text:
Muistiossa ennustettiin aivan oikein Jugoslavian olevan hajaantumassa sloveenien ja kroaattien takia. Hajoaminen haittaisi eniten serbejä, koska hajottaisi kansallisen yhtenäisyyden, ja niin hajoamine olis erbien vuosisateisten tavoitteiden vastaista.
Muistio mainitsi myös serbejä kroaattien taholta uhkaavan vaaran, vaikka Kroatiassa ei ollut vielä järjestetty monipuoluevaaleja ja ruvettu täydellä voimalla vaatimaan itsenäisyyttä. Kroatian uhattujen serbien asema olisi ratkaistava poliittisesti, ettei Kroatialle ja Jugoslavialle tulisi pahoja seurauksia. Serbien tulisi Jugoslavian hajotessa ajaa omia kansallisia etujaan. Yhtenäinen serbivaltio ratkaisisi serbien ongelmat.


title: Serbian tiede- ja taideakatemian muistio 1986

text: Muistio oli osin ristiriitainen, koska sitä oli laatimassa monta henkeä ja se oli pelkkä luonnos.


text: muistio muistutti serbialaisen ministerin vuonna 1844 laatimaa kansallista ohjelmaa nimeltä nacertanije-luonnos, jossa kaavailtiin kaikkien eteläslaavien yhdistämistä saman valtion alle.


text:
Serbian taide- ja tiedeakatemian muistio herätti Jugoslaviassa ankaraa arvostelua: sloveenit, kroaatit, makedonialaiset ja bosniakit tuomitsivat muistion, jota pidettiin aiheellisesti serbien kansallismielisenä propagandana. Muistion tuomitsivat myös Slobodan Miloševićinjohtamat kommunistit ja Radovan Karadžić. Serbian maltillisen presidentin, Ivan Stambolićin, mielestä muistiossa avattiin "kansallismielinen valtataistelun rintama". Muistion laatiminen jouduttiin lopettamaan sen laatijoihin julkisuudessa kohdistuneen ankaran arvostelun takia. Silti Serbian tiedeakatemian silloinen johto jatkoi toimintaansa. Akatemian johto ei sanoutunut irti muistiosta.
Joulukuussa 1986 akatemian johtotroikka Kanazir, Madakovic, Isakovic sai 80% äänistä luottamusäänestyksessä.


title: Hannu Karttunen

text: Hannu Karttunen (s. 1952 Liperi) on suomalainen tähtitieteilijä ja tietokirjailija. Karttunen on Turun yliopiston dosentti ja työskentelee Tuorlan observatoriossa. Karttunen on tehnyt useita tähtitiedettä käsitteleviä julkaisuja, tähtitieteen oppikirjoja ja opetusaineistoja sekä kirjoittanut artikkeleita kokoomateoksiin ja tietosanakirjoihin. Hän on myös tuottanut radiolle esitelmäsarjan tähtitieteestä. Vuonna 1998 hän sai Tieto-Finlandia-palkinnon kirjastaan "Vanhin tiede: Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin" ja vuonna 2007 Suomen tietokirjailijat ry:n Tietopöllö-palkinnon lapsille ja nuorille kirjoittamistaan kirjoista. Hän on aktiivinen Skepsis ry:n ja Ursan jäsen. Ursa nimitti Karttusen 2006 kunniajäsenekseen.


title: Hannu Karttunen

text: Karttunen ja Iiro Seppänen ovat kumpikin luvanneet maksaa 2 500 euroa Skepsis ry:n 10 000 euron palkinnosta sille suomalaiselle, joka ensimmäisenä tuottaa valvotuissa olosuhteissa paranormaalin ilmiön.


title: Natsagiin Bagabandi

text: Natsagiin Bagabandi (, s. 22. huhtikuuta 1950) oli Mongolian presidenttinä 1997–2005. Hän voitti vaalit vuonna 1997 ja tuli uudelleen valituksi vuonna 2001.


title: Natsagiin Bagabandi

text: Bagabandi edustaa Mongolian Kansan vallankumouspuoluetta (MPRP) joka oli maan ainoa sallittu puolue neuvostovallan aikana. Puolue on muuttanut linjaansa kommunistiaikojen jälkeen, ja kannattaa nykyisin talousuudistuksia ja yksityistämistä.


title: Natsagiin Bagabandi

text: Bagabandi on buddhalainen. Hän opiskeli Neuvostoliitossa.


title: Natsagiin Bagabandi

text: Hänen seuraajansa Nambaryn Enhbajar on saman puolueen jäsen.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Nambaryn Enhbajar (, s. 1. kesäkuuta 1958, Ulaanbaatar) on mongolialainen poliitikko, maan presidentti vuosina 2005–2009. Tätä ennen hän oli Mongolian pääministeri 2000–2004 ja parlamentin puhemies 2004–2005.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Enhbajar valmistui Moskovan kirjallisuusinstituutista vuonna 1980 ja opiskeli myös Leedsin yliopistossa Englannissa. Hän työskenteli Mongolian kirjailijoiden liitossa vuosina 1980–1990 kääntäjä-toimittajana, pääsihteerinä ja varapuheenjohtajana. Hän käänsi klassista mongolialaista kirjallisuutta sekä monia länsimaisten kirjailijoiden teoksia (muun muassa Charles Dickensia).


title: Nambaryn Enhbajar

text: Enhbajar valittiin Mongolian parlamenttiin vuonna 1992 ja hän toimi kulttuuriministerinä 1992–1996. Vuonna 1997 hänestä tuli oppositiossa olleen Mongolian kansan vallankumouspuolueen (MPRP) (johon hän liittyi 1985) johtaja. Hän johti puolueensa voittoon vuoden 2000 vaaleissa. 26. heinäkuuta 2000 hänet valittiin yksimielisesti pääministeriksi. Enhbajarin puolue menetti vuoden 2004 vaaleissa lähes puolet paikoistaan ja elokuussa 2004 hän jätti pääministerin tehtävänsä ja siirtyi parlamentin puheenjohtajaksi.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Presidentinvaaleissa 22. toukokuuta 2005 Enhbajar valittiin seuraamaan Natsagiyn Bagabandia Mongolian presidenttinä. Hän sai 53,4 prosenttia äänistä tullen valituksi jo vaalien ensimmäisellä kierroksella. Hän päävastustajansa Mongolian demokraattisen puolueen Mendsaihan Enhsaihan sai 20 prosenttia äänistä.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Vuoden 2008 parlamenttivaalien jälkeen, joissa MPRP julistautui voittajaksi, opposition kannattajat protestoivat vaalin tulosta ja syyttivät vaalivilppiä. Seuranneissa mellakoissa poliisi ampui neljä ja yksi tukehtui palamaan sytytetyssä MPRP:n päämajassa savuun. Myöhemmin oppositio arvosteli Enhbajaria poliisin väkivallasta ja hätätilan asettamisesta.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Hän hävisi vuoden 2009 presidentinvaalit Demokraattisen puolueen Tsahiagiin Elbegdorjille.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Enhbajaria on pidetty puolueensa, jonka juuret ovat yksipuoluejärjestelmäisessä Mongoliassa, uudistajana ja modernisoijana.


title: Nambaryn Enhbajar

text: Vuonna 2012 Enhbajar tuomittiin neljäksi vuodeksi vankilaan korruptiosta.


title: 254/45 D

text: 254/45 D (254 millimetrin 45 kaliiperin merikanuuna mallia Durlacher) ja Durlacher-tykki ovat suomalaisia nimiä Obuhovin terästehtaan valmistamalle kaliiperiltaan 254 millimetrin rannikkotykille Durlacher-lavetilla. Tykin putken pituus oli 45 kaliiperia. Tykki kehitettiin 1890-luvulla ja lavetin suunnittelu viimeisteltiin 1905. Alkuperäisellä lavetilla tykkiä kutsuttiin A. F. Brinkin kanuunaksi vm. 1895.


title: 254/45 D

text: 254/45 D:n putken pituus oli 11 420 millimetriä. Alkuperäinen suurin korotus oli vain 15 astetta, mutta lopullisella Durlacher-lavetilla 30 astetta. 1900-luvun alun ampumatarvikkeilla 15 asteen korotuksella tykin kantama oli noin 11 kilometriä, 30 asteen korotuksella noin 18 kilometriä ja toisen maailmansodan aikaisilla ampumatarvikkeilla 27,5 kilometriä. Teoreettinen tulinopeus oli 2 laukausta minuutissa ja käytännön tulinopeus 1 laukaus minuutissa. Tykin miehistö oli 4 aliupseeria ja 20 miestä.


title: 254/45 D

text: 254 millimetrin 45 kaliiperin laivakanuuna hyväksyttiin Venäjän keisarillisen laivaston varustukseen 1892. Sitä alettiin pian sopeuttaa myös rannikkotykistön käyttöön. Se ei kuitenkaan sellaisenaan sopinut tehtävään vaan se piti suunnitella lähes uusiksi. Tämän tykin nimeksi tuli A. F. Brinkin kanuuna vm. 1895. Ensimmäiset rannikkotykit toimitettiin Venäjän maavoimille 1899. Tykki taisteli ensimmäisen kerran Port Arthurin taistelussa 1904.


title: 254/45 D

text: A. F. Brinkin kanuunassa vm. 1895 oli melko hyvät ballistiset ominaisuudet, mutta sen alkuperäinen suurin korotus, 15 astetta, rajoitti sen kantamaa. Kenraali Robert Augustovitš Durlacher suunnitteli lavetin, jolla tykin korotus saatiin 20 asteeseen. Tämän lavetin valmistamiseen siirryttiin 1900-vuosikymmenen alussa. Hän suunnitteli 1905 lavettiin muutoksen, jolla suurin korotus saatiin 30 asteeseen. Tämän tykin nimeksi tuli Suomessa 254/45 D.


title: 254/45 D

text: 254/45 D oli käsikäyttöinen ja siksi kokonsa vuoksi hyvin hidas suunnata. Lavettiin suunniteltiin sähkömoottori 1910-luvulla, mutta sitä ei tiettävästi otettu käyttöön. Puna-armeija luopui suurimmasta osasta kyseisiä vanhentuneiksi eikä muutenkaan kovin pidetyistä tykeistä 1920-luvulla.


title: 254/45 D

text: Suomen itsenäistyttyä maahan jäi kymmeniä 254/45 D -tykkejä. Venäläiset tuhosivat poistuessaan useita niistä, mutta 28 oli kunnossa 1920-luvulla. Suomalaiset paransivat tykin kranaattia ja siten huomattavasti suurinta kantamaa. Tykistä tuli Suomen järeän rannikkotykistön pääase. Sotien jälkeen 17 tykkiä oli palveluksessa, jotka kaikki evakuoitiin varikolle Moskovan välirauhan mukaisesti. Tykistä päätettiin luopua Suomessa 1962, kun 152/50 T -tykin katsottiin syrjäyttävän sen. Nykyään yksi on museotykkinä Kuivasaaressa.


title: Goldfrapp

text: Goldfrapp on brittiläinen vuonna 1999 perustettu elektronisen musiikin yhtye. Yhtye koostuu solististaan Alison Goldfrappista ja multi-instrumentalisti Will Gregorystä.


title: Goldfrapp

text: Alison Goldfrapp aloitti musiikkialalla 1990-luvulla, jolloin hän vieraili laulajana esimerkiksi Orbitalin ja Trickyn albumeilla. Todettuaan omaavansa yhtenevät musiikilliset kiinnostuksen kohteet, Gregory ja Goldfrapp perustivat duon. Nimeksi valittiin Alison Goldfrappin sukunimi.


title: Goldfrapp

text: Goldfrapp kiinnitettiin vuonna 1999 kuululle Mute Recordsille. Yhtyeen elokuvamainen ja unenomainen esikoisalbumi "Felt Mountain" (2000) sai loistavan vastaanoton erityisesti musiikkiarvostelijoilta ja oli ehdolla vuoden 2001 Mercury Music Prizen saajaksi.


title: Goldfrapp

text: Vuonna 2003 ilmestynyt ”Black Cherry” vei Goldfrappin musiikin esikoisalbumin rauhallisesta maalailusta groovaavampaan suuntaan, ja vuonna 2005 ilmestynyt "Supernature" jatkoi samojen teemojen kehittelyä. Albumilta "Felt MountainAlbumilta Black CherryAlbumilta SupernatureRemix albumilta We Are GlitterAlbumilta Seventh TreeAlbumilta Head FirstKokoelmalta The Singles


title: Omar al-Bashir

text: Omar Hasan Ahmad al-Bashir (, s. 1. tammikuuta 1944 Hosh Bonnaga) on Sudanin nykyinen presidentti. Vuonna 1989 prikaatikenraali al-Bashir kaappasi vallan demokraattisilla vaaleilla valitulta pääministeri Sadeq al-Mahdilta.


title: Omar al-Bashir

text: Omar al-Bashir syntyi vuonna 1944. Hän liittyi nuorena armeijaan ja nousi arvoasteikossa. Jom kippur -sodassa al-Bashir taisteli Egyptin puolella Israelia vastaan.


title: Omar al-Bashir

text: Sadiq al-Mahdin valtakauden aikana maan talous oli raunioina, eikä al-Mahdi kyennyt lopettamaan kuusi vuotta kestänyttä sisällissotaa, jonka hallituksen joukot olivat häviämässä ja joka oli aiheuttanut 250 000 ihmisen kuoleman nälänhädässä. Kesäkuussa 1989 al-Mahdi pidätytti 14 upseeria ja 50 siviiliä vallankaappauksen suunnittelusta ja yrityksestä nostaa entinen presidentti Gaafar al-Nimeiry maanpaosta takaisin valtaan. Bashir nousi 30. kesäkuuta 1989 vallankaappauksessa Kansallisen pelastuksen vallankumouksen neuvoston johtoon ja otti hoitaakseen valtionpäämiehen, pääministerin, puolustusministerin ja asevoimien komentajan tehtävät. Hän hajotti parlamentin ja julisti perustuslain pätemättömäksi. Maan presidentin aseman hän otti 16. lokakuuta 1993 hajottaessaan sotilasjuntan ja poliittiset puolueet ja hallitsi siitä lähtien maata käytännössä yksinvaltiaana.


title: Omar al-Bashir

text: Al-Bashir valittiin maan presidentiksi huhtikuussa 2006 järjestetyissä ensimmäisissä presidentinvaaleissa sitten vuoden 1986. Bashirin hallitus on tukenut islamistista aktiviteettia ympäri maailmaa. Se tuki Algerian sisällissotaan osallistuneita islamistiryhmiä. Khartoumista tuli islamistiryhmien turvapaikka ja avunantaja. Muun muassa Osama bin Laden asui Sudanissa 1991–1996. Vuonna 1996 YK asetti Sudanille pakotteita epäillystä osallistumisesta Egyptin presidentti Mubarakin salamurhayritykseen.


title: Omar al-Bashir

text: Bashir jatkoi 1983 alkanutta sisällissotaa maan etelänosan kapinallisia vastaan, mutta joutui taipumaan rauhantunnusteluihin kärsittyään tappioita Sudanin kansanvapautusarmeijalle (SPLA) vuonna 1997. 1990-luvun kuluessa myös maan länsi- ja itäosat alkoivat etääntyä keskushallituksesta. Läntisessä Darfurin maakunnassa on vuodesta 2003 ollut käynnissä uusi aseellinen konflikti, jossa on tapettu ehkä jopa 450 000 ja 2,5 miljoonaa ajettu kodeistaan.


title: Omar al-Bashir

text: Al-Bashir yhdysvaltalaisen Parade-aikakauslehden luettelossa maailman pahimmista diktaattoreista.


title: Omar al-Bashir

text: Vuonna 2008 kansainvälisen rikostuomioistuimen ICC:n syyttäjä Luis Moreno-Ocampo asetti Bashirin syytteeseen sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan Darfurin konfliktissa vuosina 2003–2008. Kansainvälinen rikosoikeustuomioistuin nosti tuolloin ensimmäisen kerran syytteen istuvaa valtionpäämiestä vastaan. Myöhemmin syytelistaan lisättiin syyte kansanmurhasta, joka kohdistui fur-, masalit- ja zaghawa-heimoihin. Etsintäkuulutuksesta huolimatta Bashiria ei ole luovutettu ICC:lle, vaikka hän on tehnyt joitakin valtiovierailuja etsintäkuulutuksen alaisena jopa ICC:n jäsenmaihin Tšadiin ja Keniaan.


title: Omar al-Bashir

text: Huhtikuussa 2010 Sudanissa järjestettiin maan ensimmäiset monipuoluevaalit. Suuri osa opposition ehdokkaista boikotoi vaaleja, joten Bashir voitti odotetusti presidentinvaalit. Yhdysvallat ja EU:n vaalitarkkailijat arvostelivat vaalijärjestelyjä.


title: Omar al-Bashir

text: Omar al-Bashirin yksityiselämästä tiedetään vain vähän. Hänellä ei ole lapsia, ja 50-vuotiaana hän nai toisen vaimonsa, Sudanissa sotasankarina pidetyn Ibrahim Shams al-Dinin lesken.


title: José Eduardo dos Santos

text: José Eduardo dos Santos (s. 28. elokuuta 1942 Luanda) on angolalainen poltiikko ja maan 2. presidentti, joka oli virassa 38 vuoden ajan. Hän seurasi virassa 10. syyskuuta 1979 maan ensimmäistä presidenttiä Agostinho Netoa. Hän on myös puolueensa MPLA:n (Movimento Popular de Libertação de Angola) johtaja. João Lourençosta tuli Angolan presidentti vuonna 2017.


title: José Eduardo dos Santos

text: Santosin vanhemmat ovat São Tomé ja Príncipestä Angolaan muuttaneita siirtolaisia. Hän on opiskellut petrokemiaa 1960–1970-lukujen vaihteessa Neuvostoliitossa ja valmistunut insinööriksi Bakun öljy- ja kemianinstituutista. Angolan presidentiksi Santos nousi syyskuussa 1979 maan ensimmäisen presidentin Agostinho Neton kuoleman jälkeen.


title: José Eduardo dos Santos

text: Presidenttinä Santos pyrki parantamaan maansa suhteita länsimaihin.


title: José Eduardo dos Santos

text: José Eduardo dos Santos on ollut naimisissa kolmasti ja hänellä on yhteensä seitsemän lasta. Santosin ensimmäinen vaimo oli venäläinen Tatiana Kukanova, jonka hän tapasi opiskeluaikoinaan. Heidän Bakussa syntynyt tyttärensä Isabel dos Santos on Afrikan rikkain nainen.


title: Germania Superior

text: Germania Superior () oli Rooman provinssi. Provinssin pääkaupunki oli Mainz ("Moguntiacum"). Germania Superior sai nimensä siitä, että se sijaitsi Reinin yläjuoksulla Germania Inferioriin nähden. Kaakossa provinssi rajoittui Raetiaan. Alueesta tuli osa Rooman valtakuntaa Julius Caesarin valloittaessa sen vuonna 58 eaa.


title: Germania Inferior

text: Germania Inferior () oli Rooman provinssi. Germania Inferior sai nimensä siitä, että se sijaitsi Reinin alajuoksulla Germania Superioriin nähden. Alueesta tuli osa Rooman valtakuntaa Julius Caesarin valloittaessa sen vuonna 58 eaa. Provinssin pääkaupunki oli Köln ("Colonia Claudia Agrippina"). Muita tärkeitä kaupunkeja olivat Castra Vetera ja Colonia Ulpia Traiana, kummatkin Xantenin lähellä, sekä "Ulpia Noviomagus Batavorum" (Nijmegen), "Trajectum ad Rhenum" (Utrecht), "Atuatuca Tungrorum" (Tongeren) ja "Bona" (Bonn).


title: Jääurheiluseura Haukat

text: Haukat on järvenpääläinen jääkiekkojoukkue. Haukat oli edustusjoukkueen ja Suomen jääkiekkoliiton virallinen edustusjoukkueen nimi. Joukkue pelasi yhteensä 12 kautta Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ja sinä aikana kokeiltiin muutama kausi pelata myös nimellä "KJT" (Keskiuudenmaan Juniorikiekkoilun Tuki), mutta se ei tuonut toivottua tulosta, joten kokeilun jälkeen palattiin jälleen nimeen "Haukat". Parhaimmaksi saavutukseksi jäi kaudella 1996–1997 selviytyminen SM-liigan karsintoihin KalPaa vastaan.


title: Jääurheiluseura Haukat

text:
Haukkojen edustustoiminta lakkautettiin Mestis-kauden 2005–2006 jälkeen, mutta kaudesta 2009–2010 lähtien seuralla on jälleen ollut edustusjoukkue jääkiekon II-divisioonassa nimellä Haukat, joka haluaa pitkällä työllä nousta taas parrasvaloihin. Seura nousi jääkiekon Suomi-sarjaan kaudeksi 2017–2018.
Seura on perustettu vuonna 1979. Kausi 2005–06 jäi edustusjoukkueen viimeiseksi Mestis-tasolla. Seura keskittyy jatkossa pääasiallisesti juniorityöhön ja Jääurheiluseura Hawks ry jääkiekon edustusjoukkueeseen.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Aleksandr Gennadijevitš Mogilnyi (, s. 18. helmikuuta 1969 Habarovsk, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitahyökkääjä. Mogilnyi pelasi NHL-urallaan 990 runkosarjaottelua, ja teki yhteensä 1 032 tehopistettä. Hän voitti Stanley Cupin vuonna 2000, olympiakultaa vuonna 1988 ja maailmanmestaruuden vuonna 1989.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Mogilnyi oli ensimmäinen NHL:ään loikannut neuvostopelaaja. Hän edusti Neuvostoliittoa kaksissa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa: vuonna 1988, jolloin sai kisojen parhaan hyökkääjän palkinnon, ja vuonna 1989, jolloin Neuvostoliitto voitti nuorten MM-kultaa. Hän pelasi myös Calgaryn talviolympialaisissa vuonna 1988 ja aikuisten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1989. Neuvostoliitto voitti kultaa kummassakin turnauksessa. Toukokuussa 1989, aikuisten maailmanmestaruuskilpailujen päätyttyä, Mogilnyi lensi salaa Buffalo Sabresin edustajien kanssa Ruotsista Yhdysvaltoihin. Seura oli varannut hänet NHL:ään viidennellä kierroksella. Neuvostoliitossa pelatessaan hänen ketjukavereitaan olivat Pavel Bure ja Sergei Fjodorov, jotka hekin siirtyivät myöhemmin Pohjois-Amerikkaan.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Mogilnyi pelasi NHL:ssä neljässä seurassa: Buffalo Sabresissä, Vancouver Canucksissa, New Jersey Devilsissä ja Toronto Maple Leafsissä. Ensimmäiset kuusi kauttaan (1989–1995) hän pelasi Buffalossa, jossa muodosti tehokkaan hyökkäyskaksikon yhdessä Pat LaFontainen kanssa. Pisteiden valossa parhaalla kaudellaan, 1992–1993, hän teki 77 runkosarjaottelussa 76 maalia ja 51 syöttöpistettä, yhteensä 127 tehopistettä, ja oli yhdessä Winnipeg Jetsin Teemu Selänteen kanssa NHL:n paras maalintekijä. 76 maalista runkosarjassa muodostui Buffalon seuraennätys. Tämän jälkeen yksikään pelaaja koko liigassa ei ole kyennyt rikkomaan 70 maalin rajaa. Mogilnyi nimettiin kauden päätteeksi . Hän oli kaudella 1994–1995 Buffalon eniten pisteitä tehnyt pelaaja, ja teki toiseksi eniten pisteitä kausilla 1992–1993 ja 1993–1994. Hän toimi kaudella 1993–1994 Buffalon väliaikaisena kapteenina Pat LaFontainen ollessa sivussa loukkaantumisen vuoksi. Mogilnyi oli näin ensimmäinen venäläinen NHL-joukkueen kapteeni.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Heinäkuussa 1995 Buffalo myi Mogilnyin sekä viidennen kierroksen varausvuoron Vancouver Canucksiin, joka antoi vaihdossa Michael Pecan, Mike Wilsonin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron. Hän pelasi Vancouverissa neljä täyttä kautta ja suuren osan viidennestä. Hän oli joukkueen paras pistemies kausina 1995–1996 ja 1996–1997. Näistä ensimmäisellä hän teki 79 runkosarjaottelussa uransa toiseksi parhaat pisteet, 107 tehopistettä, 55 maalia ja 52 syöttöpistettä, ja sijoittui NHL:n maalipörssin kolmanneksi. Hänet nimettiin kauden jälkeen toisen kerran urallaan NHL:n toiseen tähdistökentälliseen. Syksyllä 1996 Mogilnyi pelasi Venäjän maajoukkueessa Jääkiekon maailmancupissa.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Vancouver myi Mogilnyin maaliskuussa 2000 New Jersey Devilsiin, josta se sai vaihdossa Brendan Morrisonin ja Denis Pedersonin. New Jersey voitti kauden päätteeksi kesäkuussa 2000 Stanley Cupin. New Jersey voitti loppuottelusarjassa Dallas Starsin otteluvoitoin 4–2. Mogilnyistä tuli Stanley Cup -voiton myötä niin sanotun kolmen kullan klubin jäsen, eli pelaaja, joka on voittanut urallaan jääkiekon maailmanmestaruuden, olympiakultaa ja Stanley Cupin. Hän pelasi New Jerseyssä vielä kauden 2000–2001, jolla oli runkosarjassa joukkueen paras maalintekijä. New Jersey eteni Stanley Cup -finaaleihin myös vuonna 2001, mutta tuolla kertaa Colorado Avalanche voitti ottelusarjan 4–3.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Heinäkuussa 2001 Mogilnyi siirtyi vapaana agenttina Toronto Maple Leafsiin, jossa pelasi kolme kautta. Toisella Toronto-kaudellaan (2002–2003) hän teki 79 tehopistettä ja oli Toronton paras pistemies. Kauden päätteeksi hän sai Lady Byng Memorial Trophyn NHL:n herrasmiespelaajana. Viimeisellä Toronto-kaudellaan (2003–2004) hän kärsi lonkkavammasta ja oli sivussa suurimman osan kaudesta. Työsulun peruuttamalla kaudella Mogilnyi ei pelannut missään joukkueessa. Elokuussa 2005 hän teki New Jersey Devilsin kanssa kaksivuotisen pelaajasopimuksen. Tammikuussa 2006, kesken kauden 2005–2006, New Jersey lähetti hänet ensimmäistä kertaa urallaan farmijoukkueeseen, AHL:n Albany River Ratsiin, sillä New Jersey tarvitsi tilaa palkkakattoonsa Patrik Eliášin palatessa joukkueen kokoonpanoon. Mogilnyi pelasi AHL:ssä loppukauden aikana 19 ottelua.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Mogilnyi joutui lopettamaan uransa lopulta vanhan lonkkavamman vuoksi. Hänen viimeiseksi NHL-ottelukseen jäi 31. joulukuuta 2005 pelattu ottelu New Jerseyn ja Toronton välillä.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Mogilnyi pelasi NHL-urallaan 990 runkosarjaottelua, joissa teki yhteensä 1 032 tehopistettä, 473 maalia ja 559 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hän pelasi 124, joissa teki 86 tehopistettä, 39 maalia ja 47 syöttöpistettä. Hän on toiseksi eniten pisteitä NHL-urallaan tehnyt venäläispelaaja Sergei Fjodorovin jälkeen. Mogilnyi valittiin urallaan kahdesti NHL:n toiseen tähdistökentälliseen, vuosina 1993 ja 1996, ja hän pelasi neljänä vuonna ssa, vuosina 1992, 1993, 1994 ja 1996. Hänet valittiin myös vuoden 2001 tähdistöotteluun, muttei pystynyt tuolloin pelaamaan loukkaantumisen vuoksi.


title: Aleksandr Mogilnyi

text: Pelaajauran jälkeen Mogilinyi on toiminut vuosina 2008–2010 KHL-seura Amur Habarovskin neuvonantajana ja vuodesta 2013 samassa liigassa pelaavan Admiral Vladivostokin puheenjohtajana.


title: Delft

text: Delft on kaupunki, joka sijaitsee Rotterdamin ja Haagin välissä Alankomaissa. Vuoden 2016 alussa siellä arvioitiin olevan 101 000 asukasta.


title: Delft

text: Delft perustettin vuonna 1075 ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1246 nimellä "Nieuwe Delft" (suom. ”Uusi Delft”). Kun Hollannin Itä-Intian kauppakomppania perustettiin vuonna 1602, yksi sen kuudesta kamarista sijoitettiin Delftiin, millä tuli olemaan suurta merkitystä kaupungin kehitykselle.


title: Delft

text: Vuonna 1654 Delftin ruutitehdas räjähti.


title: Delft

text: Delft on maailmankuulu käsinmaalatusta ”Delftin sinisestä” keramiikasta ("Delfts blauw") ja 1600-luvulla eläneestä taiteilijamestari Johannes Vermeeristä. Tiedemies Antoni van Leeuwenhoek, joka löysi bakteerit, syntyi Delftissä.


title: Delft

text: Delftin yliopisto on perustettu vuonna 1842.


title: Aegyptus

text: Aegyptus oli Rooman provinssi. Se käsitti nykyisen Egyptin, Siinaita lukuun ottamatta. Egypti joutui Rooman vallan alle vuonna 30 eaa. ja se pysyi osana Rooman valtakuntaa aina muslimien valloituksin asti vuonna 641.


title: Aegyptus

text: Ptolemaioksen hallitsijasuvun jäsenet hallitsivat Egyptiä aina vuoteen 30 eaa. saakka. Tällöin roomalainen kenraali Octavianus valtasi Egyptin ja syrjäytti Ptolemaios- sukuisen kuningatar Kleopatra VII:n. Roomalaiset tekivät Egyptistä provinssin nimeltä "Aegyptus". Egypti oli alistettu suoraan keisarin hallintaan, ja maata hallitsi keisarin valitsema prefekti. Tulot menivät keisarin kassaan ja senaattorisäätyisiltä oli kielletty astumasta jalallaankaan Egyptiin. Egyptin tärkein tehtävä oli kuitenkin tuottaa viljaa Rooman valtakunnalle ja erityisesti pääkaupungin Rooman viljahuolto oli lähes täysin egyptiläisen vehnän varassa. Egyptin hallintoa ei muutettu suuremmin Ptolemaiosten aikaan verrattuna ja kreikkalaisia nimitettiin jatkossakin korkeimpiin virkoihin.


title: Aegyptus

text: Ensimmäinen roomalainen prefekti Gaius Cornelius Gallus sai Ylä-Egyptin Rooman valtaan. Toinen prefekti Aelius Gallus yritti vallata Arabian, mutta epäonnistui. Kolmas prefekti Gaius Petronius puolestaan antoi kunnostaa kastelukanavat ja elvytti näin maanviljelyä.


title: Aegyptus

text: Keisari Neron hallituskaudesta eteenpäin Egypti sai kokea vuosisadan kestävän nousukauden, mutta Marcus Aureliuksen aikana korkea verotus sai egyptiläiset kapinoimaan. Vuonna 175 Avidius Cassius julistautui vastakeisariksi Egyptissä, mutta hänet syrjäytettiin kun kuultiin Marcus Aureliuksen olevan matkalla häntä kukistamaan. Vuonna 193 Pescennius Niger julistautui keisariksi Syyriassa ja sai Egyptin pian valtaansa, mutta Septimius Severus kukisti hänet pian. Caracalla antoi egyptiläisille, kuten muillekin valtakunnan vapaasyntyisille asukkaille, Rooman kansalaisoikeudet vuonna 212.


title: Aegyptus

text: Suurimpia muutoksia Egyptissä roomalaiskaudella oli kristinuskon saapuminen maahan 100-luvulla. Ajoittaisista vainoista huolimatta kristinusko levisi aluksi Aleksandrian juutalaisten keskuudesta kreikkalaisille ja heidän kauttaan egyptiläisille. Vuoden 200 tienoilla Aleksandriasta oli tullut yksi kristinuskon tärkeimmistä paikoista ja teologian keskus; tärkeitä hahmoja tässä olivat mm. Origenes, Klemens Aleksandrialainen sekä Athanasios Suuri.


title: Aegyptus

text: Vuonna 312 Konstantinus Suuri julisti kristinuskon yhdeksi valtion hyväksymistä uskonnoista. 300-luvulla Egyptissä levisi areiolaisuudeksi tunnettu kristinuskon suuntaus, joka kiellettiin Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa vuonna 325. Tämä johti mellakoihin ja kapinoihin Egyptissä.


title: Francesco Toldo

text: Francesco Toldo (s. 2. joulukuuta 1971 Padova, Italia) on italialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hänet muistetaan parhaiten vuoden 2000 EM-kilpailuista, jolloin hän oli Italian sankari Alankomaita vastaan pelatussa välieräottelussa, torjuessaan ottelun ja rangaistuspotkukilpailun aikana neljä Hollannin rangaistuspotkua.


title: Francesco Toldo

text: Toldo teki Serie A -debyyttinsä 12. syyskuuta Cagliaria vastaan vuonna 1994 ACF Fiorentinan paidassa. Hän pelasi joukkueessa vuosina 1993–2001, jonka aikana Toldo nousi vuoden 2000 EM-kisojen aikana halutuimpiin maalivahteihin ja hänet valittiinkin samana vuonna Serie A:n parhaaksi maalivahdiksi. EM-kisojen jälkeen siirtomarkkinoilla nousi useita huhuja Toldon uudesta seurasta ja muun muassa FC Barcelona oli kiinnostunut ostamaan hänet. Toldo pelasi kuitenkin vielä yhden kauden Fiorentinassa ja voitti joukkueensa kanssa vielä Italian cupin. Vuonna 2001 hän lopulta siirtyi pois Fiorentinasta Interiin, jonka kanssa Toldo teki sopimuksen vuoteen 2006 asti. Hän pelasi neljä kautta ykkösmaalivahtina kunnes vuonna 2005 joukkueeseen saapunut brasilialainen Júlio César syrjäytti Toldon ykkösmaalivahdin roolista. Hän pelasikin kaudella 2005–2006 vain kahdeksan ottelua. Huolimatta varamaalivahdin roolista Toldo voitti ensimmäisen Scudettonsa Interissä kaudella 2005–2006 ja jatkoi sopimustaan 30. kesäkuuta 2009 asti. Voitettuaan Interin paidassa jo neljännen Scudettonsa hän päätti kuitenkin jo maaliskuussa 2009 jatkaa sopimustaan Interin kanssa aina vuoteen 2011 asti.


title: Francesco Toldo

text: Kauden 2009–2010 päätyttyä Interin triplamestaruuteen, joukkueen voitettua Serie A:n, Italian cupin ja Mestarien liigan ilmoitti Toldo kesäkuussa 2010 päättävänsä pelaajauransa.


title: Keskinen Afrikka

text: Keskinen Afrikka on maantieteellinen alue Afrikan keskiosissa. Se koostuu seuraavista valtioista:Lisäksi Angolaa, Kamerunia, Päiväntasaajan Guineaa, Gabonia, Kongon tasavaltaa, Malawia ja Sambiaa pidetään joskus Keskisen Afrikan osina.


title: Keskinen Afrikka

text: Keski-Afrikka rajoittuu pohjoisessa Saharaan. Keski-Afrikassa virtaa Kongo-joki sivujokineen, joihin kuuluu muun muassa Ubangi.


title: Kongon kieli

text: Kongo eli kikongo on joukko keskenään läheistä sukua olevia bantukieliä, joita puhutaan Kongon demokraattisessa tasavallassa, Kongon tasavallassa ja Angolassa Atlantin rannikolla ja Kongo-joen varrella.


title: Kongon kieli

text: Kongoa puhuu äidinkielenään noin 12 miljoonaa ihmistä ja toisena kielenään noin kaksi miljoonaa. Kongon puhujat jakaantuvat valtioiden kesken seuraavasti


title: Kongon kieli

text: Kongon kielirypäs koostuu useasta toisilleen läheistä sukua olevasta kielestä, jotka eivät ole täysin ymmärrettäviä keskenään.Ennen eurooppalaisten tuloa kongon kieli oli Kongon kuningaskunnan kieli, Kongo-joen pohjoispuolella. Muiden heimojen kanssa käytyjen voittoisien sotien seurauksena kuningaskunta laajeni ja sen keskus siirtyi Kongo-joen eteläpuolelle Mbanza Kongon kaupunkiin, joka sijaitsee nykyisen Angolan alueella. On esitetty, että nykyäänkin tällä alueella välikielenä toimiva kituba sai alkunsa Kongon kuningaskunnan kasvun aikoihin palvellakseen heimojen välistä kanssakäymistä.


title: Kongon kieli

text: Eurooppalaisten ensimmäinen kontakti kongon kielen kanssa tapahtui 1480-luvulla portugalilaisten tutkimusmatkojen ja lähetyssaarnaajien myötä. Aluksi kontaktit olivat ystävällismielisiä ja Kongon seisemäs kuningas, Nzinga Bemba, kääntyi kristinuskoon ja otti hallitsijanimen Afonso I. Amerikan löytymisen jälkeen eurooppalaiset alkoivat hankkia afrikkalaisia orjiksi uudelle mantereelle myös Kongosta, minkä seurauksena Kongon kuningaskunta ajautui tuhon partaalle 1500-luvun puolivälissä. 1665 Kongo jaettiin Portugalin, Belgian ja Ranskan kesken, jonka seurauksena keinotekoiset valtioiden väliset rajat erottavat kongon kielen puhujia toisistaan nykyäänkin.


title: Kongon kieli

text: Ensimmäinen kongon kielen sanakirjan (1652), kieliopin (1659) ja katekismuksen (1659) kirjoitti äidin puolelta kongolainen ja isän puolelta portugalilainen Francesco da Sao Salvador.


title: Länsi-Afrikka

text: Länsi-Afrikka on Afrikan läntiset osat käsittävä maantieteellinen alue. Siihen kuuluvat ensisijaisesti seuraavat valtiot:Joskus Länsi-Afrikkaan sisällytetään myös seuraavat valtiot:


title: Länsi-Afrikka

text: Länsi-Afrikka rajoittuu lännessä ja etelässä Atlantin valtamereen. Länsi-Afrikasta pohjoiseen sijaitsee Sahara, joka tosin on osittain muutamien Länsi-Afrikan valtioiden alueella. Sahel sijaitsee Länsi-Afrikan pohjoisosissa.


title: Länsi-Afrikka

text: Merkittävimmät levottomuudet Länsi-Afrikassa ovat olleet Sierra Leonen ja Liberian sisällissodat 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa, jotka ajoivat satojatuhansia pakolaisiksi.


title: Afrikan sarvi

text: Afrikan sarvi on alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat. Termillä viitataan alueeseen, joka käsittää Somalian, Djiboutin, Etiopian ja Eritrean valtiot. Poliittisena kokonaisuutena alueeseen luetaan tämän lisäksi vielä Sudan, Etelä-Sudan, Kenia, ja Uganda. Alueen pinta-ala on 2 000 000 neliökilometriä ja siellä asuu noin 100 miljoonaa ihmistä (Etiopia: 85 milj., Somalia: 9,3 milj., Eritrea: 5,2 milj., ja Djibouti: 0,86 milj.)


title: Afrikan sarvi

text: Afrikan sarvessa elävät etniset ryhmät liittyvät läheisemmin arabeihin kuin muihin afrikkalaisiin. Suurimpiin etnisiin ryhmiin kuuluvat muun muassa afarit, oromot ja somalit. Alueen talous perustuu vain muutamiin tuotteisiin: puuvillaan, kahviin ja banaaneihin.


title: Tšadjärvi

text: Tšadjärvi () on järvi Länsi-Afrikassa. Se sijaitsee neljän valtion (Tšad, Kamerun, Niger ja Nigeria) alueella. Järvi on keskisyvyydeltään puolitoista metriä syvä ja syvimmältä kohdaltaan noin seitsemän metriä syvä. Se saa suurimman osan vedestään etelästä virtaavista Chari- ja Logonejoista.


title: Tšadjärvi

text: Tšadjärvi kuivui voimakkaasti 1960-luvulta 1980-luvulle. Järven pinta-ala oli vuonna 2006 laskenut 40 000 neliökilometristä vähän yli 1 300 neliökilometriin, ja sen vesimäärä oli pudonnut alle viidesosaan. Kutistumisen syynä ovat olleet ilmastonmuutos ja keinokastelu. Etenkin vuodesta 2004 lähtien järven vesimäärä on jälleen kasvanut sademäärien lisääntyessä.


title: Mathieu Kérékou

text: (Ahmed) Mathieu Kérékou (2. syyskuuta 1933 Kouarfa, Ranskan Dahomey – 14. lokakuuta 2015) oli Beninin presidentti, joka hallitsi maata lähes kolmenkymmenen vuoden ajan.


title: Mathieu Kérékou

text: Silloinen majuri Kérékou tuli valtaan 26. lokakuuta 1972 sotilasvallankaappauksessa. Hän nimitti itsensä presidentiksi. Marraskuussa 1974 hän kansallisti maan petrokemiallisen teollisuuden ja julisti maan olevan marxilais-leniniläinen valtio.


title: Mathieu Kérékou

text: Kérékou muutti maansa nimen Dahomeysta Beniniksi 1. joulukuuta 1975. 28. syyskuuta 1980 hän kääntyi islamin uskoon ja muutti etunimensä Ahmediksi, mutta alkoi myöhemmin käyttää Mathieuta uudelleen ja kääntyi takaisin kristityksi.


title: Mathieu Kérékou

text: Kérékousta tuli ensimmäinen afrikkalainen diktaattori, joka salli demokratisoinnin maassaan ja vuonna 1990 hänen puolueensa Parti de la révolution populaire du Bénin (PRPB) hylkäsi marxismin. Vuoden 1991 monipuoluevaaleissa Kérékou hävisi entiselle pääministerille Nicéphore Soglolle. Kérékou sai vain 32 prosenttia äänistä – yli puolet vähemmän kuin Soglo. Vuoden 1996 vaaleissa Kérékou voitti Soglon ja palasi valtaan ja tuli valituksi uudelle viisivuotiskaudelle maaliskuussa 2001. Myöhemmin on ilmennyt, että yhdysvaltalainen Titan-yhtiö rahoitti hänen uudelleenvalintaansa 1996, seikka joka on herättänyt kysymyksiä hänen vaalikampanjansa rehellisyydestä.


title: Mathieu Kérékou

text: Kérékoun toisella presidenttiysjaksolla hänen hallituksensa noudatti liberaalia talouspolitiikkaa. Benin otti myös osaa kansainvälisiin rauhanturvaoperaatioihin muissa Afrikan valtioissa. Beninin perustuslaki esti Kérékoun valitsemisen uudelleen vuonna 2006, koska hän oli yli 70-vuotias. Hänen seuraajakseen valittiin Yayi Boni.


title: Sahel

text: Sahel on pääosin savannista koostuva alue Afrikan pohjoisosissa, Saharan eteläpuolella. Alue ulottuu Atlantin valtamereltä Afrikan sarveen saakka. Suunnilleen samasta alueesta on vanhastaan käytetty myös nimitystä Sudan. Sahelilla kokonaan tai osittain sijaitsevia maita ovat Senegal, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Pohjois-Nigeria, Tšad, pohjoinen Keski-Afrikan tasavalta, Sudan, Etiopia, Eritrea ja Djibouti.


title: Sahel

text: Sahel kokee ajoittain pitkiä kuivia kausia, jolloin se aavikoituu. Aavikko laajeni 1970- ja 1980-lukujen kuivuuden aikana, mutta sen jälkeen Sahel jälleen vihertyi. Vuonna 2010 Sahel kärsi jälleen kovasta kuivuudesta, joka aiheutti nälänhädän. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin mukaan ei ole vielä selvää, miten ilmastonmuutos vaikuttaa alueen sademäärään.


title: Sahel

text: Kuivuuden aikana nälänhätä tappaa alueella miljoonia ihmisiä ja vielä useammat kärsivät janosta ja nälästä.


title: Sahel

text: Sahelin alueella harjoitetaan maanviljelyä ja karjanhoitoa. Luonnon omat kuivuuden vaihtelut aiheuttavat nälänhätiä Sahelilla, ja ihminen toiminnallaan edistää tätä. Viljely tuhoaa hiekan leviämisen estävän kasvillisuuden ja karja syö hiekkaa sitovia kasveja toisilla alueilla. Puita hakataan polttopuiksi ja rakennuspuuksi. Karjan määrä on kasvanut väkiluvun kasvaessa. Näin ihminen tuhoaa omia elinolojaan Sahelissa. Perussyy on liikakansoitus.


title: Sahel

text:
Sahelin vyöhykkeen leveys on noin 400 kilometriä ja se sijaitsee 10–20 leveysasteiden välissä. Osa Sahelin aavikoitumisesta liittynee Saharan alueen luontaiseen kuivumiseen, joka alkoi 10 000 vuotta sitten. Sahelissa on talvella hyvin trooppinen noin 25 asteen keskilämpötila ja sataa harvoin. Kesällä on kuumempaa ja sataa 10–250 mm.
Sahelin alueella sataa keskimäärin 75–450 (toinen arvio 100–600) mm vuodessa, mutta sademäärä saattaa jollakin alueella vaihdella 200–2 500 mm/v. Sahelin pohjoisosa on kuivaa puoliaavikkoa ja eteläosa akasioita ja piikkipensaita kasvavaa savannia. Puoliaavikolla sataa 100–200 mm, tyypillisessä Sahelissa 200–400 mm ja Sudanin alueen Etelä-Sahelissa 400–600 mm.


title: Sahel

text: Sahelin kuivuudet ja kasvanut Atlantin hurrikaani-aktiivisuus näyttävät liittyvän toisiinsa. Kaksi peräkkäistä kuivaa kesää aiheuttaa laajan nälänhädän. Sahelin alueen maaperä on niukkaravinteista, siellä on happamassa maaperässä liikaa alumiinia ja liian vähän typpeä ja fosforia.


title: Sahel

text: Sahelin alue on aavikoitunut viime vuosisatojen aikana. Alueen suokosteikot ovat tuhoutuneet, jo 1600-luvulla hiekka peitti monia kyliä. Mauritanian trooppiset metsät ovat enää historiaa. 1910–1918 sattuneen kuivuuden jälkeen Ranskan viranomaiset varoittivat aavikoitumisesta, mutta sitä ei otettu vakavasti ennen vuosien 1968–1973 suurta kuivuutta, joka nosti Sahelin aavikoitumisen laajempaan tietoisuuteen.


title: Sahel

text: Maa kuivuu veden vähetessä, mikä tappaa viljan ja muut viljelykasvit. Ihmiset kulottavat (polttavat) puu- ja pensassavannin kaskiviljelyä varten. Väestön kasvaessa ihmiset ovat ottaneet käyttöönsä aiemmin huonoina pidettyjä maita. Noin vuonna 1977 Sahara laajeni Sahelissa 21 miljoonaa hehtaaria vuodessa ja 1980 Mauritaniassa Sahara levisi etelään kuuden kilometrin vuosivauhtia. Sahelista on aavikoitunut jo 80 %. Vuonna 1990 Sahelin puista kuoli 3 %, ja uutta metsää istutettiin vain 1 %:n verran. Sahelin aavikoitumista pyritään estämään muun muassa puuistutuksilla, mutta projektit eivät toimi täydellä teholla erityisesti varojen puutteen takia, eivätkä luultavasti nykyisellään vielä pysäytä Sahelin aavikoitumista.


title: Sahel

text: Satelliittikuvat osoittavat Sahelin alkaneen viheriöityä 1980-luvulta lähtien kuivuuden hellittäessä. Paikalliset viljelijät ovat oma-aloitteisesti istuttaneet perinteisillä menetelmillä miljoonia puita, joiden luomat mikroilmastot sitovat vettä, parantavat satoja ja tuottavat hedelmiä, rehua karjalle ja polttopuuta. Väestönkasvusta huolimatta alueella ei ole koettu nälänhätää. Sahelin vihertämisen on arveltu myös vaikuttavan sademäärien kasvuun ja synnyttävän positiivisen palautekytkennän.


title: Soukous

text: Soukous on Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa 1900-luvun alussa syntynyt afrikkalaisen musiikin tyylilaji. Se tunnetaan myös nimillä "lingala" ja "congo". Soukousia esitetään kitarasta, likembestä ja afrikkalaisista lyömäsoittimista koostuvilla yhtyeillä. Soukous-muusikoita ovat muun muassa Koffi Olomide, Papa Wemba, Pepe Kalle ja Diblo Dibala.


title: Soukous

text: 1960-luvulta lähtien soukousiin on tullut vaikutteita rumbasta.


title: OHL

text:
OHL eli Ontario Hockey League on yksi Pohjois-Amerikan kolmesta pääjunioriliigasta, jotka yhdessä muodostavat Canadian Hockey Leaguen.
Muut kaksi ovat WHL ja LHJMQ. OHL on tarkoitettu 15–20-vuotiaille pelaajille. Suurin osa joukkueista pitää majaansa Ontariossa Kanadassa, mutta mukana on myös joukkueita Yhdysvaltojen puolelta Pennsylvaniasta ja Michiganista. Kaudella 2006–2007 OHL:n tähdistöottelu pelattiin ensimmäistä kertaa Kanadan ulkopuolella Saginaw'ssa Michiganissa. Liigan toistaiseksi menestynein joukkue on Oshawa Generals, joka on voittanut 12 OHL-mestaruutta.


title: OHL

text: Liigassa on 20 joukkuetta, jotka pelaavat itäisessä ja läntisessä konferenssissa, joissa molemmissa on kaksi viiden joukkueen divisioonaa.


title: OHL

text: Sarjan mestaruuspalkinto on J. Ross Robertson Cup. OHL:n voittaja osallistuu myös Memorial Cupiin.


title: Mbira

text: Mbira eli likembe on itäafrikkalainen idiofoneihin kuuluva soitin, eräänlainen sormipiano, joka muodostuu puisesta laudasta, jossa on metalliset koskettimet. Tarkempi nimitys on peukalopiano, koska sitä soitetaan peukaloilla kuten kännykkään kirjoitettaessa. Mbiralla soitettavaa musiikkia säestetään useimmiten hosho-nimisellä lyömäsoittimella.


title: Mbira

text: Zimbabwessa käytettävää mbiraa kutsutaan nimillä "mbira dzavadzimu" tai "sanza". Soitin on tunnettu Zimbabwessa yli tuhat vuotta ja sitä on käytetty muun muassa uskonnollisissa rituaaleissa.


title: Triangeli

text: Triangeli, vanhalta nimeltään pimpparauta on kolmionmuotoinen, metallinen, idiofoneihin kuuluva lyömäsoitin. Triangeli on pienimpiä sinfoniaorkesterissa käytettäviä soittimia.


title: Triangeli

text: Se on tehty tasasivuisen kolmion muotoon taivutetusta terästangosta, jonka tangon päät lähes kohtaavat. Yleensä se kiinnitetään ohuella narulla tai renkaalla telineeseen roikkumaan. Soitettaessa triangelia lyödään kevyesti teräksisellä puikolla. Tällöin koko soittimen runko pääsee värähtelemään. Triangelista lähtee heleä ääni. Vaikkei se ole kovin voimakas, triangelin enharmonisten yläsävelten johdosta sen sävelkorkeuden (pitch) voi kuulla koko sinfoniaorkesterinkin yli.


title: Triangeli

text: Historiallisesti triangelia pidetään egyptiläisen sistrumin perillisenä; sistrumia käytettiin Haithorin ja Isiksen palvomisessa ja pahojen henkien poishäätämisessä. Euroopassa triangelia tiedetään käytetyn jo ainakin keskiaikana (1300-lukuun mennessä) uskonnollisissa tarkoituksissa ja tanssimusiikissa. Pohjois-Euroopassa käytettiin kooltaan nykyisiä suurempia puolisuunnikkaita, joiden alasivulla roikkui irtonaisia renkaita tai pieniä lautasia (jingles). Ennen vuotta 1660 oli usein käytössä kolme kooltaan erikokoista soitinta, mutta tämän jälkeen niitä saattoi olla käytössä viisikin. 1800-lukuun mennessä rengasmaiset soitimet katosivat tyystin. Italiassa ja Baijerissa suosittiin jalustimen muotoisia katkaistuja renkaita.


title: Triangeli

text:
Soitin oli käytössä ensin kansan parissa. Taidemusiikissa soitin on esillä vuodesta 1710 lähtien, jolloin Hampurin ooppera käytti sitä. Seitsemän vuotta myöhemmin myös Dresdenin ooppera otti soittimen käyttöönsä. Molemmissa oopperoissa instrumenttia käytettiin todennäköisesti kansantanssin säestämisessä. Soittimen maine oli pitkään alhainen ja sitä pidettiin kerjäläisten, kodittomien ja romaanien soittimena. Esimerkiksi Stuttgartissa koronetin soittajia jopa kiellettiin 1700-luvulla soittamasta tätä "mitätöntä soitinta". Soitin vakiintui 1700-luvulla käyttöön ottomaanien sotilasmusiikkiyhtyeiden kokoonpanoissa.
Orkesteriteoksissa soitin esiintyy 1700-luvun puolivälistä alkaen. Soitin on mukana Johann Friedrich Faschin (1688–1758) noin vuonna 1750 säveltämän teoksen johdannossa (overture). Muun muassa Wolfgang Amadeus Mozart (teoksessa "Die Entfürung aus das Serail", 1782) , Joseph Haydn (teoksessa Sotilassinfonia, 1794), Ludwig van Beethoven (9. sinfonia, 1823) sekä Johannes Brahms käyttivät sitä teoksissaan. 1800-luvun puolivälissä triangeli nousi muiden orkesterisoittimien joukkoon, kun Franz Liszt käytti sitä sooloinstrumenttina 1. pianokonsertossaan (Es) (1853). Sittemmin esimerkiksi Edward Elgar käytti triangelia 11. Enigma-muunnelmassaan (1899) kuvaamaan bulldogkoira Danin kaulapannasta syntyvää ääntä koiran ravistellessa itseään.


title: Triangeli

text: Lisäksi soitinta on käytetty latinalaisamerikkalaisessa musiikissa.


title: Erittäin korkean lämpötilan reaktori

text: Erittäin korkean lämpötilan reaktori eli VHTR () tai korkean lämpötilan kaasujäähdytteinen reaktori () on neljännen sukupolven ydinreaktori, joka on tarkoitettu vedyn tuottamiseen vetytaloutta tai metanolitaloutta varten. Yhtään erittäin korkean lämpötilan reaktoria ei ole vielä rakennettu, mutta koereaktori olisi haluttaessa mahdollista rakentaa jo nykyteknologialla.


title: Erittäin korkean lämpötilan reaktori

text: VHTR-reaktorin haittapuoli on se, että se ei ole ydinpolttoainetta taloudellisesti käyttävä hyötöreaktori, mutta tätä haittaa voidaan lievittää käyttämällä erittäin korkean lämpötilan reaktoreiden jätteitä hyötöreaktoreiden polttoaineena. Lisäksi VHTR tulee nimensä mukaisesti erittäin kuumaksi, normaalissa käytössä noin 1000 celsiusta, poikkeustilanteessa jopa 1800 celsiusta, joten se vaatii erittäin kestäviä materiaaleja. Tähän tavoitteeseen ollaan ajateltu päästävän kapseloimalla ydinpolttoaine grafiittisten polttoainejyvien sisälle.


title: Marakassi

text: Marakassi tai marakas (< port. "maracá" < tupi "maraká"), tavallisesti marakassit on idiofoneihin kuuluva lyömäsoitin, joita soitetaan yleensä kahta kerrallaan. Marakassi valmistetaan useimmiten kuivatuista kalebassinkuorista, mutta se voidaan tehdä myös nahasta, puusta tai muovista.


title: Marakassi

text: Marakassi on latinalaisamerikkalaista alkuperää. Marakasseja käytetään erityisesti kolumbialaisessa, venezuelalaisessa ja brasilialaisessa kansanmusiikissa. Joskus niitä käytetään myös klassisessa ja popmusiikissa. Rockmusiikissa marakasseja on käyttänyt muun muassa Bo Diddley.


title: Vibrafoni

text: Vibrafoni on useimmiten jazzissa käytettävä ksylofonia muistuttava lyömäsoitin. Sen ääniala on yleensä kolme oktaavia, mutta myös suurempia, neljä oktaavia kattavia vibrafoneja on valmistettu. Vibrafoni keksittiin Yhdysvalloissa vuonna 1921. Vaikka sitä käytettiin alun perin nimenomaan jazzissa, nykyään sitä käytetään toisinaan myös muussa populaarimusiikissa ja klassisessa musiikissa. Vibrafonia soittavaa henkilöä kutsutaan vibrafonistiksi.


title: Vibrafoni

text: Toisin kuin soitinsukulaisissaan marimbassa ja ksylofonissa, on vibrafonissa metalliset kielet ja pedaalijärjestelmä, joka toimii samalla periaatteella kuin esimerkiksi pianossa. Vibrafonin nimi tulee soittimen moottorista, joka synnyttää vibrafonin äänen värähtelyn, vibraton. Moottori pyörittää kielten ja putkiresonaattorien väliin asetettuja läppiä, mikä synnyttää äänen värähtelyn.


title: Pierre Boulez

text: Pierre Boulez /pjɛʀ bu'lɛz/ (26. maaliskuuta 1925 Montbrison – 5. tammikuuta 2016 Baden-Baden) oli ranskalainen taidemusiikin säveltäjä ja kapellimestari. Häntä pidetään yhtenä suurista säveltäjä-kapellimestareista.


title: Pierre Boulez

text: Boulez opiskeli matematiikkaa Lyonissa ennen kuin ryhtyi opiskelemaan musiikkia Pariisin konservatoriossa Olivier Messiaenin johdolla. Orkesterinjohtamisen oopperassa Boulez aloitti 1948. Boulez sai uransa aikana vaikutteita muun muassa atonaalisesta ja aleatorisesta musiikista, ja hän keskittyi enimmäkseen soitinmusiikkiin. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Pli selon pli", "Memoriale à Bruno Maderna", kolme pianosonaattia sekä monessa vaiheessa sävelletty "Répons".


title: Pierre Boulez

text: Boulez johti Alban Bergin "Lulun" kantaesityksen 1963. Tästä, kuten myös Bergin toisesta oopperasta, "Wozzeckista", hän teki myöhemmin levytykset. Vuonna 1976 Boulez johti Richard Wagnerin "Nibelungin sormuksen" satavuotisesityksen Bayreuthissa. Uransa alkuvaiheissa Boulez esiintyi ondes Martenot’n tuntijana.


title: Pierre Boulez

text: Boulezille myönnettiin lukuisia tunnettuja musiikkialan palkintoja, kuten Wolf ja Sonning. Kapellimestarina hän johti muun muassa Clevelandin orkesteria, a, New Yorkin filharmonikkoja ja Ensemble InterContemporainia, joista viimeksi mainittu perustettiin Boulezin aloitteesta. Hänen panoksensa oli ratkaiseva myös Pompidou-keskuksen yhteydessä toimivan elektronisen musiikin tutkimuskeskus IRCAMin perustamisessa.


title: Pierre Boulez

text: Hän kuoli 5. tammikuuta 2016 Baden-Badenissa.


title: Kaoliniitti

text: Kaoliniitti on mineraali, joka on tavallisimmin valkeaa, kellertävää tai punertavaa savea ja joka on märkänä helposti muovailtavissa. Kaoliniitin tunnistaa savimaisesta hajusta, jonka havaitsee parhaiten saveen henkäistäessä. Suomessa kaoliniittia on kalliorapaumissa, joissakin kallioperän painanteissa, kaoliinisavena maaperässä (esimerkiksi Puolangan Pihlajavaara ja Kerkkä) ja pieniä määriä myös sedimenttisavissa. Se on maasälpien rapautumistulos.


title: Kaoliniitti

text: Kaoliniitin kemiallinen kaava on AlSiO(OH).


title: Kaoliniitti

text: Kaoliniitti on yksinkertaisin savirakenne, jossa kerroksittainen rakenneyksikkö on yksi oktaedrinen ja yksi tetraedrinen levy (1:1 savimineraali). Peräkkäiset 1:1 kerrokset ovat tarttuneet toisiinsa ja pysyvät koossa yhden kerroksen happiatomien ja toisen kerroksen hydroksyyliryhmien välisillä vetysidoksilla. Vetysidokset estävät muita ryhmiä tunkeutumasta kerrosten väliin ja pitävät rakenteen suhteellisen jäykkänä. Kaoliniitti ja illiitti ovat laajentumattomia savia.


title: Kaoliniitti

text: Kaoliniitti on tärkeä teollisuussavi. Sitä käytetään esimerkiksi posliiniin ja fajanssiin sekä paperin täyteaineena.


title: Olivier Messiaen

text: Olivier Eugène Prosper Charles Messiaen (10. joulukuuta 1908 Avignon – 27. huhtikuuta 1992 Clichy-la-Garenne) oli ranskalainen säveltäjä, urkuri ja ornitologi. Messiaen oli pianonsoitossa itseoppinut ja aloitti säveltämisen 8-vuotiaana. 11-vuotiaana hän pääsi Pariisin konservatorioon, jossa hänen opettajiaan olivat mm. Marcel Dupré ja Paul Dukas. Vuonna 1931 hänet nimitettiin urkuriksi Pariisin Pyhän Kolminaisuuden (La Trinité) kirkkoon; tässä virassa hän pysyi yli 60 vuotta kuolemaansa saakka. Vuonna 1936 Messiaen kuului ranskalaisen avantgarden "La jeune France" -säveltäjäryhmän perustajiin, ja hän opetti École Normale de Musique -koulussa ja Schola Cantorumissa vuosina 1936–39, jolloin hän kirjoitti myös useita opetuskäyttöön tarkoitettuja, edelleen julkaisemattomia kappaleita.


title: Olivier Messiaen

text: Ollessaan sotavankina Saksassa 1940–42 Messiaen sävelsi kvarteton "Quatuor pour la fin du temps" ("Ajan lopun kvartetto") viululle, klarinetille, sellolle ja pianolle. Vapauduttuaan hän ryhtyi opettamaan Pariisin konservatorion professorina ja saavutti kansainvälistä mainetta. Hänen oppilainaan olivat muun muassa nuoret Karlheinz Stockhausen ja Pierre Boulez. Tässä virassa hän pysyi vuoteen 1978 saakka.


title: Olivier Messiaen

text: Useiden urkuteosten lisäksi hänen keskeiseen tuotantoonsa kuuluvat noin kaksituntinen pianosarja "Kaksikymmentä katsahdusta Jeesus-lapseen" ("Vingt regards sur l'Enfant-Jésus") (1944), 10-osainen "Turangalîla" (1948), sinfonia ondes Martenot’lle, pianolle, orkesterille ja eksoottisille lyömäsoittimille, 14-osainen "La Transfiguration de Notre-Seigneur Jésus-Christ" (1969) kuorolle, soolosoittimille, orkesterille ja laajalle lyömäsoitinryhmälle, 12-osainen "Kanjoneista tähtiin" ("Des canyons aux étoiles", 1974) orkesterille ja soolosoittimille sekä ooppera "Franciscus Assisilainen" ("Saint François d'Assise", 1983).


title: Olivier Messiaen

text: Messiaenin musiikin perusta on syvä katolinen mystiikka, ja hänen teoksensa tuovat julki tämän individualistis-uskonnollisen näkemyksen. Toisin kuin useimpien länsimaisten säveltäjien tuotanto Messiaenin musiikki ei perustu dynaamiseen kehittymisen ideaan: esimerkiksi sonaattimuotoa Messiaen ei käyttänyt lainkaan. Musiikki on suhteellisen helposti messiaenilaiseksi tunnistettavaa, paikallaan pysyvää, modaalista, äänenväriin ja rytmiikkaan perustuvaa, ja rakentuu monenlaisesta epätavallisesta materiaalista: kaikkea gregoriaanisesta laulusta ja itämaisesta modaliteetista ja rytmistä sarjallisuuteen, elektronimusiikkiin ja lintujen lauluun (josta hän kirjoitti tutkielman ja pitkän pianosarjan "Catalogue d'oiseaux"). Ominaista on ennen kaikkea hienostunut, monimutkainen ja tarkka rytmiikka ja hyvin kehittynyt äänenvärin käyttö.


title: Olivier Messiaen

text: Kaikkien aikojen ensimmäinen kokonaan sarjallinen sävellys on "Modes de valeurs et d'intensités" vuodelta 1949. Messiaen käytti joissakin teoksissaan myös vuonna 1928 keksittyä sähköistä ondes Martenot -soitinta.


title: Olivier Messiaen

text: Messiaen kirjoitti paljon säveltämistyönsä teoriasta ja tekniikasta.


title: Olivier Messiaen

text: Tonaalinen musiikki (pääasiassa 1700- ja 1800-luvun musiikki) erotuksena aiemmasta modaalisesta ja uudemmasta atonaalisesta musiikista kirjoitettiin kiinteään viitekehykseen, jota sanottiin sävellajiksi. Sävellajeja on vain kaksi, duuri ja molli, jotka voidaan transponoida eri sävelaloihin.


title: Olivier Messiaen

text: Vaikka Messiaen luonnehtikin käsitteitä "tonaalinen", "modaalinen", "sarjallinen" jne. harhaanjohtaviksi analyyttisiksi mukavuuksiksi, hän loi sävellysten viitekehykseksi määrältään rajoitettujen transpoosien modaliteetin. Tämän perustana oli kahdentoista sävelen kromaattinen sävelasteikko: C, Cis, D, Dis, E, F, Fis, G, Gis, A, Ais, H, C, mutta kysymys ei kuitenkaan ollut dodekafoniasta. Messiaenin ensimmäinen moodi on kokosävelasteikko: C, D, E, Fis, Gis, Ais, C. Kun tämä transponoidaan (puolisävelaskeleen verran ylemmäs tai alemmas), saadaan toinen kokosävelasteikko Cis, Dis, F, G, A, H, Cis, ja kun tämä transponoidaan edelleen, saadaan sama asteikko josta lähdettiin. Transpoosien määrä on kaksi. Toisen moodin kaava on neljä kertaa (puoliaskel, kokoaskel), kuten C, Cis, Dis, E, Fis, G, A, Ais, C. Tämä asteikko, joka tunnetaan myös oktatonisena asteikkona, voidaan transponoida puoliaskelin kahdesti joko ylöspäin tai alaspäin päätymättä samaan asteikkoon. Transpoosien määrä on kolme. Kolmannen moodin kaava on kolme kertaa (kokoaskel, puoliaskel, puoliaskel) kuten: C, D, Dis, E, Fis, G, Gis, Ais, H, C. Moodeja voidaan generoida aina seitsemänteen saakka, mutta kiintoisampia ovat toinen ja kolmas moodi.


title: Olivier Messiaen

text: Messiaen oppi käsittelemään moodejaan sekä melodisesti että harmonisesti. Kysymys on atonaalisesta musiikista, sillä mitään säveltä ei voida käsitellä perussävelenä.


title: Doug Gilmour

text: Douglas Robert Gilmour (s. 25. kesäkuuta 1963 Kingston, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Gilmour valittiin 2011 jääkiekon Hall of Fameen.


title: Doug Gilmour

text: Gilmourin ura alkoi OHL:ssä Cornwall Royalsin joukkueessa kaudella 1980–81. Hänet tunnettiin tällöin puolustavana hyökkääjänä, jolla oli kuitenkin myös hyökkäyspään taitoja. Gilmourin koko (177 cm/68 kg) kuitenkin oli NHL-kykyjenetsijöiden papereissa pitkä miinus eikä häntä valittu ensimmäisenä vuotena jolloin hän oli valintakelpoinen. Vaikkei Gilmourin koko kolmena Cornwallin vuotena tuosta paljon kasvanut, hänen pistesaldonsa kylläkin – kaudella 1981–82 hänen tehonsa olivat 46+73=119. Cornwall voitti toistamiseen OHL:n "Memorial Cupin" ja St. Louis Blues valitsi hyökkääjän 7. kierroksella, 134.:ntenä kaiken kaikkiaan. Blues ei kuitenkaan löytänyt Gilmourille käyttöä 1982–83-kaudella ja hän palasi OHL:ään, jonka runkosarjassa hän oli dominoiva, voittaen lopulta "Eddie Powers Trophyn" runkosarjan parhaana pistemiehenä (70+107=177). Gilmourilla oli myös ennätysmäinen 55 pelin pisteputki ja hänet valittiin liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Doug Gilmour

text: Keskushyökkääjän fyysiset mitat arveluttivat Bluesin johtoa ja hän oli aloittaa ammattilaisuransa Saksan liigassa, mutta lopulta sai sopimuksen Bluesiin. Hän liittyi joukkueeseen kaksi viikkoa ennen kauden alkua ja sai huomata olevansa keskushyökkääjien nokkimisjärjestyksessä kaukana kärjestä. Pelaajakadon vuoksi ""Killer"" (valmentaja Brian Sutterin Gilmourille hänen intensiivisyytensä johdosta antama lempinimi) kuitenkin pääsi pelaamaan nelosketjuun puolustavaan rooliin. Kolmen täyden, runsaan 50 tehopisteen Blues-kauden jälkeen Gilmour lihoi, omin sanoin "paisui", jonka jälkeen hän muutti pelityyliään avoimemmaksi ja hyökkäysvoittoisemmaksi. Kauden 1985–86 pudotuspeleissä hän loisti, tehden 19 pelissä 21 pistettä Bluesin pudotessa niukasti Stanley Cupin finaaleista, häviten Calgarylle seitsemännen pelin vieraissa 1–2. Seuraavalla kaudella Gilmour takoi 105 pistettä runkosarjassa ja valittiin Kanadan maajoukkueeseen Kanada Cupiin, jossa hän teki kaksi tärkeää maalia Neuvostoliittoa vastaan. Hänet nimettiin turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Doug Gilmour

text: Hyvin menneen kauden 1987–88 jälkeen (86 pistettä runkosarjassa, 17 pudotuspeleissä) seurasi seksiskandaali – häntä syytettiin seksisuhteesta lastensa hoitajan kanssa. Tuomio oli vapauttava, mutta ""Killer"" kaupattiin Calgary Flamesiin kauden 1989–89 alussa. Calgaryssä hyökkääjän vahva panos sai jatkoa. Gilmour teki kauden 22 pudotuspeleissä 22 pistettä ja johti Flamesin historiansa ensimmäiseen Stanley Cupiin. Hän teki voittomaalin kuudennessa pelissä ja ratkaisevassa pelissä Montrealia vastaan. Kauden 91–92 aikana Gilmourin tyytymättömyys palkkaansa kasvoi siihen pisteeseen, että hän haki välitystuomioistuimen päätöstä asiaan. Palkka nousi jonkin verran, muttei tarpeeksi ja hyökkääjätähti päätti lähteä joukkueesta. Tästä vain muutaman tunnin kuluttua hänet kuitenkin kaupattiin liigan historian suurimmassa, 10 pelaajaa koskevassa kaupassa Toronto Maple Leafsiin.


title: Doug Gilmour

text: Siirron takana oli Leafsien uusi GM (general manager) Cliff Fletcher, joka oli aikaisemmin työskennellyt Flamesissa samassa tehtävässä. Toronton kannattajat saivat vastinetta toiveilleen – kausi 1992–1993 oli menestys ja Gilmour joukkueen tärkein pelaaja. Hän voitti Selke Trophyn eli liigan parhaan puolustavan hyökkääjän palkinnon sekä tuli toiseksi liigan arvokkaimman pelaajan äänestyksessä (Hart Trophy). Tämä oli ensimmäinen kerta sitten vuoden 1967 kun Leafs-pelaaja oli voittanut jonkin NHL:n henkilökohtaisista pelaajapalkinnoista. Gilmour pelasi uransa parasta kiekkoa Leafseissa. Hyökkäyspään primus motorina olemisen lisäksi hän pelasi pienikokoiseksi pelaajaksi hyvin fyysistä peliä ja taklasi surutta. 127 tehopistettä tehneelle pelaajalle Selke Trophyn voittaminen oli myös huomattava saavutus. Stanley Cupin ensimmäisellä kierroksella Leafs kaatoi vahvan Detroitin seitsemässä ottelussa. Toisella kierroksella vastaan tuli Gilmourin vanha joukkue Blues. Monet muistavat tästä sarjasta yhden Gilmourin uran näyttävimmistä maaleista hänen pyöriessään väkkärän lailla (tulevan joukkuetoverin) Curtis Josephin maalin takana ennen pyörähdystä maalin eteen tekemään vanhanaikainen spagaattiin venyvän "Cujon" alta. Toronto voitti sarjan seitsemännen ottelun 6–0 ja pääsi välieriin, jossa kuitenkin noutaja tuli Wayne Gretzkyn ja Los Angeles Kingsien muodossa. Leafsien johtaessa sarjaa 3–2, kuudennen pelin jatkoajalla Gretzkyn korkeaa mailaa Gilmourin kasvoihin ei vihelletty. Kings voitti lopulta pelin ja myös seuraavan, romuttaen kanadalaisten haaveet unelmafinaalista Toronto–Montreal. Kun vaahteranlehtifanien suosikki ja joukkueen kapteeni Wendel Clark kaupattiin Quebec Nordiquesiin 1994, Gilmour nimettiin uudeksi kapteeniksi.


title: Doug Gilmour

text: Kuuden vuoden Toronton-palveluksen kannattajien keskuudessa myös erittäin suosittu "Killer" itse kaupattiin New Jersey Devilsiin 1997 Leafsien alkaessa toteuttaa sukupolvenvaihdosta. Kesällä 1998 hän teki free agent -sopimuksen Chicago Blackhawksien kanssa. Kohtalon käden vaikutuksesta juuri Chicago oli Toronton vastustajana viimeisessä pelissä legendaarisella Maple Leaf Gardensilla. Gilmour teki tuossa Hawksien voittamassa ottelussa maalin ja loppuseremonioiden aikana yleisö osoitti hänelle seisaaltaan suosiotaan vaikka edustikin jo vieraita värejä. Keväällä 2000 Gilmour siirtyi Buffalo Sabresiin, jossa hän vietti muutaman kauden. Tämän jälkeen hänet pestasi free agentinä Leafsien ikuinen kilpailija Canadiens, jonka riveissän hän pelasi hyvän kauden. Carolina Hurricanes kuitenkin lopetti "Habsien" pelit Stanley Cupin toisella kierroksella. Aina parhaimmillaan keväällä olevana pelaajana lähes 40-vuotias "Killer" teki taas playoffseissa hyvää jälkeä, 10 pistettä 12 pelissä.


title: Doug Gilmour

text: Gilmourin huhuttiin jo olevan lopettelemassa kiekkouraansa kun Leafs-kannattajien korviin kantautui hyviä uutisia kauden 2002–03 siirtorajan kynnyksellä – Canadiens kauppasi hyökkääjän Leafsiin, jotta tämä voisi päättää uransa Torontossa. Valitettavasti Gilmour sai polvivamman heti ensimmäisessä pelissään 13. maaliskuuta 2003 ja joutui päättämään uransa ennenaikaisesti. Doug Gilmour ilmoitti virallisesti vetäytymisestään kiekkomaailmasta 8. syyskuuta 2003. Gilmour teki NHL-urallaan 1474 pelissä 450 maalia ja antoi 964 syöttöä eli yhteensä 1414 tehopistettä.


title: Tuija Lehtinen

text: Tuija Kirsti Hillevi Lehtinen (s. 12. joulukuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kirjailija.


title: Tuija Lehtinen

text: Lehtinen syntyi Helsingissä, mutta asui vuodet 1960–1973 Kuopiossa ja valmistui ylioppilaaksi vuonna 1973 Kuopion yhteislyseosta. Hän opiskeli Oulun yliopistossa pääaineenaan tilastotiede ja sivuaineina kansantaloustiede, matematiikka, tähtitiede ja tietojenkäsittely ja valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi vuonna 1978.


title: Tuija Lehtinen

text: Vuosina 1979–1984 Lehtinen toimi vapaana toimittajana ja vuodesta 1984 vapaana kirjailijana. Hänen esikoisromaaninsa "Rosan talo" julkaistiin vuonna 1984 ja ensimmäinen nuortenkirja "Enkelinkuvia hiekassa" vuonna 1986. Lehtinen on kirjoittanut useita nuorten kirjasarjoja, kuten "Mirkka"-, "Laura"-, "Janne"- ja "Rebekka"-sarjaa. Lehtisen kirjoja on käännetty tanskaksi, ruotsiksi, saksaksi, viroksi ja japaniksi. Laura-kirjojen pohjalta on tehty televisiosarjat "Laura" (2002), "Laura kesäleirillä" (2004) ja "Laura kaupungissa" (2005). "Roskisprinssi"-kirjasta (1991) on tehty samanniminen elokuva vuonna 2011. Kirjojen lisäksi Lehtinen on käsikirjoittanut televisiosarjoja (muun muassa "Elämän suola", 1996–1998) ja kuunnelmia (esim. "Kekkosen näköinen polvi", 1990)


title: Tuija Lehtinen

text: Lehtinen on saanut muun muassa nuortenkirjallisuuden valtionpalkinnon (1988), Laivakello-palkinnon (1998), Kaarina Helakisa -palkinnon (2002), kahdesti Topelius-palkinnon (1997 ja 2006) ja kolmesti Pirkanmaan Plättä -palkinnon (1989, 1995 ja 1999). Lehtinen on ollut Suomen Nuorisokirjailijat ry:n puheenjohtaja (1995–2017). Hän on ollut myös "Lukufiilis"-lehden päätoimittaja (1998–2008), Lukukeskuksen johtokunnan puheenjohtaja sekä jäsen (1996–2008) ja Suomen Kirjailijaliiton johtokunnan jäsen (1996–2004). Lehtiselle myönnettiin vuonna 2017 Pro Finlandia -kunniamerkki.


title: Tuija Lehtinen

text: Lehtinen asuu Espoossa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Tuija Lehtinen

text:
Sarja on julkaistu myös viitenä yhteisniteenä, joista jokaisessa on kaksi kirjaa:Sarjaan liittyy myös niin sanottu ystäväkirja "Laura. Omat juttuni" (2002).
Lähde:


title: Harjulampi

text: Harjulampi on Rovaniemellä sijaitseva lampi. Se on ollut nyt paikoillaan hieman yli viisikymmentä vuotta. Kalaa harjulampeen tulee Kemijoesta, johon se on yhteydessä. Erilaisia kaloja ovat hauki, särki, ahven, salakka, kiiski ja säynävä. Harjulampi ei ole syvä ja sen syvin kohta on noin viisi metriä. Vesi ei ole likaista ja siinä on mahdollista myös uida. Pohja on mutaa. Harjulammen vieressä on Kirkkolampi.


title: Harjulampi

text: Harjulammella on 1960-luvun lopulta lähtien tavattu yhteensä 85 lintulajia. Lammella pesii vakituisesti reilut 30 lajia ja satunnaisesti 17 lajia. Lisäksi alueella tavataan vajaat 40 lajia joko ruokavieraina tai muutonaikaisina levähtäjinä. Runsain lintulaji lammella on naurulokki, joita on laskettu enimmillään 660 pesivää paria. Sorsalinnuista yleisimpiä ovat tukkasotka, telkkä, sinisorsa, tavi, haapana ja jouhisorsa. Harvinaisempia pesiviä vesilintuja ovat silkkiuikku, lapasorsa ja harmaasorsa.


title: Harjulampi

text: Harjulammen kaakonpuoleisella rannalla sijaitsee vuonna 1995 rakennettu lintutorni.


title: Luettelo klarinetisteista

text: Tämä on luettelo klarinetisteista eli klarinetin soittajista.


title: Asteriski

text: Asteriski () eli * on tähtimäinen typografinen merkki. Siitä käytetään myös nimityksiä "tähti", "tähtönen" ja "tähtimerkki".


title: Asteriski

text: Asteriskilla on lukuisia käyttötarkoituksia, muun muassa:


title: Asteriski

text: ... Hän näki hänet viimeisen kerran.


title: Asteriski

text: Seuraavana päivänä Kalle heräsi varhain kukon kiekuntaan...


title: Cgs-järjestelmä

text: Cgs-järjestelmä (lyhenne toisinaan C.G.S.) on mittayksikköjärjestelmä, jota on käytetty tekniikassa 1800-luvun loppupuolelta 1950-luvulle ja eräillä tieteen aloilla vielä senkin jälkeen. Lyhenne cgs tulee järjestelmän perusyksiköistä senttimetri (cm), gramma (gr) ja sekunti (sec). Nykyään cgs-järjestelmä on korvattu kansainvälisellä yksikköjärjestelmällä.


title: Cgs-järjestelmä

text: Cgs-järjestelmä otettiin tieteellisissä yhteyksissä käyttöön brittiläisten fyysikoiden James Clerk Maxwellin ja Thomsonin ehdotuksesta vuonna 1874. Perusyksiköt olivat mekaniikan yksiköitä, mutta niistä johdettiin yksiköt myös sähköopin suureille. Aikaisemmin oli Carl Friedrich Gauss jo laatinut sitä muistuttavan ehdotuksen mekaanisten ja sähkösuureiden yksikköjärjestelmäksi, mutta hänen järjestelmässään pituusyksikkönä oli millimetri.


title: Cgs-järjestelmä

text: On helppo nähdä, että useat mekaniikan yksiköt ovat epäkäytännöllisen pieniä. Sen sijaan perusyksiköt gramma, senttimetri ja sekunti ovat juuri sopivia laboratoriomittauksiin, minkä vuoksi cgs-järjestelmä oli pitkään suosittu fyysikoiden ja kemistien keskuudessa.


title: Cgs-järjestelmä

text: Sähkömagneettisten yksiköiden liittäminen cgs-järjestelmään ei ollut ongelmatonta. Sähköopin ja mekaniikan välillä on kaksi peruslakia, joita kumpaakin voidaan käyttää sähkösuureiden määrittelyyn. Kahden suoran johtimen välistä voimaa kuvaa Biotin–Savartin laki yhdistettynä Lorenzin voimayhtälöön


Cgs-järjestelmä


title: Cgs-järjestelmä

text: missä formula_2 on johdinosan pituus, formula_3 ja formula_4 johdinten virrat, formula_5 niiden välinen etäisyys, formula_6 niiden johdinosalle kohdistama voima ja formula_7 verrannollisuuskerroin. Vastaavasti sähköstaattisen voiman määrittelee Coulombin laki


title: Cgs-järjestelmä

text: missä formula_6 on voima, formula_10 ja formula_11 varaukset, formula_5 niiden välinen etäisyys ja formula_13 verrannollisuuskerroin.


title: Cgs-järjestelmä

text:
Yksikköjärjestelmää rakennettaessa voidaan vapaasti valita näille haluttu arvo, mutta Maxwellin yhtälöistä saadaan kertoimille yhteys valonnopeuteen:
formula_14..
Näiden kolmen kertoimen valinnoilla saadaan erilaiset sähköiset yksikköjärjestelmät. Cgs-järjestelmään liittyi useita sähköyksiköiden järjestelmiä, joissa kerrointen valinnan tarkoituksena on ollut yksinkertaistaa eri yhtälöitä.


title: Cgs-järjestelmä

text: "Sähköstaattisessa" cgs-järjestelmässä määriteltiin Coulombin laissa oleva kerroin formula_7 oli määritelmän mukaan yksi. Sähköstaattinen varausyksikkö oli varaus, joka vaikutti toiseen, 1 cm:n päässä olevaan varaukseen yhden dynen voimalla. Muiden sähkösuureiden yksiköt määriteltiin tämän avulla. "Sähkömagneettisessa" järjestelmässä käytettiin alkujaan lähtökohtana magneettista napavoimakkuutta, jonka yksikkö määriteltiin vastaavalla tavalla "magneettiseen Coulombin lakiin" perustuen. Yhtä hyvin voitiin kuitenkin käyttää lähtökohtana sähkövirtojen välisiä magneettisia voimavaikutuksia. Jotta näin saatu yksikkö olisi yhtä suuri kuin napavoimakkuuksien avulla määritelty, oli Biot-Savartin lain kertoimelle formula_13 kuitenkin annettava arvo 2.


title: Cgs-järjestelmä

text: Samoilla suureilla oli eri järjestelmissä hyvin eri suuruiset yksiköt, esimerkiksi sähkömagneettinen sähkövirran yksikkö oli 3 · 10 kertaa suurempi kuin vastaava sähköstaattinen yksikkö, jänniteyksiköiden laita taas oli päinvastoin. Tämä suhdeluku on sama kuin valonnopeuden lukuarvo cgs-yksiköissä, senttimetreinä sekunnissa. Muutamilla suureilla, esimerkiksi sähkövastuksella, mittayksiköiden suhde oli jopa tämän neliö eli 9 ·10. Näiden järjestelmien yhdistelmänä on eräillä fysiikan aloilla paljon käytetty "Gaussin järjestelmää", jossa käytetään sähköstaattisen järjestelmän yksiköitä muille paitsi suoranaisesti magneettikenttään liittyville suureille.


title: Cgs-järjestelmä

text: SI-järjestelmässä valitut kertoimet ovat hankalampia, mutta useimmin käytetyille sähkösuureille, jännitteelle ja virralle, saadaan käytännöllisen suuruiset yksiköt. Ampeerin määritelmästä kuitenkin seuraa, että 1 A on tarkalleen 1/10 sähkömagneettista cgs-virtayksikköä, ja näin ollen muidenkin sähkösuureiden sähkömagneettisten cgs- ja SI-yksiköiden suhteet yleensä ovat kymmenen potensseja. Eri yksikköjärjestelmät on luokiteltu seuraavassa taulukossa:


title: Cgs-järjestelmä

text: Tärkeimpien sähkösuureiden "sähköstaattiset" yksiköt cgs-järjestelmässä olivat:


title: Cgs-järjestelmä

text: Sähköenergialle ja teholle saatiin siis sama yksikkö kummassakin järjestelmässä. Magneettikentille ei sähköstaattisia yksiköitä käytetty.


title: Cgs-järjestelmä

text: Toisinaan on jokaisesta cgs-järjestelmän yksiköstä käytetty saman suureen SI-yksiköstä johdettuja nimiä lisäämällä nimen eteen sähköstaattisten yksiköiden tapauksessa etuliite "stat-", sähkömagneettisten yksiköiden tapauksessa "ab-".


title: Cgs-järjestelmä

text: Jokaisessa järjestelmässä on omat hyvät ja huonot puolensa. SI-järjestelmän perusyksiköt ovat helppoja todentaa ja mitata käytännössä, mutta esimerkiksi magneettikentän yksikkö tesla sekä kapasitanssin yksikkö faradi ovat erittäin suuria käytännön tarpeisiin nähden. Lisäksi SI-järjestelmän yhtälöt ovat monimutkaisempia, sillä verrannollisuuskertoimia on kuljetettava mukana laskuissa enemmän kuin cgs-järjestelmässä. Cgs-järjestelmien ongelmana on yksiköiden hankala määrittely ja käytössä olevien järjestelmien moninaisuus. Vanhaa teknistä kirjallisuutta luettaessa onkin erittäin tärkeää tarkastaa, mitä järjestelmää kulloinkin käytetään.


title: Valentin Kononen

text: Valentin Kononen (s. 7. maaliskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen entinen kilpakävelijä. Kononen on saavutuksiltaan Suomen kaikkien aikojen paras mieskävelijä. Hän on kotoisin Vantaan Korsosta ja edustaa Korson Kaikua.


title: Valentin Kononen

text: Hän on voittanut suurkisoissa useita mitaleita, joista parhaana Göteborgin MM-kisoissa vuonna 1995 saavutettu kultamitali 50 kilometrin kävelyssä. Lisäksi Kononen on saavuttanut hopeamitalin vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa ja vuoden 1998 EM-kisoissa Budapestissa. Kävelyn maailmancupissa hän oli kolmas vuosina 1995 ja 1997. Viimeisessä arvokilpailussaan Sydneyn olympiakisoissa 2000 Kononen hylättiin runsaan 40 kilometrin kävelyn jälkeen hänen ollessaan kilpailussa neljäntenä. Kononen on myös valmentanut muita kävelijöitä, mm. Jani Lehtistä ja Antero Lindmania.


title: Valentin Kononen

text: Urheilu-uran jälkeen Kononen on johtanut omistamaansa eTaika-nimistä ohjelmistoyritystä. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme tytärtä.


title: Itä-Afrikka

text: Itä-Afrikka on maantieteellinen alue, joka käsittää itäisen Afrikan. Yhdistyneiden kansakuntien jaottelun mukaan Itä-Afrikkaan katsotaan sisältyvän seuraavat valtiot ja alueet:Itä-Afrikan itäisimmät osat muodostaa Afrikan sarvi, jossa sijaitsevat Somalia, Djibouti, Etiopia ja Eritrea.


title: Itä-Afrikka

text: Itä-Afrikan alueella oli merkittävää Intian valtameren aikaista kaupankäyntiä jo paljon ennen portugalilaisten tuloa 1400-luvun lopulla. Arabialainen matkakirjailija Abdul Hassan Ibn Hussein Ibn Ali El Masudi julkaisi laajan kirjoituksen sandšien kehittyneestä valtakunnasta noin vuonna 950. Häntä täydensi Idrissi noin vuonna 1154. Maatalous on ollut järjestynyttä ja metallien valmistus tunnettu. Sandšit arvostivat raudan kultaa arvokkaammaksi. Kauppaa käytiin myös norsunluulla. Nämä arvotuotteet ovat kulkeneet Omanin kautta muun muassa Intiaan ja Kiinaan. Osa raudasta tuli Persian kautta Eurooppaan damaskiteräksenä. Arabialaisten hallitsemia rannikkokaupunkeja olivat eri aikakausina Sofala, Kilwa, Quelimane, Malindi ja Mombasa. Arabien välityksellä käydyn kaupan ohella myös kiinalaiset ovat käyneet 1400-luvulla ainakin kahdesti laivastollaan Itä-Afrikan kauppakeskuksissa ostoksilla suorittaen maksuksi rahaa, posliinia, tekstiiliä ja teetä.


title: Itä-Afrikka

text:
Euroopan suurimmat valloittajavaltiot kilpailivat 1800–1900-luvuilla Afrikan alueista. Portugali oli jo 1400-luvulla ottanut vahvan jalansijan
Mosambikista Mombasaan. Edettyään Intian valtameren rannikolta Malawijärven rantaan he kohtasivat brittien Nyasalandin protektoraatin.


title: Itä-Afrikka

text: Ranskalaiset asuttivat ensimmäisinä ulkopuolisina Madagaskarin ja sen lähisaaret.


title: Eteläinen Afrikka

text: Eteläinen Afrikka on Afrikan eteläiset osat käsittävä maantieteellinen alue. Siihen kuuluvat seuraavat valtiot:


title: Eteläinen Afrikka

text: Alueen tärkeimpiä vientituotteita ovat muun muassa timantit, kulta ja uraani.


title: Eteläinen Afrikka

text: Eteläinen Afrikka on maailman pahinta AIDS-aluetta ja joissakin sen valtioissa yli 20 prosenttia väestöstä on HIV-positiivisia.


title: Piran

text: Piran () on kaupunki Slovenian lounaisosassa Adrianmeren rannikolla Piraninlahdella. Piranin kunnassa on 16 758 asukasta (vuonna 2002) ja sen pinta-ala on 46,6 neliökilometriä. Itse kaupungissa asukkaita on 4 576 (2002) yhden neliökilometrin alueella. Piranin kunta on kaksikielinen (sloveeni ja italia). Se rajoittuu etelässä Kroatiaan, pohjoisessa mereen ja idässä Izolaan ja Koperiin.


title: Piran

text: Piranin vanhakaupunki, joka sijaitsee Piranin niemen nokassa, muistuttaa suurta ulkoilmamuseota keskiaikaisen arkkitehtuurinsa ja rikkaan kulttuuriperintönsä ansiosta. Kapeat kujat ja pienimittakaavaiset rakennukset tekevät kaupungista viehättävän. Piran on yksi Slovenian tärkeimmistä turistikohteista ja Portorožin rantalomakohde sijaitsee kunnan alueella.


title: Piran

text: Piran on säveltäjä-viulisti Giuseppe Tartinin syntymäpaikka (8. huhtikuuta 1692). Hänellä on ollut kaupungille suuri merkitys, ja Piranin keskusaukio Tartinijev trg eli Piazza Tartini onkin nimetty hänen mukaansa. Tartinin 200-vuotissyntymäpäivää juhlistamaan kaupunki rakennutti suuren patsaan hänen kunniakseen – patsas saatiin paikoilleen vuonna 1896. Nykyään se hallitsee keskusaukiota Pyhän Yrjön katedraalin edessä.


title: Resident Evil: Tuho

text:
Resident Evil: Tuho () on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut brittiläis-kanadalainen tieteiskauhuelokuva, jonka on ohjannut Russell Mulcahy. Elokuva on
"Resident Evil" -elokuvasarjan kolmas osa. Elokuva oli suunnittelunimeltään "Resident Evil: Afterlife", mutta nimi annettiin , joka sai ensi-iltansa vuonna 2010.


title: Resident Evil: Tuho

text: Elokuva aiottiin alun perin kuvata Australiassa, mutta tuotantosyistä kuvauspaikka vaihdettiin Meksikoksi.


title: Izola

text: Izola () on kaupunki Slovenian lounaisosassa Adrianmeren rannikolla Istrian niemimaalla. Kaupungissa on noin 14 500 asukasta ja sen pinta-ala on 28,4 neliökilometriä. Izolan kunta on kaksikielinen (slovenia ja italia).


title: Izola

text: Izolan kunta rajautuu idässä Koperiin, etelässä ja lännessä Piraniin ja pohjoisessa mereen. Izola oli alun perin saari, ja sen nimi tarkoittaakin saarta. Mantereeseen kaupunki liitettiin vuoden 1800 tienoilla. Izolan kaupungin lisäksi kuntaan kuuluvat Baredin, Cetoren, Dobravan, Jagodjen, Korten, Malijan, Nožedin ja Šaredin asutuskeskukset.


title: Izola

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi Pyhän Maurin vuonna 1547 rakennettu kirkko, barokkityyliä edustava vuosina 1775–1781 rakennettu Besenghi degli Ughin palatsi, Manziolin palatsi vuodelta 1470 ja Parenzana-museo, joka kertoo Triesten ja Porečin välisestä kapearaiteisesta rautatiestä.


title: Aimaran kieli

text: Aimara (aym. "aymar aru") on Andeilla elävien aimarojen puhuma kieli. Sillä on eri lähteistä riippuen 1–2,7 miljoonaa puhujaa Titicaca- järven ympäristössä, ja se on yksi virallisista kielistä Boliviassa ja Perussa. Lisäksi sitä puhutaan jonkin verran Chilessä ja Argentiinassa.


title: Aimaran kieli

text: Aimara on monin paikoin polysynteettinen kieli, kuten monet muutkin alueella puhuttavat kielet. Aimaran kielen sanajärjestys on SOV (subjekti-objekti-verbi).


title: Aimaran kieli

text: Aimara on kolmivokaalinen kieli. Vokaalit ovat /a, i, u/. Niistä on olemassa lyhyet ja pitkät versiot. Pitkiä versioita ilmaistaan treemoilla: ä, ï, ü. Uvulaarien yhteydessä tapahtuu seuraavanlaista allofoniaa: I → [e] sekä U → [o].


title: Aimaran kieli

text:
Konsonantteja aimarassa on 25, joista viisi on ei-pulmonisia (tässä tapauksessa ejektiivejä).
Sanapaino on aimarassa lähes poikkeuksetta toiseksi viimeisellä tavulla, tosin pitkät vokaalit voivat muuttaa sitä esim. sanataivutuksen yhteydessä. Yleisin tavurakenne aimarassa on CV mutta myös CCV tai V(C)CV ovat mahdollisia


title: Aimaran kieli

text: Substantiiveilla ei aimarassa ole sukua, lukua tai sijaa ilmaisevia päätteitä. Sen sijaan omistamista ilmaistaan possessiivisuffikseilla, kuten suomessakin.


title: Aimaran kieli

text: Pronominien kohdalla monikkomuotoa ilmaistaan päätteellä, joka on aina -naka. Kielessä tehdään ero inklusiivin ja ekslusiivin välillä. Inklusiivia käytetään kun puhuja laskee kuulijan mukaan ”me”-ryhmään. Ekslusiivia taasen käytetään, kun puhutaan ”meistä” ryhmänä, johon kuulija ei kuulu.


title: Aimaran kieli

text: Verbi taipuu subjektin mukaan, ja se näkyy sekä verbissä että persoonapronominissa suffiksina. Preesensmuodot voivat viitata yleis- tai kestomuotoon; se riippuu kontekstistä.


title: Aimaran kieli

text: Aikamuotoja on kolme: preesens, preteriti ja futuuri. Aimara on ainut kieli maailmassa, jossa futuurilla viitataan tapahtumiin, jotka ovat tapahtuneet ennen puhehetkeä. Muissa kielissä, esim. monissa indoeurooppalaisissa, tähän käytetään menneen ajan muotoja. Verbin aspekteja ovat mm. progressiivi (tekeminen on edelleen käynnissä) ja komplitiivi (tekeminen on loppuun suoritettu).


title: Aimaran kieli

text: Aimaran ei ole näytetty olevan sukua millekään muulle maailman kielelle; sitä on usein verrattu naapurikieleen ketšuaan, mutta monet pitävät yhtäläisyyksiä pitkällisen vuorovaikutuksen seurauksena. On kuitenkin oletettu, että aimaralla on ollut vähintään kaksi sukulaiskieltä, jotka kuolleet satoja vuosia sitten todennäköisesti ketšuan vaikutuksesta. Toisten mielestä jaqarun kieli muodostaa aimaran kanssa aimaralaisten kielten perheen. Tästä kieliperheestä käytetään vaihtoehtoisesti myös nimiä jaqi, aru, jaqui, aimara tai haki.


title: Aimaran kieli

text: Jos aimaralainen kieliperhe tunnustetaan laajalti hyväksyttäväksi, siitä tulisi toinen Andien hallitseva, ei-indoeurooppalainen, kieliperhe. Toinen on ketšualaisten kielten perhe.


title: Aimaran kieli

text: Alla on YK:n yleismaailmallisen ihmisoikeusjulistuksen 1. artikla aimaraksi.


title: Aimaran kieli

text: ""Taqpach jaqejh khuskat uñjatatäpjhewa munañapansa, lurañapansa, amuyasiñapansa, ukatwa jilani sullkanípjhaspas ukham uñjasipjhañapawa.""


title: Aimara

text: Aimara tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kranj

text: Kranj () on 53 000 asukkaallaan (2007) Slovenian neljänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee noin 25 kilometriä pääkaupungista Ljubljanasta luoteeseen Sava- ja Kokra-jokien yhtymäkohdassa ja on Gorenjskan alueen keskus. Kaupunki on 385 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen pinta-ala on 150,9 neliökilometriä.


title: Kranj

text: Kranjissa on hyvin säilynyt vanhakaupunki, joka julistettiin historialliseksi ja kulttuuriseksi muistomerkiksi vuonna 1983. Sen keskus on Glavni trgin aukio, jonka reunalla on näyttelytilaksi muutettu kaupungintalo, 1500-luvulla rakennettu historiallinen Pavšlarin talo ja myöhäisgoottilainen kirkko. Kaupungin muihin nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi France Prešerenin museo, vuonna 1527 rakennettu tullihuone, puolustusmuurien jäänteet, Khislsteinin linna ja Leopold Layerin talo.


title: Kranj

text: Kaupunki sijaitsee Ljubljanan ja Villachin välisen rautatien ja moottoritien varrella. Brnikin lentoasema sijaitsee kaupungin lähellä.


title: Isot Sundasaaret

text: Isot Sundasaaret ovat Malaijien saaristoon länsiosassa sijaitseva saariryhmä. Isoihin Sundasaariin kuuluvat saaret ovat Borneo, Jaava, Sulawesi ja Sumatra. Saarista Sulawesi, Sumatra ja Jaava kuuluvat Indonesiaan, Borneo on jaettu Brunein, Indonesian ja Malesian kesken.


title: Isot Sundasaaret

text: Isot Sundasaaret muodostavat yhdessä Pienten Sundasaarten kanssa Sundasaaret.


title: Pienet Sundasaaret

text: Pienet Sundasaaret ("Nusa Tenggara") on Malaijien saaristoon kuuluva saariryhmä. Saaristo muodostaa Isojen Sundasaarten kanssa Sundasaarten saariston. Saaristo kuuluu pääosin Indonesiaan, Timorin saari on jaettu Indonesian ja Itä-Timorin kesken.


title: Pienet Sundasaaret

text: Pieniin Sundasaariin kuuluvat muun muassa seuraavat saaret:


title: Briceni

text: Briceni on kaupunki Moldovan pohjoisosassa Bricenin piirissä lähellä Ukrainan rajaa. Se on piirikeskus. Kaupungissa on noin 9 900 asukasta (vuonna 2014).


title: Briceni

text: Moldovan vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 8 765 asukasta, joista moldovalaisia oli 3 344, ukrainalaisia 4 271 ja venäläisiä 737.


Arvio ja ennuste Venäjän sotilaspolitiikasta Suomen suunnalla on eversti ja filosofian maisteri Erkki Nordbergin tutkimus, jonka on julkaissut Art House vuonna 2003. Tutkimuksessaan eversti Nordberg muun muassa vertailee Venäjän ja Neuvostoliiton hyökkäyksiä länteen sekä lännestä Venäjää ja Neuvostoliittoa kohtaan tapahtuneita hyökkäyksiä. Kirjassa tarkastellaan, millaisin voimin ja millaisia reittejä pitkin hyökkäykset ovat tapahtuneet. Kirja on myös yllättävän yksityiskohtainen maantiedon ja geologian "oppikirja" - vaikuttaahan maaston laatu ratkaisevasti sotatoimien suunnitteluun ja sotatoimiin.


title: Arvio ja ennuste Venäjän sotilaspolitiikasta Suomen suunnalla

text: Kirjassa pohditaan myös, onko ollut aiheellista väittää Pietariin kohdistuvaa uhkaa perusteeksi sodille. Sen pohdinnan pohjaksi Nordberg on perehtynyt Pietarin historiaan ja todennut Pietarin alueen olleen aikoinaan Helsingin jälkeen toiseksi suurin suomalaisten asuinalue. Pietarin rakentamiseen oli Nordbergin mukaan pakotettu "luvuton määrä" suomalaisia ja venäläisiä "joiden luut ovat edelleen osa kaupungin pohjaa." (s. 13) Pohdinnan lopputulosta voisi yrittää arvata jo esipuheessa esitetystä Neuvostoliiton entisen ulkoministerin Vjatšeslav Molotovin lausahduksen sitaatista: "Pidin ulkoministerinä tehtävänäni levittää isänmaamme rajoja mahdollisimman laajalle. Ja näyttää siltä, että me Stalinin kanssa selvisimme hyvin tästä tehtävästä." (s. 11)


text: Tapahtuneiden hyökkäysten lisäksi Venäjä Nordbergin mukaan suunnitteli hyökkäystä länteen "maailmanhistorian suurimmin" joukoin heinäkuussa 1941. Hyökkäystä ei sitten tapahtunut, kun Saksa hyökkäsi yllättäen itään 22. kesäkuuta 1941 (s. 174). Nordbergin mukaan Venäjällä oli kylmän sodan aikaan suunnitelma valloittaa koko Eurooppa, joka hänen mukaansa löytyi Unkarin arkistoista (s. 318). Nordberg käsittelee tutkimuksessaan myös talvisotaa ja jatkosotaa sekä Venäjän tekemää Baltian maiden miehitystä sekä vuonna 1940 että 1944. Kirjassa käsitellään myös Venäjän hyökkäystä Unkariin vuonna 1956, Tšekkoslovakian miehitystä vuonna 1968 ja Afganistanin sisällissotaa 1979–1989.


text: Tšetšenian sotia (ensimmäinen Tšetšenian sota, toinen Tšetšenian sota) Nordberg käsittelee sekä sotilaallisten operaatioiden kannalta että myös Venäjän asevoimien Tšetšeniassa tekemien sotarikosten ja rikosten ihmisyyttä vastaan kannalta. Teoksessa käsitellään laajalti venäläisten sotilaiden demoralisoitumista ja välittämättömyyttä kansainvälisistä sopimuksista. ”Mitä sääntöjä? Mikä Geneven sopimus? Mitä sitten, vaikka Venäjä on sen allekirjoittanut? Minä en ole sitä allekirjoittanut, yksikään kavereistani ei ole sitä allekirjoittanut. – – Nämä säännöt eivät toimi Venäjällä” (erään venäläisen upseerin lausunto, s. 587).


text: Nordbergin toteaa tutkimuksen johtopäätösosuudessa esimerkiksi, että Venäjä käsittelee omia sotilaitaan ”julmasti ja raa'asti” ja olettaa sen olevan ”ilmeisesti maan tapa”. Käsittely on Nordbergin mukaan ”aina perustunut kaikilla tasoilla voiman ylivaltaan. Neuvostoliitossa sitä käytti ideologia, joka on aina ollut venäläisille taloutta tärkeämpi sodan käymisen motiivi. Presidentti Putin yrittää palauttaa Venäjälle ideologiaa isänmaallisella kasvatus- ja sotilaallisella valmennusohjelmalla sekä neuvostoaikojen ulkoisilla tunnuksilla” (s. 604).


title: Palu’e

text: Palu’e on saari Floresista pohjoiseen, Floresinmerellä, Indonesiassa. Se on osa Pieniä Sundasaaria.


title: Palu’e

text: Asukkaat elävät kahdeksassa kylässä. Saarella ei ole teitä. Rokatendan tulivuori sijaitsee Palu’en pohjoisosassa. Se purkautui viimeksi 23. maaliskuuta 1985.


title: Palu’e

text: Saaren asukkaat puhuvat palu’en kieltä.


title: Palu’en kieli

text: Palu’e on 10 000 ihmisen Indonesiassa puhuma austronesialainen kieli. Vaikka suurin osa kielen puhujista asuu Palu’en saarella, Pienten Sundasaarten saariryhmässä, myös Floresilla on palu’en puhujia. Palu’e kuuluu samaan murrejatkumoon kuin Li'on kieli.


title: Solor

text: Solor on tuliperäinen saari Pieniin Sundasaariin kuuluvulla Solorsaarilla, Indonesiassa. Saarella on ainakin viisi tulivuorta. Solorilla sijaitsevia kyliä ovat muun muassa Aplame, Balawelin, Kukuwerang, Lamakera, Lamawolo ja Liko.


title: Solor

text: Saaren asukkaat puhuvat adonaran ja lamaholotin kieliä.


title: Tiraspol

text: Tiraspol (, ) on itsenäiseksi julistautuneen Transnistrian pääkaupunki, myös Moldovan kolmanneksi suurin kaupunki. Varsinaisen Tiraspolin kaupungin asukasluku on 133 807 ja laajemmassa Tiraspolin kaupunkipiirissä asui 145 332 henkeä (vuonna 2014). Kaupunkipiiriin sisältyy myös Dnestrovskin (Dnestrovsc) kaupunki (10 436 as.) sekä joukko maaseutuasukkaita (1 089 as.). Tiraspol sijaitsee Dnestr-joen itärannalla Moldovan itäosassa.


title: Tiraspol

text: Kaupungin perustamisajankohdaksi katsotaan vuosi 1792, jolloin A. V. Suvorov, Venäjän ja Turkin välisen sodan jälkeen perusti osmaanien vuonna 1787 polttaman vanhan Sucleian moldovalaiskylän paikalle linnoituksen. Vuonna 1795 linnan äärellä sijainnut kylä nimettiin ajan tavan mukaan pseudokreikkaisittain Tiraspoliksi (pohjana Dnestrin kreikankielisen nimi Týras - Tiras ja pólis - kaupunki) ja julistettiin kaupungiksi. Siitä tuli Mustanmeren rannikolla sijainneen "Otšakovin alue"en pääkaupunki. Vuonna 1806 Venäjän keisarikunnan Hersonin kuvernementin kihlakuntakaupungiksi. Vuonna 1873 rautatieyhteys Chișinăuhun (ks. Moldovan rautatiet). Vuosina 1918–20 valkoisten joukkojen hallinnassa. "Vapautettiin" 12. helmikuuta 1920, osaksi Neuvostoliittoa 1922. Vuosina 1929–1940 oli Moldovan autonomisen neuvostotasavallan pääkaupunki. Heinäkuusta 1941 lähtien 12. huhtikuuta 1944 saakka natsimiehitys.


title: Tiraspol

text:
Toisen maailmansodan jälkeen talous alkoi elpyä. Kaupunki kasvoi 1960- ja 1970-luvuilla. Rakentaminen jatkui vuoden 1990 Transnistrian konfliktiin asti. Vuodesta 1992 Transnistriassa on vallinnut jäätynyt konfliktitilanne.
Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli vielä noin 182 000 asukasta, joista 41 prosenttia oli venäläisiä, 32 prosenttia ukrainalaisia ja 18 prosenttia moldovalaisia.


title: Tiraspol

text: Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkipiirin asukasluku oli 159 163 as. Tästä Tiraspolin asukkaita oli 144 199 Varsinaisen Tiraspolin asukkaita oli 144 199, Dnestrovskin 12 382, Novo-Tiraspoliskin taajaman 1 488 ja maaseudun 1 094. Kaupunkipiirin asukkaista venäläisiä 41,6, Ukrainalaisia 33,0, moldovalaisia 15,2 prosenttia väestöstä, kun kansallisuudeltaan epäselviksi (tai ei ilmoittanut) kirjattiin 4,1 prosenttia väestöstä. Joidenkin arvioiden mukaan Transnistrian viranomaiset ovat pakottaneet Moldovan–Transnistrian konfliktin jälkeen monet moldovalaiset jättämään kaupungin. Väkeä on myös muuttanut töihin ulkomaille.


title: Tiraspol

text: Kaupungissa on muun muassa elintarviketeollisuutta (kuten säilyketuotantoa, hedelmien ja kasvisten jalostusta, viinin ja konjakin valmistusta), sähköteknistä, lasi-, tekstiili-, vaatetus-, kaluste-, autonvalmistus-, konepaja-, kemian- ja puunjalostusalan teollisuutta.


title: Tiraspol

text: Tiraspolissa toimii muun muassa yliopisto, kasvatustieteellinen instituutti, elinarviketeollisuuden, terveydenhoitoalan ja musiikin oppilaitokset, teatteri, historiallinen museo ja taidemuseo.


title: Tiraspol

text: Kaupungissa vaikuttaa Moldovan menestyneimpiin kuuluva ja Eurooppa-liigaan osallistunut jalkapallojoukkue FC Sheriff Tiraspol.


title: Tiraspol

text: Trondheim, ; Eilenburg, ; Tskhinvali, /; Severodvinsk, .


title: Jacques Ellul

text: Jacques Ellul (6. tammikuuta 1912 – 19. toukokuuta 1994) oli ranskalainen filosofi, sosiologi, teologi ja kristillinen anarkisti. Hän kritisoi kirjoissaan "teknologista yhteiskuntaa" ja käsitteli kristillisyyden ja politiikan suhdetta. Ellulin mukaan anarkismin ja kristillisyyden tavoitteet ovat monilta kohdin yhteneväiset. Ellul syntyi Bordeaux'ssa Ranskassa, opiskeli Bordeaux'n ja Pariisin yliopistoissa ja työskenteli oikeus- ja sosiaalihistorian professorina Bordeaux'n yliopistossa.


title: Jacques Ellul

text:
1930-luvulla Ellul oli Ranskan kommunistisen puolueen jäsen. Hän toimi Ranskan vastarintaliikkeessä toisen maailmansodan aikana ja oli aktiivinen ekumeenisessä liikkeessä. Jacques Ellul oli naimisissa Yvette Ellulin (o.s. Lensvelt) kanssa vuodesta 1937 ja heille syntyi neljä lasta.
Ellul seurasi elämänsä ohjenuorana ajatusta "Ajattele globaalisti, toimi paikallisesti".


title: Jacques Ellul

text: Ellul vaikuttui nuoruudessaan Karl Marxin kirjoituksista ja yhteiskunta-analyysistä ja alkoi kehitellä ystävänsä Bernard Charbonneaun kanssa yhteiskuntakriittistä filosofiaa, jossa oli aineksia Emmanuel Mounierin personalismifilosofiasta, liberalismista ja anarkismista. Ellul halusi synnyttää vallankumouksellisen liikkeen, joka koostuisi paikallisista, itseään ohjaavista ryhmistä. Ellul kuitenkin kieltäytyi kaikesta väkivallasta muutoksen aikaansaamiseksi. Toisaalta hän piti sitä taktisesti huonona ratkaisuna ja oli sitä mieltä, että Gandhi, Martin Luther King ja Lech Wałęsa olivat onnistuneet juuri sen takia, että kieltäytyivät väkivallasta. Toisaalta Ellul viittasi Raamattuun, jonka mukaan asioiden muuttamisen väline on rakkaus eikä väkivalta.


title: Jacques Ellul

text: Ellulin käsitys teknologiasta oli deterministinen: hän kirjoitti "teknologian tyranniasta", joka väistämättä uhkasi humanismia, vapautta ja kristillista uskoa. Aiemmin yhteiskunnassa luontoa pidettiin pyhänä, sitten uskonnollisia kirjoituksia ja myöhemmin luonnontiedettä. Ellulin mukaan nykyisessä yhteiskunnassa teknologiasta on tullut pyhä.


title: Jacques Ellul

text: Puhuessaan teknologiasta Ellul ei ensisijaisesti tarkoita koneita vaan niihin liittyvää tehokkuuden periaatetta. Ellulin mukaan teknologiasta ja siihen liittyvästä tehokkuuden ajatuksesta on tullut totalisoiva voima, joka pakottaa ihmiskuntaa elämäntapaan, jossa tehokkuus ei ole enää vain yksi vaihtoehto, vaan ainoa mahdollinen tapa toimia. Tekniikan ainoa periaate on tehokas järjestäminen. Teknologianfilosofisessa pääteoksessaan "La technique ou l'enjeu du siècle" (1954) Ellul eritteli modernin tekniikan seitsemän pääpiirrettä, jotka ovat 1) rationaalisuus, 2) keinotekoisuus, 3) teknisen vaihtoehdon oletusarvoisuus, 4) itseäänkasvattavuus, 5) ykseys (monismi), 6) universalismi ja 7) autonomisuus.


title: Jacques Ellul

text: Ellulin mielestä on perusteetonta tehdä erottelua tekniikan ja sen käytön välillä, sillä tekniikalla on aina sosiaalisia ja psykologisia seurauksia jotka eivät riipu omista pyrkimyksistämme. Kyse ei ole niinkään siitä teemmekö tekniikan suhteen moraalisia valintoja, vaan siitä käytämmekö tekniikkaa ollenkaan. Moraalinen teknikko lakkaa siten olemasta teknikko.


title: Jacques Ellul

text: Ellul kirjoitti elämänsä aikana 43 kirjaa ja satoja artikkeleita, joiden aiheet liittyivät teologiaan, etiikkaan ja teknologiseen yhteiskuntaan.


title: Aleutit (saaristo)

text: Aleutit on saariketju pohjoisella Tyynellämerellä. Se koostuu yli 200 tuliperäisestä saaresta. Enemmistö saarista kuuluu Yhdysvaltojen Alaskan osavaltioon, mutta läntisimmät saaret kuuluvat Venäjälle. Vitus Bering löysi saaret vuonna 1741.


title: Aleutit (saaristo)

text: Aleutit jakautuvat useisiin saariryhmiin, joista suurimmat ovat Fox-, Andreanof-, Rat- ja Nearsaaret.


title: Aleutit (saaristo)

text: Suurin osa Aleuttien asukkaista on aleutteja, jotka puhuvat aleutin kieltä.


title: Aleutit (saaristo)

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan saarilla oli yhteensä noin 8 702 asukasta. Heistä noin 4 376 elää Unalaskan kaupungissa Unalaskan saarella.


title: Aleutit (saaristo)

text: Saarilla vallitsee merellinen ilmasto, jossa lämpötila ei juuri vaihtele ja sademäärä on suuri. Alueella on lähes jatkuvasti sumuista. Köppenin ilmastoluokituksen mukaan alueella Unalaskan saaresta (53.5°N 167.0°W) lounaaseen vallitsee subarktinen meri-ilmasto. Siellä vuoden kylmimmän kuukauden keskilämpötila on yli 0 °C, vuodesta enintään 3 kuukautta keskilämpötilaltaan yli 10 °C eikä vuodenaikojen välillä ole merkittävää vaihtelua. Unalaskan saaresta koilliseen vallitsee puolestaan subarktinen mannerilmasto, jossa sää on keskimäärin kylmempi kuin muualla saarilla. Vuoden kylmimmän kuukauden keskilämpötila on tuolla alueella alle 0 °C. Talvisin saarille muodostuu lähes pysyvä matalapainealue, Aleuttien matalapaine.


title: Aleutit (saaristo)

text: Aleuttien väkiluvultaan suurimman saaren, Unalaskan, vuosittainen keskilämpötila on noin 3 °C. Tammikuussa keskilämpötila on noin −1 °C ja elokuussa noin 11 °C. Korkein saarilla mitattu lämpötila on 26 °C ja matalin −15 °C. Vuotuinen keskimääräinen sademäärä on noin 2000 millimetriä. Unalaskan sanotaan olevan yksi Yhdysvaltain sateisimpia paikkoja, koska siellä on noin 250 sateista päivää vuodessa.


title: Aleutit (saaristo)

text: Vaikka Aleuttien kasvukausi onkin noin 135 päivää toukokuun alusta syyskuun loppuun, niin maatalous rajoittuu muutamiin kasviksiin. Joitain kitukasvuisia pajuja lukuun ottamatta suurimmalla osalla saarista ei ole lainkaan alkuperäispuustoa. Joillain saarista, kuten Adakilla ja Amaknakilla, kasvaa joitain havupuita, jotka ovat jäännöksiä 1700-luvulla saarella vierailluista venäläisilsä kauppiaista. Muista kylmässä ilmastossa elävistä havupuista poiketen Aleuteilla havupuut harvoin kasvavat yli kolmimetrisiksi, ja monet niistä ovat yhä alle 1,5 metriä korkeita, vaikka osan niistä on arvioitu olevan yli 200 vuotta vanhoja. Puiden lyhyys johtuu siitä, että Aleuteilla on usein kova tuuli, joka katkoo helposti korkeita puita.


title: Aleutit (saaristo)

text: Saarilla kasvaa puiden sijaan tiheään varpuja ja ruohokasvillisuutta, muun muassa variksenmarjaa, sarakasveja ja koppisiemenisiä kasveja. Rannikkojen lähellä on turvesuota. Aleuteille kotoperäinen kasvi on uhanalainen "Polystichum aleuticum".


title: Aleutit (saaristo)

text: Aleuteilla pesii 21 merilintulajia, muun muassa￼ punajalkakajava. Myös Kiskalla, Gareloilla, Semisopochnoilla ja Bogoslofilla elää suuria merilintulaumoja. Saarilla käy myös useita aasialaisia lintulajeja, kuten rubiinisatakieli, punavarpunen, sinirinta ja viirusirkkalintu. Pohjois-Amerikan ensimmäinen pikkujalohaikarahavainto tehtiin Aleuteilla vuonna 2006.


title: Aleutit (saaristo)

text: Aleuttien ympäristö on suurelta osin turmeltumatonta, mutta saarten alkuperäinen eläimistö joutuu kilpailemaan vieraslajien, kuten ketun, poron ja karjaeläinten kanssa. Lähes koko Aleutit on AMNWR:n (Alaska Maritime National Wildlife Refuge) Aleuttien yksikön suojeluksessa.


title: Aleutit (saaristo)

text: Merisaukkoa pidetään monien Aleuttien saarten avainlajina, sillä ne tehostavat levämetsien kasvua hillitsemällä merisiilien lisääntymistä. Suuret merisiilipopulaatiot voivat syödä levämetsiä jopa paljaiksi.


title: Pjotr Kropotkin

text: Pjotr Aleksejevitš Kropotkin (; 9. joulukuuta 1842 Moskova – 8. helmikuuta 1921 Dmitrov, Moskovan lääni) oli venäläinen ruhtinas, anarkisti ja maantieteilijä.


title: Pjotr Kropotkin

text: Kropotkin syntyi vanhaan pajarisukuun, joka polveutui Smolenskin viimeisen ruhtinaan Juri Svjatoslavitšin veljenpojasta Dmitri Vasiljevitš Smolenskista, jota kutsuttiin myös nimellä Kropotka. Suku oli palvellut tsaareja jo 1500-luvulta alkaen. Kropotkinin vanhemmat olivat palveluksesta vetäytynyt jalkaväen kenraalimajuri ja suurmaanomistaja Aleksei Petrovitš Kropotkin sekä Siperian kenraalikuvernöörin tytär Jekaterina Nikolajevna Sulima. Isä omisti laajat tilukset ja lähes 1300 maaorjaa. Äiti kuoli keuhkotautiin jo vuonna 1846 ja isä meni uudelleen naimisiin Mustanmeren laivaston amiraali Karandinon tyttären kanssa. Kropotkin itse oli vuodesta 1879 naimisissa Sofia Grigorjevna Ananjevan kanssa.


title: Pjotr Kropotkin

text: Kropotkin sai aatelisperheen lapselle sopivan kotikasvatuksen ja kävi Pietarin paašikoulua, josta valmistui upseeriksi. Hän palveli Amurin kasakkarykmentissä vuosina 1862–1868 ja kierteli valtakunnan itäosissa keräten maantieteellistä ja geologista aineistoa. Vuonna 1868 Kropotkin erosi armeijasta ja sai viran sisäministeriön alaisesta tilastollisesta keskuskomiteasta. Samana vuonna hänet nimitettiin Venäjän Maantieteellisen Seuran fyysisen maantieteen osaston sihteeriksi Siperian maa- ja kallioperää koskevien tutkimustensa ansiosta. Vuonna 1871 Kropotkin teki tutkimusretken Suomeen kerätessään aineistoa tutkimukseensa, jonka tarkoitus oli todistaa sveitsiläisen Louis Agassizisin kehittämä jääkausiteoria oikeaksi. Tutkittuaan Punkaharjua ja Salpausselkiä maanäytteiden ja poikkileikkauspiirrosten avulla Kropotkin tuli siihen tulokseen, että harjut olivat syntyneet jäätikköjen sulamisvesien kuljettamasta ja kasaamasta maa-aineksesta. Suomessa kerätty aineisto muodosti pääosan vuonna 1876 ilmestyneestä jääkausitutkimuksesta "Izsledovanija o lednikovom period".


title: Pjotr Kropotkin

text: Kropotkin oli jo nuorena omaksunut liberaalin ja uudistushenkisen ajattelutavan ja myöhemmin hän yhdessä veljensä Aleksander Aleksejevitšin kanssa sai Aleksander Herzenin lehtien kautta tietoa tietoa muun muassa Karl Marxin ja Charles Darwinin töistä. Käännekohdaksi hänen elämässään muodostui vuonna 1872 Länsi-Eurooppaan tehty matka, jolloin hän tutustui Sveitsissä Mihail Bakuninin johtamaan anarkistiseen ryhmään ja osallistui hajoamassa olleen ensimmäisen internationaalin toimintaan. Palattuaan Venäjälle Kropotkin luopui virastaan ja sihteerintoimestaan maantieteellisessä seurassa omistautuen vallankumoukselliselle toiminnalle. Hän kuului Sofja Perovskajan kanssa Tšaikovskin piirinä tunnettuun narodnikkien radikaaliin maanalaiseen vallankumousryhmään. Kropotkin pidätettiin maaliskuussa 1874 ja häntä pidettiin vankina Pietari-Paavalin linnoituksessa Pietarissa. Kaksi vuotta myöhemmin hänen onnistui paeta linnoituksen sairaalasta Suomeen ja edelleen Länsi-Eurooppaan.


title: Pjotr Kropotkin

text: Kropotkin eli vuodet 1876–1917 maanpaossa Sveitsissä, Ranskassa ja Englannissa, minä aikana hän kirjoitti päätuotantonsa ja nousi Bakuninin jälkeen anarkismin johtavaksi teoreetikoksi. Helmikuun vallankumouksen jälkeen hän pääsi 1917 viimein palaamaan Suomen kautta Venäjälle, mutta riitaantui bolševikkien kanssa sillä vastusti keskusjohtoista valtiota. Kropotkin kuoli Dmitrovin kylässä Moskovan lähellä vuonna 1921. Seuraavana vuonna hänen syntymäkotinsa Moskovassa muutettiin hänen elämäntyötään esitteleväksi museoksi. Neuvostohallinto sulki museon ja takavarikoi sen aineistot Kropotkinin lesken kuoltua vuonna 1938.


title: Pjotr Kropotkin

text: Kropotkin on haudattu Novodevitšin hautausmaalle Moskovaan.


title: Pjotr Kropotkin

text: Kirjoissaan (esimerkiksi englanniksi kirjoitetussa teoksessa "Factories, Fields and Workshops", 1898) Kropotkin hahmotteli sosialistista, hierarkiattomasti järjestettyä yhteiskuntaa, jossa tuotanto on järjestetty pitkälti paikallisella tasolla. Kropotkin kirjoitti myös kirjan "Mutual Aid: Factor of Evolution" (1902), jossa hän argumentoi aikalaistensa, muun muassa T. H. Huxleyn, sosiaalidarvinismia vastaan, että evoluutiossa kilpailun sijaan keskeistä on yksilöiden välinen auttaminen. Lajien yksilöt tekevät yhteistyötä keskenään, ja näiden yhteistyön muotojen kehittyminen on tärkeää lajin selviytymisen kannalta.


title: Pjotr Kropotkin

text: Kropotkinin pääteos on vuonna 1892 ilmestynyt "Taistelu leivästä", jonka esipuheen on kirjoittanut ranskalainen Élisée Reclus. Kirja julkaistiin suomeksi myös nimellä "Leivän valloitus".


title: Luettelo Aleuttien saarista

text: Tämä on luettelo Aleuteilla sijaitsevista saarista. Luettelo ei ole täydellinen, saaria on yhteensä yli 200.