title: Vipunosto

text: Sivuvipunosto vaikuttaa kolmipäiseen hartialihakseen eli olkalihakseen. Liikkeen aloitusasento on sellainen, että painoja pidetään käsissä vartalon sivuilla. Käsivarret ovat joko suorana tai hieman koukussa, jolloin liike ei rasita niin paljoa lihaksia ja on helpompi tehdä. Kädet nostetaan aloitustasennosta mahdollisimman suoraksi sivuille, jolloin muodostetaan T-kirjain. Yksi toisto on valmis, kun kädet lasketaan takaisin aloitusasentoon. Liikkeen voi tehdä myös yksikätisesti, jolloin toisella kädellä otetaan jostakin tukea, jotta tasapaino säilytetään.


title: Vipunosto

text: Etuvipunosto vaikuttaa etuolkapäihin. Liikkeen aloitusasento on muuten samanlainen kun sivuvipunostoissakin, mutta kädet ovat vartalon edessä. Liike jatkuu siten, että kättä nostetaan suoraan ylös eteenpäin olkapään korkeudelle, jonka jälkeen se lasketaan takaisin aloitusasentoon.


title: Vipunosto

text: Vipunosto selällään rasittaa rintalihaksia, hauiksia ja olkalihasta. Liike tehdään makaamalla penkillä selällään, kädet pidetään suorana, tai vähän koukussa. Kädet nostetaan alkuasennosta suoraan ylöspäin, ja siitä lasketaan takaisin alkuasentoon. Liike voidaan tehdä esim. kahdella taljalla. Käsien pitää olla aloitusasennossa hartioiden korkeudella.


title: Mansikka

text: Mansikka tarkoittaa seuraavia:


title: Luettelo yrteistä

text:
Luettelo Suomessa viljeltävistä yrteistä eli maustevihanneksista
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Sinus Iridum

text: Sinus Iridum eli Sateenkaartenlahti on Kuussa sijaitseva, halkaisijaltaan 260 kilometrin levyinen, osaksi täyttynyt kraatteri Mare Imbriumissa. Kraatterin reuna on nimetty Montes Juraksi eli Juravuoristoksi ja vuoriston päätepisteet Promontorium Heraclitekseksi sekä Promontorium Laplaceksi. Vuoriston pohjoisosissa on ainoastaan yksi suurempi kraatteri, Bianchini (38 km). Lahden nimi on peräisin italialaiselta Giovanni Ricciolilta.


title: Värälän rauha

text: Värälän rauha päätti Ruotsin ja Venäjän välisen niin sanotun 14. elokuuta 1790. Sodan aloitti Ruotsi vuonna 1788. Rauhansopimus ei sisältänyt alueluovutuksia kummaltakaan osapuolelta. Rauha solmittiin Värälän kylässä silloisessa Elimäen pitäjässä nykyisen Kouvolan alueella.


title: Värälän rauha

text: Rauhan solmimisen teki mahdolliseksi Ruotsin laivaston saama murskaava voitto Ruotsinsalmen toisessa meritaistelussa heinäkuussa 1790. Venäjän keisarinna Katariina II suostui serkkunsa Kustaa III:n rauhantarjoukseen, koska myös suurvaltapoliittinen tilanne oli kääntynyt Venäjälle epäsuotuisaksi, kun Itävalta ja Turkki tekivät keskenään rauhansopimuksen. Ruotsin ehdotukseen saatiin Venäjän keisarinnalta vastaus, jonka mukaan rauhasta voitaisiin sopia sotaan edeltäneeseen tilanteeseen palaamisen pohjalta. Neuvottelut alkoivat 14. elokuuta, ja venäläisten pettymykseksi Ruotsia edusti niissä vain kenraali Gustav Mauritz Armfelt. Lopputulos saavutettiin samana päivänä.


title: Värälän rauha

text:
Ruotsi julisti Armfeltin suulla, että sillä oli oikeus erillisrauhaan Venäjän kanssa huolimatta omasta liittosopimuksestaan Turkin kanssa. Rauhansopimus, joka ei muuttanut rajoja, ei ollut kummallekaan osapuolelle varsinainen voitto. Neuvotteluissa oli esillä joitakin aluevaihtoja, mutta ne jätettiin selvitettäviksi tulevissa keskusteluissa, samalla kun sotavankien vaihdosta sovittaisiin. Ruotsille sopimus oli siinä mielessä voitto, että siinä kiellettiin Venäjältä puuttuminen Ruotsin sisäisiin asioihin. Tämä Uudenkaupungin rauhansopimuksessa sovittu oikeus oli tosin jo muuttunut lähes kuolleeksi kirjaimeksi Kustaa III:n vallankaappauksen jälkeen vuonna 1772.
Suurlähettiläs Heikki Talvitien mukaan Tukholman Skeppsholmenilla Modernin taiteen museon takana on ollut pienimuotoinen Värälän rauhan muistomerkki, jonka tilalle on 2000-luvulla vaihdettu Ruotsinsalmen voiton muistomerkki. Talvitie arvioi tämän kuvastavan Ruotsin rauhanperinteiden hiipumista.


title: Puutarhamansikka

text: Puutarhamansikka ("Fragaria × ananassa") on mansikoiden sukuun kuuluva viljelykasvi. Se on saatu risteyttämällä virginianmansikka ("Fragaria virginiana") ja chilenmansikka ("Fragaria chiloensis"). Puutarhamansikasta syödään sen pohjushedelmä, joka on sen turvonnut, punainen ja makea kukkapohjus, yleiskielessä marja. Mansikkaa viljellään tuorekulutukseen ja jatkokäsiteltäväksi elintarviketeollisuudessa.


title: Puutarhamansikka

text: Puutarhamansikka on monivuotinen, rönsyjä kasvattava ruohovartinen kasvi, jonka korkeus on 20–40 cm. Lehdet kasvavat ruusukkeisesti. Lehtilapa on kolmisorminen. Lehdykät ovat 5–10 cm mittaisia, päältä kaljuja ja alta tiheäkarvaisia. Kukkien teriö on valkoinen.


title: Puutarhamansikka

text: Kukkapohjus paisuu hedelmöittymisen jälkeen noin 20–40 mm mittaiseksi irtoavaksi pohjushedelmäksi eli pohjusmarjaksi. Yleiskielessä sitä kutsutaan marjaksi, mutta kasvitieteessä yleisesti käytetyn määritelmän mukaan se on epähedelmä, koska hedelmällä tarkoitetaan vain sikiäimestä muodostunutta solukkoa. Kypsät mansikat ovat punaisia ja raakoina ne ovat valkoisia tai vihreitä. Puutarhamansikan varsinaisia hedelmiä ovat pähkylät eli pienet siemenet, jotka sijaitsevat pohjusmarjan ulkopinnalla pienissä kuopissa.


title: Puutarhamansikka

text: Puutarhamansikka leviää siementen lisäksi myös rönsyjen avulla. Se on usein levinnyt viljelyjäänteeksi tai viljelykarkulaiseksi pihoihin, puutarhoihin, tienvarsille ja kaatopaikoille.


title: Puutarhamansikka

text: Mansikoita käytetään usein ruoissa ja jälkiruoissa. Mansikkaa käytetään myös ainesosana ja makua antamassa moniin elintarviketuotteisiin kuten jugurtteihin, rahkoihin jne. Niistä voidaan tehdä myös esimerkiksi hilloa, kiisseliä, mehua, pirtelöä, kakkua tai smoothieta. Mansikoiden maku vaihtelee lajikkeittain melko makeasta karvaaseen.


title: Puutarhamansikka

text: Mansikoita syödään sellaisenaan varsinkin kesällä ja niitä voi pakastaa. Pakastettuna mansikoista tulee helposti vesittyneitä. Pehmenemistä voidaan välttää mahdollisimman nopealla pakastamisella, jolloin muodostuvat jääkiteet rikkovat mahdollisimman vähän solurakenteita.


title: Puutarhamansikka

text: Mansikka on kohtalaisen hyvä C-vitamiinin lähde: 100 grammaa mansikoita sisältää tyypillisesti noin 60 mg C-vitamiinia, mikä on hieman yli puolet Euroopan elintarviketurvallisuusviraston (EFSA) asettamasta aikuisten vuorokausittaisesta saantisuosituksesta (110 mg/vrk miehille, 95 mg/vrk naisille). Toisin kuin usein kuulee väitettävän, mansikka ei kuitenkaan ole erityisen hyvä raudan lähde (ks. alla oleva taulukko). Oheisessa taulukossa appelsiinin arvot koskevat kuorittuja appelsiineja ja ruisleivän arvot perinteistä pelkästä rukiista tehtyä leipää. Mansikka, herne ja porkkana ovat raakoja ja tuoreita.


title: Puutarhamansikka

text: Suomessa tuotetaan lähinnä tuoremarjaa sekä pienimuotoisilla perheviljelmillä että kotipuutarhoissa. Niin sadon määrällä kuin viljelypinta-alalla tarkasteltuna mansikanviljely Suomessa on keskittynyt Suonenjoen seudulle. Mansikan myynnin sesonkiaika on juhannuksesta kuukausi eteenpäin.


title: Puutarhamansikka

text: Suomessa mansikoiden viljelyala on noin 3000 ha. Viljeltävien mansikoitten jakautuminen lajikkeittain (vuonna 2011): 'Polka' 70 %, 'Honeoye' 15 % ja loput 15 % koostuu kymmenestä eri lajikkeesta. Lajike 'Polka' on suosittu monikäyttöisyyden vuoksi. Sen maku on hyvä sellaisenaan syötynä ja sitä voi säilöä. Lajikkeen kasvin talvenkesto on hyvä ja hedelmien kaupassa säilyvyys on myös hyvä. Marketeissa myydään yleensä 'Polka'-lajiketta. Aiemmin yleisen lajikkeen 'Senga Senganaa' käytettiin paljon säilöntään, mutta nykyisin siitä on luovuttu lajikkeen homeenarkuuden vuoksi.


title: Puutarhamansikka

text: Noin 4 % eli 125 ha pinta-alaltaan viljeltävästä mansikoista noin sadalla mansikkatilalla ovat luomumansikoita. Kysyntää luomumansikoille on enemmän kuin tarjontaa. Luomumansikat myydään enimmäkseen suoraan mansikkatiloilta.


title: Puutarhamansikka

text: Suomessa mansikkalajikkeista 'Honeoye', 'Hella' ja 'Zefyr' kypsyvät ensimmäisenä. Sitten kypsyy 'Polka', ja 'Bounty' kypsyy vasta loppukesällä.


title: Puutarhamansikka

text: Puutarhamansikka viihtyy parhaiten kosteutta pidättävässä multavassa, hiekkapitoisessa maassa. Se viihtyy lievästi happamassa maassa, jonka pH on 6–6,5. Mansikalle valitaan avoin, aurinkoinen kasvupaikka. Satoa saadaan aikaisemmin etelään viettävältä rinteeltä. Paikan tulee olla suojaisa, ei kuitenkaan tiheäkasvuinen, sillä jos kasvusto pysyy liian pitkään kosteana, mansikan taudit leviävät..


title: Puutarhamansikka

text: Yleisimpiä mansikkalajikkeita ovat: 'Bogota', 'Bounty', 'Cavendish', 'Dania', 'Darselect', 'Elin', 'Elsanta', 'Elviira', 'Florence', 'Glima', 'Gyda', 'Hiku', 'Honeoye', 'Jonsok', 'Kent', 'Korona', 'Marmolada', 'Nora', 'Ostara', 'Polka', 'Selva', 'Senga Sengana', 'Solprins' ja 'Zefyr'.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Pseudo-Dionysios Areopagita on nimi, jonka oppineet ovat antaneet anonyymille kristitylle teologille ja filosofille, joka eli 400- ja 500-lukujen vaihteessa. Hän on ottanut nimen Dionysios Areopagitalta, joka mainitaan Apostolien teoissa.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Pseudo-Dionysios kirjoitti useita teoksia (ns. "corpus Areopagiticum" tai "corpus Dionysiacum"). Tekstissä kirjoittaja omaksuu Dionysioksen roolin. Eräät viittaukset tekstissä antavat olettaa, että kirjoittaja olisi Apostolien teoissa mainittu Dionysios. Hän toteaa kirjoittaneensa myös muita teoksia, mutta näitä ei ole säilynyt.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Pseudo-Dionysios on ajoitettu liturgianhistoriallisten, dogmaattisten ja filosofisten edellytystensä vuoksi 400-luvun ja 500-luvun vaihteeseen. Tekstit on kirjoitettu aikaisintaan vuonna 475 ja viimeistään vuonna 532.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Pseudo-Dionysios kirjoittaa dogmihistoriallisessa tilanteessa, jossa keisari Zenonin "Henoticon" yritti saada aikaan sovinnon Khalkedonin konsiilin kaksiluonto-oppia kannattavien ja monofysitismiä kannattavien välille. Akateemisessa tutkimuksessa ei ole yksimielisyyttä siitä, onko Dionysios itse monofysitismin kannattaja vai ei; ehkä yleisimmän näkökulman mukaan hänen on katsottu kuuluvan joukkoon, joka pyrki aikaansaamaan sovinnon kiistelevien osapuolten välille.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Hänen kirjoituksensa tulivat julkisuuteen ensimmäisenä 400-luvulla ja monofysitistit käyttivät niitä tukemaan omia argumenttejaan. Niiden (pseudo-)apostoliseen alkuperään suhtauduttiin epäilevästi, mutta vähitellen Pseudo-Dionysioksen teokset hyväksyttiin laajalti. Keskiajalla kristilliset mystikot saivat niistä vaikutteita. Keskiajalla niistä tuli hyvin suosittuja teologien keskuudessa, mutta renessanssin aikana alkoivat väittelyt teosten autenttisuudesta. 1400-luvulla erityisesti Lorenzo Valla teki paljon työtä vakuuttaakseen muut siitä, ettei Pseudo-Dionysios voinut olla sama henkilö kuin alkuperäinen Dionysios. 1800-luvun lopussa Hugo Koch ja Josef Stiglmayr osoittivat, että Dionysios on filosofiassaan tekstuaalisesti riippuvainen Prokloksen pahuuden teoriasta, mikä oli naula arkkuun väitteille, joiden mukaan hän olisi ensimmäisen tai toisen vuosisadan kirjoittaja.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Pseudo-Dionysios on teologiassaan äärimmäisen riippuvainen Prokloksen uusplatonistisesta filosofiasta. Yksi Dionysiosta koskevista akateemisista kysymyksistä onkin, missä määrin Dionysios on kristitty ja missä määrin uusplatonisti. Näiden ei toki tarvitse myöskään katsoa olevaan toisiaan vastaan, sillä Dionysios ei omaksu uusplatonistista filosofiaa sellaisenaan.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Pseudo-Dionysios ei ole riippumaton teologisista edeltäjistäkään, vaan vaikutteita on myös Klemens Aleksandrialaiselta, kappadokialaisilta kirkkoisiltä, Origeneeltä, ja monilta muilta. Myös viittaukset kirkon liturgioihin auttavat ajoittamaan Pseudo-Dionysioksen 400-luvun viimeiselle neljännekselle.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Dionysioksen teologialle leimallisinta on sen apofaattinen teologia. Apofaattinen teologia tarkoittaa ajattelutapaa, jossa Jumalan katsotaan olevan enemmän kuin mitä sanat tai järki voivat tavoittaa. Tämän vuoksi on parempi kieltää (kr. "apofasis") että Jumala vastaisi mitään käsitettä kuin myöntää, että hän vastaisi. Jumala ylittää kaiken; Jumala on Kaiken Luoja ja Syy, eikä Hän itse jumaluudessaan kuulu luomansa piiriin. Jumala on ennen kaikkea tuntematon.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Toinen paljon vaikuttanut ajatus on teoria mystisestä yhtymyksestä, joka liittyy tuntemattoman Jumalan oppiin. Dionysioksen teologiassa ihmisen mieli on suuntautunut Jumalaan ja yhdistyy Jumalaan mielen ylittävästi. Ihminen on siis yhteydessä Jumalaan, mutta salatusti (kr. "mystikos"). Dionysios on mystiikan teologian klassikko tämän vuoksi.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Dionysioksen korpukseen ("corpus Areopagiticum" tai "corpus Dionysiacum") kuuluu neljä säilynyttä teosta ja kymmenen kirjettä:Niiden lisäksi Dionysios kertoo kirjoittaneensa lähes kymmenen muutakin teosta, joista tärkeimpiä ovat "Teologiset pääkohdat" ja "Symbolinen teologia". Nämä teokset eivät ole kuitenkaan säilyneet; on myös pohdittu, onko niitä koskaan ollut olemassakaan.


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Dionysioksen korpuksen vanhempi tieteellinen editio on Patrologia Graecassa. Uudempi editio on julkaistu Patristische Texte und Studien-sarjan osissa 33 ja 36. Englanninkielisistä käännöksistä 1900-luvun taitteessa John Parkerin tekemä käännös on julkisesti saatavilla; uudempi Colm Luibheidin käännös on ymmärrettävämpää englantia. Suomenkielistä käännöstä ei ole lukuun ottamatta Ilmari Karimiehen käännöstä "Mystisestä teologiasta".


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Teoksia:


title: Pseudo-Dionysios Areopagita

text: Muuta:


title: Finnish Apostolic-Lutheran Congregation

text: Finnish Apostolic-Lutheran Congregation oli 1872 nimellä "Solomon Kortetniemi Lutheran Society" perustettu ensimmäinen Amerikkaan syntynyt lestadiolaiskirkko. Kirkko sai nimensä lestadiolaissaarnaaja Salomon Kortetniemeltä.


title: Finnish Apostolic-Lutheran Congregation

text: Euroopassa lestadiolaiset ovat halunneet pysyä kansankirkon sisällä, mutta Amerikkaan lestadiolaiset perustivat oman kirkon, koska evankelis-luterilaisen kirkon papit eivät päästäneet lestadiolaisia ehtoolliselle tai lasten kummeiksi. Lakimies neuvoi lestadiolaisia perustamaan oman kirkon. Vuonna 1879 kirkon nimi muuttui Finnish Apostolic-Lutheran Congregationiksi.


title: Finnish Apostolic-Lutheran Congregation

text: Vuonna 1892 kirkosta erosi Old Apostolic Lutheran Church ja vuonna 1921 pollarilaisuus. Vuonna 1928 kirkko jakaantui kahtia ja syntyi Apostolic Lutheran Church ja First Apostolic Lutheran Church.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: Old Apostolic Lutheran Church of America eli Amerikan vanha apostolis-luterilainen kirkko on esikoislestadiolaisten kirkko Yhdysvalloissa. Se syntyi 1890-luvulla.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: Vuonna 1906 OALC jakaantui kahteen osaan, "vanhoihin esikoisiin" ja "pikkuesikoisiin". Suurin osa Yhdysvaltojen esikoisista, joita kutsuttiin pikkuesikoisiksi, palasi emäkirkkoon eli FALC:hen.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: Vuonna 1914 kirkko jakaantui vielä kahtia: Matoniemen ja Kierin ympärille. Myöhemmin suunnat palasivat yhteen. Nykyään kirkko on Yhdysvaltojen suurin lestadiolaiskirkko, mihin on vaikuttanut osaltaan muiden lestadiolaissuuntien suuri hajaantumisalttius. Esikoislestadiolaisia on Yhdysvalloissa noin 10 000. Suurin kannatus on Washingtonissa, Delawaressa, Etelä-Dakotassa, Michiganissa ja Minnesotassa.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: OALC:n sääntöjen pykälä 3 kuvaa kirkkokunnan opillisia käsityksiä seuraavasti: ""Tämän seuran opinkappaleet ovat: Usko Jumalan kolminaisuuteen, Isä, Poika ja Pyhä Henki: usko pyhään Raamattuun, Vanha ja Uusi testamentti, olevan ainoa liikkumaton Jumalan sana autuuteen ja mitta jonka mukaan autuuden oppi pitää päätettämän, hyväksyen apostolisen uskontunnustuksen, nikean-konstantinuksen ja Augsburgin tunnustukset, alkuperäisen opin tohtori Martin Lutheruksen, rovasti L.L. Laestadius'en ja tämän kirkon vanhinten Pohjois-Ruotsissa tällä aikakaudella. (Tunnettu siellä Esikoisseurakuntana).""


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: OALC:lla on noin 10 000 jäsentä ja se on suurin lestadiolainen (tai apostolisluterilainen, kuten heitä Amerikassa kutsutaan) kirkko Amerikassa. Kirkko oli aluksi pieni 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, kun lestadiolainen herätysliike pirstoutui Amerikassa. Kirkolla oli vain muutama kirkkorakennus ja jumalanpalvelukset pidettiin usein kotona. OALC:in jäsenet olivat ahkeria tunnustamaan uskoaan, mikä johti kirkon kasvuun. Nykyään OALC on kasvava kirkko, siihen suurimmat syyt ovat suuret perheet, sekä kasvu ulkopuolelta avioliittojen kautta. Seurakuntia on seuraavissa osavaltioissa: Washington, Michigan, Minnesota, Etelä-Dakota, Pohjois-Carolina, Delaware, Wyoming, Montana ja Wisconsin. Merkittävin jäsenistöltään on Brush Prairie, Washington, jossa on 3 000 jäsentä. Muita suuria seurakuntia ovat: Hancock, Michigan (600), Minneapolis, Minnesota (600), ja Detroit, Michigan (600). Kirkolla on jäseniä myös Alaskassa ja Kanadassa. Yhdysvalloissa ja Kanadassa kirkkotiloja on 17. Kirkon jäsenet – kuten muutkin esikoislestadiolaiset – tervehtivät toisiaan tervehdyksellä ”God’s peace!” (”Jumalan rauhaa”).


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: OALC on itsenäinen kirkko, mutta sillä on ollut alusta asti läheiset suhteet Skandinaviaan ja Suomeen. OALC on sisarkirkko Suomen ja Skandinavian esikoislestadiolaisille. Globaali esikoislestadiolainen herätysliike Amerikassa, Suomessa, Tanskassa ja Norjassa on Ruotsin Lapin vanhinten huolenpidon ja valvonnan alla. Ruotsin Lapin esikoislestadiolaisuus ymmärretään äitiseurakunnaksi. Ruotsin Lapin vanhinten valvonnan alaisina oleminen pitää heidät yhtenäisinä ymmärryksessä sekä ulkoisesti.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: Kirkolla oli 2000-luvun alussa 38 saarnaajaa. OALC on maallikkojohtoinen kirkko eikä saarnaajilla ole teologista koulutusta. Kirkolla on kuitenkin tietynlainen menettely kouluttaa saarnaajia. Vanhemmat saarnaajat valitsevat nuoremmat, jotka ovat raittiita opissa ja elämässä. Aluksi he avustavat lukemalla seuroissa rukouksia ja Laestadiuksen saarnoja. Aikaa myöten heistä tulee saarnaajia ja he alkavat saarnata jumalanpalveluksissa. Näin nuoremmat korvaavat vanhemmat, kun he eivät enää pysty puhumaan iän tai kuoleman takia.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: OALC oli ensimmäinen lestadiolainen kirkko, jolla oli englanninkielinen saarnaaja (vuodesta 1899 lähtien). Vallitseva kieli on englanti. Tarvittaessa saarnat tulkataan suomeksi tai ruotsiksi/norjaksi. Kirkko pitää perinteisesti erityiset joulu- ja juhannuskokoukset, jotka vuorottelevat eri paikkakunnilla.


title: Old Apostolic Lutheran Church

text: Kirkko ei julkaise omaa aikakauslehteä, mutta Rauhan Side -lehteä luetaan jonkin verran, vaikka se on suomenkielinen ja sitä julkaistaan Suomessa. OALC on kääntänyt ja julkaissut useamman kirjan Laestadiuksen saarnoista sekä teoksen Ens Ropandes Röst i Öknen (Huutavan ääni korvessa).


title: Dionysios Halikarnassolainen

text: Dionysios Halikarnassolainen (, n. 60 eaa. – 7 eaa.) oli antiikin kreikkalainen reettori ja historioitsija. Hän kirjoitti keisari Augustuksen aikana Rooman historian, jonka 11 ensimmäistä kirjaa ovat säilyneet kokonaan ja muut kirjat osittain.


title: First Apostolic Lutheran Church

text: First Apostolic Lutheran Church (FALC) on Pohjois-Amerikassa Finnish Apostolic-Lutheran Congregationin hajaannuksessa vuonna 1927 syntynyt seurakunta. Sekaseuraisuutta vastustaneiden nimeksi tuli First Apostolic Lutheran Church, ja toinen puoli piti nimenään Apostolic Lutheran Church. Vuonna 1972 FALC jakautui kahtia. Toinen syntynyt ryhmä on Association of American Laestadian Congregations, nykynimeltään Laestadian Lutheran Church (LLC), joka jatkoi hengenyhteyttä Suomen vanhoillislestadiolaisten kanssa. Vuoden 1972 hajaannuksen jälkeen First Apostolic Lutheran Churchin kannattajiksi jääneitä kutsutaan töröläläisiksi heidän silloisen johtajansa Walter Törölän nimen mukaan. Walter Törölä oli päättämässä välien katkaisusta Suomen vanhoillislestadiolaisiin ja heidän keskusjärjestöönsä SRK:hon.


title: First Apostolic Lutheran Church

text: Walter Törölän jälkeen töröläläisten johtajaksi tuli hänen poikansa Peter Törölä. Hänen jälkeensä johtajaksi tuli Peter Törölän poika Pete Törölä.


title: First Apostolic Lutheran Church

text: Vuonna 2003-2004 töröläläisyydessä tapahtui hajaannus, jonka seurauksena siitä erkaantui pieni ryhmä nimeltä sveeniläisyys saarnaaja Sven Johanssonin johdolla, ja he perustivat Cokatoon kirkon nimeltä Grace Apostles Lutheran Church (GALC). Lisäksi sveeniläiset saivat hajaannuksessa haltuunsa Lansingin First Apostolic Lutheran Church:in. Sveeniläiset eivät hyväksyneet muiden töröläläisten eksklusiivista seurakuntaoppia, eivätkä kirkon maallistumista. Sveeniläiset arvostelivat sitä, että kirkkoon tultiin vain tapaamaan ystäviä, mutta saarnoista ei välitetty mitään. Sveeniläiset kritisoivat myös sitä, että uskon kohde oli monilla FALC:ssa vain anteeksiantamus, vaikka sen pitäisi olla Kristus, sillä "ilman uskoa Kristukseen ei ole anteeksiantamusta". GALC ryhtyi ehkä jonkin tason yhteistyöhön rauhansanalaisten kanssa. Cokaton F.A.L.C alkoi jakaantua 27. lokakuuta 2002, kun apulaispastori Sven Johansson äänestettiin pois virasta.


title: First Apostolic Lutheran Church

text: Pohjois-Amerikan töröläläiset ovat uskonyhteydessä Ruotsin johanssonilaisten ja Suomen sillanpääläisten kanssa. Töröläläisiin eli sillanpääläisiin liittyivät myös Suomessa vanhoillislestadiolaisuudesta vuonna 1964 erkaantuneet näppäläiset.


title: First Apostolic Lutheran Church

text: Vuonna 2012 töröläläisiä oli maailmassa yhteensä n 4 000, ja se on neljänneksi suurin lestadiolaisryhmä maailmassa Myös vuonna 2001 töröläläisten määräksi arvioitiin 4000 henkilöä


title: First Apostolic Lutheran Church

text: Myös töröläläisillä on omat pedofiliajupakkansa.


title: Alba Longa

text: Alba Longa oli myyttinen Rooman emäkaupunki Latiumissa, Albanolaisvuorilla, lähellä nykyistä Castel Gandolfoa, noin 19 kilometriä Roomasta kaakkoon. Tarinan mukaan Askanios, Troijasta paenneen Aineiaan poika, perusti Alba Longan noin 1152 eaa. Se oli siten latinalaisten vanhin kaupunki, jonka asukkaat perustivat myöhemmin muita kaupunkeja Latiumiin, myös Rooman.


title: Alba Longa

text: Alba Longa johti latinalaisheimojen välistä liittoumaa 7. vuosisadalle eaa., jolloin Rooma hävitti kaupungin kuningas Tullus Hostiliuksen valtakaudella. Hävityksen jälkeen monet Alba Longan valtasuvuista, myös Julius-suku, muuttivat Roomaan.


title: Alba Longa

text: Alueelta on löydetty arkeologisissa kaivauksissa 10. vuosisadalta eaa. peräisin olevia rautakautisia asutuksia ja hautoja, joista on saatu arvokasta tietoa latinalaisten kulttuurista. Ne eivät kuitenkaan muodosta mitään yhtenäistä kaupunkia, vaan kylien verkoston. Alba Longan kaupunkia ei ole löydetty, eikä sen olemassa oloa ole voitu vahvistaa. On mahdollista, että kaupunki keksittiin Rooman perustamistarinaa varten täyttämään tarvittava aukko Troijan sodan ja Rooman perustamisen välissä. Kerrotaan, että Alba Longan kuningas Numitor oli Rooman perustajan Romuluksen ja hänen veljensä Remuksen isoisä. Näin roomalaiset jäljittivät alkukotinsa myyttiseen Troijaan.


title: Dioskorides

text: Pedanios Dioskorides ( tai "Dioskourides", n. 40–90) oli kreikkalainen lääkäri ja kasvitieteilijä. Hän kirjoitti lääkekasveista ja vastaavista lääketieteellisistä materiaaleista viisiosaisen tietosanakirjan "De materia medica" (), joka oli suuressa käytössä yli 1 500 vuotta.


title: Dioskorides

text: Dioskorideen katsotaan olleen ensimmäinen, joka luokitteli myrkylliset aineet loogisella tavalla kasvi-, eläin- ja mineraalimyrkkyihin. Tämä jako pysyi käytössä 16 vuosisataa ja on tietyssä mielessä käyttökelpoinen edelleen. Dioscorides yritti myös kehittää myrkytyksen hoitokeinoja, mm. käärmeenmyrkyn poistoa imukupilla.


title: Apostolic Lutheran Church

text: The Apostolic Lutheran Church of America (ALCA) on rauhansanalaisen lestadiolaisuuden haaran kirkkokunta Pohjois-Amerikassa. Sen perustivat v. 1928 ns. "suurseuralaisuuden" kannattajat, "Finnish Apostolic-Lutheran Congregationin" jakautuessa kahtia. ALCA on löyhä yhteistyöelin Pohjois-Amerikan pikkuesikoisten eli rauhansanalaisten paikallisten "Apostolic Lutheran Church" -seurakuntien välillä.


title: Apostolic Lutheran Church

text: Amerikan lestadiolaisuudessa alkoi ilmetä erimielisyyksiä jo 1870-luvulla. Liike oli Amerikassa ulkonaisestikin kahtia jakautunut vuosina 1876-1878, ja senkin jälkeen liike oli sisäisesti jakaantuneena erilaisiin kuppikuntiin. Ensimmäisenä näistä erkaantuivat ulkonaisesti "haalilaiset" v. 1886, jotka sanoivat syyksi erkaantumiselleen kyllästymisensä jatkuviin riitoihin. Myöhemmin erkanivat "esikoisuusaatteen" kannattajat nimellä "takkislaisuus" v. 1888 ja lopullisesti 1894, sekä "uusheräys" 1901-1902. Haalilaiset liittyivät löyhästi takaisin vanhoillislestadiolaisiin eli "heidemanilaisiin" vähitellen vuosina 1893-1900.


title: Apostolic Lutheran Church

text: ALCA on esikoislestadiolaisuudesta "(Jällivaaran esikoisuus)" v. 1903 erkaantuneen "pikkuesikoisuuden" "(Lannavaaran esikoisuus)", Amerikan vanhoillislestadiolaisuuden sisällä vuodesta 1908 lähtien vaikuttaneen suurseuralaisuuden, Amerikan uusheränneiden ja entisten haalilaisten yhteenliittymä. Koska monet entisistä haalilaisista menivät mukaan suurseuralaisuuteen, kutsuivat heidemanilaiset suurseuralaisuutta myös ""haalilaisuudeksi"". Amerikan suurseuralaiset saivat Euroopasta arvovaltaista tukea mm. "Pauli Rantalalta", "August Lundbergilta" ja "Juhani Rautiolta". Suurseuralaisuuden yksi keskeisimmistä puuhamiehistä Amerikassa oli "Juho (John) Pollari", jonka johdolla erkaantui myöhemmin vuonna 1920-1921 erilliseksi lestadiolaisuuden haaraksi "pollarilaisuus".


title: Apostolic Lutheran Church

text: Suurseuralaisten hallussa oli "Kristillisen Kuukauslehden" ("The Christian Monthly") toimitus, joka ilmestyi vuosina 1916-1966. Heidemanilaisilla sitä vastoin oli lehti nimeltä "Rauhan Tervehdys (Greetings of Peace)", joka on myöhemmin ollut töröläläisten hallussa.


title: Apostolic Lutheran Church

text: "Kirkkokuntalaisuus"-nimitys tulee siitä että he perustivat kirkkokunnan nimeltä "The Apostolic Lutheran Church of America". Kirkkokuntalaiset kannattivat hajautetumpaa johtamistapaa lestadiolaisten hengelliselle toiminnalle, ja siksi he kannattivat itsenäisemmistä paikallisseurakunnista muodostuvaa kirkkokuntaa keskusjohtoisemman keskusyhdistystyyppisen organisaatiomallin sijaan. Ideana oli erillisten lestadiolaissuuntien yhteinen kirkkokunta, johon pyrittiin aluksi järjestämällä eri lestadiolaissuuntien edustajien yhteisiä "suuria seuroja" v. 1908 alkaen, josta tulee nimitys "suurseuralaisuus".


title: Apostolic Lutheran Church

text: Vanhoillislestadiolaiset joita kutsuttiin myös ""heidemanilaisiksi"", vastustivat tätä sekaseuraista yhteenliittymää jota kutsuttiin aluksi "suurseuralaisuudeksi", sekä v. 1927 hajaannuksen jälkeen "kirkkokuntalaisuudeksi" "("federation")" ja ""pikkuesikoisuudeksi"", siinä mukana toimineen esikoislestadiolaisista v. 1903 erkaantuneen pikkuesikoisuuden mukaan.


title: Apostolic Lutheran Church

text: Vuosina 1927-1928 Finnish-Apostolic Lutheran Church jakaantui "The Apostolic Lutheran Church of America:ksi" ja "First Apostolic Lutheran Churchiksi". Myöhemmin Suomessa v. 1934 vanhoillislestadiolaisuudesta eronnut "rauhansanalaisuus" alkoi hengelliseen yhteistyöhön ALCA:n kanssa.


title: Apostolic Lutheran Church

text: Amerikassa rauhansanalaisia on noin 6000. Rauhansanalaisuus on jakautunut 1990-2000-luvuilla sisäisesti liberaaliin ja konservatiiviin suuntaukseen.


title: Apostolic Lutheran Church

text: Lisäksi The Apostolic Lutheran Church of America:a kohtasi ulkonainenkin hajaannus 2010-luvun alussa, jolloin siitä erkani ryhmä joka perusti kirkon nimeltä "Grace Apostolic Lutheran Church (GALC)", joka ei kuulu ALCA-kirkkokuntaan. Grace Apostolic Lutheran Church -ryhmä uskoo uudestisyntymisen tapahtuvan kasteessa. Suuntausta kutsutaan nimellä "andersonilaisuus" johtajansa "Steven E. Andersonin" mukaan.


title: Morjärveläisyys

text: Morjärveläisyys (< Morajärvi) eli johanssonilaisuus oli Ruotsissa vaikuttanut lestadiolaisuuden suunta, joka ryhtyi yhteistyöhön vanhoillislestadiolaisista myöhemmin erkaantuneiden töröläläisten (FALC) ja sillanpääläisten kanssa. 1960-luvun alkupuolella käytiin keskustelua television asemasta vanhoillislestadiolaisissa kodeissa. Morjärven lestadiolaiset eivät olleet samoilla linjoilla tv-kysymyksessä SRK:n edustamien vanhoillislestadiolaisten kanssa. He eivät hyväksyneet 70-luvun vanhoillislestadiolaisten käymiä hoitokokouksia. Kun heitä nuhdeltiin SRK:n kanssa eriävän käsityksensä takia ja kun he eivät osoittaneet kuuliaisuutta neuvonpidoista huolimatta, he ajautuivat pois SRK:n piiriin kuuluvasta vanhoillislestadiolaisuudesta v. 1972. Sigurd Johanssonin ympärille ryhmittyneet Morjärven uskovaiset saivat tukea Sillanpään muodostamalta ryhmältä. Ryhmä vaikuttaa erityisesti Luulajassa, Kalixissa ja Morjärvellä.


title: Morjärveläisyys

text: Morjärven seurat olivat aina hyvin tunnepitoisia, seuroissa oli paljon liikutuksia: "Herren Jesu tack och lov, Herren Jesu tack och lov" -sanat kuuluivat äänellisenä kiitoksena kaikissa seuroissa. Morjärven uskovaisilla oli lämmin keskinäinen yhteys. Merikarvian kirkkoherra Paavo Sillanpään tunteisiin vetoava julistus löysi heissä otollisen maaperän.


title: Sveriges Kristna Fridsförbund

text: Sveriges Kristna Fridsförbund (lyhenne SKF) on ruotsalainen lestadiolainen seurakunta. Ruotsissa "Norbergilaisuus" (Sveriges Kristna Fridsförbund) erkani vuosina 1957–1959 Ruotsin vanhoillislestadiolaisuudesta, jonka jälkeen se jatkoi yhteistyötä Suomen vanhoillislestadiolaisuuden kanssa vielä tammikuuhun 1961 asti. Suomen "Pappiseriseura" eli "elämänsanalaisuus" erkani vanhoillislestadiolaisuudesta vuonna 1960, jonka jälkeen norbergilaiset liittyivät elämänsanalaisuuteen. Elämänsanalaisuus sai näin kannatusta Ruotsissa, Norjassa, Unkarissa ja Suomessa. Vuonna 2012 elämänsanalaisten määräksi arvioitiin 300 henkilöä koko maailmassa, joten se oli kymmenenneksi suurin lestadiolaisryhmä maailmassa, ja määrä oli säilynyt samana vuoden 2001 jälkeen.


title: Sveriges Kristna Fridsförbund

text: Elämänsanalaisuuden perustajina ja alkuvaiheen johtajina voidaan pitää Suomessa Leonard Pietari Tapanista, ja Ruotsissa SKF:n silloista puheenjohtajaa Paul Norbergia. Ruotsissa norbergilaisuus (SKF) erkani Ruotsin vanhoillislestadiolaisuudesta oikeastaan jo 1957–1959 ja he liittyivät sitten vuonna 1960 elämänsanalaisuuteen joka erkani vanhoillislestadiolaisuudesta Suomessa vuonna 1960. SKF:n ja Suomen vanhoillislestadiolaisten välit katkesivat lopullisesti tammikuussa 1961.


title: Independent Apostolic Lutheran Church

text: Independent Apostolic Lutheran Church (IALC) eli riitinmattilaisuus on lestadiolaisryhmä Yhdysvalloissa. Sen jälkeen kun pollarilaisuudesta oli 1962-1963 erkaantunut ryhmä nimeltä auneslaisuus, niin pollarilaisuuden pääsuuntaa ryhdyttiin nimittämään myös riitinmattilaisuudeksi. Riitinmattilaisuus sai nimensä saarnaaja Matt Reedin mukaan, sillä hänen katsottiin johtaneen pollarilaisuuden pääsuuntausta auneslaisuuden erkaantuessa siitä. Auneslaisuus sai nimensä sitä johtaneen Aunes Salmelan mukaan.


title: Independent Apostolic Lutheran Church

text: Pollarilaisuus erkaantui vanhoillislestadiolaisuudesta 1921-1922. Pollarilaisuudella on kannattajia lähinnä vain USA:ssa. Pollarilaiset kutsuvat itseään evankelisiksi, ja pollarilaisuuden perustaja Juho (John) Pollari olikin lähtöisin Vetelin evankelisista piireistä - nimenomaan äärimmäisevankelisista piireistä. Juho Pollari oli ehkä keskeisin vaikuttaja ns suurseuralaisuudessa ennen pollarilaisuuden erkaantumista erilliseksi ryhmäksi vuonna 1921. Pollari mm laittoi lehteen kutsuilmoituksen lestadiolaisryhmien vuoden 1908 yhteiseen kokoukseen, jossa suurseuralaisuus sai alkunsa.


title: Independent Apostolic Lutheran Church

text: Riitinmattilaisia on vuoden 2012 arvion mukaan vain noin 600, joten vuoden 2001 arvion jälkeen riitinmattilaisten määrä on romahtanut viidesosaan. Vuonna 2001 riitinmattilaisia arvioitiin olevan vielä jopa 3 000. Riitinmattilaisia on vuoden 2012 arvion mukaan noin 50 enemmän kuin auneslaisia, joten suunnilleen saman verran. Heillä on seurakuntia Minneapolisissa, Duluthissa, Kenoshassa ja Ishpemingissä. Riitinmattilaisuudesta erkani vuonna 1982 ollanketolaisuus-niminen erittäin pieni ryhmä, joka on nimetty saarnaaja Elden Ollankedon mukaan.


title: Independent Apostolic Lutheran Church

text: Vuonna 2012 riitinmattilaisia oli n 600, joten se on kahdeksanneksi suurin lestadiolaisuuden haara maailmassa, ja suurin pollarilaisuuden haara. Suurin lestadiolaisuuden haara on vuonna 2012 vanhoillislestadiolaisuus 115 000 henkilöllä, josta pollarilaisuus erkani vuonna 1921.


title: Georges Pompidou

text: Georges Jean Raymond Pompidou (; 5. heinäkuuta 1911 Montboudif, Cantal – 2. huhtikuuta 1974 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä vuosina 1962–1968 ja Ranskan presidenttinä vuodesta 1969 kuolemaansa asti vuoteen 1974.


title: Georges Pompidou

text: Museo Pompidou-keskus on nimetty hänen mukaansa.


title: Georges Pompidou

text:
Pompidou opiskeli pariisilaisessa "École Normale Supérieure" -yliopistossa.
Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli opettajana. Toisessa maailmansodassa hän palveli luutnanttina, osallistui vastarintaliikkeeseen ja oli läheisessä yhteistyössä de Gaullen vapautushallituksen kanssa. Vuosina 1946–1949 hän toimi Ranskan matkailuhallinnon apulaispäällikkönä ja nimitettiin 1954 Rothschildien suurpankin toimitusjohtajaksi. Hän toimi pankin johdossa siihen asti, kun tuli valituksi pääministeriksi. Pompidou toimi Charles de Gaullen neuvonantajana ja osallistui viidennen tasavallan perustuslain luonnostelemiseen.


title: Georges Pompidou

text: Pompidou palveli presidentti Charles de Gaullen alaisena pääministerinä 16. huhtikuuta 1962 – 13. heinäkuuta 1968. Hän oli viiden hallituksen pääministeri. Hän oli pääministerinä Pariisin opiskelijalevottomuuksien aikana toukokuussa 1968. Pompidoun sovitteleva toiminta ei ollut de Gaullen mieleen ja hän joutui eroamaan.


title: Georges Pompidou

text: Pompidou valittiin presidentiksi kesäkuun 1969 vaaleissa, de Gaullen erottua. Hän jatkoi edeltäjänsä poliittislla linjoilla, piti hyvät suhteet arabimaihin mutta ei onnistunut yhtä hyvin Länsi-Saksan kanssa. Pompidou toteutti enemmän uudistuksia kuin edeltäjänsä. Hän toteutti frangin devalvoinnin vuonna 1970, toteutti tiukkaa talouspolitiikkaa valtiovarainministeri Valéry Giscard d'Estaingin avulla ja uudisti Ranskan opetus- ja koulutusjärjestelmää opetusministeri Olivier Guichardin kanssa.


title: Georges Pompidou

text: Presidentti Pompidou kannatti Ison-Britannian liittymistä Euroopan yhteisöön (EY) vuonna 1973, minkä de Gaulle oli aiemmin estänyt.


title: Georges Pompidou

text: Pompidoun presidentin valtakausi jäi lyhyeksi. Hän kuoli syöpään 2. huhtikuuta 1974. Perustuslain mukaan senaatin puheenjohtaja Alain Poher seurasi häntä virkaa tekevänä presidenttinä.


title: Auneslaiset

text: Auneslaisuus on lestadiolaisuuden ryhmä Yhdysvalloissa. Se erkani pollarilaisuudesta 1962–1963 saarnaaja Aunes Salmelan johdolla. Auneslaisuuden erkaannuttua muita pollarilaisia alettiin kutsumaan myös riitinmattilaisiksi saarnaaja Matt Reedin mukaan. Ryhmä vaikuttaa etenkin Minneapolisin ja Marengon (Wisconsin) -alueella. Auneslaisiin kuului vuoden 2012 arvion mukaan noin 550 jäsentä, joten se on yhdeksänneksi suurin lestadiolaisryhmä maailmassa. Auneslaisten määrä on vähentynyt 50 henkilöllä vuoden 2001 arvion jälkeen.


title: Auneslaiset

text: Auneslaisten kirkon nimi on The Apostolic Luthern Church. Pollarilaisuuden pääryhmän eli riitinmattilaisten kirkon nimi on "Independent Apostolic Lutheran Church". Riitinmattilaisia oli vielä vuoden 2001 arvion mukaan noin 3000 henkilöä, eli paljon enemmän kuin auneslaisia. Riitinmattilaisten määrä kuitenkin on sen jälkeen laskenut rajusti, sillä vuonna 2012 riitinmattilaisia oli enää vain 600, eli enää vain 50 enemmän kuin auneslaisia.


title: Auneslaiset

text: Auneslaisista irtosi vuoden 1978 hajaannuksen seurauksena Melvin Hangan johdolla pieni ryhmä nimeltä "hankalaisuus", joka jakaantui vielä samana vuonna kahtia melviniläisiin ("melvinites", ”melviniitit”) ja davidilaisiin ("davidites", ”davidiitit”). Melviniläisiä kutsutaan myös hankalaisuudeksi.


title: Auneslaiset

text: Se sai nimensä saarnaaja David Salmelan mukaan. Vuoden 2001 arvion mukaan davidiitteja oli noin 50 henkilöä. Ryhmää kutsutaan suomenkielellä davidiiteiksi.


title: Auneslaiset

text: Nimensä ryhmä on saanut Melvin Hangalta. Vuoden 2001 arvion mukaan melviniittejä oli noin 25 henkilöä, eli juuri ja juuri "virallinen" minimilukumäärä uskonryhmälle. Ryhmää kutsutaan suomen kielellä melviniiteiksi tai hankalaisuudeksi.


title: Ssese-saaret

text: Ssese-saaret ovat ryhmä luoteisessa Victoriajärvessä sijaitsevia saaria. Ugandan alueella sijaitsevat saaret kuuluvat Kalangalan piirikuntaan.


title: Ssese-saaret

text: Saaria on yhteensä 84. Niistä noin puolet ovat asuttuja. Asukkaat ovat bassese-heimon jäseniä. Asukasluku on yhteensä noin 36 661 (2002). Saarilla puhutuista kielistä tärkein on luganda.


title: Ssese-saaret

text: 1900-luvun alussa saarille levisi tsetse-kärpäsen levittämä unitauti, ja useimmat asukkaat muuttivat pois. Paluumuutto alkoi 1980-luvulla. Saaret olivat suosittu matkailukohde 1990-luvulla, mutta lauttaliikenteen päättyminen lopetti turismin. Lauttaliikenne entebbestä alkoi uudelleen vuonna 2006.


title: Ssese-saaret

text: Saarien koko vaihtelee paljon. Suurin saarista on Bugala eli Buggala, joka on yli 40 kilometriä pitkä. Ssese-saarilla on paljon metsää ja niillä elää useita eri lintulajeja. Saaret jakautuvat kahteen tärkeimpään ryhmään.


title: Ssese-saaret

text: Saarten asukkaiden tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluvat muun muassa kalastus sekä maanviljely.


title: Ssese-saaret

text: Bugalan saarella myös matkailu on huomattava elinkeino. Siellä sijaitsee muun muassa hotelli nimeltään Ssese Island Beach.


title: Antti Hackzell

text: Anders (Antti) Verner Hackzell (20. syyskuuta 1881 Mikkeli – 14. tammikuuta 1946 Helsinki) oli kokoomuslainen maaherra, diplomaatti ja työmarkkinajohtaja sekä jatkosodan ajan viimeinen Suomen pääministeri. Koulutukseltaan hän oli filosofian kandidaatti ja lakimies, arvoltaan varatuomari. Hackzell on toistaiseksi Suomen kaikkien aikojen lyhimmän aikaa, 44 päivää, istuneen hallituksen pääministeri.


title: Antti Hackzell

text: Antti Hackzellin vanhemmat olivat rehtori Mathias Gustaf Hackzell ja Helena Nathalia (Lilli) Örn. Hän meni naimisiin vuonna 1914 Elsa Julia Wolffin kanssa, jonka isä oli konsulina toiminut teollisuusmies Carl Oskar Eugen Wolff. Heille syntyi neljä lasta: Kristina (s. 1915), Karin Helena (s. 1917), Martin Mathias (s. 1919) ja Eva Maria (s. 1921). Hackzellin sisko Evi oli naimisissa tunnetun sosiaalidemokraattisen poliitikon Reinhold Sventon kanssa.


title: Antti Hackzell

text: Hackzell pääsi ylioppilaaksi vuonna 1900. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1903 ja oikeustutkinnon vuonna 1906. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 1909. Opintojen jälkeen Hackzell toimi laki- ja liikemiehenä Pietarissa vuosina 1911–1918. Hän oli ylimääräisenä virkamiehenä Suomen kansliassa 1913 ja oikeudenkäyntiapulaisena Suomen passivirastossa Pietarissa 1913–1918.


title: Antti Hackzell

text: Hackzell palasi Suomeen Venäjän vallankumouksen jälkeen ja liittyi valkoiseen armeijaan. Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918 Hackzell toimi Karjalan rintaman ylipäällikön Aarne Sihvon adjutanttina ja Mikkelin läänin maaherran apulaisena rintaman takana Viipurin lääniä varten. Sodan päätyttyä Hackzell nimitettiin Viipurin läänin maaherraksi 1918. Hän luopui tehtävästä loppuvuodesta 1920 tultuaan valituksi yhdeksi Suomen edustajista Tarton rauhan jälkeen muodostettuun suomalais-venäläiseen sekakomiteaan, jonka tehtävänä oli hoitaa rauhansopimuksesta aiheutuneita käytännön järjestelyjä. Hackzell toimi komitean varapuheenjohtajana.


title: Antti Hackzell

text: Hackzell nimitettiin Suomen asiainhoitajaksi Moskovaan 1922. Samalla hänestä tuli ministeri ja täysivaltainen lähettiläs. Suomen ja Neuvostoliiton suhteet olivat Hackzellin vuoteen 1927 saakka kestäneellä toimikaudella vaikeat ja molemmat osapuolet suhtautuivat toisiinsa epäluuloisesti. Suhteita rasittivat jo ennestään vuosina 1918–1922 käydyt heimosodat ja helmikuussa 1922 sattunut ns. läskikapina.


title: Antti Hackzell

text: Lopulta Hackzellin lähettilään tehtävät Moskovassa päättyivät sosialidemokraattien Väinö Voionmaan noustessa Tannerin hallituksen ulkoasiainministeriksi joulukuussa 1926. Hackzell ei halunnut olla missään tekemisissä ministeri Voionmaan kanssa, sillä Hackzellin mukaan Voionmaa oli ollut sisällissodan aikana laatimassa punakaartin operaatiosuunnitelmia yhdessä kaartin päällikön Ali Aaltosen kanssa. Ulkoministeriön ja Hackzellin välit kiristyivät ja lopulta Hackzell päätyi eroamaan Moskovan lähettilään tehtävistä. Presidentti Relander suunnitteli Hackzellin nimittämistä ulkoasiainministeriön kansliapäälliköksi, mutta seuraavatkaan ulkoministerit eivät kannattaneet nimitystä.


title: Antti Hackzell

text: Pitkäikäisessä Kivimäen hallituksessa Hackzell toimi vuosina 1932–1936 ulkoasiainministerinä yhteensä 1394 päivää. Hackzell pyrki ulkoasiainministerinä lähentämään Suomea puolueettomiin Pohjoismaihin. Eduskunnalle esitettiin joulukuussa 1935 julkilausuma Suomen Pohjoismaisesta suuntauksesta, joka hyväksyttiin eduskunnassa muodollisen yksimielisesti.


title: Antti Hackzell

text: Suomen ja Neuvostoliiton vuonna 1932 solmimasta hyökkäämättömyyssopimuksesta huolimatta maiden välit eivät juuri parantuneet. Ulkoasiainministerinä Hackzell sai kuunnella useasti neuvostohallituksen moitteita muun muassa lehdistön neuvostovastaisuudesta ja Suomen epämääräisistä poliittisista suhteista Saksaan.


title: Antti Hackzell

text: Hackzell sai tehtäväkseen kesällä 1944 muodostaa hallitus, jonka piti irrottaa Suomi sodasta. Hallitus saatiin muodostettua 8. elokuuta ja se istui 21. syyskuuta asti. Neuvostoliiton Tukholman suurlähettilään Aleksandra Kollontain välityksellä hallitus onnistui saamaan neuvotteluyhteyden Moskovaan elokuun lopulla.


title: Antti Hackzell

text: Suomi sai Neuvostoliiton asettamat ennakkoehdot 29. elokuuta: suhteet Saksaan oli välittömästi katkaistava, jotta Suomi voisi lähettää rauhanvaltuuskunnan Moskovaan. Hallitus pääministeri Hackzellin johdolla kertoi eduskunnalle suhteiden katkaisusta 2. syyskuuta. Eduskunta antoi päätökselle tukensa ja aselepo astui voimaan muutama päivä myöhemmin. Hackzell perusteli radiopuheessaan ja eduskunnassa tehtyä päätöstä sillä, että Suomen asema oli merkittävästi huonontunut aiemmin keväällä tehtyjen rauhantunnustelujen jälkeen eikä rauhanehtojen helpottumista ollut enää näköpiirissä.


title: Antti Hackzell

text: Hackzellin johtama rauhanvaltuuskunta saapui Moskovaan 7. syyskuuta. Valtuuskunta joutui odottamaan neuvottelujen alkua viikon, sillä Iso-Britannia ja Neuvostoliitto eivät olleet täysin yksimielisiä välirauhan ehdoista. Rauhanneuvottelut alkoivat viimein 14. syyskuuta valtuuskunnan tavattua Neuvostoliiton edustajat. Valtuuskunnan puheenjohtajana toiminut pääministeri Hackzell oli saanut juuri ennen tapaamista halvauskohtauksen, josta hän ei enää toipunut työkykyiseksi. Ulkoasiainministeri Carl Enckell matkusti Moskovaan ja vei rauhanneuvottelut päätökseen. Legendan mukaan Hackzellin sairauskohtaus olisi ollut seurausta Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotovin tylystä käytöksestä neuvottelujen alussa. Hackzell oli kuitenkin ollut hyvin rasittunut jo Moskovaan saapuessaan. Välirauhansopimus allekirjoitettiin 19. syyskuuta 1944.


title: Antti Hackzell

text: Kivimäen hallituksen kaaduttua 1936 Hackzell nimitettiin Suomen työnantajain keskusliiton (STK) toimitusjohtajaksi. Aiemmin hän oli toiminut STK:n varajohtajana 1930–1931. Toimitusjohtajana Hackzell pyrki parantamaan suhteita työntekijäjärjestöihin ja tekemään pesäeroa 1920-luvulla syntyneeseen mielikuvaan STK:sta lakonmurtajajärjestönä. Hackzellilla oli keskeinen osuus työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sopiessa talvisodan aikana tammikuun kihlauksesta.


title: Antti Hackzell

text: STK ja SAK allekirjoittivat 28. huhtikuuta 1944 vuoden kestäneiden neuvottelujen jälkeen yleissopimuksen työehtoja koskevista neuvottelu- ja työtaistelusäännöistä, mikä oli selkeä askel kohti työehtosopimuksia. Pääneuvottelijoina toimivat STK:n toimitusjohtaja Hackzell ja SAK:n puheenjohtaja Eero A. Wuori. Neuvotteluja käytiin keskeytyksettä lukuun ottamatta helmikuuta 1944, jolloin sekä Hackzellin että Wuoren kotitalot vaurioituivat Neuvostoliiton pommituksissa. Työehtosopimusneuvottelut alkoivat syksyllä 1944.


title: Antti Hackzell

text: Linkomiehen hallituksen sosiaaliministeri Aleksi Aaltonen antoi lakiesityksen vapun muuttamisesta yleiseksi vapaapäiväksi maaliskuussa 1944. STK:n toimitusjohtajana toiminut kansanedustaja Hackzell esitti harkittavaksi, että vastaavasti työpäiväksi muutettaisiin joku työviikkoa rikkova juhlapyhä. Hän myös ehdotti mahdollisuutta, että maan vaikean tilanteen vuoksi esimerkiksi vappua ja itsenäisyyspäivää vietettäisiin toistaiseksi vain joka toisena tai kolmantena vuonna. Hackzell ei kuitenkaan tehnyt lakiin muutosesitystä ja ensimmäisen kerran vappua vietettiin lakisääteisenä vapaapäivänä jo samana vuonna.


title: Antti Hackzell

text: Hackzell toimi STK:n toimitusjohtajana aina vuoteen 1945 asti, jolloin hänen seuraajakseen valittiin eversti V. A. M. Karikoski.


title: Audi

text: Audi AG on saksalainen, Volkswagen-konserniin kuuluva liikennevälinevalmistaja, jonka päätehdas sijaitsee Ingolstadtissa Saksassa. Audi ja sen tytäryhtiöt valmistavat autoja, moottoreita ja moottoripyöriä.


title: Audi

text: Audi Groupin pääomistaja on Volkswagen Group, jonka omistuksessa 99,55 prosenttia osakepääomasta. Audin päämaja sijaitsee Ingolstadtissa Saksassa, missä on myös yhtiön päätehdas. Audi valmistaa autoja Saksassa lisäksi Neckarsulmissa. Audin tehtaita on myös Italiassa, Unkarissa, Espanjassa, Belgiassa, Slovakiassa, Intiassa, Thaimaassa ja Kiinassa.


title: Audi

text: ”Audi Brand Groupiin” kuuluu kolme automerkkiä, Audi, Seat ja Lamborghini. Lisäksi siihen kuuluu moottoripyöriä valmistava Ducati. Audi Group toimitti vuonna 2012 yhteensä 1 634 312 autoa asiakkaille; näistä pääosa oli Audeja. Yritys toimitti lisäksi hieman yli kaksituhatta Lamborghinia ja noin 175 000 muuta Volkswagen Groupiin kuuluvaa automerkkiä. Ducatin moottoripyöriä Audi toimitti 16 768 kappaletta.


title: Audi

text: Vuonna 1910 August Horch perusti nimeään kantavan autotehtaan, joka alkoi valmistaa Audi-merkkisiä autoja. Nimi Audi tulee Horch-nimen latinankielisestä vastikkeesta ().


title: Audi

text: 1930-luvulla autovalmistajat "Audi", "DKW", "Horch" ja "Wanderer" sulautuivat "Auto Union AG" -nimiseksi yhtiöksi. Audi-merkin neljä rengasta kuvaavat näitä neljää yhtiötä.


title: Audi

text: Vuonna 1958 Daimler-Benz AG osti valtaosan Auto Groupista. Seitsemän vuotta myöhemmin Auto Union siirtyi Volkswagenin tytäryhtiöksi. Vuonna 1969 NSU sulautettiin Audiin. Audi kuuluu edelleen Volkswagen-konserniin. 1970-luvun lopulla esiteltiin ensimmäinen dieselmoottorilla varustettu malli Audi 100 Diesel.


title: Audi

text: Vuonna 1998 urheiluautovalmistaja Lamborghini siirtyi Audin omistukseen.


title: Audi

text: Audin ensimmäisenä maahantuojana Suomessa toimi Oy Veho Ab, jolla oli myös Mercedes-Benzin sekä aiemman DKW:n edustus. Ensimmäiset Audit tilastoitiin ajoneuvorekisterissä Auto Union -nimen alle yhdessä DKW:n kanssa; omana merkkinään Audi on esiintynyt virallisissa tilastoissa vuodesta 1970 lähtien. Audin yleistymistä hidasti sen melko kallis hinta muihin saman kokoluokan autoihin verrattuna. Esimerkiksi vuonna 1975 Audin pienin malli 50 maksoi Suomessa lähes 10 000 markkaa enemmän kuin hieman suurempi Volkswagen Golf. Audi 50:n korvasi pian sen sisarmalli Volkswagen Polo. Audin pääasiallinen myyntimalli Suomessa 1970-luvun ajan oli vuonna 1969 esitelty, ns. ylempään keskiluokkaan kuulunut Audi 100. Vuoden 1979 lopussa Suomessa oli rekisterissä hieman yli 8 000 Audia.


title: Audi

text: Audin maahantuonti siirtyi Wihuri Oy Volkswagenille saman katon alle Volkswagenin kanssa vuonna 1975, ja maahantuontiyhtiön nimi muutettiin Wihuri Oy Volkswagen-Audiksi. Wihuri luopui Volkswagenin ja Audin maahantuonnista elokuun lopussa 1977, ja samassa yhteydessä Kesko perusti sitä varten uuden yhtiön, VW-auto Oy:n. Vuoden 1988 lopussa Audeja oli Suomen ajoneuvorekisterissä 19 339 autoa, jolloin se oli 19. yleisin henkilöautomerkki.


title: Audi

text: Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 30 149 Audi-merkkistä autoa. Näistä eniten oli malleja 80 (12 674 kpl), 100 (7 937 kpl) ja A4 (4 360 kpl). Tuolloin Audi oli 18. yleisin automerkki Suomessa.


title: Nova Scotia

text: Nova Scotia (, (aiemmin myös "New Scotland"), , ) on Kanadan toiseksi pienin provinssi, joka sijaitsee Atlantin valtameren rannalla. Nimi on latinaa ja tarkoittaa ”Uutta Skotlantia”. Suunnilleen samaa tarkoittava Uusi-Kaledonia on Ranskan territorio Oseaniassa. Nova Scotia on myös kapealla kannaksella Amerikan mantereeseen New Brunswickin provinssiin liittyvä niemimaa. Provinssiin kuuluu myös viereinen suurehko Cape Bretonin saari ja Atlantin puolella pieni karikkoinen Sable Island. Provinssin maapinta-ala on noin 55 200 neliökilometriä. Pohjoispuolella lähistöllä on suurehko Prinssi Edwardin saari, joka on oma hallinnollinen provinssinsa.


title: Nova Scotia

text: Alueeseen vaikuttaa kylmä merivirta ja sen rannikkovedet ovat vaarallisia. Lähistöllä on valas- ja kala-apajia.


title: Nova Scotia

text: Nova Scotian pääkaupungin nimi on Halifax, jossa on 372 858 asukasta. Koko provinssin asukasluku oli 923 598 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa.


title: Nova Scotia

text: Nova Scotian alueella on asunut intiaaniheimoja arviolta 11 000 vuoden ajan. Eurooppalaisista englantilaisten tiedetään saapuneen alueelle jo vuonna 1497. Kanadan muodostaessa yhtenäisen Englannin kruununsiirtomaan oli Nova Scotia yksi neljästä alkuperäisestä provinssista New Brunswickin, Québecin ja Ontarion ohella.


title: Nova Scotia

text: Nova Scotiasta on myös kotoisin novascotiannoutaja, joka on nykyään hyvin suosittu harrastuskoira.


title: Nova Scotia

text: Uudisasutus tuli siirtokunnan nimen mukaisesti erityisesti Skotlannista. Tämä näkyy edelleen etnisessä väestörakenteessa. Vuoden 2006 Kanadan väestönlaskennan mukaan suurin etninen ryhmä Nova Scotiassa olivat skotit (31,9 %), joiden jälkeen tulivat englantilaiset (31,8 %), irlantilaiset (21,6 %), ranskalaiset (17,9 %), saksalaiset (11,3 %), intiaanit (5,3 %), hollantilaiset (4,1 %), mustat (2,8 %), walesilaiset (1,9 %), italialaiset (1,5 %) ja skandinaavit (1,4 %). Vastaajista 40,9 % identifioi itsensä yksinkertaisesti kanadalaisiksi.


title: Nova Scotia

text: Vuoden 2011 Kanadan väestönlaskennan mukaan provinssissa oli asukkaita 921 727. Äidinkielensä ilmoitti 904 285 kansalaista jakautuen seuraavasti:


title: Nova Scotia

text: Sen lisäksi, että provinssi on voimakkaasti englanninkielinen, on Nova Scotiassa suurin Skotlannin ulkopuolinen gaelinkielinen yhteisö, joka asuttaa Pictoun ja Antigonishin piirikuntia sekä Cape Bretonin saarta. Gaelin kieltä opetetaan useissa lukiossa eri puolilla provinssia.


title: Nova Scotia

text: Nova Scotia on jaettu 54 kuntaan. Kuntatyyppejä on kolme: kaupungit ("town"), maalaiskunnat ("municipal district") ja kunnat joilla on kaupunginoikeudet ("regional municipality"). Jotkut kunnat käyttävät historiallista nimitystä "county".


title: Nova Scotia

text: Historiallisesti Nova Scotia on jaettu 12 piirikuntaan. Nykyinen kunnallishallinto on perua vuoden 1999 kuntalaista. Jo vuonna 1996 kaupungit lakkautettiin ja muutettiin kunniksi. Kuntien tukijärjestö on vuonna 1906 perustettu Union of Nova Scotia Municipalities, johon provinssin jokainen kunta kuuluu.


title: Ilman saastuminen

text: Ilman saastuminen tarkoittaa kemikaalien, pienhiukkasten tai mikroskooppisten eliöiden aiheuttamaa ilman laadun pilaantumista. Yleensä saastumisen määritelmään lasketaan myös haitan aiheuttaminen ihmiselle tai muille eliöille. Yleisimpiä ilmansaasteita ovat hiilimonoksidi, rikkidioksidi, typen oksidit ja pienhiukkaset.


title: Ilman saastuminen

text: Saasteiden pitoisuus tietyssä paikassa tietyllä hetkellä riippuu päästöjen määrästä, tuulen suunnasta ja nopeudesta, sekä ilmakehän stabiilisuudesta, joka määrää, kuinka paksuun ilmakerrokseen saasteet sekoittuvat. Kaukokulkeutumisen takia myös aiemmin ylätuulen puolella päästetyt aineet vaikuttavat paikalliseen ilmanlaatuun. Inversiotilanteessa saasteet jäävät lähelle maanpintaa ja ilman laatu on erityisen huono.


title: Ilman saastuminen

text: Vesien saastumisen haitallisuus ihmisen terveydelle ymmärrettiin jo keskiajalla, mutta ilman saastumista pidettiin pitkään vain esteettisenä ja hajuhaittana. Esimerkiksi vuonna 61 jaa. Seneca kirjoitti Rooman valtakunnan ilmansaasteista, ja vuonna 1306 Edvard I kielsi kivihiilen polttamisen käsityöläisten uuneissa pahanhajuisten savukaasujen takia. Kielto kumottiin myöhemmin, sillä kaupunkia oli pakko lämmittää.


title: Ilman saastuminen

text: Ilma saastui kasvavassa määrin teollistumisen myötä, mutta saastumista ohjattiin edelleen pitkälti esteettisistä ja taloudellisista syistä. Terveysriskien tunnistaminen kesti osittain ilman saastumisen luonteen vuoksi: ilman saastumista ei yleensä ole yhtä helppo tunnistaa kuin veden saastumista, joten terveysriski voidaan sivuuttaa, kunnes saastuminen saavuttaa suuret mittasuhteet.


title: Ilman saastuminen

text: Ensimmäiset vakavat saastumisepisodit ilmenivät 1800-luvulla: esimerkiksi Lontoon vuoden 1891 joulun hernerokkasumu () kesti kymmenen tuntia ja sen kerrotaan aiheuttaneen 1 400 ihmisen kuoleman. 1930- ja 1940-luvuilla merkittäviä episodeja olivat esimerkiksi Maas-joen laakson vuoden 1930 episodi, jossa sääolojen aiheuttama inversioilmiö aiheutti kymmenkertaisen kuolleisuuden. Hengitysteiden ärsytykseen kuoli etenkin vanhuksia ja keuhko- ja sydäntauteja sairastavia ihmisiä. Los Angelesissa oli niin ikään vakavia ilmansaasteongelmia vuosina 1945–1947.


title: Ilman saastuminen

text: Lontoon vakavin ilmansaaste-episodi, suuri savusumu () vuonna 1952 aiheutti arviolta 4000 ihmisen menehtymisen sairauksiin. Episodin jälkeen voimakas yleinen mielipide vaikutti siihen, että Isossa-Britanniassa säädettiin v. 1956 ns. Clean Air Act vähentämään savusumusta johtuvaa ilman saastumista. Laki vähensi kaupunkien ilmansaasteita huomattavasti.


title: Ilman saastuminen

text: Liikenteen päästöjä on voitu puhdistaa jonkin verran katalysaattoreilla, joita alettiin käyttää vuodesta 1974 lähtien. Autojen pakokaasuille on myös asetettu erilaisia normeja.


title: Ilman saastuminen

text: Ilman saastumisen päästölähteet voidaan jakaa seuraaviin pääluokkiin:Ilmansaasteet voidaan luokitella myös primäärisiin ja sekundäärisiin saasteisiin. Primääriset päästöt leviävät ilmakehään suoraan, ja sekundääriset päästöt syntyvät ilmakehässä erilaisten kemiallisten prosessien vuoksi.


title: Ilman saastuminen

text: Sää vaikuttaa ilmansaasteiden määrään. Kovat tuulet kuljettavat saastehiukkasia kauas, ja heikolla tuulella ilmansaaste kerääntyy lähelle saastuttajaa. Sade voi yhtäältä hajottaa ilmansaasteita tehokkaasti ja toisaalta saastuttaa maata kuljettamalla ilmansaasteet maahan.


title: Ilman saastuminen

text: Ilmansaasteet leviävät ilmakehään konvektiivisen ja turbulentin liikkeen myötä. Lisäksi jotkut saasteet reagoivat kemiallisesti keskenään erityisesti auringonvalon vaikutuksesta. Näin tapahtuu esimerkiksi tiettyjen hiilivetymolekyylien ja typen oksidien reagoidessa, jolloin muodostuu valokemiallisia hapettimia, kuten otsonia ja vetyperoksidia.


title: Ilman saastuminen

text: Ilmansaasteiden kulkeutumista voidaan tutkia matemaattisilla malleilla, jotka voidaan luokitella yleisellä tasolla seuraavasti:


title: Ilman saastuminen

text: Ensimmäinen saasteiden leviämisen pistemalli syntyi 1900-luvun alussa; siinä hyödynnettiin gaussilaista leviämismallia, jolla pyrittiin ennustamaan päästöjen leviämistä. Mallissa otettiin huomioon tuulen nopeus, päästön nousukorkeus, päästötaso ja ilmakehän turbulenssi. Maanteiden saasteiden leviämismalleja alettiin kehittää 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa, ja alue- ja valokemiallisia malleja kehitettiin 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Ilman saastuminen

text: WHO:n vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen mukaan vuosittain mahdollisesti jopa seitsemän miljoonaa ihmistä menehtyy ilmansaasteiden aiheuttamiin sairauksiin. Tämä tarkoittaa noin joka kahdeksatta kuolemaa maapallolla.


title: Ilman saastuminen

text: Erityisen vaarallista ihmisille on altistuminen sisäilman saasteille, jotka useimmiten syntyvät hiili- ja puulämmityksestä ja ruoanlaitosta. Näistä aiheutuu aivohalvauksia, iskeemisiä sydänsairauksia, keuhkoahtaumatautia ja keuhkosyöpää. Pitkälti samat sairaudet selittävät myös ulkoilman saasteisiin liitetyn kuolleisuuden. Lasten kuolemaksi koituvat hengitysteiden sairaudet.


title: Ilman saastuminen

text: Ilmansaasteita ovat mm.


title: Burmilla

text: Burmilla on chinchillavärisen persialaisen ja burma-kissarotujen risteytys. Rodun kehitys alkoi vuonna 1981 Englannissa. Jotkin kasvattajat Tanskassa ja Englannissa ovat keskittyneet tosissaan burmillan jalostamiseen. FIFE (Fédération Internationale Féline) hyväksyi burmillan omaksi rodukseen vuonna 1995. Suomeen ensimmäiset kissat tuotiin Tanskasta vuonna 1996. Burmillojen määrä on edelleen vähäinen Suomessa.


title: Burmilla

text: Burmilla on solakkarakenteinen keskikokoinen kissa, jolla on pyöreä rintakehä ja suora selkä. Sillä on solakat jalat ja vahvat luut. Takajalat ovat vähän pidemmät kuin etujalat. Tassut ovat sirot ja ovaalin muotoiset. Otsa on pehmeästi pyöristynyt, tylppä kuono, leveät poskipäät ja korvien väli keskikokoinen. Nenä sillä on lyhyt ja suora, leuka leveä ja voimakas. Keskikokoiset tai suuret korvat ovat tyvestä leveät ja kärjistä hieman pyöristyneet. Silmät ovat suuret ja soikeat. Ne ovat "kajalisoitu" eli niiden ympärillä on värin mukainen rajaus. Silmät ovat vihreät, ja kaikki sävyt hyväksytään. Punainen-, creme- ja kilpikonna värityksillä kullanruskeat silmät ovat sallittuja. Häntä on kooltaan keskikokoinen tai pitkä. Hännänpää tulee olla pyöreä. Turkki on lyhyt ja sileä sekä pehmeä ja silkkinen. Väri on puhdas hopeanvalkoinen, jokaisen karvan pää on värittynyt.


title: Burmilla

text: Burmilla kuuluu lyhytkarvakissoihin ja sen värit on jaettu kahteen ryhmään: Ryhmä 1 (ei oranssiset): musta-, sininen-, suklaa-, lila-, kaneli- ja beige shaded silver tai chinchilla. Ryhmä 2 (oranssiset): punainen-, creme-, kilpikonna-, sinikilpikonna-, suklaakilpikonna-, kanelikilpikonna- ja beigekilpikonna shaded silver tai chinchilla.


title: Burmilla

text: Burmilla on vilkas, ihmisrakas ja erittäin seurallinen. Se rakastaa huomiota ja haluaa olla osana perhettä. Aasialaiset kissat ovat erittäin älykkäitä ja voivat oppia esimerkiksi avaamaan ovia. Burmillat ovat uteliaita ja seuraavat omistajiaan mitä tahansa ne tekevätkin.


title: Entebbe

text: Entebbe on kaupunki Ugandassa. Vuonna 2014 sen asukasluku oli noin 70 000. Entebbe sijaitsee Victoriajärven rannikolla ja lähellä Ugandan pääkaupunkia Kampalaa. Se toimi Brittien Ugandan pääkaupunkina vuoteen 1958 asti.


title: Entebbe

text: Entebbessä on muun muassa Entebben kansainvälinen lentoasema. Paikka tuli tunnetuksi vuonna 1976, kun Israelin laskuvarjojääkärit vapauttivat siellä 103 panttivankia Entebben lentoaseman terminaalista.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtaus on ylhäällä troposfäärissä kulkeva putkimainen nopean tuulen vyöhyke. Kovimman tuulen alue on kapea, mutta tuuli heikkenee laajalla alueella suihkuvirtauksen ympärillä. Suihkuvirtauksen keskustan nopeus on 30-120 m/s. Suihkuvirtaus voi vauhdittaa tai hidastaa lentokonetta. Lentäjät kutsuvat suihkuvirtausta slangissaan monesti nimellä "jetti".


title: Suihkuvirtaus

text: Yläpilvet muuttuvat nauhamaiseksi suihkuvirtauksissa. Suihkuvirtaus kulkee matalapaineen säärintamien yllä ja on siis karkeasti ottaen aina huonon sään alueella. Joillain alueilla suihkuvirtaus katkeaa, kun virtaus heikkenee alle 30 m/s.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtaus sijaitsee suunnilleen matalapaineen reitillä ja ilmamassojen rajalla. Suihkuvirtaus kiemurtelee käärmemäisesti. Tässä aaltoilussa on sekä lyhyitä että pitkiä aaltoja. Lyhyet aallot vastaavat matalapaineita. Pitkät, hitaat aallot määräävät suursäätilan. Jos suihkuvirtaus kulkee Suomesta pohjoiseen, täällä on lämmintä, jos etelään, täällä on kylmempää. Jos suihkuvirtaus kulkee meidän ylitsemme, huono sää on tavallista.


title: Suihkuvirtaus

text: Voimakkain on "polaarinen suihkuvirtaus" polaarisen ja keskileveysasteiden ilmamassojen rajalla, joka kiemurtelee suunnilleen leveyspiirien 45° ja 65° ilmamassojen rajalla. Kun Euroopan ja Suomen alueella puhutaan suihkuvirtauksesta, tarkoitetaan monesti juuri tätä suihkuvirtausta.


title: Suihkuvirtaus

text: Polaarisuihkuvirtauksen leveys on 40-160 kilometriä ja paksuus 2-3 kilometriä. Suihkuvirtauksen ytimessä tuulen nopeus voi olla yli 80 m/s.


title: Suihkuvirtaus

text: Heikompia ovat "subtrooppinen suihkuvirtaus" keskileveysasteiden ja trooppisen ilmamassan rajalla (leveyspiirin 30° paikkeilla) ja "arktinen suihkuvirtaus" polaarisen ja arktisen ilmamassan rajoilla (suunnilleen leveyspiirillä 70°). Talvella subtrooppinen suihkuvirtaus heikkenee tai katoaa kokonaan ja polaarisuihkuvirtaus siirtyy lähemmäksi napaa.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtaukset puhaltavat keskimäärin lännestä itään, mutta tekevät käärmemäisiä mutkia. Suihkuvirtauksen sijainti kullakin hetkellä on tärkeää tietoa pitkän matkan lentojen suunnittelussa, sillä kovaan vastatuuleen lentäminen haaskaa polttoainetta. Suihkuvirtauksiin liittyy myös turbulenssia, joka on aina epämukavaa matkustajille ja joskus vaarallista.


title: Suihkuvirtaus

text: Jos tarkastellaan ylätuulen nopeuskarttaa, huomataan suihkuvirtauksen nopean tuulen alueen olevan hyvin katkonainen, ja näin ollen virtausreitti ei hahmotu aina helposti. Suihkuvirtaukset ovat olemassa lähes aina, ja kiertävät periaatteessa koko maapallon, mutta joissakin kohdissa virtaus leviää niin laajalle alalle, että tuulennopeus maksimikohdassakin pienenee alle suihkuvirtauskriteerien - vertaa jokeen, joka virtaa kapeikoissa lujaa ja leveämmissä uoman kohdissa rauhallisemmin. Toisissa kohdin on taas nopeumia, englanniksi "jet streak" (jet max, jet surge). Jos suihkuvirtauksen nopeusmaksimi on matalapaineen oikealla puolelle, matalapaine heikkenee; jos se on vasemmalla puolella, matalapaine vahvistuu. Matalapaine näkyy esimerkiksi 500 millibaarin yläkartassa aaltona.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtaus näkyy monesti nauhamaisina keski- ja yläpilvinä. Tyypillinen suihkuvirtauksen merkki on kuituinen untuvapilvi tai verhopilvi, joka ulottuu horisontista toiseen. Suihkuvirtaus näkyy monesti satelliittikuvissa selvänä nauhamaisena pilvimuodostumana.


title: Suihkuvirtaus

text: Japanilainen meteorologi Wasaburo Ooishi teki ensimmäisiä havaintoja suihkuvirtauksista ilmapalloillaan Fuji-vuorella jo 1920-luvulla.. Hänen tutkimuksensa jäivät länsimaissa lähes huomiotta. Yhdysvaltalainen lentäjä Wiley Post saa osin kiittää suihkuvirtauksia ensimmäisestä onnistuneesta yksinlennosta maailman ympäri. Lennon aikana hän huomasi useamman kerran mittarien näyttävän maanopeuden olevan huomattavasti ilmanopeutta korkeampi.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtausten osuus matalapaineiden rakenteessa selvisi Jacob Bjerknesin ja suomalaisen Erik Palménin vuonna 1937 järjestämässä kokeessa jossa tehtiin kahden päivän ajan radioluotauksia 11 Euroopan maassa ja seurattiin matalapaineen kolmiulotteisen rakenteen kehittymistä. Nimen "suihkuvirtaus" () keksi saksalainen meteorologi H Seilkopf, joka kirjoitti 1939 sääoppia lentäjille (Seilkopf, H. 1939: "Maritime Meteorologie: Handbuch der Fliegenwetterkund".)


title: Suihkuvirtaus

text: Sodan jälkeen Carl-Gustaf Rossby ja Palmén kehittivät suihkuvirtausteoriaa edelleen Chicagon yliopistossa. Palmén oli tyytymätön yhden suihkuvirtauksen malliin ja esitti, että lähempänä päiväntasaajaa pitää olla toinen, subtrooppinen suihkuvirtaus. Vuonna 1956 Norman Phillips simuloi ilmakehän yleistä kiertoliikettä virtausmallilla, jota ajettiin yhdessä ensimmäisistä tietokoneista. Tämä vahvisti monia teoreettisesti tunnettuja asioita, kuten toisen suihkuvirtauksen olemassaolon.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtauksista saatiin paljon havaintoja pommikoneilta toisen maailmansodan aikana.


title: Suihkuvirtaus

text: Japanilaiset käyttivät suihkuvirtauksia hyväkseen toisessa maailmansodassa lähettämällä tuhansia pommein varustettuja ilmapalloja valtameren yli Yhdysvaltoihin. Operaatio ei onnistunut toivotusti. Suurin osa palloista löydettiin, ja lännessä operaatio onnistuttiin salaamaan. Yksi löytämättä jääneistä pommeista aiheutti kuolonuhrin vielä sodan jälkeen.


title: Suihkuvirtaus

text: Matalan keskus on pohjoisella pallonpuoliskolla polaaririntaman suihkuvirtauksen pohjoisen osoittavan aallon länsipuolella hieman ylhäällä. Suihkuvirtauksen kohdalla yläkartassa näkyvä matala on maanpintamatalasta koilliseen. Suihkuvirtaus kulkee ylhäällä lämpimän rintaman reunan takana, ja kylmän rintaman reunan edessä. Suihkuvirtauksen nopea ydin on matalapaineessa suunnilleen rintamien kohdalla. Lämpimässä rintamassa suihkuvirtaus puhaltaa suunnilleen untuvapilvien päällä rintaman suuntaisesti, ja se riepottelee untuvapilviä. Kylmässä rintamassa suihkuvirtaus puhaltaa noin 400-500 km maanpintarintaman jälkeen.


title: Suihkuvirtaus

text: Matalapaineen suihkuvirtaukset havaitaan nauhamaisina ja kuitumaisina yläpilvimuotoina, esimerkiksi "Cirrus radiatus," ja joskus myös aaltomaisina untuvapilvinä, "Cirrus undulatus". Suihkuvirtaus voi joskus ruokkia ukkospilveä.


title: Suihkuvirtaus

text: Suihkuvirtaus on matalapaineiden reitti ja kulkee ilmamassojen rajalla. Koska suihkuvirtauksen niin sanotut pitkät aallot ovat hitaita, suihkuvirtaus määrää jopa viikkoja samana pysyvän suursäätilan esim Euroopan kokoisella alueella. Jos suihkuvirtaus kulkee kesällä kaukaa havaintopaikan pohjoispuolelta, on lämmintä ja ollaan keskileveysasteiden ilmassa. Mutta jos se kulkeekin etelään, on viileää ja ollaan polaarisessa ilmamassassa. Jos suihkuvirtaus kulkee kohdalta, huonoa säätä on usein. Sää on usein melko viileää mutta päivien kuluessa hyvin vaihtelevaa pilvisyydeltä, sateilta, lämpötilalta ja niin edelleen. Matalapaineet tulevat toisensa jälkeen. Tällöin sään ennustaminen on vaikeaa.


title: Suihkuvirtaus

text: Euroopan leveyksillä ylhäällä sijaitseva matalapaine syntyy suihkuvirtauksen etelään päin osittavaan mutkaan, ja korkeapaine pohjoiseen päin osoittavaan mutkaan. Jos suihkuvirtaus kulkee miltei leveyspiirien suunnassa, se on 'zonaalinen', mutta jos siinä on suuria mutkia, se on "meridionaalinen". Suihkuvirtauksen mutkia sanotaan Rossbyn aalloiksi.


title: Suihkuvirtaus

text: On olemassa myös pienialaisia lyhytkestoisia alatroposfäärin suihkuvirtauksia, joiden nopeus on 15-30 m/s. Nämä liittyvät usein matalapaineen rintamarakenteeseen (syöttövirtaus). Myös korkeapaineessa inversion yhteydessä kitkan vaikutuksen katkeaminen ja tiheysero voivat saada aikaan inversion ylärajalle "yöllisen alatroposfäärin suihkuvirtauksen".


title: Chizumulu

text: Chizumulu on kahdesta Njassajärven asutetusta saaresta pienempi. Suurempi on nimeltään Likoma. Chizumulu on kokonaan Mosambikin aluevesien ympäröimä, mutta se kuuluu Malawille eli se on Malawin eksklaavi. Chizumulussa on noin 4 000 asukasta. Saarella on sähköä vain osan vuorokaudesta. Siellä on kaksi kukkulaa sekä yksi tasaisempi alue.


title: Likoma

text: Likoma on afrikkalaisen Njassajärven kahdesta asutetusta saaresta suurempi. Pienempi on nimeltään Chizumulu. Likoma on kokonaan Mosambikin aluevesien ympäröimä, mutta se kuuluu Malawille eli se on Malawin eksklaavi. Saarella on noin 8000 asukasta (1998). Sen pinta-ala on 18 neliökilometriä.


title: Likoma

text: Likoma kuuluu Malawille historiansa takia: David Livingstonen lähetysjärjestö perusti sinne päämajansa 1880-luvulla, ja Malawi piti sen toisen maailmansodan jälkeen kun järvi jaettiin Malawin ja Mosambikin kesken. Saarella sijaitsee kivestä rakennettu katedraali, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1903.


title: Likoma

text: Saarella on paljon apinanleipäpuita. Saarella ei ole sähköä.


title: Erik Palmén

text: Akateemikko Erik Palmén (31. elokuuta 1898 Vaasa – 19. maaliskuuta 1985 Helsinki) oli kansainvälisesti tunnetuin suomalainen meteorologian tutkija. Hän vaikutti norjalaisen rintamamallin kehitykseen ja oli keskeinen hahmo Chicagon koulukunnassa, joka loi suihkuvirtauksen käsitteen. Palmén oli monipuolinen tutkija, joka laati julkaisuja meteorologian, geofysiikan ja meritieteen aloilta. Palménin ja Chester W. Newtonin kirjaa "Atmospheric Circulation Systems: Their Structure and Interpretation" vuodelta 1969 käytetään edelleen alan oppikirjana eri puolilla maailmaa.


title: Erik Palmén

text: Palmén syntyi Vaasassa ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Hän valmistui tähtitieteen maisteriksi 1921 ja väitteli meteorologiasta vuonna 1927.


title: Erik Palmén

text: Palmén toimi Merentutkimuslaitoksen johtajana (1939–1947) ja meteorologian professorina Helsingin yliopistossa (1947–1948). Vuonna 1948 hänet valittiin Suomen Akatemian elinikäiseksi jäseneksi, ja eläkkeelle siirtymiseensä asti vuoteen 1968 hän toimi tutkijaprofessorina. Vaikka hän pysyi virassaan Helsingin yliopiston Meteorologian laitoksella, hän teki myös useita pidempiä vierailuita vierailevana professorina Chicagon, Kalifornian ja Tukholman yliopistoihin.


title: Erik Palmén

text: Palmen julkaisi yli 130 tieteellistä artikkelia. Merentutkimuksen alalla useimmat niistä käsittelivät tuulen vaikutusta veden liikkeisiin ja kerrostuneisuuteen. Meteorologiassa hän tutki matalapaineiden ja rintamien rakenteen lisäksi ilmakehän yleistä kiertoliikettä ja energiatasapainoa, suihkuvirtauksia ja hurrikaanien esiintymistä. Ensimmäiset ilmakehän yläosien tutkimukset perustuivat yksinomaan ennen ensimmäistä maailmansotaa maanpinnalta tehtyisin havaintoihin, mutta yhdessä Bergenin koulun kanssa Palmen järjesti mittauskampanjan, jossa eri maat tekivät luotaushavaintoja kahden päivän ajan, ja niin tutkijat saattoivat paneutua ilmakehän kolmiulotteiseen rakenteeseen.


title: Erik Palmén

text: Vuonna 1969 hänelle myönnettiin arvostettu Maailman ilmatieteen järjestön IMO Prize -palkinto.


title: Erik Palmén

text: Geofysiikan Seura jakaa joka neljäs vuosi Erik Palménin mukaan nimetyn hopeisen Palmén-mitalin suomalaiselle ansioituneelle geofysiikan alan tutkijalle. Ensimmäinen mitali myönnettiin 15. lokakuuta 1968 Palménille. Hänen mukaansa on nimetty myös Erik Palménin aukio Helsingissä Kumpulan kampuksella. Aukion laidalla sijaitsee Ilmatieteen laitoksen toimitalo Dynamicum. Palménin muistoksi on nimetty myös Chester W. Newtonin ja Eero O. Holopaisen toimittama kirja "Extratropical Cyclones, The Erik Palmen Memorial Volume".


title: Arvo Ylinen

text: Arvo Albin Johannes Ylinen (5. maaliskuuta 1902 Yläne – 27. heinäkuuta 1975) oli lentokoneinsinööri ja lentotekniikan ja rakennusstatiikan professori.


title: Arvo Ylinen

text: Ylisen isä oli herastuomari Juho Ylijaakkola ja äiti Sofia Emerentia Uusitalo. Hänen puolisonsa vuodesta 1934 oli lääketieteen lisensiaatti Lea Maria Hietarinta (s. 1906), heidän lapsiaan ovat Jaakko Ylinen, Maarit Inbar, Juhana Ylinen ja Jouni Ylinen.


title: Arvo Ylinen

text: Ylinen tuli ylioppilaaksi vuonna 1923 Turun suomenkielisestä lyseosta. Hän valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1930 TKK:n Rakennusosastolta arvosanalla "oivallisesti", mikä oli tuolloin hyvin harvinaista. Samana vuonna hän suoritti TKK:n sotateknisen osaston loppututkinnon. Hän opiskeli lentokoneinsinööriksi Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa eli Berliinin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1930-31. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi TKK:ssa vuonna 1938. Väitös oli ensimmäinen lentokonetekniikan alan väitöstutkimus Suomessa.


title: Arvo Ylinen

text: Ylinen siirtyi Valtion lentokonetehtaan palvelukseen Suomenlinnaan, jossa hän toimi ensin suunnitteluinsinöörinä 1932–1933. Pian hän yleni ja toimi piirustuskonttorin päällikkönä 1933–1934. Hän toimi tehtaan pääkonstruktorina 1934–1937 ja teknillisenä johtajana 1937–1940. Hän oli tehtaan neuvotteleva insinööri 1940–1949. Hän teki opintomatkoja Eurooppaan, Yhdysvaltoihin ja Kanadaan.


title: Arvo Ylinen

text: Ylisestä tuli ensimmäinen TKK:n lentotekniikan professori vuonna 1940 ja tässä toimessa hän jatkoi vuoteen 1956 asti. Hän toimi sen jälkeen rakennusstatiikan professorina 1956–1967 ja VTT:n Sillanrakennuksen laboratorion johtajana vuodet 1952–1956.


title: Arvo Ylinen

text: Ylinen toimi MATINEn (Maanpuolustuksen tieteellinen neuvottelukunta) puheenjohtajana sen ensimmäiset 4 vuotta alkaen 1. lokakuuta 1961. Hän sai lukuisia palkintoja ja laati alaltaan monia julkaisuja. Hänen julkaisemistaan kirjoista ehkä merkittävin on "Kimmo- ja lujuusoppi" I–II, jotka ilmestyivät vuosina 1948–1950. Teoksesta julkaistiin toinen tarkistettu painos 1965–1970.


title: Arvo Ylinen

text: Ylinen oli sotilasarvoltaan insinöörieverstiluutnantti.


title: Torsti Verkkola

text: Torsti Rafael Verkkola (vuoteen 1935 Wennström; 22. toukokuuta 1909 Lahti – 11. kesäkuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen tekniikantutkija ja professori.


title: Torsti Verkkola

text: Hänen vanhempansa olivat veturinkuljettaja Karl Wennström ja Matilda Vilen. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1939 Impi Inkeri Niinivaara. Lapset Matti ja Marja.


title: Torsti Verkkola

text: Hän tuli ylioppilaaksi vuonna Lahden lyseosta 1928 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolta vuonna 1935. Hän opiskeli Berliinin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1935–1937. Hän teki opintomatkoja Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan.


title: Torsti Verkkola

text: Valtion lentokonetehtaan palveluksessa hän oli vuodet 1935–1945. Hän toimi sen suunnittelutoimiston päällikkönä 1937–1941. Hän toimi staattisen toimiston päällikkönä 1941–1943 sekä tehtaan suunnitteluosaston johtajana 1943–1944.


title: Torsti Verkkola

text: Verkkola toimi Helsingin Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusopin professorina vuodet 1945–1948 sekä TKK:n rehtorina vuosina 1968–1970. Hän oli Wisconsinin yliopiston vieraileva professori 1946–1949. Hän toimi Teknillisen korkeakoulun polttomoottoritekniikan professorina 1954–1972, josta virasta hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1972. Hänet vihittiin tekniikan kunniatohtoriksi vuonna 1974. Sotilasarvoltaan hän oli insinöörikapteeni.


title: Säärintama

text: Säärintama on meteorologiassa kahden ilmamassan rajavyöhyke, jossa ilmamassalle tyypilliset ominaisuudet, kuten lämpötila ja tropopaussin korkeus, muuttuvat melko nopeasti.


title: Säärintama

text: Kun rintama kulkee havaintopaikan yli, havaitaan yleensä selviä muutoksia tuulen suunnassa ja nopeudessa, lämpötilassa ja vielä selvemmin kastepisteessä, ilmanpaineen muutoksen nopeudessa tai suunnassa ja usein myös sateessa ja pilvisyydessä. Joskus rintama on heikko varsinkin kaukana matalapaineen keskustasta ja aiheuttaa vain vähäistä pilveilyä. Voimakkaimmat rintamat havaitaan nopeasti syvenevien matalapaineiden keskuksen lähellä.


title: Säärintama

text: Lämpötilan jyrkkää muutosta tietyllä painepinnalla kutsutaan "barokliiniseksi vyöhykkeeksi". Tähän vyöhykkeeseen liittyy monesti myös suuri tuuliväänne.


title: Säärintama

text: Rintamat liittyvät usein matalapaineisiin. Ne nimetään liikesuunnan mukaan. Rintamapinta on kolmiulotteinen asia ja kalteva lämpimään ilmamassaan päin (kylmä rintama saapuu ensin maanpinnalla, lämmin rintama ensin ylätroposfäärissä). Pintasääkartalla esitetään rintaman paikka lähellä maanpintaa. Rintaman paikka ylempänä troposfäärissä kuvataan esimerkiksi lentoliikennettä palvelevissa sääkartoissa.


title: Säärintama

text: Nuoressa polaaririntaman matalapaineessa on yleensä havaittavissa kiilamainen vyöhyke keskileveysasteiden ilmamassaa, joka tunkeutuu polaarimassan keskelle. Kiilan etureunassa on lämmin rintama, takareunassa kylmä rintama. Kiilaa itseään sanotaan "lämpimäksi sektoriksi". Koska kylmä rintama liikkuu nopeammin, se saavuttaa lämmintä rintamaa, ja ne yhdistyvät kiilan kärjestä alkaen okkluusiorintamaksi. Niinpä keski-ikäisen matalapaineen rintamat muistuttavat kreikkalaista pientä lambda-kirjainta (λ). Vanhassa matalapaineessa okkluusio on edennyt pitemmälle, ja okkluusiorintaman pää alkaa kiertyä silmukalle.


title: Säärintama

text: Fysikaalisemmin sanottuna rintamat ovat advektion muutoskohtia, esimerkiksi lämmin rintama on tarkemmin lämpimän advektion takareuna maanpinnan lähellä, eli sen edessä lämpimämpi ilma valtaa alaa kylmemmältä.


title: Säärintama

text: Sääkartoissa voidaan esittää myös pienialaisempia sääsysteemejä, ja ne liittyvät usein pilvien muodostumiseen. Ne voivat muuttua erittäin nopeasti, joten niitä ei usein merkitä karttoihin. Paikoitellen ne esiintyvät kuitenkin säännöllisesti, jolloin voidaan ilmoittaa esimerkiksi iltapäivällä yltyvästä tuulesta Suomenlahdella voimakkaan vesistöön liittyvän säärintaman yhteydessä.


title: Säärintama

text: Rintamia tai rintaman tyyppisiä systeemejä:


title: Martti Vainio (lentokonesuunnittelija)

text: Martin Tuomas (Martti) Vainio (15. heinäkuuta 1909 Antrea – 7. toukokuuta 1982) oli suomalainen lentokonesuunnittelija, diplomi-insinööri ja tekniikan tohtori.


title: Martti Vainio (lentokonesuunnittelija)

text: Vainion vanhemmat olivat rakennusmestari Herman Oskar ja Anna (o.s. Knaappila) Vainio. Hän tuli ylioppilaaksi Viipurin Yhteiskoulusta vuonna 1928. Vuonna 1933 Vainio valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun rakennusinsinööriosastolta, ja saman vuoden lopulla hän aloitti palveluksensa Valtion lentokonetehtaalla. Vainio oli komennuksella Berliinin Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa kahden lukuvuoden ajan vuosina 1934–1936. Palattuaan tehtaan palvelukseen, hänet nimitettiin vuonna 1937 suunnittelutoimiston päälliköksi, ja edelleen vuonna 1943 kehitys- ja kokeiluosaston johtajaksi. Valmet Oy:n lentokonetehtaan pääkonstruktöörinä hän toimi vuodesta 1945 vuoteen 1964, jolloin hän siirtyi Valmetin rautatiekalusto-osaston päälliköksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1974. Tekniikan tohtoriksi vuonna 1948 väitellyt Vainio oli sotilasarvoltaan insinöörimajuri.


title: Martti Vainio (lentokonesuunnittelija)

text: Vainion puoliso oli diplomi-arkkitehti Birga Mirja Margareta Brax. Avioliitosta syntyivät lapset Marjatta, Juhani, Kaija, Jyrki ja Pauli.


title: Bioko

text: Bioko on tuliperäinen ja vuoristoinen saari Guineanlahdella, Länsi-Afrikassa. Aiemmin siitä käytettiin nimiä Fernando Po ja Fernando Poo. Saari kuuluu Päiväntasaajan Guinealle.


title: Bioko

text: Portugalilainen Fernão do Po löysi saaren vuonna 1472. Saari oli Portugalin orjasatama vuoteen 1778, jolloin Espanja valloitti sen. Vuosina 1827–1843 saari oli Ison-Britannian hallussa.


title: Bioko

text: Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki Malabo sijaitsee Biokolla.


title: Veikko Linnaluoto

text: Veikko Vihtori Linnaluoto (5. marraskuuta 1912 Kivijärvi – 14. marraskuuta 1992 Teneriffa) oli suomalainen lentotekniikan professori.


title: Veikko Linnaluoto

text: Linnaluoto tuli ylioppilaaksi vuonna 1931, valmistui ensin filosofian maisteriksi vuonna 1938 ja sitten diplomi-insinööriksi vuonna 1944. Linnaluoto toimi Valtion lentokonetehtaan toimistoinsinöörinä ja toimistopäällikkönä vuosina 1942–1945. Hän oli Ruotsissa Svenska aeroplan ab:n tutkimusinsinööri ja osastopäällikkö vuosina 1945–1960. TKK:n lentotekniikan professori Linnaluoto oli vuosina 1960–1978.


title: Veikko Linnaluoto

text: Linnaluodolla ja hänen puolisollaan, filosofian maisteri Taimi Raidalla oli kolme lasta. Linnaluoto menehtyi sydänkohtaukseen Teneriffalla.


title: Synnytysmasennus

text: Synnytyksen jälkeinen masennus (usein synnytysmasennus) tarkoittaa synnytyksen jälkeisten kuukausien aikana alkavaa masennusta. Se on eri asia kuin baby blues, heti synnytyksen jälkeen muutamassa päivässä alkava ja yleensä päiviä tai viikkoja kestävä alakulo.


title: Synnytysmasennus

text: Äideistä 10-15 prosenttia ja isistä 10 prosenttia kärsii synnytyksen jälkeisestä masennuksesta. Tyypillisimmin sitä on kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Isiä usein rasittavat työn ja perheen ristiriitaiset vaatimukset.


title: Synnytysmasennus

text: Äidissä tuntomerkkejä ovat laskenut mieliala, ärtyisyys, itkuisuus ja unihäiriöt, ja vuorovaikutuksesta vauvan kanssa voi olla vaikea kokea iloa. Neuvolasta voi hakea apua ja toipumisennuste on yleensä hyvä. Masennusta ehkäisee, jos isovanhemmat tai muut auttavat kiireessä.


title: Synnytysmasennus

text: Vauvan syntymä saattaa aiheuttaa naiselle valtavan henkisen järkytyksen, vaikka siitä ei juuri olla puhuttu. Vasta viime aikoina synnytysmasennuksesta on voitu keskustella avoimemmin, eikä sitä enää hävetä samalla tavalla kuin ennen. Osa tästä järkytyksestä johtuu hormonitoiminnan äkillisestä muutoksesta, jolle osa naisista on herkempiä. Synnytysmasennus eroaa synnytyksen jälkeisestä alakulosta eli baby bluesista siten, että masennus jatkuu yli kaksi viikkoa ja siihen liittyy vakavampia oireita. Hyvin monelle, ellei jopa useimmille, masennus tulee täytenä yllätyksenä.


title: Synnytysmasennus

text: Synnytysmasennukseen sairastunut äiti tuntee itsensä alavireiseksi, elämänilonsa menettäneeksi ja tuskaiseksi. Hänellä saattaa esiintyä pelkotiloja tai pakkoajatuksia, paniikkia, ahdistusta ja kuolemaan liittyviä ajatuksia tai toiveita. Hänen ruokahalunsa voi muuttua selvästi, ja näkyy joko laihtumisena tai lihomisena. Äiti tuntee syyllisyyttä, potee alemmuudentunteesta, saattaa kärsiä muistin heikkenemisestä tai päättäväisyyden puutteesta. Mielihyvän ja elämänilon tunteet ovat poissa, keskittymiskyky on heikko. Unettomuus tai jopa liiallinen nukkuminen ovat yleisiä oireita.


title: Synnytysmasennus

text: Varsin tarkasti ei vielä tiedetä miksi joku sairastuu, ja toinen ei. Voi olla että sairastumisessa ei ole yhtä yhteistä tekijää, mutta lukuisat tekijät voivat yhdessä aiheuttaa masennuksen. Riskitekijöitä on useita, esimerkiksi aiemmin sairastettu masennus, kumppanin tuen puute (tai kumppanin puute), vaativa vauva, sairas vauva, äidin omat lapsuusajan traumat tai elämäntilanteen huonoksi kokeminen. Nainen kuitenkin voi kärsiä synnytysmasennuksesta vaikka mikään näistä ei pitäisi hänen kohdallaan paikkaansa, ja vaikka mitään erikoista eikä havaittavaa syytä ei olisi.


title: Lyijykynä

text: Lyijykynä on lyijyksi kutsutusta grafiittiytimestä ja sitä ympäröivästä, perinteisesti puusta valmistetusta, kuoresta koostuva kynä. Lyijykynä toimii jättämällä grafiittia kirjoitus- tai piirtopinnalle. Lyijykynän jälki vaihtelee vaaleanharmaasta tummanharmaaseen.


title: Lyijykynä

text: Vaikka lyijyä käytettiin yleisesti piirustus- ja kirjoitusvälineenä ennen lyijykynän keksimistä, lyijykynät eivät nimestään huolimatta ole koskaan sisältäneet lyijyä muuten kuin mahdollisesti kuorta peittävässä maalissa aikana jolloin lyijymaaleja vielä käytettiin yleisesti. Niin kutsutun lyijykynän lyijyn materiaali eli grafiitti on eräs hiilen allotrooppinen muoto, ja kun sitä painetaan paperia vasten siitä irtoaa ohuita hiutaleita, jotka jättävät paperiin harmaan jäljen. Paras lyijykynägrafiitti on perinteisesti saatu Englannin Cumbriasta vuonna 1564 löydetystä esiintymästä, jonka löytyminen johti nykyaikaisen lyijykynän syntyyn, kun hauras grafiitti keksittiin suojata puulla.


title: Lyijykynä

text: Hyvälaatuinen, puhtaana käyttökelpoinen grafiitti on harvinaista, ja lähes kaikissa lyijykynissä käytetäänkin nykyään grafiitin ja posliinisaven seosta. Grafiitti hienonnetaan ja siihen lisätään savea ja vettä. Seoksesta muotoillaan sauvoja, jotka poltetaan uunissa 1 200 °C:ssa ja käsitellään lopuksi kirjoitusjälkeä tasoittavalla vahalla sekä aineella, joka estää lyijyn liukumisen pois kynän kuoren sisältä. Posliinisaven ja grafiitin suhdetta muuttamalla säädellään lyijyn kovuutta. Puiset lyijykynät valmistetaan levyittäin: kahteen puulevyyn työstetään yhdensuuntaisia kouruja grafiittisydäntä varten, sydämet asetetaan paikalleen ja levyt liimataan yhteen. Kynät leikataan irti toisistaan, viimeistellään muotoonsa ja yleensä maalataan. Lyijykynien valmistuksessa yleisimmin käytetty puu on oregonintuoksusetri.


title: Lyijykynä

text: Muinaisessa Egyptissä sekä antiikin Kreikassa ja Roomassa käytettiin pieniä lyijykiekkoja piirtämiseen ja kirjoittamiseen. Antiikin Roomassa kirjoittajat käyttivät muun muassa lyijyä "styluksen" eli kirjoituspuikon materiaalina kirjoittaessaan papyrukselle. Eurooppalaiset taiteilijat alkoivat 1300-luvulla käyttää lyijystä, sinkistä tai hopeasta valmistettuja puikkoja eli hopeakyniä himmeän harmaiden piirrosten tekemiseen. Lyijyä sisältäviä piirustus- ja kirjoitusvälineitä ei kuitenkaan suomen kielessä missään vaiheessa kutsuttu lyijykyniksi.


title: Lyijykynä

text: Borrowdalessa, Englannissa löydettiin laaja grafiittiesiintymä noin vuonna 1500. Sen jälkeen myrkyttömän ja tummemman jäljen jättävän grafiitin käyttö yleistyi.


title: Lyijykynä

text: Pehmeä ja hauras grafiitti tarvitsi pidikkeen ja aluksi grafiittipötky käärittiin naruun. Nykyisen lyijykynän alkuna pidetään 1565 Englannissa valmistettua kynää, jossa grafiittipalanen on kiinnitetty puiseen uraan.


title: Lyijykynä

text: 1600-luvulla yritettiin valmistaa lyijyjä grafiitista, rikistä ja antimonista, mutta tulokset olivat kehnoja. Ensimmäiset savipohjaiset keinotekoiset lyijyt valmisti saksalainen Kasper Faber 1700-luvun lopulla. Kehittyneempiä menetelmiä keksivät 1790-luvulla Ranskassa toiminut taiteilija-upseeri Nicolas Jacques Conté, kun Napoleonin Ranskaan oli vaikeuksia saada grafiittia Englannista, sekä Itävallassa keraamikko Joseph Hardtmuth. Contén keinotekoinen lyijy osoittautui hyväksi käytössä, koska sen kovuutta voitiin säädellä. Contén menetelmä on pääpiirteissään samanlaisena käytössä edelleenkin. Suuri osa lyijykynäteollisuudesta on vanhojen sukuyritysten, kuten Contén, Faberin, Staedtlerin ja Hardtmuthin hallussa.


title: Lyijykynä

text: Valmistusprosessissa grafiitti jauhetaan hienoksi ja sekoitetaan saveen. Grafiittipuikot saadaan survomalla massa pusertimeen, josta massa työntyy ulos kuin spagetti pastakoneesta. Puikot kuivataan ja hehkutetaan uunissa ja lopuksi suljetaan puiseen kuoreen.


title: Lyijykynä

text: Ensimmäisiä sarjatuotettuja grafiittikyniä alettiin valmistaa Nürnbergissä Saksassa 1662. Sarjatuotetut lyijykynät olivat aluksi maalaamattomia, ja ostaja valitsi kynänsä sen kuoreen käytetyn puun laadun perusteella. Parhaiden lyijykynien kuoret valmistetaan nykyisinkin tuoksusetripuusta.


title: Lyijykynä

text: Valmistajat alkoivat maalata lyijykyniä 1800-luvun lopulla. Noihin aikoihin paras grafiitti saatiin Kiinasta, joten kynien tuottajat halusivat viestiä kynän sisältävän juuri kiinalaista grafiittia. Kiinassa keltainen väri yhdistettiin kuninkaallisiin ja arvostettuun asemaan, joten lyijykyniä alettiin tuotteistaa maalaamalla ne keltaisiksi. Nykyisin 75 prosenttia Yhdysvalloissa myytävistä lyijykynistä on väriltään keltaisia, Euroopassa kysyntä jakautuu tasaisemmin eri väristen lyijykynien kesken.


title: Lyijykynä

text: Grafiitti on maan uumenissa tiivistynyttä ja puristunutta hiiltä. Lyijykynän ”lyijy” ei täten sisällä laisinkaan lyijyä, vaan se on myrkytöntä. Kynän grafiittiin sekoitetaan savea, minkä jälkeen saatua seosta kuumennetaan.


title: Lyijykynä

text: Lyijykyniin kuuluvat myös timpurinkynät, joissa on kaksi poikkeavaa ominaisuutta. Timpurinkynän muoto estää sen pyörimästä pois kaltevalta tasolta, esimerkiksi katolta, joten ne ovat tavallisesti litteitä ja suorakulmaisia. Kynä toimii myös kätevänä kaksimittaisena rakotulkkina. Lisäksi grafiitin täytyy olla niin vahvaa, että se kestää kirvesmiehen ja puusepän työt, joten grafiittipötky on tavallisesti sekin muodoltaan leveä ja litteä.


title: Lyijykynä

text: Grafiitin ja saven sekoitussuhteen mukaan kynät luokitellaan kovista kirjoituskynistä (H –sarja) pehmeisiin piirustuskyniin (B -sarja) seuraavasti:


title: Lyijykynä

text: 9H, 8H, 7H, 6H, 5H, 4H, 3H, 2H, H, F, HB, B, 2B, 3B, 4B, 5B, 6B, 7B, 8B, 9B


title: Lyijykynä

text: jossa 9H on kovin ja 9B pehmein.


title: Lyijykynä

text: Kokenut piirtäjä valitsee piirustuskynänsä ominaisuudet sen mukaan, käyttääkö hän karkeaa vai sileää piirustuspaperia. Piirtäjällä saattaa myös olla luontaisesti raskaampi (kovempi kynä) tai hennompi (pehmeämpi kynä) ”käsi” eli piirustusote. Varsinaisissa piirustustutkielmissa saatetaan käyttää useita erilaisia piirustuskyniä, kovia ja pehmeitä.


title: Lyijykynä

text: Piirrettäessä vapaalla kädellä samalla piirustuskynällä täytyy pystyä vetämään mahdollisimman voimakasta eli tummaa ja himmeää viivaa, sekä leveää ja ohutta viivaa. Näin saadaan piirustuksen sävyyn vaihtelua eli, kuten valokuvauksessa sanotaan, "sävyalaa". Teknisessä piirtämisessä, jossa piirretään tavallisesti viivottimen avulla kovalle paperille, viivan täytyy olla mahdollisimman tasainen. Joskus myös piirtäjän omat tottumukset saattavat vaikuttaa käytettävän kynän valintaan.


title: Lyijykynä

text: Korkealaatuisesta grafiitista puristetut paksut puikot soveltuvat rohkeaan ja ilmaisuvoimaiseen työskentelyyn sekä laaja-alaiseen sävypiirräntään. Jälkeä voi vaihdella käyttämällä milloin puikon kärkeä, milloin sivulle syntynyttä litteää pintaa tai koko puikon leveyttä.


title: Lyijykynä

text: Piirustuskynää voi teroittaa hiomalla, veitsellä tai teroittimella. Kynää ei kannata pudottaa lattialle, koska hauras grafiitti katkeaa helposti.


title: Lyijykynä

text: Yhdysvaltalainen lyijykynien keräilyyn erikoistunut harrastaja Doug Martin luetteloi verkkosivuillaan "The Pencil Pages" 217 lyijykynän valmistajaa eri puolilla maailmaa (kesäkuu 2005).


title: Lyijykynä

text: Helsingin kaupungin koulujen hankintakeskuksen tarjouspyynnössä mainitaan, että kaupungin koulut tarvitsevat vuonna 2006 HB-lyijykyniä 220 000 kpl, muita kovuuksia 8 000 kpl ja piirustuskyniä eri vahvuisina 15 000 kpl.


title: Lyijykynä

text: Kosmoskynä eli kopiokynä on puuvärikynä, jossa väriaineena on aniliiniväri. Kosmoskynän kärkeä on kostutettava, jotta se jättää jäljen, ja sillä kirjoitetusta tekstistä voidaan tehdä jäljennös. Kosmoskynän jälki paperilla on myös lähtemätön, mistä syystä sitä on käytetty sellaisten merkintöjen tekemiseen, joita ei voi huomaamatta muuttaa. Kuulakärkikynän markkinoille tulon jälkeen kosmoskynät harvinaistuivat nopeasti.


title: Lyijykynä

text: Lyijytäytekynät eli mekaaniset kynät ovat myös grafiittikyniä. Ohuita grafiitteja sisältävät kynät on suunniteltu kirjoittamiseen ja tekniseen piirtämiseen. Ne sopivat myös vapaalla kädellä piirtämiseen ja ovat nykyään monien piirtäjien valinta. Piirustustustarkoituksiin käytetään myös paksumpia kolmen ja kuuden millimetrin grafiittipötkyjä sisältäviä lyijytäytekyniä.


title: Lyijykynä

text: Ensimmäisen lyijytäytekynän patentoivat englantilaiset Sampson Mordan ja John Isaac Hawkins vuonna 1822. Lyijytäytekynästä teki menestystuotteen kuitenkin vasta 1900-luvulla japanilainen Tokuji Hayakawa, joka markkinoi kynää nimellä "Ever-Sharp" ("ikiterävä"). Hayakawan yrityksestä kehittyi myöhemmin Sharp-yhtiö. Lyijytäytekynässä käytetään ohuita, yleensä 0,5 tai 0,7 mm:n paksuisia pyöreitä kirjoituslyijytankoja Lyijyn kärjen kuluessa napin painallus, kynän kierto, heilutus tai muu vastaava mekanismi työntää esiin lisää lyijyä.


title: Baby blues

text: Baby blues tarkoittaa synnytyksen jälkeistä alakuloa. Moni vastasynnyttänyt äiti käy läpi suuren tunteiden kirjon. Päivittäin voi esiintyä voimakkaita mielialan muutoksia ilman näkyvää syytä, ja äiti voi olla ärtynyt ja itkuinen. Usein tämä johtuu vain hormonitasapainon muutoksista sekä pitkäaikaisen jännityksen purkautumisesta. Myös väsymys, unenpuute ja pitkittynyt synnytys voivat aiheuttaa mielialanvaihteluita.


title: Baby blues

text: Tämä tunteiden sekamelska on täysin normaali ja tarkoituksenmukainen, ja se ohjaa tuoretta äitiä sopeutumaan uuteen elämäntilanteeseen ja vastaamaan vauvan tarpeisiin. Alakulo menee yleensä itsestään ohi muutamassa päivässä tai viikossa.


title: Baby blues

text: Baby bluesia ei pidä sekoittaa synnytysmasennukseen, joka on vakavampaa ja johon voidaan tarvita ulkopuolista apua.


title: Diplomatia

text: Diplomatia on kansainvälisten suhteiden alalla vakiintunut tapa vaikuttaa muiden valtioiden toimintaan ja päätöksentekoon keskustelujen, neuvottelujen ja muiden väkivallattomien, rauhanomaisten keinojen avulla.


title: Diplomatia

text: Teknologian kehityksen myötä diplomatia on 2000-luvulla muidenkin demokraattisten toimijoiden kuin valtioiden harjoittamaa toimintaa, jolla edistetään kulttuurien välistä yhteisymmärrystä, rakennetaan ja ylläpidetään yhteistyösuhteita sekä vaikutetaan omien ja yhteisten päämäärien toteutumiseksi. Diplomatian alaan kuuluvat myös rauhasta sopiminen, sota, talouselämä, kauppa ja kulttuurivaihto.


title: Diplomatia

text: Diplomatian juuret ulottuvat kauas aikaan ennen valtioiden syntymistä, jolloin heimojen välillä kulki sanansaattajia ja lähettiläitä. Euroopan kuninkaiden ja muiden valtaapäivien suosiossa olleet luotetut henkilöt toimivat viestinviejinä ja rauhanrakentajina, ja myös katolisen kirkon ja paavin lähettiläät pyrkivät rakentamaan rauhanomaisia suhteita. Renessanssiajalla kaupunkien ja kaupunkivaltioiden välisiä kiistoja ratkottiin diplomaattiedustustojen avulla. Britannia nimitti lähettilään Pariisiin vuonna 1505.


title: Diplomatia

text: Sana "diplomatia" tulee ranskan kautta kreikasta, missä "diplōma" tarkoitti kahtia taitettua paperia, yleisimmin matkustusvaltakirjaa. 1700-luvun Ranskassa "diplomate" tuli tarkoittamaan henkilöä, diplomaattia, jolla oli valtuudet neuvotella valtion nimissä. Ranska on vakiintunut klassiseksi diplomatian kieleksi.


title: Diplomatia

text: Diplomatiasta tuli ammatti vuonna 1815, kun Wienin kongressissa sovittiin diplomaattien arvojärjestyksestä. Tämä aloitti niin sanotun klubidiplomatian kulta-ajan, jolloin diplomaatit pystyivät vaurastumaan. Euroopassa diplomaattiluokka oli aatelisia, Yhdysvalloissa porvareita.


title: Diplomatia

text: Suomi teki merkittävää julkisuusdiplomatiaa jo vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyssä, missä Venäjän vallan alainen maa ajoi identiteettiprojektiaan ja poliittista agendaansa. Saksaan päin Suomi harjoitti ennen itsenäistymistään niin sanottua jääkäridiplomatiaa. Virkamiesten rinnalla varhaista ja epävirallista diplomatiatyötä Suomen edestä tekivät myös teollisuus- ja tiedemiehet sekä taiteilijat.


title: Diplomatia

text: Kahden maailmansodan jälkeen diplomatiassa tärkeimmäksi asettui kansainvälisen yhteisön yhteinen etu. Kansainvälisiä poliittisia suhteita diplomatian keinoin hoidetaan Yhdistyneissä kansakunnissa ja sen edeltäjässä Kansainliitossa. Niiden ohella diplomatian piiriin luetaan nykyisin kaikki muutkin ylikansalliset järjestöt, kuten Euroopan unioni ja Nato.


title: Diplomatia

text: Diplomatia on muuttunut voimakkaasti 1900-luvun lopulta alkaen. Ennen globalisaatiota ja nykyajan teknologista kehitystä diplomaattisia suhteita hoiti etupäässä pieni ja etuoikeutettu joukko valtioiden virkamiehiä. Valtioiden välisessä virallisessa vuorovaikutuksessa lähetystöjen ja ulkoministeriöiden rooli on toki edelleen vahva. Kansainvälistä, valtioon vaikuttavaa kanssakäymistä harjoittavat nykyisin kuitenkin myös yhteisöt ja yritykset. Verkostoituminen on tullut mahdolliseksi kenelle tahansa niin fyysisesti kuin sosiaalisen median alustoillakin, ja lähes kuka tahansa voi neuvotella ja edistää kauppa-, kulttuuri- ja muita suhteita sekä rakentaa mielikuvaa maastaan.


title: Diplomatia

text: Perinteisen diplomatian voidaan katsoa jakaantuneen kahtia 2000-luvun murroksessa. "Klubidiplomatiaan" kuuluu harvalukuinen osallistujajoukko, hierarkinen struktuuri, kuukausittainen muoto ja matala läpinäkyvyys. Sen tavoitteena voi olla sopimus tai allekirjoitus. "Verkostodiplomatiaan" liittyy laaja osallistujajoukko, matala struktuuri, suullinen muoto ja korkea läpinäkyvyys. Sen päätavoitteena on kahdenkeskinen vuorovaikutus. Joidenkin maiden perinteistä kiinni pitävät ammattidiplomaatit ovat 2000-luvulla halunneet kokonaan irtisanoutua yleisösuhteista.


title: Diplomatia

text: 2000-luvulla diplomatian käsite on epämääräistynyt ja jakaantunut. Diplomatian muodoiksi mielletään muun muassa e-diplomatia, Twiplomatia (Twitteriin liittyen), ehkäisevä diplomatia, kansalaisdiplomatia, julkisuusdiplomatia ja kaupunkidiplomatia. Termi ”diplomatia” on arkipäiväistynyt, ja diplomaattiseen metodiin viitataan julkisuudessa monenlaisissa yhteyksissä.


title: Diplomatia

text: Julkisuusdiplomatiasta alettiin puhua vuoden 2001 jälkeen, mutta käsite on edelleen epäyhtenäinen. Alun perin käsite syntyi vuonna 1965 Yhdysvalloissa vaihtoehdoksi propaganda-termille. Julkisuusdiplomatialla voidaan takoittaa jokaista organisaatiota tai kansalaista koskevaa arkista viestintään liittyvää toimintaa, jota harjoitetaan esimerkiksi blogeissa ja e-julkaisujen alustoilla. Sitä kohdistetaan paitsi ulkomaille, myös kotimaisiin yleisöihin. Sillä pyritään vähentämään negatiivisia yleistyksiä ja ennakkoluuloja sekä kasvattamaan sympatiaa ja ymmärrystä kansakunnan tai maan pääomaa ja päämääriä kohtaan. Sillä voidaan myös edistää esimerkiksi turismia, kansainvälistä liiketoimintaa, ulkomaisia pääomasijoituksia ja yhteisiä kehityshankkeita. Julkisuusdiplomatiaa voidaan käyttää myös tiettyjen asioiden vastustamiseen. Lobbauksesta julkisuusdiplomatian erottaa se, että siinä ei pyritä myymään mitään.


title: Diplomatia

text: Diplomaattiseen käytäntöön kuuluu erityisesti suurvaltojen osalta ajoittain myös diplomaattinen painostus tai diplomatian ylittävä voimankäytöllä uhkaaminen. Diplomatian ja sodankäynnin välillä keinovalikoimaan voivat kuulua muun muassa kaupan esteen muodostavat tullitariffien jyrkät korostukset, kauppasaarrot ja taloudellisen avun tai periaatteessa myönnetyn turvallisuustakuun julkinen kieltäminen.


title: Diplomatia

text: Epävirallisesti tai valtion rahoittamassa puolivirallisessa roolissa perinteisen diplomatian alueella toimii järjestöjä, aktivistiryhmiä ja ylikansallisia organisaatioita. Myös pääkaupungeilla ja muilla kaupungeilla on diplomatiaan liittyviä rooleja kansainvälisten rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi sekä viennin ja kulttuurin edistämiseksi.


title: Diplomaatti

text: Diplomaatti on vierasta valtiota edustava lähettiläs tai yleensä diplomaattikunnan jäsen. Valtioiden välisiä suhteita ylläpidetään yleensä diplomaattien välityksellä. Diplomaatin tehtävänä on harjoittaa diplomatiaa, ylläpitää kontaktipintaa ja keskusteluyhteyttä, kun taas voimakkaat reaktiot ovat poliittisen päätöksenteon alaisia ratkaisuja.