title: Keisarinviitta

text:
Keisarinviitan siipien kärkiväli on noin 5–7 cm. Keisarinviitan siipien yläpinta on kullankeltainen ja mustien täplien kirjoma. Naaras on yleensä hiukan tummempi pohjaväriltään kuin koiras ja siltä puuttuu koiraalle tyypilliset pitkät mustat viirut. Muista hopeatäplistä poiketen keisarinviitan takasiipien alapinnassa ei ole hopeanhohtoisia täpliä, vaan pitkiä helmiäisviiruja kuparinvihreällä pohjalla. Välillä keisarinviitan naaraissa tavataan erittäin harvinaista värimuotoa, f. "valesinaa" (ks. kuva). Sen yläpinnan pohjaväri ei ole kullanvärinen, vaan metallisen siniharmaa.
Keisarinviitta on pääsääntöisesti Etelä-Suomen laji, kannan painottuessa voimakkaimmin Kaakkois-Suomeen. Vielä kymmenen vuotta sitten laji oli paikallinen ja harvinainen, mutta se on viime aikoina laajentanut elinpiiriään ja myös yksilömäärät ovat kasvaneet.


title: Keisarinviitta

text: Keisarinviitan lentoaika on heinäkuun lopulta elokuun loppupuolelle.


title: Keisarinviitta

text: Keisarinviitta elää joutomailla ja metsän reunojen niityillä. Keisarinviitta on nopea ja voimakas lentäjä ja pystyy periaatteessa liikkumaan pitkiäkin matkoja. Lajille on kuitenkin tyypillistä reviirikäyttäytyminen. On todettu, että f. "valesina" suosii hieman pimeämpiä alueita kuin keisarinviitat keskimäärin. Laji talvehtii toukkana.


title: Keisarinviitta

text: Keisarinviitan toukat ovat oligofageja mutta keskittyvät syömään orvokkeja ("Viola"). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa.


title: Luettelo Suomen rautatieliikennepaikoista

text: Tämä on luettelo Suomen rautateillä, sekä valtion että yksityisten omistamilla, sijaitsevista liikennepaikoista.


title: Maaria

text: Maaria (), on entinen Suomen kunta, ja nykyinen osa-alue Turun kaupungin Räntämäen kaupunginosassa. Ennen lakkauttamistaan Maarian kunta sijaitsi hallinnollisesti Turun ja Porin läänissä ja Varsinais-Suomen maakunnassa. Maariasta liitettiin Turkuun suuria osia vuonna 1944 ja loputkin vuonna 1967. Nykyisin vuosien 1944–1966 rajojen mukainen Maaria muodostaa Maaria-Paattisen suuralueen eteläosan.


title: Maaria

text: Maarian naapurikunnat olivat Kaarina, Lieto, Paattinen, Raisio, Rusko ja Turku.


title: Maaria

text: Maarian halki virtaavan Vähäjoen laakso oli jo rautakaudella tiheästi asuttua. Alueella on useita merkittäviä arkeologisesti tutkittuja muinaisjäännöksiä kuten Kärsämäen roomalaisaikainen polttokalmisto. Keskiajalla Maarian alueelle perustettiin Räntämäen pitäjä, jonka kirkko pyhitettiin neitsyt Marialle. Tämän Maarian keskiaikaisen kivikirkon rakentamisen on aiemmin oletettu tapahtuneen 1300-luvulla, mutta nykyään rakentamisajankohtana pidetään pikemminkin 1400-lukua.


title: Maaria

text: Maarian kunta perustettiin vuonna 1868, ja se oli alueeltaan sama kuin Räntämäen pitäjä lukuun ottamatta Paattisten kappelia. Vielä 1890-luvullakin Maaria esiintyi virallisissa tilastoissa Räntämäen nimellä.


title: Maaria

text: Tuolloin Maaria käsitti pääosan nykyisin Turkuun kuuluvista, kantakaupungin ulkopuolisista Aurajoen pohjois- tai länsipuolella sijaitsevista alueista. Kunta ei ollut alueellisesti yhtenäinen, sillä siihen kuuluivat kunnan varsinaisesta alueesta erillään sijainnut Hirvensalon saari ja ulkoalueita Paattisten kunnan takana.


title: Maaria

text: Maarian seurakuntaan kuului aikoinaan Paattinen, joka muodostettiin kappeliseurakunnaksi vuonna 1690. Vuonna 1893 se siirrettiin Vahtoon kuuluvaksi, ja vuonna 1937 siitä tehtiin itsenäinen seurakunta.


title: Maaria

text: Huomattava osa kunnan alueesta, muun muassa kirkonkylä kirkkoineen, Raunistulan taajaväkinen yhdyskunta ja Hirvensalo, liitettiin Turkuun vuonna 1944. Kunnan eteläraja siirtyi nykyisen Turun ohikulkutien pohjoispuolelle. Vuoden 1967 alussa koko kunta lakkautettiin ja loputkin sen alueesta liitettiin Turkuun. Myös Maariasta erotettu Paattinen liitettiin Turkuun, vuoden 1973 alussa.


title: Maaria

text: Turun suuraluejaossa Maaria-Paattisen suuralue käsittää koko ohikulkutien pohjoispuolella sijaitsevan osan Turusta. Sen eteläosa vastaa pääasiassa vuosina 1944–1966 voimassa ollutta Maarian kuntaa. Vanha kuntaraja Paattisten kanssa kulki Jäkärlän ja Kanervamäen pohjoispuolella.


title: Maaria

text: Hirvensaloa lukuun ottamatta vuoden 1944 kuntaliitoksessa Maariasta Turkuun liitetyt alueet on jo pääosin rakennettu asuinalueiksi. Kaupunginosaa, jossa Maarian kirkko sijaitsee, kutsutaan nykyään Räntämäeksi.


title: Maaria

text: Vuoden 1967 kuntaliitoksessa Turkuun liitetyt alueet ovat sen sijaan jääneet maaseutumaisiksi muutamia asutuskeskittymiä lukuun ottamatta. Lähellä Liedon rajaa Turku–Toijala-rautatien varressa sijaitsee suurehko Jäkärlän taajama. Siitä länteen moottoritien länsipuolella sijaitsevat Moision ja Yli-Maarian kaupunginosat, joissa on paljon uutta pientaloasutusta. Tälle alueelle on jatkossakin tulossa lisää asukkaita. Vuosien 1944–1966 rajojen mukaisen Maarian alueella on nykyään noin 6 000 asukasta, josta suunnilleen puolet asuu Jäkärlässä. Kuntaliitosajankohtaan verrattuna alueen väkiluku on siis yli kaksinkertaistunut.


title: Maaria

text: Maariassa sijaitsee vuonna 1982 Vähäjoesta eli Paattistenjoesta patoamalla tehty Maarian allas, joka toimii vaihtoehtoisena raakavesilähteenä turkulaisille.


title: Maaria

text: Kylät on liitetty Turkuun 1944


title: Maaria

text: Liitetty Turkuun 1944.


title: Maaria

text: Liitetty Turkuun 1967.


title: Maaria

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Maarian taajamat olivat Jäkärlä (802 asukasta), Saramäki (507 asukasta) ja Åvikin alue (306 asukasta). Osa Jäkärlästä ulottui Liedon kunnan puolelle.


title: IRL

text: IRL voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Vuoden 2004 kunnallisvaalit järjestettiin sunnuntaina 24. lokakuuta 2004. Ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 13.–19. lokakuuta ja ulkomailla 13.–16. lokakuuta.


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Kunnallisvaaleissa oli 39 906 ehdokasta 416 kunnassa. Ehdokkaista 8 668 oli entisiä valtuutettuja. Yli 700 ehdokasta oli eri listalla kuin edellisvaaleissa. Naisia oli 39,9 prosenttia ehdokkaista. Vihreillä, VSL:llä ja KA:lla oli enemmän nais- kuin miesehdokkaita. Nuoria ehdokkaista oli 11,3 prosenttia, mikä on lähes prosenttiyksikön enemmän kuin edellisissä vaaleissa. Ehdokkaiden keski-ikä oli 46,7 vuotta.


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Vaalikamppailu pääsi kunnolla vauhtiin vasta vaalipäivää edeltäneen viikon aikana. Väittelyn keskeiseksi aiheeksi muodostuivat kunnalliset palvelut. SDP:n puheenjohtaja, silloinen eduskunnan puhemies Paavo Lipponen arvosteli Kokoomusta palvelujen liiasta yksityistämisestä. Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen vastasi, ettei Lipponen tuntenut kuntien tilannetta ja huomautti, että palveluja oli yksityistetty myös sellaisissa kunnissa, joissa SDP oli suurin puolue.


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Äänioikeutettuja oli 4 099 864, joista EU:n, Islannin tai Norjan kansalaisia 29 634 sekä muista maista 45 410. Kunnallisvaaleissa saa äänestää kunnassa kaksi vuotta asunut kansallisuudesta riippumatta.


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Vuoden 2005 alussa astui voimaan kymmenen kuntaliitosta (liitettyjen/lakkautettujen kuntien nimet ovat suluissa), ja valtuustot uusiin yhdistyviin kuntiin valittiin Joensuussa (Kiihtelysvaara ja Tuupovaara), Kangasalla (Sahalahti), Kuopiossa (Vehmersalmi), Loimaalla (Loimaan kunta), Parikkalassa (Saari ja Uukuniemi), Pöytyällä (Karinainen), Seinäjoella (Peräseinäjoki), Tohmajärvellä (Värtsilä), Ulvilassa (Kullaa) ja Varkaudessa (Kangaslampi).


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Vaalien koko maan äänestysprosenttien keskiarvo oli 58,6, ja aktiivisuus nousi edellisvaaleista 2,7 prosenttiyksikköä. Kunnista korkein äänestysprosentti oli Iniössä (89,5 %) ja matalin Vantaalla (50,8 %).


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Ennakkoon äänesti 940 743 eli 22,9 prosenttia äänioikeutetuista. Lestijärven kunnassa ennakkoäänestys oli innokkainta (49,4 %). Vaalipäivänä äänensä antoi 35,6 prosenttia äänioikeutetuista.


title: Kunnallisvaalit 2004

text: Valtuustoon valittujen naisten osuus kasvoi 2 prosenttiyksikköä vuoden 2000 vaaleista ja oli nyt 36,4 prosenttia.


title: Abraham

text: Abraham (myös Aabraham, ”monien isä/johtaja”, Tiberian hepreaksi "ʾAḇrāhām"; ), alun perin Abram ( "korkea isä"), on juutalaisuuden, kristinuskon ja islamin patriarkka. Hänestä kerrotaan Raamatussa, Ensimmäisen Mooseksen kirjan 11.-25. luvuissa ja hänet mainitaan sen jälkeen useimmissa Raamatun kirjoissa.


title: Abraham

text: Abrahamista ei ole muuta tietoa kuin Raamatun kertomukset. Vielä teologi Aapeli Saarisalo uskoi Ensimmäisen Mooseksen kirjan 14. luvussa kuvattujen tapahtumien saaneen muinaistutkimuksesta ja nuolenpääkirjoituksista vahvistuksen. Luvussa kerrotaan muun muassa Kedorlaomerin, kanssaan olleiden kuninkaiden ja Abrahamin välisestä taistelusta.


title: Abraham

text: Abraham oli alun perin nimeltään Abram. Abraham kuului Seemin kautta kymmenenteen sukupolveen Nooasta. Abraham oli Terahin poika ja lähtöisin Kaldean Urista muinaisesta Babyloniasta..Vaikka Abraham mainitaankin 1. Mooseksen kirjan 11:26:ssa ensimmäisenä Terahin kolmesta pojasta, hän ei ollut esikoinen.. Abraham luetellaan ensimmäisenä isänsä pojista ilmeisesti huomattavan uskollisuutensa ja sen merkittävän aseman vuoksi, joka hänellä on Raamatussa. Hänen vaimonsa oli nimeltään Sarai, myöhemmin Saara. Saara oli myös Abrahamin sisarpuoli, koska heillä oli sama isä. Jumalalta saamansa neuvon mukaisesti Abraham muutti Kanaanin maahan ja asettui Mamren tammiston lähelle asumaan. Abraham oli noin 75-vuotias, ja hän järjesti huonekuntansa matkalle Haranista kohti Kanaanin maata, jossa hän asui elämänsä jäljellä olevat vuodet vaeltavana muukalaisasukkaana teltoissa. Abraham lähti Haranista isänsä Terahin kuoltua. Jumalan ja Abrahamin välinen liitto astui voimaan juuri tähän aikaan.


title: Abraham

text: Abraham ja Saara olivat olleet Kanaanissa kymmenisen vuotta, mutta Saara oli yhä hedelmätön. Siksi hän ehdotti sijaisekseen egyptiläistä palvelijatartaan Hagaria, jotta hän saisi lapsen tämän välityksellä. Abraham suostui. Ja niin syntyi Ismael, kun Abraham oli 86-vuotias. Kun Abraham oli 99-vuotias, Jumala käski, että kaikki miehet Abrahamin huonekunnasta oli ympärileikattava tunnusmerkiksi eli sinetiksi todistamaan, että hänen ja Abrahamin välillä vallitsi erikoinen liittosuhde. Tässä vaiheessa Jumala antoi Abramille nimeksi Aabraham luvatessaan hänestä tulevan suuren kansan isä: "Ja Abram lankesi kasvoilleen, ja Jumala puhui hänelle sanoen: ""Katso, tämä on minun liittoni sinun kanssasi: sinusta tulee kansojen paljouden isä. Niin älköön sinua enää kutsuttako Abramiksi, vaan nimesi olkoon Aabraham, sillä minä teen sinusta kansojen paljouden isän..."" Pian tämän jälkeen kolme enkeliä, jotka Abraham otti vastaan, lupasi, että Saara itse tulisi raskaaksi ja synnyttäisi pojan seuraavana vuonna.


title: Abraham

text: Abraham muutti Saaran kanssa Gerariin, jossa tuon filistealaiskaupungin kuningas otti Saaran haaremiinsa. Jumala puuttui asiaan, Saara vapautettiin, ja määräaikana, kauan aikaisemmin luvattu perillinen Iisak syntyi. Kun Iisakin 19-vuotias velipuoli Ismael viisi vuotta myöhemmin ilvehti hänelle, Abrahamin oli pakko lähettää Ismael ja hänen äitinsä Hagar pois.


title: Abraham

text: Noin 20 vuotta myöhemmin, Jumala käski Abrahamia uhraamaan Iisakin. Juutalaisen perimätiedon mukaan Iisak oli silloin 25-vuotias. Totellen Jumalan ohjeita Abraham otti Iisakin mukaansa ja matkusti Negevissä sijainneesta Beersebasta pohjoiseen Morianvuorelle, joka sijaitsi aivan Salemin pohjoispuolella. Siellä hän rakensi alttarin ja valmistautui uhraamaan Iisakin, perillisensä, polttoteurasuhrina. Abraham tavallaan uhrasi Iisakin, sillä hän päätteli, että Jumala kykenisi herättämään hänet kuolleista. Jumala puuttui asiaan vasta aivan viime hetkellä ja antoi pässin Iisakin sijaan uhrialttarille. Tämä ehdoton usko, johon liittyi täydellinen tottelevaisuus, sai Jumalan vahvistamaan liittonsa Abrahamin kanssa valalla.


title: Abraham

text: Kun Saara kuoli Hebronissa 1881 eaa. 127-vuotiaana, Abrahamin täytyi ostaa hautapaikka, sillä hän oli tosiaan vain muukalaisasukas, joka ei omistanut maata Kanaanissa. Niinpä hän osti Heetin pojilta kedon ja luolan Makpelasta läheltä Mamrea. Kolme vuotta myöhemmin, kun Iisak täytti 40 vuotta, Abraham lähetti vanhimman palvelijansa, todennäköisesti Elieserin, takaisin Mesopotamiaan etsimään Iisakille sopivaa vaimoa. Jumalan valinnaksi osoittautui Abrahamin veljenpojan tytär Rebekka. Seuraavassa sukupolvessa vanhin poika oli Eesau, mutta nuorempi veli Jaakob hankki isältään Iisakilta esikoisoikeuden. Abraham otti toisen vaimon Keturahin Saaran kuoleman jälkeen. Keturah synnytti kuusi poikaa: Simranin, Joksanin, Medanin, Jisbakin, Shuahin ja Midian.


title: Abraham

text: Lopulta Abraham kuoli hyvin iäkkäänä, 175-vuotiaana, ja hänen poikansa Iisak ja Ismael hautasivat hänet Makpelan luolaan. Ennen kuolemaansa Abraham antoi lahjoja sivuvaimojensa pojille ja lähetti heidät pois, jotta Iisak perisi yksin kaiken hänen omistamansa.


title: Abraham

text: Sekä juutalaiset, kristityt että muslimit kunnioittavat Abrahamia uskovaisten esikuvana. Lisäksi juutalaiset ja osittain muslimitkin uskovat olevansa hänen suoranaisia jälkeläisiään. Raamatun mukaan juutalaiset polveutuvat Jaakobista, Abrahamin pojanpojasta.


title: Abraham

text: Vanhalla ajalla "ismaelilaiset" olivat Arabian niemimaan pohjoisosassa asunut kansa, jota pidettiin Ismaelin, Abrahamin vanhimman pojan jälkeläisinä. Heidät mainitaan useita kertoja Raamatussakin. Nykyistenkin arabien uskotaan polveutuvan ainakin osittain heistä. Koraanin mukaan myös Muhammad oli Ismaelin jälkeläinen.


title: Abraham

text: Kristityille Abraham edustaa Jeesukseen uskovien isää, jonka kuuliaisuus Jumalan tahdolle on esikuvallista.


title: Abraham

text: Abraham, Iisak ja Jaakob ovat patriarkkoja eli kantaisiä. Vanhan testamentin tunnustavina juutalaisia, kristittyjä ja muslimeita pidetään "Kirjan kansoina".


title: Abraham

text: Abrahamin on väitetty eläneen vuosien 2200 eaa ja 1900 eaa välillä.


title: Abraham

text: Abrahamin historiallisuus on ollut kiistelty aihe. Vielä 1900-luvun merkittävimpiin kuuluneet arkeologit kuten William F. Albright ja raamatuntutkijat kuten Albrecht Alt uskoivat, että Abraham ja muut patriarkat ovat olleet joko historiallisia henkilöitä tai uskottavia yhdistelmiä noin 2000-luvulla eaa. (eli ns. ”patriarkaalisella aikakaudella”) eläneistä todellisista henkilöistä. Patriarkoista kertovissa teksteissä mainitut nimet esiintyivät myös samalle aikakaudelle ajoitetuissa teksteissä Marissa, Mesopotamiassa (nykyinen Irak) ja Ras Shamrassa, Syyriassa. Nämä tekstit eivät kuitenkaan todista patriarkkojen historiallisuutta; kyseiset nimet ovat mahdollisesti olleet yleisiä jo tuolloin. Erityisesti 1970-luvun aikana vakiintui konsensus, että arkeologiset löydöt eivät tue esitetyjä väitteitä ja että folkloristisia tarinoita ei tulisi lukea historiallisina lähteinä.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text:
Mary-Kate Olsen ja Ashley Fuller Olsen (s. 13. kesäkuuta 1986, Sherman Oaks, Kalifornia) ovat yhdysvaltalaiset näyttelijäkaksoset. He ovat esiintyneet televisiossa ja elokuvissa jo siitä asti, kun olivat yhdeksänkuisia. Vaikka Mary-Kate ja Ashley näyttävät hyvin samanlaisilta, he eivät kuitenkaan ole identtisiä kaksosia. Kaksosista Ashley on kaksi minuuttia vanhempi.
Olsenit tulivat Yhdysvalloissa suosituiksi vuosina 1987–1995 tehdyn televisiosarjan "Full House" myötä. Molemmat esittivät samaa hahmoa, Michelle Tanneria.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Toisin kuin Mary-Kate, Ashley ei ole tehnyt muita projekteja itsenäisellä urallaan. Hän on näytellyt kaikki elokuvansa siskonsa kanssa.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Ashley on seurustellut näyttelijä-laulaja Jared Leton kanssa.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Olsenit tulivat Yhdysvalloissa suosituiksi vuosina 1987–1995 tehdyn televisiosarjan "Full House" myötä. Molemmat esittivät samaa hahmoa, Michelle Tanneria. Koska tuottajat eivät halunneet katsojien tietävän, että hahmoa esittää kaksi näyttelijää, Tannerin näyttelijäksi kerrottiin Mary Kate Ashley Olsen.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Mary-Kate ja Ashley Olsenin näyttelijänura on lähes identtinen: molemmat ovat esiintyneet samoissa TV-sarjoissa, -ohjelmissa ja elokuvissa. Heidän ensimmäinen roolisuorituksensa oli vuonna 1990 "ABC TGFI" -televisiosarjassa.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Heidän elokuvauransa alkoi vuonna 1991 "To Grandmother's House We Go" -televisioelokuvan myötä. Olsenit esittivät sisaruksia, jotka lähtevät salaa matkalle isoäitinsä luo.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Lapsina Olsenit tekivät useita heidän ympärilleen rakennettuja elokuvia. He tekivät myös pieniä rooleja suuremmissa tuotannoissa vuosien varrella. Ensimmäinen heidän ympärilleen rakennettu suuri elokuva oli "It Takes Two" (1995), joka tuotti Yhdysvalloissa lähes 20 miljoonan dollarin lipputulot.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: 1990-luvun lopulla elokuvien suosio laski. Ne muuttuivat yhä pienimuotoisemmiksi ja teatterilevitykseen päässeet elokuvat floppasivat pahasti, kuten yksi viimeisimmistä Olsenien elokuvista, "In A New York Minute" (2004). Se aloitti 3 000 kopiolla Yhdysvalloissa ja keräsi ensi-iltaviikonloppuna vain 5,9 miljoonaa dollaria, mikä on historian huonoin aloitus niin suurella kopiomäärällä. Elokuvan 30 miljoonan dollarin jättibudjetti osoittautui kohtalokkaaksi, sillä elokuva tuotti Yhdysvalloissa vain alle 15 miljoonan dollarin lipputulot.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Kaksoset ovat tuottaneet Dualstar-tuotantoyhtiönsä kautta yhdessä vuodesta 1995 lähtien elokuviaan, yhteensä 15 kappaletta, mukaan lukien "In A New York Minute". Heillä oli myös pieni sivurooli elokuvassa Charlien enkelit 2.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text: Kaksosten imagon ympärille on rakentunut laajaa liiketoimintaa: molemmat ovat ansainneet yli 160 miljoonaa dollaria vuodessa elokuvien, julisteiden, lehtien, vaatteiden ja videopelien myynnistä. Heidän nimellään valmistetaan muun muassa lastenvaatteita, meikkejä, videopelejä, kodinsisustustuotteita, kenkiä ja asusteita, ja heillä on oma tuotantoyhtiö "Dualstar". Keväällä 2004 he saivat yhteisen tähden Walk of Famelle.


title: Mary-Kate ja Ashley Olsen

text:
Mary-Katen ja Ashleyn vanhemmat ovat eronneet ja isä on uusissa naimisissa ja hänellä on kaksi lasta uuden vaimonsa kanssa. Ennen perhe oli kuusihenkinen Ashley ja Mary-Kate mukaan luettuna, mutta nyt se on yhdeksänhenkinen.
Mary-Katen ja Ashley perheeseen kuuluvat:


title: Amerikan konfederaatio

text: Amerikan konfederaatio eli Yhdysvaltain konfederaatio () tai Amerikan Konfederaatio, vanhentunut nimi Etelävaltiot, englanninkielisessä arkipuheessa joskus Dixie, oli vuosina 1861-1865 olemassa ollut tunnustamaton valtio Pohjois-Amerikassa. Alun perin sen perusti seitsemän Yhdysvalloista irtautunutta osavaltiota; Etelä-Carolina, Mississippi, Florida, Alabama, Georgia, Louisiana ja Texas. Nämä alueet olivat riippuvaisia maataloudesta, erityisesti puuviljan tuotannosta, jossa käytettiin afroamerikkalaisia orjia.


title: Amerikan konfederaatio

text: Kukin osavaltio erosi Yhdysvalloista, jota kutsuttiin unionksi sisällissodan aikana. Konflikti alkoi 1860 presidentinvaalien jälkeen, jolloin republikaanien Abraham Lincoln voitti vaalit. Hän vastusti orjuuden laajentamista läntisiin alueisiin. Konfederaation hallitus perustettiin helmikuussa 1861 ja sen asevoimat muodostuivat nopeasti. Lincolnin virkaanastujaiset järjestettiin maaliskuussa ja sisällissota alkoi huhtikuussa. Tämän jälkeen Virginia, Arkansas, Tennessee ja Pohjois-Carolina erosivat unionista ja liittyivät Konfederaatioon. Myöhemmin Konfederaatio hyväksyi myös Kentuckyn ja Missourin kuuluvan itseensä, vaikkei kumpikaan osavaltio ollut virallisesti julistanut eronneensa unionista tai olleet kokonaan Konfederaation hallussa.


title: Amerikan konfederaatio

text: Yhdysvaltain hallitus (unioni) ei hyväksynyt osavaltioitten eroa ja katsoi Konfederaation muodostuneen laittomasti. Sota alkoi Konfederaation hyökättyä Charolestonin satamssa sijaitsevaan Fort Sumter -linnoitukseen 12. huhtikuuta 1861. Mikään valtio ei tunnustanut Konfederaation itsenäisyyttä, mutta Iso-Britannia ja Ranska hyväksyivät sille sotaakäyvän statuksen ja antoivat yksityisten tahojen tekevän kauppaa sodan molempien osapuolten kanssa. Neljän vuoden ja 620 000 – 850 000 sotilaan kaatumisen jälkeen Konfederaation joukot antautuivat 1865. Sodalta puuttui formaali päätös, mutta lähes kaikki Konfederaation joukot olivat antaunueet vuoteen 1865 loppuun menneessä.


title: Amerikan konfederaatio

text: Jefferson Davis oli Amerikan konfederaation ainoa presidentti. Alexander Stephens toimi hänen varapresidenttinään. Presidentti valittiin kuuden vuoden toimikaudelle ilman mahdollisuutta uudelleenvalintaan. Konfederaation kongressi koostui edustajainhuoneesta ja senaatista. Useimmat vaalit viivästyivät sisällissodan takia. Demokraattinen puolue hallitsi täysin Konfederaation poliittista elämää valtion lyhyen olemassaolon aikana.


title: Amerikan konfederaatio

text: Konfederaatio perrustettiin 9. helmikuuta 1861 Montgomeryssa, Alabamassa. Väliaikaseksi presidentiksi valittiin plantaasiomistaja Jefferson Davis, joka oli toiminut Mississippin osavaltion senaattorina ennen Konfederaation perustamista. Pääkaupunki siirrettiin Virginian Richmondiin toukokuussa 1861.


title: Amerikan konfederaatio

text: Moni poliitikko tuki orjuutta taloudellisista syistä. Jotkut tukivat sitä myös esimerkiksi uskonnollisista syistä.


title: Amerikan konfederaatio

text: Konfederaation perustuslaki nimitti valtiolle korkeimman oikeuden tulkitsemaan perustuslakia, mutta sitä ei ikinä perustettu sisällissodan alkamisen takia, eikä jäseniä ehditty valita. Etelä-Caorlinalla, Arkansasilla. Alabamalla, Floridalla, Georgialla, Louisianalla, Pohjois-Carolinalla, Tennesseellä, Texasilla ja Virginialla oli kuitenkin omat osavaltiontuomioistuimet. Niissä osavaltiossa, joissa ei ollut osavaltiontuomioistuinta oli vain paikallistuomioistuimia.


title: Amerikan konfederaatio

text: Koska korkeinta oikeutta ei ollut, eri osavaltiot tulkitsivat lakia erilaisesti. Sodan aikana tehtiin lakeja, joitten avulla Yhdysvaltoja tukevia pystyttiin siirtämään internointileireihin. Noin 1 600 ihmistä internointiin sodan aikana.


title: Amerikan konfederaatio

text: Konfederaatio nojautui vahvasti maatalouteen, jonka vuoksi orjia tarvittiin työvoimaksi.


title: Amerikan konfederaatio

text: Sodan alettua Yhdysvallat saartoi monta etelän satamaa, heikentäen Konfederaation taloutta. Jotkut Meksikonlahden satamat olivat kuitenkin etelän hallussa, pitäen tuonnin ja viennin elossa. Yksi näistä oli Louisianassa sijaitseva New Orleans, joka kuitenkin antautui unionille 1. toukokuuta 1862.


title: Amerikan konfederaatio

text: Talous oli Konfederaatiolle ongelma koko olemassaolonsa aikana. Poliitikot eivät halunneet korottaa veroja, peläten sen vaikuttavan taistelutahtoon. Sodan aikana Konfederaatio painoi paljon rahaa, johtaen korkeaan inflaatioon.


title: Amerikan konfederaatio

text: Konfederaatio muodostettiin 4. helmikuuta 1861, ja sen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Jefferson Davis. Konfederaation sotajoukkoja komensi kenraali Robert E. Lee.


title: Amerikan konfederaatio

text: Konfederaatiolla ja sen vastustajalla, Unionilla, oli lukuisia eroja. Konfederaatio kannattivat orjuutta tiedostaen, että sen kieltäminen romahduttaisi esiteollisen puuvillantuotannon. He olivat uskonnollisempia ja konservatiivisempia. Konfederaatiossa ei ollut käytännöllisesti katsoen lainkaan teollisuutta, mutta sillä oli hyvä rautatieinfrastruktuuri. Unionin asukasmäärä oli yli kaksinkertainen Konfederaatioon verrattuna. Konfederaation asukkaat olivat kiihkeitä demokraattisen puolueen kannattajia. Sodan jälkeen sinne muodostui useita erilaisia vihajärjestöjä, kuten Ku Klux Klan.


title: Amerikan konfederaatio

text: Amerikan konfederaatioon kuuluivat Alabama, Arkansas, Etelä-Carolina, Florida, Georgia, Louisiana, Mississippi, Pohjois-Carolina, Texas, Tennessee ja Virginia. Kentuckyn ja Missourin osavaltiossa oli molemmissa sekä Unionin että Konfederaation hallitukset. Länsi-Virginia irtautui Virginiasta ja liittyi myöhemmin Unioniin.


title: Amerikan konfederaatio

text: Amerikan konfederaatio lakkasi valtiona olemasta huhtikuussa 1865, kun sen armeijan ylipäällikkö Robert E. Lee antautui Appomattoxissa.


title: Hollywood

text: Hollywood on kaupunginosa Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Vuonna 2008 alueella asui arviolta 85 489 ihmistä. Hollywood tunnetaan erityisesti elokuvastudioistaan ja monista tähtinäyttelijöistään. Sanaa pidetään usein synonyymina yhdysvaltalaiselle elokuvateollisuudelle.


title: Hollywood

text: 1900-luvun alussa elokuvateollisuus oli uusi ala ja se alkoi keskittyä Hollywood Boulevardin ympärille, jonne nousi studioita sekä asuintaloja elokuvissa työskenteleville. Nykyään elokuvateollisuuden keskus ei kuitenkaan enää sijaitse Hollywoodissa, vaan studiot ovat muuttaneet läheisiin pikkukaupunkeihin.


title: Hollywood

text: Hollywood Boulevardin loiston päivistä muistuttaa yhä 1920-luvulla rakennettu elokuvateatteri Grauman’s Chinese Theatre. Bulevardilla on myös Hollywood Walk of Fame, jonka jalkakäytävällä viihde-alan entisillä ja nykyisillä vaikuttajilla on omat tähtensä.


title: Puerto Rico

text: Puerto Rico on Isojen Antillien itäisin saari Karibianmerellä. Yhdessä läheisten pikkusaarten kanssa, joista asutettuja ovat vain Vieques ja Culebra, se muodostaa Yhdysvaltoihin kuuluvan itsehallintoalueen ("Estado Libre Asociado de Puerto Rico", "The Commonwealth of Puerto Rico"). Yhdysvallat sai Puerto Ricon Espanjalta Espanjan–Yhdysvaltain sodassa.


title: Puerto Rico

text: Puerto Rico on lähes suorakaiteen muotoinen, kooltaan noin 150 × 50 km. Rantakaistaleita lukuun ottamatta maasto on vuoristoista.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon sijainti Panaman kanavaan johtavan Monan salmen varrella on strategisesti tärkeä. San Juanin satama on Karibian alueen parhaita ja suurimpia luonnonsatamia. Korkeiden keskusvuorten ja monien pienten jokien ansiosta vettä on saatavana runsaasti. Puerto Ricon maa-alueesta vain alle neljä prosenttia sopii maanviljelyyn. Hedelmällisin maa sijaitsee pohjoisrannikolla, eteläpuolella on kuivaa. Toisin kuin muualla Karibialla, Puerto Ricon pohjoisosissa saadaan sadetta tasaisesti ympäri vuoden, koska vuoristoon nousemaan pakotettu pasaatituuli aiheuttaa orografista sadetta. San Juanissa sataa 8-15 päivänä kuukaudessa. Keskimääräinen päivän ylin lämpötila vaihtelee kuukausittain 28 ja 32 asteen välillä.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricolla on kuuluisia luolia. Camuyjoki virtaa ison osan reitistään maan alla, ja sen uoman varrella on tippukiviä sekä lepakoiden piilopaikkoja.


title: Puerto Rico

text: El Yunque on viimeinen luonnontilaisena säilynyt sademetsäalue, jossa kasvaa 240 puulajia, 60 saniaislajia ja yli 20 orkidealajia. Guánican metsässä tavataan enemmän lintuja kuin muualla. Siellä kasvaa 700 kasvilajia, monet niistä endeemisiä. Saaren maskottieläimiä ovat pienet "Eleutherodactylus"-suvun sammakot.


title: Puerto Rico

text: Hurrikaanit ovat aiheuttaneet Puerto Ricon saarella suuria tuhoja: vuonna 1998 hurrikaani Georges, vuonna 1989 hurrikaani Hugo ja 2017 Hurrikaani Maria.


title: Puerto Rico

text: Ensimmäiset asukkaat Puerto Ricon saarelle saapuivat noin vuonna 2 000 eaa. Arkeologisten todisteiden perusteella he olivat lähtöisin Orinocojoelta nykyisen Venezuelan alueelta. Seuraava ihmisryhmä tuli Kuuban kautta Jukatanin niemimaalta.


title: Puerto Rico

text: Maanviljelystaitoisia ihmisiä saapui Puerto Ricoon noin 500–200 eaa. Saladoid-kulttuuriin kuuluneet edelsivät tainojen valtakautta. Tainot kohtasivat 1400-luvun lopulla karibeja, jotka olivat ajaneet ignerit Pieniltä-Antilleilta. Karibit olivat alkaneet 1400-luvun lopulla tekemään hyökkäyksiä myös Puerto Ricon tainojen kimppuun.


title: Puerto Rico

text: Kristoffer Kolumbuksen espanjalaiset joukot pelastivat Guadeloupen saarelta tainoja ja lupasivat palauttaa heidät kotimaahansa Puerto Ricoon. Kolumbuksen retkikunta saapui saarelle 19. marraskuuta 1493, ja he nimesivät saaren San Juan Bautistaksi (Johannes Kastajan mukaan) ja julistivat sen kuuluvan Espanjalle.


title: Puerto Rico

text: Juan Ponce de León sai 1508 luvan tutkia Puerto Ricoa. Hän perusti saarelle Caparran, joka nimettiin 1521 Puerto Ricoksi (”rikas satama”). Satamasta tuli myöhemmin San Juan ja koko saaren nimeksi Puerto Rico. Espanjalaiset alistivat tainot, joiden määrä väheni sairauksien ja heikon kohtelun takia. Samaan aikaan espanjalaiset alkoivat tuoda saarelle orjia Afrikasta ja läheisiltä saarilta.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricosta louhittiin alkuun kultaa, mutta kun markkinat hiipuivat 1530-luvun jälkeen, monet eurooppalaiset muuttivat muualle. Saarelle jääneet aloittivat sokeriruo’on viljelyn.


title: Puerto Rico

text:
Orjuus lakkautettiin vuonna 1873. Saari oli 1500-luvulta 1800-luvulle Espanjan ja Britannian kiistan kohde, mutta britit eivät pystyneet valloittamaan sitä.
Espanjan muiden Amerikan siirtomaiden itsenäistyttyä saari oli Kuuban ohella Espanjan alaisuudessa vuoteen 1898. Sitä ennen emämaa yritti nykyaikaistaa saarta erilaisilla toimilla, kuten lopettamalla orjuuden, antamalla puertoricolaisille oikeuden valita edustajansa Cortesiin vuodesta 1869 ja itsehallinnon vuonna 1897. Vuonna 1898 käydyn Espanjan ja Yhdysvaltain sodan aikana saari joutui Kuuban tavoin Yhdysvaltain hallintaan ja Pariisin rauhansopimuksessa Espanja luovutti saaren Yhdysvalloille.


title: Puerto Rico

text: Vuonna 1917 Puerto Ricon asukkaat saivat Yhdysvaltain kansalaisuusoikeuden ja oman vaaleilla valitun edustajainhuoneen edustajineen. Vuonna 1947 säädettiin laki, jonka mukaan saaren kuvernööri on kansan valitsema, kun hänet aiemmin nimitti Yhdysvaltain presidentti. Vuoden 1948 vaaleissa kuvernööriksi valittiin Luis Muñoz Marin, joka pysyi vallassa vuoteen 1964.


title: Puerto Rico

text: Vuonna 1951 järjestettiin kansanäänestys, jossa ylivoimainen enemmistö halusi olla Yhdysvaltojen itsehallintoalue. Vuonna 1952 laadittiin perustuslaki, joka takaa autonomiaa sisäisissä asiossa. Vuosien 1967, 1993 ja 1998 kansanäänestyksissä enemmistö asettui kannattamaan nykyistä tilannetta.


title: Puerto Rico

text: Hurrikaani Georges aiheutti vuonna 1998 alueella pahoja tuhoja. Vuoden 2009 lokakuussa maanjäristys sytytti palon öljynjalostamolla, ja lähiseudun asukkaat jouduttiin evakuoimaan. Hurrikaani Maria aiheutti vuonna 2017 katastrofin, kun infrastruktuuri tuhoutui ja 1427 ihmistä kuoli. Vieraillessaan saarella presidentti Donald Trump vähätteli tuhojen vakavuutta. Kuvernööri Ricardo Rossellón hallinto on pyrkinyt vastaamaan talouskriisiin toteuttamalla talousuudistuksia, joihin kuuluu muun muassa se, että kouluja on suljettu ja yksityistetty. Myös esimerkiksi sähköverkon yksityistäminen ja eläkkeiden ja muiden etuisuuksien leikkaaminen kuuluvat talouskuriohjelmaan.


title: Puerto Rico

text: Puerto Rico on Yhdysvaltoihin kuuluva itsehallintoalue, jolla on varsin laajat oikeudet päättää omista sisäisistä asioistaan, mutta jonka asemasta määrää viime kädessä Yhdysvaltain liittovaltion hallinto. Saaren korkein päättäjä on kuvernööri. Saarelta valitaan liittovaltion edustajainhuoneeseen yksi edustaja, jonka virkanimikkeenä on "Resident Comissioner", mutta hänellä ei ole siellä äänestysoikeutta. Erityisasemansa vuoksi Puerto Ricon sisäpolitiikka eroaa muun Yhdysvaltojen vastaavasta, saarella on esimerkiksi oma puoluejärjestelmä ja kansanedustuslaitos. Maantieteellinen etäisyys ja eri kieli vaikuttavat myös tämän eroavaisuuden suuruuteen.


title: Puerto Rico

text:
Puerto Rico osallistuu Yhdysvaltain presidentinvaalien esivaaleihin. Varsinaiseen vaaliin itsehallintoalueen asukkaat sen sijaan eivät voi osallistua.
Puerto Ricon tärkein poliittinen kysymys on saaren hallinnollinen asema suhteessa emämaahan. Käytännössä vaihtoehtoja on kolme: täydellinen itsenäistyminen, liittyminen Yhdysvaltain 51. osavaltioksi sekä näiden välimuoto eli nykyisen itsehallinnollisen aseman jatkuminen. Saarella on 1900-luvun kuluessa järjestetty aiheesta kaikkiaan neljä kansanäänestystä, joiden tuloksia voidaan pitää neuvoa-antavina liittovaltion hallinnon lopullisen päättävän aseman vuoksi.


title: Puerto Rico

text: Saaren kolme pääpuoluetta ovat muodostuneet näiden eri kantojen ympärille. 1960-luvulta lähtien nämä kolme puoluetta ovat todellisuudessa olleet ainoat vaikuttavat poliittiset voimat. Kahdesta suuresta puolueesta Partido Popular Democrático (PPD) eli demokraattinen kansanpuolue tukee nykyistä itsehallintoalueen asemaa, kun taas Partido Nuevo Progresista (PNP) eli uusi edistyspuolue haluaisi liittää saaren liittovaltion yhdeksi osavaltioksi. Itsenäisyyttä ajaa Partido Independentista Puertorriqueño (PIP) eli itsenäisyyspuolue, jonka kannatus on paljon pienempi. Merkittävien puolueiden erot eivät siis Puerto Ricolla nykyään perustu esimerkiksi tyypilliseen vasemmisto–oikeisto-vastakkainasetteluun, vaan tällaiset erot tulevat näkyviin puolueiden sisällä. Pääpuolueiden väliset kannatusvaihtelut kuvaavat melko hyvin hallinnollisen aseman eri vaihtoehtojen suosiota kansan parissa.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon vaalit painottuvat enemmistövaalitapaan suhteellisen vaalitavan avulla jaettavien paikkojen jäädessä vähemmistöön. Tilanne suosii kahta suurta puoluetta, jotka ovatkin pitäneet vuorotellen valtaa. Useimmin vallassa on ollut PPD, jonka enemmistöasema johtuu osittain siitä, että PIP:n kannattajista osa tukee PPD:tä halutessaan varmistaa, ettei PNP nouse enemmistöön. Saarella on muitakin puolueita, mutta niiden kannatus on vähäinen.


title: Puerto Rico

text: Puertoricolaisten kantaa saarensa asemaan on pyritty selvittämään kansanäänestyksillä. Käytännössä äänestäjät ovat aina saaneet valita kolmesta vaihtoehdosta. 1967 järjestetyssä äänestyksessä nykytilanne eli itsehallintoalueena pysyminen sai selvän enemmistön kannatuksen, yhtä selvän vähemmistön halutessa muutoksen osavaltioksi. Täyttä itsenäisyyttä kannatti vain yksi prosentti äänestäneistä. Vuosien 1993 ja 1998 äänestyksissä noin puolet kannatti vallitsevan tilanteen säilyttämistä, hieman vähemmän kannatusta on ollut osavaltioksi muuttumisella, ja itsenäisyys on saanut muutamien prosenttien tuen. Kiistellyn näkemyksen mukaan saaren nykyinen asema on Yhdysvaltain perustuslain vastainen siirtomaan tilanne, ja näin ollen puertoricolaisille pitäisi esittää vain kahden vaihtoehdon valinta osavaltioksi muuttumisen ja täyden itsenäisyyden välillä.


title: Puerto Rico

text: Marraskuussa 2012 järjestetyssä neuvoa antavassa kansanäänestyksessä enemmistö (61 % äänestäneistä) kannatti osavaltioksi liittymistä. Asiassa tarvitaan vielä Yhdysvaltain kongressin sekä presidentin hyväksyntä.


title: Puerto Rico

text: Seuraavassa luettelo Puerto Ricon demokraattisesti valituista, vuoden 1947 lainmuutoksen jälkeen toimineista kuvernööreistä:


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon talous on kärsinyt 2010-luvulla pahoin, mikä on aiheuttanut velkakriisin, kun hallinto ei vastannut nopeasti talouden muutoksiin vaan pyrki jatkamaan velkarahalla. Taustalla vaikuttavat 1970-luvun verohelpotukset, joita myönnettiin esimerkiksi yhdysvaltalaisille teollisuusyrityksille. Bill Clintonin hallinto poisti verohelpotukset kritiikin vuoksi, ja Puerto Ricon hallinto haki lainaa paikatakseen tilannetta. Myös vuosien 2007-2009 finanssikriisi ja pankkimaailman väärinkäytökset vaikuttivat negatiivisesti Puerto Ricon talouteen. Velkojen maksamista varten Puerto Rico joutunut nostamaan 2010-luvun puolivälissä veroja, ja liikevaihtovero nousi Yhdysvaltain suurimmaksi. Puerto Rico on hakenut velkahelpotusta.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon työttömyysaste oli 11,7 vuonna 2015. Pahimmillaan se oli 16,9 prosenttia vuonna 2010. Nykyiset lukemat eivät kuitenkaan todennäköisesti vastaa todellisuutta, sillä monet puertoricolaiset ovat jättäytyneet työvoimasta kokonaan sivuun. Noin miljoona ihmistä käy töissä, kun vuonna 2007 työssäkävijöitä oli lähes 300 000 enemmän.


title: Puerto Rico

text: Vuonna 2010 Puerto Ricon ostovoimakorjattu bruttokansantuote henkeä kohti oli 16 300 dollaria, mikä oli samaa luokkaa Liettuan kanssa, kun emämaa Yhdysvalloilla BKT oli henkeä kohti 47 200 dollaria.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon taloutta hallitsevat palvelu- ja teollisuussektorit. 1900-luvun puoliväliin saakka selvästi merkittävin talouden ala oli maanviljelys. Teollisuustuotanto vastaa noin 40 prosentista Puerto Ricon bruttokansantuotteesta. Puerto Ricossa valmistetaan erityisesti lääkkeitä, elektroniikkaa, kemiantuotteita ja lääketieteellisiä laitteita. Yhdysvaltalaiset yritykset hallitsevat suurelta osin valmistusteollisuutta.


title: Puerto Rico

text: Lokakuussa 2018 Puerto Ricon työttömyysaste oli 8,0 prosenttia. Puerto Ricossa on matalat elinkustannukset, matala mediaanipalkka ja 7,25 dollarin vähimmäispalkka. Vähimmäispalkka on 77 prosenttia suhteessa mediaanipalkkaan, kun taas osavaltioissa suhde vaihtelee 35-53 prosentin välillä. Puerto Ricosta poiketen, Amerikan Samoa ja Pohjois-Mariaanit ovat kansallisen vähimmäispalkkalainsäädännön ulkopuolella. National Bureau of Economic Researchin julkaisun mukaan kansallinen vähimmäispalkkalainsäädäntö on aiheuttanut monenlaisia negatiivisia vaikutuksia Puerto Ricon talouteen.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricolla on 12 lentoasemaa, joista kahdeksalla oli vuonna 2015 kaupallista liikennettä. Ylivoimaisesti vilkkain oli San Juanin Luis Muñoz Marínin kansainvälinen lentoasema, jolta lähti matkaan yli 4 230 000 matkustajaa. Muita suurimpia olivat Rafael Hernandezin lentoasema Aguadillassa (203 000 lähtevää matkustajaa) ja Merceditan lentoasema Poncessa (99 000). Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA on listannut Luis Muñoz Marinin lentoaseman sekä Mayagüezin Eugenio María de Hostosin lentoaseman Yhdysvaltain pääasiallisten kansainvälisten lentoasemien joukkoon.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon ainoa rautatie on San Juanin, Guaynabon ja Bayamónin yhdistävä lähijunalinja Tren Urbano. Lisäksi noin vuoteen 2010 asti oli käytössä Puerto Ricon viimeinen teollisuuden käyttämä rautatie Chemex Railroad. Poncen satamassa sijainnutta lyhyttä rataa käytettiin noin kahdesti kuukaudessa, kun Alabaman Mobilesta tuotiin proomulla 20 vaunullista kemikaaleja saaren teollisuuden käyttöön. Rata koostui pelkästä ratapihasta, jolla kemikaalivaunuja säilytettiin, kunnes ne lähetettiin tyhjinä takaisin seuraavalla proomulla.


title: Puerto Rico

text: Satamia Puerto Ricossa on 22. Niistä suurin on San Juanin satama. Vuonna 2015 sitä käytti lähes 1 800 000 risteilymatkustajaa, minkä lisäksi se oli myös konttiliikenteeltään Pohjois-Amerikan 14. vilkkain satama.


title: Puerto Rico

text: Vuonna 2016 Puerto Ricossa asui Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston arvion mukaan 3 411 307 ihmistä. Asukasluku on laskenut selvästi 2010-luvulla, sillä vielä vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Puerto Ricossa asui noin 3,726 miljoonaa ihmistä. Väestö on kasvanut sitä ennen tasaisesti, sillä vuosien 1980–1990 välillä väestönkasvu oli kymmenen prosenttia ja 1990–2000 kahdeksan prosenttia.


title: Puerto Rico

text: 2000-luvulla talouden heikko tila on saanut monet puertoricolaiset muuttaamaan pois maasta. Puertoricolaiset saavat syntymästään Yhdysvaltojen kansalaisuuden, joten suurin osa muuttajista on lähtenyt Yhdysvaltoihin, erityisesti Floridaan.


title: Puerto Rico

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan valkoisia oli väestöstä 75,8 prosenttia, mustia 12,4, intiaaneja 0,5, aasialaisia 0,2 ja sekarotuisia 3,3 prosenttia. Ulkomailla syntyneitä oli 2,8 prosenttia väestöstä. Puerto Ricon valtakieli on espanja, jota puhuu äidinkielenään 99 prosenttia saarelaisista. Vuosina 1991–1993 englanti ei ollut virallisen kielen asemassa.


title: Puerto Rico

text: Väestöstä on 56 prosenttia katolilaisia, 33 protestantteja, 2 edustaa muita uskontoja ja 8 prosenttia on uskonnottomia.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon kulttuuri on värikästä ja monipuolista. Vaikka saarelaiset hyväksyvät Yhdysvaltojen alaisuuden, he korostavat omaa kulttuuriaan ja perinteitään. Arkkitehtuurissa, kapeissa mukulakivikaduissa ja sisäpihoille aukeavissa puisissa ovissa näkyy vaikutteita Espanjasta, etenkin Andalusiasta. Puerto Ricon keittiö muistuttaa espanjalaista, kuubalaista ja meksikolaista keittiötä, mutta siinä on vaikutteita myös Afrikasta ja tainoilta. Paikallisia aineksia, kuten papaijaa, kaakaota ja korianteria käytetään paljon.


title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon jalkapallomaajoukkue oli joulukuussa 2012 FIFA-rankingissa sijalla 132. Olympialaisissa Puerto Rico on saavuttanut yhden kultamitalin, kaksi hopea- ja kuusi pronssimitalia.


title: Venäläisvastaisuus

text: Venäläisvastaisuus voi esiintyä joko Venäjän keskushallintoon (tämän valtiomuodosta riippumatta) ja valtakoneistoon tai yleisesti venäläisiin kohdistuvana vihamielisyytenä ja syrjintänä. Vuonna 2014 tehdyssä tutkimuksessa venäläisvastaisuus oli korkeimmillaan Ranskassa, jossa 69 % väestöstä suhtautui venäläisiin kielteisesti ja toiseksi eniten Israelissa 68 %:lla.


title: Venäläisvastaisuus

text:
Venäläisvastaisuutta on tutkittu Suomessa 1970-luvulta lähtien. Venäläisvastaisuuden juurista on esitetty pääsääntöisesti kaksi erilaista tulkintaa. Näistä toinen katsoo suomalaisten ja venäläisten olleen perivihollisia kautta historian. Tämän asetelman on katsottu vallinneen Venäjän vuosien 1713–1721 Pohjansodassa tekemästä Suomen valtauksesta lähtien, jolloin venäläiset ”miehittivät ja raiskasivat Suomen”. Näkemyksen mukaan kautta vuosisatojen ”Venäjä on väkivaltainen alistaja ja Suomi viaton, neitseellinen uhri.” Suomalaisen historiantutkija Kustaa Vilkunan mukaan suomalaisten keskuudessa eli isovihasta johtuva venäläisiin kohdistuva kammo, joka vakiintui osaksi kansan perinnettä ja paikallishistoriaa, ja jonka johdosta 1920- ja 1930-lukujen venäläisvastainen propaganda osui otolliseen maaperään.
Toisen tulkinnan mukaan venäläisvastaisuus syntyi Suomen sisällissodan aikoihin 1917–1918 ja venäläisvastaisuus oli poliittista ja aatteellista valkoisen Suomen luomaa vastakkainasettelua, jota tietoisesti lietsottiin ja levitettiin. Uhkakuvan luonnilla pyrittiin yhdistämään sisällissodassa jakaantunutta kansakuntaa ja venäläisvastaisuutta pidettiin melkein kansallisena velvollisuutena. Näkökulman esittelee suomalainen historiantutkija Matti Klinge teoksessaan "Vihan veljistä valtiososialismiin".


title: Venäläisvastaisuus

text: Klingen edustaman näkemyksen mukaan Suomen suuriruhtinaskunnan aikana venäläisiin suhtauduttiin pääosin myönteisesti, eikä venäläisvastaisuus ollut sortokausina merkittävää. Venäjän vallankumouksen jälkeen, kun Leninin johtamat bolševikit ottivat vallan Venäjällä ja muuttivat maan 1920-luvulla kommunistiseksi diktatuuriksi, venäläisvastaisuuteen yhdistyi kommunismin pelko ja neuvostovastaisuus ja se ilmeni lähinnä oikeistoradikalismina, muun muassa AKS:ssä ja IKL:ssä. Huomattava on, että ”ryssäläisyys” saattoi myös tarttua kontaktissa venäläisten kanssa, millä perusteltiin Suomen punaisten kapinaa. Journalisti ja poliitikko Eljas Erkko sanoi puolestaan marsalkka Mannerheimista: ”Mannerheim oli täysi ryssä, joka ei koskaan siitä taudista parantunutkaan”.


title: Venäläisvastaisuus

text: Antero Eerolan mukaan suomalaisen kollektiivisen kulttuurillisen muistin osana on edelleen kuva Venäjästä ”jonkinlaisena Suomen ikiaikaisena uhkaajana, orjuuttajana ja itsenäisyyden anastajana” ja tällä kuvalla on edelleen omat lietsojansa. Tässä maailmankuvassa suomalais-venäläisen kanssakäymisen keskeisinä osina ovat isoviha, pikkuviha, Suomen sota, sortovuodet, talvisota, jatkosota ja suomettuminen. Myös suomalaisessa turvallisuuspolitiikassa keskustelussa on edustettuna koulukunta, jonka mukaan Venäjän keskeinen tarkoitus on Suomen uhkaaminen.


title: Venäläisvastaisuus

text: Vuonna 2009 eurooppalaisen Gallup Internationalin mielipidemittauksen mukaan "suomalaiset ovat Euroopan toiseksi Venäjä-vastaisin kansa" kosovolaisten jälkeen: 62 % haastatelluista suhtautui kielteisesti Venäjään. Mittauksessa haastateltiin 50 000 ihmistä 60 maasta, Suomessa 621 ihmistä. On kuitenkin muistettava, että eri puolilla Suomea asuvat ihmiset suhtautuvat venäläisiin eri tavalla. Yhdysvaltoihin suhtautui samassa mittauksessa kielteisesti 56 %. Saman tutkimuksen mukaan Venäjään suhtautuu kielteisesti 42 % tšekkiläisistä ja sveitsiläisistä, 37 % saksalaisista, 32 % tanskalaisista ja puolalaisista sekä 23 % virolaisista. Venäjä olikin G8-maista maailmanlaajuisesti kaikkein epäsuosituin.


title: Philips

text: Koninklijke Philips N.V., lyhyemmin Philips, on terveysteknologiaan keskittynyt alankomaalainen suuryritys. Vuonna 2017 yritys saavutti 17,8 miljardin euron liikevaihdon ja yrityksen palveluksessa oli yli 73 000 henkilöä noin 100 maassa. Philipsin keskushallinto sijaitsee Amsterdamissa, mutta monet yrityksen toiminnot keskittyvät edelleen Eindhoveniin, jossa yritys perustettiin.


title: Philips

text: Philips tunnettiin aiemmin kulutuselektroniikasta, kodinkoneista ja valaistuksesta, mutta yrityksen nykyinen päätoimiala on terveysteknologia. Philipsin toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2011 Frans van Houten.


title: Philips

text: Philipsillä on 62 000 voimassa olevaa patenttia.


title: Philips

text: Philipsin perustivat vuonna 1891 Alankomaiden Eindhovenissa Frederik ja Gerard Philips. Yrityksen alkuperäisenä toimialana oli valmistaa hehkulamppuja ”ja muita sähköteknillisiä laitteita”. Aluksi toiminta painottui hiililankalamppujen tuotantoon. 1900-luvun alkaessa Philips kuului jo Euroopan suurimpiin lamppujen valmistajiin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yritys alkoi laajentaa toimialaansa. Philips alkoi valmistaa röntgenputkia lääketieteellisiin tarkoituksiin sekä kinotekniikkaa (elokuvaprojektoreita ja niiden oheislaitteita) vuonna 1918, aloitti radioiden tuotannon vuonna 1927 ja esitteli ensimmäisen "Philishave"-sähköparranajokoneensa vuonna 1939.


title: Philips

text: Saksan hyökätessä Alankomaihin vuonna 1940 Philipsin johtajat siirtyivät Yhdysvaltoihin, josta he johtivat yrityksen toimintaa sodan ajan.


title: Philips

text: Philipsin kehittämästä C-kasetista (1963) tuli menestystuote, samoin kuin Philipsin yhteistyössä Sonyn kanssa kehittämästä CD-levystä (1983). Pioneerin kanssa yhteistyössä kehittämän Laserdiscin (1972) suosio jäi kuitenkin rajoitetummaksi. Philipsin ja Grundigin videonauhuristandardiksi esittämä Video 2000 hävisi kilpailun VHS:lle. Philipsin Sonyn MiniDiscin kilpailijaksi tarjoama digitaalinen äänikasettiformaatti Digital Compact Cassette (1992) jäi flopiksi, sillä markkinat olivat valmiit siirtymään uuteen tallennusmuotoon odotettua paremmin.


title: Philips

text: Elokuussa 2006 Philips ilmoitti sopineensa puolijohdeliiketoimintojensa myynnistä pidättäen itsellään vain vähemmistöosuuden muodostettavaan yhtiöön. Puolijohteet-yksikön (Philips Semiconductors) myyntihinta vuonna 2005 oli 4,6 miljardia euroa, ja sillä oli noin 37 000 työntekijää. Kauppa oli osa Philipsin pyrkimystä irrottautua toimialoilta, joilla esiintyy voimakasta kausivaihtelua, ja profiloitua terveydenhuollon ja elämäntyylin ratkaisujen toimittajaksi. Uusi puolijohdeyhtiö irrotettiin Philipsistä 29. syyskuuta 2006, ja se sai nimekseen NXP Semiconductors.


title: Philips

text: Vuoden 2008 alussa Philips muodosti aikaisemmasta neljästä tuotedivisioonasta kolme sektoria: Philips Healthcare (aikaisempi "Philips Medical Systems"), Philips Lighting ja Philips Consumer Lifestyle (aikaisemmat "Philips Consumer Electronics" ja "Philips Domestic Appliances and Personal Care").


title: Philips

text: Tammikuussa 2013 Philips ilmoitti sopineensa audio- ja videolaitetuotantonsa myynnistä japanilaiselle Funai Electricille, joka jatkaa Philipsin tuotemerkin käyttöä ainakin viiden vuoden ajan. Yritys oli jo aiemmin siirtänyt televisiotuotantonsa hongkongilaisen TPV:n kanssa muodostettuun yhteisyritykseen.


title: Philips

text: Toukokuussa 2013 Philipsin yhtiökokous hyväksyi "Electronics"-sanan poistamisen yrityksen aiemmasta virallisesta nimestä "Koninklijke Philips Electronics N.V."


title: Philips

text: Syyskuussa 2014 Philips ilmoitti yhdistävänsä terveydenhoito- ja kuluttajatuotesektorinsa ja muodostavansa valaistusliiketoiminnasta erillisen yrityksen. Uusi yritys Philips Lighting listattiin pörssiin toukokuussa 2016, ja vuoden 2017 loppuun mennessä Philips oli vähentänyt omistusosuutensa 29 prosenttiin yrityksestä.


title: Philips

text: Philipsin työntekijät perustivat vuonna 1913 yrityksen tukeman urheiluseuran "Philips Sport Vereniging". PSV Eindhoven tunnetaan erityisesti kansainvälisestikin menestyksekkäänä jalkapallojoukkueena (moninkertainen Hollannin liiga- ja cupvoittaja, UEFA-cupin voittaja vuonna 1978, Euroopan cupin (Mestarien liigan edeltäjän) voittaja vuonna 1988). PSV:tä ovat edustaneet myös uinnin olympiavoittajat Pieter van den Hoogenband ja Inge de Bruijn.


title: Philips

text: Philipsillä on ollut tytäryhtiö Suomessa vuodesta 1924. Philips Oy:n pääkonttori sijaitsee Vantaalla. Nykyisin Philipsillä on Suomessa myynti- ja markkinointiorganisaatio sekä lääketieteellisiä laitteita kehittävä MR-terapiayksikkö. Aikoinaan Philips on valmistanut Suomessakin mm. radioita ja televisioita.


title: Koli

text: Koli on Pohjois-Karjalan korkein vaara Pielisen rannalla Lieksassa. Koli on lähinnä valkoista kvartsiittia, ja sen laella on suuria puuttomia, paljaita valkoisia kalliopintoja. Kolin tärkeimmät huiput ovat Ukko- ja Akkakoli, sekä Paha-Koli, jossa on jyrkkä seinämä. Kolin korkein kohta on Ukkokolilla. Kolin vaaran juurella on Kolin kylä. Alueella sijaitsee Kolin kansallispuisto. Koli on keskeinen kansallismaisema ja maisemanähtävyys. Vuoteen 1973 asti Koli sijaitsi Pielisjärven kunnan alueella, joka silloin yhdistyi Lieksan kauppalan kanssa Lieksan kaupungiksi.


title: Koli

text: Kolin korkeus merenpinnasta on 347 metriä.


title: Koli

text: Kolin vaarat ovat muinaisen Karelidien vuoriston jäänteitä. Sen korkein huippu on 347 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoava Ukko-Koli, joka on myös koko Etelä-Suomen korkein kohta. Akka-Koli on 339 metriä ja Paha-Koli 334 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Koli

text: Kolin vaarajono on kahden eri-ikäisen kallioperäalueen rajalla. Sen itäpuolella on Suomen vanhinta, yli 2,6 miljardia vuotta vanhaa kallioperää, joka on pääosin graniittigneissiä. Vaarojen länsipuolella puolestaan on nuorempaa liuskekiveä, joka on Kolilla pääosin kovaa kvartsiittia. Kolin korkein jyrkänne putoaa Ukko-Kolilta Kolinuuroon paikassa, jossa kvartsiitin reuna ulottuu vanhemman arkeeisen alustan päälle. Kolinuuron ruhjelaakso erottaa Ukko-Kolin 280 metriä korkeasta Pienen-Kolin graniittikalliosta.


title: Koli

text: Itä-Suomen viimeisin suuri geologinen mullistus oli noin 1,9 miljardia vuotta sitten alkanut svekofennialainen vuorenpoimutus. Siinä arkeeisen mantereelle kerrostuneet sedimentit poimuttuivat törmäyksessä varhaisproterotsooisella ajalla syntyneiden tuliperäisten saarien kanssa. Poimutuksessa syntyi Karelidien vuoristo, joka oli aikoinaan lähes Himalajan kokoinen vuoristo.


title: Koli

text: Poimutusvaiheen jälkeen vuoristo alkoi rapautua, joka on kuluttanut vuoriston. Lopulta kilometrien syvyydessä olleet kvartsiitit paljastuivat maanpinnalle, ja esimerkiksi Ukko-Kolin huipulla on paljasta valkoista kvartsiittia. Koli on sitä ympäröinyttä kiviainesta kovempaa, sillä se muodostui aavikolta valuneesta merenrantahietikosta, joka tiivistyi kvartsiittikiveksi maan sisässä noin kymmenen kilometrin syvyydessä.


title: Koli

text: Kolin kvartsiiteissa näkyy jälkiä vuorenpoimutuksesta. Alkujaan vaaka-asentoiset kerrokset ovat taipuilleet ja kiviin on tullut liuskeisuutta ja ruhjoutuneita hiertosaumoja.


title: Koli

text: Kolin kvartsiitti on valkoista ja lasimaista, ja se on muodostunut 85–95-prosenttisesti kvartsista. Loput ovat vaaleaa kiillettä ja kyaniittia. Kyaniitti on Kolille tyypillinen metamorfinen mineraali. Sitä on Kolin kvartsiitissa hyvin pieninä neulasina lähes kaikkialla.


title: Koli

text: Koli oli ennen parisen miljoonaa vuotta sitten alkanutta jääkausijaksoa satoja metrejä korkeammalle kuin nykyään. Sen rinteissä kallioita peitti kymmenien metrien rapautumakerros, ja painanteissa oli kerrostuneena rapautumaa, savea, joki- ja rantahiekkoja sekä turvetta.


title: Koli

text: Mannerjäätikkö irrotti ensin helposti irtauvan maan, joka sekoittui moreeniksi ja sitten kulutti kovaa kalliota pohjalla kulkeutuneiden kivien ja pakkasrapautumisen avulla. Koli joutui kovemman paineen alle kuin alavampi maasto ja kului siksi enemmän. Jäätikön kuljettamat kivet kulkeutuivat jopa pitkälle nykyisen Venäjän alueelle.


title: Koli

text: Viimeisin jääkausijakso vetäytyi Kolin kohdalla noin 11 300 vuotta sitten. Se jätti jälkeensä silokallioita ja pyöreitä muotoja. Kun vaarojen korkeimmat huiput alkoivat pistää esiin jäätiköstä Koli oli vain 220–230 metriä merenpinnan yläpuolella. Jääkauden jälkeen Kolin ympäristössä on ollut geologisesti rauhallisempaa, mutta mannerjäätikön aiheuttaman painautumisen takia Koli nousee noin viisi millimetriä vuodessa.


title: Koli

text: Kolilla on useita luolia, joista yksi tunnetaan Pirunkirkkona. Pirunkirkko on 34 metriä pitkä ja 1–7 metriä korkea. Kansanperinteen mukaan luola olisi itse asiassa varsinaisen kirkkosalin eteinen. Tarinan mukaan se, joka pystyy kiipeämään pirunkirkon peräseinällä sijaitsevan syvennyksen luo, näkee siellä pienen pirun kirkkosalin penkkeineen. Luolaa ovat käyttäneet useat noidat, joista tunnetuin on Ukko Kinolainen. Luolassa ovat käyneet useat taiteilijat. Luolan seinämään kirjoitti Eero Järnefelt punaisella värillä runon, joka nykyisin erottuu huonosti.


title: Koli

text: Kolilla on myös Suomen pisin ihmisen kuljettava luola, 127 metriä pitkä Repouuron lohkareluola.


title: Koli

text: Repouuron luolasto löytyi 1990-luvulla, kun luontokuvaaja Markku Tano kertoi kolinopas Ilmari Martikaiselle sortuneen kallion juurella olevasta mielenkiintoisesta paikasta. Luolastosta löytyi uusia reittejä vähän kerrallaan. Pitkä yhtäjaksoisesti kuljettava reitti löytyi vuonna 2009, jolloin luolaston sisällä pystyi kulkemaan 127 metriä kulkematta saman kohdan kautta.


title: Koli

text: Tällä pituudella Repouuron luola on ollut Suomen toiseksi pisin luola vuoteen 2015 saakka. Suomen tähän saakka pisin luola on sijainnut Enontekiön kunnassa Toskaljärvellä, tosin jokiveden täyttämänä. Veteen lasketun väriainetutkimuksen perusteella Toskaljärven luolaston pituudeksi on laskettu 150-170 metriä.


title: Koli

text: Vuosien 2016-2018 aikana luolaharrastajat Joni Balk ja Pekka Honkakoski lasermittasivat Repouuron lohkareluolaston pituudeksi 260-280 metriä umpiperineen. Luolastosta löytyi sellaisia kohtia, joita aikaisemmin ei oltu mitattu. Tämänhetkisen 2018 mittauksen mukaan luolastossa voi kulkea 156 metriä kulkematta saman kohdan kautta. Reitti luolastossa on valittavissa siten, että se kiertelee monimutkaisemmin ja kulkee aiemmin kulkemattomien käytävien kautta.


title: Koli

text: Koli sijaitsee Etelä- ja Pohjois-Suomen kasviston vaihettumisvyöhykkeellä. Vaarojen alarinteet kuuluvat kasvimaantieteelliseen eteläboreaaliseen ja lakiosat keskiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Pielisen vaikutuksesta ilmasto on alueella lämpimämpi kuin mantereisimmalla alueilla, minkä ansiosta eteläboreaalinen vyöhyke tekee rajassaan pienen mutkan.


title: Koli

text: Mäkisessä maastossa alustan kosteus, maalaji, rinteiden kalvetuus ja rinteen suunta vaikuttavat kasvillisuustyyppiin ja lajimäärään. Lisäksi korkeuserot vaikuttavat pienilmastoon ja vesitalouteen. Lämpimien ja kuivien etelä- ja länsirinteiden ja viileiden ja kosteiden pohjois- ja itärinteiden kasvillisuus on jokseenkin erilaista.


title: Koli

text: Kolille tyypillistä on eteläisen ja pohjoisen kasvilajien esiintyminen rinnakkain. Alueella kauan sitten levinneitä tundra- ja tunturi kasveja ovat muun muassa kalliorinteillä viihtyvä pahtarikko, tunturikiviyrtti ja viherraunioinen. Pohjois-Karjalassa harvinaista taigalajeja Kolilla ovat korpisorsimo, kaiheorvokki ja karjalanruusu. Eteläistä kasvistoa edustavat levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla kasvavat syyläjuuri, lehtopähkämö, tuoksumatara ja lehmus.


title: Koli

text: Kolin luonnon monimuotoisuuteen on vaikuttanut vuosisataisen kaskeamisen vaikutus. Kolin rinteillä on tästä syystä monia valoisia koivikoita ja muutamia lepikoita sekä ahoja.


title: Koli

text: Kolin kansallispuiston lehtojen hoitosuunnitelma on tunnistanut varsinaiselta Kolilta yhden käenkaali-oravanmarjatyyppiin kuuluvan lehmuslehdon. Se sijaitsee jyrkässä ylärinteessä, ja sen kenttäkerroksen valtalajeja ovat metsäimarre, käenkaali ja kielo. Pensaskerroksessa kasvaa vadelmaa ja kuusamaa. Puustossa on kuusien seassa harmaaleppiä ja koivuja.


title: Koli

text: Kolin huippujen paljailla kallioilla elää jonkin verran rupi-, karve- ja karttajäkäliä.


title: Koli

text: Kolin metsissä viihtyy runsaasti jäniksiä, ja ilves hyödyntää erilaisia louhikkoja. Ahojen ansiosta Kolilla on runsaat myyrä- ja hiirikannat, joiden ansiosta myös näätiä ja kärppiä on runsaasti.


title: Koli

text: Kolin vanhoissa metsissä elää muun muassa idänuunilintu, pohjantikka ja peukaloinen. Lehtimetsissä voi tavata puolestaan mustapääkertun ja lapinuunilinnun.


title: Koli

text: Kolin ahot ja metsäaukeat antavat elintilan monille perhosille, kuten kirjoverkkoperhosille, huhtasinisiiville, loistokultasiiville ja hohtosinisiiville. Kaskeamalla ja polttamalla ennallistetuissa metsissä elää jo Suomesta hävinneeksi luultu ludelaji tuhkalatikka.


title: Koli

text: Kolin alueelta on löydetty jäänteitä metsästämisestä ja keräilystä kivikaudelta asti (8000–1900 eaa.). Metsästysretket jatkuivat pitkään, nykyisen kansallispuiston alueella on ollut pysyvää asutusta vasta 1700-luvun puolivälistä asti. Kaskeaminen ja karjan laiduntaminen metsissä muokkasivat maisemia, joista tuli Suomen kansallismaisemia.


title: Koli

text: Kolin kylä sai alkunsa 1700-luvun puolivälissä. Se syntyi ja levisi varsin nopeasti, kun alueella alkoi muuttaa uudisasukkaita. Ennen asutuksen syntymistä Kolin vaarat olivat kuuluneet Pielisjärven, Ilomantsin ja Liperin pitäjien raja-alueelle.


title: Koli

text: Suomen kulttuuriväessä alkoi 1800-luvun lopulla voimistua karelianismi, jossa heräsi kiinnostus Karjalaa ja muinaissuomalaisuutta kohtaan. Vaikka karelianistitaiteilijat tekivät Kolin erityisen tunnetuksi, he eivät olleet ensimmäiset, jotka sen löysivät. Ensimmäinen Kolista julkaistu kirjoitus oli vuonna 1884 Kyläkirjaston Kuvalehdessä ollut kirjoitus ”Koliwuorelta”, ja ensimmäinen vaaralla vieraillut kuvataiteilija oli Anna Salstén, jolta ei ole kuitenkaan tiedossa siellä tehtyjä piirustuksia tai maalauksia.


title: Koli

text: Kolin maisemista kirjoitettiin ihaillen vuoden 1890 Suomen Matkailijayhdistyksen matkaoppaassa. Siinä myös harmiteltiin sinne pääsyn vaikeutta.


title: Koli

text: Koli iskoistui suomalaisten mieliin 1800- ja 1900-luvun taitteessa, kun siellä vierailivat Eero Järnefelt, Juhani Aho, Pekka Halonen, I. K. Inha ja Jean Sibelius. Siitä ei ole varmuutta, kuka vuosisadan vaihteen taiteilijoista ehdotti ensimmäisenä Kolilla käyntiä. Heillä oli kuitenkin kaikilla läheinen yhteys Järnefeltiin ja Sibeliukseen. Järnefelt kävi vuonna 1892 Kolilla perheystävänsä Juhani Ahon ja tämän nuoren puolisonsa Venny Soldan-Brofeldtin kanssa. Järnefeltin ystävä Sibelius yöpyi samana vuonna Pielisen toisella rannalla ja Järnefeltin ja Sibeliuksen ystävä I. K. Inha otti seuraavana vuonna ensimmäiset valokuvansa Kolilla. Myöhemmin Järnefelt ja Inha sekä Järnefelt ja Sibelius kävivät yhdessä Kolilla. Lisäksi Järnefeltin oppilas Eero Nelimarkka maalasi useita Koli-kuvia 1920-luvulla.


title: Koli

text:
Kuvataiteessa Koli tuli tunnetuksi erityisesti Eero Järnefeltin kautta. Hän kävi Kolilla useita kymmeniä kertoja, ja taidehistorioitsija Annika Waenerbergin mukaan Järnefeltillä on ainakin viisikymmentä Koli-aiheista maalausta. Järnefeltin tunnetuin Koli-maisema on "Syysmaisema Pielisjärveltä" (1899), josta tuli
suomalaisuuden, autonomian ja itsenäisyyden symboli.


title: Koli

text: Sibeliuksen uskotaan saaneen vaikutteita Kolin-matkastaan neljänteen sinfoniaansa. Järnefeltin jälkeen ehkä tunnetuin Koli-maisema on puolestaan Pekka Halosen "Koli". Heidän jälkeensäkin useat taiteilijat ovat saaneet inspiraatiota Kolin maisemista, muun muassa Järnefeltin oppilaat Väinö Hämäläinen, Alf Danning ja Eero Nelimarkka.


title: Koli

text: Kun Suomen ympäristöministeriö 1990-luvulla määritteli Suomen kansallismaisemat, Koli oli yksi näistä.


title: Koli

text: Kolin luontoa alettiin markkinoida turisteille jo yli sata vuotta sitten. Tästä on hyvänä osoituksena Kolin rinteillä polveileva kuntopolku, jonka Suomen Matkailuyhdistys vihki käyttöön 12. heinäkuuta 1896. Samana vuonna avattiin ensimmäinen majoituspaikka Ylämaja. Siihen asti matkailijat ja taiteilijat olivat yöpyneet maalaistaloissa. Ylämajalle raivattiin myös polku satamasta. Kävijöitä tuohon aikaan oli vuodessa vain noin 500 ihmistä.


title: Koli

text: Suomen valtio osti Kolin huippujen alueen 1900-luvun alkupuolella, jolloin matkailua alettiin kehittämään selvästi tehokkaammin. Vuonna 1911 avattu Alamaja lisäsi petipaikkojen määrää. Maantie Kolin kylään valmistui 1913 ja "Ukko-Koli"-niminen moottorivene aloitti 1914 liikenteen Vuonislahdesta Kolille. Koli oli jo vuonna 1923 tehdyn tutkimuksen mukaan Suomen suosituin matkailukohde.


title: Koli

text: Matkailu alkoi kasvaa selvästi 1930-luvulla. Kolille rakennettiin 1937 syöksy- ja pujottelurinne sekä leirintäalue. Pari vuotta myöhemmin siellä avattiin Suomen ensimmäinen varsinainen hiihtohissi. Vuositasolla matkailijoita oli jo reilut 7 000.


title: Koli

text: Toinen maailmansota pysäytti matkailutoiminnan kehittämisen yli 20 vuodeksi. Sodan jälkeen matkailua alettiin kehittää varsin hitaasti, mutta 1950- ja 1960-luvuilla parannettiin tieyhteyksiä ja uusittiin leirintäalue. Ylämajan tilalle rakennettiin uusi hotelli vuonna 1970. 1970-luvulla oli useita laajempiakin suunnitelmia, mutta ne kaatuivat osittain energiakriisin takia.


title: Koli

text: Kävijämäärät kasvoivat 1980-luvun nousukaudella yli sataantuhanteen, jolloin myös nousi ristiriitoja luonnonsuojelun ja matkailun välillä. Kansallispuiston perustaminen pelättiin vaikuttavan haitallisesti matkailuyrittämiseen. Kolin kansallispuisto perustettiin kuitenkin vuonna 1991.


title: Koli

text: Tarinoiden mukaan Kolilla kerrotaan olleen käräjä-, uhri- ja palvontapaikkoja. Kolin pohjoisrinteessä on niin sanottu uhrihalkeama, josta on löydetty mm. kultaisia ja hopeisia kolikoita, mutta löydöt ajoittuvat Kolin matkailun alkuun 1800-luvun loppupuolelle. Paha-Kolilla kerrotaan olleen käräjäpaikan. Tarinan mukaan rikollisia olisi heitetty alas Paha-Kolin jyrkänteeltä. Joka selvisi pudotuksesta, oli syytön. Kansanperinteessä on myös tietoja paikallisista erakkotietäjistä. Arkeologisissa inventoinneissa väitetyiltä käräjä-, uhri- ja palvontapaikoilta ei ole löytynyt todisteita tarinoiden tueksi. On esitetty, että karelianistit tai muut Kolilla vierailevat olisivat vaikuttaneet tarinoiden kehitykseen huomattavasti.


title: Koli

text: Kolilla uskottiin olleen voimakkaita henkiolentoja. Kansanrunossa he olivat "Kolin korkeat isännät, Mustarinnan murhat miehet".


title: Koli

text: Kolin kansallispuisto perustettiin vuonna 1991 pohjoiskarjalaisen vaara-alueen, vanhojen metsien ja niiden eliöstön sekä Kolin kansallismaiseman keskeisimmän osan suojelemiseksi, kaskitalouden luomien maisemien ja kasviympäristöjen ylläpitamiseksi sekä ympäristöntutkimuksen, ympäristövalistuksen ja luontoharrastuksen edistämiseksi. Kansallispuistoon kuuluu vaara-alueiden lisäksi Pielisen rantaa ja sen Purjesaaret.


title: Koli

text: Kolin kansallispuistossa risteilee tiheä lyhyisiin päiväretkiin soveltuva polkuverkosto heti Kolin kylän, Luontokeskus Ukon ja Hotelli Kolin tuntumassa. Kolin poluista useat ovat rengasreittejä, joiden pituus vaihtelee reilusta kilometristä noin 60 km:n mittaiseen Herajärven kierrokseen.


title: Koli

text: 1,4-kilometrin mittainen nähtävyyspolku Huippujen kierros lähtee Yläpihasta ja johtaa useille Kolin huipuille, joilta kaikilta avautuu erilainen näköala. Reitti kulkee portaita pitkin Ukko-Kolille ja sen jälkeen Paha-Kolille. Akka-Kolin huipulle noustaan pistopolkua pitkin. Monilla kansallispuiston reiteissä esitellään alueen metsäluontoa ja kaskeamista. Kolinuuron kierros puolestaan esittelee alueen geologiaa ja Mäkrän polku kansallismaisemasta muun muassa Eero Järnefeltin maalauspaikan. Talvisin Kolin huipuille pääsee lumikenkäilyreittejä pitkin.


title: Koli

text: Koli valittiin vuonna 2013 Vuoden Retkikohteeksi.


title: Koli

text: Kolin rinteet muodostavat kaksi hiihtokokonaisuutta: suuremman kansallispuistossa sijaitsevan Ukko-Kolin ja perheille suunnatun Loma-Kolin. Ukko-Kolilla on kolme hiihtohissiä ja kuusi rinnettä. Suurin korkeusero on 230 metriä, ja rinteiden pituus 800–1500 metriä. Ukko-Kolilla on yksi suomen jyrkimmistä laskettelurinteistä (33,8 astetta). Loma-Kolilla on seitsemän rinnettä ja viisi hissiä. Suurin korkeusero on 140 metriä ja rinteiden pituus 530–1050 metriä. Loma-Kolin SnowPark on tarkoitettu lumilautailijoille, ja newschool-laskettelijoille suunnattuja streettejä.


title: Koli

text: Kolin rinteet valittiin Vuoden Hiihtokeskukseksi 2013.


title: Koli

text: Laskettelutoimintaa Kolilla pyörittävä PKO lakkautti laskettelutoiminnan Loma-Kolin rinteillä vuonna 2016.


title: Koli

text: Kolin nimi vanhoissa kartoissa (ennen 1800-lukua) oli "Mustarinta "tai "Mustarintanen," yhtenä useista eri nimivariaatioista. Mustarinta-nimeä on myös toisinaan käytetty vaarojen ja tunturien yleisnimenä sekä yhtenä karhun kiertoilmauksista. On arvioitu, että Kolin nimitys 'Mustarinta' juontaa juurensa juuri karhusta. Tätä ajatusta tukee lisäksi Kolin lakialueella sijaitseva luonnonkivi, joka muistuttaa muodoltaan karhun päätä . 'Mustarinta' voi myös kuvata vaarojen muotoa ja väritystä kauempaa katsottuna.


title: Koli

text: 1700-luvulla nimi alkoi kartoissa muuttua Koliksi. Ei tiedetä, kuvastiko tämä nimityksen muuttumista myös kansan suussa. Nimityksiä 'Mustarinta' ja 'Koli' tiedetään kuitenkin jonkin aikaa käytetyn rinnakkain. Koli-nimen alkuperää tai syntyajankohtaa ei tiedetä. Erään arvion mukaan se voisi tulla purojen solinasta, jota on kutsuttu murteellisesti "kolinaksi". Koli-sana voi myös tulla karjalan kielen kaljua ja paljasta tarkoittavasta sanasta, jolloin se kuvaisi avonaisia kalliohuippuja. Mielikuvituksellisemman teorian mukaan Koli-nimitys voisi tulla uhrihalkeamaan tiputettujen uhrilahjojen kolinasta.


title: Pyhä ehtoollinen

text: Viimeinen ehtoollinen tai Pyhä ehtoollinen ("Il Cenacolo" tai "La Ultima Cena") on Leonardo da Vincin seinämaalaus suojelijalleen herttua Ludovico Sforzalle. Maalaus perustuu Raamatun kaikissa evankeliumeissa kuvattuun kohtaukseen, jossa Jeesus ilmoittaa yhden opetuslapsistaan pettävän hänet. Maalauksessa on kuvattu ilmoituksen aiheuttamaa kiihkeää mielentilaa. Maalaus on maailman arvostetuimpia, ja se sijaitsee Santa Maria delle Grazien kirkon ruokasalissa Milanossa. Leonardo aloitti teoksen maalaamisen 1495 ja sai sen valmiiksi 1498. Välillä työskentelyssä oli kuitenkin pitkiäkin taukoja. Maalaus on kooltaan 460 × 880 cm. Koska se on maalattu valmiiseen seinään eikä märkään sementtiin, se ei ole fresko.


title: Pyhä ehtoollinen

text: Käytettyä maalaustekniikkaa ei hallittu hyvin, ja maalaus alkoi rapautua jo 20 vuoden kuluttua valmistumisestaan. Vuonna 1556 maalausta kuvattiin jo pilalle menneeksi, ja sen läpi puhkaistiin myöhemmin oviaukko. Rakennus toimi Napoleonin sotien aikana vankilana, ja toisen maailmansodan aikana siihen osui pommi. Maalauksen restaurointiyritykset alkoivat jo 1700-luvulla. Tuoreimmat ovat Mauro Pellicciolin korjaukset vuosilta 1951–1954 ja restaurointi vuosilta 1979–1999 Pinin Brambilla Barcilonin johtamana.


title: Pyhä ehtoollinen

text: Restauroinnissa on käytetty apuna Leonardon oppilaan 1500-luvun alussa maalaamaa kopiota, joka on yhä hyvässä kunnossa. Koska aiempien vuosisatojen restaurointiyritykset tarkoittivat lähinnä uusien maalikerrosten maalaamista aukkokohtien päälle, viimeisimmän restauroinnin yhteydessä jouduttiin poistamaan paljon näitä päällekkäinmaalauksia. Esimerkiksi opetuslasten jalkojen alue oli maalattu aikojen saatossa tukkoon, ja ne tulivat esille kunnolla vasta restauroinnin jälkeen.


title: Pyhä ehtoollinen

text: 22-vuotinen restaurointi aiheutti melkoisen näkemyskiistan, sillä teoksen sävyt, värit ja jopa henkilöiden kasvonpiirteet muuttuivat merkittävästi korjattaessa edellisten vuosisatojen virheellisiä pelastusyrityksiä. Aukkokohtiin lisätty uusi väri on jakanut asiantuntijoiden mielipiteitä.


title: Pyhä ehtoollinen

text: Nykyaikana maalaus on noussut uudestaan tutkimuksen kohteeksi, kun on herännyt keskustelua kahdesta yksityiskohdasta: Jeesuksen vasemmalla puolella näyttäisi istuvan nainen, jonka on arveltu viittaavan Magdalan Mariaan, ja toiseksi naishahmon vasemmalla puolella näkyy käsi, jossa on tikari, joka ei näyttäisi kuuluvan kenellekään. Perinteisen näkemyksen mukaan Jeesuksen vasemmalla puolella oleva henkilö olisi apostoli Johannes.


title: Välivainio

text: Välivainio on Oulun kaupunginosa lähellä kaupungin keskustaa. Alueella on paljon vanhoja omakotitaloja sekä Castrenin urheilukeskus. Välivainiolla sijaitsee myös Koskilinjat Oy:n varikko. Kaupunginosassa asuu noin 2 700 asukasta.


title: Välivainio

text: Välivainio sijaitsee Tuiran pohjoispuolella, rajoittuen etelässä Oulun–Tornion rautatiehen, pohjoisessa Nelostiehen ja lännessä Kemintiehen (yhdystie 8156). Kaupunginosan yleisilme on lähiömäinen: alueella on runsaasti vanhoja puurakenteisia omakotitaloja, uudempaa kerrostaloasutusta on pääasiassa alueen länsiosassa.


title: Sonata Arctica

text: Sonata Arctica on vuonna 1996 perustettu kemiläinen melodista metallimusiikkia soittava yhtye. Yhtye on julkaissut urallaan yhdeksän studioalbumia, joista monet ovat myyneet Suomessa kultalevyyn oikeuttavan määrän. Myös yhtyeen kokoelma "The Collection" ja DVD "For the Sake of Revenge" ovat myyneet kultaa. Yhtyeen musiikkia nimitetään usein power metalliksi, vaikkakin viimeisimmillä albumeillaan nämä vaikutteet ovat karsiutuneet ja Sonata Arctican tyyli on muuttunut entistä progressiivisemmaksi. Yhtye toimi aiemmin nimillä Tricky Means ja Tricky Beans.


title: Sonata Arctica

text: Yhtye teki vuosina 1996–1997 alkuperäisellä nimellään Tricky Beans kolme demonauhaa, minkä jälkeen nimi muutettiin muotoon Tricky Means. Neljäs demo "FullMoon" (1999), jolla kokoonpano oli vakiintunut muotoon Tony Kakko (laulu ja koskettimet), Janne Kivilahti (basso), Jani Liimatainen (kitara) ja Tommy Portimo (rummut), päätyi äänittäjä Ahti Kortelaisen kautta Helsinkiin Spinefarm Recordsille. Yhtiö solmi yhtyeen kanssa kolmen albumin mittaisen levytyssopimuksen, ja samassa yhteydessä yhtyeen nimi vaihdettiin Sonata Arcticaksi.


title: Sonata Arctica

text: Ensimmäinen albumi "Ecliptica" julkaistiin Suomessa marraskuussa 1999 ja muualla alkuvuodesta 2000. Albumi oli myyntimenestys etenkin Japanissa, jossa sitä myytiin yli . Pian albumin ilmestyttyä Tony Kakko päätti keskittyä vain laulamiseen, ja koskettimiin pestattiin Mikko Härkin tammikuussa 2000. Esikoisalbumin menestyksen myötä yhtye valittiin Stratovariuksen ja Rhapsodyn kanssa yli mittaiselle kiertueelle Euroopassa. Kesällä 2000 yhtye esiintyi vielä suomalaisilla festivaaleilla ja klubeilla muun muassa Nightwishin kanssa. Viimeisen konsertin jälkeen basisti Janne Kivilahti jätti yhtyeen henkilökohtaisista syistä, ja tilalle tuli yhtyeessä jo Tricky Means -aikaan soittanut Marko Paasikoski. Syksyllä 2000 julkaistiin "Successor"-minialbumi, joka sisälsi uusien kappaleiden lisäksi cover- ja livekappaleita.


title: Sonata Arctica

text: Seuraava pitkäsoitto oli vuonna 2001 ilmestynyt "Silence", joka oli myyntimenestys niin Japanissa kuin Suomessakin: vuoden 2004 loppuun mennessä levyä oli myyty kultalevyyn oikeuttava määrä, . Menestystä vahvisti Euroopan-kiertue power metal -pioneeri Kai Hansenin johtaman Gamma Rayn sekä australialaisen Vanishing Pointin kanssa. "Silence"-kiertueen viimeisen konsertin (Jörisrock 2002) jälkeen kosketinsoittaja Mikko Härkin jätti yhtyeen henkilökohtaisista syistä.


title: Sonata Arctica

text: Kolmas albumi "Winterheart’s Guild" palasi tyylillisesti "Ecliptican" suuntaan. Albumi nauhoitettiin kahden kosketinsoittajan voimin. Tony Kakko soitti valtaosan koskettimista ja Stratovariuksen Jens Johansson vieraili neljässä kappaleessa soittamassa sooloja. Nauhoitusten aikana yhtye valitsi uuden kosketinsoittajan, tuolloin myös Requiemissa ja Silent Voicesissa soittaneen Henrik Klingenbergin. Albumi "Winterheart’s Guild" myi Suomessa runsaassa vuodessa eli lähes yhtä paljon kuin edellinen albumi kolmessa ja puolessa vuodessa. Vuoden 2005 loppuun mennessä albumia oli myyty kultalevyyn oikeuttava määrä, .


title: Sonata Arctica

text: Levytyssopimus Spinefarmin kanssa päättyi kolmanteen albumiin, minkä jälkeen yhtye sai tarjouksia sekä kotimaisilta että ulkomaisilta levy-yhtiöiltä. Kaksi suurta julkaisijaa kilpailivat pitkään keskenään, kunnes saksalainen metallimusiikkiin keskittynyt Nuclear Blast voitti tarjouskilvan. Neljäs albumi "Reckoning Night" julkaistiin syksyllä 2004. Levyä on myyty Suomessa kultalevyyn oikeutettava määrä ja maailmanlaajuisesti ensimmäisenä vuotenaan yli . Menestyksen myötä yhtyettä pyydettiin mukaan Nightwishin Euroopan-kiertueelle. Yhtyeet soittivat ilta toisensa jälkeen loppuunmyydyissä halleissa jopa .


title: Sonata Arctica

text: Heinäkuusta 2005 lähtien on Sonata Arcticasta ollut tekeillä videopeli, jonka tuotannosta vastaa englantilainen Zelian Games -pelitalo. Peli kantaa nimeä "Winterheart’s Guild" samannimisen albumin mukaan ja on tyyliltään sekoitus toimintaa ja RPG:tä. Päähenkilöinä esiintyvät Sonata Arctican jäsenet ja taustamusiikkina käytetään yhtyeen tuotantoa.


title: Sonata Arctica

text: Sonata Arctican ensimmäinen kokoelmalevy "The End of This Chapter" julkaistiin vain Japanissa vuonna 2005. Alkukesästä 2006 ilmestyi livealbumi ja -DVD "For the Sake of Revenge" Tokiossa 2. helmikuuta 2005 nauhoitetusta konsertista. Ennen uutta studioalbumia julkaistiin vielä kokoelma-albumi "The Collection", joka ilmestyi marraskuussa 2006. Kokoelman kanssa samoihin aikoihin julkaistiin single "Replica 2006", jonka nimikappale on uusintaversio alun perin esikoisalbumi "Eclipticalla" julkaistusta kappaleesta.


title: Sonata Arctica

text: Yhtyeen viides studioalbumi "Unia" julkaistiin 23. toukokuuta 2007. Sekä albumi että kuukautta aikaisemmin julkaistu single "Paid in Full" sijoittuivat Suomessa listaykköseksi. Kesällä 2007 "The Collection" -albumi saavutti Suomessa kultalevyn ja loppukesästä 2007 yhtye saavutti kultalevyt myös albumeistaan "Ecliptica" ja "Unia".


title: Sonata Arctica

text: Sonata Arctica ilmoitti elokuussa 2007 erottaneensa asevelvollisuusepäselvyyksien vuoksi jo vuoden alusta lähtien yhtyeen toiminnasta poissa olleen kitaristi Jani Liimataisen ja ottavansa tilalle häntä konserteissa tuuranneen Elias Viljasen.


title: Sonata Arctica

text: Sonata Arctica julkaisi vuonna 2008 uusintapainokset kahdesta ensimmäisestä albumistaan "Ecliptica" ja "Silence". Mukana oli uutta materiaalia kuten uudelleennauhoitettuja raitoja sekä kansilehtitaidetta.


title: Sonata Arctica

text: Yhtye kertoi nettisivuillaan 11. heinäkuuta 2009 että uuden albumin nimi on "The Days of Grays". Lisäksi sivuilla julkaistiin albumin kappalelista sekä kansikuva. Albumi julkaistiin Suomessa 16. syyskuuta. Maailmanlaajuisesti albumi julkaistiin kaksi päivää myöhemmin ja Yhdysvalloissa 22. syyskuuta. "The Days of Grays" myi kultaa Suomessa julkaisupäivänään.


title: Sonata Arctica

text: Uuden albumin äänittäminen alkoi vuoden 2011 syksyllä. "Stones Grow Her Name" -albumi julkaistiin toukokuussa 2012. Elokuussa 2013 päättyneen kiertueen jälkeen basisti Marko Paasikoski jätti yhtyeen. Hänet korvasi Pasi Kauppinen.


title: Sonata Arctica

text: Yhtye kertoi verkkosivustollaan 9. tammikuuta 2014, että heidän uusi levynsä "Pariah’s Child" ilmestyy 28. maaliskuuta 2014. Paasilinna Kustannus julkaisi Marko J. Ollilan toimittaman Sonata Arctica -kirjan suomenkielisen painoksen Helsingin kirjamessuilla 25. lokakuuta 2014.


title: Sonata Arctica

text: 15-vuotisen uransa kunniaksi yhtye debyyttialbumi "Ecliptican" nykyisellä kokoonpanollaan.


title: Sonata Arctica

text: Metallikvintetti ilmoitti 21. heinäkuuta 2016 sosiaalisessa mediassa sekä verkkosivuillaan uuden albuminsa julkaistavan 7.10.2016. Samalla paljastettiin albumin kansikuva. Yhtye kertoo levyn olevan kokonaan itsetuotettu Alavetelissä, Studio57:llä, vaikka osittain työ oli aloitettu eri puolilla maata kotistudioissa. Albumin nimi viittaa Raamatun kertomukseen sekä yhtyeen yhdeksänteen levyjulkaisuun.


title: David Eddings

text: David Carroll Eddings () oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka kirjoitti useita suosittuja fantasiakirjoja. Useimpien hänen kirjojensa kirjoittamiseen osallistui myös hänen vaimonsa Leigh Eddings (1937 – 28. helmikuuta 2007), mutta vain uusimmissa teoksissa hänetkin on merkitty tekijäksi.


title: David Eddings

text: Eddings syntyi Washingtonin osavaltion Spokanessa ja kasvoi Seattlen seudulla. Hän valmistui Reed College -koulusta vuonna 1954 ja Washingtonin yliopistosta vuonna 1961. Ennen kirjailijanuraansa Eddings työskenteli Yhdysvaltain maavoimissa ja Boeingillä. Hän palveli Yhdysvaltain armeijassa vuosina 1954–1956 yhteensä kahden vuoden ajan. Eddings on työskennellyt myös yliopiston äidinkielen opettajana.


title: David Eddings

text: Vuonna 1962 Eddings avioitui Leigh Schallin kanssa. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa nimeltä "High Hunt" vuonna 1973. Jännityskirjallisuudessa Eddings ei kuitenkaan menestynyt, joten hän päätti siirtyä kirjoittamaan fantasiaa. David Eddings on antanut ymmärtää, että hänen kirjansa ovat olleet alun alkaen hänen ja vaimo Leighin yhteistyötä. Vuodesta 1995 lähtien Eddingsin kirjojen tekijöiksi onkin merkitty myös Leigh. Leigh Eddings kuoli 28. helmikuuta vuonna 2007. David Eddings asui Seattlessa.


Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus 28. maaliskuuta 1979 on historian neljänneksi pahin ydinonnettomuus Tšernobylin ja Kyštymin onnettomuuden sekä Fukushiman onnettomuuden jälkeen. Se on sijoitettu luokkaan 5 kansainvälisellä ydinlaitostapahtumien INES-asteikolla laitokselle aiheutuneen merkittävän materiaalisen vahingon takia. Onnettomuudessa ydinvoimalan kakkosyksikön (TMI-2) sydän osittain suli. Onnettomuus tapahtui Three Mile Islandin ydinvoimalassa lähellä Harrisburgin kaupunkia Pennsylvanian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Yksikkö ehti olla käytössä alle vuoden. Paikkakunnan mukaan pelkästä "Harrisburgista" puhuminenkin viittaa yleensä Three Mile Islandin onnettomuuteen.


title: Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus

text: Onnettomuudessa vapautui radioaktiivisuutta arviolta 43 000 curieta kryptonia (1,59PBq) mutta vain alle 20 curieta (740 GBq) biologisilta vaikutuksiltaan merkittävää jodi-131a. Ympäristöön vapautuneet määrät olivat kuitenkin pieniä, koska voimalaitoksen suojarakennus toimi suunnitellusti estäen merkittävät päästöt.


text: Onnettomuus ei aiheuttanut henkilövahinkoja eikä merkittäviä ympäristövaikutuksia. Voimakas julkinen reaktio onnettomuuteen selittyy ainakin kolmella asialla. Ensinnäkin, 12 päivää ennen onnettomuutta oli julkaistu hittielokuva "The China Syndrome" (suom. Kiina-ilmiö), joka käsitteli ydinvoimakatastrofia, toiseksi virallista tietoa koettiin olevan niukasti saatavilla heti onnettomuuden jälkeen ja kolmanneksi ydinvoimavastaisten poliitikkojen ja kansalaisaktivistien lausunnoilla. Suomessakin populäärimusiikkiyhtye Eppu Normaali lauloi onnettomuudesta hittikappaleessaan "Suomi-ilmiö".


text: Ykkösyksikkö on käytössä ja ilmoitettu suljettavaksi vuonna 2034, jolloin yksikköä on käytetty 60 vuotta.


text: Onnettomuutta edelsi laitoksen toisiojäähdytyspiirissä ilmennyt vika, joka aiheutti lämpötilan nousun laitoksen ensiöjäähdytyspiirissä. Laitoksen ydinreaktori sammui automaattisesti. Yksi reaktorin vesikierron venttiileistä ei sulkeutunut kuten pitäisi, ja instrumentointivian vuoksi valvomossa mittari oli jumiutunut osoittamaan normaalia tilannetta. Vedenpinnan laskiessa reaktorin jälkilämpöä ei saatu poistettua tarpeeksi, ja lopulta osa polttoaineesta kuumeni niin paljon, että se suli.


text: Laitoksella sattui useita toisistaan riippumattomia teknisiä vikoja. Onnettomuus olisi silti ollut estettävissä operaattorien oikealla toiminnalla, mutta puutteet koulutuksessa ja varautumisessa sallivat tapahtuman kehittyä onnettomuudeksi asti. Three Mile Islandin onnettomuus on malliesimerkki usean teknisen vian ja operaattorin virheen yhtäaikaisesta ilmenemisestä.


text: Myös Three Mile Islandissa oli varauduttu useaan yhtäaikaiseen vikaan ja virheeseen monikerroksisilla turvajärjestelyillä siten, että yhden kerroksen epäonnistuessa seuraavat kerrokset estävät vaikutukset laitoksen ympäristössä. Three Mile Islandin onnettomuus ei aiheuttanut merkittäviä päästöjä eikä ympäristövaikutuksia. Lähialueiden asukkaiden evakuointia ei pidetty tarpeellisena varotoimena missään vaiheessa. Onnettomuus ei aiheuttanut henkilövahinkoja mutta kylläkin merkittäviä materiaalisia vahinkoja laitoksen sisällä.


text: Onnettomuuden jälkeen ydinvoimalaitosten turvallisuutta on maailmalla parannettu onnettomuudesta saatujen opetusten mukaisesti. Erityisesti onnettomuuden jälkeen on ydinturvallisuusajattelussa painotettu vakavan onnettomuuden hallintaan ja henkilökunnan rutiinista poikkeavassa tilanteessa toimintaan varautumista.


text: Erityisen tärkeitä koulutuksen aspekteja ovat ongelmatilanteiden simulaatiot, eri henkilöiden vastuualueiden selvittäminen sekä selkeän komentoketjun luominen. Three Mile Islandin ja Tšernobylin onnettomuuksissa olivat yhteistä juuri inhimilliset virheet, joiden riskin vähentäminen on tunnustettu tärkeäksi osaksi ydinvoimaloiden turvallisuutta ympäri maailman. Suomessa on rakennettu täydellinen valvomosimulaattori koulutusta varten.


text: Onnettomuuden jälkeen Yhdysvalloissa ei ole rakennettu uusia ydinvoimalaitoksia. Käytössä olevien voimaloiden käyttöikää joudutaan jatkamaan aina 70 vuoteen.


title: Hämeen linna

text: Hämeen linna on yksi Suomen keskiaikaisista valtakunnanlinnoista. Nykyisin museona oleva linna sijaitsee Hämeenlinnan kaupungissa Vanajaveden rannalla, noin 12 metriä nykyisen vedenpinnan yläpuolella. Linnan tarkka rakentamisajankohta on epäselvä, mutta se rakennettiin kuitenkin 1200-luvun lopulla. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1308. Ensimmäisessä vaiheessa linna koostui harmaakivisestä leirikastellista ja kehämuurista. Myöhemmin 1300- ja 1400-luvuilla sitä korotettiin Suomessa keskiajalla harvoin käytetyillä tiilillä.


title: Hämeen linna

text: Hämeen linna menetti vuonna 1634 asemansa hallintokeskuksena, ja 1600-luvun lopulla se joutui rappiolle, kun Ruotsin ulkopolitiikka alkoi keskittyä Itämeren eteläpuolelle. Isonvihan jälkeen siitä tehtiin päävarikko, ja 1770-luvulla sitä muutettiin bastionijärjestelmän mukaiseksi linnoitukseksi. Venäjän keisarikunta valtasi linnan 1808 taisteluitta ja muutti sen pian vankilaksi. Linnan entisöinti aloitettiin vasta 1950-luvulla, ja vangit siirrettiin pois päälinnasta 1953 ja kehämuurista 1972. Päälinnan korjaustyöt valmistuivat 1979, jolloin se avattiin myös yleisölle. Kehämuurit saatiin kuntoon vuonna 1988.


title: Hämeen linna

text: Hämeen linnan tarkka perustamisajankohta on epäselvä, ja kirjallisuudessa sen rakentamisen aloitusajankohta on vaihdellut vuosien 1229–1372 välillä. Varhaisimmassa tutkimuskirjallisuudessa linnan rakentaminen yhdistettiin Birger-jaarliin. Museoviraston mukaan päätös linnan rakentamisesta tapahtuikin Birgerin Hämeeseen tekemän ”ristiretken” jälkeen, ja rakennustyöt alkoivat viimeistään 1200-luvun lopulla. Linna mainitaan joka tapauksessa ensimmäisen kerran vuoden 1308 asiakirjoissa.


title: Hämeen linna

text: Linnan varhaisista rakennusvaiheistakin on esitetty eriäviä arvioita. Pitkään vallalla olleen käsityksen mukaan linnan varhaisin muoto käsitti harmaakivisen leirikastellin ja sitä ympäröineen kehämuurin, jossa oli kolme kulmatornia. Tiilirakennusvaihe olisi tämän ajoituksen mukaan kestänyt 1300-luvun puolivälistä 1400-luvun puoliväliin. Historioitsija Knut Drake esitti kuitenkin vuonna 2001, että harmaakivilinnaa alettiin rakentaa vasta 1372 ja tätä ennen paikalla olisi ollut vain hirsivarustus. Drake teki päätelmänsä ruotsalaisen Tre Kronor -linnan uudesta, nuoremmasta ajoituksesta. Draken mukaan tiililinnavaihe olisi alkanut vasta 1472.


title: Hämeen linna

text: Tiililinnavaihe on merkittävä, koska tiili oli verraten harvinainen rakennusaine keskiaikaisessa Suomessa. Tässä rakennusvaiheessa harmaakivirakennetta korotettiin tiilisillä muureilla. Tiili mahdollisti tynnyriholveja kehittyneemmän holvauksen ja goottilaiset koristemuodot. Tiili alkoi hallita koko linnanpihaa, sillä vanhemmat harmaakivipinnat korvattiin tiilellä. Samalla linna jaettiin kahteen osaan Turun linnan tavoin. Pohjakerros oli kaikkien käytössä, ja toinen kerros varattiin käskynhaltijalle ja tämän hoville.


title: Hämeen linna

text: Linna rakennettiin rajalinnaksi, mutta sen merkitys rajalinnana hävisi jo 1323, kun Pähkinäsaaren rauha siirsi Ruotsin rajan kauemmaksi linnasta. Rakennus oli sen jälkeenkin edelleen merkittävä puolustustukikohta, sillä se sijaitsi valtakunnallisesti tärkeiden teiden risteyksessä.


title: Hämeen linna

text: Hämeen linna sai olla melko rauhassa 1300- ja 1400-luvuilla, vaikka esimerkiksi Turun ja Viipurin linnat joutuivat piiritetyiksi, kun valta vaihtui maassa. Vuoden 1311 novgorodilaisten hyökkäyksen jälkeen seuraava varteenotettava uhka oli 1400-luvun lopulla Iivana III:n Moskovan ruhtinaskunta, joka varustautui sotaan. Linna joutui konkreettiseen vaaraan, kun vuonna 1495 tehdyn epäonnistuneen Viipurin pamauksen jälkeen venäläiset tunkeutuivat Hämeeseen asti.


title: Hämeen linna

text: Hämeen linna oli 1500-luvun alussa samanlaisen hovinpidon paikka kuin Turun ja Viipurin linnat. Åke Yrjänänpoika Tottista tuli Hämeen linnan käskynhaltija vuonna 1508, ja hänestä tuli tuona aikana Suomen vaikutusvaltaisin käskynhaltija. Hän otti linnassa vastaan Ruotsin valtionhoitajan Svante Niilonpojan. Åke Yrjänänpoika asui vuonna 1520 Hämeen linnassa vielä, kun Sten Sture nuoremman leski Kristina Gyllenstierna antautui Tanskan kuningas Kristian II:n piiritysjoukoilla sillä ehdolla, että saisi leskenasunnoikseen Hämeen linnan ja Kokemäenkartanon. Kristianin joukot saapuivat tämän jälkeen linnaan ja teloittivat Åke Göraninpojan. Hämeen linna siirtyi kuitenkin jo vuonna 1522 osana suurta läänitystä amiraali Søren Norbylle. Linna palautui kuitenkin taisteluitta takaisin Ruotsille, kun tanskalaiset joutuivat antautumaan ruotsalaisten piiritettyä vuonna 1523 sekä Turun linnan että Kuusiston piispanlinnan.


title: Hämeen linna

text: Kustaa Vaasan kaudella linnan luonne muuttui, ja siitä tuli tililäänin keskus ja kaikki ylijäämä kuului kruunulle. Kustaa Vaasa lähetti 1559 Henrik von Cöllenin rakennuttamaan linnaan kaksi pyöreää tykkitornia eli rondellia. Päälinnassakin tehtiin joitakin korjauksia, jotta se olisi edustuskelpoinen. 1500-luvun lopussa linna oli kuitenkin alkanut rappeutua; vuonna 1587 kirjuri merkitsi, ettei siellä ollut asuttu kolmeen vuoteen. Suurin osa etelätornista romahti vuonna 1599 sattuneessa räjähdyksessä. Sitä todennäköisesti korjattiin pian, ja vuonna 1606 linnanpäälliköksi nimetty Erik Hare kunnosti kuuden vuoden aikana linnan puolustusvalmiutta selvästi. Kustaa II Aadolf vieraili uudistetussa linnassa 1614. Tämän jälkeen linnan suurta salia on kutsuttu ”kuninkaansaliksi”.


title: Hämeen linna

text: Kun maaherralaitos perustettiin 1634, Hämeen linna menetti asemansa hallintokeskuksena. Linnan ympäristössä tapahtui merkittävä muutos 1639, kun sen pohjoispuolinen asutus sai Pietari Brahen perustamana kaupunginoikeudet Hämeenlinna-nimisenä kaupunkina.


title: Hämeen linna

text:
Ruotsin ulkopolitiikka siirtyi 1600-luvun aikana Itämeren eteläpuolelle, ja linna ajautui rappiolle. Tilaa pahensi vuonna 1659 sattunut tulipalo. Suuren Pohjan sodan puhjetessa vuonna 1700 linna oli rapistunut pahoin. Sen puolustuskuntoa yritettiin parantaa, mutta sen puolustusmahdollisuudet todettiin vuonna 1713 heikoiksi. Joukot lähtivät linnasta ennen vihollisten tuloa kohti Pälkänettä, ja linna oli venäläisten hallussa 1713–1721. Venäläiset parantelivat hieman linnan puolustuskuntoa.
Isonvihan jälkeen Hämeen linnasta tehtiin Suomen armeijan päävarikko, eli "place d’armes". Päälinnasta tehtiin tässä yhteydessä viljavarasto ja armeijan käyttöön rakennettiin uusi kruununleipomo. Päälinnan ulkoasua muokattiin, ja se sai nykyisen asunsa. Tornien välisiä siipiosia korotettiin, jolloin etelä- ja itätornit jäivät kattorakennelmien alle. Hattujen sodassa 1741–1743 venäläiset jälleen miehittivät linnan taisteluitta. Uudet korjaustyöt aloitettiin tämän jälkeen vasta 1770-luvulla. Kuningas Kustaa III:n käskystä Hämeenlinnan kaupungin asutus siirrettiin nykyiselle paikalleen ja linnan kunnostaminen aloitettiin. Linnaa alettiin kehittää linnoituksena, ja sen ympärille rakennettiin vallit ja vallihaudat bastionijärjestelmän mukaisesti. Alueella rakennettiin lisäksi päävartio, läntinen kehämuurirakennus erilaisine pajoineen ja miehistön makuu- ja keittiötilat sijoitettiin pohjoiseen kehämuurirakennukseen.


title: Hämeen linna

text:
Hämeen linna antautui Suomen sodan aikana, 6. maaliskuuta 1808, taisteluitta. Linna alistettiin tämän jälkeen Venäjän sotilashallinnon alaisuuteen. Hämeen linnaa oli käytetty pitkään myös vankilana, mutta Venäjän vallan alkuaikoina siitä tehtiin kruununvankila, jossa oli lähes 300 vankia päälinnaan sijoitettuna. Samalla linnaa käytettiin edelleen myös viljamakasiinina. Linna muokattiin kokonaisuudessa vankilaksi vuonna 1837 Carl Ludvig Engelin piirustusten mukaan. Linnan lähiympäristöön tehtiin myös suuria muutoksia: länsipuolelle rakennettiin 1839 ojennuslaitos Anders Fredrik Granstedtin suunnitelmien perusteella ja vuonna 1871 lääninvankila Ludvig Isak Lindqvist suunnitelmien mukaan. Hämeen linnaan sijoitettiin vuonna 1881 Suomen ainoa naisten kuritushuone. Naisvankilana linna toimi aina vuosiin 1953 (päälinna) ja 1972 (kehämuurirakennukset) asti. Linnalla oli varsin ikävä maine naisvankien keskuudessa: vielä vuonna 1944 jokainen siihen asti vaiti pysynyt naisvanki alkoikin puhua kuulustelussa kaiken tietämänsä – jos vaitiolon hinnaksi tulisi lähtö Hämeen linnaan. Samoin Hämeen linnassa poliittisista syistä vuosina 1919–1922 ollut Ida Aalle-Teljo kertoo muistelmissaan varsin karmivia asioita vankilasta.
Hämeen linnan entisöintiä ehdotettiin useasti, mutta vasta 1953 vangit siirrettiin pois päälinnasta tutkimusten aloittamiseksi. Päälinnan entisöinti oli vaikeaa, koska sitä oli muutettu useaan kertaan ja käytetty pitkään. Entistämissuunnitelman laati professori Nils Erik Wickberg. Päälinnan entisöinti valmistui 1979, ja sen aikana osa tiloista rekonstruoitiin. Esilinna ja sen ympäristö entisöitiin päälinnan jälkeen ja ne pyrittiin saattamaan 1870-lukua edeltävään tilaan. Niiden entisöinti saatiin valmiiksi vuonna 1988. Päälinna avattiin yleisölle 4. huhtikuuta 1979 ja kehämuurit vuonna 1988.


title: Hämeen linna

text: Nykyään linna toimii Museoviraston alaisena museona, ja sen tiloja vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten. Linnan alueella ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevat myös Vankilamuseo, sotahistoriallinen erikoismuseo Museo Militaria sekä Hämeenlinnan kaupungin historiallinen museo, jonka perusnäyttely on linnan päälinnassa.


title: Hämeen linna

text: Linna nousi Hämeenlinnassa puheenaiheeksi jälleen syksyllä 2007, kun Hämeen Sanomissa julkaistiin artikkeli linnan heikosta nykykunnosta. Huonoimmassa kunnossa ovat linnan vallit, jotka ovat romahdusvaarassa. Lisäksi tykkitornin alaosa on käyttökiellossa, koska sadevesi pääsee tornin rakenteisiin ja seinistä putoilevat kivet tekevät paikasta vaarallisen. Syynä heikentyneeseen kuntoon on korjauksiin ja ylläpitoon käytettävissä olevien rahojen puute. Joulukuussa 2007 Museovirasto sai valtiolta 1,5 miljoonaa euroa korjaustöihin. Valtaosa rahoista käytetään Tamminiemen ja Olavinlinnan korjauksiin, mutta rahaa on tulossa myös Hämeen linnalle.


title: Hämeen linna

text: Vallihautaa on kunnostettu useana kesänä 2010-luvulla. Edellinen peruskorjaus tehtiin 1980-luvulla, jolloin tehtiin virheratkaisuja. Haudasta osaa ei ole aiemmin kunnostettu, ja sieltä toivotaan löytyvän tietoa vallihaudan vanhoista tukirakenteista, muun muassa risukimpuista, joilla seiniä on tuettu.


title: Hämeen linna

text: Hämeen linna muodostaa Museo Militarian, Vankilamuseon ja Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon kanssa Linnanniemen museoalueen, jolla on oma pysäköintialue ja viitoitus. Kävijällä on myös mahdollisuus ostaa yhteislippu kaikkiin neljään museoon.


title: Aasainusko

text: Aasainusko (ásatrú, asatro) on uuspakanallinen uskonto, joka perustuu muinaisgermaaniseen tai muinaispohjoismaalaiseen perinteeseen. Sen nimessä "aasa" viittaa vanhaan skandinaavisen jumalsukuun, aasoihin. Aasainusko perustuu ennen kaikkea muinaisnorjankielisten Edda-runojen kuvaamaan skandinaaviseen mytologiaan. Aasainusko on suosittua erityisesti Islannissa.


title: Aasainusko

text: Aasainusko on melko joustava ja avoin uskonto. Aasainuskoiset ottavat vanhoista skandinaavisista kirjoituksista itselleen tietynlaisia elämänarvoja. Erityisen tärkeää heille on kunnia, kuten suoraselkäisyys, rehellisyys, viisaus, kohtuullisuus ja omatoimisuus.


title: Aasainusko

text: Hyvän ja pahan käsitettä dualistisessa mielessä tai synnin käsitettä ei aasainuskossa ole.


title: Aasainusko

text: Islantilaiset aasainuskoiset sanovat tulkitsevansa tarinat vanhoista jumalista runollisiksi metaforiksi sekä luonnonvoimien ja ihmisen psyyken ilmentymiksi, eivätkä he ota niitä kirjaimellisesti.


title: Aasainusko

text: Blót on aasaiuskoisten seremonia, jossa uhrataan ja juhlitaan yhdessä.


title: Aasainusko

text: 1800-luvulla syntyi liike, joka pyrki herättämään germaanisen muinaisuskon henkiin. Nykyaikainen aasainusko on saanut alkunsa Islannissa. Lampaankasvattaja Sveinbjörn Beinteinsson perusti muinaispohjoismaiseen pakanuuteen perustuvan yhteisön, joka sai nimen Ásatrúarfélagið. Yhteisö hyväksyttiin vuonna 1973 Islannissa rekisteröidyksi uskonnolliseksi yhteisöksi. Yhteisöllä on vuonna 2016 yli 3000 jäsentä. Se on rakentamassa Islantiin omaa temppeliään.


title: Aasainusko

text: Islannin jälkeen aasaisuskoisten yhteisöjä alkoi muodostua myös muissa Pohjoismaissa, Englannissa, Yhdysvalloissa ja Saksassa sekä myöhemmin myös muissa maissa.


title: Aasainusko

text: Saksalainen uskontotieteilijä S. von Schnurbein väitti vuonna 2003 julkaistussa artikkelissaan, että suurin osa saksalaisten ja pohjoismaisten ásatrú-ryhmien jäsenistä on aatemaailmaltaan äärikansallisia, rasistisia, äärioikeistolaisia tai kansallissosialistisia. Schnurbeinin mukaan šamanismia harjoittavat ásatrú-ryhmät pitävät kuitenkin usein etäisyyttä maahanmuuttajavastaisiin ryhmiin.


title: Aasainusko

text: Islantilaisen Ásatrúarfélagiðin johtajan Hilmar Örn Hilmarssonin mukaan Islannin aasainuskoisten yhteisö kannattaa suvaitsevaisuutta, ja se on esimerkiksi vihkinyt ihmisiä homoavioliittoihin jo kauan. Hänen mukaansa rasisteja on muunmaalaisten uuspakanaliikkeiden jäsenissä, ja islantilaiset ovat siksi katkaisseet heihin yhteydet.


title: Loistelamppu

text: Loistelamppu tai loisteputki on matalapaineinen purkauslamppu. Loistevalaisin koostuu loistelampusta, sytyttimestä ja kuristimesta.


title: Loistelamppu

text: Loisteputkessa on elohopeaa, joka kaasuuntuu sähköpurkauksen vaikutuksesta. Kun nyt joko sähkökentän tai elektronien törmäilyn virittämät Hg-atomit palaavat perustasolle, ne lähettävät (emittoivat) UV-säteilyä.


title: Loistelamppu

text: Loisteputki toimii tasa- ja vaihtovirralla. Yleisin käyttötapa on 50 tai 60 hertsin taajuudella. Nykyään ns. elektroniset liitäntälaitteet ovat uusissa valaisimissa lähes kokonaan syrjäyttäneet magneettiset kuristimet. Elektronisissa liitäntälaitteissa loisteputken läpi kulkevan virran taajuus on 20–100 kHz. Loistelamppu on täytetty kaasulla, esimerkiksi argonilla tai kryptonilla. Kaasua tarvitaan helpottamaan syttymistä ja pitämään sähköpurkaukset kurissa.


title: Loistelamppu

text: Putken päissä olevat kuumennus (hehku) -vastukset erittävät elektroneja. Näin sytytyspurkaus voi tapahtua pienemmällä jännitteellä.


title: Loistelamppu

text: Loisteputken sisäpinta on päällystetty fluoresoivalla materiaalilla, joka muuttaa elohopeahöyryn synnyttämän UV-säteilyn (luminesenssin) näkyväksi valoksi. Loisteputken sisäpinnassa olevan loisteaineen koostumus vaihtelee valon laadun ja sävyn mukaan. Loistelamppujen värisävyvalikoima on laaja ulottuen hehkulampun kellertävästä taivaan sinertävään. Yleisimmät värilämpötilat Suomessa ovat 3000 ja 4000 K. Myös värillisiä ja erikoissävyisiä lamppuja on saatavana.


title: Loistelamppu

text: Loistelamppujen perinteisten magneettisten kuristinten aiheuttama näkymätön 100 Hz välkyntä saattaa lisätä virheitä keskittymistä vaativassa työssä sekä aiheuttaa päänsärkyä tai silmien rasittumista. Käytettäessä elektronisilla liitäntälaitteilla – hakkureilla – varustettuja valaisimia tätä ongelmaa ei ole.


title: Loistelamppu

text: Toimimaton loisteputki on sisältämänsä elohopean takia vaarallista jätettä ja se tulee palauttaa palautuspisteeseen, joita on suurempien kauppojen yhteydessä.


title: Loistelamppu

text: Loisteputken periaate keksittiin jo 1840-luvulla. Loisteputket tulivat toimistojen ja teollisuuden valaistukseen 1940-luvulla. Kotien valaistuksessa loisteputket yleistyivät 1960–1980-luvuilla.


title: Loistelamppu

text: Kun magneettisella kuristimella varustettuun valaisimeen kytketään jännite, sytyttimen sisällä olevat kaksoismetallikärjet ovat aluksi auki ja niiden välille syntyy 230V jännite. Sytyttimen sisällä olevassa kaasussa tapahtuu sähköpurkaus, joka lämmittää kaksoismetallia ja kärjet sulkeutuvat. Kärkien sulkeuduttua virta pääsee kulkemaan kuristimen ja loisteputken molemmissa päissä olevien lämmitysvastuksien kautta, jolloin ne lämpeävät.


title: Loistelamppu

text: Lämpeneminen höyrystää putkessa olevan elohopean. Koska virta kulkee myös kuristimen kautta, sen rautasydämeen muodostuu magneettikenttä. Jonkin ajan kuluttua kaksoismetallikärjet jäähtyvät ja avautuvat. Tällöin kuristimen magneettikenttä purkautuu muodostaen kuristimeen korkean jännitteen (ks. kuristimen/kelan toimintaperiaate), joka aiheuttaa sähköpurkauksen loisteputkessa, ja lamppu syttyy. Loisteputken sisällä elohopea kaasuuntuu ja virtapiiri kulkee tämän jälkeen loisteputken läpi. Nyt kuristimen tehtävänä on rajoittaa virran kulku sopivaksi.


title: Loistelamppu

text: Loisteputken toimintajännite on n. 60–120 V, eli alhaisempi kuin syttymisjännite (400–600 V).