalla on jo muinaisessa balttilaisessa kielimuodossa ollut uskonnollisen merkityksen myötä syntynyttä voimasanakäyttöä, ja se on voinut alun perinkin tulla lainatuksi kantasuomeen nimenomaan voimasanana. Forsbergin mukaan suomen perkele-sanaa vastaavat muun muassa viron "põrgu" eli ’helvetti’, vatjan "põrku" eli ’helvetti’, ’manala’, karjalan "perkeleh" eli ’paha henki’.


title: Perkele

text: Myös arkelogi ja emeritusprofessori Unto Salon mukaan perkele-sanue viittaa itämerensuomalaisissa kielissä nimenomaan "helvettiin" ja jopa myöhempään kristilliseen "sielunvihollisen" käsitteeseen.


title: Perkele

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Raamatun käännöksessä käännökseen 1933/38 saakka perkele esiintyy kreikan "diabolos"-sanan ja Martti Lutherin "Teufel"-sanan suomalaisena versiona. Vuodesta 1992 on käännöksessä luovuttu sanasta ”perkele” ja se on korvattu sanalla ”paholainen” (kreikan "satanas" on yhä käännettynä sanalla ”saatana”).


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrik VII (28. tammikuuta 1457 – 21. huhtikuuta 1509) oli Englannin kuningas vuosina 1485–1509. Hän oli ensimmäinen Tudor-sukuinen hallitsija.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrik syntyi Walesissa Pembroken linnassa Edmund Tudorin ja Margaret Beaufortin ainoaksi pojaksi. Edmund kuoli kaksi kuukautta ennen poikansa syntymää, ja Henrik viettikin lapsuudessaan paljon aikaa setänsä Jasper Tudorin kanssa.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrikin isänisä Owen Tudor oli nainut Henrik V:n lesken Valois’n Katariinan, joten Henrikin isä Edmund Tudor oli kuningas Henrik VI:n velipuoli. Henrik VI oli Lancaster-suvun viimeinen hallitsija, jonka hallituskaudella käytiin ruusujen sotaa, veristä kamppailua kruunusta York-suvun ja Lancasterien välillä. Kun Henrik VI syrjäytettiin valtaistuimelta vuonna 1461 ja hallitsijaksi nousi Yorkien Edvard IV, nuoren Henrik VII:n oli paettava Bretagneen, jossa hän vietti seuraavat 14 vuotta.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrikin äidin Margaret Beaufortin isoisoisä oli Edvard III:n poika, Lancasterin herttua Juhana Gent, joka nai pitkäaikaisen rakastajattarensa Katherine Swynfordin ja lapset laillistettiin jälkikäteen. Henrikin vaade Englannin kruunuun perustui siis sekä naislinjaan että aviottomuuteen.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrikin pikkuserkun, Buckinghamin herttuan Henry Staffordin, epäonnistuttua vallananastuspyrkimyksissään vuonna 1483 Henrikistä tuli kuitenkin Lancaster-suvun johtava kruununtavoittelija. Ensimmäinen yritys kuitenkin epäonnistui, ja hän joutui pakenemaan Ranskaan, missä hänet varustettiin toiseen yritykseen.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrik sai koottua 5 000 sotilaan armeijan, ja vaikka määrä hävisi Rikhard III:n joukoille, hän tiesi, että käsillä oli ainoa tilaisuus nousta Englannin kuninkaaksi. Joukot voittivat Rikhardin sotilaat Bosworthin taistelussa 22. elokuuta 1485, eivätkä vähiten siksi, että useat Rikhardin liittolaiset (muun muassa Northumberlandin jaarli Henry Percy sekä William ja Thomas Stanley) vaihtoivat puolta tai vetäytyivät taistelusta. Suurilta osin tämä yhteenotto päätti ruusujen sodan, vaikkei ollutkaan sen viimeinen taistelu.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrik VII:n perinnöllinen oikeus kruunuun oli heikko. Hän oli äitinsä kautta Juhana Gentin ja tämän kolmannen vaimon Catherine Swynfordin jälkeläinen ja näin sukua Edvard III:lle, muttei legitiimiä vallanperimyslinjaa. Tästä ei kuitenkaan muodostunut ongelmaa, sillä taistelun jäljiltä muut kuningasehdokkaat olivat joko kuolleet tai liian heikkoja haastaakseen Henrikin.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrikin valtaa uhkasivat itsensä petetyiksi tuntevat aateliset sekä kruununtavoittelijat, jotka väittivät olevansa Rikhard III:n Toweriin sulkemia Edvard IV:n perillisiä (muun muassa Perkin Warbeck, katso Towerin prinssit). Lujittaakseen valtaansa Henrik VII meni vuonna 1486 naimisiin Edvard IV:n tyttären Elisabetin kanssa. Näin hän yhdisti kilpailevat York- ja Lancaster-suvut Tudor-suvun alle ja varmisti jälkeläistensä olevan kuninkaallista verta.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrikin ensimmäinen teko voitetun taistelun jälkeen oli julistautuminen kuninkaaksi, mikä varmisti sen, että jos joku nousisi häntä vastaan, tämä voitaisiin tuomita maanpetturuudesta. Merkittävää on, että Henrik säästi Rikhardin nimeämän kruununperillisen, Lincolnin jaarlin John de la Polen. La Polesta aiheutui harmia muutama vuosi myöhemmin, kun hän aloitti kapinan ja yritti nostaa Lambert Simnel -nimisen puusepän kymmenvuotiaan pojan kuninkaaksi. Jaarli kuoli Stoken taistelussa 16. kesäkuuta 1487, mutta Simnel säästyi ja hänestä tuli myöhemmin kuninkaallinen haukankasvattaja.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Simnel esitti olevansa Warwickin jaarli Edvard Plantagenet (Yrjö Plantagenetin poika), joka todellisuudessa oli yhä vangittuna Towerissa. Edvard säilyi hengissä aina vuoteen 1499, jolloin hänet mestattiin. Sen sijaan Edvardin vanhin sisko, Margaret Pole, joka oli seuraavaksi paras ehdokas valtaistuimelle, peri isänsä jaarlikunnan Salisburyssa ja eli pitkälle 1500-luvulle.Henrik VII oli talousasioissa järkevä mutta ahne monarkki, joka palautti kruunun varallisuuden ottamalla käyttöön uusia tehokkaita ja armottomia verotusmuotoja. Edvard IV:n kassan varat oli hänen vaimonsa Woodville-suku tyhjentänyt kuninkaan kuoleman jälkeen ennen Rikhard III:n valtaannousua. Arkkipiispa John Mortonin kehittämä järjestelmä huolehti siitä, että aatelisto maksoi korotettuja veroja. Veronkannon tehokkuutta parannettiin huomattavasti ja veronkantajat asettivat kuninkaan tuella maksuja erilaista rikkomuksista.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrik VII:n tavoitteena oli sekä ylläpitää rauhaa että luoda taloudellista vaurautta. Hän myös onnistui molemmissa. Henrik VII ei ollut sotapäällikkö eikä hänellä ollut mielenkiintoa pyrkiä voittamaan edeltäjiensä Ranskassa häviämiä alueita takaisin. Henrik solmi Ranskan kanssa Etaplesissa rauhan, joka toi rahaa Englannin kassaan sekä suoraan että epäsuorasti. Henrik pyysi parlamentilta rahoitusta sodankäyntiä Ranskaa vastaan, ja se myönsikin kaksi määrärahaa kuninkaalle. Samaan aikaan Ranskalla oli muita intressejä Euroopassa, joten se maksoi Henrikille, jottei maan tarvinnut sotia. Henrik myös tuki laivanrakennusta, mikä vahvisti laivastoa ja paransi kauppamahdollisuuksia. Vuonna 1495 hän perusti Euroopan ensimmäisen ja maailman vanhimman yhä olemassa olevan kuivatelakan Portsmouthiin. Henrikin hallintokaudella John Cabot löysi Newfoundlandin, joka oli Englannin ensimmäinen siirtomaa Uudessa maailmassa.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Ruusujen sodan aikana maan hallinnon painopiste oli vaihdellut etelän ja pohjoisen välillä. Henrikin kaudella hallintoa keskitettiin ja muodostettiin kaksi oikeudenkäytön haaraa. Kuningas elvytti Tähtikamarina () tunnetun oikeuden, joka sai nimensä Westminsterin kokouspaikan kattoon maalatuista tähdistä. Se on 20–30 jäsenen muodostama istuin, jonka päätehtävä oli rangaista ja kurittaa aatelisia sekä ratkaista ongelmia, joihin paikalliset oikeusistuimet eivät pystyneet. Paikallisella tasolla kuria ja järjestystä ylläpitivät rauhantuomarit ().


title: Henrik VII (Englanti)

text: Vuonna 1502 Henrik VII koki kaksi raskasta menetystä. Hänen poikansa, kruununperillinen Arthur, joka oli juuri mennyt naimisiin espanjalaisen prinsessa Katariina Aragonilaisen kanssa kuoli sairauteen Ludlowin linnassa. Vain muutamaa kuukautta myöhemmin Henrikin puoliso menehtyi lapsivuoteeseen. Kuningas pelkäsi Arthurin kuoleman myötä menettävänsä liittoon kuuluneet myötäjäiset ja sen vuoksi pyysi ja sai paavi Julius II:lta luvan, jotta nuorempi poika Henrik voisi naida Arthurin lesken. Henrik VII tuli liiton suhteen kuitenkin toisiin ajatuksiin ja avioliitto tapahtui vasta kuninkaan kuoleman jälkeen vuonna 1509. Vaikka Henrikillä oli ajatuksia mennä uudelleen naimisiin ja hankkia lisää perillisiä, näin ei kuitenkaan tapahtunut. Kuolemansa jälkeen kuninkaaksi nousi Henrik VII:n toiseksi vanhin poika Henrik VIII.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrik VII:n vanhin tytär Margareeta oli aluksi naimisissa Skotlannin kuninkaan Jaakko IV:n kanssa. Heidän pojastaan tuli kuningas Jaakko V, jonka tytär oli Maria Stuart. Margareetan avioliitolla Henrik VII toivoi rikkovansa Skotlannin ja Ranskan välisen "Vanhan liiton", Auld Alliancen. Margareetan toinen aviomies oli Archibald Douglas; heidän pojanpoikansa Lordi Darnley nai Maria Stuartin. Heidän poikansa Skotlannin kuningas Jaakko VI peri Englannin kruunun ja nousi kuninkaaksi nimellä Jaakko I Elisabet I:n kuoltua. Henrik VII:n toinen aikuiseksi varttunut tytär Maria avioitui ensin Ranskan Ludvig XII:n kanssa ja kuninkaan kuoltua Charles Brandonin, Suffolkin herttuan kanssa. Heidän tyttärensä Frances nai Henry Greyn ja näiden yksi lapsista oli Lady Jane Grey, jonka nimissä vanhemmat ja muut sukulaiset yrittivät päästä valtaan Edvard VI:n kuoltua.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Kuningas Henrik VII on haudattu Westminster Abbeyhin.


title: Edvard VI

text: Edvard VI (12. lokakuuta 1537 – 6. heinäkuuta 1553) oli Englannin kuningas ja Irlannin kuningas vuosina 1547–1553. Hän oli Tudor-suvun kolmas hallitsija ja Englannin ensimmäinen protestanttinen kuningas. Vaikkakin jo Edvard VI:n isä Henrik VIII oli katkaissut siteet katoliseen kirkkoon, vasta Edvard VI:n kaudella maa siirtyi anglikaanisuutena tunnettuun protestanttisuuden muotoon.


title: Edvard VI

text: Yhdeksänvuotiaana kruunattu ja vain 15-vuotiaana kuollut, koko elämänsä mahdollisesti sairaalloinen Edvard VI ei tosin itse ehtinyt asioihin juuri vaikuttaa, vaan maan siirtämisestä kovin ottein protestanttisuuteen vastasivat hänen taustajoukkonsa, aluksi hänen enonsa Edward Seymour (lordiprotektori 1547–1549) ja erityisesti Warwickin jaarli (myöhempi Northumberlandin herttua) John Dudley (1549–1553). Maltillisemman Seymourin jälkeen Dudleyn kaudella jumalanpalvelusmuotoja yhtenäistettiin, katolisia symboleita hävitettiin kirkoista ja katolisia vainottiin ja jopa poltettiin roviolla.


title: Edvard VI

text: Edvardin jälkeen valtaistuimelle astui perimyskamppailun jälkeen hänen sisarensa, Maria I, joka yritti palauttaa maan jälleen katoliseksi.


title: Edvard VI

text: Edvard syntyi Hampton Courtin palatsissa Richmond upon Thamesin boroughissa Lontoossa. Hänen isänsä oli kuningas Henrik VIII ja äitinsä tämän kolmas vaimo Jane Seymour, joka kuoli 12 päivää synnytyksestä lapsivuodekuumeeseen. Joskus on epäilty Seymourin kuolleen keisarinleikkaukseen, mutta siitä ei ole todisteita. Synnyttyään Edvardista tuli automaattisesti Cornwallin herttua, muutama päivä myöhemmin Walesin prinssi. Kuusivuotiaaksi asti häntä hoitivat pääasiallisesti lapsenhoitaja ja palvelijat, myöhemmin otti hoitovastuun hänen äitipuolensa Katariina Parr.


title: Edvard VI

text: Henrik oli erittäin tyytyväinen poikalapsen syntymästä. Hän oli hylännyt kaksi aiempaa vaimoaan, Katariina Aragonialaisen (Maria I:n äiti) ja Anne Boleynin (Elisabet I:n äiti) osittain syystä, että he eivät olleet pystyneet synnyttämään kuninkaalle poikaa. Molemmat avioliitot mitätöitiin: Anne Boleyn mestattiin ja sekä Maria että Elisabet julistettiin aviottomiksi. Tästä huolimatta molemmat hallitsivat Englantia Edvard VI:n jälkeen.


title: Edvard VI

text: Aina viime aikoihin asti on yleisesti hyväksytty teoria, että Edvard VI oli erittäin sairas lapsi. Hänen on arveltu kärsineen oireisesta synnynnäisestä varhaiskupasta tai tuberkuloosista. Hänen sanotaan sairastuneen nelivuotiaana kvartaanakuumeeseen, jota kesti kuukausia. Hänen oletettu heiveröisyytensä saattoi olla syynä siihen, että Henrik VIII ryhtyi hyvin pian etsimään uutta aviopuolisoa; kuninkaan kolme viimeistä avioliittoa eivät tuottaneet lapsia. Edvardin omat kirjoitukset eivät kuitenkaan mainitse mitään sairauksista lukuun ottamatta tuhkarokkoa vuonna 1552 ja tuberkuloosia, johon hän lopulta kuoli. John Dudleyn toiminta myös antaa olettaa, että hän toimi odottaen Edvardin saavuttavan aikuisiän eikä odottaen kuninkaan kuolevan nuorena.


title: Edvard VI

text: Edvardin väitetyt sairastelut eivät vaikuttaneet hänen opintoihinsa. Nuori prinssi oli älykäs lapsi, joka jo seitsemänvuotiaana osasi latinaa. Hän pääasiallisimmat opettajansa olivat piispa Richard Cox, Sir John Cheke ja Jean Belmain. He olivat kyvykkäitä opettajia ja humanisteja, jotka opettivat nuorelle Edvardille klassisia aiheita. Edvardin koulutuksen aikaa sävytti uskonpuhdistus, joka oli pyyhkäissyt läpi Alankomaiden ja Saksan. Myöhemmin Edvard oppi puhumaan ranskaa ja kreikkaa, ja jo 13-vuotiaana hän kirjoitti esseistä kreikaksi. Hän piti äitipuolestaan Katariina Parrista ja kirjoitti tälle kolme kirjettä, yhden jokaisella kielellä: ranskaksi, latinaksi ja englanniksi. Loput Edvardin kirjoittamista kirjeistä oli hänen sisarelleen kirjoittamia latinankielisiä kirjeitä. Edvardin rakkaus oppineisuuteen ja kirjoittamiseen johti siihen, että hänen mukaansa on nimetty monia kouluja.


title: Edvard VI

text: Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547 Edvardin ollessa vain yhdeksänvuotias. Testamentissaan Henrik nimesi kuusitoista pesänselvittäjää, jotka muodostivat holhoojahallituksen, jotka olisi toiminnassa kunnes Edvard 18-vuotiaana saavuttaisi täysikäisyyden (joka tosin vuonna 1552 muutettiin kuudeksitoista vuodeksi). Näiden pesänselvittäjien lisäksi oli kaksitoista avustajaa, jotka osallistuivat toimiin vain silloin kun se kaikille sopi. Selvitysmiehet olivat kaikki uskonpuhdistuksen kannattajia. Sen pahimpia vastustajia, Norfolkin herttuaa Thomas Howardia, Winchesterin piispaa Stephen Gardineria tai Westminsterin piispaa Thomas Thirlbya ei hallitukseen valittu. Holhoojahallitus nimitti Edvardin enon, Hertfordin jaarlin Edward Seymourin valtakunnan lordiprotektoriksi kuninkaan alaikäisyyden ajaksi.


title: Edvard VI

text: Muutama päivä Henrikin kuoleman jälkeen Edward Seymourista tuli Somersetin herttua ja hän otti vastaan Lord High Treasurerin (ylin varainhoitaja) ja Earl Marshalin tehtävät. Edvard VI kruunattiin kuninkaaksi Westminster Abbeyssä 20. helmikuuta 1547. 13. maaliskuuta 1547 Edvard VI muodosti uuden 26-henkisen holhoojahallituksen, johon kuuluivat kaikki entisen pesänselvittäjät ja avustajat lukuun ottamatta Southamptonin jaarlia Thomas Wriothesleyta.


title: Edvard VI

text: Somersetin herttua jatkoi protestanttisen uskonpuhdistuksen täytäntöönpanoa. Herttua oli hyvin inhimillinen, eikä hänen aikanaan ihmisiä poltettu eikä kidutettu uskonnollisista syistä. Lisäksi hän suojeli köyhiä rikkaiden maanomistajien sorrolta.


title: Edvard VI

text: Vuonna 1549 laki yhdenmukaisuudesta () teki Canterburyn arkkipiispan Thomas Cranmerin kirjasta "Book of Common Prayer" ("Yhteinen rukouskirja") pakollisen kaikissa kirkoissa ja lakkautti latinankieliset messut. Sen seurauksena puhkesi Cornwallissa kapina, joka päättyi katolilaisten 4 000 miehen armeijan tuhoamiseen.


title: Edvard VI

text: Inflaatio ja sodankäynnin kustannukset kaksinkertaistivat hinnat vuosina 1547–1549. Somersetin poliittinen kyvyttömyys koitui lopulta hänen kohtalokseen. Edward Seymour menetti asemansa neuvostossa lokakuussa 1549, ja hänet teloitettiin vuonna 1552 näytösoikeudenkäynnin jälkeen . Tämän jälkeen maan todellista valtaa piti hallussaan Northumberlandin herttua John Dudley.


title: Edvard VI

text: Somersetin herttua oli syrjäytetty, mutta Warwickin jaarli (vuodesta 1551 Northumberlandin herttua) John Dudley ei tehnyt itsestään lordiprotektoria vaan jopa kannusti Edvard VI:a julistautumaan täysikäiseksi jo kuusitoistavuotiaana. Vuonna 1550 Dudley taltutti kapinoivat talonpojat, teki rauhan Ranskan kanssa ja luopui vastikkeetta kaikesta Englannin omaisuudesta Skotlannissa ja Boulognessa. Toisin kuin edeltäjänsä, Dudley oli toiminnan mies, joka halusi pakottaa maan virallisesti protestanttiseksi.


title: Edvard VI

text: Katolisia veistoksia ja maalauksia alettiin tuhota, ja "Book of Common Prayerin" käyttöä tiukennettiin. Vuosina 1550 ja 1551 vaikutusvaltaisimmat katoliset piispat Edmund Bonner (Lontoon piispa), Stephen Gardiner (Winchesterin piispa) ja Nicholas Heath (Worcesterin piispa) erotettiin ja korvattiin protestanttisilla uudistajilla kuten Nicholas Ridley.


title: Edvard VI

text: Edvardia hemmoteltiin ja pidettiin eristyksissä, kun hänen isänsä eli. Valtakaudellaan Edvard halusi omaa vapautta ja nautti siitä muiden ikäistensä lasten seurassa. Hän innostui urheilusta kuten tenniksestä. Talvella 1552–1553 Edvard harrasti liikuntaa pakkasessa ja vilustui. Lääkärit yrittivät tuloksetta parantaa kuningasta erilaisilla lääkkeillä. Tammikuussa 1553 Edvardilla havaittiin ensimmäiset tuberkuloosin oireet, ja toukokuussa oli selvää, että tauti olisi kuolemaksi. Edvard oli kasvatettu protestantiksi, eikä hänellä ollut halua saada seuraajakseen vanhempaa sisarpuoltaan, harrasta katolilaista Mariaa.


title: Edvard VI

text: Samaan aikaan Dudley laati epätoivoisia suunnitelmia pysyäkseen vallassa. Kaksi seuraavaa ehdokasta kruununperijöiksi, Maria ja Elisabet, eivät olisi sopineet herttuan tarkoitusperiin. Kolmantena Henrikin testamentissa mainitussa perimysjärjestyksessä oli Lady Frances Brandon, joka oli Henrikin nuoremman sisaren Maria Tudorin tytär. Hänkään ei kelvannut Dudleylle, joka pelkäsi Francesin aviopuolison Suffolkin herttuan Henry Greyn anastavan kruunun itselleen. Näin Dudley päätyi epätoivoiseen vaihtoehtoon, yritykseen hallita kruunua Frances Brandonin tyttären eli Henrik VII:n lapsenlapsenlapsen Lady Jane Greyn kautta. Jane Grey naitettiin herttuan pojalle Guilford Dudleylle.


title: Edvard VI

text: 11. kesäkuuta 1553 Dudley määräsi vanhimmat tuomarit tekemään testamenttiluonnoksen Edvardille. Suunnitelma oli laiton monista syistä. Ensinnäkin alaikäisellä ei ollut oikeutta tehdä testamenttia. Toisekseen Edvardin testamenttia ei ollut hyväksytty missään parlamentin laissa. Hänen isänsä Henrikin testamentti oli hyväksytty erityisellä vuonna 1544 voimaan tulleella lailla. Tuomarit vastustivat aluksi herttuan vaatimuksia, koska kyseessä oli valtiopetos, jolla rikottaisiin vuoden 1544 lakeja. Edvard kuitenkin varmisti yhteistyön lupaamalla armahduksen.