title: Rasvakudos

text: Rasvakudos suojaa silmää, joka sijaitsee rasvakudoksen ympäröimänä kallon luiden muodostamassa suppilomaisessa silmäkuopassa. Rasvakudos toimii myös sisäelinten suojakerroksena.


title: Rasvakudos

text: Vastasyntyneillä lapsilla on lapaluiden välissä ja munuaisten ympärillä erityistä "ruskeaa rasvakudosta", jonka tehtävänä on tehostaa lämmönmuodostumista. Ruskeaa rasvakudosta esiintyy myös horrostavilla eli talviunta nukkuvilla eläimillä kuten siilillä ja karhulla. Ruskeat rasvasolut käyttävät elektroninsiirtoketjusta vapautuvasta energiasta pienemmän osan ATP:n muodostamiseen, joten energiaa muuttuu lämmöksi suhteessa enemmän kuin muissa soluissa. Ruskeissa rasvasoluissa on runsaasti mitokondrioita ja niiden aineenvaihdunta voi sympaattisen hermoston vaikutuksesta jopa yli kaksinkertaistua.


title: Orvaskesi

text: Orvaskesi eli epidermi ("epidermis") on selkärankaisten ihon uloin kerros.


title: Orvaskesi

text: Orvaskesi toimii ihmisen suojana ulkomaailmaa vastaan. Sen happamuus, solujen väliset liitokset (junktionaalinen kompleksi) ja mikrofloora suojaavat elimistöä pieneliöiltä. Lisäksi talirauhasten erittämä tali estää vesiliukoisia aineita tunkeutumasta epiteelin läpi. Orvaskeden kautta poistuu myös pieni määrä kuona-aineita esimerkiksi ihon hilseillessä ja ihon hikirauhasten kautta.


title: Orvaskesi

text: Orvaskesi on paksuudeltaan 0,05-0,20 mm. Se on kerrostunutta keratinisoitunutta levyepiteeliä, joka kestää hyvin kulutusta. Karvattomilla ja erityisesti kuluvilla ihoalueilla (kämmenet ja jalkapohjat) orvaskesi on paksumpi kuin alueilla, joilla on ihokarvoja. Orvaskedessä ei ole lainkaan verisuonia, vaan se saa ravintonsa diffuusion välityksellä runsassuonisen verinahan verisuonista. Samalla kun ravintoaineita siirtyy orvasketeen, kuona-aineita poistuu verisuoniin.


title: Orvaskesi

text: Ihmisen orvaskeden uloin kerros muodostuu marraskedestä, joka koostuu kuolleista keratinosyyteistä. Marraskeden alla on eläviä soluja sisältäviä kerroksia: kirkassolukerros, jyväiskerros, okasolukerros sekä tyvisolukerros.


title: Orvaskesi

text: Tyvisolukerroksessa eli tyvikerroksessa on kantasoluja, joista muodostuu jatkuvasti uusia ihosoluja. Nämä ihosolut edelleen jakautuvat ja siirtyvät kohti ihon pintaa. Epiteeliä kohti kulkiessaan niihin kerääntyy rikkipitoista keratiini-proteiinia. Solut elävät noin kuukauden ja kuolevat pintaa lähestyessään. Kuolleet solut muodostavat ihon uloimman osan, sarveiskerroksen eli marraskeden, joka on eräänlainen ihon kulutuspinta. Sen pinnasta irtoaakin jatkuvasti soluja hilseenä samalla, kun uusia syntyy kantasoluista, joten koko orvaskesi uudistuu jatkuvasti.


title: Orvaskesi

text: Ihonvärin määräävät orvaskeden alimmassa kerroksessa olevat pigmentti- eli värisolut, melanosyytit, jotka erittävät ihoon melaniinia. Tummaihoisten ihossa on enemmän melaniinia kuin vaaleaihoisten. Melanosyytit suojaavat elimistöä ultraviolettisäteilyltä erittämällä melaniinia. Melaniinia on myös silmän värikalvossa eli iiriksessä sekä silmän pohjan pigmenttiepiteelissä, joka estää valon heijastumista takaisin silmästä.


title: Kärpäset

text: Kärpäset ("Brachycera") ovat kaksisiipisiä hyönteisiä. Kärpäset ovat yleensä lyhyitä ja leveitä, ja niillä on lyhyemmät jalat kuin sääskillä. Suuret verkkosilmät miltei peittävät pään. Kärpäset ovat nopeita ja kestäviä lentäjiä. Huonekärpänen ("Musca domestica"), joka kuuluu varsinaisten eli sukaskärpästen heimoon, levittää monia tauteja. Se on noin 8 mm pitkä, mustan-ja harmaankirjava, koiraalla on kellertävät laikut takaruumiissa. Muita kärpäsheimoja ovat muun muassa kukkakärpäset, juurikärpäset, petokärpäset, paarmat, mahlakärpäset, täikärpäset ja raatokärpäset.


title: Kärpäset

text: Suomessa on tavattu yli 3 800 kärpäslajia.


title: Nauris

text: Nauris ("Brassica rapa" var. "rapa") on ristikukkaiskasveihin kuuluva kaksivuotinen juurikasvi. Se oli ohran ohella tärkein viljelykasvi aina 1800-luvulle saakka, kunnes peruna yleistyi Suomessa. Kasvi on Suomessa muinaistulokas. Rehuksi viljeltävää naurista kutsutaan rehunauriiksi tai turnipsiksi.


title: Nauris

text: Nauriilla on puhtaan vihreät, nuorena karvaiset lehdet. Se sisältää paljon C-vitamiinia ja kestää hyvin kylmyyttä. Nauris on lanttua litteämpi ja pienempi.


title: Nauris

text: Nauriin villi kantamuoto on peltokaali, joka on laajalle levinnyt, varsinkin peltojen ojissa kasvava rikkakasvi. Samasta luonnonvaraisesta kasvilajista on kehitetty myös rypsi ja kiinankaali. Lisäksi kasvi on aikoinaan risteytynyt lähisukuisen kaalin ("Brassica oleracea") kanssa, ja tällaisista risteytymistä ovat saaneet alkunsa lanttu ja rapsi ("Brassica napus").


title: Nauris

text: Nauris on tunnettu viljelykasvina Suomessakin jo esihistoriallisena aikana. Naurista on usein viljelty kasketuilla mailla. Naurishauta on kuoppa, jossa nauriit on valmistettu ruuaksi. Nauriit on haudutettu naurishaudassa kytevän tulen alla. Erittäin herkulliseksi nauriit on saatu jopa useita päiviä hauduttamalla.


title: Nauris

text: Vanhin Suomessa viljelty kanta on ollut "kaskinauris" eli "huhtanauris", jonka mukula tulee maanpinnan rajaan usein ainakin osaksi maan päälle. Kaskinauris menestyy hiekkapitoisessa, vettä läpäisevässä maassa. Emäksisyys, joka saadaan joko kasken tuhkasta tai kalkitsemalla, parantaa kaskinauriin kasvua ja suojaa sitä taudeilta ja tuholaisilta.


title: Nauris

text: Sittemmin nauriin on korvannut ravintokasvina peruna. Perunan yleistyessä naurista vielä viljeleviä saatettiin pitää vanhanaikaisina, mihin liittyy Kiikalan asukkaista Varsinais-Suomessa aikoinaan käytetty leikillinen pilkkanimi eli kölli "Kiikalan naurisäijät". Tästä on saatu aihe Kiikalan vaakunaan, jossa on kuvattuna punaisessa kentässä kultainen nauris.


title: Nauris

text: Nykyisin naurista käytetään pääasiassa rehukasvina, siitä tehdään muun muassa AIV-rehua. Tähän käyvät hyvin myös lajikkeet, joissa lehtien osuus on suuri ja juuri jää melko pieneksi. Nauriin isojuurisista rehuksi viljeltävistä lajikkeista käytetään myös nimitystä turnipsi.


title: Sokerijuurikas

text: Sokerijuurikas ("Beta vulgaris" var. "altissima", syn. "Beta vulgaris" var. "saccarifera") on juurikkaan muunnos, jota viljellään sokerin valmistamiseksi. Parhaiden lajikkeiden juurissa on sokeripitoisuus yli 20 %. Sokerin sivutuotteina saadaan juurikkaista naatit, jotka käytetään rehuksi; myös juurikasleike on hyvää rehua. Sivutuotteena saadaan myös melassia, jota voidaan käyttää mm. alkoholiteollisuuden raaka-aineena.


title: Sokerijuurikas

text: Saksalainen apteekkari Andreas Marggraf havaitsi vuonna 1747, että juurikkaasta voitiin uuttaa samanlaista sokeria, jota siihen saakka oli saatu ainoastaan sokeriruo’osta. Pian tämän jälkeen hänen oppilaansa Franz Karl Achard ryhtyi tutkimaan kasvin eri muunnoksia etsiäkseen kaikkein sokeripitoisimman kannan ja jalostamaan sitä. Suuremmassa mitassa sokerijuurikasta alettiin viljellä vasta sen jälkeen, kun kauppayhteydet Ranskan ja Karibian alueen välillä katkesivat 1800-luvun alussa Napoleonin sotien vuoksi.


title: Sokerijuurikas

text: Sokerijuurikas on kaksivuotinen kasvi. Ensimmäisenä vuonna siihen kehittyy vain lehtiruusuke sekä vararavintoa sisältävä juuri. Jos se jätetään kasvamaan toiseksi vuodeksi, siihen muodostuu korkea kukintovarsi ja lopulta siemeniä, mutta samalla juuri menettää vararavintonsa. Tämän vuoksi viljelyksillä juurikkaat korjataan jo ensimmäisen vuoden syksyllä, Joskus sokerijuurikas saattaa kukkia jo ensimmäisenä vuotena, mikä pienentää satoa. Nykyisillä pitkälle jalostetuilla lajikkeilla näin kuitenkin käy hyvin harvoin.


title: Sokerijuurikas

text: Noin 40 % maailmassa tuotetusta sokerista saadaan sokerijuurikkaasta, 60 % sokeriruo’osta. Sokerijuurikasta viljellään eniten Ukrainassa, Venäjällä, Ranskassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Keski-Euroopassa se tuottaa parhaimmillaan 10 tonnia sokeria hehtaaria kohti, Suomessa yleensä 5–6 tonnia. Kaikista Suomessa viljellyistä kasveista sokerijuurikas tuottaa eniten ravintoenergiaa viljeltyä pinta-alaa kohti.


title: Sokerijuurikas

text: Ensimmäisenä sokerijuurikasta viljeli Suomessa Voipaalan kartanossa J. U. S. Gripenberg. Sokerijuurikkaan viljely alkoi Suomessa varsinaisesti vasta 1918.


title: Sokerijuurikas

text: Sokerijuurikasta viljellään Etelä- ja Keski-Suomessa. Sokerijuurekkaan viljelyn kannattavuus Suomessa riippuu EU:n päätöksistä. Vuonna 2005 sen pelättiin loppuvan kokonaan. Suomen sokeriviljelyn tulevaisuuteen vaikuttaa myös se, että Cultor on myyty Tanskaan.


title: Sokerijuurikas

text:
Syksyllä 2007 maatalousministeriö lupasi tarvittaessa kompensoida EU:n päätöksiä nostamalla kansallista tukea, jotta sokerin viljely ei loppuisi Suomesta kokonaan. Suomesta ei kuitenkaan lakkautettu kaikkia jalostavia tehtaita. Vuonna 2008 Danisco myi sokeriliiketoimintansa Nordzuckerille.
Suomessa esiintyy sokerijuurikkaaseen kystoja muodostavina tuholaisina yleisimpänä valkojuurikasankeroinen ("Heterodera schachtii") ja harvinaisempana keltajuurikasankeroinen ("Heterodera betae").


title: Erich Fromm

text: Erich Fromm (23. maaliskuuta 1900 Frankfurt am Main, Saksa – 18. maaliskuuta 1980 Locarno, Sveitsi) oli saksalais-amerikkalainen psykoanalyyttisen opin kehittäjä, humanistifilosofi, demokraattinen sosialisti sekä tietokirjailija. Hän oli myös Frankfurtin koulukunnan jäsen.


title: Erich Fromm

text: Erich Frommin koti oli hyvin tiukasti ortodoksijuutalainen, itse hän myöhemmin kutsui omaa uskonnollista vakaumustaan ateistiseksi mystisismiksi. Frommin lapsuus ei ollut kovin onnellinen; hänen isänsä oli kiireinen liikemies ja äiti puolestaan jatkuvien masennustilojen vaivaama. Akateemisen uransa Fromm aloitti korkeakouluopinnoilla 1918 kotikaupunkinsa Frankfurt am Mainin yliopistossa, jossa hän opiskeli kaksi ensimmäistä lukukautta oikeustiedettä. Kesälukukaudella 1919 hän opiskeli Heidelbergin yliopistossa, missä hän oli vaihtanut oikeustieteen sosiologiaan. Hänen opettajinaan olivat Alfred Weber (Max Weberin veli), Karl Jaspers ja Heinrich Rickert. Heidelbergissa hän jatkoi myös opintojaan ja saavutti sosiologian tohtorin arvon vuonna 1922.


title: Erich Fromm

text: Psykoanalyysiin liittyviä opintojaan Fromm täydensi harjoittelemalla 1930 Berliinin Psykoanalyyttisessä Instituutissa. Samana vuonna hän aloitti oman vastaanottonsa ja alkoi näin yhteistyöhön Frankfurtin Sosiaalitutkimuksen laitoksen kanssa. Kun kansallissosialistinen puolue otti vallan Saksassa siirtyi Erich Fromm Geneveen ja sieltä seuraavana vuonna 1934 Columbian yliopiston New Yorkin osastoon. Jätettyään Columbian yliopiston hän auttoi Washingtonin Psykiatrisen koulun New Yorkin osastoa 1943. Vuonna 1945 hän avusti William Alanson Whiten psykiatrian, psykoanalyysin ja psykologian instituuttia.


title: Erich Fromm

text: Kun Fromm muutti Mexico Cityyn, hänestä tuli Meksikon vapaan kansallisen yliopiston professori ja hän perusti yliopiston lääketieteelliseen tiedekuntaan psykoanalyyttisen osaston. Hän opetti yliopistossa aina 1965 tapahtuneeseen eläkkeelle jäämiseensä saakka. Samana aikana hän toimi myös psykologian professorina Michiganin valtionyliopistossa vuodesta 1957 vuoteen 1961 sekä apulaisprofessorina New Yorkin yliopistossa vuodesta 1952 lähtien.


title: Erich Fromm

text: Vuonna 1974 hän muutti asumaan Muraltoon Sveitsiin, ja siellä hän kuoli kotonaan muutamaa päivää vaille 80-vuotiaana 1980. Koko opettaja- ja tutkijauransa ajan Eric Fromm piti jatkuvaa omaa vastaanottoaan sekä julkaisi huomattavan määrän teoksia.


title: Erich Fromm

text: Kuten Fromm omaelämäkerrassaan "Beyond the Chains of Illusion" toteaa, niin hänen teorianmuodostuksensa perustuu muiden Frankfurtin koulukunnan jäsenten tavoin Karl Marxin tiettyihin teorioihin, mutta myös Sigmund Freudin näkemyksillä on siinä iso osansa. Tässä yhdistelmässä Freudin näkemysten mukaan ihmisen piirteet ovat biologiasta määräytyviä, kun Marxin näkemysten mukaan määräytyminen toteutuu ympäröivän yhteiskunnan ja tarkemmin sen taloudellisen järjestelmän sanelemissa puitteissa.


title: Erich Fromm

text: Vapaus oli Frommin ensimmäisen tunnetun vuonna 1941 julkaistun teoksen "Pako vapaudesta" ("Escape from Freedom" tai "The Fear of Freedom") keskeinen aihe. Ja tuohon hyvin oudolta vaikuttavaan Marx & Freud kaksinapaisuuteen Fromm lisäsi vielä tuon oman ajattelunsa keskeisimmän lähtökohdan, joka on kovin vieras sekä Marxille että Freudille, eli vapauden. Hänen näkemyksensä mukaan ihmiset nousevat kahden esikuvan determinististen näkemysten yläpuolelle juuri vapauden lähtökohdan kautta. Vapaudesta hän tekikin koko ajattelunsa keskeisimmän piirteen.


title: Erich Fromm

text: Frommin teoriaan kuuluu kolme erilaista tapaa, joiden avulla ihmiset yrittävät paeta ”vaikeasta” vapaudesta.Erich Frommin yhteiskunnallisen ja poliittisen filosofian eräänlainen kulminaatio oli hänen kirjansa "Terve yhteiskunta" ilmestyminen vuonna 1955. Kirja käsittelee humaania demokraattista sosialismia. Vaikka perusrakenteena on Karl Marx niin Fromm on kuitenkin ensimmäinen teoreetikko, sosiaalinen ja poliittinen kommentaattori, joka tuo keskeisesti esille henkilökohtaisen vapauden ajatuksen ja vaatimuksen, saman jota perinteisesti tavataan klassisen liberalismin teoreetikkojen ajatuksissa. Frommin oma sosialismi hylkää länsimaisen kapitalismin ja neuvostokommunismin, jonka hän näkee ja kokee epähumaanina, byrokraattisena yhteiskunnallisena rakenteena, joka toteuttaa universaalisti poissulkemisen ilmiötä.


title: Erich Fromm

text: Fromm oli hyvin aktiivinen Yhdysvaltain poliittisessa elämässä. Hän liittyi Yhdysvaltain sosialistiseen puolueeseen 1950-luvulla, ja auttoi puoluetta luomaan selkeätä ja parempaa vaihtoehtoa mccarthyismille, ja tilanteen analyysinä hän julkaisi vuonna 1961 teoksen "May Man Prevail? An Inquiry into the Facts and Fictions of Foreign Policy".


title: Erich Fromm

text: Kuitenkin Erich Frommin keskeinen poliittinen kiinnostus kohdistui ydinaseista vapaata maailmaa vaativan SANE-järjestön toimintaan. Hänen kiinnostuksensa kansainväliseen rauhanjärjestöön oli voimakasta, samoin hän vastusti Yhdysvaltojen käymää sotaa Vietnamissa. Hän jopa tuki voimakkaasti rauhan rakentajaksi kaavaillun demokraattisen ehdokkaan Eugene McCarthyn valintaa presidenttiehdokkaaksi. Fromm vetäytyi Yhdysvaltojen poliittiselta näyttämöltä kun hän kirjoitti vuonna 1974 teoksen "Remarks on the Policy of Détante" kuulemisestaan kongressin ulkoasiainvaliokunnassa.


title: Erich Fromm

text: Erich Fromm oli Suomessa erittäin suosittu yhteiskuntafilosofi jo 1960-luvulla, mutta erityisesti 1970-luvulla. Hänen suomennetun tuotantonsa määräkin kertoo paljon tästä suosiosta. Vain harva ulkomaalainen filosofi ja yhteiskuntakriitikko on päässyt vastaaviin lukuihin.Eric Fromm on 1900-luvun vaikuttajista eräs laajimmin suomeksi käännettyjä. Kääntämättömistä teoksista keskeisimmät ovat:


title: Kautsu

text: Kautsu eli raakakumi on koaguloitua lateksia. Luonnonkumin raaka-aineena käytettävää lateksia saadaan trooppisten kasvien maitiaisnesteestä, erityisesti brasilialaisesta kumipuusta ("Hevea brasiliensis").


title: Kautsu

text: Lateksi juoksutetaan kolotuista puista keruuastioihin. Kerätty maitiaisneste saostetaan esimerkiksi muurahaishapolla, jolloin saadaan raakakumia, kautsua, joka on juustoa muistuttavaa ainetta. Tämä raakakumi on lämpimänä tahmeaa, ja kylmänä jäykkää. Kemiallisesti kautsu on "cis"-1-4-polyisopreenia, toisin sanoen polymeroitunutta isopreenia.


title: Kautsu

text: Kun raakakumi vulkanoidaan, saadaan kumia, joka on joustavaa ja säilyttää ominaisuutensa huolimatta lämpötilan vaihtelusta. Vulkanoinnissa polymeeriketjut silloitetaan useimmiten rikin avulla. Pääosa luonnonkumista käytetään moottoriajoneuvojen renkaisiin.


title: Kautsu

text: Suurimmat kumiviljelmät sijaitsevat Malesiassa ja Indonesiassa. Nämä kaksi aluetta tuottavat noin 67 % koko maailman luonnonkumiin käytettävästä kautsusta.


title: Kautsu

text: Nykyään valmistetaan kautsua myös keinotekoisesti niin sanottuja synteettisiä kumeja varten. Kansallissosialiastisessa Saksassa kautsun korvikkeena käytettiin nitriilikumia, erästä synteettistä kumia.


title: Kauppakorkeakoulu

text: Kauppakorkeakoulu () on itsenäinen korkeakoulu tai yliopiston tiedekunta, joka keskittyy pääasiassa kauppatieteiden, liiketaloustieteiden ja kansantaloustieteen opetukseen ja tutkimukseen. Kauppakorkeakoulujen perustutkintoja ovat kauppatieteiden kandidaatin (KTK) ja kauppatieteiden maisterin tutkinnot (KTM). Kauppatieteiden maisterille voidaan myöntää ekonomin arvo. Jatko-opintojen kautta opiskelija voi suorittaa kauppatieteiden lisensiaatin (KTL) ja tohtorin tutkinnon (KTT).


title: Kauppakorkeakoulu

text: Suomessa oli 2000-luvun alkuun saakka kaksi erillistä suomenkielistä kauppakorkeakoulua, Helsingin kauppakorkeakoulu ja Turun kauppakorkeakoulu. Nykyisin Helsingin kauppakorkeakoulu on osa Aalto-yliopistoa ja Turun kauppakorkeakoulu osa Turun yliopistoa. Vaasan kauppakorkeakoulu laajeni jo aiemmin monialaisemmaksi Vaasan yliopistoksi. Helsingissä toimii edelleen ruotsinkielinen kauppakorkeakoulu Svenska handelshögskolan, joka on Suomen ainoa itsenäinen kauppakorkeakoulu. Muut Suomen yhdeksän kauppakorkeakoulua toimivat osana monitieteistä yliopistoa. Syynä on poikkitieteellisen opiskelun ja tutkimuksen edistäminen, joka on nähty tärkeänä nykymaailmassa pärjäämiseksi.


title: Kauppakorkeakoulu

text: ESCP Europe perustettiin Ranskassa vuonna 1819 ja on näin ollen maailman vanhin kauppakorkeakoulu.


title: Kauppakorkeakoulu

text: Lisäksi useimmissa yliopistoissa on kauppatieteellinen tiedekunta. Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu, Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu ja Oulun yliopiston kauppakorkeakoulu ovat kehittyneet alusta lähtien osana suurta ja monialaista yliopistoa. Myös Åbo Akademin yhteydessä toimii pieni ruotsinkielinen kauppakorkeakoulu. Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa on kahden teknillispainotteisen tiedekunnan lisäksi kauppakorkeakoulu.


title: Kauppakorkeakoulu

text: Lisäksi kahden ulkomaisen yliopiston kauppakorkeakoulut tarjoavat opetusta Suomessa. Nämä ovat University of Readingin Henley Business School ja University of Northamptonin yhteistyökumppaninsa HELBUSin kanssa.


title: Kimalaiset

text: Kimalaiset ("Bombus") ovat mesipistiäisiä. Niillä on tukeva, karvainen ruumis, ja suuren kokonsa ansioista ne ovat helposti erotettavissa muista hyönteisistä. Lajien tunnistaminen toisistaan voi kuitenkin olla haasteellista. Kimalaislajeja tunnetaan maailmanlaajuisesti yli 300 ja niitä tavataan kaikissa maanosissa. Euroopassa niistä esiintyy noin 60 lajia, ja Suomessa oli vuoteen 2003 mennessä tavattu noin 30 eri lajia.


title: Kimalaiset

text: Kimalaiset ovat aitososiaalisia hyönteisiä, kuten muurahaiset ja Apis- sekä Meliponini-sukujen mehiläiset. Ne muodostavat lajista ja olosuhteista riippuen muutamien kymmenien yksilöiden yhdyskunnista aina muutamaan sataan kasvavia pesiä. Toisin kuin muilla sosiaalisilla hyönteisillä, kimalaisten pesät ovat yksivuotisia. Sitä johtaa lisääntymiskykyinen emo, ja pesän naaraat, työläiset, huoltavat pesää ja keräävät yhdyskunnalle ravintoa. Pesän koiraiden, kuhnureiden, tehtävänä on pariutua toisen pesän uuden emon kanssa. Kuhnureilla ei ole siitepölyn keräämiseen soveltuvia ruumiinosia, eivätkä ne osallistu pesän ruokintaan.


title: Kimalaiset

text: Vain uudet emot talvehtivat. Ensimmäisenä kesänään ne keräävät varastoravintoa, pariutuvat ja etsivät tai kaivavat talvehtimispaikan, useimmiten maan alle. Seuraavana keväänä emot heräävät ja aloittavat ravinnonkeruun sekä uuden pesäpaikan etsimisen. Aikaisin keväällä kukkivat kasvit, kuten pajut, ovatkin tärkeitä siitepölyn lähteitä kimalaisille. Uusi pesä perustetaan valmiiseen onkaloon, esimerkiksi vanhaan linnunpönttöön, tai myyrän tai hiiren koloon.


title: Kimalaiset

text: Emo tuottaa vaharauhasistaan vahaa, josta se suuosiensa avulla muokaten rakentaa koteloita toukilleen. Yhden kotelon se tekee itselleen ravintovarastoksi, sillä aloitettuaan hautomisen emo ei poistu pesästä kuin äärimmäisen pakon edessä. Kehollaan se lämmittää munimistaan munista kehittyviä toukkia. Ensimmäiset työläiset ovat pienikokoisia, ja työläisten koko vaihtelee pesän elinkaaren aikana olosuhteiden, kuten ravinnon laadun ja saatavuuden mukaan.


title: Kimalaiset

text: Emo tuottaa feromonia, joka estää työläisiä munimasta. Jos feromonintuotto heikkenee, työläiset saattavat alkaa tuottaa hedelmöittymättömiä munia, joista kehittyy ainoastaan kuhnureita. Kun pesän elinikä ja kehitys ovat saavuttaneet huippunsa, emo alkaa munia uusia emoja sekä kuhnureita, jotka lähtevät pesästä loppukesällä pariutuakseen. Tämän jälkeen pesä hiipuu pikku hiljaa ja kuolee ennen talvea.


title: Kimalaiset

text: Pesintä tapahtuu pääsääntöisesti keväästä syksyyn. Marokossa ja Sardiniassa on kuitenkin havaittu kontukimalaisen (Bombus terrestris) perustavan pesänsä ainoastaan viileämpänä talvikautena, ja emojen lepoajan ajoittuvan kuivaan ja kuumaan kesäkauteen. Trooppisissa oloissa Etelä-Amerikassa sekä leudossa Uudessa-Seelannissa pesät voivat olla monivuotisia ja kasvaa useiden tuhansien yksilöiden suuruisiksi. Etelä-Englannissa on havaittu leutoina talvina emojen aloittavan pesintänsä jopa joulukuussa.


title: Kimalaiset

text: Kimalaisemot pariutuvat yhden koiraan kanssa, mutta joillakin lajeilla naaras valitsee useita koiraita. Parittelu tapahtuu maassa, ja se kestää jopa tunteja. Pariutumisen aikana sekä kuhnuri että emo ovat paikallaan.


title: Yleiskieli

text: Yleiskieli eli standardikieli on normitettu, sanastoltaan yleispätevä ja perussävyltään neutraali kielimuoto, jota käytetään kirjallisesti ja suullisesti julkisissa yhteyksissä. Varsinkin silloin kun kyse on kirjoitetusta standardikielestä, käytetään myös nimitystä "kirjakieli". Toisaalta kirjakieleksi voidaan myös kutsua kirjoitettua kieltä, jolloin sen alue on laajempi kuin yleiskielen.


title: Yleiskieli

text: Yleiskieli on kehitetty tietoisesti ja julkisesti, ja sen oikeasta käytöstä on tehty ohjeet. Se ei siis ole kehittynyt luonnollisesti, vaan se on kulttuurin tuote. Ohjeet tehdään tunnetuksi kouluopetuksen, kielioppien ja sanakirjojen avulla. Jotta ohjeita noudatettaisiin, niitä laativien ja ylläpitävien tahojen pitää olla yhteiskunnallisia ja kulttuurisia auktoriteetteja. Vaikka yleiskieli onkin normitettu, se ei voi olla täysin muuttumaton eikä yhtenäinen kielimuoto, sillä sitä on voitava käyttää eri aikoina ja eri tarkoituksiin. Yleiskielessä onkin historiallisista syistä eri-ikäisiä kerrostumia. Koska sitä käytetään myös puheessa, se saa vaikutteita myös elävästä puhekielestä.


title: Yleiskieli

text: Sosiolingvistiikan näkökulmasta yleiskieli on vain yksi kielen sosiaalinen murre. Muista kielen murteista se kuitenkin eroaa siinä, että sitä käytetään maantieteellisesti laajemmalla alueella, sillä on enemmän tehtäviä ja se on suhteellisen pysyvä. Toisin kuin murteet, yleiskieli toimii kieliyhteisön yhteisenä kielenä, joten käyttötarkoitukseltaan se on murteiden välinen lingua franca. Sosiaalisesti yleiskieli ei ole kuitenkaan neutraali, vaan se on kulttuurin valtamurre, joka nauttii arvostusta eli prestiisiä. Yleiskieli myös edustaa koko kieltä suhteessa toisiin kieliin esimerkiksi silloin, kun virallisia tekstejä käännetään kielestä toiseen.


title: Yleiskieli

text: Yleiskieli on väline, jonka avulla kulttuuri välittyy sukupolvelta toiselle. Varsinkin pienille kansakunnille se on myös tärkeä kansakunnan identiteetin ja yhtenäisyyden symboli.


title: Kirjekyyhky

text: Kirjekyyhky on kirjeiden kuljettamiseen käytetty kesykyyhky. Kirjekyyhkyn hyvän suunnistuskyvyn uskotaan perustuvan Maan magneettikenttään. Jos kirjekyyhky viedään pois kotiseudultaan ja päästetään sitten irti, se lentää heti takaisin omaan kyyhkyslakkaansa eli pesäänsä. Kyyhkyset lentävät hyvin nopeasti, yli 60 kilometriä tunnissa. Egyptiläiset käyttivät jo kauan sitten kirjekyyhkyjä viestinviejinä. Pariisin piirityksen aikana 1870–1871 lähetettiin kirjekyyhkyjen avulla saarrettuun kaupunkiin yli miljoona tiedotusta. Kyyhky kantaa kirjettä kevyessä säiliössä, joka on kiinnitetty sen jalkaan.


title: Kirjekyyhky

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Ranskan armeijan kirjekyyhky Vaillant lähetti vaikeassa tilanteessa viestin rintamalta päämajaan. Kyyhky lensi myrkyllisten taistelukaasupilvien läpi ja kuoli päästyään lakkaan. Ranskan valtio palkitsi Vaillantin kunnianosoituksin, ja se on nyt täytettynä nähtävillä sotamuseossa.


title: Kirjekyyhky

text: Animaatioelokuva "Valiant" (2005) kuvaa brittiarmeijan kirjekyyhkyjen seikkailuja toisessa maailmansodassa.


title: Tverinkarjalaiset

text: Tverinkarjalaisiksi nimitetään Venäjällä Tverin alueella eläviä karjalaisia ihmisiä. Heidän asuma-alueestaan käytetään yleisesti nimitystä Tverin Karjala. Vuodelta 2000 peräisin olevien virallisten väestötilastojen mukaan Tverin alueen 1 614 000 hengestä kansallisuudeltaan karjalaisia olisi noin 23 000, mutta todellisuudessa karjalaisten määrän arvellaan olevan lähempänä 100 000:a.


title: Tverinkarjalaiset

text: Tosin vuoden 2003 väestönlaskussa vain 14 633 ilmoitti kansallisuudekseen karjalainen. Karjalaisten määrän epävarmuus johtuu osaltaan siitä, ettei erityisesti vanhempi väestö ole vielä uskaltanut tai katsonut tarpeelliseksi ilmoittaa kansallisuudekseen vähemmistökansallisuutta pyrkiessään välttämään leimautumista.


title: Tverinkarjalaiset

text: Tverinkarjalaiset asuvat 458 pikkukylässä ja noin 80 suuremmassa kylässä. Heillä on oma kulttuuriautonomiansa ja karjalan kieltä opetetaan 11 koulussa ja Lihoslavlin opettajaopistossa. Vuoteen 2007 mennessä viisi opiskelijaa oli valmistunut Tverin yliopistosta karjalan kielen ja kirjallisuuden opettajiksi.


title: Tverinkarjalaiset

text: Tverin karjalaiskylissä karjalainen kulttuuri on säilynyt hyvin, ja kieltäkin puhutaan monin paikoin.


title: Tverinkarjalaiset

text: Tverin karjalaiset eli "saarekekarjalaiset" ovat 1600-luvulla Käkisalmen läänistä lähteneiden siirtolaisten jälkeläisiä. Pääasiallisia syitä pakoon lähtöön oli karjalaisten ortodoksinen usko, joka erotti heidät luterilaisista "suomalaisista karjalaisista", jotka jäivät pääasiassa asuinsijoilleen ruotsalaisen pakkoluterilaistamisen aikana. Myös Ruotsin kruunulle maksettavat verot olivat raskaat, samoin muut velvoitteet. Venäjä myös lupasi verohelpotuksia, mikä teki muutosta helpompaa. Suuri karjalaisasutus kehittyi tuolloiseen Tverin lääniin, mutta heitä pakeni myös Aunukseen. Lisäksi Tihvinän, Valdain ja Djorzhan alueelle kehittyi karjalaisten asutuskeskukset.


title: Tverinkarjalaiset

text: Vuonna 1800 tverinkarjalaisia oli yhteensä 32 670 henkeä ja 1930-luvulla oli jo peräti 150 617. Tuo aika oli Tverin karjalaisen kulttuurin kehittymisen aikaa, kun latinalaisia kirjaimia käyttävä kirjaimisto alkoi kehittyä. Tulosta myös syntyi, koska vuosina 1932–1938 karjalan kieltä ja kirjallisuutta opetettiin peräti 181 koulussa Tverin alueen 12 piirissä. 100 karjalankielistä kirjaa painettiin tuona aikana.


title: Tverinkarjalaiset

text: Suosiollinen kansallisuuspolitiikkaa päättyi Karjalaisen kansallisen piirikunnan lakkauttamiseen vuosina 1937-1939. Tverinkarjalaiset eivät kuitenkaan joutuneet laajojen vainojen kohteiksi, kuten monet muut suomensukuiset kansat ja vähemmistöt, vaikkakin terroria esiintyy tverinkarjalaisia kohtaan ja heitä syytettiin "porvarillisesta nationalismista". Heidät vain unohdettiin kokonaan aina Neuvostoliiton viimeisiin vuosiin asti. Tämä 50 vuoden aika oli kova isku karjalaiselle kulttuurille Tverissä, kun karjalaista väestöä sulautettiin valtaväestöön. Samoin karjalan kielen tilalle tuli venäjä.


title: Tverinkarjalaiset

text: 1990-luvulla karjalaisten kansallinen työ alkoi edetä nopeaa vauhtia. Vuonna 1990 perustettiin Tverinkarjalaisten kulttuuriseura, josta muodostui vuonna 1996 kansallinen kulttuuriautonomia toimivat karjalan kielen ja karjalaisen kulttuurin säilyttämiseksi. A. Punzhinan Tverinkarjalan sanakirja ilmestyi vuonna 1994. Lisäksi vuonna 1992 ilmestyi M. Orlovin tekemä Aapinen nimeltä "Bukvari", vuonna 1996 Z. Turitsevan lukukirja "Armaš šana" ja L. Gromovan tekemä karjalainen oppikirja "Aiga paissa i ligie karjalakši " karjalaksi). Lisäksi vuodesta kehittämisessä on lehden julkaiseminen, koska se kehittää kirjallisuuden kieltä ja hioo julkisen kielenkäytön ilmaisua. Vuodesta 1996 lähtien tverinkarjalaksi on ilmestynyt lehti "Karielan sana", joka on kaksikielinen. Vuonna 1998 ilmestyi runokokoelma S. Tarasovin runokokoelma "Oma randa" ja 2004 ensimmäinen tverinkarjalainen proosateos "Kuzjmicca" tekijänään N. Balakirev. 2007 ilmestyi laulukirja "Virži". Suomessa 1993 perustettu Tverinkarjalaisten ystävät R.y on tehnyt merkittävää työtä karjalaisen kirjallisuuden kehittämisessä ja se on ollut mukana 1990-luvulla tukemassa karjalaisten oppikirjojen painamisessa. Kaikesta huolimatta tverinkarjalaisten kieli ja kulttuuri on säilynyt suhteellisen hyvin ottaen huomioon yli 400 vuoden asumishistorian keskellä Sisä-Venäjää.


title: Yksilö

text: Yksilö on sellainen, jolla on ominaisuuksia ja relaatioita. Määritelmä ei vaadi, että yksilöt ovat elollisia. Yksilö voi olla esimerkiksi henkilö, biologinen yksilö, tai yleisemmin jonkin joukon yksittäinen jäsen.


title: Yksilö

text: Biologiassa yksilö on eliön yksittäinen, muista erillinen esiintymä. Se voi koostua yhdestä tai useammasta solusta, mutta sillä on vain yksi perimä.


title: Yksilö

text: Joissain tapauksissa yksilön määrittäminen on vaikeaa. Esimerkiksi neliökilometrienkin laajuudelle levittäytynyt sienirihmasto voi olla periaatteessa samaa yksilöä, jos rihmasto on yhtenäinen. Näennäinen rihmaston katkaisu näennäisesti myös jakaa tällaisen yksilön kahdeksi, vaikka rihmaston elämä jatkuisi täysin samanlaisena, ja rihmasto kasvaisi taas pian yhteen.


title: Yksilö

text: Jotkut eliöt lisääntyvät jakaantumalla tai muulla tavoin siten, että jälkeläisillä on sama perimä kuin emolla. Mikäli jakaantumisen tuotteet toimivat erikseen, ne ovat ilman muuta yksilöitä. Joskus kuitenkin perimältään samat eliöt muodostavat yhteisön, jonka jäsenet ovat riippuvaisuussuhteessa toistensa kanssa. Jotkut tutkijat laskevat yhdeksi yksilöksi jopa muurahaisyhdyskunnan, jossa työläiset ovat lisääntymiskyvyttömiä vaikka niillä onkin tarkalleen ottaen eri perimä kuningattaren kanssa.


title: Yksilö

text: Tilastotieteessä yksilö on yksittäinen tutkimuskohde, vastakohtana populaatio. Populaatiosta tehtyjä tutkimuksia ei voi yleistää yksilötasolle.


title: Anthemius

text: Procopius Anthemius (noin 420 – 11. heinäkuuta 472) oli Länsi-Rooman keisari 467–472. Hän oli viimeinen keisari, jolla oli edes jonkin verran vaikutusvaltaa.


title: Anthemius

text: Anthemius oli kotoisin Konstantinopolista. Hänen isänsä oli idän "magister militum" Procopius. Anthemiuksen äidin isä, myös nimeltään Anthemius, oli ollut konsulina vuonna 405. Noin vuonna 453 Anthemius meni naimisiin keisari Markianuksen tyttären Aelia Marcia Euphemian kanssa. Kuten isänsä, Anthemius palveli armeijassa ja saavutti "comesin" arvon avioliittonsa jälkeen. Keisari teki Anthemiuksesta patriisin ja "magister militumin" vuonna 454. Anthemius oli myös vuoden 455 konsuli keisari Valentinianus III:n kanssa. Luultavasti Markianus suunnitteli Anthemiuksesta omaa seuraajaansa.


title: Anthemius

text: Vuonna 457 Markianus kuitenkin kuoli, ja seuraajaksi valittiin Leo I, joka oli voimakkaan "magister militumin" Asparin suosikki. Aspar oli itse barbaari, eikä näin ollen pystynyt itse pääsemään keisariksi. Ilmeisesti Aspar halusi samanlaiseen asemaan kuin minkä Ricimer oli saavuttanut Länsi-Roomassa. Anthemiuksen mahdollisuudet päästä keisariksi näyttivät nyt aika pieniltä. Vuonna 467 vandaalit hyökkäsivät ensimmäisen kerran Kreikkaan. Tuolloin Länsi-Roomassa ei ollut ollut keisaria vuodesta 465 lähtien. Leo päätti tehdä Anthemiuksesta lännen keisarin. Samalla hän pääsisi eroon kilpailijastaan, ja länteen saataisiin myös voimakas keisari, joka voisi rauhoittaa tilanteen Italiassa. Anthemius lähetettiin Italiaan kenraali Marcellinuksen johtaman armeijan kanssa.


title: Anthemius

text: Anthemius julistettiin keisariksi Rooman ulkopuolella 12. huhtikuuta 467. Vuonna 468 Anthemius oli yksin konsulina, jota voi pitää kunnianosoituksena Itä-Rooman keisarilta. Anthemiuksen aikana Itä- ja Länsi-Rooman välit olivat pitkästä aikaa hyvät. Toisaalta Anthemiuksella oli paljon muita ongelmia. Hän ei hallinnut kuin Italian niemimaata, loput valtakunnasta oli eri barbaarikansojen hallussa. Myös mahtava "magister militum" Ricimer oli jo pitkään hallinnut Länsi-Roomaa julistaen aina omia suosikkejaan keisariksi. Saadakseen Ricimerin puolelleen Anthemius antoi hänelle ainoan tyttärensä Alypian vaimoksi.


title: Anthemius

text: Ensitöikseen Anthemius yritti saada vandaalit luopumaan valtaamistaan alueista Italiassa ja Sisiliassa. Geiserik ei kuitenkaan suostunut Anthemiuksen pyyntöihin. Vuonna 468 Itä-Roomasta lähetettiin matkaan laivasto Basiliscuksen johdolla kukistamaan vandaaleja Afrikassa. Samalla Anthemius lähetti Marcellinuksen kukistamaan vandaaleja Sardiniassa. Koko sotaretki epäonnistui kuitenkin sen jälkeen kun Marcellinuksen murhasi eräs hänen alaisistaan, ja vandaalit kukistivat Basiliscuksen laivaston.


title: Anthemius

text: Galliassa Anthemius yritti kukistaa visigootit saamalla bretagnelaiset hyökkäämään heidän kimppuunsa. Tämä kuitenkin epäonnistui. Vuonna 471 Anthemius lähetti poikansa Anthemioluksen Galliaan, mutta visigoottien kuningas Eurik kukisti hänet. Länsi-Rooma menetti nyt otteensa Galliasta lopullisesti.


title: Anthemius

text: Vuonna 470 eräs Romanus oli yrittänyt kaapata vallan Anthemiukselta, mutta hänet paljastettiin ja tuomittiin kuolemaan. Romanus oli ollut Ricimerin kannattajia, ja Ricimer suuttuikin tapahtuneesta. Hän lähti joukkoineen Roomasta ja asettui Milanoon. Vuonna 472 Ricimer hyökkäsi keisarin kimppuun ja valtasi Rooman. Anthemius yritti paeta kirkkoon, mutta Gallian "magister militum" Gundobad, joka oli loikannut Ricimerin puolelle, murhasi hänet.


title: Evoluutio (elokuva)

text: Evoluutio on Ivan Reitmanin ohjaama, vuonna 2001 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen scifikomedia.


title: Evoluutio (elokuva)

text: Ira Kaine ja Harry Block löytävät maahan syöksyneestä asteroidista ulkoavaruudesta peräisin olevan organismin. Organismi kehittyy nopeasti mönjästä moninaisiksi olioiksi, jotka uhkaavat vallata hiljaisen Glen Canyonin kaupungin. Armeija saapuu paikalle Ira Kainen entisen tuttavuuden johdolla ja yrittää saada tilanteen hallintaan. He epäonnistuvat ja tilanne pahenee, ja lopulta tilanteen pelastaminen jää Kanen, Blockin ja heidän ystäviensä vastuulle.


title: Evoluutio (elokuva)

text: Lopulta käy ilmi, että eräissä Head & Shoulders -shampoissa lisäaineena oleva seleeni on olioille myrkyllistä. Idea syntyi kuljettaessa alkuaineiden jaksollista järjestelmää kaksi askelta alas ja yksi oikealle olioiden perustana olevasta typestä. Päättely perustui siihen, että ihmisille, jotka ovat hiilipohjaisia, arseeni (kaksi askelta alas ja yksi oikealle hiilestä) on myrkyllinen.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Sepelvaltimon ohitusleikkaus tarkoittaa sydämen sepelvaltimon ahtaumakohdan ohittamista muualta elimistöstä otetulla verisuonisiirteellä. Leikkausta käytetään sepelvaltimotaudin hoidossa. Kyseisellä leikkauksella voidaan helpottaa sepelvaltimotaudin aiheuttamia oireita ja joissain tapauksissa myös parantaa potilaan ennustetta, eli vähentää taudista johtuvaa kuolleisuutta.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Leikkaukset on perinteisesti tehty halkaisemalla potilaan rintalasta nukutuksen aikana. Rintalasta levitetään auki. Sen jälkeen potilas on liitetty sydän-keuhkokoneeseen ja sydän pysäytetty. Tätä tekniikkaa on käytetty 1950-luvulta lähtien . Verisuonisiirteinä voidaan käyttää alaraajoista otettuja laskimoita, kyynärvarsista otettuja värttinävaltimoita (arteria radialis) tai rintakehän sisäseinämän valtimoa (LITA). Monessa tapauksessa tehdään samassa leikkauksessa useita ohituksia eri suoniin ja näin tarvitaan myös useita verisuonisiirteitä. Suonen toinen pää liitetään aorttaan ja toinen pää ommellaan sepelvaltimon ahtaumakohdan toiselle puolelle, eli ahtaumakohta ohitetaan. Mikäli käytetään LITA-suonta, ei sen toista päätä tarvitse irrottaa, koska se on jo valmiina kiinni aortassa. Tällöin ainoastaan toinen pää irrotetaan ja kiinnitetään uuteen kohtaan.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Laskimosuonten ongelmana on niiden heikko aukipysyvyys. Kymmenessä vuodessa kolmasosa niistä tukkeutuu täysin, kolmasosa osittain ja vain yksi kolmannes pysyy kokonaan avoimena. Tämän vuoksi ohitusleikkauksissa pyritään käyttämään valtimosuonia, mikäli mahdollista. Valtimosiirteiden auki pysyvyyttä selvittäneessä tutkimuksessa yhdeksän vuoden kuluttua 97 % LITA-suonista ja 88 % värttinävaltimoista oli varjoainekuvauksen mukaan täysin auki.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Sydämen pysäyttäminen leikkauksen ajaksi helpottaa suonten saumojen ompelua. Se lisää kuitenkin leikkauksesta johtuvien aivoverenkiertohäiriöiden riskiä. Tämä voi aiheuttaa esimerkiksi leikkauksen jälkeisiä muistihäiriöitä. Tämän vuoksi on viime aikoina lisääntyvässä määrin ryhdytty käyttämään tekniikkaa, jossa sydäntä ei pysäytetä leikkauksen ajaksi. Tämä tekee kuitenkin saumojen ompelusta vaikeaa. Ompelua pyritään helpottamaan erilaisilla tukivälineillä, joilla ompelukohta pyritään tukemaan liikkumattomaksi, vaikka sydän muuten sykkiikin normaalisti. Leikkauksen tekeminen ilman sydämen pysäyttämistä vähentää huomattavasti neurologisten komplikaatioiden riskiä.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Niin sanotut mini-invasiiviset tekniikat ovat nopeasti kehittyneet mahdollistaen entistä yksilöllisemmän sydänkirurgisen hoidon. Valtavirrasta poiketen etenkin latinalaisessa Amerikassa aloitettiin ohitusleikkausten tekeminen sykkivään sydämeen. Tämä kehitys johti siihen, että vuonna 1988 Bennetti suoritti yhden suonen sepelvaltimo-ohituksen pienestä rintakehän viillosta sykkivään sydämeen . Menetelmä sai melkoista huomiota, ja tämän jälkeen niin sanottu mini-invasiivinen ohitusleikkaus otettiin käyttöön useassa keskuksessa.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text:
Mini-invasiiviset ohitusleikkaukset aloitettiin Suomessa 1996. Leikkaus tehdään mahdollisimman yksinkertaisesti. Vasemman eteen laskevan sepelvaltimon sairaudessa
tehdään samasta rintakehän avauksesta rintakehän vasemman sisävaltimon irrotus ja sen liitos eteen laskevaan sepelvaltimoon sydämen sykkiessä ilman sydän-keuhkokonetta. .


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Säästävien ohitusleikkauksen tulokset ovat nyt lähes yhtä hyvät kuin tavanomaisen menetelmän mutta haittavaikutukset vähäisemmät. Sepelvaltimoiden mini-invasiivinen ohitusleikkaus sopii myös kahden suonen tautia sairastavien hoitoon jopa rutiinimenetelmänä.


title: Sepelvaltimon ohitusleikkaus

text: Sepelvaltimoiden säästävä ohitusleikkaus on vakiinnuttanut asemansa ja on avaamassa uusia mahdollisuuksia koronaaritaudin yksilölliseen hoitoon. Tulevaisuudessa se voidaan yhdistää pallolaajennukseen, joten myös osa kolmen suonen sairautta potevista voidaan hoitaa ilman rintalastan halkaisua ja sydän-keuhkokonetta ja perfuusiota. Tällä voidaan myös säästää kustannuksia lyhentyneen hoitoajan ja sairausloman ansiosta


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Lisko, oikealta nimeltään tohtori Curtis Connors on Marvel-kustantamon luoma superroisto ja yksi Hämähäkkimiehen vaarallisimmista vihollisista. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran "Amazing Spider-Man"-lehden numerossa 6. Liskon loivat Stan Lee ja Steve Ditko.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Suomessa Liskon ensiesiintyminen tapahtui Ihmesarjan numerossa 5 (1967).


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Vuonna 2009 Lisko oli listattu sijalle 62 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Tri Curtis Connors toimi armeijan kirurgina, kun hän haavoittui käteen ja se jouduttiin amputoimaan kuolion takia. Kykenemättä leikkaamaan enää Connors alkoi tutkia matelijoita saavuttaen pian alan huipun. Matelijoilla on yhä kyky kasvattaa uusia raajoja menetettyjen tilalle kun nisäkkäät ovat kehittyneet eroon siitä. Connors löysi tarkan kemiallisen yhdisteen, joka antaa tämän kyvyn ja kokeili sitä itseensä. Hän onnistui kasvattamaan kätensä takaisin mutta kemikaalin mutageeniset vaikutukset eivät loppuneet siihen: hän muuttui ihmismäisen matelijan muotoon.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Häntä riivasi primitiivinen mutta ovela matelijan mieli ja Lisko aikoi koota matelijoiden armeijan, joka syrjäyttäisi ihmiset maapallon hallitsevana lajina. Hämähäkkimies kuitenkin pysäytti Liskon suunnitelman käyttäen Connorsin kemikaaleja ja muistiinpanoja luodakseen vasta-aineen, joka kumosi alkuperäisen yhdisteen vaikutukset. Seerumin mutageenit kuitenkin vaikuttivat pysyvästi Connorsin perimään. Vaikka hän on selvinnyt pitkiä aikoja ilman muuttumista matelijamuotoonsa, tiedemies ei ole koskaan päässyt kokonaan eroon Liskon kirouksesta. Itse asiassa matelijapersoona näyttäisi olevan jatkuvasti hereillä Connorsin alitajunnassa haluten koko ajan suurempaa valtaa ihmisten suhteen.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Suomen Hämähäkkimies lehdessä nro 4/98 nähtiin myös Curt Connorsin apulaisen kehittämä epäonnistuneen kokeen luomus, ihmisseerumilla ruiskutettu lisko, jolla oli ihmisen kävelytyyli, mutta ei yhtään inhimillistä ajattelua. Alkuperäinen Lisko tappoi tämän toisen sen yrittäessä tappaa Connorsin pojan.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Lisko esiintyi Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa, ensimmäisessä jaksossa "Liskojen yö".


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Ja Lisko esiintyi vielä myöhemmin jaksoissa


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 24 "Aikakivi",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 25 "Ajan kosto",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 27 "Viimeinen painajainen",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 46 "Partners", (takauma)


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 50 "Mary Janin etsintä" (Mysterion rakentama robotti)


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 51 "Liskokuningas",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 61–63 jaksoissa olevissa Salaisissa Sodissa ja


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 64 "Minä todella, todella vihaan klooneja" (takauma).


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Dr. Curt Connorsin jaksot sarjassa, jossa hän ei muutu Liskoksi:


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 8 "Avaruuden asukas 2/3",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 14 "Kavala Kuusikko 1/2",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 15 "Kavala Kuusikko 2/2",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 17 "Hämähäkkimutantti", (takauma)


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 21 "Metsästäjien kaksintaistelu", (takauma)


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 22 "Blade Vampyyrinmetsästäjä",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 26 "Korppikotkan liito",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 29 "Tee toivomus",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 37 "Venomin paluu",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 38 "Carnage",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 39 "Pilkku",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 45 "Kravenin paluu",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 46 "Partners",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 47 "Herääminen",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 53 "Häät",


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 60 "Vesimiehen paluu 2/2" ja


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: 64 "Minä todella, todella vihaan klooneja" (toisen maailman Dr. Connors)


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Joseph Campanella oli Liskon ja Dr. Connorsin äänenä.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Curt Connors esiintyy Sam Raimin "Hämähäkkimies"-trilogiassa. Hänet ainoastaan mainittiin "Spider-Man – hämähäkkimies" -elokuvassa (2002), mutta esiintyy sen jatko-osissa "Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2" (2004) ja "Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3" (2007). Toisessa osassa hän on Peterin opettaja, kolmannessa hän analysoi avaruudesta tullutta Symbioottia. Hahmoa näytteli Dylan Baker.


title: Lisko (sarjakuvahahmo)

text: Vuoden 2012 elokuvassa "The Amazing Spider-Man" Lisko on Hämähäkkimiehen päävastustaja. Häntä näyttelee Rhys Ifans.


title: Tiedepuisto

text: Tiedepuisto () on alue, joka on suunniteltu korkean teknologian ja tieteen sekä tietointensiivisten yritysten keskittymäksi, eli yrityspuistoksi. Usein tiedepuistoa voidaan kutsua myös teknologiakeskukseksi tai teknologiakyläksi.


title: Tiedepuisto

text: Tiedepuistot syntyvät tai ne perustetaan yliopistojen, korkeakoulujen ja muutamien isojen yritysten toimipisteiden lähelle. Tiedepuiston hallintaan perustetaan yleensä kiinteistöliiketoimintaan erikoistunut yhtiö, joka on joko osittain julkisomisteinen tai täysin yksityinen. Tämä yhtiö yleensä sekä omistaa, vuokraa että rakennuttaa toimitiloja ja niihin liittyviä käyttäjäpalveluja yrityksille. Pääsääntöisesti tiloja pyritään saamaan vuokratuksi erityisesti pienemmille startup-kasvuyrityksille ja kansainvälisten yritysten paikallisille (tytäryhtiö)toiminnoille.


title: Tiedepuisto

text: Tiedepuistot sisältävät Suomessa usein myös kehitysyhtiöitä (esimerkiksi alueellisia teknologian kehittämisyrityksiä tai seudullisia osaamiskeskuksia) ja erilaisia yrityshautomoita ja (uus)yrittäjyyskeskuksia. Monissa tapauksissa (esimerkiksi Hyvinkään Techvilla) kaikista kolmesta osa-alueesta – toimitilat, hautomotoiminta, kehityshankkeet – vastaa sama yritys. Esimerkiksi Oulussa tiedepuistossa toimivat toimitiloja tarjoava Technopolis Oyj, sen pääosin omistama yrityshautomo Technopolis Ventures Oulutech Oy sekä alueellinen kehitysyhtiö Oulu Innovation.


title: Tiedepuisto

text: Piilaakson aluetta Kaliforniassa voidaan kutsua maailman kuuluisimmaksi teknologiakeskittymäksi. Muita esimerkkejä merkittävistä ulkomaalaisista tiedepuistoista ovat Cambridgen tiedepuisto Englannissa ja Hsinchu-tiedepuisto Taiwanissa.


title: Tiedepuisto

text: Suomen merkittävin tiedepuistojen omistaja on Technopolis Oyj, joka toimii Oulussa, Espoossa, Vantaalla ja Lappeenrannassa. Monet Suomessa toimivista tiedepuistoista ovat vahvasti alueellisia ja saavat ainakin osittain julkisrahoitusta.


title: Tiedepuisto

text: Teknologiakeskuksia on perustettu toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen useisiin maihin. Ne sijaitsevat yliopistojen tai korkeakoulujen kampusalueiden – esimerkiksi Innopoli Otaniemessä – tai teollisuuskeskusten – esimerkiksi Toulousessa Airbusin tehtaiden kupeessa – lähellä.


title: Tiedepuisto

text: Keskuksia kutsuttiin Suomessa 1960-luvulla teknologiakyliksi, joita alettiin toteuttaa ulkomaisen esimerkin innostamana. 1990-luvulla niitä synnytettiin Suomessa enenevästi erityisesti alueellisen teknologisen tason nostamista varten. Monissa maissa ”business park” -alueilla toimii yrityksiä, jotka ovat samassa vaiheessa kuin teknologiakeskusten palvelemat yritykset.


title: Tiedepuisto

text: Tieteellisesti korkeatasoisimpia vastaavia keskittymiä kutsutaan tiedepuistoiksi, jotka sijaitsevat joko yliopiston kampuksella tai sen läheisyydessä tai suuren tutkimuslaitoksen lähellä välillä on kuitenkin häilyvä.


title: Tiedepuisto

text: Teknologiakeskuksen tehtävänä on edistää teknologiaintensiivistä liiketoimintaa ja parantaa tieto- ja innovaatiopohjaisten kasvuyritysten liiketoimintamahdollisuuksia. Teknologiakeskus pyrkii edistämään näiden alkavien teknologiayritysten syntyä, kasvua ja kansainvälistymistä. Monissa keskuksissa on pyritty yhdistämään koulutus, tutkimus, valtion laitokset ja yritykset ei vain kokoamalla ne yhteen sijainnillisesti vaan myös luomalla puitteet niiden väliselle yhteistyölle. Verkostoissa toimiminen onkin olennainen osa teknologiakeskusympäristöä. Piilaakson alue on kuuluisimpia teknolgiakeskusalueita, joka syntyi Palo Alton elektroniikkayhtiöiden (mm. Xerox ja Hewlett-Packard) läheisyyteen.


title: Tiedepuisto

text: Teknologiakeskukset ovat usein alueellisten vahvuuksien hyödyntämiseen perustettuja itsenäisiä yrityksiä. Niiden omistajakunta koostuu yrityksistä, yliopistoista, kunnista, rahoituslaitoiksista, järjestöistä, säätiöistä ja yksityisistä sijoittajista. Yhtiöissä on paikallinen johto sekä usein elinkeinoelämää, yliopisto- ja tutkimuskenttää sekä kuntasektoria laajasti edustava hallitus.


title: Tiedepuisto

text: Teknologiakeskusten toimintaa koordinoi Suomessa "Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL". Vuonna 1988 perustetun TEKELin tehtävänä on toimia suomalaisen teknologiakeskustoiminnan edunvalvojana, kehittäjänä ja asiantuntijana. TEKEL pyrkii kehittämään vetovoimaisia innovaatioympäristöjä yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa, joihin kuuluvat erityisesti ministeriöt sekä keskeiset tutkimuksen, yrityskehityksen, kansainvälistymisen, elinkeinoelämän ja rahoitusalan toimijat. TEKELiin kuuluu 33 jäsenkeskusta yliopisto- ja korkeakoulukaupungeissa.


title: Tiedepuisto

text: TEKEL edustaa suomalaisia teknologiakeskuksia kansainvälisessä yhteistyössä, kuten Maailman Teknologiakeskusten Liiton IASPin (International Association of Science Parks) toiminnassa.


title: Tiedepuisto

text: TEKEL järjestää myös vuosittain Vuoden hautomoyritys -kilpailun. Kilpailu on järjestetty neljä kertaa. Sen ovat voittaneet


title: Ricimer

text: Ricimer (noin 405 – 18. elokuuta 472) oli Länsi-Rooman todellinen hallitsija 400-luvulla.


title: Ricimer

text: Ricimer oli areiolainen ja hänen äitinsä oli visigoottien kuninkaan tytär. Hän vietti nuoruutensa Valentinianus III:n hovissa ja kunnostautui palvellessaan Aëtiusta. Valentinianuksen kuoltua Petronius Maximus kaappasi vallan, mutta hän kuoli vandaalien hyökätessä Roomaan vuonna 455. Tämän jälkeen Avitus julistautui keisariksi ja nimitti Ricimerin Länsi-Rooman korkeimpaan sotilasvirkaan "magister militumiksi". Vuonna 456 Ricimer kukisti vandaalit niin merellä kun maalla. Samana vuonna Ricimer kapinoi Majorianuksen kanssa Avitusta vastaan ja Ricimerin avulla Majorianuksesta tuli Länsi-Rooman keisari. Majorianus osoittautuikin kuitenkin odotettua paremmaksi keisariksi. Mutta kun Majorianus kärsi tappion vandaaleja vastaan Espanjassa vuonna 461 sai Ricimer armeijan kapinoimaan häntä vastaan. Ricimer pakotti Majorianuksen eroamaan ja antoi myös lopulta murhata hänet. Ricimer julisti nyt Libius Severuksen keisariksi. Severus oli täysin Ricimerin vallassa, mutta hän kuoli vuonna 465.


title: Ricimer

text: Länsi-Roomassa ei ollut tämän jälkeen keisaria 18 kuukauteen. Lopulta Itä-Rooman keisari Leo I lähetti Anthemiuksen Länteen keisariksi. Saadakseen sovinnon aikaiseksi Ricimer nai Anthemiuksen tyttären.


title: Ricimer

text: Yhteistyö jatkui muutaman vuoden ajan. Mutta lopulta Ricimer kapinoi Anthemiusta vastaan ja perusti oman tukikohtansa Milanoon. Vuonna 472 hän hyökkäsi ja valtasi Rooman. Hän antoi teloittaa Anthemiuksen ja julisti Olybriuksen keisariksi. Ricimer kuoli kuitenkin vain pari kuukautta tämän jälkeen. Hänen veljenpoikansa Gundobad peri hänen asemansa.


title: Tero Ojanperä

text: Tero Ojanperä (s. 1966) on entinen Nokia Oyj:n palveluliiketoiminnasta vastaava johtaja ja nykyinen Vision+ -rahaston toimitusjohtaja ja yksi sen perustajista. Hänet on myös valittu vuodesta 2012 alkaen TTY-säätiön hallituksen jäseneksi ja puheenjohtajaksi.


title: Tero Ojanperä

text: Tero Ojanperä valmistui diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta, ja hän on väitellyt tekniikan tohtoriksi Delftin teknillisessä yliopistossa Alankomaissa. Opiskeluaikoinaan Ojanperä osallistui Teekkaritoimintaan. Hän on Oulun tietotekniikan opiskelijoiden killan, Oulun Tietoteekkarit ry:n (OTiT), perustajajäsen ja kiltalehti Terminaalin ensimmäinen päätoimittaja.


title: Tero Ojanperä

text: Ojanperä oli Nokian palveluksessa vuodesta 1990 alkaen. Uransa aikana hän toimi Nokian teknologia- ja strategiajohtajana, Nokia Research Centerin vetäjänä ja Nokia Networksin johtajana sekä lukuisissa muissa tehtävissä. Elokuussa 2011 Ojanperä ilmoitti jättävänsä Nokian ja siirtyvänsä vastaamaan uudesta Vision+ -rahastosta.


title: Tero Ojanperä

text: Vuonna 2009 teknologiabisneksen erikoislehti Fast Company listasi liike-elämän sata luovinta; Ojanperä oli sijalla seitsemän listan ainoana suomalaisena.


title: Tero Ojanperä

text: Marraskuussa 2017 Ojanperä siirtyi uuden tekoälyratkaisuja kehittävän startup-yrityksen Silo AI:n johtoon.


title: Päivölä (mytologia)

text: Päivölä on päivättärien ja päivän poikien koti suomalaisessa kansantarustossa. Päivölä esiintyy myös maanpäällisenä paikkana kertomuksessa Päivölän pidoista. Joissain kertomuksissa Päivölän tilalla on Pohjola. Näin on myös kansanrunoissa kootussa Kalevalassa.


title: Päivölä (mytologia)

text: Päivölän suuressa talossa pidetään suuret pidot eli juhlat, joissa tarjotaan ruokaa ja juomaa. Tappelupukarina tunnettua Lemminkäistä ei kuitenkaan ole kutsuttu. Lemminkäinen saa kuulla pidoista ja tulee paikalle. Hänelle tarjotaan matoinen olut, jonka hän juo otettuaan ensin madot pois. Lemminkäinen istuu isännän paikalle, jolloin hänen ja isännän välille tulee riitaa. Syntyneessä kaksintaistelussa Lemminkäinen surmaa Päivölän isännän ja pakenee sitten pidoista.


title: Avaruuspuku

text: Avaruuspuku on ihmistä avaruuden olosuhteilta suojaamaan suunniteltu puku, käytännössä yhden hengen avaruusalus, jota käytetään avaruuskävelyillä.


title: Avaruuspuku

text: Avaruus on monella tapaa ihmiselle vihamielinen ympäristö, merkittävimpänä uhkanaan hyvin alhainen, miltei tyhjiön saavuttava paine. Sen lisäksi ihmistä täytyy suojella äärimmäiseltä kylmyydeltä varjossa ja kuumuudelta auringonvalossa. Silmiä ja ihoa täytyy suojella auringon ultraviolettisäteilyltä. Toisaalta täytyy huolehtia hengitysilman saannista sekä siitä, että kosteus ja hengityksen hiilidioksidi johdetaan pois.


title: Avaruuspuku

text: Puvun suunnitteluun vaikuttaa käyttötarkoitus. Avaruuslentäjän täytyy kyetä toteuttamaan hänelle annetut tehtävät sekä käyttämään tarpeellisia työkaluja. Nivelten sekä puvun käsiosan suunnittelu on erityisen tärkeää. Toisaalta puvun massa ei saa kasvaa liikaa. Planeetoilla avaruuslentäjä tuntee puvun painon ja myös painottomuudessa puvun massan liikemäärä saattaa vaikeuttaa toimimista.


title: Avaruuspuku

text: Avaruuspukujen päällysmateriaali on valkoinen auringon säteilyn heijastamiseksi. Astronautti kantaa selkäpakkausta, jossa on hengitysilmaa, ilmansuodatin, sähköparistot, radio ja muita varusteita. Puku on paineistettu ja joskus siinä on irrotettava kypärä. Puvun kypärän silmikkoa peittää hyvin ohut kultainen kalvo, jonka läpi voi nähdä ja joka suojaa astronautin silmiä auringon säteilyltä.


title: Avaruuspuku

text: Amerikkalaiset puvut koostuvat nykyisin puvun ylä- ja alaosasta, kypärästä ja hansikkaista, kun taas venäläisiin yksiosaisiin pukuihin astutaan sisään puvun selässä olevasta aukosta, jonka ovena toimii puvun hengissäpitojärjestelmäpakkaus.


title: Avaruuspuku

text: Avaruuspuvun lisäksi astronautilla voi olla erilaisia varusteita, kuten rakettipakkaus painottomuudessa liikkumista varten.


title: Avaruuspuku

text: NASA:n nykyiset astronautin puvut koostuvat 17 kerroksesta erilaisia materiaaleja ja yhden puvun hinta on noin 20 miljoonaa USD. Puvun sisällä on vesikiertoinen jäähdytysjärjestelmä puvun lämpötilan pitämiseksi sopivana. Astronauteille syötettävä puhdas happi on paineeltaan kolmasosa maan paineesta, koska muuten astronautit hengästyisivät tehdessään töitä avaruudessa. Itse puvut ovat hyllytavaraa mutta erikokoisia osia on olemassa. Käsineet sen sijaan tehdään yksilöllisiksi ja niidenkin hinta nousee 40 tuhanteen USD. Lisäksi käsineiden käyttöikä on vain 25 kertaa.


title: Avaruuspuku

text: Kiinalaisvalmisteinen avaruuskävelyyn tarkoitettu Feitian ("lennä taivaalla") -avaruuspuku maksaa noin kolme miljoonaa euroa. Puku painaa 120 kg ja sen kokoaminen ja pukeminen kestää 15 tuntia. Ensimmäisen kerran pukua käytti avaruudessa Zhai Zhigang tehdessään ensimmäisen kiinalaisen suorittaman avaruuskävelyn 27.9.2008.


title: Kangaspuut

text: Kangaspuut on kankaiden kudonnassa käytettävä laite. Yksinkertaisimmillaan, jollaisena laite tunnettiin jo kivikaudella, siinä on kaksi vaakasuoraa keppiä, joiden varaan luodaan loimi. Nykyisen muotonsa kangaspuut ovat saaneet lähes 700 vuotta sitten. Suomessa käytetään eniten vipukangaspuita, joista myös teolliset kutomakoneet on kehitetty.


title: Kangaspuut

text: Vipukangaspuiden arvellaan kehittyneen Saksassa. Vipukangaspuut tulivat Suomeen Fredrika Wetterhoffin mukana, kun hän osti niitä 1880-luvun alussa Saksasta Työkouluunsa. Vipukangaspuut levisivät ympäri Suomen opettajankoulutuslaitokselta valmistuneiden opettajien mukana. Valmistuneet opettajat olivat tutustuneet opiskelunsa aikana vipukangaspuihin Wetterhoffin Työkoulussa. Suomi on kudonnan näkökulmasta harvinainen maa: Suomessa käytetään nykyisin melkein pelkästään vipukangaspuita.


title: Kangaspuut

text: Vipukangaspuiden koneisto muodostuu vipusista, niisivarsista, ylä- ja alavälittäjistä sekä polkusista. Koneiston osia yhdistää kaksi nyöritystä. Ylänyöritys on muuttumaton; nyörit sidotaan aina vipusista yläniisivarsiin ja alavälittäjiin sekä alaniisivarsista ylävälittäjiin. Alanyöritys on muuttuva, eli vaihtelee kankaan sidoksen mukaan. Kun sidosohjeessa on merkitty ruutu, sidotaan polkunen alavälittäjään. Kun sidosohjeessa on merkitsemätön ruutu, sidotaan polkunen ylävälittäjään. Kudottaessa loimilangat saadaan eri tasoille polkusia polkemalla. Eri tasoilla olevien loimilankojen välistä tilaa, johon kude syötetään, kutsutaan viriöksi.


title: Kangaspuut

text: Tietokoneohjatuissa kangaspuissa polkusten sidonnan korvaa ohjainlaitteeseen kytketty pedaali, jota polkemalla niisivarret nousevat ja laskevat, ja loimilankojen muodostama viriö avautuu.


title: Gundobad

text: Gundobad, jota kutsuttiin myös nimellä Gundibald, oli burgundien kuningas noin (474–516) ja sitä ennen Rooman patriisi ja "magister militum" (472–473). Hänen setänsä oli Ricimer, joka todellisuudessa oli hallinnut Länsi-Roomaa heikkojen nukkekeisareiden aikana. Kun Ricimer kuoli vuonna 472 kaappasi Gundobad tämän vallan itselleen ja teki Glyceriuksesta keisarin. Gundobadista tuli kuitenkin burgundien kuningas vuonna 473 kun hänen isänsä Gunderik kuoli. Hän joutui tosin jakamaan vallan kolmen veljensä Godegiselin, Kilperikin ja Godomarin kanssa.


title: Gundobad

text: Vuonna 486 Gundobad tappoi veljensä Gundomarin. Vuonna 493 hän tappoi Kilperikin, hukutti tämän vaimon ja karkotti näiden kaksi tytärtä. Yksi tyttäristä, Klotilde, päätyi frankkien kuninkaan Klodvigin luokse. Klodvig pyysi Gundobadilta lupaa saada Klotilde vaimokseen, ja Gundobadin oli pakko suostua.


title: Gundobad

text: Godegiselin kanssa Gundobad soti pitkään. Hän yritti saada frankit puolelleen, mutta Klodvig päättikin auttaa Godegiseliä. Lopulta Gundobadin oli antauduttava ja luvattava maksaa veroa frankeille. Hän kuitenkin perui myöhemmin lupauksensa ja alkoi piirittää Godegiseliä Viennessä. Vuonna 501 hän valtasi kaupungin ja tappoi veljensä.


title: Gundobad

text: Gundobad hallitsi burgundien kuninkaana kuolemaansa asti vuonna 516. Hänen merkittävin perintönsä olivat kaksi lakikokoelmaa, burgundeja koskeva "Lex Gundobada" ja roomalaisia alamaisia koskeva "Lex Romana Burgundionum". Gundobadin seuraaja oli hänen poikansa Sigismund.


title: Chathamsaaret

text: Chathamsaaret ovat Uudelle-Seelannille kuuluva noin kymmenestä saaresta koostuva saariryhmä noin 800 kilometriä Eteläsaarella sijaitsevasta Christchurchin kaupungista itään. Saaret ovat kuuluneet virallisesti Uudelle-Seelannille vuodesta 1842 lähtien. Chathamsaarten pinta-ala yhteensä on 966 neliökilometriä. Kaikki asutus on ryhmän kahdella suurimmalla saarella, Chathamilla ja Pittillä. Saaret on nimetty HMS Chatham -laivan mukaan.


title: Chathamsaaret

text: Chathamsaaret ovat ilmestyneet merestä vasta noin 4 000 000 vuotta sitten. Chathamsaaren maaperä on pääasiassa kalkkikiveä, basalttia ja hiekkaa. Chathamsaarta ympäröi useita tuliperäisiä saaria, joiden yhteenlaskettu pinta-ala Chathamsaaren kanssa on noin 950 neliökilometriä. Saarten ilmasto on viileä ja kostea. Lämpötila ei juuri vaihtele vuodenaikojen mukana. Saarten endeeminen eliöstö on läheistä sukua Uuden-Seelannin ja lähimpien arktisten saarten eliöstöille. Ehkä tunnetuin saarilla kasvava endeeminen kasvi on "Myosotidium hortensia". Endeemisistä eläimistä saarilla elää muun muassa makeanveden kala "Neochanna rekohua", sekä useita lintu- ja hyönteislajeja.


title: Chathamsaaret

text: Chathamsaarten ensimmäisiä asukkaita olivat moriorit. Moriorien esi-isät saapuivat saarille Uudesta-Seelannista vuoden 1500 paikkeilla, vaikkakin heidän perimätietonsa mukaan saarella oli asukkaita jo ennen heitä. Enimmillään morioreita oli saarilla noin 2 000. Marraskuussa 1791 brittiläinen alus Chatham joutui sivuun kurssiltaan ja ajautui Chathamsaarille. Luutnantti William Broughton julisti saaren kuuluvaksi Isolle-Britannialle ja nimesi saaret Chathamsaariksi. 1800-luvulta lähtien saarilla kävi valaanpyytäjiä, jotka toivat saarille tauteja. Vuonna 1835 saarille tuli noin 900 maoria, jotka alistivat paikalliset moriorit. Moriorien määrä hupeni nopeasti ja vuonna 1862 heitä oli enää 101. Vuonna 1870 maat jaettiin suureksi osaksi maoreille moriorien jäädessä ilman maata. Moriorit ovat sittemmin saaneet oikeuksia maihin Chathamsaarilla.


title: Chathamsaaret

text: Chathamsaarilla asuu noin 600 asukasta, joista noin 30 Pitt-saarella. Saaren asukkaista 65,6 prosenttia kuului vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan eurooppalaistaustaisiin etnisiin ryhmiin ja 64,2 prosenttia kuului maoreihin. Väestönlaskennoissa henkilöt saattoivat ilmoittaa kuuluvansa useampaan kuin yhteen etniseen ryhmään. Moriorit luetaan kuuluviksi maoreihin. Saarella puhutut kielet ovat englanti ja maori.


title: One Piece

text: One Piece on japanilainen manga- ja animesarja, jonka on luonut Eiichirō Oda. Sarjan päähenkilöitä ovat Olkihattupiraatit, jotka seikkailevat maailman merillä merirosvoajan kukoistaessa. Heidän kapteeninsa Monkey D. Luffyn unelmana on löytää tarunomainen aarre "One Piece" sekä tulla merirosvokuninkaaksi.


title: One Piece

text: Sarja alkoi ilmestyä vuonna 1997 Shūeishan julkaisemassa Weekly Shōnen Jumpissa ja sen tuotanto jatkuu yhä. Mangana One Pieceä on ilmestynyt jo 801 lukua ja animena 806 jaksoa. Elokuvia sarjasta on ilmestynyt kolmetoista.


title: One Piece

text: Alun perin Oda suunnitteli One Piece -sarjan kestävän viisi vuotta ja suunnitteli sarjan lopun jo etukäteen. Hän kuitenkin huomasi pitävänsä sarjan tekemisestä niin paljon, ettei halunnut lopettaa sitä niin aikaisin. Hän ei vielä itsekään tiedä, milloin sarja päättyy. Oda on sanonut piirtävänsä sarjan loppuun, vaikka siihen menisi kymmeniä vuosia.


title: One Piece

text: One Piece on myydyin manga Weekly Shōnen Jumpin historiassa. One piece-pokkareita on myyty yli 180 miljoonaa kappaletta (kirjojen 1–57 välillä) ja se on nopeimmin saavuttanut sadan miljoonan myydyn kopion rajan.


title: One Piece

text: One Piece kertoo pojasta nimeltä Monkey D. Luffy, joka lähtee lukuisten muiden merirosvojen tapaan merille etsimään merirosvokuninkaaksi kutsutun kapteeni Gol D. Rogerin legendaarista One Piece -nimellä tunnettua aarretta, jonka löytäjä perii hänen tittelinsä. Tämän tehdäkseen hänen pitää matkata vaarallisen, piraattien hautana tunnetun Grand Line -merialueen ääriin asti.


title: One Piece

text: Luffyn matka alkaa East Blue -nimiseltä mereltä, joka on yksi maailman viidestä merestä. Sieltä hän jatkaa matkaansa Grand Linelle. Saarelta saarelle jatkuvan matkan varrella hänen johtamiinsa Olkihattupiraatteihin liittyy uusia jäseniä. Luffyn tapaan jokaisella miehistön jäsenellä on oma unelmansa, jota kukin tavoittelee matkalla.


title: One Piece

text: Tarinan aikana joukko kohtaa erilaisia vihollisia, jotka koostuvat pääosin toisista merirosvoista sekä merivoimien sotilaista. Merivoimat toimivat Maailmanhallituksen alaisuudessa, joka yrittää pysäyttää meneillään olevan merirosvojen aikakauden. Sarjan taustalla seurataankin Maailmanhallituksen kamppailua maailman vahvimpia merirosvoja vastaan.


title: One Piece

text: One Piecen päähenkilö on merirosvokuninkuudesta haaveileva Monkey D. Luffy. Hänen esikuvansa on merirosvo Shanks Punatukka, joka piti tukikohtaa Luffyn kotikylässä, kun tämä oli lapsi. Tuolloin Luffy söi myös vahingossa Shanksin ja hänen miehistönsä saaliiksi saaman gumigumimarjan, joka on yksi pirunmarjoista. Tämän ansiosta Luffysta tuli kumimies, joka pystyy venyttämään omaa kehoaan kuin kumia. Luffyn tärkein aarre on hänen Shanksilta saamansa olkihattu. Olkihatun takia Luffya kutsutaan myös nimellä Olkihattu-Luffy (Mugiwara no Luffy eng. straw-hat Luffy).


title: One Piece

text: Ensimmäinen Luffyn Olkihattupiraatteihin liittynyt henkilö on merirosvonmetsästäjä Roronoa Zoro. Hänen unelmansa on tulla maailman parhaaksi miekkamieheksi. Ennen merirosvoksi ryhtymistä Zoro toimi palkkionmetsästäjänä, josta hänen tittelinsäkin juontuu. Zoro käyttää aseenaan kolmea katanaa, joista yhtä hän pitää taistellessaan suussaan hampaidensa välissä.


title: One Piece

text: Zoron jälkeen seuraavana liittynyt jäsen on Nami (liittyi virallisesti olkihattuihin vasta viidentenä jäsenenä), joka oli erikoistunut merirosvoilta varastamiseen. Hän on myös erinomainen merenkävijä ja toimiikin miehistön navigaattorina. Namin omien sanojen mukaan parhaimmat asiat maailmassa ovat aarteet ja mandariinit. Nami käyttää taistellessaan sauvamaista asetta, joka paranee ominaisuuksiltaan tarinan myötä. Namin unelmana on piirtää kartta koko maailmasta.


title: One Piece

text: Miehistön neljäs jäsen (kolmas jäsen) on tarkka-ampuja Usopp, jonka tavoitteena on tulla urheaksi merten soturiksi. Luonteeltaan Usopp on kuitenkin hyvin arka ja hän valehtelee usein peittääkseen tämän heikkoutensa. Usopp käyttää aseenaan ritsaa ja hänellä on alter ego eli toinen persoonallisuus nimeltä Sogeking eli Ampunaamio, joka on ”sankari Tarkka-ampujain saarelta”.


title: One Piece

text: Viidentenä (neljäntenä) joukkoon värvättiin kokki Sanji, joka työskenteli aiemmin ravintolalaiva Baratiessa. Hänen unelmanaan on ollut lapsuudesta asti löytää tarumainen All Blue -meri, jossa on kaloja kaikista maailman meristä. Sanji käyttää taisteluissa vain jalkojaan ja on nimennyt liikkeensä ruokasanaston mukaan. Taistelutyylinsä vuoksi häntä kutsutaan myös Mustajalka-Sanjiksi.


title: One Piece

text: Grand Lineltä ensimmäisenä miehistöön liittynyt jäsen on lääkäri Tony Tony Chopper, joka on ihmisihmismarjan syönyt poro. Niinpä hän pystyy puhumaan ja käyttäytymään kuin ihmiset, mutta myös ymmärtämään eläinten puhetta. Chopper on kehittänyt Rumbleball-nimisen pillerin, jonka avulla hän pystyy kolmen minuutin ajan käyttämään seitsemää erilaista eläinvaihdetta fauna-marjojen normaalin kolmen sijaan, mutta syödessään 3 Rumbleballia hän muuttuu jättiläiseksi. Aluksi Chopper ei kyennyt kontrolloimaan itseään ollessaan jättiläinen, mutta ajan kuluessa hän on oppinut hallitsemaan itsensä jättiläismuodossa. Chopperin unelmana on kyetä parantamaan mikä tahansa sairaus.


title: One Piece

text: Myöhemmin matkaan lähti mukaan ensin Crocodilen vihollisleiriin kuulunut Nico Robin, joka on koulutukseltaan arkeologi. Hän toivoo löytävänsä Rio-poneglyfin, joka kertoo vaietusta aikakaudesta. Poneglyfin tutkiminen on ankarasti kiellettyä. Robin on syönyt kukkakukkamarjan, jonka avulla hän pystyy kasvattamaan ruumiinosiaan minne haluaa. Näin hän pystyy taistellessaan esimerkiksi kuristamaan kaukana olevia vihollisia.


title: One Piece

text: Kahdeksas miehistöön liittynyt henkilö on laivaseppä Franky, joka on muokannut itsensä kyborgiksi. Hänen aseensa toimivat kolalla ja Franky pitääkin aina kolmea kolapulloa vatsassaan olevassa jääkaapissa. Frankyn unelmana on kiertää maapallo rakentamallaan laivalla, johon on pystynyt aiemmin vain Gold Rogerin laiva.


title: One Piece

text: Viimeisin jäsen Olkihatuissa on muusikko Brook. Hän on kerran kuollut luuranko, joka heräsi uudelleen henkiin syömänsä tuonituonimarjan ansiosta. Hän ei kuitenkaan löytänyt ruumistaan vuoteen, ja tuossa ajassa siitä ehti tulla luuranko. Brook käyttää taistellessaan kävelykepissään olevaa miekkaa. Hänen unelmanaan on tavata jälleen Päinvastoinvuoren juurella asuva jättiläisvalas Laboon, jonka luokse hän lupasi Grand Lineltä palata.


title: One Piece

text:
Kuten Luffy One Piecen alussa sanoikin, hän haluaa kymmenpäisen miehistön. Entinen kaapparilordi Jimbei sanoi Luffylle, että kun hän (Jimbei) saa asiat järjestykseen saarellaan niin hän saattaa liittyä
Olkihattupiraatteihin. On hyvin todennäköistä että hänestä tulee Olkihattujen viimeinen jäsen. Jimbei on äärimmäisen voimakas ja taitava merenmiesten karatessa, ja hän päihitti Marinefordin sodassa Gecko Morian helposti.


title: One Piece

text: One Piece sijoittuu fiktiiviseen maailmaan, joka koostuu pääasiassa merialueista. Maapallon ympäri kulkee yksi yhtenäinen manner nimeltä Red Line, joka jakaa maailman meret kahdeksi valtamereksi. Valtameret jaetaan kummallakin puolella kahdeksi mereksi, East ja South Blueksi sekä West ja North Blueksi. Näiden merien väliin jää maapallon kiertävä Grand Line -meri, joka kulkee kohtisuorassa Red Lineä kohden.


title: One Piece

text: Grand Line on maailman vaarallisin meri, koska siellä toimivat kaikkein vaarallisimmat merirosvot. Siksi siellä sijaitsee myös Maailmanhallituksen tärkeimmät toimipisteet: merivoimien tukikohta, tuomiosaari Enies Lobby sekä merenalainen vankila Impel Down. Grand Lineä reunustavat kääntöpiirien tapaan Calm Belt -nimiset alueet, joilla ei koskaan tuule. Siellä myös asustavat lukuisat merihirviöt.


title: One Piece

text: Merihirviöiden takia pääsääntöinen tie Grand Linelle kulkee Red Linellä sijaitsevan Päinvastoinvuoren kautta, jonka huipulle virtaa vettä jokaiselta mereltä. Vesi laskee huipulta alas Grand Linen aloituspaikkaan, johon saapuva joutuu valitsemaan saarten kautta kulkevan kulkureittinsä. Grand Linen saaret ovat magneettisia, joten normaali kompassi ei siellä toimi, vaan merenkävijät joutuvat käyttämään erityistä lokitikkua, jonka neula pystyy suuntautumaan kohti seuraavaa saarta asetuttuaan ensin edellisen saaren magneettikenttään. Merellä voi käyttää myös erityisiä ikitikkuja, jotka osoittavat jatkuvasti jonkin tietyn saaren suuntaan, koska niihin on pysyvästi tallentunut kyseisen saaren magneettikenttä.


title: One Piece

text: Grand Linen toista puoliskoa kutsutaan Uudeksi maailmaksi. Sen lopussa on saari nimeltä Raftel, jonka vain merirosvokuningas Gold Roger on saavuttanut. Juuri tällä saarella One Piecen arvellaan sijaitsevan.


title: One Piece

text: One Piecen maailmassa tieto välittyy sanomalehtien sekä etanafoonien kautta. Sanomalehtiä merellä kuljettavat postilokit, jotka ottavat maksuksi berryjä, jotka ovat sarjassa yleisesti käytettyä valuuttaa. Etanafoonit ovat pääasiassa vain etanoita, jotka pystyvät kommunikoimaan toistensa kanssa pitkien matkojen päästä. Kun etanoihin liittää luurin, pystyy sitä käyttämään puhelimena. Etanafooneja on myös kannettavia sekä vakoiluun tarkoitettuja versioina, mutta joitakin on mahdollista käyttää myös esimerkiksi faksikoneina tai valvontakameroina.


title: One Piece

text: Tärkeänä osana tarinaa ovat pirunmarjat, jotka antavat syöjälleen erikoisvoimia, mutta tekevät syöjästä samalla uimakyvyttömiä. Jokaista pirunmarjaa on vain ainoastaan yksi samanlainen. Pirunmarjat luokitellaan kolmeen ryhmään: paramythia, fauna sekä logia. Paramythia-tyyppisten pirunmarjojen voimia on laidasta laitaan, ja niiden antamia kykyjä voidaankin kuvailla ”supersankarivoimiksi”. Fauna-marjat antavat syöjälleen mahdollisuuden muuttua tietyksi eläimeksi sekä eläimen ja ihmisen risteymäksi. Logia-marjat ovat kaikkein voimakkaimpia, ja ne muuttavat käyttäjänsä joksikin luonnon elementiksi. Logia-käyttäjille yhteistä on se, että heihin suunnatut tavanomaiset iskut menevät käyttäjien lävitse, tai eivät muulla tavalla tehoa.


title: One Piece

text: Pirunmarjakäyttäjien yhteisenä heikkoutena uimataidottomuuden lisäksi on niin kutsuttu merikivi, jota löytyy merenpohjasta. Merikivi säteilee samanlaista energiaa kuin meri, joten se tekee pirunmarjakäyttäjistä voimattomia. Merikivestä on mahdollista valmistaa esimerkiksi käsirautoja ja kaltereita, ja se on kovempaa kuin timantti. Myöhemmässä vaiheessa selviää myös että pirunmarjojen käyttäjiä joihin eivät normaalit iskut tehoa voidaan heitä vastaan käyttää Auraa, joka on "elämän energiaa" jota löytyy kaikesta elävästä mutta aseena sitä voi käyttää vain jos on harjoitellut sitä, yleensä vain voimakkaimmat käyttävät Auraa.


title: One Piece

text: Sarjan maailmassa on kolme päävoimatekijää, joita Maailmanhallitus yrittää pitää tasapainossa niin pitkään, ennen kuin pystyy itse pääsemään johtoasemaan. Voimatekijät ovat merivoimien päämaja, kruunun seitsemän kaapparilordia sekä neljä keisaria. Kaapparilordit ovat Maailmanhallituksen valtuuttamia merirosvoja, jotka antavat osan vierailta alueilta saaduista saaliistaan hallitukselle. Neljän keisarin ryhmään kuuluvat maailman neljä vahvinta merirosvoa.


title: One Piece

text: One Pieceä on julkaistu Japanissa viikoittain yksi luku Weekly Shonen Jump-lehdessä vuodesta 1997 alkaen. Suomessa One Pieceä alettiin julkaista vuodesta 2005, ja sitä on julkaistu yksi kirja joka toinen kuukausi. Numerosta 61 alkaen, sitä kuitenkin aletaan julkaisemaan joka kolmas kuukausi, koska suomeksi julkaistava One Piece on saavuttamassa Japanin julkaisutahdin. Uusien julkaisujen välillä kuitenkin asetetaan myyntiin uusintapainoksia aiemmista kirjoista.


title: One Piece

text: Tullessaan julkaistuksi Weekly Shonen Jumpissa, One Piecestä tuli pian myös televisioanimaatio. Japanin televisio alkoi näyttää mangaan perustuvaa One Piece -animesarjaa vuonna 1999. Vuotta aikaisemmin One Piecestä oli julkaistu OVA.


title: One Piece

text: Vuoden 2017 elokuussa ilmestyi 800 jakso. Jaksosta 207 eteenpäin niitä alettiin näyttää 720p-resoluutioisella HD-laadulla.


title: One Piece

text: Yleensä animesarjat julkaisevat joka viikko uuden jakson, mutta One Piecen tahti on julkaista vähintään kolme jaksoa kuukaudessa. Joskus he saattavat julkaista monta jaksoa tiheään tahtiin ja jatkavat julkaisemista viiden viikon jälkeen. Hidastelu johtuu myös siitä, että anime on nykyään hyvin lähellä mangaa, eivätkä tekijät halua julkaista useita täytejaksoja odotellessaan uusimman tarinaosan loppua.


title: One Piece

text: Toei Animation julkaisi syksyllä 2006 kesken sarjan viisi jaksoa (jaksot 279-284), joihin oli koottu jokaisen Olkihattupiraatin menneisyys poimimalla pätkiä vanhoista jaksoista. Tämä auttoi tekemään väliä mangaan ja saamaan uudet katsojat tutustumaan hahmoihin paremmin.


title: One Piece

text: Animesarjan lisäksi Toei Animation on julkaissut myös One Piece -elokuvia, joita on tähän mennessä ilmestynyt kymmenen. Elokuvia alettiin julkaista vuosittain vuodesta 2000. Neljän elokuvista mukana on tullut lyhytpiirretty (tanssi, jalkapallo, baseball ja ansa - spesiaalit). Vuoden tai kahden välein ilmestyy tunnin pitkä erikoisjakso.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: SVD eli "7,62 mm Snaiperskaja vintovka Dragunova", (ven. 7,62-мм снайперская винтовка Драгунова, "lyh". СВД) on alkujaan neuvostoliittolainen 7,62×54 mmR-kaliiperinen itselataava tarkkuuskivääri. Aseen GRAU-taisteluvälineindeksinumero on 6V1 (ven. 6В1).


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text:
Se voitti suunnittelukilpailun, johon oli osallistunut kolme eri suunnitelmaa Neuvostoliiton armeijan uudesta ryhmän tulitukikivääristä; Sergei Simonovin SSV-58, Aleksandr Konstantinovin prototyyppi 2B-10 ja Jevgeni Dragunovin SVD-137-prototyyppi. Monipuolisen testauksen selvitti parhaiten Dragunovin malli, ja ensimmäinen 200 kappaleen koesarja otettiin käyttöön vuonna 1963. Vuonna 1964 Ižmaš aloitti kiväärin sarjatuotannon ja kivääri otettiin käyttöön ryhmän tulitukiaseena Varsovan liiton maissa ja Puolassa vuodesta 1966 lähtien.
SVD:n valmistuslisenssit myytiin myös Kiinaan (nimellä Type 79 ja Type 86) ja Irakiin (nimellä Al Kadesiah)


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: SVD on itselataava, kertatulta ampuva ruutikaasutoiminen kivääri, jossa on lyhytiskuinen kaasumäntäjärjestelmä. Aseen vasemmalle pyörähtävä lukko lukittuu piippuun kolmella lukitusolakkeella. Kiväärissä on manuaalinen kaksiasentoinen kaasuntasaaja. Patruunat syötetään käyrästä kaksirivisestä 10 patruunan lippaasta. Viimeisen patruunan käytön jälkeen luisti ja lukko lukittuvat auki, mistä ne voidaan palauttaa vetämällä viritinvipua taaksepäin. Kiväärissä on iskuvasara ja manuaalinen varmistuskytkin. Kiväärin runko on koneistettu jäykkyyden ja tarkkuuden lisäämiseksi.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: SVD-kivääri suunniteltiin alun perin rynnäkkökivääriä tehokkaammaksi ja tarkemmaksi jalkaväkiryhmän tulitukikivääriksi, pidentämään ja parantamaan ryhmän tulituksen ulottuvuutta ja tarkkuutta. SVD:tä kuitenkin käytetään myös pääasiallisena tarkkuuskiväärinä, etenkin Neuvostoliiton ulkopuolella. Sen parhaita puolia ovat helppo valmistettavuus ja luotettavuus.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: Aseen tarkkuus on kahden kulmaminuutin luokkaa, eli aseen osumakuvio on 2" 100 jaardilta, kun tarkkuuskivääreissä yleinen minimivaatimus on yleensä 0,5-1 kulmaminuutin luokkaa. Aseen oman, alkuperäisen käyttöohjeen mukaan tarkkuus on riittävän hyvä, jos sadalta metriltä saadaan neljä laukausta kahdeksan sentin kasaan.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: Todellista tarkkuusammuntaa varten V. M. Sabelnikov, P. P. Sazonov ja V. M. Dvorianinov suunnittelivat tarkka-ampujien käyttöön erikoispatruunan '7N1', siinä oli rautapäällysteinen luoti, jossa oli ilmareikä, rautasydän ja lyijyperä. 7N1 korvattiin vuonna 1999 uudella "7N14"-patruunalla. Siinä oli uudentyyppinen lataus vain SVD:tä varten ja 151 grainin (9,78 g) lyijyluoti, jonka nopeus oli sama 830 m/s kuin aiemmin.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: Kiväärillä voi ampua myös tavallista 7,62×54 mmR Mosin-Nagant-patruunaa, jossa on joko tavallinen kokovaippa-, valojuova- tai panssariluoti..


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: Dragunovin kiikaritähtäimenä käytetään yleensä neljä kertaa suurentavaa PSO-1 (POSP-1) -tähtäintä. Venäjän Federaation Asevoimien käytössä on myös huomattavasti tehokkaampia kiikaritähtäimiä, kuten 3-9 kertaa suurentava 1P21 (PO 3-9X42) tai kahdeksan kertaa suurentava POSP 8x42A. Vieläkin tehokkaampia jopa 12 kertaa suurentavia kiikaritähtäimiä on saatavilla Dragunoviin, mutta nämä ovat hyvin harvinaisia jo siksikin, että Dragunov ei ole kovinkaan tarkka. Lisäksi käytetään muun muassa 1PN51 (NSPU-3)-, 1PN58-, 1PN93-4- ja 1PN114-valonvahvistintähtäimiä.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: 1990-luvun alussa aseesta kehitettiin lyhyempi versio laskuvarjojoukkojen käyttöön, nimeltään SVDS ("Snaiperskaja Vintovka Dragunova Skladnaja", "taittoperäinen Dragunov-tarkkuuskivääri" . Siinä on metallinen putkimallinen perä, joka taittui aseen oikealle puolelle, synteettinen pehmuste perässä, säädettävä poskipakka ja synteettinen pistoolikahva. Piipusta tehtiin painavampi, luistia vahvistettiin, kaasumäntää paranneltiin ja siihen asennettiin uudenlainen liekinsammuttaja.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: SVDS-mallia tehtiin myös pimeänäkövarusteilla varustettuna versiona, nimeltään SVDSN. Siinä kiikaritähtäin oli vaihdettu joko NSP-3-, NSPU-, PGN-1-, NSPUM-tähtäimeen tai puolalaiseen passiivisen PCS-6-kiikaritähtäimeen.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text:
Vuonna 1994 venäläinen TsKIB SOO -yritys (nykyään 'KBP Instrument Bureau':n osa) kehitti SVU-tarkkuuskiväärin ("Snaiperskaja Vintovka Ukorotšennaja", "lyhennetty tarkkuuskivääri") Venäjän sisäministeriön erikoisjoukoille (MVD).
SVU on esikuvaansa huomattavasti lyhyempi bullpup-tyylisen suunnittelun, lyhyemmän piipun ja suujarrun, joka vähensi rekyyliä n. 40 % ansiosta. Kivääri oli varustettu taittuvilla avotähtäimillä ja PSO-1-kiikaritähtäimellä.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: SVU:n variaatio, jossa on tulimuodon valintamahdollisuus (kerta- ja täysautomaattinen) ja 20 patruunan lipas, on nimeltään SVU-A A – "Avtomatitšeskaja", Automaattinen).


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: Vuonna 1998 Puola otti käyttöön SVD:stä modernisoidun SWD-M-mallin, jossa on raskas piippu, etujalat ja LD-6- kiikaritähtäin (suurennus 6x42).


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: SVD:n pohjalta on myös tehty muutamia metsästyskivääreitä. Vuonna 1962 Neuvostoliiton asevarasto Iževskissä kehitti Medved-kiväärin (suom. "karhu"), jonka kaliiperi oli ensin 9x53 mm ja myöhemmin 7,62×51 mm NATO ulkomaan vientiä varten. 1970-luvun alussa Iževsk julkaisi Tigr-metsästyskiväärin (suom. "tiikeri"), jossa oli säädettävä peukaloreiällinen tukki ilman poskipakkaa. Sitä valmistetaan 7,62×54 mmR-, 7,62×51 mm NATO- ja 9,3×64 mm Brenneke-kaliiperisena. Alun perin kivääriä tehtiin yksitellen pieniä sarjoja, mutta vuonna 1992 alkoi sarjatuotanto.


title: SVD (tarkkuuskivääri)

text: Kertatulta ampuva kaasurekyyliperiaatteella toimiva, lyhytiskuisella kaasumännällä toimiva itselataava kivääri:


title: Vanatinai

text: Vanatinai on saari Papua-Uudessa-Guineassa. Se sijaitsee Louisiadesaarilla ja on saariston itäisistä saarista pinta-alaltaan suurin. Saaren pinta-ala on noin 800 neliökilometriä ja se sijaitsee noin 320 kilometriä Uuden-Guinean saaresta kaakkoon. Eurooppalaiset ovat tunteneet saaret myös nimillä "Sudest" ja "Tagula". Vanatinai on paikallisten asukkaiden saarelle antama nimi.


title: Yhdyskuntahyönteiset

text: Yhdyskuntahyönteisiksi nimitetään niitä pistiäisiä, jotka ovat järjestäytyneet yhdyskunniksi. Yhdyskuntahyönteisiä ovat muurahaiset, termiitit, kimalaiset, mehiläiset ja ampiaiset.


title: Yhdyskuntahyönteiset

text: Yhdyskuntahyönteisten hierarkiaan kuuluu vähintään kolme eri kastia. Seuraavassa on kuvaus muurahaisyhteiskunnan kasteista.


title: Yhdyskuntahyönteiset

text: Joillain muurahaisilla on työläiskasteja, jotka ovat erikoistuneet muun muassa taistelemiseen tai vartijoiksi.


title: Saksankielinen Wikipedia

text: Saksankielinen Wikipedia on Wikipedian saksankielinen versio. Saksankielisessä Wikipediassa on noin artikkelia ja se on artikkelimäärältään neljänneksi suurin englannin-, cebuanon- ja ruotsinkielisten versioiden jälkeen. Se perustettiin 11. maaliskuuta 2001.


title: Saksankielinen Wikipedia

text: Saksankielinen Wikipedia aloitettiin maaliskuussa 2001 ja sen 250 000. artikkeli kirjoitettiin 28. kesäkuuta 2005. 500 000. artikkeli kirjoitettiin 23. marraskuuta 2006 ja miljoonas artikkeli 27. joulukuuta 2009.


title: Saksankielinen Wikipedia

text: Saksankielisen Wikipedian tapa erottaa laadukkaat artikkelit tavallisista eroaa jonkin verran esimerkiksi suomenkielisen -käytännöstä. Siellä parhaat artikkelit kuuluvat ryhmään (erinomaiset artikkelit) ja hyvät mutta vielä selvästi parantelun tarpeessa olevat artikkelit ryhmään (lukemisen arvoiset artikkelit). Ensin mainittuja oli yli 1 800 ja jälkimmäisiä runsaat 3 100 lokakuussa 2010.


title: Saksankielinen Wikipedia

text: Saksankielinen Wikipedia kasvatti aiemmin nopeasti osuuttaan kaikkien erikielisten Wikipedioiden yhteenlasketusta artikkelimäärästä, ja sen osuus oli parhaimmillaan yli 14 prosenttia, eli enemmän kuin joka seitsemäs Wikipediassa ollut artikkeli oli saksankielinen. Muunkielisten versioiden kasvattaessa osuuttaan kääntyi sen osuus laskuun ja oli keväällä 2006 hiukan alle 10 prosenttia, joten noin joka kymmenes Wikipedian artikkeli on saksaksi.


title: Magikarp

text: Magikarp on Pokémon-hahmo. Se on kalan muotoinen ja punaisen värinen. Magikarp on kauan sitten ollut yhtä mahtava kuin sen seuraava muoto Gyarados, joksi se kehittyy tasolla 20. Aikojen kuluessa kala on muuttunut aina vain huonommaksi. Nyt sillä on vain yksi isku, Loiskahdus ("Splash"), jolla ei ole mitään vaikutusta mihinkään. Se vain räpiköi kuin kala kuivalla maalla. Kouluttajien onneksi se kuitenkin oppii tasolla 15 Kehopuskun ("Tackle"), joka ei kuitenkaan ole erityisen tehokas.


title: Magikarp

text: Magikarp esiintyi ensi kerran tv-ohjelmassa jaksossa "Kieroa peliä valtamerilaivalla!" ("Battle Aboard the St. Anne"). Rakettiryhmän James osti sen St. Anne -laivalta, koska kauppias uskotteli Jamesille sen olevan mahtava pokémon. Laivan upotessa James yritti käyttää Magikarpia päästäkseen takaisin pinnalle, mutta se ei osannutkaan edes uida. Loppujen lopuksi Rakettiryhmä pelastui lautalle, jolla myös Ash, Misty ja Brock olivat. James kyllästyi lopullisesti Magikarpiin ja potkaisi sen veteen tarkoituksenaan päästä siitä eroon. Magikarp ensin vain loikki vedessä, mutta sitten se kehittyi Gyaradokseksi ja päätti kostaa. Ash ja kumppanit sekä Jessie ja James yrittivät paeta, mutta Gyarados käytti pahinta asettaan, ”Lohikäärmesotaa” ("Dragon Rage"), joka lennätti sankarit kauas pois valtavan vesipyörteen muodossa.


title: Magikarp

text: Jaksossa "Spoinkin parhaat ystävät" ("Pearls are a Spoink’s Best Friend") Rakettiryhmä oli varastanut Spoinkin rubiinin. He tapasivat Magikarp-myyntimiehen, joka halusi vaihtaa heidän Spoinkin pallonsa Magikarpiinsa, joka oli naamioitu Feebasiksi. Kun myyntimies kertoi, että Feebas kehittyisi Miloticiksi, kaikkein kauneimmaksi pokémoniksi, Rakettiryhmä päätti suostua vaihtoon. Aluksi kaikki näytti hyvältä, mutta Magikarpin uidessa vedessä sen maalinaamiointi huuhtoutui pois ja se paljastui tavalliseksi Magikarpiksi. Jessie raivostui valtavasti. Ash ja kumppanit saapuivat vaatien heitä palauttamaan Spoinkin rubiinin, mutta Jessie sanoo, ettei heillä ole sitä enää. He kertoivat, kuinka Magikarp-myyntimies oli huijannut heitä. Pian he saapuivat nähden väkijoukon kertyneen myyntimiehen kojulle, missä tämä kaupitteli toista vale-Feebasia lapsille. Brockin Mudkipin vesipyssy huuhteli maalin pois ja paljasti totuuden. Myyntimies yritti paeta, mutta Brock pysäytti hänet. Ash saapuu myös paikalle ja vaatii häntä palauttamaan Spoinkin rubiinin. Samalla Rakettiryhmä saapuu savupommien säestämänä paikalle ja vaativat vaihdon perumista. James heittää Magikarpin myyntimiehelle, mutta Spoink asettaa sen meediokyvyillään päänsä päälle. Ash käy mieheen kiinni ja painii hänen kanssaan saadakseen rubiinin. Reppu repeää auki ja rubiini lentää suoraan Meowthin käsiin. Ashin ja kumppaneiden ja Rakettiryhmän taistellessa myyntimies poistuu paikalta. Jamesin Cacnea yrittää käyttää "Neulamäjäystä" ("Needle Arm") Ashin Torkoaliin, jonka "Ylikuumennus" ("Overheat") lennättää Cacnean päin Meowthia, jolloin Spoinkin rubiini lentää Meowthin käsistä. Max ottaa kopin ja palauttaa rubiinin Spoinkin pään päälle. Sitten Spoink käyttää "Sekaannussädettä" ("Confuse Ray") tehden Rakettiryhmän pokémonit liikkumakyvyttömiksi. Sitten se käyttää meediovoimiaan ja lähettää Rakettiryhmän lentoon jälleen kerran. Samalla Max huomaa Magikarp-myyntimiehen häipyneen.


title: Sukaspintaiset

text: Sukaspintaiset (Gastrotricha) on eläinkunnan pääjakso. Sukaspintaisia tunnetaan noin 300 lajia, joista Suomessa tavataan 20, etupäässä merissä tai järvissä elävää lajia. Sukaspintaiset muistuttavat paljon rataseläimiä. Erona on takapäästä kaksihaaraisen ruumiin selkäpuolta peittävät sukaset tai suomut.


title: Seksismi

text: Seksismillä (, , sukupuoli) viitataan katsantokantaan, joka korostaa sukupuolten välisiä eroja ja niihin perustuvaa sukupuolten eriarvoisuutta. Seksismi liittyy aiheena sukupuolten väliseen tasa-arvoon. Seksismillä tarkoitetaan kaikkea, mikä sisältää sukupuoleen liittyvää erottelua. Henkilö on seksisti, jos hänellä on seksistisiä käsityksiä. Seksistiset vakaumukset voivat perustua esimerkiksi uskontoon.


title: Seksismi

text: Useilla eri mittareilla ja otoksilla naiset pitävät seksistisiä miehiä seksikkäämpinä. Tämä koskee feministisempiä naisia siinä missä vähemmänkin feministisiä, joten ilmiö syynä ei ole puutteellinen feminismi. Tutkimusten perusteella seksistisen miehen valitsevat naiset tiedostavat, että tämä voi rajoittaa heidän vapauksiaan ja asemaansa. He silti ajattelevat, että tällainen sitoutunut ja suhteeseen investoiva mies on parempi kuin feministimies, joka haluaa naisen olevan riippumaton. Tosin ilmiö koskee myös työtovereita ja miehiä, jotka eivät ole potentiaalisia kumppaneita. Seksismi eroaa naisvihasta.


title: Venäjän asevoimat

text: Venäjän federaation asevoimat (), yleensä pelkkä Venäjän asevoimat koostuu kolmesta puolustushaarasta: maavoimat, merivoimat ja ilmavoimat. Yleisesikunnan alaisuudessa on lisäksi kolme aselajia: strategiset ohjusjoukot, avaruusjoukot ja maahanlaskujoukot. Asevoimien ylipäällikkönä on Venäjän presidentti.


title: Venäjän asevoimat

text: Strategiset ohjusjoukot, sotalaivaston strategiset ydinsukellusveneet Pohjoisessa ja Tyynenmeren laivastoissa ja ilmavoimien 37. ilma-armeija eli kaukotoimintailmavoimat muodostavat ydintriadin eli strategiset pidäkevoimat.


title: Venäjän asevoimat

text: Maavoimat oli jaettu ennen vuoden 2010 uudistuksia kuuteen sotilaspiiriin. Nykyisin sotilaspiirejä on neljä: Läntinen, Eteläinen, Keskinen ja Itäinen. Tätä ennen olivat olemassa Moskovan sotilaspiiri (Moskova), Leningradin sotilaspiiri (Pietari), Pohjois-Kaukasian sotilaspiiri, Volga-Uralin sotilaspiiri, Siperian sotilaspiiri ja Kaukoidän sotilaspiiri (Habarovsk). Siperian sotilaspiiri muodostettiin 1998 yhdistämällä Baikalin sotilaspiiri ja entinen Siperian sotilaspiiri.


title: Venäjän asevoimat

text: Maavoimien ylin johto lakkautettiin 1998 ja sen tehtävät siirrettiin yleisesikunnalle, jolloin maavoimat menetti puolustushaaran asemansa. Toinen Tšetšenian sota osoitti kuitenkin päätöksen huonoksi, minkä johdosta se peruttiin.


title: Venäjän asevoimat

text: Maavoimien kalustoa vuonna 2017:


title: Venäjän asevoimat

text: Merivoimien osat:


title: Venäjän asevoimat

text: Merivoimat on ollut tärkeysjärjestyksessä viimeisenä, ja sen kalustomäärä on pienentynyt huomattavasti.


title: Venäjän asevoimat

text: Ilmavoimat operoi kaikkia lentokoneita laivastolle kuuluvia lukuun ottamatta. Ilmapuolustusjoukot liitettiin ilmavoimiin 1998, ja Strategiset ohjusjoukot liitettiin ilmavoimiin osaksi 37. ilma-armeijaa. Tammikuusta 2003 lähtien kaikki armeijan ilmavoimien yksiköt siirrettiin ilmavoimiin.


title: Venäjän asevoimat

text: 1990-luvun puolivälissä ilmavoimilla oli noin 200 000 miestä ja 850 taistelukonetta, mukaan lukien sata kappaletta MiG-23-, 425 MiG-31- ja 325 Su-27-konetta. Näihin on lisättävä ilmapuolustusjoukkojen kalusto ja armeijan noin 2 500 helikopteria. CFE-sopimuksen ilmoituksen mukaan ilmavoimilla oli vuoden 1994 lopussa 3 283 taistelukonetta.


title: Venäjän asevoimat

text: Vuoden 2005 valtiontilauksessa ilmavoimille suunniteltiin hankittavaksi kaksi strategista pommikonetta (Tu-160), kymmenen monitoimihävittäjää (Su-27SM) ja neljä taisteluhelikopteria (2×Mi-28N, 2×Ka-50).


title: Venäjän asevoimat

text: Strategisten ilmavoimien kalustona on noin 15 kappaletta Tu-160-koneita ja yhteensä 63 Tu-95- ja Tu-95MS-koneita.


title: Venäjän asevoimat

text: Strategisiin ohjusjoukkoihin kuuluu kolme ohjusarmeijaa, jotka jakaantuvat 18 ohjusdivisioonaan.


title: Venäjän asevoimat

text: Strategisia ohjusjoukkoja pidettiin etenkin marsalkka Igor Sergejevin aikana eliittijoukkoina, jotka saivat suuremmat määrärahat kuin muut puolustushaarat ja niihin liitettiin avaruusasevoimat ja avaruusohjuspuolustusjoukot. Nyttemmin Strategiset ohjusjoukot menettivät asemansa puolustushaarana ja ne jaettiin kahteen asevoimien lajiin, Strategiset ohjusjoukot ja avaruusjoukot.


title: Venäjän asevoimat

text: Avaruusjoukkoihin kuuluu 3. avaruus- ja ohjuspuolustusarmeija Solnetšnogorskissa, johon kuuluu ennakkovaroitusjärjestelmä, jossa on 3–4 satelliittia, kahdeksan ennakkovaroitustutkaa ja komentokeskus Kalugan alueella. Moskovan ohjuspuolustus (A-135) muodostaa yhden 3. avaruus- ja ohjuspuolustusarmeijan divisioonan. Siihen kuuluu neljä pitkän kantaman ohjuspatteria (Sergijev Posad, Klin, Nudol ja Naro-Fominsk) ja neljä lyhyen kantaman patteria.


title: Venäjän asevoimat

text: Maahanlaskujoukkoihin kuuluu neljä divisioonaa ja yksi prikaati.


title: Venäjän asevoimat

text: Asevoimissa aktiivipalveluksessa (mukaan lukien varusmiehet) on noin 960 000 henkilöä, Venäjän oman ilmoituksen mukaan 1,2 miljoonaa henkilöä, ja reservissä kaksi miljoonaa henkeä. Aktiivipalveluksessa olevien määrä on jatkuvasti laskenut; esimerkiksi vuosina 1992–1996 2,75 miljoonasta 1,6 miljoonaan.


title: Venäjän asevoimat

text: Venäjällä on miehille asevelvollisuus, mutta vain hieman yli 10 % kustakin ikäluokasta suorittaa varusmiespalveluksen. Palveluksen voi välttää lahjomalla lääkäreitä tai sotilasviranomaisia tai jättämällä menemättä kutsuntoihin ja piileskelemällä viranomaisilta. Korkeakouluopintojen vuoksi voi saada vapautuksen, jos koulussa on ollut sotilaallista opetusta.


title: Venäjän asevoimat

text: Syitä välttelyyn ovat palveluksen ankaruus ja pituus, joka kuitenkin laski vuonna 2008 kahdesta vuodesta 12 kuukauteen. Rahanpuutteen takia armeijan vahvuus on yhä supistumassa. Venäjän armeija on tunnettu kovasta simputuksesta, johon voi liittyä kidutusta ja rahan kiristystä. Simputus voi joissain tapauksissa johtaa jopa varusmiehen kuolemaan. Monet upseerit ovat korruptoituneita ja myyvät lomia rahaa vastaan. Näihin ongelmiin on yhtenä syynä armeijan niukka rahoitus.


title: Venäjän asevoimat

text: Kuolleisuus on Venäjän asevoimissa ollut perinteisesti korkea, mutta on viime aikoina laskenut lukemiin, jotka ovat verrattavissa Suomen vastaaviin: vuonna 2005 Venäjällä kuoli noin 550 varusmiestä muissa kuin taistelutoimissa. Tämä vastaa 0,5 promillen kuolleisuutta. Suomessa vastaava lukema oli 1990-luvun lopulla 0,44 promillea.


title: Pio Tuia

text: Pio Tuia (s. 1943) on Tokelaun hallituksen entinen johtaja, "Ulu o Tokelau". Hän on toiminut Nukunonun atollin faipulena, neuvostonjohtajana, vuodesta 1996. Faipulen kausi kestää kerrallaan kolme vuotta. Tokelaun ulu valitaan vuosittain helmikuussa kolmen atollisaaren faipuleiden joukosta. Tuia on toiminut uluna viitenä kautena:


title: Väkäkärsämadot

text: Väkäkärsämadot ("Acanthocephala") on eläinkunnan pääjakso. Tunnetut tuhatkunta lajia elävät aikuisvaiheessaan loisina selkärankaisten suolistossa. Toukkavaiheen väli-isäntinä toimivat puolestaan niveljalkaiset (hyönteiset ja äyriäiset).


title: Väkäkärsämadot

text: Ruumiin etupäässä on ulos työnnettävä, sylinterinmuotoinen koukkupintainen kärsä eli "proboscis", jolla mato tarrautuu isäntäeläimen suolistoon. Madolla itsellään ei ole ruoansulatuselimistöä, vaan ravinto imeytyy ihon läpi. Väkäkärsämadoista esimerkiksi "Echinorhynchus"-lajit elävät kaloissa, toiset suvut taas loisivat linnuissa, nisäkkäissä tai sammakkoeläimissä. Poikkeuksellisen suuri laji on sioissa loisiva 50 cm pitkäksi kasvava jättiväkäkärsämato ("Macracanthorhynchus hirundinaceus"). Väkäkärsämadot eivät loisi ihmisessä.


title: Imusolu

text: Imusolut eli lymfosyytit ovat elimistössä esiintyviä soluja ja kuuluvat valkosoluihin eli "leukosyytteihin". Ne osallistuvat immuunivasteeseen ja pitävät yllä spesifisen eli valikoivan immuunijärjestelmän toimintaa. Solupintansa antigeenireseptorien avulla imusolut tunnistavat elimistössä kohtaamiaan "antigeeneja". Imusolut erikoistuvat luuytimen kantasoluista ja niillä on kaksi pääluokkaa: B- ja T-lymfosyytit.


title: Imusolu

text: Muiden valkosolujen tapaan imusolut syntyvät luuytimen kaikkien verisolujen yhteisistä kantasoluista, jonka jälkeen ne kypsyvät "primaarisissa imukudoselimissä". T-solut siirtyvät kypsymään kateenkorvaan ja B-solut punaiseen luuytimeen. Kypsymisvaiheessa imusoluille kehittyy reseptoreja, joilla ne kykenevät tunnistamaan kohteensa tarkasti.


title: Imusolu

text: Kypsymisen jälkeen imusolut kulkevat veren mukana "sekundaarisiin imukudoselimiin". Niitä ovat perna, imusolmukkeet ja elimistön limakalvojen imukudos suolessa, nielu- ja kitarisoissa sekä hengitysteiden ja virtsateiden seinämissä. Imusolut jakautuvat ja aktivoituvat niissä. Aktivoitumisen jälkeen ne voivat osallistua spesifiseen immuunipuolustukseen.


title: Imusolu

text: Spesifinen immuunipuolustus eli ns. hankittu immuniteetti kehittyy syntymän jälkeen. Kun elimistö kohtaa uuden taudinaiheuttajan, se tallentaa tästä tiedon erikoistuneeseen muistisoluun. Jokainen imusolu kykenee tunnistamaan kohteensa tarkasti ja on erikoistunut tuhoamaan vain tietynlaisen taudinaiheuttajan.


title: Imusolu

text: B-lymfosyytit erittävät vasta-aineita sekä erikoistuvat plasmasoluiksi, jotka erittävät tiettyä immunoglobuliinia eli vasta-ainetta sitä antigeenia vastaan, joka aktivoi B-solujen lisääntymisen ja erikoistumisen. Lymfosyytit ovat myös spesifisiä yhdelle tietylle vasta-aineelle. Tämän takia niitä saattaa olla tuhansia erilaisia elimistössä.


title: Imusolu

text: B-solujen tehtävä on huolehtia immunologisesta muistista, jolloin osa B-soluista muuttuu erityisiksi muistisoluiksi.


title: Imusolu

text: Kun B-solu kohtaa antigeenin, se jakautuu nopeasti. Jakautumisen seurauksena syntyvillä soluilla on sama reseptorirakenne alkuperäisen solun kanssa. Suurin osa syntyneistä uusista B-soluista on plasmasoluja ja loput muistisoluja.


title: Imusolu

text: T-imusolut jaetaan toimintansa perusteella kolmeen tyyppiin: T-tappajiin, T-auttajiin ja T-estäjiin. Ne tunnistavat pääasiassa virusten saastuttamia elimistön omia soluja tai syöpäsoluja. T-solujen reaktiotapaa kutsutaan soluvälitteiseksi spesifiseksi immuunivasteeksi. Osa auttaja- ja tappajasoluista jää jäljelle, kun T-soluvaste on päättynyt. Niistä tulee T-muistisoluja, joiden elinikä on yleensä useita vuosia.


title: Imusolu

text: T-tappajasolu tuhoaa esimerkiksi viruksen saastuttaman solun rikkomalla solukalvon pinnan, jonka seurauksena solu kuolee. Vasta-aineet voivat sen jälkeen sitoutua sisällä olevan viruksen antigeeneihin, jolloin syöjäsolut pystyvät syömään sekä viruksen että hajonneen solun jäänteet.


title: Imusolu

text: T-auttajasolu aloittaa sytokiinien tuottamisen sen jälkeen, kun se on tunnistanut saastuneen solun tai B-solu on viestinyt elimistöön tunkeutuneesta taudinaiheuttajasta. Sytokiinit ovat viestiaineita, jotka lisäävät imusolujen jakautumista ja erilaistumista sekä tehostavat makrofagien solusyöntiä.


title: Imusolu

text: T-estäjäsolut eli suppressorisolut estävät kahden muun T-solutyypin toimintaa. Niiden tehtävänä on huolehtia siitä, että T-soluvaste lakkaa, kun immuunireaktion aiheuttanut antigeeni on tuhottu.


title: Imusolu

text: Autoimmuunisairauksissa imusolut tuhoavat elimistön omia soluja ja kudoksia. Tämä johtuu immuunijärjestelmän tunnistusvirheestä, jolloin elimistön itse tuottamat molekyylit tulkitaan vieraiksi aineiksi. Tällöin T-solut tai B-solujen tuottamat vasta-aineet hyökkäävät yksilön omia soluja vastaan.


title: Imusolu

text: Immuunijärjestelmän tunnistusvirheet voivat johtua mm. virusinfektioista, lääkeaineista tai siitä, että joidenkin bakteerien antigeenit muistuttavat liiaksi elimistön omia proteiineja. Virusinfektion aiheuttama solujen kalvoproteiinien muutos voi aiheuttaa esimerkiksi lapsuusiän diabeteksen. Siinä T-imusolut tuhoavat haiman endokriinisen osan Langerhansin saarekkeiden insuliinia tuottavista soluista.


title: Imusolu

text: Allergialla tarkoitetaan immuunireaktiota, jossa elimistö reagoi liian voimakkaasti tavallisesti vaarattomaan aineeseen. Allergiaa aiheuttavia aineita kutsutaan allergeeneiksi. B-solujen välittämää allergiareaktiota kutsutaan välittömäksi allergiaksi, koska se puhkeaa heti. Nopea spesifinen reaktio johtuu siitä, että elimistössä on aiemman altistuksen seurauksena valmiina vasta-aineita kyseistä allergeenia vastaan. T-solujen aiheuttama allergiareaktio käynnistyy vasta useiden päivien päästä, joten sitä kutsutaan viivästyneeksi allergiaksi.