title: Esko Helle

text: Helle valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta vuonna 1958. Hän aloitti opinnot Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa vuonna 1961 ja toimi opiskeluaikanaan Akateemisessa Sosialistiseurassa. Helle valmistui hammaslääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1966 ja työskenteli hammaslääkärinä Hämeenkyrössä 1966–1973 sekä Janakkalassa 1973–1983.


title: Esko Helle

text: Politiikasta Helle kiinnostui jo koululaisena SKDL:ssä toimineen isänsä kautta. Hän oli SKDL:n ehdokas vuoden 1960 kunnallisvaaleissa. Eduskuntaan Helle nousi vuoden 1983 vaaleissa kuudennella yrittämällä Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän lukeutui SKDL:n sosialisteihin ja korosti liiton itsenäisyyttä SKP:stä. Helle oli SKDL:n puheenjohtaja vuosina 1985–1988, jolloin puolueen sisäiset ristiriidat kärjistyivät ja SKP:n vähemmistö erotettiin puolueesta sekä eduskuntaryhmästä. Hän kertoi myöhemmin, ettei viihtynyt tehtävässä. Kansanedustajana Helle erikoistui ulkopolitiikkaan ja perustuslakiin.


title: Esko Helle

text: Helle kuului Janakkalan kunnanvaltuustoon yhtämittaisesti vuodesta 1977 kuolemaansa asti ja sitä ennen Hämeenkyrön valtuustoon 1969–1973. Presidentin valitsijamieheksi Helle valittiin SKDL:n listalta vaaleissa 1978 ja Liike 88:n listalta 1988.


title: Esko Helle

text: Helle harrasti historiaa. Lisäksi hän osallistui Iijokisoutuun vuosina 1983–2013 kahta kertaa lukuun ottamatta.


title: Esko Helle

text: Tammikuussa 2014 Helle menehtyi 75-vuotiaana syöpään hämeenlinnalaisessa saattohoitokodissa.


title: Kemerovo

text: Kemerovo (venäjäksi Кемерово) on Kemerovon alueen pääkaupunki Tomin ja Iskitimin yhtymäkohdassa Keski-Siperiassa Venäjällä. Matkaa Venäjän pääkaupunkiin kertyy 3 482 kilometriä.


title: Kemerovo

text: Nykyisen Kemerovon kaupungin alueella on ollut useita asutuskeskuksia historian saatossa. Vuonna 1657 perustettiin "Verhotomski"-niminen asutus Tomskin ja Kuznetskin linnoituksen välisen tien varteen. Vuonna 1701 perustettiin "Štšeglovo"-niminen kylä Tomin rannalle. Kemerovon kylä perustettiin 1734. Vuonna 1859 alueella oli seitsemän kylää: "Štšeglovka, Kemerovo, Jevseevo, Krasni Jar, Kur-Iskitim, Davjdovo ja Borovaja". Ensimmäiset kivihiililöydöt tehtiin 1721 ja ensimmäiset kaivokset perustettiin 1907. Ensimmäinen kemianteollisuuslaitos perustettiin 1916.


title: Kemerovo

text: Rautatieyhteyden valmistumisella oli suuri merkitys alueen teollisuuden kehittymiselle. Štšeglovosta tuli kaupunki 1918, johon myös Kemerovon kylä liitettiin. Vuonna 1932 Štšeglovo nimettiin Kemerovoksi. Kemerovon alueen pääkaupunki siitä tuli 1943.


title: Kemerovo

text: Kemerovossa vallitsee mannerilmasto. Tammikuun keskilämpötila on - 18 °C ja heinäkuun + 20 °C. Vuotuinen sademäärä on vähäinen, noin 420 mm.


title: Kemerovo

text: Kemerovo sijaitsee Kuznetskin teollisuusalueella ja on merkittävä teollisuuskeskus. Kaupungin teollistuminen tapahtui neuvostoaikana. Kaupungissa on laajamittaista kemianteollisuutta ja kaupungin ympäristöstä louhitaan kivihiiltä. Neuvostoliiton romahduksen jälkeen kaupungin teollisuus on taantunut ja työttömyys kasvanut. Kaupungista johtaa rautatie Siperian radalle ja Novokuznetskiin.


title: Kemerovo

text: Kemerovossa on viisi korkean asteen oppilaitosta: Kemerovon yliopisto (perustettu 1973), Kuzbassin teknillinen yliopisto, Kemerovon lääketieteellinen akatemia, Kemerovon taideakatemia ja Kemerovon maatalousinstituutti.


title: Kemerovo

text:
Jääpallo on Kemerovossa hyvin suosittua. Kemerovolaisseura Kuzbass pelaa Venäjän jääpallon superliigassa ja joukkue kuuluu maan parhaimpiin. Kuzbassin otteluissa on parhaimmillaan yli 25 000 katsojaa.
Kemerovossa pelattiin jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2007.


title: Kemerovo

text: Suomen lentopallomaajoukkueen valmentaja Tuomas Sammelvuo valmentaa Venäjän Superliigan parhaisiin kuuluvaa Kuzbass Kemerovo -joukkuetta.


title: Rooman sotahistoria

text:
Rooman sotahistoria koostuu voimakkaasta laajenemisvaiheesta koko Välimeren alueelle ajanlaskun alkupuolelle mennessä, rajojen säilyttämiseen tähtäävästä toiminnasta seuraavina vuosisatoina ja lopulta asteittaisesta vetäytymisestä ulkoisten uhkien kasvaessa ja valtakunnan painopisteen siirtyessä. Rooma oli militaristinen kulttuuri, jossa armeija näytteli aina keskeistä osaa kaikilla yhteiskunnan alueilla.
Rooman vallan näkyvin merkki provinsseissa oli usein sen armeija. Se oli Rooman politiikan toteuttaja, mutta myös politiikan luoja ja keisarintekijä. Se toimi tärkeänä sosiaalisen nousun väylänä ja roomalaistamisen työkaluna. Armeija kehittyi vähitellen Välimeren alueen mahtavimmaksi sotilasmahdiksi, kun tarpeen vaatiessa kootuista sotajoukoista siirryttiin ammattiarmeijaan Gaius Mariuksen uudistusten yhteydessä n. 100 eaa. Lopulta syntyi legioona, n. 6 000 miehen hyvin järjestäytynyt yksikkö.


title: Reijo Käkelä

text: Reijo Kalevi Käkelä (s. 2. elokuuta 1943 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) pääsihteeri (1984–1988) sekä yhdeksäs ja viimeinen puheenjohtaja (1988–1990).


title: Reijo Käkelä

text: Käkelä oli aktiivisesti mukana 1980-luvun lopun suunnitelmissa Vasemmistoliiton perustamiseksi. Hän kuitenkin jätti projektin jo ennen puolueen perustamista ja siirtyi Suomen sosialidemokraattiseen puolueeseen.


title: Reijo Käkelä

text: Käkelä kuului 1980-luvun puolivälissä myös Suomen kommunistisen puolueen poliittiseen toimikuntaan. Hän liittyi puolueeseen vuonna 1971.


title: Reijo Käkelä

text: Koulutukseltaan Käkelä on teologian kandidaatti. Hän on toiminut opetusministeriössä erikoistutkijana (1972–1984), neuvottelevana virkamiehenä (1990–1991) ja kulttuuriasiainneuvoksena (1991–). Hänen puolisonsa oli lastenkirjailija Kaarina Helakisa.


title: Mary Leakey

text: Mary Leakey (o.s. Nicol, 6. helmikuuta 1913, Lontoo – 9. joulukuuta 1996) oli brittiläinen antropologi. Hänen tutkimusryhmänsä löysi ensimmäisen fossiilisen homininin kallon Rusingan saarelta. Suurimman osan urastaan hän työskenteli miehensä Louis Leakeyn kanssa Olduvain rotkossa kaivaen esiin varhaisten homininien työkaluja ja fossiileja. Hän myös löysi Laetolin jalanjäljet. Näistä pystyssä kävelevien kolmen hominin jäljistä saatiin vanhin tieto hominien käyttäytymisestä.


title: Mary Leakey

text: Mary Leakeyn isä oli taidemaalari ja perhe muutti usein vieraillen myös Italiassa ja Ranskassa. Vähän myöhemmin perhe muuttikin Dordogneen Ranskaan. Läheisessä Cabreret’ssa Abbe Lemozi johti kaivauksia ja nuori Mary kiinnostui esihistoriasta. Isän kuoltua 1926 Mary kävi katolista luostarikoulua, muttei viihtynyt siellä ja hänet erotettiin koulusta useasti. Koulun jälkeen hän kävi arkeologian ja geologian luennoilla Lontoon yliopistossa. Uransa hän aloitti kuvittamalla Gertrude Canton-Thompsonin kirjan "The Desert Fayoum". Dr. Canton-Thompsonin kautta hän tutustui Louis Leakeyyn. Tämä näytti Maryn piirroksia Louisille, joka pyysi Maryä kuvittamaan myös oman kirjansa "Adam’s Ancestors" (Aatamin esi-isät). He menivät naimisiin 1936 ja saivat kolme poikaa: Jonathan (1940), Richard (1944) ja Philip (1948).


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Suomalaiset eurokolikot ovat Suomelle lyötyjä eurokolikoita. Eurokolikoissa arvopuoli (klaava) on kaikissa euromaissa samanlainen, mutta tunnuspuolen (kruuna) jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen.


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Suomen kansallisen puolen ovat suunnitelleet:


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Vuosien 1999-2006 kolikoiden kansallisella puolella on pieni "M"-kirjain (katso sapelin kahvan alle), joka tulee rahat lyöneen Suomen Rahapajan toimitusjohtajan Raimo Makkosen sukunimen ensimmäisestä kirjaimesta. Tätä merkintää kutsutaan "rahamestarin merkiksi". Vuodesta 2007 lyödyissä eurokolikoissa alettiin käyttää M-kirjaimen sijaan Rahapajan liikemerkkiä (runsaudensarvi josta tulee ulos kolikoita) ja kolikkoihin lisättiin Suomen maatunnus FI. Vuonna 2008 Rahapajan liikemerkki siirrettiin kolikon reunasta keskemmälle kolikkoa. Vuodesta 2011 alkaen Rahapajan liikemerkki muuttui (leijonavaakuna ympyrän sisällä).


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Suomalaisia yhden ja kahden sentin kolikoita on lyöty suurehkoja määriä etupäässä keräilijöitä varten. Niitä ei Suomessa juuri tarvita maksuvälineinä, koska Suomessa, toisin kuin useimmissa muissa euromaissa, käteismaksut pyöristetään viidellä jaolliseen senttimäärään.


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Suomessa liikkeelle laskettujen euroarvoisten käyttökolikoiden lyöntimäärät, miljoonaa kappaletta


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Vuodesta 2004 lähtien on euroalueella laskettu liikkeelle kansallisia erikoiskaksieuroisia juhlistamaan henkilöitä tai tapahtumia. Erikoisrahat ovat käypää valuuttaa koko euroalueella. Suomi on laskenut liikkeelle kahden euron erikoisrahan vuosittain. Euromääräiset erikoisrahat julkaistaan EU:n lehdessä.


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Suomi julkaisee euroarvoisia juhlarahoja. Tyypillisesti joka vuosi liikkeelle lasketaan perusmetallinen 5 €:n kolikko, kaksi hopeista 10 €:n kolikkoa ja kultainen kolikko. Kultaisten juhlarahojen nimellisarvo on ollut 20 €, 50 € tai 100 €.


title: Suomalaiset eurokolikot

text: Luettelo julkaistuista juhlarahoista on Rahapajan sivuilla .


title: Heinkel He 178

text: Heinkel He 178 oli saksalainen, toisen maailmansodan aikainen, Heinkel Flugzeugwerken kehittämä maailman ensimmäinen suihkukoneen prototyyppi.


title: Heinkel He 178

text: Heinkel Flugzeugwerke rahoitti Hans Joachim Pabst von Ohainin tekemää suihkuvoimalaitetutkimusta 1930-luvun alussa. Syyskuussa 1937 Heinkelin tehtaalla Rostockissa koekäytettiin ensimmäistä saksalaista suihkuturbiinia. Siitä kehitettiin HeS 3-moottori, jonka työntövoima oli noin 4 500 Newtonia. Heinkelillä työskennellyt lentokoneinsinööri Sigfried Gunther suunnitteli koelentokoneen, jossa uutta moottorityyppiä kokeiltiin. Heinkel He 178 -mallinimen saanut prototyyppi lensi ensi kerran 27. elokuuta 1939 koelentäjä Erich Warsitzin ohjaamana.


title: Heinkel He 178

text: Kone esiteltiin "Reichsluftfahrtministerium"ia () johtaneille Ernst Udetille ja Erhard Milchille 1. marraskuuta 1939, mutta parhaita mäntämoottorikoneita hitaampana se ei herättänyt heissä kiinnostusta. Heinkelin tehdas oli valtiojohtoisessa järjestelmässä valittu valmistamaan ja kehittämään vain pommikoneita, ja osittain tästä syystä Heinkelin myöhemmin kehittämä He 280 ei päässyt sarjatuotantoon.


title: Heinkel He 178

text: Prototyyppi sijoitettiin koelentojen jälkeen Deutsches Technikmuseumiin Berliiniin, jossa se tuhoutui liittoutuneiden ilmahyökkäyksessä vuonna 1943.


title: Pitkäsilta

text: Pitkäsilta () on Helsingissä sijaitseva silta, joka ylittää Kaisaniemenlahden yhdistäen Kruununhaan ja Hakaniemen. Sillalta etelään johtaa Unioninkatu ja pohjoiseen Siltasaarenkatu. Nykyinen kivirakenteinen silta valmistui vuonna 1912 ja se on järjestyksessään viides paikalle rakennettu silta. Pitkäsillan nimi juontaa aikaan ennen 1800-luvun loppua, jolloin nykyisen Siltasaaren alue vielä oli saari. Tuolloin saareen johti kaksi siltaa, joista nykyisen Pitkäsillan kohdalla kulkenut oli pidempi.


title: Pitkäsilta

text: Maantie Helsingistä Hämeeseen ja Itä-Uudellemaalle alkoi 1640-luvulla nykyisen Senaatintorin tienoilta. Pitkäsilta oli kaupungin rajalla: Helsingin pohjoinen eli Hämeen tulli oli Pitkänsillan eteläpuolella. Ensimmäinen Kaisaniemenlahden ylittävä silta valmistui vuonna 1651. Tuolloin nykyisen Siltasaaren alue muodostui kolmesta saaresta, joista silta rakennettiin kulkevaksi Isoon Hiirisaareen. Pohjoisempana kulkevalle Hämeentielle johti lyhyempi Pikkusilta (eli Sipoonsilta) nykyisen Hakaniementorin poikki kulkeneen salmen yli, kunnes salmi 1890-luvulla täytettiin.


title: Pitkäsilta

text: Perääntyvät Ruotsin armeijan joukot polttivat puisen Pitkänsillan kahdesti: isonvihan aikana Helsingin taistelun yhteydessä vuonna 1713 ja pikkuvihan aikana vuonna 1742; silta rakennettiin molemmilla kerroilla uudelleen. Venäjän vallan aikana siltaa korjattiin useita kertoja, kunnes se uusittiin vuonna 1832. Uusi silta linjattiin nykyiselle paikalleen Unioninkadun jatkeeksi ja samalla saaret nimettiin Siltasaariksi. Tämän järjestyksessä kolmannen Pitkänsillan rakentamisen myötä Hämeen tulli siirrettiin sillan pohjoispuolelle.


title: Pitkäsilta

text: Yhdeksän metriä leveää puusiltaa korjattiin vuonna 1890 leventämällä se 10,6-metriseksi. Liikennemäärä sillalla oli kasvanut asutuksen levittyä 1870-luvulta lähtien Kallioon ja Sörnäisiin ja puisen sillan korjaukset häiritsivät pahasti liikennettä. Kaupunki aloitti uuden kestävämmän sillan suunnittelun vuonna 1899. Siltahanke oli kaikkinensa monipolvinen ja keskuttelutti sekä tavallisia kaupunkilaisia että sillanrakennuksen ammattilaisia. Pohdintaa aiheuttivat sillan mitat eli sen pituus, leveys, jänneväli ja alituskorkeus. Rakennusmateriaalivaihtoehdot olivat puu, kivi, teräs ja betoni; myös sillan arkkitehtuuri puhutti. Maineikkaat ulkomaiset urakoitsijat tarjosivat sillan rakennusta sekä betonista että teräksestä. Myös suomalaiset eturivin suunnittelijat tekivät ehdotuksia: vuonna 1901 kaupunki sai arkkitehti Bertel Jungin ja insinööri Gunnar Lindqvistin ehdotuksen graniittisesta kolminivelholvisillasta, jossa olisi ollut 50 metrin jänneväli. Sillan molempiin päihin oli suunniteltu rakennettavaksi näyttävät portaalit kansallisromantteen tyyliin. Kaupunki päätyi vuonna 1901 rakentamaan sittenkin vielä puusillan, joka valmistui seuraavana vuonna. Tätä neljättä puusiltaa jouduttiin korjaamaan alituiseen ja sillan uusiminen tuli esille jo vuonna 1907.


title: Pitkäsilta

text: Uuden sillan rakentamiseksi perustettu komitea suositti graniittisiltaa, teräsbetonisiltojen kylmän- ja kosteudenkestokykyä vielä epäiltiin. Graniittisillasta teetettiin kolme vaihtoehtoista suunnitelmaa. Valituksi tuli vaihtoehto, jossa sillan leveys on 22 metriä ja sillassa on kolme vapaalta aukoltaan 16-metristä holvia. Sillan kustannusarvio oli 790 000 markkaa.


title: Pitkäsilta

text: Pitkänsillan liikennemääriä tutkitiin vuoden 1910 tammikuussa: päivittäin sillan ylitti 1 800 – 2 000 hevoskuormaa ja 27 000 – 29 000 jalankulkijaa. Suunnittelussa oli päämääränä saada silta sopimaan hyvin ympäristöönsä ja siitä tehtiin olemukseltaan linjakkaan yksinkertainen. Ainoat koriste-elementit ovat sillan kaksitoista jykevää ukkopylvästä, joiden kiviin on hakattu Helsingin kaupungin vaakunat. Vaakuna on myös pienissä pystykivissä sillan kaiteessa.


title: Pitkäsilta

text: Silta on suunniteltu kaupungin rakennuskonttorissa. Rakennustyö aloitettiin vuonna 1910 tekemällä väliaikainen silta rakennustyön ajan kulkuväyläksi. Varsinainen uuden sillan rakennustyö alkoi vuonna 1911, ja se valmistui seuraavana vuonna ja avattiin liikenteelle marras–joulukuun vaihteessa 1912. Sillan suunnitteli arkkitehti Runar Eklund. Pitkänsillan kivet louhittiin nykyisen Länsisataman alueella sijainneelta Saukon saarelta. Silta tuli maksamaan suunniteltua enemmän, 910 000 markkaa.


title: Pitkäsilta

text: Sillan maa- ja välituet on perustettu kallion varaan teräsbetonisin anturoin. Sillan molemmissa päissä olevat kaarevat siipimuurit perustettiin aikoinaan hirsiarinan ja puupaalujen varaan. Muutoin silta on kestänyt ryhdissään, mutta siipimuurien puuperustukset lahosivat ja muurit painuivat. Siipimuurien perustus korjattiin teräksisillä porapaaluilla tuetuilla teräsbetonilaatoilla. Pitkäsilta on kestänyt hyvin myös kaksi sotaa, mutta sen rakenteissa on edelleen nähtävissä jälkiä, jotka ovat peräisin sisällissodan aikaisesta Helsingin taistelusta ja jatkosodan ilmapommituksista.


title: Pitkäsilta

text: Nykyinen Pitkäsilta erotti valmistuessaan Helsingin kantakaupungin Siltasaaresta, Hakaniemestä ja Kallion työläiskaupunginosasta, joissa myös suomalaisen työväenliikkeen johtavien järjestöjen päämajat sijaitsivat. Tämän vuoksi sitä pidettiin pitkään symbolisena rajana porvarien ja työläisten välillä. Lisäksi poliittiseen kielenkäyttöön on vakiintunut termi ”Pitkänsillan ylittämisestä”, jolla viitataan oikeisto–vasemmisto-rajan ylittäviin kompromisseihin.


title: Sairaanvoitelu

text: Sairaanvoitelu (, , myös rukousöljypalvelus) on ortodoksisen kirkon mysteerio eli sakramentti. Siitä käytetään myös läntistä perintöä olevaa nimitystä "sairaanvoitelu" sekä nimitystä "öljypyhitys". Mysteeriossa pyydetään öljyllä voitelemalla Jumalalta syntien anteeksi antoa sekä sairauksien paranemista.


title: Sairaanvoitelu

text: Sairaanvoitelu ei ole sama kuin katolisen kirkon aiempi ns. viimeinen voitelu eli kuoleman mysteerio; ortodoksinen sairaanvoitelu on elämän ja parannuksen mysteerio. Mysteeriossa ihmiseen välittyy Jumalan parantava armo Pyhän Hengen siunaaman öljyn kautta.


title: Sairaanvoitelu

text: Mysteerio muodostuu rukouksista sakramenttiin osallistuvan puolesta, öljyn pyhityksestä ja varsinaisesta tapahtumasta, öljyllä voitelusta. Vanhan käytännön mukaisesti toimitukseen pitäisi osallistua seitsemän pappia, mutta nykyään se etenkin Suomessa, jossa ortodoksien ja etenkin pappien lukumäärä on vähäinen, toimitetaan vain yhden papin toimituksena.


title: Sairaanvoitelu

text: Mysteerio voidaan toimittaa yleisenä eli kaikille halukkaille ortodokseille, jotka kirkossa siihen haluavat osallistua, olivatpa sairaita tai eivät sekä yksityisenä, jolloin osallistujan oletetaan olevan jollain tapaa todella sairas.


title: Sairaanvoitelu

text: Läntisenä lainana mysteerioon on nykyisin liitetty osallistuminen katumuksen mysteerioon, jolla näin viitataan viimeiseen voiteluun. Tämä tapa ei enää ole suositeltava yleisenä käytäntönä.


title: Sairaanvoitelu

text: Erityisesti suuren paaston aikana toimitettavat yleiset sairaanvoitelut suoritetaan kirkossa, mutta yksityinen voidaan suorittaa myös muualla esimerkiksi kodissa tai vaikka sairaalassa.


title: Ihosyöpä

text: Ihosyöpä tarkoittaa ihosoluista lähtöisin olevaa syöpäkasvainta. Se muodostuu yleensä ihon ylimpään kerrokseen eli epidermikseen. Ihosyövän tyyppi riippuu siitä, mistä soluista se on saanut alkunsa. Yleisimmät ihosyövät ovat basaliooma, spinaliooma ja melanooma. Harvinaisempia syöpätyyppejä ovat Kaposin sarkooma, dermatofibrosarkooma ja Merkelin solu -syöpä. Monesti ihosyövällä tarkoitetaan ainoastaan melanoomaa, joka on syöpätyypeistä vaarallisin. Ihosyöpään kuolee vuosittain Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan noin 48 000 ihmistä.


title: Ihosyöpä

text: Basalioomia eli tyvisolusyöpiä tavataan eniten iäkkäillä ihmisillä. Kyseessä on harvoin tappava tauti. Se on yleensä poistettavissa yksinkertaisella iho-operaatiolla.


title: Ihosyöpä

text: Melanooma on melanosyyteistä lähtöisin oleva kasvain, joka jakautuu moniin eri alatyyppeihin. Melanooma voi olla tappava tauti, sillä se lähettää helposti etäpesäkkeitä. Melanooma on yleistynyt rajusti kaikissa valkoihoisen väestön asuttamissa maissa. Esimerkiksi Suomessa todettujen melanoomien määrä on viisinkertaistunut 1950-luvulta nykypäivään. Yleistymisen syinä ovat ihmisten pukeutumisessa ja auringonotossa tapahtuneet muutokset, jotka altistavat aiempaa enemmän auringon säteilylle. Muista ihosyövistä poiketen melanoomaa esiintyy verrattain nuorilla ihmisillä. Melanoomaan tehoaa toisinaan solunsalpaajahoito. Epäilyttävät luomet kannattaa näyttää asiantuntijalle.


title: Ihosyöpä

text: Spinaliooma eli ihon okasolusyöpä () on suhteellisen harvinainen syöpä, mutta sekin on tavallisesti terveyskeskustasolla poistettavissa. Syöpäsolun hallittavuus riippuu pitkälti solun erilaistumisasteesta, jossa telomeerilla on merkittävä osuus.


title: Ihosyöpä

text: Ihosyöpä on huomattava ongelma Australiassa. Ihosyöpään kuolee vuosittain 1 500 australialaista, ja ihosyövän saa elinaikanaan joka toinen australialainen. Vuosittain melanoomaan sairastuu noin 500 ja kuolee noin 120 suomalaista.


title: Ihosyöpä

text: Ihosyövän normaaleja hoitomuotoja ovat yksinkertaiset iho-operaatiot ja solunsalpaajahoidot. Uusina hoitomuotoina on kokeiltu menestyksellisesti kloonattujen valkosolujen käyttöä pitkälle edenneen ihosyövän hoitoon, mutta toistaiseksi hoitoa ei ole testattu kuin yhdellä potilaalla (tilanne vuonna 2008). Kloonatuista valkosoluista toivotaan parannuskeinoa noin neljäsosalle pitkälle edenneistä ihosyövistä.


title: Ihosyöpä

text: Stanfordin yliopiston tutkijat ovat kehittäneet tekoälyä joka pystyy tunnistamaan ihosyövän.


title: Rubtsovsk

text: Rubtsovsk () on teollisuuskaupunki Alei-joen varrella Altain aluepiirissä Etelä-Siperiassa Venäjällä 265 kilometriä Barnaulista lounaaseen. Kaupunki on saanut nimensä uudisasukas Mihail Rubtsovin sukunimestä vuonna 1886 (toisen lähteen mukaan 1887); paikkakunta tunnettiin aluksi nimellä Rubtsova (). Kaupungiksi 1927. Toisen maailmansodan vuosina 1941–1942 kaupunkiin siirrettiin tuotantolaitteistoja Ukrainasta, mikä muodosti perustan Altain traktoritehtaalle sekä useille kemian ja kevyen teollisuuden tuotantolaitokselle. Kaupungin nykynimi on ollut käytössä vuodesta 1942.


title: Rubtsovsk

text: Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 147 002.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Belgianpaimenkoira groenendael (ransk. "Berger belge groenendael", hol. "Groenendaler") on koirarotu. Se on belgianpaimenkoiran neljästä muunnoksesta maailmalla toiseksi suosituin heti tervuerenin jälkeen. Groenendal eroaa muista belgianpaimenkoiran muunnoksista siinä, että sillä on pitkä musta turkki.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Belgianpaimenkoira on keskikokoinen, neliömäinen sekä pystyryhtinen koira. Sen toivottu säkäkorkeus on uroksella 62 cm, nartulla 58 cm, mistä sallitut poikkeamat ovat alle 2 cm ja yli 4 cm ihanne koon. Kallo on pitkä ja kapea, kuono saattaa olla pidempi kuin kallo. Silmät ovat muodoltaan hieman mantelinmuotoiset ja mahdollisimman tummat. Häntä ylettyy vähintään kintereisiin, mieluiten alemmaksi. Levossa häntä riippuu ja liikkeessä häntä nousee, ylittämättä suinkaan vaakatasoa. Hännänpää on lievästi taaksepäin kaartunut levossa ja kaartuu voimmakkaammin liikkeessä. Groenendaelin erityispiirre on pitkä täysin musta turkki.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Belgianpaimenkoirat ovat valppaita ja aktiivisia. Ne ovat erittäin energisiä ja aina valmiita toimintaan. Niillä on kaikki paimen-, suojelu-, vahti- ja palveluskoiran ominaisuudet. Ne ovat eloisia, tarkkaavaisia ja varmaluonteisia, ilman pienintäkään aggressiivisuutta tai pelkoa. Koirissa tosin esiintyy myös vähän hermoston heikkoutta. Jotkut ovat myös siinä mielessä pehmeitä, että muistavat kärsimänsä vääryydet pitkään. Koiran oppivaisuus on kuitenkin huippuluokkaa.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Rotu tarvitsee paljon liikuntaa, sekä aktiviteetteja, mikä omistajan on syytä ottaa huomioon. Groenendael sopii mainiosti agilityyn ja tokoon, mutta niiden vilkkaan luonteen takia omistajan tulee olla kärsivällinen. Se on aktiivisuudestaan huolimatta nykyisin suositumpi näyttely- kuin käyttökoirana, ja runsaan, kauniin karvapeitteensä ansiosta pärjääkin usein paimenkoirien ryhmäkehässä hyvin tervuerenin ohella.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Belgianpaimenkoirat ovat alkujaan lammaskoiria, jotka polveutuvat 1600-luvulla eläneestä mustasta "leveunaari"-paimenkoirasta. Groenendael on nykyisistä muunnoksista ainoa, joka on säilyttänyt alkuperäisen värityksen.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Muunnoksen nimen alkuperästä on olemassa kaksi eri teoriaa. Suositumman mukaan se on saanut nimensä Flanderin Brabantiin kuuluvassa Hoeilaartissa Brysselin lähellä sijaitsevan Château de Groenendael -hotellin mukaan. Hotellin omisti mustien belgianpaimenkoirien kasvattaja herra Nicolas Rose (k. 1898). Groenendael-muunnoksen kantakoiria ovat narttu Petite ja uros Picard d'Uccle, jonka Rose osti eräältä lammaspaimenelta. Näissä kahdessa yksilössä oli vielä selvästi nähtävissa maatiaismaiset leveunaarin piirteet, minkä vuoksi ne muistuttivat myös melko paljon schipperkeä. Toisen teorian mukaan groenendael on saanut nimensä Groenendaelin linnasta, mutta koska "Château de Groenendael" tarkoittaa sananmukaisesti "Groenendaelin linnaa", kyseessä saattaa olla vain hotellin nimeen pohjautuva väärinkäsitys. Molemmat teoriat ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että groenendael on kotoisin Brysselin naapurikunnasta Hoeilaartista.


title: Belgianpaimenkoira groenendael

text: Rodulla on havaittu perinnöllisiä silmäsairauksia, kaihia ja verkkokalvon rappeumaa. Silmäsairausprosentti oli 1994–2003 tutkituissa koirissa 2,2Suomen Belgianpaimenkoirayhdistys ry:n Jalostuksen tavoiteohjelma, 2006). Epilepsiaa esiintyy jonkin verran, mutta ei keskimäärin enempää kuin muillakaan roduilla. Lonkkanivel- ja kyynärniveldysplasiaa rodussa on suhteellisen vähän; vuosina 1994–2003 tutkituista koirista vain 8,1 prosenttia oli lonkkavikaisia ja 11,4 prosentilla todettiin kyynärniveldysplasia, tosin 2–3 asteen muutoksia kyynärpäissä oli vain 1,1 prosentilla tutkituista koirista. .


title: Pull

text: Pull on hard rock -yhtye Wingerin kolmas albumi joka julkaistiin vuonna 1993. Sen musiikki on kahteen ensimmäisen levyyn verrattuna raskaampaa ja sanoituksellisesti romanttiset teemat ovat vähemmän esillä. Vaikkei laadullisesti ainakaan jäänyt jälkeen kahdesta edellisestä albumista, kaupallinen menestys ei noussut näiden tasolle. Winger hajosi vuoden sisällä albumin julkaisusta.


title: Thor Björgólfsson

text: Björgólfur Thor Björgólfsson (s. 1967) on islantilainen yrittäjä ja sijoittajamiljardööri, joka on hankkinut huomattavia omistuksia lento- ja puhelinyhtiöissä sekä lääketeollisuudesta. Hänellä on ollut sijoitusyhtiönsä kautta merkittäviä sijoituksia myös Suomessa, muuan muassa Elisa Oyj:n ja Amer Sports Oyj:n osakkeissa.


title: Thor Björgólfsson

text: Thor valmistui New Yorkin yliopistosta pääaineenaan rahoitus vuonna 1991. Forbesin mukaan Thorin omaisuus oli vuoden 2005 heinäkuussa 1,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja vuoden 2007 maaliskuussa 3,5 miljardia dollaria.


title: Thor Björgólfsson

text: Thorin isä Björgolfur Gudmundsson nimitettiin tammikuussa 1980 laivanvarustaja Hafskipin toimitusjohtajaksi. Joulukuussa 1985 yhtiö meni konkurssiin. Poliisi pidätti toukokuussa 1986 Thorin isän 28 päiväksi, ja hänet tuomittiin 12 kuukauden ehdolliseen tuomioon tilinpidon väärentämisestä ja kavalluksesta. Björgolfur oli brittiläisen jalkapalloseuran West Ham omistaja marraskuusta 2006 alkaen.


title: Thor Björgólfsson

text: Vuodesta 1992 Thor oli markkinointipäällikkö Viking-panimossa. Thorin isä osti Viking-panimon 1993. Se nimettiin Hansaksi. Kahden islantilaisen yhtiö BGL-yhtiö perusti Venäjälle Baltic Bottling Plant-panimon (BBP) vuonna 1993. Thor nimitettiin sen toimitusjohtajaksi vuonna 1994. Emoyhtiö BGL joutui riitaan Thorin kanssa. Vuonna 1995 BBP sai luvan valmistaa ja pullottaa Pepsi Colaa Venäjällä. BBP:n yhtiökokous myi 32,5 % osakkeista Thorin isälle ja 32,5 % Vikingille. Myyjä BGL sai 500 000 dollaria. Aseistetut vartijat estivät entisten yhtiökumppaneiden BGL-yhtiöstä pääsyn panimorakennukseen. BGL kävi oikeustaisteluja Islannissa ja Venäjällä BBP:n osakekaupan peruuttamiseksi. Se voitti useimmat riidat vuonna 1996. Thor perusti vuonna 1997 uuden yrityksen, jolla oli sama nimi kuin BBP:n valmistamalla limuviinalla: Bravo. Vuonna 1999 käräjäoikeuden mukaan vuoden 1995 osakekauppa oli pätemätön, mutta vahingonkorvaukset siitä jäivät saamatta. Thorin johtama Bravo International sai ison osan Pietarin ja Moskovan virvoitusjuoma- ja olutmarkkinoista. Heineken osti sen vuoden 2002 helmikuussa 400 miljoonalla dollarilla.


title: Thor Björgólfsson

text: Thorilla on ostoja ja myyntejä muun muassa Tšekissä ja Bulgariassa. Joulukuussa 2007 Novator perusti Islantiin Nova-nimisen 3G-palveluja tarjoavan yrityksen.


title: Thor Björgólfsson

text: Lokakuussa 2002 Thorin ja hänen isänsä sijoitusyhtiö Samson Holding sai 45,8 prosenttia Landsbanki Islandsista. Tammikuussa 2004 Thor perusti investointiyhtiö Novatorin, ja perheen yritys Burdaras osti ruotsalaisen investointipankin Carnegien. Burandaras osti suuren erän Finnairin osakkeita helmikuussa 2005. Elokuussa 2005 syntyi Straumur-Burandaras, josta Thor omisti 11 prosenttia. Thor on hallituksen puheenjohtaja. Helmikuussa 2007 Straumur-Burandaras osti enemmistön eQ-pankista. Landsbanki aloitti Helsingissä elokuussa 2007.


title: Paul Johnstone

text: Paul Neil Milne Johnstone (1952 – huhtikuu 2004) oli Essexistä, Englannista kotoisin oleva runoilija ja toimittaja. Johnstone mainitaan "Douglas Adamsin" alkuperäisessä sci-fi-kuunnelmassa "Linnunradan käsikirja liftareille" (1978), jossa hänen sanotaan kirjoittaneen "maailmankaikkeuden kaikkien aikojen kammottavinta runoutta". Kuunnelmassa myös viitattiin Johnstonen runoon kuolleista joutsenista maailmankaikkeuden huonoimpana runona.


title: Paul Johnstone

text: Paul Johnstone ilmeisesti esitti tyytymättömyytensä nimensä mainitsemisesta Adamsin teoksessa. Tämän vuoksi kuunnelman myöhemmissä sovituksissa runoilijan nimeksi vaihdettiin Paula Nancy Millstone Jennings. Tätä nimeä käytetään myös kuunnelmasta tehdyissä kirjoissa. Kuitenkin esimerkiksi Yleisradion 1984 tekemässä suomenkielisessä Linnunradan käsikirja liftareille -kuunnelmasarjassa todetaan edelleen, että maailmankaikkeuden huonoin runoilija on "Greenbridgestä Essexistä kotoisin oleva Paul Neil Milne Johnstone".


title: Paul Johnstone

text: Douglas Adamsin elämäkerran kirjoittajan, M. J. Simpsonin mukaan Johnstone oli paitsi loukkaantunut myös huvittunut saamastaan huomionosoituksesta. Johnstone ja Adams olivat ystäviä ja vanhoja koulutovereita. Ilmeisesti Johnstonea ärsytti eniten se, että alkuperäisessä kuunnelmassa mainittiin hänen nimensä lisäksi myös hänen osoitteensa.


title: Piilaakso

text: Piilaakso () on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitsevan San Franciscon eteläpuolisen rannikon alueen keskittymä, joka käsittää useita puolijohdeteollisuuden yrityksiä eli "piisirujen" () kehittäjiä ja valmistajia. Silicon Valley tai Piilaakso on useissa kielissä tullut metaforaksi korkeateknologian liiketoiminnan keskittymille.


title: Piilaakso

text: San José on Piilaakson suurin kaupunki. Muita alueen kaupunkeja ovat Palo Alto, Santa Clara, Mountain View ja Sunnyvale. San Josén metropolialueella on Brookings-instituutin mukaan maailman kolmanneksi korkein bruttokansantuote per capita Sveitsin Zürichin ja Norjan Oslon jälkeen.


title: Piilaakso

text: Piilaakson historia on transistorin ja tietokonesirujen keksimisessä. Transistorin keksinyt William Shockley muutti Mountain View'hin lähemmäs huolehtimaan sairastunutta Palo Altossa asuvaa äitiään ja perusti Shockley Semiconductor Laboratory -yrityksen. Stanfordin yliopistossa tehtiin tietotekniikan tutkimusta ja teollista innovaatiota yksityisten yritysten tuella, joita olivat Bell Telephone Laboratories, Shockley Semiconductor, Fairchild Semiconductor ja Xerox PARC. Piirivalmistaja Intel perustettiin Santa Claraan vuonna 1968. Vuonna 1969 Stanford Research Institute operoi yhtä neljästä ensimmäisistä ARPANET:n solmukohdista, mikä oli Internetin edeltäjä. Intel julkisti vuonna 1974 sirun nimeltä Intel 8080.


title: Piilaakso

text: Finpro, Sitra, Suomen Akatemia, Tekes ja VTT avasivat Suomen innovaatiokeskuksen, FinNoden, Piilaaksoon Santa Claran kaupunkiin McAfeen pääkonttorin viereen 24. tammikuuta 2007.


title: Forbes 500

text: Forbes 500 oli yhdysvaltalaisen Forbes-talouslehden julkaisema luettelo Yhdysvaltain suurimmista yrityksistä. Luettelon on korvannut vuodesta 2004 alkaen Forbes Global 2000 -lista, joka käsittää maailman 2000 suurinta yritystä.


title: Vieno Kekkonen

text: Vieno Hellevi Kekkonen-Sauri (s. 6. syyskuuta 1934 Karttula) on suomalainen iskelmälaulaja. Hänen tunnetuimpiin levytyksiinsä kuuluvat käännösiskelmät "Preerian keltainen ruusu" (Yellow rose of Texas, 1955), "Sateenkaaren tuolla puolen" (Over the Rainbow, 1956), "Sävel rakkauden" (1957), "Hiljaa virtaa joki" (1959), "Ei koskaan sunnuntaisin" (1960), "Kesäyö" (Summertime, 1960) ja "Ensimmäinen rakkaus" (1962).


title: Vieno Kekkonen

text: Vieno Kekkonen valmistui näyttelijäksi Teatterikoulusta vuonna 1956 ja ehti näytellä vuoden verran Lahden kaupunginteatterissa. Samalla Teatterikoulun kurssilla Kekkosen kanssa opiskelivat muiden muassa Heidi Krohn, Tea Ista ja Ritva Valkama. Hän on esiintynyt näyttelijänä mm. Matti Kassilan elokuvissa "Hilmanpäivät" (1954), jossa hän esitti apteekkineidin roolin sekä "Isän vanha ja uusi" (1956) arkkitehti Pekanpään tyttären ystävättären Tuulan roolin.


title: Vieno Kekkonen

text: Vieno Kekkonen antautui kuitenkin musiikin vietäväksi ja on tehnyt pitkän uran iskelmälaulajana. Viihdeuraansa samoihin aikoihin aloitellut Spede Pasanen suositteli Kekkoselle osallistumista Fazer-levy-yhtiön koelaulutilaisuuteen, jossa tuotantopäällikkö Toivo Kärki mieltyi kokelaan ääneen. Tehtyään aluksi parikymmentä levytystä Fazerille Vieno Kekkonen siirtyi Scandialle. Lopullisen läpimurtonsa hän teki Saukin suomeksi sanoittamalla kappaleella "Ei koskaan sunnuntaisin". 1960-luvulla hän esiintyi muun muassa Jaakko Salon ja Erkki Valasteen orkesterien solistina.


title: Vieno Kekkonen

text: 1990-luvun lopulla hän esiintyi 1950-luvun laulajatähdistä muodostetussa laulutriossa, jonka muita jäseniä olivat Brita Koivunen ja Pirkko Mannola. Koivusen vetäydyttyä aktiiviuralta hänet korvasi triossa vuonna 2005 Marjatta Leppänen.


title: Vieno Kekkonen

text: Vieno Kekkonen on ollut naimisissa Eero Saurin kanssa vuodesta 1964, ja heillä on kaksi tytärtä. He muuttivat Helsingistä Pohjois-Ruotsin Pajalaan Eero Saurin jäätyä eläkkeelle Sanoma Magazines Finlandin kustannusjohtajan työstä. Myös tytär Elina Sauri on esiintynyt laulajana.


title: Marjatta Leppänen

text: Varpu Marjatta Leppänen (s. 24. elokuuta 1937 Helsinki) on suomalainen laulaja ja viihdeartisti.


title: Marjatta Leppänen

text: Marjatta Leppänen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Tyrväällä, jonne perhe muutti Asevarikko 3:ssa työskentelevän isän kanssa talvisodan alla. Hän kävi keskikoulun Tyrvään yhteiskoulussa.


title: Marjatta Leppänen

text: Marjatta Leppäsen ura alkoi Pelimanni-pojat -orkesterin solistina jo vuonna 1956, mutta ensimmäiset single-levytykset ilmestyivät vasta vuonna 1961. 1960-luvun tunnetuimpiin levytyksiin kuuluvat muun muassa "Sydämesi tyhjä huone" (1965), "Sellainen mies (1968)" sekä Lasse Mårtensonin kanssa duettona tehdyt "Iltaisin" (1965) ja "Leikiten" (1968). Euroviisukarsintoihin Leppänen osallistui vuosina 1963, 1965, 1966 ja 1975. Vuonna 1979 Leppänen toimi euro- ja interviisukarsintojen juontajana. Laulajauran ohella Leppänen toimi pitkään päätyönään matkatoimistoalalla Tampereella ja Helsingissä.


title: Marjatta Leppänen

text: 1960-luvulla Marjatta Leppäseltä ilmestyi runsaasti singlejä, mutta vuosikymmenen lopulla levytykset alkoivat harveta ja artisti siirtyi estradiviihteen pariin.


title: Marjatta Leppänen

text: Hän esiintyi komediallisessa televisiosarjassa "Katapultti" (1971–1972).


title: Marjatta Leppänen

text: Euroviisukarsinnoista alkanut yhteistyö Lasse Mårtensonin kanssa jatkui ravintola-show’n merkeissä ja edelleen Matti Kuuslan ja Jukka Virtasen kanssa vielä pitkälle 1970-luvun puolellekin. Näistä show-esityksistä kaksi on tallennettu vinyylille: "Ilta Adlonissa" (1973) ja "Paita, paita ja peppu" (1975).


title: Marjatta Leppänen

text: Vuonna 1975 ilmestyi ainoa sooloalbumi nimeltään "Marjatta Leppänen". Tuon albumin soitetuimmat kappaleet olivat "Pikku Mirjamin jännä päivä", "Minä en ole sellainen tyttö", "Tänä vuonna on toisin", "Vaikeuksia" ja Carpenters-cover "Se kuuluu eiliseen" ("Only yesterday").


title: Marjatta Leppänen

text: Vuonna 1978 Leppänen oli mukana perustamassa Uutta Iloista Teatteria ja on ollut useiden vuosien ajan aktiivisesti mukana sen toiminnassa. Hän on myös esiintynyt lukuisissa televisio-ohjelmissa juontajana ja oli Yleisradion "Puhelinlangat laulaa" -ohjelman ensimmäinen juontaja aloittaessaan vuonna 1972. Hän juonti sarjaa vuoteen 2002 saakka.


title: Marjatta Leppänen

text: Brita Koivusen vetäydyttyä aktiiviuralta vuonna 2005 Marjatta Leppänen astui tämän paikalle 1950–1960-lukujen laulajatähdistä muodostettuun laulutrioon, jonka muut jäsenet ovat Pirkko Mannola ja Vieno Kekkonen.


title: Marjatta Leppänen

text: Marjatta Leppänen oli vuosina 1973−1997 naimisissa teatterinjohtaja Carl Öhmanin kanssa, sen jälkeen muusikkoystävän ja työtoverin Jaakko Salon kanssa tämän äkilliseen poismenoon vuonna 2002 saakka.


title: Köyhät ritarit

text: Köyhät ritarit (myös "köyhä ritari" tai "leipävanukas", , ) on jälkiruoka, joka valmistetaan paistamalla maidossa liotettuja vehnäleivän viipaleita. Vehnäleivän sijaan käytetään myös kuivahtanutta pullaa. Maidon joukkoon voidaan sekoittaa myös muna ja niin haluttaessa hiukan sokeria sekä vehnäjauhoja. Viipaleet kastetaan molemmin puolin maitoseokseen ennen uunissa tai pannulla rasvassa paistamista.


title: Köyhät ritarit

text: Tavallisesti köyhät ritarit syödään lämpiminä hillon ja kermavaahdon kera.


title: Köyhät ritarit

text: Joissakin lounasravintoloissa pullaviipaleista tehtyä jälkiruokaa kutsutaan nimellä rikkaat ritarit. Tällä halutaan tehdä ero ranskanleivästä tai muusta vaaleasta leivästä tehtyihin köyhiin ritareihin. Vanhan kansan mukaan rikkaat ritarit -nimitys on peräisin kermavaahtokruunusta. Köyhissä ritareissa ei puolestaan ole kermavaahtoa.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2001

text: Vuoden 2001 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat kautta aikain 22. jääpallon MM-kilpailut. Kisojen isäntäkaupunkeina toimivat Oulu ja Tornio. Tornion ottelut pelattiin Ruotsin puolella Haaparannan Gränsvallenilla. Oulussa peliareenana oli Raksilan tekojäärata. MM-kilpailut olivat kuudennet Suomessa järjestettävät. Turnaukseen osallistui kuusi maata; Ruotsi, Venäjä, Suomi, Norja, Kazakstan, Yhdysvallat ja Valko-Venäjä. Valko-Venäjä esiintyi MM-turnauksessa ensimmäistä kertaa.


text: Kisojen ajankohta oli myöhäisempi kuin aiempina vuosina, turnaus pelattiin maaliskuun lopussa ja loppuottelu pelattiin huhtikuun ensimmäisenä päivänä. MM-kisavuonna pelipalloa uudistettiin, sillä Kansainvälinen jääpalloliitto teki päätöksen että kansainväliset turnaukset pelataan halkaisijaltaan 63mm pelipallolla.


text: MM-turnauksessa joukkueet pelasivat aluksi keskenään yksinkertaisen sarjan, minkä jälkeen sijat 1-4 etenivät välieriin ja sijat 5-6 pelasivat ottelun viidennestä sijasta. Välierien voittajat etenivät finaaliin ja häviäjät pronssiotteluun. Alkusarjan voitti puhtaalla pelillä Ruotsi, ennen toiseksi sijoittunutta Venäjää. Muut välieräpaikat menivät Kazakstanille ja Suomelle. Ruotsalaismediassa suurta huomiota sai Kazakstanin ja Suomen välinen alkusarjan viimeinen ottelu, jonka mukaan Suomi hävisi ottelun tahallaan välttyäkseen kohtaamasta Venäjää välieräottelussa.


text: Välieräottelussa Ruotsi päihitti Suomen maalein 4-2 ja toisessa välierässä Venäjä voitti Kazakstanin. Pronssiottelussa Suomi kukisti Kazakstanin niukasti maalein 3-2 ja Kazakstanin ensimmäinen MM-mitali jäi yhä saamatta. Loppuottelussa Venäjä voitti Ruotsin maalein 6-1 ja maa voitti MM-kultaa toisen kerran historiansa aikana, Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.


text: Valko-Venäjän taso ei riittänyt muita jääpallomaita vastaan, ja se hävisi kaikki ottelunsa murskalukemin. Seuraavissa MM-kilpailuissa maa pelasi B-sarjassa.


text: Kisat epäonnistuivat järjestelyiden ja talouden osalta. Liian kalliiden lippujen myötä otteluissa oli vähän yleisöä, mikä osin suurellisten järjestelyiden vuoksi romutti Suomen Jääpalloliiton talouden useiksi vuosiksi. Epäonnistuneiden kisojen myötä Suomi päätti myös olla vähään aikaan järjestämättä kisoja, vaikka rotaatioperiaatteen myötä sillä olisi ollut järjestämisvuoro n. 2007-2011. Suomessa järjestämisoikeuksista kisasivat parin Oulu - Tornio/Haaparanta kanssa Lappeenranta ja Pori. Kisoja varten Oulun kaupunki vuokrasi Raksilan tekojäälle n. 800 000 markkaa maksaneen katetun elementtipääkatsomon. Haaparanta puolestaan rakensi toisena kisapaikkana toimineelle Gränsvallenin tekojäälle uuden puukatsomon.


title: Enonkosken luostari

text:
Enonkosken luostari on Enonkoskella Ihamaniemen kylässä sijaitseva Suomen ainoa evankelis-luterilainen luostari ja Enonkosken luterilaisen luostariyhteisön keskuspaikka. Luostari toimii Ihamaniemen entisessä kyläkoulurakennuksessa. Luostari aloitti toimintansa vuoden 1994 helmikuussa. Luostariyhteisöä synnyttämässä oli ryhmä ajatuksesta innostuneita kuten Helsingin piispa Samuel Lehtonen ja professori Pentti Laasonen sekä Loviisan kirkkoherra Veli-Matti Hynninen.
Luostari toimii Mikkelin hiippakunnan piispan alaisuudessa ja yhteistyössä Enonkosken kappeliseurakunnan kanssa.. Vuonna 2017 Mikkelin hiippakunta tuli aktiivisesti luostarinyhteisön toimintaan mukaan Suomen evankelisluterilaisen luostarin tuki ry:n kautta. Piispa Seppo Häkkisen aloitteesta kirkolliskokous myönsi luostariyhteisön käyttöön kolmivuotisen avustuksen retriittitoimintaa ja hengellistä ohjausta kehittävän papin palkkaukseen.
Luostarissa ei ole pitemmän aikaa ollut kuin yksi vakituinen asukas, mutta siellä on sen toiminnan aikana asunut talkoolaisia ja kilvoittelijoita eri pituisia aikoja. Luostarista löytyy majoitustiloja 10–12 vieraalle. Luostarissa järjestetään muun muassa retriittejä ja muita hengelliseen elämään liittyviä tapahtumia. Luostarin päivä koostuu yhteisistä rukoushetkistä aamulla, keskipäivällä ja illalla, yhteisestä työskentelystä ja aterioinnista sekä yksinololle, luonnossa liikkumiselle ja lukemiselle varatusta ajasta. Puutarhassa viljellään juureksia ja marjoja. Vanhasta luokkahuoneesta on sisustettu luostarin Pyhän Kolminaisuuden kappeli.


title: Enonkosken luostari

text: Luostarin piirissä toimivat ymmärtävät toiminnan luostariyhteisön käsitteen kautta. Nykyaikainen luostarielämä voi olla väliaikaista vetäytymistä hiljaisuuteen tai osallistumista yhteisön toimintaan talkoolaisena. Luostariyhteisöä määrittää hiljaisuus ja yksinkertainen ja vaatimaton elämäntapa. Luostarissa ei ole perinteisiä sääntöjä, kuten katolisissa ja ortodoksisissa luostareissa, vaan luostarin asukkaat saavat olla naimisissa. Luostarin asukkaan ei tarvitse sitoutua luostariin, koska luterilaisella kirkolla ei ole munkiksi- tai nunnaksivihkimystä. Toiminnasta ja kiinteistöstä vastaa tukiyhdistys Suomen evankelisluterilaisen luostarin tuki ry.


title: Enonkosken luostari

text: Vuonna 2014 luostariyhteisö alkoi julkaista päivittäisiä rukoushetkitekstejä, joiden jakelukanavaksi kehitettiin yhteistyössä Itä-Suomen yliopiston kanssa mobiilisovellus iOS ja Android-käyttöjärjestelmän puhelimille. Sosiaalisen median kautta käyttäjille tarjoutuu mahdollisuus hiljentyä hetkeksi omassa arjessa. Luostariyhteisön voidaankin katsoa koostuvan sen hengelliseen yhteyteen hakeutuvista rukouskilvoittelijoista riippumatta siitä oleskelevatko he luostarissa.


title: Enonkosken luostari

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti 9.11. 2017 myöntää luostarin toiminnan kehittämiseksi ja hengellisen elämän kehittämiseksi Kuopion ja Mikkelin hiippakunnissa 50 000 vuotuisen apurahan kolmeksi vuodeksi. Tavoitteena on vakiinnuttaa luostarin toiminta tukemaan ihmisten hengellistä elämää Itä-Suomessa.


title: Practical-ammunta

text: Practical-ammunta on urheiluammunnan laji, jossa mitataan tarkkuutta, voimaa ja nopeutta, joista on johdettu Practical-ammunnan latinankielinen motto Diligentia - Vis - Celeritas, joka lyhennetään DVC. Lajia kutsutaan myös IPSC-ammunnaksi kansainvälisen lajiliiton (International Practical Shooting Confederation) mukaan.


title: Practical-ammunta

text: Practical-ammunta sai alkunsa 1950-luvulla Yhdysvalloissa. Jeff Cooperia voidaan sanoa lajin isäksi. Ollessaan armeijassa kouluttajana, huomasi hän kuinka huonosti sotilailta toiminnallinen ammunta sujui. Practical-ammuntaa ei kuitenkaan ole rajoitettu vain viranomaisille.


title: Practical-ammunta

text: Vuonna 1976 perustettiin kansainvälinen Practical-ammuntaliitto International Practical Shooting Confederation, eli IPSC. Jeff Cooper valittiin myös liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi ja hän toimi IPSC:n kunniapuheenjohtajana kuolemaansa asti.


title: Practical-ammunta

text: Suomeen laji tuli 1970-luvulla, laji liittyi osaksi Suomen ampumaurheiluliittoa vuonna 1990.


title: Practical-ammunta

text: Suomessa lajin harrastaminen edellyttää erityisen kurssin suorittamista. Practical-ammunnan peruskurssilla opetetaan turvallisen aseenkäsittelyn perusteet ja lajin säännöt. Kurssin suoritukseen vaaditaan riittävin pistein läpäistyt teoria- ja ampumakokeet. Kursseja järjestetään vuosittain Suomen ampumaurheiluliiton jäsenseuroissa.


title: Practical-ammunta

text: Practical-ammuntaa voi harrastaa viidellä eri asetyypillä, joita ovat pistooli, revolveri, kivääri, haulikko ja pienoiskivääri. Pistoolista ammutaan myös ilma-versiota, joka tunnetaan nimellä Action Air. Yhdessä kilpailussa käytetään vain yhtä asetyyppiä. Kilpailuja voidaan myös yhdistää isommaksi kokonaisuudeksi eli tournamentiksi. Tällöin jokaisella asetyypillä on edelleen oma erillinen kilpailunsa, mutta ampujien saamat lopputulokset lasketaan yhteen tournament-sijoituksen määrittämiseksi.


title: Practical-ammunta

text: Tällä hetkellä 92,9% kansainvälisistä level III ja suuremmista kilpailuista on pistoolikilpailuja, haulikkokilpailuja on 4,8% ja harvinaisimpia kilpailuja ovat kiväärikilpailut 2,4% osuudella. Suomessa kivääri- ja haulikkopractical lajit ovat hyvin suosittuja vaikka kansainvälisesti lajit kärsivätkin harrastajien ja arvokilpailujen puutteesta. Vuonna 2009 suomalaiset olivat ylivoimaisia voittajia kivääripracticalin Euroopan mestaruuskisoissa. Vuonna 2012 järjestetyissä haulikon maailmanmestaruuskilpailuissa suomalaisten kokonaismitalisaalis oli neljä kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Practical-ammunta

text: Tarkkuuden ja nopeuden arvostus suhteutetaan käyttämällä Comstock count -pistelaskua, jossa suorituksen aikana saadut osumapisteet jaetaan suoritukseen käytetyllä ajalla, laukausmäärän ollessa rajoittamaton. Luodin voimaa kuvaa nk. powerfactor, joka muodostuu luodin painosta ja lähtönopeudesta. Voimakkaammilla patruunoilla on vaikeammin hallittava rekyyli, mutta suurempi maalivaikutus. Tätä mitataan kaatuvilla metallitauluilla ja paperitaulujen pisteytyksellä, jossa heikommalla patruunalla saa vähemmän pisteitä reunaosumista.


title: Practical-ammunta

text:
Yleisimmin käytettyjä pistoolikaliipereja ovat .40 S&W, .38 Super, 9×19 mm Parabellum ja .45 ACP. Vastaavia yleisiä practical-ammunnassa käytettyjä kiväärikaliipereja ovat .223 Remington, 7,62×39 mm ja .308 Winchester. Haulikkopracticalia ammutaan käytännössä lähes yksinomaan 12-kaliiperisilla aseilla, tosin jonkin verran käytetään myös 20-kaliiperin haulikoita.
Lajissa järjestetään arvokilpailuja kolmen vuoden välein. MM-kilpailut eli "IPSC World Shoot" on järjestetty 16 kertaa, viimeisin MM-kilpailu, "World Shoot XV", pidettiin vuonna 2011 Kreikassa Rodoksella.


title: Practical-ammunta

text: Aseet jaetaan eri asetyyppeihin (displiinit) ja asetyypit jaetaan eri aseluokkiin (divisioonat), joilla on jokaisella eri kalustokohtaiset sääntönsä. Kilpailuissa ampujat jaetaan heidän aseensa perusteella eri aseluokkiin, esimerkiksi käsiasekilpailussa open-, standard-, classic-, production- ja revolver-luokkiin.


title: Practical-ammunta

text: Asetyyppejä ovat käsiaseet, kiväärit, haulikot, pienoiskiväärit ja ilmapistoolit. Asetyypit ja aseluokat jaetaan seuraavasti:


title: Practical-ammunta

text: Jokaiselle aseluokalle on määritelty millaisia patruunoita niissä voi käyttää. Patruunoille on määritelty kaksi erilaista voimakerrointa (power factor) eli teholuokkaa joita ovat Minor ja Major. Teholuokkien kriteerit vaihtelevat asetyypeittäin ja aseluokittain. Major-luokassa paperitaulun osumasta saa enemmän pisteitä.


title: Practical-ammunta

text: Voimakerroin lasketaan kaavalla luodin paino (graania) kertaa lähtönopeus (jalkaa/s) tulos jaetaan tuhannella, desimaaleja ei lasketa (esimerkiksi tulos 149,99 on 149).


title: Helsingin keskuspuisto

text: Helsingin keskuspuisto () on Helsingin kaupungin suurin puisto. Keskuspuisto alkaa etelässä Töölönlahdelta keskeltä kaupunkia ja ulottuu pohjoiseen Haltialaan ja Vantaanjoelle, Helsingin pohjoisrajalle. Puisto on laajuudeltaan noin 700 hehtaaria (1 000, mikäli Haltialan pellot lasketaan mukaan) ja etelä-pohjoissuunnassa noin kymmenen kilometriä pitkä. Se edustaa hyvin etelärannikon rikasta ja vaihtelevaa luontoa.


title: Helsingin keskuspuisto

text: Vakiintunut, arkikielinen käsitys ja hallinnollinen rajaus Keskuspuiston alueesta eroavat jossakin määrin toisistaan: esimerkiksi Haltialan/Vantaanjoen aluetta kutsutaan hallinnollisesti Helsinkipuistoksi. Olympiastadionin ympärillä sijaitseva Eläintarhan puistoalue lasketaan toisinaan Keskuspuiston osaksi, mutta suppeammassa merkityksessä Keskuspuiston katsotaan usein alkavan vasta Nordenskiöldinkadun pohjoispuolelta. Toisaalta Lääkärinkadun pohjoispuolinen alue mielletään yleisesti ja esitetään kartoissa Keskuspuistona, vaikka se ei kuulu Keskuspuiston osayleiskaavaan ja alueelle on laadittu kiistoja herättäneitä rakennussuunnitelmia. Kaupunkisuunnittelulautakunta päätti 24. elokuuta 2006, että Keskuspuistolle ei laadita uutta omaa osayleiskaavaa eikä aluetta pienennetä siitä rajauksesta, joka tehtiin vanhan Keskuspuiston osayleiskaavan korvanneessa Yleiskaavassa 2002.


title: Helsingin keskuspuisto

text: Puiston pohjoisosassa on neljä luonnonsuojelualuetta: Pitkäkosken rinnelehto, Haltialan aarnialue, Niskalan puulajipuisto ja Ruutinkosken rantalehto. Muita arvokkaita luontokohteita ovat muun muassa Maunulan pähkinäpensaslehdot (luonnonsuojelulain mukainen suojeltu luontotyyppi) sekä kaksi rauhoitettua luonnonmuistomerkkiä puiston pohjoisosassa: kynäjalavaryhmä ja Kuninkaantammi. Lisäksi Keskuspuiston eteläreunassa, Lääkärinkadun pohjoispuolisella alueella on arvokas lehtometsä, jossa kasvaa erityisesti suojeltu lehtonata ("Festuca gigantea").


title: Helsingin keskuspuisto

text: Puiston alueella elää runsaasti nisäkkäitä; näitä ovat esimerkiksi mäyrä, kettu, metsäjänis, rusakko, lumikko ja piisami. Linnuista vakioasukkaita ovat muun muassa palokärki, hippiäinen, närhi, tiaiset, rautiainen, lehtokerttu, satakieli, sirittäjä ja pikkusieppo.


title: Helsingin keskuspuisto

text: Keskuspuistossa on ulkoilureittejä noin sata kilometriä, joista osa on talvisin hiihtäjien käytössä latuina.


title: Helsingin keskuspuisto

text: Varsinaisen Keskuspuiston poikki kulkee Nordenskiöldinkadun pohjoispuolella neljä liikenneväylää (Hakamäentie, Metsäläntie, Pirkkolantie ja Kehä I) sekä rantarata, mutta ulkoilureitit ylittävät tai alittavat ne kaikki eri tasossa. Vuonna 2013 avattiin Eläintarhan ja varsinaisen Keskuspuiston yhdistävä Auroran jalankulkusilta Nordenskiöldinkadun yli. Lisäksi runkolinja 560 alittaa Keskuspuiston Paloheinäntunnelissa Kuninkaantammen ja Paloheinän välillä.


title: Helsingin keskuspuisto

text: Keskuspuiston eteläpäässä on Laakson ratsastusstadion. Ruskeasuolla Keskuspuiston laidassa sijaitsee Ruskeasuon ratsastushalli. Pirkkolan liikuntapuisto on myös osa Keskuspuistoa, ja siellä on suuri urheilukenttä, uimahalli ja palloiluhalleja.


title: Teket

text: Teket ovat kansa Kongojoen alueella Keski-Afrikassa. Suurin osa heistä asuu Kongon tasavallan alueella, mutta heitä on myös Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Gabonissa. Teket puhuvat useita eri teken kielen murteita ja osa puhuu myös ranskaa.


title: Teket

text: Teket polveutuvat bantuista, joita asettui Kongojoen alueelle ensimmäisen vuosituhannen alkupuolella. 1400-luvulle tultaessa teket olivat perustaneet paikallisesti voimakkaan kuningaskunnan, joka kävi kauppaa orjilla ja tupakalla, jota liikkui Kongojokea pitkin. He sotivat lounaisia naapureitaan myös kongoja vastaan. 1700-luvun alkupuolella tekejen kuningaskunta ulottui Kongojoen molemmille puolille ja Malebon altaalta Bolobon alueelle. Vuosisadan lopulla teket kuitenkin menettivät osia alueistaan naapurikansoille. Vuonna 1880 Pierre Savorgnan de Brazza perusti Malebon altaalle kauppa-aseman, josta muodostui sittemmin Brazzavillen kaupunki. Alueella oleskellessaan hän tapasi tekekuningas Ilo Makokon ja sopi tämän kanssa alueen tulosta Ranskan siirtomaaksi. Vuonna 1896 teket kapinoivat siirtomaavaltaa vastaan ja ranskalaisten kukistaessa kapinaa noin kolme neljäsosaa tekeistä sai surmansa. Kongon tasavalta itsenäistyi Ranskasta vuonna 1960.


title: Teket

text: Tekejen perinteisiin elinkeinoihin kuuluvat maanviljelys, metsästys ja kalastus. Nykyisin monet heistä myös työskentelevät kaupungeissa, kuten Kongon tasavallan pääkaupunki Brazzavillessä. Perinteisemmät elinkeinot ovat säilyneet maaseudulla. Teket jakautuvat useisiin eri alaryhmiin, kuten fumuihin ja sisiin.


title: Teket

text: Tekejen perinteiseen uskoon kuuluu näkymättömän maailman olemassaolo, jota hallitsee luojajumala Nziam. Erilaiset henget jotka ilmenevät usein luonnonvoimina toimivat välittäjinä näkymättömän ja näkyvän maailman välillä. Tavalliset ihmiset voivat olla yhteydessä henkiin rukousten ja rituaalien kautta.


title: Die Welt

text: Die Welt on saksalainen sanomalehti, jota kustantaa Axel Springer AG. Sen perustivat 1946 brittiläiset miehitysjoukot, ja se on poliittiselta katsannoltaan keskusta-oikeistolainen (oman määrittelynsä mukaan ”liberaali kosmopoliitti”).


title: Die Welt

text: Lehden levikki oli vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä noin 182 000. Se ilmestyy kuutena päivänä viikossa. Sen päätoimitus on Berliinissä; Hampurissa ilmestyy paikallisversio.


title: Megaraptor

text: Megaraptor on sukupuuttoon kuollut suurten teropodidinosaurusten suku, joka eli myöhäisellä liitukaudella. Sen tarkasta koosta ei olla varmoja, mutta sen arvellaan olleen noin 3–4 metriä korkea ja 8 metriä pitkä. Sillä oli kaksi sirppimäistä kynttä kummassakin kädessä. Se oli kevytrakenteinen, kaksijalkainen peto, jolla oli suuri pää ja terävät, sahalaitaiset hampaat vahvoissa leuoissa.


title: Megaraptor

text: Ensimmäinen löydetty "Megaraptorin" fossiili oli yksi sen kynsistä. Se muistutti vahvasti dromaeosaurien kynsiä, minkä vuoksi sitä aluksi pidettiin suurena dromaeosaurina. Myöhemmin löydettiin kokonainen käsi, jolloin paljastui että kynsi kuului peukalolle.


title: Megaraptor

text: Nykyään "Megaraptoria" pidetään joko karnosaureihin kuuluvana allosaurina, joka oli läheistä sukua "Neovenatorille", tai mahdollisesti coelurosaureihin kuuluvana tyrannosaurina.


title: Axel Springer (yritys)

text: Axel Springer SE on saksalainen, Berliinissä toimiva kustannusalan yritys. Yhtiön alkuperä ulottuu vuoteen 1946, jolloin brittiläiset joukot ryhtyivät julkaisemaan miehityssektorillaan Berliinissä uutta sanomalehteä nimeltä Die Welt.


title: Axel Springer (yritys)

text: Lehden osti vuonna 1953 saksalainen toimittaja Axel Springer, ja siitä on sittemmin kehittynyt Saksan suurin lehtitalo yli 150 sanoma- ja aikakauslehdellään, joista tunnetuimpia ovat muun muassa Die Welt, Bild, Auto Bild sekä Business Insider. Vuonna 2017 yritys toimi yli 40 maassa ja sillä oli yli 15 000 työntekijää.


title: Axel Springer (yritys)

text: Springerin perustaja Axel Springer oli CDU:n jäsen ja oikeistokonservatiivi. Hänen kuoltuaan (vuonna 1985) 26,1 prosenttia pörssiin viedystä yrityksestä siirtyi hänen leskelleen Friede Springerille ja muille perillisille. Friede Springlerin johdolla seuraavina vuosina määräysvalta palautettiin suvulle.


title: Axel Springer (yritys)

text: Axel Springer AG on kritisoinut Saksan vasemmistoa ja muslimitaustaisia siirtolaisia. Se tukee avoimesti Israelin valtiota. Axel Springer AG oli ainoa saksalainen kustannusyritys, joka vuoden 2005 vaaleissa kieltäytyi julkaisemasta vasemmiston vaalimainoksia.


title: Axel Springer (yritys)

text: Vaikka Springer-kustantamo sanoo olevansa puolueeton, se kuitenkin hyökkäsi 1960- ja 1970-luvuilla vasemmiston kimppuun ja 1990 ja 2000-luvulla muslimitaustaisten siirtolaisten kimppuun.


title: Axel Springer (yritys)

text:
1960- ja 1970-luvuilla Springer sai vastaansa vasemmistolaisia nuorisojärjestöjä. Ensimmäinen arvostelija oli saksalainen vasemmistokirjailija Reinhard Lettau, joka vuonna 1968 arvosteli Springerin julkaisuja Berliinin vapaassa yliopistossa. Samana vuonna joukko vasemmisto-opiskelijoita saarsi Springerin kustantamon päämajan Berliinissä. Vuonna 1972 Baader-Meinhof ryhmä teki kuusi pommi-iskua Springerin Hampurin toimistoa vastaan (kolme pommia räjähti ja 17 ihmistä loukkaantui), ja vuonna 1975 Springerin Pariisin toimistossa räjähti pieni pommi.
Axel Springer perusti uudelleen niitä sanomalehtiä, jotka kansallissosialistit sulkivat 1930-luvulla. Springer ei muuttanut natsihallinnon aikana ulkomaille eikä hän myöskään joutunut keskitysleirille. Sodan jälkeen hän julkaisi Berliinin raunoilla pieniä kirjoituksia, joista syntyi Axel Springer Verlag.


title: Edward Teller

text: Edward Teller (15. tammikuuta 1908 Budapest, Itävalta-Unkari – 9. syyskuuta 2003 Stanford, Kalifornia) oli Yhdysvalloissa toiminut fyysikko, jota pidetään vetypommin isänä. Hänet tunnetaan myös Jahnin-Tellerin ilmiön löytämisestä kollegojensa kanssa. Unkarilaissyntyisenä hän oli alkuperäiseltä nimeltään Ede Teller.


title: Edward Teller

text: Tellerin opiskellessa Münchenin yliopistossa, hän menetti kyseisessä kaupungissa oikean jalkansa 1926 auton ajettua tahattomasti hänen päältään. Teller joutui käyttämään proteesia ja ontui siksi lopun ikäänsä.


title: Edward Teller

text: Teller opiskeli Saksassa ja kutsuttiin vuonna 1935 sekä Lontoon yliopiston luennoitsijaksi että George Washingtonin yliopiston professoriksi Washingtoniin. Hän toimi sitten useissa yhdysvaltalaisissa yliopistoissa.


title: Edward Teller

text: Teller työskenteli Robert Oppenheimerin Manhattan-projektissa 1942–1946. Kylmän sodan aikana, kun Neuvostoliitto oli kehittänyt oman ydinaseensa, Yhdysvallat halusi panostaa lisää vetypommiin. Teller palasi Los Alamosiin 1950 laittamaan vauhtia vetypommiprojektiin. Hän piiskasi alaisiaan ja syytti näitä mielikuvituksen puutteesta, mikä johti huonoihin henkilösuhteisiin laboratorion sisällä. On edelleen epäselvää, ketkä lopulta osallistuivat ns. Teller–Ulam-rakenteen suunnitteluun; tämä oli kuitenkin ensimmäinen toimiva vetypommirakenne.


title: Edward Teller

text: Tellerin ja työtoverien välinen kuilu syveni, kun hän todisti oikeudessa Oppenheimeria vastaan 1954. Hän oli siellä ainoa tiedeyhteisön jäsen, joka piti Oppenheimeria turvallisuusriskinä.


title: Edward Teller

text: 1980-luvulla Teller ohjasi Ronald Reaganin Strategic Defense Initiative eli "Tähtien sota" -aloitetta.


title: Edward Teller

text: Hänen sanotaan olleen Stanley Kubrickin filmin "" nimikkohahmon yksi esikuva, vaikka näyttelijä Peter Sellers sanoi hahmonsa pohjautuneen pikemminkin Wernher von Brauniin.


title: Asterales

text: Asterales on kaksisirkkaisten asteridien Euasteridae II -ryhmään kuuluva kasvilahko. Sen tunnetuimpia edustajia ovat kellokasvit (Campanulaceae) ja mykerökukkaiset eli asterikasvit (Asteraceae).


title: Asterales

text: Lahkon fytokemiaan kuuluvat eräät iridisoivat eli välkehtivät yhdisteet ja fruktosaanit kuten inuliini, joka tavallisesti korvaa tärkkelyksen vararavintona. Nivelten anatomiaan kuuluu kolme johtojännelieriön aukkoa, joista kustakin lähtee kolme johtojännettä lehteen. Lehtiasento on kierteinen. Kukassa on teriöstä erilliset heteet ja pohjuskehrä eli diskus. Sikiäimessä on paljon siemenaiheita ja pitkä vartalo. Siemenen endospermi (vararavintosolukko) on runsas ja siinä on imuelimiä eli haustorioita.


title: Asterales

text: Lahkoon kuuluu 11 heimoa, joista mykerökukkais-, kello- ja raatekasveja tavataan myös Suomessa.Lahkon yhteyteen on aiemmin sijoitettu myös systemaattiselta asemaltaan epävarma heimo, jota nykyisin kuitenkin usein pidetään omana lahkonaan Bruniales.


title: Perttilä

text: Perttilä on seuraavien henkilöiden ja paikkojen nimi:


title: Kaksoissuhde

text:
Geometriassa kaksoissuhde on neljän samalla suoralla olevien pisteiden formula_1, formula_2, formula_3 ja formula_4 muodostama suhde
formula_5
missä janat on varustettu etumerkein. Usein merkitään myös
formula_6.
Jos formula_7, pisteet formula_1, formula_2, formula_3, formula_4 muodostavat harmonisen pisteistön.


title: Kaksoissuhde

text:
Kompleksiluvuille kaksoissuhde määritellään samaan tapaan lausekkeena
formula_12
Termien järjestys määritelmässä ei ole vakiintunut, vaan tämän lisäksi yleisesti käytetään myös muita vastaavia määritelmiä kaksoissuhteelle.


title: Tom

text: Tom voi tarkoittaa seuraavia:


Projektiivisen geometrian nelikulmiolause on projektiiviseen geometriaan liittyvä perustulos. Sen mukaan jos A, B, C ja D ovat tason pisteitä, G on AC:n ja BE:n leikkauspiste, E on AD:n ja CB:n leikkauspiste, F on AB:n ja DC:n leikkauspiste, H on EG:n ja AB:n leikkauspiste, I on EG:n ja CD:n leikkauspiste, niin (A, H, B, F) ja (D, I, C, F) ovat harmonisia pisteistöjä.


title: Kinopalatsi

text: Kinopalatsi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Tom (joki)

text: Tom () on Obin 827 kilometriä pitkä sivujoki Länsi-Siperian kaakkoisosissa Venäjällä. Joen pääuoma saa alkunsa Hakassiasta Abakanin selänteeltä ja kulkee Kemerovon alueen halki Tomskin alueelle, jossa se yhtyy Obiin noin 50 kilometriä Tomskin pohjoispuolella (2677 kilometriä Obin suusta).


title: Tom (joki)

text: Tomjoen alajuoksu on navigoitavissa Mrassujoen haaraan saakka (643 km).Joen vuotuinen keskivirtaama on joen alajuoksulla Tomskissa 1067,5 m/s. Alimmillaan virtaama on kevättalvella. Kevättulva osuu huhti-kesäkuulle; toukokuun keskivirtaama kohoaa Tomskissa keskimäärin yli 4700 kuutioon sekunnissa.


title: Tom (joki)

text: Tomin varrella olevista kaupungeista suurimmat ovat (yläjuoksulta alkaen):


title: Tom (joki)

text: Tomjoen oikealta rannalta on löydetty useita satoja esihistoriallisen ajan kalliopiirroksia, jotka on pääosin luotu hiekkakiveen. Löytöpaikkoja on useita ja ne sijaitsevat noin 30 kilometrin osuudella Kemerovon ja sen alapuolisen Jurgan kaupungin välillä. Löytöpaikoista tunnetuin on jo vuonna 1721 kuvattu Tomskaja Pisanitsa.


title: Modulaatio (musiikki)

text: Modulaatio (latinan sanasta "modulari" ’mitata, järjestää’) eli sävellajinvaihdos on musiikillinen tehokeino, jossa musiikin sävellaji vaihtuu. Yleensä moduloitaessa siirrytään johonkin läheiseen sävellajiin, esimerkiksi dominanttiin tai subdominanttiin.


title: Modulaatio (musiikki)

text: Klassisessa harmoniassa tunnetaan kolme modulaatiotyyppiä:Modulaatio voi myös tapahtua äkillisesti ilman mitään sidossointuja (ns. äkkimodulaatio). Populaarimusiikissa pyritään toisinaan kohottamaan kappaleen tunnelmaa moduloimalla puolisävelaskel taikka kokosävelaskel ylöspäin. Englanninkielisessä terminologiassa käytetään nimeä ”gear-up” (suom. ”isommalle vaihteelle siirtyminen”) moduloitaessa melodiaa kvartilla tai kvintillä ylöspäin, mikä oli suosittua 1970-luvun musiikissa.


title: Tom (Amur)

text: Tom () on Amurin sivujokeen Zejaan laskeva 433 kilometriä pitkä joki Amurin alueella Venäjällä. Se saa alkunsa Amurin alueen ja Habarovskin aluepiirin rajaseudulta. Joen varrella on Belogorskin kaupunki.


title: Panssari

text: Panssari tarkoittaa vahvoja erikoisteräksestä valmistettuja levyjä, joita käytetään esimerkiksi sotalaivan tai panssarivaunun suojaamiseen vihollisen ammuksilta. Myös eräillä eläimillä, esimerkiksi kilpikonnalla, on ympärillään luusta muodostunut suojakilpi, jota kutsutaan panssariksi.


title: Panssari

text: Nykysodankäynnissä on käytössä useita erilaisia panssarityyppejä. Maailmansotien tuloksena kehitettiin tehokkaampia suojautumiskeinoja vihollisen tulelta. Ontelokranaateilta suojaamaan on kehitetty reaktiivipanssarirointi ja komposiittipanssarointi.


title: Panssari

text: Reaktiivipanssarointi sijoitetaan usein panssarivaunujen tai ajoneuvojen normaalin panssarin päälle useina eri komponentteina. Osuman saadessaan reaktiivikomponentti räjähtää, vaimentaen panssarintorjunta-aseen tehoa 60–90 prosentilla. Reaktiivipanssari ei kuitenkaan välttämättä sovellu keveiden panssariajoneuvojen suojaksi, sillä räjähdys voi vaurioittaa itse ajoneuvoa. Poikkeuksena kuitenkin on Rafaelin kehittämä LBR (Low Burning Rate explosive) -reaktiivipanssari, jota käytettiin esimerkiksi Bradley-rynnäkköpanssarivaunun lisäsuojana Irakissa. Reaktiivipanssaroinnista ei kuitenkaan ole hyötyä kineettisiä ammuksia vastaan, sillä ne eivät käytä läpäisyyn räjähdysaineen tuottamaa energiaa, vaan liike-energiaa.


title: Panssari

text: Komposiittipanssaroinnissa on sisällä ”onttoja” kohtia, jotka ontelokranaatin osuessa vaimentavat räjähdyksen päästäen ammuksen läpi ainoastaan ensimmäisestä seinämästä, mutta jättäen toisen seinämän ehkäksi. Nykyään on kuitenkin kehitetty niin sanottuja tupla-onteloita, joissa on kaksi räjähdyspanosta. Ensimmäinen tuhoaa komposiittipanssarin ensimmäisen seinämän, ja toinen läpäisee tämän jälkeen panssarin kokonaan.


title: Brennus

text: Brennus oli gallialaisheimo senonien päällikkö. Vuonna 390 eaa. tai 387 eaa. senonit voittivat Brennuksen johdolla roomalaiset Allian taistelussa ja hyökkäsivät sen jälkeen Roomaan. Kertomusten mukaan ainoastaan Capitoliumin kukkula jäi valloittamatta, muun Rooman valloittajat ryöstivät.


title: Brennus

text: Liviuksen mukaan roomalaiset joutuivat maksamaan raskaat lunnaat gallialaisille ja valittivat lunnaiden punnitustavasta, jolloin Brennus heitti miekkansa vaakakuppiin ja sanoi: ""Vae victis!"" ("Voi voitettuja!")


title: Dipsacales

text: Dipsacales on varsinaiskaksisirkkaisten, Rosopsida, Euasteridae II -ryhmään kuuluva lahko, jonka tunnettuja sukuja ovat muun muassa kuusamat ("Lonicera"), virmajuuret ("Valeriana") ja vanamot ("Linnaea").


title: Dipsacales

text: Lahkoon kuuluu puita, pensaita ja ruohoja. Niiden lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja ovat hammaslaitaisia. Kukinto on viuhkomainen tai kukat sijaitsevat yksittäin, ovat yleensä nelilukuisia, ja niissä on kehänpäällinen tai osittain -alainen sikiäin ja useimmiten mesiäisiä. Hedelmä on kotamainen, marja tai luumarja.


title: Dipsacales

text: Lahkoon kuuluu kaksi heimoa:


title: Dipsacales

text: Lisäksi lahkoon on aiemmin sisällytetty heimot Columelliaceae ja Desfontainiaceae, nykyään Desfontainiaceae on sisällytetty heimoon Columelliaceae jonka katsotaan kuuluvan lahkoon Bruniales.


title: Penedo

text: Penedo oli alun perin pastori Toivo Uusikallion vuonna 1929 perustama suomalaissiirtokunta Brasiliassa Rio de Janeiron osavaltiossa. Tarkoituksena oli noudattaa kasvissyöntiin ja siveellisyyteen perustuvaa elämäntapaa. Penedo on Kanadassa sijaitsevan Sointulan ohella tunnetuin esimerkki suomalaisesta 1900-luvun alun niin sanotusta utopiasiirtolaisuudesta.


title: Penedo

text: Monet siirtolaisista eivät kestäneet Penedon karuja olosuhteita vaan palasivat Suomeen. Toisaalta 1930-luvun laman ja sodan vuoksi siirtokunta sai lisää asukkaita. Alun perin tiukkoja kasvissyönti- ja muita sääntöjä jouduttiin pakon edessä lieventämään. Alkuaikoina myös tanssi oli kielletty, mutta kielto kumottiin ja perinteiset lauantaitanssit alkoivat Suomi Clubilla. Nykyään Penedossa on kaksi tanhuryhmää, jotka koostuvat enimmäkseen brasilialaisista jäsenistä. Penedon Pippurit -tanhuryhmä on esiintynyt myös Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla. Suomalaisen väestön vähetessä se sekoittui nopeasti paikalliseen väestöön. Brasilialainen veri virtaa useimpien siirtolaisten jälkeläisten suonissa. Sen noin 6 000 asukkaasta (laskutavasta riippuen) noin 25 osaa edelleen tyydyttävästi suomea, useampi ainakin vähän. Penedoon on myös viime vuosina muuttanut Suomesta muutamia uusia asukkaita, jotka ovat avanneet uusia yrityksiäkin alueelle. Toisaalta monet Penedon kolmannen polven suomalaiset ovat muuttaneet Suomeen tai muualle Eurooppaan, koska monilla on Suomen kansalaisuus ja siten EU-passi.


title: Penedo

text: Penedo on nykyään vilkas Rion ja São Paulon väestön matkailukohde. Matkaa Penedosta Rio de Janeiron kaupunkiin on 156 ja São Pauloon 260 kilometriä. Väylä on hyvää moottoritietä. Penedon keskustassa sijaitsee suomalaista puukaupunkia jäljittelevä kävelykatualue, Pikku-Suomi (Pequena Finlândia), jonka on suunnitellut arkkitehti Alva Fagerland. Pikku-Suomessa toimiva Joulupukinmaa vetää vuosittain kymmeniä tuhansia brasilialaisia vieraita. Kylästä löytyy myös Suomi-museo, joka esittelee kolonian ja yleisemminkin Suomen historiaa. Museon yhteydessä toimii lisäksi historiallinen kirjasto, jonka arvokkaat kokoelmat ovat tosin nykyisin vaarassa toiminnan heikentyessä. Muutenkin Penedo tunnetaan Brasiliassa nimenomaan ”pikku-Suomena”, ja taajaman ravintolat, kaupat ja hotellit kopioivat suomalaiselta kalskahtavia nimiä uusiinkin hankkeisiinsa.


title: Penedo

text: Penedo sijaitsee Brasilian vanhimman kansallispuiston vieressä. Vuonna 1937 perustettu Itatiaian kansallispuisto, 370 km², on tunnettu vuoristaan, vesiputouksista ja rannikkosademetsistä. Puistoa ollaan laajentamassa itään (Parque Estadual de Pedra Selada), ja puiston ympärillä on jo nyt metsiensuojelualue (tai ympäristönsuojelualue: Área Proteção Ambiental eli APA), missä esimerkiksi rakentaminen on voimakkaasti rajoitettua.


title: Penedo

text: Penedossa puhuttu omalaatuinen ”murre” (Pidding) lienee lopullisesti menetetty. Vielä 2000-luvun alussa sitä puhui suurehko joukko Suomesta 1930–1950-luvuilla tulleita siirtolaisia, jotka omaksuivat kieleen myös portugalinkielistä sanastoa ja muokattuja sanontatapoja. Nämä ihmiset eivät koskaan käyneet uudelleen Suomessa. Nykyisin käytännössä koko väestö on siinä määrin vieraillut Suomessa tai ollut tekemisissä suomalaisten turistien ja Suomeen muuttaneiden jälkeläisten kanssa, ettei vanhaa kieltä enää voi luotettavasti rekonstruoida.


title: Ada Lovelace

text: Augusta Ada King, Lovelacen kreivitär () oli englantilainen matemaatikko, joka kirjoitti kuvauksen Charles Babbagen varhaisesta mekaanisesta yleistietokoneesta eli analyyttisestä koneesta. Hän kirjoitti koneelle myös ohjelman, minkä ansiosta häntä kutsutaan joskus ensimmäiseksi tietokoneohjelmoijaksi.


title: Ada Lovelace

text: Ada Lovelace oli runoilija lordi Byronin ja Anne Isabella Byronin tytär. Lady Byron jätti miehensä pian Adan syntymän jälkeen, eikä tytär tuntenut isäänsä. Ada meni naimisiin William Kingin kanssa ja sai miehensä kautta aatelisarvon. Lady Byron palkkasi tyttärelleen useita opettajia, ja tästä kasvoi lahjakas matemaatikko. Lovelace tunnetaan erityisesti artikkelistaan ”Kääntäjän merkintöjä”. Hän alkoi kääntää Luigi Federico Menabrean tekemää artikkelia Babbagen analyyttisestä koneesta ja lisäsi käännöksen yhteyteen Babbagen avustamana laajan osion, johon hän muun muassa kirjoitti koneelle ohjelman Bernoullin lukujen laskemiseen ja pohti tekoälyn mahdollisuutta. Lovelace sairasteli koko elämänsä ajan ja kuoli 36-vuotiaana kohtusyöpään.


title: Ada Lovelace

text: Ada Lovelacen vanhemmat olivat runoilija lordi Byron ja hänen vaimonsa Anne Isabella Byron. He olivat menneet naimisiin 2. tammikuuta 1815, ja Augusta Ada syntyi 10. joulukuuta 1815. Ada sai ensimmäisen nimensä lordi Byronin sisarpuolen Augustan mukaan. Lady Byron käytti tyttärestään nimeä Ada.


title: Ada Lovelace

text:
Lordi Byron oli tunnettu runoilija, mutta hänellä oli ollut suhteita kumpaankin sukupuoleen ja intohimo sisarpuoltaan Augustaa kohtaan, mikä herätti paheksuntaa. Hänet tunnettiin jo Adan syntymän aikaan ympäri Eurooppaa sekä runoistaan että rakkausseikkailuistaan. Byron petti vaimoansa lyhyen liiton aikana useiden naisten kanssa. Annabella Byron sieti miehensä naisseikkailuja vain lopulta noin vuoden ajan, ja hän pakeni miehensä luota 15. tammikuuta 1816. Byronien avioliittoa vaikeuttivat myös säännöllisesti saataviaan vaativat velkojat. Lordi Byron oli tunnettu ylenpalttisesta tuhlaavaisuudestaan.
Lady Byron ja Ada muuttivat Seahamiin Annabellan vanhempien luokse. Avioliittonsa aiheuttaman kohun sekä velkojensa vuoksi lordi Byron lähti Englannista 25. huhtikuuta 1816. Lady Byron syytti avioeroprosessin yhteydessä miestään siitä, että tällä oli suhde sisarpuoleensa Augustaan, joskin insesti ei siihen aikaan ollut rikos. Toiseksi hän syytti miestään homoseksuaalisuudesta ja heteroseksuaalisesta sodomiasta, jotka puolestaan olivat rikoksia. Erosopimuksessa ei mainittu Adan huoltajuudesta. Tämä johtui todennäköisesti siitä, etteivät lady Byronin asianajajat halunneet nostaa kysymystä esille, koska ajan lain mukaan tilanne olisi ollut suosiollinen isän kannalta.


title: Ada Lovelace

text: Ada ei nähnyt isäänsä enää sen jälkeen, kun tämä oli lähtenyt Englannista. Lordi Byron kuoli Kreikassa, kun Ada oli kahdeksanvuotias. Lordi Byron ei unohtanut missään vaiheessa tytärtään ja kysyi usein sisarpuolelleen lähettämissä kirjeissä yksityiskohtia Adasta ja tämän kasvatuksesta. Lordi Byron kirjoitti matkallaan Englannin kanaalin yli ensimmäiset kolme säkeistöä runoelmansa "Childe Harold’s Pilgrimage" kolmanteen lauluun. Siinä hän kirjoittaa Adan jättämisen aiheuttamasta ahdistuksestaan.


title: Ada Lovelace

text: Kotiopetuksen alkaessa Ada oli neljävuotias. Lady Byronia ei ollut helppo miellyttää, joten hän erotti monia yksityis- ja kotiopettajia, jos heistä ei ollut tarpeeksi apua Adan kasvattamisessa. Vaikka Lady Byron järjesti määrätietoisesti tyttärensä opintoja, hän ei juuri viettänyt aikaa tämän kanssa. Lady Byronin äiti lady Noel sen sijaan oli enemmän päivittäisessä tekemisessä Adan kanssa. Lady Noel kuoli kuitenkin vuonna 1822. Lady Byron sai äitinsä perinnön käyttöönsä vuonna 1825, ja hänestä tuli varakas niin, että hän saattoi tarjota Adalle hyvän kasvatuksen.


title: Ada Lovelace

text: Lady Byron piti Adaa kovassa kurissa. Ada saattoi jopa joutua komeroon, mistä hän pääsi pois vasta luvattuaan käyttäytyä hyvin ja opiskella ahkerasti. Lady Byron oli erityisen kiinnostunut matematiikasta ja pyrki innostamaan myös tytärtään alalle. Lady Byron suosi matematiikkaa myös siksi, että hän halusi tehdä Adasta täysin rationaalisen ja tukahduttaa mielikuvituksen, jota hän piti Byronien puolelta periytyvänä ominaisuutena, vaarallisena ja jopa tuhoisana. Hän ei kuitenkaan estänyt Adaa lukemasta isänsä runoja, mutta oli helpottunut, kun Ada ei pitänyt niistä.


title: Ada Lovelace

text: Lordi Byronin kuoleman jälkeen Annabella uskalsi lähteä Adan kanssa ulkomaille. Kesäkuussa 1826 Ada lähti äitinsä, kotiopettajattarensa neiti Stampin sekä useiden ystävien kanssa viisitoista kuukautta kestäneelle grand tourille. Ada rakasti matkustamista, joka toi hänen hiljaiseen elämäänsä vaihtelua. Hän kirjoitti muun muassa skotlantilaiselle runoilijalle Joanna Baillielle Alppien kauneudesta.


title: Ada Lovelace

text: Byronit palasivat Englantiin syksyllä 1827. Lady Byron vuokrasi pian mahtavan Bifronsin maalaistalon Patrixbournesta, joka oli päivän vaunumatkan päässä Lontoosta mutta kuitenkin tarpeeksi eristyksissä. Hän muutti sinne tyttärensä kanssa. Lady Byron oli alkuvuodesta 1828 paljon poissa kotoa, ja Ada jäi yksin kotiopettajattarensa, yksityisopettajansa ja Puff-nimisen kissansa kanssa.


title: Ada Lovelace

text: Ada oli kiinnostunut jo nuorena erilaisista koneista ja alkoi suunnitella muun muassa höyryvoimalla toimivaa lentävää laitetta. Hän tutki sitä varten lintujen anatomiaa ymmärtääkseen lentämisen mekaniikkaa. Hän tajusi, että siipien koko piti olla oikeassa suhteessa vartalon kokoon nähden. Ada oli huomattavan kiinnostunut lentämisestä ja halusi intohimoisesti rakentaa lentävän laitteen. Ada sairastui vakavasti alkuvuodesta 1829, ja hän oli vuodepotilaana vuoden 1832 puoliväliin saakka. Sairauden seurauksena hän menetti luonteenomaisen huolettomuutensa ja alkoi keskittyä entistä ahkerammin opiskeluun. Hän paiski töitä ja suhtautui hyvin ankarasti itseensä. Toipuminen oli hidasta, ja hän menetti sen aikana kiinnostuksensa muun muassa lentävän laitteen rakentamiseen sekä ratsastamiseen.


title: Ada Lovelace

text:
Lady Byron järjesti Adalle useita yksityisopettajia, joista monet pysyivät tehtävässä vain lyhyen aikaa. Häntä opettivat muun muassa William Frend ja William King. Frend oli 1820-luvulla jo iäkäs ja jäänyt matematiikan kehityksestä jälkeen. Kingin osaaminen matematiikassa ei puolestaan ollut kovinkaan laaja. Hän opetti Adaa vuonna 1829 ja antoi neuvoja myöhemminkin.
Ada muutti vuonna 1832 äitinsä kanssa Fordhookin kartanoon, joka sijaitsi Ealingin kylässä. Nykyisin se on Lontoon esikaupunkialuetta, mutta tuohon aikaan sieltä oli matkaa Lontoon keskustaan 13 kilometriä ja se oli varakkaiden lontoolaisten suosima asuinalue. Lady Byron antoi Fordhookissa tyttärelleen hieman lisää vapauksia, mutta palkkasi kolme ystävää valvomaan Adan kasvatusta ja käyttäytymistä. Ada kutsui näitä naisia ”kolmeksi raivottareksi”.


title: Ada Lovelace

text: Lontoon seurapiireissä vaikuttaneiden ihmisten tyttärien esittely hovissa oli eräänlainen naiseksi tulemisen riitti. Lady Byron vei Adan 10. toukokuuta 1833 tapaamaan kuningas Vilhelm IV:tä ja tämän vaimoa kuningatar Adelaidea. Vaikka Ada nautti kuninkaallisten ja ulkomaisten arvohenkilöiden tapaamisesta, lady Byron kertoi kirjeessään lääkäri Kingille, että Adaan teki suuremman vaikutuksen 5. kesäkuuta tapahtunut tieteilijöiden tapaaminen. Adaan oli vaikuttanut erityisesti matemaatikko Charles Babbage.


title: Ada Lovelace

text: Babbage kutsui Adan ja lady Byronin kotiinsa, missä he vierailivat pari viikkoa ensitapaamisen jälkeen. Babbage esitteli vierailleen rakentamansa keskeneräisen differenssikoneen. Ada kiinnostui jo tuolloin koneesta ja seurasi seuraavien vuosien aikana tarkasti sen kehitystä. Hän luki siitä tehdyt artikkelit ja keskusteli asiasta myös Babbagen kanssa.


title: Ada Lovelace

text: Ada ystävystyi Mary Somervillen kanssa keväällä 1834. Somerville lähetti Adalle matematiikan kirjoja, neuvoi häntä opinnoissa, teki hänelle harjoitustehtäviä ja keskusteli matematiikasta. Ada nautti siitä, että hän oli saanut älyllisesti haastavan opettajan. Somerville oli ajalle poikkeuksellinen nainen, sillä hän oli osoittanut, että nainen pystyi jättämään jäljen tieteeseen. Hän oli kääntänyt tähtitieteilijä Pierre-Simon Laplacen teoksia englanniksi ja kirjoittanut itse tietokirjan "On the Connexion of the Physical Sciences".


title: Ada Lovelace

text: Babbagesta tuli vuoden 1834 tienoilla lady Byronin ja Adan vakiotuttava. Ada opetti tässä vaiheessa itsekin matematiikkaa. Hänen oppilaitaan olivat lady Gosfordin nuorimmat tyttäret Olivia ja Annabella.


title: Ada Lovelace

text: Ada Byron täytti vuoden 1834 lopussa 19 vuotta. Tässä vaiheessa hänen äitinsä oli päättänyt, että Adan oli aika löytää itselleen aviopuoliso. Ilmeisesti Charles Babbagekin oli yksi vaihtoehdoista. Tuohon aikaan ei ollut tavatonta, että Adan ikäinen nuori nainen meni naimisiin vanhemman, varakkaan ja aikaisemmin naimisissa olleen miehen kanssa. Lady Byronin mielestä Babbage ei kuitenkaan ollut tyttärelle tarpeeksi hyvä puolisoehdokas, sillä puolison oli oltava siniverinen.


title: Ada Lovelace

text: Ada esiteltiin keväällä 1830 kolmekymmentävuotiaalle lordi William Kingille. Hän kuului poliittisesti, yhteiskunnallisesti, älyllisesti ja uskonnollisesti merkittävään sukuun. Hän oli lisäksi varakas ja omisti useita kiinteistöjä. Ada Byronista tuli Ada King 8. heinäkuuta 1835. Adalle avioliitto antoi mahdollisuuden vakaampaan elämään ja samalla pakotien äidin holhoavasta otteesta. King sai jaarlin arvon 1838, jolloin Ada Kingistä tuli Lovelacen kreivitär.


title: Ada Lovelace

text: Ada ja William King saivat ensimmäisen lapsen alkuvuodesta 1836. Lady Byron ehdotti yllättäen, että Ada nimeäisi lapsensa isänsä mukaan. Poika saikin nimekseen Byron. Seuraavana vuonna Kingit saivat tyttären, joka nimettiin lady Byronin mukaan Annabellaksi. Tämän jälkeen Ada sairastui jälleen ja oli useita kuukausia sänkypotilaana.


title: Ada Lovelace

text: Ada sairastui todennäköisesti tyttärensä syntymän jälkeen koleraan. Hän oli maaliskuussa 1838 niin heikko, että vältteli jopa Lontoon seurapiirejä. Hänen ongelmanaan oli tuolloin todennäköisesti voimakkaat kuukautisvuodot. Perhelääkäri Locock suositteli hoitomenetelmänä kolmannen lapsen tekemistä. Ada ja William King saivat Ralphiksi nimetyn pojan. Adan terveys oli silti edelleen hauras, ja häntä lääkittiin muun muassa laudanumilla ja morfiinilla.


title: Ada Lovelace

text: Kolmen lapsen jälkeen Lovelace halusi palata takaisin intohimoonsa eli matematiikkaan. Hän kääntyi marraskuussa 1839 Charles Babbagen puoleen ja pyysi tältä apua sopivan yksityisopettajan löytämiseksi. Babbage kertoi kuitenkin olevansa kiireinen, eikä Lovelacen muistakaan vanhoista opettajista ollut auttajiksi. William Frend oli jo vanha ja heikko ja Mary Somerville oli muuttanut ulkomaille. Lady Byron onnistui kesällä 1840 järjestämään tyttärelleen uudeksi opettajaksi tunnetun matemaatikon ja loogikon Augustus De Morganin. Yhteys De Morganiin syntyi luultavasti tämän vaimon Sophian kautta. Tämä oli Frendin tytär ja ihaili lady Byronia.


title: Ada Lovelace

text: Vaikka Lovelace oli opiskellut matematiikkaa ja muita tieteitä, opetus oli aiemmin ollut hyvin vaihtelevaa. Lapsena hän sai opetusta aritmetiikassa ja myöhemmin muun muassa geometriassa ja havaintoihin perustuvassa tähtitieteessä. Lovelacen varhaisimmat opettajat King, Frend ja Somerville olivat lähinnä antaneet lukusuosituksia. Somerville oli kuitenkin jo siirtynyt pois Frendin ja Kingin vanhakantaisesta yliopistomatematiikasta uudempiin käytäntöihin.


title: Ada Lovelace

text: De Morgan oli Babbagen ystävä, ja hänkin oli valmistunut Trinity Collegesta. Lovelace edistyi nopeasti De Morganin ohjauksessa. Lovelacen sairastuttua De Morgan kirjoitti kuitenkin lady Byronille ja lordi Lovelacelle, ettei Adan luonne välttämättä sopinut matematiikkaan. Vaikka De Morgan itsekin oli yhteiskunnallinen uudistaja, hänen kirjeissään voi nähdä naisvihaa. Hänen mielestään Adan esittämät kysymykset matematiikasta ja luonnontieteestä eivät olleet sopivia naiselle. De Morgan epäilikin, että Adan terveys oli heikentynyt liiallisen opiskelun takia.


title: Ada Lovelace

text: Charles Babbage oli vuonna 1840 vieraillut Torinossa. Siellä hänet otettiin hyvin vastaan kansainvälisenä tiedemiehenä, mutta siellä hänelle myös selvisi, ettei hänellä olisi koskaan varaa rakentaa haaveilemaansa analyyttistä konetta. Babbage toivoi, että joku italialainen tieteilijä kirjoittaisi artikkelin hänen uudesta hankkeestaan, ja näin brittihallitus voisi kiinnostua siitä. Babbage sai kumppanin nuoresta Luigi Menabreasta.


title: Ada Lovelace

text: Menabrean artikkeli ilmestyi ranskaksi lokakuussa 1842. Artikkeli levisi Englantiinkin syksyn aikana. Marraskuussa puolestaan Babbage tapasi pääministeri Robert Peelin. Babbage keskittyi tapaamisessa lähinnä kritisoimaan hallitusta, eikä hän onnistunut esittelemään kunnolla uutta versiota koneestansa. Peel oli jo ennen tilaisuutta etsinyt tukea Babbagen työn julistamiseksi turhaksi, ja heikosti sujuneen tapaamisen jälkeen maaliskuussa 1843 Britannian hallitus ilmoitti, ettei se tukisi Babbagen työtä differenssikoneen tai analyyttisen koneen rakentamisessa.


title: Ada Lovelace

text: Pian Babbagen ja Peelin tapaamisen jälkeen Lovelace keskusteli Menabrean artikkelista keksijä Charles Wheatstonen kanssa. He tunsivat todennäköisesti Babbagen koneen periaatteen paremmin kuin kukaan muu. He olivat myös sitä mieltä, että Menabrean artikkelin kääntäminen voisi edistää Babbagen työtä. Lovelace sopi tehtävään mainiosti, sillä hän osasi erinomaisesti ranskaa. Artikkelin kääntäminen innoitti Lovelacea, koska se auttaisi häntä saavuttamaan kaksi tärkeää päämäärää. Sen ansiosta hän pystyisi tekemään ystävänsä Babbagen työtä tunnetummaksi ja toisaalta edistämään omaa intellektuaalista uraansa.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace aloitti kääntämisen talvella 1842–1843, mutta hän ei kertonut työstään Babbagelle. Vasta vuoden 1843 alkupuolella hän esitti käännöksensä Babbagelle. Babbage kannusti Lovelacea lisäämään omia merkintöjään Menabrean artikkeliin. Lovelace aloitti työstään osiota ”Notes by the Translator” (”kääntäjän merkintöjä”). Hän kirjoitti merkintöjä helmikuulta syyskuulle 1843 ja keskusteli sen etenemisestä Babbagen kanssa sekä kasvotusten että kirjeitse. Vaikka Lovelace tukeutui Babbageen koneen toiminnan selvittämisessä, hänen omat pohdintansa usein hämmästyttivät Babbagea. Vaikka Lovelace otti vastaan Babbagen ehdotukset, hän suuttui, kun Babbage yritti lisätä artikkeliin kirjoittamansa esipuheen, jossa hän valitti brittihallitusta tuen puutteesta. Lovelace ja Babbage sopivat erimielisyydet, ja Babbage julkaisi nimettömänä erillisen artikkelin. Lovelacen ”merkintöjen” pituus oli lopulta 19 136 sanaa (noin sata sivua), yli kaksi kertaa pidempi kuin Menabrean alkuperäinen artikkeli. Hän allekirjoitti ne nimimerkillä ”A. A. L.” (Augusta Ada Lovelace).


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen käännös ilmestyi Scientific Memoirsissa syyskuussa 1843. Artikkelin nimi oli ”Sketch of the Analytical Engine invented by Charles Babbage esq. (by L. F. Menabrea, with notes by Ada Lovelace)”. Tiedeyhteisö otti artikkelin kunnioittavasti vastaan. Michael Faraday ilmoitti Babbagelle, että artikkeli on niin monimutkainen, että se menee selvästi hänen ymmärryksensä yli. Alkuperäisen artikkelin kirjoittaja Menabrea puolestaan välitti Babbagen kautta onnittelut A. A. L:lle. Kun artikkelista tuli paljon myönteistä palautetta, Babbagekin leppyi Lovelacelle, joka oli tyrmännyt Babbagen kirjoittaman esipuheen liittämisen artikkeliin.


title: Ada Lovelace

text: Artikkeli ei synnyttänyt Babbagen toivomaa sensaatiota eikä lisännyt Adan mahdollisuuksia tieteelliselle ja kirjalliselle uralle. Yksi kirjoituksen ongelmista oli se, että Ada Lovelace oli nainen. Vaikka hän oli allekirjoittanut artikkelin nimikirjaimillaan, hänen henkilöllisyytensä kävi pian ilmi, eikä kirjoitusta otettu vastaan siksi yhtä vakavasti kuin miehen kirjoittamaa artikkelia.


title: Ada Lovelace

text: Vuosi 1843 oli Lovelacen elämän tieteellisesti merkittävin vuosi. Hänen elämänvaiheitaan seuraavan kymmenen vuoden ajalta on heikosti dokumentoitu. Hän vietti joka tapauksessa melko vilkasta seurapiirielämää ja tunsi muun muassa Charles Dickensin, Michael Faradayn sekä monia muita kirjallisuuden ja tieteen merkkihenkilöitä. Lisäksi hänen ja Babbagen välinen ystävyys jatkui edelleen.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace suunnitteli tieteellisen uransa jatkamista Menabrean artikkelin kääntämisen jälkeen. Hänellä oli mielessä tehdä samantapaisia merkintöjä muihinkin artikkeleihin. Ne eivät kuitenkaan toteutuneet.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace kiinnostui myös lääkäri John Elliotsonin työstä. Elliotson oli kokeillut anestesiaa mesmerismillä. Lovelace uskoi, että sen avulla pystyi tutkimaan piileviä seksuaalisia tunteita ja tosiaalta yhdistämään tunteet vartalon elektromagneettisiin voimiin. Hän otti vuonna 1844 asian takia yhteyttä Faradayyn ja kysyi mahdollisuutta tutkia tämän alaisuudessa mesmerismiä. Faraday kieltäytyi ehdotuksesta sairastelunsa takia. Faradayn kieltäydyttyä Lovelace kääntyi erakkomaisen sähkötutkija Andrew Crossen puoleen. Lovelace vieraili Crossen tilalla marraskuussa 1844, mutta kirjoitti sen jälkeen, ettei ollut innostunut Crossen laboratoriotyöskentelystä.


title: Ada Lovelace

text: William Lovelace alkoi vuonna 1848 kirjoittaa arviota ranskalaisen Agénor de Gasparinin maanviljelystä käsittelevästä teoksesta. Ada osallistui miehensä artikkeliin kirjoittamalla siihen huomioita. Sitä varten hän oli kirjeenvaihdossa John Herschelin kanssa. Artikkeli ei saanut juurikaan huomiota.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace kiinnostui 1840-luvun lopulla hevoskilpailuista. Hän tuli jopa melko riippuvaiseksi harrastuksesta ja hävisi vedonlyönnissä ilmeisesti vuoden 1850 alussa suuren summan rahaa. Historioitsijat ovat yrittäneet saada selville, yrittikö Lovelace kehittää vedonlyöntiin jonkinlaisen matemaattisen järjestelmän. Tutkimusten lähtökohtana on Lovelacen ja Babbagen vuosien 1848 ja 1849 kirjeenvaihdossa käytetty termi ”book”, jolla viitataan hevoskilpailuissa vedonlyöntiluetteloon. Hevoskilpailujen sijaan keskustelussa on kuitenkin todennäköisesti viitattu Lovelacen ja Babbagen suunnittelemaan kirjaan, joka olisi ollut jatkoa ”Notes”-artikkelille.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace ei ollut missään vaiheessa fyysisesti vahva henkilö. Hän oli 1840-luvullakin sairastellut säännöllisesti, varsinkin vuosikymmenen puolivälistä alkaen. Hän oli kärsinyt hermostollisesta uupumuksesta ja heikkoudesta, ja hänen terveytensä kääntyi entistä huonompaan suuntaan keväällä 1851, kun hänelle tuli kohtusyövän ensimmäisiä oireita. Ne ilmaantuivat alkuun tiheinä verenvuotoina. Sairauden lisäksi Lovelace elämää rasittivat hevoskilpailuissa syntyneet velat. Lady Byron suostui lopulta auttamaan Lovelacea velkojen maksamisessa, ja huhtikuussa 1852 lady Byronin lakimies Stephen Lushington tapasi Lovelacen. Lushington oli auttanut lady Byronia jo, kun tämä oli ottanut avioeron lordi Byronista.


title: Ada Lovelace

text: Vaikuttaa siltä, että Lovelacen sairastellessa hänen äitinsä ja puolisonsa olivat suhteellisen haluttomia viettämään aikaa tämän kanssa. Mitään todistusaineistoa ei ole sille, miksi he toimivat näin. Lovelacella oli apunaan palvelijoita, mutta lady Byron ja William King eivät juuri käyneet hänen luonaan. Lady Byronin asenteeseen on saattanut vaikuttaa hänen luulosairautensa sekä vihansa ja pelkonsa kaikkia tauteja kohtaan. Hän saattoi myös uskoa, että sairaus oli rangaistus Lovelacen ja John Crossen välisestä ystävyydestä. Crosse oli tieteellinen showmies ja Andrew Crossen poika, jonka kanssa Lovelacella epäiltiin olleen suhde. Lady Byron ilmeisesti tuhosi kaikki Crossen Lovelacelle lähettämät kirjeet tämän kuoleman jälkeen.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen vointi heikkeni vähitellen, ja vuoden 1852 alussa hän oli käytännössä jo kuolemansairas ja jatkuvissa tuskissa. Lovelace kuoli 27. marraskuuta. Kuolinvuoteen vieressä olivat läsnä hänen äitinsä ja puolisonsa. Lovelace haudattiin viikon päästä isänsä viereen Hucknall Torkardin kirkkoon.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace tutki ”Merkinnöissä” neljää konseptia. Ensimmäinen niistä oli käytännössä modernin tietokoneen edeltäjä, yleiskäyttöinen kone, jota voisi ohjelmoida rajattomasti tekemään muuttuvia tehtäviä. Tämä konsepti oli ”Note A” -osion keskiössä. Toinen konsepti sai lähteensä tästä ensimmäisestä konseptista, sillä siinä Lovelace esitteli idean siitä, kuinka yleiskäyttöinen kone voisi olla pelkkää laskukonetta laajempi. Analyyttisen koneen tapainen laite pystyisi tallentamaan, muokkaamaan, käsittelemään ja toimimaan minkä tahansa symboliperustaisen järjestelmän kanssa, esimerkiksi sanojen, loogisten symbolien ja musiikin. Lovelace oli enemmän kuin tieteilijä, sillä hän oli symboliperustaisen ajattelun ansiosta ensimmäinen ihminen, joka käytännössä piti tietokonetta muunakin kuin pelkkänä laskukoneena.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen kolmas konsepti oli viimeisessä ”Note G” -osiossa. Siinä hän esittää tarkasti koodin, jota nykyään kutsuttaisiin tietokoneohjelmaksi tai algoritmiksi. Hän kirjoitti ohjelman, joka laskee Bernoullin lukuja. Sveitsiläinen Jakob Bernoulli oli kirjoittanut luvuista vuonna 1713 julkaistussa todennäköisyyksiä käsittelevässä teoksessaan "Ars conjectandi". Lovelacen ohjelma osoitti analyyttisen koneen mahdollisuudet laskemiseen. Ohjelman takia monet kutsuvat Lovelacea ”ensimmäiseksi ohjelmoijaksi”, vaikka Babbage oli kirjoittanut koneelleen ohjelmia itsekin. Niistä suurinta osaa ei kuitenkaan ole julkaistu. Lisäksi Lovelacen tekemä ohjelma oli huomattavasti monipuolisempi kuin Babbagen vastaavat. Babbagen koneesta ja Lovelacen siihen tekemistä ohjelmasta voidaan katsoa alkaneen jopa modernin tietojenkäsittelytieteen.


title: Ada Lovelace

text: Lovelace kuvaili tekstissään operaatiot ja teki kaavion, jossa hän kuvasi, miten jokainen operaatio pitäisi koodata koneeseen. Koodissaan hän hahmotteli muun muassa aliohjelman ja rekursion käsitteet, joita hän joutui käyttämään Bernoullin lukujen laskemiseen. Koneen toiminnan olisi mahdollistanut 75 reikäkorttia, joita olisi käytetty iteroimalla.


title: Ada Lovelace

text:
Lovelacen neljäs merkittävä konsepti oli syntynyt Mary Shelleyn romaanin "Frankenstein" pohjalta. Hän esitti ”Merkinnöissä” metafyysisen kysymyksen siitä, pystyykö kone ajattelemaan. Ada ei uskonut ajatteleviin koneisiin, vaan hän oli sitä mieltä, että kone tekee vain niin kuin se ohjeistetaan eikä pysty kehittämään omaperäisiä ideoita.
Vaikka Lovelace tunnetaan erityisesti ”Merkinnöistään”, hänen kirjeenvaihdostaan käy ilmi, että hän oli kiinnostunut useista tieteenaloista ja keksinnöistä. Hän kirjoitti innostuneesti muun muassa rautateistä, lennättimestä, magnetismista, eläinten älykkyydestä, todennäköisyysteoriasta ja valokuvauksesta.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen suurimpia tieteellisiä unelmia oli saada ”tutkia hermostoa ja sen suhdetta luonnon salaperäisimpiin ilmiöihin”. Hän haaveili olevansa vielä joskus mielen ”molekyyliuniversumin Newton”. Lovelace kirjoitti Faradaylle muun muassa mahdollisuudesta tutkia tämän sähköön liittyviä artikkeleita.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacesta tuli tunnettu henkilö ”Kääntäjien merkintöjen” jälkeen, ja hänestä tuli neljännellä vuosikymmenellään provokatiivinen aihevalinnoissaan. Hän puhui ja kirjoitti muun muassa tieteestä, seksuaalisuudesta ja kuolemanjälkeisestä elämästä. Hänen isänsä vanha ystävä, poliitikko John Hobhouse sanoi, että Lovelace käsitteli aiheita, joita hyvin harva mies eikä kukaan nainen uskaltautunut tutkimaan.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen nykyisestä maineesta voi yleisesti kiittää brittiläistä ydinfyysikkoa B. V. Bowdenia, joka kirjaa "Faster Than Thought" kirjoittaessaan tutustui Lovelacen tyttärentyttäreen Judith Blunt-Lyttoniin. Bowden kuuli tältä sukutarinoita Lovelacesta ja sai tutustua Lovelacen papereihin. Bowdenin "Faster Than Thought" on esseekokoelma, johon sisältyvät myös Lovelacen tutkimukset ja lyhyt elämäkerta. Bowden kutsui Lovelacea ”erittäin kyvykkääksi matemaatikoksi”.


title: Ada Lovelace

text: Vaikka Bowden teki Lovelacesta tunnetumman, häntä ei kuitenkaan ollut kokonaan unohdettu. Vuonna 1929 julkaistussa Ethel Colburn Maynen ensimmäisessä Lady Byronin elämäkerrassa hänen tyttärensä Adan asema tieteellisessä yhteisössä huomioidaan. Matemaatikko Douglas Hartree kirjoitti vuonna 1949, että Lovelacella oli varmasti jonkinlaista matemaattista lahjakkuutta, ja Alan Turing esitti vuonna 1950 tekoälyä käsittelevässä artikkelissaan ”Computing machinery and intelligence” Lovelacen vastalauseena ajatuksen, jonka Lovelace oli kirjoittanut ”Merkinnöissään” tietokoneista ja niiden älykkyydestä.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen tietojenkäsittelytieteellisen merkityksen ansiosta Yhdysvaltain puolustusministeriön kehittämä ohjelmointikieli Ada nimettiin vuonna 1979 hänen mukaansa. Ada Lovelacen päivää on vietetty vuodesta 2009 lokakuun puolivälissä. Silloin juhlitaan tekniikan alan naisia ja heidän osuuttaan tieteessä, tekniikassa ja matematiikassa. Lovelace-mitalia puolestaan jakaa British Computer Society. Vuodesta 1998 jaettu palkinto annetaan henkilölle, joka on edistänyt merkittävästi tietokoneiden ymmärtämistä tai kehitystä.


title: Ada Lovelace

text: Tekoälyn riman hyvin korkealle asettava Lovelacen testi on nimetty Lovelacen kunniaksi. Sen kehitti ryhmä tietojenkäsittelytieteilijöitä. Heidän mielestään paljon käytetty Turingin testi ei enää toiminut, sillä sen läpäisemiksi tekoälyllä ei periaatteessa tarvinnut olla omaa älykkyyttä. Lovelacen testin keskiössä on Ada Lovelacen esittämä vaatimus omaperäisyydestä. Testin mukaan kone läpäisee sen vain, jos se pystyy kehittämään jotain omaperäistä itsekseen.


title: Ada Lovelace

text: Lovelacea ovat pitäneet esillä myös erityisesti teknoteoriasta kirjoittaneet feministit. Sadie Plant nosti Lovelacen esille teoksessaan "Zeros and Ones" (1997). Plant pyrki tuomaan esille tekniikan alan naisia, joita miehet ovat historiallisesti ylenkatsoneet. Plant oli keskeisimpiä hahmoja kyberfeminismin kehityksessä. Uusmediapioneeri ja feministinen taiteilija Lynn Hershman Leeson käytti Lovelacen elämää tieteiselokuvassaan "Conceiving Ada".


title: Ada Lovelace

text: Lovelacen vaikutus näkyy sekä tieteellisellä että myös kulttuurisella puolella. Hän on innostanut kaunokirjailijoita henkilöhahmojen kehittelyssä, ja hänen mukaansa on nimetty monia asioita. Kaunokirjallisuudessa Lovelacea ovat käyttäneet muun muassa Tom Stoppard näytelmässä "Arkadia" ja Sydney Padua sarjakuvaromaanissa "The Thrilling Adventures of Lovelace and Babbage"


title: Ada Lovelace

text: Kaikki eivät ole olleet vakuuttuneita Lovelacen työn merkityksestä. Hänen merkittävin kriitikkonsa on Lontoon yliopiston Dorothy Stein, joka kirjoitti asiasta kirjassaan "Ada: A Life and a Legacy" (1985). Stein väittää siinä, ettei Lovelace ollut pätevä matemaatikko. Väite perustui kahteen todisteeseen: ensinnäkin Lovelace käänsi Menabrean artikkelista funktion, jossa oli kirjoitusvirhe, mahdottomaksi funktioksi, ja toiseksi kirjeiden perusteella hän ei olisi ymmärtänyt funktioiden ratkaisemista sijoitusmenetelmällä.


title: Ada Lovelace

text: Tekniikan historiaan erikoistuneet tietokirjailijat Eugene Eric Kim ja Betty Alexandra Toole, joka on tutkinut Ada Lovelacea 1980-luvulta lähtien, käsittelivät vuonna 1999 "Scientific American" -lehdessä julkaistussa artikkelissaan Steinin väitteitä. Heidän mukaansa Lovelacen tekemää käännösvirhettä ei voi pitää matemaattisen kyvyttömyyden merkkinä. Lisäksi Lovelacen käyttämät menetelmät olivat siihen aikaan algebran eturivin tekniikoita. Vaikka hän ei välttämättä kirjoitusurakkansa alussa ymmärtänyt sijoitusmenetelmää, myöhemmissä kirjeissään hän osoittaa selvästi käsittäneensä menetelmän. Lovelacen tapana oli keskustella opettajiensa kanssa kirjeitse asioista, joissa hän tarvitsi vielä ohjeistusta.


title: Ada Lovelace

text: Toiset historioitsijat ja elämänkerturit, kuten Bruce Collier, Allan Bromley ja Doron Swade, ovat väittäneet, että Lovelace ei todellisuudessa kirjoittanut Bernoullin lukuja ratkaissutta ohjelmaa. Lovelace ja Babbage kävivät vilkasta kirjeenvaihtoa, jossa keskusteltiin erilaisista ideoista. He työskentelivät tietyllä tavalla yhdessä, eikä nykyaikaan ole jäänyt lopullista tietoa siitä, mitä kumpikin tarkkaan ottaen teki. Kirjeiden perusteella on toimittaja ja Ada Lovelacen päivän perustajan Suw Charman-Andersonin mukaan selvää, että Lovelacen panos oli keskeinen Bernoullin ohjelman kehittämisessä, eikä se missään tapauksessa ollut yksinään Babbagen työtä.


title: Senonit

text: Senonit () olivat gallialainen heimo. Galliassa he asuivat Seinen ja Marnen rannoilla. Senonien toinen haara tunkeutui noin 400 eaa. Pohjois-Italiaan. He piirittivät etruskien kaupunkivaltiota Clusiumia, jolloin etruskit pyysivät roomalaisia apuun. Tämä johti senonien ja roomalaisten väliseen sotaan. Senonit voittivat roomalaiset Allian taistelussa ja hyökkäsivät sen jälkeen Roomaan. Senonit poistuivat vasta roomalaisten maksettua suuret lunnaat.


title: Olavi Majlander

text: Olavi Enok Majlander (10. heinäkuuta 1916 Iitti – 3. lokakuuta 1978 Siilinjärvi) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Suomen kristillisen liiton kansanedustajana ja järjestyksessä neljäntenä puheenjohtajana vuosina 1970–1973.


title: Olavi Majlander

text: Olavi Majlander kuoli 3. lokakuuta 1978 Rissalan lentoturmassa. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi kokoomuksen Vuokko Juhola.


title: Bernoullin luku

text: Bernoullin luvut ovat rationaalilukujono, jolla on suuri merkitys lukuteoriassa. Ensimmäiset Bernoullin luvut ovat: