title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Veela voi pariutua myös ihmisen kanssa: muun muassa Fleur Delacourin toinen isoäiti oli veela ja oli luovuttanut yhden hiuksistaan lapsenlapsensa taikasauvan ytimeksi.


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Velhomaailman Ihmeisiin Perehdyttävä tutkinto () on Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa viidentenä lukuvuonna suoritettava tutkinto. Se koostuu oppilaan valitsemissa kouluaineissa järjestettävistä kokeista. Opettajat määrittelevät aineilleen rajat, jotka oppilaiden tulee ylittää läpäistäkseen kokeen ja voidakseen opiskella kyseistä ainetta kuudentena lukuvuotena. Kuudennen ja seitsemännen lukuvuoden kursseja kutsutaan S.U.P.E.R.-kursseiksi (Se Uskomattoman Paha Erittäin Raskas).


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Hyväksytyt arvosanat ovat Upea (U), Odotukset ylittävä (O), Kelvollinen (K) ja hylätyt ovat Surkea (S), Hirveä (H) ja Peikko (P).


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Jotkut opettajat vaativat oppilailta todella korkeita V.I.P.-arvosanoja, jotta nämä pääsevät omille S.U.P.E.R.-luokilleen. Esimerkiksi Minerva McGarmiwa edellyttää vähintään Odotukset ylittävää, koska muuten oppilas ei selviä läksyistä ja Severus Kalkaros ei halua nähdä S.U.P.E.R.-ryhmässään ketään, jolla ei ole V.I.P.-arvosananaan vähintään Upea, koska hän haluaa tälle tasolle vain parhaat.


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Velhošakki on šakkipeli, jota pelataan taiotuilla pelinappuloilla. Nappulat murskaavat pelin aikana toisiaan mutta muuttuvat ehjiksi seuraavaa peliä varten. Teoksessa "Harry Potter ja viisasten kivi" Harry Potter, Hermione Granger ja Ron Weasley joutuvat valtavan šakkilaudan pelinappuloiksi, jotka professori Minerva McGarmiwa oli loihtinut eläviksi. Ronin pelitaitojen ansiosta he voittavat pelin, vaikka joutuvatkin uhraamaan Ronin. Lopulta Ron kuitenkin selvisi tapauksesta ehjin nahoin.


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Viholliskuvastin on peilin näköinen esine, jossa on sumeita hahmoja. Kun hahmot alkavat näkyä selvemmin, on kuvastimen käyttäjä vaarassa.


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Vuotava noidankattila () on Lontoossa tavallisella kadulla kirjakaupan ja levykaupan välissä sijaitseva pieni ja siivoton pubi, jonka takahuoneen kautta pääsee Englannin velhomaailman omalle salaiselle kauppakadulle, Viistokujalle. Jästit eivät näe sitä.


title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Vuotava Noidankattila, "Vuotis" on myös suomalaisten Potter-fanien internetkeskustelufoorumi.


title: Pohjanpalo

text: Pohjanpalo viittaa seuraaviin asioihin ja henkilöihin:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ludvig VII Nuori (ransk. "Louis VII le Jeune") (1120 – Pariisi 1180) oli Ranskan kuningas vuodesta 1137 vuoteen 1180. Hän oli Kapeting-suvun ns. suoran linjan kuudes hallitsija.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ranskan kuninkaan Ludvig VI Paksun ja Savoien Adèlen (1100–1154) nuoremmasta pojasta Ludvigista ei ollut tarkoitus tulla kuningasta, vaan tehtävään kasvatettiin hänen vanhempaa veljeään Filipiä. Tämä kuitenkin kuoli ratsastusonnettomuudessa vuonna 1131, ja näin Ludvigille siirtyi raskas hallitsemisen vastuu.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ennen kuninkaalliseen tehtävään joutumista Ludvig suunnitteli kirkollista uraa ja monessa suhteessa hän muistuttikin paljon enemmän teologiasta ja uskonnosta kiinnostunutta esi-isäänsä Robert II Hurskasta kuin aseenkäytön ammattilaista, isäänsä Ludvig VI:ta. Usein Ludvig VII saikin kansan parissa lisänimen Hurskas.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Paavi Innocentius II oli paennut Roomassa hallitsevaa vastapaavia ja kirkollisia riitoja Ranskaan ja poikkeuksellisesti juuri paavi, eikä Reimsin arkkipiispa-herttua, voiteli Ludvig VII Ranskan kuninkaaksi Reimsissä vuonna 1131, vanhan tradition mukaan isän vielä hallitessa ja eläessä. Ludvig VII oli voitelun hetkellä 12-vuotias. Varsinaisesti virallinen vallanotto tapahtui isän kuoleman jälkeen vuonna 1137. Tosin hän oli hallinnut tätä ennen melko laajoin valtuuksin jo parin vuoden ajan, tällöin hänellä oli ollut tukenaan isänsä uskollinen avustaja ja neuvonantaja Saint-Denisin luostarin apotti Suger.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ennen kuolemaansa Ludvig VI oli järjestänyt poikansa avioliiton Akvitanian Aliénorin (1122–1204) kanssa. Tämä oli Akvitanian herttuan Guillaime X de Poitiersin ja Éléonore de Châtelleraultin tytär. Avioliittomuodollisuudet suoritettiin Bordeaux’ssa 25. heinäkuuta 1137. Tämä hyvin tunnettu avioliitto mahdollisti kuninkaallisten maiden kolminkertaistumisen lisäten siihen maat Loirejoelta aina Pyreneiden vuoristoon saakka. Uuteen alueeseen kuuluivat Guyenne, Gasgogne, Marche, Poiteau, Limousi, Angoumois, Saintogne ja Périgord. Alue käsitti 19 nykyistä departtementtiä eli yhden viidesosan koko nykyisen Ranskan departementtien määrästä. Morsiamen perintöosa oli siis valtava ja kaikki pitivät avioliittoa loistavana poliittisena saavutuksena.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Arki ei kuitenkaan ollut poliittisen voiton kaltaista juhlaa. Ludvig VII oli luonteeltaan hurskas, askeettinen, olihan hän halunnut munkiksi, naiivi ja tökerö sekä vetelä päätöksissään. Kaikki tämä sopi erinomaisen huonosti Aliénorin sensuelliin, elämäniloiseen ja rohkeaan luonteeseen. Avioliiton kymmenen ensimmäistä vuotta sujuivat kuitenkin ilman erityisiä vaikeuksia.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ludvig VII toimitti äitinsä pois hovista, mutta säilytti isänsä neuvonantajat, joista keskeisin oli Saint-denisin apotti Suger. Hän seurasikin isänsä politiikkaa ja teki kaikkensa kuninkaallisen alueen kasvun hyväksi. Tähän valtaantulon vuosiin liittyy myös Saint-denisin basilikan rakentamisen aloittaminen. Tästä basilikasta tuli entistä selvemmin frankkien ja Ranskan kuninkaiden nekropoli. Kuningas antoi lukuisia etuoikeuksia maaseutuyhteisöille, rohkaisi maaorjien vapauttamiseen ja uusien peltojen raivaamiseen. Kaupunkien porvareille hän myös antoi lukuisia erioikeuksia ja samalla rohkaisi samaan oman alueensa ulkopuolellakin. Lisäksi hän tuki voimakkaasti sellaisten piispojen valintaa, jotka olivat vankkoja kuninkaanvallan kannattajia.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Heti hallituskautensa alusta lähtien Ludvig VII oli joutunut ristiriitaan Champagnen kreivin Thibaud II:n ja paavi Innocentius II:n kanssa. Kiistan taustalla oli Langresin piispan nimitysoikeus. Kuningas halusi tehtävään Bernhard Clairvauxlaisen ehdokkaana olleen Clunyn luostarin munkin. Toisen kerran hän joutui vastatusten paavin kanssa, kun hän vuonna 1141 halusi Bourgesin piispaksi oman ehdokkaansa paavin ehdokkaan Pierre de La Châtren sijaan. Paavi julisti Ludvig VII:n pannaan ja Pierre de La Châtre löysi itselleen turvapaikan Champagnen kreivin suojista. Tällöin kuningas päätti etsiä La Châtren ja lähti armeijoineen Champagneen kesällä 1421. Tuolloin hän tuhosi polttamalla Vitry-en-Perthoisin kylän ja erityisesti sen kirkon, jonne oli paennut 1300 kylän asukasta. Kaikki kirkkoon paenneet paloivat kirkon mukana.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Saadakseen rauhan mielelleen Ludvig VII allekirjoitti Vitryn rauhan syksyllä 1143 Thibaud II:n kanssa. Rauhassa kuningas hyväksyi Pierre de La Chêtren valinnan Bourgesin piispaksi ja siten hän sai kuningaskunnan yllä lepäävän pannaanjulistuksen puretuksi. Ludvig osallistui 22. huhtikuuta 1144 Saint-Denisissä kokoukseen, jolla ratkottiin kuninkaan ja paavin välinen konflikti.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Paavin kanssa tapahtuneen konfliktin lopulliseksi ratkaisemiseksi ja päätökseen saattamiseksi Ludvig VII hyväksyi osanottonsa Bernard Pyhän saarnaamaan ristiretkeen. Vuoden 1145 joulun tienoilla kuningas ilmoittikin julkisesti päätöksestään osallistua ristiretkeen, jonka tarkoituksena oli viedä apua Palestiinan kristityille, joita turkkilaiset ahdistelivat. Turkkilaiset olivat jo valloittaneet Édessen kreivikunnan ja tappaneet lukuisia kristittyjä. Vézelayn kokouksessa pääsiäisenä 1146 Ludvig VII ottikin itselleen ristiviitan kuten monet muutkin vapaat herrat tekivät saman kokouksen aikana.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ludvig VII ja hänen puolisonsa Aliénor Akvitanialainen lähtivät 4. kesäkuuta 1147 ristiretkelle ja heidän johtaminaan olivat muut 300 ritaria ja lukuisa joukko tavallisia sotilaita. Koko tätä armeijaa seurasi tuhatpäinen pyhiinvaeltajien joukko. Matka alkoi Metzin kaupungista ja jatkui pitkin Tonavan laaksoa, missä he liittyivät keisari Konrad III:n armeijaan. Koko ristiretkijoukon tavoitteena oli kulkea Vähään-Aasiaan Konstantinopolin kautta. Kaupunkiin he saapuivatkin 4. lokakuuta. Ristiretken aikana kuninkaan sijaisena, sijaishallitsijana ja valtionhoitajana toimi luotettava hallintomies apotti Suger.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Taistelujoukon toimintaa sävytti erityisesti ranskalaisten ja saksalaisten ryhmien välinen erimielisyys, Ludvigin kokemattomuus ja heikkotahtoisuus sekä Bysantin asukkaiden asenne, sillä nämä kokivat ristiretkeläiset enemmän haitaksi ja ongelmaksi kuin heidän apuaan tarvitseviksi uskonveljiksi. Muiden tuen pettäessä Ludvig koki karvaita tappioita taisteluissa turkkilaisia vastaan niin nykyisen Turkin kuin Syyriankin alueella. Suurin vaivoin hän pääsi joukkoineen Antiokiaan maaliskuussa 1148. Kaupunki oli tuolloin Raymond de Poitiersin, Aliénorin sedän, hallinnassa ja tämä otti ristiretkeläiset vastaan suurta huomaavaisuutta osoittaen.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Raymond toivoi, että Ludvig olisi auttanut häntä taisteluissa vihollista vastaan, olihan tämä valloittanut joitain Raymondille kuuluvia alueita. Kuninkaan ajatuksiin ei mahtunut muuta kuin meno Jerusalemiin. Aliénor yritti kuitenkin suostutella aviomiestään auttamaan setäänsä tämän taistelussa. Tarinoiden mukaan pettyneenä miehensä asenteesta hän päätti pettää tätä suhteella setänsä islaminuskoisen kapteenin kanssa. Tästä seikasta lähti liikkeelle omansa aikansa skandaaliteollisuus ja Guillaime Tyriläinen syytti Aliénoria jopa insestisestä suhteesta omaan setäänsä Raymondiin.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Ludvig VII vaati kuitenkin vaimoaan lähtemään Antiokiasta ja seuraamaan itseään Jerusalemiin, jossa hän täytti lupaamansa ristiretkivelvoitteen. Kesäkuussa 1148 Ludvig yritti valloittaa Damaskoksen, jonka edustalla hänen armeijansa kuitenkin kärsi tappion. Kuningas joutui Bysantin armeijan vangiksi kunnes normandialainen Roger de Sicilie vapautti hänet vankeudesta. Kuninkaallinen aviopari vietti vielä vuoden Pyhällä maalla ennen paluutaan eriseuraisesti takaisin kotimaahansa.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Lopputuloksen kannalta katsottuna Ludvig VII:n osallistuminen toiseen ristiretkeen oli valtakunnan tulevaisuuden kannalta punnittuna erityisen hankala ja vakava tapaus, sillä retken tase oli raskas sen kaikilla osa-alueilla:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Heti palattuaan ristiretkeltä Ranskaan marraskuussa 1149 Ludvig VII päätti hakea avioeroa puolisostaan Aliénora Akvitanialaisesta. Kuitenkin paavi Autuas Eugenius III ja apotti Suger onnistuivat sovittelemaan avioparin jatkamaan yhteiseloa ja vuonna 1150 syntyi avioliitosta tytär Alix (1150–1195), kuninkaallisen avioparin toinen tytär.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Kuitenkin heti Sugerin kuoleman jälkeen vuonna 1151 kuningas vaati uudelleen avioeroa ja Beaugencyn konsiilissa löydettiin lopultakin selkeä peruste avierolle. Ludvig VII:n esi-isä Hugo Capet oli aikoinaan nainut Aliénorin esi-isän sisaren, eli oli kyse aviopuolisoiden sukulaisuudesta, he olivat viidensiä serkkuja. Tämän perusteella avioliitto mitätöitiin 18. maaliskuuta 1152. Aliénor otti myötäjäisensä itselleen ja jo 18. toukokuuta 1152 hän avioitui Anjoun kreivin Henri II Plantagenêt’n kanssa. Tästä tuli vuonna 1154 Englannin kuningas. Henri oli iältään 19-vuotias ja Aliénora 30-vuotias.


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Tämä Ludvig VII:n vakava poliittinen virhe oli alkuna pitkään kestäneelle poliittiselle ja sotilaalliselle kilpailulle Ranskan ja Englannin kuningaskuntien välillä ja se kesti melkein koko keskiajan. Ludvig VII tuki Englannin kuninkaan ja alueiden lääninherran vastaista kapinoita niin Bretagnessa kuin Poitoussa, samoin myös Henri II:n pojat saivat tukea kapinointiin isäänsä vastaan. Tuen antamisessa Ludvig II helpotti:


Ludvig VII (Ranska)


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Eleonora Akvitanialaisen kanssa:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Constance de Castille, (1140–1160) Kastilian Alphonse VII:n tyttären kanssa:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Adèle de Champagnen (eli Adèle de Blois) kanssa:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Avioliiton ulkopuolinen lapsi:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Vaikka Ludvig VII kasvatettiin ennemminkin olemaan pappi ja munkki kuin hallitsija, niin silti hän on ollut merkittävässä roolissa Ranskan historiassa ja kansakunnan muotoutumisessa:


title: Ludvig VII (Ranska)

text: Kuitenkin toinen ristiretki on katastrofaalinen ja koska avioero Akvitanian Aliénorasta oli valtava poliittinen erehdys, joka soi vasallille mahdollisuuden olla selvästi mahtavampi alueiden omistaja kuin hänen herransa, niin tarvittiin seuraavan kolmen ns. suuren kuninkaan toimenpiteet ja hallintoa, jotta nämä painavat virheet saatiin kokonaisuudessaan korjatuiksi.


title: Cornales

text: Cornales on kaksisirkkaislahko, joka kuuluu varsinaiskaksisirkkaisten, Rosopsida, ryhmään Asteranae. Lahkolla ei ole varsinaisesti suomenkielistä nimeä, niin kuin ei yleensäkään kasvilahkoilla ole, mutta nimisukunsa mukaan lahkoa voisi nimittää kanukkamaisiksi.


title: Cornales

text: Lahkossa on seitsemän heimoa, joista vain kanukka- ja hortensiakasvit kuuluvat Pohjolan lajistoon.


title: PID-säädin

text: Proportional-integral-derivative-säädin, lyhyemmin PID-säädin, on yksi säätötekniikan perussäätimistä. Säätimen nimi muodostuu kolmesta toimintoa kuvaavasta termistä: suhde, integroiva ja derivoiva.


title: PID-säädin

text: Säätimen ulostulo u koostuu kolmesta eri termistä. Tyypillisesti säätimen lähtö on (lähdön ajatellaan olevan)


PID-säädin


title: PID-säädin

text: Tässä sisäänmenona käytetään erosuuretta formula_2 eli asetusarvon ja mittausarvon erotus. Erosuure approksimoi säätövirhettä eli (säädettävän suureen) asetusarvon ja säädettävän suureen erotusta.


title: PID-säädin

text: Suhdeosa (P) muodostaa säätimen ulostuloon erosuureeseen verrannollisen (Proportional) termin. Tällöin P-osan ulostulon itseisarvo on siis sitä suurempi, mitä kauempana toivotusta säädettävän suureen mittausarvo on. Vahvistus formula_3 kuvaa säätötoimenpiteen voimakkuutta. P-termille on melko tyypillistä se, että se ei pysty yksinään kompensoimaan säätövirhettä kokonaan. Vakioasetusarvolle saatava säätövirhe saatetaan kuitenkin saada eliminoiduksi integroivien häiriöttömien prosessin P-säädössä. Säätövirheen loppuarvon poiketessa nollasta sitä kutsutaan pysyvän tilan virheeksi.


title: PID-säädin

text: Integroiva osa (I) integroi erosuuretta ajassa. Sen ulostulo on suhteessa paitsi erosuureen suuruuteen ja riippuu myös sen kestoajasta. Integroivan termin vahvistuksena käytetään integrointivahvistusta formula_4. Säätimen integroinnin ansiosta vakioasetusarvolle saatava säätövirhe voidaan eliminoida monissa sovelluksissa silloinkin, kun P-säädöllä ei siihen pystytä. Integroivalla säädöllä on muitakin etuja. Integroivuus auttaa mm. vakiohäiriöihin ja lineaarisesti muuttuvien asetusarvojen aiheuttamien säätövirheiden eliminoinnissa. Etujen saavuttaminen saattaa kuitenkin edellyttää mittaukselta sopivaa tarkkuutta. Joissakin sovelluksissa pelkkä I-säätö ei kuitenkin tule kysymykseen vaan myös P-termi tarvitaan riittävän stabiiliuden, vaimennuksen ja tehokkuuden saavuttamiseksi.


title: PID-säädin

text: Derivoiva osa (D) huomioi erosuureen muutosnopeudenkin. D-termin parametria formula_5 kutsutaan derivointivahvistukseksi. Derivoivaa osaa kutsutaan myös ennakoivaksi, koska se pyrkii kompensoimaan poikkeaman jo siinä vaiheessa, kun se vasta on muodostumassa. Sen käyttö helpottaa stabilointia, vaimennuksen ja tehokkuuden saavuttamista. Valitettavasti derivointi vahvistaa erosuureeseen mahdollisesti sisältyvää korkeataajuista kohinaa, jonka mittausfunktion kohina aiheuttaa. Säätimen outputista saattaa tällöin tulla niin kohinainen sisäänmeno toimilaitteelle, että toimilaitteen toiminnasta tulee liian rauhaton. Tästä syystä derivoivaa osaa ei välttämättä käytetä elleivät muut syyt pakota sen käyttöön.


title: PID-säädin

text: Ammattikielessä käytetään usein myös termejä integrointiaika ja derivointiaika. Integrointiajalle formula_6 ja derivointiajalle formula_7 säätimen ulostulolle saadaan esitys


title: PID-säädin

text: Tämä edellyttää parametrimuunnoskaavoja


title: PID-säädin

text: Näiden käänteiskaavat ovat


title: PID-säädin

text:
formula_12
PID-säätimelle voidaan johtaa siirtofunktio formula_13 esimerkiksi Laplace-muunnosta käyttäen:


title: PID-säädin

text: Siirtofunktion lausekkeen voi kuitenkin johtaa myös ilman Laplace-muunnosta sekä derivointioperaattoriin liittyvänä operaattorisiirtofunktiona että systeemin (eksponentiaalisen) ominaisfunktion (eigenfunction) avulla.


title: PID-säädin

text: Käytännössä tarkkaa derivointia ei voida toteuttaa. Tarkasti derivoiva systeemi olisi sitä paitsi jopa epästabiili. Likimääräinen derivointi onnistuu alipäästösuotimen ja ideaalisen derivoinnin sarjaankytkennän sopivalla ei-triviaalilla toimilohkoesityksellä. Alipäästösuotimen ollessa ensimmäistä kertalukua eli aikavakiolla kuvattavissa oleva P-termin ja alipäästösuodatuksella modifioidun D-termin summa voidaan muodostaa vaiheenjohtopiirin (phase lead circuit) avulla.


title: PID-säädin

text: PID-säätimellä on runsaasti erilaisia muunnelmia. Esimerkiksi D-termissä erosuure saatetaan korvata mittausarvon vastaluvulla, ja P-termissä erosuureen tilalla voi olla apukertoimen ja asetusarvon tulon ja mittausarvon erotus.


title: PID-säädin

text: Käytännössä PID-säätimestä käytetään usein yksinkertaistettuja versioita. Monissa käytännön tilanteissa riittävän hyvä säätötarkkuus saavutetaan, vaikka kaikkea PID-säätimen potentiaalia ei hyödynnettäisikään. Tällöin voidaan tarpeettomaksi katsottu tai joissain tilanteissa jopa ongelmia tuottava termi jättää säädöstä kokonaan pois. Tyypillisiä ovat esimerkiksi PI- ja PD-säätimet. Derivoivan osan poisjättämisen syyksi saattaa riittää myös halu selviytyä viritystyöstä helpommalla.


title: PID-säädin

text: PID-säätimen eri versioiden virittämiseen on tarjolla useita mahdollisuuksia. Yksiselitteisesti oikeita arvoja säätimen parametreille ei voida nimetä. Ne riippuvat paitsi säädettävän suureen käyttäytymisestä, myös säädön tavoitteista. Käytännössä jonkin ominaisuuden parantaminen voi usein tapahtua vain toisen kustannuksella. Esimerkiksi haluttaessa säätöpiirin reagoivan asetusarvon muutoksiin nopeasti voidaan vahvistusta kasvattaa, mutta tämä saattaa heikentää stabiilisuutta.


title: PID-säädin

text: Käytännön esimerkki: Kokemuksesta tiedetään kerrostalon huoneistojen hidas reagointi lämmitystehoon. Tämä integroiva ominaisuus voidaan kompensoida lämmitystä ohjaavan säätimen D-tekijää vahvistamalla (=ennakoimalla). Tämä voi tarkoittaa mm. ulkoilman muutosnopeuden jonkinlaista huomiointia. Parempaan säätötulokseen päästään yhdistämällä ulkoilman lämpötilan mittauksen mahdollistama myötäkytkentäkompensointi ja PID-säätö.


title: PID-säädin

text: P-, PI- ja PID- säädön virittämiseksi voidaan usein käyttää Ziegler-Nichols-menetelmää. Siinä viritys suoritetaan etsimällä P-säätimen kriittisen vahvistuksen arvo. Kriittisellä vahvistuksella säätöpiiri on stabiilisuusrajalla. Useimmissa systeemeissä mittaus ja säätimen ulostulo alkavat tällöin värähdellä vakioamplitudilla. P-säätimen virittämiseen käytetään kriittisen vahvistuksen arvoa. PI- ja PID-säätimien virityskaavoissa tarvitaan sekä kriittinen vahvistus että kriittisen värähtelyn jaksonika. Kaikissa sovelluksissa värähtelyä ei kuitenkaan saada ollenkaan aikaan. Saatu viritys voi osoittautua kelvottomaksi erityisesti asetusarvon muutostilanteille. Niinpä menetelmällä saadaan usein vain ensimmäinen viritysarvaus. Parempia arvauksia voi etsiä kasvattamalla ja pienentämällä hieman aluksi saatuja arvoja ja arvioimalla uusissa kokeissa saatavia vasteita.


title: PID-säädin

text: Käytännössä säätimen hienovirityksessä voidaan muutenkin joutua käyttämään myös yrityksen ja erehdyksen menetelmää. Tällöin on miellettävä eri termien painottamisen vaikutukset. Yleensä voidaan sanoa: P-termin vahvistuksen kasvattaminen lisää säädön nopeutta ja vähentää pysyvän tilan poikkeamaa mutta heikentää stabiilisuutta eli kasvattaa säädön asettumisaikaa ja maksimipoikkeamia. Integroivan termin painottaminen poistaa pysyvän tilan virheen ja lisää säädön nopeutta mutta heikentää myös stabiilisuutta. Derivoivan termin käyttö taas lisää yleensä stabiilisuutta mutta saattaa heikentää säätöpiirin vaimennusta liikaa eli saada vasteet värähtelemään liikaa.


title: PID-säädin

text: Derivointiajan ollessa korkeintaan 25% integrointiajasta PID-säädin voidaan esittää PI-säätimen ja PD-säätimen sarjaankytkentänä niin, että toisessa näistä säätimistä P-vahvistus on yksi.


title: Sikkim

text: Sikkim (सिक्किम) on osavaltio Intian koillisosassa Nepalin ja Bhutanin välissä. Sikkimin pääkaupunki on Gangtok. Sikkim on asukasluvultaan pienin, ja pinta-alaltaan toiseksi pienin osavaltio. Osavaltion pinta-ala on 7 096 km² ja asukasluku on 540 493 (2001). Sikkimin virallinen kieli on nepalin kieli. Sikkim oli itsenäinen kuningaskunta vuoteen 1975 asti, jolloin se liittyi osavaltiona Intiaan.


title: Sikkim

text: Sikkimin nimen on arveltu olevan sukua sanskriitin sanalle "suhin" ’onnellinen, iloinen, mukava’ tai "šihin" ’huippu’ (mikä viittaa Himalajan vuoriin) tai johtuvan limbunkielisistä sanoista "su him", merkitykseltään ’uusi talo’.


title: Sikkim

text: Maailman kolmanneksi korkein vuori Kanchenjunga sijaitsee Sikkimin ja Nepalin rajalla.


title: Sikkim

text: 1200-luvulla Tiibetistä saapuivat bhotetit. Suurin maahanmuutto Sikkimiin tapahtui 1800-luvun puolivälissä, kun Nepalista tuli hindulaisia gurkhoja. Nykyään valtaosa Sikkimin asukkaista on nepalilaisia.


title: Sikkim

text:
Sikkimin kuningaskunta perustettiin 1642, jolloin Phuntsog Namgyal, ensimmäinen chogyal (maallinen ja henkinen kuningas), tuli Bhutanista seudulle. Namgyalin dynastia hallitsi Sikkimiä vuoteen 1975 saakka.
Pienenä kuningaskuntana Sikkim joutui käymään useita sotia naapureitaan Bhutania ja Nepalia vastaan. Iso-Britannia alkoi ennen 1800-luvun puoliväliä toteuttaa laajentumispolitiikkaa liittämällä alueita Sikkimistä Brittiläiseen Intiaan. Britit voittivat Sikkimin vuoden 1861 sodassa ja pakottivat Sikkimin kuninkaan solmimaan sopimuksen, joka teki Sikkimistä puskurivaltion Intian ja Tiibetin välille. Vuonna 1890 Britannia ja Kiina solmivat sopimuksen, jossa Kiina tunnusti Brittiläisen Intian ja Sikkimin aseman puskurivaltiona.


title: Sikkim

text: Intian itsenäistyttyä vuonna 1947 sen ja Sikkimin kesken allekirjoitettiin vuonna 1950 uusi valtiosopimus, joka teki Sikkimistä itsenäisen valtion, mutta samalla Intian protektoraatin. Intian pääministeri Jawaharlal Nehru halusi, että Sikkim liittyisi Intian liittovaltioon itsehallinnollisena alueena, mutta kuningas Nashi Namgyal ei suostunut, joten valtiosopimuksen mukaisesti Intia hoiti ulko- ja puolustuspolitiikan. Vuonna 1962 alkoi Intian ja Kiinan välinen sota jonka päänäyttämönä oli raja-alue Kashmirin itäosassa, mutta myös Sikkimissä sodittiin. Tulitaukosopimuksessa Nathulan rajasola suljettiin. Se avattiin liikenteelle vasta vuonna 2006.


title: Sikkim

text: Vuonna 1963 vanha kuningas Tashi Namgyal kuoli syöpään ja hänen pojastaan Palden Thondup Namgyalista tuli uusi kuningas vuonna 1965. Vuonna 1963 hän oli mennyt naimisiin amerikkalaissyntyisen seurapiirikaunottaren Hope Cooken kanssa. Kun Indira Gandhista tuli vuonna 1966 Intian pääministeri, hän jatkoi isänsä politiikkaa Sikkimin suhteen, mutta ei vaatinut monarkian vaihtamista heti perustuslailliseksi. Vuonna 1970 perustettiin "Sikkimin kansallinen kongressipuolue", joka vaati vapaita vaaleja sekä oikeuksia maan nepalilaisväestölle. Vuonna 1973 palatsin ympärillä pidettiin monarkian vastaisia mielenosoituksia. Ne johtivat siihen, että kuningas joutui hyväksymään Intian suojelualuesopimuksen. Intiassa oltiin huolestuneita siitä, että epävakaa Sikkim olisi saattanut joutua Kiinan miehityksen alaisuuteen.


title: Sikkim

text: Poliittiset erimielisyydet parlamentin ja kuninkaan välillä sekä opposition mielenosoitukset, kuningasperheen tuhlaileva elämäntapa ja uudistuspolitiikan puute, muun muassa maareformin toteuttamatta jättäminen olivat aiheuttaneet poliittisia levottumuuksia maassa etenkin maan nepalilaisväestön keskuudessa. Niiden vuoksi kuninkaan oli kutsuttava intialaisia joukkoja tilannetta rauhoittamaan. Tämän jälkeen solmittiin valtiosopimus Intian ja Sikkimin välille. Kiina protestoi interventiota vastaan.


title: Sikkim

text: Maassa järjestettiin 14. huhtikuuta 1975 kansanäänestys, jossa vaihtoehtoina olivat Sikkimin monarkia tai liittyminen Intiaan. Intiaan liittyminen voitti, ja Sikkim liitettiin Intian liittotasavaltaan 22 osavaltiona. Sikkimin parlamentti teki kaksi päivää myöhemmin aloitteen monarkian lopettamisesta. Kansanäänestyksessä noin 60 000 ihmistä äänesti Intiaan liittymisesen puolesta ja 1 500 vastaan. Kuningasperhe joutui joksikin ajaksi kotiarestiin. Joidenkin tarkkailijoiden mukaan Intia oli manipuloinut äänestystä, ja Kiina piti sitä laittomana. Sikkimin liittyminen Intiaan hyväksyttiin YK:ssa 16. toukokuuta 1975. Kiina ei kuitenkaan suostunut tunnustamaan Sikkimin osaksi Intiaa, vaan piti sitä miehitettynä valtiona.


title: Sikkim

text: Vuonna 2000 Intian ja Kiinan suhteissa tapahtui dramaattisia muutoksia, ja Kiinan oli hyväksyttävä, ettei Sikkim pystynyt olemaan itsenäinen valtio. Tuhansia tiibetiläisiä pakeni rajan yli Sikkimiin 2000-vuosikymmenellä. Kiinan negatiivinen suhtautuminen johti välien viilenemiseen. Vuonna 2003 Intia tunnusti Tiibetin autonomisen alueen osaksi Kiinaa. Kiina vuorostaan sopi aloittavansa kaupankäynnin Sikkimin osavaltion kautta. Teko koettiin Kiinan hallinnon eleenä tunnustaa Sikkim osaksi Intiaa. Sikkimin ja Tiibetin välinen sola, Nathu La, Himalajan vuoristossa avattiin liikenteelle 6. heinäkuuta 2006.


title: Rinnakkaissävellaji

text: Rinnakkaissävellajeiksi sanotaan musiikissa duuri- ja mollisävellajeja, joilla on sama etumerkintä ja joissa esiintyvät samat sävelet (kun molliasteikkona käytetään ns. luonnollista mollia, jossa asteikon seitsemättä säveltä ei ole korotettu). Duurin rinnakkaissävellaji on molli, jonka perussävelenä on duuriasteikon kuudes sävel, ja mollin rinnakkaissävellaji on duuri, jonka perussävelenä on molliasteikon kolmas sävel. Esimerkiksi G-duuri ja e-molli ovat toistensa rinnakkaissävellajeja, samoin C-duuri ja a-molli.


title: Rinnakkaissävellaji

text: "C-duuri" asteikko menee c:stä c:hen; c d e f g a h c; ja" A-molli" a:sta a:han; a h c d e f g a.


title: Rinnakkaissävellaji

text: Lista rinnakkaismolleista ja -duureista:


title: Gujarat

text: Gujarat (, ) on Intian osavaltio, joka sijaitsee maan länsirannikolla. Sen pinta-ala on 174 000 km² ja asukasluku on 60 383 628 (2011). Gujaratin pääkaupunki on Gandhinagar, suurin on Ahmedabad. Osavaltion virallinen kieli on gudžarati.


title: Gujarat

text: Unescon maailmanperintökohde Champaner-Pavagadh käsittää Gujaratin entisen pääkaupungin valtion itsenäisyyden ajalta 1500-luvulta.


title: Gujarat

text: Osavaltion alueella tapahtui tuhoisa maanjäristys 26. tammikuuta 2001. Richterin asteikolla 7,6–8,1 momenttimagnitudin järistyksen seurauksena surmansa sai ainakin 20 000 ihmistä ja noin 167 000 haavoittui. Yli 300 000 rakennusta tuhoutui, minkä lisäksi useat sillat ja tiet vaurioituivat.


title: Gujarat

text: Intian pääministeri Narendra Modi toimi pitkään Gujaratin osavaltion pääministerinä.


title: Gujarat

text: Pakistan rajaa osavaltiota luoteessa, Arabianmeri lännessä, Rajasthanin osavaltio koillisessa, Madhya Pradeshin osavaltio idässä ja Maharashtran osavaltio sekä liittovaltion alueet Daman ja Diu ja Dadra ja Nagar Haveli etelässä.


title: Gujarat

text: Osavaltion alueella sijaitsee neljä vuoristoa: Aravalli, Sahyadri, Vindhya ja Satpura. Osavaltion suurimpia jokia ovat Narmada, Tapti ja Sabarmati.


title: Gujarat

text: Gujaratin alueella on neljä kansallispuistoa: Blackbuckin kansallispuisto, Girin kansallispuisto, "Marine National Park, Gulf of Kutch" ja Vansdan kansallispuisto.


title: Gujarat

text: Gujarat on jaettu 33 piirikuntaan:Gujaratin nähtävyyksiä ovat muun muassa Indus-kulttuurin aikainen Lothalin kaupunki, Krishna-jumalan mytologiaan liittyvä Dwarka ja jainalaistemppelit. Osavaltion virallinen kieli on gudžarati.


title: Gujarat

text: Sardar Vallabhbhai Patelin kansainvälinen lentoasema Ahmedabadissa palvelee kotimaista ja kansainvälistä lentoliikennettä. Osavaltiossa on useita pienempiä lentoasemia, joilta lennetään kotimaan sisäisiä reittilentoja.


South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton ("South Park: Bigger, Longer & Uncut") on toistaiseksi ainoa "South Park" -televisiosarjan pohjalta tehty täyspitkä elokuva. Elokuvassa lausutaan 399 kirosanaa ja tehdään 128 hävytöntä elettä. Se on piirretyn elokuvan kiroiluennätys, jolla elokuva pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan.


title: South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton

text: Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "South Parkin" kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle sijalle 93.


text: Stan lähtee sunnuntaiaamuna hakemaan Kennyä, Kyleä ja Ericiä lapsilta kiellettyyn elokuvaan. He pääsevät sisään kodittoman miehen avustuksella. Elokuvassa he oppivat uusia, mielestään hienoja sanoja, jotka tosin eivät ole lapsille sopivia. Elokuvan nähtyään he menevät luistinradalle ja kertovat muille lapsille katsoneensa elokuvan, jolloin nämäkin lähtevät katsomaan sen. Stan tapaa Wendyn ja Gregoryn, joka on Wendyn uusi poikaystävä.


text: Seuraavana päivänä Eric, Kyle, Stan ja Kenny käyttävät koulussa opettaja Herbert Garrisonin kuullen lapsen kielenkäyttöön sopimattomia sanoja ja sen seurauksena joutuvat koulukuraattorin luokse, jonne on kutsuttu myös heidän vanhempansa.


text: Televisiossa näytetään uutislähetys, jossa Kylen äiti Sheila Broflovski purkautuu Kanadan elokuvaministerille.


text: Herra Mackey on ottanut lapset vieroitushoitoon kiroilusta ja rumista tavoista. Hän kehottaa heitä käyttämään lopun päivää etsimällä omaa rakentavaa tapaa parantaa itseään.


text:
Kun kaikki lapset ovat katsomassa Terrance ja Phillip -elokuvaa, Kenny tappaa itsensä sytyttämällä pierunsa tuleen, koska elokuvassakin tehtiin niin. Samalla Kanada julistaa sodan Yhdysvalloille ja Yhdysvallat Kanadalle. Kennyn joutuessa helvettiin hän kuulee Saatanan ja hänen uuden kumppaninsa Saddam Husseinin punovan juonia Maan valloituksesta. Stan, Kyle ja Eric perustavat vastarintaliikkeen pelastaakseen Terrancen ja Phillipin.
"South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton" -elokuvassa esiintyi myös muutamia julkisuuden henkilöitä, kuten:


title: Nagaland

text: Nagaland on osavaltio Intian koillisosassa. Sen pinta-ala on 16 579 km². Vuonna 2011 sen asukasluku on 1 978 502. Asukkaista suurin osa on kristittyjä. Nagalandin pääkaupunki on Kohima. Nagalandin virallinen kieli on englanti.


title: Nagaland

text: Suurin osa osavaltiosta on vuoristoa, jota halkovat joet. Siellä valltsee monsuuni-ilmasto, jossa on kuiva kausi ja sadekausi. Vuosittainen sademäärä vaihtelee 1 800 ja 2 500 millimetrin välillä.


title: Nagaland

text: Hallinnollisesti Nagaland on jaettu 11 piirikuntaan.


title: Nagaland

text: Nagalandin naapuriosavaltioita ovat Manipur etelässä, Assam lännessä ja pohjoisessa sekä Arunachal Pradesh koillisessa. Idässä Nagalandin rajanaapurina on Myanmarin valtio.


title: Odisha

text: Odisha (), vuoteen 2011 asti Orissa, on osavaltio Intian itäosassa. Sen pinta-ala on 155 707 km² ja asukasluku on 36 707 000 (2001). Odishan pääkaupunki on Bhubaneswar. Osavaltion nimi, Orissa, päätettiin muuttaa nimelle Odisha. Parlamentin ylähuone Rajya Sabha hyväksyi lain maaliskuussa 2011.


title: Odisha

text: Odishan maasto voidaan jakaa neljään osaan: rannikkoseutu, itäiset kukkulat, itäinen ylänköalue ja keskiosan jokilaaksot. Osavaltiossa on kuusi suurta jokea, joista pisimmät ovat 857 km pitkä Mahandi ja 799 km pitkä Brahmani. Vaikka osavaltiolla on liki 450 km rantaviivaa, sillä ei ole suuria satamia. Odishassa on paljon luonnontilaisia osia, ja siellä on tiikerin suojelualueita.


title: Odisha

text: Trooppiset hirmumyrskyt pääsevät Odishan rannikolle esteettä Bengalinlahdelta. Orissan sykloni 1999 aiheutti valtavia tuhoja, 14 vuotta myöhemmin trooppinen sykloni Phailinilta suojauduttiin laajoilla evakuoinneilla.


title: Odisha

text: Odishassa on paljon mineraalivaroja: hiiltä, rautaa, bauksiittia ja kromia. Silti siellä on paljon köyhyyttä ja sosiaalisia ongelmia. Vuosina 1993–1994 tulotaso asukasta kohti oli Intian osavaltioista toiseksi alhaisin Biharin jälkeen.


title: Veijo Puhjo

text: Veijo Olavi Puhjo (s. 26. kesäkuuta 1948 Loimaa) on suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuodesta 1995 vuoteen 2011 ja on ollut kaupunginvaltuutettu Porissa vuodesta 1985. Puhjo valmistui lääkäriksi Greifswaldin yliopistosta DDR:ssä.


title: Veijo Puhjo

text: Puhjo valittiin kansanedustajaksi Vasemmistoliiton listoilta 1995. Vuonna 1995 Puhjo erotettiin Vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä, jolloin hän muodosti omansa (epu, 1995–1996), mutta liittyi seuraavana vuonna Vasemmistoryhmään (va-r). Vasemmistoryhmä lakkautettiin vuonna 1998, jolloin Puhjo ja muut sen jäsenet palasivat Vasemmistoliiton listoille eduskuntavaaleissa 1999.


title: Heli Paasio

text: Heli Tuulikki Paasio (s. 24. marraskuuta 1972 Turku) on suomalainen poliitikko. Hän toimi SDP:n Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana vuodesta 1999 vuoteen 2015. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Paasio sai vaalipiirinsä ehdokkaista eniten ääniä (13 958). Koko maassa äänimäärä oli kahdeksanneksi suurin. Joulukuussa 2013 Paasio ilmoitti, ettei aio enää asettua ehdolle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Heli Paasio

text: Paasio oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1993–1996. Paasio on ollut myös Poliisialan neuvottelukunnan jäsen. Hän oli Medi-Heli ry:n puheenjohtaja vuosina 2006–2012. Vuodesta 2008 hän on ollut Alkon hallintoneuvoston jäsen. Hän oli vuosina 2008–2010 sosialidemokraattien eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja. Eduskunnassa hän on valtiovarainvaliokunnan ja sen alaisten vero- ja asunto- ja ympäristöjaostojen jäsen sekä tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtaja.


title: Heli Paasio

text: Heli Paasio on Pertti Paasion tytär ja Rafael Paasion pojantytär. Hänellä on vuonna 2010 ja 2012 syntyneet lapset.


title: Heli Paasio

text: Koulutukseltaan Paasio on filosofian maisteri (1999), pääaineena matematiikka. Ennen kansanedustajuutta hän toimi erityisavustajana vuosina 1996–1999.


title: Tripura

text: Tripura () on Intian osavaltio Intian koillisosassa. Sen pinta-ala on 10 486 km² ja asukasluku on 3,7 miljoonaa (2011). Tripuran pääkaupunki on Agartala. Tripuran viralliset kielet ovat bengali ja kokborok.


title: Tripura

text: Tripura on varsin eristynyttä aluetta kukkuloiden keskellä, ja siellä elää monia eri kansoja ja heimoja.


title: Jouni Backman

text: Jouni Ensio Backman (s. 30. maaliskuuta 1959 Savonlinna) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1987–2007 ja 2011–2015 ja ministerinä Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa.


title: Jouni Backman

text: Backman on ollut Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1985–1995 ja vuodesta 2005 sekä toiminut valtuuston puheenjohtajana 2009–2012.


title: Jouni Backman

text: Backman valmistui ylioppilaaksi vuonna 1978. Hänet valittiin vuonna 1987 eduskuntaan Mikkelin läänin vaalipiiristä (vuosina 1999–2003 Mikkelin vaalipiiri ja vuodesta 2003 Etelä-Savon vaalipiiri) ja hän toimi kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuoteen 2007. Backman putosi eduskunnasta vuoden 2007 vaaleissa, minkä arvioitiin johtuneen vaaliliitosta, jolla eduskuntaan nousi vihreiden Heli Järvinen. Backman nousi uudelleen eduskuntaan kaudeksi 2011–2015, mutta putosi jälleen vuoden 2015 vaaleissa. Vuosina 2003–2007 ja 2011–2015 Backman toimi SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana.


title: Jouni Backman

text: Backman on toiminut ministerinä kahteen otteeseen. Lipposen I hallituksessa hän oli hallintoministeri. Näyttävin Backmanin vetämä hanke oli niin sanottu lääniuudistus. Lipposen II hallitukseen Backman nousi ympäristöministeriksi Satu Hassin jälkeen vihreiden lähdettyä hallituksesta kesken kauden. Ympäristöministerinä Backman ehdotti muun muassa, että suomalaiset alkaisivat energiatehokkuuden nimissä käyttää kesämökeillä yhteisiä rantasaunoja.


title: Jouni Backman

text: Backman toimi Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä 1999–2004, josta varapuheenjohtajana 2000–2002 ja 2003–2004. Syksyllä 2004 hallintoneuvoston puheenjohtaja Markku Laukkanen (kesk.) ehdotti Backmania Ylen uudeksi toimitusjohtajaksi. Backman oli tuolloin hallintoneuvoston varapuheenjohtajana myös itse mukana etsimässä ehdokasta toimitusjohtajaksi. Lopulta Backmanin valinnalle ei kuitenkaan löytynyt poliittista tukea, minkä jälkeen Backman ja Laukkanen erosivat hallintoneuvostosta. Vuosina 2006–2011 Backman toimi Yleisradion hallituksessa.


title: Jouni Backman

text: Pudottuaan eduskunnasta 2007 Backman työskenteli vuosina 2007–2011 TietoEnatorin (sittemmin Tieto Oyj:n) johdon erityisasiantuntijana tehtävänään edistää yrityksen liiketoimintaa julkisen hallinnon tietoteknisessä kehittämisessä.


title: Jouni Backman

text: Backman on ollut vuodesta 1987 naimisissa parturi-kampaaja Anja Hannele Backmanin (o.s. Kosonen) kanssa. Heillä on kaksi lasta, Rosa (s. 1989) ja Jan (s. 1992).


title: Jouni Backman

text: Sotilasarvoltaan Backman on yliluutnantti.


title: Antero Kekkonen

text: Martti Antero Kekkonen (s. 5. huhtikuuta 1946 Kotka) on suomalainen poliitikko ja toimittaja. Hän oli Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustaja vuosina 1987–2007 Kymen vaalipiiristä. Vuonna 1993 Kekkonen toimi kolmen kuukauden ajan SDP:n väliaikaisena puheenjohtajana Ulf Sundqvistin erottua tehtävästä. Kunnallispolitiikassa Kekkonen on ollut Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen 1993–1997. Hänen yhteiskunnallisiin luottamustehtäviinsä on kuulunut muun muassa Suomi-Seuran johtokunnan jäsenyys, Painovapauskomitean jäsenyys ja Suomen Koripalloliiton puheenjohtajuus.


title: Antero Kekkonen

text: Ammatiltaan Kekkonen on tv-toimittaja. Hän oli vuosina 1978–79 Poliittiset toimittajat ry:n puheenjohtaja. Kekkonen tuli ennen kansanedustajuuttaan tunnetuksi television ajankohtaisohjelmien toimittajana Yleisradiossa. Vuoden 1982 presidentinvaaleja edeltäneissä televisiotenteissä Kekkonen otti toimittaja Jyrki Koulumiehen kanssa käyttöön niin sanotut revolverihaastattelut, joissa vierailleet ehdokkaat joutuivat vastaamaan toinen toistaan seuranneisiin kiperiin kysymyksiin. Samaa haastattelutyyliä Kekkonen jatkoi kollegansa Pekka Oksalan kanssa ehkä vieläkin ärhäkämmin seuraavan vuoden eduskuntavaaleja edeltäneissä tenteissä. Haastattelutyyli herätti jonkin verran kohua katsojien keskuudessa ja Kekkosen ja Oksalan tekemien haastattelujen arveltiin vaikuttaneen jopa äänestyskäyttäytymiseen. Oksala noudatti samaa kaavaa Leif Salménin kanssa vielä neljä vuotta myöhemmissä vaaleissa.


title: Antero Kekkonen

text: Vuonna 2004 Kekkonen tuomittiin rattijuopumuksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja liikennerikkomuksesta 60 päiväsakkoon ja ajokieltoon vuoden loppuun saakka. Tuomion seurauksena hän luopui Suomen Koripalloliiton puheenjohtajuudesta, mutta jatkoi kansanedustajana.


title: Gorno-Altaisk

text: Gorno-Altaisk (altaiksi Улулу Алтай, "Ululu Altai", venäjäksi Горно-Алтайск) on noin 206 000 asukkaan Altain tasavallan pääkaupunki ja samalla myös ainoa kaupunki. Vuonna 2010 kaupungissa oli 56 933 asukasta. Kaupunki sijaitsee Maymanlaaksossa.


title: Gorno-Altaisk

text: Kaupungissa on lentokenttä, teatteri, yliopisto ja aluemuseo. Lähin rautatieasema on 96 kilometrin päässä sijaitseva Bijsk.


title: Gorno-Altaisk

text: Arnold Meri asui vuodesta 1951 vuoteen 1956 Gorno-Altaiskissa, jossa suunnitellaan hänelle nimettäväksi yhtä katua.


title: Kleisthenes

text: Kleisthenes (; n. 570–507 eaa.) oli ateenalainen poliitikko ja kansanpuolueen johtaja. Hän kuului Alkmaionidien sukuun, ja hän oli sukua tyranni Kleisthenes Sikyonilaiselle. Hän toimi Ateenan arkonttina vuosina 525–524 eaa. tyranni Hippiaan karkottamisen jälkeen. Kleisthenestä pidetään demokratian kehittäjänä. Hän uudisti Ateenan perustuslakia demokraattisesti vuonna 508 eaa. antamalla kansankokoukselle ratkaisevan aseman tärkeimmissä poliittisissa kysymyksissä. Hänen uudistuksiaan olivat myös ostrakismos, bule-neuvoston perustaminen, sekä Ateenan aluejaot demoksiin ja fyleihin.


title: Games Workshop

text: Games Workshop () on maailman suurin miniatyyripelien valmistaja.


title: Games Workshop

text:
Warhammer-sarjan pelejä on kolme , synkkään pseudo-keskiaikaiseen fantasiamaailmaan sijoittuvat "Warhammer Fantasy Battles ja Warhammer age
of Sigmar, sekä" "Warhammer 40,000" joka on lähtökohdiltaan tieteisympäristön ja fantasian sekoitus jossa avaruutta kansoittavat erilaiset fantasiarodut kuten örkit, haltiat ja kääpiöt, joskin haltiat on nimetty Eldareiksi ja kääpiöitä ei uudessa sääntölaitoksessa ole Warhammer 40.000:ssa, koska Tyranidit (hyönteismäinen muukalaisrotu) tuhosivat heidän kotiplaneettansa kolmannen sääntölaitoksen julkaisun myötä. Monet fantasiaelementit, kuten demonit ja magia ovat läsnä voimakkaasti vaikka viimeisimmissä pelin versioissa pelin lähtökohtia "fantasiana avaruudessa" on pyritty peittelemään ja saattelemaan enemmän tieteisfiktion suuntaan.
Molemmat pelit ovat hyvin suosittuja, joskin niiden pelimekaniikat poikkeavat melko lailla toisistaan. Näiden kahden pelin lisäksi Games Workshop julkaisee "Taru sormusten herrasta" -elokuviin perustuvaa "Lord of the Rings" -miniatyyripeliä, joka on varsinkin nuorempien pelaajien suosiossa kevyemmän sääntömekaniikansa vuoksi, sekä lukuisia muita vähemmän tunnettuja pelejä.


title: Games Workshop

text: Games Workshop on valmistanut myös useita muita pienempiä pelejä, kuten Blood Bowl -pelin, jossa erilaiset fantasiarodut kuten örkit, kääpiöt, rottamiehet ym. vastaavat, mittelevät taistelukentän sijaan amerikkalaisen jalkapallon merkeissä. Suurempia taisteluita varten on kehitetty kaksi peliä, Warhammerin maailmaan Warmaster ja Warhammer 40,000 -maailmaan Epic 40,000. Näissä peleissä Warhammerien satojen yksiköiden skaala nousee tuhansien figuurien määriin. Pienempiin peleihin on kehitetty Mordheim-niminen, noin kymmenelle miniatyyrille tarkoitettu peli, jossa on irrottauduttu kiinteistä muodostelmista ja avarista taistelukentistä suuren Mordeimin kaupungin raunioihin taistelemaan rikkauksien toivossa. Mordheim sijoittuu Warhammerin maailmaan kun taas Necromunda sijoittuu Warhammer 40,000 -maailmaan.


title: Madhya Pradesh

text: Madhya Pradesh on Intian osavaltio. Sen pinta-ala on 308 144 km², asukasluku vuonna 2011 oli 72 626 809.


title: Madhya Pradesh

text: Virallinen kieli on hindi. Bhopal on Madnya Pradeshin pääkaupunki, muita merkittäviä kaupunkeja ovat Indore, Gwalior, Jabalpur ja Ujjain. Madhya Pradesh sijaitsee keskellä Intiaa, ja sen lempinimi on "Intian sydän".


title: Madhya Pradesh

text: Osavaltiota halkovat lukuisat joet ja niiden välissä kohoavat kukkuloiden jonot. Ilmasto on tyypillinen monsuuni-ilmasto, jna jkolme vuodenaikaa ovat kuuma, kuiva ja tuulinen kesä (maaliskuusta toukokuuhun), kuiva ja miellyttävä talvi (marraskuusta helmikuuhun) ja sadekausi lounaismonsuunin aikana (kesäkuusta syyskuuhun).


title: Madhya Pradesh

text: Tärkeimpiä viljelyskasveja ovat soija, linssit ja öljykasvit.


title: Madhya Pradesh

text: Alueella on myös mineraaliesiintymiä, esimerkiksi rautamalmi, bauksiitti ja timantit.


title: Madhya Pradesh

text: 90% osavaltion asukkaista on uskonnoltaan hinduja, ja hindi on tärkein kieli. Bhopalin seudulla puhutaan paljon myös urdua, ja lisäksi on lukuisia paikallisia kieliä.


title: Madhya Pradesh

text: Osavaltiossa on kolme UNESCOn maailmanperintökohdetta: Bhimbetkan kalliosuojat, Sanchin buddhalaiset monumentit sekä Khajurahon monumentit.


title: Madhya Pradesh

text: Madhya Pradeshin kaakkoisosaan perustettiin Chhattisgarhin osavaltio vuonna 2000.


title: Jami

text: Jami on suomalainen miehen etunimi. Etunimi lisättiin suomenkieliseen nimipäiväkalenteriin vuoden 2000 nimipäiväuudistuksen yhteydessä. Jamin nimipäivä on 6. huhtikuuta yhdessä etunimien Vilho, Ville, Viljami, Vilhelm, Vili ja William kanssa. Nimi on lyhenne Viljamista.


title: Jami

text: Suomessa on huhtikuuhun 2016 mennessä ollut kirjoilla hieman yli 3210 Jami-nimisiä henkilöitä. Heistä vain muutama on syntynyt ennen vuotta 1960; ennen vuotta 1940 nimeä ei ollut annettu kenellekään. Yleisin nimi on vuosina 2000–2009 syntyneillä, jolloin Jami annettiin nimeksi 1331 pojalle.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Kuopion tuomiokirkko, Kuopion hiippakunnan keskuskirkko, sijaitsee Kuopion Vahtivuoren mäellä. Se on vihitty käyttöön vuonna 1816 sotien viivytettyä rakennustyön valmistumista.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Pinta-alaa kirkolla on 1 091 neliömetriä. Istumapaikkoja on noin 1 500. Tyyliltään Kuopion tuomiokirkko edustaa 1800-luvun alun uusklassismia. Muodoltaan kivikirkko on tasavartinen ristikirkko. Itäpäädyssä kirkkoa on torni ja lännessä alttari. Kirkkoa on korjattu 1866, 1877, 1895, 1925 sekä 1961. Kirkon korkeus on kellotornin kattoon mitattuna 35,5 metriä, korkeutta Kallaveden pinnasta on 56,4 m ja merenpinnasta 138,20 m. Kirkonkelloja on kaksi, vuosilta 1928 ja 1951.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Kuopion tuomiokirkon pääurut on rakentanut tanskalainen Bruno Christensen & Sønner Orgelbyggeri vuonna 1986 ja niissä on 52 äänikertaa, kolme sormiota ja jalkio. Kuoriurut on rakentanut ruotsalainen Robert Gustavsson Orgelbyggeri AB vuonna 2003.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Alttaritaulun "Kristus ristillä" on maalannut Pietarissa suomalainen Berndt Abraham Godenhjelm. Alttaritaulun lahjoitti kirkkoon 1843 kirkkoherra ja teologian tohtori Matthias Ingman. J. V. Snellmanin päätoimittamassa Saima-lehdessä oli ajalle harvinainen alttaritaulua koskeva arvostelu, missä todettiin, että alttaritaulu on reliefimäinen ja veistosta muistuttava, mikä heikentää sen ilmaisuvoimaa, mutta että se on oikein kaunis ja luultavasti kuuluu pohjoisen parhaimpiin.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Nykyinen kirkko on Kuopion viides, Kuopion ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1552. Vuonna 1815 purettiin puinen Kuopion vanha kirkko Maaherrankadun eteläpäästä. Näiden toimenpiteiden seurauksena kaupan keskus Kustaantori (nykyinen Snellmaninpuisto) vahvisti asemansa kaupungin keskipisteenä. Kirkko sai tuomiokirkon aseman 1851. Tosin vuosina 1900–1939 Oulun kirkko toimi hiippakunnan tuomiokirkkona.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Kirkossa käy vuosittain noin satatuhatta turistia ja jumalanpalvelusvierasta.


title: Kuopion tuomiokirkko

text: Kirkon piirustukset laati konduktööri Pehr W. Palmroth 1795. Jacob Rijf toimi rakennusmestarina 1806–1807 ja kirkkoa rakennettiin kattolistojen korkeudelle vuoteen 1808, jolloin puhkesi Suomen sota. Rakennustöitä päästiin jatkamaan vasta 1812. Pehr Granstedt johti työtä 1813–1815.


title: Kuopion tuomiokirkko

text:
Museovirasto luokittelee Kuopion tuomiokirkon ja Snellmaninpuiston ympäröivine alueineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi ("Kuopion Snellmanin puisto, tuomiokirkko ja puukorttelit").
Kirkkorakennuksen ja järvisataman välinen yhteys on harvinaislaatuinen sekä eräs selkeimpiä ja yhtenäisimpiä koko Suomessa. Tämä ulottuvuus antaa näkökulmaa Kuopion kirkkorakennuksen olemukseen ja ymmärtämiseen sekä kirkkopuiston maankäytöllisiin ratkaisuihin. Maisemallinen yhteys ja kulkuväylä kirkolta järvisatamaan kulkee suurelta osin esplanadipuiston kaltaista reittiä. Väylä kuuluu olennaisena osana kaupunkikeskustan matkailulliseen ydinväylään, joka kulkee rautatieasemalta kauppatorin ja kirkon kautta Kallaveden rannan järvisatamaan. Kirkko on tällä suorakulman sisältävällä yhteydellä kuin kulmakivi.


title: Tyrvännön kirkko

text: Tyrvännön kirkko sijaitsee Hattulan Tyrvännössä. Rakennusmestarina toimineen Matti Åkerblomin ja Ruotsin yli-intendentin viraston suunnittelema kirkko on rakennettu 1796–1801 ja vihitty virallisesti 1803.


title: Tyrvännön kirkko

text: Sisäviisteisen tasavartisen ristikirkon muotoa on vuosien saatossa muutettu useaan otteeseen. Eritoten vuoden 1902 remontissa, jolloin myös kellotornia koroteettiin. Kirkonkellot ovat kuitenkin vuosilta 1704 ja 1709 eli ne ovat lähes sata vuotta vanhempia kuin itse kirkko. Kellot ja muuta kirkon kalustoa siirrettiin Lepaan puutarhaopiston alueella sijainneesta Tyrvännön ensimmäisestä, keskiaikaisesta kirkosta. Esimerkiksi vanhasta kirkosta peräisin oleva saarnatuoli on 1690-luvulta. Uuteen kirkkoon siirrettiin myös useita puuveistoksia, kuten kirkossa oleva keskiajalta peräisin oleva krusifiksi. Emelie Boijen hovimaalari Robert Wilhelm Ekmanin aiheen mukaan maalaama alttarimaalaus "Kristus rukoilee Getsemanessa" vuodelta 1853. Kirkossa on tilaa noin 400 hengelle.


title: Tyrvännön kirkko

text: Kirkkoa on kunnostettu useaan otteeseen. Nykyinen jugend-henkinen ulkoasu on peräisin H. R. Helinin suunnitelmien mukaan vuonna 1902 tehdyistä muutostöistä. Seuraavat suuremmat korjaukset tehtiin 1947 ja 1992. Vuonna 2010 tehtyjen selvitysten mukaan kirkko on huonossa kunnossa ja korjaustyöt vievät useita vuosia.


title: Hyvinkään ortodoksinen kirkko

text: Hyvinkään ortodoksinen kirkko eli Karjalan valistajien kirkko on yksi Lahden ortodoksisen seurakunnan kirkoista ja se sijaitsee Hyvinkäällä osoitteessa Tsasounankuja 1. Se vihittiin alun perin tsasounaksi vuonna 1963 ja vuonna 1995 tehdyn laajennuksen jälkeen vuonna 1996 kirkoksi. Rakennuksen on suunnitellut Laura Järvi-Larkas, laajennuksen ja seurakuntakeskuksen Sakari Siitonen. Kirkko sai uuden Anatoli Dofgijin maalaaman ikonostaasin kesällä 2005. Kirkko toimii kotikirkkona noin 700 hengelle, joista hieman yli puolet asuu Hyvinkäällä.


title: Robert I (Burgundi)

text: Robert I Vanha () (1011 – 21. maaliskuuta 1076 Flery sur Ouche) oli Burgundin herttua vuodesta 1032 kuolemaansa asti. Robertin isä oli Ranskan kuningas Robert II Hurskas ja äiti Arlesin Constance. Kuningas Henrik I antoi Burgundin veljelleen Robertille niin sanottuna apanage-läänityksenä.


title: Robert I (Burgundi)

text: Isäänsä kuninkaana seurannut Henrik I oli Robertin veli. Ennen tuloaan Burgundin herttuaksi Robert kapinoi yhdessä veljensä Henrikin kanssa isäänsä vastaan. Pojat valtasivat muutaman linnan ja tekivät sen jälkeen rauhan. Seuraavana vuonna 1032 isänsä kuoleman jälkeen Robert osallistui kapinaan veljeään Henrikiä vastaan tavoitteenaan valtaistuimen saaminen omaan haltuunsa. Robertia tuki heidän äitinsä Constance d’Arles. Sota jatkui kahden veljeksen välillä kunnes rauha saatiin sovittua sillä ehdolla, että Robert luopui vaatimuksistaan valtaistuimeen. Tästä korvaukseksi hän sai Burgundin herttuakunnan.


title: Robert I (Burgundi)

text: Aikalaislähteet kertovat Robertin olleen luonteeltaan väkivaltainen ja villi. Hän surmasi lankonsa Sémourin herran erään aterian jälkeen tapahtuneen taistelun tuoksinassa, jouduttuaan silmittömän vihan valtaan. Tämän tekonsa hyvittämiseksi Robertin piti suorittaa pyhiinvaellusmatka Roomaan ja perustaa luostari.


title: Robert I (Burgundi)

text: Robert meni naimisiin ensimmäisen kerran Semurin Helien, Semurin ja Aremburgen herran tyttären kanssa vuonna 1033. Robertilla ja Heliellä oli viisi lasta:


title: Robert I (Burgundi)

text: Robertin ja Helien avioliitto mitätöitiin vuonna 1048 ja vielä samana vuonna hän solmi toisen avioliittonsa Anjoun Ermengarden (Blanche), Anjoun kreivin Foulque III:n Nerran ja tämän vaimon Hildegarde de Sundgaun tyttären kanssa. Toisen puolisonsa kanssa Robertilla oli yksi tytär:


title: Superauto

text: Superauto-nimitystä käytetään suorityskykyisimmistä ja harvinaisista urheiluautosta.


title: Superauto

text: Superautoissa käytetään yleensä valmistajan edistyneintä tekniikkaa. Autoissa on paljon downforcea, suurissa nopeuksissa autoa maahan painavaa voimaa, lisäävä muotoilu. Superautoissa käytetään painon vähentämiseksi paljon kevyitä osia, kuten erilaisia komposiitteja, keramiikkaa, alumiinia ja hiilikuitua.


title: Superauto

text: Superauto on usein muotoiltu hyvin aerodynaamiseksi. Joissain superautoissa on myös vaikutteita Formula 1 -autoista. Sarjavalmistukseen asti päätyvien superautojen tuotantoerät jäävät yleensä pieniksi. FIA:n Group B -vakioautomääräysten mukaisten autojen on oltava sarjavalmistettuja, mihin on yleensä riittänyt parisataa kappaletta.


title: Hyvinkään vanha kirkko

text: Hyvinkään vanha kirkko on Hyvinkäällä sijaitseva kirkko, joka alun perin rakennettiin rukoushuoneeksi vuosina 1895–1896. Hiljaisen rautatieläiskylän arki vilkastui Ossian Donnerin perustettua silloin kylään villatehtaan. Hyvinkäälle tarvittiin oma rukoushuone, ja kylään rakennettiin Yrjö Sadeniuksen suunnittelema punainen puukirkko. Rakennus toimi Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) rukoushuoneena. Rakennus lahjoitettiin Hyvinkään seurakunnalle. SLEY:n Hyvinkään osasto on säännöllisesti järjestänyt kirkossa Ristinjuhlan, kirkkoiltoja ja muita tilaisuuksia. Kirkkoa on muutettu vuonna 1916 ja laajennettu 1923. Hyvinkään uuden kirkon valmistuttua vuonna 1961 siihen asti pääkirkoksi kutsutusta kirkosta tuli vanha kirkko, mutta vanha kirkko vihittiin kirkoksi vasta vuonna 1978. Hyvinkään keskustassa sijaitseva kirkko on suosittu vihkikirkko.


title: Manipur

text:
Manipur (মনিপুর) on Intian osavaltio. Sen pinta-ala on 22 327 km² ja asukasluku on
2 721 756 (2011). Manipurin virallinen kieli on manipuri. Manipurin pääkaupunki ja suurin kaupunki on Imphal.


title: Manipur

text: Manipurin maasto jakaantuu kahteen osaan: Manipur-joen laaksoon ja sitä ympäröivään vuoristoseutuun.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kaarle I (21. maaliskuuta 1227 – 7. tammikuuta 1285) eli Anjoun Kaarle I (ransk. "Charles Ier d'Anjou") oli Sisilian kuningas vuosina 1262–1282. Hänellä oli elinaikanaan myös lukuisia muita titteleitä:


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kaarle I oli Ranskan kuninkaan Ludvig VIII Leijonan postuumi lapsi. Hänen äitinsä oli Kastilian Blanka. Kaarle syntyi melko pian isänsä kuoleman jälkeen. Testamentissaan isä oli määrännyt, että jos syntyvä lapsi olisi poika, tälle kuuluisivat perintöapanaaseina Anjoun ja Mainen kreivikunnat. Nämä kreivikunnat Kaarle sai haltuunsa vuonna 1247 ensimmäisen avioliittonsa kunniaksi. Näin kuningas Ludvig Pyhä halusi kunnioittaa isänsä muistoa ja tahtoa. Samalla Kaarle tuli perustaneeksi toisen Anjoun kreivien dynastian, jota kutsutaan Anjoun Kapetinkien dynastiaksi.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Lapsuudessaan ja nuoruudessaan Kaarle saattoi tuntea itsensä sivulliseksi, sillä sijaishallitsijana toimivan äidin lähes kaikki huomio tuntui liittyvän tulevan kuninkaan Ludvig IX Pyhän kasvattamiseen. Myös Ludvigin huomio tuntui kiinnittyvän enemmän hänen kahteen seuraavaan veljeensä Robertiin ja Alphonseen. Ehkä tämä kehitti Kaarlen voimakasta itsetuntoa ja selittää hänen kunnianhimoaan kansainvälisessä politiikassa.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Vuonna 1234 Kaarle avioitui Provencen ja Forcalquierin kreivin Raymond V Bérangerin tyttären Béatricen (1234–1267) kanssa. Avioliiton myötä hänestä tuli Provencen ja Forcalquierin kreivi ja tätä titteliä hänestä käytettiin vielä vaimon kuolemankin jälkeen. Avioliitosta syntyivät lapset:


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Vuonna 1268 Kaarle avioitui leskenä toiseen avioliittoonsa Burgundin herttuan Eudesin ja hänen puoliosonsa Bourbonin Mathilden tyttären, Tonnerren kreivittären Margueriten (1248–1308) kanssa. Avioliitosta ei syntynyt jälkeläisiä.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Tultuaan avioliiton kautta vuonna 1247 Provencen ja Forcalquierin kreiviksi, kohtasi Kaarle piankin vaikeuksia. Hänen vaimonsa sisaret tunsivat tulleensa syrjäytetyiksi isänsä tahdon toteuttamisen suhteen ja samalla leskikreivitär Savoyn Beatrice vaati itselleen Forcalquiren kreivikuntaan Provencen tuloja elatuksekseen. On syytä muistaa, että vaikka Provence oli teknisesti osa Burgundin kuningaskuntaa ja sen jälkeen Pyhää Roomalaista keisarikuntaa, niin käytännössä se toimi hyvin itsenäisesti suhteessa keskusvaltaan.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Provencen kreivit olivat hallinneet hyvin lempeällä kädellä, joten aatelisto ja kaupungit, joista kolme: Marseille, Arles ja Avignon oli kreivikunnasta erillään olevia keisarillisia kaupunkeja, olivat nauttineet laajoista vapauksista. Kaarle sitä vastoin otti käyttöön kreivikunnassaan tiukan hallinnon ja lisäsi samalla melkoisesti vihamielisyyttä itseään kohtaan käyttämällä täysimääräisesti hyväkseen itselleen kuuluvia lääninherran oikeuksia.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Vuonna 1247 kun Kaarle matkusti veljensä luokse vastaanottamaan hänelle luovutettuja aganageja, Anojoun ja Mainen kreivikuntia, ryhtyi Provencen paikallinen aatelisto, eritoten Beauxin Barralin ja Castellanen Bonifacen johdolla, muodostamaan puolustusliittoa, jossa olivat mukana myös Kaarlen anoppi Beatrice sekä kolme keisarillista kaupunkia. Kaarlen epäonneksi hän oli lupautunut lähtemään seitsemännelle ristiretkelle veljensä Ludvig IX Pyhän kanssa. Kaarlen ainoa mahdollisuus selviytyä kaikista ongelmistaan oli tehdä kompromissi anoppinsa kanssa. Hän luovutti tälle Forcalquierin kreivikunnan ja kolmanneksen Provencen kreivikunnan tuloista.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Vuonna 1248 Kaarle osallistui seitsemänteen ristiretkeen veljensä Ludvig IX Pyhän rinnalla. Hän lähti matkaan Etelä-Ranskasta Aigues-Mortes'in satamakaupungista. Perille päästyään hän taisteli urhoollisesti Damiettassa, Niilin suistossa ja Mansourahissa. Hän ei kuitenkaan ollut ristiretkellä samankaltaisista uskonnollisista syistä kuin veljensä Ludvig ja siksi hän palasikin takaisin kotiin jo vuonna 1251 veljensä Alphonsen kanssa.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kotona odottivat omat ongelmansa, sillä Provencessa oli puhjennut avoin kapina. Kaarle toimi oman energisen luonteensa mukaisesti välittömästi lyödäkseen kapinoitsijat. Näin kapinoivat Arles, Avignon ja Beaux antautuivat hänelle kesäkuussa 1251. Marseille vastusti kauimmin ja anoi rauhaa heinäkuussa 1252. Kaarle oli rauhanehdoissaan lempeä, mutta vaati kreivillisen valtansa täydellistä tunnustamista sekä herruutensa hyväksymistä myös Marseillen kaupungissa.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Marraskuussa vuonna 1252 Kaarlen oli matkattava pohjoiseen Pariisiin, sillä hänen äitinsä, joka toimi myös sijaishallitsijana ja valtionhoitajana Ludvig IX Pyhän ollessa ristiretkellä, oli kuollut. Kaarlen tuli toimia yhdessä veljensä Alphonsen kanssa valtionhoitajina. Ollessaan Pariisissa hänen luokseen tuli paavi Innocentius IV:n lähettiläs. Paavin tavoitteena oli irrottaa Sisilian kuningaskunta keisarikunnasta ja eritoten keisari Konrad IV saksalaisen henkilöstä ja tarjota sitä Kaarlelle, koska hänen lankonsa Cornwallin jaarli Rikhard oli siitä kieltäytynyt. Kaarle ihastui ajatukseen, mutta kuningas Ludvig tyrmäsi sen täysin. Pettynyt Kaarle otti uudelleen esille Flanderin Margareta II:n aseman poikaansa Hainaut'n kreiviä Jean I:stä vastaan. Jälleen kuningas kieltäytyi hyväksymästä ajatusta. Hainaut palautettiin takaisin Jeanille, kun kuningas palasi takaisin Ranskaan ristiretkeltään vuonna 1254.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Pettynyt Kaarle palasi takaisin Provenceen, jossa olivat uudelleen alkaneet elää kapinan siemenet. Kuningas Ludvigin välityksellä tilanne kuitenkin laukesi. Leskikreivitär palautti saamansa alueet ja tyytyi rahassa maksettavaan korvaukseen ja eläkkeeseen. Seuraavat vuodet Kaarle viettikin rauhallista elämää läänityksellään ja vahvisti asemiaan Provencen naapurialueilla.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Seuraavan ja viimeisen kapinansa Provencessa Kaarle koki vuonna 1262, kun hän oli poissa Ranskasta. Kapinoitsijana olivat jälleen Boniface de Castellaine, Marseillen kaupunki ja Hugues Beaux. Vanha kapinoitsija Barrel Beaux puuttui joukosta tällä kertaa. Aragonian kuninkaan Juan I välittämänä saatiin aikaan rauha. Marseille joutui repimään muurinsa ja luovuttamaan aseensa, mutta muutoin rangaistuksilta vältyttiin.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Sisilian kuningas Konrad oli menettänyt kruununsa vallananastaja Hohenstaufen sukuun kuuluneelle Manfredille vuonna 1258. Tapahtuma oli entisestään huonontanut Hohenstaufen suvun ja paavinvallan välisiä suhteita. Kun paavi Urbanus IV:n neuvottelut Sisilian tilanteesta Mafredin kanssa katkesivat vuonna 1262, tarjosi pääsi uudelleen Sisilian kuninkuutta Kaarlelle. Myös kuningas Ludvig IX Pyhä oli tällä kertaa suosiollinen tarjoukselle koska piti Manfredia itseäänkin vallananastajana.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text:
Paavi ja Kaarle ratifioivat heinäkuussa 1263 sopimuksen, joka oli erityisen suosiollinen paavin tavoitteille. Sopimuksen mukaan kuningaskuntaa ei saisi koskaan enää liittää keisarikuntaan ja sen hallitsija ei saisi koskaan hoitaa mitään keisarikunnan tai paavin kanslian tehtäviä tai sekaantua kuningaskuntansa kirkollisiin asioihin. Kaarle hyväksyi nämä sopimuskohdat vastaan sanomatta.
Paavi Urbanuksen kuolema lokakuussa 1264 Perugiassa ja uuden paavin, Klemens IV:n valinta olivat onnekas tapahtuma Kaarlelle. Olihan uusi paavi pitkään ollut Kaarlen veljen Alphonsen neuvonantaja ja toiminut voimakkaasti myös Kaarlen valitsemiseksi Sisilian kuninkaaksi. Kaarle matkustikin Roomaan, missä hänet 24. toukokuuta 1265 julistettiin Sisilian kuninkaaksi.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kaarle ja Beatrice kruunattiin Sisilian hallitsijoiksi 6. tammikuuta 1266. Samaan aikaan Manfred kävi sotaa paavia ja siten myös Kaarlea vastaan kuitenkin 26. helmikuuta 1266 Beneventon taistelussa Manfredin armeija lyötiin hajalle ja hän itsekin kuoli sekasorron aikana. Näin Kaarle saattoi ottaa haltuunsa Sisilian kuningaskunnan molemmat osat, Apenniinien nimimaalla olevat alueet ja Sisilian saaren, myös käytännössä Hohenstaufen suvun Manfredilta, joka oli keisari Fredrik II:n avioton poika.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kaarlen hallinto uudessa valtakunnassaan oli yleensä rehellistä ja oikeudenmukaista, joskin myös tiukkaa. Kuten Provencen kreivikunnassa, niin myös Sisiliassa hän pyrki maksimoimaan tulonsa ja oikeutensa. Tyytymättömyys Sisiliassa oli korkealla, mutta nyt Kaarle saattoi asettaa kuitenkin tähtäimen valtansa laajentamiseen Pohjois-Italiaan. Tämä huolestutti paavia, joka pelkäsi yhtä paljon vahvaa Sisilian kuningasta kuin vahvaa keisariakin. Paavi oli kuitenkin valmis hyväksymään tämän vallan laajenemisen, sillä Saksan Konrad marssi joukkoineen kohden etelää vaatien Hohenstaufen suvun oikeuksien palauttamista. Eräs hänen agenteistaan oli voimakkaasti agitoinut sisilialaisia nousemaan kapinaan. Konrad saapui Roomaan 24. kesäkuuta 1268 ja kaupunki otti hänet innostuneesti vastaan. Tagliacozzon taistelussa 23. elokuuta 1268 hän oli voittamaisillaan päivän taistelun, mutta äkisti Kaarlen reservit saattoivat Konradin joukot sekasortoon ja niin hänen piti paeta paikalta. Tajuttuaan olevansa vaarassa Konrad yritti paeta Genovan kautta, mutta hänet vangittiin ja vietiin vankeuteen Napoliin. Konrad tuomittiin petoksesta ja hän menetti päänsä 29. lokakuuta 1268.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Vuoden 1270 lopulla Kaarle valloitti Luceran kapinoivan kaupungin Pugliassa Italiassa, useat vangitut kapinalliset teloitettiin. Näin koko kuningaskunta oli tiukasti alistettu Kaarlen hallintoon ja hänelle tuli mahdolliseksi ajatella suurempia ympyröitä itselleen.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Heti Manfredistä Beneventossa saavutetun voiton jälkeen Kaarle aloitti suunnitelmat laajenemisesta Välimerellä kohden itää. Olihan Sisilian kuningaskunta hallinnut Adrianmeren itäisiä rantoja ja Manfredin hallinnassa olivat olleet mm. Korfun saari ja Butrinton, Avlonan ja Suboton kaupungit, jotka olivat hänen vaimonsa leskentukea. Viterbon sopimuksessa 1267 hän saikin tunnustukselle herruudestaan Korfuun ja oikeutensa Akhaiaan sekä suureen osaan Aigeianmeren saaria. Samalla Kaarle naitti tyttärensä sopimuksen toisena osapuolina toimineille alueen entisille hallitsijoille.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kaarlen puoliso Beatrice kuoli 23. syyskuuta 1267. Välittömästi Kaarle halusi avioitua Unkarin kuninkaan Béla IV:n tyttären Margaretin kanssa. Margaret kuitenkin halusi vetäytyä luostariin, ja myöhemmin hänet kanonisoitiin pyhimykseksi. Avioliitto Unkarin kanssa toteutui, Kun Kaarlen poikan Salernon ruhtinas Kaarle avioitui Unkarin kruununprinssi Tapanin tyttären kanssa ja Kaarlen tytär Elisabeth avioitui Tapanin pojan Ladislauksen kanssa. Kaarle itse solmi toisen avioliittonsa Burgundin Margareten kanssa.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Osallistuminen kahdeksanteen ristiretkeen oli Kaarlelle toinen sota Välimeren itäisissä osissa. Tämän ristiretken syyt ja tavoitteet olivat Kaarlelle vielä henkilökohtaisempia kuin edellisen. Itä-Rooman keisari Mikael VIII Palaeologus oli huolestunut läntisistä suunnitelmista, jotka koskivat hänen kesarikuntaansa ja siksi hän oli ehdottanut Ranskan Ludvig IX Pyhälle kirkkojen yhdistymistä. Epäilevästä perusluonteestaan huolimatta Ludvig innostui asiasta ja kertoi näkemyksistään veljelleen Kaarlelle. Tämä jatkoi jo aloittamiaan valmisteluja Konstantinopoliin hyökkäämiseksi toivoen, että ristiretkeä voitaisiin siirtää myöhemmäksi. Samalla hän valmisteli veljeään, että tämän ristiretkisuunnitelmat kääntyisivät Kaarlen itsensä tekemien suunnitelmien mukaisiksi.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Tunisin kalifi Muhammed I al-Mustansir oli ollut Sisilian kuninkaan vasalli, mutta oli luopunut uskollisuudestaan Manfredin hallinnon aikana. Kuitenkin liikkui huhuja hänen myötämielisyydestään kristinuskolle. Kaarlen käsityksen mukaan ristiretken saapuminen Mustansirin tueksi saattaisi johtaa tämän kääntymiseen kristinuskoon. Tämän seurauksena Ludvig IX Pyhä kohdisti kahdeksannen ristiretkensä Tunisiaan. Kaarle saapui sinne myöhemmin vain todetakseen 25. elokuuta 1270 veljensä kuolleen samana aamuna punatautiin. Kaarle otti välittömästi joukkojen komennon itselleen ja muutaman kahakan jälkeen Mustasir suostui rauhaan ja lupautui maksamaan veroja Kaarlelle. Sairaus jatkoi tuhojen tekemistä armeijan parissa ja myrskyt koettelivat jäljelle jääneitä kotimatkalla Sisiliaan.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Helmikuussa vuonna 1271 Kaarle alkoi laajentaman Adrianmeren alueella olevia omistuksiaan valloittamalla Durazzon ja pian saattamalla hallintaansa suurimman osan Albanian rannikosta. Vuoden päästä helmikuussa 1273 Kaarle julisti itsensä Albanian kuninkaaksi ja määräsi Gazzo Chinardon toimimaan kenraalikuvernöörinään. Kaarlen mielessä oli edelleenkin mahdollisuus sotaretkeen Konstantinopolia vastaan, mutta uuden paavin Gregory X:n tulo valtaistuimelle jäähdytti nämä Kaarlen haaveet. Paavi halusi saada eurooppalaiset sopuun keskenään sekä yhdistää Kreikkalaisen ja Latinalaisen kirkon.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Marraskuussa 1272 Kaarlen ja Genovaa hallitsevan Ghibellin-puolueen suhteet kiristyivät ja johtivat lopulta sotaan. Genovan kapinoinnin takana oli Bysantin Keisari Michael Palaeologus, joka oli lähettänyt rahaa Genovaan kapinaan nousun tukemiseksi. Samaan aikaan Lyonin kirkolliskokouksessa saatiin aikaan päätös idän ja lännen kirkkojen yhdentymisestä. Paavin poliittisten vehkeilyjen takia (hän halusi eritoten turvata omat asemansa koko Välimeren piirissä) hän tarjosi Kaarlelle ostettavaksi Jerusalemin kuninkuutta. Tämä toteutuikin 18. maaliskuuta1277 ja Jerusalemin kuninkaan tittelin saanut Kaarle lähetti Sanseverinon Rogerin käskynhaltijakseen Akkoon. Myös genovalaisten kanssa Kaarle sai rauhan aikaiseksi uuden paavin Innocentius V:n avulla.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text:
Keväällä 1282 Sisiliassa tapahtunutta ranskalaisten sotilaiden joukkomurhaa nimitetään "sisilialaiseksi vesperiksi". Kaarle I oli Sisilian väestön keskuudessa epäsuosittu. Erään iltamessun ("vesper") päättyessä Palermossa kirkkoväki näki yhden ranskalaissotilaan ahdistelevan sisilialaista naista. Väkijoukko raivostui. Kuuden viikon mellakoiden aikana tuhansia ranskalaisia murhattiin ja Kaarlen oli erottava valtaistuimeltaan.
Kapinan jälkeen Aragonian kuningas Pedro III, Manfred Hohenstaufen vävy, julistautui Sisilian kuninkaaksi. Hänellä oli kuitenkin hallinnassaan vain Sisilian saari, kun taas mantereen alueet jäivät Napoliin vetäytyneen Kaarlen hallintaan. Asioiden helpottamiseksi Kaarlea on tämän jälkeen kutsuttu Napolin kuninkaaksi, vaikka hän virallisesti oli edelleenkin Sisilian kuningas.


title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kuollessaan Foggiassa 7. tammikuuta 1285 Kaarle jätti alueensa pojalleen Kaarlelle, joka tuolloin oli vankina Kataloniassa. Ennen hänen paluutaan ja alueittensa haltuun ottamista Kaarlen perintöä hoitivat paavin edustaja sekä Artoisin kreivi Robert II.


title: Olli J. Uoti

text: Olli Johannes Uoti (12. helmikuuta 1930 Kalvola – 13. toukokuuta 1967 Espoo) oli suomalainen poliitikko, Työväen ja pienviljelijäin sosialidemokraattisen liiton kansanedustaja vuodesta 1962 kuolemaansa asti. Uoti oli myös lyhyen aikaa Sukselaisen I hallituksen II sosiaaliministeri loppuvuodesta 1957. Koulutukseltaan hän oli valtiotieteen kandidaatti.


title: Olli J. Uoti

text: Aikaisemmin Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton (SAK) toimitsijana työskennellyt Uoti siirtyi 1958 Emil Skogin johtaman sosialidemokraattisen opposition riveihin. Skogilaisten päättäessä perustaa uuden puolueen tuli Uotista TPSL:n ensimmäinen puoluesihteeri 1959. Hän oli puolueensa näkyvimpiä hahmoja, varsinkin vaikutusvaltaansa 1960-luvulla nopeasti lisänneessä televisiossa. Uotin äkillinen kuolema hänen ollessaan vain 37-vuotias oli seitsemän kansanedustajan puolueelle ankara isku, sillä hänen tilalleen Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä nousi vaaliliittokumppani SKDL:n Kauko Tamminen.


title: Meghalaya

text: Meghalaya (मेघालय) on Intian osavaltio. Sen pinta-ala on 22 429 km² ja asukasluku on 2 966 889 (2011). Shillong on Meghalayan pääkaupunki ja suurin kaupunki. Meghalayan viralliset kielet ovat garo, khasi ja englanti.


title: Meghalaya

text: Meghalaya on maatalousaluetta, jossa kasvatetaan risiiä, hirssiä, maissia, perunoita, paprikaa ja muita vihanneksia sekä hedelmiä.


title: Karel Berman

text: Karel Berman (s. 14. huhtikuuta 1919 Jindřichův Hradec – 11. elokuuta 1985 Praha) oli tšekkiläis-juutalainen säveltäjä ja oopperalaulaja.


title: Karel Berman

text: Berman joutui maaliskuussa 1943 Theresienstadtin keskitysleirille. Hän oli mukana leirin kulttuurielämässä laulajana, säveltäjänä ja ohjaajana. Hän muun muassa toi näyttämölle 1944 yhdessä Rafael Schächterin kanssa Pavel Haasin "Neljä laulua kiinalaisiin runoihin". Hän selviytyi hengissä leiriltä ja tuli myöhemmin tunnetuksi oopperalaulajana.


title: Karel Berman

text: Bermanin "Reminiscences"-sarja pianolle julkaistiin vuonna 2000.


title: Karel Berman

text: Herbert Gantschacher "Viktor Ullmann - Zeuge und Opfer der Apokalypse / Witness and Victim of the Apocalypse / Testimone e vittima dell'Apocalisse / Svědek a oběť apokalypsy / Prič in žrtev apokalipse". ARBOS-Edition, Arnoldstein- Klagenfurt - Salzburg - Wien - Prora - Prag 2015, ISBN: 978-3-9503173-3-6, S. 125, S. 139, S. 271, S. 286


title: Anita Bitri

text: Anita Bitri-Prapaniku (1968 – 19. lokakuuta 2004) oli albanialainen poplaulaja ja -viulisti. Hän aloitti laulamisen 16-vuotiaana ja muutti vuonna 1996 Yhdysvaltoihin. Kun Bitri kuoli vuonna 2004 hiilimonoksidimyrkytykseen, hän oli äänittämässä kahta albumia, joista toinen oli albanian- ja toinen englanninkielinen.


title: Mizoram

text: Mizoram on pieni osavaltio Intian koillisosassa. Sen pinta-ala on 21 081 km² ja asukasluku on 888 573 (2001). Osavaltio on pohjois-eteläsuunnassa 277 km ja itä-länsisuunnassa 121 km pitkä. Aizawl on Mizoramin pääkaupunki. Mizoramin viralliset kielet ovat mizo ja englanti. Suurin osa asukkaista on kristittyjä.


title: Mizoram

text: Mizoramissa harjoitetaan kasviviljelyä (mm. riisiä ja sokeriruokoa). Ilmasto on lauhkea: talvella 10–20 °C ja kesällä 20–30 °C. Monsuunisateet kerryttävät vuosittain touko-syyskuun välisenä aikana keskimäärin 2 540 mm sadetta.


title: Chhattisgarh

text: Chhattisgarh (छत्तीसगढ़) on vuonna 2000 perustettu osavaltio Intian keskiosassa. Aiemmin se oli Madhya Pradeshin osavaltion kaakkoisin osa. Chhattisgarhin pinta-ala on 135 194 km² ja asukasluku 20 833 803 (2001). Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Raipur. Chhattisgarhin viralliset kielet ovat hindi ja chhattisgarhi.


title: Chhattisgarh

text: Osavaltio on saanut nimensä hindin kielen sanoista "chatta" 'kolmekymmentä,' "tis" 'kuusi' ja "garh" 'linnoitus', eli kolmekymmentäkuusi linnoitusta. Linnoitukset suojasivat muinoin tasankoa, joka on osavaltion keskeisin alue.


title: Chhattisgarh

text: Chhattisgarhin pohjois- ja eteläosat ovat harvaan asuttuja kukkuloita, kun taas keskiosa on osavaltion vilja-aitta ja hedelmällistä tasankoa. Lähes puolet osavaltion alueesta on metsää. Tärkein joki on Mahanadi sivujokineen.


title: Kyhmyruusu

text: Kyhmyruusu (latinaksi "Erythema nodosum") on ihotauti, joka ilmenee alussa tiilenpunaisina, myöhemmin sinisinä ja kellanruskeina, lievästi aristavina kyhmyinä tavallisesti säärien etupuolella. Sitä esiintyy tuberkuloosin, sarkoomien ja eräiden reumasairauksien yhteydessä. Joskus katsotaan kylmettymisen edistävän tautimuodon puhkeamista.


title: Kyhmyruusu

text: Kyhmyruusua muistuttaa samantapainen "Erythema induratum", jossa kyhmyt aukeavat ja tekevät iholle haavaumia. Tämä on lähes aina merkki tuberkuloosista tai sarkoidoosista.


title: Jharkhand

text: Jharkhand (झारखंड) on osavaltio Intiassa. Jharkhandin pinta-ala on noin 79 700 km² ja asukasluku on noin 33 miljoonaa (2011).


title: Jharkhand

text: Ranchi on Jharkhandin pääkaupunki. Hindi on Jharkhandin virallinen kieli.


title: Jharkhand

text: Jharkhand muodostettiin vuonna 2000 Biharin osavaltion eteläisimmistä osista. Itsenäistymisprosessi alkoi adivasi-heimojen vaatimuksista, joihin liittyi 1990-luvulla myös valtaväestön edustajia.


title: Jharkhand

text: Jharkhand tarkoittaa viidakkojen ja pensaikkojen maata. Osavaltion asukkaista iso osa elää maaseudulla. Metsiä ja kansallispuistoja on paljon. Betlan kansallispuisto kuuluu kansainväliseen tiikerien suojeluohjelmaan.


title: Jharkhand

text: Jharkhandin maastonmuotoja hallitsee Chota Nagpurin ylänkö.


title: Jharkhand

text: Jharkhandissa on kolme vuodenaikaa. Talvi kestää marraskuusta helmikuuhun, kuuma kausi maaliskuusta kesäkuun puoliväliin ja monsuunisateiden kausi kesäkuun puolivälistä lokakuuhun. Sadekaudella saadaan noin tuhat millimetriä sadetta, muu osa vuodesta on kuivaa.


title: Kylmäseokset

text: Kylmäseokset ovat seoksia, joita valmistetaan liuottamalla tiettyjä aineita nesteisiin, jolloin kuluu liukeneminen sitoo energiaa ympäristöstä ja liuoksen lämpötila alenee.


title: Kylmäseokset

text: Jäähauteella jossa on jäitä + vettä päästään noin 0 – +5 °C. Pelkällä suolalla ja jäällä suhteessa 1:3 noin -5 – -18 °C. Asetonista ja hiilihappojäästä saadaan -78 °C:n kylmyys.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Saksan Itämeren-divisioona () oli saksalainen, kenraalimajuri kreivi Rüdiger von der Goltzin komentama noin 10 000 sotilaan vahvuinen yksikkö, joka Suomen sisällissodan loppuvaiheessa keväällä 1918 nousi maihin Hangossa 3. huhtikuuta alkaen ja eteni kohti Helsinkiä.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Toinen, vapaaherra ja eversti Otto von Brandensteinin komentama saksalaisyksikkö, Osasto Brandenstein 3000 miestä nousi maihin Loviisan Valkossa 7. huhtikuuta 1918 alkaen useana Tallinnasta suoritettuna kuljetuksena ja valtasi Lahden. Yhdessä tämän maihinnousuosaston kanssa Itämeren-divisioonan miesvahvuus nousi noin 13 000 mieheen.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Lisäksi Tammisaareen laivattiin 14. vahvennettu Jääkäripataljoona vahvuudeltaan n 1000 miestä ja Helsingin valtaukseen osallistui laivaston taisteluosasto n. 400 miestä. Itämeren Divisioonan kokonaisvahvuus oli runsaat 14 000 miestä.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Itämeren divisioonan esikunnassa Suomen valkoista armeijaa edusti eversti Vilhelm Aleksander Thesleff ja hänellä oli adjutanttina Aksel Woldemar Falkenberg, joka toimi yhdysmiehenä ylipäällikkö Mannerheimin ja Thesleffin välillä.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Divisioona kutsuttiin Suomeen Vaasaan evakuoituneen Suomen senaatin suurlähettilään Edvard Hjeltin esittämästä pyynnöstä, joka oli saanut toimeksiantonsa senaatin puheenjohtaja Heikki Renvallilta. Korvatakseen Saksalle avun Hjelt Suomen Senaatin puolesta allekirjoitti korvaussopimuksen 21. helmikuuta, mistä muut Vaasassa olleet Suomen senaatin jäsenet valtion varoista vastaava Juhani Arajärvi, puolustusasioista vastaava Alexander Frey ja maatalousasioiden varavastaava Eero Yrjö Pehkonen saivat tiedon vasta jälkikäteen 2. maaliskuuta.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Lisäksi Hjelt ja professori Erich allekirjoittivat Saksan kanssa 7. maaliskuuta rauhansopimuksen sekä kauppa- ja merenkulkusopimuksen sekä salaisen lisäpöytäkirjan, mikä sitoi Suomen ulkomaankaupan Saksan sotatalouteen protektoraatin tavoin. Pääministeriä vastaava Senaatin talousosaston puheenjohtaja Pehr Evind Svinhufvud hyväksyi järjestelyn Berliinissä jälkikäteen 10. maaliskuuta. Näin Vaasassa istuva Suomen Senaatin osa, ns. Vaasan senaatti, oli vahvasti poliittisesti sitoutunut Saksaan.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Itämeren-divisioonan kuljetuksen Hankoon suoritti Saksan keisarikunnan laivaston Itämeren-erikoisryhmä. Erikoisryhmä oli jaettu kuuteen ryhmään, joista ensimmäisen tehtävä oli raivata muulle laivastolle muutaman meripeninkulman miinoista vapaan väylä. Tämä etujoukko käsitti neljä miinanetsintäpuolilaivuetta ja III saarronmurtajaryhmän saarronmurtaja Steigerwaldin johdolla, joita avusti jäänmurtaja Sampo (joutui saattamaan ensin S/S Arcturuksen Vaasaan ja palasi myöhemmin auttamaan Erikoisryhmän aluksia). Tätä miinanetsintä ja saarrostusjaostoa johdettiin miinanetsintäalukselta A 62.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Etujoukon perässä purjehti pääjoukko, joka käsitti linjalaivoja ja muutaman torpedoaluksen ja liikennelaiva S/S Vorwätsin. Pääjoukon perässä purjehtivat lippulaivana linjalaiva Westfalen ja sen sisaralus Posen, jota seurasi varsinainen kuljetuslaivasto johdossa risteilijä Koldberg, jonka perässä seurasi kolme kuljetusryhmää, joista ensimmäiseen kuuluivat Kuljetusalus S/S Bahia Castillo, S/S Buenos Aires, S/S Cassel, S/S Frankfurt ja suomalaisille jääkäreillekin tuttu pieni kuljetusalus S/S Equity.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Toista kuljetusryhmää veti miinalaiva Nautilus (saapui johtamaan ryhmäänsä vasta Suomenlahden miina-alueen rajoilta, jota ennen toista ja kolmatta kuljetusryhmää veti risteilijä Möwe) ja sitä seurasivat kuljetusalukset S/S Schleswig, S/S Chemnitz ja S/S Hannover. Kolmatta kuljetusryhmää veti risteilijä Möwe perässään kuljetusalukset S/S Habsburg, S/S Altenburg ja S/S Giessen.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Erikoisryhmän viimeisenä ryhmänä oli hinaajaryhmä, joka käsitti yhden torpedoaluksen (T 155) ja sitä seurasi pumppualus S/S Norder perässään kaksi hinaajaa Vosslopp ja Schulau ja kummankin hinaajan perässä oli hinauksessa yksi viidensadan tonnin proomu. Koko joukon hännillä oli pieni kuljetusalus S/S Arnold Köpke.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text:
Näiden lisäksi operaatiossa avusti panssarilaiva Beowulf, torpedoalus T 141 ja poijunlaskija Kiel sekä 2. miinanraivausdivisioona, joka sisälsi moottoriveneitä ja etuvartiopuolijoukkueen joiden kaikkien tuli toimia Erikoisryhmän etsintäosastona.
Saksalainen Itämeren-divisioona oli saatu lastattua edellä selostettuun laivastoon Danzigissa 30. maaliskuuta mennessä, ja se lähti matkaan 1. huhtikuuta 1918 Neufahrwasserin rediltä, kun etujoukolta oli saatu tieto miinakenttään avatusta kahden meripeninkulman levyisestä väylästä. Matkalla Hankoon saattueen tuli saada Saksan ilmavoimilta tulitukea, joka suoritettaisiin Russarön linnoitussaarta vastaan. Tätä vaihtoehtoa ei kuitenkaan jouduttu käyttämään vaan linnakkeen venäläiset sotilaat antautuivat ehdoitta ilman laukaustenvaihtoa (jostain syystä linnakkeen tykeistä puuttuivat lukot). Saattue saapui Hangon redille 3. huhtikuuta, ja sen maihinnousu saatiin suoritettua divisioonan siinä määrin, että se oli marssivalmiina 4. huhtikuuta kello 17:00 ja kokonaisuudessaan kuormasto oli purettu seuraava päivänä.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Suomalaisten valkoisten tuella Saksan Itämeren-divisioona valloitti Helsingin 12.–14. huhtikuuta.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: 27. huhtikuuta suojeluskuntien Tampereen suunnasta etenevät joukot ja etelästä tulleet saksalaiset kohtasivat Hämeenlinnassa.


title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan marraskuussa 1918 siirtyi osa Saksan Itämeren-divisioonasta Freikorpsiksi (VI reservijoukko) Baltiaan taistelemaan Viroon ja Latviaan turvaamaan baltiansaksalaisten vähemmistön etua sekä neuvostovenäläisiä että kansallisia latvialaisia ja virolaisia vastaan 1919.


title: Uttarakhand

text: Uttarakhand (, ), ent. Uttaranchal on osavaltio pohjoisessa Intiassa. Uttarakhandin pinta-ala on 53 483 km² ja asukasluku noin 10 miljoonaa (2011). Dehradun on Uttarakhandin pääkaupunki. Osavaltio muodostettiin vuonna 2000 Uttar Pradeshin osavaltion luoteisosan vuoristoalueesta.


title: Uttarakhand

text: Intian suuret joet Ganges ja Yamuna virtaavat pitkästi Uttarakhandissa. Joet lähteineen ovat tärkeitä hinduille, ja alueella on muitakin hindujen pyhiinvaelluskohteita. Uttarakhand on perimätiedon mukaan paikka, jossa Vedat ja Śāstrat sekä suuri runoelma Mahabharata kirjoitettiin. Rishikesh on maailman joogaharrastajien keskus.


title: Uttarakhand

text:
Uttarakhandin pinta-alasta peräti 65 % on metsää.
Uttarakhandissa on Unescon maailmanperintökohde, jonka muodostavat kaksi puistoa: Nanda Devin kansallispuisto ja Valley of Flowersin kansallispuisto. Siellä tavataan harvinaisia nisäkkäitä kuten lumileopardi, sepelkarhu ja puolilammas.


title: Uttarakhand

text: Uttarakhand sijaitsee Himalajan etelärinteellä, ja lämpötilaolot riippuvat korkeudesta. Kesät ovat yleensä miellyttäviä, paikoin kuumia. Lämpötila voi nousta 40 asteeseen. Talvella lämpötila on alle +15 astetta, paikoin jopa pakkasen puolella. Monsuunisateet ajoittuvat heinäkuusta syyskuuhun.


title: Uttarakhand

text: Vuonna 2013 osavaltiossa oli pahoja tulvia, joissa menehtyi tuhansia ihmisiä.


title: Uttarakhand

text: Osavaltio jakaantuu historiallisesti kahteen alueeseen, Garhwal ja Kumaon, ja hallinnollisesti kolmeentoista piirikuntaan, joista 7 on Garhwalissa ja 6 Kumaonissa.


title: Uttarakhand

text: Tilapäinen pääkaupunki Dehradun sijaitsee Gerhwalin alueella, mikä harmittaa Kumaonin asukkaista. Heidän alueensa suurimmalla kaupungilla Nanitalilla ei ole virallista asemaa.


title: Uttarakhand

text: Kalliomaalaukset ja muut arkeologiset löydöt osoittavat että vuoristoalue on ollut asuttuna jo esihistoriallisella ajalla. Siitä, keitä varhaisimmat asukkaat olivat, ei ole säilynyt tietoa. Vuosien varrella sitä ovat hallinneet lukuisat eri tahot, kuten Guptat ja Kuturyin ja Chandin radžat. Nepalilaiset gurkhat valloittivat sen 1700-luvula, ja britit valtaivat sen heiltä 1817.


title: Uttarakhand

text: Britit yhdistelivät alueen hallintoa moneen kertaan. Kun Intia itsenäistyi, Uttaranchal liitettiin osaksi Uttar Pradeshin osavaltiota. Sen irtautumiseen johtaneet pyrkimykset alkoivat jo 1930-luvulla.


title: Uttarakhand

text: Vuonna 2000 Uttarakhand erotettiin omaksi osavaltiokseen.


title: Uttarakhand

text: Osavaltiossa on kolme lentokenttää, joista suurin on Jolly Grantin lentoasema Dehradunissa.


title: Uttarakhand

text: Uttrakhandin sisäistä liikennettä hoitaa osavaltion linja-autoyhtiö.


title: Uttarakhand

text: Uttrakhand on keskimääräistä kehittyneempi osavaltio: vuonna 2001 lukutaitoisia oli 72,3 % (koko Intian arvo 65,2 %). Imeväiskuolleisuus oli 37,6 lasta tuhannesta, kun koko maan keskiarvo on 67,7.


title: Uttarakhand

text: Osavaltion viralliset kielet ovat hindi ja sanskrit.


title: Uttarakhand

text: Väestöstä suurin osa on hindulaisia, muslimit, sikhit ja kristityt muodostavat vähemmistöjä.


title: Maryam Mursal

text: Maryam Mursal (s. 1. tammikuuta 1950) on somalialaissyntyinen, mutta Tanskassa asuva naislaulaja. Hän aloitti laulamisen 1960-luvulla Mogadishussa. Mursalin kritisoitua Somalian hallitusta häntä kiellettiin esiintymästä kahteen vuoteen. Tämän ajan hän elätti itseään toimimalla taksikuskina.


title: Maryam Mursal

text: Mursal on esiintynyt myös somalialaisen 300-henkisen musiikki- ja tanssiyhtye Waaberin kanssa. Vuonna 1997 Mursal esiintyi Readingin festivaaleilla Isossa-Britanniassa.


title: Hintta

text: Hintta on Oulun 67. kaupunginosa. Se sijaitsee Oulujoen pohjoisrannalla, rajoittuen pohjoisessa Kuusamontiehen ja Vaalantiehen, idässä Parkkisenkankaaseen, etelässä Oulujokeen sekä lännessä Laanilaan. Kaupunginosassa asuu 963 asukasta. Hintta kuuluu Myllyojan suuralueeseen.


title: Hintta

text: Hintan kaupunginosa on väljähkösti rakennettua, pääasiassa rivi- ja luhtitaloyhtiöitä käsittävää asuinaluetta. Vuonna 2004 alkoi Hintan jokirantojen kehittäminen lähiötyyliseksi omakotitaloalueeksi.


title: Hintta

text: Nimi "Hintta" on peräisin saksalaistyyppisestä henkilönnimestä "Hintza".


title: Hintta

text:
Kaupunginosassa on muun muassa koulu, Sale ja Hovinsuon urheilupuisto. Muuten palvelut on keskitetty pääasiassa Tuiran ja
Myllyojan keskuksiin.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Suomen suuriruhtinas on arvonimi, joka kuului Ruotsin kuninkaan titteleihin vuodesta 1581 alkaen, ja jota käytettiin Suomen suuriruhtinaskunnan valtionpäämiehestä 1809–1917.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Ensimmäisen kerran nimitystä käytti tilapäisesti ruotsalainen humanisti Johannes Magnus "(Magnus ducatus Finlandiae"). Juhana III eli Juhana-herttua otti voittoja juhliakseen itselleen 1581 arvonimen 'Suomen suuriruhtinas' ("Storfurste till Finland"). Suomen valtiolliselle asemalle nimityksellä ei ollut Ruotsin vallan aikana merkitystä ja joskus sillä tarkoitettiin koko Suomea tai jotain pienempää aluetta siitä. Suomen valtiollinen asema vakiintui 1809, kun Suomen alue siirtyi Venäjän vallan alaisuuteen ja viitattiin autonomiseen suuriruhtinaskuntaan. Käytännössä Suomen suuriruhtinaskunnan suuriruhtinas oli aina Venäjän keisari.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Suomen suuriruhtinaskunta oli osa Venäjän keisarikuntaa ja Venäjän keisari oli myös Suomen hallitsija. Siksi onkin usein käytetty nimitystä "keisari-suuriruhtinas". Suomen suuriruhtinaskunnan asiat esiteltiinkin suoraan keisari-suuriruhtinaalle, ohi Venäjän hallintokoneiston, aina vuoden 1905 valtiopäiväjärjestysuudistukseen asti. Ennen vuotta 1905 Suomen asioista päätti Venäjän puolelta ainoastaan keisari-suuriruhtinas, ei Venäjän hallitus. Aleksanteri I:n lisätessä arvonimiinsä "Suomen suuriruhtinaan", ei se sinänsä tarkoittanut vielä Suomen suuriruhtinaskunnan syntyä.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Venäjän keisarin tehtäviin Suomen suuriruhtinaana kuului Suomen suuriruhtinaskunnan lakien hyväksyminen ja hänelle neuvoa antavien säätyvaltiopäivien kutsuminen koolle.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Jokaisen keisari-suuriruhtinaan valtakautta hallitsi omanlaisensa poliittinen suuntaus. Aleksanteri I tunnetaan valloittajana, Nikolai I hallitsi valtakuntaa kansliansa avulla, "vapauttajatsaari" Aleksanteri II on saanut myös Suomessa liberaalin maineen. Aleksanteri III:n aikana koko valtakunnan yhtenäistämispolitiikka oli jo käynnissä, ja huippunsa se saavutti Nikolai II:n valtakaudella. Nikolai II oli isäänsä heikompi hallitsija, joka ei kuunnellut ministeriensä neuvoja, vaan oli perheensä ja sen lähipiiriin kuuluneiden henkilöiden (muun muassa Grigori Rasputinin) vaikutuksen alainen.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Keisari-suuriruhtinaiden aika päättyi helmikuun vallankumoukseen maaliskuussa 1917, minkä jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus käytti vielä jonkin aikaa entistä suuriruhtinaan valtaa Suomessa.


title: Kynsilehto

text: Kynsilehto on Oulun 66. kaupunginosa, ja se sijaitsee Kuusamontien varrella, rajoittuen Takalaanilan, Ruskon, Korvensuoran, Haapalehdon ja Hintan kaupunginosiin. Kaupunginosassa asuu noin 1 600 asukasta.


title: Kynsilehto

text: Kaupunginosa voidaan jakaa karkeasti kolmeen pääosaan. Kaupunginosan länsipuolisko Kuusamontien eteläpuolella on väljähkösti pääosin 1960—80-luvuilla rakennettua pääasiassa omakotitalovaltaista ja luonnonläheistä aluetta. Alueelle on noussut myös pienen ja keskisuuren teollisuuden toimipisteitä. Laajennusrakentaminen toi 1990-luvulla kaupunginosan koillisosaan uusia omakotitalo- ja kerrostaloalueita. Kuusamontien pohjoispuoli jakaantuu läntiseen omakotitalo-osaan ja itäiseen Sammaltien teollisuusalueeseen.


title: La Ley

text: La Ley on chileläinen, Santiagossa perustettu pop-rockyhtye. Sen ensimmäinen albumi ("Desiertos") julkaistiin vuonna 1989. Yhtyeen kitaristi, Andrés Bobe kuoli vuonna 1994. Hänet korvasi Pedro Frugone. Vuonna 2004 La Ley julkaisi kokoelmalevy "Historias e Histeria"n. Vuonna 2005 yhtye ilmoitti jäävänsä tauolle.


title: Lapinkangas (Oulu)

text: Lapinkangas on Oulun 98. kaupunginosa, joka sijaitsee Sanginsuun suuralueella Oulujoen pohjoisrannalla Muhoksen kunnanrajan tuntumassa. Kaupunginosa rajoittuu Oulujokeen sekä Sanginsuun ja Sanginjoen kaupunginosiin. Oulujoen vastarannalla sijaitsee Madekosken kaupunginosa. Kaupunginosan asukasluku on noin 270.


title: Lapinkangas (Oulu)

text: Kaupunginosan rakennuskanta on pääasiassa maatalouden peruja olevaa omakotitalokantaa. Asutus sijoittuu pääasiassa Oulujoen ja sitä seurailevan Vaalantien varsille. Pikkaralan lossi liikennöi touko–lokakuussa Oulujoella Lapinkankaan ja Pikkaralan välillä.


title: Lapinkangas (Oulu)

text: Kaupunginosan maastoa hallitsevat laajat metsä- ja suoalueet, jotka Oulujoen rannalla muuttuvat laajoiksi niitty- ja peltoalueiksi. Alue on liitetty Oulun yleiskaavaan ja on valtakunnallisesti maisemainventoitu yhdeksi arvokkaista perinnemaisema-alueista. Inventoinnilla rajataan rakentamista ja halutaan pitää maanviljelysalueet maatalouden käytössä. Alueelle tyypillisiä eläimiä ovat hirvet, kurjet, metsä- sekä vesilinnut jne. Alueella asustaa myös vakiintunut valkohäntäpeurakanta, joka on istutettu alueelle -70 ja -80-lukujen taitteessa. Joessa aikaisemmin runsaampana kantana asustanut piisami on vähentynyt huomattavasti Oulujoen padotuskorkeuden noston johdosta. Alueella tehdään joka vuosi havaintoja suurpedoista, kuten ketuista, mäyristä, karhuista, susista sekä ilveksistä. Syksyisin lintujen muuttoaikaan viljelyspelloilla nähdään laulujoutsenia jopa 150 yksilön parvissa. Kaupunginosan eläimistön monimuotoisuuden mahdollistavat erityyppiset maastotyypit, vähäinen asutus sekä laajojen erämaa-aluiden läheisyys. Sanginsuu-Lapinkangas -kaupunginosilla kyseiset luontoarvot ovat Oulussa merkittävimmät.


title: Lapinkangas (Oulu)

text: Lapinkankaan alueella on ollut jo kivikaudella asutusta. Peurasuon alueelta, joka sijaitsee Metelimäestä pohjoiseen n. 1 km on löydetty Oulun yliopiston kaivauksissa kivikauden aikaista asutusta ja esineistöä. Kaupunginosan vanhimmat rakennukset sijaitsevat Oulujoen rantatörmillä. Vanhoista saman suvun omistamista tiloista mainittakoon 1500-1600-luvuilla perustetut Lappi, Kinnula, Tervaoja, Turkka, Tyni ja nykyinen Parkkisen tila, joka oli aiemmin Junnelius-suvun hallinnassa. Kyseiset tilat ovat kulttuurihistoriallisesti inventoituja kohteita. Alueella on harjoitettu maanviljelyksen lisäksi mm. tervan- ja tiilenpolttoa. Myös kalastus on ollut tärkeä elinkeino. Alueella on sijainnut useita lohipatoja mm. suurpadoista Turkka ja Lappi. Pienempiä apajia ovat olleet Paaso, Pukki, Tervaoja, Rahkola ja Syväapaja. Lapinkangas on kuulunut aiemmin Oulujoen kuntaan. Kunnan lakattua 1965 se liitettiin Oulun kaupunkiin.


title: Heikinharju

text: Heikinharju on Oulun 85. kaupunginosa, joka sijaitsee metsäisessä harjumaisemassa Kuusamontien varrella kaupungin koillisosassa Kiimingin kunnanrajan tuntumassa. Se sijaitsee 8 km:n päässä keskustasta. Kaupunginosa rajoittuu koillisessa Kiimingin kunnanrajaan, kaakossa Korvenkylään, etelässä Talvikankaan Hönttämäkeen, lounaassa Ruskonselkään sekä luoteessa Liikasen kaupunginosaan. Heikinharjun asukasluku on 225.


title: Heikinharju

text: Parhaiten Heikinharju tunnetaan jo lakkautetusta B-piirimielisairaalasta, jossa nykyisin toimii turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.


title: Heikinharju

text: Kaupunginosan asutusalueet ovat pääasiassa väljästi rakennettuja omakotitaloalueita. Heikinharjussa sijaitsee myös asemakaavalla suojeltu Huutilampi luontopolkuineen.


title: Sebastián Ramón de Albero y Añaños

text: Sebastián Ramón de Albero y Añaños (1722 Navarra - 30. maaliskuuta 1756 Madrid) oli espanjalainen säveltäjä. Hän toimi Fernando VI:n palveluksessa. Vuodesta 1748 lähtien hän toimi kuninkaallisen kappelin urkurina.


title: Marchetto Cara

text: Marchetto Cara (1470–1525) oli italialainen säveltäjä, luutisti ja laulaja. Hän toimi Mantovassa noin vuodesta 1494 lähtien. Cara sävelsi pääasiassa frottoloita, mutta hänen teoksiinsa lukeutuu myös hengellistä musiikkia, kuten kolmiääninen "Salve Regina".


title: Komposiitti

text: Komposiitti on kahden tai useamman materiaalin (metalli, puu, muovi tai keraami) yhdistelmä, jossa materiaalit toimivat yhdessä, mutta eivät ole liuenneet tai sulautuneet toisiinsa. Myös puu itsessään on orgaaninen komposiitti jonka rakenneaineena on selluloosa ja sidosaineena ligniini. Sana komposiitti tulee englannin kielen sanasta ”"composite"”, jonka suomennos on ”"yhdistetty"”. Valmistettaessa komposiitteja on tavoitteena maksimoida kahden tai useamman eri materiaalin hyvät ominaisuudet ja minimoida huonot ominaisuudet niin, että tulos on enemmän kuin näiden yksittäisten osiensa summa.


title: Komposiitti

text: Komposiittimateriaaleja ovat muun muassa teräsbetoni (metalli-keraami) ja lasikuitu (keraami-muovi). Puukomposiitti, joka koostuu puusta ja muovista. Auton rengas, joka koostuu kumista ja metallilangoista, on myös komposiittimateriaali. Eräs luokka komposiitteja ovat kuumankestävät hiili-hiili-rakenteet, joita käytetään rakettimoottoreiden suuttimien kurkussa.


title: Komposiitti

text: Olennaista komposiittimateriaaleissa on niiden ominaisuuksien muuntelukyky suunnittelun avulla. Tässä ne poikkeavat metalliseoksista. Toinen ero on usein se, että materiaalin esimerkiksi lujuusominaisuuden ovat eri suuntiin erilaiset. Materiaali ei tällöin ole isotrooppinen ja homogeeninen vaan ortotrooppinen. Lasikuitu- ja hiilikuitulujitteiset komposiitit ovat kevytrakenteissa yleisimmät.


title: Komposiitti

text: Vuosisatoja ennen ajanlaskun alkua ihmiset keksivät komposiitit valmistaessaan tiiliä sekoittamalla olkia ja savea. Muinaisessa tiilikomposiitissa oljet olivat kuitulujite ja savi toimi matriisina. Myös laastin ja betonin käyttö rakentamisessa on aivan yhtä vanhaa. Rakennusten ja siltojen valmistuksessa on käytetty teräskiskovahvisteista betonia jo viimeiset 150 vuotta.


title: Komposiitti

text: Ensimmäinen patentti muovikomposiittien alalta myönnettiin 1900-luvun alussa, ja se koski fenolimuovien lujittamista. 1930-luvulla kehitettiin polyesteri- ja epoksimuovit, jolloin muovikomposiitit alkoivat saada kaupallista merkitystä. Ensimmäiset menetelmät muovikomposiittien massatuotantoon kehitettiin 1940-luvulla. Kuitulujitteisista muoveista kehitettiin läpinäkyviä 1950-luvulla, ja niitä alettiin käyttää veneiden rungoissa, autojen koreissa ja kuorma-autojen hyteissä.


title: Komposiitti

text: Lasikuitu kehitettiin teollisen vallankumouksen jälkipuoliskolla. Tekstiiliteollisuus oli jo pitkälle automatisoitunut, ja samoja tekniikoita voitiin soveltaa rihma- ja lankamaisten lasikuitujen valmistuksessa. Hiilikuituja käytettiin jo noin sata vuotta sitten sähkölamppujen lankoina, mutta nämä langat eivät haurautensa takia soveltuneet rakennusmateriaalien osaksi. Hiilikuituja tutkittiin ja kehitettiin 1940-luvun loppupuolelta alkaen, mutta käytännön sovelluksiin ne tulivat vasta vuosikymmen myöhemmin. Hiilikuitujen laajempi käyttö alkoi 1960–1970-lukujen vaihteessa uusien tekniikoiden kehittymisen myötä, ja komposiittia alettiin käyttää muun muassa lentokoneissa ja urheiluvälineissä. Komposiittimailat jääkiekossa ja jääpallossa alkoivat yleistyä 1990-luvulla, jolloin kehitettiin boori-, piikarbidi- ja alumiinikuituja, joista valmistetuilla komposiittimateriaaleilla on erittäin suuri paineensietokyky.


title: Komposiitti

text: Kotimaisista valmistajista toinen on erikoistunut puukuitukomposiitin valmistukseen ja toinen tarralaminaattijätteestä valmistettuun komposiittiin. Tärkeimmät sovellukset ovat rakentamisen säänkestävät ratkaisut.


title: Frottola

text:
Frottola (ital. "huvittavien asioiden sekamelska") oli renessanssin ajan italialainen maallinen laulu. Frottolan - ja etenkin sen alalajin barzelletan - luonne oli humoristinen, usein teatraalisen tunteellinen. Tyypillisiä aiheita olivat rakkaus, juoma ja arjen askareet, ja sanoitukset oli kirjoitettu nimenomaan lauluja varten. Frottolaa pidetään monesti madrigaalin edeltäjänä. Frottoloiden säveltäminen oli aktiivisimmillaan vuosien 1470 ja 1530 välillä. Lauluäänien määrä vaihteli kolmesta neljään, mutta frottoloita saattoi myös esittää yksi laulaja luutun tai kokonaisen soitinryhmän säestyksellä. Musiikillisesti tekstuuri vältteli monimutkaisuutta ja oli usein varsin homofoninen.
Frottoloille omistautuneita säveltäjiä tunnetaan kymmeniä, mutta useimmista heistä ei tiedetä juuri muuta kuin nimi. Säveltäjiä, joiden elämästä on säilynyt enemmän tietoa, ovat mm. Bartolomeo Tromboncino, Marchetto Cara sekä Filippo de Lurano.


title: Augustinolaiset

text: Augustinolaisiin kuuluu useita katolisia sääntökuntia, joista osa on tarkoitettu miehille ja osa naisille. Augustinolaisuus on saanut nimensä Pyhästä Augustinuksesta, joka kuoli vuonna 430. Yhteistä sääntökunnille on eläminen Augustinuksen ohjeiden mukaan.


title: Augustinolaiset

text: Eräs maailman tunnetuimpia augustinolaisia on Martti Luther. Augustinolaisluostari oli aiemmin muun muassa Eibingenin luostari.


title: Haryana

text: Haryana (, ) on osavaltio Pohjois-Intiassa. Osavaltion asukasluku oli 21 144 564 vuoden 2001 väestönlaskennassa. Chandigarh on Haryanan pääkaupunki ja Faridabad on suurin kaupunki. Hindi on Haryanan virallinen kieli.


title: Haryana

text: Haryana on perustettu vuonna 1966 kun vanha Punjab jaettiin osiin.


title: Johann Friedrich Franz Burgmüller

text: Johann Friedrich Franz Burgmüller (4. joulukuuta 1806 Regensburg – 13. helmikuuta 1874 Beaulieu) oli saksalainen säveltäjä. Hän kasvoi Düsseldorfissa, mutta muutti 1830-luvun lopulla Pariisiin.