title: Dresdenin pommitukset

text: Nykyaikana pommituksia muistellaan vuosittain. Kaupungin järjestämässä muistotilaisuudessa kysymys ei ole pelkästään kymmenien tuhansien dresdeniläisten uhrien, vaan myös yleisellä tasolla toisen maailmansodan uhrien muistamisesta. Muistopäivinä kaupunkilaiset ovat muun muassa luoneet ihmisketjuja uhrien muistolle. Kaupunkiin saapuu myös mielenosoittajia kahdesta ryhmästä; toisessa niistä muistellaan pommitusten uhreja ja toisessa vastustetaan uhrien muistelijoita. Ensimmäisen ryhmän muodostavat äärioikeistolaiset ja toisen äärivasemmistolaiset, joiden joukossa on muun muassa Antifan jäseniä.


title: Kaltiainen

text: Kaltiaiset ovat ruisjauhoista, vedestä ja suolasta valmistettuja pieniä, kupinmuotoisia leipiä, joita paistetaan nuotiolla puunrungon päässä.


title: Celestinus III

text: Paavi Celestinus III (s. n. 1106 – 8. tammikuuta 1198) oli paavina 10. huhtikuuta 1191 – 8. tammikuuta 1198. Hänen oikea nimensä oli Giacinto Bobone Orsini ja hän syntyi aateliseen Orsinin sukuun. Paaviksi tullessaan hän oli vain diakoni. Hänet vihittiin papiksi 13. maaliskuuta 1191. Celestinus kuoli kupan aiheuttamiin komplikaatioihin ja hänet on haudattu Lateraanikirkkoon.


title: Celestinus III

text: Celestinus kruunasi Henrik VI:n keisariksi päivä paaviksi valitsemisen jälkeen. Myöhemmin Celestinus julisti Henrikin pannaan, koska tämä piti Rikhard Leijonamieltä vangittuna oikeudettomasti. Vuonna 1192 hän vahvisti saksalaisen ritarikunnan säännöt. Hän olisi eronnut paavin virasta ja hän ehdotti itselleen seuraajaa juuri ennen kuolemaansa, mutta kardinaalit eivät sallineet hänen tehdä sitä.


title: Chatti

text: Chatti ( ) eli verkkojuttelu tai päätekeskustelu on yleiskäsite sellaisille internetin palveluille, joiden avulla voi keskustella ihmisten kanssa reaaliaikaisesti. Alkujaan "chat" on täitä tarkoittava slangisana ja verbinä tarkoittaa jutustelua täiden poimimisen lomassa. Sanaa käytettiin näin esimerkiksi ensimmäisen maailmansodan juoksuhautaoloissa.


title: Chatti

text: Keskustelua voidaan käydä joko verkkosivulla, pikaviestinohjelman tai IRCin (engl. "Internet Relay Chat") kautta.


title: Chatti

text: Ensimmäinen chatti oli nimeltään ”PLANET”, joka perustettiin Internetin edeltäjään ARPANETiin vuonna 1973. Kaikkien aikojen käytetyimmän chat-protokollan, IRCin, kehitti vuonna 1988 suomalainen Jarkko Oikarinen. Näitä aiemmin keskusteluja oli voinut käydä Unixin talk-komennolla, jolla saattoi olla kuitenkin yhteydessä vain yhteen henkilöön kerrallaan. Nykyään chatteja on myös muissa viestintävälineissä, kuten televisiossa. Ennen internet-yhteyksien yleistymistä tietokoneharrastajat juttelivat usein keskenään purkeissa. Suomessa tunnetuimpia purkkien juttelupaikkoja olivat MBnetin ja Metropolis BBS:n chatit.


title: Chatti

text: Chatit ovat anonyymejä keskustelupaikkoja, joissa keskustelija voi luoda itselleen virtuaalisen hahmon. Se voi olla täysin kuvitteellinen tai pohjautua enemmän tai vähemmän todellisuuteen. Keskustelijoiden ip-osoitteita ei ole näkyvillä chatissa. Chatit toimivat yleensä yhdellä palvelinkoneella toisin kuin IRC. Tästä on seurauksena se, että kun ircissä samassa käyttäjäavaruudessa voi olla jopa satojatuhansia käyttäjiä, niin chatissa käyttäjiä on paljon vähemmän, tyypillisesti muutamia kymmeniä. Näin chat ei ole viestintäympäristönä ircin tapaan avoin, vaan paljon rajoitetumpi, kun käyttäjä yleensä voi olla vain yhdessä chatissa kerrallaan. Chattien yhteydessä on tavallisesti käyttäjätietoja sisältävä galleria, joka on chattikohtainen. Ircin käyttäjille on kaikkia suomalaisia palveleva Irc-galleria, joskin sen käyttäjistä vain pieni osa on varsinaisia irkkaajia.


title: Chatti

text: Internet-radioilla voi olla chat, jonka avulla kuuntelijat voivat osallistua radio-ohjelman sisältöön ja etenemiseen. Kauppaliikkeillä voi olla myös omia chattejä. Ne eivät ole kuitenkaan saavuttaneet yleisön suurta suosiota.


title: Chatti

text: Useimmat chatit jakautuvat ”huoneisiin” tai ”luokkiin”, jolloin kukin voi keskustella samanhenkisten, samalla paikkakunnalla asuvien tai vaikkapa samasta yhtyeestä pitävien ihmisten kanssa. Johtuen chattien suljetusta rakenteesta, tämä kuitenkaan ei välttämättä aina toteudu, koska todennäköisyys sille, että samasta aiheesta kiinnostuneet osuvat juuri kyseiseen chattiin, on paljon pienempi kuin ircissä, jossa käyttäjiä kymmeniä tai satoja tuhansia. Chatin ”huoneet” ja ”kategoriat” ovat myös yleensä palveluntarjoajan valmiiksi määrittelemiä, eikä niitä voi luoda itse, toisin kuin ircissä, jossa kuka tahansa voi koska tahansa perustaa itse uusia kanavia.


title: Chatti

text: Chattaajat ovat tyypillisesti rekisteröimättömiä tai rekisteröityneitä. Chattailijoita voidaan palkita ahkeruudesta tai muista syistä erityisoikeuksilla. Chatissä on mukana valvojia, jotka ovat samalla chattääjia. Valvojat huolehtivat chatin järjestyksestä.


title: Chatti

text: Chatteja on monien internetin palvelujen oheispalveluina. Esimerkiksi Yahoo Groups -sähköpostilistalle tulee automaattisesti chat-palvelu. Chatteja löytyy myös yritysten verkkosivuilta.


title: Chatti

text: Chattien käyttöliittymissä on usein ainakin kaksi ruutua. Toisessa isommassa ruudussa on chattailijoiden lähettämät tekstit. Toisessa ikkunassa on chattailijoiden nimimerkit. Nimimerkeissä on joskus statusta ja sukupuolta ilmaisevia korostuksia. Näiden lisäksi on palkki, johon chattailija kirjoittaa haluamansa tekstin. Chattitekstien ruudussa vierityksen voi useissa ohjelmissa pysäyttää väliaikaisesti. Siten tekstejä voi kelata taaksepäin tarkistaakseen, mitä aiemmin on sanottu. Chateissa näkyy yleensä muutama kymmenen riviä keskusteluja taaksepäin vieritettäessä. Irkissä näkyy taaksepäin vieritettäessä satoja rivejä usean tunnin ajalta, ja kaikki käydyt keskustelut voi halutessaan tallentaa myös lokitiedostoihin.


title: Chatti

text: Chateissa on näiden lisäksi toimintopainikkeita. Tekstin lähettämiseen on painike, mutta yleisesti tekstit lähtevät myös enterin painalluksella tekstin syöttöruutuun. Poistu-painikkeen lisäksi voi olla avusteen avaava painike ja painike erilliselle asetusten ikkunalle.


title: Chatti

text: Joissakin chateissa käyttöliittymä on graafinen sarjakuvia muistuttava ruutu. Chattailijat voivat valita chatissa hahmoja. Chattailijoiden kommentit tulevat ruudulle puhekuplina. Tällaisia chattia elävöittää hahmojen liikkumiset paikasta toiseen chattiympäristöissä, ilmeet ja asennot. Esimerkki tällaisesta chatista on IRC-verkossa toimiva "Comic chat".


title: Chatti

text: Chat-keskustelut ovat vapaa-ajan viihdettä. Chattikeskusteluissa esiintyy hyvin usein seuranhakua. Seuranhakuun löytyy myös erityisiä seuran hakuun erikoistuneita chatteja, joissa chattaaja ohjautuu suoraan yksityiseen keskusteluun toisen chattaajan kanssa.


title: Chatti

text: Chateissa kaikki eivät ole joka hetki tietokoneen ruudun äärellä. Tämän vuoksi chatissa esitetty vastaamista tarvitseva ilmaisu voi jäädä ilmaisijan mielestä liian pitkäksi aikaa vastauksetta tai kokonaan.


title: Chatti

text: Chateissa muodostuu virtuaalisia yhteisöjä. Joissakin chateissa nämä verkkoyhteisöt järjestävät miittejä eli tapaamisia verkon ulkopuolella.


title: Chatti

text: Chatti voi koukuttaa ihmisenriippuvuuteen. Chatatessa kuluu paljon aikaa, joka on ihmisen muusta ajankäytöstä pois.


title: Chatti

text: Chateissa on yleensä valvojat sekä ohjeet, joita käyttäjien toivotaan noudattavan. Sääntöjä toistuvasti rikkova käyttäjä voidaan poistaa chatista, ja kyseisen nimimerkin käyttöönotto voidaan estää. Myös erilaiset ohjelmat eli botit saattavat valvoa chattia. Chateissa bottien valvontamahdollisuudet rajoittuvat yleensä vain kirosanojen sensuroimiseen. Irkissä valvontaa voivat tehdä kanavaoperaattorit, jollaiseksi pääsee ensimmäinen kanavalle liittynyt sekä jokainen, jolle tämä antaa kanavaoperaattorin oikeudet. Lisäksi voi olla IRC-botteja, jotka voivat käyttäjien niihin syöttämien tietojen perusteella esimerkiksi estää häiriköiden pääsyn kanavalle automaattisesti ja jakaa kanavaoperaattorin oikeuksia tunnetuille käyttäjille.


title: Chatti

text: Chattien ongelmia ovat pienimuotoiset kunnianloukkaukset chattailijoiden kesken, salaiseksi tarkoitettujen tietojen tuominen julki, pedofilia ja uhkailut.


title: Chatti

text: Sanan chat suomenkieliseksi vastineeksi on ehdotettu "viesteilyä".Tunnettuja suomalaisia chatteja


title: Mango

text: Mango eli mangopuu ("Mangifera indica") on sumakkikasvien ("Anacardiaceae") mangojen ("Mangifera") sukuun kuuluva trooppinen puulaji. Mangon hedelmä on syötävä ja kasvia viljellään laajalti hedelmäpuuna tropiikissa. Useat muutkin suvun lajit tuottavat syötäviä hedelmiä, mutta mango on ainoa, jota viljellään laajamittaisesti.


title: Mango

text: Mango on 10–30 metriä korkeaksi kasvava ainavihanta puu. Latvus on yleensä pyöreähkö. Puulla on suuri alaspäin kasvava pääjuuri, joka kasvaa noin 6 metrin syvyyteen. Versot ovat kaljuja ja ruskeita.


title: Mango

text: Lehdet ovat nahkeapintaisia, karvattomia, ehytlaitaisia ja muodoltaan suikeita tai pitkänpyöreitä. Ne ovat tylppä- tai kiilatyvisiä ja suippokärkisiä. Lehtilapa on 12–30 senttimetriä pitkä. Lehdet ovat sulkasuonisia ja suonipareja on 20–25. Lehtiruoti on 2–6 senttimetriä pitkä.


title: Mango

text: Kukinnot ovat versojen kärkiin kehittyviä 20–30 senttimetriä pitkiä huiskiloita. Kukkaperät ovat 1,5–3 millimetriä pitkiä ja verholehdet suikeita, suippokärkisiä ja 2,5–3 mm pitkiä. Terälehtiä on viisi. Ne ovat pitkänpyöreitä tai pyöreän suikeita ja 3,5–4 mm pitkiä. Teriö on tavallisesti yleisväriltään keltainen ja siinä on punaisia kuvioita. Kukassa on yleensä vain yksi lisääntymiskykyinen hede ja neljä joutohedettä. Pohjuskehrä on suuri. Emin vartalo on 2,5 millimetriä pitkä.


title: Mango

text: Hedelmä on rakenteeltaan luumarja. Se on tavallisesti muodoltaan pitkänpyöreä tai munuaismainen, 5–10 senttimetriä pitkä ja 3–4,5 cm leveä. Joillakin viljelyslajikkeilla voi kuitenkin olla tätä huomattavasti suuremmat, jopa 25 senttimetriä pitkät hedelmät.


title: Mango

text: Hedelmän kuori on sileän vahapintainen ja nahkamainen. Sen väri vaihtelee vihreästä keltaiseen ja punaiseen. Kuoressa on usein monenvärisiä läiskiä. Hedelmämalto on kypsänä pehmeää tai kuituista ja väriltään keltaista tai oranssia. Luumarjan sisällä on suuri soikea tai munuaismainen endokarppi eli ”kivi”. Kovan endokarpin sisällä on yksi siemen.


title: Mango

text: Kukinta tapahtuu tavallisimmin kuivan kauden aikana joulu-helmikuussa, ja hedelmät kypsyvät tavallisesti 4–5 kuukauden kuluttua kukinnasta. Jalostetut mangolajikkeet saattavat tuottaa hedelmää hyvinkin vaihteleviin aikoihin tai kaksikin kertaa vuodessa. Useimmat mangot kuitenkin tuottavat runsaasti hedelmiä vain joka toinen vuosi.


title: Mango

text: Mango on kotoperäinen eteläisessä Aasiassa Intian itäosissa ja Andamaaneilla sekä Myanmarissa. Sitä on kuitenkin viljelty luontaisen levinneisyysalueensa ulkopuolella jo vuosisatoja.


title: Mango

text: Mango on trooppisten alankometsien puu jota kasvaa merenpinnankorkeudelta enimmillään noin 900 metrin korkeuteen. Lajin luontaisella elinalueella vallitsee monsuuni-ilmasto, jossa neljän kuukauden sadekauden aikana sataa 750–2 500 millimetriä ja kahdeksan kuukauden kuivana kautena hyvin vähän. Puu menestyykin myös viljeltynä parhaiten alueilla, joilla on selkeä sadekausi ja kuivakausi. Se kasvaa parhaiten sadekaudella mutta tavallisesti kukkii vain kuivina aikoina.


title: Mango

text: Mango kasvaa monenlaisilla mailla ja viihtyy parhaiten hyvin vettä läpäisevässä maassa. Puu voi kasvaa myös hiekassa tai sorassa ja se sietää hyvin kalkkipitoista maaperää.


title: Mango

text: Mangon hedelmiä käytetään ravintona, ja lukuisia lajin viljelylajikkeita kasvatetaan hedelmäpuina kaikkialla tropiikissa. Hedelmät voidaan kypsänä syödä sellaisenaan tai valmistaa monin tavoin. Myös raakoja hedelmiä käytetään vihanneksena ja säilykkeiden tai chutneyn raaka-aineena. Mango sisältää runsaasti kuitua. Siinä on myös A- ja C-vitamiinia. Sadassa grammassa mangoa on C-vitamiinia 29 milligrammaa ja 53 kilokaloria.


title: Mango

text: Mangot säilyvät viileässä lajikkeesta riippuen 2–7 viikkoa. Mangoja ei kuitenkaan tule säilyttää liian kylmässä, koska ne saattavat paleltua ja pilaantua. Hedelmään kohdistuvat iskut saavat sen pilaantumaan herkästi.


title: Mango

text: Puun kukkia, lehtiä, versoja, hedelmiä, kuorta ja mahlaa on perinteisesti käytetty lääkintään. Mangon puuainesta käytetään puutavarana talojen ja veneiden rakentamiseen sekä vanerin valmistukseen. Puun kuorta on käytetty nahan parkitsemiseen. Siemenistä saatavaa rasvaa on käytetty saippuan valmistamiseen. Lisäksi useita kasvin osia on käytetty karjan rehuna.


title: Mango

text: Mangoa on viljelty ja jalostettu varsinkin Intiassa tuhansia vuosia. Buddhalaisten munkkien uskotaan levittäneen kasvia varsinkin 400–300-luvuilla eaa. myös Kaakkois- ja Itä-Aasiaan. Itäiseen Afrikkaan mango on tuotu jo ennen vuotta 1000, ja 1500-luvulla se levisi portugalilaisten merenkulkijoiden mukana läntiseen Afrikkaan ja Brasiliaan. Myöhemmin 1700–1800 luvuilla mangon viljely levisi Brasiliasta edelleen muualle trooppiseen Amerikkaan.


title: Mango

text: Nykyisten viljelymangojen hedelmät ovat yleensä huomattavasti suurempia kuin alkuperäisten luonnonvaraisten puiden hedelmät. Nykyään mangosta on olemassa satoja hedelmätuotantoon tarkoitettuja viljelylajikkeita, jotka eroavat toisistaan lähinnä hedelmän koon, muodon, kypsymisajankohdan ja hedelmämallon rakenteen perusteella. Mangot poimitaan usein raakoina pilaantumisen ja lintujen aiheuttamien vahinkojen välttämiseksi. Hedelmä kypsyy vielä poimimisen jälkeenkin, mutta raakana poimitut hedelmät usein käsitellään kypsymistä edistävällä eteenillä ennen myyntiä.


title: Mango

text: Mangolla on myös huomattava kulttuurillinen merkitys osissa Aasiaa. Puun hedelmiä ja lehtiä käytetään useissa kulttuurillisissa ja uskonnollisissa seremonioissa. Muinaisintialainen runoilija Kālidāsa ylisti hedelmää. Nykyisin mango on Intian kansallishedelmä.


title: EMI

text: EMI, Electric and Musical Industries Ltd muodostui vuonna 1931 Columbia Graphophone Companyn ja The Gramophone Companyn yhdistyessä monikansalliseksi levy-yhtiöksi, äänitallenteiden tuottajaksi ja monen elektroniikkateollisuuden alan yhtiöksi. EMI, Virgin EMI Records ja sen monet muut levymerkit ovat nykyisin Universal Music Groupin levymerkkejä tai yhtiöitä. EMI Group oli yksi maailman neljästä suuresta levy-yhtiöstä (muut ovat Sony Music Entertainment, Universal ja Warner). Yhtiön pääkonttori oli Lontoossa.


title: EMI

text: Yhtiö oli listattu Lontoon pörssissä ja kuului osana FTSE 100 -osakeindeksiin, kunnes helmikuussa 2011 EMI:n osti Citigroup. Marraskuussa 2011 Citigroup ilmoitti myyvänsä EMI:n levymerkit Universalille ja musiikkikustannustoiminnan Sonyn johtamalle ryhmälle. Kauppa saatettiin päätökseen syyskuussa 2012. Englantilainen EMI Records Ltd. nimettiin uudelleen Parlophone Records Ltd. -nimiseksi vuonna 2013. Warner Music Group osti Parlophone Music Groupin, jolloin muun muassa Chrysalis- ja Parlophone-tuotannot sekä EMI Classics siirtyivät Warnerille. Mute Records Ltd. siirtyi BMG-Sonylle.


title: EMI

text: Electric and Musical Industries Ltd muodostettiin maaliskuussa 1931, kun "Columbia Graphophone Company" ja "The Gramophone Company" yhdistyivät. Viimeksi mainitulla oli omistuksessaan jo silloin kuuluisa "His Master's Voice" -levymerkki. Uusi yritys alkoi siis toimia sekä äänitetuotannon että levysoitinten ja niihin liittyvien äänentoistolaitteiden aloilla.


title: EMI

text: Yhtiön levysoittimista alkanut laitetuotanto johti 40 vuotta kestäneeseen menestystarinaan. EMI:n insinööri Alan Blumlein tutki stereofonista äänentallennusta jo kauan ennen kuin se kypsyi kaupalliselle asteelle 1950-luvun lopulla. Blumlein kuoli vuonna 1942 ollessaan testaamassa uudenlaisen tutkan prototyyppiä. Toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen EMI:n laboratoriot Hayesissä kehittivät tutka- ja ohjustekniikkaa hyödyntäen siinä analogista tietokonetekniikkaa. Myöhemmin EMI paneutui radio- ja tv-lähetystekniikkaan ja toimitti BBC:lle ensimmäisen televisiolähettimen. EMI kehitti ja valmisti myös tv-kameroita, joiden huipennukseksi muodostui EMI 2000 -väritelevisiokamera, josta tuli lähes standardi brittiläisessä tv-tuotannossa 1970-luvulta aina 1980-luvun alkuun saakka.


title: EMI

text:
Vuonna 1958 EMI rakensi Godfrey Hounsfieldin johdolla Britannian ensimmäisen täysin transistoroidun tietokoneen nimeltä EMIDEC 100. 1960-luvun lopulla äänilevyliiketoiminnasta vaurastunut EMI pystyi sijoittamaan kehitystoimintaan. Vuonna 1971 EMI kehitysryhmä sai valmiiksi ensimmäisen tomografia- eli kerroskuvauslaitteiston, joka mullisti lääketieteen kuvantamismenetelmiä. Laitteiston pääsuunnittelija Godfrey Hounsfield sai työstään lääketieteen Nobel-palkinnon 1979.
Vähitellen EMI:n laitekehitys- ja valmistustoiminta myytiin muille yrityksille, pääasiassa "Thorn Electrical Industriesille", mistä syntyi Thorn EMI.


title: EMI

text: EMI:n edeltäjä The Gramophone Company oli perustanut tytäryhtiöitä Kansainyhteisön maihin kuten Intiaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Näissä maissa Gramophone Company ja sittemmin EMI hallitsi levymarkkinoita 1920-luvulta 1960-luvulle saakka ennen kuin paikalliset levy-yhtiöt, kuten Festival Records, alkoivat haastaa EMI:n monopolin kaltaista asemaa. Yli 150 000 eri puolilla maailmaa tehtyä 78 kierrosnopeuden äänilevyä on koottu EMI:n arkistoon Hayesissa, ja joitakin niistä on julkaistu CD:nä vuodesta 2008 lähtien Honest Jon's Records -levymerkillä.


title: EMI

text: Aloitusvuonnaan 1931 EMI avasi kuuluisaksi muodostuneet levytysstudionsa Abbey Roadilla Lontoossa. 1930–1940-luvuilla EMI:n kuuluisimmat artistit olivat Arturo Toscanini, Sir Edward Elgar ja Otto Klemperer. EMI alkoi palkata uusia kykyjä etsiviä "Artist and Repertoire Managereita", kuten George Martinin, joka sai EMI:n kiinnittämään talliinsa The Beatles -yhtyeen. EMI julkaisi ensimmäisen LP-levyn vuonna 1952 ja ensimmäiset sterofoniset levytykset vuonna 1955, ensin kelanauhalla ja vuodesta 1958 alkaen vinyylilevyillä.


title: EMI

text: Vuonna 1957 EMI sai otteen Yhdysvaltain markkinoista ostamalla 96 prosenttia Capitol Recordsin osakkeista. Vuosina 1960–1995 yhtiön pääkonttorina oli Manchester Squarella sijainnut "EMI House", jonka portaikko on ikuistettu The Beatlesin "Please Please Me" -albumin kansikuvaan.


title: EMI

text:
Sir Joseph Lockwoodin johdolla EMI nautti valtavaa menestystä populaarimusiikin alalla 1950-luvun lopulta aina 1970-luvun alkuun. Kun HMV-levymerkki varattiin klassisen musiikin äänitteille, pop-artistit tekivät sopimuksia EMI:n muille levymerkeille, kuten Parlophonelle, Columbialle, Capitol Recordsille ja vuonna 1967 perustetulle EMI Harvestille. EMI:n kulta-ajan yhtyeisiin kuuluivat Beatlesien ohella muiden muassa The Hollies, The Shadows, The Beach Boys ja Pink Floyd. Kuuluisimpia sooloartisteja olivat Frank Sinatra, Cliff Richard, Cilla Black ja Nat King Cole.
Elokuussa 2007, EMI:n talousvaikeuksien myötä, Terra Firma Capital Partners -yhtiö otti EMI:n omistukseena. Tammikuussa 2008 pitkäaikainen johtaja Tony Wadsword jätti yhtiön 25 vuoden jälkeen. Guy Hands aikoi leikata työpaikkoja 1 500-2 000 hengeltä ja nostaa myyntiä 200 miljoonalla vuodessa. Leikkaukset oli suunniteltu vuodelle 2008, ja vaikutukset tulivat vaikuttamaan kolmannekseen EMI:n 5 000 työntekijästä.


title: EMI

text: Monet EMI:lle levyttäneet artistit ja yhtyeet, muun muassa Radiohead, lähtivät leikkausten vuoksi pois yhtiöstä. Paul McCartney oli jättänyt EMI:n jo ennen omistajavaihdosta. The Rolling Stones teki sopimuksen yhdestä albumista Interscope/Universal EMI:n kanssa helmikuussa 2008. Helmikuussa 2011 Terra Firma Capital Partners joutui luovuttamaan EMI:n sen ostoa rahoittaneelle Citigroup-pankille vastineeksi lainojen anteeksiannosta. Marraskuussa 2011 EMI:n kilpailija Universal Music ilmoitti ostavansa EMI:n levymerkit ja Sonyn johtama ryhmä EMI:n musiikkikustannustoiminnan. Syyskuussa 2012 Euroopan komissio ja Yhdysvaltain Federal Trade Commission hyväksyivät Universal-kaupan. Euroopan komissio kuitenkin vaati, että Universal myy osia EMI:stä ja myös osia emoyhtiöstä. Myytäviä EMI:n osia olivat levymerkit Parlophone, Chrysalis, Mute ja Classics. The Beatles jää Universalille, vaikka se on ollut Parlophone-levymerkillä.


title: EMI

text:
Englantilainen EMI Records Ltd. nimettiin uudelleen Parlophone Records Ltd. -nimiseksi vuonna 2013. Warner Music Group osti Parlophone Music Groupin. Muun muassa Chrysalis ja Parlophone tuotannot siirtyivät Warnerille. Mute Records Ltd. siirtyi BMG-Sonylle.
EMI Classics artisteineen yhtiöitettiin Warner Classicsiin ja Virgin Classics Warnerin elvytetylle Erato Recordsille.


title: EMI

text: Tytäryhtiö EMI Finland aloitti toimintansa Suomessa 1972 toimien muun muassa Helsingin Pitäjänmäessä Arinatiellä Finnvox-studion naapurina. Myöhemmin yhtiön pääkonttori sijaitsi Helsingin Ruoholahdessa ja työllisti kymmenkunta työntekijää. EMI Finlandin artisteja ovat olleet muun muassa CMX, Neljä Ruusua, Lapinlahden Linnut, Irina, The 69 Eyes ja Waltari. Muun muassa vuonna 2001 EMI Finland osti Poko Rekords Oy -levy-yhtiön, joka jatkoi toimintaansa Tampereella Kyttälänkadulla. Keväällä 2009 Poko Rekords Oy sulautettiin EMI Finlandiin, mutta levymerkki jatkoi itsenäisenä vanhalla artistirepertuaarillaan Popedasta Yöhön. EMI Finland kuuluu vuodesta 2013 Universal Music Groupin Universal Music Finlandiin levymerkkeineen.


title: EMI

text: Vuonna 2016 nimi EMI Finland palasi suomalaisille musiikkimarkkinoille, kun Suomen Universal Music aloitti yhteistyön The Fried Musicin kanssa. Fried Musicin levy-yhtiötoiminta vaihtoi tällöin nimekseen EMI Finlad ja julkaisut jaetaan EMI Capitol -levymerkillä.


title: EMI

text: Yhtiön tunnetuimpia artisteja olivat muun muassa Depeche Mode, MC Hammer, Ice Cube, Deep Purple, The Rolling Stones, Robbie Williams, Roxette, OK Go, Coldplay, Radiohead, Iron Maiden, The Beatles, Pink Floyd ja Kylie Minogue.


title: Aleksanteri III (täsmennyssivu)

text: Aleksanteri III on ollut useamman kuin yhden hallitsijan nimi:


title: Metalliteollisuus

text: Metalliteollisuus tarkoittaa metalleja jalostavia ja metallituotteita tuottavia tuotannollisen teollisuuden sektoreita, joihin lukeutuvat mm. perusmetalliteollisuus, autoteollisuus, konepajateollisuus ja lentokoneteollisuus.


title: Metalliteollisuus

text: Sanalla "metalliteollisuus" voidaan tarkoittaa myös Teknologiateollisuus ry:tä (ent. "Metalliteollisuuden keskusliitto ry"), joka on metalli- ja elektroniikkateollisuuden alojen suomalainen työnantajaliitto.


title: Metalliteollisuus

text: Metalliteollisuus alkoi Suomessa 1600-luvulla ruukkiteollisuutena, johon kuului metallien perusteollisuutta ja metallituotteiden valmistamista. Teollistumisen alettua 1800-luvulla syntyi konepajateollisuus ja ruukkien yhteyteen perustettiin konepajoja, joiden tuotteina oli esim. rautatiekalustoa, laivoja ja erilaisia koneita. Konepajat ja telakat syrjäyttivät ruukit 1900-luvun vaihteessa.


title: Lait (Platon)

text: Lait (; ) on Platonin kirjoittama dialogi, joka esittää hahmotelman ihanneyhteiskunnan laeista. Sen toinen nimi Thrasylloksen jaottelussa on "Lainsäädännöstä" (, "Peri nomothesias"). Dialogissa keskustelevat Megillos, Kleinias ja nimeltä mainitsematon ateenalainen vieras. Lainsäädännön ohella keskustelu käsittelee politiikan teoriaa, etiikkaa, kasvatusta, psykologiaa ja monia muita aiheita.


title: Lait (Platon)

text: "Lait" oli Platonin viimeinen teos. Se jäi kesken Platonin kuoltua vuonna 347 eaa., mutta se julkaistiin pian tämän kuoleman jälkeen. Dialogia on antiikin ajalta lähtien pidetty Platonin aitona teoksena, ja sen mainitsee sellaisena jo Aristoteles. 1800-luvulla dialogin aitous kyseenalaistettiin tutkimuksessa joskus kokonaan. Nykytutkimuksen mukaan näin jyrkälle näkemykselle ei kuitenkaan ole perusteita. Holger Thesleffin mukaan sen sisältöön ovat kuitenkin saattaneet Platonin jälkeen tai tämän vielä eläessä vaikuttaa useat henkilöt Platonin seuraajan Speusippoksen valvonnassa. Platonin kuoltua sen kirjoitti lopulliseen muotoonsa Filippos Opuslainen. Siksi Thesleff luonnehtii dialogia puoliautenttiseksi.


title: Lait (Platon)

text: Aristoteleen mukaan "Lait" oli myöhäisempi teos kuin Platonin poliittisen filosofian pääteos "Valtio". Tieto siitä, että teos oli Platonin viimeinen, on puolestaan peräisin Diogenes Laertiokselta. Stylometrisin eli tyylillisin perustein "Lait" kuuluu samaan ryhmään tai kauteen Platonin muiden myöhäisvaiheen dialogien "Kritias", "Filebos", "Sofisti", "Valtiomies" ja "Timaios" kanssa.


title: Lait (Platon)

text: Tutkijoilla on ollut erilaisia näkemyksiä "Lakien" ja "Valtion" suhteesta. Yleisen näkemyksen mukaan "Valtio" pyrkii esittämään, millainen ihanteellinen ja kaikista paras valtio olisi. "Lait" puolestaan pyrkii esittämään, millainen valtio olisi paras, kun otetaan huomioon konkreettiset rajoitteet, kuten ihmisten todellinen luonne. Tähän saattaisi viitata Platonin toteamus siitä, että teoksessa hahmoteltu valtio on toiseksi paras. Jotkut tutkijat katsovat, että Platon tunnisti jo "Valtion" kirjoittamisen aikoihin sen, että teoksessa esitetyt näkemykset ovat hyvin idealistisia, ja olisi kirjoittanut "Lait" realistisemmaksi ehdotukseksi. Tällöin teosten välillä ei olisi mitään ristiriitaa ja ne olisi voitu kirjoittaa osin jopa samaan aikaan. Toiset tutkijat taas katsovat, että Platon piti "Valtion" kirjoittamisen aikaan sen ihannevaltiota inhimillisesti mahdollisena, vaikkakin kenties vaikeana toteuttaa. Tällöin Platon olisi muuttanut näkemyksiään kirjoittaessaan "Lait". Tällaista muutosta Platonin mielipiteissä on usein selitetty muun muassa tämän Sisilian-kokemuksilla.


title: Lait (Platon)

text: Diogenes Laertioksen esittämässä, Thrasylloksen tekemässä Platonin teosten jaottelussa dialogi kuuluu IX tetralogiaan yhdessä dialogien "Minos" ja "Epinomis" sekä Platonin kirjeiden kanssa. Aiheensa puolesta Thrasyllos luki dialogin Platonin poliittisten teosten joukkoon. Aristofanes Byzantionlaisen jaottelussa dialogi kuuluu puolestaan III trilogiaan yhdessä "Minoksen" ja "Epinomiksen" kanssa.


title: Lait (Platon)

text: Teoksen toimittanut Filippos Opuslainen kirjoitti "Lakien" jatkoksi dialogin "Epinomis". Cicero käytti "Lakeja" esikuvana omalle teokselleen "Laeista" ("De legibus").


title: Lait (Platon)

text: "Lait" käsittää kaksitoista kirjaa. Se on Platonin dialogeista kaikkein pisin. Platon pyrkii teoksessaan kuvaamaan kuvitteellisen ihanteellisen yhteiskunnan lainsäädännön kokonaisuudessaan. Ihannevaltion nimeksi mainitaan Magnesia.


title: Lait (Platon)

text: Dialogissa keskustelevat kreetalainen Kleinias, spartalainen Megillos sekä tuntemattomaksi jäävä ateenalainen vieras. Kleinias ja Megillos ovat mitä ilmeisimmin keksittyjä henkilöitä, ja ateenalainen samastetaan yleensä Platoniin itseensä. Keskustelijat kävelevät dialogin aikana Knossoksesta kohti Idavuorella sijaitsevaa Zeuksen pyhää luolaa. Tämä kehysasetelma on kuitenkin mukana vain teoksen ensimmäisissä kirjoissa ja jää sitten sivuun. Henkilöiden puheenvuorot dialogissa ovat pitkiä ja erityisesti ateenalaisen puheenvuorot ovat suoranaisia luentoja.


title: Lait (Platon)

text: Teoksen sisältö voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäiset viisi kirjaa käsittelevät lainsäädäntöä yleisesti. Niissä esitetään lainsäädännön päämäärä sekä muun muassa kansalaisten kasvatukseen liittyviä seikkoja, jotka edesauttaisivat tämän päämäärän saavuttamisessa. Alkupuolella käsitellään myös erilaisten valtiomuotojen ("politeia") alkuperää ja niissä tapahtuvia muutoksia, jotta tämä voitaisiin ottaa hyödyksi lainsäädäntötyössä. Samalla esitetään esimerkki yleisestä laista ja sen esipuheesta, joka pyrkii perustelemaan kansalaisille lain olemassaolon. Tämän alkuosan jälkeen loput seitsemän kirjaa esittävät välillä hyvin yksityiskohtaisesti ihannevaltion poliittisen järjestelmän, sosiaaliset instituutiot ja lait.


title: Lait (Platon)

text: Teoksen sisältö on jossain määrin viimeistelemättömän oloinen.


title: Lait (Platon)

text: Kirja I aloittaa käsittelemällä Spartan ja Kreetan valtiomuotoja. Näiden kahden valtiomuodot, joita pidetään yleisesti hyvinä, opettavat, että lakien tulee edistää hyvettä, toisin sanoen olla tuottamassa inhimillistä täydellisyyttä. Kyseiset valtiomuodot kuitenkin näkevät hyveen liian kapeasti ja keskittyvät pelkästään urheuteen. Urheus on kuitenkin vain yksi osa hyvettä ja jopa vähiten arvokas osa sitä. Platonin mukaan myös maltillisuus ("sofrosynē") tulee ottaa huomioon. Tämän jälkeen käsitellään sitä, kuinka hyvettä edistetään. Tämä on samanlaista sekä urheuden että maltillisuuden tapauksessa.


title: Lait (Platon)

text: Kirjan loppuosa käsittelee nautintoa ja juomajuhlia ("symposion"). Ne ovat pahoja silloin, kun niitä ei säännellä. Sen sijaan niitä voidaan käyttää hyödyksi osana kasvatusta koettelemassa kansalaisten maltillisuutta. Kasvatus koostuu nautinnon ja tuskan vaikutusten sääntelystä.


title: Lait (Platon)

text: Kirja II jatkaa juomajuhlien merkityksestä osana kasvatusta. Runous, musiikki, tanssi ja draama toimivat, silloin kun ne ovat oikeanlaisia, lumovoimallaan oikeanlaisten nautinnon ja tuskan tunteiden muodostajana, kouluttajana ja elossa pitäjänä. Nämä taiteet on saatettava valvontaan ja kiinteän normiston alaiseksi. Niiden ohjaamiseksi tarvitaan suurta kokemusta.


title: Lait (Platon)

text: Jotta taiteet saadaan sääntelyn alaiseksi, tulee perustaa kaikille kansalaisryhmille omanlaisensa kuorot tätä tarkoitusta varten. Lapsilla tulee olla muusille omistettuja kuoroja, nuorilla miehillä omat Apollonin kunniaksi laulavat kuoronsa, ja vanhoilla (30–60-vuotiailla) Dionysos-kuoro. Yli 60-vuotiaat voivat laulamisen sijasta kertoa myyttejä eli tarinoita jumalista.


title: Lait (Platon)

text: Kirja III käsittelee ihmiskunnan ja yhteiskuntien syntyä ja kehitystä. Tarkoituksena on löytää ennen kaikkea se, millä tavalla lait ovat saaneet alkunsa ja kuinka ne vaikuttavat. Aluksi kuvataan esihistoriallisia aikoja, varhaisia hallintojärjestelmiä sekä lain alkuperää. Tämän jälkeen käsitellään doorilaisia valtioita sekä sitä, mikä on syynä Argoksen ja Messenen taantumiseen ja Spartan nousuun. Tämän jälkeen siirrytään Persian ja Ateenan valtiomuotoihin. Niiden esimerkin perusteella voidaan todeta, että sekä liiallinen hallitsijan valta (itsevaltiudessa) että liiallinen hallittujen vapaus (demokratiassa) ovat huonoja asioita.


title: Lait (Platon)

text: Kirjan lopussa Kleinias kertoo olevansa yksi niistä kymmenestä knossoslaisesta, joiden vastuulle kreetalaiset ovat antaneet uuden siirtokunnan perustamisen. Kleiniaan pyynnöstä ateenalainen alkaa nyt antaa neuvoja tällaisen uuden kuvitellun siirtokunnan lainsäätäjälle tilanteessa, jossa kaupunki perustetaan ikään kuin alusta asti. Kleinias sanoo voivansa mahdollisesti käyttää tulevassa valtiossa hyväksi keskustelun myötä syntynyttä lainsäädäntöä.


title: Lait (Platon)

text: Kirja IV käsittelee hyvän siirtokunnan edellytyksiä ja järjestelyitä sekä lainsäätäjän merkitystä siirtokunnan perustamisessa. Aluksi kuvataan uuden kuvitteellisen kaupungin sijaintia. Samalla todetaan, että ulkomaankauppa ja vieraat laivastot ovat uhkia kansan rehellisyydelle ja urheudelle. Siksi perustettavan siirtokunnan tulisi sijaita jonkin matkan päässä merestä ja kyetä tuottamaan itse tarpeeksi, mutta ei ylenmäärin, ravintoa.


title: Lait (Platon)

text: Tämän jälkeen todetaan, että siirtokunnan väestön on parempi olla kotoisin monista eri paikoista, jotta nämä omaksuisivat helpommin uudet lait eivätkä pitäytyisi kotikaupunkiensa vanhoihin lakeihin. Parhaiten uusi valtiomuoto saadaan aikaan niin, että ”jumalallinen” lainsäätäjä suunnittelee sen arvostetun itsevaltiaan luottamuksen alaisena. Ainoa todellinen valtiomuoto on sellainen, jossa laki hallitsee yli kaiken muun ja jossa lait on tehty silmällä pitäen koko yhteisön hyvää.


title: Lait (Platon)

text: Lopuksi todetaan, että kansalaiset ovat saatava ymmärtämään lakien hyödyllisyys ja noudattamaan niitä. Siksi jokaiseen lakiin on sisällytettävä sen perusteleva esipuhe.


title: Lait (Platon)

text: Kirja V alkaa esimerkillä mainitun kaltaisesta lain esipuheesta. Se voidaan nähdä eettisenä kehotuspuheena, joka korostaa hyveitä, vastuuntuntoa ja ystävällistä käyttäytymistä.


title: Lait (Platon)

text: Tämän jälkeen käsitellään ihannevaltion väkilukua, luokkajakoa sekä maaomaisuuden jakoa. Kotitalouksien ihanteellinen määrä on 5 040, koska se voidaan jakaa tasan monella eri tavalla eri käyttötarkoituksiin. Määrä ei saa ajan kuluessa muuttua. Kansalaiset tulee jakaa neljään varallisuusluokkaan. Yksityisillä kansalaisilla saa olla rahaa vain jokapäiväisiin tarpeisiin. Rikkaudelle on asetettava yläraja ja köyhyydelle alaraja, joita ne eivät saa ylittää, koska tällainen johtaisi helposti kansalaissotaan. Maa on tärkeää jakaa oikeudenmukaisesti kotitalouksien kesken.


title: Lait (Platon)

text: Kirja VI käsittelee valtion viranomaisia sekä näiden tehtäviä ja vaalitapoja; sekä erilaisia sekalaisia lakeja koskien muun muassa juhlia, avioliittoa, sekä julkista ja yksityistä rakentamista.


title: Lait (Platon)

text: Lakeja tulee valvoa 37 tätä varten varattua virkamiestä ("nomofylakes"), joiden ikä on 50–70 vuotta. Armeijaa varten valitaan äänestämällä "strategit", "hipparkit", "taksiarkit" ja "fylarkit". Neuvostossa tulee olla 360 neuvosmiestä ("būleutai"). Muita virkamiehiä ovat papit ("hiereis") ja muut temppelivirkamiehet, alueenvalvojat ("agronomoi") ja vartiopäälliköt, kaupunginvalvojat ("astynomoi"), torinvalvojat ("agoranomoi"), musiikista ja urheilusta huolehtivat viranomaiset, tyttöjen ja poikien kasvatuksen valvoja, sekä tuomarit ("dikastai"). Mitään osa-aluetta ei tule jättää ilman valvontaa. Lakien valvojilla tulee olla oikeus tehdä lakeihin ajan kuluessa tarpeellisia muutoksia ja lisäyksiä.


title: Lait (Platon)

text: Kansa, eli 5 040 taloutta, jaetaan kahteentoista "fyleen", joissa kussakin on siis 420 taloutta. Nämä voidaan jakaa edelleen eri tavoin. Fyleille määrätään uskonnolliset juhlat. Nuorison tulee tavata toisiaan kuorotanssijuhlissa, jotta avioliitot voidaan järjestää niin, että mies tuntee tulevan vaimonsa ja miehen perhe vaimon perheen, ja toisin päin. On pyrittävä sellaisiin avioliittoihin, jotka hyödyttävät valtiota tasaamalla sitä, eikä sellaisiin liittoihin, jotka olisivat mieluisia ihmisille itselleen, sillä ”valtio on kuin sekoitusmalja”. Esimerkiksi rikkaiden ja köyhien tulee mennä naimisiin ristiin, sen sijaan että rikkat menisivät naimisiin vain keskenään. Nuorenparin on jätettävä vanhempiensa kodit ja muutettava omilleen.


title: Lait (Platon)

text: Orjuus todetaan monella tavalla ongelmalliseksi mutta välttämättömäksi. Kaupunki on rakennettava yhtenäiseksi, ikään kuin muuriksi, vaikkakaan kaupungilla ei saa olla varsinaisia muureja, koska se tekisi kansalaisista velttoja puolustautumisen suhteen. Tämän jälkeen palataan avioliittoon. Nuoripari on saatava tuottamaan valtiolle lapsia, ja tämän valvomiseksi on erillinen valvojanaisten virka. Tyttöjen avioitumisikä on 16–20, miesten 30–35 vuotta. Virat ja sotapalvelus ovat sekä miehille että naisille, joskin eri iässä.


title: Lait (Platon)

text: Kirja VII käsittelee nuorison kasvatusta ("paideia"). Aluksi kuvataan lapsista huolehtimista kolmanteen ikävuoteen saakka. Kolmesta kuuteen vuoteen on puolestaan leikin aika. Tällöin lapsia on valvottava huolellisesti ja tarvittaessa rankaistava. Opetus alkaa kuuden vuoden iässä. Liikunta ja tanssi on ruumiin, musiikki mielen kasvattamiseksi. Leikeissä ei tule tehdä uudistuksia, vaan niiden on oltava joka sukupolvessa samoja, koska muutosten seurauksena lapsista voi kasvaa erilaisia ja he saattavat haluta yhteiskuntaan muutoksia. Sekä vasenta että oikeaa kättä on harjoitettava samassa määrin. Musiikki on valittava huolellisesti kasvatukseen sopivaksi.


title: Lait (Platon)

text: Ateenalainen toteaa, että kaiken vakavan ja siunauksekkaan ponnistuksen luonnollinen kohde on jumala. Ihminen taas on kokoonpantu jumalan leikkikaluksi, ja tämä ihmisessä on parasta. Ihmisten tulisi elää elämänsä tämän laatunsa mukaisesti, tätä kaikkein kauneinta leikkiä leikkien. Tämän jälkeen todetaan, että naisten ja miesten on saatava samanlainen kasvatus. Lopuksi käsitellään koulutuksen eri osa-alueita: lukeminen ja kirjoittaminen, lyyransoitto, voimistelu, tanssi, aritmetiikka, geometria, tähtitiede ja urheilu.


title: Lait (Platon)

text: Kirja VIII käsittelee sotilaiden koulutusta sekä rakkauselämää, ravintoa, kulutustavaroita ja kaupankäyntiä. Sotilaat on koulutettava mahdollisimman aidonkaltaisissa taisteluharjoituksissa. Samalla todetaan, että rahanhimo ja vallitsevien valtiomuotojen puutteet saavat aikaan sen, ettei sotilaskoulutukseen useinkaan kiinnitetä tarpeeksi huomiota. Tämän jälkeen käsitellään sotilaskoulutuksen eri yksityiskohtia.


title: Lait (Platon)

text: Tästä siirrytään seksuaalisten vaistojen oikeaan sääntelyyn. Ateenalainen käsittelee laajasti sitä, kuinka vaikeaa nuorison haluja on hillitä. Keinoksi esitetään nuorison kannustaminen ja opettaminen voittamaan halunsa, koska tämä tuottaa onnellisuuden, kun taas vääränlaiset halut ovat jumalattomia. Ihmiset eivät saa olla asiassa huonompia kuin eläimet, jotka osaavat elää siveästi, pariutua oikeaan aikaan ja pysyä uskollisena kumppanilleen.


title: Lait (Platon)

text: Lopuksi käsitellään ravintoa ja kauppaa. Ravinto on tuotettava pääosin maanviljelyn kautta. Valtio ei tarvitse kaupankäyntiä, laivanvarustusta, majataloja, tulleja, kaivoksia, lainoja eikä muita vastaavia toimia ja niihin liittyviä lakeja. Käsityöammatit eivät sovi kansalaisille, sillä näille on tarpeeksi työtä valtion asioiden hoidossa. Ulkomaankauppa on pidettävä minimissä ja rajoitettava välttämättömyyksiin, kuten aseisiin.


title: Lait (Platon)

text: Kirja IX käsittelee rikoslakeja sekä lainsäädännön yleisiä periaatteita. Ateenalainen toteaa, että on tavallaan häpeällistä, että ihannevaltioon tulee säätää kyseisen kaltaisia lakeja. Ensiksi käsitellään pyhäinhävistyksistä, kuten temppelien ryöstöstä, sekä maanpetoksesta annettuja rangaistuksia. Tämän jälkeen poiketaan käsittelemään yleisemmin lainsäätäjän tehtäviä, rikosten erilaisia motiiveja, sekä rikosten tahallisuutta ja tahattomuutta. Lopuksi käsitellään murhia, vammanaiheuttamista sekä pahoinpitelyjä. Itsemurha tuomitaan, koska se suuntautuu vastoin ihmisen ominta itseä – siinä ihminen surmaa kaikkein lähimmän ihmisensä.


title: Lait (Platon)

text: Kirja X käsittelee uskontoa, uskonnollisia rikoksia ja jumalattomuutta. Uskonnolliset rikokset johtuvat jumalattomuudesta eli ateismista, joka on täysin tuomittavaa. Kirja luokittelee ”jumalattomiin tekoihin” syyllistyvät kolmeen ryhmään: (1) ne, jotka eivät pidä jumalia todellisina; (2) ne, jotka pitävät jumalia todellisina mutta luulevat, että jumalat eivät välitä ihmisistä; ja (3) ne, jotka kuvittelevat, että jumaliin voidaan helposti vaikuttaa lahjomalla eli uhreilla ja rukouksilla. Tämän jälkeen kumotaan ateismi. Ensin kumotaan niiden näkemys, joiden mukaan jumalaa ei ole, ja todetaan, että maailmansielu on kaiken alkuunpanija ja ihmissielu on luonteeltaan jumalallinen. Toiseksi kumotaan niiden näkemys, joiden mukaan jumalat eivät välitä ihmisistä. Tämän jälkeen osoitetaan, etteivät jumalat ole lahjottavissa.


title: Lait (Platon)

text: Lopuksi käsitellään erilaisten jumalattomuuden muotojen rankaisemista. Ryhmässä (1) Platon erottaa kahdenlaisia jumalankieltäjiä: ensiksi ne, jotka ”ehdottomasti kieltävät jumalien olemassaolon mutta ovat luonteeltaan oikeamielisiä”; ja toiseksi ne, jotka ovat ”voimattomia nautintojen ja tuskien edessä mutta joilla on hyvä muisti ja terävä äly”. Ensiksi mainitut, jotka toimivat ”vain järjettömyyttään eivätkä luonteen ja tapojen kehnoudesta”, on tuomittava lain mukaan vähintään viideksi vuodeksi ”järkiinpalauttamislaitokseen” ("sōfronistērion"). Jos rangaistus ei tehoa, heidät on tuomittava kuolemaan. Jälkimmäiset, jotka ovelasti ja ”ihmisiä halveksien kietovat pauloihinsa elävien sieluja”, on lain mukaan eliniäkseen teljettävä maaseudulle vankilaan.


title: Lait (Platon)

text: Kirja XI käsittelee erilaisia yksityisoikeuden piiriin kuuluvia säädöksiä. Kirja antaa lakeja muun muassa koskien omistusoikeutta, ostamista ja myymistä, testamentteja, orpojen hoitamista, isien ja poikien välisiä riitoja, aviopuolisoiden välisiä riitoja ja avioeroa, sekä vanhusten kunnioittamista. Tämän jälkeen käsitellään erilaisia rikoksia, kuten toisten vahingoittaminen myrkyttämällä tai taikuudella ja varkaus; sekä hulluutta, väkivältaista luonteenlaatua ja julkista pilkkaa koskevia lakeja. Kerjääminen kielletään ehdottomasti. Isännät ovat vastuussa orjiensa aiheuttamista vahingoista. Ammattimainen asianajajantoimen harjoittaminen kielletään.


title: Lait (Platon)

text: Kirja XII käsittelee yksilön velvollisuuksia valtiota kohtaan. Lähettiläiden on oltava rehellisiä. Kaikki varastaminen on väärin ja julkisen omaisuuden varastamisesta rangaistaan kuolemalla. Välillä poiketaan sotaa koskeviin lakeihin. Muita viranomaisia valvomaan on valittava tarkastajat ("euthynoi"), jotka ovat kansalaishyveissä muiden yläpuolella.


title: Lait (Platon)

text: Määrätään myös, että ulkomaille matkustaminen on minimoitava, sillä se voi tuoda maahan vieraita ajatuksia. Alle 40-vuotiaat eivät saa matkustaa lainkaan. Muutoin matkustaminen on sallittua vain valtion tehtävissä, kuten lähettiläänä, sekä kisoihin tai juhliin osallistuttaessa.


title: Lait (Platon)

text: Tämän jälkeen käsitellään vielä muun muassa oikeusistuinten toimintaa sekä annetaan määräyksiä koskien hautajaisia ja hautoja. Lopuksi kuvataan yöllä tai varhain aamulla kokoontuvan valtion asioita valvovan neuvoston toiminta, koostumus ja koulutus.


title: Paul Simon

text: Paul Frederic Simon (s. 13. lokakuuta 1941 Newark, New Jersey) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän oli 1960-luvulla menestyneen Simon & Garfunkel -folkrockduon toinen jäsen ja kirjoitti yhtyeen tunnetuimmat kappaleet. Duon hajottua 1970-luvun alussa Simon aloitti soolouran, jolla hän on saavuttanut myös menestystä. Hän alkoi 1980-luvulla yhdistellä maailmanmusiikkia amerikkalaisiin musiikkityyleihin. Hänen tunnetuin sooloalbuminsa on "Graceland" (1986). Simon teki musiikin 1960-luvun elokuvaan "Miehuuskoe" ja kirjoitti 1990-luvulla Broadway-musikaalin "The Capeman". Simon on saanut lukuisia Grammy-palkintoja musiikistaan.


title: Paul Simon

text: Paul Frederic Simon syntyi Newarkissa New Jerseyssä 13. lokakuuta 1941. Hänen isänsä Louis oli basisti ja äitinsä Belle opettaja. Hänellä on pikkuveli Eddie. Perhe asui New Yorkin Queensissa. Yksi Paulin lapsuudenystävistä oli Art Garfunkel, josta tuli myöhemmin hänen laulajakumppaninsa. Paul kävi Forest Hillsin lukiota ja myöhemmin Queens Collegea, josta hän valmistui englanninkielisestä kirjallisuudesta 1963. Hän aloitti lakiopinnot Brooklyn Law Schoolissa, mutta keskeytti opintonsa muutaman kuukauden jälkeen.


title: Paul Simon

text: Paul Simon ja Art Garfunkel perustivat Tom and Jerry -lauluduon vuonna 1957. Duo vaihtoi myöhemmin nimekseen Simon & Garfunkel ja julkaisi vuonna 1964 Columbia Recordsilla ensimmäisen levynsä "Wednesday Morning, 3 A.M.". Levyn lauluista viisi oli Simonin tekemiä, joista tunnetuimpana ”The Sound of Silence”.


title: Paul Simon

text: Vuosina 1964–1965 Simon asui Englannissa, missä hän äänitti kappaleet soololevylleen "The Paul Simon Songbook". Vuonna 1965 hän palasi New Yorkiin jatkamaan yhteistyötä Garfunkelin kanssa. Duo julkaisi yhteensä viisi albumia, joiden folkia, popia ja rockia yhdistelevät laulut olivat yleensä Simonin kirjoittamia. Simon kirjoitti myös laulut vuoden 1968 menestyselokuvaan "Miehuuskoe" (1967); näistä tunnetuimpia on ”Mrs. Robinson”.


title: Paul Simon

text: Simon ja Garfunkel erosivat omille soolourilleen vuonna 1970, vaikka he ovatkin esiintyneet myöhemmin usein yhdessä. Simon levytti ensimmäisen soololevynsä "Paul Simon" vuonna 1972. Hän äänitti levyn eri paikoissa, ja levyllä kuullaankin sen vuoksi folkin lisäksi muitakin musiikkivaikutteita, kuten reggaeta, calypsoa ja jazzia. Julkaistuaan vielä kaksi studioalbumia 1970-luvulla Simon vaihtoi levy-yhtiönsä Warner Brosiin vuonna 1980.


title: Paul Simon

text: Simonin 1980-luvun alun albumit eivät menestyneet yhtä hyvin kuin edelliset. Vuonna 1986 Simon teki soolouransa menestyneimmän ja merkittävimmän albumin "Graceland", jossa hän yhdisti eteläafrikkalaista ja amerikkalaista musiikkia. Simon sai levystä samanaikaisesti sekä arvostelua että kiitosta sen johdosta, että hän oli tehnyt sen mustien eteläafrikkalaisten muusikoiden kanssa aikana, jolloin Etelä-Afrikka oli YK:n kulttuuriboikotissa maan rotusorron vuoksi. Simon jatkoi musiikkityylien yhdistelyä seuraavallakin albumillaan "The Rhythm of the Saints" (1990), jossa on latinomusiikkivaikutteita.


title: Paul Simon

text: Vuonna 1998 sai ensi-iltansa Paul Simonin Derek Walcottin librettoon säveltämä Broadway-musikaali "The Capeman". Musikaali sai kriitikoilta huonon vastaanoton ja sen esitykset lopetettiin 1998 maaliskuussa 68 esityksen jälkeen. Simon julkaisi vuonna 1997 musikaalin kappaleista albumin "Songs from The Capeman".


title: Paul Simon

text: Simon on jatkanut levyttämistä 2000-luvulla ja tekee edelleen yhteistyötä erityylisten muusikoiden kanssa. Vuonna 2002 hän esiintyi Suomessa Pori Jazz -festivaalilla.


title: Paul Simon

text: Simon näytteli 1970-luvulla muutamassa elokuvassa. Hän esitti sivuosaa Woody Allenin "Annie Hallissa" (1977). Hän kirjoitti elokuvan "One Trick Pony" (1980) ja näytteli siinä. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt.


title: Paul Simon

text: Simonin lauluille on ominaista kitarasäestys, laulettu kontrapunkti sekä nokkelat sanoitukset yhteiskunnallisista ja henkilökohtaisista aiheista. 1980- ja 1990-luvuilla Simon alkoi yhdistellä maailmanmusiikkia yhdysvaltalaiseen popiin ja rockiin.


title: Paul Simon

text: Simon on saanut useita Grammy-palkintoja niin Simon & Garfunkelin kuin oman soolouransakin ajoilta. Hänet on nimetty Rock and Roll Hall of Fameen sekä sooloartistina 2001 että Simon & Garfunkel -duon jäsenenä 1990.


title: Paul Simon

text: Simon on ollut naimisissa kolmesti. Hän meni vuonna 1969 naimisiin Peggy Harperin kanssa. He saivat pojan vuonna 1972 ja erosivat 1975. Simon oli vuodesta 1983 alkaen lyhyen aikaa naimisissa näyttelijä Carrie Fisherin kanssa. Vuonna 1992 hän meni naimisiin muusikko Edie Brickellin kanssa. Parilla on kolme yhteistä lasta.


title: Another Hostile Takeover

text: Another Hostile Takeover on rock-yhtye Hanoi Rocksin yhdeksäs albumi. Se ilmestyi 30. maaliskuuta 2005 ja nousi ilmestymisviikollaan Suomen albumilistan sijalle 5 sekä Japanin albumilistan sijalle 13.


title: Another Hostile Takeover

text: Levy oli yhtyeen toinen sen jälkeen, kun se vuonna 2002 perustettiin uudelleen. Useat arvostelijat pitivät sitä parempana kuin edellistä albumia Twelve Shots on the Rocks (2002).


title: Another Hostile Takeover

text: Pian albumin ilmestyttyä Hanoi Rocks herätti huomiota erikoisella markkinointitempauksella. 15. huhtikuuta 2005 yhtye esitti "Another Hostile Takeoverin" kappaleita Stockmannin tavaratalon aurinkokatoksella Helsingin keskustassa. Kappaleen Center of My Universe lopussa kuullaan myös Michael Monroen isän, Yleisradion entisen pääkuuluttajan Pentti Fagerholmin ääntä.muita levyn teossa mukana olleita:


title: Etyyni

text: Asetyleeni eli etyyni on alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on CH. Asetyleenin löysi Edmund Davy vuonna 1836.


title: Etyyni

text: Asetyleeni on normaaliolosuhteissa väritön ja erittäin tulenarka kaasu, jonka kiehumispiste on −85 °C, sulamispiste −81 °C, itsesyttymislämpötila 305 °C, molekyylimassa 26,0379 g/mol ja CAS-numero 74-86-2. Normaalisti asetyleenillä on miellyttävä makea tuoksu. Jos kaasu kuitenkin valmistetaan käyttämällä kalsiumkarbidia, hajusta tulee epäpuhtauksien takia terävän valkosipulimainen. Asetyleeni voi räjähtää erittäin suurella voimalla - hajoten hiileksi ja vedyksi - jos kaasun paine ylittää 1850 kPa. Suurin osa asetyleenin energiasta on hiilten välisessä kolmoissidoksessa.


title: Etyyni

text: Asetyleeniä käytetään muun muassa hitsauksessa ja polttoleikkauksessa. Puhtaassa hapessa poltettuna se voi saavuttaa jopa 3 000 °C:n lämpötilan. Asetyleeniä säilytetään ja kuljetetaan imeytettynä asetoniin. Asetoni kykenee sitomaan itseensä yli 25-kertaisen tilavuutensa verran asetyleeniä.


title: Etyyni

text: Asetyleeniä voi myös liueta veteen. 25 °C:n lämpötilassa liukoisuus on 1 085 milligrammaa litraa kohden.


title: Bruno Maderna

text: Bruno Maderna (21. huhtikuuta 1920 – 13. marraskuuta 1973) oli italialainen säveltäjä ja kapellimestari.


title: Bruno Maderna

text: Venetsiassa syntynyt Maderna, syntymänimeltään Bruno Grossato, oli lapsena viulunsoiton ihmelapsi. Orkesteria hän pääsi johtamaan jo 12-vuotiaana. Hän otti myöhemmin äitinsä sukunimen. Maderna perusti yhdessä Luciano Berion kanssa RAI:n (Radiotelevisione Italiana) "Studio di Fonologia Musicalen" vuonna 1955. Hän on säveltänyt muun muassa teoksen "Hyperion".


title: Malaria

text:
Malaria eli horkka on "Plasmodium"-suvun itiöeläinten aiheuttama loistauti. Taudin aiheuttava eliö leviää "Anopheles"-suvun hyttysten välityksellä. Loinen kulkeutuu hyttysen piston välityksellä ensin ihmisen maksaan, josta se siirtyy veren punasoluihin. Malariaa aiheuttavia plasmodilajeja tunnetaan viisi: "Plasmodium falciparum", "Plasmodium vivax", "Plasmodium ovale", "Plasmodium knowlesi" ja "Plasmodium malariae". Näistä lajeista vaarallisin on "Plasmodium falciparum", joka on tropiikin yleisin malarialoinen. "P. falciparumin" vaarallisuus johtuu siitä, että se kykenee infektoimaan kaikkia veren punasoluja.
Maailman terveysjärjestön mukaan malaria kuuluu maailman pahimpiin terveysongelmiin. Tautiin sairastui vuonna 2015 järjestön mukaan arviolta 212 miljoonaa ihmistä, ja heistä kuoli noin 429 000 henkeä. Arvion mukaan malariatapauksista noin 92 prosenttia esiintyi WHO:n Afrikan toimialueella, 10 % Kaakkois-Aasiassa ja 2 % itäisen Välimeren toimialueella. Vuosina 2010–2015 malariatapausten määrä pieneni arvion mukaan 21 % ja kuolonuhrien määrä 29 %. Malaria aiheuttaa merkittävästi lapsikuolleisuutta, sillä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kuolleista 70 prosenttia oli alle viisivuotiaita.


title: Malaria

text: Ihmistä haittaava malariaparasiitti jota malariasääsket levittävät on alun perin kehittynyt gorilloilla.


title: Malaria

text: Malarialoiset eli plasmodit ovat "Plasmodium" -sukuisia itiöeläimiä ("Apicomplexa"). Ne kuuluvat "Chromalveolata"-kunnan "Alveolata"-pääjaksoon, kuten myös panssarilevät ja ripsieläimet. Ihmisillä malariaa aiheuttavia plasmodilajeja ovat "P. falciparum", "P. vivax", "P. ovale" ja "P. malariae". Yleisin ja vaarallisin näistä on "P.falciparum", joka aiheuttaa noin 80 prosenttia malariatapauksista ja 90 prosenttia malariakuolemista. Apinoilla, jyrsijöillä, linnuilla ja muilla eläimillä esiintyy omia plasmodilajejaan, muun muassa "P. knowlesi", "P. inui", "P. cynomolgi", "P. simiovale", "P. brazilianum", "P. schwetzi" ja "P. simium". Näistä ainakin "P. knowlesi" ja "P. cynomolgi" ovat aiheuttaneet malariaa myös ihmiselle, mutta tämä on hyvin harvinaista.


title: Malaria

text: Kun malarialoinen siirtyy hyttysestä ihmiseen, se on noin yhden mikrometrin pituinen ja kapea "sporotsoiitti". Se kulkeutuu ihmisen veren mukana maksaan, jossa se tunkeutuu johonkin maksan soluun ja lisääntyy siellä jakautumalla "kryptotsoiiteiksi". Ne tunkeutuvat toisiin maksan soluihin ja lisääntyvät niissä edelleen. Osa kryptotsoiiteista siirtyy kuitenkin veren punasoluihin, ja niitä sanotaan "merotsoiiteiksi". Kun ne ovat edelleen lisääntyneet, ne poistuvat tietyn ajan kuluttua punasoluista ja tunkeutuvat toisiin soluihin. Tällöin niiden myrkylliset aineenvaihduntatuotteet purkautuvat vereen ja aiheuttavat malarialle tyypillisen kuumekohtauksen. Tämä toistuu täysin säännöllisin väliajoin, koska samalla malarialoislajilla tapahtumasarjan kestoaika on varsin tarkoin vakio, joskin eri pituinen eri lajeilla, ja saman potilaan veressä olevat loiset polveutuvat kaikki samalla kertaa vereen joutuneista sporotsoiiteista.


title: Malaria

text: Nekin kryptotsoiitit, jotka jatkavat kehitystään maksassa, tunkeutuvat lopulta verisoluihin, mutta siellä ne eivät enää jakaudu vaan jäävät lepotilaan "gametotsyytteinä". Niiden kehitys pääsee jatkumaan vain, jos ne joutuvat jälleen hyttyseen sen imiessä verta ihmisestä. Hyttysen ruoansulatuskanavassa niistä tulee sukusoluja: joko suuria "makrogameetteja" tai pieniä "mikrogameetteja". Mikro- ja makrogameetin yhtyessä syntyy tsygootti, joka kulkeutuu hyttysen suolen seinämään. Siellä se jakautuu jälleen uusiksi sporotsoiiteiksi, minkä jälkeen kierros voi alkaa jälleen alusta.


title: Malaria

text: Malarian oireita ovat voimakkaat kuumekohtaukset, jotka alkavat toistuvina vilunväristyksinä eli horkkana. Kuumeen laskemiseen liittyy runsaasti hikoilua. Malariatartunnan alkuvaiheessa tautiin saattaa liittyä vatsaoireita, ripulia sekä hengitysteiden- ja hermoston oireilua. Malariapotilas saattaa olla hyvin sekava, ja tajunta saattaa heikentyä koomaan asti. Malariaepäilyn voi todentaa laboratoriossa verinäytteestä. Punasoluissa majailevat malarialoisiot erottaa mikroskoopilla sively- tai paksupisaravalmisteessa.


title: Malaria

text: Malariaa käytettiin aikoinaan kupan eli syfiliksen hoitomuotona. Potilaisiin tartutettiin malaria tarkoituksella, sillä malariaan liittyvän korkean kuumeen uskottiin parantavan kupan.


title: Malaria

text: Suurin riski sairastua malariaan on Saharan eteläpuolisilla alueilla trooppisessa Afrikassa. Riski on suuri paikoin myös Oseaniassa. Eteläisessä Aasiassa riski on keskisuuri ja Väli- ja Etelä-Amerikassa sekä Kaakkois-Aasiassa pieni.


title: Malaria

text: Malaria on Maailman terveysjärjestön mukaan yksi maailman pahimpia terveysongelmia. Kyseessä on HIV:n ja tuberkuloosin rinnalla maailman pahimpiin kuuluva tartuntatauti.


title: Malaria

text: 2000-luvulla Suomessa on todettu vuosittain keskimäärin 20–40 malariatapausta, joista 80–90 prosenttia on peräisin Afrikasta. Kotoperäistä malariaa eli "horkkaa" on esiintynyt Suomessa vielä 1800-luvun lopulla Suomenlahden rannikolla. Suomi on maailman pohjoisin alue, jossa malariaa on esiintynyt kotoperäisenä. Suomessa esiintynyt muoto on todennäköisesti ollut "P. vivax". Kyseinen malarian muoto hupeni yksittäistapauksiksi, ja nykyisin kotoperäinen muoto lienee Suomesta tyystin hävinnyt. Vuosina 1944–1945 esiintyi Suomessa vielä parin tuhannen tapauksen epidemia.. Malaria voi tarttua ainoastaan horkkasääskien eli "Anopheles-"suvun hyttysten kautta. Näistä Suomessa elää vain yksi laji ("Anopheles maculipennis").


title: Malaria

text: Malariaa esiintyi Suomessa yleensä vain lämpimien kesien jälkeen. Se onkin ymmärrettävää, koska malarialoision suvullinen lisääntyminen kestää pari viikkoa ja vaatii jatkuvan yli 19 °C:n lämpötilan. Kuitenkin kotoperäistä malariaa on Suomessa todettu aina Oulun korkeudelle asti.


title: Malaria

text: Malarian hoitoon on pitkään käytetty klorokiinia, joka on halpa ja aiemmin myös tehokas lääke. "P. falciparumin" kehittämä klorokiiniresistenssi on kuitenkin levinnyt laajoille alueille Aasiassa ja Afrikassa, eikä klorokiinia siksi suositella enää malarian estoon tai hoitoon kuin yksittäisillä alueilla maailmassa. Toistaiseksi malarian hoitoon käytettäviä lääkeaineita ovat muun muassa meflokiini, doksisykliini, atovakoni-proguaniili-yhdistelmävalmiste, kiniini, primakiini sekä artemisiini ja sen johdannaiset.


title: Malaria

text: Yhdysvalloissa on hyväksytty vuonna 2018 malarian hoitoon uusi lääke tafenokiini. Sillä hoidetaan vivax-malaria kerta-annoksella. Suomessa löydetään vuosittain 5–10 vivax-malariatapausta, ja sitä yleisempi on falciparum-malaria. Tafenokiini ei sovi niille vivax-malarian saaneille, joilla on tietynlainen geneettinen entsyymipuutos, sillä se aiheuttaa heille veren punasolujen hajoamista ja vakavaa anemiaa. Suomessa puutosta ei juuri tavata.


title: Malaria

text: Malariaan ei ole ennaltaehkäisevää rokotetta. Tartunnan ehkäisemiseksi on suojauduttava tautia levittäviltä hyttysiltä. Se tapahtuu parhaiten pukeutumalla peittäviin vaatteisiin ilta- ja yöaikaan, jolloin hyttyset liikkuvat eniten. Paljaat alueet tulee käsitellä DEET:tä sisältävillä hyttyskarkotteilla. Moskiittoverkko nukkumispaikan ympärillä on tehokas keino malarian torjuntaan, jos verkko on ehjä ja verkon alareunan kääntää patjan alle. Permetriini-torjunta-aineella käsitelty verkko antaa paremman suojan kuin käsittelemätön verkko. Suositeltavimpia ovat pitkäkestoisella torjunta-aineella käsitellyt LLITN-verkot ("long-lasting insecticide treated net"). Permetriinikäsiteltyjä verkkoja saa vähänlaisesti Suomesta, mutta malaria-alueen kaupoista niitä usein löytyy. Vaikka tehokkaiksi suojiksi havaittujen, hyönteismyrkyllä käsiteltyjen hyttysverkkojen kattavuus oli lisääntynyt merkittävästi 2010-luvulla, hyönteisverkot oli uniensa turvana käytössä vuonna 2015 Saharan eteläpuolisessa Afrikassa riskialueiden väestöstä vasta 53 prosentilla.


title: Malaria

text: Malariariski voi vaihdella malaria-alueellakin paikkakunnittain ja ajanjaksoittain. Sadekaudella ja kosteilla alankoalueilla riski on yleensä suurin, kaupungeissa ja ylänköalueilla on usein vähemmän malariaa levittäviä hyttysiä. Myös majoituksen laatu ja matkaajan fyysinen tila vaikuttavat riskiin.


title: Malaria

text: Malariaan on olemassa estolääkitys, joka pienentää huomattavasti riskiä sairastua. Estolääkitys määritellään yksilöllisesti, ja siinä otetaan huomioon niin matkan kohteet kuin sen kesto. Estolääkkeet tulee ottaa säännöllisesti lääkärin ohjeen mukaan, eikä annosta saa muuttaa matkan aikana tai sen jälkeen ilman lääkärin ohjeita. Käytettyjä estolääkkeitä ovat muun muassa meflokiini (Lariam), doksisykliini, atovakoni-proguaniili-yhdistelmävalmiste sekä klorokiini (Heliopar), jota suositellaan vain harvoille alueille, sillä malaria on kehittänyt sille resistenssin.


title: Malaria

text: Estolääkkeillä on sivuvaikutuksia. Esimerkiksi meflokiinilla esiintyy toisinaan psyykkisiä sivuvaikutuksia ja hiustenlähtöä. Myös doksisykliinillä on runsaasti haittavaikutuksia. Amodiakin ja Fansidar on osoittautuneet jopa hengenvaarallisiksi, eikä niitä pidä käyttää kuin pakkotilanteessa.


title: Malaria

text: Malarone on uudehko, melko kallis estolääke, jolla ei pitäisi olla kovin paljon sivuvaikutuksia. Uutuutena ovat tulossa vähemmän sivuvaikutuksia aiheuttavat artemisiinijohdannaiset, joiden saatavuus Suomessa on vielä rajoitettua.


title: Malaria

text: Estolääkitys ei takaa täyttä suojaa, ja siksi kuumeilevien matkailijoiden ja matkalta palanneiden henkilöiden on syytä hakeutua tutkimuksiin. Jotkut malariaa aiheuttavat loiset saattavat tartunnan jälkeen säilyä maksasoluissa pitkiä aikoja ja aiheuttaa varsinaisen taudin puhkeamisen vasta useita viikkoja matkan jälkeen.


title: Malaria

text: Ihmisille on kehittynyt luontaisia vastustusmekanismeja, eli resistenssiä, malariaa vastaan. Perinnöllisiä vastustusmekanismeja tavataan enemmän malaria-alueilla, kuin muualla maailmassa.


title: Malaria

text: Sirppisoluanemiaa aiheuttava geeni toimii heterotsygoottina muotona vastustusmekanismina malariaa vastaan. Tämän takia sirppisolugeeni on yleistynyt Afrikassa ja Afrikasta kotoisin olevan väestön keskuudessa muuhun väestöön nähden.


title: Malaria

text: Duffy-antigeeni on punasolujen pinnalla oleva glykoproteiini. Antigeenit toimivat reseptoreina sytokiineille, mutta myös "P. vivax" ja "P. knowlesi" -loisille. Suurella osalla Länsi-Afrikan väestöstä ja noin 70 % afroamerikkalaisista ei ole näitä antigeenejä punasolujensa pinnalla. Tätä kutsutaan Duffy-negatiivisuudeksi. Duffy-negatiivisuuden ansiosta henkilö on vastustuskykyinen "P. vivax" ja "P. knowlesi" -loisille. Tästä syystä johtuen "P. vivax" -loisen aiheuttama malaria on Afrikassa vähentynyt.


title: Malaria

text: Useat toistuvat malariainfektiot voivat johtaa osittaisen hankitun immuniteetin eli vastustuskyvyn muodostumiseen. Malaria edelleen infektoi tällaisia henkilöitä, mutta oireet ovat usein lievempiä. Alle 5-vuotiaat lapset ovat suurimmassa riskissä kuolla malariaan, sillä heille ei ole vielä kehittynyt vastustuskykyä malariaa vastaan. Myös henkilöt, jotka eivät ole aiemmin altistuneet malarialle, kuten turistit, ovat suuremmassa riskissä sairastua vakavasti päätyessään malaria-alueelle.


title: Malaria

text: Diklooridifenyylitrikloorietaani (DDT) oli ensimmäisiä moderneja hyönteismyrkkyjä, joka otettiin käyttöön toisen maailmansodan alkupuolella. Sitä käytettiin ennen kaikkea hävittämään hyttysiä, koska haluttiin torjua niiden levittämiä tauteja kuten malariaa. Sveitsiläinen kemisti Paul Hermann Müller sai lääketieteen Nobelin palkinnon vuonna 1948 keksittyään aineen toimivan hyönteismyrkkynä – itse yhdiste oli kehitetty jo 1874.


title: Malaria

text: Ennen DDT:n käyttöaihetta hyönteismyrkkynä Yhdysvalloissa oli malariaongelma etelävaltioiden alueella. Vuosina 1947–1951 malaria kyettiin valtiollisen ohjelman puitteissa hävittämään Yhdysvalloista DDT-ruiskutusten avulla. Ohjelmaa hoitanut virasto keskittyi sen jälkeen malariatilanteen seurantaan Yhdysvalloissa ja avun tarjoamiseen malarian hävittämiseksi tai kontrolloimiseksi kehitysmaissa. Britit raportoivat hävittäneensä malarian Ceylonista DDT:n avulla.


title: Malaria

text: Syyskuussa 2006 Maailman terveysjärjestö salli uudelleen DDT:n käytön hyönteismyrkkynä malaria-alueilla. Bill ja Melinda Gatesin säätiön tavoitteena on hävittää malaria vuoteen 2040 mennessä. Säätiö on aloittanut työskentelyn malarian hävittämiseksi vuonna 2007 ja sen kumppani on Malaria No More -järjestö.


title: Malaria

text: Malaria on etenkin köyhien alueiden ongelma heikkojen resurssien takia. Asuinolojen modernisoituminen ja paraneminen auttaa vähentämään malariatartuntojen määrää huomattavasti, kun hyttysten pääsy asuintiloihin vaikeutuu.


title: Etelä-Karpaatit

text: Etelä-Karpaatit (lempinimeltään "Transilvanian Alpit") ovat Karpaattien vuoriston osa Romaniassa, Itä-Euroopassa. Vuoristo erottaa Transilvanian pohjoisessa Etelä-Romanian Valakiasta. Etelä-Karpaatit ovat Tatran jälkeen Karpaattien toiseksi korkein vuoristoalue.


title: Etelä-Karpaatit

text: Korkeimmat huiput ovat:


title: Etydi

text: Etydi on sävellys, jonka tarkoituksena on johonkin erityiseen soittotekniseen keinoon perehdyttäminen ja sen harjoittaminen. Siksi ne ne ovat usein vain yhdelle soittimelle sävellettyjä ja niiden vaikeus piilee yleensä instrumentin soittoon vaaditussa teknisessä osaamisessa.


title: Etydi

text: Kaikesta huolimatta etydit ovat myös suosittuja konserttikappaleita, sillä niiden esittäminen tuo niihin lisävaikeutta sekä motivoi harjoittelemaan niitä. Erikseen on vielä sävelletty erityisiä konserttietydejä, joissa musiikillinen puoli korostuu.


title: La Tènen kulttuuri

text: La Tènen kulttuuri oli Euroopassa noin vuosina 500 eaa. – 50 eaa. vaikuttanut rautakautinen kulttuuri, jolla lienee ollut vahva yhteys kelttiläistä kieltä puhuneisiin väestöihin. Kaikki La Tènen piirissä eläneet ihmiset eivät kuitenkaan ehkä olleet kelttejä, eivätkä kaikki keltit kuuluneet La Tènen kulttuurin alueeseen.


title: La Tènen kulttuuri

text: La Tènen kulttuuria edelsi Hallstattin kulttuuri, joka alkoi muuttua La Tènen kulttuuriksi vuoden 500 eaa. jälkeen. La Tènen ydinalue kattoi 400-luvulla eaa. Itä-Ranskan, Etelä-Saksan, Itävallan ja Sveitsin, mistä se levisi muualle Eurooppaan kuten Britteinsaarille, Pojoen laaksoon ja Keski-Turkkiin. La Tènen keltit hyökkäilivät Välimeren alueen korkeakulttuurien kimppuun ryöstäen Rooman 390 eaa. ja kreikkalaisen Delfoin 279 eaa. Iberian niemimaan keltiberit eivät kuitenkaan edustaneet La Tènen kulttuuria kuten muut mannerkelttiläiset kansat. Heidän kelttiläinen kielensäkin katosi jo varhain roomalaisvalloituksen myötä ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: La Tènen kulttuuri

text: La Tènen kulttuuri löydettiin 1857 Neuchâtelinjärven pohjoisosassa Sveitsissä. Arkeologi Hans Hildebrand esitti 1872, että löydöt olivat peräisin esiroomalaiselta aikakaudelta ja myöhemmältä ajalta kuin aiemmin löydetty Hallstattin kulttuuri. Alueelta löydettiin vuoteen 1917 jatkuneissa kaivauksissa kaikkiaan 166 miekkaa, 269 keihäänkärkeä, 29 kilpeä, 382 solkea sekä monenlaisia muita esineitä ja työkaluja.


title: La Tènen kulttuuri

text: La Tènen kulttuuria edeltänyt Hallstattin taide koostui yksinkertaisista geometrisista kuvioista kuten suorista ja sahalaitaisista raidoista ja ympyröistä. Ihmishahmot olivat hyvin karkein reunaviivoin kuvattuja. La Tène -kulttuurin taide oli hienostuneempaa, ja muilta kansoilta saaduista vaikutteista kehitettiin omaleimaista tyyliä. Kuviot muuttuivat monipuolisemmiksi, ja etenkin kaarevia muotoja suosittiin. Ihmis- ja eläinkasvoja keltit kaiversivat etenkin viinikannujen kahvoihin.


title: Damaskiteräs

text: Damaskiteräs on juovikas teräslaji, joka kehitettiin Lähi-Idässä miekkojen ja veitsien valmistamiseen. Damaskiteräksen nimi tulee Damaskoksen kaupungista Syyriasta. Nykyään damaskiteräs valmistetaan ahjohitsaamalla kerroksittain kahta eri väristä teräslajia. Kun yhteen hitsatut teräslevyt taotaan ohuemmaksi, katkaistaan ja hitsataan uudelleen päällekkäin riittävän monta kertaa, saadaan aikaan tälle teräkselle ominainen aaltoileva kuviointi. Damaskiteräksen alkuperäinen valmistusmenetelmä tuotti teräkselle kuvioinnin lisäksi myös erinomaiset sitkeys- ja terävyysominaisuudet, mutta riittävän tarkkoja tietoja tarvittavista materiaaleista ja työvaiheista ei ole säilynyt nykyaikaan.


title: Damaskiteräs

text: Damaskiterät ovat suosittuja puukoissa, miekoissa ja muissa teräaseissa. Taito takoa damaskiterä on eräs mestarillisimmista sepäntaidon näytteistä. Siinä sepän on tiedettävä tarkoin, missä lämpötilassa mikäkin työvaihe on suoritettava.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumaton teräs (aikaisemmin myös "jaloteräs", puhekielessä "rosteri") on rautaseosta, joka sisältää kromia enemmän kuin 10 prosenttia.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumattomien terästen hyvä korroosionkestävyys perustuu sen sisältämään kromiin. Ruostumattomassa teräksessä kromi reagoi hapen kanssa ja muodostaa suojaavan kalvon teräksen pinnalle. Suojakalvon muodostumista metallipinnalle kutsutaan passivoitumiseksi. Passiivikalvo on äärimmäisen ohut ja valoa läpäisevä, siksi pinta on metallisen kirkas. Passiivikalvoon käytössä syntyvät naarmut ja muut rikkoutumat korjautuvat itsekseen hapettavassa ympäristössä. Korroosionkestävyyden varmistamiseksi myös hitsattavissa teräksissä pyritään estämään kromikarbidien erkautuminen raerajoilla ajamalla AOD-konvertterissa terässulan hiilipitoisuus happipuhalluksen avulla mahdollisimman matalaksi, yleensä enimmillään 0,030 prosentin pitoisuuteen.


title: Ruostumaton teräs

text: Eräänä ruostumattoman teräksen keksijänä tunnetaan englantilainen Harry Brearley, joka kokeillessaan erilaisia seoksia havaitsi vuonna 1912 kromirautaseosten olevan ruostumattomia. Teräksentuottaja Friedrich Krupp sai vuonna 1912 patentin ”korkean korroosionkestävyyden omaaville” austeniittisille CrNi-teräksille.


title: Ruostumaton teräs

text:
Ruostumattomat teräkset voidaan luokitella pääseosaineiden tai mikrorakenteen mukaan.
Austeniittisissa teräksissä on toisena pääseosaineena aina nikkeliä ja/tai mangaania kromin lisäksi. Tyypillinen koostumus on 18 prosenttia kromia ja 8 prosenttia nikkeliä (kuitenkin vähintään 17 % kromia ja 7 % nikkeliä). Austeniittista rakennetta stabiloivia seosaineita ovat hiili, mangaani, nikkeli, kupari ja typpi. Välisija-atomeina austeniittiin liukenevat hiili ja etenkin typpi lujittavat voimakkaasti terästä.
Titaania käytetään hiilen sitomiseen niin, ettei se erkaudu esimerkiksi hitsin hitaasti jäähtyessä raerajoille kromikarbideina, mikä altistaisi teräksen raerajakorroosiolle. Typpi lisää teräksen myötölujuutta. Molybdeeni parantaa pistesyöpymiskestävyyttä kloridipitoisissa liuoksissa. Tavallisissa haponkestävissä kauppateräksissä on molybdeenia 2 tai 2,5 prosentin verran. Hyvin korroosionkestävissä erikoisteräksissä molybdeenia voi olla 3–6 prosenttia.


title: Ruostumaton teräs

text: Ferriittisten terästen mikrorakennetta stabiloivat seosaineet kromi, pii ja molybdeeni Näissä teräksissä on kromia 12–25 prosenttia ja hiiltä alle 0,1 prosenttia. Rakenne on ferriittinen ja magneettista, mutta teräs ei karkene lämpökäsittelyllä. Ferriittisen rakenteen varmistamiseksi pyritään austeniittia suosivien alkuaineiden pitoisuudet saamaan mahdollisimman pieniksi.


title: Ruostumaton teräs

text: Tunnettuja ruostumattomien terästen standardeja:Tavallisimmat CrNi-teräslajit ovat 1.4307 (EN) / 304L (ASTM), 1.4301 / 304, CrNiTi-teräs 1.4541 / 321, ”haponkestävät” eli CrNiMo-teräkset 1.4404, 1.4432, 1.4436 / 316L ja CrNiMoTi-teräs 1.4571 / 316Ti


title: Ruostumaton teräs

text:
Nykyisin on yleistä, että matalahiilistä teräslajia myydään normaalihiilisen lajin ainestodistuksella, koska matalahiilinen laji täyttää myös normaalihiilisen lujuusvaatimukset:
Esimerkiksi samalta matalahiiliseltä sulatukselta voidaan toimittaa teräslajeja 316L ja 316. Tästä on logistista etua sekä teräksen valmistajalle että ostajalle, koska siten voidaan vähentää varastossa olevien teräslajien lukumäärää.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumattoman teräksen etuina ovat korroosion kestävyys ja verrattain edullinen hinta. Lisäksi ruostumattoman teräksen pinta on helppo puhdistaa, joten kyseessä on hygieeninen materiaali. Ruostumaton teräs voi olla kosketuksissa veden kanssa ruostumatta, minkä vuoksi ruostumatonta terästä käytetään kosteissa tai märissä olosuhteissa. Kuitenkin esimerkiksi muovit, kivet ja keraamiset materiaalit kestävät myös korroosiota - kaikissa käyttökohteissa metallin käyttö ei ole siten perusteltua vaan ruostumatonta terästä käytetään sellaisissa käyttökohteissa, joissa tarvitaan metallin lujuusominaisuuksia. Alumiini on ruostumatonta terästä kalliimpaa, mutta se on ruostumatonta terästä huomattavasti kevyempää. Sinkkipinnoitettu, eli galvanoitu teräs on sen sijaan ruostumatonta terästä edullisempaa, minkä vuoksi sitä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan esimerkiksi katuvalojen pylväissä sekä erilaisissa aidoissa ja kaiteissa. Siten galvanoitua terästä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan jos mahdollista, mutta sen sinkitty pinta ei ole yhtä esteettinen kuin ruostumattoman teräksen kiiltäväksi hiottu pinta. Lisäksi galvanoidun teräksen pintaa on vaikeampi puhdistaa. Sinkitty teräs kestää suolaista ympäristöä, kuten merivettä, paremmin kuin ruostumattomat teräkset.


title: Ruostumaton teräs

text: Teräksiä käytetään useimmin pehmeäksi hehkutettuina. Kylmämuokkaamalla lujitettuja austeniittisia teräksiä käytetään myös kuljetusvälineisiin niiden hyvän lujuus-paino-suhteen vuoksi, esimerkiksi rekoissa.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumattomista teräksistä yleisimpiä ovat austeniittiset laadut, joita käytetään muun muassa aterimiin, kattiloihin, kulhoihin, keittiökalusteisiin, olutastioihin sekä elintarvike-, paperiteollisuuden ja kemianteollisuuden laitteisiin, joissa on suuri korroosion riski. Sitä käytetään muun muassa säiliöiden, putkien ja paperikoneiden valmistukseen. Auton katalysaattorit ja pakoputket voidaan valmistaa osaksi ruostumattomasta teräksestä. Rakennusmateriaalina ruostumattoman teräksen käyttö on kasvamassa sen lujuuden ja syöpymiskestävyyden ansiosta julkisivuissa. Kotitalouksien veitset, sakset ja tiskialtaat valmistetaan ruostumattomasta teräksestä. Myös hissien, liukuportaiden, lukkojen ja ovenkahvojen valmistukseen käytetään ruostumattomia teräksiä. Erilaisia kodinkoneita tai niiden osia valmistetaan myös ruostumattomasta teräksesta, esimerkiksi astianpesukoneen ja pyykinpesukoneen keskeiset osat ovat ruostumatonta terästä. Ruostumatonta terästä käytetään käsikaiteissa sekä kylpyhuoneiden pyyhekuivaimissa ja pyyhekoukuissa. Esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa julkisten vessojen vessanpöntöt tehdään ruostumattomasta teräksestä. Ruostumatonta terästä käytetään myös nykytaiteen veistoksissa, kuten esimerkiksi Chicagon "Cloud Gate" -teoksessa.


title: Ruostumaton teräs

text: Useissa käyttökohteissa myös pinnanlaatu ja ulkonäkö on tärkeä: kiiltohehkutettuna, mekaanisesti tai elektrolyyttisesti kiillotettuna pinta on hyvin heijastava, peilimäinen ja sellaisena helposti puhdistettava, elintarvike- ja lääketeollisuuskäyttöön soveltuva.


title: Ruostumaton teräs

text: Raaka-aineista pääosa on kierrätettyä teräsromua, sekä ruostumatonta että seostamatonta hiiliterästä. Raaka-aineina käytetään lisäksi muita metallisia ns. primäärisiä raaka-aineita, kuten ferrokromia (FeCr), ferronikkeliä (FeNi), elektrolyyttinikkeliä (Ni), ferromangaania (FeMn), elektrolyyttimangaania (Mn), ferropiitä (FeSi), ferrotitaania (FeTi) jne.


title: Ruostumaton teräs

text: Nykyisin tavallisin teräksenvalmistusreitti on valokaariuuni + AOD-konvertteri. Valokaariuunissa tapahtuu teräsromun ja seosaineiden sulattaminen. Seuraavaksi AOD-konvertterissa (Argon-Oxygen-Decarburisation) happipuhalluksella sulasta poltetaan ensin hiili mahdollisimman tarkkaan. Tällöin hapettuu myös osa kromista, piistä ja mangaanista ja siirtyy oksidina teräksen pinnalle syntyvään kuonaan. Siksi sula täytyy pelkistää, eli vapauttaa kuonautuneet seosaineet hapesta, jolloin seosaineet siirtyvät takaisin puhtaana metallina terässulaan. Pelkistäminen tehdään lisäämällä teräkseen piitä.


title: Ruostumaton teräs

text: Lopuksi sulalle tehdään rikinpoisto. AOD:lla tapahtuu myös koostumuksen täsmäys asiakkaan vaatimiin arvoihin. Ennen valua otetusta näytteestä tarkistetaan koostumus. Jatkuvavalulla tehdyt aihiot kuumavalssataan nauhoiksi, jotka lämpökäsitellään ja peitataan jatkuvatoimisilla linjoilla. Peitattu kuumanauha yleensä vielä kylmävalssataan ohuemmaksi ja lopuksi hehkutetaan ja peitataan. Happopeittaus poistaa teräksen pintaan lämpökäsittelyssä syntyneen oksidihilseen. Peitatun nauhan pinta on mattamainen. Nauhan pintaa voidaan vielä lievästi viimeistelyvalssata, harjata tai hioa erilaisen pinnan ulkonäön aikaan saamiseksi.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumaton teräs on käytössä pitkäikäinen ja siksi myös ekologinen materiaali. Ruostumattoman teräksen voi käytöstä poistettuna teräsromuna käyttää kokonaan raaka-aineena uudelleen. Mitä enemmän ruostumattoman teräksen romusta saadaan kiertoon, sitä vähemmän tarvitaan kalliita primäärisiä seosmetalleja, kuten nikkeliä ja molybdeeniä. Nikkelin ja molybdeenin hinnat vaihtelevat voimakkaasti syklisesti, mikä heijastuu voimakkaasti ruostumattoman teräksen markkinahinnan ja kulutuksen vaihteluun. Eräissä vaatimattomissa käyttökohteissa voidaan perinteinen 18-8-teräs korvata sitä halvemmalla AISI 201 -tyyppisellä teräksellä, jossa huomattava osa nikkelistä on korvattu seostamalla mangaania ja typpeä. Mangaanin laajamittaista käyttöä nikkelin korvaajana haittaa sen alhainen saanti romusta. Mangaani palaa suurimmaksi osaksi sulatuksen aikana oksidiksi ja siirtyy terässulasta kuonaan.


title: Ruostumaton teräs

text: Sulatukseen kuluu runsaasti sähköenergiaa, koska sula on kuumennettava noin 1 700 asteeseen ja sulan happipuhalluksessa hiilen palaessa kehittyy vain vähän ylimääräistä lämpöä.


title: Ruostumaton teräs

text: Vaikka ruostumattoman teräksen hinta tuntuu usein korkealta, jää teräksen elinkaaren aikainen kokonaiskustannus (ns. elinkaarikustannus) pitkän käyttöiän ansiosta yleensä pienemmäksi verrattuna moneen muuhun materiaaliin (esim. maalattu hiiliteräs tai alumiini).


title: Ruostumaton teräs

text: Austeniittiset ruostumattomat teräkset ovat hyvin muovattavia, sitkeitä matalissa lämpötiloissa, hyvin hitsattavia ja lujuutensa säilyttäviä korkeissa lämpötiloissa. Austeniittisilla teräksillä ei ole iskusitkeyden transitiolämpötilaa, vaan ne säilyttävät korkean iskusitkeyden vielä −196 °C:n lämpötilassa. Painelaite- ja rakenneputkia valmistetaan teräsnauhoista hitsaamalla. Yleisimmin putket valmistetaan TIG- ja LASER-hitsausmenetelmillä ilman lisäainetta. Austeniittiset teräkset eivät ole lämpökäsiteltynä magneettisia, siksi ne voi erottaa ferriittisistä teräksistä magneetilla kokeilemalla. Metastabiili austeniitti säilyy huoneenlämpötilaan asti siihen liuenneiden seosaineiden ansiosta.


title: Ruostumaton teräs

text: Kylmämuokkauksessa metastabiilista austeniittista syntyy α´-martensiittia, joka lujittaa voimakkaasti ja on magneettinen faasi. Martensiittia muodostuu myös venytysmuovauksessa kuten pesualtaan valmistuksessa. Muokkausmartensiitti parantaa venytysmuovattavuutta estämällä ennenaikaista murtumista paikallisen kuroutuman kohdalla. Epästabiilin koostumuksen vaikutus ilmenee vetokokeessa sekä murtolujuuden että tasavenymän kasvuna. Muokkauksessa syntyy sitä enemmän martensiittia, mitä niukemmin teräs on seostettu, mitä matalampi muokkauslämpötila ja mitä korkeampi muokkausaste on. Vastaavasti runsasseosteista laatua olevaan riittävän korkeaan lämpötilaan esilämmitettyyn kappaleeseen ei synny muokkausmartensiittia, jolloin lujittuminen ja muokkausenergian tarve on vähäisempi kuin huoneenlämpötilassa tehdyssä muokkauksessa.


title: Ruostumaton teräs

text: Syvävedossa martensiitin muodostumisesta on haittaa jo siksi, että se lisää voimantarvetta. Niinpä tyypillisessä syvävetoprosessissa, kattilan vedossa valitaan mahdollisimman stabiili koostumus. Venytysmuovaukseen puolestaan sopii tavallista epästabiilimpi koostumus. Muovaukseen tarkoitettujen austeniittisten terästen stabiilisuuden mittana käytetään koostumuksesta laskettavaa Md30-lämpötilaa.


title: Ruostumaton teräs

text:
Ferriittiset teräkset ovat austeniittisia lajeja halvempia, koska niissä ei ole kallista nikkeliä seosaineena.
Ferriittisten terästen kylmäsitkeys ei ole niin hyvä kuin austeniittisten.


title: Ruostumaton teräs

text: Duplextyyppiset teräkset sisältävät likimain yhtä paljon austeniittista ja ferriittistä mikrorakennetta, joka on saatu seostamalla teräkseen enemmän ferriittiä suosivia ja vähemmän austeniittia suosivia aineita kuin austeniittisilla teräslajeilla. Näissä teräksissä yhdistyvät parhaimmillaan sekä austeniittisten että ferriittisten hyvät ominaisuudet hitsattavuuden, muovattavuuden ja korroosionkestävyyden puolesta.


title: Ruostumaton teräs

text: Martensiittiset teräkset ovat erittäin lujia, mutta usein myös kylmähauraita ja huonosti muovattavia. Ne soveltuvat hyvin työkalumateriaaleiksi, kun vaaditaan lujuutta ja kulumiskestävyyttä. Tyypillisiä käyttökohteita ovat leikkurinterät ja veitset.


title: Ruostumaton teräs

text: Myös ruostumattomia teräksiä vaivaa korroosio eri muodoissaan, vaikka ne eivät ruostukaan kuten hiiliteräkset. Kloridipitoiset liuokset aiheuttavat pistesyöpymiä ja austeniittisilla teräksillä hitsatuissa rakenteissa jännityskorroosiota. Ruostumattomat teräkset syöpyvät siis suolaisessa ympäristössä, kuten merivedessä. Ferriittiset teräkset ovat immuuneja jännityskorroosiolle.


title: Ruostumaton teräs

text: Molybdeeni parantaa pistekorroosiokestävyyttä. Parhaimman korroosionkestävyyden omaavissa lajeissa on jopa 6 prosenttia molybdeenia, mutta siten ne ovat myös hyvin kalliita.


title: Ruostumaton teräs

text: Lämpökäsittelyn tai hitsauksen jälkeen tapahtuvassa hitaassa jäähtymisessä korkeahiilisissä (yli 0,05 % C) teräslajeissa voi raerajoille erkautua kromikarbideja synnyttäen ympärilleen kromiköyhän vyöhykkeen. Ilmiötä kutsutaan teräksen herkistymiseksi. Herkistyneet kromista köyhtyneet raerajat syöpyvät selektiivisesti happoliuoksissa. Teräkseen seostetaan titaania tai niobia hiilen sitomiseksi ja siten herkistymiseen johtavien raerajakarbidien synnyn ehkäisemiseksi. Parannettuun raerajakorroosionkestävyyteen päästään myös alemmalla hiilipitoisuudella (max 0,030 %).


title: Ruostumaton teräs

text: Korroosionkestävyyden varmistamiseksi on standardoituja testimenetelmiä. Näistä tunnetuin on raerajakorroosion testausta varten kehitetty Straussin koe (kuparisulfaatti-rikkihappoliuos) standardien ASTM A162 Practice E ja SFS EN ISO 3651-2 menetelmän A mukaan suoritettuna. Raerajakorroosiokoe tehdään matalahiilisille ja stabiloiduille lajeille herkistyslämpökäsiteltynä, muutoin lopputuotteen valmistustilassa. Testikappaleet taivutetaan (90–180°) CuSO·HSO-liuoksessa 16–24 tuntia keittämisen jälkeen. Testikappaleen taivutuskohdan vetopuolella ei saa olla murtumia hyväksytyn testin jälkeen.


title: Fosfori

text: Fosfori on alkuaine, maapallon yleisimpiä. Sen kemiallinen merkki on P () ja järjestysluku 15. Se on moniarvoinen epämetalli, jota löytyy yleisesti epäorgaanisena fosfaattina ja kaikista elävistä soluista, mutta luonnossa ei koskaan vapaana alkuaineena. Fosforin löytänyt alkemisti Hennig Brand löysi aineen sattumalta, kun hän haihdutti tynnyreissä virtsaa ja keräsi pohjalle jääneen sakan ja tiivisti tislauksessa syntyneen nesteen kylmässä vedessä kiinteäksi.


title: Fosfori

text: Vapaana alkuaineena esiintyvä valkoinen fosfori on erittäin myrkyllistä, mutta eräät sen yhdisteet ovat elämälle välttämättömiä.


title: Fosfori

text: Vapaana alkuaineena fosfori voi esiintyä neljässä tai useammassa allotrooppisessa muodossa: valkoinen (tai keltainen), punainen ja musta (violetti). Yleisimmät muodot ovat punainen ja valkoinen fosfori.


title: Fosfori

text: Yleisin muoto fosforista on valkoinen fosfori. Se koostuu neliatomisista P-molekyyleistä ja on vahamainen valkoinen kiinteä aine, jolla on luonteenomainen vastenmielinen haju, mutta puhtaana väritön ja läpinäkyvä. Tämä epämetallinen alkuaine ei ole liukoinen veteen, mutta liukenee hiilidisulfidiin (CS). Valkoinen fosfori on hyvin reaktiivinen aine. Se hehkuu heikosti, koska se yhdistyy happeen, puhtaana se syttyy itsestään ilmassa ja palaa fosforipentoksidiksi (PO).


title: Fosfori

text: Auringon valossa tai kuumennettaessa omassa höyryssä 250 °C:een valkoinen fosfori muuttuu punaiseen muotoon, joka ei fosforoi ilmassa. Toisin kuin valkoinen fosfori, se ei syty itsestään eikä ole läheskään yhtä myrkyllistä.


title: Fosfori

text: Fosfaatit ovat tärkeitä lannoitteita. Fosforiyhdisteitä käytetään myös räjähteissä, kasvinsuojeluaineissa, hammastahnassa ja pesuaineissa.


title: Fosfori

text: Punertava fosfori on tärkeä aine metamfetamiinin valmistuksessa. Sitä on myös tulitikkuaskin raapaisupinnassa, jossa sen kipinöinti vaikuttaa osaltaan tikun syttymiseen. Valkoista fosforia voidaan käyttää sytytysaineena eri tyyppisissä ampumatarvikkeissa, kuten panssarisytytysammuksissa, fosforikäsikranaateissa ja palopommeissa.


title: Fosfori

text: Fosforiyhdisteet ovat tärkeitä elämälle ja niitä on kaikissa eliöissä. Kasvit saavat sitä maaperän fosfaateista, HPO- ja HPO-ioneista. Fosforia tarvitaan solussa mm. ATP:n, nukleiinihappojen ja fosfolipidien rakenneosana. Monet solun reaktiot perustuvat molekyylien fosforylaatioon. Fosforin puute aiheuttaa kasvissa kasvun vähyyttä, tummanvihreää väriä, laikkuja lehdissä ja häiritsee juurten kehitystä.


title: Fosfori

text: Fosforilannoitteet ovat suuri syy vesistöjen rehevöitymisessä. Fosforisaastuminen voi tapahtua jos lannoitteita tai pesuaineita on vuotanut maaperään tai vesistöön.


title: Fosfori

text: Glyfosaatin, kuten Roundupin käyttö voi lisätä fosforin päästöjä ympäristöön, sillä ne kilpailevat samoista maaperän sitoutumispaikoista.


title: Fosfori

text: Helsingin Sanomien uutisen mukaan pelkästään jo nyt tunnettuja fosforivarantoja on arviolta 370 vuodeksi (2014). Eräässä vanhemmassa uutisessa fosforin väitettiin loppuvan noin 50 vuodessa.


title: Fosfori

text: Tutkimusten mukaan kuitenkin pelkästään varsinaisia fosfaattikivivarantoja arvioidaan olevan 67 miljardia tonnia (Jasinski 2013) eli tilastollisesti 338 vuodeksi. Laajemmin fosfaattikiveä on vielä moninkertainen määrä, arviolta 290–460 miljardia tonnia (Jasinski 2013; Van Kauwenbergh 2010).


title: Fosfori

text: Vuonna 2007 riittävyydeksi nykykäytöllä laskettiin 345 vuotta. Institute for Sustainable Futuresin vanhempi tutkija Dana Cordell on tosin sanonut Times-lehdelle, että nykyvauhdilla varannot loppuisivat jo 50–100 vuodessa. Vuonna 2012 U.S. Geological Survey arvioi 71 miljardin tonnin helposti käytettävät varannot ja maailmassa louhittiin 0,19 miljardia tonnia vuonna 2011. Keskivertokivessä on 0,1 % fosforia (kasveissa tyypillisestä 0,03–0,2 %), joten maan 3 · 10 tonnissa kiveä sitä on miljoonia gigatonneja eli vuosimiljooniksi, joskin pääosin sen saaminen käyttöön on nykyteknologialla kalliimpaa.


title: Fosfori

text: Luomutuotannossa käytetään kierrätettyä fosforia. Koska luomuviljelyn kierrätys kuitenkin nojaa tavanomaisen viljelyn ravinnepanoksiin erityisesti fosforin osalta, sekään ei ole fosforin kallistumiselta turvassa eikä siis asiassa mikään vaihtoehto.


title: Fosfori

text: Jätevesistä fosfori ravinnesaasteena otetaan Suomessa talteen. Esimerkiksi Helsingin Veden Viikin jätevedenpuhdistamo on poistanut sitä jätevedestä 97–98 % erotusteholla, kun 2014 viranomaisvaatimus oli >95 %. Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY:n Ravita-menetelmän, joka oli 2017 demo-testausvaiheessa Helsingin Veden Viikin jätevedenpuhdistamolla, tavoitteena oli jalostaa lietteestä eroteltu fosfori turvallisesti ja kustannustehokkaasti raelannoitteeksi. Helsingin Veden yksikön 2009 haastatellun johtajan Tommi Fredin mukaan viemärijätteestä tehdyn lannoitteen imago oli harmillisen huono, eikä sillä tuntunut olevan ostajia. Tavara kuitenkin hänen mukaansa täytti lainsäädännön vaatimukset ja oli "käytännössä samanlaista kuin yleisesti myynnissä oleva kanankakka".


title: Fosfori

text: Puhdistamolle oltiin 2017 rakentamassa koelaitosta, jossa testattaisiin markkinoille soveltuvan lopputuotteen tekoa. Tulevaisuudessa samaan prosessiin voidaan yhdistää myös typen talteenotto. Tällöin keruutuotteesta voidaan HSY:n mukaan tuottaa korkeatasoista fosfori-typpilannoitetta


title: Fosfori

text: Fosforikiven reservi (tuhatta tonnia)


title: Fosfori

text: Tuotto 2008 (tuhatta tonnia):


title: Fosfori

text: Vapaana alkuaineena esiintyvä valkoinen fosfori on erittäin myrkyllistä, keskimäärin jo 50 milligramman annos on kuolettava. Valkoista fosforia tulisi pitää veden alla koko ajan, koska se on äärimmäisen reaktiivinen ilman kanssa ja sitä on käsiteltävä pihdeillä, koska yhteys ihon kanssa voi johtaa vakaviin palovammoihin. Pitkäaikainen valkoisen fosforin myrkytys suojaamattomien työntekijöiden joukossa johtaa leuan kuolioon.


title: Fosfori

text: Punainen fosfori ei ole läheskään yhtä myrkyllistä kuin valkoinen muoto. Kuitenkin myös sitä pitäisi käsitellä huolella, koska tietyillä lämpötila-alueilla se muuttuu takaisin valkoiseksi, ja kuumennettaessa hapen läsnä ollessa siitä lähtee myös myrkyllisiä, fosforioksideista koostuvia höyryjä.


title: Fosfori

text: Eräät organofosfaatit ovat hermomyrkkyjä, mutta epäorgaaniset fosfaatit ovat suhteellisen myrkyttömiä.


title: Fosfori

text: Eräät ravinnosta saatavat fosforiyhdisteet ovat ihmiselle välttämättömiä, koska ne osallistuvat energia-aineenvaihduntaan ja happo-emästasapainon säätelyyn. Kalsiumfosfaattia on lisäksi luissa. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan fosforia tulisi saada 80 mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli noin 600 mg/vrk (aikuisilla). Koska fosfori on tärkeää myös luustolle ja hampaille, kasvavien nuorten tulisi saada sitä aikuisia enemmän. Raskaana olevien naisten tulisi saada 700 mg/vrk ja imettävien 900 mg/vrk. Suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 5 000 mg/vrk. Suomalaiset saavat fosforia keskimäärin: naiset 1 363 mg/vrk ja miehet 1 778 mg/vrk eli suosituksiin verrattuna riittävästi..


title: Fosfori

text: Teollisuusmaissa fosfaatin saanti on runsasta ja fosfaattilisäaineiden käyttö on yleistä elintarviketeollisuudessa.


title: Fosfori

text: Fosfaatin runsas saanti yhdistyneenä vähäiseen kalsiumin saantiin voi johtaa luuston haurastumiseen. Munuaisten vajaatoiminnasta kärsiville runsaan fosforin on todettu olevan haitallista sekä luuston haurastumisen, mutta ennen kaikkea samanaikaisen verisuonten kalkkeutumisen takia (luusto-sydänsairaus). Osteodystrofiassa lisäkilpirauhashormonin eritys kasvaa ja kalsium-aineenvaihduntaan vaikuttavan kalsitriolin muodostus lisääntyy.


title: Fosfori

text:
Sepelvaltimotaudin ehkäisemiseksi dialyysipotilaille tavattiin antaa fosfaatinsitojina kalsiumsuoloja. 2000-luvulla on ymmärretty, että ongelma on monisyisempi ja lisäkalsiumin antaminen voi olla munuaistaudista kärsiville jopa haitaksi.
Käytössä olevia lääkkeitä ovat muun muassa Renvela ja Fosrenol. Dialyysipotilaita ohjeistetaan välttämään runsaasti fosforia sisältäviä ruokia, joita ovat muun muassa täysjyväviljatuotteet, etenkin kaura- ja ruis; maitotuotteet, kovat juustot, sulatejuustot, jäätelöt, pähkinät, suklaa ja kaakao.


title: Platonin Akatemia

text: Akatemia () oli Platonin vuonna 385 eaa. perustama filosofikoulu Ateenassa, antiikin Kreikassa. Se säilyi läpi hellenistisen ajan ja hajaantui Filon Larissalaisen kuoltua vuonna 83 eaa. Akatemia heräsi eloon lyhyeksi aikaa 200-luvulla Kassios Longinoksen aikana, ja perustettiin uudelleen vuonna 410 uusplatonismin keskukseksi. Se säilyi olemassa vuoteen 529 saakka, jolloin keisari Justinianus I sulki sen lopullisesti. Näin Akatemia oli kuitenkin periaatteessa olemassa yli 900 vuotta.


title: Platonin Akatemia

text: Platonin Akatemia ei ollut akatemia sanan nykyisessä merkityksessä, vaan lähinnä alue, jonne voitiin kokoontua keskustelemaan sen aikaisen filosofian kiinnostuksen kohteista, kuten totuus, sielu, elämän tarkoitus ja hyvä elämä. Koulussa opetettiin dialektiikan avulla muun muassa ideaoppia ja muita platonistisia ajatuksia.


title: Platonin Akatemia

text: Platonin koulukunnan jäseniä kutsuttiin akatemialaisiksi, "akademikoi". Platonin Akatemiaa verrataan usein Aristoteleen vastaavaan kouluun, Lykeionin peripateettiseen kouluun. Aristoteles opiskeli ja opetti Akatemiassa lähes 20 vuotta ennen oman opetustoimintansa aloittamista.


title: Platonin Akatemia

text: Akatemia on saanut nimensä "Akademeiasta", joka oli alun perin Ateenan kaupungin ulkopuolella, Kerameikoksen ja Kolonos Hippioksen välissä, sijainnut pyhitetty oliivipuulehto. Paikan muinainen nimi oli "Hekademeia" (), ja nimi muuttui Akademeiaksi kreikan klassisena aikana. Nimen kerrottiin viimeistään 500-luvulta eaa. lähtien tulevan legendaarisesta sankarista tai jumalhahmosta nimeltä Hekademos (tai Akademos).


title: Platonin Akatemia

text: Akademeian lehto oli pyhitetty Athenelle, oliivipuiden suojelijalle. Paikalla oli harjoitettu uskonnollisia kulttimenoja pronssikaudelta lähtien. Nämä menot liittyivät todennäköisesti kaksosjumaliin Kastoriin ja Polydeukeeseen ("Dioskouroi"), ja Hekademoksen ansioksi kerrottiin se, että hän oli paljastanut näille kaksosille paikan, jonne Theseus oli piilottanut Helenan. Kunnioitus kaksosjumalia kohtaan oli niin suurta, etteivät spartalaiset Attikan niemimaan vallattuaan tuhonneet lehtoa. Roomalainen sotapäällikkö Sulla sen sijaan kaatoi pyhät oliivipuut kaupungin piirityksessä tarvittavien laitteiden rakennustarpeeksi vuonna 86 eaa.


title: Platonin Akatemia

text: Matka Ateenasta Akatemiaan oli 6 stadionia eli noin yksi kilometri Dipylon-portilta, Kerameikoksesta, laskettuna. Portilta johti Akademeiaan tie, joka oli reunustettu ateenalaisten hautakivillä. Eräs Akademeiaan liittyneistä uskonnollisista menoista oli yöllinen soihtukulkue, joka kulki tätä tietä pitkin kaupungista lehdossa sijainneelle Prometheuksen alttarille. Myös Dionysos-jumalalle omistetut kulkueet kulkivat lehtoon ja sieltä takaisin kaupunkiin. Akademeiassa suoritettiin myös hautajaisrituaaleja.


title: Platonin Akatemia

text: Platonin aikaan Akademeia oli pyhitetyn lehdon lisäksi myös puistomainen gymnasion eli urheilupaikka, opiskelun pyhättö. Kreikkalainen sotasankari ja merkkimies Kimon oli aidannut alueen, sekä kohentanut sitä istutuksin, patsain ja muin taideteoksin.


title: Platonin Akatemia

text: Se mikä myöhemmin tunnettiin Platonin kouluna sai alkunsa, kun Platon sai noin 30-vuotiaana haltuunsa maa-alueita Akademeian läheltä, ja alkoi opettaa sekä gymnasionissa että omistamillaan mailla sijainneessa talossa ja puutarhassa. Alussa epämuodollisissa kokoontumisissa olivat läsnä Theaitetos, Arkhytas, Leodamas Thasoslainen ja Neokleides. Speusippoksen on arveltu liittyneen mukaan noin vuonna 390 eaa., ja Eudoksoksen 380-luvun eaa. puolessa välissä. Eudemos Rhodoslainen katsoo muodollisemmin järjestetyn Akatemian saaneen alkunsa tuolloin. Koulun tarkasta perustamisvuodesta ei ole säilynyt tietoa, mutta tutkijat katsovat yleisesti sen tapahtuneen 380-luvun puolessa välissä, luultavasti pian vuoden 387 eaa. jälkeen, jolloin Platonin on ajateltu palanneen ensimmäiseltä matkaltaan Sisiliaan.


title: Platonin Akatemia

text: Platonin kaikkein lähin oppilasjoukko, joka mainitaan 28:ksi oppilaaksi, kerääntyi Akatemiaan nauttimaan yksinkertaisia aterioita ja keskustelemaan filosofiasta. Myöhemmin tähän oppilasjoukkoon kuuluivat edellä mainittujen lisäksi muiden muassa Ksenokrates, Aristoteles, Herakleides Pontoslainen, Filippos Opuslainen, Hestiaios Perinthoslainen ja monia muita eri puolilta Kreikkaa. Sisäpiiri oli suljettu yhteisö, eikä avoin suurelle yleisölle. Jäsenyydestä ja opetuksesta ei kuitenkaan veloitettu maksua. Koulun eteishallin yläpuolella oli lause ”Älköön kukaan, joka on tietämätön geometriasta, astuko sisään” (kreik: Μηδείς αγεωμέτρητος εισίτω μου την στέγην.). Tämä viittasi todennäköisesti ennen kaikkea sisäpiirin oppilaisiin.


title: Platonin Akatemia

text: Laajempaan oppilasjoukkoon kuuluivat ne, jotka eivät kiinnittyneet sisäpiiriin mutta etsivät koulusta oppia ja virikkeitä. Tähän joukkoon sanotaan kuuluneen muun muassa Isokrateen, Fokionin, Lykurgoksen, Khabriaan, Ifikrateen, Timotheoksen ja Hypereideen. Joidenkin lähteiden mukaan myös Demosthenes olisi kuulunut joukkoon, mutta tämä on hyvin epävarmaa. Platonin oppilaiden joukossa oli myös naisia, Diogenes Laertioksen mukaan ainakin kaksi, Lastheneia Mantineialainen sekä Aksiothea Fleiuslainen, jonka kerrotaan käyttäneen miehen vaatteita. Koulussa ei ollut selkeää eroa opettajien ja oppilaiden välillä. Vanhempien ja nuorempien jäsenten välille tehtiin kuitenkin ero.


title: Platonin Akatemia

text: Ainakaan vielä Platonin aikana koulu ei keskittynyt minkään tietyn opin opettamiseen; sen sijaan Platon ja muut koulun jäsenet esittivät ongelmia toisten tutkittavaksi ja ratkaistavaksi. Opetusmenetelmänä oli ennen kaikkea dialektiikka, mutta lisäksi on säilynyt todisteita myös luennoista, tunnetuimpana Platonin puhe ”Hyvästä”.


title: Platonin Akatemia

text: Jotkut tutkijat ovat arvelleet Akatemian opinto-ohjelman muistuttaneen sitä, jonka Platonin hahmottelee "Valtiossa". Toiset taas ovat huomauttaneet tällaisen näkemyksen unohtavan sen, että dialogi käsittelee ideaalivaltiota. Joka tapauksessa opinto-ohjelmaan kuului lähes varmasti matematiikkaa sekä niitä filosofisia aiheita, joita Platonin dialogit käsittelevät, vaikkakaan luotettavaa todistusta tästä ei ole. Tutkimuksesta, jota nykyään pidettäisiin tieteellisenä, on joitakin tietoja: Simplikios kertoo, että Platon oli ohjannut koulun muita jäseniä etsimään taivaankappaleiden havaittujen epäsäännöllisten liikkeiden yksinkertaisimpia selityksiä: ”esittämällä oletuksia, millä yhdenmukaisilla ja järjestäytyneillä liikkeillä voitaisiin pelastaa planeettojen liikkeisiin liittyvät vaikutelmat”. (Simplikioksen mukaan Eudoksos oli ensimmäinen, joka tutki tätä ongelmaa.)


title: Platonin Akatemia

text: Akatemiaa on usein kuvailtu tulevien poliitikkojen kouluksi, ja koululla olikin useita tunnettuja, politiikassa menestyneitä oppilaita. On kuitenkin vaikeaa sanoa, missä määrin koulu oli kiinnostunut käytännöllisistä, ei-teoreettisista poliittisista kysymyksistä.


title: Platonin Akatemia

text: Akatemian toiminta jaetaan yleensä vanhaan, keskimmäiseen ja uuteen Akatemiaan. Vanha Akatemia koostui niistä Platonin seuraajista, jotka opettivat mestarinsa opetuksia ilman suuria muutoksia tai lisäyksiä. Keskimmäisen Akatemian katsotaan alkaneen Arkesilaoksen aikana noin vuonna 275 eaa. Tällöin akatemiaa hallitsivat skeptikot, ja platonilaisuutta tulkittiin skeptisyyden valossa, niin että kaikkien asioiden katsottiin olevan epävarmoja ihmisen ymmärrykselle. Suuntausta kutsutaan akateemiseksi skeptisismiksi. Uuden Akatemian katsotaan alkaneen joko Lakydeen tai Karneadeen aikana. Karneades esitteli opin probabiliteeteista (todennäköisyyksistä tai likimääräisestä pätevyydestä), eli vaikka aistit, ymmärrys ja mielikuvitus pettävätkin ihmiset usein eikä niitä siksi voida pitää totuuden erehtymättöminä tuomareina, aistien mieleen tuottamista mielikuvista voidaan johtaa totuuden ilmentymiä eli probabiliteetteja.


title: Platonin Akatemia

text: Vuonna 86 tai 87 eaa. Antiokhos Askalonilainen halusi irrottautua akateemisesta skeptisismistä ja palauttaa alkuperäisenä pitämänsä platonilaisuuden. Hänestä alkanutta platonismin vaihetta kutsutaan keskiplatonismiksi. Antiokhoksen johtoasema oli kuitenkin lähinnä nimellinen, sillä Akatemia oli tuhoutunut Ateenan kukistuttua vuonna 88 eaa.


title: Platonin Akatemia

text: Filosofit jatkoivat platonismin opettamista Ateenassa läpi koko roomalaisen kauden, mutta vasta 400-luvun alkupuolella, noin vuonna 410, tuon ajan johtavat uusplatonilaiset filosofit herättivät Akatemian jälleen henkiin. Ateenan uusplatonistisen opetuksen alkuperä on epävarma, mutta kun Proklos saapui Ateenan 430-luvn alkupuolella, hän tapasi Plutarkhos Ateenalaisen ja Syrianoksen opettamassa siellä toimineessa Akatemiassa.


title: Platonin Akatemia

text: Ateenan uusplatonilaiset kutsuivat itseään Platonin seuraajiksi ("diadokhoi"), ja esittivät jatkavansa Platoniin asti yltävää katkeamatonta perinnettä. Uudella organisaatiolla ei todennäköisesti kuitenkaan ollut minkäänlaista yhteyttä alkuperäiseen Akatemiaan sen enempää sijaintinsa, instituutioidensa, taloutensa kuin henkilöidensäkään puolesta. Koulu vaikuttaa olleen yksityinen, ja toimineen niin kutsutussa Prokloksen talossa, jonka Proklos myöhemmin ilmeisesti peri Plutarkhokselta ja Syrianokselta. Näiden kolmen lisäksi uusplatonilaisen Akatemian johdossa toimivat Marinos, Isidoros ja lopulta Damaskios. Koulun huippukausi oli Prokloksen (k. 485) kaudella.


title: Platonin Akatemia

text: 500-luvulle tultaessa Akatemia oli Ateenan viimeinen jäljellä oleva filosofikoulu. Sen viimeiset "kreikkalaiset" filosofit olivat saapuneet eri puolilta hellenististä kulttuuripiiriä. Koulun seitsemästä tunnetusta, Agathiaan mainitsemasta filosofista viisi oli kotoisin syyrialaisesta kulttuurista. Näihin kuuluivat Hermias ja Diogenes, jotka olivat kummatkin foinikialaisia, Isidoros Gazalainen, Damaskios Syyrialainen, Iamblikhos ja mahdollisesti myös Simplikios Kilikialainen.


title: Platonin Akatemia

text: Bysantin keisari Justinianus I sulki Akatemian vuonna 529, koska hän halusi kieltää koko filosofian opetuksen — kristinuskon tultua valtionuskonnoksi filosofiaa oli alettu pitää turhana ja suorastaan haitallisena. Ajankohtaa on usein pidetty koko antiikin ajan loppuna. Koulun viimeinen johtaja oli Damaskios (k. 540).