title: Liberation

text: Liberation voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tecumseh

text: Tecumseh [tᵻˈkʌmsə] (myös "Tecumtha", "Tekamthi"; 1768–1813) oli shawnee-intiaanien johtaja ja Kanadan kansallissankari. Hän oli älykäs strategi, etevä puhuja ja nerokas valtiomies, joka sai shawneet lopettamaan sotavankien kiduttamisen. Lisäksi Tecumseh opiskeli maailmanhistoriaa ja kirjallisuutta.


title: Tecumseh

text: Amerikan vapaussodan jälkeisellä aikakaudella varttuminen sai Tecumsehin näkemään, miten maita riistettiin intiaaneilta häikäilemättömin keinoin. Veljensä Tenskwatawan kanssa hän rakensi suurta intiaanikansojen liittoa Yhdysvaltoja vastaan. Tecumsehin suuri unelma oli perustaa intiaanivaltio, joka yltäisi Kanadasta Meksikoon ja jonka rajoja puolustaisivat brittisotilaat Yhdysvaltoja vastaan.


title: Tecumseh

text: Tecumsehin unelma ei toteutunut. Hän sai surmansa vuonna 1813 taistellessaan sotureineen brittien joukoissa Yhdysvaltoja vastaan.


title: Tecumseh

text: Tecumsehin syntymäpaikaksi on arveltu Old Piquaa, Madjoen varrella Ohiossa. Hänen isänsä oli shawneepäällikkö Pucksinwah, joka sai surmansa 1774 Lordi Dunmoren sodassa käydyssä Point Pleasantin taistelussa. Tecumsehin äiti Methoataske siirtyi viisi vuotta myöhemmin asumaan Missouriin. Tuolloin 11-vuotias Tecumseh jäi Ohion maaseudulle isoveljensä Cheesuakan ja pikkusiskonsa Tecumpeacen kanssa.


title: Tecumseh

text:
Yksi Cheesuakan monista tehtävistä oli kouluttaa Tecumsehistä soturi. Vuonna 1782 tapahtunut yhteenotto shawneiden ja yhdysvaltalaisen George Rogers Clarkin johtaman sotilasyksikön välillä päättyi kuitenkin nolosti Tecumsehin osalta. Hän joutui paniikkiin ja pakeni taistelutantereelta. Toivuttuaan nöyryytyksestä Tecumseh päätti, ettei koskaan enää pakenisi.
20-vuotiaana Tecumseh teki Cheesuakan kanssa monia tutustumiskäyntejä eri heimojen luona. Hän liittyi 1790 shawneejohtaja Blue Jacketin joukkoihin, jotka puolustivat maitaan valkoisia maahantunkeutujia vastaan. Päällikön ominaisuudessa Tecumseh osallistui taisteluihin ja osoitti pelottomuutensa. Kenraalimajuri Arthur St. Clairin johtama armeija kärsi tappion ja menetti yli 600 sotilaan hengen liittoutuneiden shawneiden ja miamien järjestämässä piirityksessä. Nuoret soturit ihailivat Tecumsehin uskallusta asettua Yhdysvaltoja vastaan. Vuonna 1794 käyty Fallen Timbersin taistelu Ohiossa osoittautui luoteisen territorion intiaaneille kohtalokkaaksi. Prikaatinkenraali Anthony Waynen johtamat sotilasyksiköt aiheuttivat shawneille ja miameille murskaavat tappiot.


title: Tecumseh

text: Vuonna 1795 kirjoitettiin Greenvillen rauhansopimus, jonka valossa Ohion ja Indianan intiaanien tulevaisuus näytti ankealta. Tecumseh kieltäytyi noudattamasta sopimusta, jossa intiaaneja vaadittiin luovuttamaan 40 000 km²n suuruinen alue Yhdysvalloille. Hän ei kuitenkaan pystynyt estämään sopimuksen toteuttamista ja maapala toisensa jälkeen myytiin valkoisille. Intiaanien alueet pienenivät ja rajoittuivat seuraavan vuosisadan alkuun mennessä pieneen kolkkaan Ohion luoteisilla kulmilla. Tecumseh ja hänen takanaan olevat ryhmät eivät suostuneet maakauppoihin, koska pelkkä ajatus maan myymisestä oli mieletön.


title: Tecumseh

text:
Luoteisterritorion intiaanit olivat määrällisesti selvinneet vähin tappioin sodissaan Yhdysvaltoja vastaan. Masennus oli kuitenkin vallannut heidät. Tecumseh otti avukseen veljensä Tenskwatawan nostattamaan heimoveljien kadonnutta itsetuntoa. Tenskwatawa oli kokenut hengellisen herätyksen käytyään vuosikaudet läpi valkoisen miehen mukanaan tuomia paheita. Hän oli valmis tarttumaan Tecumsehin tarjoamaan mahdollisuuteen.
Vuonna 1805 Tenskwatawa nousi shawneiden suurimmaksi profeetaksi. Hän piti itseään Suuren hengen lähettiläänä saarnaten valkoisen miehen turmiollisesta vaikutuksesta ja haukkuen nämä paholaisen lapsiksi ja kavaliksi käärmeiksi. Jokainen intiaani, joka oli eri mieltä profeetan kanssa, tapettiin noitana tai petturina. Useita kristittyjä wyandoteja ja delawareja poltettiin Tenskwatawan puheiden aikaansaamien noitavainojen seurauksena.


title: Tecumseh

text: Samanaikaisesti kun yhä useammat intiaanit hylkäsivät shawneeprofeetan kehotuksesta valkoiselta mieheltä omaksumansa tavat, Tecumseh alkoi toteuttaa suurta unelmaansa intiaanivaltion luomisesta. Hän teki matkoja kylästä toiseen ja levitti tietoa suuresta liitosta, joka yhdistäisi kaikki intiaanit toisiinsa ilman heimorajoja.


title: Tecumseh

text: Kuuden kansakunnan muodostaman irokeesiliiton taholta Tecumseh sai kieltävän vastauksen. Liittokunta oli monien sotien jäljiltä niin hajallaan, ettei se halunnut lähteä hankkeeseen. Irokeesien vaikutusvaltaisimman päällikön Joseph Brantin kuoltua vuonna 1807 Tecumseh nousi intiaanien tärkeimmäksi sotajohtajaksi. Hänen arvostuksensa nousi nopeasti Pontiacin kapinassa mukana olleiden heimojen keskuudessa. Monet päälliköt suhtautuivat myötämielisesti Tecumsehin ajatukseen suuresta liitosta ja sen kannatus kasvoi yhä laajemmilla alueilla. Vuonna 1808 kickapoot ja pottawatomit lahjoittivat veljeksille maa-alueen Wabash-joen varrelta Indianasta. Paikalle nousi nopeasti kylä, joka sai nimen "Tippecanoe" (Profeetankaupunki). Se täyttyi päivittäin yhä lisääntyvistä vierailijoista, ja tuhansia intiaaneja liittyi liittoon.


title: Tecumseh

text: Tieto Tecumsehin pyrkimyksistä yhdistää kymmenet eri heimot kulkeutui myös Kanadan brittiväestön keskuuteen. He olivat kärsineet katkeran häviön Amerikan vapaussodassa omia siirtokuntiaan vastaan ja toimittivat Tippecanoeen aseita.


title: Tecumseh

text: Kun Ohion ja Indianan intiaaniväestö alkoi kieltäytyä maittensa myynnistä, päätti Indianan kuvernööri William Henry Harrison selvittää, mitä asian takana oli. Hän lähetti vakoojia Tippecanoen kylään ja sai näiltä raportin veljesten "profetian" vaikutuksista. Harrisonin pelko intiaaniliitosta oli käynyt toteen. Tecumsehin oli kerännyt taakseen lähes 3 000 soturia eri heimoista valmiina estämään Yhdysvaltain laajentumisen. Harrison oli vastuussa maakaupoista presidentti Thomas Jeffersonille. Pitääkseen Jeffersonin seuraajan presidentti James Madisonin tyytyväisenä Harrison pyrki jatkamaan kaupantekoa joidenkin myötämielisten miami- ja delawarepäälliköiden kanssa. Harrison pyrki luomaan ristiriitoja eri intiaaniryhmien välille ja teki maakauppoja ilman hallituksen suostumusta. Vilpillisin keinoin hän onnistui ostamaan maata 12 000 neliökilometrin edestä.


title: Tecumseh

text: Tecumsehin noudattaman politiikan mukaan kauppa oli laiton, sillä kukaan yksityinen ihminen ei voinut myydä maata varsinkaan ilman koko heimon lupaa. Kaiken lisäksi päälliköt oli ennen kaupantekoa juotettu vahvaan humalatilaan. Harrison pyysi Tecumsehin luokseen neuvottelemaan asiasta. Shawneepäällikkö ilmestyi paikalle 300 hyvin aseistetun soturin kera täynnä vihaa valkoisen miehen käytöstä kohtaan. Harrison välitti presidentille Tecumsehin näkökannan maakauppojen epäoikeudenmukaisuudesta.


title: Tecumseh

text: Tecumseh sai kannatusta myös valkoisten keskuudessa, sillä monet Harrisonin vastustajat olivat valmiit kuuntelemaan intiaaneja. He näkivät nämä "sivistyneinä villeinä", jotka viljelivät maata, eivätkä olleet uhkana Yhdysvaltain laajentumiselle. Vastaavasti myös valkoiset onnistuivat houkuttelemaan intiaaneja omalle puolelleen. Kun Tecumseh lähti suurelle käännytysmatkalleen kauas etelään chickasawien, choctawien ja cherokeiden luo, Harrison ryhtyi toimenpiteisiin. Presidentin määräyksestä hän värväsi armeijan, joka koostui jalkaväkirykmentistä ja siihen lisätyistä vapaaehtoisista sotilaista, joihin kuului myös intiaaneja. Tarkoituksena oli välttää avointa selkkausta, mikäli mahdollista. Harrison uskoi, että sotaväen pelkkä näyttäminen riittäisi pitämään intiaanit kurissa ja estämään näiden mahdolliset sotahankkeet Yhdysvaltoja vastaan.


title: Tecumseh

text: Marraskuussa 1811 Harrison marssitti tuhat sotilasta Tippecanoeen tekosyynään intiaanien tekemät hevosvarkaudet. Shawneekylässä veljensä päällikkyyden väliaikaisesti ottanut Tenskwatawa lupasi neuvotella asiasta seuraavana aamuna. Harrison myöntyi tähän ja yöpyi miehineen Tippecanoen lähettyvillä. Tecumseh oli lähtiessään varoittanut veljeään ryhtymästä väkivaltaisuuksiin Yhdysvaltoja vastaan. Tenskwatawa oli antanut sanansa, mutta läpi yön jatkuneiden hengellisten menojen loppuhuipennukseksi profeetta yllytti soturinsa käymään nukkuvan leirikunnan kimppuun. Hän oli saanut Suurelta hengeltä viestin, joka kertoi shawneesoturien olevan sinä yönä kuolemattomia.


title: Tecumseh

text: Intiaanien yllätyshyökkäyksestä huolimatta Harrison miehineen pystyi nousemaan nopeaan puolustukseen. Kun shawneet huomasivat, että Suuri henki oli huiputtanut heitä Tenskwatawan suulla, heidän taistelumielialansa katosi. Harrisonin joukot ajoivat takaa pakenevia shawneita ja tuhosivat Tippecanoen valtavat ruoka- ja ammusvarastot. Tämä taistelu osoittautui merkittäväksi Yhdysvaltain historiassa, sillä vaikka intiaanien mieshukka ei ollut kovin suuri, heidän moraalinsa murtui. Tenskwatawan maine suurena profeettana oli mennyttä, ja samalla mureni osa Tecumsehin unelmaa vahvasta intiaanivaltiosta.


title: Tecumseh

text: Tecumsehin palatessa Tippecanoeen häntä kohtasi surullinen näky. Suuri kylä oli hävitetty, ja ammutut ruumiit makasivat maahan laskeutuneen tuhkan keskellä. Tecumsehin etsiessä ystäviään surmattujen joukosta juhlittiin William Henry Harrisonia suurena sankarina.


title: Tecumseh

text: Tecumseh ei luopunut Tippecanoen tapahtumista huolimatta päämäärästään, vaan pyrki yhä liiton rakentamiseen. Samanaikaisesti Yhdysvaltain kongressissa vaadittiin tuntuvaa rangaistusta Englannille, joka oli aseistanut Tecumsehin sotureita ja usuttunut näitä sotaan Yhdysvaltoja vastaan. Maiden väliset erimielisyydet puhkesivat avoimeksi sodaksi vuoden 1812 aikana. Laajenemista länteen kannattaneet Yhdysvaltalaiset näkivät sodassa myös mahdollisuuden Kanadan valloitukseen.


title: Tecumseh

text: Vaikka unelma intiaanivaltiosta ei päässyt toteutumaan, antoi Yhdysvaltain ja Englannin sotatila Tecumsehille mahdollisuuden nousta taistelemaan Yhdysvaltoja vastaan. Hän toi tuhansia sotureitaan brittien puolelle ja uskoi englantilaisten voittoon amerikkalaisista, joita johti kuvernööri Harrison.


title: Tecumseh

text: Englantilaisten joukkoja johtanut kenraalimajuri Isaac Brock oli valmistautunut sotaan huolella ja piti miehineen puoliaan erinomaisesti, kunnes tarkka-ampujan luoti päätti hänen sodankäyntinsä. Brockin korvannut eversti Henry A. Brocker ei kyennyt täyttämään paikkaa. Hän osoittautui epäpäteväksi eikä osannut ylläpitää suhteita intiaaneihin. Tecumseh olisi halunnut johtaa Kanadan puolelle siirtyneet taistelut takaisin Yhdysvaltain maaperälle, mutta Brocker pelkäsi viedä miehiään hyökkäykseen. Tecumseh kuvaili everstiä "häntä koipien välissä pakenevaksi lihavaksi eläimeksi".


title: Tecumseh

text: Prikaatinkenraalin arvonimen saanut Tecumseh surmattiin Ontariossa kesken taistelun vuonna 1813. Ennen viimeistä taistelua hän oli vaihtanut asetakkinsa shawneepäällikön perinteiseen sota-asuun kuin aavistaen kuolemansa. Tecumsehin ruumista ei löydetty koskaan, ja pidettiin hyvin todennäköisenä, että omat soturit piilottivat ammutun johtajansa onton kaatuneen puun runkoon. Täältä ruumis arvatenkin oli myöhemmin käyty noutamassa muualle hautausta varten. Brockerin 800 brittisotilasta ja noin 500 heidän rinnallaan taistelevaa intiaania eivät kyenneet vastustamaan Harrisonin 3 000 miehen muodostamaa ylivoimaa. Tecumsehin kuolemaa koskevan tiedon levitessä intiaanien keskuuteen heiden vastarintansa mureni täysin. Britit vetäytyivät Kanadaan. Harrisonin joukot olivat murtaneet englantilaisten vallan Suurten järvien alueella ja tuhonneet lopullisesti Tecumsehin vahvan intiaaniliiton.


title: Tecumseh

text: Vuonna 1931 Ripley's Believe It or Not -kirjassa olleessa sarjakuvassa esitettiin tarina, jonka mukaan Tecumseh lähetti ennen kuolemaansa kuvernööri Harrisonille viestin, jossa hän ennusti tämän nousevan Yhdysvaltain presidentiksi, ja kuolevan kesken virkakauttaan. Samalla ennustus oli osoitettu kaikille niille tulevien sukupolvien presidenteille, jotka tultaisiin valitsemaan virkaansa nollaan päättyvinä vuosina kahdenkymmenen vuoden välein. Tästä Tecumsehin kirouksena tunnetusta tarinasta ei ole löytynyt varhaisempaa lähdettä, joten sen uskottavuus on kyseenalainen. Aihe on ollut esillä länsimaista astrologiaa koskevissa artikkeleissa.


title: Shadow Gallery

text: Shadow Gallery on vuonna 1983 perustettu amerikkalainen progressiivista metallia soittava yhtye. Yhtyeen nimi on otettu Alan Mooren V niin kuin verikosto -sarjakuvasta. Shadow Gallerya on useasti verrattu sellaisiin yhtyeisiin, kuten Dream Theater ja Queensrÿche.


title: Shadow Gallery

text: Yhtyeen laulaja Mike Baker kuoli sydänkohtaukseen 29. lokakuuta 2008 ollessaan 45-vuotias.


title: Evijärven Taivastelijat

text: Evijärven Taivastelijat ry on vuonna 1986 perustettu tähtitieteen harrastajien yhdistys. Yhdistyksellä on nykyään 190 jäsentä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla. Jäsenmaksu on 17 euroa perheeltä.


title: Evijärven Taivastelijat

text: Taivastelijoiden toimitilat sekä tähtitorni sijaitsevat Evijärvellä osoitteessa Kirkkotie 419 kohdalla. Toimitilat ovat avoinna tiistai-iltaisin klo 19:00 - 21:00 ympäri vuoden.


title: Evijärven Taivastelijat

text: Yhdistyksellä on tähtitornissa 330 millimetrin peilikaukoputki.


title: Evijärven Taivastelijat

text: Yhdistys on järjestänyt 1995 yhdessä Ursan kanssa Ursan jaostojen Cygnus-kesätapahtuman.


title: Raamattu ja Koraani

text: Raamattu ja Koraani ovat kahden suurimman maailmanuskonnon, kristinuskon ja islamin pyhät kirjat. Ne ovat molemmat syntyneet Lähi-idän kulttuuripiirissä, joten ne sisältävät viittauksia lukuisiin henkilöihin ja tapahtumiin, jotka on kuvattu molemmissa teoksissa. Tapahtumien kulku, yksityiskohdat ja oppisisällöt saattavat kuitenkin poiketa keskeisestikin toisistaan. Yhtäläisyydet Raamatussa ja Koraanissa liittyvät erityisesti maailman alkuaikojen tapahtumiin sekä molempien uskontojen profeettoihin, pappeihin ja kuninkaisiin, joihin kuuluvat Raamatun henkilöistä muun muassa Aadam, Nooa, Abraham, Mooses, Daavid ja Jeesus sekä islamin profeetat.


title: Raamattu ja Koraani

text: Pyhien kirjojen kuvaukset samoista henkilöistä tai tapahtumista sisältävät yleensä vain vähän samanlaisia yksityiskohtia. Vaikka tapahtumat ovat jossain määrin yhteneviä, on niissä monesti tiettyjä poikkeamia. Esimerkiksi siinä missä Raamatun mukaan Mooseksen adoptoi Faaraon tytär Bitjan, Koraanissa Musan adoptoi Faaraon vaimo. Myös tapahtumat Mooseksen lähdettyä Faaraota pakoon eroavat selkeästi juuri yksityiskohdiltaan. Jotkut muslimit ovat kääntyneet Raamatun puoleen saadakseen paremman kokonaiskuvan käsitellyistä henkilöistä, vaikkakin perinteisesti muslimit ovat kyseenalaistaneet tällaisen lähestymistavan. Jotkut muslimit, kuten mu'taziliitit ja ismailiitit, katsovat, että Jumala on antanut erilaiset ilmestykset eri aikojen ja paikkojen tarpeisiin. Tämä selittäisi näille muslimeille Raamatun ja Koraanin erot ilman, että kumpaakaan tarvitsee erityisesti pitää turmeltuneena. Toisaalta uskontojen yksijumalisuus (Šema Israel, Athanasioksen uskontunnustus, Nikaian uskontunnustus, Tauhid sekä Raamatussa ), tawhidin ja Mooseksen saamat Kymmenen käskyä sisällöltään kuvaavat Jumalan pyhyyttä absoluuttisena.


title: Raamattu ja Koraani

text: Kokonaisuutena kirjat poikkeavat tyyliltään ja sisällöltään merkittävästi toisistaan. Raamattu koostuu laajasta kokoelmasta erityyppisiä tekstejä: juutalaisen kansan historiaa, profetioita, lakia, sananlaskuja, runoutta, ilmestyksiä, kirjeitä sekä kirkkohistoriaa. Koraanista suurin osa on pelkästään ilmestyksiä. Raamatussa on paljon sisältöä, jota Koraanissa ei ole lainkaan. Erityinen ero on suhtautumisessa Jeesukseen Jumalan Poikana, evankeliumeihin sekä Paavalin kirjeisiin. Myös käsitteet syntiinlankeemus, armo, pelastus, uskontunnustus ja temppeli poikkeavat kristinuskossa ja islamissa toisistaan merkittävällä tavalla. Koraanissa myös mainitaan Muhammed profeettana, jota ei mainita ollenkaan Raamatussa.


title: Raamattu ja Koraani

text: Raamatussa esiintyvä nimi on annettu ensin, sen jälkeen arabiankielinen nimi.


title: Pistojärvi

text: Pistojärvi () on asutus (ven. "posjolok") Karjalan tasavallan Kalevalan piirin Luusalmen kunnassa. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 60 kilometriä Uhtuasta luoteeseen. Vuonna 2012 Pistojärvellä ei ollut enää lainkaan vakituisia asukkaita.


title: Pistojärvi

text: Pistojärven seutu asutettiin 1700-luvulla. Vanhimpia kyliä olivat Pistojärven ohella Katoslampi, Ohta, Suvanto, Tiirojärvi ja Tuhkala, jotka mainitaan uudiskylinä vuonna 1762. Myöhemmin Pistojärvi oli Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus. Kunta rajoittui pohjoisessa Oulankaan, idässä Kiestinkiin, etelässä Uhtuaan ja Vuokkiniemeen sekä lännessä Suomeen. Vuonna 1905 siihen kuuluivat Pistojärven, Ohtan, Suvannon ja Tuhkalan kyläkunnat, joissa oli yhteensä 15 kylää, 175 taloa ja lähes 1 200 asukasta. Pistojärven kylässä oli kirkko, koulu, kyytiasema, 27 taloa ja 176 asukasta..


title: Pistojärvi

text: 1920-luvulla perustettiin Uhtuan piirin Pistojärven kyläneuvosto, johon vuonna 1933 kuului kahdeksan kylää: Hirvisalmi, Häme, Kantoniemi, Malviainen, Ohta, Pistojärvi, Tiiro ja Tiiron Olkku. Kyläneuvoston alueella oli 724 asukasta, joista 606 oli karjalaisia ja 118 suomalaisia. Pistojärven kylässä asui 155 karjalaista. Sen kylänosia olivat Kontu, Kuusiniemi, Vaara ja Vuosma. Toisen maailmansodan jälkeen kyläneuvostossa oli Pistojärven lisäksi enää kaksi asutuskeskusta: Kantoniemi ja Malviainen. Nykyään seudulla ei ole lainkaan vakituista asutusta. Pistojärvi autioitui 2000-luvun alussa, mutta osa entisistä asukkaista on palannut sinne kesäisin.


title: Pistojärvi

text: Syrjäisen sijaintinsa ansiosta Pistojärven vanha kylämaisema oli hyvin säilynyt kokonaisuus aina 1990-luvulle saakka. Sillä on historiallisen asutuksen status. Suojeltuihin rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettu navetta heinävarastoineen. Suomalaisista kansanrunouden kerääjistä Pistojärvellä vierailivat muiden muassa Elias Lönnrot, Daniel Europaeus ja I. K. Inha. Heidän runosaaliinsa jäi kuitenkin heikoksi, sillä monet seudun asukkaista ovat vanhauskoisia, eivätkä he suostuneet laulamaan kansanrunoja. Seudun kansankulttuurissa oli havaittavissa eräitä saamelaisia piirteitä kuten karjalankielisiä joikuja.


title: Nimismies

text: Nimismies eli vallesmanni oli historiallinen luottamustoimi. Nimismies oli talonpoika, joka oli valittu pitäjän luottamusmieheksi. Myöhemmin nimismiehiksi kutsuttiin poliisitoimesta maaseudulla vastanneita virkamiehiä.


title: Nimismies

text: Nimismies (alkuperäinen merkitys: "nimitetty mies") tarkoitti talonpoikaa, joka oli valittu pitäjän luottamusmieheksi. Suomessa nimismiehiä alettiin nimittää virkoihin 1400-luvulla, kun maa jaettiin kihlakuntiin. Pitäjien asukkaat valitsivat nimismiehensä itse keskuudestaan 1600-luvulle saakka, jolloin nimitysoikeus siirtyi maaherralle. Tässä yhteydessä nimismiehistä tuli säätyläisvirkamiehiä, ja välimatka tavallisiin talonpoikiin kasvoi.


title: Nimismies

text: Nimismiehen tehtävät näyttävät keskittyneen pitäjissä sukupolvesta toiseen samoille, vauraille taloille ja suvuille.


title: Nimismies

text: Nimismiehille kuului hollikyydeistä ja kuljetuksista (esimerkiksi rikollisten kuljettamisesta) vastaaminen. Hänen tehtäviinsä kuului myös käräjien järjestäminen, verojen kokoaminen ja kruunun virkamiesten majoittaminen ja kyydittäminen. Ennen erityisen jahtivoudin nimittämistä nimismies järjesti myös yhteiset suurpetojahdit karhujen ja susien kurissa pitämiseksi.


title: Nimismies

text: Juhana III myönsi nimismiehille verovapauden, jolloin tehtävästä tuli entistä houkuttelevampi.


title: Nimismies

text:
Myöhemmin nimismies oli virkamies, jonka tehtäviin kuului toimiminen poliisipäällikkönä, ulosottomiehenä, yleishallintovirkamiehenä sekä yleisenä syyttäjänä. Nimismiehen toimialueena oli aiemmin nimismiespiiri ja myöhemmin kihlakunta. Varsinkin ennen aikaan nimismiestä kutsuttiin myös ruotsin kielestä tulleella nimellä "vallesmanni". Nimismiesten virat lakkasivat vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja tehtävät jakaantuivat poliisipäällikön, voudin tai kihlakunnansyyttäjän tehtäviksi. Uudistuksen jälkeen nimismiehiä toimi ainoastaan Pohjois-Suomen harvaan asutuilla seuduilla.
Ennen 1990-luvun kihlakuntauudistusta niin sanotut vanhat kaupungit muodostivat kukin oman poliisipiirinsä, jonka johdossa oli poliisimestari. Näissä kaupungeissa, jotka käsittivät kaikki suurimmat Suomen kaupungit, alioikeutena toimi raastuvanoikeus ja syyttäjän tehtävää hoiti kaupunginviskaali. Väestökirjanpitoa ja ulosottotointa varten kaupungeissa oli maistraatti. Samaan aikaan maaseudun kunnat, entiset kauppalat ja muut niin sanotut uudet kaupungit kuuluivat kihlakuntarajojen mukaan muodostettuihin nimismiespiireihin, joitten johdossa oli nimismies. Hänen tehtävänään oli johtaa nimismiespiirin poliisilaitosta ja toimia aika ajoin istuttavilla käräjillä yleisenä syyttäjänä. Lisäksi hän hoiti ulosottotointa ja muita valtion paikallishallinnon asioita. Seurakunnat hoitivat suurimman osan väestökirjanpidosta.


title: Nimismies

text: Kihlakuntauudistuksessa maaseudun ja kaupunkien ero poistettiin. Kaupungit yhdistettiin yleensä ympäröiviin kihlakuntiin ja kihlakuntien poliisilaitoksien johtoon nimitettiin poliisipäälliköt. Syyttäjinä toimivat kihlakunnansyyttäjät ovat päätoimisia. Raastuvanoikeudet ja kihlakunnanoikeudet lakkautettiin ja korvattiin käräjäoikeuksilla. Väestökirjanpito keskitettiin maistraatteihin. Tavoitteena uudistuksessa oli tehokkuuden ja oikeusturvan parantaminen. Erityisesti syyttäjälaitoksen eriyttäminen poliisista ajoi tätä tarkoitusta.


title: Nimismies

text: "Kihlakunnannimismies" oli sen virkamiehen arvonimi, joka oli nimitetty kihlakunnan kihlakunnanviraston päälliköksi. Kihlakunnannimismiehenä voi siis toimia yleinen syyttäjä, poliisipäällikkö, henkikirjoittaja (maistraatin päällikkö) tai kihlakunnanvouti (ulosottoyksikön päällikkö). Pohjois-Lapin kihlakunnissa nimismiehen tehtävä oli kuitenkin säilytetty entisellään, sillä näillä seuduilla tarvittavan henkilökunnan määrä on niin pieni, ettei ollut järkevää eriyttää tehtäviä toisistaan. Ne virkamiehet, jotka ennen uudistusta toimivat nimismiehen tai apulaisnimismiehen viroissa saivat edelleen käyttää nimismiehen titteliä, jos toimivat kihlakunnanvirastojen viroissa.


title: Nimismies

text: Kihlakunnat lakkautettiin vuoden 2007 lopussa.


title: Nimismies

text: Nimismiehet nimitti lääninhallitus. Kelpoisuusehtona oli oikeustieteen kandidaatin tutkinto sekä kokemus hallintotoimesta. Käytännössä kelpoisuusehdoksi muovautui varatuomarin arvo, jotta nimismies olisi kelvollinen syyttäjäksi. Lisäpisteitä sai valinnassa siitä, että tutkinnon pakollisena cum laude -työnä oli arvosana hallinto- tai prosessioikeudesta.


title: Nimismies

text:
Aina 1980-luvulle saakka oli tyypillistä, että nimismiehen kesälomasijaisena toimi oikeustieteen ylioppilas, joka sai näin kokemusta valtionhallinnosta ja poliisityöstä.
Tietoa nimismiesten asiakirjojen tutkimisesta (Arkistolaitos)


title: Kontokki

text: Kontokki on entinen kunta ja kylä Vienan Karjalan lounaiskulmassa Kostamuksen kaupunkialueella Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Kontokki

text: Kontokin kunta käsitti Kostamus- ja Kiitehenjärven ympärillä olevat kylät (Kontokki, Kostamus ja Akonlahti) sekä Suomen rajan tuntumassa sijaitsevat kylät (Vuokinsalmi, Saarijärvi ja Niskajärvi). Idässä kunnan raja ulottui Kenttijärven taakse. Kontokin kunnan naapurikuntia olivat pohjoisessa Vuokkiniemi ja Uhtua, idässä Jyskyjärvi, etelässä Kiimasjärvi ja lännessä Suomen puolella Suomussalmi. Aikaisemmin osia Kiimasjärven kunnasta oli kuulunut Kontokkiin. Kontokin kunnassa oli 1 872 asukasta vuonna 1907, kaikki karjalaisia.


title: Kontokki

text: Kontokin kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Uhtuan piiriin. Jatkosodan aikana Kontokin kunnan alue oli Suomen miehittämä 1941-44. Kostamuksen kylän läheltä löydettiin suuri rautamalmiesiintymä vuonna 1946 ja paikalle rakennettiin Kostamuksen kaupunki ja vuoriteollisuuskombinaatti suomalaisvoimin 1977–85.


title: Kontokki

text: Kontokin kylä sijaitsi Kontokkijärveen pistävällä niemellä. Kylä tuhoutui jatkosodan aikana. Kontokin kunnan suurimmat kylät Kostamus, Kontokki ja Akonlahti kuuluivat Vienan tärkeimpiin runokyliin, joissa muun muassa Elias Lönnrot vieraili runonkeruumatkoillaan 1832 ja 1833. Nyt kaikki nämä kylät ovat hävinneet.


title: Sirpa Tabet

text: Sirpa Marja Tabet (s. 18. syyskuuta 1943 Riihimäki) on suomalainen rikoskirjailija, joka on kirjoittanut myös historiallisia rikosromaaneja. Hänen teoksensa ovat psykologisia jännäreitä.


title: Sirpa Tabet

text: Sirpa Tabet syntyi Riihimäellä 1943. Tabet oli jo lapsena kiinnostunut kirjallisuudesta: 11-vuotiaana hän luki ensimmäisen dekkarinsa, Agatha Christien "Aikataulukon arvoituksen" ja kirjoitti ensimmäiset tarinansa, jotka olivat villistä lännestä kertovia tarinoita ja romanttisia sarjakuvakertomuksia. Dekkarikirjallisuudesta kirjoitettu kouluaine ei tosin miellyttänyt opettajaa, vaan arvosanaksi tuli vitonen.


title: Sirpa Tabet

text: Kirjailijan ura sai vielä odottaa, sillä Tabet ryhtyi opiskelemaan kauppatiedettä. Hän suoritti ekonomin tutkinnon 1967 ja työskenteli useissa yrityksissä ja yhdistyksissä. Vuoteen 1990 asti hän toimi Grafia ry:n toiminnanjohtajana ennen kuin ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi ja muutti Kiskoon. Hän on naimisissa ranskalaissyntyisen Alain Tabet'n kanssa, ja he asuvat nykyään Karjalohjalla.


title: Sirpa Tabet

text: Tabet'n esikoisromaani oli 1989 ilmestynyt "Punainen metsä". Se hyödynsi sekä historiallisen romaanin että dekkarikirjallisuuden perinteitä tavalla, joka oli uutta suomalaisessa kirjallisuudessa. Vielä samana vuonna ilmestyi nykyaikaan sijoittuva rikosromaani "Voi minun lintuni".


title: Sirpa Tabet

text: Sen jälkeen melko tasaiseen tahtiin ilmestyneet kirjat ovat vakiinnuttaneet Tabet'n aseman suomalaisessa dekkarikirjallisuudessa, vaikkei hän painosmäärissä mitattuna olekaan Suomen myydyimpiä dekkarikirjailijoita. Hänen jännitysromaaninsa "Kissan vuosi" (1995) pohjalta on tehty tv-sarja "Kadonnut näky".


title: Sirpa Tabet

text: Tabet'n kirjat poikkeavat perinteisestä dekkarista siinä mielessä, että päähenkilönä ei ole rikoksiin erikoistunut ammattilainen tai edes harrastelija. Sen sijaan Tabet'n kirjojen päähenkilöt ovat tavallisia ihmisiä ja yleensä naisia, eikä päähenkilö pysy tavallisesti kirjasta toiseen samana. Naispäähenkilö yhdistää Tabet'ta suomalaisiin naisdekkarikirjailijoihin, kuten Eeva Tenhuseen ja Leena Lehtolaiseen, jotka lukeutuvat myös Tabet'n omiin dekkarisuosikkeihin.


title: Sirpa Tabet

text: Tabet'n historiallisten rikosromaanien "Punainen metsä", "Tähkäyö" ja "Hämärän lapset" naispäähenkilöiden kautta kuvataan myös naisen asemaa historiallisina aikoina vähän samaan tapaan kuin Kaari Utrion historiallisissa romaaneissa, joskin yliluonnollinen ja psykologinen aines on kirjassa vahvempi ja tiivistyy loppua kohti. Toisaalta nykyajan kirjoissa tulee esiin myös nyky-yhteiskunta, eivätkä sen ongelmatkaan jää näkymättömiin.


title: Sirpa Tabet

text: Tabet'n kirjoja on vaikea luokittaa tyhjentävästi: epäilemättä ne ovat rikosromaaneja, mutta osassa kirjoista on myös historiallisen romaanin tai kauhukirjallisuuden piirteitä. Toisaalta teoksista löytyy myös rakkausromaanien piirteitä ja psykologista tarkastelua. Perinteisiin dekkareihin Tabet'n kirjoja yhdistää melkein loppuun asti arvoitukseksi jäävä murhaajan henkilöllisyys.


title: Metallurgia

text: Metallurgia on luonnontieteisiin ja teknisiin tieteisiin kuuluva tieteenala/oppi, joka käsittelee metallien (tai laajemmin käsitettynä myös muiden epäorgaanisten materiaalien) valmistus- ja jalostusmenetelmiä, sekä tutkii niiden elinkaarta ja sen aikana tapahtuvia muutoksia usein metallien kiderakenteen näkökulmasta. Historiallisesti metallurgian kehitys on kulkenut samaa tahtia teräksen valmistusmenetelmien kanssa, sillä valtaosa maailman metallintuotannosta liittyy teräkseen.


title: Metallurgia

text: Metallurgia voidaan jaotella karkeasti prosessimetallurgiaan ja fysikaaliseen metallurgiaan, mutta monia muitakin alalajeja on, ja rajanveto on joskus vaikeaa, esimerkkeinä jauhemetallurgia ja rikastustekniikka, joka varsinkin anglosaksisissa maissa luetaan metallurgiaan kuuluvaksi.


title: Metallurgia

text: Prosessimetallurgia käsittelee mm. materiaalien valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden esikäsittelyä (esimerkiksi rikasteen pasutus ja sintraus), materiaalien valmistusta raaka-aineista (esimerkiksi malmirikasteiden sulatus) ja puolivalmiiden tuotteiden käsittely- ja jalostusprosesseja (esimerkiksi raffinointi, puhdistus ja konvertterissa tapahtuva hiilenpoisto, mellotus).


title: Metallurgia

text: Prosessimetallurgia voidaan jaotella vielä hydrometallurgiaan ja pyrometallurgiaan.


title: Metallurgia

text: Hydrometallurgia käsittelee liuoksissa tapahtuvia tai nesteen avustuksella/välityksellä tapahtuvia ilmiöitä, esimerkiksi korroosiota ja korroosionestoa, rikasteiden läjäliuotusta, kuparin elektrolyysiä ja metallien valmistusta liuospohjaisin menetelmin (Hydro-Copper).


title: Metallurgia

text: Pyrometallurgia käsittelee korkeissa lämpötiloissa tapahtuvia ilmiöitä, esimerkiksi kuparin liekkisulatusta, masuunin toimintaa tai plasmapinnoitusta.


title: Metallurgia

text: Fysikaalinen metallurgia käsittelee esimerkiksi materiaalien muokkausta tuotteiksi raaka-aineiden (metallien) valmistamisen jälkeen. Tyypillinen fysikaalisen metallurgian prosessivuo on:


title: Metallurgia

text: Suomessa metallurgian korkeakouluopetusta antavat Aalto-yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, Oulun yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto ja Åbo Akademi. Metallurgian opetus Teknillisessä korkeakoulussa tapahtui aluksi Kemian osastolla, sen jälkeen siitä erotetulla Vuorikemian osastolla. Osaston nimi muutettiin sittemmin Vuoriteollisuusosastoksi, ja myöhemmin siitä tuli Materiaali- ja kalliotekniikan laitos, joka puolestaan muuttui myöhemmin Materiaalitekniikan osastoksi. Teknillisen korkeakoulun tultua osaksi Aalto-yliopistoa, opetus tapahtuu nyt Aalto-yliopiston kemian tekniikan korkeakoulun Kemian tekniikan ja metallurgian laitoksen puitteissa.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkala on kaupunginosa Jyväskylässä Jyväsjärven ja Päijänteen välissä ja osa Kuokkalan suuraluetta. Kaupunginosaan kuuluvia pienempiä alueita ovat muun muassa Ainolanranta, Kekkola, Tikka ja Pohjanlampi. Kuokkala on vuonna 1989 valmistuneen Kuokkalan sillan kautta yhteydessä Jyväsjärven vastarannalla sijaitsevaan Lutakkoon.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkala liitettiin Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1965. Sitä ennen se kuului Jyväskylän maalaiskuntaan. Kuokkala säilyi harvaan asuttuna, lähinnä omakotitaloista koostuvana alueena 1980-luvun loppupuolelle saakka, jolloin sinne alettiin rakentaa kerrostaloja. Vuonna 1989 valmistunut silta Jyväsjärven yli lyhensi matkaa Jyväskylän keskustaan huomattavasti.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkalan tila oli suuri maatila, jolla harjoitettiin maanviljelyä ja karjanhoitoa. Kuokkalan tilan pihapiirissä toimi Jyväskylän Höyrysaha Oy:n saha vuosina 1874–1914. Kuokkalan tila sai uuden Wivi Lönnin suunnitteleman päärakennuksen, Kuokkalan kartanon vuonna 1904. Myöhemmin kartano on ollut sota-aikana puolustusvoimien käytössä, sodan jälkeisinä vuosikymmeninä Jyväskylän maalaiskunnan synnytyslaitos sekä myöhemmin Jyväskylän yliopiston hydrobiologian laitos. Nykyisin kartano toimii Kauko Sorjosen säätiön taidekokoelman kotipaikkana, konserttien ynnä muiden kulttuuritapahtumien järjestämispaikkana sekä kokous- ja juhlahuoneistona.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Nykyisen Kuokkalan keskustan tuntumassa sijaitseva Survo-Korpelan alue on Keski-Suomen maakuntakaavassa maakunnallisesti arvokas rakennettu kulttuuriympäristö.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkalan osayleiskaava laadittiin vuosina 1974-78. Yksityiskohtainen suunnittelu pohjautuu Juhani Bomanin vuonna 1978 laatimaan kilpailuehdotukseen, jossa etsittiin uutta ratkaisua edellisten vuosikymmenien lähiörakentamiselle. Jyväskylän kaupungille myönnettiin Kuokkalan alueen onnistuneesta suunnittelusta Suomen Arkkitehtiliiton SAFA-palkinto vuonna 1985. Kuokkalassa on järjestetty vuosien 1985 ja 2014 asuntomessut.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkalan kirkko sijaitsee Kuokkalan keskustassa ja se vihittiin käyttöön 7. helmikuuta 2010. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Anssi Lassila ja Teemu Hirvilammi, jotka voittivat kirkon rakennuttaneen Jyväskylän seurakunnan järjestämän arkkitehtikilpailun vuonna 2006 Kide-nimisellä työllään. Kirkon rakennuskustannukset olivat n. 9,5 miljoonaa euroa.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Vuonna 2015 Kuokkalaan valmistui niin ikään arkkitehti Anssi Lassilan suunnittelema Puukuokka-puukerrostalo, jolle myönnettiin vuoden 2015 arkkitehtuurin Finlandia-palkinto.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkalan keskustan palveluihin kuuluu muiden muassa Kuokkalan terveysasema, kaksi päivittäistavarakauppaa (K-Supermarket ja S-market), posti, apteekki, useita parturi-kampaamoja, kauneudenhoitoloita, kioski, kirkko, Kuokkalan koulu, leipomo-konditoria, pizzeria, grilli sekä muita ravintoloita. Kuokkalassa sijaitsee lisäksi Sulkurannan siirtolapuutarha ja kaupungin viljelyspalstoja.


title: Kuokkala (Jyväskylä)

text: Kuokkanen on Kuokkalan asukkaat ry:n julkaisema ilmainen kaupunginosalehti. Lehti ilmestyy kerran kuukaudessa, sen levikki on 9 000 ja se jaetaan alueen asukkaille ja yrityksiin. Lehden päätoimittajana toimii Kirsi Leskinen. Lehden arkistot löytyvät pdf-muodossa internetistä.


title: Galileo

text: Galileo tarkoittaa seuraavia:


title: Selim I

text: Selim I (1465 – 23. syyskuuta 1520) tunnetaan myös nimillä ”Julma”, ”"Yavuz"” (rohkea turkiksi) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1512 vuoteen 1520.


title: Selim I

text: Selim poisti isänsä Bayezid II:n valtaistuimelta 1512. Bayezid kuoli pian tämän jälkeen.


title: Selim I

text: Hän osoitti valtaannousunsa tapattamalla kaikki veljensä ja veljenpoikansa. Tämä siitä syystä, että hänen isänsä Bayezid ja setänsä Cem sotivat keskenään, samoin hän ja veljensä Ahmed. Selim päätti, ettei yhtään lisää tällaista tapahtuisi.


title: Selim I

text: Selim hyökkäsi ja tuhosi Mamelukien sulttaanikunnan Marj Dabiqin taistelussa ja al-Raydaniyyan taistelussa, joka johti Syyrian, Palestiinan ja Egyptin liittämiseen Osmanien valtakuntaan. Hän myös yletti Ottomaanien vallan Mekan ja Medinan pyhiin kaupunkeihin. Kun Egypti ja sen Arabian provinssit otettiin mamelukeilta, Selim julisti olevansa ”"Khadim ul Haremeyn"” (Kahden pyhäkön palvelija) ”"'Hakim ul Haremeyn"” (Kahden pyhäkön hallitsija) sijaan. ”Pyhäköt” viittaavat Masjid al-Haramin moskeijaan Mekkassa ja Masjid al-Nabawiin Medinassa, jotka ovat kaksi pyhintä paikkaa islaminuskossa. Kuten isoisänsä Fatih, myös Selim julisti olevansa kalifi (arabiaksi Muhammadin seuraaja); ”Islamin suojelija”, jonka katsottiin olevan koko islamin johtaja, niin šiiojen kuin sunnien. Selim määräsi sodan Persian šaahi Ismail I:stä vastaan, joka myös julisti olevansa kalifi. Sotaretki joka seurasi määräystä oli voittokulkue Selimille, jonka horjumattomuus ja rohkeus voitto janitsaarien niskoittelun.


title: Selim I

text: Kun Selimistä tuli molempien islamin pyhien kaupunkien herra samalla kun hän valloitti Egyptin ja kaappasi Al-Mutawakkil III:n, viimeisen Abbasidien dynastian kalifin joka asusti siellä, hän pakotti Al-Mutawakkilin luopumaan virallisesti kalifin tittelistä ja myös ulkoisista vallanmerkeistä, miekasta ja profeetan viitasta. Kun Selim palasi kampanjaltaan Egyptiä vastaan, hän valmistautui sotaretkeen Rodosta vastaan, mutta sairastui ja kuoli yhdeksäntenä hallintovuonnaan, ollessaan 55-vuotias.


title: Marjut Rolig

text: Anne Marjut Astrid Rolig (o.s. Lukkarinen, s. 4. helmikuuta 1966 Lohja) on suomalainen kilpahiihtäjä, joka voitti olympiakultaa Albertvillen talviolympialaisissa 1992.


title: Marjut Rolig

text: Seuratasolla Rolig on edustanut Lohjan Louhia. Nuoruudessaan hän voitti kaksi nuorten SM-pronssia. Vuonna 1990 hän oli SM-hiihdoissa parhaimmillaan neljäs mutta jo seuraavana vuonna hän voitti neljä kultaa. Talvella 1992 hän voitti kaksi SM-kultaa ja talvella 1993 kolme. Hänet valittiin vuonna 1992 vuoden naisurheilijaksi. Hänet valittiin myös vuosina 1991 ja 1992 .


title: Marjut Rolig

text: Juniori-ikäisenä Rolig harrasti myös yleisurheilua kilpaillen lähinnä keskipitkillä matkoilla. Hänen ennätyksensä 800 metrillä on 2.18,86 (1980).


title: Marjut Rolig

text: Rolig ilmoitti huhtikuussa 1994 lopettavansa kilpailu-uransa. Hän synnytti esikoislapsensa lokakuussa 1994.


title: Marjut Rolig

text: Nykyään Rolig toimii yrittäjänä (yritys tekee homeopatiaa ja vyöhyketerapiaa). Koulutukseltaan hän on erikoissairaanhoitaja. Hän on myös Suomen Olympiakomitean hallituksen ja urheilijavaliokunnan jäsen. Hän meni kesäkuussa 1992 naimisiin Suomen hiihtomaajoukkueen silloisen huoltopäällikön Petri Roligin kanssa.


title: Marjut Rolig

text: Rolig on toiminut kilpauransa jälkeen Eurosportin hiihtoasiantuntijana.


title: Marjut Rolig

text: Rolig, silloiselta nimeltään Lukkarinen, osallistui arvokilpailuihin ensimmäisen kerran 25-vuotiaana Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 1991. Hän sijoittui 5 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa kuudenneksi, 10 kilometrin vapaan tyylin ja 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailuissa yhdeksänneksi sekä 30 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa 17:nneksi. Vapaan hiihtotavan kilpailuissa hän oli paras suomalainen. Hän hiihti kolmannen osuuden viestissä, jossa Suomi sijoittui neljänneksi; omalla osuudellaan hän oli toiseksi nopein ja nosti Suomen kolmannelta sijalta toiseksi.


title: Marjut Rolig

text: Albertvillen olympialaisissa 1992 naisten ensimmäinen hiihtolaji oli 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailu. IVY:n Ljubov Jegorova oli kilpailussa ylivoimainen mutta Lukkarinen nousi 1,9 kilometrin ja 7,7 kilometrin väliaikatilanteiden viidenneltä sijalta lopussa hopealle yli 12 sekuntia pronssille hiihtänyttä IVY:n Jelena Välbeä nopeampana. Neljä päivää myöhemmin hiihdettiin 5 kilometrin perinteisen tyylin kilpailu kovassa tuulessa ja räntäsateessa. Lukkarinen nousi jälleen kilpailun lopussa ja voitti kultaa 0,9 sekunnin erolla Ljubov Jegorovaan. Takaa-ajokilpailussa Lukkarinen pääsi ladulle ensimmäisenä mutta Ljubov Jegorova, Jelena Välbe ja Italian Stefania Belmondo hiihtivät hänet kiinni ja lopulta Lukkarinen sijoittui neljänneksi 14,4 sekuntia pronssia ottaneelle Välbelle hävinneenä. Viestissä Lukkarinen pääsi vapaalla tyylillä hiihdetylle ankkuriosuudelle viidentenä. Hän ohitti Saksan ja Tšekkoslovakian hiihtäjät mutta Italian Stefania Belmondo pääsi hänen ohitseen ja Suomi sijoittui neljänneksi 27 sekuntia Italialle hävinneenä. Naisten päätöslajissa, vapaan tyylin 30 kilometrillä Lukkarinen oli parhaana suomalaisena kymmenes.


title: Marjut Rolig

text: Falunin MM-kilpailuissa 1993 ensimmäisenä lajina oli naisten 15 kilometrin hiihto perinteisellä hiihtotavalla. Ensimmäisellä väliaikapisteellä kahden kilometrin kohdalla Marjut Rolig oli viidentenä. Seuraavien kilometrien raskailla nousuosuuksilla Rolig nousi toiseksi mutta Venäjän Jelena Välbe karkasi yli puolen minuutin päähän. Välbe oli loppuun saakka ylivoimainen mutta Suomi sai kaksi mitalia, kun Marja-Liisa Kirvesniemi nousi 2,9 sekunnilla Roligin ohi ja jätti tämän pronssille. Nämä kaksi mitalia jäivätkin lopulta näissä kisoissa Suomen koko joukkueen ainoiksi. Rolig sijoittui perinteisen hiihtotavan 5 kilometrillä seitsemänneksi ja takaa-ajossa parhaana suomalaisena yhdeksänneksi. Viestissä Suomi sijoittui neljänneksi, millä sijalla joukkue oli jo Roligin lähtiessä ankkuriosuudelle.


title: Marjut Rolig

text: Lillehammerin olympialaisissa 1994 Roligin paras henkilökohtainen saavutus oli kahdeksas sija päätösmatkalla, 30 kilometrin perinteisen tyylin hiihdossa. Hän sijoittui 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 14:nneksi ja takaa-ajokilpailussa 21:nneksi. Viestissä hän joutui ankkuriosuudella päästämään Italian Stefania Belmondon ohitseen ja Suomi sijoittui neljänneksi.


title: Turun saaristo

text: Turun saaristo (myös Lounais-Suomen saaristo tai Varsinais-Suomen saaristo) on noin 20 000 saaresta muodostuva, Särkisalosta ja Hiittisistä Kustavin saaristoon ulottuva saaristoalue Saaristomerellä Varsinais-Suomessa. Ahvenanmaasta Turun saariston erottaa Kihdin selkä. Selkä on tosin sen verran kapea, että voidaan käsittää Turun saariston ja Ahvenanmaan olevan yksi saaristo. Jos ajatellaan siten, on kyseessä maailman monisaarisin saaristo.


title: Turun saaristo

text: Saaria yhdistää Saariston rengastie.


title: Turun saaristo

text: Turun saaristoa alueellisesti suppeampi käsite on Turunmaan saaristo, joka sijaitsee Paraisten ja Kemiönsaaren kuntien alueella Turunmaan seutukunnassa. Tämän myös Turunmaaksi nimitetyn Turun saariston eteläosan nykyisin Kemiönsaaren ja Paraisten kuntiin kuuluvat saaret sekä nykyisin Saloon kuuluva Särkisalo ovat vanhastaan olleet ruotsinkielistä aluetta. Nykyisin Turunmaan seutukunnan kunnat ovat kaksikielisiä, mutta ruotsi on niissä edelleen enemmistökieli.


title: Turun saaristo

text:
Turunmaan saariston ja Turunmaan ulkopuolista Turun saaristoa on pohjoinen saaristo Turun, Kaarinan ja Naantalin kaupunkien sekä Maskun, Taivassalon ja Kustavin kuntien alueella. Tämä Pohjoinen saaristo, kuten Rymättylä ja muut nykyisin Naantaliin kuuluvat saaret on suomenkielistä aluetta, joskin Turku on kaksikielinen ruotsinkielisellä vähemmistöllä.
Aluepoliittisissa määrittelyissä Turun, Naantalin ja Kaarinan kaupunkien saaret eivät kuulu saaristoon. Joskus käytetään myös käsitettä Lounaissaaristo tai Saaristomeren saaristo, ja tällöin toisinaan luetaan mukaan Saaristomeren ohella myös Ahvenanmaa. Joissain yhteyksissä Turun saaristolla voidaan tarkoittaa myös Turun saaria eli Turun kaupungin nykyiselle alueelle jäävää osaa Turun saaristosta.


title: Mika Laitinen

text: Mika Antero Laitinen (s. 5. maaliskuuta 1973 Kuopio) on suomalainen entinen mäkihyppääjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Seuratasolla Laitinen edusti Puijon Hiihtoseuraa.


title: Mika Laitinen

text: Koulutukseltaan Laitinen on tradenomi, erikoisalueenaan markkinointiviestintä. Hän valmistui Pohjois-Savon ammattikorkeakoulusta loppuvuodesta 2001.


title: Mika Laitinen

text: Laitinen valittiin viime hetkellä mukaan 1992 Albertvillen talviolympialaisten joukkueeseen. Olympialaisissa Laitinen voitti kultaa joukkuemäessä ja oli normaalimäessä viides. Nuorella Laitisella oli vaikeuksia siirtyä käyttämään uutta v-tyyliä.


title: Mika Laitinen

text: 1994 Laitinen voitti muovimäen Suomen mestaruuden, ja 1995 MM-kisoissa hän oli voittamassa Suomelle joukkuemäen kultaa ja henkilökohtaisen normaalimäen pronssimitalin.


title: Mika Laitinen

text: Laitinen hallitsi 1995–1996 maailmancupin alkupuolta ylivoimaisesti, mutta Keski-Euroopan mäkiviikolla Garmisch-Partenkirchenin harjoituksissa hän kaatui ja katkaisi solisluunsa. Laitinen palasi mäkeen vielä saman vuoden keväänä, mutta hyppyvarmuuden löytäminen vei aikaa. 1997 Trondheimista voitetun joukkuemäen kultamitalin jälkeen Laitinen loukkaantui jälleen, eikä enää palannut maailman terävimmälle huipulle.


title: Mika Laitinen

text: Uransa huipuilla Laitinen tunnettiin vahvasta ponnistuksestaan ja häntä kutsuttiinkin lempinimellä "Puijon jousijalka".


title: Risto Laakkonen

text: Risto Juhani Laakkonen (s. 6. toukokuuta 1967 Kuopio) on suomalainen entinen mäkihyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Risto Laakkonen

text: Laakkonen voitti mäkihypyn joukkuekilpailun kultaa Lahden MM-kilpailuissa 1989 ja Albertvillen 1992 olympialaisissa sekä hopeaa Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 1991. Hänen paras henkilökohtainen arvokisasaavutuksensa oli kahdeksas sija MM-kilpailujen normaalimäessä 1991.


title: Risto Laakkonen

text: Laakkonen voitti Keski-Euroopan mäkiviikon 1988–1989 ilman yhtään osakilpailuvoittoa. Uransa aikana hän voitti kaksi maailmancupin osakilpailua.


title: Risto Laakkonen

text: Seuratasolla Laakkonen on edustanut Puijon Hiihtoseuraa. Ammatiltaan hän on muurari ja mäkimestari, vuodesta 1993 kirjastovirkailijana Varastokirjastossa Kuopiossa.


title: Risto Laakkonen

text: Laakkonen herätti ensimmäisen kerran kansainvälistä huomiota sijoittumalla 18-vuotiaana kahdeksanneksi Harrachovin lentomäessä maailmancupin osakilpailussa tammikuussa 1986. Samana vuonna hän saavutti joukkuemäessä SM-pronssia Puijon Hiihtoseuran joukkueessa. Kauden 1986–1987 maailmancupissa Laakkonen sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi tammikuussa Oberwiesenthalin normaalimäessä ja maaliskuussa Falunin suurmäessä. Joukkuemäen SM-kilpailussa hän saavutti hopeaa.


title: Risto Laakkonen

text: Tammikuussa 1988 Laakkonen sijoittui Engelbergin suurmäen maailmancupin kilpailussa yhdeksänneksi. Ensimmäisen kerran hän kilpaili arvokisoissa Calgaryn talviolympialaisissa 1988 ja sijoittui normaalimäessä 23:nneksi. Lentomäen MM-kilpailuissa Laakkonen sijoittui 35:nneksi.Joukkuemäen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa.


title: Risto Laakkonen

text: Kauden 1988–1989 maailmancupin Laakkonen aloitti vahvasti Thunder Bayssä sijoittumalla ensimmäisessä osakilpailussa toiseksi Länsi-Saksan Dieter Thoman ja maanmiehensä Matti Nykäsen välissä sekä voittamalla toisen osakilpailun. Lake Placidin osakilpailuissa hän saavutti sijat 6 ja 11. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui Oberstdorfissa toiseksi Dieter Thoman jälkeen, Garmisch-Partenkirchenissä kolmanneksi Nykäsen ja Jens Weißflogin jälkeen, Innsbruckissa seitsemänneksi ja Bischofshofenissa kymmenenneksi. Nykänen ja Weißflog eivät onnistuneet viimeisessä osakilpailussa ja niin Laakkonen vei koko mäkiviikon voiton 2,5 pisteen erolla näihin olympiavoittajiin. Runsas viikko mäkiviikon jälkeen Laakkonen oli Harrachovin maailmancupin kilpailussa toinen Jan Boklövin jälkeen.


title: Risto Laakkonen

text: Lahden MM-kilpailuissa 1989 Laakkonen voitti Jari Puikkosen, Matti Nykäsen ja Ari-Pekka Nikkolan kanssa joukkuemäen maailmanmestaruuden. Ensimmäisellä kierroksella Laakkonen hyppäsi 100,5 metriä ja auttoi osaltaan Suomen kärkeen Puikkosen epäonnistuttua omassa hypyssään. Toisella kierroksella Nykänen jäi alle sadan metrin, joten Norja johti kilpailua ennen viimeisiä hyppääjiä. Laakkosen hyppy kantoi 110,5 metriä ja Suomi voitti 19 pisteen erolla Norjaan. Sekä suurmäessä että yhden kierroksen kilpailuksi tuuliongelmien takia typistyneessä normaalimäessä Laakkonen sijoittui 24:nneksi.


title: Risto Laakkonen

text: Kauden 1988–1989 maailmancupin yhteispisteissä Laakkonen sijoittui seitsemänneksi. Hän voitti Suomen-mestaruuden normaalimäessä ja joukkuemäessä.


title: Risto Laakkonen

text: Vuosi ensimmäisen maailmancup-voittonsa jälkeen Laakkonen otti 4. joulukuuta 1989 toisen voiton, jälleen Thunder Bayssä. Lake Placidissä hän sijoittui neljänneksi ja saavutti Sapporossa sijat 8 ja 7. Keski-Euroopan mäkiviikolla 1989–1990 hän oli Oberstdorfissa neljäs, Garmisch-Partenkirchenissä Jens Weißflogin jälkeen toinen, Innsbruckissa viides ja Bischofshofenissa neljästoista. Viikon kokonaispisteissä hän sijoittui kuudenneksi. Loppukauden parhaaksi maailmancupin osakilpailusijoitukseksi jäi Raufossin 11. sija maaliskuun lopulla. Cupin kokonaispisteissäkin hän oli yhdestoista. Lentomäen MM-kilpailuissa Laakkonen sijoittui 40:nneksi. Suomen-mestaruuden hän voitti joukkuemäessä.


title: Risto Laakkonen

text: Maailmancupkauden 1990–1991 ensimmäisissä kisoissa Pohjois-Amerikassa Laakkonen ylsi parhaimmillaan 11:nneksi Lake Placidin toisessa kilpailussa. Keski-Euroopan mäkiviikolla hänen sijoituksensa osakilpailuissa olivat 15:s, 14:s, 12:s ja 28:s sekä viikon kokonaissijoituksensa kymmenes. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa Laakkonen sijoittui suurmäessä 12:nneksi ja normaalimäessä kahdeksanneksi. Joukkuekilpailussa hän saavutti Ari-Pekka Nikkolan, Raimo Ylipullin ja Vesa Hakalan kanssa hopeaa 4,8 pistettä Itävallalle hävinneenä. Lopputalven maailmancupin kilpailuissa Laakkonen oli Salpausselän normaalimäessä yhdestoista, Bollnäsissä toinen Stefan Zündin jälkeen ja Falunissa kymmenes. Cupin loppupisteissä hän oli sijalla 19. SM-kultaa Laakkonen voitti joukkuemäessä.


title: Risto Laakkonen

text: Maailmancupkauden 1991–1992 Laakkonen aloitti vaatimattomilla sijoituksilla Thunder Bayssä. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän oli Oberstdorfissa kahdeksas, Innsbruckissa 24:s ja Bischofshofenissa 21:s. Sveitsin maailmancup-kilpailuissa hän jäi sijoille 28 ja 23. Albertvillen olympialaisissa Laakkonen sijoittui normaalimäessä 16:nneksi ja suurmäessä 21:nneksi. Joukkuemäessä hän voitti kultaa yhdessä Ari-Pekka Nikkolan, Mika Laitisen ja joukkueen suurimman sankarin, Toni Niemisen kanssa. Henkilökohtaisissa pisteissä Laakkonen oli joukkuemäen yhdeksänneksi paras hyppääjä.


title: Risto Laakkonen

text: Olympialaisten jälkeen keväällä 1992 Laakkosen parhaat maailmancup-sijoitukset olivat kuudes sija Salpausselän normaalimäessä ja kahdeksas sija Holmenkollenin suurmäessä. Planican lentomäen joukkuekilpailussa hän kuului Suomen kolmanneksi sijoittuneeseen joukkueeseen. Vuoden 1992 SM-kilpailuissa Laakkonen voitti joukkuemäessä kultaa ja saavutti normaalimäessä pronssia.


title: Risto Laakkonen

text: Kaudella 1992–1993 Laakkonen ei kilpaillut enää maailmancupissa. Puijolla hän voitti maaliskuussa 1993 mäkikilpailun jättäen taakseen muun muassa itävaltalaisia maailman huippuhyppääjiä.


title: Rakel Liekki

text: Tiina-Rakel Liekki (ent. Tiina-Rakel Koponen, s. 20. syyskuuta 1979 Suonenjoki), taiteilijanimi: Rakel Liekki, on suomalainen kuvataiteilija ja toimittaja sekä entinen pornotähti.


title: Rakel Liekki

text: Liekki työskentelee markkinointi- ja viestintäpäällikkönä Nenäpäivä-kampanjaa järjestävässä Nenäpäivä-säätiössä.


title: Rakel Liekki

text: Aiemmin Liekki työskenteli muun muassa toimittajana Yle Uutisten verkkotoimituksessa ja tuottajana, toimittajana ja televisiojuontajana Kioskissa. Hän on toiminut myös kolumnistina ja radiojuontajana.


title: Rakel Liekki

text: Liekki on syntynyt Suonenjoella, mutta viettänyt lapsuutensa Mikkelissä. Lukion hän kävi Lapinlahden kuvataidelukiossa. Hän valmistui kuvataiteilijaksi vuonna 2001 Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulusta pääaineenaan maalaus.


title: Rakel Liekki

text: Liekki on entinen pornonäyttelijä, -käsikirjoittaja ja -ohjaaja. Hän lopetti aikuisviihdeuransa 2005. Omien sanojensa mukaan hän hakeutui eikä ajautunut pornouralle. Pontimena oli taiteellinen kokeilu eikä kuuluisuuden hakeminen tai ansaitsemiskeino. Pornouransa aikana Liekki esiintyi ja käsikirjoitti kaapelikanava MoonTV:n "Välinetestiä" sekä "Rakelin ja Lassin panokoulua", jotka olivat osa "Pornostara"-ohjelmaa. Liekki työskenteli myös uutisankkurina helsinkiläisen paikallisen kaapelikanavan Aluetelevision "Alastomissa uutisissa". Taiteen saralla Liekki teki muun muassa Mikko Hynnisen kanssa "Fantasia#1 pornotähdelle" -äänitaideteoksen, jota esitettiin Kiasmassa vuonna 2006.


title: Rakel Liekki

text: Liekki on toimittanut ja juontanut Subtv:llä esitettyä "Yö Rakelin kanssa" -henkilökuvaohjelmaa. Lisäksi hän toimi toimittaja-juontajana Metro FM:n Iltapäivässä ja juonsi Radio Suomipopin iltapäiväohjelmaa. Liekki on kirjoittanut henkilöhaastatteluja "Nöjesguideniin" ja kolumneja "Karjalaiseen", "Keskisuomalaiseen", "Länsi-Savoon", "Savon Sanomiin", "Hustleriin", "Etelä-Suomen Sanomiin," "Uutispäivä Demariin", "Lemmikki"-lehteen ja jääkiekkolehti "Lämäriin".


title: Rakel Liekki

text: Vuonna 2015 Liekki juonsi Uuden musiikin kilpailun eli Suomen euroviisukarsinnan Roope Salmisen kanssa. Hän juonsi myös Uuden musiikin kilpailun Jälkimodulaatiota vuonna 2016 Mikko Silvennoisen kanssa.


title: Rakel Liekki

text: Liekki harrastaa eläinsuojelua ja oli Animalian ja SEY:n "Irti mun munista!" -kampanjan keulakuva. Kampanjan tavoite oli saada kuluttajat ja tuottajat siirtymään häkkikananmunista luomumuniin. Liekki on myös ilmaissut vastustavansa turkistarhausta.


title: Rakel Liekki

text: Liekki oli naimisissa Private Line -yhtyeen kitaristin Juha Jakosen kanssa 2007–2010 ja rekisteröidyssä parisuhteessa toimittaja-kansanedustaja Silvia Modigin kanssa huhtikuusta lokakuuhun 2011. Hän piti itseään aikaisemmin biseksuaalina ja sittemmin homoseksuaalina.


title: Rakel Liekki

text: Liekki on ohjannut Olavi Uusivirran musiikkivideon ”Elvis istuu oikealla” vuonna 2012.


title: Rakel Liekki

text: Lisäksi Liekki on esiintynyt seuraavilla musiikkivideoilla:


title: Rakel Liekki

text: Liekin ääntä kuullaan The Capital Beatin kappaleella ”Baby is Sleeping” (2009).


title: Taulukkolaskentaohjelma

text: Taulukkolaskentaohjelma on tietokoneohjelma, joka on tarkoitettu numeerisen datan käsittelyyn. Ennen Applen ja PC:iden yleistymistä piti suuret numeeriset laskutoimitukset suorittaa keskustietokoneiden päätteillä, mikäli teknisten taskulaskinten suorituskyky ei riittänyt. Mikrotietokoneiden yleistymisen myötä teknisten laskinten rajoituksia voitiin korvata ohjelmoimalla itse BASIC:lla tarvittavat laskukaavat. Mikrotietokoneenkin muisti oli suuri verrattuna saman aikakauden teknisiin taskulaskimiin. Yleistyttyään teknisiä taskulaskimia alettiin kutsua niiden sisältämien runsaiden valmiiden funktioiden vuoksi funktiolaskimiksi, joiden käyttöä peruskouluissa, lukioissa ja ammattillisissa oppilaitoksissa alettiin sallia.


title: Taulukkolaskentaohjelma

text: Taulukkolaskentaohjelmien, kuten VisiCalcin, MultiPlanin ja Lotus 1-2-3:n yleistyminen poisti tarpeen oppia BASIC:ia tai Pascalia ohjelmointikielenä laajojen laskutoimitusten suorittamiseksi itse. Ensimmäinen mikrotietokoneelle tehty taulukkolaskentaohjelma oli VisiCalc. Sen jälkeen suosiota saavuttivat MultiPlan ja Lotus 1-2-3, josta kehittyi myöhemmin Symphony-toimisto-ohjelmakokonaisuus ja lopulta Lotus -toimisto-ohjelmisto.


title: Taulukkolaskentaohjelma

text:
Kaikki data on tallennettu kaksiulotteisen taulukon soluihin. Niihin voi numeroarvojen lisäksi ohjelmoida laskukaavoja. Taulukko voi sisältää useita päällekkäisiä arkkeja, ja yksi kaava voi sisältää viittauksia monen arkin soluihin. Lisäksi taulukkolaskentaan liittyy usein kehittyneitä makrokieliä, jotka sallivat monimutkaisten laskuoperaatioiden toteuttamisen.
Solujen arvoista voi muodostaa myös kuvaajia: pylväikköjä, piirakoita jne.


title: Taulukkolaskentaohjelma

text: Kun Microsoft kehitti Windows-käyttöjärjestelmää sen taulukkolaskentaohjelmasta, Microsoft Excelistä, tuli erittäin suosittu. Excelin tiedostoja voidaan käyttää myös monissa muissa taulukkolaskentaohjelmissa.


title: Taulukkolaskentaohjelma

text: Muita suosittuja taulukkolaskentaohjelmia ovat OpenOffice.org:n Calc ja Linuxin Gnome-työpöytäkäyttöliittymän Gnumeric sekä KDE-liittymän K-Office. StarOfficen Calc kuuluu OpenOfficen kehityslinjan varhaisvaiheisiin.


title: Taulukkolaskentaohjelma

text: Erilaisia funktioita: Summa, erotus, tulo, pii, jakolasku ja keskiarvo. Calc taulukkolaskennassa vuonna 2012 oli n. 200-300 funktiota joten ne on myös ryhmitelty käytön helpottamiseksi. Makrojen avulla voi rakennella sivulle painikkeita ja ohjelmoida niille tiettyjä toimintoja joka voi esimerkiksi sisältää tietynlaisen leikepöydän käytön kuten, kopioi solualue A5:C8, siirrä se alueelle A4:C7 ja tuhoa solualueen A8-C8 sisältö.


title: L’Olimpiade (Vivaldin ooppera)

text: L'Olimpiade on Antonio Vivaldin vuonna 1734 säveltämä kolminäytöksinen ooppera. Pietro Metastasion librettoa käyttivät Vivaldin lisäksi lukemattomat säveltäjät (mm. Pergolesi, Paisiello ja Cimarosa) vuosien 1733 ja 1798 välillä - siitä on olemassa yli 120 versiota.


title: L’Olimpiade (Vivaldin ooppera)

text: Tapahtumat sijoittuvat Eliin seudulle Kreikkaan, Olympian pyhäkköalueen lähelle, Olympian kisojen avajaispäiväksi. Neljää päähahmoa yhdistävät aiemmat ihmissuhdekuviot. "Megacle" on uljas ateenalainen urheilija joka rakastaa "Aristeaa", jota tytön isä, Sikyonin tyranni "Clistene" on kieltänyt nuorukaista tapaamasta. Megaclen hengen kerran pelastanut, Kreetan kuninkaan poika "Licida" taas rakastaa "Argeneä", mutta myös häntä tytön isä on neuvonut pysymään kauempana. Clistene on olympialaisten kilpailujen suojelija. Hän on luvannut Aristean käden kilpailujen sankarille. Mukanaan hänellä on uskollinen palvelijansa "Alcandro", jolle Clistene aikoinaan uskoi tehtäväksi heittää Aristean kaksonen Filindo aaltojen vietäväksi koska Delfoin oraakkeli oli ennustanut tämän eräänä päivänä tekevän isänmurhan. Ensimmäisen näytöksen alkaessa palvelijansa "Amintan" kanssa Olympiaan saapunut Licida on juuri rakastunut Aristeaan, unohtaen Argenelle tekemänsä lupaukset. Hän ei tiedä Argenen olevan myös Olympiassa Licori-nimiseksi lammaspaimeneksi naamioituneena ja aikoo voittaa prinsessan sydämen itselleen pistämällä Kreetalta kutsuman ystävänsä Megaclen kilpailemaan hänen (Licidan) nimellä.


title: Jani Soininen

text: Jani Soininen (s. 12. marraskuuta 1972 Jyväskylä) on entinen mäkihyppääjä. Hänen kirkkain saavutuksensa on normaalimäen olympiavoitto 1998 Naganon olympiakisoista.


title: Jani Soininen

text: Soininen ei vielä juniori-ikäisenä ollut maailman kärjessä, mutta hän kehittyi luotettavaksi arvokisaedustajaksi debytoiden Falunin MM-kisoissa 1993. Lillehammerin olympialaisissa seuraavana vuonna hän oli jo paras suomalainen. Soininen lopetti uransa kauden 2000–2001 jälkeen.


title: Jani Soininen

text: Soininen hyppäsi Keski-Euroopan mäkiviikolla 1994–1995 Garmisch-Partenkirchenin kilpailussa 1. tammikuuta 1995 kolmanneksi 112,5 ja 105 metriä kantaneilla hypyillään. Hän jäi kilpailun voittaneesta Janne Ahosesta 15,8 pistettä. Mäkiviikon yhteispisteissä Soininen oli seitsemäs.


title: Jani Soininen

text: Naganon olympialaisten normaalimäen kilpailu oli erittäin tasainen. Kumpikaan Soinisen hypyistä ei ollut äärimmäisen hyvä, vaan hänen valttinaan oli tasaisuus. Hakuban mäestä hyppääjä toisensa perään tuli lähes täsmälleen samoille lukemille. Ensimmäisen kierroksen jälkeen 90 metriä hypännyt Soininen oli toisena pisteen päässä Masahiko Haradasta. Toisella kierroksella hyppypuomia nostettiin, mutta Soininen hyppäsi vain 89 metriä, mutta Harada hermoili ja jäi 84,5 metriin. Soinisen hermoja koeteltiin Haradan hypyn aikana, mutta myös ennen hänen omaa hyppyään, kun hänet ollessaan jo lähtövalmiina komennettiin puomilta pois, ja vasta parin minuutin odotuksen jälkeen hän pääsi hyppäämään.


title: Jani Soininen

text: Seuratasolla Soininen on edustanut Jyväskylän Hiihtoseuraa. Soinisen valmentajina toimivat Risto Pirttimäki ja Jukka Kalso.


title: Nummi (Turku)

text: Nummi ( tai "Nummisbacken"; tunnetaan myös nimillä "Nummenmäki", "Nummenpakka", "Nummenpaka", "Pakka" ja "Nopola") on Turun kaupunginosa. Se on pääasiassa vanhaa puutaloaluetta, mutta sen alueeseen kuuluu myös Ylioppilaskylä. Nummi sijaitsee muutaman kilometrin päässä keskustasta itään. Asutus sijaitsee sekä Vanha Hämeentien–Itäharjun alueella että Kuuvuorella, jossa talot on rakennettu 1900-luvun alussa. Nummen asukasluku vuonna 2012 oli 7800.


title: Nummi (Turku)

text: Alueella toimii Nummen koulu, joka on aloittanut 1883.


title: Nummi (Turku)

text: Nummen lähellä sijaitsee Vähäjoen ja Aurajoen yhtymäkohdassa Koroisten niemi, jossa 1200-luvulla sijaitsi piispan asuinpaikka ja tornilinna. Pyhän Katariinan kirkko hallitsee aluetta, ja sen suunnittelu ja rakennustyöt aloitettiin 1340-luvulla. Vitaaliveljet ryöstivät ja polttivat kirkon 1396. Se rakennettiin uudestaan kolmilaivaiseksi 1440-luvulla.


title: Nummi (Turku)

text: Nummen kylässä oli 1500-luvulla kuusi taloa: Pappila, Kuikkula, Kylä, Simola, Tammi ja Veräjänkorva (Korvala). Talot oli rakennettu umpikartanoiksi, jossa rakennukset ja aita sulkevat pihapiirin kokonaan. Turun palon (4.9.1827) jälkeen ihmiset muuttivat halvempien hintojen perässä Kaarinan puolella olevaan Nummenpakkaan. Vuonna 1905 se muodostettiin Nummenmäki-nimiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Alue siirtyi Kaarinalta Turulle vuoden 1939 aluejaon jälkeen, jolloin taajaväkinen yhdyskunta samalla lakkautettiin.


title: Nummi (Turku)

text: 1960-luvun loppuun saakka viereisessä Itäharjun kaupunginosassa toimi Kupittaan Savi Oy, jonka tehtaalta johti kapearaiteinen Kupittaan savirata joen yli Halisten pellolle, josta raaka-ainesavi kaivettiin.


title: Nummi (Turku)

text: Nummenpakalta olivat kotoisin Turun ja Porin läänin maaherrat Erkki Härmä, Esko Kulovaara ja Paavo Aitio.


title: KOffice

text: KOffice on KDE-työpöytäympäristöön tarkoitettu toimisto-ohjelmistopaketti, joka sisältää muun muassa tekstinkäsittely- ja taulukkolaskentaohjelmiston. KOffice on vapaa ohjelmisto.


title: KOffice

text: KOffice tukee OpenDocument-formaattia. Ohjelman viimeisin vakaa versio 2.3.3 julkaistiin 24. kesäkuuta 2011.


title: Salamiin taistelu

text: Salamiin meritaistelu käytiin Persian sekä Kreikan kaupunkivaltioiden muodostaman helleenisen liiton laivastojen välillä osana persialaissotia syyskuussa 480 eaa. Taistelupaikka oli Salamis-saaren ja Piraeuksen sataman välisessä salmessa. Persialaiset hävisivät taistelun ja Kserkses I joutui vetäytymään armeijoineen Kreikasta. Salamiin taistelua pidetään persialaissotien ratkaisevana taisteluna, joka pelasti Kreikan joutumasta Persian valtaan. Taistelun sanottiin tapahtuneen samana päivänä kun Himeran taistelu, jossa Sisilian kreikkalaiset kukistivat karthagolaiset.


title: Salamiin taistelu

text: Ateenalaiset olivat paenneet Salamiin saarelle sen jälkeen kun persialaiset olivat voittaneet Thermopylain taistelun elokuussa 480 eaa. Persialaiset vuorostaan valtasivat ja polttivat Ateenan. Artemisionin taistelun päätyttyä ilman ratkaisua kreikkalaisten laivasto perääntyi Salamiille. Spartalaiset olisivat halunneet perääntyä Peloponnesokselle ja puolustaa Korintin kannasta, mutta ateenalainen Themistokles sai heidät jäämään. Hänen mukaansa persialaiset pystyisivät hyökkäämään Peloponnesokselle suuren laivastonsa ansiosta, vaikka kannas olisikin kreikkalaisten hallussa.


title: Salamiin taistelu

text: Kreikkalaisilla oli 371 kolmisoutua ja pienempiä laivoja. Heidän johtajansa oli Themistokles, vaikka spartalainen Eurybiades olikin virallisesti kreikkalaisten johtaja. Spartalaisilla oli vain 16 laivaa ja ateenalla 180 laivaa, mutta spartalaiset näkivät itsensä kreikkalaisten luonnollisiksi johtajiksi. Muista laivoista 40 Korinttista, 30 Aiginasta, 20 Khalkiista, 20 Megarasta ja loput muista kaupungeista. Persialaisten laivasto koostui 1207 laivasta jotka tulivat Persian alaisilta foinikialaisilta, egyptiläisiltä ja joonian kreikkalaisilta. Kserkses itse oli niin varma voitosta että antoi rakennuttaa valtaistuimen Salamiin vastaiselle rannalle, josta hän voisi nähdä tulevan taistelun.


title: Salamiin taistelu

text: Aluksi Kserkses lähetti n. 200 laivaa Salamiin ympäri katkaistakseen kreikkalaisten pakotien. Taistelu alkoi aamulla – ehkä 28. syyskuuta, tarkkaa päivämäärää ei tiedetä – kun persialaiset purjehtivat kreikkalaisia vastaan. Adeimantos lähti pian kohti pohjoista 70 korinttilaisen laivan kanssa, vetäen samalla persialaiset peremmälle salmeen. Korinttilaisten perääntyminen oli varmasti Themistokleen juoni, mutta ateenalaiset väittivät myöhemmin sen johtuneen pelkuruudesta.


title: Salamiin taistelu

text:
Herodotos kertoo, että tämän tarkoituksena oli sitoa egyptiläinen laivasto-osasto taisteluun ja estää sitä hyökkäämästä Kreikan laivaston selustaan. Korinttilaiset eivät kuitenkaan kohdanneet vihollisia ja palasivat takaisin kunnostautuen taistelussa yhtä hyvin kuin muutkin kreikkalaiset.
Lopulta kreikkalaiset hyökkäsivät persialaisia laivoja vastaan. Kuten aikaisemmin Artemisionin taistelussa, suurempi persialainen laivasto ei pystynyt liikkumaan kunnolla kapeassa salmessa. Myös kova tuuli aiheutti sen etteivät persialaiset päässeet perääntymään. Lopulta kaaos oli niin täydellinen, kun yhä useammat persialaislaivaston alukset pyrkivät pakoon törmäten omiin aluksiin, jotka yhä yrittivät eteenpäin. Taistelun kummallakin osapuolella oli laivoissaan sotilaita joiden tehtävä oli vallata vihollisen laivoja. Taistelun aikana persialaisen komentajan Ariamenesin laiva törmäsi Themistokleen laivaan ja Ariamenes sai surmansa seuranneessa taistelussa. Kevyemmät kreikkalaiset laivat saivat upotettua ainakin 200 persialaista laivaa. Kserkses oli ollut varma voitosta, mutta Persian merivoimat tuhottiin aivan kuninkaan silmien edessä. Myös 3 Kserkseen veljenpoikaa sai surmansa taistelussa.


title: Salamiin taistelu

text: Erikoinen etu kreikkalaisilla oli jokaiselta sotilaalta vaadittu täydellinen uimataito: persialaisten merimiehiä ja sotilaita hukkui suuret määrät laivojen upotessa - mutta kun joskus upposi kreikkalainen laiva, sen miehistö pelastui uimalla.


title: Salamiin taistelu

text: Taistelun jälkeen Kserkses perääntyi Hellespontokselle. Hän halusi saada armeijansa Aasian puolelle ennen kuin kreikkalaiset saivat tuhottua hänen rakentamansa sillan. Kreikkalaiset olivat tosin päättäneet olla tuhoamatta siltaa koska muuten Kserkseen olisi jäätävä Kreikkaan suuren armeijansa kanssa. Kserkses jätti Mardonioksen pienemmän armeijan kanssa suojaamaan jo vallattuja alueita. Kreikkalaiset löivät kuitenkin hänet Plataian taistelussa vuonna 479 eaa.


title: Hairspray (musikaali)

text: Hairspray on New Yorkin Broadwaylla 15. elokuuta 2002 ensi-iltansa saanut musikaali. Euroopan-kantaesityksensä se sai Helsingin Kaupunginteatterissa elokuussa 2005. Musikaali perustuu John Watersin käsikirjoittamaan ja ohjaamaan "Hairspray"-elokuvaan vuodelta 1988.


title: Hairspray (musikaali)

text: Vuonna 1962 Yhdysvaltojen Baltimoressa pullukka lukiolaistyttö Tracy Turnblad haaveilee pääsystä televisioon suosittuun nuorten tanssiohjelmaan. Yllättäen hän onnistuu ja kohoaa teinitähdeksi. Idoliroolinsa varjolla hän ajaa myös rotujen välistä tasa-arvoa. Päälle päätteeksi Tracy voittaa Miss Hairspray -kilpailun ja valloittaa ihastuksensa Link Larkinin sydämen.


title: Hairspray (musikaali)

text: Helsingin Kaupunginteatteriin musikaalin suomensi Mikko Koivusalo ja ohjasi Georg Malvius. Kapellimestarina toimi Lasse Hirvi ja koreografian suunnitteli Jüri Nael. Laulut oli harjoittanut Irina Milan, lavastuksesta ja pukusuunnittelusta vastasi Ellen Cairns.


title: Hairspray (musikaali)

text: Äiti Edna Turnbladin roolissa jatkettiin Suomessakin musikaalin pohjana olevasta John Watersin elokuvasta alkanutta perinnettä roolittaa osaan miesnäyttelijä. Vuoden 1988 elokuvassa roolin näytteli Divine, musikaalin kantaesityksessä Harvey Fierstein ja musikaalin pohjalta tehdyssä vuoden 2007 elokuvassa John Travolta. Helsingissä roolissa vuorottelivat Mikko Kivinen ja Tuomas Uusitalo.


title: Pirttisaari (Porvoo)

text: Pirttisaari (ruotsiksi Pörtö) on saari Porvoon ulkosaaristossa, jossa oli merivartioasema ja joka on tunnettu veneveistämöistään. Saarella on kuvattu elokuvan VMV 6 ulkokohtaukset vuonna 1936. Entinen sotilasalue on nykyisin Uudenmaan virkistysalueyhdistyksen hoitama ulkoiluale, jossa on mm. retkisatama poijuineen.


title: Pirttisaari (Porvoo)

text: Pirttisaari on ollut asuttuna 1700-luvun alusta saakka. Tänä päivänä ympärivuotisia asukkaita on noin kymmenen ja kesäasukkaita moninkertainen määrä. Pirttisaari toimi 1900-luvulla puolustusvoimien linnakesaarena. Muistona tältä ajalta Metsähallituksen hallinnoimalla Mellauddenilla on yksi tykki ja Uudenmaan virkistysalueyhdistyksen Lerviksuddenilla kaksi tykkiä. Lisäksi alueella on paljon bunkkereita ja tulenjohtotorni.


title: Des Moines

text: Des Moines [] Yhdysvaltojen Iowan osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sai alkunsa Des Moines -joen varrelle perustetusta saman nimisestä linnakkeesta vuonna 1843. Iowan osavaltion pääkaupunki Des Moinesta tuli vuonna 1858. Nykyisin kaupunki on tärkeä vakuutusalan keskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Des Moinesin asukasluku oli 203 433 ja suuremman metropolialueen 571 944.


title: Des Moines

text: Des Moines sijaitsee Polkin piirikunnassa Raccoon- ja Des Moines -jokien yhtymäkohdassa Iowan osavaltion keskiosasta etelään. Des Moines -joki on suuremman Mississippi-joen sivuhaara. Kaupungin ympärillä sijaitsee hedelmällinen maatalousalue, sekä kivihiiliesiintymiä. Se on myös osa Yhdysvaltojen niin sanottua maissivyötä. Des Moinesin suurempi metropolialue käsittää myös West Des Moinesin, Urbandalen ja Pleasant Hillin kaupungit.


title: Des Moines

text: Des Moinesin nimen alkuperästä on useita eri tarinoita. Ranskalaisen tutkimusmatkailija Jacques Marquetten tekemässä kartassa mainitaan "la riviere des moines" eli vapaasti käännettynä munkkien joki. Erään teorian mukaan nimi saattaa viitata moingona-nimiseen intiaaniryhmään alueella. Toisaalta "de moyen" tarkoittaa suomeksi "keskellä", ja nimi on saattanut viitata Des Moines -jokeen Mississippi- ja Missouri-joen välillä. Vuonna 1843 Raccoon ja Des Moines -jokien yhtymäkohtaan rakennettiin Fort Des Moines nimen saanut linnake, jonka tarkoituksena oli valvoa alueen intiaaneja, kuten foxeja ja saukkeja. Siirtolaisia alkoi saapua nykyiseen Iowaan vuonna 1845 ja kaupungin peruskirja tehtiin vuonna 1857. Samalla sen nimestä tippui liite Fort. Tammikuussa 1858 kaupungista tuli vuonna 1846 perustetun Iowan osavaltion pääkaupunki. Pääkaupunkiasema vauhditti sittemmin kaupungin kasvua.


title: Des Moines

text: Toukokuussa 1864 Yhdysvaltain sisällissodan aikana kaupungin naiset keräsivät nimiä aloitteeseen, jolla työläismiehet voitaisiin lähettää rintamalle ja heidät korvata naisilla. Lopulta joukkoja nostettiin kuitenkin tarpeeksi vapaaehtoisina. Sodan jälkeen presidentti Ulysses S. Grant piti tunnetun puheen Des Moinesissa, jossa hän ilmaisi sitoutuvansa kaikkien tasa-arvoon. Vuonna 1884 valmistui nykyinen Iowa State Capitol. Vuonna 1903 kaupunkiin avautui puolestaan Yhdysvaltojen ensimmäinen Women's Army Corps -koulutuskeskus. Kaupungin kasvu kiihtyi, kun läheisiä kivihiilivaroja alettiin hyödyntää 1910- ja 1920-lukujen aikana. Kaupungista tuli myös yksi maan vakuutus- ja julkaisualan keskuksista.


title: Des Moines

text: Vuonna 1993 kaupunki kärsi huomattavia tuhoja Raccoon- ja Des Moines -jokien tulvassa. Tulvan aiheuttamien menetysten määräksi arvioitiin tuolloin 253 miljoonaa dollaria. Kaupunki tunnetaan nykyisin myös Yhdysvaltain presidentinvaalien esivaalien kautta, sillä vaalien ensimmäiset äänet lasketaan Des Moinessa.


title: Des Moines

text: Des Moinesin suurimpien työnantajien joukossa on hallintoon liittyviä tahoja, kuten kaupunki, Polkin piirikunta ja Iowan osavaltio. Suuriin yksityisiin työnantajiin lukeutuvat finanssi- ja vakuutusala, sekä terveydenhuoltoala. Kaupunki työllistää monia myös sen laajemmalla metropolialueella itse kaupungin ulkopuolella. Kaupunki on esimerkiksi Meredith Corporation-mediayhtiön kotipaikkakunta. Muita kaupungin yhtiöitä ovat esimerkiksi Principal Financial Group, Ruan Transportation, EMC Insurance ja Wellmark Blue Cross Blue Shield. Kaupungin teollisuus työllistää suhteellisen pienen määrän koko työvoimasta, mutta myös sillä on tärkeä osuutensa taloudessa. Samaan tapaan merkityksellinen on tukku- ja vähittäiskauppa.


title: Des Moines

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Des Moinessa aikavälillä 2012–2016 olivat 48 088 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 25 437 dollaria. 19 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Des Moines

text: Des Moinesin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 203 433 ja vuoden 2017 arvion mukaan 217 521. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 571 944. Kaupungin asukkaista 77,1 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 67,8 %), 11 % afroamerikkalaisia, 0,5 % intiaaneja, 12,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 5,5 % aasialaisia. 17,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 11,9 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Des Moines

text: Des Moinessa toimii viisi korkeamman asteen oppilaitosta. Drake University on perustettu vuonna 1881, Grand View College 1896, Des Moines University Osteopathic Medical Center 1898 ja AIB College of Business vuonna 1921.


title: Puupäähattu

text: Puupäähattu on Suomen sarjakuvaseuran ansioituneelle suomalaiselle sarjakuvantekijälle vuosittain myöntämä palkinto. Suurin osa palkituista on ollut sarjakuvapiirtäjiä, mutta palkinto on myönnetty joitain kertoja myös käsikirjoittajalle.


title: Puupäähattu

text: Puupäähattu on kopio Pekka Puupään tötteröhatusta päivänkakkaroineen. Ola Fogelbergin luomaa Pekka Puupäätä pidetään ensimmäisenä merkittävänä suomalaisena sarjakuvasankarina. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Sen jako on vakiintunut keväälle. Palkittu hatutetaan Kansalliskirjastossa, jossa järjestetään myös palkitun näyttely.


title: Purppuraa

text: Purppuraa on Dingon albumi, joka julkaistiin 26. lokakuuta 2005. Se ei myynyt Dingon menestysvuosien tavoin: albumi oli Suomen TOP40-listalla vain kaksi viikkoa, käyden julkaisuviikollaan yhdeksäntenä. Toisella viikolla se oli sijalla 23 ja kolmannella viikolla se putosi listalta kokonaan.


title: Purppuraa

text: Albumista on julkaistu kaksi singleä. Ensimmäinen single, ”Musta leski” julkaistiin 8. kesäkuuta 2005 ja ”Purppuraa”-single julkaistiin 12. lokakuuta 2005. Kappaleesta ”Purppuraa” tehtiin myös musiikkivideo.


title: Purppuraa

text: Kaikkien laulujen sanoitus, sävel ja laulu Pertti Neumann, ellei toisin mainita.


title: Purppuraa

text: Purppuraa-albumin kansikuvasta on kaksi versiota. Ensimmäinen julkaistiin Dingon levy-yhtiön, Edel Recordsin kotisivuilla syyskuun 2005 alussa, ja myöhemmin myös virallisilla kotisivuilla. Alkuperäisessä versiossa "Purppuraa"-kirjoitus oli punaisella ja Dingon logo värjätty kullalla.


title: Purppuraa

text: Lokakuussa 2005 kansikuvaa muutettiin. "Purppuraa"-kirjoitus vaihdettiin violetin väriseksi ja tekstin ympärille lisättiin koristeita. Dingon logon väriä myös muutettiin. Jälkimmäisestä versiosta tuli albumin virallinen kansikuva.


title: Ivar Böhling

text: Ivar Theodor Böhling (10. syyskuuta 1889 Inkoo – 12. tammikuuta 1929 Viipuri) oli suomalainen painija, joka voitti hopeaa kreikkalais-roomalaisen painin sarjassa 82,5 kiloa Tukholman kesäolympialaisissa 1912. Sarjan loppuottelussa hän kohtasi Ruotsin Anders Ahlgrenin. Seitsemän tunnin painin jälkeen ottelu keskeytettiin ratkaisemattomana ja molemmille annettiin hopeamitali – kultaa ei jaettu sarjassa ollenkaan.


title: Ivar Böhling

text: Böhling voitti epävirallisen Euroopan mestaruuden Wienissä 1914 raskaassa keskisarjassa. Seuratasolla Böhling edusti Helsingin Atleettiklubia. Suomen mestaruuden hän voitti alle 83 kg:n sarjassa vuosina 1911 ja 1913 sekä raskaassa sarjassa vuosina 1915 ja 1916. Hän otteli 44 kilpailua, joista hän sai 37 ensimmäistä palkintoa. Böhling toimi ammattilaisena vuosina 1916–1920.


title: Arterioskleroosi

text: Arterioskleroosi eli valtimonkovettumatauti on tavallisesti korkeasta verenpaineesta johtuva valtimoiden seinien paksuuntuminen ja kimmoisuuden väheneminen. Arterioskleroosi on yläkäsite valtimoiden seinämien paksuuntumiseen ja niiden seinämien joustavuuden vähenemiseen johtaville systeemisille valtimotaudeille kuten ateroskleroosi, arterioloskleroosi ja Mönckebergin arterioskleroosi. Arterioskleroosi on tavallisesti iäkkäiden ihmisten tauti. Suomessa potilaista noin 90 prosenttia on yli 60-vuotiaita.


title: Kohokuva

text: Kohokuva eli korkokuva eli reliefi on taideteos, jossa kuvan hahmon muodot liittyvät yhtenäiseen taustapintaan, josta ne joko työntyvät ulospäin (pintareliefi) tai on koverrettu sen sisään (upotettu reliefi). Kohokuva on yleinen kuvanveiston muoto, jota tavataan ympäri maailmaa. Kohokuvia on käytetty temppeleiden ja muiden rakennusten koristeluun. Metalliin tai muuhun materiaaliin tehdyt pakotukset ovat reliefejä. Mitalitaiteen teokset ovat usein kohokuvia, kuten myös kolikot.


title: Kohokuva

text: Kohokuvat voivat kuvata vain yhtä aihetta tai olla kertovia kuvasarjoja. Kohokuvat voi luokitella sen mukaan, mikä on kuvan suhde pintaan.


title: Kohokuva

text: Kohokuvat voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin, jotka ovat korkea ja matala pintareliefi sekä upotettu reliefi. Ero korkean ja matalan pintareliefin välillä ei kuitenkaan ole tarkka, ja usein sama teos on osittain kumpaakin tyyppiä.


title: Kohokuva

text: Matala pintareliefi (, ) on tasopinnalle tehty kuva, josta kuvattavat hahmot kohoavat jonkin verran esiin. Paitsi rakennusten koristelussa, käytetään tällaisia myös kolikoissa ja mitaleissa, joissa olevat kuvat ja tekstit ovat useimmiten matalia pintareliefejä.


title: Kohokuva

text: Matalia pintareliefejä tehdään kaikista materiaaleista ja kaikilla teknisillä menetelmillä, joita kuvanveistossa käytetään, tavallisimmin kuitenkin kivestä kaivertamalla tai metallista valamalla.


title: Kohokuva

text: Korkea pintareliefi (, ) on kohokuva, jossa ainakin tärkeimmät hahmot ovat selvästi taustapinnan ulkopuolella. Sellaisia on käytetty huomattavien rakennusten koristeluun kaikissa kulttuureissa kaikkina aikakausina, jolloin on tehty suuria veistoksia.


title: Kohokuva

text: Upotettu reliefi eli "intaglio" on kuva, joka on tehty kaivertamalla siten, että kuvattavia hahmoja vastaa taustapinnan sisään työntyvä kuoppa. Tällaiset ovat erityisen tyypillisiä muinaisen Egyptin taiteelle, mihin vaikutti se, että Egyptin kirkkaassa auringonvalossa tällaiset kuvat näkyvät erityisen selvästi. Monissa kulttuureissa, muun muassa Euroopassa, upotettuja reliefejä on käytetty ennen kaikkea tekstien kaivertamiseen muistomerkkeihin ja -laattoihin sekä koriste-esineissä.


title: Kohokuva

text: Huomattavia kohokuvia ja kohokuvilla koristettuja rakennuksia ovat esimerkiksi:


title: Desna

text:
Desna ( ja ) on Venäjän federaation ja Ukrainan alueella virtaava 1 130 kilometriä pitkä joki, pisin Dneprin sivujoista.
Joki saa alkunsa Smolenskin ylängöltä Venäjällä ja yhtyy Dnepriin vasemmalta Ukrainassa noin 6 kilometriä Kiovan pohjoispuolella. Joki on purjehduskelpoinen 535 kilometrin matkalla alajuoksultaan. Joen varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat muiden muassa Brjansk ja Tšernihiv.


title: Tampereen Pyrintö

text: Tampereen Pyrintö on vuonna 1896 perustettu tamperelainen urheiluseura. TP:n lajivalikoimaan kuuluvat cheerleading, maastohiihto, koripallo, mäkihyppy, painonnosto, pikaluistelu, suunnistus ja yleisurheilu. Seuran puheenjohtaja on Ilkka Vilonen. 2000-luvulla Pyrintöä ovat edustaneet muiden muassa pituushypyn vuoden 2005 MM-pronssimitalisti Tommi Evilä, Pekingin kesäolympialaisten keihäänheitossa neljänneksi sijoittunut Tero Järvenpää, suunnistajat Anni-Maija Fincke ja Venla Niemi sekä koripalloilijat Antti Nikkilä ja Antero Lehto. Pyrintö pelasi aikoinaan myös pesäpallon ja jääkiekon SM-sarjoissa.


title: Tampereen Pyrintö

text: Pyrinnön cheerleading-jaosto on nimeltään Pyrintö Cheer Team (PCT). Pyrintö Cheer Teamissa noin 500 lasta, nuorta ja aikuista harrastaa ja kilpailee kilpacheerleading-lajissa. Jaosto panostaa tyttöjen ja naisten liikuntaan ja toimintaa on neljässä ikäluokassa, yhteensä 30 joukkueessa. Jaoston parhaimmat sijoitukset ovat Sekajoukkue Stunt sarja SM-kulta 2011 ja EM 4. sija. Naisten Cheer sarja SM 6. sija 2014 ja PM pronssi 2014.


title: Tampereen Pyrintö

text: Tampereen Pyrinnön miesten edustusjoukkue saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa, hopean, vuonna 1958. Suomen cupin seura voitti vuonna 1969, ja kausilla 1979–1980 ja 1980–1981 se saavutti jälleen SM-hopeaa. Vuosina 1996–2005 miesten edustusjoukkue pelasi Raholan Pyrkivän kanssa yhteistyössä Pyrbasket-joukkueena, joka saavutti parhaimmillaan SM-hopeaa kaudella 2000–2001. Kaudella 2008–2009 Pyrintö voitti SM-pronssia ja kahdella seuraavalla kaudella Suomen mestaruuden. Kaudella 2011–2012 Pyrintö osallistui EuroChallengen karsintakierrokselle, ja kaudella 2012–2013 joukkue pelasi EuroChallengen lohkovaiheessa sekä voitti liigacupin. Kaudella 2013–2014 miesten edustusjoukkue voitti kolmannen Suomen mestaruutensa ja pelasi ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Baltian liigaa jossa sijoittui neljänneksi.


title: Tampereen Pyrintö

text: Pyrinnön naisten edustusjoukkue on voittanut kahdeksan Suomen mestaruutta, kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Kaudeksi 2014–2015 naisten edustusjoukkue nousi vuosien tauon jälkeen takaisin korkeimmalle sarjatasolle, Naisten Korisliigaan.


title: Tampereen Pyrintö

text: Pyrintö on Pirkanmaan vahvimpia seuroja maastohiihdossa. Seuraa ovat hiihdossa edustaneet muun muassa Elina Hietamäki ja Tampereelle muutettuaan olympiamitalisti ja maailmanmestari Hilkka Riihivuori.


title: Tampereen Pyrintö

text: Mäkihypyssä ja yhdistetyssä Pyrinnön harjoittelupaikka on Hervannan hyppyrimäki.


title: Tampereen Pyrintö

text: Pyrinnön painonnostojaosto perustettiin vuonna 1962. Seuraa edustaneita painonnostajia ovat muun muassa ensimmäisenä suomalaisena maailmanennätyksen tehnyt MM-mitalisti ja Euroopan mestari Jaakko Kailajärvi, tämän veli sekä EM-mitalisti Jouni Kailajärvi ja olympiamitalisti Pekka Niemi.


title: Tampereen Pyrintö

text: 2000-luvulla Antti Everi edusti TP:ä neljä vuotta osallistuen muun muassa Pekingin kesäolympialaisiin 2008. Yleisurheilijat Suvi Helin ja Tanja Komulainen ovat saavuttaneet viime vuosina SM-mitaleja Pyrintöä edustaen. Vuonna 2012 tempauksen ja työnnön SM-kilpailuissa Pyrinnön naiset ottivat neloisvoiton kummassakin kilpailumuodossa, ja seuran miehet ottivat myös suurimman osan kilpailun kärkisijoista.


title: Tampereen Pyrintö

text: Pikaluistelu kuului Pyrinnön lajivalikoimaan ensimmäisen kerran vuosina 1903–1970. Tuona ajanjaksona seuraa edustivat muun muassa olympiamitalistit Jaakko Friman ja Pentti Lammio, Arvo Tuomainen, Asser Wallenius, Jorma Ruissalo ja Keijo Lehdikkö.


title: Tampereen Pyrintö

text: Tammikuussa 2015 pikaluistelu palautettiin Pyrinnön lajivalikoimaan. Päätökseen vaikutti laji-ihmisten noussut innostus vuosikymmenten odotusten jälkeen Tampereelle valmistuvasta tekojääradasta.


title: Tampereen Pyrintö

text: Tampereen Pyrinön suunnistusjaosto perustettiin vuonna 1932, ja se on Suomen vanhin suomenkielinen suunnistusseura. Pyrintö on Jukolan viestin menestyksekkäimpiä seuroja: seura voitti Jukolan viestin kolme kertaa peräkkäin vuosina 1961–1963. Kolmeen peräkkäiseen voittoon Jukolassa on pystynyt Pyrinnön lisäksi vain Kalevan Rasti vuosina 2012–2014. Venlojen viestin Pyrintö on voittanut neljästi ja naisten Tiomilan kolmasti vuosina 1990, 1991 ja 2011 – useammin kuin mikään muu suomalaisseura. Uusia suunnistajia varten Pyrinnöllä on Oravapolkukoulu, jossa voi käydä 5-vuotiaasta 13-vuotiaaksi asti, minkä jälkeen siirrytään Nuorten ryhmään. Pyrintö järjestää kuntoilijoille Tampereen seudulla Iltarasteja yhdessä muiden paikallisten seurojen kanssa. Viime aikojen menestyksekkäimpiä Pyrinnön suunnistajia ovat vuonna 2008 nuorten maailmanmestaruuden ja 2013 sprintin MM-pronssia voittanut Venla Niemi ja vuonna 2010 naisten viestissä maailmanmestaruuden voittanut Anni-Maija Fincke.


title: Tampereen Pyrintö

text: Tampereen Pyrintö on Suomen parhaimpia yleisurheiluseuroja (seuraluokittelun neljäs 2015) ja kuuluu ns. ”neljän suuren ryhmään” Turun Urheiluliiton, Helsingin Kisa-Veikkojen ja Lahden Ahkeran kanssa. Seura on saavuttanut Kalevan maljan yhdeksän kertaa eli 1920-luvulla kolme kertaa vuosina 1925, 1927 ja 1928 sekä sotien jälkeen vuosina 1945–1950 kuusi kertaa peräkkäin.


title: Tampereen Pyrintö

text: Tampereen Pyrinnön ensimmäisiä olympiaedustajia olivat Tukholman kesäolympialaisissa 1912 kuulantyöntäjä Paavo Aho, kiekonheittäjä Verner Järvinen ja korkeushyppääjä Arvo Laine. Parhaiten heistä menestyi Aho sijoittumalla kuulantyönnön molempien käsien yhteistuloksissa kuudenneksi. Suomen itsenäisyyden alkuvuosina Tampereen Pyrinnöstä tuli maamme ykkösyleisurheiluseura. Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 ensimmäiseksi pyrintöläiseksi olympiavoittajaksi tuli Ville Tuulos ottamalla kultaa kolmiloikassa. Samoissa kisoissa lisäksi saavuttivat Urho Peltonen keihäänheitossa hopeaa ja viisiottelija Hugo Lahtinen pronssia. Pariisin kisoissa 1924 Amerikassakin asunut, mutta Suomeen väliaikaisesti muuttanut ja Pyrintöä edustanut Ville Ritola otti olympiakultaa 10 000 metrillä ja 3 000 metrin esteissä sekä hopeaa 5 000 metrillä ja maastojuoksussa. Ville Tuulos toi vielä kolmiloikassa pronssia. Amsterdamin kisoista 1928 pyrintöläinen olympiavoiton tuoja oli kymmenottelija Paavo Yrjölä. Ville Tuulos saavutti jälleen pronssia kolmiloikassa. Los Angelesin kisoista 1932 Järvisen veljessarjasta tuli pyrintöläinen olympiamitalisti, kun Akilles Järvinen saavutti kymmenottelussa hopeaa. Sotia edeltävän ajan olympiamitaliketjua jatkoi seuraavissa eli Berliinin kesäkisoissa 1936 kuulantyöntäjä Sulo Bärlund, joka otti hopeaa. Tampereen Pyrinnön yleisurheilijat toivat sotia edeltävänä aikana vuosien 1920–1936 olympialaisista kaikkiaan 4 kultaa, 3 hopeaa ja 3 pronssia.


title: Tampereen Pyrintö

text: Sotien jälkeinen aika ei ollut sitten yhtä hohdokasta. Lontoon kisoissa 1948 Tampereen Pyrintöä edusti kaksi juoksijaa eli Helge Perälä ja Pentti Siltaloppi. Heistä Siltaloppi sijoittui 3 000 metrin estejuoksussa viidenneksi. Kotikisoissamme 1952 Pyrinnön edustus jäi vaatimattomaksi, vaikka Suomen yleisurheilujoukkue oli ennätyssuuri. Tampereen Pyrintöä edustivat vain pikajuoksija Pauli Tavisalo ja 5 000 metrin juoksija Eero Tuomaala. Seuraavan kerran Pyrinnön edustaja edusti Suomea kesäolympialaisten yleisurheilussa vasta Montrealissa 1976, kun kiekonheitossa Markku Tuokko oli Suomen edustajana. Pyrinnön yleisurheilun olympiaedustus jäi sen jälkeen 1900-luvun lopulle tultaessa kahden urheilijan varaan. Moukarinheittäjä Harri Huhtala oli Suomen edustaja kaksi kertaa 1984 ja 1988. Toisena edustajana oli vuoden 1984 kisoihin yllättäen selvinnyt keihäänheittäjä Tero Saviniemi.


title: Tampereen Pyrintö

text: 2000-luvulla Pyrinnön menestyneimpiä yleisurheilijoita ovat olleet muun muassa pituushyppääjä Tommi Evilä, keihäänheittäjä Tero Järvenpää, moukarinheittäjä Mia Strömmer, kymmenottelija Lassi Raunio ja pikajuoksija Ella Räsänen.


title: Tampereen Pyrintö

text: Aiemmin myös pesäpallo oli Pyrinnön lajivalikoimassa. Joukkue on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden neljästi vuosina 1933, 1935, 1936 ja 1937. Miehissä parhaat saavutukset ovat SM-hopea vuodelta 1925 ja SM-pronssit vuosilta 1926 ja 1949. Suomensarjan seura on voittanut vuosina 1948 ja 1953.


title: Tampereen Pyrintö

text: Lyöjäkuningas:


title: Erityisruokavalio

text: Erityisruokavaliossa rajoitetaan yhden tai useamman ruoka-aineen käyttö terveydellisistä (kuten allergiasta tai sairaudesta), eettisistä tai elämänkatsomuksellisista syistä. Erityisruokavalio voi olla sopimattoman ruoka-aineen korvaamista toisella, valmistautumista laboratoriotestiin, laihduttamista, perustua nielemis- tai puremisongelmiin, korkeaan verenpaineeseen tai veren rasva-arvoihin, sairauksiin kuten syövän, munuais- ja muiden elinsairauksien tai perinnöllisten aineenvaihduntasairauksien hoitoon. Erityisruokavaliossa täytyy olla erityisen huolellinen, jotta ruokavalion kokonaisuus säilyy monipuolisena ja tasapainoisena.


title: Erityisruokavalio

text: Fineli luokittelee erityisruokavalioksi gluteenittoman, kolesterolittoman, lakto-ovo-vegetaarisen, laktoosittoman, laktovegetaarisen, maidottoman, munattoman, rasvattoman, runsaskuituisen, vegaanisen, vähäkolesterolisen ja vähärasvaisen ruokavalion. Finfood luettelee erityisruokavalioiksi muun muassa ruoka-aineallergioista ja yliherkkyydestä johtuvat ruokavaliot, laktoosittoman ruokavalion, keliaakikon ruokavalion, kasvisruokavaliot, urheilijan ravitsemuksen ja diabeetikon ruokavalion.


title: Erityisruokavalio

text: Jotkut ryhtyvät erityisruokavaliolle sen vuoksi, että he eivät siedä jotain ravintoainetta. Laktoosi-intoleranssi estää maitosokerin hajoamista. Keliakiassa viljojen gluteeni vaurioittaa suolistoa. Allergioihin sisältyy muun muassa kananmuna-allergia ja pähkinäallergia. Maitoallergiassa lehmänmaidon proteiini saa aikaan ihmiselle allergisen reaktion.


title: Pyrintö

text: Pyrintö tarkoittaa ainakin seuraavia urheilujoukkueita:


title: Bengalin kieli

text: Bengalin eli banglan kieli ([]) on Intian niemimaan itäosassa puhuttu indoarjalainen kieli, joka on kehittynyt Maghadin prakritin, paalin ja sanskritin kielistä.


title: Bengalin kieli

text: Kielen alkuperäistä aluetta on nykyisin Bangladeshiin ja Intian Länsi-Bengalin osavaltioon jakautuva Bengali itäisessä Etelä-Aasiassa. Bengali on yksi maailman suurimmista kielistä, sillä puhujia on yhteensä lähes 230 miljoonaa (viidennellä tai kuudennella sijalla maailmassa). Bengali on Bangladeshin pääkieli ja Intian toiseksi suurin kieli. Yhdessä assamin kielen kanssa se on itäisin indoiranilaisista kielistä.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin kieli yhdistää kulttuurisesti hajanaista aluetta pitkällä ja rikkaalla kirjallisella perinteellään. Vuonna 1952, kun Bangladesh oli vielä Itä-Pakistan, kielen puhujien vahva identiteetti johti Bengalin kieliliikkeeseen, jonka nimissä useita ihmisiä kuoli luoteihin 21. helmikuuta samana vuonna. Päivä on nykyään julistettu kansainväliseksi äidinkielen päiväksi.


title: Bengalin kieli

text: Kuten muutkin itäiset indoarjalaiset kielet, bengali kehittyi Intian niemimaan itäisistä keski-indoarjalaisista kielistä. Magadhin prakrit, alueen varhaisin muistiin kirjattu puhuttu kieli ja Gautama Buddhan puhuma kieli, kehittyi ardhamagadhiksi ("puoli-magadhi") ensimmäisen vuosituhannen alkuvaiheilla. Ardhamagadhi alkoi kaikkien Pohjois-Intian prakritien tavoin väistyä niin sanottujen apabhramsa-kielten tieltä juuri ennen toisen vuosituhannen alkua. Itäisen Intian niemimaan paikallinen apabhramsa-kieli, Purvin apabhramsa tai apabhramsa abahatta, kehittyi lopulta paikallisiksi murteiksi, jotka vuorostaan muodostivat kolme ryhmää: biharikielet, orijakielet ja bengalin–assamin kielet. Jotkut ovat esittäneet paljon aikaisempia ajankohtia kielten eroamiselle toisistaan, jopa vuoteen 500 saakka, mutta kieli ei ollut staattinen; sen useita muotoja puhuttiin samaan aikaan, ja kirjailijat käyttivät teksteissään usein useita eri murteita. Esimerkiksi Magadhin prakritin uskotaan kehittyneen apabhramsa abahattaksi noin 500-luvulla ja kilpailleen bengalin kielen kanssa jonkun aikaa.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin historia jaetaan yleensä kolmeen kauteen:


title: Bengalin kieli

text: Historiallisesti bengali oli lähempänä paalia, mutta sanskritin vaikutus kieleen kasvoi keski-bengalin kaudella (Chaitanyan aika) ja myös Bengalin renessanssin aikaan. Moderneista Etelä-Aasiassa puhutuista indoeurooppalaisista kielistä bengalilla ja marathilla on suureksi osaksi sanskritiin pohjautuva sanasto, kun taas hindiin ja muihin ovat vaikuttaneet enemmänkin arabian kieli ja persian kieli.


title: Bengalin kieli

text: 1700-lukuun saakka bengalin kielioppia ei ollut yritetty dokumentoida. Ensimmäisen kirjoitetun bengalin sanakirjan ja kieliopin "Vocabolario em idioma Bengalla, e Portuguez dividido em duas partes" laati portugalilainen lähetyssaarnaaja Manoel da Assumpcam vuosien 1734 ja 1742 välillä hänen toimiessaan Bhawalissa. Brittiläinen Nathaniel Brassey Halhed kirjoitti modernin bengalin kieliopin ("A Grammar of the Bengal Language", 1778), joka käytti bengalin kirjasimia painossa ensimmäistä kertaa. Raja Ram Mohan Roy, Bengalin suuri uudistaja, myös kirjoitti teoksen "Grammar of the Bengali Language" vuonna 1832.


title: Bengalin kieli

text: Tuohon aikaan kielen "Choltibhasha"-muoto, joka käytti yksinkertaistettuja taivutusmuotoja ja muita muutoksia oli syntymässä vanhemmasta "Shadhubhasha"-muodosta merkittävimmäksi bengalin kirjakielen muodoksi.


title: Bengalin kieli

text: Bengali oli vuosina 1951–1952 Bengalin kieliliikkeen ("Bhasha andolon") keskiössä silloisessa Itä-Pakistanissa (nykyinen Bangladesh). Vaikka bengalin puhujia oli Pakistanissa enemmän kuin urdun puhujia, urdu oli valtion ainoa kansallinen kieli. 21. helmikuuta vuonna 1952 mieltään osoittavat opiskelijat ja aktivistit kävelivät armeijan ja poliisin tulitukseen Dhakan yliopistossa, ja kolme nuorta opiskelijaa sekä useita muita sai surmansa. Tämän jälkeen UNESCO on nimittänyt helmikuun 21. päivän kansainväliseksi äidinkielen päiväksi. Erillisessä tapahtumassa toukokuussa 1961 poliisi tappoi Silcharissa Intiassa 11 ihmistä, jotka olivat osoittamassa mieltään assamin kielen käyttöä vaativaa lainsäädäntöä vastaan.


title: Bengalin kieli

text: Bengalia äidinkielenään puhuvien pääasiallinen asuinalue on Bengali, joka käsittää Bangladeshin ja Intian Länsi-Bengalin osavaltion. Noin 98 prosenttia Bangladeshin väestöstä puhuu bengalia äidinkielenään. Merkittäviä bengalia puhuvia maahanmuuttajayhteisöjä asuu myös Lähi-idässä, länsimaissa ja Malesiassa.


title: Bengalin kieli

text: Bengali on Bangladeshin virallinen ja kansallinen kieli sekä yksi Intian tunnustamasta 23 kansallisesta kielestä. Se on Länsi-Bengalin osavaltion virallinen kieli ja virallinen yhdessä toisten kielten kanssa Tripuran osavaltiossa, eteläisen Assamin joissakin piirikunnissa sekä Andamaanien ja Nikobaarien liittovaltion territoriolla. Bengalin puhujat muodostavat enemmistöt Neilsaaren ja Havelocksaaren väestöistä. Se on myös yksi Assamin virallisista kielistä: osavaltiossa on kolme pääosin sylhetin kieltä puhuvaa piirikuntaa, Silchar, Karimganj ja Hailakandi. Sekä Intian että Bangladeshin kansallislaulut kirjoitti bengaliksi Rabindranath Tagore.


title: Bengalin kieli

text: Alueellinen vaihtelu puhutussa bengalissa muodostaa murrejatkumon. Kielitieteilijä Suniti Kumar Chatterjee ryhmitti bengalin murteet neljäksi suureksi ryhmäksi – radh, banga, kamarupa ja varendra – mutta myös useita muita, vaihtoehtoisia ryhmittelyitä on ehdotettu. Lounaiset murteet (radh) muodostavat bengalin standardin puhekielen perustan, kun taas banga on Bangladeshin dominoiva murreryhmä. Itäisen ja kaakkoisen Bengalin murteissa (Barisalin, Chittagongin, Dhakan ja Sylhetin alueet Bangladeshissa) monet Länsi-Bengalissa kuullut klusiilit ja affrikaatat lausutaan frikatiiveinä. Lännen palatoalveolaariset affrikaatat চ [], ছ [] ja জ [] vastaavat idän äänteitä চʻ [], ছ় [] ja জʻ []~[]. Tiibetiläis-burmalaisten kielten vaikutus itäisen bengalin fonologiaan ilmenee nasalisoituneiden vokaalien puutteena. Joissain bengalin varianteissa, erityisesti Chittagongin ja Chakman bengalissa, on toisistaan erottuvia tooneja, joissa sävelkulun erot puheessa voivat erottaa sanoja toisistaan.


title: Bengalin kieli

text: Rajbangsi, kharia thar ja mal paharia ovat läheistä sukua läntisille bengalin kielen murteille, mutta niitä pidetään kuitenkin yleensä erillisinä kielinä. Samoin tavoin hajongia pidetään omana kielenään, vaikka sillä onkin yhtäläisyyksiä pohjoisiin bengalin murteisiin.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin standardisoimisprosessin aikana 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa Bengalin kulttuurikeskuksena toimi Kalkutan kaupunki. Nykyään kielen standardiksi muodoksi sekä Länsi-Bengalissa että Bangladeshissä hyväksytty muoto perustuu Kalkutan lähellä sijaitsevan Nadian piirikunnan murteeseen. Joissakin tapauksissa standardin bengalin puhujat Länsi-Bengalissa käyttävät eri sanoja kuin standardin bengalin puhujat Bangladeshissa, vaikka molemmat sanat ovatkin kielelle alkuperäisiä. Esimerkiksi lännessä käytetty sana "nun" (suola) vastaa idän sanaa "lôbon".


title: Bengalin kieli

text:
Bengalissa esiintyy diglossiaa kielen kirjoitettujen ja puhuttujen muotojen välillä. On syntynyt kaksi kirjoitustyyliä, jotka käyttävät hieman erilaista sanastoa ja syntaksia:
Kielitieteellisesti cholit bangla on kehittynyt sadhu banglasta kahden perättäisen, standardin kielellisen transformaation kautta.


title: Bengalin kieli

text: Vaikka suurin osa kirjoituksista on cholitobhashalla, puhutuissa muretissa on huomattavasti enemmän vaihtelua. Lounaisessa Länsi-Bengalissa mukaan lukien Kalkutassa puhutaan manno cholit banglaa. Muissa Länsi-Bengalin ja läntisen Bangladeshin osissa puhutaan murteita, jotka eivät poikkea tästä kovinkaan paljon, esimerkiksi Medinipurin murteelle luonteenomaisia ovat jotkin ainutlaatuiset sanat ja rakenteet. Joillakin Bangladeshin alueilla, erityisesti Chittagongin alueella, puhutaan kuitenkin murretta, joka muistuttaa pinnallisesti erittäin vähän manno cholit banglaa ja jonka sanasto on täysin erilainen. Ero on niin suuri, että länsibengalilaisen henkilön on vaikea lainkaan ymmärtää puhujaa tältä alueelta, ja Chittagongin murretta voidaan pitää myös omana kielenään. Suurin osa bengalilaisista pystyy kommunikoimaan enemmän kuin yhdellä kielen variantilla: usein kielen puhujat taitavat choltibhashaa ja yhtä tai useampaa paikallista murretta.


title: Bengalin kieli

text: Standardissa bengalissakin sanasto jakautuu usein islaminuskoisen ja hindulaisen väestön mukaan kahtia. Kulttuuristen ja uskonnollisten perinteiden vuoksi hindut saattavat käyttää sanskritista periytyneitä ja muslimit persialais-arabialaisia sanoja. Joitakin esimerkkejä sanaston vaihtelusta kahden ryhmän välillä ovat:


title: Bengalin kieli

text: (S = sanskritista, D = deshi; A = arabiasta)


title: Bengalin kieli

text: Bengalin kirjoitusjärjestelmä ei ole puhtaasti aakkosiin perustuva kuten latinalaiset aakkoset. Se on abugida, joka perustuu itäisessä Intiassa ja Bangladeshissa käytettyyn itäiseen Nagari-kirjoitukseen. Sen uskotaan kehittyneen muuntuneesta intialaisesta kirjoitusjärjestelmästä noin vuonna 1000. Se on samantyyppinen kuin sanskritissa ja monissa nykyisissä indoarjalaisissa kielissä, kuten hindissä, käytetty devanagari-kirjoitus. Se on historiallisesti erityisen läheinen assamin ja orijan kirjoitusjärjestelmien kanssa (vaikka jälkimmäisen tapauksessa yhteyttä ei huomaakaan ulkonäöstä). Bengalin abugida on kursiivi kirjoitusjärjestelmä, jossa on yksitoista grafeemia tai merkkiä, jotka osoittavat yhdeksän vokaalin ja kahden diftongin itsenäisiä muotoja, ja 39 merkkiä, jotka osoittavat konsonantteja "luontaisine" vokaaleineen. Suuria tai pieniä kirjaimia ei eroteta bengalin kirjoitusjärjestelmässä. Kirjaimet eivät muuta muotoaan riippuen siitä, ovatko ne sanan alku-, keski- tai loppuosassa kuten arabian kirjoitusjärjestelmässä. Bengalia kirjoitetaan vasemmalta oikealle vaakasuoraan, ja sanojen erottelemiseen käytetään välejä.


title: Bengalin kieli

text: Vaikka konsonanttimerkit esitetään merkin osina, "segmentteinä" bengalin aakkoston perusmuodossa, ne ovat oikeastaan tavuja. Jokaisessa konsonanttimerkissä on "sisällytettynä" vokaali অ (tai joskus vokaali ও ). Esimerkiksi peruskonsonanttimerkki ম lausutaan erillään . Sama ম voi edustaa tavuja tai , kun sitä käytetään sanassa, kuten মত "mielipide" ja মন "mieli", ilman että vokaaleille ja lisätään mitään erillistä symbolia.


title: Bengalin kieli

text: Tavu, jossa konsonanttia seuraa jokin muu vokaali kuin , kirjoitetaan käyttämällä jotakin vokaaliallografia konsonanttimerkin ylä- tai alapuolella, sitä ennen tai sen jälkeen tai sen ympärillä, jolloin muodostuu yleinen konsonantti-vokaali-ligatuuri. Nämä allografit, joita kutsutaan nimellä "kar" (hindissä "matra"), ovat muista merkeistä riippuvaisia vokaalimuotoja, eivätkä ne voi esiintyä yksinään. Esimerkiksi merkki মি esittää konsonanttia , jota seuraa vokaali , missä äännettä edustaa allografi ি, joka asetetaan konsonanttimerkin "etupuolelle". Samoin tavoin merkit মা , মী , মু , মূ , মৃ , মে /, মৈ , মো ja মৌ edustavat samaa konsonanttia ম, joka on liitetty seitsemään eri vokaaliin ja kahteen diftongiin. On hyvä huomata, että näissä konsonantti-vokaali-ligatuureissa niin sanottu "sisältyvä" vokaali otetaan konsonantilta pois, mikä ei kuitenkaan heijastu konsonanttimerkkiin ম.