title: Viikki

text: Viikkiin liikennöi Munkkiniemestä ja Kontulasta bussilinja 57, keskustasta linja 78, Herttoniemestä ja Puistolasta linja 79, Meilahdesta ja Myllypurosta 506. Lisäksi runkolinja 550 kulkee Viikin halki.


title: Viikki

text: Leskirouva Freytag taisteli 1650-luvulla isoja herroja, kuten Pietari Brahea ja muita vastaan mahtavista maaomistuksistaan, jotka oli perinyt mieheltään Gerd Skytteltä. Viikin Latokartanon maat kuuluivat Skytten omistuksiin Munkkiniemen, Lauttasaaren, Konalan Hindersnäsin ja Kuninkaankartanon mylly- ja kalastusoikeuksien lisäksi.


title: Viikki

text: Vouti Björnram toimi Helsingin kuninkaankartanon voutina Erik Spåren jälkeen.


title: Viikki

text: Simo Klemetinpoika oli Helsingin pitäjän huomattavin maanomistaja, joka sai vuonna 1547 rangaistuksen uppiniskaisuudestaan ja talonpoikien yllyttämisestä jatkuvaan talonpoikaispurjehdukseen. Hänen sai kaupungin pakkolunastuksessa menettämilleen maille korvauksen kuninkaalta.


title: Viikki

text: Eriks Spåre (Erik Spore) toimi aateliston viestin viejänä kuninkaalle vuoden 1549 lopulla pidetystä neuvottelukokouksesta, jossa aatelisto antoi kannatuksensa Kustaa Vaasan kaupalliselle itsenäisyyspolitiikalle. Spåre valvoi Porvoon linnaläänin kuuden kaupungin perustamistöitä. Hänet määrättiin Helsingin kuninkaankartanon voudiksi ja sai palkaksi oikeuden Tuuloksen pitäjän Kouvolan neljänneksen verotuloihin. Spårella oli keskeinen asema Helsingin kaupungin perustamishankkeissa.


title: Viikki

text: Agnes Sjöberg (1888–1964) oli eläinlääkäri, joka valmistui eläinlääkäriksi ensimmäisenä naisena Euroopassa ja todennäköisesti oli ensimmäinen nainen maailmassa, joka väitteli eläinlääketieteen tohtoriksi.


title: Viikki

text: Erik Lönnroth (1883–1971) oli suomalainen metsätieteilijä, professori ja Helsingin yliopiston rehtori.


title: Viikki

text: Nils Osara (1903–1990) oli metsätieteen professori ja Metsähallituksen pääjohtaja. Laajat avohakkuualueet Posiolla ja Pudasjärvellä ovat saaneet nimekseen Osaran aukeat hänen mukaansa.


title: Viikki

text: Antti Mäki (1904–1985) oli maataloudentutkija ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston maanviljelystalouden professori vuosina 1950–1971, joka tutkimusaloja olivat pakkolunastuksen vaikutus, maatalouden rakennusolot ja maatalouspolitiikka.


title: Viikki

text: Östervikin kylässä asunut Petter Vik toimi laivurina 1500-luvulla. Hän kuljetti jaalallaan tavaraa kauppiaille Helsingin pitäjän ja Tallinnan välillä. Tallinnalaisen kauppiaan tilikirjojen mukaan laivuri Petteri oli hänen yrityksensä tärkeimpiä kauppakumppaneita vuosina 1511–1531.


title: Viikki

text: Jop Viik on mahdollisesti vanhin nimeltä tunnettu viikkiläinen. Hänet mainitaan yhtenä kahdestatoista lautamiehestä tuomiokirjeessä vuodelta 1417. Kirje koski riita-asiaa lohenkalastusoikeuksista.


title: Viikki

text: Tämän kevyen liikenteen raitin nimessä esiintyvä mies oli Krister Juutti (), joka toimi kartanonvoutina 1561–62.


title: Viikki

text: Woldemar von Daehn (1838–1900) oli suomalais-venäläinen kenraali ja Suomen suuriruhtinaskunnan ministerivaltiosihteeri vuosina 1891–1898.


title: Viikki

text: Arthur Rindell (1852–1936) oli suomalainen maatalouskemisti.


title: Viikki

text: Nils Christian Westermarck (1910–2002) oli suomalainen akateemikko, agronomi, poliitikko ja ministeri. Hän toimi myös alansa professorina Uumajassa ja Helsingissä.


title: Viikki

text: Erkki Kivinen (1903–1985) oli maanviljelyskemian ja -fysiikan professori ja Helsingin yliopiston rehtori.


title: Viikki

text: Katu on saanut nimensä ranskalaisen mikrobiologin ja kemistin Louis Pasteurin (1822–1895) mukaan, joka osoitti bakteerien ja rokotuksen merkityksen sairauksien hoidossa.


title: Viikki

text: Viikinmäessä sijaitsevat kadunnimet Kiviteltankatu ja Kiviteltanporras on annettu lähistöllä sijaitsevan jääkaudella syntyneen kivimuodostuman mukaan.


title: Viikki

text: Julkiset palvelut


title: Viikki

text: Asukasyhdistykset ja asukastalotoiminta


title: Seutula

text: Seutula () on Vantaan Kivistön suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, joka sijaitsee Vantaanjoen mutkan sisäpuolella. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Katriinan sairaala, Seutulan koulu, Seutulan kappeli ja Königstedtin kartano.


title: Seutula

text: Seutula on myös Helsingin pitäjän keskiaikaisperäinen maarekisterikylä, joka ulottuu pohjoisessa Rajakoskelle asti, idässä Lavankoon asti käsittäen koko Kiilan kaupunginosan ja etelässä Seutulan kylään kuuluu myös Sotilaskorpi. Sen sijaan joen mutkan läntisin osa, Königstedtin kartano ja siitä länteen, kuuluu Riipilän maarekisterikylään.


title: Seutula

text: Seutulaa pidetään myös kaupunginosaa laajempana alueena ja siellä toimii aktiivinen kyläyhdistys.


title: Seutula

text: Tuusulantieltä Ruskeasannalta Seutulaan johtaneen "Seutulantien" varteen rakennettiin 1950-luvulla uusi Helsingin lentokenttä (1952), nykyinen Helsinki-Vantaan lentoasema (1977). Jo rakennusvaiheessa sitä alettiin yleisesti kutsua "Seutulan lentokentäksi", koska Tuusulantiellä oli viitta Seutulaan. Todellisuudessa lentokenttä rakennettiin noin 8 km Seutulasta kaakkoon, Veromiehenkylän ja Kirkonkylän pohjoisosiin. Nykyisin Lentokenttä on oma kaupunginosansa.


title: Seutula

text: Seutula-nimi yhdistetään usein vankiloihin, vaikkei sellaista täsmällisesti ole paikalla sijainnutkaan. Mielleyhtymä johtuu siitä, että lentokentän rakentamisessa käytettiin vankityövoimaa. Seutulan kenttätyötä teki muun muassa rattijuoppoudesta vangittuja 1960-luvun julkisuuden hahmoja, joka toi tämän toiminnan esiin. Helsinki-Vantaan lentoasemalla toimi aina vuoteen 2009 asti avovankila. Aiemmin työsiirtola-nimellä tunnetussa vankilassa suoritti 1960-luvulla rangaistustaan muun muassa Irwin Goodman, joka on levyttänyt aiheesta Vexi Salmen sanoittamat kappaleet ”Terveisiä Seutulasta” ja ”Autolla Kanarian saarille”.


title: Hakkila

text: Hakkila () on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa ja merkittävä teollisuusalue. Kaupunginosa sijaitsee Itä-Vantaalla ja sitä rajaavat lännessä Keravanjoki, etelässä Kuninkaala, idässä Lahdenväylä ja pohjoisessa Päiväkumpu. Hakkilassa sijaitsevat useiden kaupparyhmien keskusvarastot sekä Honkanummen hautausmaa.


title: Hakkila

text: Hakkilassa on ollut historiallisesti tärkeä tienristeys, jossa lännestä Helsingin pitäjän kirkonkylästä päin tullut Turku–Viipuri-maantie eli Kuninkaantie on yhtynyt etelästä tulleeseen Helsingintiehen ja jatkanut matkaansa koilliseen kohti Sipoon kirkonkylää. Nykyiset Tikkurilantie ja Vanha Porvoontie sijaitsevat näiden historiallisten maanteiden kohdilla. Teiden risteyksessä on yhä jäljellä 1700-luvun alussa rakennettu Hakkilan kestikievarin rakennus eli Malmarsin torppa, ja Hakkilan länsirajalla Maarinkunnaassa on kivisilta, jota pitkin Kuninkaantie on ylittänyt Keravanjoen. Vanhan Porvoontien varrella on myös kivisiä kilometripylväitä, joihin on hakattu etäisyydet Helsinkiin ja Sipooseen.


title: Hakkila

text: Hakkilassa on suhteellisen vähän asutusta, ja se on lähes kokonaan keskittynyt Maarinkunnaan alueelle kaupunginosan länsireunalle. Maarinkunnaalla on sekä vanhempaa omakotitaloasutusta että 1980-luvulta lähtien rakennettua uudempaa kerrostalo- ja rivitaloasutusta. Lisäksi Hakkilan pohjoisosassa on joitakin vanhoja maalaistaloja peltoineen. Suurin osa kaupunginosasta on teollisuusaluetta, ja sinne johtaa pääradalta Tikkurilan asemalla erkaneva pistoraide.


title: Tampereen hiippakunta

text: Tampereen hiippakunta on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokirkko on Tampereen tuomiokirkko. Tampereen hiippakunta muodostuu 45 seurakunnasta (2017). Tampereen piispana on toiminut vuodesta 2008 lähtien teologian tohtori Matti Repo.


title: Tampereen hiippakunta

text: Tampereen hiippakunnan tuomiokapitulin palveluksessa työskentelee 13 henkilöä, joiden tehtävät jakautuvat hallinnollisiin sekä seurakuntien työtä tukeviin tehtäviin. Hiippakunnan tuomiokapitulin sijaitsee Seurakuntien talossa Tampereella, mutta hiippakunnalla on myös toimitilat Lahden seurakuntayhtymän tiloissa.


title: Tampereen hiippakunta

text: Kustaa Vaasa muodosti Turun hiippakunnan itäisistä osista Suomeen toisen hiippakunnan, Viipurin hiippakunnan 1554. Hävittyään suuren Pohjan sodan joutui Ruotsi Uudenkaupungin rauhassa 1721 luovuttamaan alueita Kaakkois-Suomessa, muun muassa Viipurin, minkä vuoksi Viipurin hiippakunta siirrettiin 1723 Porvooseen. Kaksisataa vuotta myöhemmin, 1923, perustettiin Porvooseen uusi ruotsinkielinen hiippakunta ja silloinen Porvoon hiippakunta siirrettiin Tampereelle.


title: Katri Helena

text: Katri Helena (oikealta nimeltään Katri Helena Kalaoja, ent. Turunen, ent. Kalaoja-Rajala, o.s. Koistinen; s. 17. elokuuta 1945 Tohmajärvi) on suomalainen iskelmälaulaja ja yksi Suomen menestyneimmistä laulajista.


title: Katri Helena

text: Katri Helena on levyttänyt vuoteen 2015 mennessä yli 478 laulua, julkaissut 52 albumia ja kokoelmaa, ja äänitteitä on myyty kaikkiaan yli 1,5 miljoonaa. Hän on vuoteen 2011 mennessä saanut 19 kultalevyä, neljä platinalevyä ja yhden tuplaplatinan. Katri Helenan hittejä ovat muun muassa "Anna mulle tähtitaivas", "Vasten auringon siltaa", "Mun sydämeni tänne jää", "Katson sineen taivaan", "Lintu ja lapsi", "Katson autiota hiekkarantaa", "Paloma Blanca", "Syysunelma", "Ei kauniimpaa" ja ”Puhelinlangat laulaa”.


title: Katri Helena

text: Katri Helenan levytysura alkoi vuonna 1963 ”Poikien kuvat” -laululla. Seuraavana vuonna julkaistusta ”Puhelinlangat laulaa” -kappaleesta tuli Katri Helenan läpimurtohitti. Toivo Kärjen ja Juha Vainion "Minne tuuli kuljettaa" jäi yleisön mieleen Eurovision laulukilpailun Suomen karsinnoista 1965.


title: Katri Helena

text: Katri Helena edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1979 kappaleella "Katson sineen taivaan" sijoittuen 14:nneksi. Toisen kerran Katri Helena edusti Suomea vuoden 1993 loppukilpailussa kappaleella "Tule luo" jolla hän sijoittui 17:nneksi.


title: Katri Helena

text: 1970-luvun jälkeen yhteistyö kapellimestari Esa Niemisen kanssa 1980-luvulta 2000-luvulle jatkoi Katri Helenan uraa iskelmäviihteen kärkipaikoilla, muun muassa kappaleilla "Vie minut", "Onnen onkija" ja "Minä toivon". Suurimman suosion saavutti 1990-luvun alussa julkaistu Jukka Kuoppamäen sävellys ja sanoitus "Anna mulle tähtitaivas", josta Katri Helenalle myönnettiin Erikois-Emma-palkinto.


title: Katri Helena

text: Katri Helenan 50-vuotis taiteilijajuhlaa 2013–2014 vietettiin 45:llä konsertilla ympäri Suomea.


title: Katri Helena

text: Katri Helena on kuulunut uransa aikana kolmen levy-yhtiön listoilla. Hänen uransa alkoi PSO-levy-yhtiössä vuonna 1963. Kymmenen vuoden päästä, vuonna 1973, hän siirtyi Scandiaan, joka yhdessä emoyhtiönsä Finnlevyn kanssa yhdistyi kansainväliseen Warner Music Groupiin 1993.


title: Katri Helena

text: Katri Helena esiintyi 20 vuotta, vuoteen 2008 saakka, Petoman-orkesterin solistina. Sittemmin hänen orkesterinsa kapellimestarina toimi Arttu Takalo ja 2014 kapellimestariksi tuli Ville Riippa.


title: Katri Helena

text: Vuonna 2000 Katri Helena oli osa Leidit Lavalla -kvartettia yhdessä Paula Koivuniemen, Marion Rungin ja Lea Lavenin kanssa.


title: Katri Helena

text: Vuonna 2004 Katri Helena teki Jari Sillanpään kanssa MeStarat-konserttikiertueen. Katri Helenan ja Sillanpään lavashow kiersi Suomen suurilla areenoilla. Vuonna 2007 pari teki paluun samalle lavalle, MeStarat Joulushow -kiertueen muodossa, joka myös kiersi suuria areenoita ympäri Suomen. Joulun alla 2007 Katri Helena ja Sillanpää saivat harvinaisen singlekultalevyn singlestä ”Vierellesi kaipaan”, yli 5 000 myytyä singleä.


title: Katri Helena

text: Vuonna 2010 Katri Helena teki uuden levytyssopimuksen tamperelaisen Hype Recordsin kanssa, mutta palasi Warner Music Groupin joukkoihin 2013. Vuonna 2011 hän vaihtoi pitkäaikaisen managerinsa Lilja Kainulaisen Tommi Liimataiseen.


title: Katri Helena

text: Helsingin kaupunginteatterissa sai elokuussa 2011 ensi-iltansa Katri Helenasta kertova musiikkinäytelmä "Katri Helena – Sinivalkoinen ääni". Sen on kirjoittanut Ilpo Tuomarila, ohjannut Tiina Brännare ja pääosaa esitti Sanna Majuri. Muissa rooleissa nähtiin Sinikka Sokka Bertta-äitinä, Kari Arffman Panu Rajalana ja Sami Hokkanen Timo Kalaojana.


title: Katri Helena

text: Syksyllä 2012 Katri Helena oli mukana Nelosella esitetyssä "Vain elämää" -sarjassa, jossa seitsemän kotimaista artistia esitti toistensa kappaleita.


title: Katri Helena

text: Katri Helenan uusin albumi "Taivaan Tie" julkaistiin 2014 ja se myi kultaa nopeasti.


title: Katri Helena

text: Katri Helenalle myönnettiin vuonna 2007 Pro Finlandia -mitali. Vuonna 2014 Katri Helena palkittiin Iskelmä-Finlandia -palkinnolla. Vuonna 2014 Katri Helena sai Tohmajärvelle nimikkokadun, Katri Helenan raitti.


title: Katri Helena

text: Katri Helena joutui jäämään vuoden 2018 kesällä sairauslomalle esiintymisistään kilpirauhasen vajaatoiminnan vuoksi.


title: Katri Helena

text: Nuoruudenavioliitto Matti Turusen kanssa päättyi eroon jo Katri Helenan uran alussa. Katri Helena oli naimisissa muusikko-säveltäjä Timo Kalaojan kanssa vuodesta 1973 tämän kuolemaan vuonna 1988 asti. Heillä on kolme yhteistä lasta: Hanna (1974), Maija (1977) ja Juha (1976), joka kuoli 33-vuotiaana sairauskohtaukseen 2009. Vuonna 1997 laulaja meni naimisiin kirjailija Panu Rajalan kanssa heidän seurusteltuaan sitä ennen kolmen ja puolen vuoden ajan. Liitto päättyi eroon vuonna 2004. Kesällä 2013 Katri Helena kertoi seurustelevansa 32 vuotta nuoremman managerinsa Tommi Liimataisen kanssa.


title: Katri Helena

text: Katri Helena on asunut Askolassa Itä-Uudellamaalla vuodesta 2006 lähtien.


title: Yrjö Kallinen

text: Yrjö Henrik Kallinen (15. kesäkuuta 1886 Oulu – 1. tammikuuta 1976 Helsinki) oli osuustoimintaliikkeessä ja kansanvalistustyössä uransa luonut suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän tuli tunnetuksi ennen kaikkea rauhanaatteen puolestapuhujana Suomessa, mutta toimi myös Suomen puolustusministerinä vuosina 1946–1948. Kallinen toimi vuosikymmenien ajan osuuskauppaliikkeen valistustyöntekijänä ja hänet muistetaan sytyttävänä puhujana. Hän oli kiinnostunut itämaisesta filosofiasta ja teosofiasta. Itseoppinut Kallinen sai opetusneuvoksen arvonimen vuonna 1957.


title: Yrjö Kallinen

text: Yrjö Kallisen vanhemmat olivat Henrik Kallinen ja Johanna Elisa Savilaakso. Hän syntyi Puralan tilalla silloisen Oulujoen kunnan alueella. Isä oli aluksi maanviljelijä, mutta menetti pian tilansa konkurssissa ja siirtyi Ouluun nahkuriksi Åströmin tehtaalle. Perheessä kannatettiin sosialismia. Kallisen opinnot rajoittuivat kansakouluun, jonka hän suoritti loppuun vuonna 1898. Hän kuitenkin perehtyi jo nuorena itseopiskelun kautta monenlaisiin tieteenaloihin, kuten psykologiaan ja uskontotieteeseen. Lisäksi hän hakeutui myöhemmin työväenliikkeen opintopiireihin ja työväenopistoon. Kouluvuosien jälkeen Kallinen toimi eri ammateissa, muun muassa kirjapainotyöntekijänä ja hinaajan lämmittäjänä, kunnes siirtyi vuonna 1905 valtion rautateiden palvelukseen. Sen jälkeen hän työskenteli vaihdemiehenä ja jarrumiehenä Oulussa vuoteen 1918 asti. Kallinen innostui pian ammattiyhdistystoiminnasta: hän oli perustamassa Rautatieläisten liiton Oulun osastoa vuonna 1906 ja toimi myöhemmin liiton Oulun piirin puheenjohtajana. Vuonna 1917 hänestä tuli Ouluun perustetun Työväen neuvoston sihteeri. Neuvosto nimitti hänet myös edustajakseen kaupungin poliisilaitokselle.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen oli jo nuorena omaksunut pasifismin aatteen. Hän vastusti työväenkaartin aseistamista ja väkivaltaisen vallankumouksen aloittamista, mutta joutui työväenliikkeen luottamustoimiensa vuoksi silti mukaan Suomen sisällissodan tapahtumiin. Valkoisten joukkojen lähestyessä tammi-helmikuun vaihteessa punaisten hallitsemaa Oulua Kallinen lähetettiin heitä vastaan toimimaan neuvottelijana punaisten ja valkoisten välillä. Hän pyrki rauhanomaiseen ratkaisuun, ja lupasi valkoisille jopa omalla hengellään vastata siitä, että punaisten aseet luovutettaisiin maan lailliselle hallitukselle. Neuvottelut jäivät kuitenkin tuloksettomiksi. Kun valkoiset muutamaa päivää myöhemmin valtasivat Oulun, aseettomana ketjun eteen marssinut Kallinen pidätettiin. Johtavan asemansa vuoksi hänet tuomittiin kuolemaan aluksi kenttätuomioistuimessa, mutta valkoisten komendantti jätti tuomion allekirjoittamatta. Kallinen muisteli haastattelussaan:


title: Yrjö Kallinen

text: Valtiorikosoikeus antoi hänelle heinäkuussa 1918 uuden kuolemantuomion, vaikka useat valkoisten tukijatkin vetosivat hänen puolestaan. Ainoana kuolemaantuomituista Oulun punaisten johtajista Kallinen kieltäytyi anomasta armoa valtiorikosylioikeudelta, mutta hänen tapauksensa lähetettiin silti sen käsiteltäväksi. Kallinen sai kuolemantuomion yhteensä neljä kertaa, mutta sitä ei koskaan pantu täytäntöön. Tuomio lievennettiin syksyllä elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi, jota hän kärsi eri vankiloissa. Kallinen kieltäytyi tekemästä armonanomusta tasavallan presidentille, mutta hän vapautui yleisellä armahduksella joulukuussa 1921.


title: Yrjö Kallinen

text: Vankila-aikoinaan Kallinen vannoi itselleen valan, jota hän kertoi noudattaneensa koko elämänsä ajan:


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen aloitti vuonna 1924 uuden uran edistysmieliseen osuuskauppaliikkeeseen kuuluneen Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) palveluksessa. Ensimmäiset kolme vuotta hän toimi kiertävänä valistuspuhujana levittämässä tietoutta osuuskauppatoiminnasta. Vuonna 1927 hänet nimitettiin KK:n valistusosaston hoitajaksi ja päälliköksi, ja hän hoiti tätä tehtävää aina vuoteen 1955 asti. Hän tuli tunnetuksi mestarillisena puhujana, jonka puheissa runsas tiedollinen sisältö yhdistyi elävään puhujantaitoon. Hänen paatokselliset puheensa saattoivat käsitellä laveita ihmiselämään liittyviä aiheita ja niissä korostui hänen humanistinen sanomansa. Kallinen ryhtyi myöhemmin hyödyntämään valistustyössä myös modernia tekniikkaa, kuten radiota ja elokuvaa. Kallinen oli puhutun ja kirjoitetun sanan mestari. Painettua sanaa hänen tuotannossaan edustavat neljä osuustoiminnallista ja neljä elämänfilosofista teosta. Hän kirjoitti satamäärin artikkeleita eri alojen lehtiin. Puheita hän ehti pitkän elämänsä aikana pitää tuhansittain.


title: Yrjö Kallinen

text: Jatkosodan aikana Kallinen kuului rauhanopposition kannattajiin ja oli yksi niin sanotun kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajista. Hän toimi myös juutalaispakolaisten asioita hoitaneen komitean puheenjohtajana. Sodan jälkeen hän oli mukana Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) perustamisessa, mutta jäi kuitenkin lopulta itse sosiaalidemokraattiseen puolueeseen (SDP). Kallinen asetettiin häneltä itseltään lupaa kysymättä SDP:n ehdokkaaksi vuoden 1945 eduskuntavaaleissa ja hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Seuraavana vuonna hänet kutsuttiin Pekkalan hallituksen puolustusministeriksi. Tunnetun sodanvastustajan nimittämisellä puolustusministeriksi pyrittiin vakuuttamaan Neuvostoliitto Suomen rauhantahtoisuudesta. Kallinen oli suostunut tehtävään sillä ehdolla, että puolustusvoimien sotilaalliset tehtävät, kuten koulutus, kokoonpano ja täydennykset, siirrettiin pääministeri Mauno Pekkalan alaisiksi. Kallinen oli 1946–1948 puolustusministeriyden ohella myös ministeri valtioneuvoston kansliassa. Lisäksi hän toimi SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Hän ei tosin viihtynyt puoluepolitiikassa. Kallinen tuli sotien jälkeen huonosti toimeen SDP:n oikeistosiiven nuorien johtajien kanssa. Kun hänet puolueen hajaannuksen aikana otettiin täyte-ehdokkaaksi vuoden 1958 eduskuntavaaleihin, puoluejohto ei päästänyt häntä puhumaan näkyviin tilaisuuksiin. Kallisen poliittista aatetta hänen vanhoilla päivillään on luonnehdittu bernsteinilaiseksi sosialismiksi.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen toimi Työväen Sivistysliiton varapuheenjohtajana 1940–1947 ja puheenjohtajana 1947–1965. Hänellä oli paljon muitakin luottamustoimia. Hän kuului muun muassa Suomen YK-liiton hallitukseen, valtion elokuvalautakuntaan ja kansansivistyslautakuntaan, Osuusliike Elannon edustajistoon ja kustannusyhtiö Tammen johtokuntaan. Lisäksi hän oli Suomalaiset Intian ystävät ry:n puheenjohtaja, Suomalais-amerikkalaisen yhdistyksen keskushallituksen varapuheenjohtaja ja kuului Helsingin vapaa-ajattelijat ry:n johtokuntaan. Kallinen palkittiin opetusneuvoksen arvonimellä vuonna 1957.


title: Yrjö Kallinen

text: Sotien jälkeisinä vuosikymmeninä Kallisen sodanvastaisella ja ihmisyyden sanomaa korostaneella ajattelulla on sanottu olleen laajempaakin vaikutusta Suomessa, esimerkiksi 1960-luvulla levinneeseen aseidenriisunta-ajatteluun. Häntä sanottiin myös Suomen työväenliikkeen omaksitunnoksi. Hän esiintyi vielä vanhoilla päivillään vireänä. Monet muistavat pitkänäperjantaina 1971 televisiossa lähetetyn Hilkka Pietilän toteuttaman Kallisen haastattelun "Elämmekö unessa" merkittävänä kokemuksena.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen kiinnostui jo nuorena uskonnonfilosofisista kysymyksistä ja varsinkin itämaisista uskonnoista ja filosofiasta. Hänestä tuli idän uskontojen ja ajattelutapojen syvällinen ymmärtäjä ja tulkki. Hän muun muassa kokosi ensimmäisen suomenkielisen esityksen zen-buddhalaisuudesta. Se ilmestyi vuonna 1944 nimellä "Zen, idän sanoma valaistuksesta". Suuresti ihailemassaan Intiassa Kallinen kävi kerran, osallistuessaan vuonna 1949 kveekarien kutsumana kansainväliseen rauhankongressiin.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen kiinnostui varhain myös teosofiasta. Ollessaan alle kahdenkymmenen Kallinen oman kertomansa mukaan koki mystisen "valaistuksen" ollessaan kävelemässä Oulun Kangaspolulla ja katsoessaan erästä vastaantulijaa silmiin. Vuonna 1969 hän muisteli tapausta näin: ”"...ja yhtäkkiä salamana näin edessäni mysteerin, sanomattoman pohjattoman ihmeen"”. Kallinen liittyi vuonna 1909 pari vuotta aiemmin perustettuun Suomen Teosofiseen Seuraan, kiersi sen luennoitsijana sekä lähettinä ja perusti jo nuorena Ouluun teosofisen Aatto-loošin. Hän osallistui Helsingissä 1933 Uranus- ja 1941 Septima-loošin perustamiseen ja toimi jälkimmäisen puheenjohtajana vuoteen 1953. Hän toimi lisäksi vuodesta 1922 alkaen vuosikymmenten ajan Suomen Teosofisen Seuran varapuheenjohtajana ja myöhemmin hänet kutsuttiin sen kunniajäseneksi. Kallinen erosi kirkosta ja liittyi takaisin siihen kahdesti.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen ei kuitenkaan sitoutunut mihinkään oppiin tai uskontokuntaan, vaan paremminkin etsi niitä yhdistäviä piirteitä. Uskontojen oppeja tärkeämpää hänelle oli se, mitä ne saavat maailmassa aikaan. Tässä mielessä hän oli nimenomaan sillanrakentaja erilaisten katsomusten ja ajattelutapojen välillä. Tämän on arvioitu olleen myös eräs leimallinen piirre Kallisen poliittiselle toiminnalle: yhteiskunnallisissa kysymyksissä hän pyrki löytämään yhteisiä nimittäjiä eri poliittisten ryhmittymien välille.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen käsitteli puheissaan usein ihmisenä olemisen peruskysymyksiä kuten onnellisuutta ja henkistä kasvua. Yksi Kallisen ydinajatuksista on yksilöstä lähtevän muutoksen mahdollisuus, joka mahdollistaisi myös yhteiskunnan parantamisen.


title: Yrjö Kallinen

text: Puheissaan Kallinen hahmottelee kuulijalle kuvan ihmisestä, joka kulkee arkipäivänsä läpi unenomaisessa tilassa; toistelee oppimiaan valmiita lauseita, on kiinnostunut vain omasta menestyksestään, kokoaa omaisuutta, kilpailee ja samalla ohittaa muut ihmiset. Kallisen kuvaus ei kuitenkaan ole täysin lohduton: Vastapainoksi hän piirtää kuvan todelliseen olemukseensa heränneestä ihmisestä, joka tarkastelee elämää ja itseään totuudellisesti, jolla on kyky myötäelää kanssaihmisensä, pyrkiä tekemään hyvää ja välttämään pahaa.


title: Yrjö Kallinen

text: Parhaimmillaan ihmiselämä voi Kallisen mukaan olla alituista nykyhetkessä elämistä, ykseydentunnon toteuttamista – ykseyden, joka purkaa kaikki ihmisen rakentamat keinotekoiset rajat. Ihminen voi elää täydellisyyselämää jo tässä elämässä.


title: Yrjö Kallinen

text: Kallinen itse luonnehti puhuttua sanaa lyhytkestoiseksi ja pysymättömäksi: "Verrattuna painomusteeseen puhujan sanat ovat todellakin kuin veteen kirjoitettua tekstiä: vesi peittää ne, ja ne katoavat." Kuitenkin hänen pitämänsä puheet sytyttivät laajoja kuulijakuntia ja jäivät elämään ihmisten mielissä ja myös heidän toiminnassaan. Joillekin Kallisen puheen kuuleminen saattoi muodostua koko elämän käännekohdaksi.


title: Yrjö Kallinen

text:
Kallinen puhui väsymättä ihmisenä olemisen peruskysymyksistä: henkisestä kasvusta ja ihmisen hyvinvoinnista, kansojen välisestä yhteisymmärryksestä ja rauhantilasta. Tämän päivän ihmistä hän koskettaa edelleen puheissaan elintasokilpailun vaaroista, sisäisen rauhan tarpeellisuudesta ja aidon onnen yksinkertaisuudesta.{
Kallisen kuvaus ihmisen tilasta vie hänet erillisyyden tilasta oivalluksen kautta ykseyden kokemiseen. Äärimmilleen vietynä tämän kehittelyn toteutuminen merkitsee rauhantilan toteutumista. Kallisen itsensä mukaan sanat eivät tavoita todellisuutta. Silti ne luovat uskoa parempaan tulevaisuuteen – tai paremminkin: parempaan nykyhetkeen, joka on tulevaisuuden toteuttamista tässä ja nyt.


title: Yrjö Kallinen

text: Yksinkertaisimmillaan Kallisen sanoma on ihmisen todellisen olemuksen toteuttamista päivittäisessä elämässä – laajimmillaan se ulottuu koskettamaan koko ihmiskuntaa ja sen tulevaisuutta. Kalliselle ihminen oli aina lopulta mysteeri, jota ei voida kokonaisuutena sanoin tai käsittein tavoittaa. (Harri Markkula: Sanat kuin valo - Yrjö Kallisen ajatuksia, WSOY 1995)


title: Yrjö Kallinen

text:
Matti Salminen YLE TV1:sellä (Voimala - Perjantai 8.4.2011)
Matti Salminen kuvaa Kallista kirjassaan "Yrjö Kallisen elämä ja totuus" (2011) seuraavasti:
Saul Nieminen kuvasi Kallista kirjassaan "Yrjö Kallinen: mies äänen takana" (1978) seuraavasti:
Harri Markkula hahmottelee Kallisen elämäntyötä toimittamassaan ajatuskokoelmassa "Sanat kuin valo – Yrjö Kallisen ajatuksia" (1995) seuraavasti:


title: Yrjö Kallinen

text: Yrjö Kallisen elämä oli monissa suhteissa täynnä paradokseja. Hän sai nuorena neljä kuolemantuomiota ja kuitenkin eli lähes 90-vuotiaaksi. Kansalaisluottamuksensa menettänyt pasifisti kohosi puolustusministeriksi. Vain kansakoulun käynyt itseoppinut kokosi poikkeuksellisen laajan tietomäärän ja kielitaidon ja sai opetusneuvoksen arvonimen.


title: Yrjö Kallinen

text: Oulun Raksilan Pikkukankaalle pystytettiin vuonna 1986 Kalliselle omistettu muistomerkki, Laila Pullisen veistämä abstrakti ympäristötaideteos "Valaistuksen tie". Teos sijaitsee lähellä paikkaa, jossa Kallinen kertoo kokeneensa nuorena valaistumisen. Muistomerkki rahoitettiin Kallisen rahaston toteuttamalla kansalaiskeräyksellä.


title: Yrjö Kallinen

text: Vuonna 1995 sai ensi-iltansa paljon huomiota herättänyt Esa Kirkkopellon kirjoittama näytelmä "Yrjö Kallisen valaistuminen". Näytelmä kuvaa Kallisen elämänvaiheita. Tanssia ja teatteria yhdistänyttä esitystä on sanottu yhdeksi vuosikymmenensä tärkeimmistä teatteriesityksistä.


title: Yrjö Kallinen

text: Yleisradion vuonna 2004 järjestämässä Suuret suomalaiset -äänestyksessä Yrjö Kallinen äänestettiin 63. suurimmaksi suomalaiseksi.


title: Trat (provinssi)

text: Tratin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan itäosassa Kambodžan rajalla Siaminlahden rannalla. Naapuriprovinssi on koillisessa Chanthaburi. Provinssin pinta-ala on 2 819 neliökilometriä ja siellä on arviolta 274 300 asukasta (vuonna 2017). Provinssin pääkaupunki on Trat.


title: Trat (provinssi)

text: Khao Banthat -vuoristo muodostaa rajan Kambodžan kanssa provinssin itärajalla. Thaimaan toiseksi suurin saari Ko Chang kuuluu provinssiin. Tämä saari yhdessä yli 40 pienemmän ympäröivän saaren kanssa muodostaa Mu Ko Changin merellisen kansallispuiston. Trat tunnetaan parhaiten jalokivikaivoksista ja -kaupasta. Tratin kaupungista on tullut välipysäkki turisteille matkalla Ko Changin saarelle.


title: Trat (provinssi)

text: Paknamin kriisin aikana 1893 Ranskan siirtomaa-armeija miehitti Chantaburin länsiosat. Vuonna 1904 Siam luovutti Tratin Ranskan Indokiinalle saadakseen Chantaburin takaisin. Tratista tuli osa Thaimaata 23. maaliskuuta 1906 osana usean Mekongjoen itäpuolisen alueen, kuten Pratabongin, Siam Reapin ja Srisophonin, vaihtokauppaa.


title: Trat (provinssi)

text: Provinssin sinetissä on meri ja taustalla vuori.


title: Trat (provinssi)

text: Provinssin puu on mantelipuu ("Terminalai catappa").


title: Trat (provinssi)

text: Provinssi jakautuu 5 piiriin ("amphoe") ja kahteen pienempään piiriin ("king amphoe"). Nämä jaetaan edelleen 38 kunnaksi ("tambon") ja 254 kyläksi ("mubaan").


title: Luettelo Thaimaan kaupungeista

text: Luettelo Thaimaan kaupungeista.


title: Antonov

text: Antonov on lentokonesuunnittelija Oleg Konstantinovitš Antonovin (1906-1984) työlle perustuva neuvostoliittolainen (nyk. ukrainalainen) lentokonesuunnittelu- ja valmistusyhtiö. Raskaita Antonovin An-124 "Ruslan" -kuljetuskoneita käytetään muun muassa YK- ja NATO-johtoisten rauhanturvaoperaatioiden tukemiseen.


title: Antonov

text: Antonov-kuljetuskoneita on sotilaskäytössä Venäjän ja Ukrainan ja useiden Afrikan maiden asevoimien lisäksi muun muassa Kiinan Kansan vapautusarmeijan ilmavoimilla ja laivastolla.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgia on eteläinen osavaltio Yhdysvalloissa. Se rajoittuu idässä Atlantin valtamereen. Pohjoiset naapurit ovat Pohjois- ja Etelä-Carolina sekä Tennessee, lännessä Georgia rajoittuu Alabamaan ja etelässä Floridaan. Osavaltion asukasluku oli vuonna 2014 hieman yli 10 miljoonaa.


title: Georgia (osavaltio)

text:
Georgian merkittävin kaupunki on pääkaupunki Atlanta, jossa pidettiin kesäolympialaiset 1996.
Tunnettuja georgialaisia ovat mm. entinen demokraattipuolueen presidentti Jimmy Carter, Martin Luther King ja Ray Charles.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgia rajoittuu idässä Atlantin valtamereen. Pohjoiset naapurit ovat Pohjois- ja Etelä-Carolina sekä Tennesseen osavaltio, lännessä Georgia rajoittuu Alabamaan ja etelässä Floridaan.


title: Georgia (osavaltio)

text: Osavaltion eteläinen puolikas on tasankoa, joka ulottuu rannikolta länsirajalle asti. Pohjoisempana on kukkuloita, ja Appalakkien vuoret ulottuvat Georgian luoteiskolkkaan. Georgian suuret joet ovat Chattahoochee, Savannah ja Suwannee.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian ilmasto on viileämpi ja sateisempi Chattahoocheejoen luoteispuolisella vuoristoalueella kuin muualla. Kasvukausi kestää vuoristossa 185 päivää, osavaltion eteläosassa jopa 300 päivää. Atlantassa on kuuminta heinäkuussa, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 31,7 astetta. Kylmintä on tammikuussa, jolloin keskimääräinen alin on 1,3 astetta. Tornadot ovat uhkana vuoristoalueella joka vuosi. Hurrikaanien nostattama myrskyvuoksi voi tehdä tuhoja rannikolla.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian perustivat brittiupseeri James Oglethorpe ja 114 siirtolaisen joukko vuonna 1733 nykyisen Savannah’n kaupungin paikalla.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgia oli yksi kolmestatoista siirtomaasta, jotka kapinoivat Britanniaa vastaan Yhdysvaltain vapaussodassa. Yhdysvaltain sisällissodassa Georgia kuului etelävaltioihin, joissa haluttiin säilyttää orjuus.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 56 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 180 jäsentä. Parlamentin jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Parlamentti kokoontuu vuosittain tammikuun puolivälistä alkaen korkeintaan 40 päivän ajan.


title: Georgia (osavaltio)

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian bruttokansantuote vuonna 2010 oli 403 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista yhdennellätoista tilalla.


title: Georgia (osavaltio)

text: Osavaltion talous perustuu liike-elämän ohella maatalouteen. Siellä tuotetaan Yhdysvaltain osavaltioista eniten broilereita, maapähkinöitä ja pekaanipähkinöitä, toiseksi eniten puuvillaa ja ruista, kolmanneksi eniten persikoita ja tomaatteja ja viidenneksi eniten tupakkaa. Osavaltio on saanut lempinimensä ’Peach County’ persikoista, joita siellä on viljelty 1500-luvulta asti; 1700-luvulla niitä kasvattivat cherokee-intiaanit. Persikan tuotantomäärissä se on kuitenkin jäänyt jälkeen Kaliforniasta ja Etelä-Carolinasta.


title: Georgia (osavaltio)

text: Atlanta on Georgian ja koko Kaakkois-Yhdysvaltojen liike-elämän keskus. Kaupunkia pitävät kotipaikkanaan monet amerikkalaiset suuryritykset, kuten The Coca-Cola Company, CNN, UPS, Georgia-Pacific, The Home Depot ja Delta Air Lines.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian henkilökohtainen verotus vaihtelee 1–6 prosentin välillä kuudessa veroluokassa. Osavaltiossa on 6 % myyntivero, joka ei koske reseptilääkkeitä, joitakin lääketieteellisiä laitteita ja muita tuotteita. Jokainen piirikunta voi lisätä veroa 2 % SPLOSTin kautta ja 1 % MARTAn kautta.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgiassa on kaikkiaan 38 lentoasemaa. Suurin niistä on Atlantan kansainvälinen lentoasema Hartsfield-Jackson.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgiassa on viisi satamaa, Bainbridgessä, Brunswickissä, Columbuksessa ja kaksi Savannahissa.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian 9,7 miljoonasta asukkaasta 31,2 % on afroamerikkalaisia. Osuus on suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2010-2012).


title: Georgia (osavaltio)

text: Atlantassa toimii sinfoniaorkesteri ja ammattimainen teatteri. Georgialaisia muusikoita ovat Ray Charles ja Little Richard. Kirjailijoista tunnetaan Pulitzerilla palkittu Alice Walker ja "Tuulen viemää" -klassikon kirjoittaja Margaret Mitchell.


title: Georgia (osavaltio)

text: Georgian merkittävin urheilukaupunki on Atlanta, jossa pidettiin kesäolympialaiset 1996. Paikallisia joukkueita ovat Atlanta Braves baseballin pääsarjassa, Atlanta Falcons amerikkalaisessa jalkapallossa sekä Atlanta Hawks ja Atlanta Dream miesten ja naisten koripallossa. Vuoteen 2011 saakka Atlantassa oli myös NHL joukkue, Atlanta Thrashers. Thrashersia ennen Atlantaa on edustanut NHL:ssä Atlanta Flames.


title: Antonov An-24

text: Antonov An-24 (, ) on Antonovin valmistama lyhyen matkan potkuriturbiinikäyttöinen matkustajalentokone, joka suunniteltiin korvaamaan mäntämoottoriset Iljušin Il-12- ja Il-14-koneet. Se lensi ensilentonsa 29. joulukuuta 1959 ja otettiin käyttöön matkustajaliikenteessä syyskuussa 1963. Sitä valmistettiin vuosina 1959–1978 Kiovan, Ulan-Uden ja Irkutskin lentokonetehtailla yhteensä noin 1 100 kappaletta.


title: Antonov An-24

text: An-24 oli laajalti käytössä entisen Neuvostoliiton alueella, ja sitä vietiin myös ulkomaille. Sen pohjalta suunniteltiin rahtikone Antonov An-26 ja ilmavalokuvauskone An-30. Lisäksi Kiinassa valmistettiin An-24:n lisenssiin pohjautunutta Xian Y-7:ää. An-24 tunnettiin kyvystään kuljettaa suuria kuormia, ja se oli myös matkustajille mukava ja lentoyhtiöille taloudellinen kone. Vielä vuonna 2018 niitä oli lentoyhtiöillä käytössä 86 kappaletta, ja eri maiden ilmavoimillakin jonkin verran. Suurin siviilikäyttäjä oli venäläinen lentoyhtiö Turuhan, jolla An-24-koneita oli 18.


title: Antonov An-24

text: Neuvostoliiton tärkeimmät matkustajalentokoneet 1950-luvun alkuvuosina olivat mäntämoottorikäyttöiset Iljušin Il-12 ja Il-14. Antonovin suunnittelutoimisto alkoi vuonna 1957 kehittää niille seuraajaa, joka käyttäisi uusia potkuriturbiineja. Uuden koneen haluttiin pystyvän käyttämään päällystämättömiä kiitoteitä ja toimimaan ääriolosuhteissa. Matkustajamääräksi kaavailtiin alkuun alun 32 tai 40, mutta kesken suunnitteluvaiheen tätä nostettiin 44 istumapaikkaan. Mallimerkinnän An-24 saaneen koneen ensilento viivästyi matkustajamäärän noston seurauksena ja tapahtui vasta 29. joulukuuta 1959.


title: Antonov An-24

text: Viiden esituotantokoneen ja onnistuneiden koelentojen jälkeen ensimmäisen sarjatuotantomallin, An-24A:n, tuotanto alkoi valtion omistamalla lentokonetehtaalla Kiovassa. Ensimmäiset koneet toimitettiin Aeroflotille vuonna 1962. Käyttöönotto kuitenkin viivästyi, ja An-24:n ensimmäiset säännölliset matkustajalennot lennettiin vasta syyskuussa 1963. Aeroflotille toimitettujen matkustajakoneiden lisäksi An-24A:sta tehtiin ilmavoimille VIP-versioita, joilla kuljetettiin korkea-arvoisia virkamiehiä ja upseereja.


title: Antonov An-24

text: An-24A:ta seurasi sarjatuotantomallina An-24B. Sen prototyyppi, joka oli muunnettu An-24A:sta, teki ensilentonsa 16. marraskuuta 1965. Kiovan lisäksi sitä alettiin valmistaa Ulan-Uden lentokonetehtaalla. Päätavoitteena An-24B:n suunnittelussa oli saada koneesta helpommin asiakkaiden toiveiden mukaiseksi muokattava esimerkiksi lisäpolttoainesäiliöillä. Ulkoisesti An-24B ei juuri eronnut edeltäjästään. Ensimmäisten koneiden jälkeen An-24B:hen asennettiin suuret yksivaiheiset laskusiivekkeet aiemmin käytettyjen, monimutkaisempien kaksivaiheisten sijasta. Lisäksi pyrstön alla oli kaksi pystyevää yhden sijasta. Kenties näkyvin ulkoinen muutos oli yhden ikkunan lisääminen kummallekin puolelle matkustamoa, tosin sellainen lisättiin myös joihinkin An-24A-koneisiin.


title: Antonov An-24

text: Sisätiloissa muutoksia tehtiin enemmän. Vaikka matkustamon kokoa ei kasvatettu, saatiin uudelleenjärjestelyillä matkustajamäärää kasvatettua 52:een. Koneesta tuli tosin tällöin hyvin ahdas, ja tavallisempaa olikin pitää koneessa 48 paikkaa. Koneeseen lisättiin mahdollisuus jakaa matkustamo kahdesta kohtaa, mikäli matkustusluokkia haluttiin useampia. Lisäksi uuteen malliin asennettiin matkatavarahyllyt, joita An-24A:ssa ei ollut. Konetta tarjottiin An-24A:n tavoin myös VIP-versiona. Niissä matkustamo oli jaettu useampaan osaan, ja matkustajapaikkoja oli yleensä 20–28.


title: Antonov An-24

text: An-24B:n sai tarvittaessa muunnettua rahtikoneeksi, sillä kaikki istuimet olivat irrotettavissa. Koneella pystyi kuljettamaan korkeintaan 5,4 tonnia rahtia, tai vaihtoehtoisesti matkustamo oli jaettavissa, jolloin etuosasta tuli rahtitila ja takaosassa oli matkustajapaikkoja. Osioiden väliin tuli irrotettava väliseinä, jolla matkustamon sai rajattua joko 20- tai 38-paikkaiseksi. An-24B:n käytännöllisyys rahtikoneena on kyseenalainen, sillä vaikka etuosan suuresta rahtiovesta mahtui sisään isojakin esineitä, koneessa ei ollut valmista välineistöä rahdin käsittelyyn ja siirtelyyn.


title: Antonov An-24

text: Kun An-24 oli todettu toimivaksi, Kiovan tehtaalla alettiin valmistaa vientiin suunniteltua An-24V-mallia, joka oli pitkälti samanlainen kuin An-24B. Kuten oli tapana, An-24V:tä tarjottiin kehittyneemmällä avioniikalla Varsovan liiton maille ja yksinkertaisemmalla avioniikalla vähemmän kehittyneille maille. Kuhunkin koneeseen asennettu avioniikka riippui kuitenkin pääosin asiakkaan toiveista, ja joihinkin koneyksilöihin asennettiin jopa länsimaista avioniikkaa.


title: Antonov An-24

text: An-24:ään pohjautuvaa kuljetuskonetta suunniteltiin jo varhaisessa vaiheessa. Useiden erilaisten suunnitelmien joukossa oli muun muassa kone, jossa oli takaovet ja laskettava lastausramppi. Antonovilla päädyttiin kuitenkin valitsemaan suunnitelma, jossa An-24:stä oli tehty kuljetuskone mahdollisimman pienillä muutoksilla. Kolmas An-24:n prototyyppi muunnettiin mallinimen An-24T saaneeksi kuljetuskoneeksi, ja sen koelennot alkoivat syyskuussa 1961. Vuonna 1962 ilmavoimat totesi, että An-24T ei ollut kovin käytännöllinen. Siitä puuttuivat välineet rahdin käsittelyyn sekä ovi, josta rahtia olisi saanut lastattua nopeasti ja pudotettua ilmasta. Lisäksi koneen maksimikuormaa ja toimintamatkaa pidettiin liian pieninä. Prototyyppi muunnettiin takaisin matkustajakoneeksi ja suunnitelmat hyllytettiin väliaikaisesti.


title: Antonov An-24

text: Ilmavoimilta saadun kritiikin pohjalta Antonov rakensi vuonna 1965 uuden kuljetuskoneen, joka taas sai mallinimen An-24T. Toimintamatkaa oli kasvatettu ylimääräisillä polttoainesäiliöillä, ja lisätehoa ja siten lisää kuljetuskapasiteettia toivat uudet 2 100 kilowatin AI-24T-moottorit. Rahdin lastaamiseksi koneen pohjaan lisättiin sisäänpäin aukeavat kaksoisovet, ja koneeseen asennettiin laitteistoa rahdin käsittelyyn. Vaikka pohjan kautta lastaaminen rajoittikin rahdin maksimikokoa, ilmavoimat katsoi koneen sopivaksi, ja koneen sarjatuotanto alkoi Irkutskissa. Ensimmäiset koneet toimitettiin vuonna 1966 ja otettiin virallisesti käyttöön seuraavana vuonna. Vientimarkkinoita varten tehtiin myös An-24TV-malli, jota An-24V:n tavoin tarjottiin kahdella eri avioniikalla. Rakennetuista koneista vain harva päätyi siviilikäyttöön.


title: Antonov An-24

text: Ulkoisesti An-24T erosi matkustajakoneista selvästi. Rungon molemmilla puolilla oli vain muutama ikkuna, eikä koneen takaosassa ollut lainkaan ovia; miehistö kulki koneeseen etuosan rahtiluukusta tai laskutelineen taakse lisätystä lattialuukusta. Ohjaamon takana oli suunnistajaa varten kupumainen ikkuna, ja pyrstön alla An-24B:n tavoin kaksi pystyevää. Ensimmäisissä valmistetuissa koneissa oli kaksiosaiset laskusiivekkeet, mutta suurin osa varustettiin suurilla yksiosaisilla. An-24T:ssä oli päivitetty PSBN-3N Emblema -tutka sekä muuta sotilastason avioniikkaa. Siinä oli myös yönäöllä varustettu pommitähtäysjärjestelmä, jolla saatiin tähdättyä pudotettavat lastit oikeaan paikkaan. Tarpeen tullen sitä olisikin voinut käyttää myös pommikoneena.


title: Antonov An-24

text: Lattian rahtiluukku oli 2,72 metriä pitkä, ja leveys oli pienimmillään 1,25 metriä ja suurimmillaan 1,4 metriä. Luukun yläpuolella oli moottoroitu vinssi, ja lattiaan oli upotettu ketjuvetoinen järjestelmä rahdin siirtelyyn ja pudottamiseen. Lattia oli tehty alumiinilevyistä, joiden alla oli vaahtomuovia. Rahtitilan sivuilla oli 42 taittoistuinta laskuvarjohyppääjille, ja tarvittaessa koneeseen sai mahtumaan 24 paarit ja hoitajan.


title: Antonov An-24

text: An-24T osoittautui muuten käytännölliseksi, mutta sen suorituskyky kuumalla säällä ja korkealla ei ollut tyydyttävä. Lisäksi kylmällä säällä moottoreista tulevaa vuotoilmaa käyttävänyt jäänpoistojärjestelmä rajoitti moottoritehoa liikaa lentoonlähdössä, ja joissakin tilanteissa APU-generaattori ei tuottanut tarpeeksi virtaa. Ongelmiin löytyi yksinkertainen ratkaisu. Tumanskin moottoritehdas oli kehittänyt pienen RU19-300-suihkumoottorin harjoitushävittäjäprojektiin, joka ei lopulta toteutunut. Uutta moottoria muokkaamalla syntyi RU-19A-300, joka sekä toimi APU-generaattorina että tarjosi lentoonlähdössä 2,16 kilonewtonia työntövoimaa. Se sijoitettiin vasemman puolen moottorinaselliin TG-16M-generaattorin tilalle. Uusi versio sai mallinimen AN-24RT, jossa reaktiota tarkoittava R-kirjain viittasi lisättyyn suihkumoottoriin.


title: Antonov An-24

text: Tumanskin moottori ratkaisi koneen ongelmat halutulla tavalla: se antoi lisää työntövoimaa lentoonlähdöissä, tuotti riittävästi vuotoilmaa jäänpoistolle ja riittävästi virtaa koneen järjestelmille sen ollessa maassa. Moottorin hyödyt olivat niin ilmeiset, että sellainen päätettiin lisätä myös matkustajakoneisiin. Tuloksena oli An-24RV, joka lopulta korvasi sarjatuotannossa An-24B:n. Sitä rakennettiin sekä tavallisena matkustajakoneena että VIP-versiona, ja sitä käyttivät Aeroflotin lisäksi monet ulkomaiset lentoyhtiöt.


title: Antonov An-24

text: An-24 pysyi tuotannossa vuoteen 1978 asti, ja kaikkiaan niitä rakennettiin eri versioina noin 1 100. An-24 tunnettiin kyvystään kuljettaa suuria kuormia, ja se oli myös matkustajille mukava ja lentoyhtiöille taloudellinen kone. Vielä vuonna 2018 niitä oli lentoyhtiöillä käytössä 86 kappaletta, ja eri maiden ilmavoimillakin jonkin verran. Suurin siviilikäyttäjä oli venäläinen lentoyhtiö Turuhan, jolla An-24-koneita oli 18.


title: Antonov An-24

text: An-24 vastasi kooltaan ja ulkomuodoltaan Fokker F.27 Friendshipiä. Konetyypissä oli suora ylätasosiipi ja tavallinen pyrstö. Rakennusmateriaalina käytettiin alumiinia, ja uusien muokkausmenetelmien avulla koneen paneeleista saatiin entistä tarkemmin halutun paksuisia. An-24 suunniteltiin rakennettavaksi suuremmissa osakokonaisuuksissa, jotka lopuksi liitettiin yhteen, mikä helpotti valmistusprosessia. Voimalaitteena oli aluksi 1 790 kilowatin Ivtšenko AI-24 ja myöhemmissä koneissa päivitetty 1 900 kilowatin versio samasta moottorista. Vasemman puolen moottorinasellissa oli lisäksi TG-16M-APU-moottori.


title: Antonov An-24

text: Suorassa siivessä oli kaksivaiheiset laskusiivekkeet sekä rungon ja moottorin että moottorin ja siivenkärjen välisellä osalla. Lähellä siivenkärkiä oli siivekkeet. Siipien kärkiä oli taivutettu hiukan alaspäin. Pyrstön konfiguraatio oli tavanomainen (ei T-pyrstö). Sivuvakaajan alaosassa oli suuri eteenpäin työntyvä osa ja rungon alapuolella pystyevä, joka lisättiin koelennoilla paljastuneen epävakauden korjaamiseksi. Ohjainpintojen sekä moottorien ilmanottojen jäänpoistoon käytettiin kuumaa vuotoilmaa moottoreista, kun taas tuulilasissa ja potkureissa oli sähköinen jäänpoisto.


title: Antonov An-24

text: Kaikissa kolmessa hydraulisesti liikuteltavassa laskutelineessä oli kaksi rengasta. Laskutelineitä nostettaessa nokkapyörä kääntyi taaksepäin ja päälaskutelineet eteenpäin, moottorinasellien sisään. Nokkapyörää pystyi ohjaamaan, ja rengaspaineita sai säädettyä ohjaamosta käsin erilaisille pinnoille sopivaksi. Toisin kuin useimmissa muissa neuvostoliittolaisissa lentokoneissa, An-24:ssä ei ollut lasista keulaa. Sen sijaan keulassa oli RPSN-2AN Emblema -säätutka. Koneen muuhun avioniikkaan kuuluivat radiot, navigointijärjestelmät, automaattinen laskeutumisjärjestelmä ja autopilotti.


title: Antonov An-24

text:
An-24 suunniteltiin alun perin kolmen hengen ohjaamomiehistölle: kapteeni, perämies ja suunnistaja. Pääasiakkaiden, kuten Aeroflotin, koneissa oli kuitenkin perinteisesti ollut suuremmat miehistöt, ja niinpä An-24:n ohjaamoon tuli lopulta myös paikat lentoinsinöörille ja radistille. Koneen matkustamo oli paineistettu ja ilmastoitu. Matkustamon takaosassa vasemmalla oli yksi sisäänkäyntiovi ja kaksiosaiset, auki taittuvat portaat. Matkustajia koneeseen mahtui korkeintaan 50, neljä rinnan. Rungon vasemmalla puolella siiven etupuolella ja oikealla puolella siiven takana oli hätäuloskäynnit. Matkustamon etu- ja takapuolella oli matkatavaraosastot. Oikealla edessä oli sisään aukeava ovi rahdin lastaamiseen ja takana pieni huolto-ovi. Takana oli myös käymälä, vaatekaappi ja tarjoomo.
Antonov An-24 -koneita oli vuonna 2018 siviilikäyttäjillä 86 kappaletta.


title: Antonov An-24

text: Antonov An-24 -koneita oli vuonna 2018 käytössä seuraavilla ilmavoimilla (lukumäärä sulkeissa):


title: Antonov An-24

text: Antonov An-24 -koneita on menetetty 158: onnettomuuksissa 145, alasampumisissa ja muissa vastaavissa neljä ja muissa tapahtumissa yhdeksän. Kuolonuhreja on tullut yhteensä 2 198. Pahin onnettomuus sattui 16. heinäkuuta 2005, kun Equatorial Express Airlinesin ilmeisesti huoltamatta jätetty An-24B syöksyi maahan pian lähdettyään Malabosta.


title: Antonov An-24

text: Venäjän liikenneministeriö viestitti kesällä 2011 lehdistötiedotteellaan toimenpiteistä, jolla konetyypin heikoimmin varustettuja lentokoneita pyrittiin ohjaamaan pois reittiliikennekäytöstä. Venäjän lentoyhtiöillä oli tuolloin käytössä yhä 99 kappaletta An-24:aa. Reittiliikenteessä vuoden 2012 alun jälkeen Venäjällä jatkavat lentokoneet tuli ohjeen mukaan varustaa törmäyksistä varoittavalla laitteistoilla.


title: Trang (provinssi)

text: Trangin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan eteläosassa Andamaanienmeren rannikolla. Naapuriprovinsseja ovat Krabi, Nakhon Si Thammarat, Phattalung ja Satun. Provinssin pinta-ala on 4 917,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 628 900 asukasta (vuonna 2017).


title: Trang (provinssi)

text: Provinssi sijaitsee Andamaanienmeren rannikolla ja siihen kuuluu 46 saarta mannermaan lisäksi. Tasankoa on vain vähän ja suurin osa provinssista on kukkulaista. Khao Luang- ja Banthat-vuorijonot ovat kahden suurimmat joen, Trangjoen ja Palianjoen lähteet.


title: Trang (provinssi)

text: Trangin alue oli enimmäinen, jossa viljeltiin kumia. Kumipuut toi kuvernööri Phraya Ratsadanupradit Mahison Phakdi Malesiasta vuonna 1899.


title: Trang (provinssi)

text: Provinssin vaakuna esittää majakan siltaa.


title: Trang (provinssi)

text: Provinssin kukka ja puu on vihreä eebenpuu ("Jacaranda filicifolia"). Puun toi Australiasta samainen kuvernööri, joka toi kumipuun, ja se sai nopeasti Sri-Trang-nimen paikallisten keskuudessa.


title: Trang (provinssi)

text: Provinssin tunnuslause kääntyy "Phraya Rasdan kaupunki; sydämellisiä kansalaisia; herkullista paistettua possua; Para-kumin synnyinpaikka; rakastettava Sri Trang -kukka; kauniit koralliriutat; hurmaavat hiekkarannat ja ihanat vesiputoukset."


title: Trang (provinssi)

text: Trang jakautuu 9 piiriin ("amphoe") ja yhteen pienempään piiriin ("king amphoe"). Nämä jaetaan edelleen 87 kuntaan ("tambon") ja 697 kylään ("mubaan").


title: NHLPA

text: NHLPA () on NHL:n pelaajien ammattiliitto, joka valvoo NHL:ssä pelaavien jääkiekkoilijoiden etuja.


title: NHLPA

text: NHLPA:n päämaja on Torontossa ja työllistää noin 40 henkilöä. Yhdistyksen toimitusjohtaja on Donald Fehr, joka aloitti tehtävässä vuonna 2010. Ennen aiemmin baseball-sarja MLB:n pelaajayhdistyksen MLBPA:n johdossa toiminutta Fehriä NHLPA:n toimitusjohtajana ovat toimineet Alan Eagleson vuodesta 1967, jolloin yhdistys perustettiin, vuoteen 1992, Bob Goodenow vuosina 1992–2005, Ted Saskin vuosina 2005–2007 ja Paul Kelly vuosina 2007–2009.


title: NHLPA

text: NHLPA myöntää pelaajille palkintoja eri virstanpylväistä. Kenttäpelaajille palkintoja ja kunnianosoituksia jaetaan 1 000:n pelatun ottelun, 1 000:n pisteen, 400:n maalin ja 600:n syöttöpisteen kunniaksi. Vastaavat virstanpylväät maalivahdeille ovat 500 pelattua ottelua, 200 voitettua ottelua ja 25 nollapeliä.


title: NHLPA

text: NHLPA:n perustama Ted Lindsay Award on yksi arvostetuimmista NHL-pelaajille myönnettävistä palkinnoista. Sen saa joka kausi se pelaaja, joka NHL:n pelaajien äänestyksen mukaan on ollut liigan paras pelaaja kyseisenä kautena. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran kauden jälkeen, jolloin se tunnettiin vielä nimellä Lester B. Pearson Award, ja sen on saanut kaikkein useimmin Wayne Gretzky (viisi kertaa). Palkinto sai nykyisen nimensä vuonna 2010, jolloin se nimettiin uudelleen NHLPA:n ensimmäisen puheenjohtajan Ted Lindsayn mukaan.


title: Aurora Karamzin

text: Eva Aurora Charlotta Karamzin (o.s. Stjernvall; 1. elokuuta 1808 Ulvila – 13. toukokuuta 1902 Helsinki) oli sosiaali- ja diakoniatyön uranuurtaja Suomessa. Hän oli ylhäistä sukua ja näkyvä seurapiirikaunotar Suomen suuriruhtinaskunnassa.


title: Aurora Karamzin

text:
Aurora Karamzin syntyi Ulvilassa sijainneessa Saaren kartanossa. Hänen isänsä oli everstiluutnantti Carl Johan Stjernvall ja äiti Eva Gustava von Willebrand, jotka molemmat olivat aatelissukua. (Eva Gustava oli Turun ja Porin läänin maaherran, Jokioisten suurkartanon omistaja Ernst Gustaf von Willebrandin tytär.) Auroran isä nimitettiin Viipurin läänin ensimmäiseksi maaherraksi vuonna 1812. Isän kuoltua 1815 tehtävään nimetystä valtioneuvos Carl Johan Walleenista tuli seuraavana vuonna myös Auroran isäpuoli. Auroran vanhemmilla oli neljä lasta, Auroran lisaksi vanhempi veli Emil, ja kaksi nuorempaa siskoa Emilie ja Aline. Eva ja Carl Walleen saivat myös lapsia.
Vuonna 1835 Aurora Stjernvallista tuli hovineiti Pietarin Talvipalatsiin. Hovineidin tärkein tehtävä oli toimia Venäjän keisarinnan avustajana. Hovinaisten päätehtävänä oli olla jatkuvasti keisarinnan lähellä, sihteerinä, ääneen lukijana ja viihdyttäjänä sekä keisarillisten lasten hoitajina . Hän lopetti hovineidon tehtävänsä mentyään naimisiin vuonna 1836 satumaisen rikkaan venäläisen hovijahtimestarin Paul Demidovin kanssa.


title: Aurora Karamzin

text: Aurora ja Paul saivat vuonna 1839 pojan, joka nimettiin isänsä mukaan Pauliksi. Isä-Paul sairasteli paljon ja pariskunta vietti lähes koko yhteisen elämänsä eri terveyskylpylöissä Saksassa. Aurora Demidov jäi leskeksi 31-vuotiaana 1840. Hän osti isäpuoleltaan C. J. Walleenilta Espoossa sijaitsevan Träskändan kartanon, jossa hän vietti kesiään vuoteen 1895. Talvet hän vietti joko Pietarissa tai matkustellen.


title: Aurora Karamzin

text: Vuonna 1846 hän meni uudelleen naimisiin. Uusi aviomies oli sotilas, eversti Andrei Karamzin. Yhdessä miehensä kanssa Aurora Karamzin teki matkoja edellisen miehensä suvun omistamille kaivoksille Uralin itäpuolelle sekä Pariisiin, jossa Aurora oleskeli miehensä Andrein kanssa helmikuun vallankumouksen aikana vuonna 1848). Näillä matkoilla alkoi hänen yhteiskunnallinen heräämisensä ja hänen aloitteestaan Nižni Tagilin kaivoskaupunkiin perustettiin sekä lastenkoti kouluineen että synnytyslaitos.


title: Aurora Karamzin

text: Avioliitto Andrei Karamzinin kanssa päättyi 1854 tämän kuoltua taistelussa Krimin sodassa. Aurora Karamzinista tuli Helsingin kaupungissa merkittävä vaikuttaja, joka toimi Helsingin Rouvasväen yhdistyksessä ja rahoitti naisten työtupia, kouluja, lastenseimiä ja orpokoteja. Pietarissa ja Saksassa näkemiensä esimerkkien mukaisesti hän perusti vuonna 1867 Helsingin Diakonissalaitoksen. Aurora Karamzin möi isäpuolensa, salaneuvos Carl Johan Walleenin perikunnalta lunastamansa Hakasalmen huvilan 1896 Helsingin kaupungille. Kaupunki salli Karamzinin asua siellä tämän kuolemaan 1902 asti. Huvila on sen jälkeen ollut museokäytössä ja 1912 talosta tuli Helsingin kaupunginmuseon näyttelytila.


title: Aurora Karamzin

text: Aurora Karamzin on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle kortteliin V4-29-2. Haudalle pystytettiin vuonna 1905 kuvanveistäjä Ville Vallgrenin toteuttama hautamuistomerkki, johon kuuluva jykevä marmoriveistos on hautausmaan suurin. Hautakivessä Karamzinin nimi on kirjoitettu ranskankielisessä asussa "Aurore Karamzine".


title: Aurora Karamzin

text: Aurora Karamzinin vaikutuksesta kertoo se, että hänen mukaansa on nimetty monia kohteita pääkaupunkiseudulla. Lisäksi hänen syntymäkotinsa vieressä sijaitsevan Ulvilan keskiaikaisen kirkon puistossa on Karamzinin muistomerkki.


title: Yala (provinssi)

text: Yalan provinssi () on eteläisin Thaimaan provinssi ("changwat"). Naapuriprovinsseja (luoteesta myötäpäivään) ovat Songkhla, Pattani ja Narathiwat. Malesia sijaitsee etelärajalla. Provinssin pinta-ala on 4 521,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 447 700 asukasta (vuonna 2017).


title: Yala (provinssi)

text: Malaijiksi provinssi kirjoitetaan joskus nimellä "Jolor".


title: Yala (provinssi)

text: Yala sijaitsee Malakan niemimaalla.


title: Yala (provinssi)

text: Historiallisesti Yala on ollut osa Pattania, puoli-itsenäistä malajinmonarkiaa, mutta maksoi veroa Sukhothain ja Ayutthayan kuningaskunnille. Kun Ayutthaya kukistui vuonna 1767, Pattani saavutti täyden itsenäisyyden, mutta kuningas Rama I:n aikaan siitä tuli uudestaan Siamin alainen. Vuonna 1909 se liitettiin Siamin kuningaskuntaan osana brittiläisen imperiumin kanssa tehtyä sopimusta. Narathiwatin mukaan Yala oli alun perin osa Pattania, mutta ne jaettiin ja niistä tuli omia provinssejaan. Yalassa toimii separatistiliike, jonka toimet ajoittain ovat väkivaltaisia. Usean vuoden hiljaiselon jälkeen se aktivoitui vuonna 2004.


title: Yala (provinssi)

text: Yala on yksi neljästä Thaimaan provinssista, jossa pääosa väestöstä on muslimeja, muodostaen 68,9 % asukkaista. Lisäksi 66,1 % väestöstä on malaijeita.


title: Yala (provinssi)

text: Provinssin vaakuna esittää kaivostyöläistä yksinkertaisten työkalujen: hakkujen, rautakankien ja korien kera. Yala oli alun perin kaivoskaupunki, jossa louhittiin tina- ja volframimalmia.


title: Yala (provinssi)

text: Provinssin puu on "Saraca declinata" ja provinssin kukka "Mimusops elengi".


title: Yala (provinssi)

text: Yala jakaantuu 7 piiriin ("amphoe") ja yhteen pienempään piiriin ("king amphoe"), jotka puolestaan jaetaan 56 kunnaksi ("tambon") ja 341 kyläksi ("mubaan").


title: Tulivuori

text: Tulivuori on paikka, josta Maan sisuksista pääsee purkautumaan sulia ja kaasumaisia aineksia. Sanalla viitataan usein myös purkausaineksista syntyneeseen vuoreen. Keskeisimpiä tulivuorityyppejä ovat jyrkkärinteiset kerros- tai laakeat kilpitulivuoret. Jopa useiden kilometrien pituisista halkeamista muodostuneet rakotulivuoret puolestaan ovat maapallon yleisimpiä tulivuoria. Kaldera puolestaan on romahtanut tulivuori. Purkaustuotteet ovat peräisin maanalaisista sulan kiviaineksen säiliöistä, jotka ovat purkauskanavan kautta yhteydessä purkausaukkoon. Tulivuorenpurkaus voi vaihdella suhteellisen rauhallisesta laavavirtauksesta (magmapurkaus maanpinnalle) räjähdysmäisiin purkauksiin, joissa pyroklastista ainesta lentää korkealle ilmaan kilometrien korkeuteen.


title: Tulivuori

text: Maapallolla on noin 4 000 tulivuorta, joista noin 450 on purkautunut historiallisena aikana. Ne sijaitsevat pääasiassa mannerlaattojen saumakohdissa, joihin myös nuoret poimuvuoristot ovat sijoittuneet. Erityisen runsaasti niitä on Aasian itärannikon saarilla kuten Indonesiassa, Filippiineillä ja Japanissa sekä Keski-Amerikassa ja Andeilla. Useita tulivuoria on myös esimerkiksi Välimeren maissa, varsinkin Etelä-Italiassa, sekä Islannissa.


title: Tulivuori

text: Tulivuoria tavataan usein mannerlaattojen saumakohdissa. Atlantin valtameren keskiselänteellä etelässä Afrikan ja Etelä-Amerikan laatat loittonevat toisistaan, samoin pohjoisessa Pohjois-Amerikan ja Euraasian laatat, ja Islannin tulivuoret liittyvät tähän mannerlaattojen liikkeeseen. Toisaalta laatat saattavat myös painua toisiaan vasten, kuten esimerkiksi Etelä-Amerikan länsirannikolla sekä myös Välimeren alueella, jossa tämä ilmiö on synnyttänyt Italian tulivuoret. Tällöin laattojen hankaus, kitka, aiheuttaa magmapesäkkeiden synnyn. Tulivuoria saattaa esiintyä myös niin sanottujen kuumien pisteiden kohdalla, joissa mannerlaatan keskellä maapallon vaipan ylöspäin nousevat konvektiovirtaukset, pluumit, synnyttävät tulivuoren. Esimerkiksi Havaijin saariketju on syntynyt tällä tavoin.


title: Tulivuori

text: Tulivuorista purkautuu hehkuvansulaa magmaa, jota sen poistuttua kraatterista sanotaan myös laavaksi, kiinteitä kiviä, pölymäistä ainetta ja kaasuja.


title: Tulivuori

text: Purkautunut laava virtaa tulivuoren rinnettä alas, kunnes se jähmettyy. Osa siitä voi myös viskautua ilmaan, jolloin se putoaa maahan jähmettyneenä lapilleina. Ilmassa lentäneet irralleet kappaleet iskostuvat vähitellen tuffeiksi. Purkautuneita pieniä hiukkasia nousee kaasujen mukana myös korkealle ilmakehään, josta ne laskeutuvat vähitellen maahan vulkaanisena tuhkana.


title: Tulivuori

text: Tulivuoresta purkautuva kaasu koostuu suurimmaksi osaksi vesihöyrystä ja hiilidioksidista. Lisäksi se sisältää tavallisesti rikkidioksidia, typpeä, klooria, rikkivetyä ja booriyhdisteitä.


title: Tulivuori

text: Tulivuoret jaetaan rakenteensa puolesta kahteen päätyyppiin, keskustulivuoriin ja purkaushalkeamiin. Keskustulivuoret voivat olla jyrkkärinteisiä kerrostulivuoria tai loivarinteisiä kilpitulivuoria. Tulivuoren purkauskanavan aukenemiskohtaa kutsutaan kraatteriksi. Kaldera puolestaan on aiemmassa räjähdyspurkauksessa syntynyt suuri kraatteri vuoressa. Uusi kraatteri saattaa aueta kalderan sisällä. Joskus purkaus hakee uuden kanavan esimerkiksi vuoren kylkeen, jolloin puhutaan sivukeilasta.


title: Tulivuori

text: Tulivuoren keilan rakenne riippuu magman koostumuksesta. Emäksinen basalttilaava voi virrata kraatterista pitkällekin, ennen kuin se jähmettyy, ja siitä muodostuu laakeita kilpitulivuoria. Happamat lipariittiset ja puolihappamat andesiittiset laavat ovat sitkaampia, ja pääasiassa niistä koostuneet tulivuoret ovatkin jyrkkärinteisiä ja kartiomaisia.


title: Tulivuori

text: Kerrostulivuori muistuttaa rakenteelta perinteistä vuorta. Niiden huiput kohoavat jyrkästi ja alarinteet ovat loivempia. Kerrostulivuoria löytyy kaikilta alityöntövyöhykkeiltä. Niitä syntyy, kun sulava mannerlaatta sukeltaa toisen alle ja vie samalla mukanaan merivettä ja merenpohjan sedimenttejä. Tulivuoren synnyttävä magma on sitkasta ja runsaasti kaasua sisältävää. Kerrostulivuorten purkaukset ovat räjähdysmäisiä, ja laavavirtojen lisäksi niissä sinkoutuu ilmaan tuhkaa ja kiven kappaleita. Jyrkkärinteinen ja usein symmetrinen purkauskartio syntyy, kun tefralaskeumat ja laavavirrat kasaantuvat päällekkäin. Kerrostulivuoresta voi tulla pyöreälakinen, jos sen magma on hyvin sitkeää. Se jähmettyy nopeasti ja muodostaa kraatteriin purkauskanavan tukkivan laavatapin tai -kupolin. Seuraavan kerran purkautuessaan magma räjäyttää laavatapin ja muuttaa huipun muodon.


title: Tulivuori

text: Kalderaksi kutsutaan romahtanutta kerrostulivuorta. Kaldera muodostuu, kun tulivuoren purkauksen jälkeen sen huipulle jäänyt rakennelma romahtaa tulivuoren sisäosaa kohti. Monet kalderat, kuten Yellowstonen kaldera ovat jättimäisiä, ja moniin kalderoihin syntyy kraatterijärviä.


title: Tulivuori

text: Kilpitulivuoret ovat puolestaan loivarinteisiä, ja ne voivat levittyä laajalle alueelle. Niitä syntyy erityisesti niin sanottujen ”kuumien kohtien” päälle. Niissä maankuori on niin hauras, että basalttinen laava pääsee virtaamaan maan pinnalle. Muutamassa miljoonassa vuodessa laavavirta ehtii muodostaa laajan ja laakean vulkaanisen muodostuman. Tällaiset tulivuoret purkautuvat suhteellisen rauhallisesti laavan kulkiessa pitkiäkin matkoja.


title: Tulivuori

text: Rakotulivuoret ovat yleisin tulivuorityyppi. Niistä suuri osa sijaitsee valtamerten loittonemisvyöhykkeillä. Kuivalla maalla tällaisia tulivuoria on vain muutamissa paikoissa, kuten Islannissa, missä Atlantin keskiselänne halkaisee saaren kahtia. Rakotulivuorten purkausraot voivat olla kymmeniä kilometrejä pitkiä maankuoren halkeamia.


title: Tulivuori

text: Tulivuoritutkijat luokittelevat purkaukset useisiin ryhmiin, joista tärkeimpiä ovat Havaiji-, Stromboli-, Vulcano-, Plinius- ja Pélee-purkaukset. Osa purkauksista on rauhallisia, kun taas osa purkauksista on räjähdysmäisiä, joissa koko tulivuori voi jopa tuhoutua. Omia ryhmiään ovat myös laakiobasaltteja synnyttäneet halkeamapurkaukset ja kaasupurkaukset. Sammuvissa tulivuorissa on ominaista erilaiset kaasupurkaukset, joissa valtaosa purkaustuotteista ovat kaasuja. Mofeteista purkautuu pääasiassa hiilidioksidia, solfataroista rikkikaasuja ja fumaroleista vesihöyryä.


title: Tulivuori

text: Tuhoisimpia purkauksia ovat maan sisään patoutuneen kaasun aiheuttamat räjähdyspurkaukset, joissa tulivuoren huippu tai osa reunaa lentää ilmaan. Räjähdyksen aiheuttaa pääasiassa vulkaanisten kaasujen laajeneminen, kun ne pääsevät suuresta paineesta ilmakehään, tai magman joutuminen kosketuksiin veden kanssa.


title: Tulivuori

text: Pieni tai keskikokoinen tulivuori voi tuhota jo ensimmäisen viidentoista minuutin aikana muutaman kilometrin säteisen alueen. Vuosittain tapahtuu 2–4 purkausta, jotka tappavat ihmisiä, ja ajanlaskun alun jälkeen noin kaksisataatuhatta ihmistä kuollut tulivuorenpurkauksissa. Tulivuorenpurkaus voi myös luoda tappavia pitkäaikaisvaikutuksia tuhoamalla viljelysmaat. Tulivuoren laava voi virrata hyvinkin pitkiä matkoja, jopa kymmeniä kilometrejä. Yleensä laava virtaa muutaman metrin tai kilometrin tuntivauhtia, mutta voi jyrkillä rinteillä virrata 10 km/h. Laava, jonka lämpötila on 500–1 200 °C, polttaa, murskaa ja hautaa kaiken alleen.


title: Tulivuori

text: Vaarallisimpia ovat kuuman tuhkan ja kaasun pilvet, niin sanotut pyroklastiset pilvet. Lämpötila niissä on 600–700 °C, ja pilven nopeus voi olla jopa 100 km/h. Viileä tuhkakin hautaa rakennuksia alleen Tuhka on myös vaarallista jos sitä joutuu hengitysilman mukana keuhkoihin. Jos tuhkaan sekoittuu lisäksi sadevettä, massan paino lisääntyy huomattavasti ja lisää rakennusten sortumisvaaraa huomattavasti. Tulivuoren räjähdyspurkaus lennättää jopa kuutiokilometrejä rikkoutunutta kiveä ilmaan. Nämä kivet satavat lähialueilla alas ja tulevat rakennusten kattojenkin läpi sisälle. Erittäin vaarallisia ovat myös ilmassa lentävät mutamaiset möykyt ja mutavirrat, jotka syntyvät sateen kastelemalla tulivuoren rinteellä. Lentävät mutamöykyt repivät paikoiltaan puita, taloja ja kiviä, jotka vierivät alas laaksoon. Mutamöykyt hautaavat kaiken mutaan.


title: Tulivuori

text: Tulivuorenpurkausten yhteydessä ilmaan pääsee usein myös vulkaanisia kaasuja. Vaarallisimpia niistä ovat rikkidioksidi, hiilidioksidi ja rikkivety.


title: Tulivuori

text: Tulivuorenpurkauksesta ilmaan noussut aines on vakava vaara lentoliikenteelle. Kivituhka naarmuttaa koneen etuosaa, jolloin siipien etureunan ja moottorien vahingoittuminen voi aiheuttaa vakavia vaaratilanteita, samoin ohjaamon ikkunoiden naarmuuntuminen niin, että niistä ei enää näe läpi. Mekaanisen naarmutuksen lisäksi purkauspilven happamat aineosat voivat aiheuttaa metallin syöpymistä, ja lasimaiset osat voivat sulaa ja takertua moottorin sisäosiin. Moottoreihin ajautuva tuhka voi myös tukkia niiden ilmanoton ja sammuttaa ne. Yhdeksän Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) perustamaa tiedotuskeskusta tiedottaa lentoliikenteelle vaarallisista purkauksista ja ennustaa tuhkapilvien leviämistä.


title: Tulivuori

text: Tulivuoren räjähdyspurkaus saarella aiheuttaa tsunamin eli valtavan hyökyaallon. Räjähdyksessä syntyneen kalderan, kattilalaakson, täyttyminen vedellä luo hyökyaallon. Hyökyaalto, joka voi olla ainakin viisi metriä korkea, syntyy purkauspilven romahtaessa veteen. Jos tulivuori on valtameren rannalla, se voi aiheuttaa megatsunamin, yhden ihmiskunnan suurimmista katastrofeista. Tämä vaatisi sen että tulivuoresta lohkeaisi pala joka romahtaisi mereen. Tällainen mahdollisuus saattaa tiedemiesten mukaan olla esimerkiksi La Palman saarella.


title: Tulivuori

text: Korkealle ilmakehään joutuneet tulivuorten purkaustuotteet toimivat peilin tavoin ja heijastavat pois Auringon säteilyä. Maanpinnalle saapuvan Auringon säteilyn määrän pieneneminen viilentää maanpintaa. Niin sanotut kaaritulivuoret sinkoavat purkaustuotteensa korkealle. Räjähdysmäiset, korkealle stratosfääriin ulottuvat tulivuorenpurkaukset lisäävät muutamaksi vuodeksi Maan pintalämpötilaa viilentävien purkaustuotteiden pitoisuutta ilmakehässä.


title: Tulivuori

text: Tärkeimmät Maan pintalämpötilaa viilentävät tulivuoren purkaustuotteet ovat tulivuoren tuhkapöly ja rikkidioksidi, josta syntyy rikkihappoa. Sitä muodostuu ilmakehässä siten, että rikkidioksidi reagoi ilmakehässä olevien pienten vesipisaroiden kanssa. Syntyvät hyvin pienet rikkihappopisarat pysyvät ilmakehässä pitkään, kun ilmavirtaukset kannattelevat niitä samoin kuin pilvien pieniä vesipisaroita. Tulivuorenpurkauksen synnyttämän pölyn vaikutusta ilmastoon mitataan indeksillä, joka lyhennetään VEI. Toisaalta tulivuoret vapauttavat ilmakehään hiilidioksidia ja muita kasvihuonekaasuja ja voivat joskus lämmittää ilmastoa.


title: Tulivuori

text: Monet tutkijat arvelevat, että noin 71 000 vuotta sitten viime jääkauden ensimmäisen kylmän vaiheen aikana tapahtui jättimäinen Toba-tulivuoren purkaus, joka viilensi kylmenevän jääkauden ilmastoa.


title: Tulivuori

text: Paitsi Maassa, tulivuoria tiedetään olevan ainakin Venuksessa ja Marsissa sekä Jupiterin Io-kuussa. Lisäksi joissakin uloimpien planeettojen kuissa on havaittu kryovulkanismia, jossa lämpötila pysyy alhaisena, mutta kuun sisästä purkautuu vesihöyryä, metaania tai muita kaasuja.


title: Tulivuori

text: Maapallon Kuussa ei esiinny tulivuorenpurkauksia, mutta tuoreen tutkimuksen mukaan Kuunkin sisäosat ovat ainakin osittain sulia. Joidenkin Kuun pinnanmuotojen, kuten merien, on kuitenkin oletettu syntyneen muinaisesta tulivuoritoiminnasta. Sen sijaan Kuun kraattereita ei ilmeisesti ole saanut aikaan tulivuoritoiminta vaan meteoriittien törmäykset.


title: Tulivuori

text: Venuksen pinnasta 90 % on basalttia, mikä osoittaa, että tulivuoritoiminta on suuresti muokannut planeetan pintaa. On oletettu, että koko planeetan pinta on muodostunut uudestaan noin 500 miljoonaa vuotta sitten, mihin viittaavat planeetalla olevat törmäyskraatterit. Myös planeetan kaasukehässä tapahtuneiden muutosten ja sähköpurkausten on arveltu johtuvan tulivuorenpurkauksista, joskaan ei ole varmaa, esiintyykö Venuksessa nykyäänkin tulivuoritoimintaa. Magellan-luotaimen tutkahavainnot kuitenkin viittaavat siihen, että ainakin Venuksen korkein tulivuori Maat Mons on purkautunut jokseenkin äskettäin.


title: Tulivuori

text:
Marsissa on useita sammuneita tulivuoria, kuten Arsia Mons, Ascraeus Mons, Hecates Tholus, Olympus Mons ja Pavonis Mons, joista jotkut ovat korkeampia kuin mikään vuori Maassa. Kaikki nämä ovat olleet sammuneita jo miljoonia vuosia, mutta Mars Express-luotaimen havainnoissa on merkkejä siitä, että Marsissa on esiintynyt tulivuoritoimintaa lähimenneisyydessäkin.
Jupiterin Io-kuu on vulkaanisesti aktiivisempi kuin mikään muu Aurinkokunnan taivaankappale, mikä johtuu Jupiterin aikaansaamista voimakkaista vuorovesivoimista. Ion tulivuorista purkautuu rikkiä, rikkidioksidia ja silikaattimineraaleja, minkä vuoksi kuun pinta uusiutuu jatkuvasti. Sen laavat ovat aurinkokunnan kuumimpia, ja niiden lämpötila on yli 1 800 K (1 500 °C). Helmikuussa 2001 Iossa tapahtuivat Aurinkokunnan suurimmat tunnetut tulivuorenpurkaukset.


title: Tulivuori

text: Kryovulkanismista ovat avaruusluotaimet havainneet merkkejä ainakin Jupiterin Europa-kuussa, Saturnuksen Titan- ja Enceladus-kuissa sekä Neptunuksen Triton-kuussa.


title: Chiang Mai (provinssi)

text: Chiang Main provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Naapuriprovinsseja ovat Chiang Rai, Lampang, Lamphun, Tak ja Mae Hong Son. Pohjoisessa sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 20 107 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 704 000 asukasta (vuonna 2017).


title: Chiang Mai (provinssi)

text: Alueella on lukuisia vuorijonoja, jotka yleensä ovat etelä-pohjoissuuntaisia. Pingjoki, yksi Chao Phraya -joen päähaaroista lähtee liikkeelle Chiang Dao -vuorilta. Thaimaan korkein vuori, 2 575 metrin korkuinen Doi Inthanon sijaitsee alueella. Alueella on myös useita kansallispuistoja; Doi Inthanon, Doi Suthep-Pui, Mae Ping, Sri Lanna, Huay Nam Dang, Mae Phang ja Chiang Dao.


title: Chiang Mai (provinssi)

text: Chiang Main kaupunki oli Lannathain kuningaskunnan pääkaupunki sen perustamisesta lähtien vuonna 1296. Vuonna 1599 kuningaskunta menetti itsenäisyytensä ja siitä tuli osa Ayutthayan kuningaskuntaa.


title: Chiang Mai (provinssi)

text: Vuonna 2017 provinssissa oli 1,7 miljoonaa asukasta. 13,4 % provinssin väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, niiden joukossa hmongit, yaot, lahut, lisut, akhat ja karenit.


title: Chiang Mai (provinssi)

text: Chiang Mai on jaettu 22 piiriin ("amphoe") ja kahteen pienempään piiriin ("king amphoe"). Alueet on edelleen jaettu 204 kuntaan ("tambon") ja 1 915 kylään.


title: Radioamatööri

text: Radioamatööri tarkoittaa henkilöä, joka on suorittanut paikallisen telehallintoviranomaisen ylläpitämän tutkinnon ja saanut todistuksen, joka oikeuttaa käyttämään radioamatööriasemaa radioamatööreille varatuilla taajuuksilla ja rakentamaan amatööriradiolaitteita sekä niiden apulaitteita, kuten vahvistimia.


title: Radioamatööri

text: Maailmassa radioamatöörejä on arviolta noin kolme miljoonaa. Yksi suurimmista radioamatöörimaista on Japani, jonka vajaasta 130 000 000 asukkaasta noin 1 000 000 on radioamatöörejä. Japanissa on useita radioamatööriradiovalmistajia, kuten Alinco, Yaesu (myös Vertex Standard, entinen Yaesu Mussen ja siihen yhdistetty sveitsiläinen Sommerkamp).


title: Radioamatööri

text: Radioamatööriharrastuksen tarkoituksena on pitää radioyhteyksiä toisten radioamatöörien kanssa. Harrasteen toinen tarkoitus on radiotekniikan tuntemuksen lisääminen rakentamalla lähetin- ja vastaanotinlaitteita sekä antenneja.


title: Radioamatööri

text: Monen radioamatöörin harrasteen alkuna on ollut esimerkiksi DX-kuuntelu, joka ei ole luvanvaraista. Kuuntelun voi aloittaa esimerkiksi tarpeettomaksi jääneellä putkiradiolla, tai vakavampana harrasteena DX-kuunteluun hankitaan erilliset radiovastaanottimet.


title: Radioamatööri

text: Radioamatööriasemilla, joilla on viranomaisen myöntämä asemalupa, on henkilökohtainen asematunnus. Kutsun ensimmäinen osa, prefiksi, kertoo aseman sijainnin yleensä noin luvan myöntävän valtion tarkkuudella.


title: Radioamatööri

text: Tapoja, joilla yhteyksiä pidetään, on monia: yleisimpinä puhetyöskentely, erilaiset digitaaliset lähetelajit sekä sähkötysyhteydet. Harrastuksen erilaisia muotoja ovat muun muassa radiolaitteiden rakentelu, DX- eli harvinaisten maiden keräily (DX = distant X, eli kaukainen tuntematon), kilpailutoiminta, radiosuunnistus ja yhteyksien pitäminen radioamatöörisatelliittien kautta. Radioyhteyksiä voidaan pyrkiä pitämään myös erityisen vaativissa olosuhteissa, kuten pienitehoisilla laitteilla tilapäisesti esimerkiksi maastoon rakennetuilta asemilta ilman sähkönsyöttöä valtakunnan verkosta tai heijastamalla signaali Kuun kautta, meteorien ionisaatiovanojen kautta (ks. meteorisironta) tai revontulien ionisoiman vyöhykkeen kautta.


title: Radioamatööri

text: Kuunteluradioamatööritoiminta on radioamatööritoiminnan osa, jossa ei lähetetä radioamatöörien tapaan radiolähetyksiä, mutta kuunnellaan radioamatöörien lähetyksiä ja hyötyradioliikennettä. Koska kuuntelija-amatööritoiminnassa ei lähetetä, vaan ainoastaan vastaanotetaan radioaaltoja, ei toiminta edellytä radioamatööritutkinnon radioamatööripätevyyden osoittamiseksi eikä asemakutsutunnuksen anomista eikä vuosittaisen radiotaajuusmaksun suorittamista. Englanniksi kuunteluradioamatööritoimintaa kutsutaan lyhytaaltokuunteluksi, short wave listening, jolla on tarkoitettu lyhyiden radioaaltojen kuuntelemista. Nykyään kuitenkin radioamatööritoimintaa on myös 30 MHz ylittävällä aaltoalueella, VHF- ja UHF-alueilla, joten kuunteluamatööritoiminta voi kohdistua myös näihin alueisiin.


title: Radioamatööri

text: Suomessa radioamatöörejä on noin 6 000. Suomessa radioamatööriasemakutsuja oli 30. syyskuuta 2014 kaikkiaan 7 103, joista osa oli radiotoistinten ja osa yhteisöjen, kuten radioamatöörikerhojen. OF-alkuisia kutsutunnuksia oli neljä, OG-alkuisia 78, OH-alkuisia 6975, OI-alkuisia 25 sekä OJ-alkuisia 21.


title: Radioamatööri

text: Suomessa radioamatöörin pätevyystodistuksia myöntää Viestintävirasto. Suomen Radioamatööriliitto ry. (SRAL) on Suomen radioamatöörien kansallinen keskusjärjestö.


title: Chiang Rai (provinssi)

text: Chiang Rain provinssi () on Thaimaan pohjoisin provinssi ("changwat"). Se rajautuu Phayaon, Lampangin ja Chiang Main provinsseihin sekä pohjoisessa Laosiin ja Myanmariin. Sen pinta-ala on 11 678,4 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 143 800 asukasta (vuonna 2017).


title: Chiang Rai (provinssi)

text: Alueen keskikorkeus on 580 m merenpinnasta. Alueen pohjoisosa kuuluu niin sanottuun "Kultaiseen kolmioon", jossa Thaimaan, Laosin ja Myanmarin rajat yhtyvät – alue oli turvaton rajojen yli tapahtuvan huumeiden salakuljetuksen vuoksi. Mekongjoki muodostaa rajan Laosin kanssa.


title: Chiang Rai (provinssi)

text: Chiang Raista tuli provinssi 1910, jota ennen se oli osa Lannathain kuningaskuntaa vuosisatojen ajan. Lannathain liityttyä Thaimaahan se pysyi autonomisena alueena, jota hallinnoi Chiang Mai.


title: Chiang Rai (provinssi)

text: 12,5 % väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, Pohjois-Thaimaan vähemmistöihin.


title: Chiang Rai (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää valkoista elefanttia, kuninkaallista symbolia. Se muistuttaa, että Chiang Rain perusti kuningas Mengrai, legendan mukaan syynä on hänen elefanttinsa mieltymys paikkaan.


title: Chiang Rai (provinssi)

text: Provinssin puu on "Mayodendron" ja provinssin kukka tulitrumpetti ("Pyrostegia venusta").


title: Chiang Rai (provinssi)

text: Provinssi jakaantuu 16 alueeseen ("amphoe") ja kahteen osa-alueeseen ("king amphoe"). Nämä edelleen jakaantuvat 124 kunnaksi ("tambon") ja 1 510 kyläksi ("mubaan").


title: Phuket

text: Phuket () on Thaimaan saari maan lounaisrannikolla Andamaanienmeressä. Se muodostaa lähisaarten kanssa Phuketin provinssin (), yhden Thaimaan provinsseista ("changwat"). Provinssin pinta-ala on 543 neliökilometriä ja siellä on arviolta 537 900 asukasta (vuonna 2017).


title: Phuket

text: Saaren pohjoispäässä toimii Phuketin kansainvälinen lentoasema.


title: Phuket

text:
Phuket on Thaimaan suurin saari, ja se sijaitsee Andamaanienmeressä Malakan niemimaasta länteen. Se on 49 km pitkä.
Saari on enimmäkseen vuoristoista vuorten kulkiessa saaren länsiosassa pohjoisesta etelään. Phuketin vuoret muodostavat eteläpään vuorijonolle, joka pituus on 440 km Kran kannaksesta. Vuoriston korkein kohta on Khao Phra Mi (1 138 m), mutta saaren korkein kohta on Mai Tha Sip Song 529 metriä merenpinnan yläpuolella.
Metsä peittää 70 prosenttia saaresta. Läntisellä rannalla on useita hiekkaisia rantoja, idässä puolestaan mutaisempia rantoja. Lähellä eteläisintä kärkeä on "Laem Promthep", suosittu auringonlaskun näköalapaikka.


title: Phuket

text: Naapuriprovinsseja ovat Phang Nga ja Krabi.


title: Phuket

text: Tinakaivostoiminta on ollut saaren tärkein tulonlähden 1600-luvulta lähtien. Useita kiinalaisia työskenteli kaivoksilla ja heidän vaikutuksensa Phuketin kulttuurissa näkyy yhä. Tinan hinnan alennettua kaivostoiminta on kuihtunut. Nykyään Phuketin talous nojaa kahteen elinkeinoon: kumipuu-viljelmiin (jotka tekevät Thaimaasta yhden maailman suurimmista kumin tuottajista) ja turismiin.


title: Phuket

text: 1980-luvun jälkeen Phuketista on tullut Thaimaan yksi tärkeimmistä turistienhoukutuksista ja useimmat länsirannikon hiekkarannat ovat kehittyneet turistikeskuksiksi, joista suosituimpia ovat Patong, Karon ja Kata.


title: Phuket

text: Phuketin historian merkittävin tapahtuma oli burmalaisten hyökkäys 1785, jonka jälkeen kuningas Taksin löi heidät takaisin. Brittiläisen Itä-Intian kauppakomppanian kapteeni Sir Francis Light lähetti ohimennessään tiedon paikalliselle hallintoväelle Burman joukkojen valmistautumisesta hyökkäykseen. Kunying Jan, äskettäin kuolleen kuvernöörin vaimo, ja hänen sisarensa Mook kokosivat joukot, ja kuukauden mittaisen hyökkäyksen jälkeen Burman joukkojen oli vetäydyttävä 13. maaliskuuta 1785. Näistä kahdesta naisesta tuli paikallisia sankarittaria ja he saivat Rama I:ltä kunnioittavat nimet "Thao Thep Kasatri" ja "Thao Sri Sunthon".


title: Phuket

text: Kuningas Chulalongkornin vallan aikana Phuketista tuli hallinnollinen keskus tinaa tuottaville eteläisille provinsseille. Vuonna 1933 Phuketin monthon purettiin, ja saaresta tuli oma provinssinsa ("changwat").


title: Phuket

text: Saaren vanhoja nimiä ovat "Ko Thalang" ja "Jung Ceylon", englanninkielinen väännös malesialaisesta nimestä "Tanjung Salang".


title: Phuket

text: Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksessä Phuket kärsi suuria vaurioita ja noin 250 ihmisen vahvistettiin kuolleen Phuketin rannikolla.


title: Phuket

text: Vuonna 2017 provinssissa oli arviolta 537 900 asukasta (vuonna 2017). Noin 35 % väestöstä on kiinalaisia (14 % koko maan väestöstä) ja 35 % muslimeja (4 % koko maassa). Suurin uskontokunta on buddhalaisuus.


title: Phuket

text: Saaren pääkaupunki on Phuket, mutta suurin kaupunki on Patong.


title: Phuket

text: Provinssin sinetti esittää provinssin kahta sankaritarta, joiden nimet ovat Thao Thep Kasattri ja Thao Sri Sunthon.


title: Phuket

text: Provinssin puu on "Pterocarpus indicus" (engl. Burmese Rosewood) ja provinssin kukka on "Bougainvillea".


title: Phuket

text: Phuket on jaettu 3 piiriin ("amphoe"), jotka puolestaan on jaettu 17 kuntaan ("tambon") ja 103 kylään ("muban").


title: Kesäolympialaiset 1988

text:
Vuoden 1988 kesäolympialaiset järjestettiin Soulissa, Etelä-Koreassa 17. syyskuuta – 2. lokakuuta 1988.
Pohjois-Korea vaati järjestysoikeuden jakamista sen ja Etelä-Korean kesken, minkä osoittauduttua tuloksettomaksi maa päätyi boikotoimaan kisoja. Sosialistiset Albania, Komorit, Kuuba, Etiopia, Nicaragua ja Seychellit osallistuivat boikottiin solidaarisuudesta, mutta vetosivat rahanpuutteeseen sanktiot välttääkseen. Nicaragua oli jo ehtinyt ilmoittautua kisoihin, mutta vetäytyi ilmoittaen syyksi maassa vallinneet levottomuudet hallituksen joukkojen ja Yhdysvaltain tukemien contra-sissien välillä.
Olympiakisojen myöntäminen Etelä-Korealle syyskuussa 1981 herätti tuoreeltaan arvostelua, koska maan sisä- ja ulkopoliittinen tilanne tiedettiin epävakaaksi. Olympiaisännyys yhdisti kuitenkin eripuraisen kansan. Levottomuuksien varalta kisarauhaa turvasi liki 100 000 poliisia ja sotilasta. Kisojen järjestelyt saivat – muutamista tuomarikömmähdyksistä huolimatta – osanottajamaiden yksimielisen ja varauksettoman tunnustuksen, ja KOK:n puheenjohtaja Juan Antonio Samaranch totesi Soulin kisojen olleen "kaikkien aikojen parhaat olympialaiset". Kisat olivat myös taloudellinen menestys, sillä ne tuottivat voittoa 349 miljoonaa dollaria, mikä rikkoi kirkkaasti Los Angelesissa neljä vuotta aiemmin syntyneen ennätyksen, 223 miljoonaa dollaria.


title: Kesäolympialaiset 1988

text:
Kisojen suurin skandaali oli laajalti ihaillun kanadalaisen pikajuoksijan, 100 metrin juoksun voittajan Ben Johnsonin jääminen kiinni dopingin käytöstä. Johnson tuomittiin menettämään saamansa kultamitali ja voittajaksi julistettiin toiseksi tullut Yhdysvaltain Carl Lewis. Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF tuomitsi Johnsonin elinikäiseen kilpailukieltoon. Myös kaksi bulgarialaista kultamitalin saavuttanutta painonnostajaa kärysi kiellettyjen aineiden käytöstä, minkä seurauksena koko Bulgarian painonnostojoukkue matkusti kotimaahansa kesken kisojen. Kokonaisuudessaan doping-tapauksia tuli Soulissa ilmi kymmenen, mikä oli yksi vähemmän kuin Los Angelesissa 1984.
Kisojen pitopaikka päätettiin Baden-Badenissa, Saksassa 30. syyskuuta 1981. Samalla päätettiin myös Talviolympialaisten 1988 pitopaikka.
Olympiaohjelmassa oli 237 tapahtumaa 27 eri urheilulajissa.


title: Kesäolympialaiset 1988

text: Vuoden 1988 kesäolympialaisiin osallistui 159 maata.


title: Kesäolympialaiset 1988

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli Neuvostoliitto.


title: Kesäolympialaiset 1992

text: Vuoden 1992 kesäolympialaiset järjestettiin Barcelonassa, Espanjan Kataloniassa. Kilpailut avattiin 25. heinäkuuta ja päätettiin 9. elokuuta 1992. Virallisena avaajana toimi Espanjan kuningas Juan Carlos I. Valan vannoivat urheilijoiden puolesta purjehtija Luis Doreste Blanco ja tuomareiden puolesta Eugeni Asencio. Olympiatulen sytytti vammaisjousiampuja Antonio Rebollo. Barcelonan lisäksi kilpailuja järjestettiin 14 paikkakunnalla Katalonian maakunnassa, ja jalkapallo-otteluja käytiin myös Valenciassa ja Zaragozassa.


title: Kesäolympialaiset 1992

text: Kilpailuihin otti osaa yhteensä 9 356 urheilijaa (2 704 naista, 6 652 miestä) 169 maasta. Barcelonan olympialaiset olivat toistaiseksi viimeiset kesäolympialaiset, jotka järjestettiin samana vuonna talviolympialaisten kanssa.


title: Kesäolympialaiset 1992

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Viro, Latvia ja Liettua kilpailivat kukin omina joukkueinaan. Muut entiset neuvostotasavallat kilpailivat yhdistyneellä joukkueella () olympialipun alla, ja tätä joukkuetta kutsuttiin usein Itsenäisten valtioiden yhteisön joukkueeksi, vaikka Georgia liittyi yhteisöön vasta vuonna 1993. Jugoslaviasta eronneet Slovenia, Kroatia sekä Bosnia ja Hertsegovina kilpailivat myös omina joukkueinaan. Tynkä-Jugoslavian ei sallittu kilpailla Jugoslaviana, vaan he kilpailivat riippumattomana joukkueena () niin ikään olympialipun alla. Tuossa joukkueessa kilpailivat myös makedonialaiset urheilijat.


title: Kesäolympialaiset 1992

text:
Kansainvälisen olympiakomitean silloisen puheenjohtajan Juan Antonio Samaranchin kotikaupunki valittiin isäntäkaupungiksi Lausannessa, Sveitsissä lokakuussa 1986. Muut ehdolla olleet kaupungit olivat Alankomaiden Amsterdam, Jugoslavian Belgrad, Ison-Britannian Birmingham, Australian Brisbane ja Ranskan Pariisi.
Olympiaohjelmassa oli 257 tapahtumaa 29 eri urheilulajissa.


title: Kesäolympialaiset 1992

text: Vuoden 1992 kesäolympialaisiin osallistui 171 maata.


title: Kesäolympialaiset 1992

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdistynyt joukkue.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: XXVI olympiadin kisat (19. heinäkuuta – 4. elokuuta 1996) Yhdysvaltojen Atlantassa juhlistivat modernin olympialiikkeen satavuotista historiaa. Kisat muistetaan muun muassa Eric Robert Rudolphin toteuttamasta pommi-iskusta, jonka seurauksena yksi kuoli ja 111 loukkaantui.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Atlanta valittiin isäntäkaupungiksi 96. Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa Tokiossa 18. syyskuuta 1990. Atlanta voitti Ateenan viidennellä äänestyskierroksella. Atlanta aloitti hakuprosessinsa vuonna 1987, vain kolme vuotta Los Angelesin kisojen jälkeen.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Kisojen mediaspektaakkeliksi muodostui isäntämaan pikajuoksija Michael Johnson, joka voitti ensimmäisenä miesurheilijana samoissa olympialaisissa 200 metrin ja 400 metrin juoksun. 200 metrin voitto tuli maailmanennätysajalla 19,32, joka oli lähes 0,4 sekuntia parempi kuin entinen maailmanennätys. Suoritus jätti täysin varjoonsa samojen kisojen 100 metrin finaalissa syntyneen ME:n, Kanadan Donovan Baileyn voittoajan 9,84. Kisat muistetaan myös Carl Lewisin neljännestä peräkkäisestä pituushypyn olympiakultamitalistaan. Naisten yleisurheilukilpailujen tähti oli Ranskan Marie-José Perec joka voitti tuplamestaruuden 200 ja 400 metrillä. Myös Venäjän Svetlana Masterkova voitti kaksi kultaa, 800 ja 1 500 metrillä. Pituushypyssä Chioma Ajunwa voitti Nigerian historian ensimmäisen kullan, ja seitsenottelussa Ghada Shouaa teki saman tempun Syyrian väreissä.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Uinnissa Venäjän Aleksandr Popov uusi Barcelonan saavutuksensa ja voitti kullan sekä 100 metrin että 50 metrin vapaauinnissa. Pidempiä vapaauintimatkoja hallitsi Uuden-Seelannin Danyon Loader, joka voitti 200 metriä ja 400 metriä. Perhosuinnissa tuplamestari oli Venäjän Denis Pankratov. Yhdysvaltain Josh Davis voitti kolme viestikultaa. Naisten puolella yhdysvaltalainen uimari Amy Van Dyken voitti neljä kultaa (2 henkilökohtaista ja 2 viestikultaa). Naisten uintikuningatar oli kuitenkin Irlannin Michelle Smith, joka voitti kolme henkilökohtaista uintikultaa. Hänet asetettiin kaksi vuotta myöhemmin neljän vuoden kilpailukieltoon doping-käryn vuoksi, mutta hän sai kuitenkin säilyttää mitalinsa. Henkilökohtaisiin tuplavoittoihin ylsivät Van Dyken sekä Etelä-Afrikan Penelope Heyns rintauintimatkoilla. Unkarin Krisztina Egerszegi otti historiallisen kolmannen peräkkäisen kultansa 200 metrin selkäuinnissa. Häntä ennen vain Australian Dawn Fraser oli voittanut samalla henkilökohtaisella uintimatkalla kolme peräkkäistä olympiakultaa. Yhdysvallat voittivat kaikki kuusi viestikultaa.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Kisojen menestynein urheilija oli Venäjän voimistelija Aleksei Nemov, joka voitti kaikkiaan kuusi mitalia (2 kultaa, 1 hopea ja 3 pronssia). Hänen kultamitalinsa tulivat joukkuekilpailussa ja hypyssä. Kuusiottelussa hän jäi hopealla, kun kullan vei Kiinan Li Xiaoshuang. Naisten puolella suurimman huomion keräsi Yhdysvaltain joukkuekilpailun kultajoukkue, joka sai lempinimen ”Magnificent Seven”. Ukrainan Lilija Popkopajeva voitti neliottelun ja permannon kultamitalit.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Pyöräilyssä olivat ensimmäistä kertaa ammattilaiset mukana. Maantieajon kullat menivät Sveitsin Pascal Richardille ja Ranskan Jeannie Longo-Ciprellille. Myös viisinkertainen Tour de Francen voittaja Espanjan Miguel Indurain nousi korkeimmalle korokkeelle voitettuaan aika-ajon. Ratapyöräilyssä Saksan Jens Fiedler voitti toisen peräkkäisen kultansa miesten eräajossa.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Painonnostossa Turkin Naim Süleymanoğlu voitti kolmannen peräkkäisen kultansa 64 kilon sarjassa. Kreikkalais-roomalaisessa painissa kolmannen perättäisen kullan vei Venäjän Aleksandr Karelin, joka voitti jälleen raskaan sarjan. Miekkailussa tuplavoittoihin ylsivät Ranskan Laura Flessel henkilökohtaisessa ja joukkuekalvassa sekä Venäjän Stanislav Pozdnjakov henkilökohtaisessa ja joukkuesäilässä.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Joukkuelajeissa suurimman huomion keräsi Barcelonan tapaan Yhdysvaltain koripallojoukkue, joka tällä kertaa kulki nimellä Dream Team III. Finaalissa joukkue kukisti Jugoslavian 95–69. Myös naisten koripallokulta matkasi Yhdysvaltoihin. Joukkueen johtohahmona oli avajaisissa olympiavalan vannonut Teresa Edwards joka pelasi neljänsissä olympialaisissaan.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Jalkapallossa Nigeria voitti ensimmäisenä afrikkalaisena maana kultamitalit. Joukkue kaatoi suursuosikit Brasilian välierissä ja Argentiinan finaalissa. Naisten jalkapallon oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa, ja kullat vei isäntäjoukkue Yhdysvallat. Myös ensi kertaa mukana ollut softball päätyi isäntien juhliin. Baseballin kullan nappasi Kuuba.


title: Kesäolympialaiset 1996

text:
Olympiaohjelmassa oli 271 tapahtumaa 26 eri urheilulajissa.
Atlantan vuoden 1992 kesäolympialaisiin osallistui 197 maata. Kyseessä oli ensimmäinen kerta olympialaisten historiassa, kun mukana olivat kaikki KOK:n jäsenvaltiot.


title: Kesäolympialaiset 1996

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli isäntämaa Yhdysvallat.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: XXVII olympiadin kisat olivat Sydneyssä, Australiassa 15. syyskuuta – 1. lokakuuta 2000 pidetyt kesäolympialaiset. Boikotteja ja ikäviä tapahtumia ei sattunut. Kansainvälisen Olympiakomitean puheenjohtaja Juan Antonio Samaranch kiittelikin päättäjäisissä järjestäjiä "kaikkien aikojen parhaista olympialaisista".


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 24. syyskuuta 1993 Monte Carlossa, Monacossa. Kilpailujen järjestäjäksi oli viisi hakijaa. Peking johti valintaa kolmannelle kierrokselle asti, mutta Sydney otti niukan voiton äänin 45–43.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Olympiaohjelmassa oli 300 tapahtumaa 34 eri urheilulajissa.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Kisojen menestynein urheilija oli sama kuin vuonna 1996 Atlantassa: venäläinen voimistelija Aleksei Nemov, joka voitti kuten Atlantassakin kuusi mitalia (2 kultaa, 1 hopea ja 3 pronssia). Kolmeen kultaan ylsivät uimarit Ian Thorpe, Lenny Krayzelburg, Inge de Bruijn ja Jennifer Thompson sekä pyöräilijä Leontien Zijlaard-van Moorsel.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Yleisurheilukilpailujen kohokohtia olivat olympiatulen sytyttäjän Australian Cathy Freemanin voitto naisten 400 metrillä sekä Haile Gebreselassien ja Paul Tergatin kaksinkamppailu miesten 10 000 metrillä, joka päättyi etiopialaisen voittoon. Keihäänheitossa Jan Železný otti kolmannen perättäisen olympiakultansa.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Soudussa Ison-Britannian Steve Redgrave ylsi historialliseen viidenteen olympiakultaan, jonka johdosta hänet myöhemmin aateloitiin. Kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa Yhdysvaltain Rulon Gardner yllätti Venäjän Aleksandr Karelinin, joka oli ollut voittamattomana 13 vuotta.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Suomalaismenestys jäi edellisten kisojen tavoin neljään mitaliin. Yleisurheilussa Suomelle tuli kuitenkin maan historian viimeisin olympiakultamitali, kun Arsi Harju voitti kultaa kuulantyönnössä. Suomi sai myös 20 vuoden tauon jälkeen olympiakultaa purjehduksessa, kun Thomas Johanson ja Jyrki Järvi seilasivat ykkösiksi. Ammunnassa Juha Hirvi aloitti Suomen kolmet kisat kestäneen mitaliputken tuomalla hopeaa pienoiskiväärissä.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Olympia-aatteen levittämiseksi Sydneyn kisoihin hyväksyttiin ”villillä kortilla” mukaan joukko kehittyvien maiden urheilijoita, vaikka nämä eivät olisi selvittäneet virallisia karsintarajoja.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Kisoista muistetaan yleisön sympatian kohteeksi noussut Päiväntasaajan Guineaa edustava uimari Eric Moussambani, joka miesten 100 metrin alkuerässä oli ajallaan 1.52,72 yli minuutin hitaampi kuin suurin osa muista uimareista. Hän oli oppinut uimaan vasta kahdeksan kuukautta ennen kisoja. Voimien hiipuessa yleisö yltyi kannustamaan uimaria maaliin saakka. Moussambanin aika Sydneyn satasella ylitti jopa 200 metrin ME:n. Hän teki sillä kuitenkin maansa virallisen ennätyksen.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Sydneyn vuoden 2000 kesäolympialaisiin osallistui 199 maata, sekä neljä itsenäistä urheilijaa.


title: Kesäolympialaiset 2000

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdysvallat.


title: Talviolympialaiset 1924

text: I talviolympialaiset järjestettiin Chamonix’ssa, Ranskassa. Kisojen avajaiset olivat 25. tammikuuta ja päättäjäiset 4. helmikuuta 1924. Muita hakijoita kisoille ei ollut.


title: Talviolympialaiset 1924

text: Ennen varsinaisia talviolympialaisia joissakin talvilajeissa oli kilpailtu jo kesäolympialaisten yhteydessä. Jääkiekko ja taitoluistelu olivat olleet ohjelmassa Antwerpenissä 1920.


title: Talviolympialaiset 1924

text: Talvilajeille haluttiin kuitenkin tasa-arvoa kesälajeihin nähden, ja vuonna 1921 pidetyssä Kansainvälisen Olympiakomitean kokouksessa päätettiin järjestää kansainvälinen talviurheiluviikko yhteydessä myöhemmin samana vuonna järjestettyihin Pariisin kesäolympialaisiin. Vasta jälkeenpäin kisat nimettiin ensimmäisiksi talviolympialaisiksi, ja talviolympialaisia päätettiin ryhtyä järjestämään neljän vuoden välein.


title: Talviolympialaiset 1924

text: Chamonix’n talviolympialaisiin osallistui 258 urheilijaa 16 maasta. Myös Viro oli ilmoittautunut mukaan yhdellä urheilijalla. Pikaluistelija Christfried Burmeister kantoi Viron lippua avajaisseremoniassa, muttei kilpaillut lopulta lainkaan.


title: Talviolympialaiset 1924

text: Curling ja sotilaspartiohiihto olivat alun perin näytöslajeja, mutta vuonna 2006 KOK muutti lajit virallisiksi.Ensimmäisten talviolympialaisten menestyneimmät maat olivat Norja ja Suomi.


title: Matkakeskus

text: Matkakeskus on joukkoliikenteen solmupiste, jossa pitkän matkan sekä paikallisliikenteen linja-autot ja junat on sijoitettu samaan terminaaliin. Se on siis yhdistetty linja-auto- ja rautatieasema. Matkakeskuksen tavoite on, että vaihtaminen liikennevälineestä toiseen on helppoa. Matkakeskuksesta voi aikataulujen ja lipunmyynnin lisäksi löytyä myös muita palveluja.


title: Matkakeskus

text: Hanke tähtää Suomen julkisen liikenteen käytön helpottamiseen. Tavoitteena on vuodesta 2007 lähtien toteuttaa 23 matkakeskusta ja kehittää matkakeskuksia mm. esteettömiksi.


title: Matkakeskus

text: Hankkeen perusti liikenne- ja viestintäministeriö 1990-luvulla.


title: Virta-alli

text: Virta-alli ("Histrionicus histrionicus") on sorsien heimoon kuuluva lintu.


title: Virta-alli

text: Aikuisen koiraan höyhenpeite on pohjaväriltään tumman siniharmaa, ja siinä on valkoisia ja punaruskeita kuvioita. Naaras on ruskeanharmaa. Aikuisen linnun pituus on 38–51 cm, paino 500–800 g ja siipien kärkiväli 65 cm.


title: Virta-alli

text: Virta-allit pesivät Pohjois-Amerikan pohjoisosissa, Grönlannissa, Islannissa ja Pohjois-Venäjällä. Eurooppaan ne päätyvät erittäin harvoin, joko muuttoharhailijoina tai tarhakarkulaisina. Suurinta osaa Euroopan havainnoista pidetään luonnonvaraisesti harhautuneina lintuina. Suomessa tavattu kerran.


title: Virta-alli

text: Virta-allit viihtyvät nopeasti virtaavien jokien ja koskipaikkojen lähellä ja tyrskyisillä rannoilla.


title: Virta-alli

text: Virta-alli piilottaa pesänsä huolellisesti rantakasvillisuuden sekaan. Munia on 3–10 kappaletta, ja alli hautoo niitä melkein kuukauden.


title: Virta-alli

text: Virta-allit sukeltavat kokonaan veden alle ja syövät pohjasta simpukoita ja kotiloita.


title: Amerikantavi

text: Amerikantavi ("Anas carolinensis") on Suomessa harvinainen vierailija, joka muistuttaa eurooppalaista tavia. Sitä on aiemmin pidetty tavin alalajina "Anas crecca carolinensis".


title: Amerikantavi

text: Koiras muistuttaa erittäin paljon tavia. Hartiahöyhenillä ei kuitenkaan ole valkeaa pitkittäisraitaa, ja kyljillä on valkea pystysuora viiru. Naaras on erittäin vaikea erottaa tavinaaraasta, varmoja maastotuntomerkkejä ei juurikaan ole. Tavi ja amerikantavi voivat risteytyä ja osa Euroopan havainnoista koskee hybridejä.


title: Amerikantavi

text: Uros viheltää, naaraan ääni on "kvak".


title: Amerikantavi

text: Amerikantavi pesii Pohjois-Amerikan pohjoisilla rannikoilla. Se on muuttolintu, joka talvehtii etelämpänä avoveden alueilla ja joskus harhautuu muuttomatkoillaan Eurooppaankin.


title: Amerikantukkasotka

text: Amerikantukkasotka ("Aythya collaris") on pieni sukeltava sorsalintu.


title: Amerikantukkasotka

text:
Koiraan pää on tumma, rinta ja selkä mustat. Kupeet vaalean harmahtavat, mutta kupeiden etuosassa selvä valkoinen pystyraita. Harmaassa nokassa tumma kynsi ja vaalea kärkivyö. Naaras tukkasotkamainen, harmahtavanruskea, mutta silläkin vaalea vyö nokan kärjessä. Siipijuovat harmaat.
Pituus 37–46 cm, siipien kärkiväli 72 cm ja paino 600–1200 g
Amerikantukkasotka pesii Kanadassa ja Yhdysvaltojen pohjoisosissa. Se muuttaa talveksi etelämmäksi.


title: Amerikantukkasotka

text: Euroopassa laji on harhailija, ja osa havainnoista koskee tarhoista karanneita lintuja. Suomessa amerikantukkasotka on nykyään lähes vuosittainen suurharvinaisuus.


title: Amerikantukkasotka

text: Pesimäaikana ja pesimäajan jälkeen tukkasotka suosii makea- ja matalavesisiä kosteikoita. Talvisin se elää monenlaisissa kosteikoissa, mutta sitä tavataan harvoin kosteikoissa, joiden suolapitoisuus on korkea tai joiden syvyys on yli 1,5 metriä.


title: Amerikantukkasotka

text: Amerikantukkasotka tekee kuppimaisen pesän kasveista ja vuoraa sen untuvalla. Naaras munii 8–10 munaa ja pysyy poikasten seurassa, kunnes ne osaavat lentää.


title: Amerikantukkasotka

text: Amerikantukkasotka syö nilviäisiä, vesihyönteisiä ja kaloja.


title: Mika Salo

text: Mika Juhani Salo (s. 30. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja. Salo osallistui F1-urallaan yhteensä 111 kilpailuun kausien 1994 ja 2002 välillä. Hänen F1-uransa huippuhetkiin kuului Michael Schumacherin korvaaminen Ferrarilla kesken kauden 1999. Kyseisellä F1-kaudella hän saavutti kaksi palkintosijaa, jotka myös jäivät hänen uransa viimeiseksi.


title: Mika Salo

text: F1:n jälkeen Salo on kilpaillut CART:ssa ja American Le Mans Series -sarjassa. Lisäksi hän on osallistunut Le Mansin 24 tunnin ajoihin, joissa hänen autokuntansa ajoi GT2-luokan voittoon vuosina 2008 ja 2009.


title: Mika Salo

text: Salo aloitti uransa karting-radoilla ja voitti neljä suomenmestaruutta. Sen jälkeen hänen uransa jatkui Formula Fordeissa, joissa Salo hallitsi SM-, PM- ja EM-sarjoja. Vuosina 1989 ja 1990 hän ajoi Britannian Formula 3 -sarjaa. Vuoden 1990 F3-kautta Salo hallitsi yhdessä Mika Häkkisen kanssa. Salo voitti kuusi osakilpailua ja Häkkinen mestaruuden, minkä takia sarjasta puhuttiin Mika–Mika-sarjana. Kauden lopussa Salo ajoi kuuluisassa Macaon Grand Prix'ssa toiseksi Michael Schumacherin vietyä voiton. Mika Salo sijoittui Formula 3-luokan Englannin mestaruussarjassa toiseksi.


title: Mika Salo

text: Vuonna 1990 Salo jäi kiinni rattijuopumuksesta Lontoossa. Englantilainen autourheilujärjestö RAC peruutti Salon kilpailuluvan 12 kuukaudeksi, kun taas Autourheilun Kansallinen Keskusliitto päätti, että hän saa pitää suomalaisen ajolisenssinsä.