title: Lifted-indeksi

text: Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, LI:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla LI-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan.


title: Lifted-indeksi

text:
Lifted on maanpinnalta jollekin tasolle, yleensä 500 hPa painepinnalle nousseen ilmakuplan ja 500 hPa korkeudessa olevan ilman lämpötilojen erotus. Mitä suurempi erotus on, sen enemmän ilmakehässä on konvektiivista nostetta.
500 hPa:n painepinta on noin 5 500 metrin korkeudessa. Ilmapaketti joutuu noustessaan pienempään paineeseen ja jäähtyy adiabaattisesti.
LI määritetään radioluotauksesta siten että seurataan maanpinnan kastepisteestä lähtevää kostea-adiabaattia 500 hPa:n tasolle ja vähennetään tämä lämpötila 500 hPan korkeudessa luotauksesta luetusta lämpötilasta. LI:n laskeminen on helppoa mutta koska se lasketaan vain yhdelle tasolle, se ei aina kerro koko ilmakehän konvektiivisesta potentiaalista.


title: Lifted-indeksi

text:
Kun lifted on alle −1, iltapäiväukkoset ovat todennäköisiä. Jos lifted on 0…−2, ukkosta tulee, jos on laukaiseva häiriö, kuten säärintama tai vuoren rinne, joka nostaa ilmaa ylöspäin.. Lifted -3 mahdollistaa vaarallisen voimakkaan uhhksopivestä puhaltavan syöksyvirtauksen, ts. puita voi kaatua yli 10 m/s tuulessa. Trompi voivat tulla pienemmilläkin lifted-arvoilla.
Lifted välillä −3…−5 mahdollistaa ukkoset kaikkialla, ja yli −5 tekee ukkosista hyvin todennäköisiä. Tämän mukaan LI −5…−7 lupaa voimakasta ukkosta, ehkä tornadoja−7…−9 hyvin voimakasta ukkosta ja tornadoja, −9 erittäin pahoja tornadoja.Yhdysvaltojen tasangoilla havaitaan keväällä ja alkukesästä LI-arvoja −10 ja −12 asteen välillä.


title: Lifted-indeksi

text: Suomen oloissa karkesti lifted -1 vastaa Cape 200, Lifted -3 cape 800 jne.


title: K-indeksi

text:
K-indeksi (englanniksi "K-index", KI) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku. Hyvin epävakaa ilmakehä tuottaa sade- ja ukkoskuuroja.
Monesti kun Suomessa KI on yli 20, esiintyy paikoin ukkosia, ja K-indeksi yli 26 tuottaa ukkosta monin paikoin. Yli 30 tuottaa ukkosta yleisesti, yli 40 varmasti.
K-indeksi ei ole tarkka ilmakehän epävakaisuuden kuvaaja ja ukkosen ennustaja. K-indeksi lasketaan eri korkeuksien lämpötiloista ja kastepisteistä.


title: K-indeksi

text: K-indeksi kuvaa ilmakehän epävakaisuutta ja ukkosten todennäköisyyttä. Se lasketaan lämpötilasta ja kosteudesta keskitroposfäärissä. K-indeksi on helppo laskea perinteisesti radioluotauksissa välitettävistä pääpainepintojen havainnoista, tai jo ensimmäisten numeeristen mallienennustamista suureista.


title: K-indeksi

text: Lähtötietoina ovat


title: K-indeksi

text: Kriittiset arvot vaihtelevat ilmaston, säätilanteen ja vuodenajan mukaan. Kun Suomessa KI on yli 20, sade- ja ukkoskuurojen mahdollisuus on normaalia suurempi.


title: K-indeksi

text: K-luku ei kuvaa kovinkaan tarkasti ukkosmyrskyjen esiintymistä, jos K on 26 tai yli, ukkoskuuro todennäköisesti tulee.


title: K-indeksi

text:
Jos K on alle 0 - 15, ei esiinny ukkosia, 18-19 ukkosmyrskyt vielä epätodennäköisiä, 20-25 paikoin ukkosia. 26-30 monin paikoin ukkosta,
30-35 ukkosta yleisesti, 36-39 ukkonen erittäin todennäköinen, yli 40 ukkostaa varmasti.
K-Indeksi on ollut Suomessa suosittu 1980-luvulla koska sen laskeminen on helppoa, ja koska se reagoi myös tavallisiin sadekuuroihin, joihin ei välttämättä liity ukkosta. Ukkosta ei kuitenkaan voi varmasti indekseillä ennustaa. Se ei toimi tilanteissa jolloin 850 hPa:n alapuolella vallitsevat olosuhteet vaikuttavat konvektioon; esimerkiksi silloin kun Jäämereltä virtaa kylmää ilmaa ohuena kerroksena, tai kylmänä vuodenaikana kun lumikuuropilven huippu voi olla neljän kilometrin paikkeilla.


title: Aleksios IV Angelos

text: Aleksios IV Angelos (noin 1182–1204) oli Angelos-sukuinen Bysantin keisari heinäkuusta 1203 tammikuuhun 1204. Hänen isänsä oli syrjäytetty keisari Isaak II Angelos.


title: Aleksios IV Angelos

text: Nuori Aleksios vangittiin vuonna 1195, kun hänen setänsä Aleksios III syrjäytti Isaak II:n. Hänen onnistui kuitenkin paeta vuonna 1201 Filip Schwabenilaisen luokse, joka oli naimisissa Aleksioksen siskon Irenen kanssa. Filipin luona Aleksios tapasi Montferratin Bonifatiuksen, joka oli neljännen ristiretken johtohenkilöitä. Aleksios lupasi maksaa ristiretkeilijöiden velat venetsialaisille, jos he auttaisivat häntä ja hänen isäänsä. Venetsialaisetkin pitivät tästä suunnitelmasta ja ristiretken joukot suunnattiin Konstantinopolia kohti, jonne ne saapuivat vuonna 1202. Kansa ei kuitenkaan tahtonut hyväksyä Aleksiosta. Vuonna 1203 päätettiin vallata kaupunki ja heti hyökkäyksen alettua Aleksios III lähti pakoon. Kaupungin vallattuaan ristiretkeläiset huomasivat, että kansa oli vapauttanut sokaistun Isaakin vankilastaan ja kruunannut hänet jälleen keisariksi. Tämä ei kuitenkaan miellyttänyt ristiretkeilijöitä, vaan he vaativat, että Aleksioksesta tehtäisiin isänsä kanssahallitsija.


title: Aleksios IV Angelos

text: Pian kävi ilmi, etteivät valtakunnan varat riittäisi maksamaan venetsialaisille luvattuja summia. Aleksios yritti haalia kokoon puuttuvat rahat takavarikoimalla vihamiestensä ja kirkon omaisuutta. Lopulta Konstantinopolin asukkaat kyllästyivät ristiretkeläisten toimintaan ja syrjäyttivät Aleksioksen. Isaak kuoli pian tämän jälkeen, ja Aleksios murhattiin kuristamalla. Uudeksi keisariksi nostettiin Aleksios V.


title: Helisiteetti

text: Helisiteetti on virtaavan nesteen tai kaasun ominaisuus, joka kuvaa sen kykyä synnyttää pyörteinen nousuvirtaus. Helisiteettiin vaikuttavat virtausnopeus, virtauksen muuttuminen pystysuunnassa eli shear ja virtauksen vaakasuuntaisia eroja kuvaava pyörteisyys eli vorticity. Ilmakehässä helisiteetti määritetään tyypillisesti alimman kolmen kilometrin matkalta. Sen yksikkö on m/s.


title: Helisiteetti

text: Helisiteetti voidaan esittää yhtälöllä


title: Helisiteetti

text: Helisiteetti ei kuvaa sitä, syntyykö jossain säätilanteessa ukkossoluja vai ei. Sen sijaan helisiteetti kertoo siitä, millä tavalla jo syntyneet konvektiosolut kehittyvät tietyssä virtauskentässä. Usein helisiteettiä halutaan tarkastella yksittäisen konvektiosolun näkökulmasta. Silloin vaakanopeus lasketaan vähentämällä tuulen nopeudesta konvektiosolun oma liike (joka voidaan karkeasti arvioida tuulen keskiarvosta alimman viiden kilometrin matkalla).


title: Helisiteetti

text: Tästä yksittäisen solun helisiteetistä käytetään lyhennettä SRH tai SREH, kun taas EH on ympäristön helisiteetti.


title: Helisiteetti

text: Yli 150 m/s helisiteetti kuvaa olosuhteita, jotka ovat suotuisia tornadon esiasteiden syntymiselle. Suurimmat havaitut SRH-arvot ovat olleet yli 600 m/s.


title: Helisiteetti

text: Suurempi SRH kuvaa suurempaa tornadoiden todennäköisyyttä supersoluissa, mutta ei ole olemassa selvää rajaa jota suuremmilla arvoilla tornadoita tulee aina ja pienemmillä ei koskaan.


title: Helisiteetti

text: Jos SRH onYhdistämällä helisiteetti ja ilmakehän lämpötila- ja kosteusrakenteen aiheuttaamaa epävakaisuutta kuvaava Cape saadaan tunnusluku EHI (), jota käytetään tornadojen ennustamisen apuna.


Helisiteetti


title: Helisiteetti

text: Kun CAPE on ilmaistu yksikössä J/kg, EHI on yksikötön luku. Kun ehi on suurempi kuin 1, supersolujen esiintyminen on mahdollista, ja mitä suurempi EHI, sitä voimakkaampia tornadoja voi syntyä.


title: Showalterin indeksi

text: Showalterin indeksi ( SI) kertoo ilmakehän epävakauden. Mitä pienempi SI, sitä suurempi on ukkosen todennäköisyys. Kun Suomessa indeksi alittaa 5, ukkosen mahdollisuus alkaa kasvaa. Keski-Euroopassa raja-arvona pidetään +4:ää, Pohjois-Amerikan tornadoalueilla vain negatiiviset arvot ovat merkittäviä. Showalterin indeksi muistuttaa lifted-indeksiä, mutta lifted-indeksi tarkastelee maanpinnan lähellä olevaa ilmaa, kun taas Showalter lasketaan ilmapaketille 850 hPa:n tasolta alkaen. Niinpä se osoittaa epävakautta ylempänä ilmakehässä vaikka lähellä maanpintaa olisi vakaa kerros.


title: Showalterin indeksi

text: Showalterin indeksi on helppo määrittää graafisesti radioluotausten avulla. Se on suosittu etenkin vuoristoisissa maissa.


title: Showalterin indeksi

text: Showaltrin indeksi USA:ssa


title: SWEAT-indeksi

text: SWEAT-indeksiä käytetään hyvin rajujen ukkosten ja tornado-ukkosten ennustamisessa. Se toimii huonosti Suomen oloissa. Indeksi lasketaan ilmakehän vakaudesta ja tuulioloista. Kun indeksi ylittää 300, erittäin rajut ukkoset ovat mahdollisia.


title: SWEAT-indeksi

text: SWEAT alle 272: ei ukkosia, 273-299 pieni ukkosten mahdollisuus, 300-400 keskinkertainen mahdollisuus, ankaran ukkosen raja lähestyy. 401-600 Voimakas ukkosen riski, muutamia ankaria ukkosia ja yksittäisä tornadoja. 601-800 melko varmasti voimakkaita ukkosia ja tornadoja. Yli 801 suuria tuulivaurioita.


title: Sorsan III hallitus

text: Sorsan III hallitus oli Suomen tasavallan 62. hallitus, jonka muodostivat SDP, Keskusta, RKP ja SKDL. Hallitus toimi 19. helmikuuta 1982 – 6. toukokuuta 1983. Sorsan III hallitus oli ensimmäinen enemmistöhallitus, joka kaatui hallituskriisin seurauksiin kesken kauden ilman, että presidentti olisi hajottanut hallituksen.


title: Sorsan III hallitus

text: SKDL erosi hallituksesta joulukuussa 1982, ja samalla pääministeri Kalevi Sorsa jätti hallituksensa eroilmoituksen presidentille. Uusi hallitus muodostettiin heti edellisen hallituksen kaatumisen jälkeen nimellä Sorsan IIIb hallitus. SKDL:n tilalle hallitukseen tuli LKP.


title: Sorsan III hallitus

text: Edellisen pääministerin Mauno Koiviston tultua valituksi uudeksi tasavallan presidentiksi SDP:n puheenjohtaja ja kaksinkertainen pääministeri Kalevi Sorsa ei aluksi ollut halukas ryhtymään uuden hallituksen johtoon. Tällä hän pyrki torjumaan väitteet siitä, että SDP olisi presidentinvaalin jälkeen kaapannut itselleen valtakunnan avainpaikat varmistaakseen menestyksensä vuoden kuluttua pidettävissä eduskuntavaaleissa. Puoluesihteeri Erkki Liikanen laski, että oikein pelaamalla puolue pystyisi hyödyntämään Mauno Koiviston saaman 43 prosentin kannatuksen saadakseen eduskuntaan määrävähemmistön eli vähintään 67 kansanedustajaa. Keskusta puolestaan oli sekavassa tilassa presidentinvaalissa kärsimänsä tappion jälkeen. Puoluetta johtanut K-linja oli kokenut vaalin edellä nöyryytyksen Ahti Karjalaisen hävittyä presidenttiehdokkuuden Keskustan kenttäväen tukemalle Johannes Virolaiselle. SKDL:n sisäinen kriisi oli pahentunut entisestään vähemmistökommunistien eli taistolaisten presidentinvaalissa harjoittaman äänestyskäyttäytymisen vuoksi.


title: Sorsan III hallitus

text: SDP ilmoitti Keskustalle, että se voisi hyväksyä uuden hallituksen pääministeriksi valtiovarainministeri Ahti Pekkalan tai sisäministeri Eino Uusitalon, jotka kumpikin olivat kiinnostuneita tehtävästä. Keskustan puheenjohtaja, ulkoministeri Paavo Väyrynen ajoi kuitenkin puoluehallituksessa läpi päätöksen, että puolue ei ota pääministerin eikä ulkoministerin paikkaa. Tässä tilanteessa Sorsa päätti itse ryhtyä pääministeriksi ja ulkoministeriksi hän nosti RKP:n puheenjohtajan Pär Stenbäckin. Koiviston hallituksen sosialidemokraattisista ministereistä vain toinen valtiovarainministeri Mauno Forsman jatkoi uudessa hallituksessa, samoin keskustalaisista ministereistä vain valtiovarainministeri Ahti Pekkala ja maa- ja metsätalousministeri Taisto Tähkämaa pääsivät mukaan Sorsan hallitukseen. Entisissä ministerintehtävissään jatkoivat lisäksi työministeri Jouko Kajanoja (SKDL), opetusministeri Kalevi Kivistö (SKDL), ulkomaankauppaministeri Esko Rekola (sit.) ja oikeusministeri Christoffer Taxell (RKP).


title: Sorsan III hallitus

text: Hallituksessa ehti sen lyhyehköksi jääneellä toimikaudella tapahtua kuusi ministerinvaihdosta. Sosiaali- ja terveysministeri Jacob Söderman siirtyi heinäkuun alussa 1982 Uudenmaan läänin maaherraksi ja uudeksi ministeriksi tuli apulaisprofessori Vappu Taipale. Toinen valtiovarainministeri Mauno Forsman siirtyi syyskuussa 1982 Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtajaksi ja hänen seuraajakseen nimitettiin kansanedustaja Jermu Laine.


title: Sorsan III hallitus

text: Joulukuussa 1982 SKDL:n eduskuntaryhmä äänesti Eduskunnan budjettikäsittelyssä puolustusvoimien hankintamäärärahojen korottamista vastaan


title: Sorsan III hallitus

text: Pääministeri Kalevi Sorsa ilmoitti samalla hallituksensa eroamisesta ja uusi hallitus muodostettiin. Se jatkoi nimellä "Sorsan IIIb hallitus".


title: Sorsan III hallitus

text: SKDL:n ministerit Kalevi Kivistö, Jouko Kajanoja ja Jarmo Wahlström olivat itse poissa äänestyksestä sillä perusteella, että he olisivat muuten joutuneet äänestämään eduskuntaryhmänsä kanssa itseään vastaan. Esitys puolustusmäärärahojen korotuksesta oli ollut Valtioneuvoston yksimielinen päätös. Muut hallituskumppanit olisivat kuitenkin sallineet SKDL:n jatkaa hallituksessa, mikäli puolueen eduskuntaryhmä olisi äänestänyt tyhjää.


title: Sorsan III hallitus

text: Pääministeri Sorsan mukaan hallituksen eroamiseen ajauduttiin, koska SKDL:n ministerit eivät itse suostuneet eroamaan vapaaehtoisesti hallituksesta.


title: Sorsan III hallitus

text: SKDL:n puheenjohtajan Kivistön näkemys asiassa ei ollut pelkästään puolustusmäärärahoissa, vaan pitkin syyskautta tehdyissä ratkaisuissa, ja keskustelut puolustusmäärärahoista oli käyty Kivistön mukaan pitkä keskustelu eduskuntaryhmän sisällä..


title: Sorsan III hallitus

text: Hallituskriisi ei ollut ensimmäinen Sorsan III hallituksen aikana, sillä samana vuonna 1982 devalvaatiopäätöksessä SKDL oli äänestänyt tyhjää.


title: Sorsan III hallitus

text: SKDL:n kolme ministeriä korvattiin demareilla, ja ammattiministeri Esko Rekola LKP:n edustajalla Arne Bernerlla.


title: Sorsan III hallitus

text: Max Jakobsonin tulkinnan mukaan SKDL oli 1980-luvulle tultaessa muuttunut puolueeksi muiden joukossa, eikä sille enää tarvinnut myöntää erivapauksia, kuten Urho Kekkosen presidenttikaudella oli tehty.


title: Richardsonin luku

text: Richardsonin luku ("Ri") on dimensioton luku, joka ilmaisee potentiaalienergian ja kineettisen energian suhteen. Matemaattisesti ilmaistuna


title: Richardsonin luku

text: missä "g" on putoamiskiihtyvyys, "h" on matka pystysuunnassa ja "v" on nopeus.


title: Richardsonin luku

text: Ilmakehän rajakerroksessa (ilmakehän alin <1000m) Richardsonin luvulla on kolme erityisen käyttökelpoista ilmenemismuotoa:


title: Richardsonin luku

text: Dimensioton vuo-Richardsonin luku on turbulenttisen kineettisen energian noste tuotto- tai tuhotermin (B, "buoyancy") ja mekaanisen tuottotermin (S, "shear") suhde :


title: Richardsonin luku

text: missä formula_3 on paikallinen painovoimakiihtyvyys, formula_4 potentiaalilämpötila, formula_5 tuulen pystysuuntainen komponentti, formula_6 x-akselin suuntaiseksi keskimääräistetty tuulikomponentti ja formula_7 korkeus. Kovarianssitermi formula_8 on kinemaattinen lämmönvuo, joka on positiivinen, kun lämmönvuo suuntautuu pinnasta ilmakehään (pinta ilmaa lämpimämpi), ja negatiivinen, kun lämmönvuo suuntautuu ilmakehästä pintaan (pinta ilmaa kylmempi). formula_9 on liikemäärän kovarianssitermi, joka on aina negatiivinen, koska liikemäärää siirtyy ilmakehästä maanpintaan.


title: Richardsonin luku

text: Kun korvataan hankalasti mitattavat vuosuureet K-teorian mukaisilla pystygradienteilla, saadaan gradientti-Richardsonin luku


title: Richardsonin luku

text:
missä N on Brunt-Väisälä -taajuus.
Monesti käytettävissä on esimerkiksi mittausmastosta mittaustuloksia kahdelta tai useammalta korkeudelta. Tällöin on yleensä helpointa laskea bulk-Richardsonin luku


title: Richardsonin luku

text: missä alaviitteet 1 ja 2 viittaavat eri mittauskorkeuksiin. Bulk-Richardsonin lukua käytetään myös numeerisessa mallinnuksessa, jolloin nämä kaksi korkeutta ovat mallin kaksi eri hilatasoa.


title: Richardsonin luku

text: Richardsonin luku kertoo ilman stabiilisuudesta. Kun ilmakehä on stabiilisti kerrostunut, formula_12 ja nostetermi on negatiivinen, sillä stabiilisuus pyrkii tuhoamaan turbulenssia. Tällöin formula_13. Turbulenssia kuitenkin esiintyy kunnes nostetuho on neljänneksen mekaanisesta tuotosta, eli formula_14.


title: Richardsonin luku

text: Kun ilmakehä on epästabiilisti (eli labiilisti) kerrostunut, formula_15 ja nostetermi on positiivinen, sillä noste synnyttää turbulenssia. Tällöin formula_16 ja turbulenssia esiintyy aina.


title: Richardsonin luku

text: Richardsonin luvulla voidaan kuvata myös turbulenssin anisotrooppisuutta, "turbulenssipyörteiden pyöreyttä". Neutraalissa tilanteessa pyörteet ovat joka suuntaan yhtä pyöreitä, stabiilissa tilanteessa pystysuunnassa litistyneitä ja labiilissa taas pystysuunnassa venyneitä.


title: Richardsonin luku

text: Meteorologiassa Richardsonin luvulla ennustetaan ilmakehän nousu- ja laskuvirtausten (konvektion) luonnetta. Luku lasketaan konvektion voimasta kertovasta CAPE:sta ja tuulen shearista (väännöstä), joka kuvaa tuulen suunnan ja nopeuden muutosta ylöspäin mentäessä.


title: Richardsonin luku

text: Jos Ri on alle 10, ei tule ukkosia, välillä 11–49 supersolu-ukkosten mahdollisuus on keskinkertainen, 50 tai yli monisoluisia ukkosia. Kun Ri = 15–45, syntyy supersolu, kun Ri>45, syntyy monisolukuuro.


title: Berliinin saarto

text: Berliinin saarto oli kylmän sodan alkuun liittynyt suurvaltapoliittinen kriisi, jossa Neuvostoliitto katkaisi maaliikenneyhteydet Saksan miehitysvyöhykkeensä keskellä sijainneeseen Länsi-Berliiniin ja saartoi kaupunkia kesäkuusta 1948 toukokuuhun 1949 pakottaakseen länsiliittoutuneet Yhdysvallat, Ison-Britannian ja Ranskan vetämään joukkonsa pois kaupungista. Nämä onnistuivat kuitenkin hoitamaan kaupungin huollon ilmateitse "Berliinin ilmasillan" avulla, ja Neuvostoliitto joutui lopulta luopumaan saarrosta.


title: Berliinin saarto

text: Berliinin saarto oli seurausta Lontoon huippukokouksen epäonnistumisesta joulukuussa 1947. Toisen maailmansodan jälkeen Saksa oli ollut jaettuna neljän voittajavaltion, Yhdysvaltain, Neuvostoliiton, Ison-Britannian ja Ranskan miehitysvyöhykkeisiin, ja vaikka Berliini sijaitsi keskellä Neuvostoliiton vyöhykettä, se jaettiin erikseen samojen voittajavaltioiden kesken. Kirjallista sopimusta liikennejärjestelyistä liittoutuneitten kesken ei ollut allekirjoitettu, mutta ennen vuonna 1948 alkanutta saartoa saakka läntisestä Saksasta Länsi-Berliiniin ja päinvastoin voitiin kulkea Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeen läpi.


title: Berliinin saarto

text: Neuvostoliitto asetti uudet liikennemääräykset Berliiniin suuntautuvalle liikenteelle 30. maaliskuuta 1948, minkä jälkeen alettiin sulkea Berliinin länsiosien sisääntuloteitä. Käytännössä tämä tapahtui siten, että kaivettiin ampumahautoja teitten poikki, ratakiskoja poistettiin ja kanavat suljettiin. Neuvostoliitto oli irtisanoutunut miehitysvyöhykkeiden yhteishallinnosta maaliskuussa 1948.


title: Berliinin saarto

text: Tapahtumat kärjistyivät brittiläisen lentokoneen syöksyttyä maahan ja 14 ihmisen kuoltua keväällä 1948. Länsivaltojen konferenssissa annettiin läntisten miehitysvyöhykkeiden asukkaiden laatia perustuslaki ja toteuttaa valuuttauudistus kesällä 1948. Tämä merkitsi sitä, että korkeintaan 60 vanhaa valtakunnanmarkkaa voitiin vaihtaa yhtä moneen käyttöön otettuun Saksan markkaan, kun tämän ylittäviltä määriltä vaihtokurssi oli 10:1. Uudistus toteutettiin samalla myös Länsi-Berliinissä. Rahamäärä vähentyi yhdellä kertaa 110 miljardista markasta 12,5 miljardiin markkaan. Rahauudistus merkitsi Saksan jakautumista. Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä otettiin käyttöön oma Saksan markka, myöhempi Saksan demokraattisen tasavallan markka.


title: Berliinin saarto

text: Neuvostoliitto katkaisi 24. kesäkuuta 1948 kaiken tie-, rautatie- ja kanavaliikenteen Länsi-Berliiniin. Saarron tarkoituksena oli saada liittoutuneet hylkäämään jaettu kaupunki. Tällöin Yhdysvaltain miehitysvyöhykkeen komentaja Lucius D. Clay kannatti aluksi saarron murtamista voimakeinoin, mutta Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman ei sitä hyväksynyt. Sen sijaan länsivallat järjestivät tämän vuoksi kaikkien aikojen suurimman ilmasillan, eli kuljetukset järjestettiin lentokoneiden avulla Berliiniin. Tämä operaatio Vittlesiksi kutsuttu ilmasilta toteutettiin Yhdysvaltain ilmavoimien kuljetuskoneilla Lucius D. Clayn johdolla. Näiden suojaksi siirrettiin Saksaan ja Isoon-Britanniaan 50 B-29-pommikonetta. Heinäkuussa pystyttiin kuljettamaan 3 000 tonnia elintarvikkeita päivää kohti. Vilkkaimpina aikoina Länsi-Berliiniin laskeutui lentokoneita puolentoista minuutin välein. Lento-onnettomuuksia sattui paljon, noin 60 lentäjän arvioidaan kuolleen saarron aikana. Lentokenttiä laajennettiin lisää, ja näin pystyttiin nostamaan päivittäistä tonniston määrää. Parhaimpaan aikaan pystyttiin kuljettamaan 8 000 tonnia päivässä. Tärkeimmät lentokentät olivat Tempelhof, Gatow ja Tegel.


title: Berliinin saarto

text: Huhtikuun lopulla 1949 Neuvostoliiton uutistoimisto Tass ilmoitti maan olevan halukas saarron lopettamiseen, ja osapuolet aloittivat pian neuvottelut saarron lopettamiseksi. Toukokuun alussa länsiliittoutuneet ilmoittivat päässeensä sopimukseen Neuvostoliiton kanssa saarron loppumisesta, joka tapahtui minuutin jälkeen puolenyön 12. toukokuuta.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Suomen historialliset maakunnat () on Suomessa yleensä määritelty Ruotsin valtakunnan hallintoalueina myöhäiskeskiajalla olleiden linnaläänien mukaan; tätä kantaa ovat edustaneet esimerkiksi historioitsijat Eino Jutikkala ja Kauko Pirinen.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Linnaläänien mukaan määritellyt Suomen historialliset maakunnat ovat Ahvenanmaa (Kastelholman linnalääni), Varsinais-Suomi (Turun linnalääni), Satakunta (Kokemäenkartanon linnalääni), Uusimaa (Raaseporin ja Porvoon linnaläänit), Karjala (Viipurin linnalääni), Häme (Hämeenlinnan linnalääni), Pohjanmaa (Korsholman linnalääni) ja Savo (Savonlinnan linnalääni).


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Näin määriteltynä maakuntiin pohjautuvat hallinnolliset alueyksiköt lakkasivat vuonna 1634, jolloin ne korvattiin lääneillä. Tämän jälkeenkin maakuntien nimiä käytettiin läänien nimissä, kuten esim. Uudenmaan ja Hämeen lääni ja myös läänien aluemäärittelyn pohjana, kunnes vuonna 1776 kuningas Kustaa III:n toimeenpanema lääniuudistus lopullisesti erotti läänien alueet maakunnista. Tällöinkin maakuntien vanhat symbolit jatkoivat olemassaoloaan läänien vaakunoissa.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Toinen mahdollinen määrittelyperusta historiallisille maakunnille voivat olla kansanomaisina nimityksinä ja joskus myös historiallisia maakuntia vastaavina Suomen kansan "heimoina" hahmottuvat kulttuurialueet, joita on Kustaa Vilkunan mukaan ollut viisi: (Varsinais-) Suomi, Häme, Kainuu, Karjala, Savo ja Lappi. Näissä eivät ole mukana Satakunta ja Uusimaa, jotka vanhoissa kansanomaisissa luokituksissa ovat liittyneet Hämeeseen.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Pohjana keskiajan linnalääneillä olivat 1300-luvun alkupuolen osittain itsehallinnolliset sinettimaakunnat, joita oli nykyisen Suomen alueella viisi: Varsinais-Suomi, Häme, Satakunta, Ahvenanmaa ja Uusimaa. Sinettimaakunnista puuttuu Karjala, mikä kuitenkin Kustaa Vilkunan mukaan johtuu vain lähdeaineiston niukkuudesta. Näiden kuuden ohelle hahmottuivat 1400-luvun aikana vielä Savo ja Pohjanmaa. Lappi sen sijaan alettiin ymmärtää Suomen historiallisena maakuntana Anssi Paasin mukaan vasta 1900-luvulla.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Jos nykyisin vakiintunutta käsitystä historiallisista maakunnista verrataan niiden perustana olleisiin linnalääneihin, nähdään Suomen alueen myöhäiskeskiaikaisten linnaläänien ulkopuolisista alueista Käkisalmen läänin esiintyvän osana Karjalaa ja linnaläänien ulkopuolisen Lapin esiintyvän historiallisena maakuntana niin Suomessa kuin Ruotsissakin. Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1809 kuulumaan tullut osa Ruotsin Västerbottenin () historiallista maakuntaa taas luetaan nykyisessä Suomen historiallisten maakuntien kaanonissa yleensä Pohjanmaahan (, "Itäpohja"), vaikka se ei olekaan kuulunut Korsholman linnalääniin. Kuitenkin myös nimitys Länsipohja tai Länsi-Pohja on alueella yhä käytössä seudullisten organisaatioiden nimissä (esimerkiksi Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri, Länsi-Pohjan musiikkiopisto). Näiden lisäksi nykyinen, ensimmäisen kerran jo 1840–50-luvuilla esitetty historiallisten maakuntien kaanon poikkeaa linnalääneistä myös eri maakuntien rajoilla, mitä Eino Jutikkalan mukaan "ei voi pitää muuna kuin suoranaisena erehdyksenä".


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Uutta merkitystä historialliset maakunnat saivat osana kansallista heräämistä 1800-luvulla. Tällöin keskeisenä vaikuttajana oli muun muassa kansanopetus ja siinä etenkin Sakari Topeliuksen Maamme kirja, jossa historiallisiin maakuntiin perustuvat heimot stereotyyppeineen olivat keskeisessä asemassa. Samoin vaikutti sivistyneistön piirissä niin ikään historiallisiin maakuntiin perustuva osakuntalaitos. Jatkuvuutta historialliset maakunnat saivat myös läänien heraldisissa tunnuksissa jatkuvasti käytössä olleista historiallisten maakuntien vaakunoista, samoin kuin virastojen sinetit Suomen itsenäisyyden aikana ovat määräytyneet maakuntien mukaan.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Tämän historiallisesti jatkuneen, mutta osittain myös 1800-luvulla esimerkiksi Topeliuksen toiminnan kautta uudelleen rakennetun perinteen lisäksi Suomen väliportaan aluejärjestelmän hahmottumiseen ja osaltaan myös maakuntia koskevan tietoisuuden vakiintumiseen vaikutti joukkotiedotus, eli etenkin maakunnallinen sanomalehdistö, sekä kansalaistoiminnan piiriportaan muodostuminen. Näiden rajat saattoivat kuitenkin jo poiketa historiallisista maakunnista, mikä vähitellen johti Suomen nykyisten maakuntien muodostumiseen rajoiltaan ja alueyksiköiltään historiallisista maakunnista poikkeaviksi.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Näin historiallisten maakuntien rooliksi vakiintuivat toisaalta edellä kuvatut heraldiset ja muut kansalliseen symbolismiin liittyvät yhteydet samalla kun ne toisaalta ovat jatkaneet elämäänsä historiallisiin maakuntiin liittyvinä Suomen "heimojen" stereotypioina, jotka ovat jatkuvasti merkittäviä sosiaalisen luokittelun välineitä.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Suomen historialliset maakunnat "(nimi suluissa ruotsiksi)" ja sijainti Suomen nykymaakuntien alueella:


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Ensimmäiset Suomen maakuntavaakunat saivat alkunsa Suomen herttuakunnan perustamisen yhteydessä 1557, kun Kustaa Vaasa määritti herttuakunnan vaakunan myöntäessään alueen läänitykseksi pojalleen Juhanalle. Tämän vaakunan kolmannessa ja neljännessä kentässä olevat vaakunat kuvastavat Pohjois- ja Etelä-Suomea, jotka myöhemmin muuttuivat Satakunnan ja Varsinais-Suomen vaakunoiksi. Kustaa Vaasan hautajaisissa vuonna 1560 esiintyivät lisäksi hieman edellisiä nuoremmat Karjalan ja Hämeen vaakunat, ja nämä kaikki ovat Suomen vaakunan kanssa yhdessä kohokuvina Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä Uppsalan tuomiokirkossa. Näiden lisäksi myös Savon ja Pohjanmaan vaakuna-aiheiset liput edustivat Suomen maakuntia hautajaisissa, mutta niitä ei sijoitettu hautamuistomerkkiin; luultavimmin siksi, että siinä kun edelliset luettiin herttuakunniksi, jälkimmäiset katsottiin heraldisesti kreivikunniksi. Ahvenanmaa sai oman vaakunansa sen jälkeen, kun se oli annettu läänitykseksi leskikuningatar Katarina Stenbockille 1569; vaakunan aihe tosin muuttui 1500-luvun lopulla ilmeisen sekaannuksen vuoksi Ahvenanmaan (Åland) ja Öölannin nimien välillä. Myös Uudenmaan vaakuna on peräisin 1500-luvun lopusta, ja nuorinkin eli Lapin maakunnan vaakuna esiintyy ensi kerran vuoden 1606 juhlarahassa.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Suomen tullessa osaksi Venäjän keisarikuntaa vuonna 1809 perinne erkani vaakunoiden osalta jonkin verran ruotsalaisesta. Suomalaisista maakuntavaakunoista Varsinais-Suomen, Satakunnan, Hämeen ja Karjalan vaakunoissa on herttuakunnan kruunu kultaisine lehtineen, muissa kreivikunnan kruunu helmineen. Sen sijaan Ruotsissa on vuodesta 1884 kaikkien maakuntien vaakunoissa ollut samanlainen herttuakunnan kruunu.


title: Suomen historialliset maakunnat

text: Vanhat vaakunat ovat toimineet pohjana useiden nykyisten läänien ja maakuntien vaakunoille. Satakunnan, Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Ahvenanmaan ja Lapin historiallisten maakuntien vaakunat ovat sellaisenaan käytössä saman nimisten nykymaakuntien vaakunoina. Samoin Hämeen vaakuna on nykyisin käytössä Kanta-Hämeen, Karjalan vaakuna Pohjois-Karjalan, Pohjanmaan vaakuna Pohjois-Pohjanmaan ja Savon vaakuna Pohjois-Savon vaakunana. Lisäksi esimerkiksi Etelä-Karjalan vaakuna on muunnelma Karjalan vaakunasta ja Etelä-Savon vaakuna Savon vaakunasta.


title: Supersolu

text: Supersolu on ukkospilvi, johon liittyy voimakas pyörivä liike pilven keskiosissa. Supersolu-ukkonen on pitkäikäisempi kuin tavallinen ukkonen. Alkujaan supersolut määriteltiinkin juuri pitkäikäisyytensä perusteella, mutta kun yksityiskohtaiset säätutkahavainnot ovat tulleet yleisemmiksi, virtauskenttä on noussut tyypillisemmäksi supersolujen luokittelukriteeriksi. Vain pieni osa ukkospilvistä kehittyy supersoluiksi, mutta vakavista vahingoista suhteessa paljon suurempi osa on supersolujen aiheuttamia.


title: Supersolu

text: Supersoluun liittyy voimakkaita vaaraa aiheuttavia sääilmiöitä, ja salamointi on yleensä voimakasta. Muut vaaratekijät liittyvät syöksyvirtauksiin, rakeisiin ja rankkasateen aiheuttamaan veden tulvimiseen. Joskus esiintyy myös tornadoja, mutta kaikki supersolut eivät tuota tornadoja.


title: Supersolu

text: Supersolun synty vaatii sopivia sääoloja. Ilmakehän epävakaisuuden ja tuuliväänteen on oltava riittävän suuret. Tuuliväänne tarkoittaa, että eri korkeuksilla puhaltaa tuulia eri nopeuksilla ja eri suuntiin. Kaikki suuren tuuliväänteen vallitessa syntyvät ukkospilvet eivät kehity supersoluiksi, ja suuri tuuliväänne tarvitaan myös monisolu-ukkosten syntyyn.


title: Supersolu

text: Supersolupilvi liikkuu yleensä muista pilvistä oikealle. Supersolu-ukkosen tuntee kaukaa katsottuna siitä, että ukkospilven alasimen yllä on vielä kupumainen keskuspullistuma. Se on pyörivän pilven osan huippu. Sadetutkassa supersolu liikkuu yleensä eri suuntiin kuin muut lähellä olevat kuuropilvet. Tarkassa sadetutkassa näkyy rankan sateen koukkumainen J:n muotoinen kaiku, josta supersolu tunnistetaan. Supersolun ominaisuudet riippuvat saatavissa olevan kosteuden määrästä, ja esimerkiksi hyvin kuivat supersolut eivät tuota voimakkaita tornadoja.


title: Supersolu

text: Lähes kaikki voimakkaat Yhdysvaltain suuria tuhoja aiheuttaneet tornadot ovat supersolujen tuottamia. Tosin muutkin ukkospilvet kykenevät synnyttämään tornadon.


title: Supersolu

text: Suomessa esiintyy supersoluja joka kesä, luultavasti useita kertoja kesässä, mutta todennäköisesti kuitenkin alle 10 kertaa vuodessa.


title: Supersolu

text: Tavallinen ukkospilvi sisältää sekä nousevaa että laskevaa ilmavirtausta. Nouseva ilmavirtaus on lämmin ja kostea ja laskeva viileä ja kuiva. Meteorologiassa ukkospilveä sanotaan monesti konvektiosoluksi. Supersolun nouseva ja laskeva ilmavirtaus syöttävät toisiaan, ja siksi supersolu pysyy hengissä ukkospilveksi pitkään, tuntikausia.


title: Supersolu

text: Supersolu on siitä erikoinen ukkospilvi, että sen keskusta pyörii suuren matalapaineen tavoin. Tätä pyörivää keskustaa sanotaan mesosykloniksi. Mesosykloni ulottuu pystysuorana rullana stratosfäärin rajoille asti. Mesosykloni sijaitsee yleensä supersolussa takavasemmalla. Mesosykloniin nopeasti virtaava ilma aiheuttaa tämän niin kutsutun koukkukaiun, joka havaitaan tutkissa. Mesosyklonin ansiosta supersolut ovat pitkäikäisiä.


title: Supersolu

text: Supersolun liike kaartaa enemmän oikealle kuin muiden samaan aikaan liikkeellä olevien ukkospilvien. Tämä liittyy sekä tuuliväänteeseen että siihen, että oman matalapaineensa ansiosta supersolu kehittyy liikkuessaan ja kasvaa toiselta laidalta samalla, kun pilvi hälvenee toiselta laidalta. Erilainen liike näkyy hyvin tutkakuvista.


title: Supersolu

text: Supersolussa on usein vähäsateinen tai sateeton alue lähellä pilvimassan keskustaa. Tämä ei näy satelliittikuvassa, sillä pilven jääkiteistä muodostuva yläosa muodostaa yhtenäisen kerroksen, Se on tyypillisesti pyöreä, korkea, tiheä ja kylmä, ja mesosyklonin kohdalla saattaa näkyä tropopaussin puolelle ulottuva pullistuma.


title: Supersolu

text: Etäältä katsoen supersolun tuntee sen kuituisen alasimen ylle nousevasta kupumaisesta osasta, ”läpäisevästä huipusta”, joka on mesosyklonin kohdalla. Se nousee stratosfääriin asti jopa pari kilometriä normaalia pilven alasinta korkeammalle.Mesosyklonin voi tunnistaa tutkassa hieman ennen tornadon ilmestymistä niin sanotusta koukkukaiusta. Se on koukunmuotoinen vahvan tutkakaiun alue. Sen sisällä on vielä rajattu heikon tutkakaiun alue BWER. Heikko kaiku johtuu voimakkaasta nousuvirtauksesta, jossa ilmankosteus ei ehdi tiivistyä tutkalla näkyviksi pisaroiksi.


title: Supersolu

text: Supersolusta voi kehittyä ukkospilvien jono, joka näkyy säätutkassa tyypillisenä muotona, jota kutsutaan kaarikaiuksi ("bow echo")..RFD:n (Rear Flank Downdraft) eli niin kutsutun peräpään ulosvirtauksen aiheuttama kohta, jossa ei ole ollenkaan pilviä.RFD:stä tuleva kylmä ilma toimii samalla tavalla kuin kylmä rintama. Kylmä ilma puskee edessä olevan lämpimän ilman alle, ja pilvet alkavat muodostua puuskarintaman yläpuolella. Flanking linen takana tuulee yleensä kovaa.


title: Supersolu

text: Usein supersoluja esiintyy monta yhtä aikaa. Vain noin viidesosa supersoluista tuottaa tornadoja. Supersolun läpimitta on 20–50 km, ja huipulla olevan alasimen läpimitta jopa 100 km. Pilven stratosfääriin ulottuvassa huipussa voi olla jopa 60 astetta pakkasta. Supersolu elää 6 tuntia, joskus jopa 12 tuntia.


title: Supersolu

text: Supersolun synnyn edellytys on se, että alueella on riittävän kosteaa, lämmintä epävakaata ilmaa ja erilaista tuulia eri korkeuksilla. Eri korkeuksilla ilmakehän alaosissa puhaltavat tuulet synnyttävät vahvan tuuliväänteen eli shearin. Tällöin tuulien suunta ja/tai voimakkuus muuttuvat jyrkästi ylöspäin noustessa. Näin supersolujen synty vaatii suuren alastroposfäärin shearin ja suuren ilmakehän epävakaisuuden.


title: Supersolu

text: Supersolu eroaa tavallisesta ukkospilvestä siten, että sen alaosa on vaakasuuntaisesti hyvin pyörteinen. Pilven keskiosissa on niin sanottu mesosykloni, joka on pyörremäinen. Niinpä supersolun synnyssä on olennaista mesosyklonin synty.


title: Supersolu

text: Kun tuuliväänne on suuri, kahdella eri korkeudella tuulet puhaltavat eri voimalla ja/tai eri suuntiin. Esimerkiksi alhaalla tuuli voi puhaltaa nopeasti lounaasta mutta ylhäällä monta kertaa nopeammin kaakosta. Kahden erilaisen tuulenkerroksen väliin syntyy luonnostaan vaakasuoria, rullamaisia pyörteitä. Tämä johtuu pienistä pystysuuntaisista häiriöistä, joita ilmakehän epävakaisuus luonnostaan aiheuttaa.


title: Supersolu

text: Kun syntynyt vaakasuora pyörre joutuu ukkospilven sisään, siellä oleva voimakas nousuvirtaus nostaa vaakasuoran pyörteen pystyyn. Ukkospilveen liittyvä voimakas nousuvirtaus nostaa tämän vaakasuoran pyörteen pystyyn. Tällöin supersolulle tyypillinen pystysuora pyörre, mesosykloni, on syntynyt. Sen alueella lämmin ilma nousee ylös. Ylös nousevan pyörteen vieressä on kylmän ilman alaslaskualue. Pilvessä tapahtuva nousuvirtaus pyrkii kutistamaan pyörrettä, samoin laskuvirtaus. Pilven keskiosa alkaa pyöriä ensin, alaosa vasta myöhemmin, mikä viittaa kylmän ulosvirtauksen osaltaan synnyttävän mesosyklonin.


title: Supersolu

text: Kaikkia supersolujen syntyyn liittyviä tekijöitä ei täsmälleen tunneta. Usein se syntyy, kun ukkospilvi jakautuu. Tällöin oikealle kaartava uusi ukkospilvi muuttuu supersoluksi. Vasen solu jatkaa kulkuaan tavallisena ukkospilvenä.


title: Supersolu

text: Supersoluhavainnot kiinnostavat myrskybongereita, koska supersolu on meillä melko harvinainen Suomessa supersolu-ukkosia tavataan kuitenkin joka kesä, luultavasti kuitenkin vuosittain alle kymmenen. Kesällä 2009 Suomessa oli supersolu-ukkonen 28. kesäkuuta Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa 20. elokuuta 2004. Viimeksi mainittuun liittyi trombeja.


title: Supersolu

text: Supersoluja pidetään USA:ssa ja Keski-Euroopassa vaarallisimpiin kuuluvina konvektiivisina sääilmiöinä. Jos satava pilvi tunnistetaan supersoluksi, melko varmasti ilmenee vaarallista säätä. Supersolut ovat erittäin voimakkaita ukkospilviä, jotka kykenevät tappamaan ja vammauttamaan ihmisiä ja aiheuttamaan suurta vahinkoa omaisuudelle. Ne ovat vaarallisia myös ilmailulle.


title: Supersolu

text: Supersolu-ukkoseen liittyvät vaaratekijät:Supersolujen syntyä edistäviä meteorologisia tekijöitä.Yhdysvalloissa supersolut luokitellaan vähäsateisiin, normaaleihin ja runsassateisiin.


title: Xhosa

text: Xhosa tarkoittaa seuraavia:


title: Koiviston II hallitus

text: Koiviston II hallitus oli Suomen tasavallan 61. hallitus, jonka muodostivat SDP, Keskusta, RKP ja SKDL. 1979 eduskuntavaalien tuloksen perusteella koottu hallitus toimi 26. toukokuuta 1979 – 19. helmikuuta 1982. Hallitus nousi Suomen hallitusten silloisen ikätilaston kolmannelle sijalle istuttuaan tasan tuhat vuorokautta. Hallituksen eron jälkeen aloitti Sorsan III hallitus.


title: Koiviston II hallitus

text: Maaliskuun 1979 eduskuntavaaleissa etenkin oppositiopuolueet Kokoomus ja Suomen Maaseudun Puolue lisäsivät kannatustaan. Vastaavasti kaikki hallituspuolueet SDP, Keskusta, SKDL ja LKP kärsivät tappioita niin, että kansanrintamahallituksen enemmistö eduskunnassa supistui 152:sta 137 kansanedustajaan. Edellisen hallituksen pääministeri Kalevi Sorsa ilmoitti heti vaalien jälkeen kieltäytyvänsä jatkamasta tehtävässään; hän oli jo tammikuussa 1979 ehdottanut presidentti Urho Kekkoselle Suomen Pankin pääjohtajaa Mauno Koivistoa uudeksi pääministeriksi. Parlamentarismin edellyttämällä tavalla Kekkonen nimitti 21. maaliskuuta hallitustunnustelijaksi vaalien suurimman voittajan Kokoomuksen puheenjohtajan Harri Holkerin, mutta tämä luovutti kuukauden päivät kestäneiden tuloksettomien neuvottelujen jälkeen. Eduskunnan varapuhemiehen Veikko Helteen selviteltyä hallituspohjaa Kekkonen nimitti Mauno Koiviston hallituksen muodostajaksi 11. toukokuuta. Hallitusohjelman kirjoittaminen ja ministerinsalkkujen jako kestivät tämän jälkeen vielä kaksi viikkoa. Kansanrintamapohjan jatko ei ollut itsestäänselvyys, koska Keskustan kentällä ilmeni vahvoja haluja puolueen jättäytymisestä oppositioon. Keskustan osallistuminen uuteen hallitukseen ratkesikin puolueen puheenjohtajan Johannes Virolaisen taivuttelun jälkeen vasta aivan viime hetkellä. Samoin edellisen hallituksen ulkomaankauppaministeri, puolueisiin sitoutumaton Esko Rekola suostui jatkamaan tehtävässään vain Mauno Koiviston suostuttelun ansiosta.


title: Koiviston II hallitus

text: Liberaalinen Kansanpuolue jättäytyi vapaaehtoisesti oppositioon, koska puolueen puheenjohtaja Jaakko Itälä ei saanut toivomaansa opetusministerin salkkua. Hallituspaikkojen jaossa LKP:lle tarjottiin oikeusministerin salkkua, jonka haltijaksi puolueella olisi ollut oivallinen ehdokas, edellisen hallituksen oikeusministeri, oikeusministeriön lainsäädäntöneuvos Paavo Nikula. Hallituksesta jättäytyminen osoittautui LKP:lle kohtalokkaaksi erehdykseksi, koska entisestä hallituspuoleesta tuli hampaaton, miltei pienuuteensa unohtunut oppositiopuolue.


title: Koiviston II hallitus

text: SDP sai uudessa hallituksessa viisi, Keskusta kuusi, SKDL kolme ja RKP kaksi ministerinsalkkua. Tiedotusvälineissä kiinnitettiin huomiota siihen, ettei hallituksessa ollut sitä nimitettäessä mukana SDP:n, Keskustan ja SKDL:n korkeinta johtoa; ulkoministeri Paavo Väyrynen valittiin Keskustan puheenjohtajaksi vasta kesäkuussa 1980. Muun muassa SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Matti Ahde, jolle oli tarjottu ministerin paikkaa, kieltäytyi lähtemästä "tällaiseen kakkosketjuun". Presidentti Urho Kekkoselle kansanrintamayhteistyön jatkuminen oli ensisijaisen tärkeää; siinä oli suorastaan kysymys hänen elämäntyöstään.


title: Koiviston II hallitus

text: Kesäkuussa 1979 syntyi niin kutsuttu juhannuspommi, kun eduskunnan puhemies Johannes Virolainen sanoi Suomen Kuvalehdelle antamassaan haastattelussa, että Kokoomus jätettiin hallituksen ulkopuolelle "yleisistä syistä". Presidentti Urho Kekkonen närkästyi Virolaisen lausunnosta ja sanoi tämän antaneen väärän todistuksen Suomen ulkopolitiikasta ja vahingoittaneen Suomen mainetta, koska jo hiipunut suomettumiskeskustelu roihahti Länsi-Saksassa sen vuoksi jälleen ilmiliekkeihin.


title: Koiviston II hallitus

text: Pääministeri Mauno Koivisto ilmoitti hallituksensa tärkeimmäksi tehtäväksi Sorsan hallituksen aloittaman elvyttävän talouspolitiikan jatkamisen, mikä edellytti laajaa yhteistyötä niin hallituksen sisällä kuin sen ulkopuolellakin. Sisäisten kiistojen repimän SKDL:n enemmistöllä oli tarve pysyä hallituksessa, joten Koiviston edun mukaista oli, ettei SKDL:n ministerien oloa hallituksessa vaikeutettaisi. Koiviston luonnehtima "matalan profiilin" hallituspolitiikka merkitsi sitä, että vaikka hallitus ei tekisi suuria poliittisia päätöksiä, se ei toisaalta tekisi myöskään yhtään virhettä.


title: Koiviston II hallitus

text: Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston mukaan Koiviston hallitus saavutti kansalaisten suosion syistä, jotka eivät erityisemmin olleet hallituksen itsensä ansiota. Pikemminkin edeltäneen Sorsan hallituksen aloittamien elvytystoimien vaikutukset alkoivat tuntua vasta Koiviston hallituksen toimikaudella. Koiviston hallituksen onneksi koitui se, että pessimistiset talousennusteet taantumasta ja työttömyyden kasvusta osoittautuivat vääriksi. Suomi pystyi kääntämään raakaöljyn hinnan nousun edukseen lisäämällä idänkauppaa, mikä taas paransi työllisyyttä.


title: Koiviston II hallitus

text: Mauno Koivisto otti hallituksensa toimintalinjaksi myös sen, että asioita ei vietäisi presidentin esittelyyn ennen kuin ne olisivat valmiita päätettäviksi. Urho Kekkonen taas oli omaksunut asioiden ratkaisijan roolin. Tästä ristiriidasta seurasi, että presidentin ja pääministerin suhteet jäivät etäisiksi eivätkä he käyneet merkittäviä keskusteluja hallituksen toimikaudella. Rasitteet Koiviston ja Kekkosen keskinäisissä suhteissa juonsivat suurelta osin jo Koiviston ensimmäiseltä pääministerikaudelta 1968–1970: Kekkosen mielestä Koiviston puheista ei saanut selvää eikä tämä pitänyt presidenttiä ajan tasalla. Lisäksi Kekkosen mielestä Koiviston nauttima kansansuosio uuden presidentin nimeä koskevissa mielipidetiedusteluissa oli "kupla, joka oli puhkaistava". Myös seuraavaan presidentinvaaliin valmistautuvat kilpailijat olisivat mielellään nähneet Koiviston, joka ei ollut ryvettynyt 1970-luvun poliittisissa skandaaleissa, kuluvan vuoteen 1984 mennessä kansan silmissä poliitikoksi toisten poliitikkojen joukkoon.


title: Koiviston II hallitus

text: Huhtikuussa 1981 presidentti Urho Kekkonen moitti pääministeri Mauno Koivistoa hidastelusta eräiden budjettiin liittyneiden sosiaalilakien valmistelussa ja kehotti tätä eroamaan. Samaan aikaan SKDL:n puheenjohtaja Aarne Saarinen kävi Tamminiemessä keskustelemassa Kekkosen kanssa hallitustilanteesta ja kertoi tämän jälkeen toimittajille, että Koiviston pääministerikausi tulisi päättymään viikon kuluessa. Koivisto ilmoitti kuitenkin päättävästi, ettei hän esittäisi eronpyyntöään niin kauan kuin hänen hallituksensa nauttii eduskunnan luottamusta. Tälle näkemykselleen Koivisto sai oikeuskansleri Risto Leskisen ja eduskunnan puhemiehen Johannes Virolaisen tuen.


title: Koiviston II hallitus

text: Vielä muutamaa vuotta aiemmin pääministerin asettuminen vastustamaan presidenttiä olisi ollut hänelle poliittinen itsemurha. Oikeusministeriön kansliapäällikön Kai Kortteen mukaan tapaus merkitsi perusteellista muutosta siihen saakka noudatettuun ja valtiosääntöoikeuden oppikirjoissakin esitettyyn käytäntöön, jonka mukaan hallituksella oli oltava sekä eduskunnan että tasavallan presidentin luottamus, ja siten paluuta puhtaan parlamentarismin suuntaan. Urho Kekkonen puolestaan koki kärsineensä niin vakavan julkisen nöyryytyksen, ettei hän enää toipunut sen aiheuttamasta järkytyksestä.


title: Koiviston II hallitus

text: Hallituksessa tapahtui vuoden 1981 aikana kaksi ministerinvaihdosta. Työministeri Arvo Aalto erosi maaliskuussa 1981 voidakseen keskittyä Suomen Kommunistisen Puolueen pääsihteerin tehtäviin ja hänen tilalleen tuli asuntohallituksen rahoitusjohtaja Jouko Kajanoja. Kauppa- ja teollisuusministeri Ulf Sundqvist siirtyi heinäkuun alussa Suomen Työväen Säästöpankin varatoimitusjohtajaksi ja hänen tilalleen nimitettiin toinen valtiovarainministeri Pirkko Työläjärvi. Työläjärven seuraajaksi valtiovarainministeriöön nousi kansanedustaja Mauno Forsman.


title: Koiviston II hallitus

text: Presidentti Kekkosen jäätyä sairauslomalle 11. syyskuuta 1981 pääministeri Koivistosta tuli virkaatekevä presidentti, ja pääministerin sijainen Eino Uusitalo toimi päätoimisena pääministerinä helmikuuhun 1982.


title: Xhosan kieli

text:
Xhosa eli isiXhosa on yksi Etelä-Afrikan tasavallan virallisista kielistä. Se kuuluu nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään. Xhosaa puhuu äidinkielenään arviolta noin 7 900 000 ihmistä (noin 18 % Etelä-Afrikan tasavallan väestöstä). Heistä suurin osa on xhosa-kansan jäseniä. Kieltä puhutaan pääasiassa Western Capen ja Transkein alueilla, mutta myös Botswanassa ja Lesothossa.
Xhosa on läheistä sukua zulun sekä eräiden muiden bantukielten kanssa. Lisäksi kielellä on lukuisia eri murteita. Xhosaa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Muun muassa Etelä-Afrikan kansallislaulun sanoituksista osa on xhosan kielellä.


title: Be Incorporated

text: Be, Inc. oli yhdysvaltalainen ohjelmistoyritys, jonka päätuotteet olivat BeBox, BeOS ja BeIA. Be aloitti toimintansa vuonna 1990 Applen entisen johtajan, Jean-Louis Gasséen perustamana. Vuoteen 1997 asti se kehitti omaa tietokonetta, BeBoxia, ja sille omaa käyttöjärjestelmää, BeOSia, mutta tammikuussa 1997 tietokoneen kehitystyö lakkautettiin rahoitusvaikeuksien takia. BeOS sovitettiin PC-tietokoneille, ja siitä julkaistiin vapaasti levitettävä versio vuonna 2000. Be, Inc. joutui taloudelliseen ahdinkoon 2001. Saman vuoden lopulla se lopetti toimintansa, ja yhtiön oikeudet osti Palm, Inc..


title: Be Incorporated

text: Yhtiö perustettiin vuonna 1990. Yhtiön perustivat Jean-Louis Gassée (JLG) ja Steve Sakoman, jotka molemmat olivat aiemmin työskennelleet Applella muun muassa Apple Newton -projektissa. Vuoden 1990 alussa JLG:n ja Applen silloisen toimitusjohtajan John Scullyn sukset menivät pahasti ristiin, minkä seurauksena JLG ja Sakoman ryhtyivät hautomaan suunnitelmia markkinoilla silloin vahvan multimediakoneen, Commodoren Amigan kilpailijasta. Myöhemmin samana vuonna JLG sekä Sakoman lähtivät Applelta.


title: Be Incorporated

text: Vuoden loppupuolella ensimmäinen Sakomanin rakentama prototyyppi tulevan tietokoneen emolevystä oli testivaiheessa. Siinä ei ollut mitään muuta kuin yksi suoritin, muistia, sarjaportti ja pari väylää. Tietokonetta ei oltu vielä nimetty. Vuoden 1991 alkupuolella joukkoon oli liittynyt muutamia muitakin työntekijöitä, joista suurin osa oli aiemmin ollut töissä Applella; mukana olivat muun muassa Benoit Schillings, Bob Herold sekä Erich Ringewalk.


title: Be Incorporated

text: Alkavalla yhtiöllä oli nyt sekä ohjelmisto- että laitteistosuunnittelijoita. Alun perin yhtiön oli tarkoitus ostaa käyttöjärjestelmä kolmannelta osapuolelta, mutta yhtään sopivaa ei löytynyt. Ehdokkaana oli ainakin Chorus Microsystemsin Chorus OS, mutta se oli kallis, eikä sopimukseen päästy. Syntyi siis tarve tehdä oma.


title: Be Incorporated

text: Seuraavan kolmen vuoden ajan Sakoman näperteli ja suunnitteli laitteistoa. Hän lisäsi useita liitännäisiä, kuten puhelinkortin, äänikortin sisäänrakennetulla syntetisoijalla ja useita näytönohjaimia. Samalla työ jatkui käyttöjärjestelmän ensimmäisen version parissa.


title: Be Incorporated

text: Vielä nimettömän käyttöjärjestelmän ensimmäisessä testiversiossa oli vain moniajava ydin ja komentokehote ohjelmien ajamiseksi – GUI puuttui, samoin tietokantapohjainen tiedostojärjestelmä, vaikka ne olivat suunnitteilla. Yhtiö yritti ensin sovittaa Sun Microsystemsin NeWS-ikkunointijärjestelmän BeBoxiin. Tulos jäi laihaksi, koska sovittaminen oli vaikeaa eikä sen rakenne sopinut järjestelmään kovin hyvin.


title: Be Incorporated

text: Schillings oli kaikessa hiljaisuudessa tehnyt omaa ikkunointijärjestelmäänsä. Pian yhtiö luopuikin NeWS-ikkunointijärjestelmän sovittamisesta ja päätti käyttää Schillingsin tuotosta pohjana uudelle grafiikkajärjestelmälle.


title: Be Incorporated

text: Vuoden 1994 alussa palkattiin useita työntekijöitä lisää, muun muassa Peter Potrebic ja Robert Polic. Heinäkuuhun 1994 asti kaikki ohjelmat oli kirjoitettu AT&T:n Hobbit-suorittimelle; BeBoxissa oli kaksi Hobbitt-suoritinta sekä kolme AT&T:n DSP-piiriä. Yhtiön epäonneksi Hobbit ei koskaan saavuttanut suosiota, vaikka myös Apple suunnitteli käyttävänsä sitä Newton-kämmentietokoneellaan. AT&T veti suorittimen pois markkinoilta vähäisen kiinnostuksen vuoksi.


title: Be Incorporated

text: Yhtiön katse kääntyi PowerPC-laitteistoon, koska siinä oli hyvä hinta-teho-suhde ja sillä oli takanaan useita isoja yrityksiä (muun muassa Apple, IBM ja Motorola). Vuonna 1995 palkattiin Joseph Palmer sovittamaan BeBox kahdelle PowerPC-suorittimelle.


title: Be Incorporated

text: Vuonna 1995 tapahtui paljon myönteisiä asioita. Palmerin nerokkuuden ja BeOSin modulaarisen rakenteen ansiosta siirtyminen PowerPC:lle tapahtui kivuttomasti ja yllättävän nopeasti. Brad Taylor palkattiin kirjoittamaan verkkopino BeBoxille. Työtahti oli koko alkuvuoden huima, ja viimein, viiden vuoden työskentelyn jälkeen, yhtiö päätti, että on aika astua julkisuuteen. Toinen syykin oli: yhtiö oli jälleen kovissa veloissa.


title: Be Incorporated

text: Käyttöjärjestelmälle mietittiin useita nimivaihtoehtoja, mutta lopulta nimeksi tuli yksinkertaisesti BeOS (Be Operating System). Sitä ja BeBoxia esiteltiin Agenda 95 -messuilla, jossa esitys sai raikuvat aplodit. BeBox laitettiin myyntiin kolmantena lokakuuta, ja sen suosio yllätti yhtiön. Koska laitteet koottiin vielä tässä vaiheessa käsin, yhtiö kykeni myymään vain 100 konetta loppuvuoden aikana.


title: Be Incorporated

text: Vuoden 1996 alkupuolella yhtiö oli jälleen taloudellisissa vaikeuksissa, ja ilmoitti, että yli tuhannesta ostopyynnöstä huolimatta vain 100 BeBoxia oli saatavilla. Useat käyttäjät pettyivät, kun he eivät saaneet tilaamaansa laitetta. Yhtiö joutui jopa keskeyttämään laitteiden tuottamisen vähäksi ajaksi rahanpuutteessa, mikä ei ainakaan auttanut tilannetta.


title: Be Incorporated

text: Lopulta yhtiö sai tehtyä sopimuksen kolmannen osapuolen kanssa BeBoxien kokoamisesta, testaamisesta ja kuljettamisesta käyttäjille. Tuloksena oli tosin useita toimitusvaikeuksia, erä rikkinäisiä äänipiirejä ja muita ongelmia. Elokuussa julkaistiin ainoa virallinen päivitys BeBoxiin: suoritinten kellotaajuuden nosto 133 megahertsiin, sekä pari muutosta koteloon. Suunnitelmissa oli myös neljän suorittimen versio BeBoxista, mutta sitä ei koskaan saatu myyntiin asti.


title: Be Incorporated

text: Tammikuussa 1997 yhtiö ilmoitti lopettavansa BeBoxin kehittämisen. Syynä oli toimitusvaikeudet sekä JLG:n lausunnon mukaan tarve suunnata resurssit mahdollisimman monen erilaisen PowerPC-pohjaisen laitteiston tukemiseen.


title: Be Incorporated

text: BeOS sovitettiin PowerPC-malleille 603 ja 604, joita myös Apple ryhtyi niihin aikoihin käyttämään. Tarjolla oli myös useita muita PowerPC-tietokoneita, kuten PowerComputing Dual PowerPC 604 @ 250 MHz, sekä DayStar Dual PowerPC -lisäkortti. Yhtiö julkaisi version sovelluskehittäjille ja jakoi sitä eri Macintosh-lehtien mukana. Elokuussa 1997 julkaistiin ensimmäinen versio Intel-koneille.


title: Be Incorporated

text: Vuosina 1997 ja 1998 useat kaupalliset yhtiöt julkaisivat BeOS-versioita tuotteistaan, kuten Metrowerks, Opera, Bochs, BeatWare, CINEMA 4D ja Gobe. BeOS keräsi uskollisen, mutta pienen käyttäjäkunnan. Yhtiö jatkoi käyttöjärjestelmän päivittämistä ja uusien ominaisuuksien lisäämistä, vaikka kärsi rahoitusongelmista. 20. kesäkuuta 1999 Be, Inc. listautui pörssiin.


title: Be Incorporated

text: Tammikuussa 2000 yhtiö ilmoitti siirtyvänsä Internet-päätelaitteisiin. Tuotteen nimeksi tuli BeIA (Be Internet Appliance). BeOS-käyttäjien keskuudessa "focus shift"-nimellä tunnettu toimenpide käytännössä sai kaikki BeOSia tukevien PC-ohjelmistoja valmistavien yritysten lopettamaan ohjelmien tuottamisen Intel-pohjaiselle BeOSille.


title: Be Incorporated

text: Maaliskuussa 2000 yhtiö julkaisi ilmaiseen jakeluun vain hieman karsitun version BeOS R5 -käyttöjärjestelmästä nimellä BeOS Personal Edition 5.0. Sitä jaettiin monien tietokonelehtien mukana ja sen sai ladata vapaasti verkosta. Version pystyi jopa asentamaan suoraan Windows-osiolle omaan tiedostoonsa ja käyttää sieltä. Ilmainen versio kuitenkin söi yhtiön ennestään heikkoa myyntiä entisestään.


title: Be Incorporated

text: Vuonna 2001 yhtiö julkaisi ensimmäiset BeIA-versiot. BeIA oli lähes samanlainen käyttöjärjestelmänä kuin BeOS, mutta se oli suunnattu sulautettuihin järjestelmiin ja helppoon Internet-käyttöön. Saman vuoden marraskuussa yhtiö ilmoitti olevansa taloudellisissa vaikeuksissa. Palm osti sen koko osakekannan, ja Be, Inc. -yhtiön tarina päättyi.


title: Be Incorporated

text: Yhtiö haastoi Microsoftin oikeuteen vuonna 2002, syytteenä antitrustilakien rikkominen.  Oikeutta käytiin runsaan vuoden ajan, kunnes Microsoft päätti jupakan maksamalla yhtiölle $23 250 000.


title: Be Incorporated

text: Tarinan mukaan JLG halusi yhtiön nimeksi ensin "United Technoids, Inc.", mutta nimi ei miellyttänyt Sakomania. Hän selasi sanakirjaa etsien parempaa nimeä, ja useita päiviä myöhemmin JLG kysyi, mikä on lopputulos. Sakoman vastasi, että hän on vasta kohdassa B sanakirjassa. Tähän JLG totesi, "Be on kiva. Se saa riittää." ("Be is nice. End of story.")


title: Be Incorporated

text: Yhtiön lippulaivatuote BeOS sekä epäonnistunut tietokonehanke BeBox olivat molemmat aikaansa edellä. BeBoxin motto tai mainoslause oli "Yksi suoritin ei riitä" ("One processor per user is not enough"), ja laite oli alusta pitäen suunniteltu symmetriseen moniprosessointiin. Aika ei ollut kuitenkaan kypsä useiden suoritinten kotitietokoneille. Lisäksi koneessa oli muita erikoisuuksia kuten liitin nimeltä GeekPort, jossa oli muun muassa useita D/A- ja A/D-liitäntöjä sekä 37-pinninen D-liitin yleiskäyttöön. .


title: Be Incorporated

text: Käyttöjärjestelmä oli kirjoitettu lähes kokonaan C++-kielellä ja oli vahvasti olio-orientoitunut. Siinä oli 64-bittinen tiedostojärjestelmä, jossa oli paljon tietokantaominaisuuksia, kaikki sen ohjelmat oli säikeistetty ja sen tuki usealle suorittimelle oli erinomainen. Järjestelmä perustui microkernel-arkkitehtuuriin ja oli kaikilta osiltaan täysin modulaarinen.


title: Be Incorporated

text: Useita yhtiön ideoita on käytetty myöhemmissä tuotteissa.


title: Be Incorporated

text: Saksalainen yhtiö yellowTAB osti BeOSin lähdekoodin vuonna 2001, ja on vuodesta 2003 lähtien kehittänyt järjestelmän seuraajaa, nimeltä ZETA. Käyttöjärjestelmän versio R1 julkaistaan kesällä 2005, mutta se ei sisällä montaakaan uutta ominaisuutta, vaan pyrkii tuomaan sen ajan tasalle. Uudet ominaisuudet tulevat lupausten mukaan myöhemmin.


title: Be Incorporated

text: Verkossa on useita, itsenäisiä projekteja BeOS-käyttöjärjestelmän elvyttämiseksi, kuten Haiku-projekti, Blue Eyed OS ja Cosmoe. Näistä jokainen pyrkii korvaamaan yksitellen BeOSin eri moduulit vapaalla lähdekoodilla, ja täten lopulta tuottamaan vapaan version käyttöjärjestelmästä.


title: Alkusoitto

text: Alkusoitto (joskus myös "overtyyri", eli "avaus") on instrumentaalinen esittelyjakso oopperassa, kuoroteoksessa tai instrumentaalisävellyksessä. Oopperassa alkusoiton on tarkoitus johdattaa oopperan tunnelmaan. Alkusoittoja on olemassa pelkästään erillisinäkin teoksina. Alkusoitto on usein sävelletty orkesterille.


title: Zulu

text: Zulu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Zulun kieli

text: Zulu eli isiZulu on yksi Etelä-Afrikan tasavallan virallisista kielistä. Sitä puhuu äidinkielenään noin 10 000 000 ihmistä, pääosin zulu-kansan jäsentä. Noin puolet eteläafrikkalaisista ymmärtää zulua. Yli 95 % zulun puhujista elää Etelä-Afrikan tasavallassa. Loput asuvat pääasiassa Malawissa, Mosambikissa sekä Swazimaassa.


title: Zulun kieli

text: Zulu on eräs suurimmista bantukielistä. Se kuuluu ngunikielten alaryhmään, johon kuuluvat myös xhosa, ndebele ja swati. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla.


title: Zulun kieli

text: Zulun kieleen on otettu lukuisia englannin- ja afrikaansinkielisiä lainasanoja. Seuraavassa Sowetosta tallennetussa zulunkielisessä näytteessä afrikaansperäiset sanat on lihavoitu ja englanninkieliset merkitty kursiivilla:


title: Zulun kieli

text: Zulun persoonapronominit ovat:


title: Zulun kieli

text: Muiden bantukielien tapaan zulussa käytetään etuliitteitä muokkaamaan sanojen merkitystä. Yksiköille ja monikoille on eri etuliitteet.


title: Párga

text: Párga () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πάργας, "Dímos Párgas"), joka sijaitsee Prévezan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 276,5 neliökilometriä ja väkiluku 11 866. Varsinaisen Párgan kaupungin väkiluku on 2 088 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kanalláki.


title: Párga

text: Párgan kaupunki sijaitsee noin 50 kilometriä Igoumenítsasta etelään ja noin 60 kilometriä Prévezasta pohjoiseen. Kunta on muun seudun tapaan vuoristoinen, ja sen korkein kohta on Párgavuori, joka kohoaa 927 metrin korkeuteen viiden kilometrin päässä rannikosta. Seudulla viljellään runsaasti oliiveja, mikä onkin alueen toinen pääelinkeino matkailun lisäksi.


title: Párga

text: Párgan pikkukaupunki sijaitsee kaaren muotoisesti Párgan linnoituksen itäpuolella. Kaupungin edustalla sijaitsee saari nimeltä Panagía, jonne pystyy paikoin kävelemään matalan salmen yli. Saarella sijaitsee kaksi kirkkoa ja pieni ranskalaisten rakentama linnoitus.


title: Párga

text:
Párgan varhaisin tunnettu asutus on 1200-luvulta eaa. Se mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1320 Romanian piispan ja Venetsian välisessä sopimuksessa. Vuoden 1360 tienoilla kylä siirtyi sisämaasta nykyisen venetsialaisen linnakkeen kohdalle, josta asukkaiden oli helpompi puolustaa itseään albanialaisten hyökkäyksiltä. Legendan mukaan paimen löysi neitsyt Marian ikonin luolasta läheltä rantaa, josta se tuotiin kylään. Ikoni löytyi myöhemmin kuin ihmeen kaupalla samasta luolasta, mitä pidettiin merkkinä siitä, että kaupunki on siirrettävä rannan tuntumaan. Kylän edustalla olevalla pienellä Panagian saarella onkin neitsyt Marialle omistettu kirkko. Samaan aikaan normannit hallitsivat Joonianmeren saaria ja pargalaiset pyysivät näiltä suojaa.
Vuosina 1401–1797 kaupunki siirtyi venetsialaisten valtaan, mutta säilytti osan itsenäisyydestään. Venetsialaisten aikana Párga kukoisti. Venetsialaiset rakensivat Párgan linnoituksen ja istuttivat oliivipuita, minkä ansiosta oliiviöljyn kauppa kukoisti. Venetsialaisten aikana osmanit hyökkäsivät kaupunkiin useita kertoja, mutta saivat sen kunnolla haltuunsa vain vuosina 1452–1453.


title: Párga

text: Venetsialaisten suopeutta Párgaa kohtaa kuvaa lausuma ”Párga on aina oleva Korfun silmät ja korvat ja se on pidettävä kaikin voimin” ("Parga sarà sempre l'occhioe l'oreccio di Corfù, percioc he'dobbiamo tereta con tutte le forze"). Párgaa oli myös helppo puolustaa kapealla niemellä sijaitsevasta linnoituksesta käsin, johon oli käytännössä mahdotonta hyökätä mereltä.


title: Párga

text: Venetsialaisten jälkeen Párgasta tuli pelinappula suurvaltojen politiikassa. Vuonna 1797 Venetsia antautui Napoleon Bonapartelle ja samalla Párga siirtyi Ranskalle. Vuosina 1800–1807 se oli Joonianmeren saarten tasavallan autonominen osa, minkä jälkeen se oli taas Ranskan hallussa 1807–1815. Waterloon taistelun jälkeen pargalaiset kääntyivät ranskalaisia vastaan ja siirtyivät Englannin puolelle. Englantilaisia Párga kiinnosti kuitenkin vain kauppatavarana. Vuonna 1817 Párga myytiin turkkilaisille 157 000 punnasta ja vastineeksi englantilaisten Joonianmeren saarten hallinnan tunnustamisesta. 15. huhtikuuta 1819 pargalaiset lähtivät maanpakoon Korfun saarelle, josta he palasivat vasta vuonna 1913, kun alue liitettiin Kreikkaan.


title: Párga

text: Nykyinen Párgan kunta muodostui, kun Párga ja Fanári yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Párga

text: Párgan pääelinkeino on nykyään matkailu. Párgan kylä tarjoaa matkailijoille kolme hiekkarantaa: Váltos, Kryonéri ja Píso Kryonéri. Párgan puolelta niemen ympäri Váltoksen rannalle pääsee taksiveneillä. Parin kilometrin päässä Párgan kylästä sijaitsee Línchnoksen ranta. Historiallisia kohteita ovat venetsialainen linnoitus sekä Anthoúsassa sijaitseva Ali paššan linnoitus. Matkailijoille markkinoidaan myös kävelyretkiä Párgan seudulla. Kaupungissa on noin parikymmentä kirkkoa.


title: Párga

text: Párgasta järjestetään laivamatkoja muun muassa horisontissa siintäville Paxóksen ja Antípaxoksen saarille, sekä siellä sijaitseville suurille kallioluolille, joihin osa laivoista menee osittain sisäänkin matkan aikana. Myös uiminen täällä laivasta käsin on usein mahdollista. Lähialueilta löytyvät myös Nekromanteionin oraakkelinpaikka, myyttinen Achérontas- eli Akheronjoki, Meteoran luostarit sekä Zálongo-vuori luostareineen ja muistomerkkeineen.


title: Párga

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Párgan kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Militarismi

text: Militarismi tarkoittaa joko sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, sotahenkisyyttä ja sotaisuutta tai sotilasvaltaa.


title: Militarismi

text:
Sotilasvallan lisäksi militaristiseksi voidaan sanoa myös poliisivaltaa, tai yleisesti valtiota, jossa toimeenpaneva valta ei ole poliittisella elimellä, vaan hallinnollisella poliisi- ja/tai sotilasinstituutiolla. Lisäksi sillä voidaan viitata valtioon, joka toteuttaa poliitiikkaansa vahvan sotilaallisen järjestyksen avulla (kts. autoritarismi).
Militarismi on oppi, jonka mukaan sotilaiden tulisi hallita valtiota tai ainakin olla vaikutusvaltaisessa ja arvostetussa asemassa. Militarismin perusajatus on, että sotilaallinen voima on yksi kaiken turvallisuuden ja siten valtion perustehtävän lähtökohdista. Laajemmassa mielessä sanaa käytetään viittaamaan kaikkeen asevoimien merkitystä korostavaan poliittiseen ajatteluun tai sotilaallisia ihanteita vaalivaan aatteeseen, usein arvostelevassa mielessä.


title: Fallkulla

text: Fallkulla on Helsingin Malmin kaupunginosassa, Malmin lentokentän osa-alueella sijaitseva kerrostalovaltainen asuntoalue Tapanilan ja Puistolan välissä, lähellä Malmin lentoaseman etelä-pohjoissuuntaisen kiitotien pohjoispäätä. Sen rakennustyöt saatiin valmiiksi vuonna 2005. Fallkullan asuntoalueen eteläpuolella on Fallkullan kotieläintila, jossa lapset ja nuoret voivat osallistua kotieläinten hoitoon ja piha- sekä puutarhatöihin.


title: Tasainen suppeneminen

text: Tasainen suppeneminen on funktiojonon ominaisuus, joka on pisteittäistä suppenemista vahvempi. Sitä voi kuvailla karkeasti niin, että funktion arvot suppenevat samanaikaisesti jokaisessa pisteessä kohti rajafunktiota.


title: Tasainen suppeneminen

text: Tasaisesta suppenemisesta seuraa käytännöllisiä tuloksia funktiojonojen integraaleille, derivaatoille ja summille.


title: Tasainen suppeneminen

text:
Olkoon formula_1 jokin väli, formula_2 jono funktioita formula_3 ja väli formula_4. Jono formula_2 suppenee välillä formula_6 tasaisesti kohti funktiota formula_7, jos
formula_8, kun formula_9.


title: Tasainen suppeneminen

text:
Yhtäpitävä ehto tasaiselle suppenevuudelle on, että jokaista lukua formula_10 kohti on luku formula_11 siten, että kun formula_12, niin
formula_13
kaikissa pisteissä formula_14.


title: Tasainen suppeneminen

text: Tasaisen suppenemisen määritelmä voidaan yleistää reaalifunktioilta metrisille avaruuksille määritellyille kuvauksille.


title: Tasainen suppeneminen

text: Jos funktiojono suppenee tasaisesti jollakin välillä, se suppenee tasaisesti sen jokaisella osavälillä. Tasaisesti suppeneva funktiojono suppenee myös pisteittäin kohti samaa rajafunktiota.


title: Tasainen suppeneminen

text:
Kaikki pisteittäin suppenevat funktiojonot eivät suppene tasaisesti. Tavallinen ja helppo esimerkki tällaisesta jonosta on funktiot
formula_15
välillä formula_16. Tämä jono suppenee pisteittäin kohti funktiota
formula_17, jolloin jos se suppenisi tasaisesti, se suppenisi tasaisesti kohti samaa funktiota. Toisaalta kuitenkin pätee
formula_18,
eli arvo ei suppene nollaan kun formula_9. Täten jono ei suppene tasaisesti.


title: Tasainen suppeneminen

text: Tasainen suppenevuus on ehto, mikä vaaditaan, että raja-arvon oton ja Riemannin integraalin välinen järjestys voidaan vaihtaa.


title: Vince McMahon

text: Vincent Kennedy McMahon (s. 24. elokuuta 1945) on yhdysvaltalainen World Wrestling Entertainmentin eli WWE:n johtokunnan puheenjohtaja. Hän on toiminut tehtävässä vuodesta 1999 lähtien. McMahon esiintyy myös WWE:n ohjelmistossa, tätä nykyä RAW-ohjelmassa. McMahon voitti Royal Rumble -tapahtuman vuonna 1999 kukistamalla viimeisenä Stone Cold Steve Austinin.


title: Vince McMahon

text: McMahon on otellut useita otteluita, muun muassa poikaansa Shane McMahonia, Hulk Hogania, Randy Ortonia, Stone Cold Steve Austinia ja Shawn Michaelsia vastaan. Vince McMahon olisikin halunnut alun perin olla painija, mutta hänen isänsä Vince McMahon Sr kielsi sen jyrkästi.


title: Vince McMahon

text: Huhtikuussa 2007 WrestleMania XXIII -tapahtumassa nähtiin Battle of Billionaires -ottelu, jossa kohtasivat Vince McMahonin edustuspainija Umaga ja Donald Trumpin Bobby Lashley. Ottelu päättyu Lasheyn voittoon. Backlash-tapahtumassa McMahon sai kuitenkin revanssin, kun hän voitti ECW-mestaruuden Bobby Lashleyltä 3–1 Handicap-matsissa, jossa voittaja on se, kumpi selättää vastustajan ensimmäisenä. Kesällä 2007 oli käynnissä juonikuvio, jonka mukaan McMahon kuoli RAW-ohjelman lopussa astuttuaan räjähtävään limusiiniin. WWE kuitenkin katkaisi tämän juonikuvion Chris Benoit'n kuoltua, kun McMahon piti avauspuheen Benoit'n muisto-ohjelmassa.


title: Vince McMahon

text: McMahon aloitti 9.6.2008 ”Mr. McMahon's Million Dollar Manian”, jonka mukaan hän lahjoittaa joka RAW-show’ssa miljoona dollaria. Kunkin RAW-jakson aikana McMahon soittaa jollekin Yhdysvalloissa asuvalle henkilölle, joka on rekisteröitynyt WWE.comiin. Jos kyseinen henkilö tietää salasanan, josta annetaan jakson aikana vihjeitä, hän voittaa tietyn määrän rahaa, esimerkiksi 200 000 dollaria. McMahon otteli viimeksi WrestleMania XXVI -tapahtumassa Bret Hartia vastaan, mutta hän hävisi ottelun, kun Hart pakotti hänet luovuttamaan Sharpshooter-liikkeen avulla.


title: Vince McMahon

text: Vince McMahon on aviossa Linda McMahonin kanssa. Poikansa Shanen lisäksi McMahonilla on myös tytär nimeltä Stephanie, joka on myös mukana World Wrestling Entertaimentin toiminnassa, niin kulisseissa kuin ruudussakin. McMahonilla on myös viisi lastenlasta: Shanen pojat Declan James ja Kenyon Jesse McMahon sekä Stephanien lapset Aurora Rose, Murphy Claire ja Vaughn Evelyn Levesqueince.


title: Vince McMahon

text: Forbes.com sijoitti maaliskuussa 2002 McMahonin sijalle 260 listatessaan Yhdysvaltain 400 rikkainta henkilöä. McMahonin silloisen omaisuuden arvoksi arvioitiin 700 miljoonaa dollaria.


title: John Harvey Kellogg

text: John Harvey Kellogg (26. helmikuuta 1852 – 14. joulukuuta 1943) oli lääketieteen tohtori Michiganista, Yhdysvalloista. Hän toimi parantolan johtajana ja hoiti potilaitaan holistisesti ravinnon, liikunnan ja peräruiskeiden avulla. Kellogg oli kasvissyönnin voimakas puolestapuhuja. Nykyisin hänet tunnetaan parhaiten maissihiutaleiden keksijänä yhdessä veljensä kanssa.


title: John Harvey Kellogg

text: J.H. Kellogg oli taustaltaan adventisti. Maissihiutaleiden keksimisen ja suosittelun tausta oli ensisijaisesti uskonnollinen. Kelloggin erityisenä huolenaiheena oli masturboinnin synti ja sen aiheuttamat terveysongelmat kuten epilepsia, selkärangan rappeutuminen, näön ja kuulon menettäminen, idiotia, sydänsairaudet ja hedelmättömyys. Kellogg suositteli, että terveellisen ravinnon kuten maissihiutaleiden syömisen lisäksi itsesaastutusta (self-abuse) ehkäistäisiin parhaiten ympärileikkauksin. Ne tuli suorittaa ilman puudutusta, jotta koettu kipu koettaisiin rangaistuksena. Tytöillä myös klitoriksen käsittely karbolihapolla oli hänen mukaansa tehokas menettely. J.H. Kellogg vastusti veljensä Will Keith Kelloggin ideaa, että hiutaleisiin lisättäisiin sokeria, mutta ratkaisu teki tuotteesta taloudellisen menestyksen.


title: John Harvey Kellogg

text: Kellogg osallistui 1900-luvun alusta saakka myös rodunjalostukseen tähtäävään liikkeeseen ja rahoitti sitä. Hän kannatti valikoivaa lisääntymistä ja rotuerottelua. Kelloggilla itsellään oli mustia kasvattilapsia.


title: Tankki täyteen

text: Tankki täyteen oli yksi 1980-luvun katsotuimmista ja uusituimmista suomalaisista television komediasarjoista. Sitä esitettiin ensimmäisen kerran Yle TV2:lla vuosina 1978–1980. Ensimmäinen tuotantokausi (1978) käsitti kuusi jaksoa ja toinen (1980) viisi jaksoa.


title: Tankki täyteen

text: Sarjan keskipiste on Emilia ja Sulo Vilénin (Sylvi Salonen ja Tauno Karvonen) huoltoasema, jossa ei juuri käy asiakkaita, koska uudelta ohikulkutieltä ei enää ole pääsyä huoltamolle. Sulo Vilénin vakiovastaus huoltamon ja monen muunkin hiukan epäonnistuneen ostoksen suhteen on aina ”kun sai niin halvalla”, tämä on myös vähän tarttunut Sulon poikaan Juhanaan.


title: Tankki täyteen

text: Vilénien aikamiespoika Juhana (Ilmari Saarelainen), niin ikään naimaton baariapulainen Ulla (Tuire Salenius), rovasti (Erkki Siltola) ja kantavieras, kyläpoliisi Artturi Reinikainen (Tenho Saurén) kuuluvat sarjan keskeisiin hahmoihin. Konstaapeli Reinikainen oli niin suosittu, että sai myöhemmin oman nimikkosarjansakin Reinikainen. Tämä oli suomalaisen television ensimmäisiä spin-off-sarjoja.


title: Tankki täyteen

text: Sarjan käsikirjoittivat Neil Hardwick ja Jussi Tuominen. Sarjan ohjasi Esko Leimu yhdessä Neil Hardwickin kanssa. Tuominen on luonnehtinut Juhana Viléniä hänen ja Hardwickin yhteiseksi alter egoksi.


title: Tankki täyteen

text: Sarjan ulkokuvissa esiintyvä huoltamo oli 1980-luvun lopulla purettu Kesoil-huoltoasema, joka sijaitsi Ylöjärven keskustassa Vaasan- ja Kuruntien risteyksen länsipuolella noin 100 metriä Kuruntien sillasta Vaasaan päin. Sarjan kuvausten aikana huoltamon baariosassa asui romaniperhe, jonka hevostallina oli korjaamopuoli. Paikalle on nykyisin rakenteilla kerrostaloasutusta. Huoltamo oli valmistunut vuonna 1960 Tampereen ja Porin seuduilla toimineelle Autori-huoltoasemaketjulle ja siirtynyt Kesoilin väreihin vuonna 1964.Viimeisin uusinta esitettiin kesällä 2011 TV2:lla, jolloin sarjasta esitettiin leikattua versiota. Sarjasta esitettiin Orimattilan paikallisessa kesäteatterissa jaksoista 1–6 koottu teatteriversio, jonka ensi-ilta oli 4. heinäkuuta 2008. Myös Kauhajokinen Teatteri Kajo esitti kesinä 2009 ja 2010 ensimmäistä tuotantokautta musiikilla höystettynä ja vuonna 2012 toisen tuotantokauden. Teatteri Eurooppa Neljän tekemä musiikkiteatteriversio sai ensi-iltansa Sappeen kesäteatterissa 15. kesäkuuta 2011.


title: Serafi

text: Serafit ("seraphim") ovat kristinuskossa esiintyviä enkelihahmoja. Nimi "serafi" tarkoittaa palavaa tulta tai syyttäjää. Ne mainitaan Raamatussa nimeltä Jesajan kirjassa 6:2. Serafeilla on kuvauksien mukaan kuusi siipeä, joista neljällä ne suojautuvat Jumalan kirkkaudelta ja kahdella lentävät. Serafien ainoana tehtävänä on ylistää Jumalaa. Serafeja on pidetty rakkauden, valon ja tulen enkeleinä. Taiteessa niiden väri on yleensä punainen. Keskiaikaisen katolisen teologian mukaan serafit ja kerubit olivat enkeleiden hierarkiassa ylimpänä. Kuvataiteessa serafin siipiin kuvataan toisinaan 10–12 silmää, jotka edustavat Elämän puussa (sefiroth-puu) kuvattuja hyveitä ja pyhiä enkeleitä/nimiä, mutta silmien on myös eräissä perinteissä väitetty edustavan ihmisen eri olemisen tasoja (sielu, sydän, mieli, aisti yms).


title: Serafi

text: Serafit mainitaan usein yhdessä kerubien kanssa muun muassa kansahurskauden ja virsikirjan taivastoiveissa ja -kuvauksissa.


title: Alofi

text: Alofi on Uudelle-Seelannille kuuluvan Niuen pääkaupunki. Se sijaitsee saaren länsirannikolla. Alofin asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 615. Arvio vuodelle 2010 on 560. . Tammikuussa 2004 Alofiin iski sykloni. Se vei kahden ihmisen hengen ja tuhosi lukuisia rakennuksia, mukaan lukien sairaalan.


title: Linna

text: Linna on historiallisesti sotilaallinen suojarakennus tai -rakennusryhmä, jonka tärkeimpiä osia ovat muurit ja yksi tai useampi torni.


title: Linna

text: Linna on rakennus, joka on sotilaallinen puolustusasema. Puolustettavuutta parannetaan muun muassa muureilla, torneilla ja vallihaudoilla. Linna voi olla erillinen oma rakennus tai rakennuskokonaisuus, tai se saattaa liittyä selvästi erottuvana osana kaupunginmuuriin.


title: Linna

text: Linnoilla on aina voinut olla myös toissijaisia ominaisuuksia esimerkiksi hallitsijoiden asuntoina (esim. Windsorin linna) ja joskus myös hallinnollisina keskuksina. Tällöin puolustusrakenteisiin on sijoitettu myös asuin- ja edustustiloja, uskonnollisia rakennuksia ym. kulloisenkin käyttötarkoituksen mukaan.


title: Linna

text: Linnaa rakennettaessa puolustusasema on suunniteltu siten että se mahdollisimman hyvin kestää aikakautensa taktiikat ja aseet. Hyökkääjällä on ollut käytössään kaksi taktiikkaa: piiritys ja rynnäkkö. Aseita ovat olleet erilaiset terä- ja jousiaseet, piiritystornit, rampit ja heittokoneet kuten katapultti, trebuchet ja ballista. Piiritystilanteessa hyökkääjä pyrki voittoon ehdyttämällä linnan puolustustahdon tai resurssit, tyypillisesti juoman ja ruoan. Tyypillinen tapa puolustuksen murtamiseen rynnäköllä on ollut muurin ylittäminen tikkaiden, köysien tai piiritystornien avulla. Rynnäkön helpottamiseksi tai mahdollistamiseksi muuria on pyritty murtamaan heittokoneilla singotuilla ammuksilla tai sortamalla muuri sen alle kaivettuun tunneliin.


title: Linna

text: Muurien ja tornien sotilaallinen merkitys romahti tarpeeksi tehokkaan tykistösodankäynnin tultua käyttöön. Muutoksen voi määritellä tapahtuneeksi Euroopassa pääosin 1400- ja 1500-luvuilla, jolloin tuhansia vuosia käytössä ollut, muureihin ja torneihin perustunut puolustustaktiikka muuttui vanhanaikaiseksi. Tämän jälkeen siirryttiin vaiheittain rakentamaan erilaisia linnoitteita, joissa muurien massaa vähitellen kasvatettiin, jotta ne kestäisivät paremmin yhä tuhovoimaisemman tykistön tulituksen. Samalla pyrittiin luomaan edullinen tuliasema puolustavalle tykistölle. Puolustus- ja hyökkäystekniikoiden keskinäinen kilpajuoksu johti nopeasti bastionjärjestelmän kehittämiseen.


title: Linna

text: Rooman valtakunnan hajoamisen jälkeen Euroopassa rakennettiin puolustarkoituksiin aidattuja alueita, joita suojasivat kaivannot, vallit ja paaluaidat. Näissä laajoissa linnoituksissa koko yhteisö eli turvassa, ja se myös itse ylläpiti ja puolusti niitä. Viikinkien hyökkäysten aikana 900-luvun lopulla ja 1000-luvun alussa kreivit ja heidän jälkeensä alemmatkin maata omistaneet aateliset alkoivat rakentaa omia linnoituksiaan, yhä useammin maaseudulle, kukkuloiden laelle. Lordit rakennuttivat linnojaan varmistaakseen maanomistuksensa ja paikallisen käskyvaltansa sekä suojatakseen itsensä ja perheensä. Varhaisimmat linnat Pohjois-Ranskassa ja Englannissa 1000–1100-luvuilla olivat maakumpujen päälle rakennettuja puutorneja. Kummun lakea ympäröi paaluaita, josta sisälle pääsi portaita tai laskusiltaa pitkin. Kumpu sijaitsi esilinnassa, jota rajasivat vallihauta ja paaluaita. Esilinnassa oli asuinrakennuksia, ja paikalliset pääsivät sinne turvaan hädän hetkellä. Ylhäisyys itse suojautui menemällä kummun laelle yksityiseen torniinsa. Tällaiset linnat yleistyivät Englannissa ja muualla Euroopassa normannien valloitusten myötä 1000-luvulla, ja 1100-luvulla kaikkien merkkimiesten kerrottiin jo rakennuttavan itselleen linnan.


title: Linna

text: Puiset suojaukset havaittiin ajan mittaan riittämättömiksi, sillä ne saattoivat palaa, ja ne jouduttiin uusimaan säännöllisesti. Sen vuoksi linnoja alettiin rakentaa kivestä. Kivistä tornia ei liian painavana voitu rakentaa maakummuille, joten se rakennettiin muualle esilinnan alueelle. Tästä paksuseinäisestä ja korkeasta keskustornista tuli linnan tärkein puolustustorni ja asuinpaikka. Ensimmäiset kiviset keskustornit rakennettiin 1000-luvun ja 1100-luvun taitteessa. Varhainen esimerkki on nelikulmainen Lontoon Valkoinen torni, jota alettiin rakentaa 1078.


title: Linna

text: Tornin lisäksi myös muureja alettiin rakentaa kivestä. Joissain linnoissa rakennettiin kehämuuri kukkulatornin ympärille, joissakin ympärysmuuri esilinnan ympärille. Ympärysmuuriin saatettiin rakentaa torneja, jotka ulkonivat muureista niin että jousiampujat saattoivat ampua hyökkääjiä sivulta. Tornit olivat aluksi neliön muotoisia, mutta 1100-luvulla alettiin tehdä kestävämpiä monikulmaisia ja pyöreitä torneja. Nelikulmaisen tornin etuna oli kuitenkin se, että siihen saatiin sovitettua asuinhuoneet ja suuri aula paremmin kuin pyöreään.


title: Linna

text: 1200-luvulla linnojen portteja alettiin vahvistaa vahvasti linnoitetuilla porttitorneilla, joista tuli usein myös linnan tärkeimpiä asuinrakennuksia keskustornin sijaan.


title: Linna

text: Kumpu on maakumpu, jonka päälle linnoitusrakennelma, torni tai talo tehdään. Tornin materiaalina käytettiin ensin tyypillisesti puuta ja myöhemmin kiveä. Kummun yhteyteen rakennettiin tyypillisesti myös esilinna.


title: Linna

text: Esilinna on linnoitettu suljettu alue. Tämän tyyppinen piha on tyypillinen linnan piirre, joita monissa linnoissa oli ainakin yksi. Motten päällä oleva torni toimi viimeisenä ja parhaana suojapaikkana, ja esilinnaan sijoitettiin sinne paremmin mahtuvia toimintoja.


title: Linna

text: Keskustorni oli tyypillisesti linnan vahvin osa.


title: Linna

text: Ympärysmuuri on esilinnaa ympäröivä puolustusmuuri.


title: Linna

text: Portti oli tyypillisesti linnan heikoin kohta, jonka puolustamiseksi rakennettiin usein oma torni tai esilinna.


title: Linna

text: Vallihauta on puolustusrakennelmaksi tehty kaivanto. Kaivanto saattoi olla kuiva tai täytetty vedellä. Kaivannon tarkoitus oli estää hyökkäystornien lähestyminen sekä tunnelien kaivaminen muurien alle. Suuressa kuivassa ja syvässä vallihaudassa puolustaja saattoi saada sotilaallista etua vastahyökkäyksessä rynnäkköä vastaan esimerkiksi käyttämällä raskasta ratsuväkeä jalkaväkeä vastaan.


title: Linna

text: Sakaroidut muurit olivat usein ainakin ympärysmuureilla sekä porttitorneilla. Sakaroinnilla tarkoitetaan yleisesti järjestelmää, jossa rakennuksen (muuri, torni ym.) harjalla on ns. lyhyt muuri, jossa sakarat ja aukot vaihtelevat vuorotellen. Tarkoitus on sekä antaa suojaa puolustajille että mahdollistaa aseiden käyttö hyökkääjää vastan. Ampuma-aukkoja voi olla sakaroissa tai muualla muurissa. Ampuma-aukon tarkoitus on suojata puolustavaa jousiampujaa pienentämällä osumalle alttiina olevaa pinta-alaa verrattuna tilanteeseen, jossa ampuja olisi näkyvissä sakaroinnin välissä. Muurin ylin osa voi ulottua hieman ulospäin, jolloin mahdollistuu erilaisten esineiden ja nesteiden tiputtaminen suojasta suoraan muurin vierellä olevien hyökkääjien päälle. Olkakivien välisessä osassa on usein aukko, josta voidaan pudottaa jotain muurin juurella olevien hyökkääjien päälle. Olkakivien ja kivisen puolustuskäytävän sijasta tällainen ulokkeellinen puolustuskäytävä voitiin rakentaa myös kokonaan tai osittain puusta.


title: Linna

text: Monet keskiaikaiset linnat ovat osittain säilyneet nykypäiviin asti, vaikka alkuperäisen käyttötarkoituksen sotilaallinen osa menetti merkityksensä ja ulkoasu on muuttunut käytännössä aina merkittävästi. Monet matkailijoiden tuntemat nähtävyydet ovat käytännössä täydellistä rekonstruktiota ilman tietoa täsmällisestä alkuperäisestä ulkoasusta minkään linnan keskiaikaisen rakennusvaiheen ajalta. Esimerkkejä ovat Suurmestarien palatsi Rhodoksella ja Carcassone, jälkimmäisessä tosin suurimmat täysin uudelleen rakennetut kohdat lienevät kaupunginmuurien jäännöksien päällä. Raunioitumattomat linnat ovat lähes poikkeuksetta saneerattuja, usein romanttisesti, jolloin omistaja ei ole edes yrittänyt luoda alkuperäistä ilmettä vaan on hakenut visuaalisesti kaunista lopputulosta, joka jälkikäteen katsottuna heijastaa lähinnä korjausajanjakson käsitystä "keskiaikaisesta" ulkoasusta. Tällöin alkuperäinen rakenne näkyy lähinnä muurattujen seinien sijoittelusta sekä säilyneistä romaanisista ja goottilaisista yksityiskohdista. Monet alun perin asuintarkoitukseen rakennetut linnat on saneerattu aikojen saatossa palvelemaan paremmin tarkoitustaan poistamalla vanhanaikaiseksi jääneet puolustusrakennelmat, avaamalla ikkunoita alun perin suljettuihin muureihin sekä mahdollisesti muuttamalla rakennuksen tyyliä vallitsevan maun mukaiseksi. Tällaiset rakennukset ovat maaseudulla tyypillisesti palvelleet varakkaan maataomistavan väestön kartanoina (Suomessa esim. Kuitia).


title: Linna

text: Ennen linnoja Suomessa oli yleisesti käytössä linnavuoria. Linnojen kukoistuskausi Suomessa sijoittuu 1300-luvulle. Vanhin säilynyt ja suurin linna on Turun linna, jota alettiin rakentaa 1280-luvulla. Muita vanhimpia suomalaisia linnoja ovat Hämeen linna ja Viipurin linna. Suomen linnat pystytettiin kruunun (mm. Turun, Hämeen, Viipurin ja Olavinlinnat), kirkon (mm. Kuusiston linna), yksityisten henkilöiden (suurin osa) tai mahdollisesti alueellisena puolustuksellisena yhteistyönä vanhojen linnavuorten tapaan (mm. Vanhalinna) hallinto- ja puolustustukikohdiksi tärkeille paikoille.


title: Linna

text: Suomalaisia linnoja:


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvit ("Orchidaceae") on runsaslajisin yksisirkkaisten kasvien heimo ja yksi laajimmista ja monimuotoisimmista putkilokasvien heimoista, johon kuuluu yli 800 sukua ja arviolta 15 000–35 000 lajia. Noin joka kymmenes kasvilaji kuuluu siten kämmekkäkasveihin. Niiden äärimmäisen kehittyneet, usein tiettyjen eläinlajien suorittamaan pölytykseen erikoistuneet kukat ja pitkälle viety symbioosi sienijuuren kanssa tekevät niistä eräässä mielessä kasvien evoluution huipentuman. Kaikki kämmekkäkasvit ovat ruohomaisia. Trooppisia, usein koristekasveinakin viljeltyjä kämmekkäkasveja kutsutaan myös orkideoiksi.


title: Kämmekkäkasvit

text: Nykyisten orkideoiden esi-isät olivat olemassa maapallolla jo noin 80 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella.


title: Kämmekkäkasvit

text: Nimitys "orkidea" tulee kreikan kielen kiveksiä merkitsevästä sanasta ορχις, "orkhis". Nimi viittaa eräiden orkideoiden parillisiin juurimukuloihin, jotka muistuttavat kiveksiä. Ensimmäisen kerran nimeä käytti Aristoteleen oppilas Theofrastos kirjassaan "De historia plantarum" ("Kasvien historiasta") eräistä Kreikassa kasvavista juurimukulallisista kämmeköistä. Ruotsalainen luonnontutkija Carl von Linné käytti Orchis-sukunimestä johdettua heimonimeä "Orchidaceae" ensimmäisen kerran vuonna 1735 ilmestyneessä teoksessa "Genera Plantarum" ("Kasvien suvut").


title: Kämmekkäkasvit

text: Suomenkielinen nimi "kämmekkä" tulee kämmekkäkasvien, etenkin maariankämmekän liuskaisten juurimukuloiden kahta kämmentä muistuttavasta muodosta.


title: Kämmekkäkasvit

text: Monet kämmekkäkasvit (orkideat) ovat CAM-kasveja, joten ne menestyvät myös kuivassa, kuumassa ympäristössä.


title: Kämmekkäkasvit

text: Ainoa ominaisuus, joka on yhteinen kaikille kämmekkäkasveille, muttei yhdellekään muulle kasviheimolle, on niin kutsutun "protokormin" esiintyminen. Protokormi on kasvin olotila siemenen itäessä, jolloin kasvi on vain hyvin heikosti erilaistuneista soluista muodostunut, yleensä pyöreä muodostelma.


title: Kämmekkäkasvit

text: Koska protokormin havaitseminen on monesti vaikeaa tai mahdotonta, myös seuraavat piirteet käyvät usein heimon tunnistukseen:Kämmekkäkasvit ovat levinneet lähes kaikkialle maapallolle. Ainoastaan Etelämantereella ja aavikkoseuduilla niitä ei kasva. Myöskään vedessä pääsääntöisesti kasvavia lajeja ei tunneta. Valtaosa lajeista esiintyy trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, erityisesti Aasiassa sekä Etelä- ja Keski-Amerikassa.


title: Kämmekkäkasvit

text: Suurin osa kämmekkäkasveista on "epifyyttejä", jotka kasvavat tropiikin ja subtropiikin kosteilla seuduilla muiden kasvien, kuten puiden, kaktusten ja puusaniaisten varsilla. Ne eivät kuitenkaan ole loisia. Kaikki eurooppalaiset lajit ja suurin osa Australian, Pohjois-Amerikan, Etelä-Afrikan sekä joidenkin Aasian alueiden kämmeköistä ovat maakasveja, jotka saavat ravinteensa maaperästä. Muutamat ovat kivillä kasvavia "litofyyttejä", jotkut taas ""mykoheterotrofeja"" (englanniksi "mycoheterotroph"), joilla ei ole riittävästi lehtivihreää tehokkaaseen yhteyttämiseen. Ne ovat täysin riippuvaisia sienijuuren antamasta ravinnosta. Termiä "saprofyytti" on usein käytetty näiden kasvien kuvaamiseen, mutta tämä termi viittaa kuollutta kasvi- ja eläinmateriaalia ravinnokseen käyttäviin eliöihin, esim. moniin sieniin


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvien kukat ovat erityisen tunnettuja pölytyssuhteidensa ansiosta (katso kämmekkäkasvien pölytys). Parhaiten tunnettuja esimerkkejä ovat lajit, joiden kukan rakenne on kehittynyt suosimaan tiettyä pölyttäjäeläintä, joka useimmiten on hyönteinen, mutta myös linnut pölyttävät useita lajeja, ja jopa lepakoita on ehdotettu yhden lajin pölyttäjäksi . Yhtenä esimerkkinä ovat venuksenkengät ("Paphiopedilum"), jotka ovat vieneet pölyttämisen äärimmilleen: kukan huuli on kehittynyt pussimaiseksi, ja kukkaan saapuva hyönteinen putoaa siihen. Ainoan ansasta ulos johtavan käytävän läpi kulkemalla hyönteinen saa itseensä kukan siitepölyä siitepölymyhkyjen muodossa, joita se sitten kuljettaa seuraavaan kasviin. Orhojen ("Ophrys") kukat puolestaan muistuttavat pölyttäjähyönteisen naaraita, jolloin koiraat parittelevat erehdyksessä kukan kanssa saaden siitepölymyhkyt ruumiiseensa.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvien kukat ovat lähes aina vastakohtaisia, pystysuoran keskilinjan suhteen symmetrisiä. Kolmilukuisista kehäkiehkuroista sisemmän yksi lehti on kehittynyt huuleksi, joka on usein kannuksellinen. Emi ja heteet ovat kasvaneet ainakin osittain yhteen siitintukuksi, ja suurimmalla osalla lajeista vain yksi hede tuottaa siitepölyä.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvit jaetaan kasvunsa mukaan joko haarajatkoisiksi (sympodiaalinen) tai varsijatkoisiksi (monopodiaalinen). Haarajatkoisilla kasveilla uusi kasvu alkaa edellisen verson tyveltä, kun taas varsijatkoisilla kasvu jatkuu normaalioloissa saman varren latvasta, toisinaan haarautuen.


title: Kämmekkäkasvit

text: Erityisesti monilla trooppisilla lajeilla turpoaa vuosiverso kasvukauden lopulla varsimukulaksi (kutsutaan myös nimellä "bulbi"). Mukula voi olla maanpäällinen tai maanalainen. Yleensä varsimukulan tarkoituksena on säilöä vettä ja ravinteita. Joillakin lajeilla on varsimukula joko ontto tai muutoin rakentunut niin, että muurahaisten on helppo kaivaa sen sisään pesänsä. Muurahaiset saavat näin asuinpaikan ja ne tarjoavat kasville suojaa tuhoeläimistä.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvien lehdet ovat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta ehyet. Niiden muoto ja rakenne vaihtelee kuitenkin muilta osin suunnattomasti, myös lehtien väritys on joillakin lajeilla erityisen huomiota herättävä. Monilla useita vuosia lehtensä pitävillä lajeilla on hyvin paksut lehdet, jotka ehkäisevät liikaa haihtumista. Näihin mehikasvimaisiin ominaisuuksiin liittyy myös yöaikaan tapahtuva hengitys paksulehtisillä lajeilla.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvien juuret ovat usein vain heikosti haaroittuvia, ja juurikarvat – mikäli niitä lainkaan esiintyy – ovat melko lyhyitä. Erityisesti epifyyttilajeilla juurikarvojen vedenottoa on yleensä korvaamassa kuolleesta solukosta muodostunut juuripurje. Juuripurje kykenee hyvin nopeaan veden ottoon. Käytännössä tämä on havaittavissa juurta kasteltaessa: kuiva juuri on yleensä valkoinen tai harmahtava, mutta veden päästyä juuren elävän keskiosan ja kuolleen pintaosan väliin tulee juuren vihreä, yhteyttävä solukko selvästi näkyviin. Tämä ominaisuus on tärkein suoraan puun kaarnalla kasvavilla lajeilla, sillä tällaisilla paikoilla sateiden välinen kuivuminen voi olla voimakasta.


title: Kämmekkäkasvit

text: Monilla maassa kasvavilla kämmekkäkasveilla osa juurista on muodostunut versojuurimukuloiksi. Tämä mahdollistaa kuivasta kesästä selviytymisen esimerkiksi Australian ja Välimeren kuivilla seuduilla. Suurimmassa osassa Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa kämmekät kasvavat kesällä ja juurimukulat toimivat kasvien talvehtimiseliminä. Juurimukuloiden rakenne voi vaihdella pyöreästä pitkulaiseen tai jopa kämmenmäisesti haaroittuneeseen, kuten liuskakämmeköillä ("Dactylorhiza").


title: Kämmekkäkasvit

text: Monet sienirihmastosta voimakkaasti riippuvat lajit ovat täysin juurettomia, ja esimerkiksi suovalkun ainoa juuri toimii pelkästään sienirihmaston siirtäjänä edellisen vuoden varsimukulasta uuteen kasvuun.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasvien siemenet ovat kasvikunnan pienimpien joukossa. Siemenalkion koko vaihtelee kahdeksasta solusta noin seitsemään sataan, ja minkäänlaisia alkion eri osia ei ole juuri koskaan havaittavissa (alle kymmenellä lajilla on havaittu osa, jota voitaisiin kutsua heikosti kehittyneeksi sirkkalehdeksi). Siemenessä on pieniä määriä itämiseen tarvittavia ravintoaineita, mutta niitä on joko riittävästi vain hyvin pienen kasvumäärän tuottamiseen, tai ei edes tarpeeksi itämisen lähtemiseksi käyntiin. Luonnon oloissa siemen kykenee itämään ainoastaan sienijuuren läsnä ollessa. Siemenen sanotaan kontrolloivan sienirihmaston kasvua, ja ainakin kehityksen alkuvaiheessa lienee kämmekkä sienen loinen. Joillakin kämmekkälajeilla suhde juurisienen kanssa säilyy läpi koko kasvin elämän, tosin juurisienen laji saattaa hyvinkin muuttua kehityksen eri vaiheissa.


title: Kämmekkäkasvit

text: Varsinkin monilla maaorkideoilla on siemenen alkion ympärillä vettä hylkivä kerros, jonka hajoaminen on vaatimuksena itämiselle. Tämän kerroksen tarkoitusta ei tarkoin tunneta. Saattaa olla, että se mahdollistaa siemenen joutumisen syvemmälle maaperään ennen itämistä, tarjoten siten siemenelle paremmat ja stabiilimmat olosuhteet kasvuun, tai ehkä sopiva juurisieni kykenee kalvon läpäisemiseen.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasveja pidetään usein hyvin uhanalaisina lajeina, ja vaikka käsitys onkin osin heikosti perusteltu, ovat monet lajit uhatussa asemassa. Suurin uhka useimmille lajeille on kasvupaikkojen tuhoutuminen, ja myös ilmastonmuutos ja keräily lääkkeeksi tai koristekasveiksi uhkaavat ainakin joitakin lajeja.


title: Kämmekkäkasvit

text: Onneksi valtaosa lajeista kasvaa luonnossa vaikeapääsyisissä vuoristometsissä, joissa maan- tai metsänhoito ei onnistu. Monet uhatuista kämmekkälajeista on suojeltu paikallisilla laeilla, ja kaikkien kämmekkälajien ja useimpien risteymien kansainvälistä kauppaa on rajoitettu CITES-sopimuksen avulla. Kämmekkäkasvit muodostavatkin suurimman osan sopimuksen alaisista eliölajeista. Vaikka mukana on monia yleisiäkin lajeja, jopa kansainvälisiä rikkaruohoja, on syynä kaikkien kämmekkälajien sisältämisessä sopimukseen se, että näin tullihenkilökunnan koulutus helpottuu.


title: Kämmekkäkasvit

text: Kämmekkäkasveista ainoat yleisesti ravinnoksi käytetyt lajit kuuluvat sukuun "Vanilla". Joidenkin suvun lajien siemenkodista saadaan vaniljaa. Monet alkuperäiskulttuurit ympäri maailman ovat käyttäneet kämmekkäkasveja joko lääkintään tai ravinnoksi, mutta ravintokasveina niillä on arvoa vain keräily-yhteiskunnille ja lääkekasveiksi mahdollisesti soveltuvia lajeja ei ole vielä riittävästi tutkittu. Merkittävää on myrkyllisten lajien lähes täydellinen puuttuminen heimosta, mikä viittaa heikkoon lääkintäainearvoon. Paria lajia kasvatetaan kuitenkin perinteisen kiinalaisen lääkinnän tarpeisiin, ja erityisesti juuri Kiinassa myös luonnonvaraisia kasveja kerätään lääkekäyttöön.


title: Kämmekkäkasvit

text: Euroopassakin on mukulallisia lajeja kerätty toisinaan potenssilääkkeiksi. Näiden arvo perustuu kuitenkin vain kasvien ulkonäköön: erityisesti suvulla "Orchis"-mukulat muistuttavat pieniä kiveksiä (tästä tulee kreikan kielen kautta sekä suvun että koko heimon latinankielinen nimi). Turkissa mukulallisia kämmeköitä kerätään yhä suuriä määriä sekä juomien että jäätelön valmistukseen. Nämä tuotteet tunnetaan nimellä salep.


title: Kämmekkäkasvit

text: Suurin merkitys orkideoilla on kuitenkin koristekasveina. Valtaosa tarjolla olevista kasveista on risteymiä, joita onkin rekisteröity jo yli 100 000 (kämmekkäristeymien rekisteröinti poikkeaa muista kasveista niin, että risteymän vanhempina käytetyt lajit tulee olla selvillä kokonaisuudessaan ennen kuin se voidaan virallisesti nimetä). Tärkeimpinä leikkokukkina ja huonekasveina pidetään seuraavien sukujen lajeja: "Cymbidium", "Phalaenopsis", "Paphiopedilum", "Vanda", "Cattleya", "Dendrobium", "Odontoglossum", "Oncidium", "Ludisia". Lukuisia muitakin sukuja on jopa säännöllisesti tarjolla pienkuluttajille, ja erikoisharrastajien kokoelmissa on huomattavasti suurempi valikoima kasveja. Suomessa on orkideoiden kasvatusta ja orkideatietämystä edistämään perustettu Suomen Orkideayhdistys.


title: Koraks

text: Koraks Syrakusalainen (400-luku eaa.) oli yhdessä Teisiaksen kanssa kreikkalaisen retoriikan perustaja. He olivat myös ensimmäisiä, jotka kirjoittivat retoriikan oppikirjoja. Jotkut tutkijat pitävät Koraksia ja Teisiasta samana henkilönä.


title: Voimasana

text: Voimasana oli suomalainen, vuonna 2004 perustettu pienkustantamo. Voimasana oli yleiskustantamo, mutta painotti okkulttista ja filosofista kirjallisuutta. Alanimekkeen Telum Saxum tarkoitus oli keskittyä päälinjasta poikkeaviin julkaisuihin (Jane Austenin "Tahto ja Toiveet").


title: Voimasana

text: Kustantamo lopetti toimintansa 31. elokuuta 2008 ja sulki kotisivunsa.


title: Paasion II hallitus

text: Paasion II hallitus oli Suomen tasavallan 55. hallitus. Se oli SDP:n vähemmistöhallitus, jolle kertyi 195 hallituspäivää. 1972 eduskuntavaalien tulokseen perustuva hallitus toimi 23. helmikuuta 1972 – 4. syyskuuta 1972. Paasion hallituksen jälkeen aloitti Sorsan I hallitus.


title: Paasion II hallitus

text:
Vuoden 1972 eduskuntavaalien jälkeen Kekkosen tarkoituksena oli kansanrintaman palauttaminen hallitukseen. SKDL:n sisäisen erimielisyys, ja SDP:n ja keskustapuolueen keskinäisen yhteistyön hankaluus estivät uuden kansanrintaman syntymisen. Näin ollen presidentti päätyi nimittämään virkaan tilapäiseksi tarkoitetun sosiaalidemokraattisen vähemmistöhallituksen.
Paasion II hallitus joutui kapeasta pohjastaan huolimatta selvittämään tärkeitä kysymyksiä, joiden ratkaisua ei voitu lykätä. Nämä johtivat budjettiongelmiin, eikä näin ollen suunnitellussa tulopoliittisessa kokonaisratkaisussa päästy haluttuihin tuloksiin.
Kun syyskuussa 1972 oli enemmistöhallituksen muodostamiseen tähtäävissä neuvotteluissa vihdoin päästy etenemään, oli Paasion II hallitus valmis jättämään paikansa. Viralliseksi eronsa syyksi hallitus ilmoitti, että sen "hartiat olivat liian kapeat" valmisteilla olleen Suomen ja Euroopan talousyhteisön (EEC) välisen vapaakauppasopimuksen viemiseen eteenpäin.


title: Paasion II hallitus

text: Lyhytikäisen hallituksen lempinimiä olivat "Nappulaliiga", johtuen sen nuoresta keski-iästä ja "Punatulkkuhallitus", viitaten sen pelkästään SDP:stä koostuneeseen miehitykseen. Hallituksen kokoonpano kuvasti uuden sukupolven, suurten ikäluokkien voimakasta esiinmarssia politiikan kentällä. Vahvimmaksi ryhmäksi hallituksen sisällä muodostuivatkin poliittisesti nuoret ministerit: ulkoministeri Kalevi Sorsa, oikeusministeri Pekka Paavola, kauppa- ja teollisuusministeri Seppo Lindblom, kansliaministeri Matti Louekoski ja opetusministeri Ulf Sundqvist. Kulttuuriministeriksi tuli Kalevi Sorsan vanha ystävä, kirjailija Pentti Holappa. Vain 26-vuotias Sundqvist oli Suomen kaikkien aikojen nuorin valtioneuvoston jäsen. Edellinen ennätyksen haltija oli Olli J. Uoti, joka oli tullut Sukselaisen ensimmäisen hallituksen sosiaaliministeriksi 27-vuotiaana syksyllä 1957.


title: Paasion II hallitus

text: Toinen valtiovarainministeri Margit Eskman siirtyi toukokuun lopussa 1972 Kansaneläkelaitoksen johtajaksi ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Seija Karkinen.


title: Valkopeippi

text: Valkopeippi ("Lamium album") on huulikukkaisiin kuuluva monivuotinen kasvi. Lajinimi "album" tarkoittaa valkoista. Valkopeippi kasvaa noin puolen metrin korkuiseksi, ja nuorena se on hyvinkin samannäköinen kuin nokkonen; lehdet ovat samanmuotoiset ja sijaitsevat samaten vastakkaisesti. Varsi on myös nelisärmäinen ja karvat harvasti. Englanniksi kasvin nimi on "White dead-nettle", eli valkoinen kuollut nokkonen, koska sillä ei ole poltinkarvoja – eli se ei voi pistää. Valkopeipin valkoisista osista voi imeä, ja suuhun tulee erittäin makea maku.


title: Valkopeippi

text: Valkopeippiä tavataan Etelä-Suomessa, mutta ei juurikaan pohjoisempana. Se kasvaa typpipitoisessa maassa, aivan kuten nokkonenkin. Valkopeipin siemenet säilyttävät itävyytensä hyvin kauan. Kuivatuista valkopeipin kukista ja lehdistä keitetty tee sopii kuukautiskipujen hoitoon, Keski-Euroopassakin valkopeippiä on käytetty rohdoskasvina. Nokkoskeittoa tehdessä pataan voi laittaa mukaan myös valkopeippiä, sillä se on myrkytön, mutta ravintoarvoltaan se ei ole nokkosen luokkaa.


title: Valkopeippi

text: Valkopeipin erottaa nokkosesta lehtien rakenteen, kukintojen ja mehevämmän, helpommin katkeavan varren perusteella. Valkopeippiä kasvaa usein nokkosten joukossa. Valkopeipistä voidaan myös valmistaa keltaista väriä.


title: Tokelaun kieli

text: Tokelau on austronesialainen kieli. Sitä puhuu Uudelle-Seelannille kuuluvilla Tokelaun saarilla noin 1 405 ihmistä (2004). Lisäksi sillä on useita puhujia ainakin Uudessa-Seelannissa, Samoalla sekä Yhdysvalloissa. Yhteensä puhujia on noin 3 242.


title: Tokelaun kieli

text: Tokelaulla on muutamia alueellisia murteita. Kielen lähimpänä sukulaiskielenä pidetään tuvalun kieltä. Lisäksi se on läheistä sukua muun muassa samoan kielen kanssa. Tokelau kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään.


title: Tokelaun kieli

text: Tokelau käyttää viittätoista kirjainta, joista viisi vokaalia (a e i o u) ja kymmenen konsonanttia (p t k m n g f v h l). Konsonantit voidaan jakaa klusiileihin (p t k), nasaaleihin (m n g ; "g" tarkoittaa "ng"-äännettä), frikatiiveihin (f h), puolivokaaleihin (v) ja lateraaleihin (l). Kaikki kirjaimet tarkoittavat yhtä äännettä, mutta kirjain "g" poikkeuksellisesti tarkoittaa velaarinasaalia ŋ eli äng-äännettä.


title: Tizian

text: Tizian, tunnetaan myös nimillä Tiziano Vecellio ja Titian (n. 1477 Dolomiitit, Pieve di Cadore, Italia – 27. elokuuta 1576 Venetsia, Italia) oli tunnettu italialainen renessanssiajan taidemaalari, venetsialaisen koulukunnan keskeinen hahmo.