title: Ayrton Senna

text: Mestaruuksien sarja ennen Formula 1 -luokkaa huipentui vuonna 1983, kun Senna voitti Englannin Formula 3 -sarjan mestaruuden West Surrey Racing -tallissa. Senna hallitsi sarjaa alkukaudella, mutta kauden puolivälissä hyviä sijoituksia ajanut Martin Brundle onnistui ajamaan Sennan keräämän piste-eron kiinni. Mestaruus varmistui vasta kauden viimeisessä kilpailussa Thruxtonissa.


title: Ayrton Senna

text: Formula 3 -luokan mestaruuden jälkeen McLaren, Williams, Brabham ja Toleman osoittivat kiinnostusta Sennaa kohtaan. Senna oli päässyt jo testaamaan jokaisen tallin autoja. Kuitenkin Sennan maanmies Nelson Piquet asettui vastustamaan toisen brasilialaisen kuljettajan palkkaamista Brabhamille. Vain Toleman suostui tekemään hänen kanssaan sopimuksen kaudeksi 1984.Hilton (2004), s. 121–122


title: Ayrton Senna

text: Ayrton Sennan Formula 1 -ura alkoi vuonna 1984 Toleman-tallissa, jossa hän korvasi Derek Warwickin. Toleman oli nuori talli, joka ei ollut saavuttanut erityistä menestystä. Sennan uran ensimmäinen kilpailu oli kauden 1984 Brasilian GP. Hän sijoittui ensimmäisen kerran Formula 1 -pisteille toisessa osakilpailussaan Etelä-Afrikan Kyalamissa ja toisti tämän jo seuraavassa kilpailussa Belgiassa. Rengas- ja polttoaineen pumppausongelmien takia hän epäonnistui San Marinon Grand Prix'n karsinnoissa ja jäi kilpailun ulkopuolelle ainoan kerran urallaan.


title: Ayrton Senna

text: Sennan kauden paras sijoitus tuli sateisesta Monacon Grand Prix'stä. Hän lähti 13. sijalta ja nousi tasaisesti sijoituksissa ylöspäin. 19. kierroksella hän ohitti toisena ajaneen Niki Laudan ja alkoi saavuttaa nopeasti kisaa johtanutta Alain Prostia. Kilpailu kuitenkin keskeytettiin sateen yllyttyä liian kovaksi ja Senna saavutti uransa ensimmäisen palkintopallisijoituksen. Keskeyttämisen aikaan hän oli saavuttanut Prostia noin 4 sekunnilla per kierros.


title: Ayrton Senna

text: Kauden aikana Senna sijoittui vielä kaksi kertaa palkintopallille Britannian ja Portugalin Grand Prix'issä. Hän sijoittui MM-sarjan yhdeksännelle sijalle 13 pisteellään. Hän jäi tasoihin Nigel Mansellin kanssa. Kun Senna ilmoitti tehneensä seuraavaksi kaudeksi sopimuksen Lotuksen kanssa, syrjäytti Toleman hänet Italian GP:stä, koska hän ei ollut ilmoittanut asiasta heille.


title: Ayrton Senna

text: Toisessa Lotus-kilpailussaan Portugalissa Senna saavutti uransa ensimmäisen paalupaikan. Koko viikonlopun jatkuneesta sateesta huolimatta hän ajoi paalupaikalta uransa ensimmäisen voiton ja saavutti myös kilpailun nopeimman kierroksen. Toiseksi tullut Michele Alboreto jäi yli minuutin päähän.


title: Ayrton Senna

text: Senna ajoi paalupaikalle myös Monacon GP:ssä, mutta menetti sen, kun Niki Lauda ja Michele Alboreto väittivät hänen ajaneen liikaa kierroksia ja tahallaan hidastaneen muiden vauhtia. Seuraavan voittonsa Senna ajoi sateisessa Belgian GP:ssä, jossa vain neljä autoa selviytyi maaliin samalla kierroksella, lähdettyään toiselta sijalta. Kauden jälkeen Sennan tallitoveri Elio de Angelis, joka oli ajanut Lotuksella jo kuuden vuoden uran, päätti jättää tallin ja siirtyä Brabhamille, koska hänen omien sanojensa mukaan Lotus oli ""Liian keskittynyt brasilialaiseen"".


title: Ayrton Senna

text: Lopullisissa MM-pisteissä Senna sijoittui neljänneksi 38 pisteellään ja kuudella palkintopallisijoituksellaan (kaksi voittoa, kaksi toista sijaa ja kaksi kolmatta sijaa). Hänen tallitoverinsa de Angelis jäi vain viiden pisteen päähän hänestä. Senna ajoi kauden aikana seitsemän paalupaikkaa.


title: Ayrton Senna

text: Kaudella 1986 Sennan talliparina Lotuksella ajoi skotlantilainen Johnny Dumfries, kun Senna kieltäytyi ajamasta samassa tallissa englantilaisen Derek Warwickin kanssa. Senna perusteli mielipiteensä sillä, että Lotus ei kykenisi rakentamaan kahta hyvää autoa kahdelle huippukuljettajalle. Myöhemmin hän kuitenkin katui päätöstään, sillä se pilasi hänen ystävyytensä Derekin kanssa.


title: Ayrton Senna

text: Kauden toisessa kilpailussa Espanjan GP:ssä Senna otti ensimmäistä kertaa urallaan haltuunsa MM-sarjan johtoaseman voitettuaan kilpailun vain 0,014 sekunnin erolla toiseksi tulleeseen Nigel Manselliin. Erityisesti kauden toisella puoliskolla Lotus kuitenkin kärsi luotettavuusongelmista, jotka pudottivat Sennan MM-sarjan neljänneksi.


title: Ayrton Senna

text: Kaudella 1987 Lotus onnistui rakentamaan Sennalle kilpailukykyisen auton, kun Lotus hankki autoihinsa samat Hondan moottorit kuin aiemmalla kaudella valmistajien mestaruuden voittanut Williams-talli. Sennan onnistui ajaa palkinnoille San Marinossa, mutta seuraava kilpailu Belgiassa päättyi keskeytykseen, kun Senna kolaroi Nigel Mansellin kanssa, minkä seurauksena Mansell huusi hänelle jälkikäteen avoimesti varikolla. Pettymyksen jälkeen Senna voitti kaksi seuraavaa kilpailua Monacossa ja Yhdysvalloissa. Monacon voitto oli ensimmäinen hänen tulevasta kuuden voiton sarjastaan kyseisessä kilpailussa. Peräkkäiset voitot nostivat hänet MM-sarjan kärkeen.


title: Ayrton Senna

text: Kauden puoliväliin mennessä kävi selväksi, että maailmanmestaruus menisi Hondan moottoreita käyttävälle kuljettajalle. Britannian GP kuitenkin osoitti selvästi Hondan moottoreita jo aiemmin käyttäneen Williams-tallin olevan etulyöntiasemassa, kun Honda-moottoriset autot saavuttivat peräti nelosvoiton. Williamsin Mansell ja Piquet ajoivat kahdelle ensimmäiselle sijalle, kun Senna ja hänen tallikaverinsa Satoru Nakajima ajoivat kolmanneksi ja neljänneksi. Senna ei ollut tyytyväinen autoonsa ja ilmoittikin Italian GP:n jälkeen siirtyvänsä ensi kaudella McLarenille. Mestaruusmahdollisuutensa Senna menetti keskeytettyään Meksikossa.


title: Ayrton Senna

text: Kaudeksi 1988 Senna siirtyi ajamaan McLarenille. Hän onnistui tekemään sopimuksen tallin kanssa luotuaan suhteet Hondaan, McLarenin uuteen moottorivalmistajaan, jo aiemmalla kaudella vielä ajaessaan samoja Hondan V6-turbomoottoreita käyttävällä Lotuksella. Senna sai tallikaverikseen ranskalaisen Alain Prostin, joka oli jo voittanut maailmanmestaruuden, ja heistä muotoutui seuraavien viiden vuoden aikana yksi Formuloiden tunnetuimmista taistelupareista..


title: Ayrton Senna

text: McLaren oli kauden alusta lähtien ylivoimainen. Tallin autoilla voitettiin 15 kauden 16 kisasta ja sen molemmat kuljettajat olivat MM-sarjan kärjessä. Prost sai tietää, että mestaruuden takia Senna oli valmis kaikkeen, kun hän lähes ajautui ulos radalta varikkomuuriin Sennan yrittäessä estää Prostin ohituksen Portugalin GP:ssä. FIA antoi Sennalle tapauksesta vain varoituksen. Lopulta Senna voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden 90 MM-pisteellään. Prost keräsi kauden aikana enemmän pisteitä, mutta koska vain 11 parasta tulosta laskettiin mukaan loppupisteisiin, oli Senna maailmanmestari. Hän ajoi kauden aikana kahdeksan voittoa (Prost seitsemän) ja oli yksitoista kertaa palkintopallilla.


title: Ayrton Senna

text: Mestaruus varmistui kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa Japanissa. Senna lähti kilpailuun paalupaikalta, mutta auto sammui jo lähdössä. Mäkilähdön ansiosta hän pääsi liikkeelle pudottuaan sijoituksissa kilpailun keskikastiin. Senna kuitenkin nousi useita sijoituksia ja lopulta ohitti johtopaikalla olleen Prostin kierroksella 23., jonka jälkeen hän ajoi kilpailun voittoon. Lehdistötilaisuudessa Senna kertoi nähneensä Jumalan kilpailun viimeisellä kierroksella.


title: Ayrton Senna

text: Senna voitti kauden aikana kahdeksan kilpailua, joka oli yhden kauden voittoennätys vuoteen 1992 asti.


title: Ayrton Senna

text: Seuraavalla kaudella Senna ajautui riitoihin Prostin kanssa rikottuaan heidän välistään herrasmiessopimusta Imolassa. He olivat sopineet, että se, joka olisi ensimmäisen mutkan jälkeen ensimmäisenä, saisi pitää johtopaikkansa kisan loppuun asti. Kun kisa jouduttiin aloittamaan uudelleen kolmen kierroksen jälkeen, Senna väitti ettei sopimus kattanut uusintalähtöä ja ohitti Prostin.


title: Ayrton Senna

text: Sennan ja Prostin kylmät välit räjähtivät puhtaaksi sodaksi radalla, ja tätä jännittynyttä tunnelmaa korosti jatkuva psykologinen sodankäynti lehtien palstoilla.


title: Ayrton Senna

text: Kausi oli jälleen McLarenin hallintaa, joten maailmanmestaruudesta taistelivat viime kauden tapaan Senna ja Prost. Senna voitti kuusi kilpailua Prostin neljää vastaan, mutta Sennan auton tekniset viat käänsivät taistelun Prostin eduksi. Taistelun ratkaisu nähtiin toiseksi viimeisessä kilpailussa, Japanin GP:ssä Suzukan radalla. Sennan piti voittaa kilpailu, jos hän halusi pysyä mukana mestaruustaistossa. Senna yritti ohitusta sisäkautta Suzukan radan shikaanissa, mutta Prost käänsi autonsa törmäämään Sennan kylkeen, jolloin autot lukkiutuivat toisiinsa ja sammuivat. Senna sai työntöapua avustajilta ja pääsi jatkamaan matkaansa varikolle vaihdattamaan rikkoutuneen etusiipensä Prostin joutuessa keskeyttämään. Myöhemmin Senna ohitti Benetton-tallin Alessandro Nanninin ja saapui ruutulipulle ensimmäisenä. Kisan jälkeen FIA tutki Sennan ja Prostin kolarin, jonka seurauksena Senna hylättiin kisasta. Virallinen syy hylkäykseen oli shikaanin oikaisu, jonka Senna oli joutunut tekemään palattuaan radalle. Sennalle määrättiin suuret sakot ja hänen superlisenssinsä peruttiin väliaikaisesti. Tämä johti sanasotaan Sennan ja FIA:n sen aikaisen johtajan Jean-Marie Balestren kanssa.


title: Ayrton Senna

text: Prost voitti maailmanmestaruuden 16 pisteen erolla Sennaan. Sennan saldoksi kaudesta jäi seitsemän palkintosijaa (kuusi voittoa ja yksi toinen sija) sekä 60 MM-pistettä.


title: Ayrton Senna

text: Ennen kauden alkua Prost päätti lähteä McLarenilta ja solmi sopimuksen Ferrari-tallin kanssa. Hän ei halunnut olla enää missään tekemisissä Sennan ja häntä suosineen tallin sekä tallipäällikön Ron Dennisin kanssa.


title: Ayrton Senna

text: Kaudella 1990 ratkaisu nähtiin jälleen Suzukan radalla Japanin GP:ssä, kun Senna kolaroi edellisen kauden tapaan Prostin kanssa. Kolari tapahtui heti ensimmäisen kierroksen ensimmäisessä mutkassa. Ennen kilpailun starttia Senna vaati paalupaikan siirtämistä radan puhtaalle puolelle. Järjestäjät olivat tähän suostuneet aiemmin mutta FIA ei myöntynyt Sennan pyyntöihin. Senna lähti paalulta radan likaiselta puolelta ja Prost onnistuikin saamaan Ferrarillaan paremman startin. Senna kuitenkin yritti aggressiivisesti ohittaa Prostin joka sulki oven. Sennan McLaren törmäsi Prostin Ferrarin oikeaan takakulmaan ja molemmat kuljettajat ajautuivat hiekalle joutuen keskeyttämään. Tämä ratkaisi maailmanmestaruuden, jonka Senna voitti 7 pisteellä.


title: Ayrton Senna

text: Vuonna 1990 Senna myös valittiin Amerikan mantereen parhaaksi urheilijaksi. Äänestys käsitti Yhdysvaltain ohella Väli- ja Keski-Amerikan sekä Karibian maat. Äänestykseen osallistuivat paikallisten urheilutoimittajaliittojen jäsenet. Sennan taakseen jättämiä urheilijoita olivat muun muassa sijalla 2 Julio Cesar Chavez, Meksiko (nyrkkeily), sijalla 3 Gabriela Sabatini, Argentiina (tennis), sijalla 4 Janet Evans, USA (uinti) ja esimerkiksi jalkapallotähti Diego Maradona, Argentiina, sijoittui vasta kuudenneksi. "(lähde: Satakunnan Kansa/urheilu)"


title: Ayrton Senna

text:
Kaudella 1991 Ferrari, ja sitä myöten Sennan tunnetuin vastustaja Prost, putosivat kärjen vauhdista ja uudeksi vastustajaksi nousi kauden puolivälissä Williams-tallin Nigel Mansell. Williamsin epäluotettavuus ja Sennan vahva alkukausi antoivat kuitenkin Sennalle edun.
Kauden loppuun mahtui monia muistettavia hetkiä. Espanjan GP:ssä Senna ja Mansell ajoivat toisistaan vain senttimetrien päässä 320 km tuntivauhdissa pääsuoraa pitkin. Lopulta Mansell voitti. Toinen muistettava hetki oli Britannian GP, jota Senna johti vielä viimeisellä kierroksella, mutta joutui keskeyttämään polttoaineen loputtua. Mansell ohitti hänet ja voitti kilpailun, mutta ajaessaan kunniakierrosta hän pysäytti Williamsinsa Sennan kohdalle ja tarjosi tälle kyydin varikolle.


title: Ayrton Senna

text: Mestaruus ratkesi Sennan hyväksi – jälleen kerran Suzukassa – kun Mansell pyörähti hiekalle jo kilpailun alussa. Mestaruus tuli lopulta 24 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Manselliin. Senna ajoi 96 MM-pistettä kauden aikana, mikä oli hänen oma ennätyksensä. Hän voitti seitsemän kilpailua.


title: Ayrton Senna

text: Vuonna 1992 Williams ohitti McLarenin autonkehitystyössä eikä Sennalla ollut asiaa mestaruustaistoon haastamaan Mansellia. Auto oli epäluotettava, arvaamaton nopeissa mutkissa, eikä sen Hondan moottori enää ollut sarjan tehokkain. Kolmesta voitosta (Monacon, Italian ja Unkarin) huolimatta hän jäi MM-taulukossa vasta neljänneksi Mansellin, Patresen ja Benetton-kuljettaja Michael Schumacherin taakse. Kauden päätteeksi McLaren menetti myös Hondan moottorit, joilla talli oli voittanut viimeiset neljä mestaruuttaan.


title: Ayrton Senna

text: Seuraavaksi kaudeksi Mansell lähti CART-sarjaan ja tilalle tuli välivuoden jälkeen paluun tehnyt Prost. Sennalla oli epäilyksensä McLarenin uudesta autosta, joka käytti Fordin asiakasmoottoreita, kun sen sijaan Benetton-talli sai Fordilta tehdasmoottorit. Senna suostui sopimaan McLarenin kanssa vain yhden kilpailun mittaisen sopimuksen nähdäkseen, oliko uusi auto hänelle sopiva. Hän yllättyi McLarenin suorituskyvystä ja ajoikin tallissa loppukauden tietäen, että taistelu maailmanmestaruudesta Prostin Williamsia vastaan olisi käytännössä mahdotonta.


title: Ayrton Senna

text: Altavastaajana kauteen lähteneen Sennan onnistui haastaa Prost kauden ensimmäisissä kisoissa ja saavuttaa Monacon GP:n kuudes voitto, ennätys joka on edelleen rikkomatta. Euroopan GP:n voitto sateisella Donington Parkin radalla jäi historiaan. Senna putosi lähdössä neljänneltä paikalta viidenneksi Prostin, Damon Hillin, Karl Wendlingerin ja Michael Schumacherin taakse, mutta ohitti nämä kaikki yksitellen ensimmäisen kierroksen aikana. Kun ensimmäinen kierros täyttyi, oli kisan johdossa Senna eikä hän enää johtopaikastaan luopunut ajaen ylivoimaiseen voittoon sateen liukastamalla radalla. Senna ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen, joka syntyi erikoisesti: Senna ajoi varikolle, mutta McLarenilla ei oltu vielä valmiita pysähdykseen, joten Senna ajoi varikon läpi täydellä nopeudella.


title: Ayrton Senna

text: Senna johti MM-sarjaa aina kesäkuussa ajettuun Kanadan GP:hen asti, kunnes Prostin onnistui ohittaa Senna MM-taulukossa (Prost oli johtanut sarjaa jo aiemmin hetken). Lopullisesti mestaruustoiveet haihtuivat Estorilissa moottoririkkoon ja Prost oli mestari Sennan jäädessä hopealle. Kilpailun jälkeen Senna haukkui Prostin toimittajille väittäen, että tämä oli pettänyt hänet aikoinaan Sennan talliparina.


title: Ayrton Senna

text: Vuoden 1993 Portugalin GP oli monessakin mielessä historiallinen kilpailu. Sen lisäksi että Prost varmisti mestaruutensa ja ilmoitti lopettamisestaan kauden päätteeksi, paljasti Senna tehneensä sopimuksen Williamsin kanssa kaudesta 1994. Samainen kisa oli myös kauden alun Mclarenin testikuljettajana toimineen Mika Häkkisen ensimmäinen kilpailu uuden tallinsa väreissä Ayrton Sennan rinnalla. Aika-ajoissa Häkkinen onnistui lyömään Sennan, joka ei ollut hävinnyt tallikaverilleen aika-ajoissa sitten vuoden 1990 Phoenixin osakilpailun Gerhard Bergerin kukistaessa hänet.


title: Ayrton Senna

text: Uransa viimeiseksi jääneen voittonsa Senna ajoi kauden viimeisessä, Australian Adelaidessa ajetussa kisassa. Yhteensä kaudelta saldona oli viisi voittoa ja yksi paalupaikka.


title: Ayrton Senna

text: Kaudella 1994 Senna oletti pääsevänsä ajamaan parasta autoa, olihan Williams ollut sarjan paras auto jo kauden 91 puolivälistä lähtien. Tätä tuki myös tilastotieto, että Prost, Senna ja Damon Hill olivat voittaneet yhtä lukuun ottamatta kaikki kilpailut kaudella 1993. Senna lähti kauteen ennakkosuosikkina, mutta heti ensimmäisten testien jälkeen hän valitti auton käyttäytyvän epäjohdonmukaisesti. Vikuroivasta autosta huolimatta Senna ajoi paalupaikat kauden kolmessa ensimmäisessä kilpailussa, mutta ei päässyt kertaakaan maaliin saakka.


title: Ayrton Senna

text: Brasilian GP:n Senna joutui keskeyttämään pyörähdettyään ulos radalta yrittäessään tavoittaa lopulta kisan voittoon ajanutta Michael Schumacheria. Seuraavassa kilpailussa hän joutui keskeyttämään, kun hänen entinen tallikaverinsa Mika Häkkinen ajoi hänen peräänsä ensimmäisessä mutkassa.


title: Ayrton Senna

text: Luca Cordero di Montezemolo on sanonut, että Senna tuli tapaamaan häntä tiistaina ennen Imolan radan onnettomuutta. Senna kertoi haluavansa mielellään lopettaa uransa Ferrarilla.


title: Ayrton Senna

text:
Senna kuoli vuoden 1994 San Marinon GP:ssä sattuneen ulosajon aiheuttamiin vammoihin. Sennan Williams jatkoi nopeassa Tamburello-kaarteessa suoraan ja osui suurella nopeudella betoniseinään. Auto osui seinään huonossa kulmassa, minkä seurauksena sen eturenkaan hiilikuituinen tukivarsi tunkeutui Sennan kypärän läpi hänen päähänsä. Senna ei saanut törmäyksessä ainuttakaan mustelmaa tai murtumaa päävammojen lisäksi.
Formula 1:en ylilääkäri Sid Watkins kertoo Asif Kapadian dokumentissa Senna (2010), että kun Sennan kypärä riisuttiin ja hänelle tehtiin hengitysreikä onnettomuuspaikalla, huomasi hän jo silloin Sennan neurologisista heijasteista tämän saaneen kuolettavan kallovamman. Senna julistettiin kuitenkin kuolleeksi vasta tunteja myöhemmin. Kuolinsyyksi todettiin kaulavaltimon repeämä ja massiivinen verenpurkauma aivorungon alueella.


title: Ayrton Senna

text: Williams-tallia ja teknisen puolen johtajaa Patrick Headia vastaan nostettiin onnettomuuteen liittyen oikeuskanne, joka kuitenkin hylättiin. Sennan jälkeen seuraava F1 Grand Prix'ssä kuollut kuljettaja on vuonna 2015 menehtynyt Jules Bianchi. Ratavirkailijoita on sittemmin kuollut kolme.


title: Ayrton Senna

text: Syitä Sennan kuolemaan johtaneeseen ulosajoon oli monia. Jotkut epäilivät syyksi ennen kilpailua pidettyjä aika-ajoja, joissa sai surmansa kokematon itävaltalaiskuljettaja Roland Ratzenberger. Sennan autosta löydettiin Itävallan lippu, jota tämä olisi todennäköisesti heiluttanut maalissa Ratzenbergerin muistoksi. Senna harkitsi myös Imolan kisan väliin jättämistä edellisenä iltana. Tamburello-mutka sai myös syytteitä vaarallisuudesta, sillä muun muassa Gerhard Berger oli viisi vuotta aiemmin ajanut samassa paikassa rajusti ulos ja selvinnyt kuin ihmeen kaupalla hengissä. Todennäköinen syy Sennan kuolemaan oli kuitenkin autosta irronnut ohjauspyörä minkä seurauksena Senna menetti autonsa hallinnan. Tämän takia Williamsin mekaanikko haastettiin oikeuteen ja hänet todettiin syylliseksi, mutta koska tapaturmasta oli jo kauan aikaa, hän ei saanut rangaistusta. Imolan Tamburello-mutka muutettiin kaasu pohjassa ajettavasta mutkasta hitaammin ajettavaksi shikaaniksi seuraavan vuoden kilpailua varten, kuten myös Ratzenbergerin ulosajopaikka.


title: Ayrton Senna

text: Sennan kuoleman jälkeen autojen ja ratojen turvallisuuteen alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota. Ratzenbergerin onnettomuus oli ensimmäinen kuolemantapaus lajissa lähes kahdeksaan vuoteen ja ensimmäinen virallisena kilpailuviikonloppuna 12 vuoteen. Sennan johdolla olikin tarkoitus kokoontua Imolan kilpailua seuranneella viikolla keskustelemaan muiden kuljettajien kanssa turvallisuudesta.


title: Ayrton Senna

text: Sennan kuolema kosketti monia autourheilun ystäviä, etenkin hänen kotimaassaan Brasiliassa, jossa hän on vieläkin kautta aikain arvostetuin F1-persoona.


title: Ayrton Senna

text: Sennan hautajaiset olivat iso tapahtuma hänen kotimaassaan Brasiliassa ja Sao Paulossa pidettyyn seremoniaan osallistui noin 250 000 ihmistä. Tilaisuuteen osallistui myös monia tunnettuja Formula 1 -kuljettajia, joista Alain Prost, Damon Hill, Rubens Barrichello ja Emerson Fittipaldi olivat hänen arkunkantajiaan. Paikalla oli myös Williamsin tallipäällikkö Frank Williams, McLarenin tallipäällikkö Ron Dennis sekä F1-kuljettajat Gerhard Berger ja Jackie Stewart.


title: Ayrton Senna

text: Sennan perhe kielsi Bernie Ecclestonen osallistumisen hautajaisiin, koska heidän mukaansa Sennan kuolemasta ei tiedotettu tarpeeksi nopeasti ja Imolan GP ajettiin näin ollen normaalisti loppuun.


title: Ayrton Senna

text: Sennan hautaa koristaa teksti: ”Nada pode me separar do amor de deus”, suomeksi ”Mikään ei voi erottaa minua Jumalan rakkaudesta”.


title: Ayrton Senna

text: Senna harrasti useita vauhdikkaita lajeja myös vapaa-aikanaan. Hänelle tapahtui vaarallinen tapaturma vesiskootterilla, jolloin hän kaatuessaan oli lyönyt päänsä skootteriin ja menettänyt hetkellisesti tajuntansa. Jo tällöin spekuloitiin paljon Sennan uhkarohkeaa menoa. Senna oli usein sanonut, että hän uskoo vahvasti Jumalan johdatukseen, myös kuolemassa. Tämän vahvan uskon epäiltiin olevan osasyynä siihen, miksi Senna otti riskejä niin työssä kuin vapaa-aikanaan. Senna kuljettikin aina mukanaan Raamattua, jota hän luki yleensä hotellihuoneessaan.


title: Ayrton Senna

text: Jouluna 1984 Senna sai kasvohalvauksen. Siitä paraneminen kesti kauan, mutta hän pystyi kuitenkin ajamaan koko kauden . Sennan äiti on kertonut, että halvaus aiheutti pysyviä muutoksia hänen kasvoissaan.


title: Ayrton Senna

text: Ayrtonin sisarenpoika Bruno Senna on myös kilpa-autoilija, joka kilpaili myös Formula 1 -sarjassa. Hän ajoi urallaan HRT:llä, Renault'lla ja Williamsilla.


title: Ayrton Senna

text: Ayrton Sennasta valmistui vuonna 2010 Asif Kapadian ohjaama dokumenttielokuva "Senna", joka palkittiin Sundancen, Adelaiden ja Los Angelesin elokuvajuhlilla 2011. Dokumentti ei rajoitu ainoastaan Grand Prix -ratojen tapahtumiin, vaan kertoo myös Sennan todellisesta, monille etäiseksi ja vieraaksi jääneestä sielunelämästä. Elokuvassa on käytetty paljon ennennäkemätöntä kuvamateriaalia.


title: Jenisei

text: Jenisei (, tuvaksi "Ulug-Khem") on suurjoki Siperiassa Venäjällä ja Mongoliassa. Joki on keskivirtaamaltaan suurin Jäämereen laskevista vesistöistä. Se on myös yksi maailman pisimmistä joista. Jenisein vesistö on valuma-alueeltaan Obin vesistön jälkeen Venäjän toiseksi suurin ja koko maailmassa seitsemänneksi suurin.


title: Jenisei

text: Jenisein suurempi alkujoki Bolšoi Jenisei (eli Bi-Hem) saa alkunsa Sajanvuorilta Venäjän ja Mongolian rajamailta Baikaljärven länsipuolelta. Kyzylin kaupungin luona siihen liittyy toinen alkujoki tai sivuhaara Malyi Jenisei (Ka-Hem). Tästä eteenpäin joki kantaa nimeä Jenisei. Jenisei laskee Karanmereen 3 487 kilometriä myöhemmin. Jos joen pituus lasketaan alkujoki Malyi Jenisein alusta, Jenisein pituus on 4 102 kilometriä.


title: Jenisei

text: Joen vuotuinen keskivirtaama on 19 800 m/s. Jenisei on jäässä yli puolet vuodesta; kuukausivirtaama on alimmillaan kevättalvella. Kevättulva ajoittuu touko-heinäkuulle.


title: Jenisei

text: Joella on säännöllistä laivaliikennettä yläjuoksun Sajanogorskiin saakka, valtamerialuksilla päästään alajuoksun Igarkaan asti.


title: Jenisei

text: Merkittävimmät sivujoet ovat Angara (Ylä-Tunguska), Kivinen-Tunguska ja Ala-Tunguska.


title: Jenisei

text: Yläjuoksulta suuaukolle laskien suurin joen pituus on jopa 5 539 kilometriä, mikä on pisin Venäjän läpi virtaavista joista. Tämä muodostuu reittiä Selengan sivujoen Iderin latvoilta Selengan, Baikaljärven ja sen laskujoen Angaran kautta.


title: Jenisei

text: Suurimpia Jenisein pääuoman varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat: Kyzyl, Abakan ja Krasnojarsk. Sivu-uomien varrella sijaitsevat muun muassa Ulan Ude, Irkutsk, Angarsk, Bratsk, Ust-Ilimsk ja Kansk.


title: Sajan

text: Sajan (, ) on vuoristoalue eteläisessä Siperiassa Mongolian rajan tuntumassa. Se koostuu kahdesta osasta. Länsi-Sajan muodostaa Altain jatkeen koillisessa. Itä-Sajan ulottuu Jenisein latvoilta Baikaljärven eteläpäähän. Vuoriston korkein huippu Itä-Sajanilla on Munku Sardyk 3492 metrin korkeudessa Venäjän ja Mongolian rajalla.


title: Sajan

text: Sajanin alueen alkuperäistä väestöä ovat turkkilaisia kieliä puhuvat kansat sekä suomensukuisia kieliä puhuneet kamassit ja matorit.


title: Vesisuoni

text: Vesisuoni tarkoittaa kansanuskomusten mukaista maan alla kulkevaa pohjaveden väylää tai kanavaa, joka muistuttaa lähinnä maanalaista puroa. Todellisuudessa tällaiset väylät ovat harvinaisia, ja suurin osa vesisuonia koskevista käsityksistä on näennäistiedettä ja kansanuskomuksia. Vedellä ei ole taipumusta muodostaa itselleen suonia. Suurin osa pohjavedestä liikkuu maan huokoisissa kerroksissa kuten hiekassa ja sorassa. Kallioperässä esiintyy joskus halkeamia ja esimerkiksi kalkkikivessä luoliakin, joissa on vettä.


title: Vesisuoni

text:
Vesisuoniin liittyy paljon näennäistieteellisiä käsityksiä. Vesisuoniin uskovat katsovat kuitenkin veden kulkevan vesisuonissa lähes millaisessa maastossa tahansa.
Esimerkiksi valtaosa taikavarvun käyttäjistä uskoo vesisuoniin. Oletettujen vesisuonten kannalta otollisimmin saatetaan jopa rakentaa taloja, yleensä vesisuonia välttäen. Kaivo taas saatetaan tehdä esimerkiksi "kolmen vesisuonen risteykseen".


title: Vesisuoni

text: Uskomus vesisuoniin on usein jollakin tavalla mystinen. Vesisuonet saattavat muodostaa erilaisia verkostoja ja säteittäisiäkin kuvioita maan alla, joita voi selvittää vain asioihin perehtynyt tietäjä varpuineen. Hyvin samantapaisia ovat käsitykset kuviteltujen henkimaailman energioiden vastaavantapaisesta virtaamisesta.


title: Vesisuoni

text: Vesisuonten on väitetty vaikuttavan taikavarpuun maasäteilyn tai heikkojen magneettikenttien välityksellä. Termin "maasäteily" on tehnyt tunnetuksi saksalainen Gustav von Pohl, joka myös väitti tämän säteilyn aiheuttavan syöpää ja muita sairauksia. Tästä ei kuitenkaan ole todisteita. Teoreettisesti on päätelty, että maan alla virtaava vesi todella aiheuttaa heikkoja magneettikentän muutoksia, mutta ne ovat niin pieniä, ettei niitä ole voitu mitata. Kuitenkin Finn Skøtt Andersen on väittänyt ihmisen kykenevän havaitsemaan näinkin heikot magneettikentän vaihtelut, mitä useimmat tutkijat eivät pidä uskottavana.


title: Vesisuoni

text: Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä tehtiin hydrologisen toimiston Matti Wäreen johdolla tutkimuksia alueen vesisuonista. Useita kymmeniä varpumiehiä teki kartan alueen vesisuonista ja kaikki ne olivat erilaisia. Koe toistettiin Eläintarhan kentällä. Tällöin ilmeni, että eri etsimiskerrat tuottivat eri tuloksia, mutta aiemman tuloksen perusteella maastoon merkityt suonet löysivät toisetkin etsijät, vaikka merkinnät oli tehty eri tutkintaruutuun kuin itse havainnot. Vuonna 1985 tehtiin Oulun yliopistossa tutkimus professori Onni Kari-Koskisen johdolla. Tutkimuksessa ajettiin erästä tietä ja merkittiin varpumiesten löytämien suonten paikat. Sama toistettiin paluumatkalla eivätkä paluumatkalla löydetyt suonet olleet samoissa paikoissa kuin menomatkan suonet.


title: Virvatuli

text: Virvatulet (myös aarnivalkeat, aarretulet tai aarreliekit) ovat tulia tai valonlähteitä, joita havaitaan yleensä pimeässä asumattomilla alueilla lähellä maan- tai vedenpintaa tai aivan pinnassa. Virvatuli on muodoltaan joko liekin kaltainen, valopallo tai hahmoton. Virvatulia on eri värisiä. Joidenkin virvatulten kerrotaan hyppelehtivän, vaappuvan tai huojuvan, tai jopa liikkuvan paikasta toiseen. Kerrotaan usein, että virvatulet katoavat tai etääntyvät kauemmas, kun niitä lähestyy.


title: Virvatuli

text: Virvatulia esiintyy yleensä samoilla paikoilla tai alueilla toistuvasti, ja joillakin paikoilla niistä on pitkä kansanperine. Virvatulet ovat yleensä hiljaisia, ja niitä nähdään hiljaisilla seuduilla. Virvatulen on jopa kerrottu kadonneen, kun on pidetty kovaa ääntä. Toisaalta joihinkin aarnihautoja koskeviin kansanperinteisiin liittyvät paikalta kuuluvat oudot äänet.


title: Virvatuli

text: Sana "virva" tarkoittaa jotakuinkin väreilyä, häilymistä ja lepattamista. Virvatulet vaikuttavat monista luonnottomilta tai yliluonnollisilta. Tästä syystä virvatuliin liittyy paljon kansantarinoita ja myyttejä. Tutkijat ovat tarjonneet virvatulille erilaisia selityksiä.


title: Virvatuli

text: Virvatulia tunnetaan lähes kaikkien kulttuurien perinteistä, ja usein niihin liittyvät kansanperinteet ovat hyvin vanhat. Suomessa ja muuallakin Euroopassa on ollut käsityksiä, joiden mukaan virvatulet ovat henkiolentoja tai henkiolentojen valoja, joilla ne houkuttelevat ihmisiä eksymään tai vahingoittumaan. Vaappuvia virvatulia on voitu pitää lyhtyinä, joita joku olento kantaa pimeässä.


title: Virvatuli

text: Suomessa uskottiin, että aarnivalkean alla saattoi olla aarre, jonka arvometalleja aarteen haltija kiillotti tai puhdisti liekillä. Aarnihauta oli aarrekätkö, jota vartioi Aarniksi kutsuttu haltia. Virvatulien uskottiin palavan aarnihaudoilla varsinkin juhannusyönä. Silloin ne ilmoittivat aarteen sijaintipaikan.


title: Virvatuli

text: Virvatulet on usein liitetty myös kummitteluun. Vanhan perinteen mukaisesti varsinkin hautausmailla tai surma- tai onnettomuuspaikoilla nähtyjä virvatulia pidetään ihmisten sieluina. Eräiden liekkiä muistuttavien virvatulten nimitys on ollut liekkiö. Liekkiö on ajateltu esimerkiksi aavelinnuksi tai lapsen sieluksi. Joskus uskottiin, että kun hautausmaalta nousee tulta, siellä on kakkiainen.


title: Virvatuli

text: Joistakin virvatulien perinteisistä havaintopaikoista Euroopassa ja Yhdysvalloissa kerrotaan samankaltaista kulkutarinana levinnyttä kertomusta. Sen mukaan paikalla on käynyt onnettomuus, esimerkiksi junaturma. Nähty vaappuva valo on päätään etsivän onnettomuuden uhrin lyhty.


title: Virvatuli

text: Metalliesiintymiä on entisaikaan etsitty paikoilta, joissa on näkynyt valoilmiöitä. Outokummun mineraaliesiintymän päällä kerrotaan palaneen aarnivalkeita.


title: Virvatuli

text: Runoissa ja lauluissa virvatulet ovat yleensä maailman houkutusten vertauskuva, ne ovat samalla tavalla pettäviä ja katoavia. Eino Leinon runossa ”Nocturne” sanoo elämänsä taistelut jo läpikäynyt: ”En ma enää aja virvatulta”. Tällä hän tarkoittaa häilyväisten haaveiden ja onnen lupausten jahtaamisen lopettamista, ja tyytymistä siihen, mitä on käsillä.


title: Virvatuli

text: Perinteiden tuntemat virvatulet kattavat oletetusti useita erityyppisiä ilmiöitä ja niille tarjotut luonnontieteelliset selitykset vaihtelevat tapauskohtaisesti. Soilla havaittu sininen tai vihertävä liekki johtuu teorian mukaan suosta nousevasta metaanista, jota syntyy eloperäisen aineksen lahoamisesta, käymisestä tai mätänemisestä. Oletetaan, että suon pintaan nouseva kaasu syttyy jostain syystä palamaan. Syttyminen voi johtua vähäisestä määrästä kaasua, joka syttyy itsestään palamaan tullessaan kosketuksiin hapen kanssa. Monet yksityiskohdat tässä selitysmallissa ovat kuitenkin ongelmallisia. Metaani esimerkiksi palaa räjähdysmäisesti ja nopeasti. Vaikka jotkut virvatulet ovat lyhytaikaisia, toisten on kerrottu voivan palaa vakaasti pitkiäkin aikoja. Tasainen palaminen edellyttäisi myös tasaista kaasun ”erittymistä” suon pintaan. Metaani myös palaa keltaisella liekillä, kun taas virvatulet kerrotaan yleensä sinertäviksi. Metaani myös palaa kuumalla liekillä, mutta virvatulten ei ole kerrottu polttaneen tai sytyttäneen mitään.


title: Virvatuli

text: Bioluminesenssi eli eliöiden biologisesti tuottama valo selittää joitakin tapauksia. Heikkovaloiset ja paikallaan pysyvät valonlähteet pimeässä luonnossa voivat olla bioluminoivaa levää tai sientä ("katso:" peikonkulta). Ehkä myös kiiltomatoja on toisinaan pidetty virvatulina.


title: Virvatuli

text: Joitakin virvatulia on toisinaan verrattu käytökseltään ja ulkonäöltään pallosalamoihin. Onkin ehdotettu, että valopallomaiset tai liikkuvat virvatulet saattaisivat johtua luonnossa esiintyvistä sähköisistä ilmiöistä. Ukkosella esimerkiksi korkeisiin rakennuksiin tai puiden latvoihin syntyvää hohdetta kutsutaan ukonvirvaksi. Ukonvirva on sähköinen ilmiö.


title: Virvatuli

text: Liikkuvien virvatulten selitykseksi on jopa ehdotettu bioluminoivaa levää, hometta tai bakteereita turkissaan kantavia eläimiä. Lintujen on kerrottu joskus, erittäin harvoin, hohtavan. Venäjällä väitetään ammutun joitakin hohtavia sorsia, joiden valo on jonkin aikaa eläimen kuolemasta hiipunut. On myös ollut havaintoja, että joidenkin pöllöjen rintapuoli hohtaisi pimeässä. Yhdessä tapauksessa pimeässä lentävät valoilmiöt ovatkin paljastuneet tornipöllöiksi.


title: Virvatuli

text: Aavoilla mailla esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Israelissa nähdyt virvatulet johtuvat teorian mukaan ilmakehän toisesta paikasta heijastamista kaupunkien tai teiden valoista, eräänlaisista kangastuksista.


title: Virvatuli

text: Täysin epätieteellisinä pidettyihin virvatulten selityksiin kuuluvat muun muassa maan alta purkautuvat tektonisten tapahtumien irtipäästämät energiat.


title: Yrjö Sirola

text: Yrjö Elias Sirola (vuoteen 1896 Sirén; 8. marraskuuta 1876 Piikkiö – 18. maaliskuuta 1936 Moskova) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja vasemmistolainen poliitikko, joka vaikutti keskeisissä asemissa Suomen sosialidemokraattisessa puolueessa (SDP) ja Neuvostoliittoon emigroiduttuaan Suomen kommunistisessa puolueessa (SKP). Hän kuului siihen työväenliikkeen johtajien joukkoon, joilla oli ratkaiseva rooli Suomen sisällissodan alkamisessa ja sodan aikana punaisen puolen johdossa.


title: Yrjö Sirola

text: Yrjö Sirolan vanhemmat olivat vuodesta 1878 Viipurin kaupunki- ja maaseurakunnan kappalaisena toiminut Karl Gustaf Sirén ja Wilhelmina Margareta Sandell. Usein muistetaan mainita, että SKP:n johtajista myös Kullervo Manner oli papin poika.


title: Yrjö Sirola

text: Sirola kävi Viipurin klassillisen lyseon, jonka rehtorina toiminut nuorsuomalainen poliitikko J. A. Lyly rohkaisi häntä kiinnostumaan yhteiskunnallisista kysymyksistä. Sirola kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1896 mutta joutui keskeyttämään yliopisto-opintonsa velkojen vuoksi ja valmistui kansakoulunopettajaksi Rauman seminaarista 1902. Hän ehti toimia vuoden opettajana Hattulassa, mutta siirtyi sitten toimittajaksi, ensin nuorsuomalaiseen "Kotkan Sanomiin" ja – sen pian lakattua ilmestymästä – 1904 toimitussihteeriksi Tampereella ilmestyvään sosialidemokraattiseen "Kansan Lehteen".


title: Yrjö Sirola

text: Sirolan ura eteni tämän jälkeen hyvin nopeasti: hän tuli kunnolla mukaan SDP:n toimintaan suurlakkovuonna 1905 niin sanottujen marraskuun sosialistien mukana ja valittiin saman tien puolueen ensimmäiseksi päätoimiseksi puoluesihteeriksi. Kun suurlakon aikana 4. marraskuuta 1905 valitsi kansalaiskokous Rautatientorilla Helsingissä Suomelle uuden hallituksen, oli vain 28-vuotiaan Sirolan nimi senaattorilistan joukossa. Tämä hallitus jäi vain paperille, mutta Sirola nimettiin eduskuntauudistusta valmistelevaan komiteaan, ja vaikka hän oli jäsenistä selvästi nuorin ja poliittisesti kokemattomin, hän suoriutui tehtävästä. Vuonna 1906 hän valmisteli SDP:n kuuluisan puoluekokouksen ja johti vaalivalmisteluja (koulutti vaaliagitaattoreita, jotka sitten toivat SDP:lle maanvyöryvoiton), siirtyi puolueen pää-äänenkannattaja "Työmiehen" toimitussihteeriksi (jätti puoluesihteerin tehtävät) ja perusti muiden nuorten sosialistien kanssa teoreettisen keskustelun foorumiksi "Sosialistisen aikakauslehden". Sirola perusti hieman myöhemmin myös Työväen Arkiston ja toimi sen ensimmäisenä arkistonhoitajana.


title: Yrjö Sirola

text: Sirola kirjoitti myös useita kirjoja, erityisesti yhteiskunnallisia ja poliittisia teoksia. Lisäksi hän suomensi muun muassa August Strindbergiä ja Karl Kautskya. Sirola oli erityisesti mukana kehittämässä työväenjärjestöjen opinto- ja valistustoimintaa.


title: Yrjö Sirola

text: Sirola valittiin eduskuntaan ensimmäisissä eduskuntavaaleissa Pohjois-Hämeen vaalipiirin suurimmalla äänimäärällä ja hänestä tehtiin saman tien SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Hän johti puolueensa kamppailua eduskunnassa pikaisten yhteiskunnallisten uudistusten aikaansaamiseksi. Vuoden 1908 toisilla valtiopäivillä vain 31-vuotias Sirola valittiin ensimmäiseksi varapuhemieheksi, missä tehtävässä hän jatkoi, kunnes jäi pois eduskunnasta vuoden 1910 vaaleissa. Vuodet 1910–1914 Sirola asui perheineen Yhdysvalloissa, ja toimi Työväen Opiston johtajana Minnesotan Duluthissa, jossa oli kaikkein eniten suomalaissiirtolaisia ja näiden keskuudessa aktiivinen työväenliike. Hän kirjoitti myös paikallisiin amerikansuomalaisten radikaalien "Industrialisti"- ja "Tie Vapauteen" -lehtiin.


title: Yrjö Sirola

text: Palattuaan Suomeen hän pääsi uudelleen Työmiehen toimitukseen ja 1916 toistamiseen toimitussihteeriksi. Sirola valittiin myös SDP:n puoluetoimikuntaan ja uudelleen eduskuntaan vuoden 1917 vaaleissa. Hän kuului puolueen radikaalin, ”siltasaarelaiseen” siipeen, joka valtasi enemmistön puoluetoimikunnassa vuonna 1917. Hän oli monien muiden siltasaarelaisten tapaan oppositiossa Tokoin senaattiin nähden ja rupesi ihailemaan bolševikkien toimintaa ja vallankumousta Venäjällä. Sirola kuului vuoden 1917 yleislakon aikana salaisesti nimitettyyn vallankumoukselliseen keskusneuvostoon, jossa kannatti innokkaasti 16. marraskuuta tehtyä päätöstä vallan kaappaamisesta, joka kuitenkin kumottiin alle vuorokauden kuluessa. Kun hieman myöhemmin SDP viimeisenä yrityksenä parlamentaariseen vallan saamiseen esitti eduskunnassa oman senaattorilistansa vastaesityksenä Svinhufvudin senaatille, oli Sirolan nimi jälleen listalla, mutta tämäkään hallitus ei toteutunut.


title: Yrjö Sirola

text: Vihdoin tammikuussa 1918 SDP:n radikaalit, Sirola mukaan luettuna, saivat ajettua läpi päätökseen vallankumouksen aloittamisesta. Kumouksen johtoon asettuneeseen Suomen kansanvaltuuskuntaan hänet nimitettiin ulkoasiain valtuutetuksi, siis ulkoministeriksi. Ulkopolitiikassaan punainen hallitus onnistui lähinnä suhteiden solmimisessa Neuvosto-Venäjään, mikä osoittautuikin hyödylliseksi, kun kansanvaltuutetut valtansa luhistuessa saattoivat paeta sinne. Myös Sirola siirtyi rajan taa, ja asui siellä lopun ikänsä.


title: Yrjö Sirola

text: Sirola oli mukana perustamassa SKP:ta Moskovassa elokuussa 1918. Hän oli puolueen alkuaikoina sen nimellisenä puheenjohtajanakin ja yhtä kaikki Otto Wille Kuusisen aisaparina toinen puolueen "sieluista" kuolemaansa asti. "Moskovan SKP:n" sisäisissä valtakamppailuissa hän oli loppuun asti Kuusisen tukija ensin Eino Rahjan ja sittemmin myös puolueen puheenjohtaja Kullervo Mannerin jyrkempää linjaa vastaan. Vuosina 1922–1926 hän työskenteli Leningradissa Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopiston opettajana, lukuvuoden 1925–1926 myös sen rehtorina.


title: Yrjö Sirola

text: Sirola oli Kominternin palveluksessa 1926–1928 ja 1931–1936 ja oli sen ylimmän päätöksentekoelimen eli toimeenpanevan komitean jäsenenä, jossa vastasi Skandinavian ja Amerikan yhteyksistä käyden välillä Ruotsissa. Hän auttoi myös Edvard Gyllingin suomalaistamispolitiikkaa Karjalan autonomisessa sosialistisessa neuvostotasavallassa toimien sen kansanvalistuskomissaarina vuosina 1928–1931. Myöhemmin tämä politiikka tuomittiin "kansallisena sovinismina" ja suomalaiset puhdistettiin tasavallan johdosta, mutta Sirola oli onnekseen jo sitä ennen palannut Moskovaan toisiin tehtäviin.


title: Yrjö Sirola

text: 1930-luvun alussa Sirola työskenteli ulkomaisia kommunisteja maanalaiseen työhön kouluttaneen Moskovan Lenin-koulun suomalaisen sektorin johtajana. Koska koulua kävivät noina vuosina kymmenet sittemmin SKP:n johtoasemiin kohonneet henkilöt, sai Sirola kuolemansa jälkeen puolueen omassa historiankirjoituksessa lisänimen "SKP:n kaaderien isä".


title: Yrjö Sirola

text: Sirolan viimeisiä vuosia leimasi ankaraksi kiihtynyt valtataisto SKP:n johdossa, jota alkoi sävyttää etenevä Stalinin terrori. Kuusinen laittoi kirjallisesti lahjakkaamman Sirolan kirjoittamaan ideologisia hyökkäyksiä, joilla Manner syöstiin 1934 puolueen johdosta – ja tuomittiin vuotta myöhemmin 10 vuodeksi vankileirille. Poliittiseen vainoharhaisuuteen ajavassa ilmapiirissä Sirola muuttui itseään kohtaan hyperkriittiseksi ja ajautui hermoromahduksen partaalle käydessään läpi omia vanhoja tekstejään oppivirheitä etsien. Hän joutui henkisten ongelmien ja uupumuksen vuoksi vetäytymään Lenin-koulun suomalaissektorin johdosta jo vuoden 1933 lopulla, mutta jatkoi yhä opettajana ja muissa tehtävissään. Vuonna 1935 hän kirjoitti epätoivoissaan Gyllingille: ”Hermoni ovat lopussa, alan nähdä esineet kahtena.” Raskauttavaa aineistoa Sirolaa vastaan oltiin jo keräämässä, ja hänet aiottiin siirtää varhaiseläkkeelle, mutta äkillinen luonnollinen kuolema pelasti hänet tältä kohtalolta; Yrjö Sirola sai aivohalvauksen kesken oppitunnin maaliskuussa 1936 ja menehtyi sairaalassa aivoverenvuotoon vain 59-vuotiaana. Koska häntä ei ehditty tuomitsemaan, hän sai sankarin hautajaiset ja kelpasi myöhemminkin SKP:n piirissä Kuusisen tavoin kunnioituksen ja ylistyksen kohteeksi.


title: Yrjö Sirola

text: Sirolan ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1903 kudonnanopettaja Amanda ”Mandi” Sirola, o.s. Sundell. Heidän ainoa lapsensa Aimo kuoli 10-vuotiaana pian Amerikasta paluun jälkeen joulukuussa 1913. Mandi Sirola osallistui sisällissodan aikana ja sen jälkeen poliittiseen toimintaan miehensä rinnalla, mutta palasi 1920-luvun alkupuolella Suomeen ja katkaisi yhteydenpidon Yrjöön. Heidän avioliittonsa katsottiin päättyneeksi 1929. Sirola nai 1930-luvulla syntyjään suomenruotsalaisen Disa (Elsa) Milanovan (o.s. Engeström), joka oli aiemmin ollut naimisissa punaupseeri Eyolf Mattssonin kanssa.


title: Yrjö Sirola

text: Yrjö Sirolan mukaan nimettiin sotien jälkeen perustettu Yrjö Sirolan Säätiö. Tämä ylläpiti 1946–1994 Sirola-opistoksi nimettyä kansanopistoa, jossa koulutettiin suomalaisia kommunisteja puoluetyöhön. Säätiö toimii yhä, vaikka opisto on lakkautettu.


title: Yrjö Sirola

text: Yrjö Sirolan Säätiö toi Sirolan tuhkauurnan marraskuussa 1957 Suomeen ja se haudattiin Malmin hautausmaalle Helsinkiin, kortteliin 23-9-123, jossa sijaitsi valmiiksi myös vuonna 1918 "vakaumuksensa puolesta kaatuneiden" (punaisten) muistomerkki. Vuonna 1961 Sirolan haudalle pystytettiin SKP:n kustannuksella taiteilija Tapio Tapiovaaran suunnittelema hautapaasi. Sen viereisestä haudasta tehtiin SKP:n johtohenkilöiden yhteishauta, johon ensimmäisenä haudattu Yrjö Enne – entinen Sirolan oppilas – oli itse saanut yllättävän sairauskohtauksen ja kuollut Sirolan hautamuistomerkin paljastustilaisuudesta kotiin palatessaan.


title: Virva

text: Virva voi tarkoittaa seuraavia:


title: Teheran

text: Teheran (persiaksi تهران "Tehrān") on Iranin pääkaupunki ja Teheranin provinssin hallinnollinen keskus. Se on Etu-Aasian suurin kaupunki: sen väkiluku oli 8,15 miljoonaa vuonna 2011. Koko Teheranin provinssissa asui tällöin 12,18 miljoonaa ihmistä, joista oli eri kaupunkialueilla asuvia 11,31 miljoonaa.


title: Teheran

text: Teheran sijaitsee Elbursin etelärinteillä, ja sieltä on suunnilleen yhtä pitkä matka maan itärajalle (Afganistaniin) ja länsirajalle (Turkkiin). Kaspianmeren rannalle on linnuntietä noin sata kilometriä.


title: Teheran

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on 30,8 astetta, ja kylmin tammikuu, keskilämpötila 2,5 astetta. Vuoden sadesumma on 230 millimetriä. Kuiva kausi kestää kesäkuusta syyskuuhun.


title: Teheran

text: Teheran on ollut pieni kylä jo 800-luvulla, mutta se ei ollut kovinkaan tunnettu lähistöllä sijainneen kukoistavan Ragesin kaupungin vuoksi. Kun mongolit tuhosivat Ragesin 1200-luvulla, monet sen asukkaista muuttivat Teheraniin. Joidenkin lähteiden mukaan kaupunki tunnettiinkin mongoliaikakaudella nimellä "Ragesin Teheran" (طهرانِ ری). Kaupunki mainitaan vuonna 1340 kirjoitetussa Hamdollah Mostowfi'n kirjassa "Nežat ol-Gholoob".


title: Teheran

text: Teheranista tuli safavidihallitsijoiden asuinpaikka 1600-luvulla, jolloin Tahmasp I rakensi sinne basaarin kaupungin ympärille ja muurin. Karim Khan Zand rakennutti 1700-luvulla Golestanin palatsin sekä haaremin ja hallitusviraston rakennettavaksi kaupunkiin, luultavasti tehdäkseen siitä pääkaupunkinsa, mutta myöhemmin hän kuitenkin siirsi hallintonsa Šīrāziin.


title: Teheran

text: Teheranista tuli Persian pääkaupunki vuonna 1795, jolloin qajar-kuningas Agha Mohammad Khan kruunattiin kaupungissa.


title: Teheran

text: Teheranin kaupunkikuvan uudistaminen aloitettiin 1920–1930-luvuilla. Hintana oli tosin monien vanhojen arvorakennusten ja puutarhojen hävittäminen. Golestanin palatsista hävitettiin osia ja tilalle rakennettiin uusia hallintorakennuksia, kuten valtion pankki ja sotilasakatemia. Kaupunkiin vedettiin myös uusia suoria puistokatuja.


title: Teheran

text: Toisen maailmansodan aikana britti- ja neuvostojoukot saapuivat kaupunkiin. Teheran oli Teheranin konferenssin pitopaikkana 1943. Kongressiin osallistuivat Franklin D. Roosevelt, Winston Churchill ja Josif Stalin.


title: Teheran

text: Shaahi Mohammad Reza Pahlavin valtakaudella 1960–1970-luvuilla Teheran kasvoi nopeasti. Kaupunkiin rakennettiin useita nykyaikaisia rakennuksia ja käynnistettiin kunnianhimoisia kehityshankkeita. Vuonna 1979 tapahtui Iranin islamilainen vallankumous. Myös uusi hallinto halusi jättää jälkensä pääkaupunkiin ja käynnistettiin uusia hankkeita, joista yhtenä esimerkkinä on Milad-torni. Vuonna 1962 rakennettu Plasco-rakennus tuhoutui ja romahti tulipalossa 19. tammikuuta 2017.


title: Teheran

text: Vuosina 1980–1988 käytiin Irakin–Iranin sota, ja Teheran oli useasti Irakin Scud-ohjusten maalitauluna.


title: Teheran

text: Teheranin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 1 512 082 (1956), 2 719 730 (1966), 4 530 223 (1976), 6 042 584 (1986), 6 475 527 (1991), 6 758 845 (1996), 7 088 287 (2006) ja 8 154 051 (2011).


title: Teheran

text: Yli puolet Iranin teollisuudesta on keskittynyt Teheraniin. Kaupungin tehtaat tuottavat autoja, elektroniikkaa, aseita, tekstiilejä, sokeria, sementtiä ja kemianteollisuuden tuotteita. Teheran on myös mattojen ja huonekalujen kaupan keskus. Kaupungin eteläpuolella on öljynjalostamo.


title: Teheran

text: Noin 30 % Iranin julkisen sektorin työpaikoista on Teheranissa.


title: Teheran

text: Teheranin pörssi on perustettu vuonna 1968. Se on voinut hyvin 2000-luvulla, vuonna 2013 se kasvoi 130%. Pörssiosakkeista vain harvat ovat ulkomaalaisten hallussa. Talouspakotteiden poistaminen on vahvistanut taloutta.


title: Teheran

text: Teheranissa on kaksi kansainvälistä lentoasemaa: Mehrabadin kansainvälinen lentoasema ja Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema. Teheranin metro hoitaa raideliikennettä. Se on avattu vuonna 1999. Suunnittelu aloitettiin jo 1970-luvun alussa, mutta keskeytettiin Iranin-Irakin sodan takia. Ensimmäiset metrolinjat avattiin vuosina 1999 – 2001. Sen jälkeen metroa on laajannettu ja uusia asemia on avattu vuosittain. Vuonna 2011 metrolla tehtiin 130 miljoonaa matkaa vuosineljänneksessä eli reilut 40 miljoonaa matkaa kuukaudessa.


title: Teheran

text: Aluehallinnossa suurkaupunki Teheran (shahrdāri) jaetaan aluehallinnossa 22 ylemmän tason kaupunkipiiriin (mantagheh; ranskaksi "arrondissement"). Osia näistä kaupunkipiireistä sijoittuu kokonaan tai osaksi Teheranin provinssin Teheranin aliprovinssin (shahrestan) ulkopuolelle. Oheinen kartta kuvaa kaupunkipiirien sijoittumista.


title: Teheran

text: Teheranin yliopisto on maan vanhin korkeakoulu. Sen historia alkaa 1800-luvun puolivälistä. Nykyisin sillä on 32 000 opiskelijaa 40 tiedekunnassa. Lääketieteellinen tiedekunta on irronnut siitä omaksi korkeakoulukseen.


title: Teheran

text: Nykyisin Suur-Teheranin alueella toimii melkein 50 yliopistoa ja korkeakoulua.


title: Teheran

text: Teheranin nähtävyyksiin kuuluvat


title: Teheran

text: Iranin jalkapallon pääsarjassa on kaudella 2016 viisi joukkuetta Teheranin seudulta: Esteghlal, Persepolis FC, Saipa FC, Naft Tehran FC ja Rah Ahan FC. Maajoukkueen kotistadion on Azadi Stadium. Sen katsomoissa olisi tilaa 100 000 katsojalle, mutta FIFA on vaatinut Irania rajoittamaan katsojien lukumäärää turvallisussyistä.


title: Teheran

text: Tochalin talviurheilukeskus on lähellä Teherania 2820-3850 metrin korkeudessa. Sinne pääsee köysiradalla Velenjakin kaupunginosasta.


title: Teheran

text: Ystävyyskaupunkien määrä nousi huhtikuussa 2015 jo 19 kappaleseen.


title: Kildaren kreivikunta

text: Kildaren kreivikunta (, ) on Irlannin kreivikunta maan itäosassa pääkaupunki Dublinin lounaispuolella. Sen rajanaapureita ovat Dublinin, Wicklow’n, Carlow’n, Laoisin, Offalyn, Westmeathin ja Meathin kreivikunnat. Siellä on 222 130 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 693,25 neliökilometriä. Se on saanut nimensä Kildaren kaupungilta.


title: Kildaren kreivikunta

text: Kreivikunnassa sijaitseva Maynoothin kaupunki ("Maigh Nuad") oli ennen vanhaan tunnettu pappisseminaaristaan, joka on nyttemmin muutettu Irlannin kansallisen yliopistoverkon yhdeksi haaraosastoksi tai collegeksi ("coláiste"). Newbridgen länsipuolella on The Curragh ("Curach Chill Dara"), nykyisin muun muassa hevoskilpailuihin käytetty autio alue. Aiemmin se toimi asevoimien harjoituskenttänä, mutta toisen maailmansodan – irlantilaisittain ”hätätilan” ("the Emergency", "an Éigeandáil") – vuosina siellä oli vankileiri, jossa pidettiin IRA:n kannattajia. Siellä muun muassa iirinkielinen kirjailija Máirtín Ó Cadhain ideoi ainoan elinaikana julkaistun romaaninsa "Cré na Cille".


title: Keskitin

text: Keskitin () on tietoliikennetekniikassa käytetty verkon komponentti, joka ottaa signaalin vastaan ja lähettää sen edelleen muuttamattomana. Keskitin perustuu toistimiin ja toimii OSI-mallin kerroksella yksi (fyysinen kerros).


title: Keskitin

text: Toisin kuin kytkin, jokainen toistimessa oleva portti jakaa yhteisen kaistan, toistimiin perustuva verkko ruuhkautuu liikenteen kasvaessa yli kriittisen rajan. Ethernet-verkoissa tämä tarkoittaa, että uudelleenlähetysten määrä vilkkaasti liikennöidyssä verkossa kasvaa nopeasti, ja läpi menevän liikenteen määrä romahtaa. Koska moniporttitoistimeen saapuvat paketit lähetetään jokaiseen toistimessa olevaan porttiin, verkon liikennettä voi salakuunnella helposti.


title: Otsonikerros

text: Otsonikerros on Maan ilmakehän stratosfääriin kuuluva osa, joka sijaitsee 15–50 kilometrin korkeudella ja jonne valtaosa ilmakehän otsonista on kertynyt. Otsonikerros suojelee maanpintaa liialliselta Auringon ultraviolettisäteilyltä. Otsonia (O) syntyy Auringon säteilyn hajottaessa happimolekyylejä reaktiokykyisiksi happiatomeiksi, jotka reagoivat happimolekyylien kanssa muodostaen otsonia. Otsonikerros myös lämmittää stratosfääriä Otsonikerrosta ei voi havaita ihmis-silmin maanpinnalta käsin.


title: Otsonikerros

text: 90 % ilmakehän otsonista sijaitsee 20–40 kilometrin korkeudella maanpinnasta. Nimestään huolimatta tässä otsonikerroksessa otsonia on vain keskimäärin yksi molekyyli sadastatuhannesta. Tämä määrä on kuitenkin kymmenkertainen verrattuna ilmakehän keskiarvoon. Tulivuorten purkauspilvet saattavat nousta stratosfääriin, mutta tavallisia pilviä ei helmiäispilviä lukuun ottamatta stratosfäärissä näy.


title: Otsonikerros

text: Koska stratosfäärin otsoni syntyy UV-säteilyn vaikutuksesta, voisi suurimpien otsonipitoisuuksien olettaa löytyvän tropiikista ja pienimpien napa-alueilta. Samalla perusteella tulisi kesän otsonimäärien olla talvea suuremmat. Tämä ei kuitenkaan vastaa havaintoja: suurin osa otsonista on keskileveysasteilla, ja otsonimaksimi havaitaan keväällä kesän sijaan. Havainnot selittää stratosfäärissä vallitseva Brewerin–Dobsonin kiertoliike, joka kuljettaa tropiikissa syntynyttä otsonia navoille ja alempaan stratosfääriin.


title: Otsonikerros

text: Otsonikerros on alkanut kehittyä maapallolle 2–3 miljardia vuotta sitten, ja se on aikoinaan mahdollistanut elämän siirtymisen vedestä maalle. Otsonikerros ohenee CFC-päästöistä, ja tätä ilmiötä kutsutaan otsonikadoksi. Otsonikerroksen paksuudessa esiintyy luonnollisia vaihteluita, mutta sen viimeaikainen ohentuminen on huolestuttanut tutkijoita, sillä otsonikadon kiihtyminen on huomattavasti ilmastonmuutosta nopeampi ilmiö.


title: Otsonikerros

text: Viimeisimpien tutkimusten mukaan otsonikato on pysähtynyt ja otsonikerros alkanut elpyä. Tutkijoiden mukaan otsonikerros saavuttaa normaalin paksuutensa vuosisadan puoliväliin mennessä.


title: St. George’s

text: St. George’s on satamakaupunki ja Grenadan pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 1991 väestönlaskennassa 4 520. Arvio vuodelle 2010 on noin 5 200 asukasta. St. George’s oli brittiläisen Windward Islands -siirtokunnan pääkaupunki.


title: St. George’s

text: Kaupunkia ympäröi osa vanhan tulivuoren kraatterista, joka aukeaa hevosenkengän muotoisena meren rannalle. St. George’s on suosittu huvivenesatama ja Karibian-risteilyiden pysähtymispaikka.


title: St. George’s

text: Kaupungin perustivat ranskalaiset vuonna 1650. Ranskalaisten vaikutus näkyy edelleen kaupungin arkkitehtuurissa. Sen taloissa on takorautaisia kaiteita ja kalansuomutiilikattoja. Hurrikaani Ivan vahingoitti monia vanhoja rakennuksia vuonna 2004.


title: St. George’s

text: St. George’sin nähtävyyksiin kuuluvat ranskalaisten 1700-luvulla rakennuttamat linnoitukset fort George ja Fort Frederick, Varenagen ranta satamineen ja sinne johtava Sendallin tunneli sekä kaksi kirkkoa.


title: Joukkohallusinaatio

text: Joukkohallusinaatio on oletettu ilmiö, jossa useampi ihminen kokee lähes samansisältöisen hallusinaation.


title: Pöljä

text: Pöljä on kylä ja taajama Pohjois-Siilinjärvellä valtatie 5:n varrella, Pöljänjärven ja Pitkäjärven rannoilla.


title: Pöljä

text: Asutusta Pöljällä tiedetään olleen jo viisituhatta vuotta sitten (asbestikeramiikka, ennen pronssikautta). Tätä keramiikkatyyppiä löydettiin Suomesta ensimmäisenä juuri Pöljältä, siksi sitä sanotaan Pöljän tyypiksi.


title: Pöljä

text: Pöljällä on vuonna 1902 rakennettu rautatieseisake, tosin junat eivät enää pysähdy siellä. Seisake on kyläyhdistyksen omistuksessa. Se mainitaan Juhani Ahon romaanissa "Rautatie" (1884) sekä Kalle Väänäsen romaanissa "Pöljäm pysäkiltä palamupuihen siimekseen" (1926).


title: Pöljä

text: Pöljällä on kotiseutumuseo. Pöljällä sijaitsee neljä järveä, jotka yhdistyvät toisiinsa. Pöljällä on kyläkoulu, jossa on kaikki alakoulun luokat ja esikoulu. Pöljällä on oma kyläkauppa, Tiensuu, jossa toimii asiamiesposti, sekä GT-huoltoasema, Viitostupa.


title: Pöljä

text: Vuonna 2015 Pöljä valittiin Pohjois-Savon vuoden kyläksi.


title: Falluja

text: Falluja (, joskus translitteroitu myös Fallujah, Fallouja tai Falloujah) on Irakin länsiosan Anbarin maakunnan piirikunta, alipiirikunta ja kaupunki. Fallujan kaupunki on piirikunnan keskus ja sijaitsee noin 69 kilometriä Bagdadista länteen. Irakissa kaupunki tunnetaan "moskeijoiden kaupunkina": siellä ja sitä ympäröivissä kylissä on yli 200 moskeijaa. Falluja on eräs sunni-islamilaisten tärkeimmistä paikoista alueella.


title: Falluja

text: Vuoden 2014 tammikuussa Fallujan piirikunnassa arvioitiin asuvan 35 prodenttia koko maakunnan väestöstä eli noin 520 000 asukasta.


title: Falluja

text: Persianlahden sodassa vuonna 1991 Fallujassa kuoli noin 200 siviiliä Yhdysvaltojen suorittamissa pommituksissa.


title: Falluja

text: Vuodesta 2003 alkaen Irakin sodassa Fallujassa oli laajaa vastarintaa liittouman joukkoja vastaan. Vuonna 2004 siellä käytiin rajuja taisteluita kapinallisten ja amerikkalaissotilaiden välillä. Kaupunki tuhoutui pahoin taisteluissa. Amerikkalaiset lähtivät Fallujasta 2008. Isis valtasi kaupungin heimojohtajilta vuoden 2013 lopussa. Irakin hallituksen joukot saarsivat Fallujan toukokuussa 2016.


title: Etiäinen

text: Etiäinen (myös eeliänen) on kansanuskomusten mukaan ihmisen kuvajainen, kaksoisolento tai aistittava vaikutelma, joka kulkee hänen edellään ja tekee tai on tekevinään edellä samoja asioita, jotka asianosainen myöhemmin itse tekee. Etiäiseksi voidaan kutsua myös kokemusta tällaisen "olennon" kohtaamisesta. Etiäinen voi kuulua, joskus näkyäkin.


title: Etiäinen

text: Ihmiset saattavat kuulla esimerkiksi perheenjäsenensä kävelevän pihaan, avaavan oven, jopa nähdä tämän hahmon tai varjon, kunnes huomaavat, ettei tämä todellisuudessa vielä tullutkaan. Pian perheenjäsen kuitenkin tulee ja toistaa saman kuin etiäisensä. Etiäinen saadaan kolmen päivän vanhana, ja se noudattaa ihmisensä luonteenpiirteitä. Erityisesti tarmokkailla haltijoilla on kyky toimia ilmoittajina isäntänsä ulkopuolella.


title: Etiäinen

text: Sanalla voidaan myös tarkoittaa ennakkoaavistusta.


title: Ivalo

text: Ivalo (, ja ) on Inarin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus Inarijärven eteläpuolella. Taajaman väkiluku oli vuoden 2016 lopulla 3 036. Ivalon maapinta-ala on 7,40 neliökilometriä.


title: Ivalo

text: Ivalo sijaitsee seudun tärkeimmän tieyhteyden nelostien varrella. Ivalon kuntakeskuksesta Inarin kirkonkylään on matkaa 39 km. Rovaniemelle kertyy etäisyyttä 288 km ja Utsjoelle 164 km. Saariselän matkailukeskus sijaitsee 30 km Ivalosta etelään.


title: Ivalo

text:
Ivalo tunnettiin aiemmin Kyrön kylänä.
Kyrön kylän perusti 1750-luvulla Ivalojoen alajuoksulle Tornionlaaksosta muuttanut Henrik Kyrö. Ruotsalaisen sukututkijan Erik Kuoksun mukaan Kyrö kuului laajaan pirkkamiessukuun, jotka kuninkaan valtuuttamina kävivät kauppaa lapinkylien kanssa ja kantoivat niistä verot. Kyrö merkittiin lappalaiseksi, koska hän ei perustanut taloa vaan elinkeinoina olivat kalastus ja metsästys. Kyrön tytär nai saamelaisen miehen ja kyläläiset alkoivat 1700-luvun lopulla kehittää poronhoidosta sivuelinkeinoa.


title: Ivalo

text: Lapin sodassa saksalaiset polttivat Ivalon, kuten suuren osan muistakin Lapin asutuskeskuksista. Saksan perääntyviä joukkoja takaa-ajavat suomalaisjoukot saavuttivat Ivalon 5. marraskuuta 1944.


title: Ivalo

text: Ivalon halki virtaa länsilounaasta jo 1800-luvulta kuuluisaksi tullut kultajoki Ivalojoki, joka laskee Inarijärven sokkeloiseen lounaiskolkkaan. Hankalina tulvakeväinä Ivalojoki nousee yli äyräidensä saartaen jokivarressa sijaitsevia asuntoja.


title: Ivalo

text: Ivalossa joen rantamilla kasvaa vielä metsäkuusi harvoina suurina yksilöinä. Kuusiraja on noin 10 kilometriä Ivalon pohjoispuolella lähellä Ukonjärveä, josta löytyvät viimeiset luonnonvaraiset korpikuuset. Pohjoisempana kuuset ovat istutettuja.


title: Ivalo

text: Ivalon eteläpuolella Törmäsen kylän luona on Ivalon lentoasema, josta on säännöllinen lentoyhteys Helsinkiin. Ivalosta on päivittäiset linja-autoyhteydet Rovaniemelle. Ivalossa on terveyskeskus, supermarketti ja muita liikkeitä. Inarin kunnan huomattava matkailukeskittymä Saariselkä sijaitsee noin 30 km etelään Ivalosta.


title: Ivalo

text: Vuosittain heinäkuun lopulla järjestetään Inariviikot, jolloin tapahtumia järjestetään myös Ivalossa. Inariviikkojen ohjelma huipentuu perinteisesti Ivalojoella ajettaviin WaterCross-kisoihin.


title: Hallusinaatio

text: Hallusinaatiolla eli aistiharhalla tarkoitetaan todentuntuista aistikokemusta, joka kuitenkin on mielen tuottama. Tällöin aistialueiden aivosolut aktivoituvat spontaanisti ilman ulkoista ärsykettä tai viestiä aistinelimiltä. Hallusinaatiot alkavat ja loppuvat tahdosta riippumatta.


title: Hallusinaatio

text: Aistiharha voidaan kokea minkä tahansa aistin välittämäksi: Silloin ihminen näkee, kuulee, tuntee, maistaa tai haistaa jotakin, jolle ei ulkoisesta, yhdessä havainnoidusta maailmasta löydy vastinetta. Yleisimpiä hallusinaatioita ovat näkö- ja kuuloharhat. Hallusinaation kokeminen sinänsä ei ole vaarallista eikä sairasta.


title: Hallusinaatio

text: Hallusinaatio on eri asia kuin illuusiohavaintovirhe, jossa on kyse todellisen ulkoisen ärsykkeen virheellisestä havainnoinnista tai tulkinnasta. Illuusioita ovat esimerkiksi ulkomaailmasta peräisin olevat ”harhanäyt” kuten optiset harhat ja kangastukset. Hallusinaatio eroaa myös eideettisestä muistista, eli kyvystä palauttaa mielikuvia elävästi mieleen.


title: Hallusinaatio

text: Kun ihminen kuulee kuuloharhan, hänellä aktivoituvat samat aivokuoren osat kuin kuullessaan oikean äänen, eli hän oikeasti kuulee äänen, eikä kuvittele. Kuurotkin voivat kuulla ääniä. Ne jotka ovat joskus kuulleet, kuulevat samanlaisia ääniä kuin muutkin, syntymäkuurot taas hallusinoivat puheen näköharhojen, kuten viittomakielten tai huuliltalukemisen kautta.


title: Hallusinaatio

text: 10–15 prosenttia ihmisistä on kuullut kuuloharhoja eli auditiivisiä hallusinaatioita tai ääniä. Vuoden 2013 kyselyn mukaan 10 prosenttia suomalaisista oli keskustellut jo kuolleen omaisensa kanssa tai tavannut kuolleita ihmisiä. Todennäköisesti jokaisella ihmisellä on valmius kuulla harhoja, eikä niiden kuuleminen ole sairaus. Lääkäriin hakeutuminen on tarpeen, jos äänet häiritsevät elämää.


title: Hallusinaatio

text: Äänet voidaan jakaa yksinkertaisiin ja monimutkaisiin. Yksinkertaiset kuuloharhat ovat esimerkiksi kellonsoittoa, hälyääntä tai sellaista puhetta, josta ei saa selvää: puheensorinaa, kuiskauksia tai suhauksia. Ne ovat erittäin tavallisia ja kuuluvat yleensä unenpöpperössä. Esimerkiksi väsynyt vanhempi saattaa kuulla lapsensa itkevän.


title: Hallusinaatio

text: Monimutkaiset kuuloharhat ovat sanoja tai puhetta, josta saa selvää, tai musiikkia. Esimerkiksi oman nimensä kuuleminen on yleistä. Äänet kuulostavat erilaisilta, kuin oikeat äänet, sanalliset ajatukset tai yritykset kuvitella jonkun toisen ääntä hänen puhuessaan. Ne voivat esittää kommentteja tai niiden kanssa voi keskustella. Jotkut kuulevat ääniä jatkuvasti. Äänet voivat olla sävyltään mitä vain; syyttäviä, loukkaavia, kielteisiä, vihamielisiä, väkivaltaisia, kiduttavia, neuvovia, komentelevia, leikkisiä, kannustavia, sarkastisia, viihdyttäviä, seksuaalisia, hyväntahtoisia, lohduttavia tai humoristisia.


title: Hallusinaatio

text: Ainakin skitsofrenian kohdalla kulttuurilla on vaikutusta äänten sisältöön. Yhdysvaltain Kaliforniassa kuuloharhat olivat yksinomaan piinaavia, Intiassa ja Ghanassa taas usein positiivisia. Ghanassa yli puolet uskoi äänten kuuluvan jumalalle ja ne käsittelivät uskonnollisia asioita. Intiassa äänet miellettiin todennäköisemmin vanhemmiksi sukulaisiksi tai esivanhemmiksi. Intiassa äänet komensivat tekemään kotitöitä tai käsittelivät seksuaalisia asioita.


title: Hallusinaatio

text: Äänten kuulemiselle erityisesti altistavia tekijöitä ovat esimerkiksi hapenpuute, äärimmäinen stressi tai traumakokemukset. Jos äänet johtuvat traumasta, kuulo- ja muut aistiharhat ovat usein traumakokemusten ja trauman aikaisten aistimusten takaumia tai muutoin käsittevät sitä. Puolison kuoleman jälkeen ihminen saattaa esimerkiksi kuulla hänen äänensä.


title: Hallusinaatio

text: Joihinkin sairauksiin saattaa liittyä kuuloharhoja, esimerkiksi skitsofreniaan, psykoosiin, psykoottiseen masennukseen, maniaan, dissosiatiivisiin tiloihin kuten dissosiatiiviseen identiteettihäiriöön; sekä Huntingtonin tautiin. Esimerkiksi 60-80% skitsofreenikoista on kuullut ääniä. Psykoottisessa masennuksessa äänet ovat usein sävyltään ahdistavia.


title: Hallusinaatio

text: Psykoosi tarkoittaa, että ihmisen todellisuudentaju on heikentynyt, eli hän ei tajua psykoosin laukaisemia kuulo- tai muita harhoja harhoiksi. Psykoosisairauttakin sairastava henkilö voi hyvin tajuta äänet harhoiksi kun ei ole psykoosissa. Joskus kuuloharhat jäävät psykoosin loputtua päälle.


title: Hallusinaatio

text: Ei-toivottuja ääniä hoidetaan psykoosilääkkeillä riippumatta siitä onko henkilö psykoosissa. Kaikilla ihmisillä lääkkeet eivät poista ääniä. Äänten negatiivisuutta voi kuitenkin usein vähentää nimeämällä äänet ja keskustelemalla niiden kanssa välttelyn sijaan.


title: Hallusinaatio

text: Kuuloharhat, etenkin monimutkaiset ja toistuvat on länsimaissa perinteisesti leimattu epänormaaleiksi ja mielisairauksien oireiksi, mutta normaaliuden käsitettä käytetään valikoivasti. Pitkäaikaiset kuuloharhat käsitetään usein automaattisesti psykoosioireiksi, ja ne riittävät itsessään skitsofreniadiagnoosiin, vaikka henkilö ymmärtäisi ne harhoiksi. Esimerkiksi skitsofrenian diagnostisissa kriteereissä ei nykyisinkään edellytetä, että ollakseen sairas henkilön täytyisi uskoa kokemiensa kuuloharhojen olevan tosia.


title: Hallusinaatio

text: Kuitenkaan vahvaakaan hallusinaatioihin liittyvää uskomusta ei pidetä harhaluulona, jos uskomus on luonteeltaan henkilön kulttuurissa tai alakulttuurissa yleisesti ilmenevä uskonnollinen vakaumus tai maailman selitys. Siksi esimerkiksi kuuloharhojaan enkeleiksi tai kuolleiksi omaisiksi uskovia ihmisiä ei määritellä psykoottisiksi eli todellisuudentajultaan heikentyneiksi. Ihmisen rajaaminen sairaaksi tai terveeksi sillä perusteella sattuvatko hänen harhansa noudattamaan ympärillä olevien harhoja johtuu uskonnon vahvasta yhteiskunnallisesta valta-asemasta maailmassa.


title: Hallusinaatio

text: Näköharhat eli visuaaliset hallusinaatiot ovat yleisiä. Esimerkiksi vuonna 2013 tehdyn kyselyn mukaan kahdeksan prosenttia suomalaisista oli nähnyt enkeleitä.


title: Hallusinaatio

text: Hypnoosille alttiiden ihmisten on havaittu kykenevän luomaan ainakin yksinkertaisia näköharhoja pelkällä eläytymisellä. Tutkimuksessa hypnoosialttiit ihmiset näkivät harmaita kuvia värillisinä silloinkin kun eivät olleet hypnoosissa. Samalla heidän aivojensa väriaistimuksiin liittyvät osat aktivoituivat. Hypnoosissa oleminen taas lisäsi hallusinaatiota. Noin 10 % ihmisistä on erittäin hypnoosiherkkiä ja 80 % kohtalaisen alttiita, kun taas 10 prosenttiin hypnoosilla ei ole mitään vaikutusta.


title: Hallusinaatio

text: Muut kuin syntymästä asti sokeat henkilöt kykenevät näkemään näköharhoja. Vaikka henkilö olisi ollut kauankin sokeana, harhojen voimakkuus ei haalistu. Charles Bonnetin oireyhtymässä ihminen menettää näkökykynsä silmän tai verkkokalvon ongelmien takia, mutta visuaalinen aivokuori säilyy ennallaan, joten se voi yhä aktivoitua itsestään tai rappeutuvan verkkokalvon lähettämästä vähäisistä havainnoista. Aktivoitumisesta seuraa näköharhoja, jotka kokija yleensä tunnistaa harhoiksi. Harhat voivat olla monimutkaisia, esimerkiksi sateenkaaren väreissä hohtavia kirjolohia; ja niitä voi tarkkailla kuin kuvia tai elokuvaa.


title: Hallusinaatio

text: Sokeiden näköharhat saatetaan joskus sekoittaa Riddochin ilmiöön, jossa muutoin sokeat ihmiset kykenevät havaitsemaan sivusilmällä liikettä, esimerkiksi kahvikupista nousevan höyryn, vaikka eivät näkisi itse kuppia.


title: Hallusinaatio

text: Pallosalamoita on toisinaan epäilty näköharhoiksi, jotka johtuisivat salamaniskujen synnyttämistä magneettikentistä. TMS-magneettisimulaattorilla koehenkilöt on saatu näkemään pallosalamaa muistuttavia hallusinaatioita, mutta näköharhat olivat valkeita. Salamahavainnot taas ovat olleet esimerkiksi oransseja, vihreitä ja sinisiä. Ilmiön todellisuuteen viittaa sekin, että laboratoriossa on kyetty luomaan pallosalaman tapainen ilmiö, ja havaintoja samasta pallosta ovat tehneet useat ihmiset eri puolelta sitä.


title: Hallusinaatio

text: Tuntoharhoja eli haptisia hallusinaatioita voi ilmetä sekä pinta- että syvätunnon alueella. Ne ovat melko yleisiä sekavuustiloissa, kuten juoppohulluudessa. Oireisiin saattaa liittyä ihotuntemuksia, jotka muistuttavat ötököiden ryömintää pitkin ihoa.


title: Hallusinaatio

text: Hallusinaation synnyn syytä ei tarkoin tiedetä. Aistiharhat saattavat liittyä mielisairauksiin, mutta niitä esiintyy myös terveillä ihmisillä. Aistiärsykkeen vapautumiseen perustuvan teorian mukaan aistiharha syntyy, kun ihmisen sisäinen vireys on vahva ja ulkoinen ärsykevirta vähäinen. Tilaa ilmenee esimerkiksi ärsykevajauksessa eli sensorisessa deprivaatiossa. Jonkin aistin ärsykevajaus voi johtua esimerkiksi kuuroudesta tai se voidaan saada aikaan kokeellisesti.


title: Hallusinaatio

text: Esimerkiksi sekavuustiloissa keskushermoston heikentynyt tarkkaavaisuuden ylläpito ja kyky ottaa vastaan ulkoa tulevia ärsykkeitä voi johtaa sisäisten tuntemusten, muistikuvien ja ajatusten tunkeutumiseen mieleen siten kuin ne tulisivat ympäristöstä.


title: Hallusinaatio

text: Yleisimmin hallusinaatioita esiintyy puoliunessa, erittäin väsyneenä ja unihalvauksessa. Tällöin hypnagogisia hallusinaatioita, tavallisesti näköharhoja, esiintyy yleensä henkilön ollessa nukahtamaisillaan tai juuri äkillisesti herännyt. Ilmiön on kertonut kokeneensa jopa kolmannes ihmisistä. Joka kolmannella narkoleptikolla esiintyy joko unihalvausta tai hypnagogisia harhoja. Harhat voivat olla ahdistavia.


title: Hallusinaatio

text: Hallusinaatioita koettaessa on mielen havainnointikyvyn virkeys yleensä jotenkin laskenut, ja mikäli se nousee, hallusinaatio katoaa. Hallusinaatiot ovat lähes aina suhteellisen lyhytaikaisia ja yksipuolisia. Niitä ei voida esimerkiksi yhtä aikaa tunnustella, kuunnella ja katsella eri puolilta. Yleensä hallusinaatioita kokevat eivät edes tunne uteliaisuutta tehdä näin. Tämän takia on joskus ajateltu, että yliluonnolliseksi koettu ilmiö jotenkin lamauttaisi kokijansa. Todellisuudessa tämä uteliaisuuden puute lienee paremminkin hallusinaatioiden edellytys kuin seuraus.


title: Hallusinaatio

text:
Jotkut neurologiset ja aineenvaihdunnan häiriöt sekä korkea kuume, myrkytykset, dementia ja hoitamaton kuppa voivat aiheuttaa aistiharhoja. Aistiharhat ovat myös Huntingtonin taudin eräs harvinaisempi oire. Tauti johtuu glutamiinia koodaavan emäsjakson liiallisesta toistumisesta eräässä geenissä. Skitsofrenian ja muiden todellisuudentajua heikentävien sairauksien kohdalla aistiharhojen uskotaan johtuvan useiden keskushermoston välittäjäaineiden, kuten glutamaatin tai dopamiinin toiminnan liiallisesta vilkkaudesta.
Hallusinaatioita esiintyy hallusinogeenisten huumeiden, kuten LSD:n tai DMT:n vaikutuksen alaisena. Hallusinogeenisten harhojen katsotaan johtuvan aineen vaikutuksesta keskushermoston välittäjäaineiden serotoniini- ja dopamiinijärjestelmiin. Useimmat hallusinogeeniseksi luokitellut huumeet eivät aiheuta voimakkaita hallusinaatioita kuten olemattomien ihmisten, eläinten tai esineiden näkemistä, vaan lähinnä lieviä hallusinaatioita kuten näkökentän huojuntaa, vääristymiä tai välkkymistä. Henkilö ymmärtää ne melkein aina päihteen vaikutuksista johtuviksi.


title: Hallusinaatio

text: Alkoholi ei suoranaisesti aiheuta hallusinaatioita suurinakaan annoksina. Liikakäyttäjillä runsaan käytön jälkeinen juoppohulluus saattaa kuitenkin vieroitusoireena aiheuttaa voimakkaitakin hallusinaatioita kuten mielikuvituksellisien olentojen näkemistä. Myös muiden kovien päihteiden, kuten heroiinin vieroitusoireisiin saattaa liittyä aistiharhoja.


title: Hallusinaatio

text: Suomen moniääniset ry on vuonna 1996 perustettu kuuloharhoja kuulevien ihmisten yhdistys, joka jakaa tietoa ilmiöstä, ylläpitää viikoittain päivystävää neuvonta- ja tukipuhelinta ja järjestää keskustelu- ja vertaistukitapaamisia. Yhdistyksen toiminnanjohtajana toimii Annika Roihuvuori.


title: Guatemala (kaupunki)

text: Guatemala (virallisesti La Nueva Guatemala de la Asunción, paikalliset käyttävät nimeä Guatemala, Guate tai La Capital; yleisesti käytössä on Ciudad de Guatemala ja kansainvälisissä yhteyksissä Guatemala City) on Guatemalan valtion pääkaupunki ja suurin kaupunki. Vuoden 2002 väestönlaskennassa kaupungissa oli 942 348 asukasta. Vuonna 2010 sen asukasluvun arvioidaan olevan noin 1,1 miljoonaa.


title: Guatemala (kaupunki)

text: Kaupunki sijaitsee vuorilaaksossa maan eteläosassa lähes 1500 metrin korkeudessa, missä ilmasto on miellyttävän viileä.


title: Guatemala (kaupunki)

text: Guatemalan kaupunki on maan taloudellinen, hallinnollinen ja kulttuurinen keskus ja yksi Keski-Amerikan suurimmista metropoleista. Eräs kaupungin viidestä yliopistosta: "Universidad de San Carlos", on Uuden maailman kolmanneksi vanhin yliopisto.


title: Guatemala (kaupunki)

text: Nykyisen Guatemalan paikalla on aikoinaan sijainnut mayakaupunki Kaminaljuyu. Kaminaljuyun historia ulottuu 2000 vuoden päähän.


title: Guatemala (kaupunki)

text: Espanjan siirtomaa-aikana paikalla oli pieni luostarikylä nimeltään "El Carmen", joka perustettiin vuonna 1620. Espanjan Keski-Amerikan pääkaupunki siirrettiin tänne kun maanjäristys oli tuhonnut vanhan pääkaupungin Antigua Guatemalan vuonna 1775. Tästä alkoi kaupungin laajeneminen.


title: Conakry

text: Conakry (joskus Konakry) on Guinean pääkaupunki. Aluehallinnossa se muodostaa Conakryn kuvernoraatin () joka on yksi Guinean tasavallan kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueista. Se rajautuu lännessä Atlantin valtamereen ja idässä Guinean Kindian alueseen. Kuvernoraatin pinta-ala on 450 neliökilometriä. Conakry on väkiluvultaan maan suurin kaupunki sekä hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Sen vilkas satama työllistää ison osan kaupungin asukkaista.


title: Conakry

text: Vuonna 1983 pääkaupungissa oli 710 372, vuonna 1996 jo 1 092 936 ja vuonna 2014 yhteensä 1 660 973 asukasta. Asukastiheys oli 3 691 henkeä neliökilometrillä (2014).


title: Conakry

text:
Hallinnollinen keskusta sijaitsee Conakryn Kaloumin kaupunkialueella (Commune Kaloum) entisellä Tombon saarella.
Conakry on osa Ala-Guinean (, eli ) luonnonmaantieteellista aluetta.


title: Conakry

text: Ranskalaiset valtasivat Conakryn vuonna 1887. Tuolloin kaupungin alueella asui arvoilta 500 henkilöä. Kaupungin kasvu perustui sen satamaan ja Kankanin kaupunkiin rakennettuun rautatieyhteyteyteen. Guinean itsenäistyessä sen väkiluku oli noin 600 000 henkeä.


title: Conakry

text: Itsenäisyyden aikana kaupunki on jatkuvasti kasvanut, ja sen väkiluvuksi on nykyään arvoitu noin kaksi miljoonaa. Infrastruktuuri ei ole pysynyt kasvun tahdissa, vaan on rapautunut. Helmikuussa 2001 koko kaupunki jäi ilman sähköä.


title: Conakry

text: Vuonna 1970 Portugalin armeijan erikoiskoukot, vahvuudeltaan 350 miestä, hyökkäsivät Guinean toisinajattelijoiden tukemina Conakryyn. Naapurimaa Guinea-Bissau oli tuolloin vielä Portugalin hallussa ja siellä käytiin itsenäisyyssotaa. Heidän tarkoituksenaan oli surmata Guinea-Bissaun itsenäisyysliikkeen PAIGC:n johto ja antaa liikkeelle kuoliniskun. Hyökkääjät saivat vapautettu 26 kaupunkiin sijoitettua portugalilaista sotavankia ja tuhosivat guinealaisia laivoja. Yritykset surmata PAIGC:n johtaja Amilcar Cabral ja Guinean presidentti Ahmed Sékou Touré epäonnistuivat.


title: Conakry

text: Guinealaiset julistivat vuonna 2007 yleislakon protestoidakseen kurjistuvaa elämäänsä, ja Conakryssä kaupunkilaisten kiukku suuntautui erityisesti rapistuvaan kaupunkirakenteeseen. Vuoden 2009 mellakoissa kuoli 157 ihmistä armeijan avattua tulen mielenosoittajia kohti.


title: Conakry

text: Conakryn kuvernoraattiin eli Conakryn kaupunkiin kuuluu paikallistasolla viisi kaupunkialuetta (), jotka ovat:


title: Conakry

text: Kuvernoraattiin kuuluu yksi aliprefektuuri ("îles Kassa") joka tilastoissa tavallisesti luetaan osaksi Kaloumin kaupunkialuetta. "Kassan saaret" viittaavat syntyperältään tuliperäiseen, yleisemmin nimellä Îles de Los tunnettuun saariryhmään mantereen edustalla. Näihin halkaisijaltaan 18–19 kilometrin ympyrämäisellä alueella sijaitseviin Losin (tai Loosin) saariin kuuluu yhteensä seitsemän saarta, joista kolme pohjoisinta on asuttua pääsaarta (Île de) Tamara/ Fotoba, (Île de) Kassa ja (Île de) Room. Saariston etelälaidalla sijaitsee neljä pienempää, asumatonta saarta (Corail, Blanche, Cabris ja Poulet).


title: Conakry

text:
Conakryn kansainväliseltä lentoasemalta on säännöllisiä lentoja sekä muualle Länsi-Afrikkaan että Eurooppaan. Rautatieyhteys Kankanin kaupunkiin on ollut poissa käytöstä vuodesta 1983. Vuonna 2010 brasilialainen yhtiö Vale ilmoitti aikoivansa jälleenrakentaa radan ja avata sen sekä rahti- että henkilöliikenteelle.
Conakryn satama on maan tärkein kauppasatama.
Matkailijalle Conakryn kaksi toria Marché du Niger ja suurempi Marché Madina tarjoavat mielenkiintoista nähtävää. Jälkimmäisestä voi ostaa lähes kaikkea aina hedelmistä kiinalaiseen elektroniikkaan. Muita nähtävyyksiä ovat Palais du Peuple (kongressitalo), kansallismuseo, Presidentin palatsi, Sainte- Marien katedraali ja suuri moskeija.


title: Rapolan muinaislinna

text: Rapolan muinaislinna on Pirkanmaalla Valkeakosken Sääksmäellä sijaitsevassa Rapolan kylässä oleva muinaislinna.


title: Rapolan muinaislinna

text: Historiallisessa Hämeessä sijaitseva muinaislinna on rakennettu 65–70 metriä Vanajaveden pinnan yläpuolelle kohoavalle harjulle. Harju ja sitä ympäröivä alue muodostavat merkittävän kulttuuriympäristön, joka kuuluu Vanajaveden laakson kansallismaisemaan. Muinaislinnan aluetta kiertää noin kilometrin pituinen valli, jonka päällä oli todennäköisesti hirsivarustukset. Muinaislinna rakennettiin mahdollisesti viikinkiajalla 800–1000-luvuilla, ja sitä pidetään Vanajaveden reitin varrelle rakennettujen linnoitusten päälinnoituksena. Linnaa ei todennäköisesti käytetty kuin ajoittain, mutta pinta-alaltaan suuri linnoitusalue on saattanut tarjota suojaa historiallisen Hämeen pohjoisosien ihmisille.


title: Rapolan muinaislinna

text: Rapolanharju sijaitsee Hämeenlinnasta Lempäälään kulkevalla harjujonolla. Rapolan muinaislinna sijaitsee Rapolanharjun eteläpäässä, ja sen toisella puolella on Vanajaveden Rautunselkä ja toisella Sääksmäen kirkonkylä. Alueelta on hyvät liikenneyhteydet Vanajavettä pitkin sekä nykyisen Hämeenlinnan alueelle että myös pohjoiseen.


title: Rapolan muinaislinna

text: Muinaislinna kohoaa jääkauden synnyttämän harjun laella noin 65–70 metriä Vanajaveden vedenpinnan yläpuolella. Varsinaisen linna-alue sijaitsee 200 metriä leveällä ja 400 metriä pitkällä harjulaajentumalla, jonka alueella on kaksi jääkauden muodostamaa harjuhautaa eli suppaa. Niistä isompi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja 15 metriä syvä. Pienempi hauta on 50 metriä pitkä, 40 metriä leveä ja 7 metriä syvä.


title: Rapolan muinaislinna

text: Rapola on Museoviraston määritelmän mukaan Suomen arvostetuimpia kulttuuriympäristöjä. Harju kuuluu Vanajaveden laakson kansallismaisemaan ja Sääksmäen–Tarttilan kulttuurimaisema-alueeseen. Rapolan kulttuurimaisemaan kuuluu harjun lisäksi Rapolan ja Voipaalan kartanot sekä Sääksmäen kirkko.


title: Rapolan muinaislinna

text: Harjun päälle rakennettiin aikoinaan maastonkohtia apuna käyttäen noin kilometrin pituinen kehämäinen valli, josta on jäljellä enää hirsivarustuksen tukikiveys ja hiekkapengerrys. Portteja linnoitukseen oli ainakin kaksi. Muuri oli aikoinaan salvottu ja noin kymmenen hirsikerran korkuinen. Porttien kohdalla kehämuuri oli niin paksu, että portti oli kuin eräänlainen käytävä. Porttien ulkopuolella oli lisäksi ulkovarustukset.


title: Rapolan muinaislinna

text: Kehämuuri ympäröi 52 000 neliömetrin laajuista aluetta. Harjuhaudat ovat saattaneet toimia linnan varusväen tai sen hevosten ja viljan piilopaikkana. Muurien sisäpuolelta on löydetty noin 80 asuinpaikan sijainniksi tulkittua syvennystä sekä 13 uunimaista tulisijaa. Talot ovat olleet pohjaratkaisultaan suorakulmaisia ja pyöreitä. Rapolan lähistöltä on myös muitakin muinaisjäännöksiä. Harjun länsirinteiltä on löytynyt kalmistoja ja lounaispuolelta muinaispelto. Kaikkiaan Rapolan muinaislinna muodostaa ympäristöineen Suomen laajimman yhtenäisen muinaismuistoalueen.


title: Rapolan muinaislinna

text: Rapolan muinaislinna on luultavasti rakennettu viikinkiajalla 800–1000-luvuilla, mutta sen pinta-alasta on tutkittu vasta noin prosentti, joten käsitykset linnan historiasta voivat muuttua. Läheiset kalmistot on ajoitettu 600-luvulle keskiajalle.


title: Rapolan muinaislinna

text: Rapolan muinaislinnaa on pidetty Vanajaveden reitin varrella olevien muinaislinnojen päälinnoituksena. Sieltä on ollut tietokoneella tehdyn analyysin perusteella hyvä tai tyydyttävä näkyvyys 17 kilometrin päässä kaakossa sijaitsevalle Tenholan linnavuorelle, ja mahdollisesti sieltä on näkynyt myös noin 30 kilometrin päässä sijaitsevalle Aulangon linnavuorelle.


title: Rapolan muinaislinna

text: Vaikka Rapolasta on löytynyt runsaasti ihmistoiminnan jälkiä, sitä ei todennäköisesti käytetty kuin ajoittain. Linnan suuri ala saattaa merkitä sitä, että se ei ole palvellut ainoastaan läheisiä alueita vaan mahdollisesti koko Hämeen yläosaa. Muinaislinnaa on saatettukin käyttää puolustautumisen lisäksi kaupankäynnissä ja oikeuskäytännöissä.


title: Rapolan muinaislinna

text: Vanhin merkintä historiallisesta linnasta on vuoden 1641 tiluskartassa, jossa Rapola mainitaan raunioituneena linnana. Myöhemmät tutkijat, kuten Hjalmar Appelgren-Kivalo, Julius Ailio ja Anna-Liisa Hirviluoto, ovat arvioineet Rapolan Suomen merkittävimmäksi esihistorialliseksi kiinteäksi muinaisjäännökseksi. Rapolan luonnollinen yhteys Rautunselkään oli vaarassa katketa 1980-luvulla, kun tie- ja vesirakennushallitus suunnitteli vetävänsä Hämeenlinnan ja Tampereen välisen moottoritien Rapolan länsipuolelta. Museoviraston johtaman taistelun jälkeen tielaitos päätti vuonna 1991 siirtää tien kulkevaksi vesistön länsipuolelta.


title: Rapolan muinaislinna

text: Muinaismuisto- ja luonnonsuojelulaki suojelevat Rapolanharjua, ja Museoviraston muinaisjäännösten hoitoyksikkö on hoitanut aluetta vuodesta 1989. Suurin osa harjualueesta siirtyi valtiolle 1993, ja vuodesta 1994 hoitoalueeseen on kuulunut koko 140 hehtaarin laajuinen Rapolanharju ja sen kartanoympäristö.


title: Vainionmäen kalmisto

text: Vainionmäen kalmisto löydettiin 1980-luvulla Laitilan Kodjalasta Varsinais-Suomesta.


title: Vainionmäen kalmisto

text: Kyseessä on polttokenttäkalmisto ja kiviröykkiö, joka ajoittuu merovingiajalle noin vuosiin 650–800. Kalmistosta eli hautapaikasta on löytynyt yksitoista miekkaa, keihäänkärkiä, veitsenteriä, kilven keskitukia eli kilvenkupuroita, ratsastustarvikkeita ja noin kymmenen miehen jäännökset. Osa aseista oli runsaasti koristeltuja, miekoissa on jopa puolijalokiviä (granaatteja). Hautaan on ilmeisesti haudattu merkkihenkilöitä usean sukupolven ajalta, mahdollisesti ylimyssuvun päämiehiä. Kalmistoon haudattiin myös naisia.


title: SIL

text: SIL tai Sil voi tarkoittaa seuraavaa:


title: SIL International

text: SIL International on voittoa tavoittelematon kristillinen järjestö, joka tutkii, kehittää ja dokumentoi huonosti tunnettuja kieliä. Järjestön päämääränä on kielitieteellisen tietämyksen lisääminen, maailman kirjallisuuden edistäminen ja pienten kielten tutkimustyön avustaminen. Se tarjoaa resursseja kielten tutkimukseen "Ethnologue"-nimisellä kotisivuillaan. Toinen tärkeä tavoite on lukutaidon edistäminen pienten kielten alueilla.


title: SIL International

text: SIL Internationalin toiminta jakaantuu neljään osaan: se järjestää koulutusta, tarjoaa tuki- ja neuvontapalveluja pienten vähemmistökielien alueella, julkaisee tietoa tiedejulkaisuissa ja muilla kanavilla, sekä isännöi konferensseja ja seminaareja. Alkujaan nimellä "The Summer Institute of Linguistics" (suom. "Kielitieteellinen kesäinstituutti") toiminta alkoi pienenä kesäkokouksena Arkansasissa vuonna 1934. Kokouksen tarkoituksena oli tutustuttaa kristittyjä lähetystyöntekijöitä kielitieteen, antropologian ja kääntämisen periaatteisiin. Järjestön päämaja sijaitsee Dallasissa, Teksasissa. Se toimii yli 1600 kielen puhujien kanssa 85 maassa. Kaikkiaan järjestössä työskentelee yli viisituhatta henkeä 84 maasta.


title: SIL International

text: SIL Internationalilla on neuvoa antava asema UNESCOssa ja Yhdistyneissä kansakunnissa. Järjestö tekee yhteistyötä myös kansallisten hallitusten sekä kansalaisjärjestöjen kanssa. Sen suurimpiin rahoittajiin kuuluu kristillinen Wycliffe International.


title: Bissau

text: Bissau on Guinea-Bissaun pääkaupunki ja tärkein satamakaupunki. Sen asukasluku on 365 097 (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Bissau

text: Bissau sijaitsee Gebajoen estuaarin pohjoisrannalla. Paikka oli 1960-luvulle saakka saari, mutta sen mantereesta erottanut kanaali on sittemmin kuivunut.


title: Bissau

text: Seudulla vallitsee trooppinen monsuuni-ilmasto. Vuotuinen sademäärä on yli 2 240 millimetriä ja keskilämpötila 26 astetta. Sateisin kuukausi on elokuu.


title: Bissau

text: Bissau muodostaa hallinnollisesti autonomisen osa-alueen eli sektorin. Sen pinta-ala on 77,5 neliökilometriä. Kaupungissa asuu 25,2 % Guinea-Bissaun väestöstä. Suurimmat etniset ryhmät ovat balantet (20,5 %), fulbet (18,0 %), pepelit (15,7 %), mandinkat (12,3) %, mandjakot (9,4 %) ja mankanjat (8,0 %). Kristittyjä on 40,2 %, muslimeja 34,2 % ja animisteja 7,9 %.


title: Bissau

text: Pepelien asuinalueelle syntynyt Bissau oli 1500-luvulta lähtien pieni orjakaupan tukikohta. Vuonna 1690 portugalilaiset päättivät rakentaa sinne linnoituksen ja vuonna 1692 perustettiin Cacheun alainen Bissaun kapteenikunta. Se lakkautettiin pepelien hyökkäysten takia jo vuonna 1707. Ranskalaisten lisääntyneen kilpailun takia portugalilaiset ryhtyivät vuonna 1753 rakentamaan uutta linnoitusta. Epäterveellisen ilmastosta ja pepelien jatkuvista hyökkäyksistä huolimatta se valmistui lopulta vuonna 1775.


title: Bissau

text: Kauppapaikka sai vuonna 1855 kunnanvaltuuston ja vuonna 1859 siitä tehtiin kaupunki. Guinean piirikunnan hallinto siirrettiin Gebasta Bissauhun vuonna 1869. Tuolloin siellä oli 573 asukasta, joista 391 oli afrikkalaisia, 166 kapverdeläisiä ja 16 eurooppalaisia. Portugalin Guinea erotettiin Kap Verden alaisuudesta vuonna 1879 ja sen hallinnolliseksi keskukseksi määrättiin Bolama.


title: Bissau

text: Bissau alkoi kehittyä vuonna 1941, jolloin siirtomaan hallinto siirrettiin sinne Bolamasta. Kaupunki sai uusia asukkaita eri puolilta maata ja seudun kanta-asukkaat pepelit jäivät vähemmistöksi. Guinea-Bissaun itsenäisyysliike sai alkunsa vuonna 1959 Pijiguitin telakan verilöylyyn päättyneestä lakosta. Maan itsenäisyyssodan aikana 1963–1974 kaupungin väestö kasvoi noin 25 tuhannesta 80 tuhanteen. Väestönkasvu on jatkunut voimakkaana itsenäistymisen jälkeen ja aiemmin erilliset asutukset kuten Antula, Bandim ja Intim ovat sulautuneet Bissauhun. Kaupunki on Guinea-Bissaun ylivoimaisesti suurin teollisuuskeskus, jossa asuu valtaosa maan palkansaajista.


title: Bissau

text: Presidentinlinna oli vaikuttava uusklassinen rakennus, mutta se vaurioitui pahasti sisällissodassa ja on nyt tyhjillään. Vuonna 2013 otettiin käyttöön uusi presidentinlinna, joka rakennettiin Kiinan huomattavan avustuksen turvin. Kiina on lahjoittanut kaupunkiin myös stadionin, oikeustalon ja parlamenttitalon.


title: Bissau

text: Bissaun lentoaseman nimi on Osvaldo Vieiran lentoasema. Bissaun sataman kautta kulkee 85 % maan viennistä ja 95 % tuonnista. Satama on muuttumassa matalammaksi, kun siihen laskeva joki kasaa siihen hiekkasärkkiä. Valtio on suunnitellut korjausavustuksen hakemista Maailmanpankilta. Alkuperäinen syvyys oli 11 metriä, mutta koska satamaa ei ole ruopattu 30 vuoteen, nykyisin sen syvyys on noin 7 metriä.


title: Myrmidonit

text:
Myrmidonit () olivat kreikkalaisessa mytologiassa Aiginan saarella asunut heimo, ”muurahaisihmiset”. Kun rutto tappoi kaikki saaren ihmiset, kuningas Aiakos rukoili isältään Zeukselta apua. Zeus vastasi muuttamalla kaikki saaren muurahaiset ihmisiksi. Näitä muurahaisista luotuja ihmisiä kutsuttiin myrmidoneiksi.
Homeroksen "Iliaan" runoissa myrmidonien myöhemmin perustama Fthian kuningaskunta Thessaliassa osallistui Troijan sotaan, johtajanaan Akhilleus, joka oli Aiakoksen lapsenlapsi.


title: Myrmidonit

text: Myyttiset myrmidonit olivat kuuluisia sokeasta ja armottomasta lojaalisuudesta johtajiaan kohtaan. Tämän vuoksi esiteollisessa Euroopassa sana ”myrmidoni” sisälsi monia samoja merkityksiä kuin termi ”robotti” nykyään.


title: ISO 639

text: ISO 639 on kansainvälinen standardi, joka määrää kielten kaksi- ja kolmikirjaimiset tunnukset. Standardi koostuu useasta osasta, joita on julkaistu kolme. Kolme muuta osaa on kehitteillä. ISO 639 -tunnuksia ei ole tarkoitus käyttää kielten lyhenteinä, vaan ainoastaan niiden yksiselitteisenä koodina.


title: ISO 639

text: Ensimmäinen ISO 639 -standardi hyväksyttiin vuonna 1967. Standardi jaettiin kahteen osaan vuonna 2002, jolloin alkuperäisten kaksikirjaimisten tunnusten päivitetystä versiosta tuli ISO 639-1. Viimeinen lisäys siihen on tehty 26. helmikuuta 2012, eikä sitä enää tulla muuttamaan.


title: ISO 639

text: Toisen osan muodostavat kolmikirjaimiset tunnukset, ja se sisältää myös kaikki ensimmäisen osan kielet. Yksittäisten kielten lisäksi ISO 639-2 määrittää tunnuksia myös kieliryhmille.


title: ISO 639

text: Uusin, kolmas osa ISO 639-3 pyrkii antamaan kolmikirjaimisen tunnuksen kaikille tunnetuille ihmiskielille.


title: ISO 639

text: Unicoden CLDR (Common Locale Data Repository) -hankkeessa kielten suomenkieliset nimet ovat Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen tarkastamana.


title: ISO 639

text: Esimerkiksi suomen kielen ISO 639-1 koodi on "fi" ja ISO 639-2 koodi on "fin".


title: Westfalenin rauha

text: Westfalenin rauha oli sarja rauhansopimuksia, jotka touko- ja lokakuun 1648 välisenä aikana allekirjoitettiin Osnabrückissä ja Münsterissä. Rauhansopimukset lopettivat pääasiassa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella käydyn kolmikymmenvuotisen sodan sekä 80 vuotta Espanjan ja Alankomaiden välillä käydyn 80-vuotisen sodan.


title: Westfalenin rauha

text: Rauhasta sopivat keskenään Habsburg-sukuun kuulunut pyhä Rooman keisari Ferdinand III, Espanja, Ruotsi, Alankomaat, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtakunnanruhtinaat ja vapaiden valtakunnankaupunkien päämiehet. Rauhanteko tapahtui kahdessa vaiheessa:


title: Westfalenin rauha

text:
Rauhansopimukset panivat Keski-Euroopassa alulle uudenlaisen poliittisen järjestelmän, jota
myöhemmin on sanottu westfalenilaiseksi suvereniteetiksi. Westfalenin rauhansopimusta pidetäänkin yleisesti modernin valtiojärjestelmän peruskirjana. Se perustuu valtiollisen suvereniteetin käsitteeseen, tunnusti valtioiden itsemääräämisoikeuden ja kielsi valtioita puuttumasta toisten valtioiden sisäisiin asioihin. Westfalenin rauha oli esikuvana monille myöhemmillekin kansainvälisille sopimuksille ja vaikutti suuresti kansainvälisen oikeuden kehitykseen yleisestikin. Rauhansopimuksen määräykset tulivat myös oleelliseksi osaksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiosääntöä.


title: Westfalenin rauha

text: Rauhansopimukset eivät tuoneet rauhaa kaikkialle Eurooppaan, sillä Ranska ja Espanja sotivat keskenään vielä seuraavat yksitoista vuotta. Rauhansopimus kuitenkin kielsi keisaria tai keisarikunnan jäsenvaltioita sekaantumasta näiden maiden väliseen sotaan.


title: Westfalenin rauha

text: Rauhansopimukset syntyivät yleiseurooppalaisen diplomaattisen kongressin tuloksena, jossa välittäjinä toimivat varsinkin paavin nuntius sekä Venetsian ja Tanskan edustajat.


title: Westfalenin rauha

text: Kardinaali Richelieu Ranskan edustajana vaati kaikille liittolaisilleen edustajaa neuvotteluissa, olivatpa nämä itsenäisiä tai Pyhään Roman keisarikuntaan kuuluneita valtioita. Vuonna 1638 Ruotsi ja Pyhä Rooman keisarikunta tekivät Richelieun välityksellä keskenään Hampurin rauhansopimuksen.


title: Westfalenin rauha

text: Keisarikunta ja Ruotsi julistivat, että Kölnin neuvottelut ja Hampurin sopimus oli tarkoitettu yleisen rauhansopimuksen valmisteluiksi. Tästä laajemmasta sopimuksesta neuvoteltiin kahdessa Westfalenissa lähellä toisiaan sijaitsevassa kaupungissa, Münsterissä ja Osnabrückissä. Molemmat kaupungit oli pidettävä puolueettomina ja demilitarisoituina vyöhykkeinä neuvottelujen ajan. Münster oli vuodesta 1635 lähtien ollut täysin katolinen kaupunki, jossa toimi Münsterin ruhtinashiippakunnan piispanistuin. Siellä vain roomalaiskatolinen uskonto oli sallittu; kalvinisteilla ja luterilaisilla ei ollut lupa pitää omia jumalanpalveluksiaan.


title: Westfalenin rauha

text:
Osnabrückissä sen sijaan sekä katolinen että luterilainen uskonto olivat sallittuja, ja kummallakin uskontokunnalla oli kaupungissa kaksi kirkkoa. Kaupungin porvaristo oli enimmäkseen luterilaisia ja kaupunginhallitus puhtaasti luterilainen, mutta kaupungista käsin hallittiin myös katolista Osnabrückin ruhtinashiippakuntaa, ja osa kaupungin asukkaista oli katolilaisia. Vuosina 1628–1633 kaupunkia oli miehittänyt Katolinen liiga. Silloin katolinen ruhtinaspiispa Franz Wilhelm von Wartenberg oli määrännyt kaupungissa toimeenpantavaksi vastauskonpuhdistuksen, ja monet luterilaiset perheet joutuivat pakenemaan. Myöhemmin kaupungin oli miehittänyt Ruotsi. Silloin katolisia ei karkotettu, mutta kaupunki kärsi pahoin Ruotsin sotatoimista. Sen vuoksi Osnabrück toivoi osakseen suurta parannusta oloihinsa, kun kaupunki päätettiin tehdä puolueettomaksi ja demilitarisoida.
Molemmat kaupungit toivoivat itselleen laajempaa autonomiaa ja vapaan valtakunnankaupungin asemaa. Sen vuoksi ne toivottivat tervetulleeksi asemansa puolueettomina alueina rauhanneuvottelujen ajan sekä sen, että kaikilta sotivilta osapuolilta, ruhtinaspiispat mukaan luettuina, kiellettiin kaikki poliittinen vaikutusvalta näissä kaupungeissa. Sen sijaan keisarikunnan ja Ranskan sekä näiden kaikkien liittolaisten, samoin kuin Alankomaiden ja Espanjan välillä liittolaisineen käydyt neuvottelut pidettiin Münsterissä.


title: Westfalenin rauha

text: Rauhanneuvottelut eivät alkaneet eivätkä päättyneet tarkoin määriteltävissä olevina ajankohtina, koska kaikki 109 eri osapuolten edustajaa eivät koskaan kokoontuneet kaikki yhdessä, mutta he kaikki olivat ainakin kerran läsnä neuvotteluissa ensimmäisen kerran vuosina 1643-1646 sekä viimeisen kerran vuosien 1647-1649. Eniten diplomaatteja oli läsnä todennäköisesti tammikuun 1646 ja heinäkuun 1647 välisenä aikana. Kuusitoista Euroopan valtiota sekä 66 saksalaista ruhtinaskuntaa lähetti neuvotteluihin omia edustajiaan, jotka edustivat kaikkiaan 140 saksalaista ruhtinaskuntaa ja 27 intressiryhmää sekä yhteensä kaikkiaan 38 eri ryhmän intressejä.


title: Westfalenin rauha

text: Keisari Ferdinand III menetti sen vallan, jonka hän Pyhän Rooman keisarikunnan perustuslakien vastaisesti oli anastanut itselleen, ja joutui palauttamaan sen ruhtinaskunnille. Tämä palautti ruhtinaille myös oikeuden päättää hallitsemiensa alueiden valtionuskonnosta. Protestantit ja katoliset julistettiin lain edessä tasa-arvoisiksi, ja kalvinismi tunnustettiin lailliseksi uskonnoksi. Alankomaiden itsenäistyminen soi myös Euroopan juutalaisille turvapaikan.


title: Westfalenin rauha

text: Saksassa oli myös joukko ruhtinaspiispoja, joille kuului hiippakunnassaan maallinenkin valta. Näiden osalta maiden omistus oli järjestettävä vuonna 1624 vallinneen tilanteen mukaisesti, mikä koitui protestanteille eduksi vuoden 1635 Prahan rauhansopimukseen verrattuna.


title: Westfalenin rauha

text: Pyhä istuin oli sopimukseen hyvin tyytymätön, ja paavi Innocentius X nimitti sitä "Zelo Domus Dei" -nimisessä bullassaan "mitättömäksi, pätemättömäksi, epäoikeudenmukaiseksi, epäoikeutetuksi, tuomittavaksi, kirotuksi, kadotukseen tuomittavaksi, joutavaksi, kaikkina aikoina merkityksettömäksi ja vaikutuksettomaksi".


title: Westfalenin rauha

text: Westfalenin rauhansopimuksen pääkohdat olivat seuraavat:Rauhansopimuksessa oli myös alueellisia määräyksiä:


title: Vepsän kieli

text: Vepsä on kieli, joka kuuluu uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan. Sitä puhuvat vepsäläiset Äänisen etelä- ja länsipuolella. 1960-luvulla kaikki alueen perheet puhuivat vepsää, mutta 1980-luvulla sitä oppivat enää lapset, joita vepsää puhuvat isovanhemmat hoitivat.


title: Vepsän kieli

text: Vuonna 2010 Venäjällä eli vepsän kieltä oman ilmoituksensa mukaan osaavia ihmisiä 3 610. Kielen luonnollinen siirtymä on lähes kokonaan katkennut. Yksittäiset lapset saattavat oppia vepsää äidinkielenään, mutta viimeistään kouluun mennessään hekin kaksikielistyvät ja suurin osa heistä vaihtaa myöhemmin kielensä venäjään. Tämä johtu vuonna 2008 voimaan astuneesta Venäjän koululaista, joka ei velvoita ottamaan huomioon paikallisia kieliä. Vuonna 2006 tutkimusryhmän jäsenet tapasivat Koskenalan piirissä muutamia nuoria, jotka pystyivät keskustelemaan vepsäksi jossain määrin. Ryhmä ei tavannut vepsänkielisiä lapsiperheitä eikä sellaisia edes kuultu olevan.


title: Vepsän kieli

text: Kieli jakautuu kolmeen murteeseen, pohjois-, keski- ja etelävepsään. Keskivepsä jakautuu edelleen useaan alamurteeseen. Murrejako käy tarkemmin ilmi seuraavasta kaaviosta:Vepsän kieltä opetetaan muutamissa peruskouluissa Venäjällä vepsäläisten asuma-alueella. Karjalan tasavallassa kuukausittain ilmestyvä "Kodima"-lehti on kaksikielinen sisältäen sekä vepsän- että venäjänkielisiä kirjoituksia. Jonkin verran Karjalan tasavallassa lähetetään myös vepsänkielisiä radio- ja TV-ohjelmia. Kielen julkinen käyttö on kuitenkin myös siellä varsin vähäistä.


title: Vepsän kieli

text: Murre-erot ovat pieniä ja kaikki vepsän puhujat ymmärtävät toisiaan vaivatta. Pohjoisvepsässä on kuitenkin joitakin piirteitä, jotka erottavat sen toisista murteista. Sananalkuinen j on muuttunut liudentuneeksi d:ksi, esimerkiksi ďäŕv 'järvi' ja ďoob '(hän) juo'. Muualla kuin ensimmäisessä tavussa l, n ja r esiintyvät useimmiten liudentuneina, esimerkiksi poigaĺe 'pojalle'. Vokaalin i jälkeinen konsonantti on muista murteista poiketen liudentumaton yksikön ensimmäisen ja toisen persoonan imperfektin päätteessä sekä monikon partitiivin ja adesiivin päätteessä, esimerkiksi ande̮in 'annoin', ande̮id 'annoit', ĺehmid 'lehmiä' ja küńźil 'kynsillä'. Palato-alveolaarinen affrikaatta /ʧ/ on pohjoisvepsässä liudentunut, mutta muissa murteissa liudentumaton. Pohjoisvepsä on säilyttänyt pitkät vokaalit uu ja ii, esimerkiksi puu 'puu' ja hiiŕ 'hiiri', mutta yy on sen sijaan muuttunut diftongiksi yu, esimerkiksi püu 'pyy'.


title: Vepsän kieli

text: Vepsä on säilyttänyt hyvin paljon muinaiselle itämerensuomalaiselle kantakielelle ominaisia piirteitä. Siksi sitä kutsutaankin toisinaan itämerensuomalaisten kielten sanskritiksi. Vepsässä on 24 sijamuotoa, joista uusimmat ovat syntyneet postpositioiden sulautuessa edeltävään sanaan.


title: Vepsän kieli

text: Liudentuneet konsonantit merkitään kirjakielessä kirjaimen jäljessä esiintyvällä heittomerkillä (’), esimerkiksi l’ tarkoittaa liudentunutta l-äännettä (ääntyy suunnilleen lj).


title: Vepsän kieli

text: Pienoisevankeliumi vepsäksi: "Jumal om armastanu mirud muga äjal, ka andoi ičeze üksjaižen Poigan, miše ni üks’, ken hänehe uskob , ei kadoiži, a saiži igähižen elon"


title: Vepsän kieli

text: Isä meidän -rukous vepsäksi:


title: Vepsän kieli

text: Meiden Tat


title: Vepsän kieli

text:
Vaikka puhuttuna kielenä vepsänkielen hiipumista ei ole onnistuttu viime vuosikymmeninä pysäyttämään, vepsänkieliselle kaunokirjallisuudelle ja vepsän kirjakielelle vuosikymmenet Neuvostoliiton romahduksen jälkeen ovat merkinneet myöhäistä renessanssia. Vepsänkielistä kirjallisuutta on julkaistu 1980-luvun lopulta lähtien etupäässä Karjalan tasavallassa mutta myös Suomessa ja Virossa aikakauslehdissä (erityisesti "Kodima"-lehdessä), monografioina ja kirjallisuusantologioissa. Suomessa vepsänkielistä kaunokirjallisuutta on kustantanut varsinkin Juminkeko-säätiö.
Vepsänkielinen nykykirjallisuus on pääosin runoutta. Vanhemman polven kirjailijat ovat 1930-luvulla (Rurik Lonin, Maria Abramova, Viktor Jeršov, Alevtina Andrejeva) ja 1940-luvulla (Nina Zaiceva, Nina Potaševa) syntyneitä. Nuorempaa, 1960-ja 1970-luvulla syntynyttä sukupolvea edustavat muun muassa Nikolai Abramov, Mihail Bašnin, Olga Jeršova, Gulja Polivanova, Valentina Rogozina sekä äidinkieleltään venäläinen Igor Brodski. Vepsäläiseen kirjallisuuteen luetaan myös Vasili Pulkin (1922-87) ja Anatoli Petuhov (s. 1934), jotka kuitenkin ovat kirjoittaneet yksin venäjänkielellä. Erityinen sija vepsän kirjakielen kehittämisessä ja viljelyssä on ollut Nina Zaicevalla (s. 1946), joka on kääntänyt vepsänkielelle Uuden testamentin (2006) sekä julkaissut vuonna 2012 laajan eeppisen runoelman "Virantanaz". Historian ensimmäisen vepsänkielisen romaanin "Kalarand" julkaisi vuonna 2002 pietarilainen Igor Brodski (s. 1968).


title: H.264

text: H.264 eli MPEG-4 AVC (Advanced Video Coding) on vuonna 2003 valmistunut videonpakkausstandardi. H.264/AVC:tä kehittävä Joint Video Team -standardointiryhmä sai elokuussa 2008 Primetime Emmy -palkinnon ja tammikuussa 2009 Technology and Engineering Emmy -palkinnon kehittämänsä standardin teknisistä ansioista.