title: Vesivarat

text: Öljyvarantojen huvetessa vanhoja öljytankkereita voidaan muuntaa veden kuljetuksiin sopiviksi, ja lisäksi aluksia voidaan helposti rakentaa lisää ilman uutta teknologiaa. Näillä keinoilla voidaan varmistaa veden riittävyys joksikin aikaa - toivottavasti kunnes vesiongelma on ratkaistu edes tyydyttävästi. Maailmassa oli 1980-luvun lopulla 1,3 miljardia ihmistä ilman puhdasta vettä ja nykyisin heitä on 1,1 miljardia. Ennusteiden mukaan vesipulasta kärsivillä alueilla elävien ihmisten määrä nousee kolmeen miljardiin vuoteen 2025 mennessä. Monilla vesipulasta kärsivillä alueilla ihmiset käyttävät kaiken veden mitä lähialueilta löytävät, eivätkä nämä vesilähteet ole laadukkaita vaan pikemminkin surkeita. YK:ssa on puolittaa ilman saniteettipalveluja ja puhdasta vettä olevien ihmisten määrä vuoteen 2015 mennessä.


title: Vesivarat

text: YK:n kehitysohjelman UNDP:n mukaan (2006) jokaisella asukkaalla tulisi olla vähintään 20 litraa puhdasta vettä päivässä.


title: Vesivarat

text: Hyvän elämänlaadun ylläpitoon, mikä on kylläkin suhteellinen käsite, tarvitaan YK:n suosituksen mukaan kahdeksankymmentä litraa vettä päivässä. Vettä säästetään monin eri tavoin. Merkittäviä säästöjä saadaan myös aikaan huolehtimalla vedenjakelujärjestelmien ja vedenkäyttäjien vesikalusteiden kunnosta sekä päivittämällä aika ajoin vesihuoltojärjestelmiä. Järeimpiä toimia ovat käyttörajoitukset eli säännöstely, joista mainittakoon uima-altaiden täyttökiellot Kaliforniassa ja nurmikonkastelukielto Etelä-Englannissa. Mutta onneksi vedenkäyttäjät ovat usein itse tajunneet mitä vedenkäytön jatkamisesta entiseen malliin seuraisi ja muuttaneet vedenkäyttötapojaan.


title: Vesivarat

text: Teollisuus säästää vettä kierrättämällä sitä eli käyttämällä samaa vettä useamman kerran samoihin prosesseihin, sillä useimmiten vesi ei kulu prosessissa, vaan sitä käytetään lähinnä jäähdyttämiseen. Tällä tavoin saadaan nostettua tuottavuutta sisään otettua vesikuutiometriä kohti. Veden säästämiseen innostaa myös veden hinnoittelu sen todellista arvoa vastaavaksi nykyisten "polkuhintojen" sijaan. Säästöjä saadaan aikaan myös valistuksella ja huolehtimalla veden jakelujärjestelmien kunnosta, jolloin vettä ei mene vuotojen mukana hukkaan. Singaporessa, missä vedenkäyttö kasvoi yli kaksi kertaa niin nopeasti kuin väestö 1990-luvun alkupuolella, leikattiin kadonneen veden osuus kymmeneen prosenttiin vuotojen korjaamisen avulla sekä edistettiin vedensäästöä yleisellä valistuksella ja korkeammilla hinnoilla.


title: Vesivarat

text: Mikäli pohjavesivarannot ehtyvät liikaa niin varanto saatetaan menettää, kun varannon maaperä menettää kuivuessaan pysyvästi veden imemiskykynsä. Tämä uhka koskettaa lähinnä vanhoja, muutenkin hitaasti uusiutuvia pohjavesivarantoja, jotka ovat syntyneet satojen tai tuhansien vuosien kuluessa ja tunnetaan myös nimellä "fossiiliset" pohjavesivarat. Muita seurauksia liikakäytöstä ovat tietystikin veden loppuminen sekä esimerkiksi meriveden tunkeutuminen pohjavesikerrostumiin. Intiassa, Madrasissa, merivesi on tunkeutunut kymmenen kilometrin päähän rannasta pilaten vesivarannot alueen pohjavesivarojen liikakäytön vuoksi. Meriveden tunkeutuminen maanalaisiin vesivarantoihin saattaa pilata pienillä saarilla kaikki makean veden varat. Lisäksi tulee tietysti veden väheneminen ja sitä myötä loppuminen, mutta veden vähetessä varanto voidaan vielä pelastaa oikeilla toimenpiteillä.


title: Vesivarat

text: USAn vilja-aitassa Keskilännessä, Nebraskan ja Teksasin välisellä alueella, on suuri mutta hyvin hitaasti uusiutuva pohjavesivaranto, Ogallalan akviferi. Tätä varantoa pidettiin rajattomana kunnes huomattiin veden pinnan laskeneen paikoin yli kolmekymmentä metriä. Viljelijät ymmärsivät tilanteen ja muuttivat viljelymenetelmiään vähävetisiksi ja nyt tilanne ainakin toistaiseksi näyttää olevan hallinnassa ja akviferi tasapainossa. Pohjaveden pinta on laskussa suurimmassa osassa kehitysmaita sekä joillakin alueilla länsimaissakin. Kiinassa pohjavesi laskee miltei kaikkialla ja viljelijät menettävät osan käytettävissään olevasta vedestä teollisuudelle ja kotitalouksille, Pekingin lähellä pohjaveden pinta laski 1990-luvun puolivälissä 1–2 metriä vuodessa. Jotkin historiallisesti merkittävät ja eräät muutkin alueet vajoavat pohjavesivarantojen pinnan laskiessa uusiutumisnopeuden ylittävän käytön vuoksi, kuten Mexico Cityn läheisyydessä ja Bangkokin alapuolella on jo tapahtunut. Yhdysvaltain lounaisosassa, Phoenixin itäpuolella Arizonassa, pohjaveden pinta on laskenut yli 120 metriä ja New Mexicossa eräällä alueella pohjaveden pinnan ennustetaan laskevan vielä noin 20 metriä, mikäli vedenotto jatkuu nykyisellään; tiedot ovat Maailman tila 1996 -raportista.


title: Vesivarat

text: Kaupunkien tai maatalouden vedenpuutteen lisäksi kuivuneilta alueilta saattaa kulkeutua lähialueille pieniä alle kymmenen mikrometrin kokoisia hiukkasia, jotka tunnetaan nimellä PM10 ja joihin voi tarttua saasteita ilmasta. Nämä hiukkaset voivat kulkeutua hengityksen mukana keuhkorakkuloihin asti. PM10-pölyä esiintyy Los Angelesin ympäristössä ja itse kaupungissakin, koska Owens Lake on ollut vuodesta 1924 rutikuiva suolatasanko liiallisen vedenoton vuoksi. Onneksi ongelma yritetään ratkaista vedenottoa vähentämällä vedenpinnan nostamiseksi sekä sitomalla pohjasedimentti paikoilleen sora- ja kasvipeitteen avulla.


title: Vesivarat

text: Kansainväliset vesiprojektit ovat ainoa keino turvata puhtaan veden riittävyys myös tulevaisuudessa. Kansainvälisellä vesihuollon vuosikymmenellä (1981-1990) oli tarkoitus turvata puhdas vesi ja vettä pilaamattomat käymälät kaikille vuosikymmenen loppuun mennessä. Tavoite jäi saavuttamatta ilmeisesti rahan puutteen vuoksi. Vesiprojektien tarkoituksena on myös saada autettavan maan hallitus kiinnostumaan asiasta, jolloin tavoitteet saadaan todennäköisemmin toteutettua. Malawi on hyvä esimerkki maasta, joka saa vesiasiansa kuntoon kansallisen vesihuoltoprojektin ansiosta. Vesiprojekti ei voi onnistua mikäli rakennetaan vain jakelujärjestelmä eikä anneta lainkaan valistusta oikeanlaisesta veden säilytyksestä ja järjestelmän käytöstä. Ennen kuin projekti voidaan aloittaa täydessä mittakaavassaan täytyy joitakin alueen ihmisiä kouluttaa järjestelmien käyttöön ja muihinkin vesihuollollisiin tehtäviin, sillä alueen asukkaat kuuntelevat samalta alueelta kotoisin olevia paremmin kuin vieraita ihmisiä.


title: Vesivarat

text: Vuodesta 1993 saakka on vietetty kansainvälistä veden päivää vuosittain vaihtuvan teeman merkeissä. Kansainvälisen veden päivän tarkoitus on saattaa maailman vesitilanne yleiseen tietoon ja kertoa, mitä asioiden hyväksi voidaan tehdä. Veden päivän aktiviteeteistä ovat vastanneet aina YK:n alajärjestöt. YK on julistanut vuoden 2003 makean veden vuodeksi Tadžikistanin aloitteesta ja aikaisemmatkin teema-ajanjaksot ovat olleet YK:ssa sovittuja. Miltei kaikkien vesiprojektien tavoitteet ovat jääneet joko kokonaan tai osittain toteutumatta pääasiassa rahan puutteen vuoksi. Euroopassa alkoholiin kuluu 105 miljardia ja jäätelöön 11 miljardia dollaria sekä Euroopassa ja Yhdysvalloissa 17 miljardia dollaria tupakkaan vuosittain, mikä on noin kymmenkertaisesti sen verran, mitä tarvittaisiin puhtaan veden ja kunnollisten käymälöiden turvaamiseksi kaikille.


title: Vesivarat

text: Pohjaveden laadun ja käyttökelpoisuuden kannalta pahin uhka on laajamittainen maa-aineksen otto pohjaveden muodostumisalueella. Lisäksi on monia muita uhkatekijöitä, jotka voivat tehdä pohjaveden käyttökelvottomaksi. Pohjavedet voivat saastua myös ihmisen toiminnan vuoksi: mahdollisia saastuttajia ovat mikrobit, kemikaalit, lannoitteet sekä radioaktiiviset aineet. Suolaantuminen on vasta 1980-luvun lopulla havaittu pohjavesiongelma, jonka syynä on teiden suolauksessa käytettävän suolan valuminen pohjavesiin. Tämä ongelma on jo melko hyvin hallinnassa, ja parempia ratkaisuja etsitään koko ajan. Monet kehitysmaiden suurista joista toimivat yleisinä viemäreinä eli käymäläjätteet ja teollisuuden jätevedet lasketaan niihin suoraan, jolloin joki ei ole enää turvallinen juomavesivaranto.


title: Vesivarat

text: Öljy ja muut myrkyt ovat olleet esillä saastuttavan luonteensa takia. Aiemmin näitä aineita kipattiin huoletta veteen ja maahan, sillä niitä ei pidetty vaarallisina. Maailmalla on paljastunut tapauksia, joissa pohjavesi on pilaantunut muutamia vuosikymmeniä ennen tapauksen paljastumista alueelle haudatun kemikaalijätteen vuoksi. Myrkyllisten kemikaalien hautaaminen maaperään on osoittautunut aikapommiksi, joka laukeaa kymmenien vuosien kuluttua hautaamisesta saastuttaen alueen pohjavesivarat käyttökelvottomiksi ainakin sadoiksi vuosiksi.


title: Vesivarat

text: Joet, järvet ja meret kerrostavat kaiken ylimääräisen pohjasedimenttiinsä, josta voi, tosin lähinnä ihmisen toiminnan seurauksena, vapautua saasteita tekemään tuhojaan ekosysteemeille ja muille vesivaroille. Kaikkein pahin uhka on kuitenkin veden liikakäyttö uusiutumisnopeuteen nähden. Vesistöt myös rehevöityvät ja happamoituvat, joten samat tekijät ovat saastuttamassa juomavesivarojakin, mutta pohjavedet ovat näiltä tekijöiltä melko hyvin suojassa. Rehevöityminen ilmenee kasvillisuuden lisääntymisenä ja sen syynä on ravinnekuormitus, kun taas happamoituminen ilmenee veden pH:n alenemisena ja sen syynä ovat lähinnä teollisuuden päästöt, muun muassa rikin ja typen oksidit, jotka muodostavat veden kanssa kosketuksiin joutuessaan happoa. Maaperän happamoituessa pohjaveteen voi liueta maaperästä metalleja ja ravinteita.


title: Vesivarat

text: Tehomaatalous on tuonut vesivaroille uusia uhkatekijöitä, kuten liiallinen lannoitus ja sitä myötä vesivarojen laadun heikkeneminen. Muun muassa Tanskassa ja Ranskassa vesivarojen nitraattipitoisuudet ovat nousseet liian suuriksi. Erilaisilla rajoituksilla pyritään vähentämään myrkkyjen ja lannoitteiden imeytymistä pohjavesiä pilaamaan.


title: Vesivarat

text: Paikoin jo muutenkin huonossa kunnossa olevia ja erityisesti saastumisherkkiä vesivarojamme on varjeltava entistä tarkemmin kuin ennen, mikäli aiomme säilyttää ne käyttökelpoisina. Ihmisen ahneus on jo aiheuttanut muutaman vakavan onnettomuuden. Erityisesti yhä lisääntyvät öljynkuljetukset ovat nousseet merkittäväksi vaaratekijäksi vesivarojemme käyttökelpoisuutta kohtaan, mitä huonokuntoiset alukset vielä pahentavat entisestään. Erilaiset vesihuoltoprojektit kehitysmaissa parantavat puhtaan veden saantimahdollisuuksia eliminoimalla mahdollisia saastumislähteitä poistaen samalla saastumisuhan alueen niukoilta vesivaroilta. Vesivarantojen käytön estävät ilmiöt pystytään estämään ainakin osittain mikäli resursseja ja tahtoa hankkeeseen riittää.


title: Vesivarat

text: Maailman vesivaroja ja niihin liittyviä ongelmia tutkitaan ympäri maailmaa. Tämän tutkimusalan nimi on hydrologia ja siinä käytetään apuna lähes kaikkia nykyisin olemassa olevia tutkimusmenetelmiä. Satelliitti- ja ilmakuvista voidaan seurata veden pinnan ja vesistön koon vaihtelua sekä levätilannetta ja lisäksi satelliiteilla ja lentokoneilla seurataan, ettei kukaan saastuta vesistöä. Veden laatua seurataan vesinäytteistä, joita otetaan joka puolelta vesistöä. Nasa on tärkeimpiä vesivarojen tutkijoita. Suomessa maailman vesivaroja tutkitaan muun muassa Helsingin teknillisessä korkeakoulussa. Veden määrää koskevat luvut ovat aina arvioita, jotka on tehty monien tietolähteiden avulla ja siksi ne vaihtelevat hieman eri lähteiden välillä.


title: Vesivarat

text: Koska vettä tarvitaan kaikilla sektoreilla, YK:ssa veteen liittyviä asioita hoidetaan sektorikohtaisesti omissa alajärjestöissään. Vesiongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan monien eri tutkimusalojen yhteistyötä, ei siis vain vesirakennustekniikan tutkimusta ja hyödyntämistä. Usein Worldwatch-instituutin vuosittaisissa Maailman tila -raporteissa on käsitelty vesiasioita ja lisäksi tämä instituutti seuraa vesivarojen tilanteen kehitystä seuratessaan maailman tilan kehitystä. Tutkimuksen perimmäisenä tavoitteena on tietystikin vesiongelmien ratkaiseminen.


title: Vesivarat

text: Ennen vesirakennusprojektin toteuttamista pitää arvioida sen vaikutukset lähialueisiin ja vesistön ekosysteemeihin. Näin ei monessakaan kehitysmaassa tehdä. Lähinnä entisistä kommunistimaista löytyy paljon esimerkkejä siitä, miten alueelle ja sen luonnolle on käynyt suurten vesirakennusprojektien toteuttamisen jälkeen. Pahin näistä tapauksista on kuivuva, mutta kenties pelastettavissa oleva Araljärvi.


title: Vesivarat

text: Miltei kaikkien vesirakennusprojektien tarkoituksena on ja on ollut varmistaa kasteluveden saanti sekä energiantuotanto ja estää tulvia. Vesirakentamisella on kuitenkin myös haittapuolia. Padot peittävät suuren maa-alueen alleen ja pysäyttävät hedelmällisen lietteen matkan alajuoksulle, jolloin padon alla sijaitsevat pellot köyhtyvät ja joudutaan siirtymään keinolannoitteisiin. Padot vaikuttavat myös ekosysteemeihin esimerkiksi hankaloittamalla vaelluskalojen matkantekoa. Vesirakennusprojektista on kuitenkin hyötyä koko alueelle, mikäli sen ympäristö- ja muut vaikutukset on otettu huomioon asiaan kuuluvalla tavalla.


title: Vesivarat

text: Suuret vedensiirto-operaatiot ovat vedenottoalueen kannalta riskialttiita, eikä niiden vaikutuksista kyetä saamaan varmaa tietoa. Lisäksi veden pumppaukseen tarvitaan todella paljon energiaa. Pähkähullujakin hankkeita on esitetty, mutta ne ovat yleensä kaatuneet taloudellisiin seikkoihin ja yhteiskunnan tilaan. Esimerkiksi 80-luvulla Neuvostoliitossa aiottiin kääntää Siperian suurten jokien laskusuunnat, jotta puuvillan viljelyn tarpeisiin saataisiin lisää kasteluvettä.


title: Vesivarat

text: Vesivarojen laatua tuolloin tutkinut UNESCO totesi vuonna 2003 Suomen vesivarojen laadun maailman parhaaksi. Juomavesivarat ovat pääosin pohjavettä, mutta monet kunnat ja kaupungit käyttävät myös pintavesiä talousvetenä. Runsaista vesivaroista huolimatta asutuskeskusten vedensaannin turvaamiseksi on jouduttu suuriinkin operaatioihin, kuten pääkaupunkiseutua palveleva Päijänne-tunneli. Tärkeimmät pohjavesialueet sijaitsevat Salpausselillä ja pitkittäisharjuilla. Käytössä on tällä hetkellä noin kolme prosenttia jatkuvasti uusiutuvista vesivaroista. Suurin vedenkäyttäjä Suomessa on teollisuus. Suomalaiset kuluttavat vettä vuorokaudessa keskimäärin 155 litraa per asukas.


title: Vesivarat

text: Joillakin alueilla vesivarantojen vesi ei täytä juomavedelle asettuja kriteerejä, ja on jouduttu antamaan käyttörajoituksia terveyshaittojen ehkäisemiseksi. Suomen pohjavesivarannot on kartoitettu ja kartoituksen tuloksena on laadittu kuntakohtainen kartasto. Koska pohjavedet ovat juomavedensaannin kannalta tärkeitä, niitä suojellaan hyvin. Suojelutoimien perustana on esiintymän käyttöaste eli kuinka moni käyttää varannon vettä.


title: Vesivarat

text: Vesivarojen kunto on hyvä vesiensuojelun ansiosta. Vesiensuojelu merkitsee muun muassa torjunta-aineiden ja lannoitteiden käytön rajoittamista tai kieltämistä vesivarojen kannalta tärkeillä alueilla. Maaseudulla kaivot ovat usein peltojen keskellä joten maanviljelyn niihin kohdistamia haittoja pyritään estämään suojavyöhykkein ja jakamalla tietoa kaivojen suojaamisesta. Uudella jätevesilainsäädännöllä pyritään suojelemaan vesivaroja valumavesiltä entistä paremmin tiukentamalla käsittelyvaatimuksia. Pohjavedet ovat usein saastuneita alueilla, joilla maaperäkin on saastunut. Suomessa ongelmia aiheuttavat muun muassa lukuisten vanhojen saha-alueiden kloorifenolit, jotka pilaavat pohjaveden käyttökelvottomaksi.


title: Vesivarat

text: Pohjaveden suolaantumisuhka on saatu hallintaan vähentämällä teiden suolausta ja tiesuolalle kehitetään korvaavia aineita, jotka tosin toistaiseksi ovat liian kalliita suurmittaiseen käyttöön. Tällä hetkellä Suomessa on monia alueita, joilla kärsitään vesipulasta, kuten Raision kaupunki. Vesipulan syynä ovat viime kesän ja syksyn ennätysvähäiset sateet ja ongelma paisunee vielä nykyistäkin pahemmaksi, jolloin veden riittävyyden turvaamiseksi tarvitaan säännöstelyä. Pohjaveden pintakin on alhaalla huomattavasti ajankohdan keskiarvoa alempana olevien jokien ja järvien pintojen lisäksi ja jokien virtaamat ovat tipahtaneet paikoitellen vain kahteentoista prosenttiin ajankohdan keskiarvosta pinnan laskun myötä.


title: Vesivarat

text: Yleensä Suomessa kaivot eivät kuivu, ellei niitä ole rakennettu huonoihin paikkoihin, mutta viime kesän kuivuuden vuoksi joillakin alueilla joudutaan ja on jouduttu turvautumaan kallioperässä olevaan pohjaveteen porakaivojen myötä tavallisten kaivojen kuivuttua. Palokunnat joutuvat kuljettamaan monilla alueilla vettä kuivuneisiin kaivoihin. Varsinaisiin vedenkäyttörajoituksiin ei Suomessa ole vielä jouduttu turvautumaan, mutta paikoitellen on veden säästämiseksi kielletty luistelukenttien jäädyttäminen vesijohtoverkoston vedellä.


title: Interpol (yhtye)

text: Interpol on vuonna 1998 New Yorkissa perustettu indie rock -yhtye. Yhtyeen musiikille ominaista on basson vahva käyttö. Interpolia on verrattu 1970-luvun lopulla vaikuttaneeseen Joy Divisioniin.


title: Interpol (yhtye)

text: Yhtyeen muodostavat Paul Banks (laulu, kitara), Daniel Kessler (kitara, taustalaulu) ja Sam Fogarino (rummut). Basisti Carlos Dengler jätti yhtyeen pian neljännen albumin levytyksen jälkeen vuonna 2010.


title: Interpol (yhtye)

text: Interpolin ensiesiintyminen Suomessa tapahtui Ruisrockissa kesällä 2008.


title: Interpol (yhtye)

text: Interpol on julkaissut viisi albumia. Yhtyeen levy-yhtiönä kahdella ensimmäisellä levyllä toimi monia muitakin indieartisteja äänittävä Matador Records. Kolmannen levyn, "Our Love to Admiren", julkaisi Capitol Records. Neljännellä levyllä "Interpol" yhtye palasi takaisin Matador Recordsille.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Bell UH-1 Iroquois on Bell Helicopter -yhtiön valmistama sotilaskuljetushelikopteri. Koneesta on myös kaksi siviiliversiota, Bell 204 ja 205. Kopteri, lempinimeltään "Huey", palveli Yhdysvaltojen asevoimia muun muassa Vietnamin sodassa erilaissa tehtävissä ja on historian käytetyin sotilashelikopteri. Malli otettiin käyttöön vuonna 1959 ja se oli ensimmäinen Yhdysvaltain asevoimain käyttöön ottama turbiinikäyttöinen helikopteri.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Vuonna 1952 Yhdysvaltain armeija totesi käytössään olleet helikopterit tarpeisiin nähden liian suuriksi, alitehoisiksi ja kalliksi huoltaa. Seuraavana vuonna armeija avasi suunnittelukilpailun uudesta kuljetuskopterimallista, jonka tuli soveltua erityisesti haavoittuneiden evakuoimiseen. Helmikuussa 1955 kahdestakymmenestä ehdokkaasta kilpailun voittanut Bell sai tilauksen kolmen arviointikappaleen rakentamisesta. Koekappaleiden tunniste oli XH-40.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: XH-40 suoritti ensilentonsa vain 16 kuukautta suunnittelutyön alkamisesta, 26. lokakuuta 1956 Fort Worthissa Texasissa. Konetta lensi Bell-yhtiön koelentäjä Floyd Carlson. Sarjatuotanto alkoi vuonna 1959. Kopterille annettiin myös uusi tunnus, HU-1, ja nimi Iroquois, Pohjois-Amerikan itäosissa asuneen alkuperäiskansan mukaan. HU-1-tunnus kääntyi nopeasti arkikielessä muotoon "Huey". Vaikka vuoden 1962 aselajien yhtenäisessä tunnusuudistuksessa koneen tunnukseksi vaihtui UH-1, koneeseen viitataan edelleen yleisimmin sen lempinimellä.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Hueytä kehitettiin edelleen 60-luvun aikana. 204-sarjaan kuului kolme päävarianttia. Alkuperäistä HU/UH-1A:ta seurasi tehokkaammalla moottorilla ja laajennetulla matkustamolla varustettu UH-1B vuonna 1960. UH-1C:n moottori vieläkin tehokkaampi ja tästä syystä malliin kuuluivat myös uusi roottori ja pidempi pyrstö.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Vuonna 1962 Yhdysvaltain merijalkaväki valitsi Hueyn uudeksi rynnäkkötukikopterikseen. Tarkoitusta varten kehitetty UH-1E-variantti perustui UH-1B:hen, mutta esimerkiksi koneen elektroniikka vaihdettiin merijalkaväen standardien mukaiseksi, eräät rakennusmateriaalit vaihdettiin paremmin suolavettä sietäviksi ja koneeseen lisättiin roottorijarru, jotta se olisi turvallisempi laivojen kansilla. Tästä mallista muokattiin edelleen variantit K (etsintä- ja pelastuskopteri) ja L (rahtikopteri).


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Kopterin kuljetuskapasiteetin lisäämiseksi 204-sarjan koria päätettiin pidentää metrillä. Ensimmäinen tätä uutta 205-korimallia käyttänyt Huey-variantti oli UH-1D, joka tuli käyttöön jo ennen C-varianttia. Mallin moottori oli jälleen tehokkaampi ja roottori isompi, joskin käytännössä Vietnamin ylänkö-alueilla kone ei ohuen ilman vuoksi ollut enää edeltäjiään voimakkaampi. D-malliin voitiin myös asentaa huomattavasti enemmän ja raskaampia asejärjestelmiä kuin edeltäjiinsä.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Vuonna 1964 Yhdysvaltain ilmavoimat tilasi jälleen voimakkaammalla moottorilla varustetun UH-1F-mallin, jonka alkuperäinen tehtävä oli palvella strategisia ohjustukikohtia. Myöhemmin mallia käytettiin myös erikoisjoukkojen operaatioihin Kaakkois-Aasiassa, ja siitä kehitettiin edelleen psykologisiin operaatioihin erikoistunut P-malli.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Yöoperaatioita varten suunniteltiin 205-runkoinen UH-1H, jota oli mahdollista lentää vain instrumenttien varassa. Tästä edelleen kehitetty EH-1H erikoismalli oli tarkoitettu elektroniseen sodankäyntiin. Lisäksi Hueytä tuotettiin myös lisenssillä Yhdysvaltain liittolaismaissa, missä sille annettiin eri tunnuksia.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: Vuonna 1970 käyttöön tullut UH-1N oli ensimmäinen kaksimoottorinen UH-1-malli. Turbiinien sovittamiseksi kone rakennettiin 205:stä edelleen laajennetun 212-rungon ympärille. Bell Helicopters suunnitteli koneen alun perin Kanadan ilmavoimien tilauksesta, mutta kone tuli myös laajasti Yhdysvaltain asevoimien käyttöön. Mallista valmistettiin myös 7 erikoiskuljetusversiota Yhdysvaltain presidentin käyttöön.


title: Bell UH-1 Iroquois

text: 2000-luvun alussa Yhdysvaltain asevoimat ryhtyi uudistamaan UH-1N-laivastoaan. Verrattuna 1N:ään uusi UH-1Y Venom sisältää modernisoidut hallinta- ja havainnointilaitteet, uudistetun, nelilapaisen roottorin sekä rakenteellisia parannuksia. UH-1Y:tä alettiin tuottaa päivityspakkauksena olemassa oleviin 1N-malleihin vuonna 2004 ja ensimmäiset koneet otettiin käyttöön seuraavana vuonna. Vanhojen 1N-mallien päivittäminen lopetettiin 2008 ja 1Y-mallista ryhdyttiin valmistamaan kokonaan uusia yksilöitä.


title: Dedekindin leikkaus

text: Dedekindin leikkaus on matematiikassa sellainen kokonaan järjestetyn joukon jako kahteen epätyhjään joukkoon A ja B, että A:n jokainen alkio on pienempi kuin B:n jokainen alkio eikä joukossa A ole suurinta alkiota. Dedekindin leikkaus on saanut nimensä saksalaisen matemaatikon Richard Dedekindin mukaan, joka konstruoi reaaliluvut rationaalilukujen leikkauksien avulla.


title: Dedekindin leikkaus

text:
Rationaalilukujen joukossa Dedekindin leikkauksia on sikäli kahdenlaisia, että joukolla B saattaa olla pienin alkio, mutta ei välttämättä ole. Esimerkiksi jos muodostetaan Dedekindin leikkaus, jossa
joukolla B on pienin alkio, nimittäin luku 2. Tässä leikkauksessa joukkoon A kuuluvat kaikki rationaaliluvut, jotka ovat pienempiä kuin 2, joukkoon B luku 2 ja kaikki sitä suuremmat rationaaliluvut. Sen sijaan Dedekindin leikkauksessa, jossa
joukolla B ei ole pienintä alkiota. Reaalilukujen joukko voidaan muodollisesti konstruoida asettamalla jokaista tällaista Dedekindin leikkausta vastaamaan uusi luku, jollaisia sanotaan irrationaaliluvuiksi. Edellä mainitussa esimerkissä tämä luku on formula_5.


title: Pertamina

text: Pertamina on Indonesian valtion omistama yhtiö, joka ohjaa maan öljy- ja maakaasuteollisuutta. Yhtiön toimintaan kuuluu öljyn etsintä, jalostus, tuotanto, kuljetus ja markkinointi. Yhtiö perustettiin Indonesian itsenäistyttyä 1950-luvulla, kun maa pyrki vähentämään riippuvuutta ulkomaisten yhtiöiden öljystä.


title: Carlos Reutemann

text: Carlos Alberto ”Lole” Reutemann (s. 12. huhtikuuta 1942 Santa Fe, Argentiina) on argentiinalainen Formula 1 -kuljettaja ja poliitikko. Hän ajoi F1-sarjassa vuosina 1972–1982. Nykyään hän istuu Argentiinan senaatissa. Hän on Juan Manuel Fangion jälkeen toiseksi menestynein argentiinalainen F1-kuljettaja.


title: Carlos Reutemann

text: Reutemann lähti vuonna 1970 kotimaastaan Eurooppaan ajamaan Formula 2 -sarjaa. Näytettyään kykynsä pääsi hän ajamaan Brabhamilla F1-debyyttinsä Argentiinan GP:ssä 1972 ajamalla heti paalupaikalle. Siinä vaiheessa hänestä odotettiin uutta Argentiinalaista tähtikuljettajaa ja Juan Manuel Fangion manttelinperijää, mutta toisin kävi. Vaikka Reutemann pääsi myöhemmin ajamaan sekä Ferrarin, Lotuksen että myös Williamsin F1-talleissa, ei hän koskaan onnistunut voittamaan mestaruutta vaikka se oli monta kertaa lähellä. Lähimpänä maailmanmestaruutta Reutemann kävi kaudella 1981 jolloin hän starttasi Williams-Fordilla kauden viimeiseen, Las Vegasin osakilpailuun pistejohdossa. Reutemann toi autonsa maaliin kuitenkin vasta kahdeksantena ja hävisi mestaruuden Nelson Piquetille yhdellä pisteellä. Kisan jälkeen Reutemann sanoi katkerana lopettavansa uransa, mutta kun Frank Williams ei ennen kauden 1982 avausta saanut tallikaveria Keke Rosbergille, tuli Reutemann vielä kerran takaisin ja ajoi kaksi ensimmäistä kilpailua ja lopetti uransa niiden jälkeen.


title: Carlos Reutemann

text: Myöhemmin Reutemann lähti mukaan politiikkaan ja hänet valittiin Santa Fen -maakunnan kuvernööriksi ja jatkoi sieltä Argentiinan senaattiin.


title: Carlos Reutemann

text: Reutemann osallistui kerran MM-ralliin. Hän sijoittui Argentiinan rallissa 1980 Fiat Abarthilla kolmanneksi 46 minuuttia kärjestä jääneenä. Hänen lisäkseen vain Kimi Räikkönen on onnistunut sijoittumaan pisteille sekä Formula 1 -sarjassa että rallin MM-sarjassa. Räikkönen sijoittui kahdeksanneksi vuoden 2010 Jordanian rallissa.


title: Homotopia

text: Topologiassa kahden jatkuvan funktion sanotaan olevan homotooppisia keskenään, jos ne voidaan muuntaa jatkuvalla kuvauksella toisikseen. Homotopian avulla voidaan määrittää homotopia- ja kohomotopiaryhmiä, jotka ovat tärkeitä käsitteitä algebrallisessa topologiassa.


title: Homotopia

text: Kahden jatkuvan funktion formula_1 ja formula_2 välinen homotopia on jatkuva funktio formula_3 siten, että formula_4 ja formula_5. Jos kuvauksen H toinen parametri ajatellaan olevan aikaparametri, voidaan H:ta ajatella funktiona, joka näyttää kullakin ajan hetkellä tietyn välivaiheen, kun kuvausta f ollaan muuttamassa kuvaukseksi g.


title: Homotopia

text: Homotopia on ekvivalenssirelaatio jatkuvien funktioiden joukossa X:ltä Y:lle. Tämä homotopiarelaatio on yhteensopiva funktioiden yhdistämisen kanssa seuraavassa mielessä: Jos formula_6 ja formula_7 ovat homotopioita ja formula_8 ovat homotopioita, on näiden yhdistetyt kuvaukset formula_9 ja formula_10 myös homotopioita.


title: Homotopia

text: Jos f ja g X:ltä Y:lle ovat homotopioita, tällöin f:n ja g:n indusoimat ryhmähomomorfismit ovat homologia ryhmän mielessä samat: formula_11 kaikilla n (tämä on itse asiassa yksi Eilenbergin–Steenrodin aksioomista homologiateorioille). Jos erityisesti X ja Y ovat polkuyhtenäisiä, antaa f:n ja g:n indusoima ryhmähomomorfismi samat homotopiaryhmät: formula_12.


title: Homotopia

text: Tämä kuvastaa sitä miksi algebrallisessa topologiassa avaruudet joudutaan usein erottelemaan vain niiden homotopialuokkien mukaan.


title: Homotopia

text: Siinä missä homotopia vie jatkuvalla muunnoksella toisen jatkuvan kuvauksen toiselle, isotopia vie toisen upotuksen toiselle, niin että joka vaiheessa kuvaus on upotus.


title: Homotopia

text:
Upotukset formula_13 ovat isotooppisia, jos on olemassa upotus
formula_14 siten että formula_15,
formula_16 ja formula_5.


title: Candide

text: Candide on Voltairen tunnetuimpia teoksia. Se kuvaa aikansa yhteiskuntaa satiiriseen tyyliin. Ranskankielinen alkuteos "Candide, ou l’Optimisme" ilmestyi vuonna 1759.


title: Candide

text: Candide ilmestyi suomeksi 50 pennin kirjastossa nidottuna vuonna 1914 L. Onervan suomentamana. J. A. Hollon suomennos ilmestyi vuonna 1953.


title: Candide

text: Teoksessa optimistinen Candide seikkailee ystäviensä kanssa ympäri maailmaa ja kokee matkallaan tuon ajan yhteiskunnan ”ihanuuden”. Kirjan ironinen opetus tiivistyy lopun lauseeseen:


title: Candide

text: Viimeinen lause kuuluu:


title: Andrus Värnik

text: Andrus Värnik (s. 27. syyskuuta 1977 Antsla, Võrumaa) on uransa jo lopettanut virolainen keihäänheittäjä. Hän voitti keihäänheiton maailmanmestaruuden Helsingin MM-kisoissa 2005 ja sai Pariisin MM-kisoissa 2003 hopeaa.


title: Andrus Värnik

text: Värnikin edustama urheiluseura oli KJK Lõunalõvi, ja hänen valmentajanaan oli Heino Puuste.


title: Andrus Värnik

text: Värnik sai elokuussa 2014 Harjumaan oikeudessa kahden vuoden ja yhden kuukauden ehdollisen vankeustuomion 2,5 vuoden koetusajalla toistuvista pahoinpitelyistä.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioona () on Ranskan maavoimien eliittisotilasyksikkö. Nimensä mukaisesti muukalaislegioonassa palvelevat sotilaat edustavat eri kansallisuuksia: vain 25–35 prosenttia on Ranskan kansalaisia. Kolmen palvelusvuoden jälkeen legioonalainen saa hakea Ranskan kansalaisuutta.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioonan salaperäinen maine johtuu muun muassa siitä, että siihen voi halutessaan pestautua salanimellä ja -kansallisuudella, mikä on aiemmin houkutellut oikeutta pakoilevia rikollisia ja seikkailijoita. Nykyisin pseudonymiteetti on symbolinen ”uuden lehden kääntäminen elämässä”, sillä taustat tarkastetaan. Kolmen vuoden jälkeen tilalle voidaan ottaa oma henkilöllisyys.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Vuonna 1831 perustetun legioonan alkuperäinen tehtävä oli turvata Ranskan siirtomaita eri puolilla maailmaa. Nykyään legioona on osa Ranskan armeijaa: se puolustaa Ranskaa ja toimii YK:n alaisissa tehtävissä muiden ranskalaisten joukko-osastojen ohella.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Aiemmin legioona oli lähinnä viimeinen pakopaikka rikollisille, karkureille, kerjäläisille ja epäsuosioon joutuneille. Venäjän sisällissodan jälkeen muukalaislegioonassa oli muun muassa sodan hävinneitä venäläisiä.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Koulutus oli heikkoa, olot surkeat, operaatiot usein verisiä ja karkuruus yleistä. Nykyään legioona on eliittiyksikkö, jonne valitaan hakijoista vain parhaat.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioonalaisen tunnistaa parhaiten univormusta. Palveluksessa käytetään CCE-kuvioista maastopukua ja urheiluasua. Lomilla, paraateissa ja vartiossa puetaan päälle legioonan khakinvärinen univormu punaisine olkaepoletteineen ja sinisine vyönauhoineen. Saappaat ovat aina kiiltävät ja hyvinhoidetut. Päässä on hohtavan valkoinen képi.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Rauhanturvajoukoissa legioonalaisten päähineenä on yleensä kypärän tai vastaavan sijasta baretti.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Legioonan erikoisuus on hidas marssitahti, 88 askelta minuutissa; muiden nykyaikaisten armeijoiden marssitahti on noin 120 askelta minuutissa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Legioonan kunniamarssi on "Le Boudin". Marssin nimi tarkoittaa kirjaimellisesti mustaa makkaraa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioona sai alkunsa Ranskan kuningas Ludvig Filipin ja marsalkka Nicolas Jean-de-Dieu Soultin 9. maaliskuuta 1831 allekirjoittamasta määräyksestä, jossa maan armeijaan määrättiin perustettavaksi uusi yksikkö, Muukalaislegioona.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Perusteet muukalaislegioonan perustamiselle olivat Ranskan suuren vallankumouksen ja Napoleonin sotien jälkeisessä historiassa, kun Bourbon-hallitsijasuku palasi valtaan. Se piti osana asevoimaansa ulkomaalaisia sotilaita turvatakseen asemansa ranskalaisten mahdollisia kapinoita vastaan. Ulkomaiden alamaisia tai kansalaisia palveli Ranskassa Hohenlohe-rykmentissä ja kuusi rykmenttiä sveitsiläiskaartissa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Sveitsiläiskaarti oli ottanut yhteen Ranskan kuninkaan, Kaarle X:n aikana 1827 ja 1828 Pariisin työväestön kanssa sekä Ranskan armeijan krenatöörien kanssa Versaillesissa 1828. Sveitsiläiskaarti sai parempaa palkkaa sotilaina kuin muu Ranskan armeija. Ranskan vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksen jälkeen sveitsiläiskaarti Ranskassa hajotettiin 14. elokuuta 1830, mutta Napoleonin sodissa Ranskan puolella taistelleille ulkomaalaisille sotilaille Napoleonin tappion jälkeen Hohenlohe-Waldenburg-Batensteinin prinssin perustama Hohenlohe-rykmentti sai jäädä, ja se jäi Marseilleen. Rykmentti päätettiin lähettää kreikkalaisten tueksi taisteluun Osmanien valtakuntaa vastaan, mutta suunnitelma ei toteutunut vaan rykmentti lakkautettiin.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Ne, jotka halusivat jatkaa palvelusta, komennettiin Ranskan armeijan 21. kevyeen jalkaväkirykmenttiin. Kun maahan kuitenkin jäi entisiä ulkomaalaisia sotilaita, päätti kuningas Ludvig Filip 9. maaliskuuta 1831 kuninkaallisella käskyllä perustaa muukalaislegioonan. Yhdeksän päivää myöhemmin tarkennettiin määräyksiä vahvistamalla sääntö, jonka mukaan ranskalaiset eivät saaneet palvella muukalaislegioonassa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioonan ensimmäiseksi komentajaksi tuli paroni Christophe Stoffel, jonka aikana upseeristoon palkattiin Napoleonin sotien jälkeen eläkkeelle jääneitä ja Bourbonien hallitussuvun vierastamia entisiä upseereita. Ongelmana muukalaislegioonassa oli se, ettei miehistö puhunut ranskaa. Tätä yritettiin paikata sillä, että palkattiin saksalaisia ylioppilaita, jotka olivat osallistuneet kumoukselliseen toimintaan Saksassa. Muukalaislegioonan majapaikkakunnan, Bar-le-Ducin pormestarin mukaan paikkakunnalla oli levotonta ja kiinni otettuna saattoi olla kerrallaan jopa 50 muukalaislegioonalaista samassa sellissä. Ongelmien vuoksi Ranskan hallitus lähetti vuoden 1831 puolivälissä muukalaislegioonan Algeriaan taistelemaan pohjoisafrikkalaisia heimoja ja merirosvoja vastaan.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Pohjois-Afrikkaan lähettämisen aikoihin Ranskan muukalaislegioona koostui seitsemästä pataljoonasta:


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Kussakin pataljoonassa oli määrävahvuuden mukaisesti 112 miehen vahvuinen komppania.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Ensimmäiset pataljoonat astuivat palvelukseen Algeriassa syksyllä 1831, ja legioonalaiset pantiin rakentamaan teitä ja kuivaamaan soita. Legioona valtasi Constantinen kaupungin vuonna 1837 ja 1840-luvun lopussa Ranskalla oli hallussaan koko Pohjois-Algeria. Voitolla oli myös hintansa, vuosina 1831–1835 noin 2 000 legioonalaista, eli noin joka kuudes, kuoli lavantautiin tai malariaan.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Ranskan muukalaislegioonan ensimmäinen taistelu oli Maison Carréen valtaaminen El Ouffia -heimon kapinallisilta 27. huhtikuuta 1832. Sen suorittivat 1. ja 3. pataljoona. Kuukautta myöhemmin majuri Salomon de Musisin komentama yksikkö joutui väijytykseen ja luutnantti Chamnista tuli ensimmäinen kaatunut legioonalaisupseeri. Ne legioonalaisvangit, jotka eivät kääntyneet islamin uskoon, tapettiin. Yksi legioonalaisista kääntyi karkaamistarkoituksessa ja karkasi. Hänen tultuaan Maison Carréen raportoimaan erotettiin majuri Salomon de Musis ja määrättiin rangaistuspataljoonaan maineensa menettäneenä legioonalaisena.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Eversti Michel Combe tuli 1. huhtikuuta 1832 Ranskan muukalaislegioonan komentajaksi. Hän sopi Ranskan Algerian joukkojen komentajan kanssa siitä, että muukalaislegioonalaisia voidaan käyttää vapaaehtoisina vaarallisiin tehtäviin. Mascaran emiiri Abd-El-Kader pakotettiin neuvottelemaan rauhasta, mutta emiirin 12 000 sotilaan vahvuinen joukko voitti Moulay Ishmaelin taistelussa muukalaislegioonan 4. ja 5. pataljoonan. Joukko onnistui kuitenkin välttymään täydelliseltä tuholta Mactan suola-aavikon taistelussa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Ranska lähetti Espanjassa käytävään sisällissotaan muukalaislegioonan espanjalaisista koostuvan pataljoonan. 17. elokuuta 1835 Ranska tarjosi kuitenkin sotaan jo koko muukalaislegioonan. Koska Ranska kuitenkin tarvitsi joukkoja edelleen myös Algeriassa, antoi Ranskan kuningas Ludvig Filip 16. joulukuuta 1835 määräyksen uuden muukalaislegioonan perustamisesta.


title: Ranskan muukalaislegioona

text:
Uuden muukalaislegioonan komentajaksi tuli Aumalen herttua, jonka komennossa legioona hyökkäsi 1844 Abd-El-Kaderin kimppuun. Yhdeksän legioonalaista ja 300 arabia kaatui. Abd-El-Kader vetäytyi Marokkoon ja antautui 1847. Hänet karkoitettiin Damaskukseen.
Sittemmin muukalaislegioona on ollut mukana YK:n eri tehtävissä eri puolilla maailmaa, muiden muassa Mogadishussa, Bosniassa, Kosovossa, Somaliassa, Kambodžassa ja Algeriassa. Ranskan valtio on päättänyt, että muukalaislegioona ei enää osallistu varsinaisiin taisteluihin.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioonaan voi pestautua useissa eri kaupungeissa Ranskassa. Legioona ei saa mainostaa toimintaansa Ranskan rajojen ulkopuolella. Muukalaislegioonaan voi värväytyä ainoastaan saapumalla itse värväys- ja informaatiopisteeseen (PILE) tai värväyskeskukseen (CP)


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Kielivaatimuksia ei ole, mutta pitää osata lukea ja kirjoittaa omalla äidinkielellä. Ranskan kielen oppii palveluksen aikana. Hakijan tulee olla 17–39-vuotias mies, mukana tulee olla henkilöllisyyspaperit (voimassa oleva passi) ja fyysisen kunnon tulisi olla hyvä. Koulututodistuksia ei tarvita, mutta muut viralliset asiakirjat esim ajokortti, virkatodistus (apostille-todistus) ja mahdolliset oikeuden päätökset etc.. Ranskan kansalainen voi kuitenkin hakea vanhempien allekirjoittamalla lupalapulla legioonaan jo 17-vuotiaana. Tatuointeja ei saa olla näkyvillä paikoilla, kuten kasvoissa, kämmenissä tai kaulalla. Rikolliset luovutetaan poliisille. Silmälasit voivat olla este palvelukseen pääsemiselle, mutta jos hakijoita on vähän, myös lasilliset pääsevät sisään.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Alussa suoritetaan testejä, joilla mitataan terveydentila, psyykkinen kunto (psykotekniset testit), turvallisuus (rikokset, etsintäkuulutukset), motivaatio (kaksi haastattelua) sekä fyysinen kunto. Fyysistä kuntoa mitataan muun muassa leuanvedoin (vähintään seitsemän) ja kestävyyskokeella Luc léger (kestävyyssukkulajuoksu), jossa mitataan maksimaalista aerobista nopeutta (VO2max). Jos hakijoita on enemmän, voi vaatimukset olla suuremmat.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Fyysiset ja terveydelliset pääsyvaatimukset:Muukalaislegioonan päämaja, josta toimintaa johdetaan, toimii Aubagnessa, lähellä Marseillea. Alokkaat koulutetaan Castlenaudaryssa, Etelä-Ranskassa ja koulutuksen päätyttyä heidät lähetetään johonkin seuraavista joukko-osastoista:


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Muukalaislegioonalainen saa ruoan, vaatteet, majoituksen ja hyvän terveydenhoidon ilmaiseksi. Palkka määräytyy sotilasarvon, menestyksen ja palvelusajan mukaan, mutta myös palveluspaikka ja joukko-osasto vaikuttavat siihen. Lisäksi erilaisista tehtävistä maksetaan bonuksia.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Ensimmäisen vuoden ajan legioonalaisen sotilasarvo on Legionnaire 2ème Classe. Palveltuaan vuoden siitä päivästä, jolloin hän allekirjoitti sopimuksen legioonan kanssa, hänet ylennetään Legionnaire 1er Classeksi. Kaikki palkat nousevat heti, jos rykmentti lähetetään Ranskan ulkopuolelle. Ulkomailla suoritettavissa tehtävissä (sota, YK-tehtävät tai muut sellaiset) palkka kerrotaan 2,2:lla. Sotilasarvoa (ja palkkaa) voi nostaa suorittamalla kursseja. Ensimmäisen vuoden aikana tai heti sen jälkeen muutamat alokkaat määrätään Caporal-koulutukseen.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Nykyään palkka maksetaan suoraan pankin tilille. Vain ulkomailla maksettavien palkkaennakoiden tilityksessä noudatetaan perinteikästä tapaa, jossa rahat laitetaan Képiin. Aikaisemmin palkanmaksu tapahtui aina seremoniallisesti.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Lähtökohtaisesti ensimmäisenä palvelusvuonna lomapäiviä on kaksi, toisena kaksikymmentä, kolmantena 25 ja yli kolme vuotta palvelleilla 45 päivää. Ne, jotka palvelevat 2eREPissä, eivät saa poistua saarelta ensimmäisen vuoden aikana. Jos palvelee Ranskassa, voi loman aikana mennä minne haluaa. Ulkomaille voi matkustaa vaikka passi on takavarikoitu: käyttämällä Carte d’Identiteä (legioonan henkilötodistusta) ja Titre de Permissionia (lomapassia) voi nousta millä tahansa lentokentällä koneeseen ja matkustaa ulkomaille. Legioona ei virallisesti salli maasta poistumista palveluksen kolmena ensimmäisenä vuotena, mutta monet legioonalaiset matkustavat siitä huolimatta.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Lomapukua on käytettävä lomille lähdettäessä, lentokentällä ja vielä lentokoneessa. Kun saapuu määränpäähänsä, voi vaihtaa siviilivaatteisiin. Periaatteessa siviilivaatteita ei saa omistaa koko viitenä vuotena, mutta tätä sääntöä ei enää juurikaan noudateta.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Alokasaikana käytetään todella paljon aikaa "Le Code d’Honneurin" eli kunniavalan oppimiseen. Jokaisen legioonalaisen on osattava vala ulkoa, ja se on lausuttava yhdessä muiden legioonalaisten kanssa ääneen tilaisuudessa, jossa myönnetään valkoinen "képi" legioonalaisuuden merkiksi. Vuoteen 2000 saakka 6. kohta kuului ”"La mission est sacrée, tu l’exécutes jusqu’au bout, à tout prix"” eli ”"jokainen tehtävä on pyhä, ja se on suoritettava loppuun asti hinnalla millä hyvänsä"”. Tätä sääntöä muutettiin, jotta muukalaislegioona voisi toimia paremmin kansainvälisissä rauhanturvatehtävissä.Vain harvaa joukko-osastoa on kuvattu kirjallisuudessa ja elokuvissa yhtä usein kuin muukalaislegioonaa. Kuvausten sävyt ovat vaihdelleet vahvan romantisoivista karun realistisiin. Useimmissa fiktioissa muukalaislegioona taistelee Pohjois-Afrikassa ylläpitääkseen Ranskan siirtomaavaltaa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Stefan Oliverin romaani "Uskollisuus kunniamme" kuvaa legioonan osallistumista Algerian ja Indokiinan sotiin 1950-luvulla.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Toisen maailmansodan jälkeen suuri määrä SS-miehiä hakeutui legioonaan. Aiheesta on kirjailija George Elford kirjoittanut kirjan "Paholaisarmeija" joka perustuu Intiaan asettuneen entisen SS-miehen haastatteluun.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Myös P. C. Wrenin kirjaan "Beau Geste" () perustuva elokuva "Erämaalinnakkeen sankarit" on hyvin kuuluisa. Tarina kertoo kolmesta veljeksestä jotka liittyvät muukalaislegioonaan salatakseen diktatoriselta sukulaiseltaan tämän puolison tekemän humanitaarisen teon. Tarina on kuuluisa viikinkihautauskohtauksesta: vanhimman veljeksistä kaaduttua keskimmäinen hautaa hänet viikinkitapaan eli peittämällä ruumiin Ranskan lipulla, asettamalla aseet hänen viereensä ja lopuksi sijoittamalla jalkopäähän koiran paikalle kuolleen kersantin, joka oli kohdellut miehiään kuin koiria. Lopuksi rakennelma poltetaan maan tasalle. Veljeksistä vain nuorin palaa kotiin koska legioona on luokitellut hänet kaatuneeksi. Mukanaan hän tuo vanhimman veljensä kirjeen jossa koko asetelma paljastetaan – koska diktaattorinelkeinen sukulainen on jo kuollut.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Myös Stan Laurel ja Oliver Hardy värväytyivät legioonaan Ohukainen ja Paksukainen-elokuvassa Muukalaislegioonan monnit.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: Mikki Hiiri värväytyy legioonaan ja kunnostautuu berberiheimon kapinaa kukistettaessa 1930-luvulla ilmestyneessä, Floyd Gottfredsonin piirtämässä sarjakuvakertomuksessa. Sarjakuva on julkaistu suomeksi "Minä Mikki Hiiri" -kirjassa.


title: Ranskan muukalaislegioona

text: "Tenavat"-sarjakuvan Ressu kuvittelee usein kuuluvansa muukalaislegioonaan. Ressun toistuvasti mainitsema Fort Zinderneufin linnake on viittaus edellä mainittuun elokuvaan "Erämaalinnakkeen sankarit".


title: Yhdistetty funktio

text: Matematiikassa yhdistetyllä funktiolla tarkoitetaan kahta funktiota siten, että ensiksi muuttuja kuvataan ensimmäisellä funktiolla joksikin arvoksi ja sitten saatu tulos kuvataan toisella funktiolla uudeksi arvoksi. Täsmällisesti:


title: Yhdistetty funktio

text: Olkoon formula_1 ja formula_2 kuvauksia. Tällöin yhdistetty funktio formula_3 (luetaan "f pallo g") tarkoittaa kuvausta, jolle formula_4 kaikilla formula_5.


title: Yhdistetty funktio

text: Yhdistetty funktio formula_3 on kuvaus formula_7.


title: Suomen kaupungit

text: Suomessa kaupungilla tarkoitetaan kaupunkinimitystä käyttävää kuntaa tai kaupunkialuetta.


title: Suomen kaupungit

text: Historiallisesti kaupungit ovat eronneet maaseudusta esimerkiksi niissä noudatettavan lainsäädännön perusteella, mutta nykyään kaupungeilla ja kunnilla ei ole juridisia eroja. Aikaisemmin hallitsija päätti kaupunkien perustamisesta, mutta nykyään kunnat voivat itse julistautua kaupungeiksi.


title: Suomen kaupungit

text: Monien kaupunkinimitystä käyttävien kuntien alueella sijaitsee nykyään myös laajoja maaseutualueita. Toisaalta jotkut maaseutukunnissa sijaitsevat taajamat saattavat olla väkiluvultaan suurempia kuin varsinaisten kaupunkien keskustaajamat. Monien kaupunkien tapauksessa asutus jatkuu myös kuntarajojen ylitse.


title: Suomen kaupungit

text: Paikkatietopohjaisessa alueluokituksessa kaupungilla voidaan Suomessa tarkoittaa kaupunkimaista aluetta erotuksena maaseutumaisista alueista. Tässä luokituksessa "kaupunki" tai kaupunkialue ei noudata kuntarajoja vaan perustuu luokitusmenetelmään.


title: Suomen kaupungit

text: Aikaisemmin lainsäädännössä oli huomattavia eroja kaupunkien ja maaseudun välillä. Keskiajalta vuoteen 1734 saakka kaupungeissa oli voimassa eri laki, "kaupunkilaki", kuin maaseudulla voimassa ollut maanlaki. Myöhemminkin kaupankäynti pyrittiin eräin poikkeuksin keskittämään kaupunkeihin. Porvariston ja kaupunkien erioikeudet vahvistettiin vielä 23. helmikuuta 1789 annetulla vakuutuksella, jonka tärkeimmät säännökset tosin kumottiin jo 1800-luvulla. Eräät, käytännössä jo merkityksettömiksi jääneet osat pysyivät kuitenkin voimassa vuoteen 1995 saakka.


title: Suomen kaupungit

text: Kaupungin perustamisesta päätti hallitsija, joka myönsi kaupunkioikeudet. Kaupungitkin jaettiin 1600-luvulla kahteen ryhmään, tapulikaupunkeihin ja maakaupunkeihin, ja vain edelliset saivat käydä ulkomaankauppaa. Tämä ero kumottiin lopullisesti vuonna 1879, jolloin lainsäädäntöön tehtiin muutenkin huomattavia muutoksia elinkeinovapauden toteuttamiseksi.


title: Suomen kaupungit

text: Vielä tämän jälkeen Suomessa kaupungeilla oli joukko erityisiä oikeuksia ja velvollisuuksia, joita muilla kunnilla ei ollut. Näitä oikeuksia ja velvollisuuksia ei ollut myöskään kauppaloilla, joita alettiin perustaa 1800-luvulla. Kaupungit muun muassa ylläpitivät maistraattia ja raastuvanoikeutta; maaseudulla vastaavia tehtäviä hoitivat valtion viranomaiset, kuten nimismies ja kihlakunnanoikeus. Sen jälkeen kun Lahti vuonna 1905 muutettiin kaupungiksi, ei uusia kaupunkeja enää vuosikymmeniin perustettu.


title: Suomen kaupungit

text: Vuonna 1959 säädettiin laki, jonka mukaan nämä velvoitteet eivät enää koskeneet vastedes perustettavia uusia kaupunkeja. Heti seuraavan vuoden alusta Hyvinkää, Kouvola, Riihimäki, Rovaniemi, Salo ja Seinäjoki saivatkin kaupunginoikeudet. Näin Suomeen syntyi maalaiskunnan, itsenäisen kauppalan ja kaupungin rinnalle neljäs kuntamuoto, uusi kaupunki, jonka asema lainsäädännössä sijoittui vanhan kaupungin ja itsenäisen kauppalan väliin. Vanhoja kaupunkeja perinteiset kaupunkien erityisrasitukset koskivat edelleen, kunnes vuonna 1977 uusi kunnallislaki poisti melkein kaikki lainsäädäntöerot eri kuntamuotojen välillä. Vuosina 1960–1974 oli monet entiset kauppalat jo muutettu kaupungeiksi, joskin uusiakin kauppaloita vielä perustettiin. Vuonna 1977 loputkin kauppalat muutettiin kaupungeiksi lukuun ottamatta Karhulaa, joka liitettiin Kotkan kaupunkiin.


title: Suomen kaupungit

text: Myöhemminkin on useita kuntia vielä muutettu kaupungeiksi, mutta kaupunkinimityksellä ei enää ole juridista merkitystä. Tosin aina vuoteen 1999 saakka muun muassa rakennus- ja kaavoituslainsäädännössä oli säännöksiä, jotka koskivat vain kaupunkeja tai vain maalaiskuntia, mutta vuoden 1976 jälkeen perustetut kaupungit rinnastettiin myös siltä kannalta maalaiskuntiin.


title: Suomen kaupungit

text: Nykyään Suomessa on vain yksi kuntamuoto ja kunta voi itse päättää, käytetäänkö siitä virallisesti kaupunki-nimitystä. Yli sata kuntaa käyttää nykyään itsestään nimitystä kaupunki. Osassa näistä ei edes paikkakunnan keskustaajama täytä yleistä käsitystä kaupungista, ja myös muihin Suomen kaupunkeihin sisältyy nykyään myös maaseutualuetta, mikä johtuu suureksi osaksi kuntaliitoksista.


title: Suomen kaupungit

text: Suomen suurimmista kaupunkiseuduista kasvavia ovat Helsingin, Jyväskylän, Oulun, Porvoon, Salon, Seinäjoen, Tampereen, Rovaniemen ja Turun seutukunnat. Väestö vähenee Iisalmen, Imatran, Kajaanin, Kemin, Kouvolan, Mikkelin, Pietarsaaren, Rauman ja Savonlinnan seutukunnissa. Kuntatasolla tarkasteltuna useiden Suomen hallinnollisten kaupunkien väkiluvut ovat laskussa. 1990-luvun laman jälkeen monien kaupunkien ja kuntien kaupunkimaisesti asuttujen taajamien väkiluvut ovat olleet laskussa.


title: Suomen kaupungit

text: Väestörekisterikeskus pitää kirjaa Suomen kuntien asukasluvuista. Alla olevassa taulukossa on lueteltu Suomen suurimmat kunnat ja niiden väkiluvut .


title: Suomen kaupungit

text: Suomen kaupunkeihin kuuluu nykyisin lähinnä kuntaliitosten vaikutuksesta paljon haja-asutusalueita. Nykyisin on myös paljon sellaisia kuntia, jotka ottaneet käyttöön kaupunki-nimityksen, vaikka ne eivät olisikaan piirteiltään erityisen kaupunkimaisia. Toisaalta erityisesti suurten kaupunkien läheisyydessä sijaitsevissa kehyskunnissa on suuria kaupunkimaisia taajama-alueita, mutta silti nämä kunnat eivät ole päättäneet julistautua kaupungeiksi. Imagosyyt vaikuttavat halukkuuteen julistautua kaupungiksi ja päinvastoin.


title: Suomen kaupungit

text: Tilastokeskus määrittelee kaupunkimaisen kunnan seuraavasti: ”Kaupunkimaisia kuntia ovat kunnat, joiden väestöstä vähintään 90 prosenttia asuu taajamissa tai suurimman taajaman väkiluku on vähintään .” Tämä ei siis riipu siitä, käytetäänkö kunnasta kaupunki-nimitystä vai ei. Esimerkiksi Kirkkonummi ja Lempäälä ovat tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan kaupunkimaisia kuntia, vaikka ne eivät käytä itsestään kaupunki-nimitystä. Sen sijaan esimerkiksi Kitee ja Närpiö ovat maaseutumaisia kuntia, vaikka ne käyttävät itsestään kaupunki-nimitystä.


title: Suomen kaupungit

text: Muissa Pohjoismaissa kaupunkiväestöön luetaan kaikkien taajamien väestö, eikä taajaman koolle ole muuta rajoitusta kuin taajaman määritelmässä oleva 200 asukkaan alaraja. Eurostatin määritelmän mukaan kaupungin asukastiheys on vähintään 500 asukasta neliökilometriä kohden ja asukasluku vähintään 50 000. Suomen hallinnollisista kaupungeista tämän määritelmän täytti vuoden 2017 alussa vain neljä: tiheimmästä väljimpään Helsinki, Vantaa, Espoo ja Turku. Esimerkiksi Tampere ei tämän määritelmän mukaan ole kaupunki, koska sen asukastiheys on liian pieni. Tampere ei täytä Eurostatin kriteeriä, koska Teiskon kunta liitettiin siihen vuonna 1972. Vuodesta 2016 myöskään Lahti ei täytä tätä kriteeriä Nastolan liittämisestä johtuen.


title: Suomen kaupungit

text: Suurkaupungeiksi kutsutaan Suomessa yli asukkaan kuntia, joita ovat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Turku, Oulu, Jyväskylä, Lahti ja Kuopio. Muita suuria kaupunkeja ovat Pori ja Kouvola. Helsinkiä yhdessä naapuriensa Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kanssa pidetään Suomen ainoana metropolialueena. Suomen pienin hallinnollinen kaupunki on noin asukkaan Kaskinen.


title: Suomen kaupungit

text: Kuntarajoihin perustuva luokitus on muodostunut ongelmalliseksi kuntauudistusten myötä, jolloin saman kunnan alueella on sekä kaupunkimaisia että maaseutumaisia alueita. Kuntarajoista riippumattomien paikkatietoaineistojen käyttö mahdollistaa alueiden tarkemman tunnistamisen ja luokittelun.


title: Suomen kaupungit

text: Suomen ympäristökeskus yhdessä Oulun yliopiston maantieteen laitoksen kanssa on kehittänyt uutta alueluokitusta vuosina 2011–2012. Työn tavoitteena on kehittää menetelmä ja muodostaa kriteerit, joiden perusteella voidaan korvata kuntarajoihin perustuva kaupunki-maaseutu alueluokitus.


title: Suomen kaupungit

text: Suomessa kaupungit ovat eurooppalaisen mittapuun mukaan melko väljästi rakennettuja. Ennen 1950-lukua rakennetut keskusta-alueet ja niitä ympäröivät vanhat esikaupunkialueet ovat kuitenkin tiheämmin rakennettuja. Tällaisissa kantakaupungeissa kadut on usein sijoitettu 1700- ja 1800-luvulla laadittujen ruutukaavojen mukaisesti. Suomalaisia ruutukaavakaupunkeja ovat esimerkiksi Helsinki, Tampere, Turku, Oulu, Lahti, Kuopio, Pori, Jyväskylä, Vaasa, Joensuu ja Kokkola. Näiden kaupunkien uudemmat osat on kuitenkin rakennettu väljemmin.


title: Suomen kaupungit

text: Suomen hallinnollisista kaupungeista tiheimmin asuttuja ovat Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan ohella Kerava, Järvenpää, Maarianhamina, ja Turku.


title: Suomen kaupungit

text: Kaupunkialue on kaupunkiin liittyvä yhtenäisesti rakennettu alue. Suomessa kaupunkialueella tarkoitetaan yleensä kaupungin keskustaajamaa. Kaupunkialue on yksi kolmesta tavasta mitata kaupungin väkilukua. Muut vaihtoehdot ovat ilmoittaa vain hallinnollisen kaupungin väkimäärä tai koko suurkaupunkialueen (metropolialueen) väkiluku. Metropolialueisiin lasketaan kuuluviksi myös yhtenäisesti rakennetun kaupunkialueen ulkopuolella olevat samaan työssäkäyntialueeseen kuuluvat alueet.


title: Suomen kaupungit

text: Seuraavassa taulukossa on lueteltu Suomen kymmenen asukasluvun perusteella suurinta taajamaa vuonna 2016. Jos taajama kuuluu useampaan kuin yhteen kuntaan, niin kussakin kunnassa sijaitsevan osan väkiluku on ilmoitettu vastaavan kunnan nimen perässä. Luettelon väestö- ja pinta-alatiedot sekä kunta- ja maakuntajako ovat ajankohdan 31.12.2016 mukaiset. Tilaston perusteella Suomessa oli kuusi yli 100 000 asukkaan taajamaa vuonna 2016.


title: Suomen kaupungit

text:
Väestöennusteiden mukaan Suomen suurimpien kaupunkiseutujen väestö tulee myös lähivuosikymmeninä kasvamaan. Näitä kasvukeskuksia ovat Helsingin, Tampereen, Turun, Oulun, Kuopion ja Jyväskylän seudut sekä näitä pienemmät yliopistokaupungit. Kasvukeskukset houkuttelevat uusia asukkaita muuttamaan niihin lähialueiltaan, mutta etenkin Helsingin seudulle muutetaan suoraan kauempaakin, koska paikallinen keskus ei tarjoa riittävästi mahdollisuuksia ja joka tapauksessa olisi muutettava kauas.
Kasvavia seutuja yhdistävät hyvä työpaikka- ja koulutustarjonta, kattavat kaupalliset ja julkiset palvelut, hyvät liikenneyhteydet ja edullinen sijainti. Mitä suuremmaksi kaupunki kasvaa, sitä houkuttelevampi siitä tulee, kun palvelut, työpaikat, koulutusmahdollisuudet ja kulttuuritarjonta lisääntyvät. Suomen kasvukeskukset sijaitsevat enimmäkseen maan lounaiskolkassa. Poikkeuksen tekee Oulu, jota on kehitetty osin poliittisin päätöksin Pohjois-Suomen veturiksi.


title: Suomen kaupungit

text: Yliopistoista tai yliopistojen filiaaleista on selvää etua kaupungin kehittymisen kannalta työpaikkojen ja kattavien palvelujen ohella, sillä taantuvia yliopistokaupunkeja ei Suomessa ole. Itä-Suomessa etenkin Lappeenranta ja Kuopio ovat onnistuneet pysymään kasvukeskuksina. Kullakin yliopistokaupungilla on muitakin vahvuuksia, kuten asema maakuntansa selvänä keskuksena. Kasvukeskusten menestys onkin tapahtunut osin muun maakunnan kustannuksella nuorten muuttaessa keskuskaupunkiin ja maaseudun kuihtuessa. Toisaalta, jos maakunnalla ei olisi vetovoimaista keskuskaupunkia, muuttoliike voisi kohdistua kokonaan pois maakunnasta.


title: Suomen kaupungit

text: Taantuvat kaupungit eivät ole onnistuneet asukkaiden houkuttelemisessa. Nämä kaupungit ovat usein syrjässä suurista keskuksista maan pohjois- ja itäosissa, mutta muutamia sijaitsee myös etelämpänä ja lännessä rannikolla. Ne ovat aikoinaan omanneet hyvät lähtökohdat, kuten suuria teollisuuslaitoksia tai olleet rautateiden risteysasemia. Globalisaation myötä teollisuus siirtyi osin pois Suomesta; tilanne on hankala kaupungeille, joiden elinkeino oli selkeästi painottunut sen varaan. Korvaavien elinkeinojen kehittäminen on ollut vaikeaa esimerkiksi Porin ja Lahden talousalueilla. Toisaalta yliopistokaupunki Tampere on onnistuneesti siirtänyt painopistettä pois teollisuudesta ja on maan voimakkaimmin kasvavia keskuksia.


title: Suomen kaupungit

text: Kaupunkiseutu tarkoittaa keskuskuntaa ja sitä ympäröiviä lähikuntia, jotka ovat tiiviissä yhteydessä keskuskuntaan. Suomen kunnat on hallinnollisesti ryhmitelty seutukunniksi, joista osa on kasvukeskusseutukuntia ja osa väestöään menettäviä maaseutumaisempia alueita. Koko seutukunnan väkiluku antaa todellisemman kuvan talousalueen koosta etenkin, jos alueen kuntarakenne on pirstaloitunut. Toisaalta seutukuntaan kuuluu aina laajoja haja-asutusalueita, joka saa kaupunkialueen näyttämään harvaanasutulta.


title: Suomen kaupungit

text: Seutukuntajakoa on useasti muutettu, eivätkä Suomen seutukuntajaot liity mitenkään ulkomaisten kaupunkien yhteydessä käytettyihin kaupunkiseutujaotuksiin. Seutukunnat eivät aina noudata talousalueiden rajoja, ja joskus samaan talousalueeseen kuuluvat kaupungit voivat kuulua eri maakuntaankin. Eräät keskikokoiset kaupungit taas eivät välttämättä muodosta omia seutukuntiaan, vaan kuuluvat jonkin suuremman keskuskaupungin seutukuntaan. Seutukunta käsitteenä ei välttämättä anna selvää käsitystä sen sisältämän kaupungin tai kaupunkien koosta, vaan ainoastaan seutukunnan koosta, joka sekin voi olla tapauksesta riippuen melko keinotekoinen käsite.


title: Suomen kaupungit

text: Käynnissä olevien kuntaliitosten myötä monet seutukunnat ovat yhdistymässä tai yhdistyneet yhdeksi kunnaksi. Näin on tapahtumassa tai tapahtunut esimerkiksi Hämeenlinnan, Joensuun, Jyväskylän, Kokkolan, Kouvolan, Lappeenrannan, Salon ja Seinäjoen seuduilla. Tämä hämärtää edelleen kaupunki-käsitteen merkitystä. Uusi suurkunta kutsuu yleensä itseään kaupungiksi, jolloin koko suurkunta on hallinnollisesti kaupunki, vaikka kaupunkimaista asutusta olisikin vain suurkunnan keskustaajamassa.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jussi Albert Jääskeläinen (s. 19. huhtikuuta 1975 Mikkeli) on uransa päättänyt suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi uransa aikana vuosina 1997–2015 yli 500 Valioliiga-ottelua Boltonin ja West Hamin maalilla. Viimeiset kaksi kautta hän edusti Wigania Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, mestaruussarjassa. Jääskeläisen viimeiseksi otteluksi seurassa jäi tammikuussa 2017 pelattu ottelu Huddersfieldiä vastaan. Tämän jälkeen jalkavammasta kärsinyt maalivahti ei enää pelannut. Hän lopetti hetkeksi uransa, kunnes elokuussa 2017 hänen ilmoitettiin siirtyvän intialaiseen Atlético de Kolkataan. Hän ilmoitti tammikuussa 2018 päättävänsä uransa. Jääskeläinen pelasi myös Suomen maajoukkueessa 56 ottelua.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Palloliitto ja urheilutoimittajat valitsivat Jääskeläisen Suomen vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 2007. Vuonna 1998 hänet palkittiin Kultaisella hanskalla.


title: Jussi Jääskeläinen

text: 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä häntä pidettiin yhtenä Valioliigan parhaista maalivahdeista.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläinen edusti juniorina Mikkelin Kissoja ja Mikkelin Palloilijoita. Hän debytoi Veikkausliigassa MP:n edustusjoukkueessa 17-vuotiaana vuonna 1992 ja nousi joukkueen ykkösmaalivahdiksi vuonna 1994. Vuonna 1996 Jääskeläinen siirtyi Vaasan Palloseuraan, jota hän edusti kahden kauden ajan. Jälkimmäisellä kaudella VPS voitti SM-hopeaa Jääskeläisen pelatessa kauden kaikki ottelut.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Vuonna 1997 Jääskeläinen siirtyi englantilaiseen Bolton Wanderersiin, joka pelasi tuolloin 1. divisioonassa. Hän nousi nopeasti Boltonin ykkösmaalivahdiksi. Jääskeläinen on ollut tärkeässä roolissa, kun Bolton on 2000-luvulla sijoittunut Valioliigassa kahdesti UEFA Cup -paikkaan oikeuttaville sijoituksille. Seuran kannattajayhdistys valitsi hänet vuoden 2007 pelaajaksi.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläinen pelasi uransa 500. Bolton-ottelun, kun hänen joukkueensa kohtasi Birminghamin Englannin cupin puolivälierissä 12. maaliskuuta 2011. Bolton voitti 3–2 ja eteni välieriin. 1887 aloittaneen Boltonin historiassa vain kahdeksan pelaajaa on pelannut 500 ottelua tai enemmän ennen Jääskeläistä.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläisen upea ura Boltonissa päättyi ikävästi. Jääskeläinen aloitti kauden 2011–2012 Boltonin ykkösvahtina, mutta kun hän kärsi alkukaudesta loukkaantumisista ja joutui olemaan sivussa otteluista, nuori unkarilaismaalivahti Adam Bogdan korvasi hänet Boltonin tolppien välissä. Jääskeläinen pelasi kaudella 18 ottelua ja Boltonin putosi Valioliigasta 2012.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Kauaa Jääskeläinen ei kuitenkaan ollut ilman seuraa sillä hänen entisen valmentajansa Sam Allardycen komennossa ollut West Ham United hankki Jääskeläisen riveihinsä. Kun Valioliiga kautta oli pelattu 4 ottelua, Jääskeläinen oli pelannut West Hamin maalilla kaikissa otteluissa sekä hankkinut kolme nollapeliä. Vuonna 2015 hän siirtyi Wiganiin. Vuonna 2016 hänestä tuli kuluneen kauden vanhin neljällä ylimmällä seuratasolla joukkuetta edustanut pelaaja.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläinen siirtyi syyskuussa 2017 intialaiseen Atletico de Kolkataan, jossa päätti uransa 2018.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläisen ensimmäinen maaottelu oli alle 18-vuotiaiden ottelu Belgiaa vastaan 13. elokuuta 1992. hän pelasi seitsemän poikien ja 14 nuorten maaottelua. Hänet valittiin nuorten maajoukkueen parhaaksi pelaajaksi vuonna 1997.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Ensimmäisen A-maaottelunsa Jääskeläinen pelasi 25. maaliskuuta 1998 Maltaa vastaan. Hän oli maajoukkueessa pitkään Antti Niemen varamiehenä, mutta nousi ykkösmaalivahdiksi vuonna 2005 Niemen vetäydyttyä maajoukkueesta. Hän pelasi Suomen kaikissa otteluissa EM 2008- ja MM 2010 -karsinnoissa. Jääskeläinen ilmoitti loka–marraskuussa 2009, että jälkimmäiset karsinnat olisivat todennäköisesti hänen viimeisensä maajoukkueessa.


title: Jussi Jääskeläinen

text: 6. lokakuuta 2010 Jääskeläinen ilmoitti palaavansa maajoukkueeseen 12. lokakuuta 2010 pelattavan Unkari-ottelun ajaksi, joka jäi hänen viimeseksi maaottelukseen. Hän pelasi urallaan 56 A-maaottelua.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläinen on naimisissa suomalaisen Tessan kanssa.


title: Jussi Jääskeläinen

text: Jääskeläinen on koulutukseltaan sähköasentaja. Hänet tunnetaan myös innokkaana raviharrastajana. Jääskeläisen omistamista hevosista menestyksekkäin on ollut hänen pelinumeronsa mukaan nimetty "Lucky Twotwo".


title: Kari Peitsamo

text: Kari Juhani Valdemar Peitsamo (s. 26. elokuuta 1957 Nokia) on suomalainen muusikko, jonka tyyli on vuosien varrella vaihdellut akustisesta avantgardistisesta popista sähköiseen rockiin. Yli 850 levytystä tehnyt Peitsamo on Suomen eniten levytyksiä tehnyt laulaja. Hänen tunnetuin kappaleensa lienee ”Kauppaopiston naiset”, joka oli hänen ensilevytyksensä vuonna 1977.


title: Kari Peitsamo

text: Kari Peitsamo aloitti levytysuransa maaliskuussa 1977 singlellä "Kauppaopiston naiset / Soft Ice", jota seurasi syyskuussa EP-levy "Kari Peitsamo ja Ankkuli". Joulukuussa 1977 julkaistiin esikois-LP "Jatsin syvin olemus". Vaikka levyt julkaistiin Kari Peitsamo ja Ankkuli -yhtyeen nimissä, Peitsamo on ainoa yhtyeen jäsen levyillä. Muut soittajat ovat basisti Juuso Nordlund ja rumpali Kaj Martin Juice Leskisen Juice-yhtyeestä. Levytykset nauhoitettiin Juice-yhtyeeltä ylijääneellä studioajalla. Peitsamon heinäkuussa 1978 julkaistulla toisella EP:llä Peitsamon jälkeenjääneet nauhat ja elokuussa julkaistulla toisella LP:llä Vedestä nousee kasvi soittavat jo Ankkuli-yhtyeen muusikot Harri Siirtola ja Yrjö Majamaa, mutta suurin osa LP:n kappaleista on Peitsamon yksin akustisen kitaran säestyksellä esittämiä, kuten hänen seuraavat, vielä Ankkuli-yhtyeen nimissä julkaistut, levynsä Kari Kolmas (1978) ja tuplalevy Kari Peitsamo ja Ankkuli (1979). Vuonna 1978 Peitsamo julkaisi EP:n Puinen levy, jolla hän esittää kokeellista musiikkia viululla, kitaralla ja pianolla. Huhtikuussa 1979 julkaistu EP Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin julkaistiin vielä Ankkuli-yhtyeen nimissä, mutta Peitsamon viimeinen Love Recordsin kautta julkaistu LP Pölypilleri julkaistiin jo yksin Peitsamon nimissä kesäkuussa. Myös ensimmäinen Johanna-levymerkin julkisema LP Levylaulaja (1980) julkaistiin myös yksin Peitsamon nimissä. Seuraavalla levyllä Greatest Hits (1980) ja seuraavana vuonna julkaistulla Vallankumous-albumilla (1981) soittaa jälleen Ankkuli-yhtye. Levyjen välissä julkaistiin sooloalbumi Gulliverin retket (1981). Vuosina 1978-1979 Ankkuli-yhtyeen äänitteillä oli toisinaan mukana myös Peitsamon veli Heikki soittajana, taustalaulajana, säveltäjänä tai sanoittajana.


title: Kari Peitsamo

text: Vuonna 1982 Peitsamo muutti yhtyeensä Creedence Clearwater Revival- ja Status Quo - suomennoksia esittäväksi Kari Peitsamo Revivaliksi ja vaihtoi Johanna-levymerkiltä Poko Rekordsille. Revival-kauden jälkeen Peitsamo siirtyi Pyramid Musiikki -levy-yhtiöön. Kari Peitsamon Skootteri -yhtye julkaisi 12 albumia vuosina 1985–1994. Vuonna 1997 julkaistulla joululevyllä, "Peace, Love & Understanding – the Xmas Album", Peitsamo teki irtioton aikaisemmasta urastaan rytmikoneilla tehdyn säestyksen myötä. Kari Peitsamo & Hirttämättömät -yhtye julkaisi kaksi albumia, "Bubblegum Warriors in Faded Jeans" ja "Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction" vuosina 1998 ja 1999.


title: Kari Peitsamo

text: 2000-luvun alussa Peitsamo työskenteli jonkin aikaa haudankaivajana, koska hänellä ei ollut motivaatiota ja inspiraatiota musiikin tekoon.


title: Kari Peitsamo

text:
Vuoden 2006 syksyllä Peitsamo ilmoitti lopettaneensa toistaiseksi esiintymiset ja levyjen teon. Tammikuussa 2007 Peitsamo ilmoitti tauon päättyneen ja julkisti uusia kiertuepäivämääriä. Helmikuun 7. päivänä 2007 Kari Peitsamo julkaisi uuden pitkäsoittolevynsä "The 30th Anniversary Album".
11. heinäkuuta 2007 Peitsamo julkaisi yhdessä Risto-yhtyeen kanssa singlen "Gotta Build a Railroad, Gotta Build a Train". Julkaisun myötä Peitsamo nousi ensimmäistä kertaa 25 vuoteen singlejen myyntilistalle. Elokuun 1. päivä Peitsamolta ja Risto-yhtyeeltä ilmestyi yhteisalbumi "The Second Coming Of Mr. Jesus H. Christ". Albumi julkaistiin CD:n ohella myös vinyyliformaatissa ja osoittautui musiikkimedioissa arvostelumenestykseksi.


title: Kari Peitsamo

text: 25. elokuuta 2007 Peitsamo järjesti Toijalan Kellariteatterissa 50-vuotisjuhlakonserttinsa, joka myös äänitettiin. Tämä äänitys julkaistiin tupla-CD:nä 9. tammikuuta 2008 nimellä "From Toijala With Love". Kyseessä on Peitsamon ensimmäinen livejulkaisu.


title: Kari Peitsamo

text: Kesä-heinäkuussa 2008 Kari Peitsamon Skootteri -yhtye palasi viidentoista vuoden tauon jälkeen lavalle kolmen festivaalikeikan muodossa.


title: Kari Peitsamo

text: Syyskuussa 2014 julkaistiin Peitsamon 65. albumi "Sokea Joe", jonka myötä hänestä tuli eniten kappaleita äänittänyt suomalaisartisti 853 kappaleella. Saavutuksen merkittävyyttä lisää, että Peitsamo on sanoittanut itse lähes kaikki levyttämänsä kappaleet sekä myös säveltänyt suurimman osan.


title: Kari Peitsamo

text: Kesällä 2016 Peitsamo perusti yhdessä Peer Günt -yhtyeen muusikoiden Pete Pohjanniemen ja Sakke Koivulan kanssa rockyhtye Shöcking Blün. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa Enemmän kuin elämä on lempi, enemmän kuin lempi moinen kuolo maaliskuussa 2017. Bändi hajosi toukokuussa 2017 ja Peitsamo perusti Peer Güntin ns. klassisen kokoonpanon muusikoiden Teijo ”Twist Twist” Erkinharjun ja Teijo "Tsöötz" Kettulan kanssa Devil’s Milk -yhtyeen.


title: Kari Peitsamo

text: Peitsamo avioitui vuonna 2007 Tiina-etunimisen naisen kanssa, joka otti sukunimekseen Peitsamo. Syyskuussa 2018 Kari Peitsamo haki avioeroa käräjäoikeudesta.


title: Kari Peitsamo

text: Peitsamo on sanonut pitävänsä tärkeänä, että taiteilijat tekevät välillä myös niin sanottua tavallista työtä, mielellään ruumiillista. Hän onkin muun muassa työskennellyt nuoruudessaan siivojana sekä toiminut haudankaivajan apulaisena 2000-luvun alussa.


title: Kari Peitsamo

text: Peitsamosta tuli omien sanojensa mukaan kommunisti ja uskovainen vuonna 2000, jota ennen hän "ei ymmärtänyt mistään mitään".


title: Kari Peitsamo

text: 2000-luvun alkupuolella Peitsamo levytti laulun ”Liityn SKP:hen”. Laulun kuultuaan SKP:n puheenjohtaja pyysi Peitsamoa eduskuntavaaliehdokkaaksi. Hän oli SKP:n ehdokkaana vuosien 2003 ja 2007 eduskuntavaaleissa Pirkanmaan vaalipiirissä, vuoden 2004 ja 2009 europarlamenttivaaleissa sekä vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Tampereella.


title: Kari Peitsamo

text: Vuoden 2007 vaalien tiimoilta Peitsamo julkaisi tammikuussa 2007 POP-lehden kustantaman lyriikkakokoelman "Kari Peitsamon Pieni punainen kirja", joka sisältää yhteiskunnallisia lyriikoita neljältä eri vuosikymmeneltä.


title: Kari Peitsamo

text: Peitsamo oli SKP:n kunnallisvaaliehdokkaana Helsingin vaalipiiristä syksyn 2008 vaaleissa, saaden 478 ääntä, mikä oli 3. eniten SKP:n listalla.


title: Kari Peitsamo

text: Peitsamo pyrki SKP:n listalta Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa ja sai 2 487 ääntä.


title: Kari Peitsamo

text: Peitsamo oli ehdokkaana SKP:n listalla Helsingissä myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Peitsamo perusteli ehdokkuuttaan näin: "Koska pörssitalouden kriisi on lopullinen, järjestelmä romahtaa. Mutta uusi sosialistinen yhteiskuntajärjestys on nyt mahdollinen. Siksi SKP".


title: Kari Peitsamo

text: Vuonna 2009 "Sana"-lehden haastattelussa Peitsamo kertoi olevansa kristitty. Black Album -levyllään Peitsamo esittää myös gospelmusiikkia. Peitsamo vastustaa naispappeutta.


title: Kari Peitsamo

text: Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Peitsamo tuki Paavo Väyrystä.


title: Kari Peitsamo

text: Vuonna 2013 Peitsamo pääsi Helsingin yliopistoon opiskelemaan teologiaa. Tavoitteena Peitsamolla oli pappeus., mutta hän on sittemmin tullut siihen tulokseen, että viran saaminen seurakunnista on mahdotonta.


title: Kari Peitsamo

text: Vuonna 2014 seurakuntavaaleissa Peitsamo valittiin Helsingin Tuomiokirkkoseurakunnan seurakuntaneuvostoon ja Helsingin yhteiseen kirkkovaltuustoon.


title: Kari Peitsamo

text: Kari Peitsamo ei itse ole punkmuusikko, mutta hänet on usein mainittu esikuvana punk-yhtyeille. Muun muassa Pää Kii -yhtyeen solisti Teemu Bergman on yksi Peitsamon ihailijoista. Suomalaisen ramopunk-genren parissa hän on jopa ollut yksi merkittävistä esikuvista. Näin erityisesti Retkibanaani-yhtyeen kohdalla, jonka kanssa Kari Peitsamo on tehnyt "Blitzkrieg Boogie - Highway 61 Revisited" -albumin, joka sisältää punk-versioita Peitsamon kappaleista. Retkibanaanin lisäksi Peitsamon kappaleita ovat levylle saakka versioineet ramopunk-yhtyeistä James Puhto-Ren, Rehtorit, Häiriköt ja Prinssi Rohkea ja Erämaan Rotat. Lisäksi Peitsamoa on kunnioitettu ainakin neljällä levytetyllä kappaleella; Isopäärami ystävineen (eli Se-yhtye): "Kari Peitsamo", Retkibanaani: "Kari tulee kaupunkiin", Koiran Näköinen Nainen: "Kari Peitsamo", sekä Joey Luumäki & 70-luvun Vihannekset: "Minä diggaan Peitsamoa"


title: Tasapainotusliivi

text: Tasapainotusliiviä käytetään laitesukelluksessa nosteen hallitsemiseksi. Noste voi olla negatiivinen, jolloin sukeltaja painuu syvemmälle tai joutuu työskentelemään pysyäkseen halutussa syvyydessä. Positiivinen noste tarkoittaa, että sukeltaja on syrjäyttämäänsä vettä kevyempi, ja näin ollen sukeltaja nousee pinnalle. Neutraalissa nosteessa sukeltaja pysyy halutussa syvyydessä ilman työtä.


title: Tasapainotusliivi

text: Tasapainotusliivin toiminta perustuu siihen, että sukeltaja voi mukana olevalla hengityskaasullaan tai puhaltamalla täyttää liiviä, ja säätää nosteen halutuksi. Liiviä käytetään käänteisesti, syvemmälle mentäessä liiviä täytetään ja noustessa tyhjennetään koska noste pyrkii muuttumaan labiilisti. Boylen lain mukaisesti paineen kasvaessa kaasu tasapinotusliivissä puristuu kasaan joka vähentää nostetta. Pinnalle noustessa sama ilmiö toistuu käänteisesti, nousunopeus kiihtyy ellei liiviä tyhjennetä.


title: Tasapainotusliivi

text: Liivin muoto oli aluksi neliömäinen, päänreiällä varustettu, rinnalla pidettävä pussi (vrt. lentokoneen pelastusliivi). 1990-luvulla malli muuttui liivimäiseksi nostopussin sijaitessa kyljissä ja vatsan päällä, myös sukelluspullo kiinnitettiin siihen. 2000-luvulla malleihin mukaan on tullut Wings-tyyppinen siipiliivi jossa nostepussi sijaitsee kokonaan selässä, mallin edut tulevat tekniikkasukelluksen tarpeista ja kuivapukujen käytön lisääntymisestä. Wings-liivissä nostava ilmapussi on sukeltajan yläpuolella, joka parantaa tasapainoa, kuivapuvun täyttöventtiiliin on helpompi päästä käsiksi ja liivin tilavuus voi olla suurempi. Luola- ja hylkysukelluksessa sukeltaja mahtuu myös pienemmästä aukosta läpi.


title: Tasapainotusliivi

text: Kuivapuvun yhteydessä, paineilmaa pukukaasuna käytettäessä, tasapainoliiviä käytetään vain turvavälineenä ja neutraalinoste hoidetaan kuivapuvun sisään johdettavalla sukelluskaasulla puvun sisällä olevan ilman kokonpuristumisen vuoksi. Syvissä tekniikkasukelluksissa tasapainotus hoidetaan kuitenkin liivillä, jotta säästetään pukukaasuna käytettävää argonia.


title: Zornin lemma

text:
Zornin lemma, tunnettu myös nimellä Kuratowskin-Zornin lemma, on joukko-opin perustulos joka kuuluu seuraavasti:
Jokaisella osittain järjestetyllä joukolla, jossa jokaisella ketjulla on yläraja, on vähintään yksi maksimaalinen alkio.
Zornin lemma on nimetty matemaatikko Max Zornin mukaan.


title: Zornin lemma

text: Zornin lemmassa esiintyvät käsitteet määritellään seuraavasti: Olkoon ("P",≤) osittain järjestetty joukko. Osajoukko "T" on "täysin järjestetty" jos jokaisella "s", "t" ∈ "T" on voimassa joko "s" ≤ "t" tai "t" ≤ "s". Tällaisella joukolla "T" on "yläraja" "u" ∈ "P" jos "t" ≤ "u" kaikilla "t" ∈ "T". Huomaa, että "u" on "P":n alkio, mutta ei välttämättä kuulu "T":hen. "P":n "maksimaalinen alkio" on sellainen alkio "m"∈"P", että ainoa alkio "x" ∈ "P", jolle "x" ≥ "m" on "x" = "m".


title: Zornin lemma

text: Kuten hyvinjärjestyslause, Zornin lemma on yhtäpitävä valinta-aksiooman kanssa siinä mielessä, että toinen lause seuraa toisesta kunhan joukko-opin Zermelon-Fraenkelin aksioomat oletetaan tunnetuiksi. Zornin lemman avulla voidaan todistaa monia kuuluisia lauseita, kuten esimerkiksi funktionaalianalyysin Hahnin-Banachin lause, jokaisella vektoriavaruuden olevan kanta, Tihonovin lause, jonka mukaan kompaktien avaruuksien tulo on kompakti, jokaisella ykkösellisellä renkaalla olevan maksimaalinen ideaali ja jokaisella kunnalla olevan algebrallinen sulkeuma.


title: Zornin lemma

text: Jos matematiikassa joudutaan tekemään valintoja äärellisestä joukosta, voidaan yleensä tapaus tapaukselta tarkastaa toteuttaako tietty alkio annetut ehdot. Monesti matematiikassa joudutaan kuitenkin valitsemaan alkioita äärettömästä joukosta, vieläpä voidaan joutua valitsemaan useita alkioita samanaikaisesti. Tällöin Zornin lemma on käyttökelpoinen.


title: Zornin lemma

text: Zornin lemmaa käytetään useimmiten siten, että ensin etsitään jotkin struktuurit, jotka toteuttavat todistettavana asiana olevat ehdot. Näille asetetaan paremmuusjärjestys ja Zornin lemmaa käytetään sen osoittamiseen, että tässä paremmuusjärjestyksessä on olemassa paras vaihtoehto.


title: Voitto Liukkonen

text: Voitto Ensio "Vode" Liukkonen (19. heinäkuuta 1940 Mikkeli – 26. joulukuuta 2007 Tampere) oli suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja. Hän kuoli 67 vuoden iässä tapaninpäivänä 2007.


title: Voitto Liukkonen

text: Liukkonen kirjoitti ylioppilaaksi Kulosaaren yhteiskoulusta ja aloitti opinnot Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa vuonna 1959. Hän viihtyi ylioppilaselämässä ja toimi aktiivisesti Helsingin yliopiston ylioppilaskunnassa, muun muassa sen edustajistossa 1963–1964 ja hallituksessa 1964–1965 (muun muassa hallituksen varapuheenjohtajana) sekä Eteläsuomalaisessa osakunnassa. HYY:n hallituksessa hänen vastuulleen kuuluivat talousasiat. Hänet nähtiin usein pelaamassa flipperiä, jonka ESO:n kuraattori Matti Klinge oli syksyllä 1965 hankkinut osakunnan tiloihin.


title: Voitto Liukkonen

text: Liukkonen työskenteli vuosina 1973–2002 Yleisradion TV2:n urheilutoimituksen palveluksessa. Kesä- ja talviolympialaisia hän selosti Ylelle vuodesta 1972 lähtien. Vuoden 2004 Ateenan olympialaisten televisiolähetyksissä Liukkonen selosti paraatilajejaan melontaa ja soutua. Hänellä oli kokemusta melonnasta jo ennen selostajan uraansa: Liukkonen oli kansallisen tason meloja 1960-luvulla.


title: Voitto Liukkonen

text: Erityisesti "Vode" selosti melontaa, tennistä ja soutua ja 1998 Naganon olympialaisista lähtien myös curlingia, jota hän selosti myös vuoden 2002 Salt Lake Cityn ja vuoden 2006 Torinon olympialaisissa. Nämä lajit soveltuivatkin luonteensa takia hyvin Liukkosen ominaiselle, verkkaiselle tyylille. "Vodella" oli myös tapana kertoa kuinka lajissa kannattaisi seuraavaksi toimia.


title: Voitto Liukkonen

text: Liukkosen selostajauran huippuhetket olivat Pertti Karppisen olympiavoittojen selostukset Montrealissa 1976, Moskovassa 1980 ja Los Angelesissa 1984. Los Angelesissa mies selosti myös Jouko Salomäen olympiavoiton kreikkalais-roomalaisessa painissa. Talviurheilun saralla Liukkonen on selostanut Matti Nykäsen ensimmäisen MM-voiton Oslossa 1982 sekä Marjo Matikaisen olympiakullan naisten 5 kilometrin hiihdossa Calgaryn talviolympialaisissa 1988.


title: Voitto Liukkonen

text: Helsingin Sanomien toimittaja Ari Pusa totesi Liukkosesta muistokirjoituksessaan, että tämä ei tehnyt itsestään numeroa, eikä hänellä ollut usein selostajille ominaista "tähtitautia". Hän tuki työtovereitaan myötä- ja vastamäessä. Liukkonen oli työssään tinkimätön ja ahkera, eikä hän valittanut pienistä. Palattuaan melontapaikalta Ylen studioon Sydneyn tv-keskukseen Liukkonen pyysi heti uusia selostustehtäviä. Entiset työkaverit muistavat Liukkosen loistavana persoonana ja humoristina, joka osasi nauraa myös itselleen.


title: Voitto Liukkonen

text: Eräs Liukkosen tavaramerkkislogan oli selostuksen loppuun todettu ""näihin kuviin, näihin tunnelmiin"" ja ""nyt meiltä meni kuva, toivottavasti kohta menee myös ääni"", joita nuoremman polven urheiluselostajat ovat sittemmin käyttäneet aika ajoin lähetystä päättäessään.


title: Voitto Liukkonen

text: Se on siinä -ohjelman lopussa kuuluva "No niin, nyt meiltä meni kuva, toivottavasti kohta menee äänikin" syntyi, kun Liukkonen selosti ulkomailla pelattua jalkapallo-ottelua ja kuvayhteys katkesi. Lausahdus ei tullut nauhalle, mutta Liukkonen äänitti sen myöhemmin Se on siinä -ohjelmaa varten. Kätevä emäntä -sketsiohjelmassa on kuultu hänen curling-tyylisiä selostuksiaan muun muassa astianpesukoneen täyttämisestä ja roskien lakaisemisesta.


title: Voitto Liukkonen

text: Torinon olympialaisten aikaan koottiin Liukkosen selostuksista koostuva curling-rap-kappale.


title: Voitto Liukkonen

text: Vapaa-aikanaan Liukkonen harrasti shakkia.


title: Huang Xiaoxiao

text: Huang Xiaoxiao (s. 3. maaliskuuta 1983) on kiinalainen naisten 400 metrin sileän sekä aitojen juoksija. Huang on voittanut Aasian yleisurheilun mestaruuskisoissa kultaa 400 metrin aitajuoksussa Manilassa 2003 ja Incheonissa 2005 sekä 4 x 400 metrin viestijuoksussa 2003 yhdessä Lisha Chenin, Xiaoyuan Zhangin ja Fanfang Bun kanssa ajalla 3.31,3. Aasian kisoissa Dohassa 2006 hän sai kultaa 400 metrin aitajuoksussa ja pronssia 4 x 400 metrin viestissä


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Hannu-Pekka ”Hoopi” Hänninen (s. 27. heinäkuuta 1952 Helsinki) on suomalainen pitkän linjan urheilutoimittaja ja -selostaja, joka työskenteli Ylellä vuosina 1977–2016. Hänninen työskenteli Yleisradion Yle TV1:n urheilutoimituksessa vuosina 1977–1998, vuosina 1999–2006 YLE Tv-urheilussa ja vuosina 2007–2016 Yle Urheilussa. Ennen urheilutoimittajan uraa ”Hoopi” oli lyhyen aikaa radion viihdetoimituksessa, mutta on kertonut sittemmin, että viihde ei ollut ”hänen juttunsa”. Yleltä eläköitymisen jälkeen Hänninen on syksystä 2017 lähtien toiminut Eurosportin mäkihypyn ja yhdistetyn pääselostajana. Koulutukseltaan Hänninen on tietoliikenneasentaja.


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Hänninen syntyi samana päivänä, jolloin Suomi voitti Helsingin olympialaisissa kolme kultamitalia. Hänen isoisänsä oli urheilukirjailija Eero A. Pulli.


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Hänninen on selostanut monia urheilulajeja, viimeisimpinä jalkapalloa radiossa, mäkihyppyä, yhdistettyä ja uintia. Hänninen selosti 1990-luvulla paljon yleisurheilua, yleensä yhdessä Kari Hiltusen kanssa: miehen ansioluetteloon mahtuvat muun muassa Kimmo Kinnusen maailmanmestaruuden ratkaisseen heiton selostus Tokion MM-kisoista vuodelta 1991 ja Sari Essayahin 10 kilometrin kävelyn voittoselostus Stuttgartin MM-kisoista 1993 sekä Aki Parviaisen voittoheiton selostus Sevillan MM-kisoista vuodelta 1999. Hänninen oli äänessä myös jo ensimmäisissä yleisurheilun MM-kilpailuissa Helsingissä vuonna 1983 Arto Bryggaren juostessa hopeaa 110 metrin aidoissa.


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Olympialaisia Hänninen on selostanut televisiossa vuodesta 1984 ja jalkapallon arvokisoja pääselostajana vuodesta 1986 Meksikon kisoista lähtien. Jalkapallon varaselostajana ”Hoopi” sai tosin tulikasteensa jo Argentiinan MM-kisojen yhteydessä vuonna 1978; mies jopa selostikin pari alkusarjan ottelua Pasilan studiolta paikan päällä Argentiinassa tuolloin olleiden Anssi Kukkosen ja Pentti Salmen ollessa otteluruuhkan ja matkustamisen vuoksi estyneitä. Hännisen tilille mahtuvat jalkapallon EM-loppuottelun selostus vuodelta 1992 (Tanska–Saksa) sekä MM-loppuottelun selostus vuodelta 2002 (Brasilia–Saksa). MM-kisoissa hän on lisäksi selostanut pronssiottelun vuonna 1990 (Italia–Englanti). Vuoden 2014 kisoissa Hänninen ei selostanut televisiossa otteluakaan, mutta työskenteli radiossa Yle Puheella. Jalkapallon EM-kisoissa 2016 Hänninen on niin ikään Yle Puheen pääselostaja. Hannu-Pekka Hänninen palkittiin vuonna 2016 "Vuoden jalkapallotoimittajaksi".


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Talviolympialaisissa Hänninen on selostanut Matti Nykäsen pienen mäen olympiavoiton Calgaryssä 1988. Hän selosti myös Hannu Mannisen kultamitalisuorituksen Sapporon MM-hiihdoissa 2007.


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Hannu-Pekka Hännisen persoona on jakanut kantoja myös Yleisradion sisällä. Antero Mertaranta kertoi keväällä 2006 Urheilulehdessä kesästä 1999, jolloin Hänninen kumppaneineen oli skoolannut vaaleanpunaisella kuohuviinillä saatuaan selville, että Mertaranta lähtee Yleltä. Taustalta väitetään löytyvän vahva kunnianhimo etenkin jääkiekkoselostusten osalta: Hänninenhän oli Ruotsissa kakkosselostajana keväällä 1995, jolloin Suomi voitti jääkiekon MM-kultaa ja Antero Mertaranta selosti itsensä suomalaisten sydämiin.


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Hänninen jäi eläkkeelle Rion olympialaisten jälkeen, mutta selosti Ylellä vielä mäkihyppyä ja yhdistettyä Lahden MM-kisoissa 2017. Hän juonsi Urheiluruutua viimeistä kertaa 3. syyskuuta 2016. Hänninen selosti myös uinnin MM-kilpailut 2017. 2000-luvulla hän meritoituikin myös uinnin ykkösselostajana Ylellä. Hänninen on selostanut kaikkien aikojen menestyksekkäimmän olympiaurheilijan, uimari Michael Phelpsin jokaisen olympiavoiton.


title: Hannu-Pekka Hänninen

text: Lokakuussa 2017 Eurosport kertoi Hännisen selostavan kanavalle mäkihyppyä ja yhdistettyä kaudella 2017-18, yhdessä asiantuntijana toimivan Jani Klingan kanssa.


title: Tupakkamies

text: Tupakkamies (, "Savuketta polttava mies" tai "Smoking Man", ”Tupakoiva mies”) on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyi yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "Salaiset kansiot". Hahmon ensiesiintyminen tapahtui 10. syyskuuta 1993 nähdyssä jaksossa "Punaiset pisteet" ("Pilot"), joka esitettiin Suomessa 31. tammikuuta 1995. Tupakkamies kuitenkin puhui ensimmäisen kerran vasta jaksossa "Vanha tuttu" ("Tooms").


title: Tupakkamies

text: Tupakkamiehen pääasiallinen näyttelijä oli kanadalainen William B. Davis, joka on paitsi William Davis Centre for Actors Study -näyttelijäkoulun perustaja, myös entinen maailmanluokan vesihiihtäjä. Sarjan jaksojen takaumaepisodeissa nuorta Tupakkamiestä ovat esittäneet Craig Warkentin ja Chris Owens.


title: Tupakkamies

text: Tupakkamiehen nähdään halki sarjan polttavan kuvitteellisia Morley-savukkeita.


title: Tupakkamies

text: Tupakkamies on salamyhkäinen ja mysteerinen henkilö, joka kuuluu "Syndikaatti"-nimiseen salaseuraan, jonka tarkoituksena on salata avaruusolentojen ja ufojen olemassaolo tavalliselta kansalta. Hän on noin 60-vuotias mies, jolla on siniset silmät ja ruskeat hiukset. Hän pukeutuu mustaan päällystakkiin, asuu vaatimattomassa kerrostalohuoneistossa ja haaveilee kirjailijan ammatista. Hahmo on todennäköisesti saanut vaikutteita niin sanotuista "mustapukuisista miehistä", jotka ovat suosittuja amerikkalaisissa salaliittoteorioissa.


title: Tupakkamies

text: Varhaisissa esiintymisissään Tupakkamies oli pelkkä taustahahmo, joka nähtiin usein FBI:n apulaisjohtaja Walter Skinnerin toimistossa. "Salaisten kansioiden" toisella tuotantokaudella Tupakkamiestä alettiin kuitenkin nähdä useammin, ja kolmannen tuotantokauden alkaessa hänestä oli tullut yksi sarjan huomattavimmista konnista. Sarjan aikana Tupakkamiehelle kehittyy suorastaan antagonistinen suhde erikoisagentti Fox Mulderiin, joka itse suhtautuu Tupakkamieheen epäuskoisesti ja jopa vihamielisesti. Tupakkamiehestä annetaan kuva henkilönä, joka ei välitä laista eikä häikäile käyttää edes rikollisia toimia toteuttaakseen tavoitteensa. Hahmon näyttelijä William B. Davis on kuitenkin sanonut, että Tupakkamies pitää itseään sankarina ja uskoo toimivansa oikealla tavalla.


title: Tupakkamies

text: Tupakkamiehen todellista nimeä ei ole koskaan paljastettu. Hän ansaitsee nimensä sen vuoksi, että hän tupakoi jatkuvasti ja on yleensä sankan tupakansavun peitossa. Jaksossa "Kaksi isää" ("Two Fathers") Fox Mulder saa selville, että Tupakkamiehen oikea nimi olisi C. G. B. Spender, mutta tämän on vihjattu saattavan olla pelkkä salanimi. Toisinaan Mulder kutsuu häntä "Syöpämieheksi" (C"ancerman"). Tupakkamies itse käyttää harrastelijakirjailijana toimiessaan salanimeä "Raul Bloodworth".


title: Tupakkamies

text: Tupakkamiehellä on suuri joukko erilaisia kätyreitä, mukaan lukien Scott Blevins, Marita Covarrubias, Alex Krycek ja Luis Cardinal. Tupakkamies värvää heitä suorittamaan erilaisia laittomia toimia, joihin kuuluvat vakoilu, kidnappaukset ja salamurhat. Useimmiten uhreina ovat henkilöt, joilla on liian paljon Syndikaatille vaarallista tietoa paranormaaleista ilmiöistä tai Yhdysvaltain hallituksen salaisuuksista.


title: Tupakkamies

text: Suurin osa Tupakkamiehen menneisyyttä koskevista tiedoista kerrottiin jaksossa "Tupakkamiehen tarina" ("Musings of a Cigarrette Smoking Man"). Jakson mukaan Tupakkamies syntyi Louisianan osavaltion pääkaupungissa Baton Rougessa vuonna 1940. Hänen isänsä oli kommunisti, jota syytettiin vakoilusta ja joka teloitettiin sähkötuolissa. Pian tämän jälkeen äiti menehtyi keuhkosyöpään, ja nuori Tupakkamies joutui orpokotiin. Hänellä ei ollut lapsuudessaan ystäviä, ja niinpä hän vietti vapaa-aikaansa lukien kirjallisuutta, minkä vuoksi hän halusi aikuisena kirjailijaksi. Saatuaan myönteisen julkaisupäätöksen eräälle kirjalleen hän oli jättää eroanomuksensa, lopettaa tupakanpolton ja antautua kirjalliselle uralle, mutta pettyi ja perui päätöksensä kun teos julkaistiinkin vain jatkosarjana pornoaiheisessa aikakauslehdessä.


title: Tupakkamies

text: Joko 1950-luvun loppupuolella tai 1960-luvun alussa hän liittyi Yhdysvaltain armeijaan, ja kohosi armeijan arvoasteikossa aina kapteeniksi asti. Armeija-aikanaan hän ystävystyi Fox Mulderin William-isän kanssa. Armeijassa palvellessaan Tupakkamiehen oli väitetty osallistuneen muiden muassa diktaattori Rafael Leónidas Trujillon ja itsenäisyystaistelija Patrice Lumumban salamurhiin sekä Sikojenlahden maihinnousuussa toimineiden vastavallankumouksellisten koulutukseen. Jossakin vaiheessa hänet värvättiin CIA:n agentiksi.


title: Tupakkamies

text: Kokemuksensa vuoksi hän sai vuonna 1962 kenraali Francisilta käskyn salamurhata Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy. Tupakkamieheltä meni kokonainen vuosi salamurhan suunnitteluun, mutta lopulta vuonna 1963 hän onnistui murhaamaan presidentin. Hän oli myös läsnä Texas Theatre -elokuvateatterissa, kun Lee Harvey Oswald (jonka Tupakkamies oli värvännyt "syntipukiksi") joutui poliisien pidättämäksi syytettynä presidentin salamurhasta. Tupakkamies otti Oswaldin tyhjältä istuimelta savukeaskin ja poltti ensimmäisen tupakkansa.


title: Tupakkamies

text: Seuraavien vuosien aikana Tupakkamies värvättiin Syndikaatin jäseneksi ja suoritti joukon uusia tehtäviä. Uransa aikana hän muun muassa murhasi Martin Luther Kingin, kidnappasi Vladislav Tretjakin ja muokkasi Super Bowlia siten, ettei Buffalo Bills voisi ikinä voittaa mestaruutta. Tupakkamiehellä oli myös yhteyksiä esimerkiksi J. Edgar Hooveriin ja Saddam Husseiniin.


title: Tupakkamies

text: "Salaisien kansioiden" pilottijaksossa "Punaiset pisteet" Tupakkamies nähtiin ensi kerran FBI:n jaostonjohtajan Scott Blevinsin toimistossa, kun Blevins kutsui luokseensa erikoisagentti Dana Scullyn ja kertoi tälle Fox Mulderista ja X-arkistoista. Jakson loppukohtauksessa Tupakkamies vie Mulderin ja Scullyn löytämän avaruusolentojen metalliesineen Pentagonissa sijaitsevan valtaisan varastohuoneen arkiston kätköihin.


title: Tupakkamies

text: Tupakkamies oli vastuussa siitä, että jaksossa "Duane Barry – vainottu" ("Ascension") Alex Krycek lähetettiin FBI:n agentiksi naamioituneena vakoilemaan Mulderia. Hän oli myös vastuussa vainoharhaisuudesta kärsineen entisen FBI-agentin Duany Barryn kuolemasta, joskin Barryn tappoi Krycek. Hän oli myös sekaantunut siihen, että Barry oli kidnapannut Scullyn ja luovuttanut tämän avaruusolennoille ihmiskokeita varten.


title: Tupakkamies

text: Jaksossa "Talita kuum!" ("Talitha Cumi") paljastuu Fox Mulderin Teena-äidin läheiseksi ystäväksi. Tästä lähtien sarjassa aletaan vihjailla, että Tupakkamies oli joko Fox tai Samantha Mulderin biologinen isä. Samassa jaksossa myös kerrotaan, että pitkäaikaisen tupakoinnin vuoksi Tupakkamiehellä on vakava keuhkosyöpä. Jakson "Potilas X" ("Patient X") mukaan Tupakkamiehellä on Jeffrey Spender -niminen poika, jonka hän sai avioliitosta Cassandra Spenderin kanssa. Vaikka Tupakkamies ammutaankin jakson "Paluu 2/2" ("Redux II") lopussa ja hänen uskotaan menehtyneen, hän tekee paluun jaksossa "Punaista ja mustaa" ("The Red and the Black").


title: Tupakkamies

text: Jaksossa "Yksi poika" ("One Son") Tupakkamies pettää Syndikaatin jäsenet ja antaa muukalaiskapinallisten surmata nämä. Kuolonuhrien joukossa on myös Cassandra Spender. Jaksossa "Sielunmessu" ("Requiem") Alex Krecyk työntää pyörätuolissa istuvan, keuhkosyövän heikentämän Tupakkamiehen alas portaista. Tupakkamiehen uskotaan vihdoinkin kuolleen, kunnes hän tekee paluun "Salaisien kansioiden" viimeisessä jaksossa "Totuus" ("The Truth"). Siinä hän paljastaa Fox Mulderille ja Dana Scullylle, että avaruusolennot valloittavat Maapallon ja hävittävät ihmiskunnan 22. joulukuuta 2012. Hetkeä myöhemmin salaperäiset, mustaksi värjätyt helikopterit ilmestyvät ja aloittavat pommituksen, joka tuhoaa Tupakkamiehen piilopaikkana toimineen pueblon. Tupakkamies kuolee lopullisesti valtaisassa räjähdyksessä.


title: Saloinen

text: Saloinen (), aik. Salo Ol. (ei tule sekoittaa Varsinais-Suomessa sijaitsevaan samannimiseen kaupunkiin), oli Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Saloisten kunta liitettiin 1973 Raaheen. Salo oli yksi Pohjanmaan vanhoista emäpitäjistä, Salon seurakunta perustettiin 1300-luvun alkupuolella. Saloisten pyhän Olavin kirkko tiilestä on vuodelta 1932 (rakennusmestari Pekka Karvonen). Paikalla aiemmin sijainnut keskiaikainen puukirkko paloi vuonna 1930.


title: Saloinen

text: Saloisissa sijaitsee SSAB:n Raahen Terästehdas.


title: Saloinen

text: Saloinen eli vanha Salo sijaitsee Pohjanlahden rannalla, Raahen kaupungin eteläpuolella. Saloinen eroaa monista muista Pohjanmaan rannikkopitäjistä siten, että se ei ole syntynyt jokisuuhun tai joen varrelle, vaan sen läpi virtaa vain kaksi pienempää jokea, Piehinkijoki alueen eteläosassa sekä Haapajoki Piehingin ja Kirkonkylän välissä. Saloinen on syntynyt alueella keskiajalla sijainneen hyvän satamapaikan ympärille. Toinen eroavaisuus Saloisten luonnossa naapurikuntiin verrattuna on mäkisyys. Saloisissa ei ole niin tasaista kuin esimerkiksi Kalajoella tai Limingassa. Saloisista löytyy myös muutama matala vaara, muun muassa Laivavaara, Ukkovaara ja Pirttivaara. Alueen suurin järvi on Haapajärven tekoallas, joka laajennettiin ja padottiin aikoinaan Rautaruukin tarpeisiin. Sisämaassa, sydänmailla eli vaaroilla on edelleen laajoja asumattomia erämaita. Asutus on perinteisesti keskittynyt rannikolle sekä myöhemmin Piehinki- ja Haapajokivarteen. Maankohoaminen on muuttanut vuosisatojen kuluessa maisemaa. Kirkonkylä eli Salonkylä joka aikoinaan perustettiin suuren lahden rannalle saloon eli suureen saareen jonka kapea kannas yhdisti mantereeseen on nykyisin Salonlahden kuivuttua melkein sisämaan kylä.


title: Saloinen

text: Salo on yksi Pohjanmaan vanhoista emäpitäjistä. Itsenäinen kirkkopitäjä siitä tuli vuonna 1413. Kirkkopitäjä ulottui etelässä Kalajoen ja Lestijoen välillä olevaan Siiponjokeen asti. Hailuodon saari luettiin myös Saloon kuuluvaksi. Idässä Salo ulottui pitkälle sisämaahan aina Oulujärvelle asti. Tarkkaa itärajaa ei ollut pitäjälle tässä vaiheessa vielä määritelty. Hallintopitäjänä Salosta käytettiin aluksi nimeä Ranta. Rannan hallintopitäjä perustettiin vuonna 1407.


title: Saloinen

text: Eränkäynnillä oli tärkeä asema vielä keskiajan salolaisten elämässä. Asukkaat metsästivät ja kalastivat. Salo tunnettiin myös markkinapaikkana, pitäjän nimikkopyhimyksen Pyhän Olavin messun yhteydessä 29. heinäkuuta järjestettiin jokavuotiset Olavinpäivänmarkkinat. Keskiajan saloislaiset olivat myös merenkulkijoita, jotka purjehtivat muun muassa Tukholmaan.


title: Saloinen

text: 1500-luvun aikana asutus keskiaikaisen Salon emäpitäjän eteläosien jokilaaksoissa oli kasvanut niin paljon, että siitä erotettiin osia aluksi kappeliseurakunniksi ja myöhemmin itsenäisiksi pitäjiksi. Kalajoki itsenäistyi pitäjäksi vuonna 1540 ja Pyhäjoki vuonna 1568. Uudenajan alussa Salon kirkkopitäjään kuului näin ollen nykyisen Saloisten ja Siikajoen välinen rannikko mukaan lukien Hailuoto, joka itsenäistyi ilmeisesti 1590-luvulla. Idässä pitäjä rajoittui Oulujärven erämaapitäjään eli Paltamoon. 1500-luvun aikana Pohjanmaan suurten jokien latvoille siirtyi savolaisia uudisasukkaita. Salossa tämä koski lähinnä Siikajoen yläjuoksua, jota sen tähden nimitetään myös Siikasavoksi.


title: Saloinen

text: Salon alueen suurin mullistus 1600-luvulla oli kaupungin perustaminen. Salon kaupungin perusti kreivi Pietari Brahe vuonna 1649. Vuonna 1652 Salon kaupunki sekä myös pitäjä siirtyivät osaksi Pietari Brahen omistamaa Kajaanin vapaaherrakuntaa. Kaupunki nimettiin tässä yhteydessä perustajansa mukaan Raaheksi (Brahestad). Vuonna 1689 Siikajoesta muodostettiin oma pitäjänsä, johon kuului koko Siikajokilaakso. Seuraavana vuonna muodostettiin Raahen-Salon seurakunta, jonka emäseurakunnaksi tuli kaupunkiseurakunta, joka sisälsi myös Pattijoen, Olkijoen, Savolahden ja Palon. Kappeliseurakunniksi tulivat Salo ja Vihanti.


title: Saloinen

text: 1800-luku alkoi sotaisasti, kun Ruotsi ja Venäjä taistelivat Suomen sodassa vuosina 1808-1809. Marraskuun 16. päivänä neuvoteltiin Salon pappilassa aselevosta, 19. päivänä neuvotteluja jatkettiin Olkijoella Lassilan talossa, jossa seuraavana päivänä allekirjoitettiin aseleposopimus.


title: Saloinen

text: Kirkollinen ja maallinen hallinto erotettiin maalaispitäjissä vuoden 1865 kunnallisasetuksella. Tässä yhteydessä vanha Salon pitäjä jaettiin Salon kappeliseurakuntaan (myöhemmin Saloinen), joka käsitti aluksi vain Salon ja Piehingin maakirjakylät, Salon emäseurakuntaan (myöhemmin Pattijoki), joka käsitti Pattijoen, Savolahden, Palon ja Olkijoen kylät, Vihantiin, johon kuuluivat Vihannin, Alpuan ja Ilveskorven kylät. Seuraavaksi ruvettiin jakamaan Raahen-Salon kirkkoherrakuntaa.


title: Saloinen

text: Oulun läänin ensimmäinen kansakoulu, Savolahden kansakoulu aloitti toimintansa 1. syyskuuta 1870.


title: Saloinen

text: Loppiaispäivänä 1930 Salon keskiaikainen Pyhän Olavin puukirkko, joka yli 400 vuotta oli palvellut seurakuntalaisia, paloi muutamassa tunnissa perustuksiaan myöten. Saloisissa rakennettiin 1960-luvulla Rautaruukin terästehdas. Otanmäki Oy oli alkanut sen suunnittelun jo 1950-luvulla. Pitkän väännön jälkeen tehdas päätettiin sijoittaa Saloisten Rojuniemeen, ja tehtaan nimeksi tuli Rautaruukki Oy. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1961. Saloinen liitettiin Raaheen vuoden 1973 alussa. Liitoksen taustalla oli Rautaruukin perustaminen Saloisiin. Liitoksesta oli puhuttu jo 1950-luvun lopulla, jolloin Saloisissa oli kuitenkin päätetty pyrkiä lykkäämään liitosta mahdollisimman pitkälle. Terästehdas hankkeen toteuduttua asia tuli uudelleen ajankohtaiseksi.


title: Saloinen

text: Saloisten seurakunta jatkoi kuntaliitoksen jälkeen toimintaansa edelleen omana kirkkoherrakuntanaan. Talouden hoito oli kuitenkin nyt yhteinen Raahen kanssa, minkä takia muodostettiin Raahen seurakuntayhtymä. Pattijoen kunnan liityttyä Raaheen myös Pattijoki tuli mukaan seurakuntayhtymään. Oman kirkkoherran ja kirkkoherrakunnan saloistelaiset menettivät vuonna 2007, jolloin Saloinen ja Pattijoki liitettiin Raahen seurakuntaan.


title: Saloinen

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Saloisten väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Saloinen

text: Vuonna 1912 Pattijoesta liitettiin Saloisiin alue, jossa oli 623 asukasta.


title: Saloinen

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Saloisten ainoa taajama oli kirkonkylä, jossa oli 1 327 asukasta vuonna 1960 ja 2 330 asukasta vuonna 1970. Lisäksi Raahen keskustaajama ulottui vuonna 1970 osittain, 144 asukkaan verran Saloisten puolelle.


title: Saloinen

text: Nykyajan Saloisissa iso osa asukkaista, varsinkin kirkonkylällä ja sen naapurikylillä, saa toimeentulonsa teollisuudesta. Tärkein työnantaja on oman kylän terästehdas eli Rautaruukki, joka nykyisin tunnetaan nimellä Ruukki. (Nykyään ssab) Paljon käydään töissä myös Raahen kaupungissa. Maa- ja metsätalous on edelleen tärkeä elinkeino erityisesti pienemmillä kylillä. 1970-luvulta alkaen on lakkautettu monia tiloja, toisaalta varsinkin viime aikoina jäljelle jääneitä on laajennettu. Kuntaliitoksen myötä Saloisista on vähitellen hävinnyt iso osa kunnan tarjoamista palveluista muun muassa kunnanvirasto, kirjasto, lukio, moni koulu on lakkautettu, myös Kirkonkylän ala-aste ja viimeksi terveysasema. Seurakunnan palvelut ovat säilyneet paremmin muun muassa seurakuntakoti on peruskorjattu ja laajennettu. Saloisten asukasluku on pysynyt 2000-luvulla varsin vakaana. Nykypäivän saloislainen asuu yleensä omakotitalossa, rivitaloja on vain muutamia Kirkonkylällä eli Salonkylällä ja Savolahdessa, Ollinsaaressa on kerrostaloalue, myös Satamakankaalla on muutama kerrostalo. Kyläyhdistystoiminta on viime aikoina ollut vilkasta ja tuloksellista, Haapajoki-Arkkukari valittiin vuonna 2007 Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi.


title: Saloinen

text: Raahen Laivakankaalla sijaitsee kultakaivos. Kultakaivos oli Nordic Mines Oy:n omistuksessa, kunnes sen toiminta lopetettiin. Kaivos ei ole enää toiminnassa, mutta kaivannot ja infrastruktuuri ovat edelleen tallella Mattilanperällä.