title: Italian taide

text: Maailmanhistoriallisen merkityksen Italian taide saa renessanssin aikana. Renessanssi on maailmanhistorian ensimmäinen itsensä tiedostava aikakausi. Antiikin hengen läpitunkema taide herää 1400-luvun (quattrocento) alussa, Toscana ja Firenze keskipisteinään. Läheinen yhteys antiikin kanssa toteutuu parhaiten rakennustaiteessa. Johtavat arkkitehdit ovat Brunelleschi, Alberti, Majano, Michelozzi, Rossettino ja Venetsiassa Lombardi. Palatseille oli tunnusomaista rustiikkafasadi, jossa vaakasuora viiva hallitsee; rakennukset ovat linnamaisia. Kirkkorakennuksissa koristelu on runsas; huippuunsa se on kehittynyt Pavian Certosa-luostarin kirkon etufasadissa. Kuvanveistoa edustavat maineikkaasti muun muassa Ghiberti, Donatello, L. della Robbia ja Verrocchio, maalaustaidetta Keski-Italiassa muun muassa Fra Angelico, Masolino, Masaccio, Fra Filippo Lippi, Botticelli, Filippino Lippi, Ghirlandaio, Piero della Francesca, Melozzo da Forli, Luca Signorelli, Perugino, Pinturicchio, Pohjois-Italiassa Mantegna ja Bellinit.


title: Italian taide

text: Vuosisatain vaihteessa varhaisrenessanssi kehittyy täysrenessanssiksi. 1500-luvun (cinquecento) taiteelle on ominaista teknisten vaikeuksien voittaminen ja itsetietoinen liittyminen antiikkiin. Taiteen polttopiste siirtyy Roomaan, jonne paavit kutsuvat eteviä taiteilijoita. Johtava arkkitehti on Bramante, suurin rakennuskohde Pietarinkirkko. Muita arkkitehteja: Sangallo, Peruzzi, Giulio Romano, Veronassa San Micheli, Venetsiassa Sansovino. Suurimmat maalarit ovat Michelangelo, samalla suurin kuvanveistäjä, Rafael ja Leonardo da Vinci, muita Firenzessä Fra Bartolommeo ja Andrea del Sarto, Sienassa Sodoma, Venetsiassa Giorgione, Tizian ja Palma Vecchio, Parmassa Correggio.


title: Italian taide

text: Myöhäisrenessanssin, 1500-luvun loppupuoliskon, rakennustaiteelle on tunnusomaista sääntöjen ja esteettisten lakien tarkasta seuraamisesta johtuva kuivakiskoisuus. Johtavat arkkitehdit ovat Vignola, Palladio ja Vasari, taidemaalaajat Tintoretto ja Paolo Veronese, kuvanveistäjistä huomattavin Giovanni da Bologna.


title: Italian taide

text: 1600-luvun taide, barokki, tavoitteli mahtipontista suuruutta ja koristeellisuutta; se rakasti voimakasta liikettä ja kierrettyjä muotoja ja kuvasi mielellään pateettista uskonnollisuutta. Johtava taiteilija sekä arkkitehtuurin että kuvanveiston alalla on Bernini, huomattavimmat maalarit Caravaggio, Ribera, Salvator Rosa, Carracci't, Guido Reni, Domenichino, Carlo Dolci sekä barokin päättäjä 1700-luvulla elänyt Tiepolo, johon Italian taiteen kukoistus päättyy. Muita 1700-luvun maalareita olivat Canaletto ja Guardi.


title: Italian taide

text: 1800-luvun alkupuoli oli Italian taiteen alennusaikaa. Ainoa huomattavampi taiteilijapersoonallisuus oli Segantini. Vuosisadan lopulla nousivat ekspressionistit, eturivissä Amedeo Modigliani.


title: Itä-Intian komppania

text: Itä-Intian kauppakomppania tai Itä-Intian komppania voi viitata seuraaviin:


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko I (, 19. kesäkuuta 1566 Edinburghin linna, Skotlanti – 27. maaliskuuta 1625 Hertfordshire, Englanti) oli Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas. Hän oli ensimmäinen hallitsija, joka kutsui itseään nimellä Ison-Britannian kuningas. Hän hallitsi Skotlantia nimellä Jaakko VI 24. heinäkuuta 1567 lähtien. Elisabet I:n kuoltua hänestä tuli myös Englannin ja Irlannin kuningas 24. maaliskuuta 1603. Tuolloin hänestä tuli ensimmäinen hallitsija, joka hallitsi sekä Englantia että Skotlantia. Jaakko I oli myös ensimmäinen Englannin hallitsija, joka polveutui Stuart-suvusta. Tudor-suvun kausi päättyi hänen edeltäjänsä Elisabet I:n kuoltua ilman perillistä.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Uskonnoltaan Jaakko I oli maltillinen protestantti. Hänen päätymisensä Englannin kuninkaaksi loi pohjaa vuonna 1707 tapahtuneelle Englannin ja Skotlannin kuningaskuntien viralliselle yhdistymiselle.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakon ja Anna Tanskalaisen yhteinen poika Kaarle I seurasi isäänsä valtaistuimella.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko VI oli Skotlannin kuningattaren Maria Stuartin ja Albanyn herttuan Henry Stuartin (tunnetaan myös nimellä lordi Darnley) ainoa lapsi. Jaakko oli sukua Englannin kuninkaalle Henrik VII:lle suoraan alenevassa polvessa, sillä Henrik VII:n tytär Margareeta Tudor oli Maria Stuartin isoäiti. Niinpä hän Elisabet I:n kuoleman jälkeen oli Englannin valtaistuimen oikeutettu perillinen. Kun Maria oli raskaana, lordi Damley liittoutui salaa Stirlinprotestanttisten aatelisten kanssa ja murhautti kuningattaren yksityissihteerin David Rizzion.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Syntyessään Jaakko monarkkien vanhimpana poikana ja kruununperillisenä sai automaattisesti Rothesayn herttuan sekä Skotlannin prinssin ja suurmarsalkan () arvot. Hänelle annettiin nimi Charles James, Charles tuli hänen kummisetänsä Ranskan Kaarle IX:n mukaan. Näin Jaakko oli ensimmäinen Englannin kuninkaallinen, jolla oli enemmän kuin yksi etunimi.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakon isä murhattiin Edinburghissa 10. helmikuuta 1567, luultavasti kostona Rizzion kuolemalle. Maria nai 15. toukokuuta samana vuonna Bothwellin jaarlin James Hepburnin, jonka yleisesti epäiltiin olleen vastuussa Henry Stuartin murhasta. Tämä lisäsi kuningattaren epäsuosiota. Kesäkuussa 1567 protestanttikapinalliset pidättivät Marian ja vangitsivat hänet Loch Levenin linnaan. 24. heinäkuuta Maria pakotettiin luovuttamaan kruunu Jaakolle, joka oli vielä pikkulapsi.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko kruunattiin virallisesti Jaakko VI:ksi, Skotlannin kuninkaaksi Holy Ruden kirkossa Stirlingissä 29. heinäkuuta 1567 kolmentoista kuukauden ikäisenä. Myötäillen Skotlannin aateliston enemmistön uskoa, hänen kasvatettiin protestantiksi ja häntä opettivat miehet, jotka olivat myötämielisiä presbyteerikirkolle.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakon valtaa käytti joukko sijaishallitsijoita hänen ollessaan alaikäinen. Ensimmäinen näistä oli Morayn jaarli, James Stewart joka oli Jaakon äidin avioton velipuoli. Historioitsija ja runoilija George Buchanan oli vastuussa Jaakon koulutuksesta.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1568 Maria pakeni vankilasta, tapahtumaa seurasi lyhyt väkivaltaisuuksien aika. Morayn jaarli löi Marian joukot Langsiden taistelussa pakottaen Marian pakenemaan Englantiin, jossa Elisabet I vangitsi hänet. Eräs Marian kannattajista salamurhasi James Stuartin vuonna 1570. Seuraavaksi sijaishallitsijaksi tuli Lennoxin jaarli Matthew Stewart, joka oli Jaakon isoisä isän puolelta. Matthew Stewart kuitenkin tapettiin vuonna 1571, sama kohtalo oli hänen seuraajallaan Marin jaarlilla John Erskinellä, joka kuoli vuonna 1572. Viimeinen sijaishallitsijoista oli James Douglas, Mortonin jaarli, joka oli edellisen kahden holhoojan aikana ollut vaikutusvaltaisin Skotlannin aatelinen. Kun James Douglas mestattiin vuonna 1581 osallisena Jaakon isän murhaan, valta siirtyi siitä lähtien kuninkaalle itselleen.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko VI kohtasi katolisen kansannousun vuonna 1588 ja vuonna 1600 John Ruthven, Gowrien jaarli (Gowrien jaarlin, joka teloitettiin vuonna 1584, poika) muodosti salaliiton kuningasta vastaan. Juoni epäonnistui ja jaarli apureineen teloitettiin. Tällöin jopa protestanttiset aateliset alkoivat epäillä kuningastaan.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1586 Jaakko VI:sta ja Elisabet I:stä tuli liittolaiset Berwickin rauhassa. Jaakko halusi pysyä naimattoman Englannin kuningattaren suosiossa, sillä olihan hän kruunun mahdollinen perijä. Koska Henrik VIII pelkäsi kruunun siirtyvän skoteille, hän poisti testamentissaan Margareeta Tudorin (Jaakon isoäiti) ja tämän jälkeläiset perimysjärjestyksestä. Vaikka teknisesti testamentti (joka oli saanut lainvoiman parlamentin asetuksella) sulki molemmat, sekä Maria Stuartin että Jaakon pois kruununperimyksestä, nämä kuitenkin olivat Elisabet I:n lähimmät sukulaiset.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1586 Maria oli mukana Babington-salaliitossa, jonka tarkoituksena oli saada Maria Englannin hallitsijaksi Elisabetin murhan jälkeen. Elisabet oli säilyttänyt Marian hengen Ridolfi-salaliiton jälkeen, mutta ei enää voinut hyväksyä vaaraa, jonka hän kohtasi. Maria teloitettiin rikoksistaan vuonna 1587 ja näin Jaakosta tuli todennäköinen kruununperijä.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Marian mestaaminen ja hänen kannattajiensa väheneminen Skotlannissa johti siihen, että Jaakko onnistui vähentämään katolisten aatelisten merkitystä maassa. Hän sai lisää kannatusta protestanttien keskuudessa naimalla vuonna 1589 Anna Tanskalaisen – protestanttisen maan prinsessan ja Fredrik II:n tyttären. Pari vihittiin Oslossa Vanhassa piispojen palatsissa 23. marraskuuta 1589 Jaakon vieraillessa Norjan kuningaskunnassa.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Liitosta syntyi yhdeksän lasta, joista yksi syntyi kuolleena. Vain kolme lapsista säilyi hengissä lapsuusikänsä: Henrik, Walesin prinssi, joka kuoli lavantautiin 19-vuotiaana vuonna 1612, Kaarle, joka oli seuraava isäänsä ja Böömin Elisabet, jonka tyttärenpoika oli Yrjö I, Hannover-suvun ensimmäinen hallitsija Iso-Britanniassa ja Irlannissa.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko palasi Skandinavian matkaltaan Leithin kautta 1. toukokuuta. Pian tämän jälkeen hän osallistui North Berwick Buttin oikeudenkäyntiin, jossa useat ihmiset olivat syytettynä noituudesta yritettyään luoda myrskyn, joka olisi upottanut Jaakkoa ja Annaa kuljettaneen laivan. Näihin aikoihin Jaakko kirjoitti tutkielman demonologiasta, jonka seurauksena sadat skottimiehet ja -naiset menettivät henkensä noituudesta syytettyinä. Heidän ruumiinsa löytyivät myöhemmin Edinburghista Nor Lochista, nykyisen Princes Street Gardensin alueelta.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vahvistaakseen Englannin kirkkoa ja uudelleen vahvistettuaan haureuslain vuodelta 1533, Jaakko otti tiukan asenteen sodomiaa vastaan.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Elisabet I:n kuollessa vuonna 1603 Henrikin testamentin mukaan kruunun olisi pitänyt mennä Lady Anna Stanleylle, Henrik VIII:n siskon Maria Tudorin jälkeläiselle (Lady Catherine Greyn poika, Beauchampin varakreivi, oli vanhempi, mutta häntä pidettiin aviottomana, koska hänen vanhempiensa avioliitto oli mitätöity). Koska kumpikaan ehdokkaista ei ollut riittävän voimakas puolustaakseen asemaansa, Accession Council kokoontui ja julisti Jaakon Englannin kuninkaaksi. Hän ja hänen vaimonsa kruunattiin 25. heinäkuuta 1603 Westminster Abbeyssa. Tämän myötä syntyi Skotlannin ja Englannin personaaliunioni, mutta kaksi kansakuntaa pysyivät vielä itsenäisinä vuoteen 1707 saakka.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakon merkittäväin poliittinen neuvonantaja oli Salisburyn jaarli, Robert Cecil (Elisabet I:n suosikkiministeri lordi Burghleyn nuorempi poika). Tämän suhteen oletettiin tuovan jatkuvuutta Elisabetin parlamentin ja Jaakon vastaavan välille.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko I kuitenkin joutui useisiin riitoihin parlamentin kanssa. Tottuneena arkailevaan Skotlannin parlamenttiin, hän ei pitänyt työskentelystä aggressiivisemman Englannin parlamentin kanssa. Ennen astumistaan Englannin valtaistuimelle Jaakko oli kirjoittanut kirjan "The True Law of Free Monarchies", jossa hän väitti että kuninkaan jumalallinen oikeus oli apostolisen seurannon hyväksymä. Tämä kuvasti Jaakon vaikeuksia jakaa valtaa parlamentin kanssa.


title: Jaakko I (Englanti)

text: 20. lokakuuta 1604 Jaakko julisti itsensä "Ison-Britannian kuninkaaksi", hän oli ensimmäinen arvonimeä käyttänyt kuningas vaikkakin valtioliitto toteutuikin vasta vuonna 1707.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1605 parlamentti äänesti neljästä avustuksesta kuninkaalle, joka piti näitä yhä riittämättöminä tuloina. Hän määräsi tulliveroja ilman parlamentin suostumusta, tällaista rohkeaa tekoa ei ollut kukaan monarkki tehnyt sitten Rikhard II:n (1377–1399). Teon laillisuuden kyseenalaisti vuonna 1606 kauppias John Bates, joka vei asian oikeuteen. Exchequerin oikeusistuin kuitenkin tuomitsi asian kuninkaan hyväksi. Parlamentti paheksui oikeuden päätöstä. Parlamentin ja kuninkaan suhteita huononsi myös se, että parlamentti oli kieltäytynyt kuninkaan ehdotuksesta sallia vapaakauppa Englannin ja Skotlannin välillä.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Viimeisessä Jaakon valtakauden ensimmäisen parlamentin istunnossa (joka alkoi vuonna 1610), lordi Salisbury teki ehdotuksen nimeltään Great Contract ("Suuri sopimus"), joka olisi johtanut kruunun luopumiseen kaikista feodaalioikeuksistaan vastikkeena vuosittaiselle parlamentin avustukselle. Suunnitelma kaatui parlamentin nurkkakuntaisuuteen. Turhautuneena House of Commonsin jäseniin ja Great Contractin kaatumiseen Jaakko hajotti parlamentin vuonna 1611.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Kruunun velkaannuttua pahasti Jaakko alkoi myydä arvonimiä. Vuonna 1611 luotiin uusi Baronettien ritarikunta. Baronetin arvon saattoi ostaa 1 095 punnalla. Vuoteen 1622 mennessä nimitystä oli käytetty niin paljon väärin, että hinta oli enää 220 puntaa. Paronin arvon hinta oli noin 5 000 puntaa, varakreivin noin 10 000 puntaa ja jaarlin noin 20 000 puntaa. Jaakko perusti uusia arvoja palkitakseen kannattajiaan. Yhteensä Englannin pääriin nousi Jaakon valtakaudella 62 henkeä, vertailuna Elisabetin ajan kahdeksan uutta pääriä 45 vuodessa.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1612 lordi Salisbury, eräs Jaakon tärkeimmistä neuvonantajista kuoli. Silloin Jaakko alkoi itse henkilökohtaisesti hoitaa asioita, jotka aiemmin olivat hoitaneet ministerit. Kuninkaan henkilökohtainen hallinto oli kuitenkin tuhoisaa hänen taloudelleen ja vuonna 1614 piti kutsua uusi parlamentti koolle uusien verojen määräämiseksi. Tätä parlamenttia, joka oli Jaakon valtakauden toinen, kutsutaan nimellä Sekava parlamentti (), koska se epäonnistui täysin tehtävässään: yhdestäkään uudesta laista tai verosta ei saatu päätöksiä aikaan.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Lähes heti saavuttuaan Lontooseen, Jaakko I kohtasi Englannin uskonnolliset kiistat. Puritaanit esittivät hänelle niin sanotuin Millenary-vetoomuksen, jossa väitettiin olevan tuhat allekirjoittajaa. He halusivat kuninkaan vievän anglikaanikirkon uudistuksia pidemmälle. Vuonna 1604 Hampton Courtin konferenssissa Jaakko oli haluton suostumaan useimpiin puritaanien vaatimuksiin. Hän kuitenkin päätti hyväksyä pyynnön, jolla oli kauaskantoisia seurauksia: hän hyväksyi virallisen raamatunkäännöksen, joka tunnetaan nimellä King James Bible ("Kuningas Jaakon Raamattu").


title: Jaakko I (Englanti)

text: Samana vuonna Jaakko laajensi Elisabetin noituuslakia tuoden kuolemanrangaistuksen käyttöön (ilman pappissäädyn privilegiota, ) kenelle tahansa, joka manasi pahoja henkiä tai seurusteli niiden kanssa. Vuonna 1604 myös Lontoon rauha päätti kaksikymmentävuotisen anglo-espanjalaisen sodan .


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vaikka Jaakko hyväksyikin katoliset valtakunnassaan, hänen protestanttiset alamaisensa varmistivat sen, ettei molemmilla ollut yhtäläisiä oikeuksia. Jaakon valtakauden varhaisvuosina kaikki alamaiset eivät tunteneet kuninkaan toimintaperiaatteita – he tiesivät vain Jaakon ääriprotestanttisen taustan – tämä johti moniin salaliittoihin kuningasta vastaan (muun muassa Bye-salaliitto ja Main-salaliitto).


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakon uudelleen säätämät vanhat lait, jotka pakottivat kaikki osallistumaan sakon uhalla Englannin valtiollisen kirkon jumalanpalveluksiin, loivat katolisten keskuuteen pahaa verta, mikä osaltaan johti niin sanottuun ruutisalaliittoon vuonna 1605. Salaliiton tarkoituksena oli räjäyttää kuningas ja parlamentti. Toteuttaja Guy Fawkes saatiin kiinni itse teosta, ja yhä Englannissa juhlitaan terroriyrityksen epäonnistumisen johdosta Guy Fawkesin päivää 5. marraskuuta ampumalla ilotulitteita.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Kolmas ja Jaakon valtakauden toiseksi viimeinen parlamentti kokoontui 1621. House of Commons päätti myöntää Jaakolle pienen avustuksen osoittaakseen uskollisuuttaan kuninkaalle, mutta siirtyi sen jälkeen henkilökohtaisiin asioihin, jotka suoraan koskettivat kuningasta. Yksinoikeuksien ja muiden etuuksien myymistä paheksuttiin. House of Commons asetti St Albansin varakreivin, lordikansleri Frances Baconin syytteeseen tällaisten etuuksien myymisestä. Bacon siirrettiin pois tehtävästään ja Jaakko ei vastustanut sitä vaikka viraltapano oli ensimmäinen vuosisatoihin uskoen, että Baconin uhraaminen auttaisi häntä parlamentin kanssa. Loppujen lopuksi Jaakko vapautti Baconin vankilasta ja antoi hänelle täyden armahduksen.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vaikka Jaakko halusi rauhaa Eurooppaan, Englanti joutui lopulta sotaan. Vuodesta 1618 eteenpäin kolmikymmenvuotinen sota riehui Euroopassa. Jaakko oli pakotettu osallistumaan sotaan koska hänen tyttärensä Elisabet oli naimisissa protestanttisen Pfalzin vaaliruhtinaan Fredrik V:n kanssa, joka oli yksi sodan pääosapuolista.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Syntyi uusi hallinnollinen ongelma. Jaakko oli halukas auttamaan vävyään Fredrikiä ja pyysi parlamentilta avustusta. House of Commons vuorostaan ehdotti kuninkaan hylkäävän liiton Espanjan kanssa. Vaikka Jaakko tiesi, että Espanjan valloittaman Pfalzin saisi takaisin vain sodalla, hän samalla halusi rakentaa diplomaattisia yhteyksiä Espanjaan ehdottamalla avioliittoa poikansa Kaarlen ja Espanjan prinsessan välillä. Kun Jaakko ilmoitti, että alahuone on ylittänyt rajansa ehdottamalla kestämätöntä ratkaisua, House of Commons vastasi väittämällä, että sillä on oikeus neuvoa missä tahansa kuningaskunnan hyvinvointia koskevassa asiassa. Jaakko hajotti parlamentin.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1623 Buckinghamin herttua ja Walesin prinssi Kaarle ratsastivat Madridiin yrittääkseen varmistaa jälkimmäisen avioliiton. Espanjan hovi kuitenkin kieltäytyi ehdotetusta liitosta ja vaati Kaarlea kääntymään katolilaiseksi. Herttua ja prinssi palasivat Englantiin loukattuina ja paine sodan aloittamiseksi kasvoi. Kun Jaakon avioliittosuunnitelma oli epäonnistunut, loukattu prinssi Kaarle ja George Villiers painostivat Jaakkoa ja parlamenttia lähtemään sotaan. Helmikuussa 1624 parlamentti hyväksyi sodan, kerättiin 300 000 puntaa ja palkkasoturi Mansfield palkattiin tehtävään. Kanaalin ylitettyään sotajoukko kuitenkin epäröi ja rahat valuivat hukkaan. Sota Espanjaa vastaan julistettiin virallisesti vasta Jaakon kuoltua.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko ei ehtinyt tuntemaan isäänsä lapsena, samoin äitiään hänellä ei juuri ollut mahdollisuuksia oppia tuntemaan. Läpi elämänsä hän tukeutui voimakkaasti miespuolisiin hoviherroihinsa alkaen vanhemmasta sukulaisestaan Lennoxin herttuasta Esmé Stewartista. Jaakko keskittyi itseensä eikä osoittanut paljoa kiinnostusta vaimoaan kohtaan. Aluksi Jaakko ja kuningatar Anna olivat läheisiä, mutta pikkuhiljaa ajautuivat erilleen. Tyttärensä Sofian kuoleman jälkeen he päättivät elää erillään.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Huolimatta varhaisesta paheksunnastaan sodomiaa kohtaan, Jaakolla oli läheinen ja hyvin dokumentoitu suhde kahteen nuoreen mieheen. Vuonna 1607 kuninkaallisissa turnajaisissa 17-vuotias Robert Carr putosi hevosensa selästä ja loukkasi jalkansa. Suffolkin jaarlin, Thomas Howardin mukaan Jaakko rakastui nuorukaiseen ja hukutti Carrin lahjoihin. Vuonna 1615 Jaakko riitautui Carrin kanssa. Seuraavana vuonna Carr ja hänen uusi vaimonsa tuomittiin Towerin vangin myrkyttämisestä kuolemaan. Kuningas kuitenkin myöhemmin muutti rangaistuksen kuudeksi vuodeksi vankeutta ja sitten armahti molemmat ja antoi pariskunnalle maatilan.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Vuonna 1614 Jaakko tapasi George Villiersin, leicestershireläisen ritarin pojan, johon hän rakastui. Villiers nousi nopeasti valtaan: hänestä tuli varakreivi, jaarli, markiisi ja lopulta 1623 Buckinghamin herttua. Jaakko kirjoitti Villiersille: "Oma ihana ja rakas lapseni, toivon sinun kiirehtivän kotiin... ja Herra sitten lähettää minut luoksesi tänä iltana tyytyväisenä ja onnellisena."


title: Jaakko I (Englanti)

text: Kysymys Jaakon seksuaalisuudesta oli kiistanalainen hänen elinaikanaan ja on pysynyt sellaisena.


title: Jaakko I (Englanti)

text: Kuningatar Anna kuoli Hampton Courtin palatsissa 4. maaliskuuta 1619 ja haudattiin Westminster Abbeyhin. Jaakko sairasti dementiaa viimeisinä elinvuosinaan. Todellinen valta siirtyi Kaarlelle ja Buckinghamin herttualle, mutta Jaakko säilytti sen verran valtaa, ettei sota Espanjaa vastaan alkanut kuninkaan elinaikana. Jaakko kuoli vuonna 1625 "toistuvaan kuumehorkkaan", jonka luultavasti aiheutti munuaisen pettäminen ja halvauskohtaus. Hänet haudattiin Henry VII Ladyn Chapeliin Westminster Abbeyssa. Walesin prinssi Kaarle seurasi Jaakkoa valtaistuimella nimellä Kaarle I. Jaakko oli hallinnut Skotlantia lähes 60 vuotta, yksikään englantilainen, skotlantilainen tai brittiläinen monarkki Elisabet II:ta, Viktoriaa ja Yrjö III:ta lukuun ottamatta ei ole kyennyt samaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Jaakko II (, 14. lokakuuta 1633 – 16. syyskuuta 1701) oli Englannin, Irlannin ja Skotlannin (nimellä Jaakko VII) kuningas vuodesta 1685 lähtien. Jaakko II hallitsi veljensä Kaarle II:n jälkeen. Hän oli Englannin viimeinen katolinen hallitsija, ja pyrkimykset levittää katolilaisuutta olivatkin pääsyy hänen nopeaan kukistumiseensa. Englannissa ja Skotlannissa hänen valtakautensa päättyi 1688, Irlannissa 1690.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Kukistettuaan Monmouthin herttuan kapinayrityksen Kaarle II:n kuoltua Jaakko aloitti katolistamistoimet muun muassa nimittämällä katolisia korkeisiin virkoihin protestanttien tilalle ja ajamalla läpi lain, jolla katolisuus tehtiin tasavertaiseksi uskonnoksi valtion anglikaanisuuden rinnalle. Tämä suututti anglikaaneja, ja Lontoon piispan johtama ryhmä päätyi pyytämään Jaakon Maria-tyttären aviomiestä, Alankomaiden Vilhelm Oranialaista, turvaamaan Englannin protestanttisuuden.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Vilhelm nousi maihin Englantiin, marssi Lontooseen ja kukisti Jaakon mainiossa vallankumouksessa. Nimitys tulee lähinnä siitä, ettei vallankaappaamiseen tarvittu juurikaan verenvuodatusta, sillä monet Englannin armeijan protestantit eivät halunneet taistella. Jaakko vangittiin, mutta hän onnistui pakenemaan Ranskaan. Hän kuoli Saint-Germain-en-Layessa vuonna 1701.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Jaakko oli Kaarle I:n ja Henrietta Marian kolmas poika (ensimmäinen kuoli synnytyksessä). Hän syntyi St. Jamesin palatsissa lokakuussa 1633 ja hänestä tuli Yorkin herttua seuraavana vuonna. Englannin sisällissodan ajan Jaakko vietti Oxfordissa, rojalistien tukialueella. Kun kaupunki antautui vuonna 1646, parlamentti määräsi Yorkin herttuan kotiarestiin St. Jamesin palatsiin. Vuonna 1648 hän pakeni palatsista ja matkusti naamioituneena Haagiin. Kun Kaarle I mestattiin vuonna 1649, monarkistit julistivat Jaakon vanhemman veljen Kaarle II:n kuninkaaksi. Skotlannin ja Irlannin parlamentit tunnustivat Kaarle II:n kuninkaaksi ja hänet kruunattiin Skotlannin kuninkaaksi Sconessa vuonna 1651. Hän ei kuitenkaan pystynyt nousemaan Englannin hallitsijaksi ja näin muodoin muutti maanpakoon Ranskaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Kuten veljensä, myös Jaakko etsi turvapaikkaa Ranskasta ja palveli Henri Turennen armeijassa. Kun Kaarle liittoutui vuonna 1656 Ranskan vihollisen Espanjan kanssa, Jaakko liittyi Espanjan armeijaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Vuonna 1660 Englannin restauraatiossa Kaarle II palasi valtaistuimelle. Vaikka Jaakko oli hänen kruununperijänsä, käytännössä hänen mahdollisuutensa periä kruunu vaikutti heikolta, sillä Kaarle oli vielä nuori mies, jolla oli mahdollisuus hankkia lapsia. Syyskuussa 1660 Jaakko nai lady Anne Hyden, joka oli Kaarlen johtavan ministerin Clarendonin jaarlin Edward Hyden tytär. Jaakosta tehtiin kuninkaallisen laivaston ylipäällikkö (Lord High Admiral) ja hän johti laivastoa toisessa (1665–1667) ja kolmannessa Englannin–Hollannin sodassa (1672–1674). Englannin kaapattua Uudet-Alankomaat vuonna 1669, se nimettiin Jaakon, Yorkin herttuan, kunniaksi New Yorkiksi. Samoin Jaakon, Albanyn herttuan, mukaan nimettiin Albanyn kaupunki. Jaakko johti myös Royal African Companya, joka osallistui orjakauppaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Jaakko kääntyi katoliseksi noin 1668 tai 1669, mutta asia salattiin jonkin aikaa. Kasvava pelko katolisten vaikutteiden kasvusta hovissa johti siihen, että parlamentti esitteli uuden Test Act -lain vuonna 1673. Tämän lain mukaan kaikkien siviili- ja sotilasviranhaltijoiden piti antaa vala, jolla he muun muassa irtisanoutuivat tietyistä katolisen kirkon tavoista "taikauskoisina ja epäjumalaa palvelevina". Jaakko luopui ylipäällikkyydestään ja näin hänen kääntymisensä katolisuuteen tuli julkiseksi.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Kaarle II oli kääntymistä vastaan ja määräsi Jaakon lapset kasvatettaviksi protestanteiksi. Vuonna 1673 Kaarle kuitenkin salli Jaakon (jonka ensimmäinen vaimo oli kuollut 1671) naivan katolisen Maria Modenalaisen. Monet englantilaiset pitivät kuitenkin uutta Yorkin herttuatarta paavin kätyrinä.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Vuonna 1677 Jaakko yritti lepytellä protestantteja sallimalla tyttärensä Marian naivan protestanttisen Oranian prinssin Vilhelm III:n (joka oli myös hänen siskonpoikansa). Myöntymyksestä huolimatta katolisen monarkin pelot vahvistuivat Kaarle II:n vaimon Katariina Braganzalaisen epäonnistuneiden raskauksien myötä. Anglikaaninen kirkonmies Titus Oates levitti vääriä tietoja "paavillisesta salajuonesta", jossa Kaarle murhattaisiin ja Yorkin herttua nostettaisiin valtaan. Tekaistu salajuoni nostatti katolisuuden vastaisen hysterian läpi valtakunnan. Kuninkaan käskystä Jaakko jätti Englannin ja lähti Brysseliin. Vuonna 1680 hänestä tuli Skotlannin Lord High Commissioner ja hän siirtyi asustamaan Edinburghiin Holyroodhousen palatsiin.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Englannissa Shaftesburyn jaarli Anthony Ashley Cooper, entinen hallituksen ministeri ja nyt Jaakon ja katolisuuden johtava vastustaja, yritti saada Jaakkoa poistettavaksi perimysjärjestyksestä. Jotkut jopa ehdottivat kruunun siirtämistä Kaarlen aviottomalle pojalle, Monmouthin herttua James Scottille. Tätä tarkoittava "Exclusion Bill" -lakialoite oli vähällä mennä läpi vuonna 1679 ja Kaarle II hajotti parlamentin. Tämä kriisi johti kaksipuoluejärjestelmän kehittymiseen: whigit kannattivat lakialoitetta ja toryt vastustivat sitä. Kaksi seuraavaa parlamenttia vuosina 1680 ja 1681 hajotettiin samasta syystä.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Rye House -salaliitto vuonna 1683 oli protestanttien juoni sekä Kaarlen että Jaakon tappamiseksi. Se epäonnistui täysin ja paransi kuninkaan ja Jaakon suosiota. Jaakon asema hallinnossa vahvistui ja Kaarle nimitti hänet takaisin Lord High Admiraliksi vuonna 1684.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Kaarle II kuoli "sine prole legitima" (ilman laillista perillistä) vuonna 1685 kääntyen katoliseksi kuolinvuoteellaan. Jaakko seurasi häntä kuninkaana: Englannissa ja Irlannissa hänen hallitsijanimensä oli Jaakko II, Skotlannissa Jaakko VII. Jaakko kruunattiin Westminster Abbeyssa 23. huhtikuuta 1685. Aluksi avointa oppositiota ei juurikaan esiintynyt. Uusi parlamentti – joka kokoontui toukokuussa – 1685 vaikutti suosiolliselta Jaakolle ja myönsi tälle suuren avustuksen.


title: Jaakko II (Englanti)

text:
Jaakko kohtasi kuitenkin Monmouthin kapinan (jota johti Kaarle II:n avioton poika, Monmouthin herttua).
Monmouthin herttua, James Scott julisti itsensä kuninkaaksi 20. kesäkuuta 1685, mutta hänet lyötiin myöhemmin Sedgemoorin taistelussa. Scott teloitettiin Lontoon Towerissa pian sen jälkeen. Kuninkaan tuomarit - erityisesti Jeffreysin paroni George Jeffreys ("hirttävä tuomari") - rankaisi kapinallisia brutaalisti. Tuomari Jeffreysin Veriset käräjät () herättivät hyvin vähän vastarintaa omana aikanaan ja nähtiin useimpien mielestä oikeana vastauksena aseelliseen kapinaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Suojellakseen itsensä enemmiltä kapinoilta, Jaakko pyrki kokoamaan suuren vakinaisen armeijan. Nimittämällä katolisia useiden rykmenttien johtoon, kuningas joutui erimielisyyksiin parlamentin kanssa. Parlamentti keskeytettiin marraskuussa 1685 eikä se enää kokoontunut Jaakon lyhyen valtakauden aikana.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Uskonnollinen jännitys kiristyi vuonna 1686: Jaakko salli kyseenalaisesti katolisten miehittävän kuningaskunnan korkeimmat virat. Jaakko vastaanotti hoviinsa paavillisen nuntiuksen, ensimmäisen paavin edustajan Lontoossa sitten Maria I:n. Jaakon rippi-isä Edward Petre oli erityisesti protestanttien hampaissa ja kun Jaakko määräsi useita anglikaaneja viralta pantaviksi, mukaan lukien Lontoon katolisuuden vastainen piispa Henry Compton, Jaakko oli menettänyt suuren osan aiemmasta kannatuksestaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Sovittelujulistuksessaan (1687, ) Jaakko lakkautti lait, jotka rankaisivat katolisia ja protestanttisia toisinajattelijoita (on epäselvää, julkaisiko Jaakko ilmoituksen saadakseen suosiota toisinajattelijoiden joukossa vai oliko hän todella uskonvapauden periaatteen kannalla). Kuningas provosoi oppositiotaan myös Oxfordin yliopiston takia: Jaakko närkästytti anglikaaneja sallimalla katoliset tärkeissä viroissa kahdessa Oxfordin suurimmassa collegessa, Christ Churchissa ja University Collegessa.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Huhtikuussa 1688 Jaakko uudisti julistuksensa ja määräsi anglikaanipappien lukevan sen kirkoissaan. Kun Canterburyn arkkipiispa William Sancroft ja kuusi muuta piispaa (tunnettiin nimellä "Seitsemän piispaa") julkaisivat pyyntökirjelmän, jossa he vaativat kuninkaan harkitsemaan uudelleen uskonnollisia menettelytapojaan, heidät pidätettiin ja syytettiin kapinahenkisestä julkisesta herjauksesta ("seditious libel"). Yleinen levottomuus kasvoi kun Jaakko ja kuningatar Maria saivat katolisen pojan ja kruununperijän James Francis Edwardin kesäkuussa 1688. Katolisen hallitsijasuvun uhatessa, useat vaikutusvaltaiset protestantit aloittivat neuvottelut Jaakon vävyn Oranian prinssin Vilhelmin kanssa.


title: Jaakko II (Englanti)

text: "Kuolemattomana seitsikkona" () tunnettu ryhmä protestantteja pysi 30. kesäkuuta 1688 Oranian prinssiä armeijoineen saapumaan Englantiin. Syyskuuhun mennessä oli tullut selväksi että Vilhelmillä on tarkoitus tunkeutua maahan. 28. syyskuuta Jaakko julkaisi tulevaa maihinnousua vastustavan julistuksen. Jaakko kieltäytyi Ludvig XIV:n avusta peläten, että englantilaiset olisivat ranskalaisten väliintuloa vastaan. Sitä paitsi hän uskoi oman armeijansa olevan riittävän. Mutta kuningas oli liian itsekäs, kun Vilhelm nousi maihin 5. marraskuuta Brixhamissa 15 000 miehen vahvuisen armeijan kanssa, monet protestanttiset upseerit siirtyivät prinssin puolelle. Jaakon oma tytär Anna lähti hovista, mikä aiheutti kuninkaalle suurta ahdistusta. 11. joulukuuta Jaakko yritti paeta Ranskaan heittäen ensin kuningaskunnan suuren sinetin Thamesiin. Hänet kuitenkin otettiin kiinni Kentissä. Koska Oranian prinssi ei halunnut Jaakosta marttyyriä, hän antoi kuninkaan karata 23. joulukuuta. Ludvig XIV vastaanotti Jaakon ja tarjosi tälle palatsin ja avokätisen eläkkeen.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Vilhelm kutsui koolle poikkeuksellisen konventtiparlamentin (edelliskerralla konventtiparlamentti oli palauttanut Kaarle II:n valtaistuimelle). Konventti päätti 12. helmikuuta 1689, että Jaakon maasta poistumisyritys 11. joulukuuta 1688 tarkoitti hallinnosta luopumista ja että valtaistuin oli avoimena (eikä siirtänyt kruunua Jaakko II:n pojalle). Jaakon tytär Maria julistettiin kuningattareksi ja hän oli hallitseva yhdessä aviomiehensä Vilhelm III:n kanssa. Skotlanti seurasi perässä 11. huhtikuuta 1689.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Vilhelm ja Maria antoivat jälkikäteen hyväksyntänsä laille, jota tavallisesti kutsutaan nimellä Bill of Rights ("perusoikeuksien asiakirja"). Laki vahvisti aikaisemman oikeuksien julistuksen, jolla konventtiparlamentti oli julistanut Jaakon karkumatkan vallasta luopumiseksi ja että Maria ja Vilhem III oli kuningatar ja kuningas. Bill of Rights myös syytti Jaakkoa valta-asemansa väärinkäytöstä, muun muassa se kritisoi seitsemän piispan syytteeseenpanoa, pysyvän armeijan perustamista ja julmien rangaistuksien käyttämistä. Laki myös määräsi, että yksikään katolinen ei voisi nousta Englannin valtaistuimelle eikä yksikään Englannin kuninkaallinen saisi naida katolista. Laki edelleen selvensi kysymystä kruununperijöistä. Ensimmäisenä perimysjärjestyksessä olivat Vilhelmin ja Marian lapset (jos niitä olisi), sitten prinsessa Anna ja hänen lapsensa ja lopulta Vilhelmin lapset myöhemmistä avioliitoista.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Ranskan armeijan tukemana Jaakko nousi maihin Irlannissa maaliskuussa 1689. Toisin kuin Englannin, Irlannin parlamentti julisti, että Jaakko oli yhä kuningas. Jaakon hyväksynnällä parlamentti hyväksyi lain, joka takasi uskonvapauden kaikille Irlannin katolisille ja protestanteille. Vilhelm III löi kuitenkin Jaakon Boynen taistelussa 1. heinäkuuta 1690 ja hän pakeni Ranskaan.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Ranskassa Jaakko asui kuninkaallisessa kartanossa Saint-Germain-en-Layessa. Vuonna 1696 salaliitto yritti murhata Vilhelmin ja palauttaa Jaakon valtaan, mutta juoni epäonnistui. Ludvig XIV tarjosi Jaakolle Puolan kuninkuutta, mutta hän ei ottanut sitä vastaan peläten, että kruunun vastaanottaessaan hän olisi Englannin ihmisten silmissä kelpaamaton Englannin kuninkaaksi. Silloin Ludvig lopetti Jaakon avustamisen. Viimeiset vuotensa Jaakko eli hiljaiseloa. Hän kuoli vuonna 1701 aivoverenvuotoon Saint-Germain-en-Layessa, johon hänet myös haudattiin, tosin osa ruumiista (aivot, sydän, suolet) kuljetettiin muualle.


title: Jaakko II (Englanti)

text: Jaakon nuoremmasta tyttärestä Annasta tuli kuningatar Vilhelm III:n kuoltua vuonna 1702 (Maria II oli kuollut vuonna 1694). Act of Settlement ("sovintolaki") vuonna 1701 määräsi, että jos Bill of Rightsissa määrätty perimyslinja katkeaisi, kruunu menisi saksalaiselle serkulle Hannoverin vaaliruhtinatar Sofialle ja hänen protestanttisille perillisilleen. Näin ollen kun Anna kuoli vuonna 1714 (alle kaksi kuukautta Sofian jälkeen), kruunun peri Sofian poika, Hannoverin vaaliruhtinas ja Annan pikkuserkku Yrjö I.


title: Jaakko II (Englanti)

text: James Francis Edward Stuart, Jaakko II:n poika (kannattajat kutsuivat häntä Jaakko III:ksi ja Jaakko VIII:ksi, vastustajat "vanhaksi kruununtavoittelijaksi") otti asiakseen jakobitismin, jonka tavoitteena oli palauttaa Stuartit valtaan. Hän johti kapinaa Skotlannissa vuonna 1715 pian Yrjö I:n kruunajaisten jälkeen. Sitä seuranneet kansannousut kukistettiin samalla tavalla ja Charles Edward Stuartin vuoden 1745 kapinan jälkeen ei ole ollut vakavia yrityksiä palauttaa Stuartit valtaan vaikkakin yksilötasolla jakobitismin filosofia on säilynyt.


title: Jaakko II (Englanti)

text: James Francis Edward kuoli vuonna 1766 ja häntä seurasi hänen vanhin poikansa Charles Edward Stuart (jota kannattajat kutsuivat Kaarle III:ksi ja vastustajat "nuoreksi kruununtavoittelijaksi"). Charlesia taasen seurasi Henry Benedict Stuart ("Henrik IX"), joka oli katolisen kirkon kardinaali. Henry oli Jaakon viimeinen laillinen jälkeläinen. Henryn kuoltua jakobiittien perillisehdokkuus siirtyi Kaarle I:n vanhimmalle jälkeläiselle Sardinian kuninkaalle Kaarle Emmanuel IV:lle. Jakobiittien nykyinen perijä Jaakko II:lle on Baijerin herttua Frans Baijerilainen (Franz Bonaventura Adalbert Maria Herzog von Bayern, s. 1933). Vaikkei herttua ole esittänyt vaatimuksia kruunusta, jakobiitit kutsuvat häntä nimellä "Francis II".


title: Jaguaari

text: Jaguaari "(Panthera onca)" on suuri Amerikan mantereilla tavattava kissaeläin. Yhdessä tiikerin, leijonan ja leopardin kanssa se on yksi neljästä "Panthera"-sukuun kuuluvasta 'isosta kissasta'. Jaguaari on suurin läntisellä pallonpuoliskolla elävä kissaeläin. Sen nykyinen elinalue ulottuu Meksikosta pohjoiseen Argentiinaan.


title: Jaguaari

text: Jaguaarin ja leopardin yhdennäköisyys on helppo huomata, mutta mitä tulee käyttäytymiseen ja paikkaan ekosysteemissä, sen lähin vertailukohde on tiikeri. Mieluisin elinympäristö sille on tiheä viidakko, mutta populaatioita elää myös avoimemmissa maastoissa. Vesi on tärkeä elementti jaguaarille ja se nauttii uimisesta ja osaa myös sukeltaa, mikä on kissaeläimelle epätavallista.


title: Jaguaari

text: Ravintoketjun huipulla oleva jaguaari on yksin saalistava petoeläin, jonka saaliseläimen valinta on usein sattumanvaraista. Saalistustaktiikkana on vaaniminen ja yllättävä isku. Sillä on äärimmäisen voimakas purenta , jonka avulla se kykenee mm. tappamaan nisäkkäitä harvinaisella tavalla: puremalla suoraan kallon läpi.


title: Jaguaari

text: Jaguaarin nimi juontaa eteläamerikkalaisesta tupin kielestä, jossa erään eurooppalaisen valloittajan mukaan "jaguara" tarkoitti "eläintä, joka tappaa saaliinsa yhdellä loikalla". Guaraníssa taas "jagua" tarkoittaa koiraa. Joissain mayayhteisöissä jaguaari on arvonimi, jota saa kantaa prinssi, prinsessa tai muu hallitsija.


title: Jaguaari

text: Jaguaari on kolmanneksi suurin kissaeläin tiikerin ja leijonan jälkeen ja suurin koko läntisellä pallonpuoliskolla. Jaguaarin säkäkorkeus on 45–75 senttimetriä, ja sen pituus 112–241 senttimetriä. Hännän pituus on noin 70–90 senttimetriä. Naaraat ovat hieman koiraita pienempiä: naaraiden paino on 36–85 kilogrammaa ja koiraiden 54–158 kilogrammaa.


title: Jaguaari

text: Jaguaarit ovat voimakasrakenteisia, mikä näkyy leveästä rinnasta, suuresta päästä, leveästä kuonosta ja voimakkaista leuoista. Lajin selvin tuntomerkki on turkki, jossa on suuria mustia ruusukkeita. Turkin perusväri vaihtelee vaaleankeltaisesta punertavan ruskeaan. Ruusukkeita on kaulassa, selässä, kyljissä ja raajoissa, mutta vatsapuoli on valkoinen. Mustat, melanistiset jaguaarit ovat suhteellisen yleisiä; värimuoto aiheutuu yhdestä alleelista. Mustat jaguaarit ovat yleisempiä metsissä, ja niilläkin on mustia täpliä, jotka kuitenkin erottuvat mustasta pohjaväristä huonosti.


title: Jaguaari

text: Historiallisesti jaguaarin levinneisyysalue ulottui Yhdysvaltain lounaisosista, Amazonin altaalle ja Argentiinan Río Negro -joelle. Jaguaari on kuitenkin käytännössä hävinnyt levinneisyysalueen kuivista pohjoisosista, Brasilian pohjoisosista, Argentiinan pampalta ja Uruguaysta. Sen levinneisyysalue käsittää enää noin 46 prosenttia historiallisesta levinneisyydestä.


title: Jaguaari

text: Jaguaaria tavataan erityisesti veden läheisyydessä. Elinympäristöt vaihtelevat sademetsistä kausittaisiin tulviviin soihin, pampalle, pensasmailla ja kuivissa lehtimetsissä. Jaguaareja on nähty jopa 3 000 metrin korkeudessa, mutta ne yleensä välttelevät korkealla olevia metsiä.


title: Jaguaari

text: Jaguaarit elävät yksin vaihtelevalla reviirillä. Koiraat ja naarat kohtaavat vain lisääntymisaikana. Naaraiden 25–40 neliökilometrin laajuiset reviirit voivat mennä osittain päällekkäin, mutta yksilöt välttelevät silti toisiaan. Koiraiden reviirit ovat noin kaksi kertaa suurempia, ja niiden koko vaihtelee riistan saatavuuden mukaan. Ne eivät myöskään mene päällekkäin. Reviirien rajat merkitään raaputusjäljillä, virtsalla tai ulosteella. Jaguaari on aktiivisimmillaan aamun- ja illankoitteessa. Jaguaarit ovat opportunisteja ja syövät monipuolisesti eläinravintoa. Yli 85 lajin on laskettu kuuluvan jaguaarin saaliseläimiin. Saaliseläimet vaihtelevat naudoista pekareihin, matelijoihin ja kaloihin. Jaguaari on hyvä kiipeilijä ja uimari, ja se myös syö saaliinsa usein puussa.


title: Jaguaari

text: Jaguaari voi lisääntyä mihin tahansa aikaan vuodesta, mutta poikaset syntyvät yleensä sadekautena, jolloin on saatavilla enemmän ravintoa. Naaraat synnyttävät 1–4 pentua 91–111 päivän kantoajan jälkeen. Pennut syntyvät silmät ummessa ja ne avautuvat 13 vuorokauden iässä. Emo imettää pentujaan 3-4 viikkoa. Uros ei saa tulla pentujen lähettyville, sillä se voi tappaa ja syödä ne.


title: Jaguaari

text: Naaraat saavuttavat sukukypsyyden 2–3 ja koiraat 3–4 vuoden iässä. Luonnonvaraiset jaguaarit voivat elää 11–12-vuotiaiksi, mutta vankeudessa ne elävät jopa yli 20 vuotta. Eräs naaras eli vankeudessa 32-vuotiaaksi.


title: Jaguaari

text: Maailman luonnonsuojeluliiton IUCN (The World Conservation Union) mukaan jaguaari on silmälläpidettävä laji. Tämä tarkoittaa, että se täyttää lähes uhanalaisen lajin kriteerit. Jos jaguaarien määrä vähenee edelleen, on se pian uhanalainen.


title: Jaguaari

text: Jaguaarit ovat symboloineet voimaa sekä valtaa Keski- ja Etelä-Amerikan esikolumbiaanisissa intiaanikulttuureissa. Andeilta levisi jaguaarikultti varhaisen Chavínin kulttuurin mukana nykyisen Perun alueelle 900-luvulla eaa. Myöhemmin pohjois-Perun Moche-kulttuuri käytti jaguaaria voiman symbolina monissa heidän keramiikoissaan.


title: Jaguaari

text: Mesoamerikassa olmeekit kehittivät selkeän ihmisjaguaarityylin, jossa sekoiteltiin ihmisen ja jaguaarin piirteitä. Tätä aihetta he käyttivät varsinkin veistosten ja figuriinien aiheena. Myöhemmin mayojen korkeakulttuurissa jaguaarien uskottiin helpottavan yhteydenpitoa elävien ja kuolleiden välillä. Jaguaarien uskottiin myös suojelevan kuninkaallisia. Mayat pitivät näitä voimakkaita kissaeläimiä heidän kumppaneinaan henkimaailmassa. Monet Maya-hallitsijat käyttivätkin nimiä, jotka viittasivat jaguaareihin ("b'alam" monissa Mayakielissä). Myös asteekit pitivät jaguaareja hallitsijoiden edustajina sekä sotureina. Asteekit nimesivät eliittisotilasryhmänsä "Jaguaariritareiksi". Asteekkien mytologiassa jaguaareja pidettiin voimakkaan Tezcatlipoca-jumalan toteemieläimenä.


title: Jaguaari

text: Jaguaaria käytetään laajasti symbolina nykyajan kulttuurissa. Se on Guyanan kansalliseläin, ja se on kuvattuna maan vaakunassa. Perun Amazonas-läänin vaakunassa on kuvattuna musta jaguaarin siluetti, joka on loikkaamassa kohti metsästäjää. Jaguaari näyttäytyy myös Brasilian rahayksikön Brasilian realin seteleissä.


title: Jaguaari

text: Jaguaaria käytetään myös useissa tuotemerkeissä, tunnetuimpana brittiläisen autonvalmistajan Jaguarin nimessä ja logossa. Nimi on siirtynyt myös urheiluseurojen käyttöön, esimerkiksi yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon seuran Jacksonville Jaguarsin sekä meksikolaisen jalkapallojoukkueen Jaguares de Chiapasin nimiin. Grammy-palkittu meksikolainen rock-yhtye Jaguares on saanut nimensä jaguaarin mukaan.


title: Jahtivouti

text: Jahtivouti oli Suomessa 1800-luvun lopulle asti valtion virkamies, jonka tehtäviin kuului suurpetojen metsästyksen järjestäminen ja valvonta sekä metsäpalojen sammuttamisen organisointi. Yleisesti jahtivoudit olivat tavallisia talonpoikia, jotka nimismies valitsi tätä hallintoa avustavaa tehtäväänsä hoitamaan. Virka lakkautettiin Suomessa 10. helmikuuta 1891 asetuksella.


title: Jahtivouti

text: Kuuluisa oli muun muassa Someron jahtivouti Erkki Jaakonpoika Haka (1746–1808), joka yksin metsästi lähes kaikki Someron petoeläimet.


title: Jahtivouti

text: Aleksis Kivi nostaa pääteoksessaan "Seitsemän veljestä" Nurmijärven jahtivoudin keskeiseen asemaan; vanha jahtivouti muun muassa metsästää munavarkaudesta metsään piileksineet kuusi vanhinta veljestä – Eero oli vielä silloin sylilapsi – esiin ja järjestää näille ansaitun löylytyksen. Samoin hän opettaa Eeron lukemaan, jotta tämä saattaa opettaa veljiään. Kun tästä vanhasta veteraanista aika jättää, juuri Eero perii hänen virkansa.


title: Jahtivouti

text: Nykyisin jahtivoudiksi saatetaan kutsua metsästyksen johtajaa, esimerkiksi yhteistyötä vaativassa hirvijahdissa.


title: Palisanterit

text: Palisanterit ("Dalbergia") on hernekasveihin ("Fabaceae") kuuluva trooppisten puiden suku. Ne kasvavat luontaisena Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa.


title: Palisanterit

text: Palisanterien puumateriaali, jonka kauppanimet ruusupuu ja jakaranda viittaavat harhaanjohtavasti täysin erilaisiin kasveihin ruusu ja jakaranda, on mahonkiin verrattavaa, joskin kovempaa. Puumateriaalissa on lajista riippuen punertavalla, ruskealla tai violetinruskealla pohjalla tummia tai mustia juovia. Sydänpuu on tiivistä, erittäin kovaa ja raskasta (ominaispaino 0,7–1,0). Pintapuu on kuitenkin vaaleaa tai harmaata ja arvotonta. Puuta käytetään koriste-esineisiin, loistohuonekaluihin, pianoihin, ksylofoneihin ja muihin soittimiin, viulun jousiin, kitaran otelautoihin yms. Kuivattaessa palisanteri halkeilee helposti, joten puu täytyy kuivata hitaasti. Kovan puuaineksen työstämiseen tarvitaan terävät työkalut.


title: Palisanterit

text: Tunnettu suomalainen palisanteripuulla kalustettu tila on Eduskuntatalon istuntosali, jonka pöydät ovat palisanteria.


title: Palisanterit

text:
Vastoin yleistä virheellistä käsitystä tätä kauppanimellä "jakaranda" tunnettua jalopuumateriaalia ei saada jakarandojen sukuun kuuluvasta puusta "Jacaranda mimosifolia", joka on lämpimissä maissa pelkästään koristepuuna käytetty puu.
Nykyään CITES-sopimus kieltää brasilianpalisanterin kaupallisen käytön.


title: Jakki

text: Jakki ("Bos grunniens" tai "Bos mutus") on aasialainen nautaeläin, joka elää luonnonvaraisena eteläisen Keski-Aasian ylängöillä ja vuoristoissa. Jakki elää jopa Tiibetin ylätasangolla erittäin ankarassa ympäristössä, jossa on talvisin kylmää ja niukasti ravintoa. Jakkihärkä painaa jopa 1 000 kg. Piirteiltään jakki on leveäpäinen ja pitkäsarvinen, häntä on pitkäjouhinen, ja kupeilla pitkät, alasriippuvat jouhet. Kesytetty jakki on yleinen hyötyeläin Aasian ylängöillä ja vuoristoissa. Kesytettyjä jakkeja arvioidaan olevan yli 15 miljoonaa yksilöä. Täysin villejä jakkeja arvioidaan olevan jäljellä alle tuhat yksilöä, mutta lähes villeinä pidettyjä yli 10 000.


title: Jakki

text: Jakin tieteellinen nimi on "Bos grunniens". Muissa kuin tiibetin kielessä "jakki" tarkoittaa sekä urosta että naarasta, kesyä ja villiä muotoa.


title: Jakki

text: Jakin nimi tulee tiibetinkielisestä sanasta "gyag" (གཡག་, "g.yag"). "Gyag" tarkoittaa tiibetin kielessä vain urosta: naaraista käytetään Tiibetissä nimeä "dri" tai "nak". Villi jakki "'Bos grunniens mutus" tai "Bos mutus" on Tiibetin kielessä (འབྲོང་,"brong").


title: Jakki

text: Märehtijöihin kuuluva alkuhärän tai biisonin sukuinen jakki on vuoristoissa elävä kookas ja vahva nautaeläin. Jakin jalat ovat lyhyet, samoin niska. Sarvet ovat pitkät ja kaartuvat. Jakki on 3,2 m pitkä, vanha sonni on jopa 4 m:n pituinen. Jakkiuroksen säkäkorkeus saattaa olla jopa 2,2 m. Villi jakkisonni painaa 820–1000 kg. Lehmä painaa noin 2/3 sonnin painosta. Kesytetyt jakit ovat paljon kevyempiä. Kesy jakkiuros painaa vain 350–580 kg, ja kesy jakkinaaras 225–255 kg. Sekä uroksilla että naarailla on sarvet. Koostaan ja painostaan huolimatta jakki liikkuu ketterästi vuorilla. Jakilla on hyvä näkö ja kuulo. Jakkia saalistavat sudet, lumileopardit ja karhut.


title: Jakki

text: Jakkeja on tutkittu melko vähän, koska ne elävät vaikeapääsyisessä Tiibetissä. Sonnit saattavat joskus kulkea noin kymmenen yksilön laumoina. Lehmät, näiden vasikat jne. saattavat kokoontua mm myrskyllä ja muun vaaran niitä uhatessa 100-1000 jakin laumoiksi, jotka kuitenkin hajaantuvat etsimään ravintoa niukasta ympäristöstä. Jakit myös suojautuvat yöpakkasilta kerääntymällä yhteen niin että kylmää vähiten sietävät vasikat ovat keskellä.


title: Jakki

text: Jakki vaihtaa mustan-ruskean turkkinsa joka vuosi kesällä. Kesyllä jakilla on myös valkoista turkkia. Turkissa on kylmää pitävä tiheä aluskarva ja pitkä päällyskarva. Sen avulla jakki sietää –40 °C, ehkä jopa –50 °C pakkasta. Jakki ei elä lämpimässä, koska sen lisääntymiskierto häiriintyy silloin ja mahdollisesti sairaudet iskevät helpommin. Jakin elinalueella on keskimäärin vuodessa –5 °C – +5.5 °C ja lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle 13 °C. Yli 16 asteessa jakin sydämen syke ja ruumiin lämpötila alkavat nousta. Yli 20 asteessa jakki hakautuu veden äärelle tai varjoon, jos mahdollista. Elinympäristön korkeus merenpinnasta ei ole jakille niin tärkeä kuin lämpötila. Jakki elää normaalisti alle 5 500 metrin korkeudessa, mutta sitä käytetään kuljetuksissa jopa 7 200 metrin korkeudessa.


title: Jakki

text: Siitä huolimatta jakki kestää hellettä varjossa. Jakki ääntelee harvoin, esim. vaaran uhatessa murisee ja puhisee. Jakki sopeutuu kylmään vuoristoympäristöön mm. suurin keuhkoin ja sydämin sekä hyvän veren hapenottokyvyn avulla. Jakin veressä on enemmän ja pienempiä punasoluja kuin esim. lehmän veressä. Jakilla on paksu rasvakerros vararavinnoksi, ja joka suojaa myös hieman kylmältä. Jakilta puuttuvat hikirauhaset lähes täysin.


title: Jakki

text: Jakit elävät muun muassa Kiinan ja Intian aroilla sekä Tiibetin ylängön ja ympäröivien vuorien tundramaisilla vuoristoniityillä ja kylmillä aroilla. Villijakin alue on kutistunut merkittävästi parin viime vuosisadan aikana. Jakin karussa, Tiibetin ylätasangon niukassa, suurelta osin kasvittomassa elinympäristössä kasvaa siellä täällä kitukasvuista heinää, ruohokasveja ja jäkälää. Jakki syö myös heinää, saraa ja matalia pensaita. Se saattaa syödä pelkkiä heinien juuriakin.


title: Jakki

text: Tiibetin jakki elää 3 200–6 100 metrin korkeudessa ylätasangolla, jossa ei ole juurikaan puita ja pensaita mutta soita ja järviä kylläkin. Jakin elinseuduilla on kovia hiekka- ja lumimyrskyjä. Jakki elää mieluiten veden lähellä soisilla paikoilla tai purojen varsilla. Kesällä jakit vaeltavat ylös vuoristoon vuorten pohjoisrinteiden varjoon, rotkoihin tai lumisille alueille. Niinpä jakki talvehtii laaksossa. Jakki etsii vettä jäätymättömistä puroista ja lähteistä. Seudulla ei sada paljon, ja pintavedet ovat niukkoja ja suolaisia. Jakki sammuttaakin usein janonsa syömällä lunta. Jakin mahan bakteerikannan aiheuttama käyminen lämmittää jakkia keskuslämmityksen tavoin.


title: Jakki

text: Eniten Tiibetin jakkeja on tunturisarakkeen sukuista "Kobresiaa" kasvavilla niityillä, jotka ovat monesti ohutturpeisia soistumia. Tiibetin kylmien arojen jakkilaumat ovat pienempiä, ja vain erittäin harvoin jakkeja tavataan aavikoilla. Tiheimmillään jakkeja lienee noin yksi jakki/3 km², mutta karuimmilla alueilla vain 30–100 km²/jakki. Näiden väliin jäävillä keskiharvoilla-tiheillä jakki alueilla, jotka ovat 12% Chang Tangista, on noin 1 jakki/13 km². Jakin elinympäristössä eläimen saama ravinto vaihtelee huomattavasti vuosikierron mukaan. Jakki syö 2,7-4,6 kg kasviainesta päivässä. Tämä on noin prosentin jakin elopainosta, tosin kuin lehmä syö kolme prosenttia elopainostaan päivässä. Jakin lehmän verkkomahaa suurempi verkkomaha mahdollistaa huonolaatuisen ravinnon pitkän sulamisajan.


title: Jakki

text: Suurin laitumen ruohon tms. saatavuus on elokuussa, alle 1000 kg/ha, mutta huhtikuussa alle 100 kg/ha. Tämä aiheuttaakin joidenkin jakkien kuolemisia nälkään talvella.


title: Jakki

text: Urokset liikkuvat yleensä naaraiden ja poikasten kanssa ryhmissä, joiden koko on yli 10 yksilöä. Mutta vanhemmat urokset liikkuvat joskus erillään naaraista 2-5 jakin ryhminä. Ne hajaantuvat kiima-aikana. Se on monesti heinä-syyskuussa ympäristöstä riippuen. Urokset myös tällöin kieriskelevät kuivassa maassa biisonien tavoin. Ne myös merkitsevät maastoa virtsalla tai ulosteilla. Kiimassa jakkiurokset hakeutuvat naaraslaumoihin pariutuakseen. Härät taistelevat oikeudesta paritella naaraiden kanssa. Ne kamppailevat keskenään syöksyen toisiaan päin sarvet ojossa. Kiima-aikana naaraasta irtoaa munasolu keskimäärin neljä kertaa noin 20 päivän välein. 3/4 naaraista tulee tiineeksi jo ensimmäisellä ovulaatiokerralla. Naaras on ovulaatiossa vastaanottavainen vain muutaman tunnin kerrallaan.


title: Jakki

text: Yhdeksän kuukauden kantoajan päätteeksi jakkinaaras synnyttää yhden jälkeläisen. Vasikka on emonsa hoivissa vuoden ajan. Naaras synnyttää joka toinen vuosi luultavasti saatavissa olevan ravinnon mukaan. Jakkinaaras voi synnyttää 4-vuotiaana, ja jakki kasvaa täyskokoiseksi noin 6-vuotiaaksi tultaessa. Jakki elää noin 25-vuotiaaksi.


title: Jakki

text:
Jakkia on risteytetty kesyjen nautojen kanssa muun muassa Nepalissa ja Kiinassa. Urokset (kutsutaan nimellä 'dzo') ovat lisääntymiskyvyttömiä, ja näitä käytetään usein juhtina. Risteytymästä syntyneet naaraat pystyvät lisääntymään kummankin lajin kanssa. Himalajalla monissa naudoissa on hieman jakin perintöainesta, ja kesyissä jakeissa vastaavasti usein naudan.
Jakki risteytyy samalla tavoin kuin nauta myös Amerikan biisonin, gaurin ja bantengin kanssa.


title: Jakki

text: Jakit kesyyntyvät helposti nuorina. Niinpä jakkia on käytetty pitkään Keski-Aasian eteläosan vuorilla vetoeläimenä, ratsuna sekä lihan, maidon ja villan lähteenä. Noin 1,65 miljoonan km² laajuisella Tiibetin arolla elää 12 miljoonaa kesyjakkia. Jotkut paimenten leirit ovat jopa 5100 m korkealla.


title: Jakobiinit

text: Jakobiinit eli jakobiiniklubi (1789–1794) olivat Ranskan suuren vallankumouksen ajan johtava vallankumouspuolue vuodesta 1789 lähtien. Se sai nimensä klubista, joka kokoontui Pariisissa entisen dominikaani- eli jakobiiniluostarin kirjastossa.


title: Jakobiinit

text: Jakobiiniklubi oli alkuvaiheessaan vuosina 1789–1792 valistushenkinen ja liberaalivetoinen. Vuonna 1792–1793 äärivasemmistolaisen vuoripuolueen jäsen Maximilien Robespierre sai klubin haltuunsa ja klubin liberaalit girondistit erotettiin. Klubista tuli vuosien 1793–1794 terrorivallan keskipiste.


title: Jakobiinit

text: Jakobiini-nimitystä käytetään laajemminkin sellaisista vallankumouksellisista ryhmistä, jotka kannattavat suoraa demokratiaa ja joilla on taipumus mielivaltaiseen ihmisten kohteluun. Ranskan vallankumouksen tapahtumia kuvattaessa on tavallista käyttää jakobiini-sanaa, kun puhutaan vuoripuolueen harjoittamasta terrorista.


title: Jakobiinit

text: Jakobiiniklubi perustettiin Versaillesissa 1789 nimellä "Société des amis de la Constitution" ("Perustuslain ystävien seura"), mutta se siirtyi pian Pariisiin. Vuonna 1792 viralliseksi nimeksi muutettiin kansan suussa yleistynyt "Société des Jacobins", jakobiinien seura tai jakobiiniklubi. Alussa jakobiinien johtohahmoja olivat La Fayette ja Mirabeau, ja seura oli melko maltillinen. Sittemmin linja muuttui jyrkemmäksi, ja muun muassa Camille Desmoulins ja Georges Danton kävivät jakobiiniklubin kokouksissa. Jakobiinien johtohahmoksi kohosi myöhemmin kiihkeä Maximilien Robespierre.


title: Jakobiinit

text: Jakobiiniklubissa puhuttiin muun muassa ihmisoikeuksien, tasavallan ja yleisen äänioikeuden sekä kirkon ja valtion erottamisen ynnä muiden liberaalien ja radikaalien uudistusten puolesta. 8. helmikuuta 1790 klubin tehtäväksi määriteltiin kansalliskokouksen päätösten edistäminen, perustuslain ja vallankumouksen Ihmisoikeuksien julistuksen tukeminen sekä yhteydenpito samanhenkisiin yhdistyksiin.


title: Jakobiinit

text: Huomattavimpia jakobiineja olivat alussa liberaalit girondistit liittolaisineen, myöhemmin Vuoripuolue: Danton, Jean-Paul Marat, Robespierre ja Saint-Just, joista kaksi viimeksi mainittua olivat Jean-Jacques Rousseaun oppeihin sitoutuneita esisosialisteja.


title: Jakobiinit

text: Jakobiiniklubin tunnuksena oli alun perin vain trikolorikokardi, mutta jo varsin varhain kokardi liitettiin merimiesten ja työläisten käyttämään fryygialaismyssyyn, josta tulikin koko vallankumouksen vertauskuva.


title: Jakobiinit

text: Päähine valittiin siksi, että se oli ollut Rooman valtakunnassa vapautettujen orjien tunnus.


title: Jakobiinit

text: Vuoripuoluelaiset jakobiinit saivat aikaan Ranskan kuninkaan Ludvig XVI ja kuningatar Marie Antoinetten mestauksen sekä lopulta hirmuvallan ("terrorin aika" 1793–1794), jossa kaikki Ranskaan jääneet liberaalijohtajat mestattiin.


title: Jakobiinit

text: Jakobiinit menettivät merkityksensä Robespierren kukistuessa 1794. Merkittävimmät jakobiinijohtajat mestattiin giljotiinissa.


title: Jakobiinit

text: Eräs harvoista koko vallankumouksen johtoon kuuluneista jakobiineista, joka oli mukana vallankumoushallinnossa alusta loppuun ja selvisi kaiken yli päätään menettämättä, oli kuninkaan kuolemaan tuominnutta konventin istuntoa puheenjohtanut Bertrand de Vieuzac Barère, jota Octave Aubry kutsuu "pelkuriksi", koska juuri Barère lausui tiettävästi ensimmäisenä kohtalokkaat sanat: ”Vain kuolleet eivät palaa.”


title: Jakobiinit

text: Jakobiinien seremoniamestaria Jacques-Louis Davidia, joka myös säilytti päänsä, ei voida laskea mukaan: hän oli avustaja ja sivustakatsoja, joka vain teki mitä käskettiin muttei puuttunut sanallakaan päätöksiin. On paljonpuhuvaa, miten hän nolostui, kun mestauslavalle matkalla ollut Danton solvasi häntä nimityksellä ”renki” nähdessään taiteilijan piirtävän hänestä luonnosta. Piirros jäi keskeneräiseksi, ja on nykyisin Pariisin Musée Carnavalet'ssa.


title: Jakobiinit

text: Viimeiset jakobiinit nähtiin kuningas Ludvig Filipin aikakaudella, mutta ryhmittymä oli enää kalpea haamu entisestään. Viimeisen kuninkaan vapaamielinen ja ainakin näennäisesti demokraattinen hallintotapa – jonka näkyvimmät merkit olivat että hallitsija liikkui kaduilla ilman saattajia, pukeutuneena kuin kuka tahansa varakas mies ja vaati, että häntä puhutellaan nimikkeellä "kansalainen kuningas" ja yksikön kolmannessa persoonassa ("voisiko kansalainen kuningas"), ei ikimaailmassa entisajan epiteetillä "Teidän Majesteettinne" ja monikon toisessa persoonassa eli kuninkaallisessa "Te" -muodossa – vei tosiasiassa puhdin jakobiinien jo ajastaan jääneeltä aatteelta; heidän nimikkeensä oli aivan liian pahasti viattoman veren tahrima, että sen alle hautautui heidän varsinainen sinänsä yhä yleisemmin kannatettu tasavaltalaisuutensa.


title: Jakobiinit

text: Napoleon III:n yritys keisarikunnan palauttamiseksi jäi lopulta varsin lyhyeksi, ja hänen mukanaan katosivat viimeisetkin rojalismin merkit Ranskan johdosta. Hänen vastustajiaan ei ilmeisistä syistä enää kutsuttu jakobiineiksi vaan tasavaltalaisiksi.


title: Jakobiinit

text: Ranskan kuninkuuden sammuttua lopullisesti 1850-luvulla jakobiinitkin siirtyivät historiaan.


title: Jakobiinit

text: Ehkä kuuluisin yksittäinen jakobiini on – hämmästyttävää kyllä – kuvitteellinen hahmo: Alexandre Dumas vanhempi sijoitti kirjansa Monte-Criston kreivi avainhahmoksi vanhan girondistin ja jakobiinin Noirtier de Villefortin, jonka hänen poikansa korostaa olevan nimenomaan juuri jakobiini eli eritoten Bourbon-kuningashuoneen vastustaja, ei niinkään Napoleonin kannattaja. Hahmolla on tiettävästi esikuvansa todellisuudessa.


title: Jalavat

text: Jalavat ("Ulmus") on jalavakasveihin ("Ulmaceae") kuuluva suku. Siihen kuuluu 45 lajia, jotka kasvavat pohjoisella pallonpuoliskolla. Jalavat ovat korkeita, usein karhealehtisiä puita, jotka kukkivat keväällä ennen lehtimistään. Niiden kukat ovat pieniä, ruskeita ja mykerömäisissä sarjoissa. Hedelmä on siipipalteinen pähkylä, jonka siivet ovat paperinohuet. Jalavien, varsinkin vuorijalavien lehdistöt kasvavat, varsinkin nuorilla yksilöillä tasannemaisesti, joten ne varjostavat hyvin maata.


title: Jalavat

text: Etelä-Suomessa kasvavat vuorijalava ("Ulmus glabra") ja kynäjalava ("Ulmus laevis"); molempia hoidetaan myös puistopuina. Suomen jalavaesiintymät ovat jäänne jääkauden jälkeiseltä lämpimämmältä hemiboreaaliseslta, atlanttiselta kaudelta, jolloin se on voinut olla melko runsaskin Etelä-Suomessa. Tämän takia jalavia kasvaa luonnossa vain muutamissa paikoissa, eikä se kuulu enää Suomen tavallisimpaan metsälajistoon. Varsinkin Länsi-Euroopassa hollanninjalavatauti ("Ophiostoma ulmi") on tuhonnut jalavia. Tämän sienen itiöt leviävät puusta puuhun pienten kovakuoriaisten avulla. Nykyään molempia jalavalajeja pidetään Suomessa uhanalaisina, ja ne ovat rauhoitettuja.


title: Jalavat

text: Vuorijalava on kynäjalavaa selvästi runsaampi puu. Se kasvaa tosin harvinaisena, ja yksittäisinä esiintyminä pääosin vain Etelä-Suomen tammivyöhykkeellä, paikoittain pohjoisempanakin. esiintymiä löytyy pohjoisempaa mm. Tampereelta, Korpilahdelta ja jopa Kuopiosta.


title: Jalavat

text: Harvinaisempi kynäjalava kasvaa Suomessa vain Vanajaveden seudulla muutamissa paikoissa, Tampereen ja Hämeenlinnan välillä. Pieniä esiintymiä on myös Etelä-Suomen hemiboreaalisella vyöhykkeellä, joka onkin kaikkein parasta aluetta Suomessa jalojen lehtipuiden kasvulle. Esiintymiä on etelässä esimerkiksi Lohjanjärven alueella.


title: Jalavat

text: Jalavan siemeniä voi syödä villivihanneksena touko-kesäkuussa, kun ne ovat vielä vihreitä.Jalavalajikkeita:


title: Jalava

text: Jalava tarkoittaa seuraavia:Jalava on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Dangdut

text: Dangdut on indonesialaista populaarimusiikkia, jossa on vaikutteita muun muassa malaijien kansanmusiikista sekä intialaisesta ja arabialaisesta musiikista. Dangdutin katsotaan syntyneen 1970-luvulla. Modernissa dangdutissa on joskus vaikutteita esimerkiksi hiphopista tai house-musiikista. Dangdutia soitetaan tavallisesti yhtyeissä, johon kuuluu yksi laulaja, jota säestää neljä tai kahdeksan soittajaa. Indonesian ulkopuolellakin tunnettuihin dangdut-artisteihin kuuluvat muun muassa Rhoma Irama ja Elvy Sukaesih.


title: Eskorbuto

text: Eskorbuto oli espanjalainen punk-yhtye. Se perustettiin vuoden 1980 tienoilla. Eskorbuto on kotimaansa ulkopuolella melko tuntematon yhtye, mutta Espanjassa se on yksi merkittävimmistä punkkia soittavista yhtyeistä.


title: Almendra

text: Almendra (suomeksi 'manteli') oli argentiinalainen rock-yhtye. Se perustettiin vuonna 1967. Vuonna 1968 julkaistulla ensimmäisellä singlellään yhtyeestä tuli yksi Argentiinan tunnetuimmista. Ensimmäinen täysimittainen albumi ilmestyi vuonna 1969 ja toinen vuonna 1970. Vuonna 1979 Almendran jäsenet palasivat väliaikaisesti yhteen ja julkaisivat uuden "live"-levyn.


title: Eiffel 65

text: Eiffel 65 on italialainen eurodance-yhtye. Sen jäsenet ovat soittaneet yhdessä vuodesta 1991 asti muissa erilaisissa bändeissä, kuten Bliss Teamissa, mutta virallisesti yhtye perustettiin vasta vuonna 1998.


title: Eiffel 65

text: Eiffel 65:n tunnetuin kappale on vuonna 1998 julkaistu "Blue (Da Ba Dee)". Kappale sisältyi yhtyeen ensimmäisessä albumissa, marraskuussa 1999 julkaistuun "Europopiin". Vuonna 2001 yhtye julkaisi toisen albuminsa "Contact", joka kuitenkin oli vain kohtalainen menestys. Seuraava, vuonna 2003 julkaistu levy "Eiffel 65" oli kokonaan italiaksi laulettu. Seuraavana vuonna levystä julkaistiin "Special Edition" -painos, jonka toiselle levylle sisällytettiin englanninkieliset versiot sekä remiksejä kappaleista.


title: Eiffel 65

text: DJ Gabry Ponte erosi yhtyeestä 8. maaliskuuta 2005. Jäljelle jäänet kaksi jäsentä, Maurizio ”Maury” Lobina ja Jeffrey Jey erosivat vuonna 2006 levy-yhtiöstään Bliss Corporationista, jolle jäi oikeudet ”Eiffel 65” -nimeen. He perustivat uuden yhtyeen, Bloom 06:n ja oman levystudio Blue Boysin. Gabry jäi Bliss Corporationiin ja hänen ympärilleen ilmoitettiin koottavan uusi Eiffel 65 -kokoonpano, mikä ei kuitenkaan toteutunut.


title: Eiffel 65

text: Kesäkuussa 2010 ilmoitettiin Bloom 06:n Internet-sivuilla Eiffel 65:n paluusta alkuperäisessä kokoonpanossaan. Uusi albumi on valmisteilla ja kiertue tulossa.


title: Eiffel 65

text: Vuonna 2011 yhtye julkaisi kappaleen "One Morning", minkä piti tulla samanimiselle albumille vuonna 2012, mutta albumin projekti ei kuitenkaan toteutunut silloin.


title: Eiffel 65

text: 2. huhtikuuta 2016 julkaistiin Eiffel 65:n uuden italiankielisen singlen ”Panico” demo YouTubessa Bliss Corporation -kanavalla ja 3. huhtikuuta 2016 singleä promottiin Milanossa FrankMania-konsertilla muiden kappaleiden kanssa. Ennen singlen julkaisua Jeffrey Jey mainosti sitä Facebookissa omalla sivullaan, kun demoa ei vielä ollut. 1. kesäkuuta 2016 single julkaistiin virallisesti musiikkivideoneen. Samana päivänä singlestä tuli sen ohella myös englanninkielinen versio, ”Critical”, ja molemmankieliset versiot julkaistiin myös iTunesissa. Englanninkielisen version julkaisua Jeffrey Jey ennusti jo silloin, kun italiankielisestä versiosta oli jo julkaistu demo. Kappale saavutti Italiassa kohtalaisen menestyksen. Yhtye ilmoitti julkaisevansa uuden albumin lähitulevaisuudessa.


title: Rodoksen kolossi

text: Rodoksen kolossi (< < , "kolossos", 'suuri patsas') oli valtava auringonjumala Heliosta esittävä patsas Rodoksen saarella. Se oli yksi maailman seitsemästä ihmeestä.


title: Rodoksen kolossi

text: Rodoksen kolossista tiedetään vain vähän. Edes sen tarkasta sijainnista ei ole varmaa tietoa. Patsas oli luultavasti noin 30 metriä korkea ja tehty suurimmaksi osaksi pronssista. Sillä uskotaan olleen liekkimäinen sädekehä, enkelimäiset kasvonpiirteet ja puoliavoin suu. Kolossin pelkkä koko varmasti herätti hämmästystä ja kunnioitusta. Sen kerrottiin kimaltaneen auringossa.


title: Rodoksen kolossi

text: Kolossin on yleensä väitetty seisoneen sataman suulla hajareisin. Se olisi kuitenkin vaatinut patsaalta yli 120 metriä jänneväliä. Väite onkin luultavasti jonkun 1400-luvulla eläneen pyhiinvaeltajan mielikuvitusta. Luultavammin patsas seisoi kauempana tasaisella maaperällä marmorialustalla. Toisten lähteiden mukaan patsas seisoi sataman aallonmurtajalla.


title: Rodoksen kolossi

text: Roomalainen kirjailija Plinius vanhempi kertoi Rodoksen kolossin olleen niin suuri, että "”harvojen käsivarret yltävät sen peukaloiden ympäri ja sen sormetkin ovat isommat kuin useimmat muut patsaat”".


title: Rodoksen kolossi

text: Rodoksen kolossi oli kiitollisuudenosoitus Rodoksen suojelusjumalalle, auringonjumala Heliokselle. Rodoslaiset uskoivat Helioksen pelastaneen heidät Syyrian hallitsijan Demetrios Poliorketeen piirityksestä vuodelta 305 eaa. He halusivat rakentaa jumalalleen muistomerkin ja saivat kolossiin rahat myymällä piirityskoneet, jotka Demetrios oli vetäytyessään jättänyt.


title: Rodoksen kolossi

text: Antiikin kirjailijan Filon Bysanttilaisen mukaan arkkitehti Khares Lindoslainen valoi vuonna 294 eaa. alkaen kolossin paikalla, mutta osina. Ensin valettiin jalkaterät, ja ne asetettiin paikoilleen valkoiselle marmorijalustalle. Seuraavaksi valettiin alaraajat, jotka asetettiin paikoilleen muottien avulla. Seuraavaksi tehtiin vartalo ja lopulta pää. Kolossi oli sisältä ontto, mutta sitä tuettiin sisältä päin rautakehikolla, jonka painona käytettiin kiviä.


title: Rodoksen kolossi

text: Kolossin rakentaminen vei paljon pronssia ja saaren vaaditut metallivarat olisivat ehtyneet, mutta Rodos oli merkittävä kauppapaikka ja rodoslaiset ostivat ulkomaalaisilta pronssia. Pronssia saatiin kuitenkin niin vähän, että kolossia saatiin jatketuksi vuosittain enintään 2,5 metriä.


title: Rodoksen kolossi

text: Kolossi valmistui joko vuonna 290, 282 tai 280 eaa. Kolossi tuhoutui maanjäristyksessä jo joko vuonna 227 eaa., 226 eaa. tai 224 eaa. Kolossin polvet pettivät ja se romahti hajoten kappaleiksi. Egyptin hallitsija Ptolemaios III lupasi rakentaa jälleen patsaan, mutta Delfoin oraakkeli varoitti rodoslaisia ja kielsi rakentamasta patsasta uudelleen. Rodoksen kolossi lepäsi miltei 900 vuotta raunioina ja siitä tuli suosittu matkakohde. Romahtaneenakin se oli vaikuttava näky.


title: Rodoksen kolossi

text: Vuonna 654 jaa. arabit valtasivat Rodoksen ja myivät patsaan jäännökset syyrialaiselle juutalaiskauppiaalle. Kauppias kuljetti patsaan 900 kamelin selässä kotiinsa ja myi ne eteenpäin. Tämän vuoksi Rodoksen kolossin jäännöksiä ei ole löydetty.


title: Jalokivi

text: Jalokivet ovat kiiltäviä, vahvasti valoa taittavia, läpinäkyviä, kauniinvärisiä tai värittömiä sekä kovia mineraaleja, jotka kauneutensa, kestävyytensä ja harvinaisuutensa vuoksi ovat haluttuja ja arvokkaita. Ero jalokivien ja puolijalokivien eli korukivien välillä on tulkinnanvarainen; tiukimpien määritelmien mukaan vain Mohsin kovuuden 7,5 ylittävät kivet voidaan laskea jalokiviksi, kun arkikielessä kaikki koruissa käytettävät kivet täyttävät usein jalokiven kriteerit. Jalokiville käytetään yleensä viistehiontaa, joka tuo kiven kauneuden parhaiten esiin. Jalokiviä tutkiva tiede on nimeltään gemmologia.


title: Jalokivi

text: Eri jalokiviä on vanhastaan pidetty sitä arvokkaampina, mitä kovempia ne ovat, joskin löydökset ja muodin vaihtelut ovat usein aiheuttaneet tästä myös poikkeuksia.


title: Jalokivi

text: Jalokivien paino mitataan karaateissa; yksi karaatti vastaa 0,2 grammaa.


title: Jalokivi

text: Ammattilaiset alkoivat aluksi määritellä jalokiviksi kaikki mineraalit, kivilajit ja orgaaniset aineet, joista voidaan valmistaa hiomalla koru- ja keräilykiviä, jotka käyvät luonnontilassakin koruiksi ja joista on mahdollista valmistaa mosaiikkeja ja taidekäsityöesineitä. Gemmologian näkökulmasta tällainen määritelmä oli sopimaton, erityisesti kaupallisuuden kannalta. Tästä on sen tähden edetty tarkempiin määritelmiin, jotta aivan tavallisia kiviä ei sekoitettaisi näin laajan määritelmän takia jalokivien luokkaan. Käytännöllisin luokitusmenetelmä on jakaa kivet seuraavasti:


title: Jalokivi

text: Jalokivistä käytetään vakiintuneita nimiä, jotka usein täysin poikkeavat niistä nimistä, joita samoista aineista käytetään mineralogiassa. Toisinaan eri mineraalejakin pääaineksenaan sisältävistä jalokivistä käytetään samaa nimeä: tällöin arvokkainta tietyn väristä kiveä on vanhastaan sanottu "itämaiseksi", mikä kuitenkaan ei viittaa löytöpaikkaan vaan kiven erityiseen kauneuteen. Monien jalokivien vanhemmat nimet tulevat niiden väreistä, muodoista, koostumuksesta ja/tai ominaisuuksien yhdistelmistä. Nimet annettiin useimmiten löytöpaikan mukaan ja ne olivat kielijohdoksia kreikasta, latinasta, arabiasta, turkista, saksasta tai joistain Aasian kielistä. Myöhemmin alettiin nimetä jalokivet ennen muuta maantieteellisien nimien, niihin liittyvien organisaatioiden ja merkittävien henkilöiden tai vastaavien nimien mukaan.


title: Jalokivi

text: Olennaiset silmin nähtävät jalokivien ominaisuudet ovat väri, läpinäkyvyys, kiilto, lohkeavuus, murrospinta ja kidejärjestelmä.


title: Jalokivi

text: Useimmille jalokiville helpoin tuntomerkki on väri. Fysikaalisin perustein jalokivet on jaettu värin mukaan. Yhdessä muodon ja löytöpaikan (esimerkiksi Arabian siniset kivet, Keski-Amerikan vihreät kivet) kanssa väri (värivaihteluineen kaikki punaiset, vihreät, violetit, siniset ja vaaleanpunaiset) määrittelee kiven arvon ja valintaperusteen. Joskus jalokiven nimi viittaa sen väriin kuten albiitti tai akvamariini.


title: Jalokivi

text: Jalokivien värin voimakkuuteen vaikuttavat useat oheisilmiöt, mahdollisesti ultravioletti- tai radioaktiivinen säteily, lämpörapautuminen, dehydraatio, vieraiden aineiden imeytyminen ja muut vastaavat seikat. Nämä prosessit tavallisimmin heikentävät väriä, harvoin lisäävät.


title: Jalokivi

text:
Kysymys on lähinnä kiven valonläpäisevyydestä, mikä riippuu pääasiassa kiteiden rakenteesta. Läpinäkyvyyteen vaikuttaa värin voimakkuus, sulkeumat, halkeamat ja rapautumisilmiöt.
Kivet voidaan jakaa "läpinäkyviin, puoliksi läpinäkyviin, läpikuultaviin" ja "läpinäkymättömiin" (opaakkeihin).
Samat asiat, jotka vaikuttavat väriin, vaikuttavat myös läpinäkyvyyteen kuten säteily, lämpövaikutukset ja mekaaniset vahingot. Läpinäkyvyyden asteesta riippuu kiven hinta, laatu ja työstötapa eli käytetäänkö viistehiontaa, tasohiontaa tai plastista hiontaa.


title: Jalokivi

text: Valon heijastuminen ja säteily kiven pinnasta ja välittömästi pinnan alta synnyttää kiillon. Kiiltoon vaikuttavat taitekerroin, absorptio, läpinäkyvyys, pinnan ominaisuudet ja väri. Kiilto on jalokiven tärkeä ominaisuus ja sen mukaan valitaan hiontatyyppi tai työstötapa.Kiiltoa on seuraavanlaista:


title: Jalokivi

text: Mineraalien taipumusta haljeta mekaanisesta vaikutuksesta säännönmukaisesti tiettyihin suuntiin nimitetään lohkeavuudeksi. Rapautumisen eteneminen lisää jaollisuutta (esim. korundi). Lohkeavuus on kullekin mineraalille yksilöllinen ominaisuus ja riippuu paljolti kiven sisäisestä rakenteesta. Lohkeavuutta on kuutta eri astetta, nimittäin "erittäin etevä", "etevä", "hyvä", "selvä", "epäselvä", "puuttuu" lohkeavuus.


title: Jalokivi

text: Kun tiedetään kiven lohkeavuus, voidaan valita oikea suuntaus ennen hiomista. Hyvästä lohkeavuudesta seuraa säännönmukaisesti helmiäiskiilto ja epäselvästä lasinkiilto. Jos kivi on erittäin etevästi lohkeava, on varottava mekaanista vahingoittumista.


title: Jalokivi

text: Jalokivillä, joilla ei ole lohkeavuusominaisuutta, on murrospinta. Murroksia on seuraavanlaisia:


title: Jalokivi

text:
Työstämättömien luonnonkivien hyvä makroskooppinen tuntomerkki voi olla myös niiden tyypillinen morfologia eli kidejärjestelmä. Monet jalokivet esiintyvät luonnossa kidemuodossa. Kidehilasta eli kiteen sisäisestä rakenteesta ja kemiallisesta sidoksesta riippuvat niin kiteiden muoto kuin myös jalokiven tärkeät fysikaaliset ja optiset ominaisuudet. Kide muodostuu nurkista, pinnoista ja särmistä, joiden suhteet toisiinsa nähden ovat vakiot. Tämä ominaisuus on yhteistä kaikille samantyyppisille kiteille. Tämän ulkoisen symmetrian määräävät sellaiset symmetriaelementit kuin kiertoakseli, symmetriatasot, symmetriakeskus ja kiertokuvastusakselit. Näiden symmetriayhdistelmä muodostaa 32 kideluokkaa. Nämä taas jakautuvat seitsemään kidejärjestelmään:Jalokiven morfologinen muoto riippuu kiteiden sisäisestä rakenteesta ja niiden alkuperästä. Muoto on tärkeä tekijä jalokiven laadun ja tyypin lisäksi sille, hiotaanko se vai käytetäänkö sellaisenaan koruna. Vain ihanneolosuhteissa muodostuneet kiteet ovat säännöllisiä. Yleisintä on, että löydetään epäsäännöllisiä yksittäiskappaleita tai niiden kasaumia. Joiltakin jalokiviltä puuttuu sisäinen rakenne kokonaan, ne ovat silloin amorfisia (esim. opaali).
Kidemuotoja tunnetaan seuraavanlaisia:


title: Jalokivi

text: Kiteiden muita morfologisia tuntomerkkejä voivat myös olla kahden tai useamman kiteen yhteenkasvettumat (esim. stauroliitti).


title: Jalokivi

text: Korukivinäyttelyissä voi nähdä esimerkiksi rakeisia, kompakteja, puikkomaisia, lehtimäisiä, pallomaisia, tippukivenkaltaisia tai kollodeista saostuneita jalokivikasaumia.


title: Jalokivi

text: Kaikki jalokivet koostuvat tietystä mineraalista, tosin ne saattavat sisältää tietyn värin aiheuttavia epäpuhtauksia. Myös sulkeumat kuuluvat tiettyihin jalokiviin, kuten smaragdiin, ja aiheuttavat esimerkiksi korundissa arvostetun tähti-ilmiön. Vain verrattain harvat jalokivimineraalien kappaleet täyttävät jalokiven laatuvaatimukset; useimmiten kiteiden kehittyminen on häiriintynyt tai ne ovat keränneet itseensä liikaa epäpuhtauksia ja sulkeumia, jolloin niistä on tullut sameanvärisiä ja läpinäkymättömiä.


title: Jalokivi

text: Jalokiven työstön tarkoituksena on saada aikaan värikäs, optisesti ja muodoltaan täydellinen kivi. Varhaisin työstön perustekniikka oli lohkominen, jota seurasivat kaivertaminen, poraus ja hionta. Näiden tekniikoiden erilaisia yhdistelmiä ryhdyttiin myös käyttämään. Kivien tuntemuksen edistyessä otettiin käyttöön hienostunut viistehionta, joka hyödyntää väriltään selkeän ja epäpuhtauksia vailla olevan jalokiven parhaat optiset ominaisuudet. Muita hiontatapoja ovat tauluhionta, pyöröhionta ja rumpuhionta. Kukin hiontatapa vaatii eri tavoin valitun raaka-aineen.


title: Jalokivi

text: Eräitä jalokiviä kuumakäsitellään tietynlaisen värin tai voimakkaamman sävyn aikaansaamiseksi, tai pienten puutteiden kuten halkeamien tai huokosten häivyttämiseksi. Väriä voidaan voimstaa myös radioaktiivisella säteilytyksellä. Muita käsittelymenetelmiä ovat korjaus ja entisöinti öljyllä, hartseilla tai muilla keinoaineilla kyllästämällä sekä paine- ja lämpökäsittely halkeamien poistamiseksi. Jalokiviä voidaan myös yhdistää.


title: Jalokivi

text: Jalokiviä löytyy kaikenlaisista kivilajeista, mutta suurimmat rikastumat ovat sedimenteissä, joista saadaan lähes 50 prosenttia maailman tuotannosta. Lisäksi jalokiviä saadaan pegmantiiteista (15 %), rapautumisvyöhykkeistä (7 %), vulkaniiteista, syvämagmakivistä sekä metamorfisista ja metasomaattisista kivistä. Alkuaikoina jalokivet kerättiin irtokivistä maan pinnalta, mutta nykyisin niitä louhitaan maan alta.


title: Jalokivi

text: Jalokiviä on pyritty jäljittelemään jo muinaisen Egyptin ajoista lähtien. Pitkään aikaan jäljitelmät eivät kuitenkaan vastanneet oikeita jalokiviä kovuudeltaan tai loistoltaan. Vasta 1800-luvun lopulla ranskalainen kemisti Verneuil onnistui valmistamaan synteettisiä rubiineja taloudellisesti kannattavalla tavalla. Synteettisiä jalokiviä ei saa myydä aitoina.


title: Jalokivi

text: Jalokivikaupan suurimpia keskuksia ovat Lontoo, Pariisi ja New York. Hiontapaikoista merkittävimmät ovat perinteisesti olleet Amsterdam, Antwerpen ja Lontoo.


title: Jalokivi

text: On olemassa myös useita muita periaatteessa jalokiven kriteerit täyttäviä mineraaleja (muun muassa euklaasi, fenakiitti ja andalusiitti), mutta jotka eivät ole saavuttaneet muiden kuin keräilijöiden suosiota. Syynä saattaa olla tuottoisten esiintymien vähäisyys ja vaikeapääsyisyys, kiven sopimattomuus korukäyttöön tai epäsuosittu värisävy.


title: Briljantti

text: Briljantti on jalokiven hiontamuoto. Siinä kivi hiotaan päältäpäin katsottuna lähes pyöreäksi, tulkinnasta riippuen 57 tai 58 -tahoiseksi kiveksi, joka heijastaa valoa mahdollisimman paljon takaisin. Alkuperäisen brillianttileikkauksen taustalla olevan matemaattisen laskukaavan timantin leikkaamiseen ja viisteiden kulmien valitsemiseksi, niin että heijastuneen valon määrä maksimoituu, kehitti Marcel Tolkowsky vuonna 1919 osana väitöskirjatyötään Lontoon yliopistoon.


title: Briljantti

text: Käytettäessä pelkkää briljantti-sanaa tarkoitetaan näin hiottua timanttia. Briljantti on timantin yleisin hiontamuoto.


title: Briljantti

text: Briljanttimuotoon leikatun timantin painoa (karaatteina, karaatti= 0,200 g) voidaan arvioida sen halkaisijan (mm) perusteella seuraavasti.


title: Briljantti

text:
Kaava:
formula_1


title: Apple Records

text: Apple Records on The Beatles -yhtyeen jäsenten erityisesti verotussyistä vuonna 1968 perustama levy-yhtiö. Ensimmäinen yhtiön julkaisema levy oli John Lennonin ja Yoko Onon "", jonka julkaisupäivä oli 11. marraskuuta 1968. Sitä seurasi 25. marraskuuta 1968 Beatlesin "The Beatles" -levy, joka tunnetaan myös nimellä ”Valkoinen tupla”.


title: Apple Records

text: Muut Apple Recordsin julkaisemat The Beatles -albumit:Nimen samankaltaisuus Steve Jobsin perustamaan Apple Computer -yhtiöön on johtanut oikeudenkäynteihin, joissa levy-yhtiö on vaatinut tietokoneyhtiötä olemaan toimimatta musiikkialalla. Apple Computer on ainakin vuonna 1989 maksanut Apple Recordsille korvauksia musiikin vuoksi. Viimeisin kiista liittyy tietokoneyhtiön iPod-soittimeen.


title: 8 (luku)

text: 8 (kahdeksan) on luonnollinen luku, joka tulee luvun 7 jälkeen ja jota seuraa luku 9. Esseetyylisessä tekstissä kahdeksan kirjoitetaan yleensä kirjaimin.


title: 8 (luku)

text:
Erään teorian mukaan sana "kahdeksan" muodostuu vartalosta "kaksi" ja loppuosasta "-eksan", joka tarkoittaa "ei ole". Vanhemman teorian mukaan loppuosaksi on luettava "-deksan", jolloin taustalla olisi latinan kymmentä tarkoittava sana. Joka tapauksessa kahdeksan olisi johdettu merkityksestä "kaksi pois kymmenestä". Sanan "yhdeksän" alkuperä lienee vastaava.
Kahdeksan saadaan korottamalla luku 2 potenssiin 3. Kahdeksan on toiseksi pienin kuutioluku.
Lukujärjestelmää, jonka kantaluku on kahdeksan, kutsutaan oktaalijärjestelmäksi.


title: 8 (luku)

text: Kahdeksan on pienin nelibittinen binääriluku. Se on myös kuudes Fibonaccin luku.


title: Luettelo espanjalaisista yhtyeistä

text: Tämä on luettelo espanjalaisista yhtyeistä.


title: AVO

text: AVO (Államvédelmi Osztály) oli Unkarin kommunistinen salainen poliisi, jonka johtajana toimi Péter Gábor. AVO:n toimintaa valvoi Neuvostoliitto. Unkarin sisäministeri László Rajk valvoi myös AVO:n toimintaa. Sisäministeriö oli keskeisen tärkeä tekijä, sillä se valvoi poliisia ja organisoi vaalit. Myöhemmin AVO:n päällikkö Péter Gábor tuomittiin elinkautiseen vankeuteen.


title: AVO

text: Oikeampi lyhenne salaiselle poliisille oli ÁVO vuosina 1946–1948. Tämän jälkeen sen nimi vaihtui ja oli 1950–1956 Államvédelmi Hatóság eli ÁVH; tällä nimellä se tunnettiin myös kansannousun aikaan.


title: AVO

text: Unkarin juutalaisen yhteisön johtaja Miksa Domonkos pidätettiin ja vietiin AVO:n kuulusteluun vuonna 1953.Raoul Wallenbergin katoaminen Budapestissa tammikuussa 1945. Ajatus Raoul Wallenbergin juutalaisista murhaajista oli Unkarin kommunistipuolueen ja oli Stalinin osa siionisti-juutalais vastaista kampanjaa.


title: AVO

text: Unkarin kansannousussa 23. lokakuuta 1956 ÁVH:n joukot aiheuttivat ensimmäiset kuolonuhrit heidän avatessaan tulen kiviä heitteleviä ihmisiä kohti. ÁVH:n:n poliisit muodostivat tuolloin ainoat hallituksen kannalta luotettavat aseelliset voimat. Kansannousun aikana suoritettiin myös lynkkausmurhia, joiden kohteeksi joutuivat vihatut ÁVH:n miehet. Kádárin hallituksen valkoinen kirja luettelee 22 tapausta. Magyarovarin verilöyly muistetaan suurimpana, missä ÁVH:n joukot murhasivat 85 mielenosoittajaa.


title: 7 Notas 7 Colores

text: 7 Notas 7 Colores on hip hop -yhtye Kataloniasta, Espanjasta. Se perustettiin Barcelonassa vuonna 1993.


title: Aviador Dro

text: Aviador Dro on espanjalainen tekno-yhtye. Se perustettiin Madridissa vuonna 1979. 1980-luvulla siitä tuli yksi Espanjan suosituimmista tekno-musiikkia soittavista yhtyeistä.


title: Luettelo argentiinalaisista yhtyeistä

text: Tämä on luettelo argentiinalaisista yhtyeistä.


title: Def Con Dos

text: Def Con Dos on espanjalainen yhtye. Se perustettiin noin vuonna 1989. Näihin aikoihin yhtyeen tyylilaji oli vielä hip hop, mutta sittemmin siihen alkoi tulla vaikutteita rock- ja metallimusiikista. Yhtye hajosi vuonna 1999, mutta teki comebackin vuonna 2004.


title: Extremoduro

text: Extremoduro on espanjalainen rock-yhtye. Roberto Iniesta perusti sen 1980-luvun loppupuolella. Ensimmäinen demo syntyi vuonna 1989. Vuonna 1991 yhtye solmi levytyssopimuksen ja ensimmäinen albumi ilmestyi heti seuraavana vuonna.


title: Wallace Carothers

text: Wallace Hume Carothers (27. huhtikuuta 1896 – 29. huhtikuuta 1937) oli yhdysvaltalainen kemisti, joka on tunnettu muun muassa nailonin keksimisestä. Carothers työskenteli DuPontilla orgaanisen kemian johtajana.


title: Wallace Carothers

text: Carothers syntyi Burlingtonissa, Iowassa. Hän aloitti akateemisen uransa Illinoisin yliopistossa Urbana-Champaignissa vuonna 1924. Hän toimi myös kemian osaston johtajana Tarkio Collegessa, Missourissa, vaikka oli vielä itsekin opiskelija. Carothers siirtyi Harvardin yliopistoon vuonna 1926, minkä jälkeen hän vuonna 1928 siirtyi DuPontille työskentelemään polymeerien parissa.


title: Wallace Carothers

text: DuPontilla Carothersin työryhmä keksi 1932 neopreenin, ensimmäisen synteettisen kumin. Sen jälkeen ryhmä kiinnostui estereihin ja amideihin pohjautuvista polymeereistä ja syntetisoi ensimmäisen polyesteri-superpolymeerin, nailonin edeltäjän. Useita vuosia myöhemmin Carothers suoritti kokeita, jotka johtivat nailonin tuotantoon.


title: Wallace Carothers

text: Vuonna 1936 Carothers valittiin ensimmäisenä teollisuuskemistinä Yhdysvaltain kansalliseen tiedeakatemiaan.


title: Wallace Carothers

text: Carothersin epäiltiin olevan luonteeltaan maanis-depressiivinen. Hän teki itsemurhan 29. huhtikuuta 1937 juomalla kaliumsyanidiliuoksen (eli "syankaliumia", joka muodostaa vatsalaukussa tappavan myrkyllistä sinihappoa eli syaanivetyä). Hän kuoli kaksi vuotta ennen kuin nailonkuitujen teollinen valmistus aloitti synteettisten kuitujen vallankumouksen. Itsemurhan aikana Carothersin vaimo oli toisella kuukaudella raskaana. Hänen ainoa lapsensa, tytär Jane, syntyi siis isättömänä.


title: Wallace Carothers

text: Chemical Heritage Foundation julkaisi vuonna 1996 DuPontilla työskennelleen Matt Hermesin kirjoittaman Carothersin elämäkerran "Enough for One Lifetime, Wallace Carothers the Inventor of Nylon", ISBN 0-8412-3331-4.


title: Nollamittaisuus

text: Nollamittaisuus on yksi joukon ominaisuuksista mittateoriassa. Joukko on nollamittainen, jos se voidaan peittää väleillä, joiden yhteenlaskettu pituus on mielivaltaisen pieni.


title: Nollamittaisuus

text:
Joukko formula_1 on nollamittainen, jos jokaiselle formula_2 on olemassa perhe formula_3 kompakteja välejä formula_4 siten, että
formula_5 ja formula_6


title: Nollamittaisuus

text: Tällöin merkitään formula_7


title: Nollamittaisuus

text: Määritelmässä on olennaista peittävien välien numeroituva määrä. Määritelmä asetetaan usein siten, että peittävinä väleinä käytetään avoimia välejä. Rajoitettu väli on nollamittainen, jos ja vain jos se on surkastunut.


title: Nollamittaisuus

text: Nollamittaisilla joukoilla on seuraavat ominaisuudet:


title: Hombres G

text: Hombres G on espanjalainen rock-yhtye. Yhtyeen ensimmäinen demo nauhoitettiin vuonna 1984. Vuonna 1992, seitsemän julkaistun albumin jälkeen, Hombres G hajosi. Se kuitenkin perustettiin uudelleen vuonna 2003.


title: Luettelo australialaisista yhtyeistä

text: Tämä on luettelo australialaisista yhtyeistä.


title: INXS

text: INXS (lausutaan "In Excess") on australialainen rock-yhtye, joka oli suosionsa huipulla 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa.


title: INXS

text: INXS perustettiin vuonna 1977, ja se julkaisi ensimmäisen albuminsa "INXS" vuonna 1980. Yhtyeen kolme ensimmäistä albumia saivat suuren suosion Australiassa, ja vuonna 1983 yhtye alkoi saada myös maailmanlaajuista suosiota. Vuoden 1987 albumi "Kick" nosti yhtyeen supersuosioon.


title: INXS

text: Laulusolisti Michael Hutchence teki itsemurhan vuonna 1997 hirttäytymällä vyöhönsä hotellihuoneessa Sydneyssä. Hutchencen vakituiseksi korvaajaksi löydettiin vuonna 2005 muita bändin jäseniä nuorempi kanadalainen J.D. Fortune, joka voitti yhtyeen teettämän reality-televisio-ohjelman nimeltä "Rock Star: INXS". Fortune kuitenkin erosi yhtyeestä vuonna 2011 ja tilalle otettiin pohjoisirlantilainen Ciaran Gribbin.


title: INXS

text: Marraskuussa 2012 yhtye ilmoitti lopettavansa konsertoinnin.


title: Rafael Paasio

text: Kustaa Rafael Paasio (vuoteen 1906 Hällström; 6. kesäkuuta 1903 Uskela – 17. maaliskuuta 1980 Turku) oli merkittävä Sosialidemokraattisen puolueen poliitikko, eduskunnan puhemies ja pääministeri.


title: Rafael Paasio

text: Eduskuntaan Paasio pääsi vuoden 1948 vaaleissa, mitä ennen hän oli ehtinyt toimia Turun kunnallispolitiikassa.


title: Rafael Paasio

text: Paasio oli käynyt kansakoulun ja työskennellyt rakennuksilla, minkä jälkeen hän siirtyi lehtimiesuralla. Paasio toimi kirjaltajana Helsingissä vuosina 1920–1927 ja myöhemmin 1934–1938 "Suomen Sosialidemokraatin" levikkiasiamiehenä 1927–1932 sekä "Palkkatyöläisen" ilmoitushankkijana vuonna 1933. Päätoimittajana Paasio oli vuosina 1938–1942 "Työläisnuorisossa", "Sosialisti"-lehdessä Turussa vuosina 1942–1951 sekä "Turun Päivälehdessä" vuosina 1952–1963.


title: Rafael Paasio

text: SDP:n puheenjohtajana Paasio oli vuosina 1963–1975. Paasion kaudella puolue saavutti luontevat Moskovan-suhteet (tosin osittain Kekkosen ja Väinö Leskisen myötävaikutuksella). Puolueen sisäisissä kiistoissa Paasio oli ns. kolmannen linjan johtomies. Pelkistetysti sanottuna kolmaslinjalaisten tarkoituksena oli oikeiston (tannerilaisten ja leskisläisten) syrjäyttäminen vasemmiston (skogilaisten) hillitsemiseksi. Myös presidentti Mauno Koiviston voidaan katsoa lukeutuneen kolmaslinjalaisiin.


title: Rafael Paasio

text: "Pari piirua vasemmalle" (ja Kekkosen taakse) oli Paasion ohjenuora. Kekkosen taakse asettuminen oli noina vuosina eräänlainen edellytys SDP:n uudelle tulemiselle.


title: Rafael Paasio

text: SDP asetti Paasion presidenttiehdokkaaksi vuoden 1962 presidentinvaaleihin.


title: Rafael Paasio

text: Paasio meni naimisiin Mary Regina Wahlmanin kanssa vuonna 1936. Sekä Rafael Paasion poika Pertti Paasio että hänen pojantyttärensä Heli Paasio ovat olleet kansanedustajina. Pertti Paasio on myös toiminut isänsä lailla SDP:n puheenjohtajana.


title: Navarra

text: Navarra () on itsehallintoalue ja maakunta Pohjois-Espanjassa. Sen naapureita ovat Baskimaan, La Riojan ja Aragonian itsehallintoalueet sekä Ranska. Navarran väkiluku oli 643 234 vuonna 2017. Kolmannes väestöstä asuu pääkaupungissa Pamplonassa (). Navarrassa on 272 kuntaa.


title: Navarra

text: Historiallisen Navarran kuningaskunnan Ranskan-puoleinen osa Basse-Navarre () kuuluu nykyään Pyrénées-Atlantiquesin departementtiin. Molemmat alueet ovat osa Baskimaan kulttuuris-maantieteellistä aluetta.


title: Navarra

text: Navarra jakaantuu 272 kuntaan.


title: Navarra

text: Navarra on keskiaikainen kuningaskunta, jonka juuret olivat baskijohtaja Eneko Aritzan valitsemisessa Pamplonan alueen kuninkaaksi (perimätiedon mukaan vuonna 824). Hän johti kapinaa frankkeja vastaan. Kuningas Sancho II hallitsi vuosina 970–994. Nämä ovat maan historian ensimmäiset tarkat vuosiluvut, ja ajalta on säilynyt myös kirjallista aikalaisaineistoa. Pamplonan kuningaskunnan nimeksi vakiintui vähitellen 1100-luvulle mennessä Navarra.


title: Navarra

text: Navarran kuningaskunta yhdistyi 1500–1600-luvuilla Ranskaan ensin personaaliunionina ja sitten kiinteästi. Navarran eteläinen osa, jota tämä artikkeli käsittelee, oli jo aiemmin liitetty Espanjaan. Pyreneiden pohjoispuolella olevaa Navarran osaa kutsutaan (Ranskan) Navarraksi, mutta alue on osa ranskalaista departementtijärjestelmää eikä hallinnollisesti käytä Navarran nimeä. Molemmat alueet kuuluvat niin sanottuihin historiallisiin baskialueisiin eli alueisiin, joilla on historiallisesti puhuttu baskin kieltä. Baski on nykyisin espanjan ohella toinen virallinen kieli Espanjaan kuuluvan Navarran pohjoisosissa. Ranskan puolella sillä ei ole virallista asemaa.


title: Navarra

text: Nykyisen autonomisen aseman Navarra sai vuonna 1982, jolloin säädetty laki autonomisesta asemasta takasi sille laajat itsehallinto-oikeudet, muun muassa täyden veronkanto-oikeuden. Espanjan perustuslaki vuodelta 1978 jättää avoimeksi Navarran ja sen länsipuolisen Baskimaan (Álavan, Gipuzkoan ja Biskajan maakunnat) yhdistämisen. Kansanäänestyksen perusteella Navarra kuitenkin muodosti oman autonomiansa ja Baskimaa omansa.


title: Los Auténticos Decadentes

text: Los Auténticos Decadentes on argentiinalainen punk-yhtye. Se perustettiin vuonna 1986. Levytyssopimus tehtiin vuonna 1991. Yhtye on nykyään yksi Argentiinan tunnetuimpia.


title: Kevin Mitnick

text: Kevin David Mitnick (synt. 6. elokuuta 1963) on entinen krakkeri, joka on ollut vankilassa muun muassa vuonna 1983, tunkeuduttuaan yliopiston koneella luvattomasti ARPANETiin. Tätä ennen hänet oli tuomittu tietojen tuhoamisesta ja puhelinoperaattorin käsikirjojen varastamisesta. Viimeisin tuomio hänelle tuli FBI:n pidätettyä hänet 15. helmikuuta 1995 oltuaan FBI:n etsityin tietokonerikollinen usean vuoden ajan.


title: Kevin Mitnick

text: Mitnickin jäljittämisessä oli olennaisena tekijänä tietoturvaekspertti Tsutomu Shimomuran panos, jonka koneeseen Mitnick tunkeutui ns. TCP-kaappauksella. Jäljityksessä käytettiin muun muassa Tsutomun kirjoittamaa ohjelmaa, joka tulkitsi TCPDump-ohjelman (UNIX:n TCP:n liikenteen analysointityökalu) tuottamia tietoja (tämän mielenkiintoisen ohjelman tekeminen on saanut jotkut yksittäiset ihmiset epäilemään Shimomuran olevan todellisuudessa itsekin nk. dark side hacker, Mitnickin tiedetään myös sanoneen kiinnijäädessään Shimomuralle kunnioittavansa hänen taitojaan); näin Mitnickin telnet-sessiot saatiin kaapattua jokaista näppäimen painallusta myöten. Huolimatta siitä, että Mitnick käytti varastettuja kännyköitä, kloonattuja liittymiä ym. tehokkaita identiteetin peittelymenetelmiä bittiavaruudessa, hänet onnistuttiin lopulta paikantamaan.


title: Kevin Mitnick

text: Mitnick vapautettiin vankilasta tammikuussa 2000 mutta hänen Internetin käyttökieltonsa jatkui keskiyöhön 21. tammikuuta 2003 asti.


title: Kevin Mitnick

text: Mitnick oli nuoruudessaan myös nk. phone phreak, joka peukaloi puhelinjärjestelmiä. Hän huijasi Los Angelesin liikennelaitoksen siirronseurantajärjestelmää ja ajeli pummilla jo 12-vuotiaana.


title: Kevin Mitnick

text:
Mitnick on vieraillut Suomessa viimeksi marraskuussa 2010 Talentum Eventsin TiVi Tietoturva 2011 -seminaarin pääpuhujana.
Kirjat on tehty yhteistyössä William L. Simonin kanssa.


title: Nivel

text: Nivel () on kahden tai useamman luun välinen liitos, joka voi olla joko kiinteä tai liikettä salliva.


title: Nivel

text: Synoviaalinivelet ovat ihmisen yleisimpiä, monipuolisimpia ja vapaimmin liikkuvia niveliä. Ihmisellä niitä on kaikista 300 nivelestä noin 230. Synoviaaliniveltä ympäröi suojaava nivelpussi, joka muodostuu sidekudoksesta ja kiinnittyy luiden päihin. Sen sisäkerros eli nivelkalvo tuottaa liukasta, öljymäistä nivelnestettä, joka voitelee nivelen niin että pinnat liukuvat toistensa suhteen kitkatta ja kulumatta. Nivelpussissa on säiemäisiä paksuuntumia eli nivelsiteitä, jotka ovat kiinni kummankin luun päässä ja estävät nivelen luonnottomat liikkeet. Niveltä pitävät koossa sitä ympäröivät lihakset, jotka ovat kiinnittyneet luihin jänteiden kautta. Lihasten avulla niveliä voi myös liikuttaa. Luiden päitä peittää nivelrusto, joka vaimentaa iskuja ja suojaa luuta.


title: Nivel

text: Joissain nivelissä voi olla lisäksi nivelkierukka, nivellevy tai nivelkuopan reunus.


title: Nivel

text: Synoviaalinivelten tyyppejä ovat:Synoviaaliniveltä, johon liittyy kaksi luuta, kutsutaan yksinkertaiseksi niveleksi. Jos niveleen liittyy useampi kuin kaksi luuta, sitä kutsutaan yhdistetyksi niveleksi.


title: Nivel

text: Sideliitoksessa luut ovat kiinnittyneet toisiinsa sidekudoksen välityksellä. Tällainen liitos on yleensä suhteellisen jäykkä ja liikkumaton.


title: Nivel

text: Suurin osa sideliitoksista löytyy kallosta, jossa luusaumoja kutsutaan "sutuuroiksi". Luita ympäröivät ja yhdistävät kapeat sidekudosnauhat ovat jäänne alkuaan jatkuvasta kalvosta, johon ilmestyy sikiönkehityksen aikana luutumiskeskuksia muodostaen kallon luut. Nuorella yksilöllä sutuurat ovat tärkeitä rakenteita, sillä ne mahdollistavat kallon kasvun luiden kasvaessa. Aikuisella sutuurat häviävät vähitellen, kun luutuminen jatkuu kasvun loputtua sidekudoskalvon yli. Sutuuroita on käytetty joskus iänmääritykseen, mutta tämä menetelmä on varsin epätarkka.


title: Nivel

text: Toinen sideliitostyyppi on "syndesmoosi", jossa sidekudos yhdistää kahta melko kaukana toisistaan olevaa luuta sidekudosligamenteilla. Esimerkki tällaisesta liitoksesta on kyynärluun ja värttinäluun liittyminen toisiinsa. Syndesmoosiksi lasketaan myös hampaan ja hammaskuopan välinen liitos juurikalvon välityksellä.


title: Nivel

text: Rustoliitoksessa luut ovat liittyneet toisiinsa rustokudoksen välityksellä.


title: Nivel

text: Suurin osa rustoliitoksista on tyypiltään "synkondrooseja", joista useimmat ovat väliaikaisia ja häviävät kasvun loputtua, kun rusto korvautuu luukudoksella (esimerkiksi sikiön pitkien luiden epifyysin ja diafyysin välinen rustoliitos). Eräs harvoista pysyvistä synkondrooseista on kallon ja kieliluun välinen nivel.


title: Nivel

text: "Symfyysi" on rustoliitoksen kehittyneempi muoto. Siinä syyrustoinen levy yhdistää luiden pinnat tiiviisti toisiinsa. Erityisesti symfyysillä tarkoitetaan häpyliitosta eli vasemman ja oikean häpyluun välissä olevaa, näitä luita yhdistävää rustolevyä. Muita symfyysejä ovat nikamasolmujen väliset liitokset sekä rintalastan rungon ja rintalastan kahvan välinen liitos, joka on lapsella synkondroosi, mutta aikuisella symfyysi.


title: La Rioja

text: La Rioja () on itsehallintoalue ja maakunta Pohjois-Espanjassa. Yksi maakunta muodostaa itsehallintoalueen.


title: La Rioja

text: La Riojan rajanaapureita ovat Kastilia ja Leónin, Baskimaan, Navarran ja Aragonian itsehallintoalueet. Alueen pohjoisosaa hallitsee Ebron jokilaakso, ja etelässä sitä reunustavat Iberian vuoret.


title: La Rioja

text: La Rioja on pinta-alaltaan Espanjan toiseksi pienin ja väkiluvultaan pienin itsehallintoalue. Yli puolessa sen 174 kunnasta on vain alle 200 asukasta. Suurin osa väestöstä on sijoittunut Ebron jokilaakson ympäristöön, vuoristoseutu on harvemmin asuttua. Lähes puolet väestöstä asuu pääkaupungissa Logroñossa. Muita kuntia ovat muun muassa Calahorra, Arnedo, Haro, Alfaro, Nájera ja Santo Domingo de la Calzada.


title: La Rioja

text:
La Rioja jakaantuu 174 kuntaan.
La Riojan alue tunnettiin aikaisemmin Logroñon maakuntana. 900-luvulla se oli Navarran ja Kastilian kuningaskuntien kiisteltyä rajaseutua. Tärkeäksi sen teki alueen läpi kulkeva pyhiinvaellusreitti Santiago de Compostelaan. Espanjan itsenäisyyssodassa alue joutui Napoléonin joukkojen haltuun ja vuonna 1822 luotiin Logroñon maakunta kuninkaallisella asetuksella. Vuonna 1980 maakunnan nimeksi muutettiin La Rioja, ja kahta vuotta myöhemmin se sai itsehallintoalueen aseman, koska se eroaa ympäröivistä alueista sekä taloudellisesti että maantieteellisesti.


title: La Rioja

text: La Rioja on kuuluisa viineistään, erityisesti klassisesta punaviinistä. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa 1100-luvulta peräisin oleva Santo Domingo de la Calzadan katedraali sekä San Millán de la Cogollassa sijaitsevat Yuson ja Suson luostarit, joista jälkimmäiset ovat Unescon maailmanperintöluettelon kohteita.


title: La Rioja

text: La Riojan valtakieli on nykyään espanja, mutta ajanlaskun alun tienoilla koko alueella puhuttiin vielä baskia. Jotkin läntiset osat alueesta säilyivät baskinkielisinä paljon pitempäänkin. Vanhin tunnettu baskin kieltä sisältävä kirjallinen lähde onkin itse asiassa löydetty La Riojasta San Millán de la Cogollan () luostarista ja ajoittuu 1000-luvulle. Muista historiallisista lähteistä tiedetään esimerkiksi, että Ojacastron kylän pormestari ajautui 1200-luvulla ongelmiin kastilialaisen virkavallan kanssa pidettyään kiinni kyläläisten oikeudesta käyttää baskia oikeudenkäynneissä. Viimeisimmistä La Riojan osista baski väistyi noin 1500-luvulla.


title: La Rioja

text: Alueen baskitausta näkyy kuitenkin yhä tänä päivänä esimerkiksi useissa baskinkielistä alkuperää olevissa paikannimissä. Lisäksi kieli on alkanut jossain määrin palata alueelle, sillä jotkut riojalaiset vanhemmat laittavat lapsensa Baskimaan puolella toimiviin baskinkielisiin kouluihin. La Riojassa toimii vuonna 1996 alueen baskitaustaa vaalimaan perustettu yhdistys Laminiturri, joka muun muassa järjestää kielikursseja. Yhdistystä eivät perustaneet Baskimaasta La Riojaan muuttaneet baskit vaan alkuperäiset riojalaiset, jotka halusivat laajentaa oman kulttuurinsa ja historiansa tuntemusta.


title: René Antoine Ferchault de Réaumur

text: René Antoine Ferchault de Réaumur [reomy:r'] (28. helmikuuta 1683 La Rochelle – 17. lokakuuta 1757 Saint-Julien-du-Terroux) oli ranskalainen matemaatikko, fyysikko ja biologi, jota kiinnostivat monet tieteenalat, erityisesti entomologia (hyönteistiede).


title: René Antoine Ferchault de Réaumur

text: De Réaumur ehdotti mukaansa nimitetyn Réaumurin lämpötila-asteikon käyttöönottamista ja suunnitteli spriilämpömittarin. Lämpötila-asteikko on sittemmin poistunut käytöstä. Hän teki myös keksintöjä posliiniteollisuuden alalla ja tutki teräksen valmistusta.


title: René Antoine Ferchault de Réaumur

text: De Réaumur kuoli pudottuaan hevosen selästä. Hän testamenttasi käsikirjoituksensa ja luonnontieteelliset kokoelmansa Ranskan tiedeakatemialle.


title: Oulun Kärpät

text: Oulun Kärpät on vuonna 1946 perustettu suomalainen jääkiekkoseura. Kärpät on voittanut jääkiekon SM-liigan kahdeksan kertaa. 2000-luvulla Kärpät voitti mitalin seitsemällä peräkkäisellä kaudella (2003–2009), mikä on Suomen ennätys. Joukkue pelaa kotiottelunsa vuonna 1975 valmistuneessa Oulun jäähallissa, josta käytetään sponsorin mukaan nimeä Oulun Energia -areena. Seuran nimeksi ehdotettiin myös esimerkiksi Pallo-Kärppiä, mutta nykyiseen nimeen päädyttiin pääasiassa siksi, että Kärpät sai Palloliitolta esimerkkisäännöiksi Porin Kärppien säännöt.