title: Georg Ots

text: Georg Ots (21. maaliskuuta 1920 Pietari, Venäjä – 5. syyskuuta 1975 Tallinna) oli virolainen ooppera- ja iskelmälaulaja. Äänialaltaan hän oli baritoni.


title: Georg Ots

text: Varhain Ots muutti perheensä mukana Pietarista Viroon. Musikaalisen perheen isä, oopperatenori Karl Ots suositteli pojalleen insinöörin uraa tai muuta kunniallista ammattia tämän ollessa 16-vuotias. Isä myönsi, että pojalla on hyvä ääni, mutta liian pieni ääni oopperalaulajaksi. Ots kykeni laulamaan jopa kahdellakymmenellä eri kielellä. Ennen lauluopintoja hän lauloi virolaisbaritoni Aleksanderin Arderin kanssa Jaroslavlissa.


title: Georg Ots

text: Nuoruudessaan Georg Ots oli hyvä uimari. Hän voitti jopa maansa mestaruuden 1500 metrin uinnissa. Toinen maailmansota keskeytti Otsin arkkitehtiopinnot, ja hän lauloi viihdytyskiertueilla puna-armeijassa. Myöhemmin hän palasi kotiin ja ilmoittautui Tallinnassa konservatorioon ja samalla Estonia-teatterin kuoroon.


title: Georg Ots

text: Georg Ots oli kolme kertaa naimisissa. Hänen vaimojensa nimet olivat Margot, Asta ja Ilona. Georg Otsilla oli kaksi tytärtä ja poika. Hänellä oli myös kaksi adoptoitua lasta.


title: Georg Ots

text: Georg Ots kuoli Tallinnassa 55-vuotiaana poskiontelosyöpään.


title: Georg Ots

text: Ensimmäisen oopperaroolinsa Georg Ots lauloi vuonna 1944 oopperassa "Jevgeni Onegin", josta tuli hänen suosituin roolinsa. Sitä hän myös lauloi eniten vuodesta 1951 kuolemaansa 1975 saakka. Ots toimi Estonia-teatterin solistina vuodesta 1945. Neuvostoliitossa Ots oli kaikkien virallisten oopperatalojen suosikkiesiintyjä, erityisesti Moskovan Bolšoi-teatterissa. Huomattavimpia oopperarooleja: Jevgeni Onegin, Jeletski, Escamillo, Renato, Don Giovanni, Papageno, Iago, Porgy, Figaro ja Kabalevskin Coles Breugron. Otsin kuuluisin rooli oli Anton Rubinsteinin oopperassa "Demoni", jonka libretto perustuu Mihail Lermontovin eeppiseen runoon.


title: Georg Ots

text: Ots oli myös merkittävä konserttilaulaja. Hän esitti Schubertin, Musorgskin, Tšaikovskin ja muiden venäläissäveltäjien lauluja. Ots lauloi sujuvasti viroksi, venäjäksi, suomeksi, saksaksi, italiaksi ja ranskaksi.


title: Georg Ots

text: Ots vieraili ensimmäisen kerran Suomessa 1951. Ensimmäisen suomenkielisen levynsä "Saarenmaan valssi/Kalastajan laulu" hän teki vuonna 1957. Ots teki useita levytyksiä Suomessa v. 1957–1973. Hänen tunnetuin kappaleensa Suomessa on ehkä Raimond Valgren säveltämä ja Debora Vaarandin sanoittama "Saarenmaan valssi" (1957), muita suosikkeja ovat "Hopeahapset" (1958), "Heijastus" (1959), "Muuttuvat laulut" (1969), "Rakastan sinua, elämä" (1962), "Moskovan valot" (1972) ja "Uudelleen jos luokses tulla voisin" (1970). "Rakastan sinua, elämä" jäi Otsin esittämänä aluksi melko vähälle huomiolle, kunnes Kauko Käyhkön levytys nosti sen suosioon. Myöhemmin sen ovat levyttäneet myös mm. Mauno Kuusisto ja Tapio Rautavaara.


title: Georg Ots

text: Otsin suosio kulminoitui 1958 Lenfilmin esittämään musikaaliin "Mister X", joka perustui Imre Kálmánin operettiin "Sirkusprinsessa". Ots näytteli myös pääroolin "Kolme katku vahel" -elokuvassa, joka perustuu Jaan Krossin historialliseen novelliin, joka kuvaa Balthasar Russowin elämää. Ots esitti myös virolaisia kansanlauluja ja piti kamarilaulukonsertteja 1959. Ots esiintyi Prahan kevät -festivaalilla 1962. Hänen ääntään voitiin kuulla radiosta ja televisiosta kaikkialla Neuvostoliitossa ja hänen levytyksensä myytiin aina heti loppuun.


title: Georg Ots

text: Hän esiintyi menestyksellä lukuisissa Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa. Otsin kuoleman jälkeen 1975 Viron Musiikkikorkeakoulu nimettiin hänen mukaansa.


title: Georg Ots

text: Hänelle myönnettiin 1956 Neuvosto-Viron, 1960 Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimi, Leninin kunniamerkki 1970. Ots kuoli 55-vuotiaana poskiontelosyöpään. Georg Ots on haudattu kuuluisuuksien mäelle (Kuulsuste küngas) Tallinnan Metsähautausmaalle (Metsakalmistu), joka sijaitsee Piritan kaupunginosassa Tallinnassa.


title: Georg Ots

text: Virolaisen Peeter Simmin ohjaama, Georg Otsin elämään perustuva elokuva "Georg Ots – rakkaani" sai ensi-iltansa 5. lokakuuta 2007 Virossa. Kyseessä on ensimmäinen virolais-venäläis-suomalainen yhteistuotantoelokuva.


title: Epäyhtälö

text: Epäyhtälöllä tarkoitetaan kahden lausekkeen suuruusjärjestyksen vertailua. Epäyhtälöitä käytetään monissa optimointiin liittyvissä ongelmissa. Koska reaaliluvut on mahdollista laittaa suuruusjärjestykseen, niiden osalta saadaan monia epäyhtälöitä.


title: Epäyhtälö

text: Epäyhtälöitä voidaan käsitellä pitkälti kuin yhtälöitä, mutta puolittain negatiivisella luvulla kerrottaessa tai jaettaessa suuruusjärjestys kääntyy. Esimerkiksi jos formula_1 niin formula_2.


title: Epäyhtälö

text:
Nämä suhteet tunnetaan tiukkana epävastaavuutena, kun taas
Epäyhtälö


title: Epäyhtälö

text: toteutuu, kun


title: Epäyhtälö

text: "Pienempi kuin" on kaksipaikkainen relaatio, jota käytetään reaalilukujen vertailuun. Sille käytetään merkkiä formula_11. Esimerkiksi lausekkeet formula_12 ja formula_13 ovat tosia. Relaatiolle on voimassa transitiivisuus, eli jos formula_14, niin formula_15.


title: Epäyhtälö

text: "Suurempi tai yhtäsuuri kuin" on myös reaalilukujen kaksipaikkainen relaatio, jota käytetään reaalilukujen vertailuun. Tämä relaatio on esimerkki järjestysrelaatiosta.


title: Epäyhtälö

text: Suurempi tai yhtäsuuri kuin -relaatiota merkitään symbolilla ≥. a ≥ b, luetaan "a on suurempi tai yhtäsuuri kuin b".


title: Epäyhtälö

text: Esimerkki käytöstä: formula_16, koska formula_17 (N_0).


title: Differentiaaliyhtälö

text: Differentiaaliyhtälöllä tarkoitetaan matematiikassa yhtälöä, jossa esiintyy tuntematon yhden tai useamman muuttujan funktio sekä sen derivaattoja. Differentiaaliyhtälöillä on runsaasti käyttöä mitä erilaisimmissa käytännön sovelluksissa, erityisesti fysikaalisten ilmiöiden mallintamisessa, mutta sovelluskenttä jatkuu lääkeaineen poistumisesta jyrsijäkantojen vaihteluun.


title: Differentiaaliyhtälö

text: Differentiaaliyhtälöiden ratkaisemiseen ei ole olemassa mitään yleispätevää menetelmää, vaan ratkaiseminen tapahtuu yleensä tunnistamalla yhtälö tietyn muotoiseksi ja käyttämällä tämän nimenomaisen yhtälötyypin ratkaisumenetelmää. Mikäli yhtälön analyyttinen ratkaiseminen ei ole mahdollista, on tyydyttävä numeeriseen ratkaisuun.on epälineaarinen.


title: Differentiaaliyhtälö

text: Tavallisen differentiaaliyhtälön ratkaisun olemassaoloa koskee Picardin–Lindelöfin lause, joka takaa ratkaisun olemassaolon ja yksikäsitteisyyden tiettyjen reunaehtojen vallitessa. Differentiaaliyhtälön ratkaisu on funktio formula_7, joka alkuperäiseen yhtälöön sijoitettaessa toteuttaa sen. Ratkaisua ei kuitenkaan ole aina mahdollista kirjoittaa tällaiseen "eksplisiittiseen muotoon" vaan joskus saatetaan joutua tyytymään myös "implisiittiseen ratkaisuun", joka on muotoa formula_8.


title: Differentiaaliyhtälö

text: Mitään yleistä keinoa differentiaaliyhtälön ratkaisemiseksi ei ole, ja analyyttisen ratkaisun löytyminen ylipäänsä on taattua ainoastaan lineaarisille differentiaaliyhtälöille. Myös eräille epälineaarisille yhtälöille tunnetaan analyyttinen ratkaisu, mutta sen löytyminen ei siis yleensä ole taattua. On olemassa suuri joukko erikseen nimettyjä differentiaaliyhtälöitä, joiden analyyttiseen ratkaisuun johtava menetelmä tunnetaan. Näitä tapauksia on lueteltu artikkelin lopussa. Differentiaaliyhtälöille on myös tyypillistä, että ratkaisumenetelmän tuottaman "yleisen ratkaisun" lisäksi on olemassa myös "erikoisratkaisu", jota ei usein ole mahdollista löytää kuin päättelemällä tai huomaamalla.


title: Differentiaaliyhtälö

text: Differentiaaliyhtälön ratkaisu ei yleisessä tapauksessa ole yksikäsitteinen, vaan ratkaisuun jää "aina" yhtälön kertaluvun osoittama määrä vakioita, joita ei ole mahdollista määrätä ilman lisätietoja kuvattavasta systeemistä. Kaikkien näiden ratkaisujen muodostamaa joukkoa kutsutaan yhtälön "ratkaisuparveksi". Yksikäsitteisen ratkaisun löytämiseen tarvittavia lisätietoja ovat tyypillisesti alkuarvot (esimerkiksi tiedetään että formula_9), joita on kaikkien tuntemattomien vakioiden määräämiseksi tunnettava yhtälön kertaluvun osoittama määrä. Jos alkuarvot tunnetaan, yhtälön ratkaisussa puhutaan "alkuarvotehtävästä".


title: Differentiaaliyhtälö

text: Mikäli yhtälön ratkaisemiseen ei ole olemassa valmista ”kaavaa”, analyyttistä ratkaisua voidaan hakea olettamalla ratkaisulle jokin sarjakehitelmä (yleensä potenssisarja) ja sijoittamalla se tarvittavine derivaattoineen yhtälöön. Näin on mahdollista löytää sarjakehitelmän kertoimet. Mikäli yhtälön ratkaisu on alkuarvotehtävä, ratkaisussa voidaan yrittää käyttää integraalimuunnoksia. Useimmat yhtälöt on kuitenkin ratkaistava lopulta numeerisesti tietokoneella, koska analyyttistä ratkaisua ei ole olemassa.


title: Differentiaaliyhtälö

text: Koska differentiaaliyhtälön ratkaiseminen yleensä edellyttää yhtälön tyypin tunnistamista, huomattavan monet differentiaaliyhtälöt, joiden ratkaisumenetelmä tunnetaan, on nimetty erikseen.


title: Differentiaaliyhtälö

text:
Tätä johtamista kutsutaan yhtälön separoinniksi. Nyt yhtälön kumpikin puoli voidaan integroida tavallisesti, toinen muuttujan "x" ja toinen muuttujan "y" suhteen.
missä funktioilla formula_14 ja formula_15 on yhteys formula_16.
jonka erikoistapauksina saadaan monet muut 1. kertaluvun differentiaaliyhtälöt.


title: Differentiaaliyhtälö

text:
tai epähomogeeninen
Tässä formula_21 ja formula_22 ovat reaalilukuja.
Tämän yhtälön ratkaisut ovat Besselin funktioita.
ja sen ratkaisut ovat modifioituja Besselin funktioita.
ratkaisut ovat hypergeometrisia funktioita, joiden erikoistapauksina monet muut funktiot saadaan.
ratkaisut muodostavat erään ortogonaalisten polynomien joukon. Muita vastaavia yhtälöitä ovat


title: Bachata

text: Bachata on eräs Dominikaanisessa tasavallassa kehittynyt nelijakoisen tanssimusiikin tyylilaji. Bachatassa on vaikutteita muun muassa rumba-musiikista. Aventura lienee tunnetuin bachataa soittava yhtye.


title: Aventura

text: Aventura on vuonna 1994 perustettu bachataa ja R&B-musiikkia soittava yhtye New Yorkista, Yhdysvalloista.


title: Huuliharppu

text: Huuliharppu on Saksassa noin 1820-luvulla kehitelty, vapaalehdykkäsoittimiin lukeutuva puhallinsoitin. Sen sisällä on eri pituisia, toisesta päästä irrallisia kieliä, jotka värähtelevät ilmavirran vaikutuksesta ja synnyttävät äänen.


title: Huuliharppu

text: Diatonisessa blueshuuliharpussa on kymmenen reikää, joista saa puhaltamalla ja imemällä 20 ääntä kolmen oktaavin alueelta sekä edistyneemmillä tekniikoilla lisäksi useita lisäsäveliä. Kromaattisessa huuliharpussa on enemmän reikiä sekä nuppi, jota painamalla äänten määrän saa kaksinkertaistettua.


title: Huuliharppu

text: Huuliharppu on ollut erityisen suosittua yhdysvaltalaisessa populaarimusiikissa 1900-luvun alusta lähtien. Sitä käytetään paljon etenkin bluesissa, mutta myös moni folk-, rock- ja jazzmuusikko on soittanut huuliharppua.


title: Huuliharppu

text: Huuliharppu on vapaalehdykkäsoitin eli sen äänen tuottavat ilmavirran voimasta kapeassa kieliaukossa värähtelevät metallikielet. Kaikukoppana toimii soittajan suu. Huuliharpun äänen väri ja voimakkuus ovat alttiita pienillekin ilmavirran ja suun asennon muutoksille, ja soittaja voi suunsa kokoa ja muotoa muuntelemalla kontrolloida soinnin täyteläisyyttä sekä yläsäveliä.


title: Huuliharppu

text: Huuliharpussa on viisi päällekkäin aseteltua osaa, jotka ovat kiinni toisissaan ruuveilla tai nauloilla. Ylimpänä ja alimpana ovat kuoret. Ne suuntaavat ääntä, suojaavat sisärakenteita ja helpottavat huulten ja käsien asettumista soittimen ympärille. Kuorten sisäpuolella ovat kielilaatat. Rungon yläpuoliseen kielilaattaan on kiinnitetty puhaltamalla soitettavat kielet ja alapuoliseen laattaan sisäänhengitykseen reagoivat kielet. Kielet pääsevät värähtelemään tarkasti kieliä varten räätälöidyissä aukoissa. Kielilaatat ja kielet ovat yleensä messinkiä ja terästä, ja ne on kiinnitetty toisiina niittaamalla, hitsaamalla tai ruuveilla. Huuliharpun keskimmäinen osa on puusta, metallista, muovista tai jostain nykyaikaisesta komposiittimateriaalista valmistettu, harvahampaista kampaa muistuttava runko.


title: Huuliharppu

text: Kielilaatat sulkevat rungon kamman välit tiiviiksi ilmakanaviksi. Kuhunkin reikään jää yksi puhalluskieli ja yksi imukieli, jotka syttyvät niihin ohjatun ilmavirran suunnan mukaan. Kielet soivat aina vapaina. Rivissä olevat kielet lyhenevät asteittain vasemmalta oikealle. Mitä lyhyempi kieli on, sitä korkeampi on sen ominaisvire ja sitä korkeammalta se soi.


title: Huuliharppu

text: Bluesharpussa on kymmenen reikää. Sen ääniala on kolme oktaavia: esimerkiksi C-viritteisessä soittimessa sävelet C1–C4. Sävelet on sijoitettu siten, että reikiin vuorotellen puhaltamalla ja imemällä kiivetään diatonista asteikkoa ylöspäin. Richter-systeemiksi kutsutussa virityksessä myös useamman reiän yhteissointi tuottaa miellyttäviä sointuja. Sen saavuttamiseksi kaikkia asteikon nuotteja ei kuitenkaan ole saatavilla.


title: Huuliharppu

text:
Alla olevassa kuvassa ovat C-duurivireisen huuliharpun puhallussävelet (yllä) ja imusävelet (alla):
Koska kaikki puhallusnuotit ovat C-duurisoinnun säveliä C, E ja G, usempaan reikään puhaltaminen tuottaa aina miellyttävän soinnin. Imunuottien sävelkartta ei ole yhtä säännönmukainen. Alapään reiät 1–5 muodostavat G/G7-duurisoinnun, ja reiät 4–6 sekä 8–10 D-mollisoinnun.


title: Huuliharppu

text: Jokaisen kolmen oktaavin sävelkartta on erilainen. Alimmasta oktaavista puuttuvat duuriasteikon nuotit F ja A, ja G-nuotti esiintyy kahdesti. Ilmakanavissa 1–6 korkeampi nuotti soi aina imettäessä, mutta rei’issä 7–10 korkeampi nuotti saadaan puhaltamalla.


title: Huuliharppu

text: Huuliharpusta voi erityisillä puhallus- ja imutekniikoilla eli taivuttamalla saada aikaan myös sen skaalan ulkopuolisia nuotteja. Taivutusääni syntyy kahden samassa reiässä soivan kielen, korkeamman ja matalamman, yhteisvaikutuksesta, jolloin saadaan kuuluviin niiden väliin jäävä nuotti. Ylitaivutustekniikan avulla huuliharpusta voidaan löytää loputkin kromaattisen skaalan puuttuvat nuotit. Ylitaivutus on hyvin vaativa tekniikka, joka vaatii vuosien harjoittelua.


title: Huuliharppu

text: Diatoninen huuliharppu on sidottu määrättyyn diatoniseen sävelasteikkoon. Jokainen harppu on viritetty tiettyyn sävellajiin, joka voi olla mikä tahansa kaikista 12 sävellajista matalasta G:stä korkeaan F:ään. Lisäksi on olemassa esimerkiksi molliviritteisiä, erikoismatalia ja -korkeita sekä soolo- ja countryviritteisiä harppuja.


title: Huuliharppu

text: Diatonisessa blueshuuliharpussa on tavallisesti kymmenen puhallusaukkoa, joissa kussakin on yksi puhallus- ja yksi imukieli. Parikielisessä huuliharpussa yhtä säveltä tuottaa samanaikaisesti kaksi soivaa kieltä. Parikielisiä huuliharppuja on tremolovireisiä ja oktaavivireisiä. Tremoloviritetyssä harpussa samanaikaisesti soivat kielet ovat hieman eri vireisiä, mikä tuottaa tremoloefektin. Oktaavivireisessä huuliharpussa alemman reiän kieli on viritetty oktaavia korkeammalle kuin ylemmän, mikä tuottaa yksirivisen haitarin oktaaviäänikertaa muistuttavan äänen.


title: Huuliharppu

text: Kromaattisella huuliharpulla saadaan enemmän säveliä kuin diatonisella. Siinä on yleensä kahdestatoista kuuteentoista ilmakanavaa, ja yhtä ilmakanavaa kohti on neljä kieltä. Harpun oikeassa päässä olevasta vaihtajamekanismin nupista vaihdetaan yhdestä reiästä saatavia säveliä ohjaamalla kieli joko ylä- tai alakielilaatalle.


title: Huuliharppu

text: Bassohuuliharppua soitetaan ainoastaan puhaltamalla. Sen äänet on sijoitettu kahteen päällekkäiseen runkoon, ja sävelkorkeuden tuottaa kaksi samanaikaisesti soivaa kieltä. Soittimessa on tyypillinen resonanssi, joka syntyy oktaavin välein viritetyistä parikielistä. Korva kuulee soivana sävelkorkeutena alemman kielen tuottaman korkeuden.


title: Huuliharppu

text: Huuliharpun rakenne on pysynyt samanlaisena 1850-luvun puolivälistä 2000-luvulle joitain laatuun vaikuttavia parannuksia lukuun ottamatta. Uudenlaisia harppuja tuodaan kuitenkin silloin tällöin markkinoille: esimerkiksi 1980-luvulla julkaistiin puhallettava huuliharppusyntetisaattori Millioniser ja 2000-luvun alkuvuosikymmenellä Hohnerin XB-40, jonka jokaista nuottia voi taivuttaa alaspäin ja kaikki kromaattisen asteikon sävelet voidaan saavuttaa tavallisella taivutustekniikalla. Myös perinteinen Richter-viritys on saanut kilpailijoita.


title: Huuliharppu

text: Huuliharppua pidetään normaalisti niin, että matalin nuotti on vasemmassa reunassa ja korkein oikeassa. Klassisessa otteessa vasen käsi tarttuu huuliharpun takareunaan. Oikea käsi muodostaa harpun takaosaan ja vasempaan käteen nojaavan tiiviin kammion eli ”kupin”. Tämä ote tekee käsiefektit helpoiksi. Huuliharppua pidetään huulten välissä. Mitä syvemmällä huulten välissä harppu on, sitä syvempi ääni siitä lähtee. Huuliharppua soitetaan hengittämällä rauhallisesti ulos ja sisään. Täydellä voimalla soittaminen ei kuulosta hyvältä ja voi saada harpun epävireeseen. Äänen laatuun voi vaikuttaa vaihtelemalla suun muotoa ja kielen asentoa sekä availemalla ja sulkemalla oikean käden muodostamaa kuppia.


title: Huuliharppu

text:
Huuliharpussa soi herkästi monta reikää yhdellä kertaa. Yhteen reikään voi osua eri tavoin: esimerkiksi muodostamalla kielestä U:n muotoinen kanjoni tai peittämällä kielellä 1–3 reikää, jolloin yksittäinen reikä jää avoimeksi suun oikeaan tai vasempaan reunaan. Jälkimmäisellä tavalla eli kieliblokkaksella äänestä on helppo saada täyteläinen ja intervalleja on helppo soittaa. Toisaalta ylitaivutustekniikkaa ei ole käytännössä mahdollista silloin käyttää.
"Taivuttamisen" avulla diatonisesta huuliharpusta saa nuotteja, joita tavallisella puhaltamisella ja imemisellä ei saa. Taivuttaminen tapahtuu muuttamalla suun muotoa tietyllä tavalla, jota soitonopettajat pitävät kuitenkin vaikeana kuvailla sanallisesti.


title: Huuliharppu

text: "Tremolo" tarkoittaa huuliharpun äänenvoimakkuuden nopeaa edestakaista vaihtelua. "Vibrato" on äänenkorkeuden nopeaa, pulssimaista vaihtelua. Kumpikin efekti on mahdollista tuottaa ainakin kolmella erilaisella tavalla. "Trilli" on sitä, että harppua heilutetaan rivakasti vasemmalta oikealle siten, että kahden vierekkäisen reiän nuotit ”livertävät” keskenään.


title: Huuliharppu

text: "Ylitaivuttaminen" on haastava tekniikka, jolla soittimesta saadaan kuulumaan lisänuotteja. Siinä huuliharpun kieli saadaan soimaan vastakkaiseen suuntaan ilmavirran suuntaan nähden. Ylitaivutusnuotti saadaan aikaan suukammiolla synnytettävän ilmapatsaan avulla, joka sammuttaa puhalluskielen ja alkaa liikuttaa imukieltä.


title: Huuliharppu

text: Huuliharpun soittoa voi vahvistaa vahvistimella. Soittajat käyttävät joskus muille soittimille suunniteltuja, muokattuja vahvistimia, mutta myös erityisiä huuliharppua varten suunniteltuja vahvistimia on olemassa.


title: Huuliharppu

text: Huuliharppu keksittiin ilmeisesti Saksassa 1820-luvulla. Erään teorian mukaan huuliharpun alkumuoto oli virityspilli, jota käytettiin pianon ja urkujen virityksessä. Soittimen keksijäksi on esitetty berliiniläistä Christian Buschmannia, joka väitetysti patentoi Aura-nimisen huuliharppunsa vuonna 1821, mutta tästä ei ole säilynyt kirjallisia todisteita. Joka tapauksessa jo 1820- ja 1830-luvuilla monet valmistivat Saksassa ja Itävallassa huuliharpun kaltaisia soittimia. Myös Yhdysvaltojen Massachusettsissa kehitettiin vapaalehdykkään perustunut virityspilli jo 1820-luvulla. Vuosisadan alkupuolella yleistyneet mundaeolinet ja aeolinat olivat eräänlaisia huuliharpun luurankoja, joiden pohjalta soitin kehittyi nykyiseen muotoonsa. Huuliharpun erityisluonteeseen vaikutti ainakin kansilevyjen keksiminen. Se esti sormia ja huulia sotkemasta kielten vapaata liikettä sekä mahdollisti huuliharpun sulkemisen käsien väliin ja erilaiset käsiefektit. Huuliharppujen massatuotanto alkoi 1830-luvun vaihteessa Itävallassa, Sveitsissä ja Saksassa. Vanhin edelleen toiminnassa oleva huuliharpputehdas on C. A. Seydelin vuonna 1847 Klingenthalissa aloittanut tehdas.


title: Huuliharppu

text: Huuliharpusta tuli nopeasti Keski-Euroopassa suosittu soitin. Sen metallinen ääni kantautui pitkälle ja kuulosti erikoiselta vanhoihin soittimiin verrattuna. Sen yksinkertaista mekanismia saattoi soveltaa monenlaisiin rakenteisiin ja malleihin. Huuliharppu pysyi myös pitkään vireessä, se ei vaatinut paljon huoltoa, se oli halpa, ja se kulki helposti mukana.


title: Huuliharppu

text: Saksalaisesta Matthias Hohnerista tuli hallitseva huuliharppujen valmistaja. Vuonna 1857 Hohner alkoi valmistaa niin kutsutun Richterin mallin mukaan valmistettuja diatonisia huuliharppuja. Nykyisin tätä soitinta kutsutaan bluesharpuksi. Richterin nimiin lasketusta virityksestä tuli nopeasti huuliharpun vakiojärjestelmä.


title: Huuliharppu

text: Hohner alkoi myydä huuliharppua Yhdysvalloissa vuonna 1862. Soittimesta tuli siellä hyvin suosittu, ja pian jo 80 prosenttia Hohnerin tuotannosta vietiin Yhdysvaltoihin. Suureksi myyntimenestykseksi ja pysyväksi klassikoksi nousi vuonna 1896 markkinoille tuotu Marine Band -malli. Hohner myi samoja mallejaan eri nimillä eri maissa. Villin lännen tarinoissa huuliharppu esiintyy monen tunnetun hahmon taskussa, mutta nämä legendat syntyivät todellisuudessa vasta jälkikäteen lännenelokuvien kultakaudella 1930-luvulta 1950-luvulle. Huuliharpun huipennus lännenfilmien maailmassa tapahtui monien mukaan 1960-luvun spagettiwesterneissä, kuten "Huuliharppukostajassa" (1968). Todellisuudessa soittimen suosio alkoi kasvaa Yhdysvalloissa vasta 1880-luvulla, minkä jälkeen siitä tulikin yhdysvaltalaisen musiikin lempilapsi.


title: Huuliharppu

text: Varhaisin Yhdysvaltain mustien tapa soittaa huuliharppua oli mahdollisesti jäljittelymusiikki, jossa huuliharpulla jäljiteltiin esimerkiksi junan ääntä. Siinä on nähty myös monia länsiafrikkalaisessa musiikkiperinteessä tavattavia elementtejä. Afroamerikkalainen tapa soittaa huuliharppua erottuikin nopeasti omaksi tyylikseen.


title: Huuliharppu

text: 1900-luvun alussa huuliharpusta tuli rytminen melodiasoitin. Mustat soittajat keksivät taivutusominaisuuden, jonka avulla soittimesta opittiin saamaan ulvovia ja itkeviä ääniä. Soitinta alettiin soittaa kvinttiä ylempää kuin normaalisti, ja perussäveleksi vakiintui 2-reiän imunuotti. Näin pystyttiin soittamaan vaivattomasti bluesille ja muulle afroamerikkalaiselle kansanmusiikille tunnusomaisia asteikoita ja bluessoinnut I-IV-V. Huuliharppu oli jo löytänyt vakiintuneen sointinsa, kun bluesmusiikkia alettiin äänittää kaupalliseen levitykseen 1920-luvulla.


title: Huuliharppu

text: Tunnettuja blues-huuliharpisteja ovat esimerkiksi Little Walter, Sonny Boy Williamson I, Sonny Boy Williamson II, Junior Wells, Charlie Musselwhite, James Cotton, Jimmy Reed, Sonny Terry ja Big Walter Horton.


title: Huuliharppu

text: Huuliharpusta tuli bluesin lisäksi myös jug bandien ja skiffle-musiikin vakiosoitin. Suuret huuliharppuorkesterit yleistyivät Yhdysvalloissa 1930-luvulla vaudevillen kultaisella vuosikymmenellä. Kromaattinen huuliharppu alkoi yleistyä samoihin aikoihin, ja sen historia populaarimusiikissa ja jazzissa erkani ennen pitkää diatonisen bluesharpun historiasta. Diatoninen blueshuuliharppu ei lopulta enää soveltunut kehittyneen jazzin melodiakulkujen soittamiseen, sillä siinä ei ollut riittävästi nuotteja. Blueshuuliharpusta tuli käyttökelpoinen jazzissa vasta, kun ylitaivutusnuotit löydettiin 1960–1970-luvuilla ja soittimella voitiin sen jälkeen soittaa kaikki kromaattiset nuotit. Ylitaivutusten tärkeimpänä kehittäjänä ja joskus jopa löytäjänä pidetään yhdysvaltalaista Howard Levyä. Häntä ennenkin jotkut huuliharpistit olivat tosin käyttäneet tekniikkaa ainakin satunnaisesti. Ylitaivutusten onnistuminen täydellisesti vaatii usein soittimen kustomointia, ja 2000-luvulla onkin syntynyt kokonainen huuliharppumekaanikoiden ammattiryhmä.


title: Huuliharppu

text: Rock-musiikissa, varsinkin folk-vaikutteisessa rockissa, huuliharppua käytetään myös silloin tällöin. Bob Dylan ja Neil Young ovat soittaneet huuliharppua säännöllisesti, ja myös esimerkiksi Stevie Wonder, Tom Petty, Bruce Springsteen, Ozzy Osbourne, Steven Tyler ja John Lennon ovat soittaneet huuliharppua joillain tunnetuilla kappaleillaan. Suomalaisista artisteista huuliharppua ovat käyttäneet monissa kappaleissaan esimerkiksi Michael Monroe ja Anssi Kela. Jazzin piirissä tunnettu huuliharpisti oli belgialainen Toots Thielemans.


title: Huuliharppu

text: Muumien fiktiivisessä maailmassa huuliharppu nähdään Nuuskamuikkusen ja Vilijonkan soittamana.


title: Modulaarisuuslause

text: Modulaarisuuslauseen (aiemmin Taniyaman–Shimuran otaksuma) mukaan jokainen elliptinen käyrä on modulaarinen. Puolivakaiden elliptisten käyrien todistaminen modulaarisiksi oli ratkaiseva askel Fermat'n suuren lauseen todistamisessa.


title: Modulaarisuuslause

text: Täsmällisesti: Jos "p" on alkuluku ja "E" on elliptinen käyrä yli rationaalilukujen kunnan, voimme tarkastella "E":n määräämää yhtälöä modulo "p". Nyt äärellistä määrää alkulukuja "p" lukuun ottamatta saamme kaikilla alkuluvuilla "p" tulokseksi elliptisen käyrän äärellisessä kunnassa F, jossa on "n" alkiota. Tarkastellaan jonoa


title: Modulaarisuuslause

text: joka on tärkeä elliptisen käyrän "E" invariantti. Jokainen moduulimuoto vastaa myös saadun lukujonon alkioita Fourier'n muunnoksen mukaan. Elliptistä käyrää, jonka jono vastaa yllä kuvattua lukujonoa, sanotaan modulaariseksi. Nyt modulaarisuuslause saa muodon:


title: Modulaarisuuslause

text: Tämän lauseen oli ensimmäiseksi otaksunut Yutaka Taniyama syyskuussa 1955. Hän tutki ja tarkensi otaksumaa yhdessä Goro Shimuran kanssa vuoteen 1957 asti. Kaksikon yhteinen tutkimusura ei olisi kuitenkaan kestänyt paljoa pidempää, sillä Taniyama teki itsemurhan seuraavana vuonna. 1960-luvulla otaksuma tuli osaksi Langlandsin ohjelmaa, eräänlaista matematiikan yhtenäisyysteoriaa. André Weil kiinnostui otaksumasta 1970-luvulla, ja toisinaan puhutaankin Taniyaman–Shimuran–Weilin lauseesta. Huolimatta kiinnostuksesta otaksumaa kohtaan, kysymyksen syvällisyys ilmeni vasta 1990-luvun tulosten perusteella.


title: A cappella

text: A cappella (italian sanoista "a cappella" ’kappelissa’ tai ’kappelityyliin’) tarkoittaa soitinsäestyksetöntä laulumusiikkia. Termi juontaa juurensa kirkkomusiikkiin, sillä sivukirkkoina toimivissa kappeleissa ei ollut urkuja, joilla olisi voitu säestää laulua. Nykyään a cappella -tyyliin esitetään kuitenkin lähes mitä tahansa vanhoista madrigaaleista aina uusimpaan populaarimusiikkiin.


title: A cappella

text: Tunnetuimpiin a cappella -lauluyhtyeisiin kuuluvat yhdysvaltalainen Pentatonix, ruotsalainen The Real Group, yhdysvaltalainen Manhattan Transfer sekä englantilaiset Hilliard Ensemble ja King’s Singers. Suomalaista a cappellaa edustavat klassisen musiikin puolella renessanssiajan vokaalipolyfoniaan erikoistunut Lumen Valo, lauluyhtye Talla ja muun muassa Johann Sebastian Bachin musiikkia levyttänyt Ring Ensemble. Kevyen musiikin puolella Lauluyhtye Rajaton, Seminaarinmäen mieslaulajat, Fork, Lauluyhtye Viisi ja Club for Five ovat niin omilla sävellyksillään kuin sovituksillaan tunnetuista hiteistä nostaneet lauluyhtyemusiikin tasoa ja suosiota Suomessa.


title: Gaita

text: Gaita on eräs säkkipillin kaltainen soitin. Sitä on käytetty lähinnä espanjalaisessa ja portugalilaisessa kansanmusiikissa. Erityisesti se kuuluu galicialaiseen musiikkiin. Käsitettä "gaita" käytetään joskus myös kuvaamaan gaita-soittimista koostuvien yhtyeiden musiikkia.


title: Afrobeat

text: Afrobeat on musiikkityyli, jossa yhdistellään muun muassa länsimaista populäärimusiikkia ja afrikkalaista kansanmusiikkia. Nigerialainen Fela Kuti kehitti tyylin 1960-luvun loppupuolella. Afrobeatia esitetään yleensä melko suurissa yhtyeissä. Musiikki on yleensä nopeatempoista ja energistä.


title: Valmet Vihuri

text: Valmet Vihuri oli Suomen ilmavoimien yksimoottorinen kaksipaikkainen harjoitushävittäjä vuosina 1953–1959.


title: Valmet Vihuri

text: Valmet kehitti konetta ankarien taloudellisten rajoitusten puitteissa 1950-luvun alussa VL Pyryn korvaajaksi. Koneen pääsuunnittelijana toimi Martti Vainio. VMT:n lentokoneinsinöörit Lauri Hämäläinen ja T. Mäntysalo tekivät pääosan tämän lentokoneen suunnittelusta vuosina 1948–1949. Siipiprofiili otettiin VL Pyörremyrsky -hävittäjäprototyypistä. Vaihtoehtojen puutteessa moottoriksi valittiin vanha Bristol Mercury, joita oli sodan jäljiltä varastossa Suomessa.


title: Valmet Vihuri

text: Prototyypin (VH-1) ensilento tapahtui 6. helmikuuta 1951 Tampereen Härmälän kentältä. Ohjaajana oli tehtaan koelentäjä kapteeni Esko Halme. Onnistuneiden koelentojen jälkeen ilmavoimat tilasi 27. huhtikuuta 1951 30 konetta käsittävän II-sarjan. Vuoden 1954 syksyllä ilmavoimat tilasi vielä 20 koneen niin sanotun III-sarjan. Viimeinen sarjan koneista luovutettiin 15. tammikuuta 1957.


title: Valmet Vihuri

text: Valmetin Lentokonetehdas valmisti 51 Vihuria kolmessa eri sarjassa (I–III) Kuorevedellä ja Tampereella. Koneiden tunnukset ilmavoimissa olivat VH-1–VH-51.


title: Valmet Vihuri

text: Koneesta tuli aikanaan Suomen ilmavoimien eniten käytetty lentokone 1950-luvun puoleen väliin mennessä. Sille tapahtui myös paljon onnettomuuksia, josta lehdistö nosti ison hälyn. Vihurin luotettavuutta puitiin myös eduskunnassa. Huomiota herätti Elimäen Villikkalassa 14. joulukuuta 1957 tapahtunut Vihuri VH-4 -koneen maahansyöksy, jossa saivat surmansa lento-opettaja ylivääpeli Kolehmainen ja konetta lentänyt kokelas Risto Kuuskoski, joista jälkimmäinen oli hieman myöhemmin Suomen pääministeriksi tulleen Reino Kuuskosken poika. Tämän onnettomuuden jälkeen sattui vielä kaksi, joissa menetettiin ohjaaja: 15. huhtikuuta 1959 vänrikki Sainion ohjaama VH-47 putosi ohjausvirheen takia Kokemäellä ja 20. huhtikuuta 1959 kuoli kokelas Mielonen epäonnistuneessa pakkolaskussa Porissa. Kone oli VH-40. Näiden tapausten jälkeen Valmet Vihuri julistettiin 21. huhtikuuta 1959 lentokieltoon ja 26. toukokuuta puolustusministeri ilmoitti, että koko konetyyppi poistettaisiin käytöstä.


title: Valmet Vihuri

text: Ennen romuttamista Vihureita yritettiin myydä muun muassa Tunisiaan – tuloksetta. Jälkikäteen arvioiden onnettomuuksia ei käytön määrään nähden ollut paljoa ja useimmat 1950-luvun lopun onnettomuudet johtuivat siitä, että ohjaajat rikkoivat – toisinaan törkeästi – lentosääntöjä. Silloinen media teki kuitenkin koneesta syntipukin tutkimatta juuri lainkaan tosiasiallisia syitä.


title: Valmet Vihuri

text: Kirjailija ja Mannerheim-ristin ritari Joppe Karhunen puolestaan sanoo eräässä teoksessaan että kone sinänsä oli jopa erinomainen, mutta sen heikko kohta oli moottori: moottorina käytettiin jo sota-aikana kovilla olleita ja varsin loppuun kulutettuja Bristol Mercury -tähtimoottoreita, joiden pettämisistä aiheutui osa onnettomuuksista.


title: Valmet Vihuri

text: Runko hitsattua teräsputkea ja puolikuorirakennetta päällystettynä duralumiinilevyllä, siipi puolikuorirakennetta päällystettynä duralumiinilevyllä.


title: Valmet Vihuri

text:
Keski-Suomen ilmailumuseossa on VH-18, joka on ainut säilynyt Vihuri. Sillä lennettiin 802 tuntia, jonka jälkeen se toimi opetusvälineenä Ilmasotakoulussa.
Suomen ilmailumuseossa Vantaalla on VH-25-yksilön eturunko, muun muassa ohjaamo. Sitä restauroidaan näytteillepantavaksi.


title: Valmet Vihuri

text: Espoon Kauklahdessa olevan Kuusakoski Oy:n tehdashallin kattoikkunat on tehty romutettujen Vihurien takakuomuista.


title: Fela Kuti

text: Fela Kuti (oik. Olufela Olusegun Oludotun Ransome-Kuti, 15. lokakuuta 1938 Abeokuta, Brittiläinen Nigeria – 2. elokuuta 1997 Lagos, Nigeria) oli nigerialainen muusikko, säveltäjä, ihmisoikeusaktivisti ja poliittinen toisinajattelija. Muusikkona hän käytti myös taiteilijanimiä Fela, Fela Anikulapo Kuti ja Fela Ransome-Kuti. Hän syntyi Abeokutassa Nigeriassa ja muutti vuonna 1958 Lontooseen opiskelemaan. Vuonna 1963 Kuti muutti takaisin Nigeriaan ja perusti yhtyeen Koola Lobitos. Sen tyylissä oli vaikutteita sekä afrikkalaisesta kansanmusiikista että länsimaisesta populaarimusiikista. Tämä tyyli tunnetaan nykyään nimellä afrobeat. Vuonna 1969 Koola Lobitosin nimi vaihdettiin Nigeria ’70:ksi. Yhtye alkoi jo pian saada suosiota Nigeriassa. Vuonna 1977 julkaistu albumi "Zombie" sai suosiota myös Nigerian ulkopuolella. Nigeria ’70 hajosi pian, mutta vuonna 1979 Fela Kuti perusti uuden yhtyeen nimeltään Egypt ’80. Egypt 80:sta tuli myöhemmin melko suosittu Nigerian ulkopuolellakin. Fela Kuti kuoli AIDSiin.


title: Fela Kuti

text: Fela Kutin pojista ainakin Femi Kuti ja Seun Kuti ovat myös muusikkoja.


title: Kristiina Halkola

text: Marja Kristiina Halkola (s. 3. kesäkuuta 1945 Kuusankoski) on suomalainen näyttelijä, laulaja ja poliitikko.


title: Kristiina Halkola

text: Halkola syntyi työväenliikeläisten Kerttu ja Lauri Halkolan viisilapsisen perheen nuorimpana lapsena. Hänen isänsä oli osuuskaupanhoitaja, ja sen takia perhe joutui muuttamaan työn takia Kymenlaaksossa osuuskauppapaikkakunnalta toiselle. Hän muun muassa kävi oppikoulua Mikkelissä.


title: Kristiina Halkola

text: Lokakuussa 2011 julkaistiin Kristiina Halkolasta kertova elämäkertakirja "Kristiina Halkola - Jos rakastat". Sen on kirjoittanut Pirkko Vekkeli ja kustantaja on Minerva.


title: Kristiina Halkola

text: Halkola aloitti uransa jo 1960-luvulla esiintymällä suosituissa elokuvissa "Käpy selän alla", "Lapualaismorsian" ja "Mustaa valkoisella". Hän myös lauloi elokuvissaan, muun muassa kappaleen "Laulu rakastamisen vaikeudesta" elokuvassa "Käpy selän alla". Halkola on esiintynyt myös muun muassa televisiosarjoissa "Hukkaputki" ja "Rauta-aika". Hän oli aktiivisesti mukana vasemmistolaisen poliittisen laululiikkeen toiminnassa. Love Records julkaisi hänen sooloalbuminsa "Täytyy uskaltaa" vuonna 1971. Albumista julkaistiin vuonna 1996 CD-uusintapainos, jossa on neljätoista lisäkappaletta. Halkolan esittämiä kappaleita ovat muun muassa Kaj Chydeniuksen säveltämät "Laulu 20 perheestä" ja "Jos rakastat".


title: Kristiina Halkola

text: Halkola oli 1960-luvulla tunnettu suomalainen seksisymboli. Tämä johtui "Käpy selän alla" -elokuvasta ja osin siitä, että Jörn Donner sisällytti elokuvaansa "Mustaa valkoisella" paljastavan rakastelukohtauksen, jossa Halkolan tilalla oli sijaisnäyttelijä. Tämä tapahtui ilman lupaa ja juttu johti seitsemän vuotta kestäneeseen oikeudenkäyntiin, jonka Halkola voitti.


title: Kristiina Halkola

text: Halkola liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen 1973. Puolueen hajottua oppositiota kannattanut Halkola valittiin vuonna 1986 Demokraattinen Vaihtoehto -puolueen puheenjohtajaksi, jossa tehtävässä hän toimi kolme vuotta. Hän oli samalla ensimmäinen naispuolinen puoluejohtaja Suomessa. Deva sai vuoden 1987 eduskuntavaaleissa neljä kansanedustajaa, mutta puheenjohtaja jäi valitsematta. Halkola oli pitkään Helsingin kaupunginvaltuutettu.


title: Kristiina Halkola

text: Halkolan ensimmäinen aviomies oli näyttelijä Kari Franck, ja heillä on yhteinen lapsi Samuel. 1970-luvun alusta lähtien Halkola on ollut naimisissa näyttelijä Eero Melasniemen kanssa. Heillä on kolme lasta, joista Joel Melasniemi on muusikko ja Vilma Melasniemi näyttelijä.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Suomen Ilmailumuseo on Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyydessä Vantaan Veromiehen kaupunginosassa sijaitseva ilmailun valtakunnallinen erikoismuseo, jonka kokoelmissa on noin 80 lentokonetta sekä runsaasti muita ilmailuun liittyviä esineitä, kuten moottoreita, potkureita, mittareita, viestintävälineitä ja pienoismalleja. Museota ylläpitää Suomen Ilmailumuseosäätiö. Museo aloitti toimintansa 12. kesäkuuta 1972 Helsinki-Vantaan lentoaseman alakerrassa sijaitsevalla käytävällä, kunnes se muutti 1980-luvun alulla nykyisiin tiloihinsa, joita on vielä myöhemmin laajennettu.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Suomen Ilmailumuseo järjesti 9.6.2017 Kaivopuiston lentonäytöksen, joka houkutti Helsingin Kaivopuiston rannoille jopa 130 000 katsojaa. Museon teettämän tutkimuksen mukaan lentonäytöksen näki huomattavasti suurempi kohderyhmä kuin paikalla olleet 130 000 ihmistä. Kokonaisuutena tapahtuman arvioidaan tavoittaneen jopa 450 000 ihmistä.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Museon kokoelmissa on noin 9 000 esinettä, noin 16 500 kirjaa sekä laaja kokoelma ilmailuaiheisia lehteä ja pienpainotuotteita. Lisäksi museo omistaa runsaan valikoiman lento- ja huoltokirjoja. Valokuvavedoksia, negatiiveja ja dioja on noin 130 000. Arkistomateriaalia on noin 1 800 hyllymetriä. Kokoelmissa on noin 80 ilma-alusta.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Ilmailumuseon kotisivuilla oleva luettelo sisältää myös museon omistamat koneiden osat. Suomen Ilmailumuseota ylläpitää Suomen Ilmailumuseosäätiö. Suomen Ilmailumuseosäätiö perustettiin vuonna 1996, jota ennen museon omisti museon perustanut Ilmailumuseoyhdistys ry. Säätiön yhteisöosakkaina ovat Ilmailumuseoyhdistys ry, Finnair Oyj, Finavia Oyj, Suomen Ilmailuliitto ry, Patria Oyj sekä Vantaan kaupunki. Myös Ilmavoimat osallistuu säätiön hallintoon, vaikka se ei olekaan säädekirjan allekirjoittajayhteisö. Säätiö merkittiin säätiörekisteriin 11.11.1996. Säätiön hallituksen puheenjohtajana toimii Sami von Wehrt.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Ilmailumuseoyhdistys ry (IMY) perustettiin 4. joulukuuta 1969. Ilmailumuseon ensimmäinen pysyvä näyttely avattiin Helsinki-Vantaan lentoaseman alakerrassa sijaitsevassa kapeassa käytävässä 12. kesäkuuta 1972. Näyttelykoneet olivat siellä esillä siivet irrotettuina. Museoviraston kehottamana näyttelytiloista alettiin käyttää museo-nimitystä 21. kesäkuuta 1977 alkaen.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Nykyiselle paikalle osoitteeseen Karhumäentie 12 (ent. Tietotie 3) museon rakentaminen alkoi 8. toukokuuta 1980. Ensimmäinen näyttelyhalli avattiin yleisölle 24. syyskuuta 1981. Seuraavaksi rakennettiin niin sanottu välihalli, joka vihittiin käyttöön 15. maaliskuuta 1985. Toinen näyttelyhalli otettiin käyttöön 26. syyskuuta 1989. Tämän hallin alakerrassa sijaitsevat myös arkisto- ja työtilat, joissa koneet restauroidaan. Välihallia laajennettiin vuonna 1995, jolloin saatiin käyttöön museovaatimukset täyttävää arkistotilaa. Laajennuksen vihki käyttöön 29. marraskuuta 1995 liikenneministeri Tuula Linnainmaa. Vuonna 1996 museon omistus siirtyi vasta perustetulle Suomen Ilmailumuseosäätiölle. Opetusministeriö nimesi museon valtakunnalliseksi erikoismuseoksi 1. tammikuuta 1997. Uusin laajennus valmistui 15. huhtikuuta 1998, jolloin käyttöön otettiin uusi toimistosiipi, jossa on työtiloja, 200 hengen auditorio ja museon kirjasto. Alakerrassa on lisäksi museovaatimukset täyttävää arkisto- ja työtilaa.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Ilmailumuseo järjesti Helsingin Kaivopuistossa 9.6.2017 lentonäytöksen, joka keräsi paikalle ennätykselliset 130 000 katsojaa.


title: Suomen ilmailumuseo

text: Ilmailumuseosäätiö suunnittelee uuden museon rakentamista Aviapoliksen rautatieaseman yhteyteen. Museorakennuksen kustannuksiksi on arvioitu 15 miljoonaa euroa. Säätiön tavoitteena on kolminkertaistaa museon kävijämäärä 2020-luvun aikana.


title: Serie A

text: Serie A on Italian jalkapallon korkein sarjataso. Sen järjestää Lega Nazionale Professionisti Serie A, joka perustettiin vuonna 2010 Lega Calcion jakauduttua kahtia.


title: Serie A

text: Italian mestaruudesta on pelattu jalkapallosta vuodesta 1898 lähtien. Serie A käynnistyi kaudella 1929–1930, tätä ennen pelattiin alueellisia sarjoja.


title: Serie A

text: Sarjassa on kaudesta 2004–2005 lähtien pelannut 20 joukkuetta. Jokainen joukkue kohtaa toisensa kahdesti, vieraissa ja kotona, jolloin otteluita kertyy joukkuetta kohden 38. Kauden päätteeksi sarjan kolme viimeistä joukkuetta putoaa Serie B:hen. Historian saatossa menestyksekkäin joukkue on ollut Juventus 34 mestaruudella eli "scudettolla". Milanon merkittävimmät seurat Milan ja Internazionale ovat molemmat voittaneet mestaruuden 18 kertaa.


title: Serie A

text: Serie A:ta pidetään yhtenä kovatasoisimmista sarjoista. Se on kolmantena Englannin Valioliigan ja Espanjan La Ligan takana.


title: Serie A

text: Serie A:n vuoden parhaat palkitaan Italian pelaajayhdistyksen palkintogaalassa. Sarjan parhaasta maalintekijästä käytetään nimitystä Capocannoniere.


title: Serie A

text: Suluissa mestaruudet.


title: Guajira

text: Guajira on kuubalaisen musiikin tyylilaji. Se syntyi 1900-luvun alkupuolella. Kitaristi Guillermo Portabales teki guajirasta tunnetun myös Kuuban ulkopuolella. Muun muassa espanjalaisen flamencon katsotaan kehittyneen guajirasta. Guajiraa vastaava musiikin tyylilaji Puerto Ricolla tunnetaan nimellä jibaro. Tärkein soitin guajirassa on nimellä tres tunnettu 12-kielinen kielisoitin.


title: Scudetto

text: Italian jalkapallon pääsarjan eli Serie A:n mestaruus tunnetaan yleisesti nimellä scudetto (sanasta scudo, kilpi, sanatarkasti pieni kilpi). Jalkapallon lisäksi kilvestä kilpaillaan kuitenkin myös monien muiden urheilulajien pääsarjoissa, kuten jääkiekon Serie A:ssa.


title: Scudetto

text: Scudetton voittanut seura saa oikeuden pitää seuraavan kauden ajan pelipaidassaan kilven muotoista tunnusta, jossa ovat Italian lipun värit: vihreä, valkoinen ja punainen. Kymmentä scudettoa kohden saa joukkue lisätä pelipaitaansa pysyvästi yhden tähden. Näin esimerkiksi Juventuksella on kolme tähteä pelipaidassaan.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Suomen Ilmavoimamuseo (ent. Keski-Suomen ilmailumuseo) on Jyväskylän lentoaseman lähistöllä Tikkakoskella Jyväskylässä sijaitseva ilmailuaiheinen museo. Valtaosa museon kokoelmissa olevista koneista on Suomen ilmavoimien käyttämiä sotilaslentokoneita. Museo on itsenäisen Keski-Suomen Ilmailumuseosäätiön ylläpitämä.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Museon toiminta alkoi 1. kesäkuuta 1979 Luonetjärven lentokentän lentokonehalli 1:ssä. Nykyään museo sijaitsee Tikkakosken keskustassa entisessä teollisuushallissa. Vuosittaisia kävijöitä on noin 25 000.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Museossa työskentelee yhdeksän henkilöä, joista osalla on museolentokoneiden entistämiseen erikoiskoulutus. Lyhenteellä K-SIM tunnettu museo on vakinaiselta henkilökunnaltaan ja julkaisutoiminnaltaan Suomen vahvin ilmailumuseo.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Lentokoneiden lisäksi museon kokoelmiin kuuluu asusteita ja siviili- ja sotilasilmailun viestivälineitä sekä pihassa oleva museotutka. Viestialan kalusto on eriytetty kesäkuussa 2011 uudelleen avattuun osastoon, ns. Ilmavoimien Viestimuseoon. Keski-Suomen ilmailumuseosäätiöllä on amatööriradioasema vuoteen 1993 saakka kestäneen sotilasradioamatööritoiminnan OI-kutsumerkein, OI6AIR.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Museon johtaja on nykyisin Kai Mecklin, ja museon kumppaneihin kuuluvat muun muassa ilmavoimat, maanpuolustusjärjestöjä, Tikkakosken ilmailulukio sekä DC-yhdistys. Museon pitkäaikaisia johtajia on kapteeni evp, reservin everstiluutnantti FT Hannu Valtonen (s. 1943).


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Ennen vuotta 2016 museon nimi oli Keski-Suomen ilmailumuseo.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Museon kokoelmissa on muun muassa:


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Kokoelmissa on lainassa Yhdysvaltain laivaston ilmailumuseon omistama, suomalainen Brewster-hävittäjä vuoteen 2020 asti.


title: Suomen Ilmavoimamuseo

text: Kokoelmiin tulee vuonna 2013 Valmet TP-90 Redigo (tunnus RG-4). Kahdeksasta olemassa olevasta Redigosta jokin muukin voi päätyä suomalaiseen ilmailumuseoon.


title: Kontinuumihypoteesi

text: Kontinuumihypoteesi on Georg Cantorin esittämä väite, joka koskee äärettömien joukkojen kokoja. Cantor esitteli mahtavuuden käsitteen vertaillakseen äärettömien joukkojen kokoja ja osoitti, että kokonaislukujen joukon mahtavuus on pienempi kuin reaalilukujen. Kontinuumihypoteesi on seuraava väite:


title: Kontinuumihypoteesi

text: Matemaattisessa tekstissä kokonaislukujen mahtavuutta merkitään formula_1 (luetaan alef-nolla) ja reaalilukujen mahtavuutta merkitään formula_2 (reaalilukujen joukon mahtavuus on siis sama kuin kokonaislukujen joukon potenssijoukon). Nyt voimme esittää kontinuumihypoteesin seuraavassa muodossa:


title: Kontinuumihypoteesi

text: Tämä väite on yhtäpitävä väitteen formula_5 kanssa.


title: Kontinuumihypoteesi

text: Georg Cantor uskoi kontinuumihypoteesin pitävän paikkaansa, minkä takia hän yritti todistaa sitä monen vuoden ajan mutta tuloksetta. David Hilbert otti otaksuman ensimmäiseksi listaansa avoimista ongelmista, jotka hän esitti kansainvälisissä matemaattisessa kongressissa Pariisissa vuonna 1900.


title: Kontinuumihypoteesi

text: Kurt Gödel osoitti vuonna 1940, että kontinuumihypoteesiä ei voida todistaa vääräksi Zermelon–Frankelin aksiomaattisessa joukko-opissa vaikka mukaan liitettäisiin valinta-aksiooma. Paul Cohen osoitti vuonna 1963 että kontinuumihypoteesiä ei myöskään voida todistaa oikeaksi Zermelon–Fraenkelin joukko-opissa. Siten kontinuumihypoteesi on riippumaton valinta-aksioomalla laajennetusta Zermelon–Fraenkelin joukko-opista. Molemmat tulokset olettavat Zermelon–Frankelin aksioomien olevan ristiriidattomia. Aksioomien ristiriidattomuuden uskotaan yleisesti pitävän paikkaansa.


title: Kontinuumihypoteesi

text: Hypoteesin riippumattomuuden perusteella monien muiden otaksumien on myös osoitettu olevan riippumattomia aksiomisysteemistä.


title: Luettelo ilmailun radioliikennelyhenteistä

text: Tämä on luettelo ilmailussa käytettävistä radioliikennelyhenteistä.


text:
Puheaakkosia käytetään puheradioliikenteessä selvittämään yleensä kohinasta, mitä kirjainta tarkoitetaan puhuttaessa. Tällä on suuri merkitys esimerkiksi kutsumerkkien varmistamisella, jotta osapuolet voivat varmasti tunnistaa toisensa ja jotta samaa taajuutta tai kanavoitua taajuutta, radiokanavaa, kuuntelevat tietävät, ketkä keskustelevat.
Suomenkieliset puheaakkoset (Aarne, Bertta, Celsius jne), numerot ja suomen kieli olivat käytössä Suomessa vain sotilasilmailussa. Nykyisen Suomen puolustusvoimat käyttävät englanninkielisiä puheaakkosia lukuun ottamatta skandimerkkejä, joille ei ole englanninkielisiä vastineita.


text: Suomalaisten siviili-ilma-alusten rekisteritunnukset ovat tyyppiä OH-XYZ tai OH-123. Radiopuhelinliikenteessä kutsumerkkinä käytetään rekisteritunnusta (OHXYZ) tai reittiliikenteessä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymää yhtiötunnukseen liittyvää kutsumerkkiä, jonka perään on liitetty lennon reittinumero (esimerkiksi Finnairin lento 353 on "FINNAIR 353" ja Blue1:n lento 313 on "BLUEFIN 313").


text: Lisäksi käytetään suurta määrää lyhenteitä sekä koodikieltä ja -sanastoa, joista tunnetuimpia lienevät hätämerkki ”mayday” ja kuittaus ”roger”.


title: Divisioona

text: Divisioona (lyh. D tai Div) on sotatoimiyhtymä, jonka vahvuus on yleensä 10 000–20 000 henkeä ja komentajana kenraalimajuri tai vastaavan arvoinen upseeri. Divisioona kykenee itsenäisiin sotatoimiin ja siinä on tyypillisesti kaikki aselajiyksiköt. Divisioonista, prikaateista ja pienemmistä yksiköistä muodostetaan armeijakunta.


title: Divisioona

text: Divisioona perustui klassiseen kolmijakoon. Kolme taistelevaa komppaniaa muodosti tukevine ja huoltavine yksiköineen pataljoonan. Kolme taistelevaa pataljoonaa tukevine ja huoltavine joukkoyksiköineen muodosti jalkarykmentin. Kolme jalkaväen rykmenttiä, tykistörykmentti sekä tukevat ja huoltavat yksiköt muodostivat divisioonan.


title: Divisioona

text: Divisioonasta yksikkönä nykyisin luovuttu ja ne on korvattu esim. prikaateilla (esim. neljä pataljoonaa) ja taisteluosastoilla (pienimmillään vahvennettu pataljoona tukiyksikköineen).


title: Divisioona

text: Itävallan perimyssodan aikana 1740-luvulla syntyi ajatus isojen armeijoiden jakamisesta pienempiin itsenäisiin osiin eli divisiooniin. Pierre de Bourcet esitti teoksessaan "Principes de la guerre de montagne" 1760-luvulla, että ideaalisti etenevä armeija tuli jakaa kolmeen osaan, jotka etenisivät samansuuntaisesti enintään yhden päivämarssin päässä toisistaan. Näin vihollinen ei voisi ennalta tietää missä osat yhtyisivät ja hyökkäisivät. Bourcet oli osallistunut esikunnan pioneeriupseerina vuonna 1744 ranskalais-espanjalaiseen hyökkäykseen Alppien yli Savoijiin. Tällöin divisioonajako oli toiminut hyvin käytännössä. Ranskan armeija vastusti kuitenkin divisioonajaon käyttöönottoa ja vasta vuosina 1787–1788 jako otettiin käyttöön. Tällöin 12 000 miestä jalka- ja ratsuväkeä sekä tykistöä, pioneereja ja muita apujoukkoja organisoitiin hallinnollisesti yhden komentajan alaisuuteen. Divisioonajaon käytännön käyttöönotto oli kuitenkin vaikeampaa ja vasta 1796 siitä tuli tavallista Ranskassa. Käytännön ongelmana armeijan jakamisessa ja samaan suuntaan liikkumisessa oli muun muassa saman suuntaisten teiden vähyys ja puuttuvat kartat. Ranskan vallankumouksen jälkeen syntyneiden massa-armeijoiden takia divisioonajako oli pakko ottaa käyttöön myös taistelukentällä.


title: Divisioona

text: Toisen maailmansodan aikana jalkaväkidivisioonan määrävahvuus vaihteli. Se oli 5 000–18 000 maasta, ajankohdasta ja käyttötarkoituksesta riippuen.


title: Divisioona

text:
Suomessa divisioona oli perinteisessä jaossa pienin sotatoimiyhtymä. Se koostui yleensä kolmesta jalkaväkirykmentistä, jotka puolestaan koostuivat kolmesta pataljoonasta. Lisäksi divisioonassa oli taistelua tukevan aselajin, kenttätykistön, kenttätykistörykmentti.
Divisionaan komentajana toimi yleensä kenraalimajurin tai everstin arvoinen upseeri. Rykmenttiä komensi eversti tai everstiluutnantti.


title: Divisioona

text: Talvisodassa Suomen armeijassa oli kaikkiaan 12 divisioonaa, jatkosodan alussa kenttäarmeijaan perustettiin 16 divisioonaa.


title: Divisioona

text: Talvisodan aikana divisioona koostui kolmesta jalkaväkirykmentistä (JR), tykistörykmentistä, kevyestä osastosta, kahdesta pioneerikomppaniasta sekä muista esimerkiksi viestijoukoista. Numerointi noudatti seuraavaa kaavaa: 13. divisioona sisälsi JR 39:n, JR 38:n ja JR 37:n (divisioonan numero x3 suurin numero ja loput siitä alaspäin yhden portaissa), tykistörykmentin 13 ja kevytosaston 13 (divisioonan numero) sekä pioneerikomppaniat 26 ja 25 (divisioonan numero x2 ja yksi porras alaspäin).


title: Divisioona

text: Jatkosodassa esimerkiksi rauhan ajan prikaati (kantajoukko) 7 muuttui JR 7:ksi ja muut divisioonan rykmentit olivat (kantajoukko+21) JR 28 sekä JR 49. Edellä mainitut rykmentit muodostivat 2. divisioonan. Myöhemmin yksi rykmentti supistettiin pataljoonaksi, jolloin esimerkiksi 2.D:ssä olivat JR7 ja JR 49 + erillinen pataljoona.


title: Divisioona

text:
Divisioonista luovuttiin 1960-luvulla ja niiden tilalle perustettiin sotilasläänit.
Nykyisessä suomalaisessa organisaatiossa suurin kiinteä yksikkö ja divisioonaa pienempi sotatoimiyhtymä on prikaati, jolla on tukenaan kenttätykistörykmentti.


title: Giallo

text: Giallo-sana on italiaa ja tarkoittaa sanatarkasti keltaista. Giallo tarkoittaa myös italialaisen elokuvan lajityyppiä, joka on ottanut nimensä Italiassa tuotettujen kioskijännityskirjojen kansien vallitsevasta väristä.


title: Giallo

text: Näitä jännityskertomuksia alettiin painaa milanolaisessa Mondadorin kustantamossa vuonna 1929 ja niiden materiaalina oli usein Sherlock Holmes -tyyliset mysteeri- ja etsivätarinat englantilaisista alkuperäistarinoista käännettynä. Käännöksiä ilmestyi myös yhdysvaltalaisista tarinoista, mutta vasta toisen maailmansodan jälkeen myös italialaiset kirjailijat alkoivat kirjoittaa omaa materiaalia. Giallo-tarinoita kirjoitetaan Italiassa paljon vielä nykyäänkin, josta ehkä kuuluisin esimerkki on Umberto Econ kirjoittama "Il nome della rosa" (1984).


title: Giallo

text: Vaikka giallo-elokuvaa onkin vaikeaa määritellä johtuen sen luokittelua pakenevasta monimuotoisuudesta, on kuitenkin paljon tunnusmerkkejä, jotka voi yhdistää perinteiseen lajityypin elokuvaan. Giallo-elokuvat ovat alun perin saaneet vaikutteita saksalaisista 1960-luvun krimi-elokuvista, jotka perustuivat Edgar Wallacen kirjoittamiin tarinoihin. Giallo-lajityyppiin kuuluvan elokuvan täytyy olla italialaista alkuperää tai vähintään elokuvan ohjaajan täytyy olla italialainen.


title: Giallo

text: Gialloissa kuvataan yleensä kasvottoman murhaajan veritekoja, jotka suoritetaan mitä oudoimmilla ja kekseliäämmillä tavoilla. Murhaaja pukeutuu yleensä mustaan ja käyttää usein mustia nahkahansikkaita. Murhaajan aseena on usein jonkinlainen teräase, yleensä veitsi tai partaterä, mutta kekseliäimmät murhaajat eivät tyydy perinteisiin ratkaisuihin vaan arsenaali vaihtelee sähköporasta myrkytettyihin kissan kynsiin ja kaikkeen siltä väliltä. Uhrit ovat yleensä kauniita naisia ja murhiin liittyy melkein aina myös seksuaalista väkivaltaa. Myös erilaiset päähenkilöiden traumat ja muut henkiset sairaudet kuuluvat melkein poikkeuksetta tekojen motiiveihin tai altistavat uhreja teoille. Giallo-elokuvien juonet ovat yleensä hyvinkin monimutkaisia ja juonenkäänteet sekä loppuratkaisut ovat usein yllättäviä. Tämä toimii myös joissakin tapauksissa elokuvaa vastaan, koska tapahtumat ovat niin ihmeellisiä että uskottavuus häviää täysin.


title: Giallo

text: Giallo-elokuvilla on myös oma tunnistettava visuaalinen tyyli. Erityisesti aikakauden sisustus- ja vaatemuoti pääsee yleensä hyvin esille ja kuvauskohteiksi on usein valittu paikkoja, jotka ovat kuin suoraan turistioppaista. Lajityypin elokuvia käytettiinkin usein tietoisesti Italia-kuvan markkinoimiseen ulkomaalaisille katsojille. Elokuvateknisesti mukaan kuuluu usein muun muassa upeita laajakuvaotoksia ja toisaalta tungettelevan ahdistavia kamerakulmia. Toistuvina tehokeinoina esiintyy runsaan alastomuuden lisäksi roiskuvaa verta ja erityistä raakuutta sisältäviä otoksia. Musiikkia Giallo-elokuviin ovat tehneet mm. Ennio Morricone ja erityisesti Dario Argenton elokuviin musiikkia tehnyt Goblin.


title: Giallo

text: Ensimmäisenä esimerkkinä todellisesta giallosta pidetään yleensä Mario Bavan "La ragazza che sapeva troppo" (1963) -elokuvaa. Bava täydensi myöhemmin omaa näkemystään lajityypin klassikkona pidetyssä elokuvassa "Sei donne per l'assassino" (1964). Tämä on se giallo, johon kaikkia myöhempiä töitä on sittemmin verrattu. Kului useita vuosia ennen kuin nuori Dario Argento teki gialloista suosittuja ohjauksellaan "L'uccello dalle piume di cristallo" (1969). 1970-luvun alku olikin sitten giallojen kulta-aikaa, jonka aikana Italiassa tehtiin satoja lajityypin elokuvia. Melkein jokainen itseään kunnioittava italialainen ohjaaja antoi oman lahjoituksensa lajityypille. Heistä tunnetuimpia olivat Sergio Martino, Lucio Fulci, Umberto Lenzi, Massimo Dallamano, Aldo Lado ja Pupi Avati. Innostus alkoi kuitenkin vaimentua nopeasti ja vuoden 1975 jälkeen ilmestymistiheys muuttui todella harvaksi. Monille rakkain giallo ja ehkä ylipäätään tunnetuin sellainen on Argenton "Profondo rosso" (1975), jossa kaikki lajityypin peruselementit ovat toimivasti esillä. Sittemmin Argenton ura on ollut lievässä, mutta sitäkin pidemmässä alamäessä aina tähän päivään saakka. Argenton viimeisimmät yritykset lajityypin parissa ovat perinnetietoinen "Non ho sonno" (2001) ja "Il cartaio" (2004).


title: Giallo

text: Tunnetuin giallojen naisnäyttelijä on Edwige Fenech. Fenechin tumma, eksoottinen kauneus on peräisin ranskalaistunisialaisesta perimästä, jota täydentää hänen uhkeat muotonsa. Fenech näytteli yhä jatkuvan uransa aikana muun muassa kolmessa Sergio Martinon ohjaamassa arvostetussa giallossa, jotka olivat "Lo Strano vizio della Signora Wardh" (1971), "Tutti i colori del buio" (1972) ja "Il Tuo vizio è una stanza chiusa e solo io ne ho la chiave" (1972). Nämä monen mielestä lajityypin parhammistoon kuuluvat giallot nostivat Fenechin lopulliseen läpimurtoonsa. Fenechin pääparina näytteli usein George Hilton, joka kuuluu itsekin lajityypin kuuluisimpiin ja eniten käytettyihin näyttelijöihin. Fenech oli mukana myös lajityypin pioneerin, Mario Bavan ohjaamassa giallossa "5 bambole per la luna d'agosto" (1970).


title: FC Jokerit

text: FC Jokerit oli vuosina 1999–2004 toiminut helsinkiläinen jalkapalloseura.


title: FC Jokerit

text: Seuran toiminnan aloitti liikemies Hjallis Harkimo, joka osti PK-35:n toiminnan ja nimesi seuran FC Jokereiksi. Joukkue pelasi pääsarjatasolla vuodet 1999–2001 ja 2003. Parhaimmillaan seura voitti Suomen cupin vuonna 1999 sekä sijoittui Veikkausliigassa hopealle vuonna 2000. FC Jokerien toiminta lakkautettiin alkuvuonna 2004.


title: FC Jokerit

text: Seuran historia alkaa vuodesta 1998, jolloin jääkiekkoseura Jokerien omistaja Hjallis Harkimo alkoi suunnitella uuden jalkapallostadionin rakentamista Helsinkiin. Kyseisen stadionin oli tarkoitus olla HJK:n ja FinnPan uusi kotistadion. Kun FinnPa putosi Veikkausliigasta kauden 1998 päätteeksi, joutui Harkimo ostamaan FinnPan tilalle uuden seuran. Uusi seura oli Veikkausliigassa kolmanneksi sijoittunut PK-35, jonka nimeksi vaihdettiin FC Jokerit. Tällä nimenvaihdoksella Harkimo halusi houkutella jääkiekkofaneja seuran otteluihin.


title: FC Jokerit

text: FC Jokerit asetti tavoitteekseen nousta HJK ohi Suomen ykkösseuraksi. Joukkueen päävalmentajana jatkoi Pasi Rautiainen, minkä lisäksi seuraan hankittiin maajoukkuepelaaja Aki Hyryläinen sekä edelliskauden maalikuninkuuden voittanut Matti Hiukka. FC Jokereiden ensimmäinen Veikkausliiga-ottelu päättyi 1–0-voittoon Vaasan Palloseurasta. Seura putosi kärjen vauhdista jo alkukesällä, jolloin seuraan palkattiin Antti Sumiala. Tämäkään ei auttanut, sillä kauden päätyttyä seuran sijoittui sarjan neljänneksi ja joukkueen paras maalintekijä oli Matti Hiukka yhdeksällä maalilla. Sijoitus koettiin seurassa pettymyksenä, vaikka Jokerit voittikin kauden päätteeksi Suomen cupin. Joukkue voitti cupin finaalissa FF Jaron maalein 2–1. Kaudella 1999 Jokerit osallistui myös UEFA Intertoto Cupiin, jossa seura selviytyi aina kolmannelle kierrokselle asti. Jokerit putosi jatkosta hävittyään West Hamille yhteismaalein 2–1.


title: FC Jokerit

text: Kaudeksi 2000 Jokerit vahvisti joukkuettaan hankkimalla Kari Rissasen, Timo Marjamaan ja HJK:ssa pelanneen Shefki Kuqin. Jokerit pelasi alkukauden hyvin ja voitti muun muassa HJK:n paikallisottelussa kesäkuussa. Vielä kolme kierrosta ennen kauden loppua Jokerit oli sarjajohdossa, mutta joukkueen hävittyä MyPalle FC Haka nousi sarjajohtajaksi. Haka voitti lopulta Suomen-mestaruuden ja Jokerit sijoittui hopealle. Veikkausliigan maalikuninkuuden voitti kuitenkin Jokereiden Shefki Kuqi. Kauden aikana joukkue osallistui myös kauden 2000–2001 UEFA-cupiin, jossa se kohtasi ensimmäisellä karsintakierroksella unkarilaisen MTK Hungária FC:n. Jokerit hävisi kuitenkin molemmat osaottelut, eikä päässyt jatkokierroksille. Marraskuussa 2000 Rautiainen vapautettiin valmentajatehtävistä huonoon taloustilanteeseen vedoten.


title: FC Jokerit

text: Seuran tiukentunut talous näkyi myös seuraavalla kaudella, sillä muun muassa Shefki Kuqi ja Antti Sumiala siirtyivät seurasta pois. Päävalmentajaksi Rautiaisen tilalle palkattiin hollantilainen Jan Everse, jonka lisäksi seuraan hankittiin FC Lahden Mika Väyrynen. Jokerit aloitti kauden tappioilla ja ensimmäisen voittonsa joukkue saavutti vasta yhdeksännellä pelikierroksella toukokuussa. Kesken kauden seuraan siirtyi Alexei Eremenko, joka palasi Suomeen Ranskan junioriliigoista. Seitsemän kierrosta ennen kauden loppua Jokerit päätti antaa päävalmentaja Everselle potkut ja tilalle nostettiin kakkosjoukkueen valmentaja Ville Lyytikäinen. Jokerit osallistui viime kauden tapaan UEFA-cupiin ja kohtasi ensimmäisellä kierroksella TsSKA Kiovan. Joukkueiden molemmat ottelut päättyivät kuitenkin Jokerien 0–2-tappioihin. Kesken kautta tehty valmentajavaihdos ei auttanut ja kauden päätyttyä Jokerit sijoittui sarjan yhdenneksitoista, jolloin joukkue joutui karsintoihin. Ykkösestä karsintoihin oli noussut FF Jaro. Ensimmäinen osaottelu päättyi tasan, mutta toisen ottelun Jaro voitti maalein 3–4, joka tarkoitti Jokereille putoamista pääsarjasta.


title: FC Jokerit

text: Jokerien ensimmäisellä Ykkösen-kaudella joukkue hävisi vain kolme kertaa ja sijoittui sarjan toiseksi FC KooTeePeen jälkeen. Tämä tarkoitti pääsyä nousukarsintoihin, jolloin Jokerit vahvisti joukkuettaan uusilla pelaajahankinnoilla. Veikkausliiga-karsinnoissa oli mukana kahdeksan joukkuetta, joista kuusi pääsi Veikkausliigaan. Jokerit oli karsintasarjan neljäs voitettuaan kolme ottelua, ja samalla seura nousi takaisin pääsarjatasolle. Kauden jälkeen seura palkkasi Pasi Rautiaisen takaisin päävalmentajaksi kolmevuotisella sopimuksella.


title: FC Jokerit

text: FC Jokerien viimeisellä pääsarjakaudella seura tavoitteli vain sarjapaikan säilyttämistä, eikä Jokerit tehnyt enää suuria pelaajahankintoja. Joukkue sijoittui kauden päätteeksi kymmenenneksi samoihin pistelukemiin FC Hämeenlinnan ja FC Jazzin kanssa. Helmikuussa 2004 Jokerien toiminnan kerrottiin siirtyvän SC Heerenveenin omistukseen. Neuvottelut Heerenveenin kanssa pysähtyivät kuitenkin taloudellisten erimielisyyksien vuoksi. Maaliskuussa 2004 FC Jokerit ilmoitti lopettavansa toiminnan ja HJK osti seuratoiminnan. Tällöin HJK sai Kakkosesta paikan farmijoukkueelleen Klubi 04:lle.


title: FC Jokerit

text: Joukko seuran kannattajia on elvyttänyt Jokerit-nimen tammikuussa 2012 perustetun uuden seuran JFC Helsingin muodossa. Seura aloitti toimintansa Helsingin piirin Seiskasta ja on sittemmin noussut Neloseen. Kesäkuussa 2014 seuran nimi muutettiin Jokerit Football Clubiksi (lyh. Jokerit FC).


title: FC Jokerit

text: Jokerit käytti kotistadioninaan aluksi Helsingin olympiastadionia, jolla seura pelasi kauden 1999 ajan. Ensimmäisen ottelunsa Finnair Stadiumilla joukkue pelasi kesäkuussa 2000. Jokerit käytti stadionia kotiareenanaan aina vuoteen 2003 asti, jolloin seuran toiminta lakkautettiin.


title: FC Jokerit

text: Jokerit myi fanikausikortteja huomattavasti muita kausikortteja halvemmalla, jolloin monet pienet ryhmittymät kokoontuivat Finnair Stadiumin katsomoon numero 116. Seuran kannattajajoukon nimeksi tuli tämän mukaan 116% Boys. Kyseistä faniryhmää oli perustamassa muun muassa Paavo Arhinmäki.


title: FC Jokerit

text: Jokerien kannattajien keskuudessa esiintyi jalkapallohuliganismia ja esimerkiksi kaudella 2001 seuran kannattajista tehtiin rikosilmoituksia. Jotkin kannattajien toimet vaikuttivat myös rasistisilta. 116% Boysia pidetään ensimmäisenä suomalaisena riskiryhmänä, joka on ottanut mallia englantilaisesta jalkapallosta.


title: FC Jokerit

text: FinnPa:n pudottua Ykköseen Harkimo osti seuran ja teki siitä FC Jokerien farmijoukkueen. Vuonna 2000 seuran nimeksi vaihdettiin FC Jokrut. Kaudella 2000 Jokrut sijoittui Ykkösen eteläisen lohkon kolmanneksi ja pääsi nousukarsintoihin. Joukkue sijoittui lopulta nousukarsintojen seitsemänneksi. Kaudella 2001 Jokrut sijoittui jälleen kolmanneksi, muttei päässyt nousukarsintoihin. Vuonna 2001 loppui myös farmijoukkueen toiminta, sillä ykkösjoukkue FC Jokerit putosi samaan sarjaan.


title: FC Jokerit

text: FC Jokerit perustettiin osakeyhtiömuotoiseksi. Seura oli osa urheilu- ja viihdeyhtiö Jokerit-konsernia.Eniten pääsarjaotteluita seuran paidassa pelasi Pasi Laaksonen, joka edusti seuraa 110 ottelussa. Toiseksi eniten otteluita pelasi Petri Helin, 71. Eniten maaleja Jokereissa teki Shefki Kuqi, joka teki kaudella 2000 yhdeksäntoista maalia. Toiseksi eniten maaleja teki Antti Sumiala, joka onnistui maalinteossa kuusitoista kertaa.


title: Patteri (sotilasyksikkö)

text: Patteri on tykistön perusyksikkö, joka vastaa jalkaväen komppaniaa. Patteri jaetaan jaoksiin, jotka koostuvat ryhmistä. "Tulipatterissa" ryhmän muodostaa yhden tykin miehistö, tykkiryhmä. Patteristossa on tulipattereiden lisäksi myös esikunta- ja huoltopatteri sekä tulenjohto- ja/tai viestipatteri.


title: Patteri (sotilasyksikkö)

text: Kenttätykistössä patterit eivät lähtökohtaisesti ammu yksin, vaan yleensä patteristo toimii tuliyksikkönä. Raketinheittimistössä ampuva yksikkö on patteri. Tulipatterin koko on Suomen armeijassa yleensä kuusi, joskus neljä tykkiä. Esimerkiksi Yhdysvaltain armeijassa, jossa tuliyksikkö on patteri, patterissa on kahdeksankin tykkiä.


title: Patteri (sotilasyksikkö)

text: Kranaatinheittimistössä, joka kyllä ampuu tykistön tapaan epäsuoraa tulta, mutta joka jaottelussa ei kuulu kenttätykistöön, vaan jalkaväkeen, perusyksikön nimi on komppania.


title: Patteri (sotilasyksikkö)

text: Myös ilmatorjuntajoukoissa on patteriyksikköjä.


title: Patteri (sotilasyksikkö)

text: Suomessa vuonna 1919 myös panssarijoukkojen Hyökkäysvaunurykmentin osat olivat nimeltään patteristoja, jotka jakautuivat kaksiin pattereihin.


title: Raja-arvo

text: Raja-arvo on matematiikassa arvo, jota funktio tai jono "lähestyy", kun muuttuja tai jonon indeksi lähestyy tiettyä arvoa. Raja-arvo kuuluu matematiikan peruskäsitteistöön matemaattisessa analyysissä, lukujonojen teoriassa, differentiaali- ja integraalilaskennassa.


title: Raja-arvo

text: Lukujono on järjestetty lukujen luettelo, joka voi olla äärettömän pitkä. Äärettömille lukujonoille on luontevaa tutkia mitä lukuarvoa sen jonon jäsenet lähestyvät. Jos ne lähestyvät yhtä tiettyä lukua, sanotaan lukujonon "suppenevan" kohti tätä raja-arvoa. Muussa tapauksessa lukujono "hajaantuu".


title: Raja-arvo

text: Lyhyt lukujono (eli äärellinen lukujono) päättyy viimeiseen jäseneensä, jota voidaan pitää samalla sen raja-arvona. Lyhyet jonot suppenevat siis aina. Suppenevilla äärettömillä lukujonoilla peräkkäisten jäsenten erotus pienenee loputtomasti eli lähestyy nollaa. Tämä ei vielä takaa, että lukujono itse suppenee. Lukujonoille on kehitetty useita erilaisia suppenemistarkasteluita.


title: Raja-arvo

text: Lukujono hajaantuu silloin, kun se ei suppene kohti yhtä lukuarvoa. Esimerkiksi lukujonon vuorottaiset jäsenet voivat saada arvokseen kaksi arvoa (esimerkiksi ..., 3, 2, 3, 2, ...), jolloin se "oskilloi" eikä siten suppene. Jono hajaantuu myös silloin, kun jonon jäsenten arvot ovat sitä suurempia, mitä pitemmälle jonossa edetään. Jonon arvot lähestyvät silloin "ääretöntä" ja sen vuoksi jono hajaantuu. Jonon jäsenet voivat myös pienentyä rajatta, jolloin jono hajaantuu kohti "miinus ääretöntä".


title: Raja-arvo

text: Myös sarja eli lukujonon jäsenten summa voidaan ajatella suppenevan. Sillä tarkoitetaan, että lukujonojen jäsenten summaksi saadaan lukuarvo. Yleensä sarjan arvo kasvaa- tai vähenee äärettömäksi ja siksi se hajaantuu. Jos jäsenten arvojen raja-arvo on nolla, on mahdollista, että myös sarjan arvo on äärellinen. Tällöin sarja suppenee.


title: Raja-arvo

text: Funktion raja-arvo lasketaan sen määrittelyjoukon sisäpisteessä tutkimalla funkion arvoja sisäpisteen ympäristössä. Jos sen arvot ovat sisäpisteen lähiympäristössä, lähestyttiinpä sitä mistä suunnasta hyvänsä, lähes samat, voidaan ajatella funktion arvojen lähestyvän samaa raja-arvoa kun lähestytään sisäpistettä. Tällöin sanotaan, että funktion arvot suppenevat tuossa sisäpisteessä ja että funktiolla on olemassa kyseisessä sisäpisteessä. Raja-arvoa määritettäessä ei tarvitse edes tuntea funktion arvo sisäpisteessä (se voi puuttua funktion määrittelyjoukosta) ja silti raja-arvo voi olla olemassa. Raja-arvo voidaan määritellä myös tarkasteluvälin reunapisteessä.


title: Raja-arvo

text: Raja-arvo voidaan määritellä lukujonojen tapaan myös funktion määrittelyalueen avoimessa reunassa tai jopa äärettömyydessä. Useampiulotteisessa tapauksessa raja-arvo voidaan määrittää mihin suuntaan hyvänsä ja kuinka kaukan lähtöpisteestä hyvänsä. Ainoa ehto on, että kaukaisuudessa funktion arvot lakkaavat lopulta muuttumasta ja asettuvat tietyyn arvoon.


title: Raja-arvo

text: On myös olemassa renkaiden formula_1 projektiivinen raja-arvo ja topologisten ryhmien muodostaman induktiivisen ja projektiivisen systeemin raja-arvot, jotka ovat topologisia ryhmiä.


title: Kolma

text: Kolma on kylä Joroisten kunnassa noin 15 kilometriä Varkaudesta lounaaseen ja noin 10 kilometriä Joroisten kirkonkylältä. Kylällä on noin 130 taloutta. Kolmalla sijaitsi aikoinaan Huutokoski–Joensuu-rautatien ensimmäinen väliasema, Kolman pysäkki. Kolmalla toimii ryhmäperhepäiväkoti. Kolmiopettajainen alakoulu lakkautettiin vuonna 2015.


title: Kolma

text: Kolmalla toimivat muun muassa Kolman kyläyhdistys, urheiluseura Kolman Tarmo ja Järvikylän maa- ja kotitalousyhdistys. Kyläläisten voimin on koostettu myös kylän 400-sivuinen historiikki, Kolman kyläkirja. Teos julkaistiin vuonna 1999, ja se on loppuunmyyty.


title: Adolf von Baeyer

text: Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer (31. lokakuuta 1835 – 20. elokuuta 1917), Johann Jacob Baeyerin poika, oli saksalainen orgaanisen kemian tutkija. Hän julkaisi tärkeitä tutkimuksia orgaanisen kemian alalta ja keksi mm. indigon synteesin. von Baeyer sai Nobelin kemian palkinnon vuonna 1905 työstään edistyneen orgaanisen kemian ja kemianteollisuuden parissa muun muassa väriainesynteesiin ja heteroaromaattisiin yhdisteisiin koskien.


title: Adolf von Baeyer

text: Hän syntyi Berliinissä ja opiskeli matematiikkaa ja fysiikkaa Berliinin yliopistossa, ennen kuin siirtyi Heidelbergiin opiskelemaan kemiaa Robert Bunsenin kanssa.


title: Adolf von Baeyer

text: Siellä hän työskenteli etupäässä August Kekulén laboratoriossa ja väitteli Berliinissä 1858. Hän opetti Berliinissä ja Strasbourgissa, ja seurasi Justus von Liebigia Münchenin yliopiston kemian professorina.


title: Adolf von Baeyer

text: Baeyerin pääsaavutus on indigon synteesi. Hänen löysi myös ftaalivärit, tutki polyasetyleenejä ja oksoniumsuoloja, virtsahappojohdannaisia ja löysi barbituraattihapon (malonyylivirtsa-aine), barbituraattien kanta-aineen. Hän kehitti teoriaa kolmoissidoksista ja hiilisyklisistä aineista. Vuonna 1872 hän teki kokeita fenolilla ja formaldehydillä, mutta bakeliitin keksiminen jäi Leo Baekelandin tulokseksi.


title: Pjotr Bagration

text: Pjotr Ivanovitš Bagration (, ; 1765 Kizljar, Venäjä – 12. syyskuuta 1812 Borodino) oli alkuaan georgialaissyntyinen venäläinen ruhtinas ja jalkaväenkenraali. Hän otti osaa Venäjän sotiin Napoleonia vastaan, oli Suomen sodassa vuonna 1808 Suomeen hyökänneen venäläisen 21:nnen divisioonan komentaja ja seurasi Klingsporia Poriin. Hän vartioi sitten lounaisrannikkoa ja johti vuonna 1809 Ahvenanmaalle tehtyä hyökkäystä.


title: Pjotr Bagration

text: Myöhemmin 7. syyskuuta 1812 Bagration johti Borodinon taistelua Napoleonin sotajoukkoja vastaan ja haavoittui vakavasti. Bagration kuoli 12. syyskuuta 1812.


title: Pjotr Bagration

text: Sotahistorian massiivisin hyökkäysoperaatio operaatio Bagration nimettiin kenraali Bagrationin mukaan.


title: Balkanin sodat

text: Balkanin sodat on yhteisnimitys Balkanilla 1912–1913 käydyille ensimmäiselle ja toiselle Balkanin sodalle.


title: Toinen Balkanin sota

text: Toinen Balkanin sota oli kesällä 1913 käyty sota, jossa Bulgaria taisteli Kreikkaa, Serbiaa, Montenegroa, Romaniaa ja Turkkia vastaan. Sota puhkesi, koska ensimmäisen Balkanin sodan voittajavaltiot, joista yksi oli Bulgaria, eivät päässeet sovintoon niiden alueiden jakamisesta, jotka Turkki oli sodan jälkeen joutunut Lontoon sopimuksen mukaisesti luovuttamaan. Lontoon sopimuksella 30. toukokuuta 1913 Turkki oli menettänyt lähes kaikki Euroopan puoleiset alueensa, lukuun ottamatta Istanbulia ja pientä maa-aluetta sen läheisyydessä.


title: Toinen Balkanin sota

text: Jo 19. toukokuuta 1913, ensimmäisen Balkanin sodan vielä kestäessä, Bulgarian joukot hyökkäsivät Pirotin ja Zajecarin kaupunkeihin Serbiassa, vaikka tässä sodassa Serbia ja Bulgaria olivat samalla puolella. Serbian kuningas Pietari julisti sodan 1. kesäkuuta Bulgariaa vastaan, ja taistelut puhkesivat myös Makedoniassa. Myös Kreikka julisti 3. heinäkuuta sodan Bulgariaa vastaan.


title: Toinen Balkanin sota

text: Balkanin valtiot Kreikka, Romania, Montenegro ja Turkki lähtivät sotaan Serbian puolelle . Romania puolestaan havitteli naapurinsa kahden vastustajan sitomaksi ja marssi 10. kesäkuuta eteläiseen Dobrudzhaan. Turkkilaiset valloittivat Adrianopolin 25. maaliskuuta ja saavuttivat sotilaallisia voittoja. Rauhanneuvottelut aloitettiin Bukarestissa 29. heinäkuuta.


title: Toinen Balkanin sota

text: Toinen Balkanin sota päättyi rauhansopimukseen, joka allekirjoitettiin 10. elokuuta Bukarestissa ja 29. syyskuuta Konstantinopolissa vuonna 1913. Bulgaria menetti kaikki ensimmäisessä Balkanin sodassa valloittamansa alueet sekä Dobrudzhan, joka on hedelmällistä viljelymaata, kun Serbia ja Kreikka jakoivat keskenään suurimman osan Makedoniasta. Serbia sai tuolloin sen alueen, joka nykyisin muodostaa Makedonian valtion, Kreikka taas nykyisen Kreikan Makedonian. Myös Salonikin kaupunki ja Thasoksen saari luovutettiin Kreikalle. Albaniasta tuli Saksan prinssi Wilhelmin johtama itsenäinen valtio. Kreeta siirtyi lopullisesti osaksi Kreikkaa, joka vaati alueita Epeiroksesta, joka siihen asti oli turkkilainen Albania. Osmanien valtakunnalle palautettiin osa sen ensimmäisessä Balkanin sodassa menettämistä alueista, muun muassa Adrianopoli, ja täten Euroopan puoleinen Turkki sai nykyiset rajansa. Turkin länsirajaksi tuli Maritsa-joki. Bulgarialle jäi kuitenkin vielä Länsi-Traakia, jossa sen alueet ulottuivat Egeanmereen saakka, mutta tämän alueen se menetti myöhemmin Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Kreikalle.


title: Toinen Balkanin sota

text: Sota aiheutti 500 000 ihmisen pakolaisuuden ja karkoituksen. 234 000 turkkilaista lähti Bulgariasta ja Serbiasta ja 15 000 bulgarialaista pakeni Makedoniasta, joka jaettiin Kreikan ja Serbian kesken. Noin 70 000 kreikkalaista pakeni Traakiasta, joka liitettin Bulgariaan. Epeiros siirtyi Kreikalle, josta karkoitettiin noin 70 000 albaania. Ottomaanien valtakunnasta lähteneet 265 000 kreikkalaista ja 100 000 turkkilaista siirtyi Kreikasta Osmaanien valtakuntaan.


title: Toinen Balkanin sota

text: Sodan jälkeen Bulgarian pääministeri Vasil Radoslavov ryhtyi lähentämään maataan Italian, Itävalta-Unkarin ja Saksan kolmiliittoon, jonka erimielisyydet olivat jo huonot, koska Itävalta-Unkari ei hyväksynyt Romanian hallituksen Bulgarialle esittämiä aluevaatimuksia.


title: Johan Banér

text: Johan Banér (myös "Juhana Banér") (23. kesäkuuta 1596 – 10. toukokuuta 1641), Gustav Banérin poika, oli Ruotsin armeijan marsalkka ja johti maan armeijaa kolmikymmenvuotisen sodan aikana vuosina 1634–41.


title: Johan Banér

text: Banér tuli Ruotsin armeijan palvelukseen 1615 ja taisteli Kustaa II Aadolfin alaisuudessa Venäjällä, Puolassa, Liivinmaalla ja Saksassa. 1634 hänestä tuli marsalkka, ja vuosina 1634–41 hän johti Ruotsin armeijaa kolmikymmenvuotisessa sodassa. Ruotsin armeija murskattiin Nördlingenin taistelussa 1634, mutta Banér käänsi sodan suunnan voittamalla Wittstockin taistelun 1636. Hän johti Ruotsin armeijan peräytymistä 1637 takaisin Pommeriin ja voitti saksilaiset Chemnitzin taistelussa 1639.


title: Johan Banér

text: Ruotsin Pommerin kenraalikuvernöörinä Banér toimi vuosina 1638–1641.


title: Bastilji

text: Bastilji (, myöhäislatinan sanasta "bastire" ’rakentaa’; tarkemmin "Bastille Saint-Antoine") oli linnoitus, joka sijaitsi Pariisissa nykyisen place de la Bastille -aukion paikalla. Se rakennettiin 1300-luvulla Pariisin puolustukseksi. Bastiljia käytettiin myöhemmin kuninkaallisilla määräyksillä vangittujen poliittisten vankien vankilana, joten siitä tuli "ancien régimen" ajan lopulla vihattu itsevaltiuden symboli. Linnoitus joutui väkijoukon valtaamaksi Ranskan vallankumouksen alkuvaiheessa 14. heinäkuuta 1789 ja purettiin pian sen jälkeen.


title: Bastilji

text: La bastille Saint-Antoine eli Bastilji rakennettiin 1370–1382 suojaamaan Pariisia englantilaisia vastaan. Satavuotinen sota oli alkanut 1337, niinpä linnasta rakennettiin todellinen puolustuslinna ja asevarasto suojaamaan kaupungin tuolloin haavoittuvaista itäpuolta. Erityistä suojausta tarvittiin kaupungin ympärysmuurissa olleelle portille nimeltään Saint-Antoine. Tuolloin vallinneen tyylin mukaisesti linna varustettiin neljällä tornilla, mutta tornien määrä nostettiin myöhemmin kahdeksaksi. Linnan nimi "bastille" tarkoittaa "tornein varustettua linnaa".


title: Bastilji

text:
Linnan mitat olivat seuraavat: pituus 66 metriä, leveys 34 metriä ja korkeus 24 metriä tornien tasolla. Sitä kiersi 25 metriä leveä ja kahdeksan metriä syvä vallihauta, jonka vesi saatiin Seinejoesta. Linnaan käytiin Saint-Antoine-kadulta, josta oli pääsy esipihalle, jossa sijaitsi myymälöitä ja sotilaskasarmi. Samaan aikaan rakennettiin Vincennesin linnan vartiotorni.
Bastilji kuului vuosina 1356–1383 rakennettuun Kaarle V:n puolustusmuurijärjestelmään, jonka sotilaallinen käyttökelpoisuus osoittautui kuitenkin sangen nopeasti keskinkertaiseksi. Kun ulommaksi rakennettiin uusi muuri, linna menetti puolustustehtävänsä. Ludvig XI:n aikana se toimi ajoittain valtion vankilana, sitten Frans I:n aarrekammiona ja vastaanottotiloina.


title: Bastilji

text: Henrik III:n hallinnon viime vaiheissa vuosina 1585–1598 käydyn 8. uskonsodan aikana Bastilji antautui 13. toukokuuta 1588. Vuonna 1602 linnan kuvernööriksi nimitetty Sullyn herttua sijoitti osan kuninkaallisista aarteista omaa nimeään kantavaan torniin. Vuonna 1649 linna valloitettiin uudelleen, kun valtakunnan merkittävät aateliset nousivat kuningasta vastaan Fronde-kapinan aikana.


title: Bastilji

text: Bastiljissa oli aina ollut jonkin verran vankeja. Kyseinen vankila on usein mielletty yhteiskunnan yläluokan vankilaksi, mutta vastoin tätä olettamusta siellä pidettiin vankeja kaikista yhteiskuntaluokista. Ludvig XIV:n ryhdyttyä henkilökohtaisesti hallitsemaan siitä tuli "jumalaisen oikeuden linnake" - vankila, jonne jouduttiin muun muassa valtiollisista syistä, tai niin sanotuista herrasmiesrikoksista: joku saattoi jättää esimerkiksi velkansa maksamatta, surmata vastustajansa kaksintaistelussa tai osoittaa liikaa rohkeutta politiikassa.


title: Bastilji

text: Tällöin kyseessä oli eräänlainen arestihuoneisto, johon kuningas lähetti hyvien perheiden häijyjä poikia ja kohtuuden ylittäviä häväistyskirjoittajia jäähdyttämään tunteitaan enintään muutamaksi vuodeksi hyviin asuntoihin hyvin ruokittaviksi; he saivat vapaasti ottaa vastaan vieraitaan ja jopa kunniasanaansa vastaan käydä lomallakin. Ja jos tuomari päätti, että vangitseminen oli aiheeton, Bastiljin vanki sai jopa kymmenen tuhatta livreä korvausta vankeudestaan. Koskaan ei ollut häpeä joutua Bastiljiin, se oli pikemminkin saavutus (Prause). Esimerkiksi kardinaali de Rohan, joka liittyi ns. kaulakoruskandaaliin, lähetettiin Bastiljiin oikeudenkäyntiin asti.


title: Bastilji

text:
Tuolloin pääosa Bastiljin vangeista ei muodostunut kansanmiehistä, vaan selleissä lojui mielivallan uhreja, joiden ainoa rikos saattoi olla nimeltään vastenmielisyys yksinvaltiaalle ja muille vallanpitäjille. Tämä teki linnoituksesta kansan silmissä sortovaltiuden tunnuskuvan.
Ajatusta vahvisti se tosiasia, että kuninkaan kansliassa oli runsaasti ns. "Lettre de cachet" -kirjeitä, jotka olivat kuninkaan valmiiksi allekirjoittamia ja sinetöimiä vangitsemismääräyksiä ilman oikeuden tuomiota; niiden tyhjille riveille saattoi kirjoittaa vastaanottajaksi asianomaisen vankilan komendantin ja vangittavaksi sen, kenet halusi. Vaikutusvaltainen ylimys saattoi ostaa tällaisen kirjeen ja täyttää sen mielensä mukaan, ja kun se esitettiin viranomaisille, näiden oli toteltava. Tosiasiassa näitä kirjeitä ei juurikaan syyttä käytetty. Linnan arkistot osoittavat, että monet pidätettiin kuninkaaseen kohdistuneiden salahankkeiden paljastuttua.


title: Bastilji

text: 1780-luvun lopussa, noin vuosi ennen linnan tuhoa, Bastiljin luonne muuttui: herrasmiesvankien määrä alkoi tasaisesti vähetä ja tyhjenevään linnaan tuotiin tilalle aivan tavallisia rikollisia, mutta ei paljon heitäkään. Näistäkin pääosa oli tutkintovankeja; loput olivat mielisairaita, joita pidettiin liian vaarallisina säilytettäviksi muualla. Tutkintovangeille maksettiin päivärahaa kaksi ja puoli livreä, mikä vastasi suunnilleen sepän tasoisen ammattimiehen päiväpalkkaa. Vangeilla oli siis – vapauden menetystä lukuun ottamatta – varsin kohtuulliset oltavat.


title: Bastilji

text: Itse asiassa linna oli jo tuolloin saanut purkutuomion. Linnan komendantti, ritarillisesta luonteestaan kuuluisa markiisi Jourdan de Launay laati vain viikkoa ennen hyökkäystä viimeisen muistion siitä, kuinka vankilan lakkauttaminen, henkilökunnan ja sotilaiden uudelleen sijoittaminen sekä itse rakennusten purkaminen olisi parhaiten käynyt päinsä.


title: Bastilji

text: Purkutuomioon oli päädytty, sillä linnan ylläpito oli pelkkää tuhlausta: linnaa koskevien lainvoimaisten määräysten mukaan upseereja piti olla neljä ja kaikkien piti ehdottomasti olla Pyhän Ludvigin ritarikunnan ritareita. Varsinaista virkakuntaa oli toistakymmentä henkeä ja lisäksi ruokittavana ja huollettavana oli vielä ulkovartioinnista huolehtinut sotainvalidikomppania, jonka kokonaisvahvuus upseereineen oli 82 miestä. Varsinaisia vanginvartijoita oli neljä.


title: Bastilji

text:
Bastiljin linnoituksen valtasivat yllätyshyökkäyksellä 14. heinäkuuta 1789 sen asevarastoista ruutia etsimään tulleet pariisilaiset. Varsinaista taistelua ei kuitenkaan käyty, vaan linnan tykkitornit pysyivät vaiti. Linna ryöstettiin, siellä olleet vangit vapautettiin ja kannettiin riemusaatossa kaupunkiin. Vallankumoukselliset kaappasivat mukaansa myös linnan arkistot ja levittelivät niitä vallihautoihin. Suuri osa kuitenkin säilyi jälkipolville ja sijoitettiin vuonna 1798 Bibliothèque de l’Arsenal -kirjastoon.
Linnan purkaminen aloitettiin 15. heinäkuuta 1789. Rakennusurakoitsija Palloy puratti sen maan tasalle; tilalle tuli aukio, place de la Bastille. Linnan muurin kivistä tuli suosittuja muistoesineitä: niihin kaiverrettiin fryygialaismyssyn kuvia tai niistä tehtiin linnan pienoismalleja.


title: Bastilji

text: Bastiljin valtausta pidetään nykyisin siitä alkaneen Ranskan vallankumouksen symbolina. Vastoin yleistä luuloa Ranskan kansallisjuhla muistuttaa kuitenkin valtauksen sijaan liittovaltion juhlasta (), jota vietettiin Bastiljin valtauksen ensimmäisenä vuosipäivänä, 14. heinäkuuta 1790. Kansallispäivän viettäminen aloitettiin vuonna 1880.


title: Bastilji

text: Vuonna 1899 paljastui metron laajentamisen yhteydessä linnoituksen muurien jäänteitä. Ne ovat nähtävissä alkuperäisellä paikallaan, linjan 5 laiturilla, Bastillen asemalla. "Liberté-" eli Vapaus-nimisen torin jäänteet on sen sijaan siirretty ja sijoitettu nähtäväksi Henri-Galli-aukiolle, Henri IV -bulevardin alkupäähän.


title: Bastilji

text: Muurien historialliset ääriviivat erottuvat nykyisin place de la Bastille -aukiolle suunnitellussa erikoiskiveyksessä muuta vaaleampana muotona.


title: Diofantoksen yhtälö

text: Diofantoksen yhtälö on kokonaislukukertoiminen vähintään kahden muuttujan polynomiyhtälö, jolle etsitään kokonaislukuratkaisuja. On todistettu, ettei ole olemassa algoritmia, joka selvittäisi yleisessä tapauksessa, onko annetulla Diofantoksen yhtälöllä ratkaisuja. Monia erikoistapauksista sen sijaan on tutkittu ja löydetty ehtoja, joilla ratkaisu on olemassa. Yhtälöä kutsutaan tällä nimellä Diofantos Aleksandrialaisen mukaan.


title: Diofantoksen yhtälö

text: Yhtälöllä formula_16 ei selvästi ole ratkaisuja: vasemman puolen arvo on aina kymmenellä jaollinen, oikea puoli ei.


title: Diofantoksen yhtälö

text: Yleisen ratkaisumenetelmän mahdottomuuden todisti Juri Matiasevic.


title: Diofantoksen yhtälö

text: Monet kuuluisat matemaattiset ongelmat pyytävät määrittämään tietyn Diofantoksen yhtälön kaikki ratkaisut tai onko ratkaisuja ylipäätänsä olemassa. Näihin ongelmiin tarvitaan lähes poikkeuksetta kehittyneitä nykymatematiikan menetelmiä, kuten algebrallista geometriaa. https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10138/42335/Diofantoksen%20yhtalot.pdf?sequence=2


title: Suomalainen keittiö

text: Suomalainen ruoka on perinteisesti saanut paljon vaikutteita sekä idästä että lännestä. Ilmaston ja harvalukuisen yläluokan vuoksi Suomessa on laitettu arkista, mutta energiapitoista ruokaa, pääasiassa aineksista, jotka säilyvät talven ylitse, kuten juureksista ja kaalista. Perinteisesti mausteita on käytetty hyvin niukasti, joskin suolaa melko paljon.


title: Suomalainen keittiö

text: Monenlaisia maitotuotteita käytetään paljon, samoin leipää. Kolmannes Suomessa kulutetusta leivästä on ruisleipää. Maan eri osissa on erilaisia perinneruokia.


title: Suomalainen keittiö

text: Suomalainen ruoka on perinteisesti saanut paljon vaikutteita Ruotsista, mutta varsinkin itäisessä Suomessa on saatu paljon vaikutteita myös venäläisestä keittiöstä. Ilmaston ja harvalukuisen yläluokan vuoksi Suomessa on laitettu arkista, mutta energiapitoista ruokaa, pääasiassa aineksista, jotka säilyvät talven ylitse, kuten juureksista ja kaalista. Perinteisesti mausteita on käytetty hyvin niukasti, joskin suolaa melko paljon. Toki esimerkiksi Turun linnassa ja Viipurissa ylimystö söi keskieurooppalaiseen tyyliin kalliita tuontielintarvikkeita.


title: Suomalainen keittiö

text: Maitotuotteita kuluu melko paljon, ja erilaisia hapanmaitotuotteita on useita. Viiliä ja jogurttia syödään aamiaisella tai välipaloina, kermaviiliä ja smetanaa käytetään ruoanlaitossa. Piimää juodaan sellaisenaan tai käytetään leivonnassa tai juomissa.


title: Suomalainen keittiö

text: Ruokakulttuuri on viime vuosikymmeninä tullut yhä tärkeämmäksi osaksi kansallista identiteettiä, suomalaisista perinneruoistakin, tai ainakin niissä käytetyistä raaka-aineista, on pyritty laatimaan sellaisia ateriakokonaisuuksia, joita voi viedä ulkomaille. Tälle suuntaukselle on annettu nimeksi "uusi suomalainen keittiö" eli "la nouvelle cuisine finlandaise".


title: Suomalainen keittiö

text: Kansallisista erikoisuuksista vientikelpoisiksi suomalaiset huippukokit ovat kelpuuttaneet ainakin leipäjuuston, lakat, poronlihan eri muodoissa, karjalanpaistin ja kalakukon. Näitä raaka-aineita höystetään erilaisilla yrteillä sekä Suomen luonnosta saatavilla raaka-aineilla, kuten katajanmarjoilla ja kuusenkerkillä. "Villiruoka" on omaleimainen vientituote, mutta sen saatavuus vaihtelee vuodenaikojen mukaan.


title: Suomalainen keittiö

text: Suomalainen arkiruoka muistuttaa paljon muiden teollisuusmaiden ruokailutapoja. Arkisin aterioissa on yleensä vain pääruoka, joskus jälkiruoka, mutta ei juuri alkupaloja, ellei lisukesalaattia sellaiseksi lasketa.


title: Suomalainen keittiö

text: Vuonna 2015 tehdyn kyselyn mukaan suomalaisten suosituimmat einesruoat olivat maksalaatikko, hernekeitto, makaronilaatikko, karjalanpiirakka ja lihapullat.


title: Suomalainen keittiö

text: Ruoan ja ruoka-aineiden kotimaisuus on Suomessa arvostettu asia. Kaikesta Suomessa syötävästä ruoasta noin 80 prosenttia on valmistettu Suomessa, ja tämän ruoan raaka-aineista noin 80 prosenttia on kotimaista alkuperää.


title: Suomalainen keittiö

text: Useimmat suomalaiset syövät päivittäin vihanneksia, keskimäärin 350 grammaa päivässä eli alle suositusten. Aikaisemmin miehet söivät erityisen vähän kasviksia, mutta uuden sukupolven myötä sukupuolten välinen ero on pienentynyt.


title: Suomalainen keittiö

text: Hiilihydraattien lähde vaihtelee: perunaa, pastaa ja riisiä vuorotellaan. Perunaa syödään vuodessa keskimäärin 60 kiloa, riisiä viisi kiloa. Leipää syödään paljon, ja sitä tehdään monista viljalajeista (vehnä, ruis, kaura, ohra). Suomalainen syö keskimäärin 50 kiloa leipää vuodessa, ja siitä kolmannes on ruisleipää. Keskimäärin 85 prosenttia suomalaisista syö ruisleipää säännöllisesti, itäsuomalaiset enemmän kuin länsisuomalaiset.


title: Suomalainen keittiö

text: Maaseudulla syötiin 1900-luvun alussa kolme lämmintä ateriaa päivässä. Usein tukevin oli keskipäivän aikaan nautittu lounas.


title: Suomalainen keittiö

text: Vuonna 2014 suomalainen käytti keskimäärin 178 kiloa nestemäisiä maitotuotteita ja 25 kiloa juustoa.


title: Suomalainen keittiö

text: Kesällä syödään uusia perunoita. Rapukauden alkaminen on lehtijuttujen arvoinen asia, vaikka rapujakin tuodaan pakastettuina ympäri vuoden. Samoin mansikoita ja mustikoita syödään oman maan marja-aikaan. Kaali, sienet, lammas ja mäti ovat myös sesonkiruokaa.


title: Suomalainen keittiö

text: 2000-luvulla juuston, lihan ja viljan kulutus on kasvanut. Jonkun verran on kasvanut myös kasvisten, hedelmien ja marjojen kulutus. Maitojuomien kulutus on ollut laskussa jo useita vuosikymmeniä. Pitkälle jalostettujen elintarvikkeiden kulutus on myös lisääntynyt.


title: Suomalainen keittiö

text: Suomalaisessa ruokakulttuurissa on vaikutteita sekä idästä että lännestä, ja erot korostuvat maakuntien perinteissä. Lännessä ruokaa on tehty perinteisesti keittämällä ja leivinuunia lämmitettiin harvoin, jolloin arkileipä säilytettiin kuivattuna. Idässä uuni lämpeni usein ja sitä käytettiin ruoanlaittoon. Hapattaminen, sienet ja piirakat ovat itäistä perinnettä.


title: Suomalainen keittiö

text: Lapin keittiöön kuuluu leimallisesti poronliha, riista, lakat sekä leipäjuusto. Muita esimerkkejä ovat oululainen rössypottu, nahkiaiset, kainuulaiset rönttöset, hämäläinen sahti, Pirkanmaan mustamakkara, saaristoalueen mustaleipä sekä karjalaisten sultsinat.


title: Suomalainen keittiö

text: Kymmenen suomalaista elintarviketta on Euroopan unionin nimisuojajärjestelmän piirissa. Ne ovat Lapin puikula -peruna, sahti, kalakukko, karjalanpiirakka, Kainuun rönttönen (2008), Lapin Poron liha, Lapin Poron kuivaliha ja Lapin Poron kylmäsavuliha sekä kaksi eri muikkua: Puruveden muikku ja Kitkan viisas.


title: Suomalainen keittiö

text: Silvio Berlusconi ja Jacques Chirac arvostelivat vuonna 2005 suomalaista ruokaa sen huonosta mausta. Skotlantilainen huippukokki Gordon Ramsay kävi Suomessa 2007 esittelemässä uutta keittokirjaansa ja haukkui suomalaiset perinneruoat.


title: Suomalainen keittiö

text: Ruokakulttuurikeskuksen johtajan ja ruokakirjailijan Ulla Rauramon mukaan Suomessa vallitsee välinpitämätön suhtautuminen ruokaan ja ruokakulttuuriin. Ruoanlaittoon käytetään Suomessa entistä vähemmän aikaa ja ruokailu on ilotonta niin kodissa kuin kouluissakin. Suomessa ruuan laatu ja maku ovat jääneet sivurooliin, koska suomalaisia vaivaa halvan ruuan huuma. Rauramon mukaan Suomessa perheet syövät harvoin yhdessä, ja moni suomalaislapsi ei osaa käyttää edes veistä ja haarukkaa vielä koulua aloittaessaankaan.


title: Suomalainen keittiö

text: Suomi on toiminut edelläkävijänä terveysvaikutteisten elintarvikkeiden kehittämisessä.


title: Bakeliitti

text: Bakeliitti on belgialaisamerikkalaisen kemistin Leo H. Baekelandin (1863–1944) vuonna 1907 keksimä ensimmäinen täysin keinotekoinen polymeeri, fenoliformaldehydihartsi, joka luokitellaan kertamuoviksi. Sitä valmistetaan kondensaatioreaktion avulla kuumentamalla fenolia ja formaldehydia katalyytin läsnä ollessa.


title: Bakeliitti

text: Valmistuksen alkuvaiheessa bakeliitti on muovailtavaa, kuumennettaessa se muuttuu kovaksi, liukenemattomaksi.


title: Bakeliitti

text: Bakeliitti on hyvä sähköeriste. Bakeliittia käytettiin eboniitin vastikkeena sähköteknillisten esineiden, veitsenpäiden, kädensijojen, kampojen ym. valmistamiseen. Sitä harkittiin käytettäväksi toisen maailmansodan aikana kolikoiden valmistukseen, kuparin mennessä ammusteollisuuteen.


title: Bakeliitti

text: Bakeliitti on jäänyt käytöstä sen hinnan ja valmistuksen monimutkaisuuden vuoksi. Vanhoista bakeliittisista esineistä on tullut merkittäviä keräilykohteita. Bakeliittiliimaa käytetään nykyään kuitenkin mineraalivillan valmistuksessa.


title: Bakeliitti

text: Yhdysvaltalaisen Hexion Specialty Chemicalsin omistaman saksalaisen Bakelite AG:n hallussa ovat "bakeliitti"-nimen oikeudet useassa maassa, ei kuitenkaan esimerkiksi Suomessa.


title: Baktria

text: Baktria oli Keski-Aasiassa sijainneen muinaisen Persian valtakunnan maakunnan kreikankielinen nimi. Sen pääkaupunki oli Baktra. Se sijaitsi nykyisen Afganistanin ja Pakistanin alueilla.


title: Baktria

text: Ei tiedetä, kuuluiko Baktria vielä Meedian valtakuntaan, mutta Kyyros II Suuri valloitti sen ja teki siitä Persian maakunnan. Kun Aleksanteri Suuri löi Dareios III:n, Baktrian satraappi Bessos yritti organisoida vastarintaa Baktriasta käsin. Aleksanteri valtasi myös Baktrian, josta tuli uuden makedonialaisen valtakunnan maakunta. Myöhemmin Baktriasta tuli Seleukidien valtakunnan osa. Aleksanterin ja seleukidien aikana Baktriaan perustettiin uusia kaupunkeja, ja sinne tuli paljon kreikkalaisia asukkaita.


title: Baktria

text: Seleukidien oli vaikea pitää Baktriaa vallassaan, ja lopulta vuonna 255 eaa. Baktrian satraappi Diodotus teki Baktriasta itsenäisen. Niin sanottu Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta valtasi alueita myös Intiasta, mutta se hajosi lopulta pienemmiksi kuningaskunniksi. Viimeiset kuningaskunnat säilyivät aina vuoteen 10 jaa.


title: Balder

text: Balder (, ) on muinaisskandinaavinen viattomuuden, kauneuden, ilon, puhtauden, auringon ja rauhan jumala. Hän oli Odinin ja Friggin toinen poika. Hänen vaimonsa nimi oli Nanna ja hänen poikansa oli Forseti. Balder omisti suurimman koskaan rakennetun laivan, Hrighornin.


title: Balder

text: Balder tunnetaan ensisijaisesti juuri hänen kuolemansa ympärille kehittyneestä myytistä. Kuolema voidaan nähdä ensimmäisenä askeleena sille tapahtumasarjalle, mikä johtaa jumalten kuolemaan ragnarökissa. Eddaruno "Näkijättären ennustus" eli "Völuspá" kertoo, että hän syntyy uudestaan uuteen maailmaan.


title: Balder

text: Hän näki unia omasta kuolemastaan ja hän masentui niistä niin, että Balderin äiti Frigg laittoi jokaisen maailman esineen vannomaan ettei koskaan vahingoittaisi hänen poikaansa. Kaikki paitsi misteli vannoivat valan. Frigg ajatteli sen olevan liian pieni ja merkityksetön, joten hän ei pakottanut sitä tahtoonsa. Kun Loki kuuli tapahtumasta, hän loi maagisen keihään nimenomaisesta kasvista ja vei sen jumalten uudelle huvittelupaikalle, missä he heittelivät Balderia esineillä jotka kuitenkin iskeytyivät pois hänestä tekemättä vahinkoa. Loki antoi keihään Balderin veljelle, sokealle Höðrille, joka sitten tarkoittamatta surmasi veljensä. Tapahtuman vuoksi Odin ja Rind tekivät lapsen nimeltään Váli, jonka syntymän ainut syy oli rangaista Höðria. Myöhemmin Balderin petetty veli surmattiin.


title: Balder

text: Ennen kuin Balder poltettiin Hringhorni-laivallaan Odin kuiskutteli hänen korvaansa arvoituksen, jonka valepukuinen Odin itse kysyisi Vafthruthnir-jättiläiseltä "Vafthruthnismal"-runossa. (Arvoitus esiintyy myös Hervarar-saagassa.) Thor potkaisi kääpiö Litin hautajaistuleen ja hän paloi hengiltä. Myös Balderin vaimo Nanna heittäytyi tuleen odottaakseen ragnarökia, jolloin hän jälleen näkisi miehensä. Balderin talo poltettiin myös samaisessa tulessa. Jättiläinen Hyrrokin työnsi laivan merelle sellaisella voimalla, että tuli roihahti korkealle ja maa järisi.


title: Balder

text: Friggin pyynnön vuoksi Hel lupasi vapauttaa Balderin alamaailmasta jos kaikki esineet ja olennot surisivat häntä. Kaikki paitsi Thokk-jättiläinen surivatkin Balderin poismenoa, mutta koska yksi kieltäytyi, jumala ei päässyt vapaaksi. Hän on kuitenkin pääsevä vapaaksi Ragnarökin jälkeen jolloin kaikki Thorin pojat johtaisivat uutta maailmaa.


title: Balder

text: Kun jumalat saivat selville, että Thokk olikin ollut Loki valepuvussa, he ottivat jumalan kiinni ja sitoivat hänet kolmeen kiveen kiinni. Tämän jälkeen käärme sidottiin hänen yläpuolelleen ja sen myrkky putosi Lokin kasvoille. Sigyn, hänen vaimonsa, oli ottamassa myrkkytippoja kulhoon, mutta aina kun hän kääntyi tyhjentämään astian myrkkyä tipahteli Lokin päälle ja hän vääntelehti tuskissaan aiheuttaen maanjäristyksiä. Jumala kuitenkin vapauttaisi itsensä juuri ajoissa hyökkäämään muiden jumalten kimppuun ragnarökin aikaan.


title: Balder

text: Näkijättären näyt "Völuspá"-runossa sisältävät myös näyn kohtalokkaasta mistelistä.


title: Balder

text:
"Minä näin Baldrille,
Odinnin pojalle,
veristyneelle jumalalle,
varatun kohtalon:
näin, miten kohosi
tasankojen ylle
hentoinen, kaunis
mistelikasvi.


title: Balder

text:
Se oksa juuri,
näöltä niin ohut,
oli murheen ase,
Hödr sen ampui."


title: Balder

text: 1100-luvulla elänyt tanskalainen historioitsija, Saxo Grammaticus, kertoi toisenlaisen version Balderin myytistä. Hänen mukaansa Balderus ja Høtherus olivat Nannan, Norjan kuninkaan Gewarin tyttären, kilpakosijoita. Balderus oli puolijumala eikä mikään tavallinen terä häntä haavoittaisi. Kilpailijat kohtasivat toisensa kammottavassa taistelussa, ja vaikka Odin ja Thor sekä muut jumalat olivat Balderuksen puolella, hän hävisi ja pakeni taistelukentältä. Høtherus meni naimisiin prinsessan kanssa. Balderus ei kuitenkaan luovuttanut ja kohtasi Høtheruksen uudestaan taistelukentällä hävitäkseen vain suuremmin. Høtherus iski häntä kuolettavasti taikamiekalla, minkä hän oli saanut satyyri Mimingiltä. Hävinnyt ja haavoitettu Balderus kärsi kipujaan kolme päivää kunnes menehtyi.


title: Balder

text: Beowulfissa Balder esiintyy göötalaisena prinssi Herebealdina, jonka hänen veljensä Hæþcyn surmaa. Surevan Odinin paikalle tulee kuningas Hreðel.


title: Balder

text: Balderin legendaarinen kuolema muistuttaa persialaisen sankarin Esfandyarin kuolemaa Shahnamehissä. Balderia on myös verrattu Jeesukseen.


title: Balder

text: Balder on taruhahmona samanlainen kuin suomalainen Lemminkäinen. Toisin kuin Kalevalassa, joissakin suomalais-karjalaisissa runoissa Lemminkäinen kuolee jumalten pidoissa sokean surmaamana kuten Balderkin.


title: Gadolin

text: Gadolin on suomalainen suku, jonka kaksi sukuhaaraa on introdusoitu Suomen aateliiin.


title: Vitus Bering

text: Vitus Jonassen Bering (, tunnetaan myös nimellä Ivan Ivanovitš Bering, ; 12. elokuuta 1681 Horsens, Tanska –19. joulukuuta 1741 Beringin saari, Kamtšatkan niemimaan lähellä) oli tanskalaissyntyinen löytöretkeilijä, joka tutki Venäjän palveluksessa Siperian rannikoita ja löysi Alaskan sekä Aleuttien saariston. Beringinmeren oli jo aiemmin löytänyt kasakka Semjon Dežnjov vuonna 1648, mutta Bering julkaisi siitä selonteon. Samoin Dežnjov purjehti Beringinsalmen läpi jo 1648 (pohjoisesta etelään), Bering vuonna 1728, mutta vasta James Cook totesi vuonna 1778 salmen erottavan Aasian Amerikasta.


title: Vitus Bering

text: Bering lähti merille jo 15 vuoden ikäisenä, ensiksi Intiaan lähtevällä laivalla. Hän vietti merillä yhteensä kahdeksan vuotta tanskalaisilla ja hollantilaisilla aluksilla. Lisäksi hän opiskeli merenkulkua Amsterdamissa. Vuonna 1704 amiraali Cornelius Cryus värväsi Beringin Venäjän laivastoon. Bering palveli suuressa Pohjan sodassa Itämerellä ja vuosina 1710–1712 turkkilaisia vastaan Asovanmerellä.


title: Vitus Bering

text: Pietari Suuren ehdotuksesta Bering teki matkan Kamtšatkaan. Hän matkusti retkikuntineen vuonna 1725 Siperian halki Ohotskiin ja rakensi siellä kaksi alusta, joilla hän kiersi Kamtšatkan niemimaan. Hän rakennutti varsinaisen tutkimusretkilaivansa Tyynenmeren rannikolla Kamtšatkajoen suulla. Vuonna 1728 hän purjehti pohjoiseen, kunnes ei enää havainnut maata pohjoisessa eikä idässä kuljettuaan Beringinsalmen läpi. Samana vuonna hän löysi Saint Lawrencen saaren. Seuraavana vuonna hän purjehti itään.


title: Vitus Bering

text: Bering palasi Pietariin vuonna 1730. Paluumatkalla Siperian halki hän sairastui vakavasti ja viisi hänen lapsistaan kuoli.