title: Lippajärvi

text: Perusopetusta Lippajärvellä tarjoaa Auroran koulu. Päiväkoteja on neljä: Heiniemen päiväkoti, Lippajärven päiväkoti, Auroranniityn asuntopäiväkoti ja ruotsinkielinen Fågelsångens daghem. Lippajärven ja Auroranniityn päiväkodeissa annetaan esiopetusta.


title: Lippajärvi

text: Perhe- ja sosiaalipalveluja alueella edustavat kiireellistä sijoitusta tarvitseville alle 13-vuotiaille lapsille tarkoitettu Auroran vastaanottokoti ja ikääntyville asumispalveluja tarjoava Esperi hoivakoti Jänismäki.


title: Lippajärvi

text: Lippajärvi kuuluu Viherlaakson terveysaseman palvelualueeseen, omaa terveysasemaa ei ole. Jorvin sairaala sijaitsee aivan Lippajärven naapurissa.


title: Lippajärvi

text: Kirjastoa Lippajärvellä ei ole, lähin kirjasto sijaitsee Viherlaaksossa. Kirjastoautolla on useita pysäkkejä Lippajärvellä.


title: Lippajärvi

text: Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvan Espoon Tuomioseurakunnan palveluihin kuuluu Auroran kappeli, jossa järjestetään joka perjantai-ilta klo 18-23 nuorille tarkoitettu yökahvila Luja Kallio.


title: Lippajärvi

text: Lippajärveltä löytyy pieni uimaranta, joka sijaitsee aivan Vilniemen pallokentän vieressä Lippajärven rantapuistossa. Uimaranta ei ole Espoon kaupungin virallinen uimaranta, vaan sitä ylläpitää Lippajärveläiset ry. Vilniemen kentän lisäksi Auroran koululla on urheilukenttä, josta talvisin jäädytetään luonnonjääkenttä.


title: Lippajärvi

text: Alueellisia paperinkeräyspisteitä on kaksi, Lippajärventie 2:ssa ja Kolkekannaksentien ja Heiniemenpolun risteyksessä. Lippajärventie 2:ssa on myös tekstiilien keräys. Näiden lisäksi Riistatie 2:ssa on kierrätyspiste kartongille, lasille, metallille, paperille ja tekstiileille.


title: Lippajärvi

text: Kaupungin vuokra-asuntoja on kuudessa osoitteessa: Kappalaisenkuja 6-8, Ansatie 21, Vilniementie 2, Kolkekannaksentie 1, Heiniitty 5 ja Heiniitty 8.


title: Lippajärvi

text:
Lippajärven kautta ajavia bussilinjoja ovat Espoon sisäiset linjat
ja seutulinjat


title: Lippajärvi

text: Lähimmät taksiasemat sijaitsevat Järvenperässä (Auroranportti) ja Bembölessä (Jorvin sairaala).


title: Lippajärvi

text: Lippajärven eteläosan poikki itä-länsi suunnassa kulkeva Turuntie eli seututie 110 lienee Lippajärven liikennöidyin tie.


title: Lippajärvi

text: Kaupunginosalle nimensä antanut, luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu rehevä Lippajärvi sijaitsee kaupunginosan itäpuolella. Lippajärven rantaviivaa kaupunginosan alueella on noin 2 km.


title: Lippajärvi

text: Pohjoisessa kaupunginosa rajoittuu noin puolen kilometrin matkalla Pitkäjärveen. Pitkäjärvestä alkava Espoonjoen itäinen haara Myllykylänjoki eli Glimsinjoki (Kvarnbyån, Glimsån) virtaa kaupunginosan länsirajalla. Eteläsuomalaisittain poikkeuksellisen luonnontilainen ja monimuotoinen Glimsinjoki on valtakunnallisesti arvokas virtavesikohde ja yksi Espoon arvokkaimmista luontokohteista .


title: Lippajärvi

text: Glimsinjoki virtaa vuonna 1961 perustetun Träskändan luonnonsuojelualueen halki. Suurin osa luonnonsuojelualueen 31 hehtaarista sijaitsee Lippajärven kaupunginosassa. Träskändan kartanon rakennukset ja pääosa puistosta ovat Järvenperän puolella, Lippajärven puoleinen osuus on enemmän luonnontilaisen metsän kaltaista aluetta.


title: Lippajärvi

text: Alempana Glimsinjoen varressa, kaupunginosan läntisimmässä kolkassa, sijaitsee rauhoitettu Ingaksenmetsä. Ingaksenmetsä on pitkään hakkaamattomana säilynyt pääosin kuusta kasvava metsä .


title: Lippajärvi

text: Lippajärven, Träskändan luonnonsuojelualueen ja Ingaksenmetsän lisäksi kaupunginosassa on neljäs rauhoitettu alue, Lippajärven rannalla sijaitseva vuonna 2003 rauhoitettu Tammimäen jalopuumetsä. Pinta-alaltaan 2,7 ha metsässä kasvaa noin 90 tammen lisäksi mm. lehmuksia, vaahteroita ja tervaleppää .


title: Lippajärvi

text: Lippajärvellä on useita yksittäisiä luontokohteita: Lippajärveläiset ry on Lippajärven alueen asukasyhdistys. Heidän web-sivuillaan on luettavissa ja ladattavissa 68-sivuinen Lippajärveläiset ry:n 50-vuotis-historiikki, jossa on laajasti esitelty Lippajärven historiaa satojen vuosien ajalta.


title: Lippajärvi

text: Lippajärveen voi tutustua kulkemalla Lippispolun joko jalan tai pyörällä. Polun esite ja kartta ovat Lippajärveläiset ry:n sivulla.


title: Lippajärvi

text: Lippajärven läpi kulkee muinainen Turun ja Viipurin välinen Kuninkaantie eli Suuri Rantatie.


title: Lippajärvi

text: Vaikka Helsinki-Vantaan lentoaseman varsinainen >55 dB:n lentomelualue ei ulotu Lippajärvelle alentaa lentomelu jonkin verran alueen asumisviihtyvyyttä. Alueen asukasyhdistykset julkaisivat lentomelukannanoton vuonna 2008. Lentomeluhaitat vähenivät selvästi vuonna 2010 Helsinki-Vantaan lentoasemalla käyttöön otetun uuden laskeutumistavan ansiosta. Melutilanne paranee edelleen, kun Helsinki-Vantaan lentoaseman ympäristöluvan edellyttämä meluisimpien koneiden lentokielto klo 00.30-05.30 astuu voimaan maaliskuussa 2013 .


title: Berea

text: Berea on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 222 neliökilometriä ja sen asukasluku vuonna 2011 oli 273 832. Alueen suurin kaupunki ja pääkaupunki on Teyateyaneng. Berean naapurialueet ovat Leribe, Maseru ja Thaba-Tseka.


title: Maserun alue

text: Maseru on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 4 279 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 436 000 (2006). Alueen suurin kaupunki ja pääkaupunki on Maseru, joka on samalla myös koko Lesothon pääkaupunki.


title: Eremitaaši

text: Eremitaaši () on Pietarissa sijaitseva eräs maailman suurimmista taide- ja kulttuurihistoriallisista museoista, joka on laajentunut Kazaniin, Viipuriin, Amsterdamiin ja Italiaan. Museon johtaja on Mihail Borisovitš Piotrovski.


title: Eremitaaši

text: Eremitaašilla tarkoitettiin alkujaan Katariina II:n vuonna 1764 Talvipalatsin yhteyteen perustamaa hovimuseota, mutta kokoelman levittäytyessä varsinaisen Talvipalatsin puolelle vuonna 1922 nimi on laajentunut käsittämään koko palatsin yhteydessä olevaa taidekokoelmaa. Kokoelma sisältää nykyisellään lähes kolme miljoonaa taide-esinettä.


title: Eremitaaši

text: Taidekokoelman pohjana ollutta Katariina II:n yksityiskokoelmaa ovat sittemmin kartuttaneet muun muassa tsaarit Aleksanteri I ja Nikolai I. Nikolai I:n aikana eli vuosina 1840–1852 museorakennusta uudistettiin huomattavasti arkkitehti Leo von Klenzen johdolla, ja samalla museosta tuli julkinen.


title: Eremitaaši

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen museo sai suunnattoman lahjoituksen valtiolta, kun Venäjän ylhäisön omistama taide oli päätynyt valtion käsiin. Kokoelmat ovat karttuneet myös vuonna 1945 Puna-armeijan Berliinin museoista haalimien taideaarteiden myötä.


title: Eremitaaši

text: Eremitaašin näyttelytilat käsittävät 365 huonetta museon päätiloissa Pietarin historiallisessa keskuksessa. Se koostuu kuudesta 1700–1800-luvuilla rakennetusta rakennuksesta. Niistä tärkein on Talvipalatsi, joka toimi aikaisemmin keisarillisena palatsina. Talvipalatsin, Pieni Eremitaašin, Vanha Eremitaašin ja Uusi Eremitaašin näyttelytiloissa on esillä kulttuurimuistomerkkejä ja antiikin, Länsi-Euroopan, Venäjän ja itämaiden kulttuuria ja taidetta sekä arkeologisia ja numismaattisia kokoelmia. Myös Eremitaašin teatteri ja varastorakennus ovat osa museon päänäyttelytiloja.Moderni entisöinti- ja varastokeskus sijaitsee Pietarin Staraja Derevnjan alueella. Siinä on tällä hetkellä kolme rakennusta hallintoa, varastointia ja tekniikkaa varten. Vuonna 2012 varasto-osuudesta tuli maailman suurin lajissaan: se koostuu kahdeksasta erikoistuneesta rakennuksesta. Eremitaaši suunnitteli tämän osan siten, että sekin soveltuu vierailijaryhmille.


title: Eremitaaši

text: Pietari Suuren talvipalatsi valmistui 1700-luvun alussa. Se oli Pietari Suuren residenssi vuosina 1720–1725. Palatsin säilyneessä osassa on Pietari Suurelle ja hänen ajalleen omistettu muistonäyttely. Hänen oleskeluhuoneissaan, työhuoneessaan, ruokailuhuoneessaan ja työpajassaan olevat sisustusesineet on rekonstruoitu käyttämällä aitoja hänelle kuuluneita esineitä. Täällä on myös esillä niin sanottu vahaveistos, postuumi Pietari I:n muotokuva.


title: Eremitaaši

text: Menšikovin palatsi on Pietarin ensimmäisen kuvernöörin palatsi, joka nousi Vasilinsaarelle 1710- ja 1720-luvuilla Giovanni Fontanan ja Gottfried Shaedelin piirtämien suunnitelmien mukaan. Eremitaasin näyttely ”Venäläinen kulttuuri 1700-luvun ensimmäisen kolmanneksen aikana” on Mensikovin palatsissa. Pietari Suuren ajan interiööri ja koristeet koostuvat maalaustaiteesta, koristetaiteesta ja sovelletusta taiteesta Eremitaašin kokoelmissa.


title: Eremitaaši

text: Keisarillinen posliinitehdas perusti posliinimuseon vuonna 1844, ja se on kuulunut Eremitaašiin vuodesta 2001 lähtien. Kokoelmassa on yli 30 000 posliinitehtaassa valmistettua esinettä 1700-luvulta 1900-luvulle sekä myös posliinia eurooppalaisilta ja venäläisiltä valmistajilta.


title: Eremitaaši

text: Arkkitehti Carlo Rossin suunnittelemaa kaarevaa, massiivista pääesikunnan rakennusta rakennettiin vuosina 1819–1829. Rakennuksen itäsiivessä olivat aikoinaan muun muassa Venäjän imperiumin ministeriöt. Länsisiivessä on nykyisin Venäjän läntisen sotilaspiirin pääesikunta. Itäsiiven tiloja otettiin Eremitaasin käyttöön vuodesta 1993 lähtien, ja vuonna 2014 siihen avattiin museon modernin ja nykytaiteen osasto, joka peruskorjattiin tähän käyttöön vuosina 2008-2013.


title: Eremitaaši

text: Eremitaaši-Viipuri sijaitsee Viipurin historiallisessa osassa vuonna 1930 rakennetussa Uno Ullbergin suunnittelemassa taidemuseorakennuksessa. Päätös Eremitaaši-Viipuri keskuksen perustamisesta merkitsi konstruktivistisen rakennusesimerkin heräämistä henkiin ja sen palauttamista alkuperäiseen museotehtävään. Näyttelyitä viipurilaisille ja matkailijoille järjestetään kaksi kertaa vuodessa. Eremitaašin asiantuntijat järjestävät yleisölle näyttelyitä, luentoja ja kasvatusohjelmia.


title: Eremitaaši

text: Tatarstanin tasavallan presidentin isännöimä ja tukema keskus on osa Kazanin Kremlin valtion historiallista ja arkkitehtuurin museovarastoa. Keskus sijaitsee Kazanin kremlin alueella 1800-luvun alussa rakennetussa rakennuksessa, jossa toimi ennen junkkerikoulu. Sen hallinto- ja näyttelytilat ovat laajuudeltaan tuhat neliömetriä. Näyttelytilojen lisäksi Eremitaaši-Kazan-keskukseen suunnitellaan luentosaleja, informaatiohuoneita ja tietokoneluokkia.


title: Eremitaaši

text: Eremitaaši-Amsterdam-näyttelykeskus sijaitsee Amstelhofin rakennuskokonaisuudessa, Neederlandia-talossa, joka on rakennettu Amsteljoen varrelle 1600-luvulla. Amsterdamissa Eremitaašilla on yli 4 000 neliömetriä näyttelytilaa.


title: Eremitaaši

text: Eremitaašin sivuosaston säätiö, Fondazione Ermitage Italia perustettiin vuonna 2007. Tutkimus- ja kulttuurikeskus sijaitsee Ferrarassa. Keskus hoitaa tärkeitä Italian ja Venäjän välisiä tutkimus-, opinto-, vaihto- sekä taiteellisia tuotantoja. Keskuksen toimitilat ovat Castello Estensessä ja vierashuoneet Parco Gigliolin alueella.


title: Eremitaaši

text: Keskuksen tehtävänä on tutkia maailman kulttuuriperintöä sekä italialaisen ja venäläisen tieteellisen ja teknisen henkilökunnan koulutus restauroinnin, konservoinnin sekä taideteosten hallinnan ja kehityksen aloilla.


title: Eremitaaši

text: Eremitaašin kokoelma sisältää muun muassa antiikin Kreikan ja Rooman taidetta sekä etu-, keski- ja itäaasialaista taidetta. Siinä on myös edustava kokoelma eurooppalaista taidetta kansainvaellusten ajalta alkaen. Kokoelmassa on flaamilaista, italialaista ja espanjalaista maalaustaidetta sekä laajasti ranskalaista impressionismia, fauvismia ja ekspressionismia.


title: Eremitaaši

text: Eremitaaši on erityisen tunnettu Rembrandt-kokoelmastaan, joka on maailman laajin Rembrandtin teosten museokokoelma. Eremitaašissa on myös muun muassa Michelangelon, Leonardo da Vincin, Pierre Rodinin, Pierre-Auguste Renoirin, Vincent van Goghin ja Paul Gauguinin töitä.


title: Eremitaaši

text: Yleiskäsitteenä "eremitaaši" (ransk. "ermitage" = suom. "erakkomaja") on etenkin 1700-luvulla käytössä ollut nimitys puistojen ja puutarhojen yhteyteen rakennetuista huvimajoista.


title: Eremitaaši

text: Elokuussa vuonna 2006 paljastui suuri taidevarkaustapaus. Taidevarastoista oli viety 221 kappaletta taide-esineitä, joiden yhteisarvo oli 3,8 miljoonaa euroa.


title: Eremitaaši

text: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu on Eremitaašin museossa Pietarissa Venäjällä toimiva vapaaehtoisorganisaatio, jonka jäsenet osallistuvat maailmankuulun museon toimintaan. Vapaaehtoiset auttavat museohenkilökuntaa sekä ulkoisissa että sisäisissä aktiviteeteissa, ja vapaaehtoispalvelu toimii linkkinä museohenkilökunnan ja yleisön välillä. Vapaaehtoiset voivat kehitellä itselleen museoon liittyviä projekteja, jotka vastaavat heidän omia kiinnostuksenkohteitaan ja tavoitteitaan.


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: Monia tiibetinbuddhalaisuuden rituaaleja säestetään musiikilla. Luostarin temppeliorkesteri koostuu puhaltimista ja lyömäsoittimista. Puhaltimista näyttävin on pari metriä pitkä sveitsiläisen alppitorven tyyppinen metallitorvi (rag-dung). Oboensukuisia puupuhaltimia (rgya-gling) soitetaan aina pareittain joko temppeliorkesterin osana tai aamu- ja iltahymnejä esitettäessä luostarin ulkopuolella. Orkesterissa on puhaltimien lisäksi vielä kotiloista tehtyjä torvia sekä pari lyhyttä torvea, jotka ennen tehtiin ihmisen sääriluusta. Nykyään ne valmistetaan metallista. Lisäksi orkesterissa on joukko lyömäsoittimia, kaksi eri kokoista symbaalia ja iso kehärumpu sekä pieni käsirumpu.


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: Munkit tai nunnat laulavat matalalla äänellä sutra-tekstejä. Laulu on vuoroin resitatiivista, vuoroin rytmikästä.


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Drilbu": Pronssinen käsikello, jota käytetään yhdessä salamavaltikan ( s. vajra, t. dorje) kanssa, pidetään vasemmassa kädessä. Feminiininen kello edustaa viisautta ja tyhjyyttä, sen läpitunkevat helähdykset edustavat katoavaisuutta. Kelloa soitetaan usein yhtaikaa damarun kanssa seremonian kohokohdissa. (Gothóni-Māhapañña 1990:101) (Ks. myös Mabbett 1994:20-21)


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Damaru": Kallorumpu, joka on tehty joko kahdesta tiimalasin tapaan toisiinsa liitetystä kalloholvista tai puusta. Nahkakalvoja rummutetaan kahdella hihnoihin kiinnitetyllä solmulla. Rumpua päristetään mm. mysteerinäytelmissä sekä karkotettaessa demonisia voimia. Alkuperältään se on intialainen Śivan tunnus ja ilmentää mm. vastakohtien ykseyttä. (Gothóni-Māhapañña 1990:101)


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Rag-dung": Suuri 3-4 metriä pitkä kuparinen bassotorvi kuuluu jokaiseen luostariorkesteriin antamaan taustalla syvän bassoäänen. Niiden matala ukkossävel tuhoaa jyrinällään helvettien piinat. Torvia soitetaan pareittain siten ettei ääni välillä katkea.


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Dungkar" Alkuperältään muinaisintialainen kotilotorvi (engl. conch), jolla lamalaistemppelien katolta soitettuna kutsuu munkit koolle, symboloi opin julistusta. (Gothóni-Māhapañña 1990:102). Soitetaan myös temppelissä pujassa.


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Rgya-gling": Iranilaisperäinen oboe. (Gothóni-Māhapañña 1990:102)


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Kang-ling": Reisiluutrumpetti on peräisin Tiibetin muinaisuskonnosta bönistä. Tehty joko vainajan reisiluusta tai nykyään metallista. (Gothóni-Māhapañña 1990:102)


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Rolmo": suuret symbaalit, joissa on iso keskuskuhmu, lyödään vertikaalisesti, käytetään raivoisien jumaluuksien rituaaleissa, alku- ja loppumerkin antamisessa (Gothóni-Māhapañña 1990:102). Nimi tarkoittaa myös yleensä musiikkia ja soittimia; symbaaleja soittaa rituaalia johtava munkki.


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text:
"Silnyen": symbaalit, joissa on pieni keskuskuhmu, lyödään horisontaalisesti, käytetään rauhallisten meditaatiojumaluuksien seremonioissa. (Gothóni-Māhapañña
1990:102)


title: Tiibetinbuddhalainen musiikki

text: "Tingshag": pienet symbaalit kutsuvat nälkäisiä henkiä uhrialttarille ja saattelemaan vainajien harhailua bardossa. Läpitunkeva hopeankirkas ja kauan kestävä ääni saadaan aikaan valamalla soitin erityisestä kellometalliseoksesta. (Gothóni-Māhapañña 1990:102)


title: Forrest Gump

text: Forrest Gump on Robert Zemeckisin ohjaama elokuva, joka perustuu Winston Groomin samannimiseen romaaniin, joskin elokuva poikkeaa monissa kohdin alkuperäisteoksesta. Elokuva voitti 6 Oscar-palkintoa oltuaan ehdolla kaikkiaan 13 eri sarjassa. Se voitti myös kolme Golden Globe -palkintoa, muun muassa parhaan elokuvan palkinnon.


title: Forrest Gump

text: Elokuvan ohjannut Zemeckis kuvasi tarinan Forrest Gumpista (Tom Hanks), hidasälyisestä, mutta lämminsydämisestä miehestä, joka bussipysäkillä istuessaan kertoo elämäntarinaansa muille bussinodottajille. Hän on elämänsä aikana sattunut monen historiallisen tapahtuman todistajaksi, tavannut aikansa kuuluisuuksia, saanut mitalin Yhdysvaltain presidentiltä Vietnamin sodassa osoittamastaan urhoollisuudesta ja kerännyt suuren omaisuuden Apple-tietokoneilla luullen sijoittaneensa hedelmäyhtiöön. Yksinkertaisuudestaan johtuen Forrest ei läheskään jokaisessa tapauksessa ymmärrä sitä, millaiseen tapahtumaan hän on ollut vaikuttamassa tai kuinka merkittäviä henkilöitä hän on tavannut, mikä on olennainen osa tarinaa. Elokuvassa esitetään Forrestin kohtauksia kuuluisuuksien kanssa trikkikuvauksin, jotka ovat erehdyttävän todentuntuisia.


title: Forrest Gump

text: Forrest Gump alkaa bussipysäkillä kertoa elämäntarinaansa vieressään istuville vieraille ihmisille. Tarina alkaa Gumpin lapsuudesta, jolloin häntä kiusattiin jalkatukien vuoksi. Forrest asui yhdessä täysihoitolaa ylläpitävän äitinsä (Sally Field) kanssa ja eräänä päivänä heidän luonaan majoittui nuori Elvis Presley (Peter Dobson), joka kehitti Forrestin erikoisesta kävelytyylistä tunnetun lantionheiluttamisen. Ensimmäisenä koulupäivänään Forrest tutustuu Jennyyn (aluksi Hanna R. Hall, myöhemmin Robin Wright Penn), josta tulee hänen paras ystävänsä ja ensirakkautensa. Eräänä päivänä Forrest pakenee kiusaajiaan, pääsee eroon jalkatuistaan ja huomaa pystyvänsä juoksemaan lujaa. Hän saa juoksutaitojensa ansiosta paikan Alabaman yliopiston jalkapallojoukkueessa, joka voittaa mestaruuden Gumpin ansiosta. Hän tapaa joukkueen kanssa presidentti John F. Kennedyn Valkoisessa talossa ja pääsee samalla ensi kertaa televisioon. Gump pääsee uudestaan televisioon osallistuttuaan sattumalta The Stand in the Schoolhouse Door -välikohtaukseen liityttyään kahden tummaihoisen opiskelijan seuraan heidän mennessään kuvernööri George Wallacen estelyistä huolimatta yliopistorakennukseen 1960-luvun rotuerottelukonfliktissa.


title: Forrest Gump

text: Valmistuttuaan yliopistosta Forrest liittyy vapaaehtoisesti asevoimiin ja tutustuu "Bubbaan" (Mykelti Williamson), jonka kanssa sopii perustavansa myöhemmin katkarapuyrityksen. Heidät lähetetään Vietnamin sotaan, jossa he yrittävät pärjätä parhaansa mukaan luutnanttinsa Dan Taylorin (Gary Sinise) johdolla. Heidän jouduttuaan vihollisen tulituksen kohteeksi Forrest osoittaa juoksijanlahjansa kantamalla yksitellen kaikki joukkueen taistelijat taistelukentältä. Bubba kuitenkin saa surmansa, luutnantti Dan menettää molemmat jalkansa ja Forrest saa luodin takamukseensa. Hän saa toiminnastaan urhoollisuusmitalin presidentti Lyndon B. Johnsonilta. Vietnamista kotiuduttuaan Forrest tutustuu hippiliikkeeseen, johon myös Jenny kuuluu. Forrest asuu alkoholisoituneen Danin kanssa, joka nauraa hänen tavoitteelleen perustaa katkarapuyhtiö pitääkseen lupauksensa Bubballe, ja tarjoutuu leikillisesti tämän liikekumppaniksi jos Gump onnistuu tavoitteessaan. Toipuessaan sotavammastaan Forrest oppii pelaamaan pöytätennistä ja hänet lähetetään lopulta presidentti Richard Nixonin seurueen mukana Kiinaan. Washingtonissa Nixon järjestää Forrestille huoneen Watergate-hotellista, josta Gump käynnistää Watergate-skandaalin valitettuaan huonepalvelulle hänet yöllä herättäneistä taskulampuista.


title: Forrest Gump

text: Kiinasta palattuaan Forrest tapaa John Lennonin televisio-ohjelmassa ja inspiroi Lennonin "Imagine"-kappaleen sanat. Forrestin äiti saa järjestettyä 25 000 dollarin sopimuksen pöytätennismailojen mainostamisesta. Kun Forrestin armeijakomennus päättyy, hän käyttää osan rahoista katkarapualuksen hankkimiseen ja saa avukseen luutnantti Danin. Pyyntitulokset ovat heikkoja, kunnes hurrikaani iskee rannikolle heidän ollessaan merellä ja tuhoaa muut kalastusalukset. Lyhytaikaisen monopolin aikana liiketoiminta kukoistaa, ja Forrest sijoittaa Danin neuvosta osan voitoistaan "hedelmiin" (Apple-tietokoneet) ja molemmista tulee miljonäärejä. Forrestin elämä kuitenkin kääntyy, kun hänen äitinsä kuolee ja Jenny palaa hänen luokseen. Jenny lähtee kuitenkin lopulta jälleen Forrestin luota.


title: Forrest Gump

text: Seuraavana päivänä Forrest lähtee juoksemaan ilman mitään syytä. Hän juoksee Tyynenmeren rannalle, missä tekee täyskäännöksen ja juoksee sitten Atlantin rannalle. Hän kerää matkalla mukaansa muita juoksijoita ja juoksee kansallisena ikonina yhteensä kolme vuotta. Matkalla hän ihmettelee, miksi kaikkien mielestä juoksemiselle pitäisi olla jokin syy. Hän auttaa myös tietämättään kahta henkilöä heidän bisnes-ongelmissaan keksimällä suositun lausahduksen ja hymiöt.


title: Forrest Gump

text: Eräänä päivänä, juostuaan 3 vuotta, 2 kuukautta, 14 päivää ja 16 tuntia, Forrest lopettaa juoksemisen, koska hän on "aika väsynyt", ja palaa kotiin. Hän saa kirjeen, jossa Jenny ehdottaa tapaamista, mikä on myös syy miksi hän elokuvan alussa istuu bussipysäkillä. Forrestin elämäntarinan kertominen päättyy kun hänen tarinaansa kuunnellut rouva kertoo Jennyn asuvan lähellä ja Gump lähtee juosten tapaamaan häntä. Jenny kertoo saaneensa aikoinaan lapsen Forrestin kanssa ja nimenneen syntyneen pojan tämän mukaan, mutta kertoo samalla sairastavansa tuntematonta tautia. On syytä olettaa kyseessä olevan AIDS, josta tietoisuus lisääntyi vasta 1980-luvulla. Jenny muuttaa pojan (Haley Joel Osment) kanssa Forrestin luo, minkä jälkeen he avioituvat. Myös Dan saapuu häihin kihlattunsa kanssa. Jenny kuolee pian häiden jälkeen ja Forrest jää yksinhuoltajaksi. Lopussa Forrest on poikansa kanssa bussipysäkillä Forrest nuoremman lähtiessä kouluun ensimmäistä kertaa.


title: Oppositio

text:
Oppositio tarkoittaa parlamentin niitä puolueita tai muita ryhmiä, jotka eivät ole mukana hallituksessa.
Alun perin ilmaus tarkoitti politiikassa "vastapäätä istujia" eli niitä parlamentin jäseniä, jotka istuvat vastapäätä hallitusta kannattavia parlamentaarikkoja. Britanniassa alahuoneen ("House of Commons") jäsenet istuvat vastakkain eivätkä esimerkiksi puolikaaressa jatkumolla äärioikeaksi, oikeaksi, vasemmaksi ja äärivasemmaksi levittäytyneenä.


title: Oppositio

text: Jos oppositio kaksipuoluejärjestelmässä voittaa vaalit, se puolestaan muodostaa uuden hallituksen. Näin on mahdollista oppositiopuolueen piirissä jo valmistautua enemmistön saamiseen ja seuraavaan hallitukseen siten, että oppositiopuolueen johtaja muodostaa varjohallituksen johdon valmistautuen mahdolliseen tulevaan pääministeriyteensä, samoin myös muut opposition edustajat todennäköisen tulevan ministeriytensä mukaan hallinnonaloittain.


title: Oppositio

text: Monipuoluejärjestelmiin kuuluvassa Suomessa oppositiolla ei ole varjohallitusta, koska ei tiedetä varmasti, mitkä puolueet tulevat muodostamaan hallituksen, vaikka oppositio voittaisi hallitusrintaman seuraavissa eduskuntavaaleissa.


title: Puolan autoteollisuus

text: Puolan autoteollisuus tunnetaan lähinnä Polskista ja Polonezista, vaikka ne ovat vain pieni osa Puolan autoteollisuudesta. Ennen toista maailmansotaa autoteollisuus perustui lisenssi-Fiateille. Kylmän sodan aikana tuotettiin monia merkkejä, jotka kuitenkin olivat teknisesti vanhentuneita. Henkilöautoteollisuus perustui 1970-luvulta eteenpäin lisenssi-Fiateille, kuten ennen toista maailmansotaakin. Tavara-autot olivat pääosin omaa suunnittelua. Kommunismin loputtua autoteollisuus on siirtynyt länsimaisten tehtaiden haltuun ja Puolassa valmistetaan muutaman länsimaalaista automerkkiä. Varsinaisia puolalaisia autoja ei enää valmisteta suurissa määrin.


title: Puolan autoteollisuus

text: Puolassa on ollut autoteollisuutta jo 1930-luvulta lähtien, jolloin Puolassa valmistettiin Fiatin henkilö- ja kuorma-autoja lisenssillä Polski Fiat -nimellä. Toisen maailmansodan aikana kaikki autotehtaat tuhoutuivat, joten toisen maailmansodan jälkeen autoteollisuuden täytyi jatkaa puhtaalta pöydältä. Toisen maailmansodan jälkeen Puola joutui Neuvostoliiton valtapiiriin, joten ensimmäinen auto sodan jälkeen oli lisenssillä valmistettu neuvostoliittolainen Pobeda, joka sai nimekseen FSO Warszawa, valmistuspaikkansa mukaan.


title: Puolan autoteollisuus

text: Samassa yhteydessä tehtiin nimeämiskäytäntö autotehtaille: Ensimmäinen kirjain kertoo kyseessä olevan tehtaan, Fabryka. Seuraava kirjain kertoo tehtaalla valmistettavan auton, Samochody, tehtaan nimessä muoto Samochodów. Viimeinen kirjain kertoo, minkälaisia autoja tuotetaan, ja se on ainoa muuttuva kirjain autotehtaan nimessä. Se voi olla esimerkiksi O = Osobowy (henkilö-), M = Małolitrażowych tai D = Dostawczych (tavara-). Näin muodostuu tehtaan nimi, kuten FSO, FSM tai FSD.


title: Puolan autoteollisuus

text: Warszawan jälkeen Puola tarvitsi pieniä autoja, sillä kansalle Warszawa oli liian iso ja kallis. Näin tehtiin ja suunniteltiin FSO Syrena Warszawan ja muiden itäautojen osista.


title: Puolan autoteollisuus

text: 1970-luvulle tultaessa huomattiin, etteivät Neuvostoliittolaiset lisenssiautot ole riittävän hyviä, joten otettiin yhteyttä italialaiseen Fiatiin, jonka avulla saatiin lisenssit kahteen autoon, FSO 125P:hen ja FSM 126:hen. Jälkimmäinen oli pienempi ja yhä useamman puolalaisen saatavilla. Ensimmäinen oli isompi ja edustavampi, länsimaalaiselta ajattelukannalta kuitenkin huonolaatuinen ja teknisesti vanhentunut. Fiatin lisenssimalleilla, niiden johdannaisilla ja ”parempaa huomista” lupaavilla prototyypeillä (FSO Polonez, FSO Wars, FSM Beskid) henkilöautopuoli selvisi kommunismin loppuun asti.


title: Puolan autoteollisuus

text:
Puolalaiset tavara-autot ovat joko henkilöautoihin pohjautuvia (FSO Syrena Bosto ja Polski Fiat Pick-up) tai sitten selvästi niitä raskaampia (Żuk, Nysa ja Star). Henkilö-pakettiautot olivat yleisesti teknisesti hyvin samanlaisia henkilöautoversioidensa kanssa, eikä kuormankantokyvyssä ollut kehumista. Raskaampaa kalustoa vietiin laajalti yli SEV-maiden, mutta länsimaihin niitä vietiin suhteellisen marginaalisesti.
Puolalaisissa pakettiautoissa oli mielenkiintoinen jako: Zuk oli suunniteltu maanviljelijöille, pienille tehtaille yms. normaaliin käyttöön. Nysa oli sen sijaan poliisien, armeijan ja vastaavien instanssien käyttämä laite. Voikin ihmetellä miksi piti valmistaa sekä Zuk että Nysa, koska molemmat kuitenkin olivat samaa luokkaa. Ehkäpä jako tehtiin siksi, etteivät kansalaiset saa Zukista automaattista poliisi-vaikutelmaa. Nysaa sen sijaan yritettiin tuoda länsimaihinkin, mikä oli kieltämättä erikoista, sillä Zuk olisi ollut yleisesti parempi vaihtoehto nykyaikaisemman muotoilunsa ja normaaliin kuljetuskäyttöön suunniteltujen ominaisuuksiensa vuoksi - kukapa tarvitsee nopeaan poistumiseen suunniteltuja tavaratilan ovia, kuten Nysassa oli.


title: Puolan autoteollisuus

text: Yleisesti SEV-maiden raskas kalusto oli ajastaan 20 vuotta jäljessä, eikä se ollut poikkeus Puolan tavara-autojen kanssa - eikä kyllä henkilöautopuolellakaan. Mutta autot olivat sentään erittäin halpoja länsimaisiin vastineisiinsa verrattuna.


title: Puolan autoteollisuus

text: Maanviljelijöille piti myös tarjota kulkupelejä, joten alettiin valmistaa itsesuunniteltua Ursus-traktoria ja 1980-luvulla maastoauto Tarpania, jota oli tarkoitus viedä myös ulkomaille, mutta kommunismin loppu tuli ennen merkittävän viennin alkua, eikä Tarpan jäänyt pitkäikäiseksi.


title: Puolan autoteollisuus

text:
Jotkut puolalaiset valmistajat, joilla ei ollut juurikaan suhteita länsimaisiin autotehtaisiin, jäivät omilleen ja yrittivät selvitä markkinataloudessa. Muutamat ovat – yllättävää kyllä – yhä hengissä. Hengissä pysyminen on varmistettu ulkomaisilla ostoilla. Etenkin Daewoo osti paljon puolalaisia tehtaita. FSO oli Daewoon omistuksessa melkein kymmenen vuotta, mutta nyt se on siirtynyt ZAZ:lle. Tappiota on tullut rajusti melkein koko 1990-, ja 2000-luvun.
FSC ja FSR sulautettiin yhteen, ja ne valmistivat Lublin-pakettiautoa ja Honker-mallia, joka tunnettiin ennen Tarpanina. Nykyisin Daewoon poistuttua kuvioista (2001, konkurssi) FSC/FSR tunnetaan Intrall-nimellä (International Truck Alliance). Daewoon ja Intrallin välissä omistajana oli Andoria-mot -moottoritehdas. Intrallin omistavat venäläiset ja amerikkalaiset liikemiehet. Yritys on rekisteröity Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.


title: Puolan autoteollisuus

text: FSD, Daewoon aikana ”Daewoo-Nysa Motors” meni konkurssiin 2002. Joukko puolalaisia Daewoo-myyjiä keräsi rahaa jatkaakseen FSO Truckin (pohjautuu Poloneziin) valmistusta. Vuonna 2004 perustettiin uusi yritys nimeltään ”Polska Fabryka Samochodow”, Puolan autotehdas. PFS valmistaa myös Clic-nimistä kaupunkiautoa.


title: Puolan autoteollisuus

text: Toiset valmistajat selvisivät hyvin, kuten FSM, jonka Fiat osti omakseen heti yksityistämisen alettua. Nykyään Fiat Puola, entinen FSM, tekee hyvää tulosta ja tuottaa koko Eurooppaan Seicentoa ja Pandaa.


title: Puolan autoteollisuus

text: EntisetNykyiset


title: Seppo Tiitinen

text: Seppo Kalervo Tiitinen (s. 15. joulukuuta 1947 Leppävirta) on suomalainen juristi ja valtionhallinnon pitkäaikainen virkamies. Hän jäi eläkkeelle 2015 lopussa eduskunnan pääsihteerin virasta, jota hän hoiti vuodesta 1992. Tiitinen toimi myös suojelupoliisin päällikkönä vuosina 1978–1990. Eduskunnassa hän oli Perustuslakikomitea 2000:n pysyvänä asiantuntijana vuosina 1992–1999.


title: Seppo Tiitinen

text: Tiitinen syntyi nelilapsiseen maanviljelijäperheeseen Leppävirran Timolan kylässä. Hän kiinnostui yhteiskunnallisista asioista oppikoulun aikana. Tiitinen valmistui ylioppilaaksi Varkauden yhteislyseosta vuonna 1966. Hän pääsi Helsingin yliopistoon ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1969. Varatuomari hänestä tuli vuonna 1976.


title: Seppo Tiitinen

text: Puoluekannaltaan Tiitinen on keskustalainen.


title: Seppo Tiitinen

text: Tiitinen aloitti uransa esittelijänä opetusministeriössä 1969–1973. Seuraavat kaksi vuotta hän toimi toimistopäällikkönä kouluhallituksessa. Eduskunnassa hän toimi sivistysvaliokunnan sihteerinä 1972–1975, nuorempana sihteerinä 1975–1976, sekä perustuslaki- ja ulkoasiainvaliokunnan sihteerinä 1977–1978. Puoluetaustaltaan Tiitinen on keskustalainen.


title: Seppo Tiitinen

text: Tiitinen toimi poliisineuvoksena ja suojelupoliisin päällikkönä 1978–1990. Suojelupoliisin vuonna 1990 haltuunsa saama Tiitisen lista sai nimensä Tiitisen mukaan. Ilta-Sanomien haastattelussa 2018 hyvästä muististaan tunnettu Tiitinen väitti, ettei enää muista listan nimiä. "Se on Jumalan tosi, että se on näin", Tiitinen kommentoi muistamattomuuttaan.


title: Seppo Tiitinen

text: Vuonna 1990 Tiitinen palkattiin eduskunnan apulaispääsihteeriksi ja vuonna 1992 hänestä tuli pääsihteeri eläkkeelle jääneen valtiopäiväneuvos Erkki Ketolan jälkeen.


title: Seppo Tiitinen

text: Eduskunnan ajalta hänet tunnetaan muun muassa Eduskunnan ETA-toimikunnan puheenjohtajuudesta, sekä perustuslain kokonaisuudistusta valmistelleen virkamiestyöryhmän puheenjohtajuudesta vuonna 1995.


title: Seppo Tiitinen

text: Tiitinen on toiminut myös Suomen kansallisoopperan hallituksen jäsenenä 1996–2004, ja 2004–2007 sen puheenjohtajana. Oopperan talousongelmien noustua pinnalle hän sai kritiikkiä kaksoisroolistaan eduskunnan pääsihteerinä ja Oopperan säätiön puheenjohtajana.


title: Seppo Tiitinen

text: Tiitinen siirtyi eläkkeelle vuoden 2016 alussa, jolloin hänen seuraajanaan aloitti Maija-Leena Paavola.


title: Kyrö (Pöytyä)

text: Kyrö on Pöytyän kunnan kylä ja keskustaajama. Vuoteen 2005 asti se oli Karinaisten kunnan suurin taajama, kunnes vuonna 2005 Karinainen yhdistyi Pöytyän kuntaan. Taajaman kautta kulkevat sekä Turku–Toijala-rata että nykyinen valtatie 9. Alun perin taajama muodostui Kyrön rautatieaseman ympärille lähelle Karinaisten ja Pöytyän rajaa. Jo ennen kuntaliitosta taajama ulottui myös hiukan Pöytyän puolelle.


title: Kyrö (Pöytyä)

text: Nimismies Edward Sjömanin ansiosta Kyrö sai vuonna 1876 rautatieaseman. Valtion rautateiden suunnitelmissa oli perustaa rautatieasema naapurikuntaan Pöytyälle. Sjöbergin ansiosta valtiolle lahjoitettiin rakennukset, maa-alaa sekä 1000 markkaa rahaa, joten rautatieasema tuli Kyröön.


title: Kyrö (Pöytyä)

text: Perimätiedon mukaan avajaispäivänä 22. kesäkuuta 1876 läheiseltä Mikolanvuoren kalliolta,läheltä nykyistä vesitornia, ammuttiin ratamiesten poraamista kallioreijistä ruutipanoksia uuden radan kunniaksi. Henkilöliikenteen osalta aikataulun mukainen ajo alkoi Turku–Toijala-väliä 13. tammikuuta 1876, vaikka asemarakennukset eivät olleet vielä valmiita. 1920-luvulla Kyröstä Turkuun kulki Suomen ensimmäinen aikataulun mukainen moottorivaunu. Henkilöliikenteen junat eivät ole pysähtyneet Kyrössä vuoden 1991 jälkeen.


title: Kyrö (Pöytyä)

text: Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Kyrön rautatieaseman yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Kyrö (Pöytyä)

text: Kyrössä sijaitsee myös Auranmaan Viikkolehden toimitus ja Elisenvaaran yhteiskoulu.


title: Bedlamin kuutio

text: Bedlamin kuutio on Bruce Bedlamin kehittämä älypeli, jossa on tarkoituksena rakentaa 13 erilaisesta palasta 4 x 4 x 4 -kuutio. Bedlamin kuutiolla on kaiken kaikkiaan 19 186 erilaista ratkaisua, mutta jo yhdenkin ratkaisun keksiminen pelkästään kokeilemalla on aikaa vievää palojen erilaisuuden ja monimutkaisuuden takia.


title: Valtioliitto

text: Valtioliitto eli konfederaatio (, ) on kahden tai useamman valtion muodostama pysyvä liitto. Jäsenet hoitavat yhdessä valtiollisia asioita, mutta pidättävät laajan itsemääräämisoikeuden ja usein muodollisen itsenäisyyden. Yleensä valtioliittojen perustana on turvallisuuden lujittaminen, jolloin kyseessä on pidemmälle menevä yhteistyö kuin sotilasliitto, mutta ei niin pitkälle menevä yhteistyö kuin mitä liittovaltion perustaminen edellyttäisi.


title: Valtioliitto

text: Amerikan konfederaatio ("Confederate States of America") oli Yhdysvaltain etelävaltioiden Yhdysvalloista eroamisensa jälkeen muodostama valtio. Etelän ja pohjoisen välillä oli pitkään ollut kulttuurinen ja taloudellinen juopa ja erimielisyys siitä, kuinka paljon Washington saisi puuttua osavaltioiden asioihin. Abraham Lincolnin tultua valituksi Yhdysvaltain presidentiksi julistivat etelävaltiot konfederaatin perustetuksi.


title: Valtioliitto

text: Egypti ja Syyria muodostivat keskenään poliittisen unionin Yhdistynyt arabitasavalta -nimisenä valtiona vuosina 1958–1961. Syynä oli Syyrian tarve liittoutua lähinnä Israelia vastaan voimakkaimman arabivaltion, Egyptin, kanssa ja toisaalta Egyptin presidentti Nasserin tarve hakea tukea ”toiselta rintamalta” Israelin pohjoispuolelta Suezin kriisin kaltaisen sotilaallisen tappion välttämiseksi.


title: Valtioliitto

text: Alkuperäisenä ajatuksena oli muodostaa Persianlahdelta Atlantille yhtenäinen arabivaltio. Yhdistynyt arabitasavalta muodosti liiton Pohjois-Jemenin kanssa 1958. Tätä kutsuttiin Yhdistyneiksi arabivalloiksi. Syyria vetäytyi Yhdistyneestä arabitasavallasta vuonna 1961 sotilasvallankaappauksen jälkeen, minkä jälkeen myös Pohjois-Jemen erosi. Egypti käytti kuitenkin valtionimenään Yhdistynyttä arabitasavaltaa vielä vuoteen 1971 asti.


title: Valtioliitto

text: Euroopan yhteisöt muodostivat Maastrichtin sopimuksella konfederaatioksi katsottavan poliittisen unionin. Tästä alkoi yhdentymiskehitys, jonka tuloksena on ehdotus Euroopan unionin perustuslakisopimuksesta, jolla pyritään tehostamaan Euroopan unionin päätöksentekoa poistamalla määräenemmistöä tai yksimielisyyttä edellyttävää päätöksentekoa enemmistöpäätöksin sekä luovuttamalla osa jäsenvaltioiden kansallisesta päätösvallasta Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.


title: Valtioliitto

text: Sveitsi lienee tunnetuin valtioliitto, vaikka nykyään se onkin jo lähellä liittovaltiota.


title: Maalaustaide

text: Maalaustaide on eräs kuvataiteen pääalueista. Arvioidaan, että ihmiskunta on maalannut kuvia kuusi kertaa niin pitkään kuin kirjoittanut tekstiä. Maalaustaiteen harjoittajaa kutsutaan taidemaalariksi.


title: Maalaustaide

text: Maalaustaiteen traditio voidaan jakaa karkeasti läntiseen eli eurooppalaiseen ja itäaasialaiseen. Esimerkiksi maalaustaiteen formaatit ovat näissä erilaisia johtuen Euroopan maalaustaiteen piirissä olleista genreistä ja niistä maalausalustoista, välineistä ja tekniikoista, joita Itä-Aasiassa käytettiin.


title: Maalaustaide

text: Maalaus on kaksiulotteinen esitys eli kuva, jossa pigmenttiä tai muuta väriainetta on levitetty maalausalustalle. Maalaus poikkeaa tavallisesti piirustuksesta siten, että kun piirustus perustuu yleensä viivoihin, maalaus perustuu pintoihin ja on ilmaisultaan laveampi sekä tavallisesti värillinen.


title: Maalaustaide

text: Vanhimmat tunnetut maalaukset ovat luolamaalauksia. Nimi juontaa juurensa paikasta, josta maalaukset ovat löytyneet. Luola on ollut esihistorialliselle ihmiselle se paikka, josta on haettu suojaa. Luolan seinille on maalattu kuvia, jotka usein esittävät eläimiä ja ihmisiä. Aiheet ovat usein metsästyksestä tai kalastuksesta.


title: Maalaustaide

text: Luolamaalaus tehtiin luonnosta löytyvillä pigmenteillä eli väriaineita. Värit sekoitettiin veteen juoksevan maalin aikaansaamiseksi. Yleisimmät väriaineet olivat rautaoksideja. Luolien seinille maalatut kuvat ovat säilyneet suojassa auringonvalolta, joka tuhoaa maalauksia, tai koska kalliosta on saattanut tihkua kalkkivettä, joka on kovettunut maalikerrosten päälle. Suomessa tunnetuin kalliomaalaus on löydetty Ristiinan Astuvansalmesta Saimaalla.


title: Maalaustaide

text: Vanhimmat maalaukset ovat peräisin Grotte Chauvetista, Ranskasta, jotka ovat yli 32 000 vuotta vanhoja.


title: Maalaustaide

text: Vanhalla ajalla taidemaalarit maalasivat seiniä tai seinäpaneleja, kallioita ja ruukkuja. Puulevyille tai pingotetulle pellavakankaalle tehdyt maalaukset eli "taulut" esineinä keksittiin keskiajalla. Ne yleistyivät käyttöön renessanssin aikana. Seinämaalaukset eli muraalit puolestaan koristavat usein kirkkojen ja muiden arvokkaiden rakennusten sisäseiniä ja -kattoa.


title: Maalaustaide

text: Keskiajan Euroopan taidemaalarit keskittyivät aluksi lähes yksinomaan uskonnollisiin aiheisiin: pyhimyksenkuviin ja alttaritauluihin, joita tehtiin kirkkojen ja luostareiden tilauksesta.


title: Maalaustaide

text: Myöhemmällä keskiajalla ja renessanssin aikana tulivat mukaan maallisemmat aiheet, kuten maisemat, muotokuvat, arkipäivän toimintakuvat ja asetelmat. Renessanssi muutti taidemaalarin roolin. Keskiajan lähes anonyymistä taiteilijasta tuli vähitellen yksilöä sekä yksilöllisyyttä korostava käsite ja maalaustaiteen teosten tekijä alettiin liittää maalauksiin. Maalaustaiteessa tuli aluksi tärkeäksi teoksen tekijän tunnistaminen.


title: Maalaustaide

text: Uuden ajan eurooppalaisessa maalaustaiteessa maalaustaiteen genret kilpailivat keskenään. Ranskan kaunotaiteiden akatemia säännösteli maalaustaiteen aiheita määrittelemällä ja antamalla ohjeita historiamaalauksen, laatukuva- eli genremaalaukseen, asetelmamaalauksen tai muotokuvamaalausten tekemiseen.


title: Maalaustaide

text: Teollisen vallankumouksen myötä valokuvaus ja tekninen reproduktio otti vähitellen hoitaakseen luonnon jäljentämisen. Maalaustaide alkoi ilmaista yhä enemmän tekijästään ja tämän näkemyksistä, yhä vähemmän kuvaamastaan kohteesta. Abstraktin eli non-figuratiivisen maalaustaiteen ajatuksena oli kuvata maailmaa ei-esittävänä tai esineettömänä. Arvostetuimmaksi maalaustaiteen ominaisuudeksi tuli teoksen alkuperäisyys eli originaalisuus.


title: Maalaustaide

text:
Modernismi pyrki taiteen vallankumoukseen. Vaikutusvaltainen amerikkalainen taidekriitikko Clement Greenberg tähdensi maalauksen kaksiulotteisuutta, jota varsinkin abstrakti ekspressionismi ja informalismi korostivat.
Maalauksessa tarvitaan maalauspohja ja värejä, joiden sideaine vaihtelee. Värin levittämiseen käytetään erilaisia siveltimiä tai maalausveitsia.
Öljymaalaus on öljyvärein tehty maalaus. Öljymaalauksessa käytetään pigmenttien sideaineena kuivuvaa öljyä. Öljymaalaus yleistyi 1400-luvulta alkaen.


title: Maalaustaide

text: Akryylivärit sisältävät pigmenttiä ja akryylisideainetta, ja ne kuivuvat nopeasti kestäväksi pinnaksi. Akryylivärit yleistyivät 1930-luvulla kemian teollisuudessa kehitetyn synteettisen hartsin takia ja tulivat taiteilijatarvikkeina käyttöön 1970-luvulla. Akryylimaalauksen pinta on tavallisesti liimamaisen kova, joskin sitä voidaan vesiliukoisena käyttää myös peitevärin tapaan. Akryyliväreillä voi maalata monenlaiselle maalauspohjalle, esimerkiksi puulle, pahville, kartongille, styroksille, keramiikalle ja kivipintaan.


title: Maalaustaide

text: Akvarelli- eli vesivärimaalaus käyttää vesiohenteisia läpikuultavia värejä. Väripigmenttien sideaineena käytetään arabikumia, ja maalauspohjana on yleensä valkoinen tai vaaleasävyinen paperi.


title: Maalaustaide

text: Pastellimaalaus on pastelliliiduin toteutettu maalaus tai piirustus, taiteilijan tavoitteesta riippuen.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Ludvig X Itsepäinen (; 4. lokakuuta 1289 Pariisi – 5. kesäkuuta 1316 Vincennes) oli Navarran kuningas (nimellä Ludvig I) vuodesta 1305 ja Ranskan kuningas 1314–1316 Nimellä Ludvig X). Hän oli kahdestoista niin sanotun suoran Kapetingin dynastian kuninkaiden joukossa.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Ludvig X oli Ranskan kuninkaan Filip IV Kauniin ja Navarran kuningattaren ja Champagnen kreivittären Johannan vanhin poika. Hänestä tuli äitinsä kuoleman jälkeen 1305 Navarran kuningas. Hänet julistettiin Ranskan kuninkaaksi isänsä kuoltua vuonna 1314. Virallisen siunauksen ja Pyhän ampullin voitelun hän sai Reimsissä elokuussa 1315. Ludvigin valtakausi jäi lyhyeksi ja melko vähämerkityksiseksi.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Uusi kuningas aloitti hallitustoimensa kulttuurilla. Rouenin arkkipiispa Gilles Aicelin de Montaigu oli kuollut joulukuussa 1314 ja jättänyt suuret kiinteistönsä ja muun omaisuutensa, jotta köyhille lapsille perustettaisiin collège. Näin tapahtuikin, joskin laitoksen varsinainen toiminta pääsi alkamaan myöhemmin.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Vuonna 1314 tapahtuneen isänsä kuoleman jälkeen Ludvig X hallitsi alussa isänsä keskeisten ministereiden kanssa. Heistä tärkein oli eittämättä Enguerrand de Marigny. Kuitenkin kaikki de Marignyn tekemiset olivat Kaarle Valois’n valvonnassa, ja nämä kaksi miestä kilpailivat nuoren kuninkaan suosiosta. Tosin tämä kahden miehen verinen kilpailu oli jo alkanut Filip IV Kauniin hallinnon aikana. Kuitenkin avoimeksi ja julkiseksi konflikti tuli vallan vaihdon aikana, ja sen toi esille vaikea Flanderin kysymys, olihan siellä sodittu ja kapinoitu jatkuvasti. Ruhtinas voitti tässä tapauksessa virkamiehen, ja de Marigny joutui epäsuosioon. Syynä oli valtion kassan huono tilanne. Seuraavana vuonna de Marigny mestattiin.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Kun Ludvig ei ollut vielä kuin Navarran kuningas, hän jo valmisteli tulevaisuutta ja kykeni saamaan osakseen esimerkiksi Lyonin asukkaiden arvostuksen, kun hän johti tähän kaupunkiin tehtyä retkeä. Kyseessä oli Lyonin kaupungin liittäminen kuninkaallisiin maihin. Hänet koettiin vapauttajana, sillä hän päästi asukkaat erittäin ankaran piispanhallinnon pauloista ja vangitsi hiippakunnan arkkipiispan. Tässä yhteydessä hänelle annettiin lisänimi Itsepäinen.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Ludvig X Itsepäisen varsin lyhyenä hallitusaikana tapahtui vain yksi merkittävä konflikti. Tässä jälleen kerran Ranska ja ranskalaiset joutuivat kohtaamaan flaamit, ja Ludvig julisti sodan flaameille 25. kesäkuuta 1315. Vuonna 1316 Ludvig X kutsui koolle säädyt, jotta voisi aloittaa sodan Flanderin Robert III:ta vastaan. Hän aloittikin sotaoperaation, mutta Flanderilla oli puolellaan sääolosuhteet, sillä retkeä ei saatu päätökseen sateiden ja mudan tähden. Läänitysruhtinaiden parissa närää herättänyt oli myös tapaus ”Artois”. Kuningas päätti, että aluetta hallitsisi vastedes Hugues de Conflans. Aiemmin Filip IV oli tehnyt päätöksen, joka oikeutti kreivitär Mahout'n kantamaan titteliä. Tämä oli siis syrjäyttänyt edesmenneen veljensä kuoleman jälkeen postuumina syntyneen pojan Robertin, joka myöhemmin tuli käyttämään Englannissa tapahtumaa hyväkseen yllyttäen Edvard III:ta vaatimaan kruunua itselleen.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Toinen pienempi konflikti syntyi maaorjien vapauttamisesta. Ludvig X halusi myydä vapautuskirjoja maaorjille, sillä se oli eräs keino paikata valtion kassaa, mutta läänitysherrat vastustivat moista ajatusta. Kuninkaan halut olivatkin tässä asiassa valtiontaloudellisia, vaan eivät mitenkään ihmisarvoa kunnioittavia.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Filip IV:n toimet lääninherrojen suhteen olivat herättäneet paljon tyytymättömyyttä näiden ruhtinaiden parissa. Uuden kuninkaan valtaantulo mahdollisti muutoksen. Ludvig olikin pakotettu kuuntelemaan ruhtinaiden mielipiteitä, jotta nämä eivät uudelleen nousisi kapinaan. On yleisesti tunnettua, että ruhtinaita johti Valois’n Kaarle. Nuori hallitsija salli maasta poistettujen juutalaisten palata takaisin.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Vuonna 1305 Ludvig avioitui ensimmäisen kerran Burgundin Margueriten (1290–1315) kanssa. Burgundin Marguerite oli Burgundin herttuan Robert II:n (1248–1306) ja Ranskan Agneksen (1260–1325) tytär, ja puolisonsa kanssa he olivat molemmat Kapetingi-sukua.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Tästä avioliitosta syntyi: Vuonna 1315 Ludvig X avioitui toiseen avioliittoonsa Unkarin Clémencen (1293–1328) kanssa. Hän on myös Kapetingi-sukua ja Anjoun kreivin, Calabrian herttuan ja Unkarin nimellisen kuninkaan Kaarle I:n (1227–1285) ja Itävallan Clémencen (1262 – jälkeen 1293) tytär.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Tästä avioliitosta syntyi lapsi, joka syntyi useita kuukausia postuumina isänsä kuoleman jälkeen, mutta eli vain jokusen päivän:


title: Ludvig X (Ranska)

text: Kuningas Filip IV Kaunis saattoi vielä elämänsä loppuvaiheessa todeta suvun jäsenten moraalin heltyneen. Kaikkia kolmea hänen miniäänsä epäiltiin aviorikoksesta. Vain yksi heistä Burgundin Johanna II, joka oli Filip V Pitkän puoliso, selvisi vähin tuomioin. Tämä tapahtumasarja tunnettaan ns. Neslen tornin skandaalina (scandale de la Tour de Nesle). Ludvig X:n puoliso Marguerite (Margareta) tuomittiin menettämään hiuksensa ja karkotettavaksi ja suljettavaksi Château-Gaillardin linnoitukseen Normandiassa.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Yleisesti viljeltiin kuitenkin huhua, että petetty aviomies Ludvig X olisi käskenyt tukehduttamaan tai kuristamaan puolisonsa, jotta olisi voinut mennä uudelleen avioliittoon. Samoin yleisesti kerrotaan, että yllyttäjänä olisi ollut Valois’n kreivi Kaarle saadakseen kilpailijansa Enguerrand de Marignyn pois tieltään: Marigny hallitsi linnoituksia ja esti salamurhaajien pääsyn entisen kuningattaren luo. Varsinaisen likaisen työn olisi tämän mukaan tehnyt joku Valois’n kreivin uskottu palvelija.


title: Ludvig X (Ranska)

text:
Nämä huhut kokosi yhteen ja muovasi järkiperäiseksi tarinaksi Ranskan akatemian jäsen Maurice Druon. Hänen mukaansa murhan toimeenpanijana olisi ollut vääryyttä kokeneeksi itsensä tuntenut, Valoisin kreiville kuolemaan asti uskollinen Artois’n kreivi Robert, joka kylläkin lähetti murhan tekijäksi taitavan uskotun asemiehensä.
Druon julkaisi tarinan kirjassaan Kirotut kuninkaat II: "Kuristettu kuningatar" (suom. Otava 1979).


title: Ludvig X (Ranska)

text: Temppeliritareiden suurmestari Jacques de Molay kirosi Filip IV Kauniin perilliset aina seitsemänteen sukupolveen saakka, kun hänet poltettiin roviolla. Olipa kirousta olemassa tai ei, niin vasta Kaarle VII:n, eli seitsemän kuninkaan kuluttua Ranska pääsi uudelleen jaloilleen.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Kuitenkin Ludvig X jätti raskaana olevan vaimon ja kansakunnan suureen odotuksen tilaan. Valois’n Kaarle oli tietenkin kiinnostunut tulevan lapsen setänä sijaishallitsijan roolista. Kuitenkin valtakunnan paronit valitsivat tehtävää syntyvän lapsen sedän Filip V Pitkän. Syntynyt poikalapsi eli vain 5 vuorokautta, mutta hänet kuitenkin heti synnyttyään julistettiin kuninkaaksi.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Juhana I:n jälkeen syntynyt tilanne oli aivan ennen kokematon Kapetingien suvun historiassa. Suoraan miespuolista perimystä ei enää ollut, ja vastaavaa tilannetta ei oltu koettu aiemmin. Myös Ludvig X:n vanhimman lapsen Navarran Johanna I:n hypoteettinen illegitiimisyys Ludvig X:n lapsena aiheutti ongelmia.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Näin Ranskan paronien edessä oli uusi ongelma tai ainakin uudeksi todettu. Olihan Ranskan monarkki perinteisesti ns. vaalimonarkki. Mutta Filip II Augustuksen jälkeen kuninkaan suvereniteetti oli ollut sitä luokkaa, että mitään nimellistäkään vaalia ei tarvittu, eikä myöskään kruununperijän kruunaamista jo isänsä elinaikana. Uudessa tilanteessa valtakunnan paronit katsoivat parhaaksi valita Ludvig X:n veljen Filip V Pitkän uudeksi hallitsijakseen. Kyse oli puhtaasti kansallisiin syihin perustuvasta valinnasta, sillä saalilainen laki tuli mukaan keskusteluihin vasta 1360-luvulla.


title: Ludvig X (Ranska)

text: Filip V Pitkä otti näin itselleen kuninkaan tittelin. Mutta se ei tapahtunut aivan kiistattomasti ja ilman protesteja. Ludvigin ja Burgundin Margueriten yhteisen tyttären Johannan setä, Burgundin herttua oli tyytymätön päätökseen. Johannan oli todettu perivän Navarran kuningaskunnan, ja samaa oikeutta setä vaati myös Ranskan kruunun suhteen. Kuitenkin Burgundin herttua hävisi kiistan ja joutui tyytymään sisarentyttärensä perintöosaan eli Navarran kruunuun. Näin olivat päättäneen Pariisiin kokoustaan pitämään tulleet valtakunnan herrat.


title: Sunilan I hallitus

text: Sunilan I hallitus oli Suomen tasavallan 15. hallitus. Se oli Maalaisliiton vähemmistöhallitus, jolle kertyi 372 hallituspäivää. Hallitus toimi 17. joulukuuta 1927 - 22. joulukuuta 1928.


title: Sunilan I hallitus

text: Huolimatta siitä, että porvaripuolueet olivat yhdessä kaataneet Tannerin hallituksen, ne eivät päässeet neuvotteluissaan sopimukseen yhteisestä hallituksesta, ja niin päädyttiin eduskuntavaalien voittajan Maalaisliiton vähemmistöhallitukseen maataloushallituksen pääjohtajan Juho Sunilan johdolla. Eemil Hynninen, Kalle Jutila, Torsten Malinen ja Sigurd Mattsson nimitettiin ensimmäistä kertaa ministereiksi.


title: Sunilan I hallitus

text: Sunilan I hallitus kaatui opposition välikysymykseen, joka koski revonlahtelaisen räätäli Kyösti Vaskurin tapausta.


title: Sunilan I hallitus

text: Sunilan hallituksen kaudella tuli voimaan eduskunnan toimintaa ohjaava valtiopäiväjärjestys, jonka eduskunta hyväksyi tammikuussa 1928. Se oli voimassa 2000-luvun taitteeseen saakka, jolloin sen korvasivat uuden perustuslain säännökset.


title: Pihlaja

text: Pihlaja voi tarkoittaa seuraavia:Suomalainen sukunimi:


title: Hukuttaminen

text: Hukuttaminen on teloitusmenetelmä, jossa uhri hukutetaan väkisin.


title: Hukuttaminen

text: Vanhassa Kiinassa hukuttamista käytettiin yleisesti teloituksiin. Usein teloitus suoritettiin sitomalla teloitettava isoon kiveen ja pudottamalla hänet sitten veneestä tai laiturilta veteen. Hukuttamista käytettiin myös korkea-arvoisten kuolemaantuomittujen teloittamiseen. Pohjoisen Wei-dynastian leskikeisarinna Hu ja hänen lyhytaikainen seuraajansa Yuan Zhao hukutettiin vallan kaapanneen kenraalin käskystä Keltaiseenjokeen.


title: Hukuttaminen

text: Ajanlaskun alun Saksassa hukuttaminen oli varattu rangaistukseksi pahamaineisimmille rikollisille, jotka teloitettiin yleensä upottamalla heidät soihin ja rämeikköihin.


title: Hukuttaminen

text: Keskiajan ja renessanssin Englannissa ja Skotlannissa hukuttaminen oli hirsipuun ohella yksi käytetyimmistä teloitustavoista. Kuolemaantuomittuja muun muassa kahlittiin laitureiden alaosiin tai rantakallioiden luoliin, jolloin nousuvesi hukutti heidät. Toisinaan vankeja suljettiin häkkeihin, jotka laskettiin veden alle. Rangaistavia hukutettiin myös varta vasten kaivettuihin ojiin tai kaivoihin. Hukuttaminen saatettiin kokea jopa tavallista armeliaammaksi keinoksi ja sitä käytettiin usein naisten teloittamiseen. Vuonna 1556 erään pyhäinhäväistyksestä ja varkaudesta tuomitun rangaistus muutettiin hukuttamiseksi Skotlannin kuningattaren armosta juuri armeliaisuuteen vedoten. Keskiajalla lain mukaan erityinen rangaistus isänsä murhanneelle oli ommella hänet säkkiin ja pudottaa mereen.


title: Hukuttaminen

text: Englannin merimahdin aikaisessa laivastossa rangaistiin vakavasta niskoittelusta syytettyjä vetämällä nämä laivan kölin ali keulasta perään, jolloin rangaistavat saattoivat myös hukkua.


title: Hukuttaminen

text: Vuonna 1730 Hollannissa homoseksuaalit joutuivat väkivaltaisen ja julman valtiollisen vainon kohteeksi. Homoseksuaalisuus julistettiin laittomaksi ja sitä harjoittaneet tuli saattaa virkamiesten tuomittaviksi. Satoja tuomittuja teloitettiin useilla eri tavoilla, kuten roviolla polttamalla, kuristamalla ja hirttämällä, sekä heitä myös hukutettiin tynnyreihin suljettuina. Muilla tavoin teloitettujen ruumiit joko poltettiin tai pudotettiin laivasta laidan yli mereen.


title: Hukuttaminen

text: Yksi erikoisimmista hukuttamisista tapahtui Saksissa 1734, kun lapsenmurhaan syyllistynyt nainen ommeltiin koiran, kissan ja käärmeen kanssa säkkiin, joka sitten pudotettiin veteen.


title: Hukuttaminen

text: Ranskan vallankumousta seuranneena terrorin aikana Nantesissa suoritettiin Jean-Baptiste Carrierin käskystä lukuisia joukkoteloituksia, joissa vallankumouksen vastustajiksi ja kuninkaanvallan kannattajiksi epäiltyjä hukutettiin Loireen. Hukuttamisissa surmattiin jopa yli 4 000 ihmistä, joista moni oli katolilaisia pappeja ja nunnia sekä viattomia perheitä naisineen ja lapsineen. Carrier itse kutsui tätä joukkomurhaa "Kansakunnan kylpyammeeksi".


title: Hukuttaminen

text: 1700-luvun loppua kohti useissa Euroopan valtioissa alettiin luopua hukuttamisesta virallisena teloittamiskeinona.


title: Hukuttaminen

text: 1900-luvulle tultaessa hukuttamisesta teloituskeinona oli luovuttu Euroopassa, mutta sitä saatettiin yhä käyttää muualla maailmassa.


title: Hukuttaminen

text: Stalinin on sanottu käyttäneen hukuttamista joukkoteloituksen keinona. Kesällä 1918 Venäjän sisällissodan aikana hän oli vanginnut kymmeniä keisarillisen armeijan upseereja, joita hän säilytti proomussa Volgajoella. Hän aikoi upottaa proomun vankeineen, mutta Moskovassa ollut puoluejohto sai hänen aikeestaan vihiä ja esti hankkeen viime minuuteilla. Vuonna 1978 sanomalehti The Daily Telegraph julkaisi "pullopostista löydetyn kirjeen", jonka esittämän mukaan hukuttamista olisi käytetty Katynin joukkomurhassa puolalaisupseerien teloittamiseen. Kirjeen allekirjoittaneen Puolan armeijan luutnantin mukaan hänet ja noin 2 000 muuta puolalaisvankia olisi hinattu proomussa Arkangelin satamasta avomerelle, jossa miehistö olisi poistunut aluksesta ja jättänyt sen harjoitusmaaliksi Punalaivaston tykkitulelle. Kirjeessä esitetään sen olevan kirjoitettu viimeisillä hetkillä laivan ollessa jo uppoamassa.


title: Hukuttaminen

text: Yhdysvalloissa toimineen mafian ja gangstereiden esitetään fiktiossa teloittaneen joskus niskuroivia jäseniään ja vihamiehiään hukuttamalla heidät "sementtikengissä" eli jalat valettuina betoniin. Yksi todellisista tapauksista on Abraham "Bo" Weinberg, rikollispomo Dutch Schultzin organisaation jäsen, joka hukutettiin New Yorkin East Riveriin 1935.


title: Papyruskaisla

text: Papyruskaisla ("Cyperus papyrus") on Afrikasta peräisin oleva sädekaisloihin ("Cyperus") kuuluva kasvi. Sen korret ovat alhaalta 40 mm paksut, ja voivat kasvaa jopa viisi metriä pitkiksi. Jokaisen korren päässä on tupsu kiiltäviä, vihreitä kukkavarsia, joihin kehittyy kesän mittaan ruskeat, tähtimäiset kukat.


title: Papyruskaisla

text: Antiikin aikoina papyrusta kasvoi Niilin alavirralla, mutta se on sittemmin kadonnut sieltä. Nykyisin sitä tavataan suoalueilla, matalissa järvissä ja jokivarsilla lähes koko Afrikassa, Palestiinassa ja Sisiliassa.


title: Papyruskaisla

text: Muinaisessa Egyptissä papyrusta käytettiin ravinnoksi, lääkkeeksi, kuituna ja rakennusaineena. Papyrus tunnetaan kirjoitusalustana, mutta kuidusta tehtiin myös sandaaleita, koreja, veneitä ja viuhkoja.


title: Papyruskaisla

text: Meheviä maavarsia ja varren alaosia syötiin raakoina ja keitettyinä. Papyrusten tuhkaa käytettiin silmäsairauksien hoitoon ja estämään rakkuloiden leviämistä.


title: Šokkilamelli

text: Šokkilamelli on varsinkin kvartsin kidepinnalle syntyvä lasitäytteinen rakenne, joka kertoo korkeista paineista ja lämpötiloista. Šokkilamelleja voi syntyä myös muihin kiven mineraaleihin. Maan ja taivaan kohtaamisessa eli meteoriittitörmäyksissä syntyy valtavia lämpötiloja ja paineita, jotka vaikuttavat kiven mineraaleihin.


title: Šokkilamelli

text: Šokkilamellien esiintyminen on yksi todiste siitä, että jokin kraatteri on meteoriittitörmäyksen aikaansaama eikä esimerkiksi tulivuorenpurkauskraatteri.


title: Ampuminen

text: Teloittaminen ampumalla tarkoittaa tuliasein toimeenpantua kuolemanrangaistusta. Kaikki armeijat ovat käyttäneet tätä menetelmää sekä sotilasrikoksista tuomittujen teloittamiseen että kurinpitokeinona, ja monissa maissa myös siviilirikoksista tuomitut on teloitettu ampumalla. Teloituksia on tehnyt muun muassa usean ampujan teloitusryhmä kiväärein tai yksi pyöveli pistoolilla tai revolverilla. Joukkoteloituksissa on saatettu käyttää konekivääriä tai muita konetuliaseita.


title: Ampuminen

text: Tuliaseiden kehittyessä ampumalla teloittaminen yleistyi. Vaivattomuutensa vuoksi se usein ohitti suosiossa hirttämisen ja mestauksen. Jo ennen sitä roomalaiset, viikingit ja keskiajan armeijat käyttivät teloituksiin jousia tai varsijousia teloitusryhmän tapaan. Pyhä Sebastianus kuvataan nuolten lävistämänä ja paaluun sidottuna: roomalaiset teloittivat hänet ampumalla jousin. Keisari Napoleon I:n mielestä teloitusryhmän suorittama yhteislaukaus oli ainoa nopea ja inhimillinen teloitustapa.


title: Ampuminen

text: Teloitusryhmäksi kutsutaan sotureita tai sotilaita, jotka käskystä tähtäävät ja ampuvat teloitettavaa kuolettavasti. Ampumateloituskäytännöt vaihtelevat maittain: useimmissa maissa kertalaukeavilla tai pulttilukkoisilla kivääreillä aseistettuja teloitusryhmän jäseniä on 6–12 yhtä ammuttavaa kohti, ja varsinaisen teloituksen jälkeen ryhmän komentaja ampuu teloitetun päähän varmistuslaukauksen pistoolilla tai kiväärillä.


title: Ampuminen

text: Ensimmäiseen maailmansotaan asti ampumalla teloittamista käytettiin kurinpitorangaistuksena: erilaatuisiin rikkomuksiin syyllistyneitä sotilaita määrättiin toimimaan sekä teloittajina että hautaamaan teloitetut, koska tämän katsottiin olevan ruoskimista tehokkaamman rangaistuksen. Espanjan sisällissodassa teloitustehtävä siirrettiin sotilaspoliisille; teloitettujen hautaaminen oli edelleen kurinpitorangaistus.


title: Ampuminen

text: Joissakin maissa ampumalla teloitettavat sidotaan paaluihin, toisissa tuoleihin. Joskus ammuttavat komennetaan seisomaan muurin eteen tai aukealle paikalle. Useimmiten teloitettavan sydämen kohdalle maalataan tai kiinnitetään merkki, johon teloitusryhmä tähtää aseensa. Teloitettava kuolee välittömästi luotien osuman aiheuttamaan šokkiin ja voimakkaaseen verenvuotoon.


title: Ampuminen

text: Neuvostoliitossa 1930-luvulla teloitettiin vankeja sisätiloissa ampumalla niskaan luodin asemesta kääritty, sulaan steariiniin kastettu pahvitumppi; näin ei aiheutunut kimmokkeita, ja tila oli helpompi pitää siistinä.


title: Ampuminen

text: Joukkoteloituksissa on käytetty konekiväärejä; teloitettavat on tällöin asetettu riviin kuopan reunalle, ja tämän jälkeen ammuttu sarja pitkin riviä.


title: Ampuminen

text: Kiinassa teloitettavan niskaan ammutaan yleensä kosketuslaukaus rynnäkkökiväärillä.


title: Ampuminen

text: Ampumalla teloittaminen on tällä hetkellä (2006) yleisin teloitusmenetelmä. Yhdysvalloissa sitä käytetään toissijaisena menetelmänä Idahon ja Oklahoman osavaltioissa. Yhdysvalloissa viisihenkinen, vapaaehtoisista poliiseista kasaantuva ryhmä ampuu kivääreillä syytettyä. Yhden kivääriin on ladattu paukkupatruuna, jottei kukaan saisi tietää, kuka ampui kuolettavan laukauksen.


title: Ampuminen

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa kuolemanrangaistus käytännössä lakkautettiin vuonna 1826, kun keisari Nikolai I päätti armahdusvaltansa nojalla, että kuolemantuomiot oli muutettava karkotuksiksi. Vuoden 1889 rikoslain mukaan kuolemanrangaistus oli muutamista rikoksista mahdollinen ja oli täytäntöönpantava mestaamalla. Kuolemanrangaistus voitiin tuomita muun muassa murhasta, maanpetoksesta, vakoilusta sekä eräistä sotilasrikoksista. Ennen Suomen itsenäistymistä vuonna 1917 ei kuitenkaan ketään tuomittu kuolemaan, ja sen jälkeenkin niin on tehty vain sota-aikoina, jolloin se on väliaikaisten lakien nojalla pantu täytäntöön ampumalla.


title: Ampuminen

text: Sisällissodan tapahtumien yhteydessä vuonna 1918 on arvioitu noin 10 000 suomalaista teloitetun ampumalla. Sodan osapuolet teloittivat vihollisiaan hyvin heppoisin perustein, usein vain nimellisen oikeudenkäynnin jälkeen. Sisällissodan jälkeen ei teloitusta rauhan aikana käytetty.


title: Ampuminen

text: Talvi- ja jatkosodan aikana ampumalla teloitettiin sotilaskarkureita eli ”käpykaartilaisia”, kommunisteja ja muutoin isänmaanpettureiksi katsottuja tahoja. Viimeinen tällainen teloitus Suomessa pantiin täytäntöön vuonna 1944. On arvioitu sotien aikana teloitetun yhteensä viitisensataa ihmistä, joista noin puolet vakoilusta tuomittuja. Kurinpitosyistä armeija teloitti noin 70 sotilasta. Tähän lukuun sisältyvät myös ne kerrat, kun joku upseeri käytti henkilökohtaista asettaan karkurina pitämäänsä sotilaaseen.


title: Ampuminen

text: Rintamalla teloittajana toimi sotapoliisi.


title: Ampuminen

text: Lainsäädännössä kuolemantuomio oli mahdollisena rangaistuksena vuoteen 1972 asti. Viimeinen Suomessa tapahtunut siviilirikoksesta toimeenpantu teloitus oli kuusinkertaisen murhaajan Toivo ”Kirves” Koljosen ampuminen Kakolassa keväällä 1943. Viimeinen Suomessa teloitettu nainen oli Malmin ampumaradalla ammuttu vakoilusta tuomittu Martta Koskinen syyskuussa 1943. Viimeinen teloitettu suomalainen oli Olavi Laiho, joka ammuttiin maanpetoksesta 2. syyskuuta 1944. Vielä seuraavana päivänä ammuttiin kolme venäläistä vankia vakoilusta syytettynä.


title: Sädekaislat

text: Sädekaislat ("Cyperus") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Se käsittää noin 500–900 lajia, jotka kasvavat kosteikoissa ja kuivalla maalla. Sädekaislat voi tunnistaa erikoisen kukintonsa perusteella. Joitakin lajeja kasvatetaan kuitukasveina tai ruoan ja hajusteiden valmistukseen, toiset ovat pahoja rikkaruohoja. Sukuun kuuluu myös papyrussädekaisla eli papyruskaisla ("Cyperus papyrus"), josta on valmistettu papyrusta jo antiikin aikoihin.


title: Sädekaislat

text: Tunnetuimpia sädekaislalajeja ovat:


title: Pohjois-Karjalan keskussairaala

text: Pohjois-Karjalan keskussairaala on vuonna 1953 rakennettu sairaala ja samalla maan ensimmäinen keskussairaala. Sairaala sijaitsee Joensuussa Niinivaaran laella, josta sen valkea päärakennus näkyy kymmenien kilometrien päähän aina Kolille asti. 12-kerroksisen rakennuksen korkeus on 45 metriä .


title: Pohjois-Karjalan keskussairaala

text: Sairaalan yhteydessä on helikopterikenttä potilaskuljetuksia varten. Ensiavun sisäänkäynnin yläpuolella sijaitsevalle helikopterikentälle laskeutuu pääsääntöisesti Varkaudesta operoiva pelastushelikopteri Ilmari. Sairaalarakennusten suunnittelusta vastasi arkkitehti Jussi Paatela yhdessä Olli Pöyryn kanssa.


title: Pohjois-Karjalan keskussairaala

text: Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymän suurimmat toimipaikat ovat Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa, psykiatrian klinikka Kontiolahden Paiholassa ja Honkalampi-keskus Liperin Ylämyllyllä.


title: Pohjois-Karjalan keskussairaala

text: PKSSK järjestää yhdessä alueen kuntien ja terveyskeskusten kanssa väestön tarpeisiin perustuvia terveydenhuollon ja kehitysvammahuollon palveluja. Sairaanhoidossa korostuu myös ennalta ehkäisevän toiminnan merkitys.


title: Pohjois-Karjalan keskussairaala

text: Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä on Pohjois-Karjalan toiseksi suurin yksittäinen työnantaja Joensuun kaupungin jälkeen. Pkssk:n palveluksessa on noin 2 900 työntekijää.


title: Joensuun historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Joensuun historiaa ja esihistoriaa kivikaudelta 2000-luvun alkuun.


title: Joensuun historia

text: Viimeinen jääkausi muokkasi paljon nykyisen Joensuun kaupungin aluetta ja sen lähiympäristöä. Jään sulaminen alkoi noin 14 000 eaa. Joensuun seudun harjumuodostumat syntyivät Salpausselän tavoin mannerjään sulamisen pysähdyttyä noin 8000–9000 eaa. ilmastonvaihtelun seurauksena. Kaupungin pohjoispuolella sijaitseva Jaamankangas sai alkunsa harjujen muodostumista seuranneen sulamisvaiheen aikana noin 9 900-10 000 eaa.. Jäätikön alta vapautuneen maan kohoaminen aiheutti alueen vesistöjen kuroutumisen itsenäisiksi järviksi, mikä tapahtui noin 6000–6500 eaa. Nykyisen kaupungin paikalla sijaitsevat alavammatkin alueet alkoivat paljastua veden alta ja ne alkoivat pian soistua.


title: Joensuun historia

text:
Jääkautta seuranneella kivikaudella Pielinen laski aluksi pohjoiseen, kunnes maa alkoi kohota pohjoisessa etelää nopeammin, minkä vuoksi vesistön virtaussuunta kääntyi etelään. Pielisjoki syntyi noin 6500 eaa. Pielisen laskuvesien puhkaistua uoman Uimaharjun ja muiden harjujen läpi etelään kohti Pyhäselkää. Pielisjoen tulvavedet toivat mukanaan runsaasti hiekkaa jokisuistoon ja Saimaan altaaseen, johon alkoi laskea muitakin uusia vesistöreittejä maan kohoamisen vuoksi.
Joensuun alueelta on löydetty useita kivikauden asuinpaikkoja. Arkeologisten tutkimusten perusteella asutusta oli ainakin Mutalassa (noin 5210 eaa.) ja Siihtalassa (noin 3860 eaa.), mutta löytöjä on tehty myös Iiksenvaarassa ja Rantakylän Pataluodossa (aiemmin Pataluhta). Mutala on tiettävästi Pohjois-Karjalan vanhin tunnettu asuinpaikka, josta on kaivettu esiin liesi ja kiviesineitä noin metrin syvyydestä.


title: Joensuun historia

text: Saimaan tulvajärven vesi nousi hitaasti tuhansien vuosien ajan. Nouseva vesi toi edelleen hiekkaa Joensuun alueelle ja vähitellen hiekka ja vesi hautasivat kivikauden asuinpaikat allensa. Äärimmillään Saimaan altaan vesi nousi yli 10 metriä sen nykyistä pintaa korkeammalle. Niinpä suuri osa suhteellisen alavasta Joensuun alueesta jäi veden alle ja vain korkeimmat harjut ja mäet – kuten Niinivaara – jäivät pinnan yläpuolelle.


title: Joensuun historia

text: Vesi alkoi laskea vasta noin 3000 eaa., kun siihen saakka Päijänteeseen laskeneet Saimaan vedet puhkaisivat itselleen Imatran kohdalla uuden lasku-uoman Salpausselän läpi synnyttäen Vuoksen. Joensuun seudulla veden alta paljastui laajoja hietikoita, joista syntyi veden ja tuulen vaikutuksesta paikoitellen jopa noin kymmenen metrin korkuisia harjanteita.


title: Joensuun historia

text: Saimaan tulvan jälkeisellä ajalla varhaismetallikaudella Joensuussa oli asuinpaikka Varaslammen alueelta, josta on peräisin runsaasti tekstiilikeramiseen kulttuuriin liittyvää esineistöä noilta ajoilta. Tekstiilikeraaminen väestö oli ehkä ensimäinen ryhmä Suomessa, joka puhui suomensukuista eli uralilaista kieltä. Pauli Rahkosen (2013) paikannimien tutkimuksen mukaan tekstiilikeraamikkojen kieli saattoi olla merjalais-muromalainen tai näiden kaltainen. Alueella tätä aiemmin puhuttujen kielten kielikunnatkin ovat todennäköisest kadonneet, eikä niillä siis ole eläviä sukulaiskieliä.


title: Joensuun historia

text: Viimeistään rautakauden alkuvaiheessa Suomeen asettuivat tai Suomessa kehittyivät saamelaiskielet, jotka levisivät lähes koko pohjoiseen Fennoskandiaan, ja syrjäyttivät alueen aiemmat kielet. Saamelaiskielten puhujia eli saamelaisia on lähes varmasti elänyt Joensuunkin seudulla, vaikka näistä kertovia arkeologisia jäänteitä ei ole löytynyt juuri lainkaan. Arkeologisten löytöjen vähäisyys ei varmaankaan tarkoita alueen olleen asumaton. Saamelaisten elämäntapa ei ehkä jättänyt nykypäiviin säilyneitä jälkiä, tai sitten niitä ei ole vain löydetty. Saamelaiset elivät pyyntitaloudessa eli metsästyksellä ja kalastuksella, ja asuinpaikkoja saatettiin vaihtaa vuodenajan mukaan. Asumus oli todennäköisesti kevyt kota, jonka saattoi purkaa, kantaa mukanaan ja pystyttää uudelleen toisaalle. Saamelaisiin yhdistettävien hautalöytöjen puuttuminen voi kertoa saamelaisten jättäneen kuolleensa maan pinnalle esimerkiksi ahkiossa tai telineessä, kuten Lapin saamelaisten tiedetään tehneen. Jos poroja oli, niin lähinnä vain vetojuhtina. Suurporonhoito, joka oli pyyntitalouden sijaan paimentolainen elämäntapa, ei levinnyt näin etelään. Saamelaisia muut kutsuivat lappalaisiksi viimeistään keskiajalla, tosin joidenkin tutkijoiden mukaan lappalaisiksi saatettiin kutsua myös ketä hyvänsä pyyntitaloudessa eläviä.


title: Joensuun historia

text: Joensuun alueen asutuksesta ajanlaskumme ensimmäisen vuosituhannen ajalta on ylipäätään varsin vähän tietoa. Mutalasta on kuitenkin löytynyt viikinkiajalta peräisin oleva rautakirves.


title: Joensuun historia

text: 1100-luvun alussa Laatokan luoteis- ja pohjoisrantoja asutti omaleimainen muinaiskarjalainen kulttuuri, jonka vaikutukset kulkeutuivat vähitellen myös nykyisen Pohjois-Karjalan suuntaan. Vesistöt toimivat erämaan kulkureitteinä tuoden mukanaan turkismetsästäjiä ja kaupankäyntiä. Eräs aikakauden kauppatie kulki Novgorodin turkiskeskuksesta Laatokan kautta Saimaan vesistöön jatkuen Pielisjokea pitkin Pieliselle, josta reitti haarautui kohti sekä Oulujoen vesistöä että Vienanmerta. Laatokan Karjala kukoisti taloudellisesti 1100-luvulta 1300-luvun alkuun ja se oli tuolloin verrattain tiheästi asuttu. Tämä väestöpaine aiheutti muuttoliikettä, jonka seurauksena Pohjois-Karjala alkoi saada pysyvää karjalaista asutusta. Myös levottomat olot ja verotuksen kiristyminen aiheuttivat muuttohalukkuutta Laatokan Karjalasta.


title: Joensuun historia

text: Toisen vuosituhannen ensimmäisten vuosisatojen aikana Ruotsi ja Novgorodin ruhtinaskunta pyrkivät molemmat ulottamaan oman valtapiirinsä mahdollisimman laajalle alueelle Suomessa. Tällä ristiretkien aikakaudella idän ja lännen kirkot kävivät taistelua Suomen alueella eläneistä heimoista. Kamppailu kiihtyi 1200-luvun lopulla kun sekä Ruotsi että Novgorod valloittivat vuoron perään toisiltaan samoja alueita muun muassa Laatokan Karjalassa, joka lienee ollut tuolloin lähin merkittävä väestökeskittymä Pielisjoen suiston näkökulmasta.


title: Joensuun historia

text:
Pähkinäsaaren rauha solmittiin Ruotsin ja Novgorodin kesken vuonna 1323. Rauhan seurauksena Karjala väestöineen jaettiin kahtia. Koko Pohjois-Karjala osana Käkisalmen lääniä jäi Novgorodin ruhtinaskunnan hallintaan. Rauhasta huolimatta Ruotsin valtakunnan joukot jatkoivat ajoittaisia hyökkäyksiään Laatokan Karjalassa. Tämä aiheutti levottomuutta ja sen myötä lisääntynyttä muuttohalukkuutta muun muassa Pohjois-Karjalan suuntaan. Vuonna 1478 Moskovan ruhtinaskunta alisti Novgorodin – ja samalla myös Pohjois-Karjalan – hallintaansa. Tällöin Venäjästä muodostui Moskovan suuriruhtinaan Iivana III:n johdolla yhtenäinen valtakunta.
Laatokankarjalaiset olivat alkaneet asuttaa Pohjois-Karjalan erämaita 1300-luvulta alkaen. Asutus lienee ollut verrattain harvaa vielä 1500-luvullakin käsittäen uudistiloja siellä täällä ympäri Pohjois-Karjalaa. Tuohon aikaan nykyisen Joensuun kaupungin alueella ei liene ollut merkittävää asutusta. Heikki Kirkinen ei ole löytänyt historiallisista lähteistä, kuten verokirjoista, yhtään "lappalaisista" kertovaa merkintää Pohjois-Karjalasta. Tämän ei tarvitse tarkoittaa, ettei saamelaisia enää ollut. Saamelaisia ei ehkä merkitty "lappalaisiksi", tai nämä ovat voineet jäädä verottajien tavoittamatta. Tietoja on myös voinut tuhotua tai jäädä löytymättä.


title: Joensuun historia

text: Novgorodin ja Moskovan vallan aikana ortodoksinen uskonto levisi myös Pohjois-Karjalaan, ilmeisesti osittain ainakin Laatokan Karjalaan suuntautuneen venäläisen siirtolaisuuden vaikutuksesta. Siellä Valamon luostari toimi käännytystyön tukikohtana. Pohjois-Karjalassa käännytystyötä tehnyt ja kirkollisia oloja järjestellyt karjalainen munkki Ilja perusti 1530-luvulla sivuluostarin Joensuun alueella sijaitsevaan Kuhasaloon.


title: Joensuun historia

text: Erämaaluostarin perustamisesta kerrotaan myös kansanrunossa:


title: Joensuun historia

text: Ruotsi jatkoi 1400- ja 1500-luvuilla hyökkäyksiään Laatokan Karjalaan. Venäjän tsaari Iivana Julma vastasi aloittamalla sodan Ruotsia vastaan vuonna 1570. Tämän 25 vuotta kestäneen sodan (pitkä viha) aikana ruotsalaiset hävittivät Käkisalmen lääniä ja myös Kuhasalon luostari tuhoutui. Sodan aikana ortodoksista karjalaisväestöä vainottiin ja se pakeni suurelta osin Venäjälle ainakin Käkisalmen läänin eteläosista. Ruotsi joutui luopumaan Käkisalmen läänistä Täyssinän rauhassa vuonna 1595. Alue palautui rajan määrittelyn jälkeen Venäjälle vasta vuonna 1597, jolloin useimmat ortodoksipakolaiset palasivat kotiseudulleen. Kuhasalon luostarikin mahdollisesti rakennettiin uudelleen- ja myöhemmin tuhottiin uudelleen tai hylättiin. Läheistä hautausmaata Kalmoniemessä paikalliset ortodoksit kuitenkin käyttivät 1700-luvulle asti.


title: Joensuun historia

text: 1600-luvun alussa Venäjän valtakunta oli sekasortoisessa tilassa. Ruotsi kasvatti jälleen vaikutusvaltaansa Käkisalmen läänin alueella, mistä karjalainen ortodoksiväestö ei pitänyt. Vuonna 1612 Ruotsi oli taas valloittanut Käkisalmen läänin eteläosat. Venäjällä olot rauhoittuivat Romanovien noustua valtaan seuraavana vuonna. Lopulta vuonna 1617 Ruotsi ja Venäjä solmivat Stolbovan rauhan, jolloin Venäjä hyväksyi Ruotsin vallan Käkisalmen läänissä, ja siten myös nykyisen Joensuun alueella.


title: Joensuun historia

text: Joensuun nykyiset kaupunginosat Rantakylä ja Utra olivat viimeistään Venäjän vallan loppupuolella pieniä karjalaiskyliä, tai muodostivat yhdessä löyhän kylän.


title: Joensuun historia

text: Vallan vaihduttua Käkisalmen läänissä sen ortodokseista muutti valtaosa, yli kaksi kolmasosaa Venäjän puolelle, muun muassa Laatokan Karjalaan 1600-luvun aikana. Joensuun seutu oli edelleen melko harvaan asuttua, eikä siten lähtijöitäkään ollut paljon. Ortodoksiväestön joukkomuuton syynä olivat enimmäkseen raskas verotus ja ankarat katovuodet, mutta myös kulttuuriset ja uskonnolliset syyt. Laatokan Karjalan hyvinvointi saattoi myös houkutella.


title: Joensuun historia

text: Ruotsin ankara verotus, taloudellinen kurjuus ja sotaväenotot ajoivat vastaavasti luterilaisia pakoon muualta Suomesta Käkisalmen lääniin. Käkisalmen lääni oli vapautettu sotaväenotoista, eikä verottaja ehtinyt heti kaikkialle. Lisäksi tilattomat saattoivat saada ortodoksien jättämän autiotilan haltuunsa. Tilan jo muualla Suomessa omistavien talonpoikien muutto oli kielletty, mutta heitäkin karkasi runsaasti.


title: Joensuun historia

text: Ruotsin vallan aikaan pääosin savolaisperäinen, luterilainen asutus vakiintui Pielisjoen suulle. Joensuu-niminen kylä sijaitsi molemmin puolin Pielisjokea, nykyisen Joensuun keskustan, Sirkkalan ja Mutalan kaupunginosien paikkeilla. Talot olivat levittäytyneet pitkänomaiseksi ketjuksi joen molemmille rannoille. 1720-luvulla Joensuussa oli noin kymmenen taloa (tässä talolla tarkoitetaan lähinnä useasta rakennuksesta koostuvaa maatilaa). Talojen määrä kasvoi 1700-luvun mittaan, erityisesti Niinivaaralla ja Hukanhaudalla.


title: Joensuun historia

text: Osa taloista nimettiin tavan mukaan perustajansa mukaan, ja usein myöhemmin talon nimestä tuli siinä asuvan suvun sukunimi. Osa näistä suvuista elää yhä Joensuussa. Taloja olivat esimerkiksi Iivola, Mikkola, Pitkänen (useita), Kähkönen, Mustonen (useita), Heikki, Teppola, Kukkonen (useita) ja Varis (useita). Kukkosen talo oli Kuhasalossa, entisessä Kukkosensaaressa. Oli myös Paavolan talo, josta tehtiin majatalo ja ratsutien välietappi. Talojen lisäksi Joensuussa oli Hiitolan, Louhelan ja Variksen kartanot, sekä näihin kuuluvat torpparien asumukset. Louhelan kartano sijaitsi jotakuinkin nykyisen luterilaisen kirkon paikalla.  Karjalaiskylistä alkunsa saaneet Rantakylä ja Utra eivät hävinneet, vaan sulautuivat Joensuuhun sen kasvaessa.


title: Joensuun historia

text: Joensuussa sekä Utrassa oli teollisuutta, muun muassa sahoja, viinanpolttimo ja lasinvalmistusta. Nykyisen keskustan alueella oli myös viljamakasiini ja sotaväen harjoituspaikka. Vuodesta 1799 Joensuussa on saatu pitää markkinoita, mutta markkinoiden järjestäminen lopetettiin myöhemmin, kunnes ne taas uudestaan sallittiin. Pielisjoen ylitti lyhyen aikaa ponttonisilta.


title: Joensuun historia

text: Suurin osa alueen 1700-luvulla tunnetuista paikannimistä on säilynyt samoina tai hieman muuttuneina nykypäiviin. 1700-luvun kartoilta löytyvät esimerkiksi Lehmo, Utran koski, Iiksensuo, Kontiosuo, Niinivaara, Varaslampi. Jotkut nimet ovat myös muuttuneet tai kadonneet.


title: Joensuun historia

text: Joen rantaan tehtiin pienimuotoisia linnoitustöitä joen yli vetäytymisen suojaksi Venäjän hyökkäyksen varalta.


title: Joensuun historia

text: Itäinen Suomi jäi ilman kaupunkeja, kun lyhytaikainen Lieksan kaupunki lakkautettiin 1680 ja Sortavalan ja Savonlinnan kaupungit luovutettiin rauhansopimuksissa Venäjälle 1700-luvun alkupuoliskolla. Kaupungeista oli kuitenkin ollut paljon hyötyä liiketoiminnalle, joten itäiseen Suomeen alettiin vaatia uutta kaupunkia tai useampaa.


title: Joensuun historia

text: Jo 1700-luvulla Joensuu katsottiin sopivaksi maakuntakeskukseksi, mutta useista vaatimuksista huolimatta sille ei myönnetty kaupunkioikeuksia. Tosin siellä saatiin toisinaan järjestää markkinoita, joka oli kaupunkioikeuksista keskeisimpiä. Kuopio sai kaupunkioikeudet 1782, mutta se ei saanut niitä Joensuun sijasta, vaan päin vastoin, vilkastunut kaupankäynti lisäsi vaatimuksia ja perusteita kaupungin perustamiseksi myös Joensuuhun.


title: Joensuun historia

text:
Ruotsin vallan aikainen, ensimmäinen ponttonisilta tuhottiin venäläisten hidastamiseksi Suomen sodassa 1808. Jo 1810-luvun alussa, pian sodan päätyttyä ja Venäjän vallattua Suomen, rakennettiin uusi silta, mutta jäät veivät sen 1823. 1827 Joensuuhun tehtiin ensimmäinen pysyvä silta, arkkusilta, jotakuinkin nykyisen itäsillan paikkeille.
Joensuun kaupunkioikeuksien tavoittelu jatkui Venäjän vallan ajalla. Ensimmäisen virallisen hakemuksen vuonna 1838 Suomen senaatti hylkäsi, koska tulevan kaupungin tulevan ruutukaava-alueen maata ei oltu vielä saatu kokonaan hankittua yksityisiltä maanomistajilta. Tämä kysymys viivytti kaupungin perustamista 10 vuotta. Viimeiset yksityisten omistamat maa-alueet kuuluivat Louhelan tilaan. Ne saatiin ostettua valtiolle vuonna 1847. Jo seuraavana vuonna Suomen senaatti katsoi, että kaupunki voidaan perustaa, ja päätöksen vahvisti Venäjän keisari Nikolai I. Toisin sanoen keisari perusti Joensuun kaupungin vuonna 1848. Kaupungin asemakaavan laati C. W. Gyldén. Se oli aikaan nähden kookas ruutukaava. Siihen sisältyi yli 70 korttelia, yli kaksi kertaa enemmän kuin noin vuosikymmen aiemmin perustettujen Jyväskylän ja Mikkelin kaavoissa oli yhteensä. Useimmissa kortteleissa oli kuusi tonttia. Kaupunki kasvoi nopeasti, Suomen itsenäistyttyä se oli jo selkeästi Pohjois-Karjalan keskus. Tällöin Joensuuta hallitsi puuhun liittyvä teollisuus, joka näkyi muun muassa suurina tukinuittoina. Joensuuhun valmistui Pohjoismaiden suurin sahalaitos, Penttilän saha 1918. Sahan toiminta lakkautettiin 1988, ja sen historiallisesti merkittävät rakennukset tuhoutuivat lopullisesti tulipalossa 1996. Puuteollisuuden ovat korvanneet lähes täysin muut teollisuudenalat. Ainoa jäljellä oleva suuri puuteollisuuslaitos on UPM-Kymmenen (aik. Schaumanin) vaneritehdas.


title: Joensuun historia

text: Suomen sisällissodan aikana kaupunki oli valkoisten hallussa, kun Joensuun punakaarti hajotettiin ja sen päällikkö August Wesley pakeni Etelä-Suomeen. Ainoa Pohjois-Karjalan taistelu oli 8. helmikuuta käyty Värtsilän taistelu, johon osallistui myös Joensuun suojeluskuntalaisia. Huhtikuun alussa kaupunkiin tuotiin 169 Raudun taistelussa vangittua venäläistä, joista vartijoina toiminut joukko juopoteltuaan omavaltaisesti teloitti 99 14. huhtikuuta Siilaisella. Ilosaaressa toimi myös vankileiri, ja kaupungissa teloitettiin sodan aikana 17 punaista.


title: Joensuun historia

text: Talvi- ja jatkosodissa kaupunki ei juuri vaurioitunut. Salpa-linja kulkee lähellä Joensuun keskustaa. Marjalan kaupunginosassa, kantakaupungin länsipuolella on sodanaikainen, mutta käyttämättä jäänyt Salpalinjaan liittyvä bunkkeri ja muita linnoituksia, joita hoitaa ja esittelee nykyisin Joensuun bunkkerimuseo. Linja pyrki siinä kohden sulkemaan Höytiäisen ja Pyhäselän välisen kannaksen, ja käyttämään puolustusesteenä kannaksen puhkaisevaa Höytiäisen kanavaa. Tuolloin vielä melko vähämerkityksellisen ja puolustuksellisesti huonosti sijoittuneen Joensuun keskusta jätettiin pääpuolustuslinjan suojaamattomalle itäpuolelle, koska linja vedettiin parhaiten puolustettavan maaston mukaan. Pääpuolustuslinja vedettiin kuitenkin Joensuusta pohjoiseen ja koilliseen sijaitsevan Kontiolahden varuskunnan- ja samalla kylän suojaksi. Siellä linjaan käytettiin muun muassa moninkertaisia panssariestekivien rivejä. Varustukset jäivät käyttämättä, sillä neuvostojoukot pysäytettiin eri suunnilla kaukana Joensuusta. Koko Jatkosodan viimeiset suuret taistelut käytiin Ilomantsin itäosissa, hieman yli 80 kilometrin päässä Joensuun keskustasta. Siellä pysäytettiin Neuvostoliiton viimeinen vakava yritys edetä sisemmälle Suomeen.


title: Joensuun historia

text: Pielisensuun kunta liitettiin Joensuun kaupunkiin vuonna 1954, jolloin Joensuun väkiluku kasvoi yli kaksinkertaiseksi (1953: 9553 asukasta, 1954: 23 748 asukasta). Ennen kuntaliitosta Joensuun kaupunki käsittikin lähinnä vain taajama-alueen keskustan, ns. ruutukaava-alueen. Kuntaliitoksen myötä Joensuun kaupunki sai muun muassa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan kaupunginosat.


title: Joensuun historia

text: Pohjois-Karjalan maakunta on viime vuosina kärsinyt toistuvasti muuttotappioista. Joensuu on ollut maakunnan merkittävistä asutuskeskuksista ainoa, joka on selkeästi kasvanut. Myös osa sen vaikutusalueisiin kuuluvista kunnista, muun muassa Kontiolahti, Liperi ja Pyhäselkä, ovat onnistuneet lisäämään väkilukuaan. Joensuun seutu on pystynyt säilyttämään maakunnallisen vetovoimansa muun muassa koulutusmahdollisuuksiensa ja palvelutarjontansa ansiosta. Myös seutukunnan talous on menestynyt viime vuosina kohtalaisesti. Menestyvä kaupunki kaunistaakin maakunnan tilastoja esimerkiksi työttömyyden osalta. Työttömyysaste oli vuoden 2004 lopussa 17,0 %.


title: Joensuun historia

text: Joensuussa on vuodesta 2003 lähtien nähty ennennäkemättömän paljon rakennustyömaita. Keskustaan on noussut entistä korkeampia asuintaloja, elokuvateatteri ja liikehuoneistoja sekä suuri ostoskeskus. Uusi asuinalue on rakennettu Aittarantaan. Pekkalaan on valmistunut uusi silta edellisen viereen, ja lisää siltoja on suunnitteilla. Entisen Penttilän sahan alue on vuosien työn jälkeen puhdistettu, ja siitä on tulossa asuinalue.


title: Joensuun historia

text: Ennen Joensuun kaupungin perustamista 1848, Joensuun kylä koostui vain muutamista talosta. 1720-luvulla kylässä oli noin 10 taloa ja 1800-luvun alussa noin 15 taloa, torppaa tai kartanoa. Alla oleva taulukko kuvaa kaupungin asukasluvun kehitystä vuosina 1850-1939 Suomen virallisten tilastojen valossa:


title: Joensuun historia

text:
Vuodesta 1940 lähtien Joensuun asukasluku on kehittynyt seuraavasti:
1940: 5 146
1950: 7 845
1960: 27 383
1970: 36 281
1980: 44 325
1990: 47 215
2000: 51 514
2004: 52 659
2005: 57 587


title: Joensuun historia

text: Joensuun rantoja on muokattu huomattavasti kaupungin perustamisesta lähtien; luonnontilaista rantaa on enää melko vähän. Pielisjokeen on tehty kanava ja tekosaaria. Ilosaaren laguunimainen muoto on keinotekoinen. Rantaviivaa on siirretty Pielisjoen kustannuksella. Joensuun Linnunlahdella, aivan ruutukaava-alueen kulmalta lähtien, sijaitsi vielä pitkälle 1900-luvulle leveä ja pitkä hiekkaranta, joka oli suosittu ajanviettopaikka. Laajaa hietikkoa jopa käytettiin sodan aikana lentokenttänä. Tämä hiekkaranta on nykyisin lähes täysin tuhottu. Sen päälle on rakennettu tekokukkula, Laulurinne, jonka päällä on kesätilaisuuksiin tarkoitettu suuri katettu lava, "laululava". Hiekkarannan päälle on tehty myös pienvenesatama ja ravirata.


title: San Marino (kaupunki)

text: San Marino () on San Marinon valtion pääkaupunki ja yksi maan yhdeksästä kunnasta eli "castellista". Kaupungin pinta-ala on 7,09 neliökilometriä ja siellä on 4 493 asukasta (2003), joten väkiluvultaan se on maan kunnista vasta kolmanneksi suurin. Se sijaitsee maan keskiosassa ja rajautuu Acquavivan, Borgo Maggioren, Fiorentinon ja Chiesanuovan kuntiin San Marinossa sekä San Leon kaupunkiin Italiassa.


title: San Marino (kaupunki)

text: Kaupungin historiallinen keskusta sijaitsee Monte Titano -vuorella. Sen nähtävyyksiin kuuluvat kolme keskiaikaista tornia, Palazzo pubblico ja Pyhän Marinuksen basilika, jossa säilytetään kaupungin perustajan Pyhän Marinuksen pyhäinjäännöksiä. Historiallinen keskusta ja Monte Titano listattiin Unescon maailmanperintöluettelon kohteeksi vuonna 2008.


title: San Marino (kaupunki)

text: Kuntaan kuuluvat Cà Berlonen, Canepan, Casolen, Castellaron, Montalbon, Muratan ja Santa Mustiolan "curaziat".


title: São Tomé

text: São Tomé (port. ”Pyhä Tuomas”) on Guineanlahdella sijaitsevan São Tomé ja Príncipen saarivaltion pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuonna 2012 sen arvioitu asukasluku oli 67 000. Kaupunki sijaitsee samannimisen saaren koillisrannikolla.


title: São Tomé

text: Portugalilaiset perustivat São Tomén vuonna 1485. Vuonna 1599 hollantilaiset valtasivat kaupungin ja saaret yhdeksi päiväksi. He uusivat valtausyrityksensä vuonna 1641 ja onnistuivat pitämään sitä hallussaan vuoden. São Tomé oli siirtokunnan pääkaupunki vuoteen 1753 ja maan pääkaupunki vuodesta 1852. Vuodesta 1975 se on ollut itsenäisen São Tomé ja Príncipen demokraattisen tasavallan pääkaupunki.


title: Linnunpönttö

text: Linnunpönttö on keinotekoinen, tyypillisesti lautarakenteinen pesimäsuoja kolopesiville linnuille. Keski-Euroopassa käytetään myös betonisia linnunpönttöjä, sillä ne ovat helteillä viileämpiä kuin puiset. Pöntöt ovat tarpeen, koska nykyaikaisen tehometsätalouden seurauksena talousmetsissä vallitsee jatkuva pula ikääntyneistä kolopuista ja niiden tarjoamista pesäpaikoista. Pönttö suojaa linnun pesää ja poikasia sateelta, tuulelta ja pedoilta. Joissain linnunpöntöissä on metallinen vahvistus aukon ympärillä, jotta muut linnut eivät pystyisi hakkaamaan aukkoa suuremmaksi eivätkä pääsemään pesään sisälle.


title: Linnunpönttö

text: Monet ihmiset asettavat pönttöjä pihapiiriinsä saadakseen lintuja pesimään lähettyville. Pönttöjä on helppo tehdä, niistä valtaosan tekee pöntön asettaja itse. Pönttöjä voi kuitenkin myös ostaa.


title: Linnunpönttö

text: Pönttöjä on kymmeniä eri kokoja ja malleja. Aikaisemmin linnunpönttöjen aukon edustalla saattoi olla tappimainen orsi lepuuttamista varten, mutta siitä on luovuttu siksi, että se helpottaa toisten lintujen tuloa aukolle ja aukon hakkaamista suuremmaksi.


title: Linnunpönttö

text: Pienimmät pöntöt on tarkoitettu pienille tiaisille ja kirjosiepolle, ja niiden lentoaukon halkaisija saa olla enintään 28 mm. Talitiaiselle ja pikkuvarpuselle sopiva aukko on 32 mm. Varpunen haluaa hieman isomman aukon, 35 mm. Kottarainen, käenpiika, leppälintu ja varpuspöllö suosivat lentoaukoltaan 50 mm olevaa pönttöä, johon asettuu mielellään myös liito-orava, jolle tosin kelpaa myös pienempi 40–50 mm aukko. Helmipöllö ja uuttukyyhky sopivat 90–100 mm suuruisesta aukosta, telkkä, uivelo ja lehtopöllö 120–140 mm kokoisesta. Suurimmat pönttölintumme isokoskelo ja viirupöllö vaativat lentoaukoksi 150–200 mm suuruisen aukon. Viirupöllö pesii myös katottomassa ja lentoaukottomassa ontossa pökkelössä.


title: Linnunpönttö

text: Harmaasieppo haluaa hautoessaan tarkkailla ympäristöään, joten sille täytyy nikkaroida avomallinen pönttö. Siihen voi asettua myös västäräkki. Myös tuulihaukka tarvitsee avomallisen pöntön, jonka voi kiinnittää näkyvälle paikalle ladon seinään. Varpuspöllö haluaa, että pöntön etuseinä on paksua puuta, joten sen voi valmistaa esimerkiksi lankusta tai tukevasta sahauspinnasta. Lepakoille valmistetaan erikoismallisia pönttöjä.


title: Linnunpönttö

text: Muita pöntöissä asuvia eliöitä ovat muun muassa ampiaiset ja kimalaiset. Mehiläisyhdyskunta voi joskus karata ja asettua pöllönpönttöön. Joskus pöntössä voi pesiä myös metsämyyrä tai jokin hiiri.


title: Linnunpönttö

text: Pöntöt tulisi puhdistaa talvella ennen huhtikuuta. Pönttöihin on yleensä tämän vuoksi tehty irrotettava katto, seinä tai pohja. Pohjaa ei kuitenkaan kannata tehdä avattavaksi, koska sen kiinnitys saattaa pettää ennen pitkää. Vanhan pesän ja ulosteiden poisto pesästä esimerkiksi kepin avulla riittää, pesuaineita ei tavallisesti käytetä. Pesiä ei pitäisi pudottaa pönttöpuun juurelle, sillä sieltä taudinaiheuttajat ja syöpäläiset voivat yhä tarttua lintuihin. Pesät kannattaa ainakin viedä kauemmas, mieluiten polttaa paperipussissa.


title: Linnunpönttö

text: Linnunpönttöjä käytettiin Suomessa lisäravinnon hankkimiseen 1900-luvun alkupuolelle asti. Luonnonvaraisten lintujen pesiessä pönttöihin niistä kerättiin munia ravinnoksi. Pönttöjen rakentaminen pikkulintujen suojelemiseksi alkoi ilmeisesti 1800-luvun lopulla ja yleistyi nopeasti.


title: Linnunpönttö

text: Ylen luonto-ohjelmat suositti suomalaisia Miljoona linnunpönttöä -kampanjaan alkaen maaliskuulta 2016, koska luontaiset kolopuut ovat vähentyneet. Kampanja kesti seuraavaan kevääseen, ja kansalaiset innostuivat rakentamaan sen aikana 1 312 541 linnunpönttöä ympäri maata.


title: Lintulauta

text: Lintulauta on pikkulintujen ruokintaan tarkoitettu alusta tai laite. Lintulautoja käytetään lintujen talviruokintaan sekä houkuttamaan lintuja pihoihin ja puutarhoihin.


title: Lintulauta

text: Yleisin lintulaudan tyyppi muodostuu maanpinnan yläpuolelle kohotetusta alustasta, jolle on asetettu kasvien, kuten auringonkukan siemeniä tai jyviä. Laudalla voi olla myös katos ja seiniä. Monimutkaisempi lintulauta toimii ruokinta-automaattina siten, että kun linnut nokkivat siemeniä laudan alaosan koloista, niitä valuu ylhäältä lisää.


title: Lintulauta

text: Toinen lintulaudan muoto on kehikon sisään asetettu kimpale talia tai muuta rasvaa. Tällaista ruokintaa käytetään talvisin linnuille, jotka syövät luonnossa hyönteisiä ja muita pieniä eläimiä. Suomessa taliruokintaan käytetään usein laudan sijaan yksinkertaista verkossa olevaa talipalloa.


title: Lintulauta

text: Eräs lintulaudan muoto on ylhäältä täytettävä astia, joka sisältää keinotekoista mettä eli sokeripitoista nestettä. Tällainen lintulauta houkuttaa mettä ravinnokseen käyttäviä lintuja, kuten kolibreja. Kolibrilaudat ovat usein kirkkaan punaisia, jotta kolibrit huomaisivat laudan. Sokerineste täytyy vaihtaa muutaman päivän välein, ettei siinä ala kasvaa linnuille haitallisia pieneliöitä.


title: Lintulauta

text: Lintulaudan rakenteissa ei saa käyttää kyllästettyä puuta sen myrkyllisyyden vuoksi. Suunnittelussa on otettava huomioon, ettei lintujen ulostetta pääse ruokinta-astiaan. Uloste levittää herkästi tauteja linnusta toiseen. Lintulauta tulee siivota säännöllisin väliajoin. Pitkään laudalla oleva ravinto on suojattava säältä, sillä liiallinen kosteus pilaa sen.


title: Lintujen talviruokinta

text: Lintujen talviruokinnan tarkoitus on turvata lintulajien selviytymistä ja pysymistä alueella talven yli.


title: Lintujen talviruokinta

text: Sakari Topelius kehotti jo 1870-luvulla ruokkimaan lintuja ja antoi ohjeita lintulautojen rakentamiseksi. Aikoinaan lintuja varten vietiin metsään myös eläinten raatoja, sittemmin haaskaruokinta on jäänyt käyttöön lähinnä kotkia varten. 1910-luvulla käytettiin jonkin verran ruokapulloja. Ne täytettiin siemenillä ja käännettiin ylösalaisin, niin että linnut söivät siemeniä korkin rei’istä. Myös lyhde on vanha tapa ruokkia lintuja.


title: Lintujen talviruokinta

text: Nykyään ruokintaa varten on saatavilla paitsi lintulautoja, myös ruokinta-automaatteja. Ruokintapullot olivat automaattien edeltäjiä, lintulautojen edeltäjiä taas ruokintaseimet ja -säiliöt. Ruokintakatoksia esiteltiin lintuja varten 1900-luvun alussa. Ruokintapalikka taas valmistettiin puusta, johon kairattiin reikiä allekkain siemeniä varten. Ruokapuu on luonnonmukaisin mutta harvoin käytetty lintujen ruokintatapa: sula ruokaseos kaadetaan puun oksille, josta linnut sen nokkivat.


title: Lintujen talviruokinta

text: Automaatit antavat linnuille siemeniä sitä mukaa kun linnut niitä kuluttavat. Ne ehkäisevät sairauksien (kuten salmonellan) leviämistä, koska linnut eivät pääse ulostamaan ravinnon päälle.


title: Lintujen talviruokinta

text: Ruokintapaikalla voidaan tarjota talipalloja (muoviverkko irrotettuna), sianihraa eli läskiä, erilaisia siemeniä (kuten kauraa, auringonkukansiemeniä, murskattua maapähkinää, hampunsiemeniä tai rypsinsiemeniä), omenoita, rusinoita tai marjoja. Linnuille ei pidä tarjota pilaantunutta, erityisen suolaista, vettynyttä tai jauhemaista ruokaa.


title: Lintujen talviruokinta

text: Pihapiirin talvilinnut voivat runsaana esiintyessään syödä yhdessä talvessa talipallojen ja läskin lisäksi jopa useita kymmeniä kiloja auringonkukansiemeniä. Auringonkukansiemenet ovat monien lintujen suosikkiruokalaji, jota voi tarjota sellaisenaan, myös kuorittuna, tai rasvaan sekoitettuna. Sadassa grammassa auringonkukansiemeniä on energiaa noin 2500 kJ eli ne ovat hyvin ravitsevia. Maapähkinässä on energiaa noin 2400 kJ/100 g. Vieläkin energiapitoisempia ovat kuitenkin rasvat, sianihrassa energiaa on lähes 4000 kJ/100 g. Kauran energiapitoisuus on pieni, noin 1600 kJ/100g.


title: Lintujen talviruokinta

text: Kaura ei siksi yksinään ole paras mahdollinen pikkulintujen talviruoka. Tiaiset eivät myöskään yleensä koske kauraan. Eräät lajit kuten keltasirkut suosivat kuitenkin kauranjyviä.


title: Lintujen talviruokinta

text: Suola eli natriumkloridi ei ole vaarallista linnuille pieninä määrinä. Lintujen kudosten ja veren suolapitoisuus on suurin piirtein sama kuin ihmisillä. Lintujen munuaiset pystyvät erittämään suolan varsin tehokkaasti. Normaalisuolaisen ruoan, kuten leivänmurujen tarjoilu linnuille ei ole vaarallista, mutta leivän energiasisältö on vähäinen. Sen sijaan esimerkiksi tönkkösuolattua läskiä ei linnuille tule tarjota.


title: Lintujen talviruokinta

text: Suomessa runsaslukuisimpia ruokintapaikkojen lintuvieraita ovat talitiainen, hömötiainen, sinitiainen, töyhtötiainen sekä punatulkku ja viherpeippo. Kaupunkien ruokintapaikoilla on taas varpunen tavallisin vierailija. Myös monet muut lajit voivat käydä talven aikana ruokintapaikalla. Käpytikka ja tilhi ovat tavallisimmat isokokoiset linnut ruokintapaikalla, samoin kuin harakka.


title: Lintujen talviruokinta

text: Muutamat petolinnut voivat käydä saalistamassa ruokintapaikoilla, esimerkiksi varpushaukka, kanahaukka ja varpuspöllö.


title: Lintujen talviruokinta

text: Nisäkäsvieraista tavallisimpia ovat jäniseläimet, orava, myyrät, hiiret, rotta ja kissat. Jälkimmäisiä varten ruokapisteelle voidaan tehdä alassuin oleva kartiomainen kiipeilyeste pellistä tai muovista. Jos halutaan säästää ruoat vain pikkulinnuille, ruokintapisteen voi myös ympäröidä verkkoaidalla.


title: Lintujen talviruokinta

text: Jos lintujen talviruokintaan ryhdytään, ruokintaa tulisi jatkaa koko talven. Linnut tottuvat löytämään syötävää ja jos ruokintapaikan ravinto loppuu kesken talven, linnut eivät ehkä löydä enää tarpeellista ravintoa muualta. Lintujen talviruokinta parantaa lintujen mahdollisuuksia selvitä hengissä talven yli. Ruokinnan ansiosta monien lintujen talvi- ja pesimäkannat ovat kasvaneet Suomessa huomattavasti. Eniten ovat lisääntyneet viherpeippo ja sinitiainen, myös monet siemensyöjälinnut ovat runsastuneet. Merkittävä osa näistä linnuista on talvisin riippuvaisia ihmisen tarjoamasta ravinnosta.


title: Lintujen talviruokinta

text: Ruokinnan ansiosta osittaismuuttavista linnuista entistä suurempi osa jää viettämään talvea Suomeen ja keskittyy ruokintapaikkojen läheisyyteen. Ruokinnalla myös saadaan pikkulintuja piristämään pihapiiriä. Kuitenkin kerrostalojen asukkaat riitelevät joskus ruokinnasta, varsinkin jos se tapahtuu ikkunalaudalta tai parvekkeelta, koska lintujen ulosteet voivat sotkea seiniä ja parvekkeita. Lintujen talviruokinnan kieltämisestä on keväällä 2006 ollut keskustelua Suomessa, koska sen väitetään edistävän lintuinfluenssan leviämistä. Lintujen talviruokintaa voi kuitenkin harrastaa kuten ennenkin, kunhan ruokintapaikan hygieniasta huolehditaan.


title: Lintujen talviruokinta

text: Riistalintujen talviruokinta on metsästykseen liittyvää riistanhoitotyötä. Tavallisin ruokittava lintu on teeri, jolle tehdään ruokinta-automaatti viljaa ja joskus marjojakin varten. Teeret totutetaan usein ensin ruokailuun soidinpaikkojen lähettyville viedyillä lyhteillä tai muilla ruuilla ennen ruoka-automaatin rakentamista. Viljaa teeri käyttää noin 100 grammaa päivässä. Koska automaatilla käyvät myös monet muut linnut, yhtä ruokittavaa teertä kohti voi kulua viitisen kiloa ruokaa kuukaudessa. Metson ruokintaa vaikeuttaa, etteivät ne kokoonnu ruokintapaikoille isoina parvina kuten teeret. Ne myös häiriintyvät helposti, ja siksi useampia ruokintapisteitä voi sijoittaa samalle alueelle, niin että linnut voivat vaihtaa tarvittaessa paikkaa helposti. Pyy on hankala ruokittava, koska aina yksi lintupari esiintyy useamman hehtaarin alueella. Pyyn ruokinta kannattaa käytännössä järjestää muiden riistalintujen ruokapaikkojen yhteyteen.


title: Lintujen talviruokinta

text: Sorsalintuja ruokitaan talvella erityisesti kaupungeissa, useimmiten leivänmuruilla. Ruokinta perustuu paljon yksittäisten ihmisten tuomisiin, kaupungit puolestaan pyrkivät rajoittamaan ruokintaa tai kieltävätkin sen mm. rottien ja pulujen takia. Avoveteen sorsille voidaan rakentaa talvellakin ruokintalautta, jonne rotilla ei ole pääsyä. Eräät kaupungit osallistuvat vesilintujen talviruokintaan tarjoamalla ruokintalautoilla viljaa. Maa- ja merikotkien haaskaruokinta taas perustuu teurastusjätteisiin. Ruokintapaikkojen huolto tehdään yleensä öiseen aikaan, etteivät linnut häiriinny. Kotkien haaskoilla käyviä muita lintuja ovat korppi, varis, tikat sekä haukat. Ruokintapaikkojen välin pitäisi olla tarpeeksi suuri, 20–30 kilometriä ja haaskojen käyttöön tarvitaan maanomistajan ja kunnan eläinlääkärin tai vastaavan lupa. Juuri ennen kuolemaansa lääkityksessä ollutta eläintä ei saa käyttää haaskana.


title: Finlandia (sävelruno)

text: Finlandia, op. 26, on Jean Sibeliuksen vuosina 1899 ja 1900 orkesterille säveltämä sävelruno. Se oli alun perin "Historiallisia kuvia" -nimisen orkesterisarjan viimeinen osa.