title: Maalaiskunta

text:
Erikoista osassa maalaiskunta-nimisiä kuntia on ollut, että niiden kunnanvirasto ei ole sijainnut omassa kunnassa, vaan samannimisessä naapurikaupungissa tai -kauppalassa. Suuri osa maalaiskunta-nimisistä kunnista oli myös maantieteelliseltä muodoltaan erikoisia: Monet niistä ympäröivät keskellä olevaa kaupunkia tai kauppalaa joka suunnalta, jolloin kaupunki tai kauppala muodosti maalaiskunnan sisällä enklaavin ja maalaiskunta oli "reikäleipäkunta." Toisaalta Heinolan maalaiskunta koostui kahdesta erillisestä osasta. Jyväskylän maalaiskunnan rajat taas muistuttivat kahdeksikkoa, sillä kunta käsitti kaksi samaa kokoluokkaa olevaa lohkoa, jotka olivat toisiinsa yhteydessä noin kilometrin levyisen ja noin kahden kilometrin pituisen käytävän kautta.
Suomessa on ollut kaikkiaan 36 maalaiskunta-sanaa nimessään käyttänyttä kuntaa, tosin ei koskaan näin monta yhtaikaa. Enimmillään jopa yli puolella kaikista Suomen kaupungeista ja kauppaloista oli naapurinaan maalaiskunta-sanaa nimessään käyttävä kunta. Nykyisin niitä ei ole enää yhtäkään, mikä johtuu enimmäkseen kuntaliitoksista. Useimmat näistä kunnista on liitetty kokonaan viereiseen samannimiseen kaupunkiin tai kauppalaan. Näin tehtiin ensimmäisen kerran vuonna 1959, kun Seinäjoen maalaiskunta liitettiin Seinäjoen kauppalaan ja viimeisen kerran vuonna 2009, kun viimeinen nimessään maalaiskunta-sanaa käyttänyt kunta, Jyväskylän maalaiskunta, liittyi vapaaehtoisesti osaksi Jyväskylän kaupunkia. Eräät maalaiskunta-sanaa nimessään käyttäneet kunnat on liitetty useampaan kuin yhteen kuntaan kuten Kuopion maalaiskunta Kuopion kaupunkiin ja Siilinjärven kuntaan vuonna 1969. Eräät ovat muuttaneet nimensä jättäen maalaiskunta-sanan nimestään pois. Näistäkin osa on sittemmin kadonnut kuntaliitoksissa, mutta eräät ovat vielä nimensä vaihtaneina olemassa: entinen Helsingin maalaiskunta nimellä Vantaa vuoden 1972 alusta, jolloin kunta muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi, entinen Ikaalisten maalaiskunta nimellä Ikaalinen vuoden 1972 alusta, jolloin kunta muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi ja kuntaan kuulunut Ikaalisten epäitsenäinen kauppala lakkautettiin, entinen Kemin maalaiskunta nimellä Keminmaa vuoden 1980 alusta sekä entinen Pietarsaaren maalaiskunta nimellä Pedersören kunta helmikuusta 1989. Koiviston maalaiskunta, Käkisalmen maalaiskunta, Sortavalan maalaiskunta ja Viipurin maalaiskunta taas olivat jääneet luovutetulle alueelle.


title: Maalaiskunta

text: Huomautus: ruotsinkielisten nimien osalta Helsingin maalaiskunta ja Pietarsaaren maalaiskunta eivät kuuluneet tähän kategoriaan, vaan niiden ruotsinkieliset nimet o(li)vat "Helsinge" ja "Pedersöre", niissä ei ollut tarpeen tehdä eroa kaupungin ja viereisen maalaiskunnan välille.Suomen lisäksi maalaiskuntia on ollut myös Ruotsissa. Ruotsin kielessä maalaiskuntaa tarkoittaa sana "landskommun". Ruotsissa pitäjät muutettiin maalaiskunniksi vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Eri kuntamuotojen väliset erot poistettiin vuoden 1971 kuntauudistuksessa, josta lähtien Ruotsissa on ollut vain kuntia ("kommun").


title: Maalaiskunta

text:
Suomen tavoin Ruotsissakin joidenkin maalaiskuntien nimissä oli aiemmin sana "landskommun" erotukseksi samannimisestä kaupungista. Seuraavassa luettelossa ovat tällaiset kunnat vuonna 1916:
Näiden 37 kunnan lisäksi oli olemassa Alingsåsin maaseurakunta ja Rödene -niminen maalaiskunta. Kauppaloiden tapauksessa kauppalan nimen perään liitettiin sana "köping", mutta maalaiskunnan nimen perään ei liitetty mitään sanaa.


title: Maalaiskunta

text: Vuoden 1916 jälkeen oli olemassa vielä nämä kaupunkien kanssa samannimiset maalaiskunnat:


title: Maalaiskunta

text: Kauppaloiden kanssa samannimiset maalaiskunnat:


title: Maalaiskunta

text: Kanadassa jokainen provinssi päättää itse kunnallishallinnostaan. Alberta, Manitoba, New Brunswick ja Saskatchewan ovat ainoat provinssit, joissa on maalaiskuntia. Maalaiskunnilla on kevyemmät lakisääteiset velvoitteet kuin kaupunkikunnilla.


title: Maalaiskunta

text: Venäjän kunnat ovat kaupunkikuntia tai maalaiskuntia.


title: Maalaiskunta

text: Viron kunnat ovat kaupunkeja tai maalaiskuntia.


title: Nanotiede

text: Nanotiede on kohtalaisen nuori tieteidenvälinen tutkimusala, joka tarkastelee biotieteellisiä, fysikaalisia ja kemiallisia ilmiöitä, jotka tapahtuvat tai ilmenevät nanometrimittaluokassa.


title: Nanotiede

text: Nanokemiassa pyritään nykyisin ennen kaikkea valmistamaan kemiallisin menetelmin erikokoisia ja -muotoisia nanorakenteita. Nanorakenteissa vähintään yksi ulottuvuus on nanometrimittaluokassa: ohutkalvot, nanoputket, -tangot ja nanopartikkelit.


title: Michael Collins (irlantilainen vapaustaistelija)

text: Michael Collins (16. lokakuuta 1890 Sam’s Cross, lähellä Clonakiltyä, Corkin kreivikunta – 22. elokuuta 1922 Béal na mBlath, Corkin kreivikunta) oli irlantilainen sotilas ja poliitikko, jolla oli merkittävä rooli Irlannin itsenäisyystaistelussa. Hän oli yksi Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) perustajista ja toimi vuonna 1919 perustetun tasavaltalaishallituksen jäsenenä. Collins oli yhtenä Irlannin edustajista neuvottelemassa vuoden 1921 kiisteltyä Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta, joka päätti Irlannin itsenäisyyssodan ja johti Irlannin vapaavaltion perustamiseen. Sopimuksen voimaan astumista edeltäneenä siirtymäaikana hän toimi väliaikaisen hallituksen johtajana tammikuusta heinäkuuhun 1922. Irlannin sisällissodan puhjettua Collins ryhtyi hallituksen joukkojen eli kansallisen armeijan ylipäälliköksi. Hän sai surmansa kapinallisten väijytyksessä elokuussa 1922.


text: Collinsia pidetään nykyään Irlannissa kansallissankarina ja hänen on sanottu olleen maan nykyhistorian karismaattisin johtaja. Monien historioitsijoiden mielestä Collinsin varhainen kuolema oli korvaamaton menetys kansakunnalle.


text: Collinsin vanhemmat olivat maanviljelijöitä ja hän oli nuorin perheen kahdeksasta lapsesta. Hän läpäisi 15-vuotiaana brittiläisen virkakunnan pääsykokeen ja muutti Lontooseen, jossa hän työskenteli vuosina 1906–1910 apulaisena pääpostikonttorin postipankissa. Sen jälkeen hän siirtyi Lontoon Cityssä toimineen pörssimeklariyrityksen palvelukseen. Collinsin innostus irlantilaiseen nationalismiin heräsi Lontoossa asuneiden irlantilaisten siirtolaisten keskuudessa. Hän liittyi ensin Gaelic League -järjestöön ja marraskuussa 1909 hänestä tuli maanalaisen vallankumousjärjestön, Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan ("Irish Republican Brotherhood", IRB) valajäsen. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän vakuuttui siitä, että Irlannin itsenäisyyden saavuttamiseksi olisi noustava aseelliseen kapinaan. Saatuaan kuulla IRB:n valmistelevan kapinaa Irlannissa hän jätti tammikuussa 1916 työnsä Lontoossa ja palasi Irlantiin, jossa liittyi Irlannin vapaaehtoisjoukkoihin ("Irish Volunteers"). Collins osallistui huhtikuun 1916 pääsiäiskapinaan toimimalla kapinallisten Dublinin päämajassa Joseph Plunkettin adjutanttina. Kapinan kukistamisen jälkeen hän joutui muiden vangittujen kapinallisten tavoin Frongochin vankileirille Walesiin. Hän vapautui yleisellä armahduksella jouluna 1916 ja palasi heti Irlantiin järjestämään uudelleen IRB:n toimintaa. Hänestä tuli nyt myös IRB:n ylimmän neuvoston jäsen.


text: Jo Frongochin vankileirillä irlantilaiset nationalistijohtajat olivat päättäneet ryhtyä heti kokoamaan uutta organisaatiota seuraavaa kapinaa varten. Varsinkin Collins oli vakuuttunut siitä, että pääsiäiskapinan kaltainen fiasko ei saisi toistua, vaan virheistä oli opittava. Tämä loi pohjan IRA:n perustamiselle. Helmikuussa 1917 Collinsista tuli sihteeri avustusjärjestöön, jonka tarkoituksena oli auttaa pääsiäiskapinassa surmattujen ja edelleen vangittuina olevien kapinallisten omaisia. Tämän näkyvän aseman kautta hän kohosi vuoden 1917 aikana nationalistisen Sinn Féin -puolueen puoluejohdon jäseneksi. Toukokuussa 1918 brittiviranomaiset vangitsivat Sinn Féinin johtajat epäiltyinä maanpetoksellisesta salaliitosta Saksan kanssa, mutta Collins onnistui piiloutumalla välttämään pidätyksen. Maan alta käsin toimimalla hän valmisteli IRA:n perustamista ja yhdessä Harry Bolandin kanssa loi Sinn Féinille laajan kenttäorganisaation, jonka kautta puolue saattoi jatkaa toimintaansa, vaikka viranomaiset pyrkivät lakkauttamaan sen. Collins johti myös salaisen tiedusteluorganisaation luomista ja aseiden salakuljetusta.


text: Collins valittiin joulukuun 1918 vaaleissa Sinn Féinin edustajana Ison-Britannian parlamenttiin Etelä-Corkin sekä Tyronen vaalipiireistä. Sinn Féinin edustajat eivät vastaanottaneet paikkojaan parlamentissa, vaan perustivat tammikuussa 1919 Dubliniin oman kansalliskokouksen, Dáil Éireannin. Collins oli yksi niistä 27:stä edustajasta, jotka olivat läsnä Dáilin perustavassa istunnossa ja julistivat Irlannin tasavallaksi. Hänet nimitettiin uuden tasavaltalaishallituksen sisäministeriksi, ja hänelle lankesi heti alussa suuri vastuu, koska hallituksen johtajaksi ja varajohtajaksi valitut Eamon de Valera sekä Arthur Griffith olivat edelleen vankilassa. Collins järjesti helmikuussa 1919 de Valeran paon Lincolnin vankilasta Englannissa. Huhtikuussa 1919 Collinsista tuli valtiovarainministeri ja hän järjesti valtiolainan, jonka avulla kumouksellisen tasavaltalaishallinnon toiminta voitiin rahoittaa.


text: Vielä suurempi merkitys oli kuitenkin Collinsin toiminnalla IRA:n johdossa Irlannin tasavaltalaisten ja brittihallinnon välille puhjenneessa sodassa. Hän oli virallisesti IRA:n tiedustelujohtaja, mutta käytännössä juuri hän johti IRA:n sissioperaatioiden suunnittelua ja toteutusta. IRA:n sodankäynti käsitti muun muassa hyökkäyksiä poliisiasemille. Collins loi varsinkin Dubliniin tehokkaan maanalaisen organisaation, joka onnistui marraskuussa 1920 eliminoimaan yhdellä iskulla brittien tiedustelun tärkeimmät tiedottajat. Tästä seurasi 20. marraskuuta verisunnuntaina tunnettu verilöyly, kun brittien Black and Tans -joukot hyökkäsivät kostoksi jalkapallo-ottelun yleisöä vastaan. Collins oli tämän jälkeen brittien pidätyslistan kärjessä, ja hänen vangitsemisestaan luvattiin 10 000 punnan palkkio.


text: Sodan päättänyt tulitauko astui voimaan heinäkuussa 1921. Tasavaltalaishallituksen johtaja de Valera halusi Collinsin ja Arthur Griffithin toimivan Irlannin pääedustajina rauhanneuvotteluissa brittien kanssa. He saivat hallitsevan roolin rauhanvaltuuskunnassa, jonka Dáil Éireann nimitti syyskuussa 1921 ja joka aloitti lokakuussa neuvottelut David Lloyd Georgen hallituksen kanssa Lontoossa. Neuvotteluissa Collins osoittautui pragmaattiseksi ja poliittiseksi realistiksi, mutta hän onnistui myös saamaan britit taipumaan joihinkin myönnytyksiin. Kiistelty sopimus allekirjoitettiin 6. joulukuuta 1921. Collins hyväksyi sen, koska uskoi sen olevan paras sillä hetkellä saavutettavissa ollut tulos. Hän arveli jo tuolloin, että saattoi samalla allekirjoittaa oman kuolemantuomionsa. Muun muassa de Valera kieltäytyi hyväksymästä sopimuksen sisältöä, koska sen mukaan tulevan Irlannin vapaavaltion parlamentin jäsenet joutuisivat vannomaan uskollisuudenvalan Englannin kuninkaalle. Myös sopimukseen sisältynyt Irlannin kahtiajaon tunnustaminen oli monille vaikea pala. Dáil Éireannin käsitellessä sopimusta tammikuussa 1922 monet kyseenalaistivat neuvottelijoiden valtuudet sen allekirjoittamiseen. Collins puolusti sopimusta Dáilissa intohimoisesti, sillä hänen mukaansa se oli merkittävä askel kohti Irlannin täyttä itsenäisyyttä ja yhtenäisyyttä. Hänen esiintymisellään oli todennäköisesti suuri vaikutus siihen, että sopimus hyväksyttiin täpärästi äänin 64–57.


text: Ison-Britannian ja Irlannin sopimuksen mukaan ennen Irlannin vapaavaltion perustamista Irlannin johtoon olisi asetettava väliaikainen hallitus. Collins nimitettiin 14. tammikuuta 1922 tämän hallituksen pääministeriksi ja hän jatkoi myös valtiovarainministerinä. Väliaikaishallitusta työllisti muun muassa turvallisuus- ja virkakoneiston rakentaminen sekä tulevan perustuslain valmistelu, mutta de Valeran johtamat sopimusta vastustaneet jyrkät tasavaltalaiset pyrkivät kaikin tavoin jarruttamaan tätä työtä. Griffith arveli sisällissodan väistämätön, mutta Collins oli haluton lähtemään sotaan entisiä tovereitaan vastaan, ja viivytteli siksi voimakeinoihin turvautumista. Tämä sodan aloittamisen lykkääminen osoittautui hyödylliseksi, sillä hallitus sai siten aikaa järjestää joukkonsa. Lisäksi nopea ensi-isku olisi antanut sopimuksen vastustajille marttyyrin aseman, mutta nyt tilanne saatiin näyttämään siltä, että väliaikaishallitus pakotettiin vasten tahtoaan sotatoimiin. Vielä toukokuussa 1922 Collins onnistui neuvottelemaan de Valeran kanssa sopimuksen uusien vaalien järjestämisestä kesäkuun puolivälissä, mutta oppositio jatkoi häiriköintiään myös vaalien jälkeen. Ison-Britannian hallitus esitti lopulta Irlannin väliaikaiselle hallitukselle uhkavaatimuksen, jossa se vaati toimia Dublinin oikeustalon miehittäneitä IRA:n kapinallisia vastaan. Collins antoi lopulta määräyksen oikeustalon takaisin valtaamisesta, mikä johti sisällissodan puhkeamiseen.


text: Hieman ennen sisällissodan puhkeamista Collins antoi määräyksen järjestää sotamarsalkka Henry Wilsonin murhasta vangittujen IRA-miesten pako englantilaisesta vankilasta. Suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu.


text: Sisällissodan alettua Collins erosi 12. heinäkuuta väliaikaisen hallituksen johdosta ryhtyäkseen hallituksen joukkojen ylipäälliköksi. Hänen tilalleen pääministeriksi tuli W. T. Cosgrave. Collinsin johdolla laadittiin sotastrategia, joka osoittautui voittoisaksi, mutta hän itse ei ehtinyt nähdä voittoaan. Hän sai surmansa vihollisen väijytyksessä lähellä Béal na mBlathin kylää ollessaan tarkastuskierroksella Corkissa elokuun 22. päivän iltana. Tähän päivään mennessä ei tiedetä varmuudella, kuka ampui Collinsin tai mitä tarkalleen ottaen tapahtui. Väijytyksessä ei saanut surmansa muita. Collinsin kuolinuutisen kuultuaan hallitus julisti kansallisen suruajan. Collinsin hautajaiset pidettiin Dublinissa 28. elokuuta ja hautajaissaattokulkue muodostui lähes viiden kilometrin mittaiseksi.


text: Collinsin elämästä tehtiin vuonna 1996 elokuva "Michael Collins", jossa häntä esitti Liam Neeson.


title: Itä-Savo

text: Itä-Savo on yksi niistä alueista, joihin Savo perinteisesti jaetaan, Suur-Savon (entinen Savilahden pogosta), Keski-Savon (Varkaus–Pieksämäki-akseli) ja Ylä-Savon (Iisalmen seutu) lisäksi.


title: Itä-Savo

text: Itä-Savo hieman eri merkityksissään käsittää vanhan Säämingin kirkkopitäjän alueen, eli suurin piirtein nykyisen Savonlinnan seudun kunnat Enonkoski, Heinävesi, Rantasalmi, Savonlinna ja Sulkava.


title: Itä-Savo

text: Tällä alueella puhutaan yleisesti Savonlinnan seudun välimurteita.


title: Simanala

text: Simanala on kylä Enonkosken kunnan eteläosissa Savonlinna-Heinävesi -välillä kulkevan Enonkoskentien (n:o 471) varrella. Matkaa Savonlinnan lentoasemalle on noin kymmenen kilometriä. Maarekisterin mukaan Simanala on laajempi alue ja siihen kuuluu myös mm. Enonkosken kirkonkylä.


title: Simanala

text: Simanalassa asuu noin 250 henkeä. Vuonna 2003 se valittiin Etelä-Savon vuoden kyläksi.


title: Simanala

text: Simanalan elinkeinorakenne on muuttunut. Enää vain muutamat tilat tuottavat maitoa, kun aiemmin lähes joka talossa oli lypsykarjaa. Nykyaikana kylällä toimii autokorjaamo, hautaustoimisto, hunajatila, kaivuriurakointia, kalastaja, kuljetusliike, maatilamajoitus, metsäkoneita, mökkivuokrausta, parturi, taidetakomo, traktoriurakointia ja taksi. Kyläkauppa lopetettiin muutama vuosi sitten. Useat kylän asukkaat käyvät töissä joko Enonkosken kirkonkylällä tai Savonlinnassa.


title: Simanala

text: Kylän nimi Simanala juontaa juurensa aikojen taakse. Muinoin eräs Simana-niminen karjalainen isäntä sai kylältä maata metsästys- ja viljelymaaksi, muodostui "Simananala". Myöhemmin nimi asioiden yksinkertaistamiseksi muotoutui nykyiseen muotoonsa.


title: Simanala

text: Simanala on kautta aikain saanut kärsiä rajaseudun kiroista, mistä kertovat monet paikannimet ja niihin liittyvät julmat tarinat: Piikakivi, Surmajoki, Hovinmäki, Piikkilänmäki, Ryssänkivi, Tähysmäki ja Linnanmäki.


title: Simanala

text: Esimerkiksi mainittuun "Piikakiveen" liittyy varsin raaka kertomus Isonvihan ajoilta. Erääseen taloon tuli kasakka emännän ollessa keittämässä päiväruokaa. Kasakka "pyysi" keittoa syödäkseen. Emäntä heitti keiton päin kasakan naamaa, joka julmistui tästä, veti miekkansa ja leikkasi emännältä molemmat rinnat pois. Tämän jälkeen kasakka iski silmänsä pirtin täysikasvoiseen tyttäreen. Tytär lähti juoksemaan pellon yli läheiseen metsään ja joen rantaan. Joen rannassa oli suuri kivi, jolle tyttö kiipesi. Kasakan tullessa perästä tyttö hyppäsi kiveltä viereiseen syvään jokeen ja hukuttautui. Tästä tulee nimi Piikakivi.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salama () on DC Comicsin sarjakuvahahmo ja supersankari. Salaman loivat Gardner Fox ja Harry Lampert. Alkuperäinen Salama esiintyi Flash Comics -sarjakuvalehdessä vuonna 1940.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salaman supervoima on supernopeus, joka mahdollistaa kyvyn liikkua ja juosta erittäin kovaa. Myös Salaman refleksit uhmaavat fysiikan lakeja. Tällä hetkellä neljä eri hahmoa on kantanut Salaman perintöä maailman nopeimpana sankarina. Heistä ensimmäinen oli Jay Garrick (1940–), toinen Barry Allen (1956–1986, 2008–), kolmas Wally West (1986–2006, 2007–) ja neljäs Bart Allen, joka toimi lyhyen aikaa Salaman roolissa vuosina 2006–2007. Nykyisin Bart toimii Poika Salamana.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salamasta tehtiin 1990–1991 televisiosarja "Flash", joka jäi yhden tuotantokauden mittaiseksi. Sarjassa Salamana toimi Barry Allen.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salaman roolia ovat vuosien saatossa kantaneet seuraavat hahmot.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Jay Garrick oli yliopistossa opiskelemassa, kun hän sai vahingossa supervoimansa. Tammikuussa vuonna 1940 hän oli nukahtanut laboratoriossa tupakkansa kanssa, joka sattumoisin tipahti kemikaalivettä täynnä olevaan keitinlasiin. Herättyään sairaalassa Garrick huomasi superkykynsä ja liittyi hetkellisesti yliopistonsa amerikkalaisen jalkapallo joukkueen pariin. Tämän jälkeen hän aloitti uransa supersankarina Keystone Cityssä kehittämällä itselleen asun, johon kuului punainen paita, jossa oli keltainen salaman kuva ja metallinen kypärä, jossa oli siivet.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salaman sarjakuva hiipui pois monien muiden supersankarien ohella 1940-luvun lopulla. Viimeinen oma seikkailu julkaistiin vuonna 1949, mutta Jay Garrick oli Oikeuden Yhteiskunnan seikkailuissa mukana loppuun vuoteen 1951. Vuodesta 1960 hän oli jälleen mukana toisen Salaman rinnalla silloin tällöin, ja on yhä vakituisena sivuhahmona.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: "Pääartikkeli: Salama (Barry Allen)"


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Barry Allen oli maineeltaan hidas poliisi, joka myös myöhästeli jatkuvasti. Eräänä yönä työskennellessään myöhään laboratoriossa, iski salama, joka rikkoi kemikaalipulloja ja ne lensivät Allenin päälle. Pian hän huomasi kykynsä juosta erittäin nopeasti ja omaavansa nopeat refleksit. Allen kehitti itselleen punaiset asun, jossa oli rintakehän alueella salaman kuva, kuten hänen lapsuuden sankarillaan Salamalla.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: "Pääartikkeli: Salama (Wally West)"


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Nuori, impulsiivinen ja äkkipikainen "Wally West" muuttui supernopeaksi 10-vuotiaana omituisessa sähkökemiallisessa onnettomuudessa vieraillessaan enonsa poliisilaitoksen laboratoriossa. Wally aloitti uransa Poika Salamana, mutta vuosia myöhemmin Barry Allenin kuoltua Wally peri Salaman sankariroolin ja nykyään hän on maailman nopein ihminen ja pystyy juoksemaan valonnopeudella. Jopa Teräsmiehellä on vaikeuksia pysyä Salaman vauhdissa. Hän luottaa kenties liikaa nopeuteensa, joka toisinaan kostautuu. Tällöin muut Oikeuden Puolustajat joutuvat pelastamaan pulasta tämän sankarin. Salama ottaa maailman pelastamisen kevyesti. Hän ei kykene lentämään, mutta supernopeus korvaa tämän puutteen.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: "Pääartikkeli: Bart Allen"


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Bartholomew Henry "Bart" Allen II oli Barry Allenin ja Iris West Allenin pojanpoika, joka kärsi nopeutetusta ikääntymisestä. Tämän myötä hänet kasvatettiin virtuaalitodellisuudessa, kunnes Iris West otti hänet takaisin pyytääkseen apua nykyiseltä Salamalta, Wally Westiltä. Westin avustuksella Bart Allenin ikääntyminen hidastui ja hän otti sankarinimekseen Impulssi. Nimensä mukaan hän toimi holtittomasti, kunnes Deathstroke ampui häntä polvilumpioon. Tämä sai Bartin muuttamaan asennettaan ja asuaan. Hän otti uudeksi nimekseen Poika Salama ("Kid Flash").


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salamalla, kuten muillakin supersankareilla, on vastustajinaan joukko superroistoja ja konnia. Näistä merkittävimpiä ovat:Barry Allen esiintyi 22-osaisessa "Flash"-televisiosarjassa vuosina 1990–1991. Hahmoa näytteli John Wesley Shipp.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Allen esiintyi ensi kerran televisiossa vuosina 1967–1968 esitetyssä The Superman/Aquaman Hour of Adventure -animaatiosarjassa.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Barry Allen esiintyi 1970- ja 1980-luvuilla Superystävät animaatiosarjoissa, joissa se oli sarjan yksi vakituisista hahmoista. Erityisesti viimeisessä sarjassa Allen oli tärkeässä roolissa. Tuolloin hahmon äänenä toimi Norman Alden ensimmäisessä sarjassa ja lopuissa sarjoissa Jack Angel.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Wally West nähtiin ensimmäisen kerran Salaman roolissa animaationa vuonna 1997 Teräsmiehen animaatiosarjan jaksossa "Speed Demons", jossa hahmon äänenä toimi Charlie Schlatter. Salama juoksi kilpaa Teräsmiehen kanssa, joutuen samalla taistelemaan Säävelhoa vastaan. Tuolloin Salaman henkilöllisyyttä ei paljastettu, mutta vuonna 2001 alkanut ja samaan universumiin kuulunut "Justice League" sarja paljasti toisen tuotantokauden päätösjaksossa Salaman olleen Wally West.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: "Justice Leaguessa" Salama oli sekoitus Barry Allenia ja Wally Westia. Se sai voimansa Allenin tavoin laboratoriossa, jonne salama iski. Lisäksi sarjassa West oli myös Oikeuden Puolustajien pääjäseniä, sekä spin-off -sarjassa "Justice League Unlimited", jossa paljastettiin Salaman asuneen Central Cityssä ja työskennelleen poliisiaseman laboratoriossa. Paikallisen kaupungin toimittajana oli kuitenkin Linda Park, joka sarjakuvissa on Wally Westin vaimo. Sarjassa Park oli ihastunut Salamaan, eikä esiintynyt yhtä jaksoa enempää. Salaman äänenä toimi Michael Rosenbaum.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Allen palasi takaisin animaatioksi vuosina 2007–2008, jolloin se esiintyi vierailevana hahmona The Batmanin viidennellä tuotantokaudella. Allen muodosti sarjan viimeisessä kaksiosaisessa jaksossa Oikeuden Puolustajat yhdessä Batmanin, Metsästäjä Marsilaisen, Haukkamiehen, Vihreän Lyhdyn, Vihreän Nuolen ja Teräsmiehen kanssa. Sarjassa ei kuitenkaan varsinaisesti kerrottu suoraan Salaman olevan Barry Allen, mutta jaksossa "A Mirror Darkly" kaikki viittaavat Allenin sarjakuva historiaan. Lisäksi sarjan tuottanut Alan Burnett piti itse hahmoa Barry Allenina. Hahmon äänenä toimi Charlie Schlatter, joka puolestaan ääninäytteli Salamaa vuonna 1997 Teräsmies-animaatiosarjassa, jonka henkilöllisyys paljastui myöhemmissä sarjoissa olleen Wally West.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Vuonna 2008 Allen esiintyi ensimmäistä kertaa elokuvassa , joka sijoittui 1950-luvulle. Elokuvassa Salamalla oli pieni rooli, kun hän taisteli Kapteeni Pakkasta vastaan Las Vegasissa kuultuaan puhelimen kautta kun tyttöystävänsä Iris West joutui pulaan. Kapteeni Pakkanen yritti ryöstää kasinon, mutta ei päässyt aivan heti karkaamaan Salaman saavuttua paikalle. Kapteeni Pakkanen kertoi piilottaneensa kuusi pommia ympäri Vegasia, jotka räjähtäisivät 90 sekunnissa. Hän löytää viisi pommia ja tajuaa pian että kuudes pommi oli pelkkää hämäystä. Salama ennättää palata takaisin kasinolle, josta Kapteeni Pakkanen on karkaamassa helikopterin avulla. Salama lyö Pakkasen ulos helikopterista joka putoaa vesisuihkulähteeseen, jossa yhtäkkiä hänen kehonsa valtaa elokuvan salaperäinen muukalainen Keskus, joka kysyy miksi hän on nopeampi kuin muut olennot. Salama ihmettelee Kapteeni Pakkasen hourimisia, mutta roiston palattua takaisin tajuihinsa hän yrittää ampua Salamaa jääaseellaan, mutta jäätyykin itse Salaman sotkettua aikaisemmin hänen asettaan.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salama auttoi vielä elokuvan lopussa muita sankareita taistelemaan Keskusta vastaan. Hahmon äänenä toimi Neil Patrick Harris.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Jay Garrick ja Barry Allen esiintyivät vuosina 2009-2010 Batman – pelottomat -sarjassa, jossa Andy Milder oli Jay Garrickin äänenä ja Alan Tudyk Barry Allenin äänenä.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Garrick esiintyi ensi kerran jaksossa "Trials of the Demon!", jossa sillä oli lyhyt rooli taistellessaan Batmanin kanssa Linnunpelätintä vastaan. Toisen kerran se esiintyi jaksossa "The Golden Age of Justice!", jossa Garrick oli yksi Oikeuden Yhteiskunnan jäsenistä.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Kolmannen kerran Garrick esiintyi yhdessä Barry Allenin kanssa jaksossa "Requiem for a Scarlet Speedster". Jaksossa Allen jahtasi Professori Zoomia, joka onnistui houkuttelemaan hänet tietämättä tulevaisuuteen aikaportaalin kautta. Allen oli pyytänyt apua Jay Garrickiltä ja Poika Salamalta pysäyttääkseen rikollisen, mutta pelasti heidät menemästä portaalin läpi. Zoom oli ottanut hänet vangiksi juoksupyöräänsä, joka tuotti energiaa Zoomin rannekkeisiin, joiden avulla Zoom kykeni juoksemaan yhä nopeammin. Allen onnistui kuitenkin juoksemalla nopeammin näkymään aaveena menneisyydessä, jonka Salamat olivat nähneet aikasemmin mutta eivät maininneet asiasta toisilleen. Batmanin huomattua tämän hän sai otettua koordinaatit aaveen sijainnille, jotka Poika Salama syötti juoksumatolle, jonka avulla he matkasivat tulevaisuuteen yrittääkseen pelastaa Allen. Zoom onnistui aluksi sieppaamaan kaikki vierailijat ja telkesi Jay Garrickin ja Poika Salaman juoksupyöräänsä. Allenin idean myötä he päättivät juosta entistä nopeammin, jonak myötä se saivat luotua haelkeaman aikaan, josta Allen meni läpi palatakseen takaisin Zoomin linnakkeeseen pelastamaan muut. Kukistettuaan Zoomin Allen palasi muiden sankarien kanssa omaan aikaansa 2010-luvulle.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: West esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa "" vuonna 2010, jossa hahmon äänenä toimi Josh Keaton.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salama kuului elokuvassa Oikeuden Puolustajiin, jotka päättivät matkata rinnakkaisuniversumiin Lex Luthorin pyytäessä apua pelastaa universuminsa rikollisilta, jotka olivat Oikeuden Puolustajien vastakohtia. Salaman vastakohtana oli Johnny Quick. Se taisteli aluksi rinnakkaisuniversumin Kumimiestä vastaan ja myöhemmin ryhmän suunniteleman hyökkäyksen päätteeksi Johnny Quickia ja hänen kätyreitään vastaan yhdessä Metsästäjä Marsilaisen kanssa. Myöhemmin se otteli uudelleen Quickia vastaan elokuvan lopulla, mutta taistelu päättyi kun kaikki huomasivat Owlmanin suunnitelleen tuhoavan kaikki universumit. Batman tarvitsi nopean kaverin ylläpitämään rikkinäisen portaalin, jolloin Salama ehdotti olevansa vapaaehtoinen, mutta Batman väitti hänen olevan hidas tehtävää varten. Sen sijaan Quick halusi suorittaa tehtävän ja auttoi Batmania pääsemään samaiseen universumiin Owlmanin kanssa. Estettyään Owlmanin Batman palasi takaisin, jonka seurauksena Johnny Quick oli vanhentunut huomattavasti. Salama huomasi tämän myötä Batmanin säilyttäneen hänen henkensä.


title: Karin Söder

text: Karin Söder (o.s. "Bergenfur", 30. marraskuuta 1928 Frykerud, Värmlanti – 19. joulukuuta 2015 Täby) oli ruotsalainen poliitikko. Hän toimi keskustapuolueen puheenjohtajana vuosina 1985–1987 ollen Ruotsin ensimmäinen puolueen puheenjohtajaksi valittu nainen. Söder oli myös yksi maailman ensimmäisistä naisulkoministereistä.


title: Karin Söder

text: Söder toimi Täbyn kunnanvaltuustossa vuosina 1963–1971 ja Tukholman läänin maakäräjien jäsenenä vuosina 1969–1973. Ruotsin valtiopäivien jäseneksi hänet valittiin 1971 ja hän toimi valtiopäivillä vuoteen 1991 asti.


title: Karin Söder

text: Samana vuonna, kun hänet valittiin valtiopäiville, Söderistä tuli keskustapuolueen toinen varapuheenjohtaja. Kun Ruotsi sai keskustalaisen Thorbjörn Fälldinin johtaman keskustaoikeistolaisen hallituksen vuonna 1976, Söder nimettiin ulkoministeriksi, ensimmäisenä naisena Ruotsissa. Hallitus kaatui vuonna 1978 ydinvoimaa koskeviin riitoihin. Vuonna 1979 keskustapuolue palasi takaisin hallitukseen ja Söderistä tuli sosiaali- ja terveysministeri. Samana vuonna hän nousi puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän toimi ministerinä syksyyn 1982 asti, jolloin sosiaalidemokraattinen puolue voitti valtiopäivävaalit.


title: Karin Söder

text: Vuonna 1985, kun Thorbjörn Fälldin astui syrjään puheenjohtajan paikalta tappiollisten valtiopäivävaalien jälkeen, Söder nousi puolueen johtoon. Hänen aikansa keskustapuolueen johdossa oli kuitenkin lyhyt, sillä hän joutui jättämään puheenjohtajuuden terveysongelmien vuoksi vuonna 1987 ja hänen seuraajakseen valittiin Olof Johansson.


title: Karin Söder

text: Politiikan ohella Söder toimi Ruotsin Pelastakaa lapset -järjestön puheenjohtajana vuosina 1983–1995 ja Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajana vuosina 1984–1985 ja 1989–1990. Hän toimi myös muutamien yritysten, muun muassa Skandian ja Wermlandsbankenin hallituksissa, ja Kungliga tekniska högskolanin hallituksessa. Vuonna 2003 Söder oli allekirjoittamassa artikkelia, jossa keskustalaisia kehotettiin äänestämään ”kyllä” syksyllä järjestetyssä kansanäänestyksessä eurosta, vastoin puolueen virallista kantaa.


title: Karin Söder

text: Karin Söderin elämäkerta "Centerpartist, Nordist, Idealist" ilmestyi vuonna 2003.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Herman (siviilinimeltään "Herman Aav", 2. syyskuuta 1878 Muhu, Hellamaa, Viro – 14. tammikuuta 1961) oli Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa. Hänen isänsä Vassili oli kanttori. Herman oli kaikista edeltäjistään ja useimmista seuraajistaan poiketen siviili- eli valkoisen papiston jäsen ja leskimies. Hänellä oli kuusi lasta, joista nuorin oli sylivauva Lucia, jonka synnytyksessä rouva Aav kuoli.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Aav kävi Hellamaan seurakunnan kirkkokoulun, Kuressaaren kaupungin alkeiskoulun ja opiskeli Riian hengellisessä koulussa sekä pappisseminaarissa vuodesta 1894 alkaen. Jo opiskelunsa aikana hän toimi muun muassa Haapsalun kanttorina sekä diakoni- ja pappisvihkimyksiensä jälkeen 1904 pappina Lellen, Vändran ja Mustjalan seurakunnissa. Hän oli myös Kuresaaren piirinvalvoja. Näiden kirkollisten tehtävien lisäksi hän ehti toimia muun muassa maatalouskomiteoissa, raittiusseuratyössä, toimittajana, opettajana ja erilaisissa luottamustehtävissä hiippakunnassaan. Hän oli myös kohtalaisen tuottelias uskonnollinen kirjailija ja lehtikirjoittaja.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Vuonna 1922 kirkolliskokous valitsi Aavin apulaispiispaksi, ja hän tuli Suomeen Sortavalan piispaksi. Piispa Herman oli virolainen, hän ei osannut aluksi suomea kovinkaan hyvin. Hän oli leski, jolla oli kuusi lasta: kolme poikaa ja kolme tytärtä. Hänet vihittiin Suomen arkkipiispakunnan apulaispiispaksi Konstantinopolissa 1923, ja vuoden 1924 hiippakunta-asetuksessa piispa Hermanin arvonimeksi tuli Karjalan piispa.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Serafim siirrettiin vuoden 1924 alusta alkaen lakkautuspalkalle, ja kirkolliskokous valitsi vuonna 1925 hänen seuraajakseen piispa Hermanin. Tässä yhteydessä arkkipiispanistuin siirrettiin Viipurista Sortavalaan, ja uudeksi arvonimeksi tuli "Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa". Uusi piispa sai maahan tullessaan hoidettavakseen työkentän, johon kuului muun muassa vielä käynnissä ollut ajanlaskukiista.


title: Herman (arkkipiispa)

text: 1930-luvun jälkipuolella arkkipiispan apuna toimi hänen nuorin tyttärensä, Virosta Suomeen alle vuoden ikäisenä tullut Lucia Aav, joka jo kouluikäisestä alkaen hoiti isänsä taloutta ja piispan kunnon huonontuessa hoivasi tätä aina hautaan asti. Isä Hermanin hautajaisten jälkeen Lucia Aav siirtyi Kirkollishallituksen palvelukseen loppuiäkseen. Viimeiset vuodet hänen virkanimikkeensä oli kirjaaja.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Jäätyään eläkkeelle vuonna 1977 hän katosi julkisuudesta. Muut arkkipiispa Hermanin lapset perustivat perheen ja heidän jälkeläisiään elää Suomessa edelleen. Myös papillinen sukuhaara jatkuu edelleen tätä kautta; Helsingin pitkäaikainen kirkkoherra, pastori (myöhemmin rovasti) Mikael Kasanko oli arkkipiispan ensimmäinen vävy ja vanhimman tyttären Tamaran puoliso.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Hermanin elämä ja toiminta Suomessa oli aktiivista kirkon hengellisen ja aineellisen elämän rakentamisen kautta. Arkkipiispa arvosti Suomea ja Karjalaa, isänmaallisuutta ja kansallisia perinteitä.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Vuoteen 1935 arkkipiispa Herman oli Suomen ainoa ortodoksinen piispa. Vasta silloin löytyi kirkkopoliittisesti sopiva ehdokas auki olevaan Viipurin (1940 alkaen Helsingin) piispan tehtävään. Juuri leskeksi jäänyt Annantehtaan seurakunnan kirkkoherra, rovasti Aleksanteri Karpin, josta tuli KS piispa Aleksanteri. Hänen toimintansa kevensi arkkipiispan työtaakkaa.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Sortavalaan valmistui uusi kirkkokunnan keskustalo ja pappisseminaarin kirkko. Seurakuntia yhdistettiin ja pakkoliitettiin toisiin seurakuntiin. Toisen maailmansodan kynnyksellä Suomen ortodoksinen väestö oli noin 82 000 henkeä, joista sitten sotien seurauksena 55 000 joutui evakkoon ja 90 prosenttia kirkon omaisuudesta menetettiin. Suuri menetys oli se, että merkittävä osa kirkonkirjoista ja muista kirkollisista arkistoista menetettiin.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Kirkon hallinto sijoittui Kuopioon, ja jäsenistö hajaantui ympäri Suomea. Arkkipiispan toimintakenttä laajeni ja vaikeutui samalla huomattavasti. Papit polkupyörillä pitäjiä kierrellen etsivät hajalleen joutuneita seurakuntalaisiaan ja kirjasivat löydetyt vihkoihin. Näin ortodoksiset seurakunnat hiljalleen muodostuivat uudelleen.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Vuonna 1955, kun Herman jo vakavasti harkitsi eläkkeelle jäämistä, hän suostui jäämään vielä joksikin aikaa palvelukseen, koska kirkolliskokous valitsi hänelle apulaispiispan. Tehtävään valittiin yksimielisesti pappismunkki Paavali, Aamun Koitto -lehden pitkäaikainen päätoimittaja, josta sittemmin tuli seuraava arkkipiispa. Sama toistui kaksi vuosikymmentä myöhemmin, kun Paavali sai oman apulaispiispan.


title: Herman (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Hermanille on myönnetty muun muassa seuraavat ansio- ja kunniamerkit:


title: Herman (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Herman luopui tehtävistään vuonna 1960 ja siirtyi viettämään eläkepäiviään Kuopiossa. Hän kuoli 14. tammikuuta 1961. Hänen viimeinen paimenkirjeensä elokuussa 1960 julkaistiin lehdissä ja aikanaan myös elämäkertateoksessa.


title: Ansakuoppa

text: Ansakuoppa on metsästyksessä käytettävä ansa, maahan kaivettu kuoppa, johon eläimen on tarkoitus pudota. Ansakuopilla on metsästetty Suomessa jo kivikaudella. Suden kuoppapyynti on viimeinen ansakuoppametsästyksen perinne Suomessa, ja sekin päättyi viimeistään 1900-luvun alkupuolella. Suden ansakuoppia kutsuttiin sudenkuopiksi tai hukanhaudoiksi. Sudenkuoppiin on usein laitettu keskelle paalu, jonka päässä on syötti. Muita kuin lihansyöjiä on peloteltu ansoihin, tai ansat on tehty eläinten toivotuille kulkureiteille.


title: Ansakuoppa

text: Kuopat on usein katettu risuin ja lehdin, jotta eläin ei huomaisi niitä. Kuopan pohjalle on voitu pystyttää teräviä seipäitä. Näin on ilmeisesti tehty petopyynnin yhteydessä ja vaivojen säästämiseksi: kuollut tai vaikeasti haavoittunut eläin ei pakene matalastakaan kuopasta eikä ole pyytäjälleen vaarallinen. Aitoja eli johteita on voitu rakentaa ohjaamaan saaliit kuoppaan.


title: Ansakuoppa

text: Yllättävästi myös hylkeelle on voitu tehdä tietynlainen "ansakuoppa", johon se on pudonnut. Pyyntiteknisesti se on lähinnä loukku: Hylkeet lekottelevat mielellään kivillä. Hylkeenpyytäjät ovat laatineet puisen lavan, jonka kansi on saranoitu alasaukeavaksi. Lava on hinattu sopivaan paikkaan merialueelle tai rakennettu paikalla ja jätetty ankkuroituna tai pohjaan painotettuna pyyntiin. Kun hylje on noussut lavalle, sen kannet ovat auenneet hylkeen painosta ja hylje on pudonnut lavan alle rakennettuun ansaan.


title: Ansakuoppa

text: Sodankäynnissä ansakuoppia voidaan kaivaa myös ihmisille. Näissä "punji"-ansoissa piikit on asennettu siten, että jalkaa on mahdotonta poistaa sieltä aiheuttamatta sille vahinkoa; piikit usein myrkytetään tai saastutetaan ulosteilla. Vietnamin sodan aikana Vietkong käytti tätä menetelmää, koska haavoittaminen sitoi enemmän vihollisen voimavaroja kuin surmaaminen.


title: Syötti

text: Syötti on metsästyksessä, linnustuksessa tai kalastuksessa käytettävä saaliin houkutin. Yleensä syötti on tai esittää saaliin ruokaa. Lintujen metsästyksessä käytetään myös linnun näköistä houkutinta, atrappia, jota lintujen toivotaan lähestyvän sosiaalisessa tai lisääntymistarkoituksessa. Tällöin on usein puhuttu bulvaanista, nykyisin kuvasta tai kaaveesta.


title: Syötti

text: Kalansyöttinä käytetään muun muassa matoja, kalaa, äyriäisiä ja taikinaa.


title: Syötti

text: Syöttiä on käytetty jo kauan aikaa kalastuksessa, metsästyksessä ja linnustuksessa. Ensimmäiset tiedot syötin käytöstä ovat jo 1600-luvulta.


title: Akrosyanoosi

text: Akrosyanoosi tai kylmäkätisyys on pintaverenkierron häiriöstä johtuva raajojen kärkiosien, erityisesti sormien, varpaiden ja kynnenalusten pitkäaikainen sinerrys. Se ei vaadi hoitoa, mutta kylmien tilojen välttämistä suositellaan.


title: Kave

text:
Kapeet (yksikkö kave) ovat suomalaisen kansanrunouden tuntemia ilmaan ja taivaaseen liittyviä olentoja.
Kapeiden (vaihtoehtoinen taivutus "kaveiden") on kerrottu muun muassa kasvattavan kuun vaiheita tai poistavan kuunpimennyksen.


title: Kave

text: Mikael Agricolan ja Sigfridus Aronus Forsiuksen 1500- ja 1600-lukujen runomittaisten merkintöjen mukaan mukaan kapeet olivat hämäläisiä henkiolentoja, jotka kavensivat kuuta aiheuttaen kuunpimennyksen.


title: Kave

text: Luonnotar ja Ilmatar rinnastetaan toisinaan kapeeseen kalevalaisessa runoudessa. Kapeiden ulkomuodosta mainitaan joissain yhteyksissä, että ne olisivat lintuja, tosin tämä lienee vertauskuvallista.


title: Kave

text: Kave ukko on Christfried Gananderin eräässä Pohjanmaalta keräämässä runokatkelmassa esiintyvä olento, Pohjan herra ja Väinämöisen isä. Hän on "Meritursas" tai "Iku-Turilas", sama olento kuin muiden tarujen Iku-Turso. Kave kasvoi kolmekymmentä vuotta äitinsä kohdussa ja syntyi lopulta äitinsä kupeelta miekkoineen sekä satuloituine hevosineen.


title: Kave

text: Kave esiintyy eräkautisissa paikannimissä kuten "Kavelahti" Päijänteellä Vaajakosken korkeudella sekä Keiteleen alapuolinen "Kapeenkoski" Äänekoskella. Isojakokartoissa Kapeenkoskella on veneheitto (veneiden siirto kosken ohi) sekä uhrilähde. Kustaa Vilkuna yhdisti "kaveen" muinaissuomalaisten jumalaan (vrt. Agricolan luettelo suomalaisten jumalista).


title: Hittavainen

text: Hittavainen on suomalaisessa kansanperinteessä esiintyvä metsänhaltija, joka auttoi jäniksen pyynnissä.


title: Hittavainen

text: Mikael Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Hittavainen auttaa jänisten metsästäjää:


title: Hittavainen

text: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Hittavainen ohjasi jänikset metsästä talvella:


title: Hittavainen

text: Kaarle Krohn oletti että nimen alkuperäinen muoto olisi ollut Huittavainen, jolla olisi viitattu Pyhään Hubertukseen. Krohn oletti myös että Pyhään Hubertukseen liittyisivät myös Kuippana ja monet samankaltaiset kansanrunoudessa esiintyvät nimet.


title: Hittavainen

text: Uno Harva hyväksyi oletuksen että Kuippana ym. liittyisivät Pyhään Hubertukseen, mutta ei katsonut Hittavaisen kuuluvan tähän sanaperheeseen. Harva kannatti Krohnin aikaisemmin esittämää näkemystä että Hittavainen olisi sukua kansanperinteen tuntemalle hiidelle ja siitä johdetulle hitto-sanalle.


title: Hittavainen

text: Martti Haavion teorian mukaan Hittavaisen taustalla olisi toinen pyhymys — tervakattilassa keitetty Pyhä Vitus.


title: Jyrki Heliskoski

text: Jyrki Heliskoski (s. 28. syyskuuta 1945) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimii Suomen Palloliiton valmennuspäällikkönä sekä Suomen alle 19-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajana.


title: Jyrki Heliskoski

text: Nuorempana Heliskoski toimi myös käsipallovalmentajana. Hän valmensi käsipallon parissa vuoteen 1978 asti.


title: Jyrki Heliskoski

text: Seurajoukkueista Heliskoski on valmentanut Helsingin Jalkapalloklubia vuosina 1985–1989 ja 2000–2001 voittaen kolme kertaa Suomen mestaruuden.


title: Jyrki Heliskoski

text: Heliskoski on valmentanut myös Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta vuosina 1982–1987 sekä 1990–1997. Suomen Palloliitossa hän on työskennellyt vuodesta 1991 saakka. Vuodesta 1995 lähtien hän on vastannut JVK-tutkinnon koulutusohjelmasta, ja myöhemmin UEFA Pro Licence -täydennyskoulutuksesta. Valmennuspäällikkönä hän on työskennellyt vuodesta 1997 lähtien. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueen lisäksi Heliskoski on valmentanut myös muita juniorimaajoukkueita. Heliskoski oli muun muassa Suomen valmentajana alle 19-vuotiaiden EM-lopputurnauksessa Saksassa vuonna 2000. Suomi oli turnauksessa viides ja selvisi täten ensimmäisenä suomalaisjoukkueena alle 20-vuotiaiden MM-lopputurnaukseen. Päävalmentajana tuossa vuoden 2001 MM-turnauksessa Argentiinassa toimi tosin Kari Ukkonen. Heliskoski itsekin sai päävalmentajana valmentaa MM-tasolla, kun hän toimi Suomen niin sanotun Vintiöt-maajoukkueen peräsimessä 2003 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa Suomessa. Vuotta aikaisemmin hän valmensi lisäksi alle 18-vuotiaiden EM-kotiturnauksessa Suomea. Menestys molemmissa turnauksissa oli kuitenkin vähäistä.


title: Jyrki Heliskoski

text: 25. heinäkuuta vuonna 2005 Heliskoski valittiin Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi Antti Muurisen tilalle syksyn 2005 MM-karsintaotteluihin. Hän oli toimeen väliaikainen ratkaisu ja siirtyi kakkosvalmentajaksi Roy Hodgsonin astuessa valmennusvastuuseen tammikuussa 2006. Vuoden 2008 EM-turnauksen karsintojen loputtua Heliskoski ilmoitti jättäytyvänsä A-maajoukkueen valmennustehtävistä ja keskittyvänsä tulevaisuudessa alle 19-vuotiaiden maajoukkueen valmentamiseen.


title: Veen emonen

text: Veen Emonen eli Veden emo on kansanperinteen tuntema hyvä vedenhaltija. Veden emoselta on ilmeisesti pyydetty kalaonnea ja hyvää säätä. Ainakin joissakin yhteyksissä Vellamo on sama kuin Veden emo.


title: Veen emonen

text:
Mikael Agricolan ”epäjumalien” luettelo vuodelta 1551 kertoo karjalaisten jumalan Veden emon ohjaavan kalat verkkoon:
Daniel Juslenius väitti vuonna 1747, että Väinämöinen on nimenä samaa juurta kuin Veen Emonen. Tämä saattaa perustua siihen, että nimet kuulostavat laulettuina jonkin verran toisiltaan. Myöhempi tutkimus ei tue käsitystä, sillä Väinämöinen on yleensä selvästi miehinen hahmo, ja Väinämöisen nimelle on uskottavampikin etymologia, jonka mukaan se perustuu sanaan väinä. Martti Haavion mukaan Jusleniuksen ajatus oli "huvittava virhe-etymologia". Kuitenkin Väinämöinen liittyy monilla muilla tavoin veteen, kuten jo nimen pohjalla oleva sana väinä.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Serafim (siviilinimeltään Aleksandr Ioannovitsh Lukjanov, s. 23. elokuuta 1879, Saratov, Venäjä – 1959 Moldova) oli viimeinen venäläinen itsenäisessä Suomessa toimivan Suomen autonomisen ortodoksisen kirkkokunnan päämies. Suomen kansalaisuuden Serafim sai vuonna 1921.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Serafim toimi Sortavalan piispana eli apulaispiispana vuosina 1914–21. Vuosina 1921 lähtien hän toimi Viipurin piispana eli Suomen ortodoksisen kirkon johtajana. Arkkipiispan arvon hän sai vuonna 1921, mutta hänelle ei myönnetty valkoista piispanpäähinettä, jollaisen ensimmäinen Suomen hiippakunnan arkkipiispa Antonij oli saanut.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Toisin kuin edeltäjänsä, Serafim oli itsepäisesti ummikkovenäjänkielinen: hänen mielestään aitoon ortodoksisuuteen kuului nimenomaan venäjä saarna- ja virkakielenä.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Serafim yritti lopulta suorastaan epätoivoisesti pitää Suomen ortodoksisen kirkon Moskovan patriarkaatin yhteydessä; kun neuvostovalta käytännössä tuhosi patriarkaatin estämällä sen toiminnan, Serafim väitti että maanpakolaispiispojen muodostama Karlovcin synodi olisi käytännössä oikeutetuin sijainen, kunnes tilanne Venäjällä asettuisi.


title: Serafim (arkkipiispa)

text:
Suomen valtiovalta, kärjessä senaattori Emil Setälä, piti ajatusta poliittisesti mahdottomana, ja lopulta venäläinen arkkipiispa työnnettiin kylmästi sivuun.
Serafimille annettiin mahdoton kuukauden määräaika selvitä valtion virkamiehelle pakollisesta tutkinnosta suomenkielessä - ja hän ei osannut suomea ensinkään, jopa kieltäytyi oppimasta.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Serafim siirrettiin vastoin omaa tahtoaan lakkautuspalkalle 1. tammikuuta 1924 ja uudeksi arkkipiispaksi valittiin virolaissyntyinen vuonna 1923 apulaispiispaksi valittu pastori Herman Aav vuodesta 1925 alkaen.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Serafim määrättiin kotiarestiin Konevitsan luostariin; hän olisi halunnut asua Valamon luostarissa, mutta sitä ei voitu sallia; luostari oli vielä käynnissä olleen ajanlaskukiistan polttopiste, ja entinen arkkipiispa oli kiistan käynnissä pitävä voima.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Tämä siksi, että Venäjän kirkko oli ilmoittanut, että päätös uudesta ajanlaskusta kuuluisi yleisortodoksiselle kirkolliskokoukselle, ja siihen asti pitäisi pysyä vanhassa juliaanisessa ajanlaskussa. Tätä päätöstä Serafim pyrki piispanvalansa vuoksi noudattamaan - ja Suomen valtiovalta ei taas voinut hyväksyäkään ajatusta, että valtionkirkoissa vietettäisiin kahta pääsiäistä ja muita juhlapyhiä.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Serafimin ehdottamaa ratkaisua, että koko Suomi palaisi vanhaan ajanlaskuun, ei voitu edes harkita.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Siksi kapinanlietsojaksi määritelty venäläinen pappismies lähetettiin Konevitsaan, jonka johto oli vannonut uskollisuutta Suomen hallitukselle. Hänelle ei annettu piispan oikeuksia luostarissa, joskin hän sai ottaa osaa jumalanpalveluksiin - mutta vain pappismunkkina, ei toimittavana piispana. Hänen valvojanaan ja rippi-isänään toimi luostarin valvoja, isä pappismunkki (1931 alkaen igumeni) Mavriki (Mihail Seretšin).


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Konevitsassa olo muuttui Serafimille yhä tukalammaksi, ja huolimatta lakkautuspalkkansa menetyksestä hän muutti Englantiin vuonna 1926. Siellä hänestä tuli Karlovcin synodin piispa.


title: Serafim (arkkipiispa)

text: Sodan jälkeen hän olisi halunnut palata Suomeen, mutta kansalaisuudesta huolimatta häntä ei päästetty maahan; Serafim muuttikin Neuvostoliittoon ja kuoli moldavialaisessa luostarissa vuonna 1959.


title: Kylänlahti

text: Kylänlahti on kylä Lieksassa. Lieksan keskustaan on matkaa 15 km, Nurmekseen 43 km ja Joensuuhun 108 km. Kylä sijaitsee Viekijärven rannan läheisyydessä. Kylänlahden halki kulkee vanha tie Lieksasta Nurmekseen.


title: Kylänlahti

text: Kylässä toimii Lieksan kristillinen opisto, joka on tunnettu myös Kylänlahden opistona.


title: Kylänlahti

text: Kylänlahden rautatieasema on rataosalla Joensuu–Kontiomäki. Päivittäin asemalla pysähtyy kaksi kiskobussivuoroa.


title: Köndös

text: Köndös on Mikael Agricolan mainitsema karjalainen henkiolento, jonka löytyminen myöhemmin kirjatusta kansanperinteestä on epävarmaa.


title: Köndös

text: Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Köndös teki huhdat ja pellot:


title: Köndös

text: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Kondus kyntää kummut ja sarmaattilaiseen taitoon perehtyneenä opettaa uskomaan siemenet poltetun korven huostaan:


title: Köndös

text: Uno Harva oletti että Köndös olisi jokin Kalevanpoikiin verrattava olento. Harva viittasi tässä yhteydessä Johannes Häyhän mainitsemaan satuun Köntys-nimisestä merkillisestä kaskenkaatajasta:


title: Köndös

text: Tämän jälkeen satu jatkuu kuvauksena taikasanat saaneesta laiskasta pojasta (satutyyppi AT 675), eikä enää liity kasken kaatamiseen.


title: Köndös

text: Martti Haavion teorian mukaan Köndöksen taustalla olisi viiniköynnöksiä suojeleva Pyhä Urbanus eli Köynnös-Urbanus. Nimi Köndös juontuisi siis pyhimyksen määreestä.


title: Nyyrikki

text: Nyyrikki on muinainen suomalainen metsästyksen jumala tai haltija, joka esiintyy kansanperinteessä.


title: Nyyrikki

text: Kalevalassa Nyyrikki mainitaan Tapion ja Mielikin poikana:


title: Nyyrikki

text:
Kalevala 14:37-38 ("Metsämiehen lukua")
Nyyrikki, Tapion poika,
mies puhas, punakypärä!


title: Nyyrikki

text:
Kalevala 32:287-288 ("Karjan lukua")
Nyyrikki, Tapion poika,
siniviitta viian poika!


title: Nyyrikki

text:
Kansanrunoissa esiintyy monia eri versioita tämän olennon nimestä:
"Nyrkes, Nyrkys, Nyrkiö, Nyljys, Nylkys, Nylky, Myyrikki, Nyypetti, Tyyri".


title: Nyyrikki

text: Runoissa Nyyrikki esiintyy sekä mies- että naispuolisena (Tapion poika / Tapion tytär). Naispuolisuuta osoittava "-kki" pääte on saattanut liittyä nimeen runomitan vaatimuksesta.


title: Nyyrikki

text: Versio Nyrkes esiintyy Mikael Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551. Agricolan mukaan Nyrkes auttaa oravien metsästäjää:


title: Nyyrikki

text: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä versiossa Agricolan luettelosta Nyrkes johti oravien sukukuntaa.


title: Nyyrikki

text: Kaarle Krohn oletti että Nyyrikin tai Nyrkeksen hahmon taustalla oli Pyhä Yrjänä -pyhimys eli ortodoksien Pyhä Jyrki..


title: Nyyrikki

text: Uno Harva ei hyväksynyt tätä teoriaa sillä vaikka Pyhä Jyrki mainitaan usein karjaloitsujen yhteydessä, häneen ei ole vedottu metsästyksen yhteydessä. Harva arveli että Nyyrikin/Nyrkeksen nimen taustalla olisi mahdollisesti vanha, sittemmin unohtunut oravan nimitys.


title: Nyyrikki

text: Martti Haavio oletti että nimi liittyisi toiseen pyhymykseen — elävältä nyljettyyn Pyhään Bartolomeukseen eli Nylky-Bartolomeukseen.. Pyhimyksen määreestä olisi kehittynyt nimi Nylkys.


title: Rongoteus

text: Rongoteus on Mikael Agricolan mainitsema karjalaisten henkiolento, joka saa rukiin tuottamaan satoa.


title: Rongoteus

text: Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Rongoteus antoi ruista:


title: Rongoteus

text: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Rongotheus tuo keltaisen viljan pelloille tai sitten ei, tehden viljelijöiden toiveet tyhjiksi:


title: Rongoteus

text: Rongoteus mainitaan lyhyesti 1800-luvulla Savosta ja Pohjois-Karjalasta muistiin merkityissa kansanrunoissa, useimmiten kuitenkin kirjoitettuna tavalla, joka osoittaa, että nimi on ollut runonkerääjille outo:


title: Rongoteus

text: Muita kansanrunoissa esiintyviä todennäköisesti Rongoteukseen liittyviä nimiä ovat Runkateira, Runkoteera, Rukiteera ja Rukotivo.


title: Rongoteus

text: Lisäksi Rongoteus on ollut sukunimi vielä 1500-luvulla. Ruoveden pitäjän sakkoluettelossa vuodelta 1574 mainitaan miten talonpojat Nissius Bendo (Pento) ja Marchus Ronkateus olivat luvattomasti kaataneet kaskea heille kuulumattomalla alueella. Toisessa saman vuoden tuomiossa jälkimmäinen sukunimi tavataan muodossa Rogadeus (joka pitäisi lukea Rongadeus).


title: Rongoteus

text: Uno Harva käsittelee teoksessaan suomalaisten muinaisuskosta kaikkia näitä mainintoja Rongoteuksesta, mutta joutuu toteamaan että tiedot ovat liian niukkoja, jotta voitaisiin päätellä millainen olento alun perin oli kysymyksessä.


title: Rongoteus

text: Martti Haavio oletti että Rongoteuksen nimi olisi peräisin pyhimykseltä - Pyhältä Theofaneelta.. Tämän teorian mukaan nimityksen Virok-Theofanes (Suitsuke-Theofanes) ja kasvin nimen "ronki, ronka" sekaantuminen kansanetymologiassa olisi johtanut nimeen Rongoteus. Vastaavasti nimi Rukiteera olisi peräisin Pyhältä Theodorukselta eli Ruis-Theodorukselta.


title: Virankannos

text: Virankannos on Mikael Agricolan mainitsema karjalaisten henkiolento, joka tekee kaurapellot viljaviksi.


title: Virankannos

text: Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Wirancannos kaitsi kauran:


title: Virankannos

text: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Virancannos hedelmöittää kaurapellot vihreiksi:


title: Virankannos

text: Kansanrunoissa esiintyy monia eri versioita Virankannoksen nimestä: "Virokannas, Vierokanta, Viinikanta, Visakanta, Tinkanta, Tinarinta". Yleisin versio on Virokannas, joka mainitaan erityisesti kahdessa kertovassa runossa, Ison härän runossa ja Väinämöisen tuomiossa. Elias Lönnrot sovitti molemmat runot Kalevalaan.


title: Virankannos

text: Kalevalan 20. runossa Virokannas tekee epäonnistuneen yrityksen teurastaa härkä:


title: Virankannos

text:
Kalevala 20:53-72
Tulipa ukko ulkomainen,
Virokannas karjalainen.
---
Läksi ukko iskemähän,
Virokannas koskemahan,
Palvoinen pitelemähän.
Härkä päätä häiläytti,
mustat silmänsä mulisti:
ukko kuusehen kavahti,
Virokannas vitsikkohon,
Palvoinen pajun sekahan!


title: Virankannos

text: Kalevalan 50. runossa Virokannas kutsutaan kastamaan Marjatan poikaa, mutta hän vaatii että lapsi on ensin tutkittava ja tuomittava:


title: Virankannos

text:
Kalevala 50:431-440
Etsittihin ristijätä,
katsottihin kastajata.
Tuli ukko ristimähän,
Virokannas kastamahan.
---


title: Virankannos

text: Väinämöinen tuomitsee lapsen kuolemaan, mutta puolikuinen poika muistuttaa hänen omista pahoista teoistaan, jolloin Virokannas kastaa lapsen Karjalan kuninkaaksi:


title: Virankannos

text:
Kalevala 50:475-478
Ukko risti ripsahutti,
kasti lapsen kapsahutti
Karjalan kuninkahaksi,
kaiken vallan vartijaksi.


title: Virankannos

text: Virankannoksen alkuperästä ja nimestä on olemassa monia teorioita. Suuressa suomalais-ruotsalaisessa sanakirjassaan Lönnrot arveli, että nimi Virokannas tarkoittaisi miestä, joka on Virosta peräisin, on Viron kantaa. Martti Haavion teorian mukaan Virankannoksen taustalla olisi katolinen pyhimys, Virok-Johannes eli Suitsuke-Johannes.


title: Virankannos

text: E.N. Setälän ja Uno Harvan tulkinnan mukaan Virankannos eli Virokannas tarkoitti maailmanpylvästä, joka kannattaa maailmaa eli "viro"a. Viro olisi tässä yhteydessä skandinaavinen lainasana (nykyruots. "värld"), joka tarkoittaisi maailmaa paikannimen Viro lisäksi. Harva myös liitti Virankannoksen skandinaavien 'maailman jumalan' ("veraldar god") eli Freyrin yhteyteen.


title: Virankannos

text: Suomalaisen kirjallisuuden seuran etymologinen sanakirja hyväksyy Harvan ja Setälän tulkinnan ja toteaa lisäksi että viro-sanaa muistuttaa merkitykseltään venäläisperäinen sana "miero" (kuten ilmauksessa mieron tiellä). Kannas taas tulee joko kantaa-sanasta tai kansi-sanasta (jotka ovat sukulaissanoja keskenään), joten sen voisi sananmukaisesti kääntää nykykielelle maailman kantajaksi tai maailman kanneksi.


title: Virankannos

text: Nykyisistä tutkijoista Anna-Leena Siikala tukee käsitystä Virankannoksen ja Freyrin yhteydestä. Siikalan mukaan kaura on viljalajina Suomessa niin nuori, että Virankannos tuskin oli pelkästään sen suojelija, vaan todennäköisesti Freyrin kaltainen koko maan kasvun ja hedelmällisyyden miehinen jumaluus.


title: Virankannos

text: Myös saamelaiseen Veralden Olmai -jumaluuteen, jonka nimi on samaa juurta, yhdistetään maailmanpylväs ja hedelmällisyyskultin piirteitä.


title: Kyläkauppa

text: Kyläkauppa on nimitys haja-asutusalueiden kaupoista.


title: Kyläkauppa

text: Kyläkaupat ovat välttämättömiä haja-asutusalueiden asuttavuuden kannalta. Kyläkaupoista on kehittynyt monipuolisia palvelukeskuksia, joissa on päivittäistavaroiden lisäksi usein saatavissa rauta- ja maataloustuotteita sekä matkailu- ja ravintolapalveluja.


title: Kyläkauppa

text:
Työ- ja elinkeinomininisteriön määritelmän mukaan kyläkaupan edellytyksiä ovat:
Määritelmää on päivitetty vastaamaan uutta tilannetta Pellervon taloudellisen tutkimustoimiston julkaisemassa Kyläkauppaselvityksessä:
Kyläkauppojen lukumäärä on viime vuosina vähentynyt noin 30 myymälällä vuodessa, ja kokonaismäärä on vuonna 2017 alle 300 myymälää.> Samalla kyläkauppojen kokonaismyynti on kuitenkin viime vuosina kasvanut.


title: Kyläkauppa

text: Työ- ja elinkeinoministeriön jo usean vuoden ajan maksama kyläkaupan investointituki on varmistanut asukaspohjiltaan elinkelpoisten kyläkauppojen kilpailukykyä. Tukea saaneiden kyläkauppojen keskimyynti on selvästi kasvanut.


title: Kyläkauppa

text: Kyläkauppojen määrä on vähentynyt viime vuosikymmeninä rankasti. Vielä vuonna 1980 Suomessa oli yli 3 400 kyläkauppaa, mutta niiden määrä pieneni 1990-luvun aikana alle tuhanteen (vuonna 1999 915 kpl). Vuoden 2001 lopussa Suomessa oli jäljellä enää vain 747 kyläkauppaa. Vuonna 2017 kyläkauppoja oli enää vain 241.Kyläkauppojen asema on merkittävä maaseudun elinvoimaisuuden ja asuttavuuden kannalta. Nykyaikana monista vielä hengissä olevista kyläkaupoista onkin pyritty kehittämään kylien palvelukeskuksia, joissa tarjotaan esimerkiksi kierrätys-, alkoholi-, kirjasto- ja postipalveluita.


title: Polydaktylia

text: Polydaktylialla tai hyperdaktylialla eli monisormisuudella tarkoitetaan anatomista poikkeavuutta, jossa yksilöllä on ylimääräisiä sormia tai varpaita. Länsimaissa ylimääräiset sormet ja varpaat yleensä poistetaan kirurgisesti lapsena.


title: Polydaktylia

text: Polydaktyliaa esiintyy noin kahdella lapsella tuhannesta, mutta lukumäärä voi olla suurempi joissakin ryhmissä perustajavaikutuksen vuoksi (esimerkiksi Amish-yhteisössä).


title: Polydaktylia

text: Joidenkin luonnonkansojen, esimerkiksi nenetsien, keskuudessa polydaktyliaa pidetään merkkinä noidan tai šamaanin kyvyistä.


title: Polydaktylia

text: Monivarpaisia kissoja esiintyy erityisesti maine coon -rodulla.


title: Syndaktylia

text: Syndaktylia ("yhdyssormisuus" tai "yhdysvarpaisuus") tarkoittaa anatomista poikkeavuutta, jossa sormien tai varpaiden väliin on jäänyt kudosta, minkä vuoksi ne ovat kasvaneet yhteen. Sikiön normaalissa kehityksessä sormien ja varpaiden välien rusto surkastuu pois. Syndaktyliassa sen surkastuminen on jäänyt syystä tai toisesta vajaaksi. Yleensä kudos muodostuu kolmen keskimmäisen varpaan tai sormen väliin. Monilla eläinlajeilla varpaiden/sormien yhteenkasvu on normaalia, mutta ihmisillä se on harvinaista ja kudos voidaan poistaa kirurgisesti. Syndaktyliaa esiintyy noin 1:ssä tapauksessa 2 000:sta.


title: Veljekset Keskinen

text: Kyläkauppa Veljekset Keskinen Oy sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla, Alavuden kaupungin Tuurissa. Reilun 500 asukkaan kylässä sijaitsevasta Kyläkaupasta löytyy Tavarapuodin ja Ruokapuodin lisäksi Hotelli OnnenTähti, Karavaanarialue Onnela, Liikenneasema OnnenLiekki, OnnenKivi ja OnnenTähti -ravintolapalvelut sekä kesäisin Taimimyymälä. Kyläkaupan ympärille on myös kasvanut lähes sadan yrityksen kauppakylä.


title: Veljekset Keskinen

text: Kyläkauppa Veljekset Keskinen on Suomen suurin tavaratalo. Nykyinen kyläkauppias Vesa Keskinen toimii viidennessä sukupolvessa kauppiaana.


title: Veljekset Keskinen

text: Tavarapuoti on Kyläkaupan tavaratalo-osa, jonka pinta-ala on nykyisin 40 000 m². Tavarapuodin valikoimista löytyy yli 300 000 erilaista tuotetta. Tavarapuotia on laajennettu useaan otteeseen. Vuonna 2016 valmistui jälleen uusi 5 000 neliömetrin laajennus sekä uusi sisäänkäynti, ja kesäkuussa 2017 avattiin Tavarapuodin ja Ruokapuodin yhdistävä kauppakatu. Tavarapuodissa on ollut kahtena talvena asiakkaille avoin Jäämaailma.


title: Veljekset Keskinen

text: Toukokuussa 2005 avattu Ruokapuoti on Suomen suurin pelkästään elintarvikkeita myyvä liike. Myyntipinta-alaa liikkeessä on yli 7 000 neliömetriä, ja valikoimissa on noin 25 000 tuotetta. Ruokakaupan yhteydessä on ravintoloita, hotellin vastaanotto ja Alkon myymälä.


title: Veljekset Keskinen

text: Hotelli OnnenTähti on 43-huoneinen hotelli. Hotellin huoneista suurin osa on vähintään 40 neliömetrin kokoisia, mutta lisäksi on 19–25 neliömetrin kokoisia lemmikeille sallittuja huoneita. Vuonna 2012 hotellia laajennettiin kahdeksalla kahden hengen huoneella. Hotellissa on 107 neliömetrin OnnenSviitti, jossa on mm. Rolex-merkkiset hanat ja suihkut. Hotellissa on 117-paikkainen auditorio sekä 60, 16 ja 10 hengen kokoushuoneet.


title: Veljekset Keskinen

text: Kyläkaupan Karavaanarialue Onnelan alueella on 243 ympärivuotista sähköpaikkaa. Alue on valittu vuoden 2013 Caravan-alueeksi SF-Caravan ry:n toimesta.


title: Veljekset Keskinen

text: Karavaanarialueen palvelutarjontaan kuuluvat: wc- ja suihkutilat, vaunujen jätevesihuolto, vesipiste, saunat (talvikaudella vain tilaussauna), uimaranta, grillikatokset, lasten leikkipaikka, koirien ulkoilutusalue ja jätepisteet.


title: Veljekset Keskinen

text: Kyläkaupan alueelta löytyy useita ravintoloita ja kahviloita.


title: Veljekset Keskinen

text: Liikenneasema Onnenliekki on Suomen suurimpia liikenneasemia. Vuonna 2013 polttoaineita myytiin yli 12,5 miljoonaa litraa ja asiakastapahtumia oli yli 550 000 kpl. Tavarantoimittajana polttoaineissa on St1 Oy. Kiireisimpinä kesäkuukausina mittarikentällä ovat tankkaajat palvelemassa asiakkaita.


title: Veljekset Keskinen

text: Yritys järjestää alueella tai sen läheisyydessä paljon erilaisia tapahtumia. Tunnetuimpia ja suurimpia tapahtumia ovat olleet Miljoona Rock -musiikkifestivaali, Miljoona Pilkki -pilkkikilpailu ja erilaiset hyväntekeväisyystapahtumat. Nykyisin Kyläkaupan suurin tapahtuma tunnetaan nimellä Miljoona Tivoli, joka toteutetaan Kyläkaupan alueella kesäisin Tivoli Sariolan toimesta. Miljoona Tivolissa alle 13-vuotiaat pääsevät laitteisiin ilmaiseksi. Kesän 2016 aikana siellä vieraili ennätykselliset 100 000 henkilöä. Myös mm. Miljoona Koira, Miljoona Hevonen, Miljoona Kirppis sekä Miljoona Tuning ovat vuosittain järjestettäviä Kyläkaupan tapahtumia.


title: Veljekset Keskinen

text: Yrityksen alueelta löytyy myös paljon pysyviä elämyksiä, kuten Minigolf-rata (kesäisin), Markan Tarina -rahahuone (Suomen suurin esillä oleva rahakokoelma Suomen käyttörahoista vuosilta 1860 – 2002), Suomen suurin Muumipuisto, Peli- ja Seikkailumaailma sekä lukuisia muita lasten leikkipaikkoja. Kyläkaupassa ja sen lähistöllä kuvattiin "Tuuri"-nimistä televisio-ohjelmaa vuosina 2010–2012. Sittemmin siellä on kuvattu "Tuurin kyläkauppias" -nimistä sarjaa kesällä 2014–2016.


title: Veljekset Keskinen

text: Veljekset Keskinen Oy ilmoitti vuonna 2006 Matkailun edistämiskeskukselle kävijämäärän olevan 6 031 000.


title: Veljekset Keskinen

text: Virtualtourist.com-sivusto valitsi kyläkaupan pihamaalla sijaitsevan OnnenKenkä-monumentin vuonna 2008 maailman kolmanneksi rumimmaksi monumentiksi.


title: Stam1na

text: Stam1na on lemiläinen, suomeksi laulava metalliyhtye, jonka musiikissa on vaikutteita sekä progressiivisesta metallista että thrash metallista, myös hieman death metallista ja punkista. Yhtye on saavuttanut julkaisuillaan Suomen albumi-, single- ja DVD-listan kärkipaikan, Emma-palkinnon ja useita kultalevyjä.


title: Stam1na

text: Stam1na on saavuttanut suosiota myös muualla maailmassa esiintyen mm. Keski-Euroopassa sekä Japanissa.


title: Stam1na

text: Stam1na aloitti toimintansa kesällä 1996. Ensimmäiseen kokoonpanoon kuuluivat laulaja-rumpali Antti Hyyrynen, basisti Jaakko Häkli ja kitaristi Pekka Olkkonen. Pian yhtyeeseen liittyi rumpali Teppo Velin, ja Hyyrynen siirtyi toiseksi kitaristiksi. Vuosien 1997 ja 2004 välillä yhtye julkaisi useita demoja, joista ensimmäiset olivat englanninkielisiä, kunnes se solmi levytyssopimuksen Mokoma-yhtyeen jäsenten perustaman Sakara Records -levy-yhtiön kanssa syksyllä 2004.


title: Stam1na

text: Stam1nan ensimmäinen julkaisu Sakara Recordsin suojissa oli 26. tammikuuta 2005 ilmestynyt single "Kadonneet kolme sanaa". Yhtyeen esikoisalbumi "Stam1na" ilmestyi 2. maaliskuuta 2005 ja nousi parhaimmillaan Suomen albumilistan 13. sijalle. Esikoisalbumilla bassoa soitti vielä laulaja-kitaristi Hyyrynen, ja kokoonpano täydentyi, kun albumin julkaisua seuranneilla kiertueilla sessiomuusikkona soittanut Kai-Pekka Kangasmäki kiinnitettiin yhtyeen vakituiseksi jäseneksi Rieskaa tauluun -kiertueen päätöskonsertissa Tavastialla syksyllä 2005. Finnish Metal Expo -tapahtuman yhteydessä 17. helmikuuta 2006 järjestetyssä Finnish Metal Awards -gaalassa yhtye palkittiin vuoden 2005 tulokkaana ja Hyyrynen vuoden laulajana.


title: Stam1na

text: Stam1nan toinen albumi "Uudet kymmenen käskyä" ilmestyi 10. toukokuuta 2006. Albumi sijoittui ensimmäisellä listaviikollaan sijalle kolme ja pysyi listalla kaikkiaan 14 viikkoa. 27. syyskuuta 2006 julkaistu single "Likainen parketti" toi mukanaan yhtyeen ensimmäisen listan kärkisijan. Marraskuussa 2006 Stam1na teki Sakaran muiden yhtyeiden Mokoman ja Rytmihäiriön kanssa seitsemän konsertin mittaisen yhteiskiertueen, josta julkaistiin "Sakara Tour 2006" -DVD toukokuussa 2007. "Uudet kymmenen käskyä" palkittiin vuoden 2006 metallialbumina ÄKT:n Emma-gaalassa 10. maaliskuuta 2007. Samassa yhteydessä yhtyeen kaksi ensimmäistä albumia tuottanut Miitri Aaltonen oli ehdolla vuoden tuottajaksi.


title: Stam1na

text: Kesällä 2007 Stam1nan livekokoonpanoon liittyi kosketinsoittaja Emil Lähteenmäki, joka vieraili jo "Uudet kymmenen käskyä" -albumilla. Lokakuussa 2007 Stam1na konsertoi Baltiassa ja Saksassa Apocalyptican ja Sturm und Drangin kanssa. Ennen kiertuetta saksalainen ZYX Music -levy-yhtiö julkaisi yhtyeen kaksi ensimmäistä albumia Saksassa, Itävallassa, Sveitsissä ja Benelux-maissa. Joulukuussa Lemin kunta myönsi yhtyeelle Lemin kello -palkinnon ”tunnustukseksi kotiseudun myönteisestä esillä pitämisestä nuorison parissa ja hyvästä menestyksestä kansallisilla ja kansainvälisillä estradeilla”.


title: Stam1na

text: Yhtyeen kolmas albumi "Raja" ilmestyi 13. helmikuuta 2008 ja nousi Suomen albumilistan ensimmäiseksi. "Rajan" edeltäjä "Uudet kymmenen käskyä" palkittiin kultalevyllä kesäkuussa 2008. Elokuussa 2008 yhtye esiintyi Saksan suurella Wacken Open Air -metallifestivaalilla. Medialouhoksen Jouni Kallion ohjaama musiikkivideo yhtyeen kappaleesta ”Lääke” palkittiin Kultapumpelilla vuoden 2008 Oulun musiikkivideofestivaaleilla. Helmikuussa 2009 järjestetyssä Finnish Metal Expossa Stam1na tyhjensi Finnish Metal Awards 2008 -äänestyksen palkintopöydän, kun "Raja" palkittiin sekä vuoden albumina että vuoden kansitaiteesta, Stam1na vuoden yhtyeenä ja Hyyrynen vuoden laulajana. "Raja" oli ehdolla myös vuoden 2008 Emma-palkinnon saajaksi kategoriassa vuoden metalli-/hard rock-albumi.


title: Stam1na

text:
Yhtye julkaisi 6. toukokuuta 2009 konserttitaltiointeja, musiikkivideoita ja yhtyehistoriikin sisältävän viisituntisen "K13V"-DVD:n. 7. elokuuta 2009 Jurassic Rock -festivaalin esiintymisessään Stam1na virallisti kosketinsoittaja Lähteenmäen aseman yhtyeen vakituisena jäsenenä. Yhtye aloitti vuoden 2009 lopulla neljännen albuminsa äänitykset. Levy kantaa nimeä "Viimeinen Atlantis", ja se julkaistiin 10.2.2010.
"Viimeinen Atlantis" nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen heti ensimmäisellä myyntiviikollaan ohi samaan aikaan julkaistujen HIMin ja Ismo Alangon uusien albumien.


title: Stam1na

text: 1. huhtikuuta 2010 yhtye ilmoitti hajonneensa. Kyse oli kuitenkin vain aprillipilasta.


title: Stam1na

text: 3.11.2010 julkaistiin "Vanhaa paskaa" -niminen demokokoelma.


title: Stam1na

text: Syksyllä 2011 yhtye aloitti äänittämään viidettä studioalbumiansa "Noceboa", joka julkaistiin Suomessa 8. helmikuuta 2012 ja jonka tuottajana toimi amerikkalainen Joe Barresi. Ensimmäisenä myyntipäivänään levy myi kultaa (kultalevyraja 10 000 kpl). Bieler Bros. Records julkaisi albumin Pohjois-Amerikassa 17. kesäkuuta. Albumilta on julkaistu netistä ladattavina digisingleinä "Valtiaan uudet vaateet" ja "Puolikas ihminen", joista on molemmista myös musiikkivideo.


title: Stam1na

text: Syyskuussa 2013 yhtye ilmoitti aloittaneensa uuden studioalbumin nauhoitukset. Kuudes albumi, "SLK", julkaistiin 7. helmikuuta 2014. Albumi julkaistiin myös Japanissa, minkä myötä Stam1na esiintyi Tokiossa Loud & Metal Attack -tapahtumassa. Saman vuoden syksyllä yhtye lähti Insomniumin lämmittelijäksi Euroopan-kiertueelle eli esiintyi Keski- ja Länsi-Euroopassa taas monen vuoden tauon jälkeen.


title: Stam1na

text: Kesällä 2015 Stam1na esiintyi nelipäiväiseksi muuttuneessa Provinssirockissa neljänä perättäisenä päivänä. Kunakin päivänä yhtye soitti yhden albuminsa alusta loppuun. Soitetut albumit olivat Stam1na, Uudet kymmenen käskyä, Viimeinen Atlantis ja SLK.


title: Stam1na

text: Lokakuussa 2015 yhtye aloitti seitsemännen albuminsa nauhoitukset. Albumin tuotti Janne Joutsenniemi ja miksasi Jens Bogren. Albumi kantaa nimeä "Elokuutio" ja se julkaistiin 18. maaliskuuta 2016.


title: Stam1na

text: Lokakuussa 2015 yhtye vahvisti esiintyvänsä yhdessä Mokoman ja Diablon kanssa Sakara Tourissa huhtikuussa 2016.


title: Stam1na

text: Yhtye teki vuoden 2016 kesällä ja syksyllä mittavan Cuba Libre -nimisen kiertueen, joka sisälsi yhteensä 47 keikkaa. Helmikuussa 2017 yhtye esiintyi 70000 tons of metal -risteilyllä Karibialla ja syksyllä 2017 yhtye esiintyi Omnium Gatherumin kanssa Etelä- ja Keski-Euroopan kiertueella.


title: Stam1na

text: Kesän 2018 keikkojen välissä yhtye oli äänittämässä kahdeksatta albumiaan. Albumi on nimeltään "Taival" ja se julkaistiin 12. lokakuuta 2018. Edellisen albumin tapaan sen tuotti Janne Joutsenniemi ja miksasi Jens Bogren.


title: Stam1na

text: Yhtyeen tyyliä on ollut vaikea määritellä tiettyyn genreen, mutta yleensä yhtyeen musiikkia on kutsuttu progressiiviseksi thrash metalliksi, ensimmäisen levyn aikaan jonkun verran myös alternative metalliksi. Yhtyeen musiikissa on ollut myös vaikutteita death metallista ja SLK- albumilla jonkun verran myös black metallista.


title: Stam1na

text: Sana stamina on englantia ja tarkoittaa sisukkuutta, voimaa tai kestävyyttä. Yhtyeen nimessä olevan numeron yksi on tarkoitus yksilöidä yhtye ja erottaa nimi muista tuotemerkeistä. Aiemmin nimi on kirjoitettu myös muodoissa ”Stamina” ja ”staminA”.


title: Stam1na

text: Diablo-yhtyeestä tunnettu Heikki Malmberg tuurasi käsileikkauksesta toipunutta Teppo Veliniä rummuissa kesäkiertueella 2007. Pyry Hanski puolestaan tuurasi pikkusormensa loukannutta Kai-Pekka Kangasmäkeä bassossa kesäkiertueella 2014. Kangasmäki esiintyi kiertueella taustalaulajan ominaisuudessa.


title: Stam1na

text: Yhtyeen jäsenistä Kangasmäki (kiertueilla 2005) ja Emil Lähteenmäki ("Uudet kymmenen käskyä"- ja "Raja"-albumeilla sekä kiertueilla 2007–2009) toimivat sessiojäseninä ennen nimitystään varsinaisiksi jäseniksi.


title: Stam1na

text: Yhtyeen demoaikoina basistina toimivat vuorollaan Jaakko Häkli, Paavo Alander, Tero Nordlund ja Jani Suomalainen. Jälkimmäinen soitti vain studiossa, live-esiintymisissä basso toistettiin vuosina 2003–2004 taustanauhalta.


title: Perustajavaikutus

text: Perustajavaikutus on uuden populaation perustamisen aiheuttama erityistapaus populaation pullonkaulasta, kun perustajapopulaatio on pieni. Pienimmillään tämä voi tarkoittaa vain yhtä hedelmällistä naarasta. Tämän seurauksena uusi populaatio voi olla geneettisesti ja fenotyyppisesti huomattavan erilainen alkuperäiseen populaatioon nähden, koska perustajajoukossa esiintyy vain pieni osa alkuperäisen populaation geneettisestä variaatiosta. Perustajapopulaation pienen koon vuoksi myös sisäsiittoisuus uusien yksilöiden kesken lisääntyy. Ääritapauksessa uusi populaatio voi eriytyä myös omaksi lajikseen.


title: Natalie Wood

text: Natalie Wood, alkuperäiseltä nimeltään Natalja Nikolajevna Zaharenko, myöh. Gurdin (, ), oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Natalie Wood

text: Natalie Wood syntyi San Franciscossa Kaliforniassa venäläiseen Zaharenkon siirtolaisperheeseen. Hänen vanhempansa muuttivat sukunimen Gurdiniksi.


title: Natalie Wood

text: Wood aloitti näyttelemisen nelivuotiaana nimellä Natasha Gurdin, ja hän oli tunnettu lapsitähti joka esiintyi muun muassa yhdessä päärooleista vuoden 1947 elokuvassa "Susanin kääntymys". Woodin äiti panosti tyttärensä uraan, ja Natalie Woodista tuli pian myös suosittu aikuisnäyttelijä.


title: Natalie Wood

text: Vuonna 1955 valmistui elokuva "Nuori kapinallinen", jossa Woodin vastanäyttelijänä oli James Dean. Hänen toinen tunnettu elokuvansa, elokuvamusikaali "West Side Story", jossa hänellä oli pääosa, valmistui 1961. Wood olisi halunnut laulaa itse, mutta laulut dubbasi laulaja Marni Nixon. Wood oli 1960-luvulla suosittu tähti ympäri maailman, lähes Elizabeth Taylorin veroinen. 28-vuotiaana Wood oli ehtinyt olla Oscar-ehdokkaana jo kolme kertaa.


title: Natalie Wood

text: Wood oli naimisissa näyttelijä Robert Wagnerin kanssa. Wagnerista erottuaan hän nai Richard Gregsonin, jonka kanssa hän sai vuonna 1970 tyttären, Natashan. Woodin ja Gregsonin liitto päättyi eroon. Wood päätyi takaisin Wagnerin luo eron jälkeen. Heille syntyi tytär Courtney vuonna 1974.


title: Natalie Wood

text: Wood katosi veneestä ja ilmeisesti hukkui epäselvissä olosuhteissa Santa Catalinan saarella vuonna 1981.


title: Sergei (patriarkka)

text: Sergei tai "Sergij" (), siviilinimeltään Ivan Nikolajevitš Stragorodski (Иван Николаевич Страгоро́дский) (11. tammikuuta 1867 Arzamas–15. toukokuuta 1944 Moskova) oli Suomen ortodoksisen hiippakunnan kolmas arkkipiispa vuosina 1905–1917 ja myöhemmin koko Venäjän ortodoksisen kirkon johtaja vuosina 1927-1944.


title: Sergei (patriarkka)

text: Ivan Nikolajevitš syntyi vuonna 1867 pappisperheeseen Nižni Novgorodin kuvernementissa ja kuoli patriarkka Sergius I:nä Moskovassa 77-vuotiaana.


title: Sergei (patriarkka)

text: Sergei toimi Viipurin piispana vuosina 1905–1917. Suomen ortodoksinen kirkko kuului tuohon aikaan Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuuteen. Sergei oli edeltäjäänsä Nikolaita etevämpi diplomaatti ja vähemmän panslavisti. Sergei opetteli jonkin verran suomen kieltäkin ja otti suomalaisten mielipiteet huomioon. Tämä olikin tarpeen, koska uutta arkkipiispaa odotti Suomessa heti alkuun joukko ongelmia: kieli- ja kansallisuuskysymykset, yhä avoimempi pakkoluterilaistaminen sekä orastava ajanlaskukiista. Hänen huomattavimpana saavutuksenaan on pidetty apulaispiispa Kiprianin nimittämistä, jonka virkakausi kuitenkin jäi lopulta vain vuoden mittaiseksi.


title: Sergei (patriarkka)

text: Monet tutkijat ovat otaksuneet, että jos Sergei olisi saanut jäädä Suomeen, ajanlaskukiista ja yleensäkin itsenäistymiseen liittyneet kirkon ongelmat olisivat olleet paljon lievempiä kuin ummikkovenäjänkielisen ja panslavistisen arkkipiispa Serafimin aikakaudella. Näin siksi, että Sergei korosti joka käänteessä, että slaavinkielisestä käytännöstä kiinni pitäminen olisi ollut toimintaa vastoin ortodoksisuuden etua - eli panslavististen kielitavoitteiden sijasta arkkipiispa olikin käytännön realisti.


title: Sergei (patriarkka)

text: Vuonna 1917 Sergei nimitettiin Vladimirin ja Šujan arkkipiispaksi ja ylennettiin samana vuonna metropoliitaksi. Vallankumousta seuranneissa mullistuksissa Sergei oli toistamiseen pidätettynä ja vangittuna. Toisaalta hän toimi bolševikkeja myötäilleessä Elävä kirkko -liikkeessä 1922-1923. Kaduttuaan tätä eriseuraisuutta hänet nimitettiin Nižni Novgorodin metropoliitaksi 1924.


title: Sergei (patriarkka)

text: Silloinen patriarkka Tihon näki, ettei hänen kuoltuaan normaalia patriarkanvaalia toimitettaisi, ja siksi nimesi itse kolme ehdokasta häntä seuraavaksi sijaispatriarkaksi (locum tenens -patriarkka); yksi näistä oli Sergei. Tihonin kuoltua keväällä 1925 sijaispatriarkaksi kuitenkin nimitettiin metropoliitta Pietari. Kun Pietari vangittiin 8 kuukauden kuluttua, hänen tilalleen virkaa tekeväksi sijaispatriarkaksi tuli Sergei. Sergei itse oli taas väliaikaisesti vangittuna 1926-1927. Pietaria ei koskaan vapautettu, vaan hänet teloitettiin 1937. Sergei hoiti virkaa tekevänä sijaisena Venäjän kirkon johtajuutta vuoteen 1937 ja sen jälkeen "locum tenens" -patriarkkana vuoteen 1943, jolloin hänet valittiin varsinaiseksi patriarkaksi. Hän kuoli kahdeksan kuukautta nimityksen jälkeen.


title: Sergei (patriarkka)

text: Vuonna 1927 Sergei antoi julistuksen, jossa kirkko myönsi alisteisen asemansa Neuvostoliiton valtiovallalle. Julistus aiheutti kirkon sisällä suurta eripuraa.


title: Erämaa-alue

text: Erämaa-alueiksi kutsutaan pohjoisimmassa Suomessa olevia laajoja ja asumattomia alueita. Erämaa-alueet on tarkoitus säilyttää lähes luonnontilaisena virkistykseen ja luontaiselinkeinojen harjoittamiseen soveltuvina alueina. Alueet ovat hyvin tärkeitä saamelaiskulttuurille, luontaiselinkeinoille ja luonnon monipuolisen käytön ja sen edellytysten kehittämiselle. Toisin kuin kansallispuistoissa, erämaa-alueilla ei ole juurikaan retkeilijöitä varten rakennettuja autiotupia eikä merkittyjä reittejä. Tästä syystä alueet ovatkin usein kokeneiden ja erämaan rauhaa hakevien vaeltajien suosiossa.


title: Erämaa-alue

text: Suomeen säädettiin vuonna 1991 erämaiden säilyttämiseksi "erämaalaki" (17.1.1991/62), jolla määriteltiin silloiseen Lapin lääniin 12 erämaa-aluetta.


title: Erämaa-alue

text: Erämaa-alueiden hoidosta vastaa metsähallitus.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Nikolai (siviilinimeltään "Nikolai Aleksandrovitš Nalimov", 17. heinäkuuta 1852 Uusi Laatokankaupunki, Venäjä – 1914 Venäjä) oli Suomen ortodoksisen hiippakunnan toinen piispa vuosina 1899–1905, jolloin Suomen ortodoksinen kirkko kuului Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuuteen. Nikolai kuoli 61-vuotiaana vuonna 1914 Venäjällä Vladimirin ja Suzdalin arkkipiispana.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Nikolai saapui Suomeen kaikessa hiljaisuudessa ja otti virkansa vastaan suuremmitta seremonioitta. Kuten edeltäjänsä, hänkin oli teologian tohtori ja entinen hengellisen akatemian opettaja; hänen erityisalansa oli opetuspuheiden kirjoittaminen.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Suomessa Nikolain rasituksena oli kylläkin se, että hänet koettiin rakastetun edeltäjänsä arkkipiispa Antonijn (Aleksander Vadkovskij, Suomessa 1892–1898) jälkeen ”elämää ymmärtämättömänä munkkina” ja raakana venäläistäjänä. Syynä lienee ollut se, että munkkina hän oli ehdottoman ankara askeetti, joka koki esivallan tottelemisen velvollisuudekseen. Siksi hän asettui niin jyrkästi kaikkia uudistuksia vastaan, ja siitä johtui hänen ankara panslavisminsakin. Uudistuksista oli hänen hallintokaudellaan turha haaveilla, ja orastava ajanlaskukiista tukahtui toistaiseksi kun hän ilmoitti, että päätös asiasta ei kuulu paikalliskirkolle.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Nikolain ansiot kirkkojen vihkijänä (nykyisessä Suomessa Tampereen ortodoksinen kirkko 1899 ja Kuopion katedraali 1904) ja opetuspuheiden kirjoittajana hautautuvat tämän sattuman alle. Lahjoitustontille rakennettu Tampereen kirkko, jonka rakentaminen aloitettiin komeassa julkisuudessa, vihittiin lopulta uutispimennossa.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Erityisesti fennomaanit vainosivat venäläistäjänä pitämäänsä arkkipiispaa. Kärjessä oli rovasti Sergei Solntsev, joka saattoi väittää arkkipiispa Nikolain sanoneen sellaista, mitä tämä ei tosiasiassa sanonut, esimerkiksi piispa ei edellyttänyt lasten osaavan puhua ja laulaa venäjäksi piispallisen siunauksen edellytyksenä (kuten Solntsev väittää Nikolain sanoneen).


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Luotettavin lähde noiden aikojen tapahtumiin on isä mitrarovasti Sergei Okulov, joka, suomen kielen kannatuksestaan huolimatta ei yleensä syyllistynyt poliittisiin ylilyönteihin, vaikkei sanojaan Aamun Koitto –lehden päätoimittajana säästellytkään ja oli tuon tuostakin henkisessä nyrkkitappelussa venäläisten tai venäläismielisten kanssa.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Toisin kuin rovasti Solntsev, Okulov kuitenkin vältti keinotekoisia poliittisia ylilyöntejä eikä mainitse missään yhteydessä mitään tällaista arkkipiispan lausumaa tökeryyttä, ja todennäköisesti hän olisi dokumentoinut moisen yltiöpanslavistisen herjan, vaikka kouluneuvos Kaarlo Merikoski teoksessaan "Taistelua Karjalasta" (1939) muuta väittääkin. Hiljaa on oltu siitä, että Inkinen, Repo, Setälä ja rovasti Solntsev käyttivät nuorta intomielistä pappia ja kansakouluntarkastajaa Aleksanteri Sadovnikovia (myöhemmin Somersaari) tehokkaana lyömäaseena nimenomaan suomenvenäläistä papistoa vastaan: Merikoski (1939) leimaa Sadovnikovin täysin yksisilmäisesti ”suomalaisuuden marttyyriksi”. Sadovnikov oli mm. ajanlaskusta lopullisesti päättäneen vuoden 1922 Sortavalan kirkolliskokouksen viimeisen istunnon puheenjohtajana.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Nikolai poistui Suomesta yhtä hiljaa kuin oli tullutkin vuonna 1905 ensimmäisen sortokauden päättyessä.


title: Nikolai (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Nikolai kuoli 61-vuotiaana 13. huhtikuuta 1914 Pietarissa ja hänet haudattiin Aleksanteri Nevskin lavran hautausmaalle.


title: Kapteeni Marvel

text: Kapteeni Marvel (), tunnettu myös nimellä Shazam, on DC Comicsin kustantamissa lehdissä esiintyvä supersankari ja sarjakuvahahmo, jonka loivat C. C. Beck ja Bill Parker. Hänellä on supersankarien perusvoimat, yliluonnollinen vahvuus sekä lentokyky.


title: Kapteeni Marvel

text: Kapteeni Marvel, oikealta nimeltään Billy Batson, oli alun perin Fawcett Comicsin sarjakuvahahmo, mutta siirtyi DC Comicsille yrityskaupan myötä. Kapteeni Marvelin ympärille muodostui myös ensimmäinen niin sanottu supersankariperhe: myös Billyn sisko Mary ja hänen hyvä ystävänsä Freddy Freeman ovat supersankareita (jälkimmäinen saa voimansa kutsumalla Billy Batsonin nimeä).


title: Kapteeni Marvel

text: Kapteeni Marvelin ensiesiintyminen oli Whiz Comics -lehden toisessa numerossa helmikuussa 1940, Suomessa 1950-luvun Sarjakuvalehdessä. Johtuen Marvel Comicsin samannimisestä hahmosta, DC Comics muutti oman hahmonsa nimen "Shazamiksi".Nuori Billy Batson todisti tieteilijävanhempiensa murhan ollessaan Egyptissä vanhempiensa kanssa tutkimusmatkalla. Myöhemmin hänen ollessaan kävelyllä jokin salaperäinen hahmo viittoili häntä tulemaan metrotunneliin. Siellä hän tapasi muinaisen tietäjän nimeltä Shazam. Hän neuvoi Billyä toistamaan nimeään. Tuskin Billy oli saanut sanotuksi ”Shazam”, kun häneen iski maaginen salama, joka muutti hänet Kapteeni Marveliksi, maailman mahtavimmaksi kuolevaiseksi (”World’s mightiest mortal”). Hän sai voimansa kuudelta jumalalta:Billy pystyi siitä lähtien saamaan supervoimat aina, kun sanoi "Shazam". Hänen pukunsa on punainen ja siinä on salaman kuva. Viitta on valkoinen ja siinä on vaaleankeltainen reunus sekä vaaleankeltaisia ristikuvioita. Kapteeni Marvel on joskus nähty myös Oikeuden Puolustajissa.


title: Kapteeni Marvel

text: Kapteeni Marvel on suurin piirtein yhtä voimakas kuin Teräsmies. Hänen arkkivihollisensa on Musta Adam (Black Adam), joka tappoi Billyn vanhemmat. Adam saa myös voimansa lausumalla sanan "Shazam" mutta päinvastoin kuin Kapteeni, hän saa voimansa muinaisilta egyptiläisiltä jumalilta.


title: Kapteeni Marvel

text: Kapteeni Marvel pystyy käyttämään hänet muuttavaa salamaa aseenaan, kohdistaen salaman tuhoisasti vastustajaansa kohti. Maagisen voimanlähteensä ansiosta Kapteeni on myös tavallista ihmistä vastustuskykyisempi taikaa vastaan. Hahmon pahin heikkous on se, että Salomonin viisaudesta ja Shazamin voimista huolimatta Billy Batson on kuitenkin vasta nuori lapsi ja hänellä on tämän vuoksi lapsenomainen luonne ja naiivisuus. Billyllä ei myöskään ilman Shazamia ole yliluonnollisia kykyjä.


title: Kapteeni Marvel

text: Kapteeni Marvelilla, kuten muillakin supersankareilla, on vastustajinaan suuri joukkio erilaisia superroistoja ja konnia. Näistä merkittävimpiä ovat:


title: Kapteeni Marvel

text: Jerry O’Connell oli Kapteeni Marvelin äänenä "Justice League Unlimitedin" jaksossa "Clash", jossa Marvel taisteli Teräsmiestä vastaan, joka ei luottanut Lex Luthoriin. Kapteeni Marvel luuli Luthorin tekevän hyvää kaupungille, mutta erehtyi.


title: Antoni (arkkipiispa)

text: Antoni (siviilinimeltään Aleksander Vasiljevitš Vadkovski; 3. elokuuta 1846 Schiringusch, Tambovin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1912 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli Suomen ortodoksisen hiippakunnan ensimmäinen arkkipiispa vuosina 1892–1898.


title: Antoni (arkkipiispa)

text: Suomen ortodoksit kuuluivat tuohon aikaan Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuuteen. Vallankumouksen jälkeen Suomen ortodoksit erkanivat Venäjän kirkosta ja liittyivät Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen.


title: Antoni (arkkipiispa)

text: Aleksander Vadkovski syntyi pappisperheeseen Venäjän Tambovin kuvernementissa. Hän oli naimisissa oleva uskonnon opettaja ja kahden lapsen isä, kun hänen puolisonsa sairastui ja kuoli nopeasti; vuoden sisään myös lapset seurasivat äitiään lavantautiepidemian uhreina. Leskeksi jäänyt ja lapsensakin menettänyt Vadkovski päätti etsiä lohdutusta suruunsa luostarista; hänet vihittiinkin pian munkiksi nimellä Antoni, mutta hänen levoton mielensä ei sallinut jäädä toimettomaksi; tuota pikaa hän tarttuikin jatko-opintoihinsa, ja hänestä tuli teologian tohtori.


title: Antoni (arkkipiispa)

text: Isä Antoni kohosi nopeasti ensin arkkimandriitaksi ja sittemmin apulaispiispaksi. Hänet nimitettiin Viipurin piispaksi vuonna 1890 ja seuraavana vuonna, kun Suomi erotettiin Pietarin hiippakunnasta omaksi itsenäiseksi hiippakunnakseen, isä Antonista tuli sen ensimmäinen arkkipiispa. Diplomaattinen ja pappina taitava Antoni oli pidetty ja arvostettu piispa; hän sai ensimmäisenä Suomessa valkean briljanttiristillä varustetun piispanpäähineen – tosin vasta maasta lähtiessään. Hän kävi myöhemminkin Suomessa, mm. vihkimässä Hyrylän sotilaskirkon.


title: Antoni (arkkipiispa)

text: Kuollessaan vuonna 1912 Antoni oli metropoliitta sekä Pyhä Synodin ja Venäjän valtakunnanneuvoston jäsen.


title: Lucien Febvre

text: Lucien Febvre (22. heinäkuuta 1878 Nancy – 1956 Saint-Amour, Jura) oli ranskalainen historioitsija ja annalistisen koulukunnan perustajajäsen. Hänellä on ollut huomattava vaikutus 1900-luvun historiankirjoituksen kehitykseen.


title: Lucien Febvre

text: Kun Lucien Febvre oli oppilaan Pariisin eliittikorkeakoulussa École normale supérieuressa vuosina 1899–1902, hän sai runsaasti vaikutteita Vidal de la Blachelta, tunnetulta maantieteilijältä. Tohtoriksi Febvre väitteli historiasta 1911 teoksella "Philippe II et la Franche-Comté. Etude d'histoire politique, religieuse et sociale". Aihe liittyy samaan aikaan kuin huomattavasti myöhemmin väitelleen Fernand Braudelin väitöskirja. Melko pian väitöksensä jälkeen Febvre alkoi opettaa Dijonin yliopistossa.


title: Lucien Febvre

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun Alsacen alue ja siten myös Strasbourgin kaupunki liitettiin takaisin Ranskaan, Lucien Febvre aloitti työnsä kaupungin yliopiston uudelleenrakentamiseksi. Juuri Strasbourgin yliopistossa hän perusti yhdessä Marc Blochin kanssa "Annales d'histoire, economique et sociale" -lehden, jonka ympärille muodostui annalistinen koulukunta, 1900-luvun tärkein ja keskeisin historiankirjoituksen oppisuunta.


title: Lucien Febvre

text: Vuonna 1933 Lucien Febvre nimitettiin Ranskan opetusalan arvostetuimman instituution College de Francen historian oppituolin haltijaksi. Oppituolin hoitamisen, joka tosin antaa laajat mahdollisuudet tieteelliseen tutkimustyöhön, ohella hän julkaisi runsaasti tutkimuksia ennen toista maailmansotaa ja vielä senkin aikana. Sota vaikutti kuitenkin hänen työskentelyynsä niin, että sen jälkeisenä aikana näki päivänvalon vain hyvin harva tutkimus.


title: Lucien Febvre

text: Koska Marc Bloch oli kuollut saksalaisten teloittamana sodan loppuvaiheissa, jäi Annales-lehdestä huolehtiminen yksin Febvren tehtäväksi. Avukseen hän kuitenkin sai Fernand Braudelin. Yhdessä he perustivat muun muassa Ecole Pratique des Hautes Etudes’ -tutkimuslaitoksen.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Nils Olof Thorbjörn Fälldin (24. huhtikuuta 1926 – 23. heinäkuuta 2016) oli ruotsalainen poliitikko keskustapuolueesta. Hän toimi kolmen hallituksen pääministerinä vuosien 1976 ja 1982 välillä ja puolueensa puheenjohtajana vuosina 1971–1985. Fälldinin aloittaessa pääministerinä vuonna 1976 oli hän ensimmäinen muusta kuin sosiaalidemokraattisesta puolueesta valittu pääministeri Ruotsissa neljäänkymmeneen vuoteen.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Fälldin varttui maanviljelijäperheessä Ångermanlandissa. Hän työskenteli perheen tilalla jo teini-ikäisenä, mutta käytti kaikki opiskelumahdollisuudet hyväkseen. Hän opiskeli kauppatiedettä kirjekurssilla ja auttoi seudun tilallisia sitten kirjanpidossa maksua vastaan. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisesti vuonna 1945. Ruotsin valtiopäiville hän nousi vuonna 1958.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Fälldin osti perheen tilan vaimonsa kanssa vuonna 1955 ja asui siellä kaikki poliitikkovuotensa. Jopa pääministerinä ollessaan hän ajoi viikonlopuksi kotipaikkakunnalle.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Vuonna 1969 Fälldin voitti kilpailun puolueensa varapuheenjohtajuudesta Johannes Antonssonia vastaan ja vuonna 1971 hän seurasi Gunnar Hedlundia puolueen puheenjohtajana. Fälldin ehdotti vuonna 1973 keskustapuolueen ja kansanpuolue liberaalien yhdistämistä. Ehdotus ei saanut kuitenkaan keskustapuolueen jäsenistön enemmistön tukea.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Vuosien 1973 ja 1976 vaaliväittelyissä korostui puoluejohtajien erilainen tyyli, kun vastakkain asettuivat rauhallisesti, lähes hitaasti artikuloiva Fälldin ja nopeista, terävistä repliikeistään tunnettu Olof Palme. Palme kutsui Fälldinia lammasfarmariksi.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Koska keskustapuolue oli tuolloin Ruotsin suurin ei-sosialistinen puolue, Fälldin oli porvarien pääministeriehdokas vuoden 1976 valtiopäivävaaleissa. Porvarit voittivat vaalit ja keskustapuolue, kansanpuolue liberaalit ja maltillinen kokoomus muodostivat enemmistöhallituksen. Hallitusyhteistyötä leimasivat kuitenkin riidat ydinvoiman lisärakentamisesta ja Fälldin erosi pääministerin paikalta vuonna 1978. Kansanpuolue liberaalit muodosti Ola Ullstenin johtaman vähemmistöhallituksen.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Vuoden 1979 valtiopäivävaalien jälkeen Fälldin sai uudelleen pääministerin paikan ja hän muodosti toisen hallituksensa vanhalta pohjalta. Hallitus kesti kaksi vuotta, kunnes maltillinen kokoomus jätti hallituksen veropolitiikkaa koskevien erimielisyyksien vuoksi. Keskustapuolueen ja kansanpuolueen hallitus jatkoi vuoden 1982 vaaleihin asti, joissa sosiaalidemokraatit palasivat valtaan.


title: Thorbjörn Fälldin

text: Vuonna 1985 tulleen toisen vaalitappionsa jälkeen Fälldin jätti keskustapuolueen puheenjohtajuuden ja myöhemmin samana vuonna myös parlamenttipaikkansa. Jätettyään politiikan hän toimi muun muassa Föreningsbankenin ja Televerketin hallitusten puheenjohtajana. Hän kuului myös Olof Palmen murhaa tutkineeseen komiteaan.


title: Krottikalat

text: Krottikalat ("Lophiiformes") on viuhkaeväisten kalojen lahko, josta tunnetaan yli 300 lajia, jotka on jaettu 18 heimoon. Useimmat krottikalat ovat syvänmeren kaloja, mutta lahkoon kuuluu myös trooppisten koralliriuttojen matalikoilla eläviä lajeja. Syvänveden lajit ovat pelagisia, riutoilla elävät pohjakaloja.


title: Krottikalat

text: Tyypillistä krottikaloille on selkäevän etumaisen ruodon muuntuminen saaliin houkuttimena toimivaksi "ongeksi ja syötiksi". Tämä piikkimäinen eväruoto ("illicum") sijaitsee muista erillään aivan kalan kuonon päällä. Rintaevät ovat jotenkin raajamaiset, ja vatsaevät sijaitsevat rintaevien etupuolella tai puuttuvat kokonaan.


title: Krottikalat

text: Krottikalojen koko vaihtelee kuudesta sentistä 1,2 metriin.


title: Tiroli

text: Tiroli () on Itävallan osavaltio Alpeilla. Sen pääkaupunki on Innsbruck. Osavaltion pinta-ala on 12 640 km² ja sen väkiluku 728 826 (vuonna 2015). Tiroli on myös laajempi historiallinen alue, joka oli keskiajalta lähtien vuosisatojen ajan yhtenäinen kreivikunta, mutta on nykyisin jaettu Itävallan ja Italian kesken. Italiaan kuuluvan osan nimi on Etelä-Tiroli.


title: Tiroli

text: Tirolin osavaltio on jaettu kahdeksaan piiriin ja Innsbruckin "Statutarstadtiin". Piirit ovat Landeck, Reutte, Imst, Innsbruck-Land, Schwaz, Kufstein, Kitzbühel ja Itä-Tirolissa muusta osavaltiosta erillään oleva Lienz. Osavaltion kuvernööri on Günther Platter (ÖVP).


title: Tiroli

text: Tirolin alueen tärkein elinkeino on matkailu. Itävaltalaiset Kitzbühelin ja Sankt Antonin hiihtokeskukset ovat lasketteluturistien suosiossa. Itävallan puolella korkein vuorenhuippu on Großglockner (3 798 m), mutta Italian puolella Etelä-Tirolissa sijaitseva Ortler on vielä korkeampi (3 905 m).


title: Tiroli

text: Ennen ajanlaskun alkua Tirolia hallitsivat illyyrialaiset ja roomalaiset. Kansainvaellukset toivat alueelle itägootit. Keskiajalla pääosa Tirolista kuului Baijerin herttuakuntaan. Habsburgit perivät Tirolin 1363.


title: Tiroli

text: Habsburgien ajalta lähtien Tirolin alue oli vuoteen 1805 saakka yhtenäinen Tirolin kreivikunta, joka kuului ensin Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan ja sen jälkeen Itävaltaan. Vuonna 1805 Itävalta menetti Tirolin Napoleonin sotien tuloksena Pressburgin rauhassa lyhyeksi aikaa Baijerin kuningaskunnalle, mutta sai sen takaisin vuoden 1814 Wienin kongressissa. Alue kuului ensimmäiseen maailmansotaan asti Itävalta-Unkariin.


title: Tiroli

text: Maailmansodan päätyttyä Saint-Germainin rauhansopimuksessa 1919 kreivikunnan eteläinen osa erotettiin Italialle Bolzanon eli Etelä-Tirolin maakunnaksi (), jossa se muodostaa nykyisin italiankielisen Trenton maakunnan kanssa autonomisen Trentino-Etelä-Tirolin hallintoalueen (). Pohjoinen ja itäinen osa Tirolista jäivät osaksi Itävaltaa, ja niistä muodostettu Tirolin osavaltio on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta.


title: Tiroli

text: Vuonna 1991 jäätiköltä Ötztalin läheltä aivan rajan Italian puolelta löydettiin muumioitunut ruumis 3300-luvulta eaa., jolle annettiin nimi Ötzi.


title: Kiiltomato

text: Kiiltomato ("Lampyris noctiluca") on kovakuoriainen, joka loistaa pimeässä elimistössään kemiallisessa reaktiossa syntyvän valon avulla. Kiiltomatonaaras ohjaa valollaan koiraita luokseen.


title: Kiiltomato

text: Kiiltomato on kovakuoriainen, mutta sukupuolet ovat hyvin erinäköisiä. Aikuinen kiiltonaaras on hieman toukkamainen, eikä sillä ei ole lainkaan siipiä. Koiraat muistuttavat tavanomaisia kovakuoriaisia. Ne ovat ruskeita, pitkänomaisia ja pystyvät lentämään. Keskiruumis on lähes puoliympyrän muotoinen ja pieni pää jää suurelta osin keskiruumiin etureunan alle. Verkkosilmät ovat hyönteisen kokoon nähden huomattavan suuret. Pituutta koiraalla on 10–12 mm. Naaraat ovat 15–20 mm pitkiä, tummanruskeita hyönteisiä. Niillä on selvästi erottuva kilpimäinen keskiruumis, jonka alle pää suureksi osaksi jää. Kävelyraajoja on kolme paria. Takaruumis on selvästi jaokkeellinen ja ensimmäisen jaokkeen reunat ovat vaaleat. Sekä koiraalla että naaraalla on takaruumiin kärjessä muuta ruumista vaaleampana erottuva valoa tuottava elin.


title: Kiiltomato

text: Suomessa tavataan harvinaisena toistakin heimon edustajaa, tuikematoa ("Phosphaenus hemipterus").


title: Kiiltomato

text: Kiiltomatoa tavataan laajalti Euroopassa ja Aasian poikki Kiinaan saakka. Eteläisemmässä Suomessa se on melko yleinen.


title: Kiiltomato

text:
Kiiltomatojen tunnetuin ja näkyvin piirre on niiden kyky tuottaa valoa. Ilmiö perustuu kemialliseen reaktioon ja on esimerkki bioluminesenssista. Molemmat sukupuolet kykenevät tuottamaan valoa, mutta pääasiallisesti sitä tuottavat siivettömät naaraat, jotka pyrkivät houkuttelemaan koiraita luoksen. Yleensä naaraat sijoittuvat lehtien alapuolelle, jolloin takapään valorauhasista syntyvä valo näkyy ilmassa lentäville koirasyksilöille. Kiiltomadon voi myös havaita tarkalla hajuaistilla, sillä kiiltomadoista lähtee kuvottava mädän löyhkä. Elinympäristönään kiiltomadot suosivat matalakasvuisia ruohikoita. Aikuiset yksilöt ovat aktiivisia yöaikaan ja viettävät päivät piilossa.
Kiiltomadon munat kuoriutuvat viiden viikon jälkeen munimisesta. Toukkavaihe kestää 2–3 vuotta, minkä jälkeen ne koteloituvat ja aikuistuvat.


title: Kiiltomato

text: Toukat muistuttavat suuresti naaraita, mutta niden tuntosarvet ovat lyhyemmät ja kaikkien takaruumiin jaokkeiden kärjissä on vaaleat täplät. Myös toukat kykenevät tuottamaan valoa, mutteivät loista yhtä kirkkaasti ja pitkiä aikoja kuin aikuiset hyönteiset. Toukkien tuottama valo on lyhyt, himmeä tuikahdus. Toukalla on toimivat kävelyraajat ja se liikkuu melko nopeasti käyttäen apunaan takaruumiin kärkeä.


title: Kiiltomato

text: Kiiltomadot ovat petoja ja saalistavat ravinnokseen kotiloita, joskaan aikuiset kiiltomadot eivät ilmeisesti syö lainkaan. Tarkkaa tapaa, jolla kiiltomato löytää saaliinsa luokse ei tunneta, mutta löydettyään kotilon, toukka puree sitä useita kertoja terävillä leuoillaan erittäen samalla tyypillisesti sitä itseään paljon kookkaampaan saaliiseen halvaannuttavaa myrkkyä. Myrkky liuottaa kotilon kudoksia ja kiiltomato juo liuenneen kudoksen. Joskus kotilon tiedetään selviytyneen elävänä, joskin vahingoittuneena, kiiltomadon hyökkäyksestä.


title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tiroli (, , ladiniksi "Südtirol") on Italian pohjoisin maakunta. Se muodostaa Trentinon maakunnan kanssa Trentino-Etelä-Tirolin alueen. Etelä-Tirolilla on laaja itsehallinto ja sitä kutsutaan autonomiseksi maakunnaksi (saks. "autonome Provinz", ital. "provincia autonoma", ladin. "provinzia autonoma"). Maakunnan asukasluku on noin 515 000 ja sen pääkaupunki on Bolzano (saks. "Bozen").


title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tiroli sijaitsee Alpeilla ja maakunnassa vallitsee vahva paikallinen kulttuuri, joka juontaa juurensa historiallisiin baijerilais- ja ladinilaisasutuksiin sekä siteisiin saksalaiseen ja itävaltalaiseen kulttuurialueeseen. Erotuksena muista Italian maakunnista Etelä-Tiroli on pääsääntöisesti saksankielinen maakunta. Asukkaista noin 62 prosenttia on saksankielisiä, 23 prosenttia italiankielisiä ja neljä prosenttia ladininkielisiä.


title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tirolin maakunta oli aikaisemmin osa Itävalta-Unkaria, jossa se kuului samaan hallintoalueeseen nykyään Itävaltaan kuuluvan Tirolin osan kanssa. Ensimmäisen maailmansodan loputtua alue luovutettiin Italialle italiankielisen Trenton ohella 1919. Fasistien valtaannousun jälkeen maakunnassa aloitettiin voimakkaat italialaistamistoimet. Italian antauduttua toisessa maailmansodassa alue liitettiin lyhyeksi aikaa natsi-Saksaan. Toisen maailmansodan jälkeen asukkaat pyysivät alueen palauttamista Itävallan osaksi, mutta liittoutuneet hylkäsivät tämän. Sodan jälkeen koko italialaisten dominoimalle Trentino-Etelä-Tirolille annettiin itsehallinto, mikä ei tyydyttänyt saksankielistä ja alueella toimikin 1950- ja 1960-luvuilla aktiivisia aseellisia vastarintaryhmiä. Pitkällisen vastarinnan seurauksena annettiin lopulta uusi saksalaisväestön oikeudet paremmin huomioiva itsehallintomääräys.


title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tirolin maakuntavaalit 2013


title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tirolin väestö jaetaan virallisesti saksaa, italiaa ja ladinia puhuviin kieliryhmiin. Saksan- ja ladininkielisten osuus on 1960-luvulta lähtien hiljalleen noussut ja italiankielisten laskenut. Muita kieliä äidinkielenään puhuvien määrä on samalla kasvanut 10,2 prosenttiin (2011).


title: Etelä-Tiroli

text: Väestö kieliryhmittäin väestönlaskennoissa 1880–2011