title: Färsaaret

text: Färsaarelaisten kalastusalusten kalansaalis vuonna 2016 oli noin 867 800 tonnia, ja saalismäärältään tärkeimmät saaliskalat olivat turska, seiti ja grönlanninpallas. Suuri osa saaliista menee tehtaisiin, joissa tehdään erilaisia tuoreita, jäitettyjä ja pakastettuja tuotteita. Kalafileiden osuus viennistä oli vuonna 2008 noin 30 prosenttia. Kalaa tuottavat myös kalanviljelylaitokset, joista saatiin vuonna 2016 noin 68 271 tonnia lohta. Viljelylaitosten osuus vientituloista on noin 34 prosenttia. Liikakalastuksen takia 1990-luvun alussa romahtaneet kalansaaliit vaikuttivat uudistavasti kalastusalaan, ja 2000-luvulla Färsaarten kalastusta pidetään hyvin hallinnoituna ja kestävänä. Liikakalastus on kuitenkin edelleen kohtuullinen tulevaisuuden uhka.


title: Färsaaret

text: Vaikka kalastus onkin merkittävin vientiala, bruttokansantuotteesta suurin osuus on palvelusektorilla. Julkishallinnon, koulutuksen, terveyden ja sosiaalityön osuus siitä on noin 23,3 prosenttia. Myös rakennusala on ollut perinteisesti merkittävä, mutta 2000-luvulla maailmanlaajuinen talouskriisi on heikentänyt sitä. Maanviljely on pienimuotoista, ja sen osuus bruttokansantuotteesta on vain noin prosentti. Saarilla tuotetaan kansalliseen tarpeeseen erityisesti maitoa, maitotuotteita ja lampaanlihaa. Saarilla pyydystetään ravinnoksi myös merilintuja ja valaita. Joka vuosi pyydystetään noin 50 000–100 000 lintua ja noin 500–1 000 pallopäävalasta. Valaanpyynti Färsaarilla on perinteinen taloudenala. Pyyntiin liittyy usein useita kyläläisiä, ja valaiden ajo suoritetaan tarkkojen perinteiden mukaan. Lampaista saadaan lihan lisäksi villaa, joka oli ennen kalaa saarten tärkein vientituote. Vaikka villan taloudellinen merkitys on pienentynyt, neulonta on edelleen suosittu harrastus.


title: Färsaaret

text: Färsaarilla on pyritty 2000-luvulla panostamaan talouden monipuolistamiseksi matkailualaan ja öljyntuotantoon. Matkailun vaikutus on edelleen pieni, mutta 2000-luvulla matkailupalveluja on kehitetty selvästi. Färsaarilla yöpyi vuonna 2006 noin 116 000 matkailijaa, eli 19 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena. Öljyä on etsitty Färsaarten vesiltä 1990-luvulta, jolloin Britannian aluevesiltä oli löytynyt öljyä. Vielä 2010-luvulla Färsaarilta ei ollut löytynyt taloudellisesti kannattavia lähteitä.


title: Färsaaret

text: Färsaarten työllisyystilanne on yleensä ollut hyvä, vaikka 2000-luvun taantuma nosti työttömyyden vuoden 2008 alun 1,5 prosentista vuoden 2010 7,4 prosenttiin. Tilanne on sen jälkeen parantunut huomattavasti, ja työttömyysaste toukokuussa 2017 oli enää 2,0 prosenttia. Saarten kokonaistyövoimaan kuului kesäkuussa 2017 noin 26 000 ihmistä. Eniten ihmisiä on töissä kunnallishallinnossa, seuraavaksi eniten sosiaali- ja terveysalalla, kaupassa, rakennusalalla ja opetuksessa.


title: Färsaaret

text: Färsaarten sähköstä yli 50 prosenttia tuotetaan uusiutuvista energiavaroista, ja saarten tärkeimmän energian toimittajan SEV:n tavoitteena on siirtyä kokonaan uusituviin energiavaroihin vuoteen 2030 mennessä. Fossiilisia polttoaineita käytetään sähköntuottamiseen, useimpien talojen lämmitykseen ja liikkumiseen. Saarilla tuotetaan energiaa 317 353 megawattituntia. Siitä noin 158 900 megawattituntia on tuotettu lämmöllä, noin 106 300 megawattituntia vesivoimaloissa ja noin 52 100 megawattituntia tuulivoimaloissa.


title: Färsaaret

text: Färsaarten jätehuollosta vastaa kaksi yritystä, Kommunala Brennistøðin Torshávnissa ja Interkommunali Renovatiónsfelagsskapurin muualla Färsaarilla. Molemmat yritykset lajittelevat jätteensä monessa luokassa, ja jälkimmäinen yritys kerää lisäksi ongelmajätettä. Kaikki jäteöljy kierrätetään saarilla lämmitykseen.


title: Färsaaret

text: Färsaarille pääsee joko lentokoneella tai autolautalla. Siellä on yksi lentoasema, Vágarin lentoasema, jota käytti vuonna 2012 yli 225 000 matkustajaa. Färsaarten ainoa lentoyhtiö on Atlantic Airways. Saarilta on säännölliset lentoyhteydet Kööpenhaminaan, Billundiin, Reykjavíkiin, Edinburghiin ja Bergeniin. Färsaarilta liikennöi ulkomaille yksi autolautta, Smyril Linen "MS Norröna", jonka reitti kulkee Tórshavnista Tanskan Hirtshalsiin ja Islannin Seyðisfjørðuriin. Sekä rahti- että matkustajaliikenteen kannalta Färsaarten tärkein satama on Tórshavnin satama, jossa käy joka kesä noin 50 risteilyalusta. Monissa Färsaarten kunnissa on kuitenkin oma satamansa, joihin on sekä kansainvälisiä että kansallisia yhteyksiä.


title: Färsaaret

text: Färsaarten tiet ovat laadukkaita, pääasiassa kaksikaistaisia asfalttiteitä. Tieverkosto on 960 kilometriä pitkä, ja siihen kuuluu 18 tunnelia ja kaksi merenalaista tunnelia. Tunnelit ovat pääosin yksikaistaisia ja valaisemattomia. Julkinen liikenneyhtiö Strandfaraskip Landsins hoitaa paikallista bussi- ja autolauttaliikennettä sekä Atlantic Airways helikopteriliikennettä.


title: Färsaaret

text: Färsaarten ensimmäinen posti avattiin Tórshavnissa vuonna 1870, mutta vasta 1900-luvun alkupuoliskolla lähes jokaiseen kylään avattiin oma posti. Ennen liikenneolojen kehittymistä postia kuljetettiin soutamalla ja kävellen pitkiäkin matkoja. Postitoimistoja on lakkautettu 1960-luvun jälkeen, ja nykyään niitä on enää 15. Postiliikennekin on vähentynyt, kun muiden viestintävälineiden suosio on kasvanut. Ensimmäiset puhelinlinjat rakennettiin vuonna 1906, jolloin perustettiin kansallinen puhelinyhtiö. Färsaarten matkapuhelinverkko on kattava, ja kuuluvuus on hyvä pienemmissäkin kylissä. Maassa oli vuonna 2012 noin 58 700 matkapuhelinliittymää ja noin 16 500 laajakaistaliittymää.


title: Färsaaret

text:
Färsaarilla asui maan tilastokeskuksen mukaan heinäkuussa 2017 50 250 ihmistä. Väkiluku on kasvanut lähes koko 1900-luvun ajan, mutta 1990-luvun alussa se pieneni laman takia lähes 10 prosenttia. Vielä vuonna 1801 Färsaarten asukasluku oli 5 000, mutta vuonna 1870 jo yli 10 000, vuonna 1933 noin 25 000 ja vuonna 1973 yli 40 000. Taloudelliset ja yhteiskunnalliset seikat ovat vaikuttaneet myös Färsaarilla siten, että asutus on keskittynyt yhä enemmän kaupunkialueille. Suurimmassa kaupungissa Tórshavnissa asuu noin 42 prosenttia färsaarelaisista, ja muita tiheästi asuttuja alueita ovat Klaksvík ja Runavík.
Väestöstä suurin osa on syntyperäisiä färingejä, jotka ovat skandinaavista ja anglosaksista alkuperää. Tanskalaisia on noin 7 prosenttia. Muiden maiden kansalaisia on alle 3 prosenttia, ja he ovat kotoisin yli 80 eri maasta. Saarilla puhutaan skandinaavisiin kieliin kuuluvaa fääriä, jonka lähin sukukieli on islanti. Monet osaavat kuitenkin myös muita skandinaavisia kieliä ja englantia. Fäärin asema tunnustettiin vuoden 1948 itsehallintolaissa, mutta myös tanska on yhä virallinen kieli. 80,7 prosenttia Färsaarten asukkaista kuuluu luterilaiseen Färsaarten kansan kirkkoon ("Fólkakirkjaniin") ja noin 13 prosenttia Plymouthin veljiin. Saarilla toimii myös useita muita uskonnollisia yhteisöjä.


title: Färsaaret

text: Färsaarten väestöpyramidi on poikkeuksellinen, sillä monet saarelaiset muuttavat sieltä pois opintojen vuoksi ja palaavat saarille opiskelun jälkeen. Siksi erityisesti 25–34-vuotiaita asuu saarilla vähän suhteessa sekä nuorempiin että vanhempiin ikäluokkiin. Vielä 2010-luvun alussa Färsaarilla oltiin huolissa siitä, että nuoret eivät palaa takaisin kotimaahansa, paluumuuttajien määrä on kuitenkin kasvussa.


title: Färsaaret

text: Färsaarelaisten elinajanodote oli vuonna 2011 miehillä 79,1 ja naisilla 84,9 vuotta. Vielä 1980-luvulla se oli miehillä 73 ja naisilla 79 vuotta. Kokonaishedelmällisyysluku on poikkeuksellisen suuri suhteessa muuhun Eurooppaan, vaikka se on laskenut selvästi 1900-luvun lopulla. Vielä vuonna 1970 naiset saivat keskimäärin 3,4 lasta, mutta vuonna 2001 enää 2,3.


title: Färsaaret

text: Färsaarten peruskoulutus on kunnallisessa päätäntävallassa. Koulutusjärjestelmä kansallistettiin 1979, mutta siinä on paljon vaikutteita Tanskasta. Oppivelvollisuus alkaa seitsemän vuoden iässä ja kestää yhdeksän vuotta. Ammattikoulutusta antavat opettajainkoulutuslaitos, terveydenhuolto-oppilaitos ja kaksi merenkulkualan oppilaitosta, joista voi valmistua merikapteeniksi tai konemestariksi. Färsaarten yliopistossa on noin 1 200 opiskelijaa. Monet färsaarelaiset lähtevät jatko-opiskeluja varten ulkomaille, yleisimmin Tanskaan, mutta myös muihin Skandinavian maihin, Britanniaan ja Yhdysvaltoihin.


title: Färsaaret

text: Färsaarilla on kolme sairaalaa. Tórshavnissa sijaitsee kansallissairaala, jossa on 200 vuodepaikkaa. Sairaala on erikoistunut 29 lääketieteelliseen alaan, ja muilla aloilla se pyrkii tekemään yhteistyötä muiden Pohjoismaiden sairaaloiden kanssa. Färsaarilla esiintyy muuta maailmaa yleisemmin joitakin geneettisiä sairauksia. Tästä syystä vuonna 2011 maassa käynnistettiin FarGen-projekti, jonka tavoitteena on tarjota jokaiselle asukkaalle mahdollisuus oman genomin sekvensointiin.


title: Färsaaret

text: Vaikka Färsaarilla on pitkät balladiperinteet, moderni kirjallisuus alkoi kehittyä vasta 1800-luvun puolivälissä, kun V. U. Hammershaimb julkaisi vuonna 1846 kolme färsaarelaista kansantarinaa, joissa hän käytti uutta fäärin kielen oikeinkirjoitusta. Ensimmäinen färsaarelainen romaani ilmestyi 1909, ja aluksi romaanit olivat yleensä realistisia ja naturalistisia. Tunnettuja färsaarelaisia kirjailijoita 1900-luvun puolivälin tienoilla olivat tanskaksi kirjoittaneet William Heinesen, joka palkittiin 1965 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnolla, ja Jørgen-Frantz Jacobsen. Fääriksi kirjoittivat Heðin Brú ja Martin Joensen. Färsaarelainen kirjallisuus alkoi nykyaikaistua 1970-luvulla, ja myös runoudessa etäännyttiin perinteisestä romanttisesta muodosta. Tärkeimpiä viime vuosikymmenten runoilijoita ovat Guðrið Helmsdal, Steinbjørn B. Jacobsen, Jóanes Nielsen sekä Rói Patursson, joka sai vuonna 1986 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon. 2000-luvulla fäärirunoutta ovat uudistaneet etenkin Carl Jóhan Jensen ja Tóroddur Poulsen.


title: Färsaaret

text: Kuvataiteet kehittyivät Färsaarilla melko myöhään. Saarilla oli joitakin taiteilijoita jo 1800-luvun lopulla, mutta korkeatasoiseksi taide kehittyi vasta 1930-luvulla. Ensimmäinen ammattimainen taidemaalari oli 1930–1950-luvuilla Sámal Joensen-Mikines, joka on inspiroinut monia myöhempiä taiteilijoita. Vuonna 1989 perustetussa Färsaarten taidemuseossa on laaja färsaarelaisen taiteen kokoelma. Vaikka maalaustaide onkin melko nuori ilmiö, Färsaarilla on tehty vuosisatojen ajan kansantaidetta, kuten erilaisia puuveistoksia ja neulontatöitä.


title: Färsaaret

text: Färsaarilla on pitkät balladi- ja lauluperinteet. Laulu on ollut keskeisessä asemassa kansanmusiikissa, sillä soittimia ei ollut paljoakaan ennen 1800-luvun puoliväliä. Perinteinen musiikki voidaan jakaa kolmeen kategoriaan: Färsaarelainen ketjutanssi ja kirkkolaulut kehittyivät keskiajalla saarille tulleista lauluista, mutta lapsille lauletut "skjaldurit" ovat todennäköisesti färsaarelaista perua. Ketjutanssin yhteydessä lauletaan usein pitkiä keskiaikaisia "kvæði"-balladeja.


title: Färsaaret

text: Färsaarten kansainvälisesti tunnetuimpia muusikoita ovat Eivør Pálsdóttir ja Teitur, ja viikinkimetalliyhtye Týr on tunnettu Euroopan metallipiireissä. Färsaarilla järjestetään vuosittain myös monia musiikkitapahtumia, joista tunnetuin on G! Festival. Taidemusiikin säveltäjistä eniten mainetta on saanut Sunleif Rasmussen. Saarilla toimii Färsaarten sinfoniaorkesteri.


title: Färsaaret

text: Färsaarten perinteinen ruokakulttuuri perustuu lihan, kalan ja perunan käyttöön. Liha on yleensä lammasta, jota tarjoillaan paistettuna, kuivattuna tai osin kuivattuna ja keitettynä. Kalaa syödään myös usein kuivattuna tai osin kuivattuna ja keitettynä.


title: Färsaaret

text: Färsaarten ensimmäinen, valtion omistama alkoholimyymälä avattiin 2. marraskuuta 1992. Alkoholin myynnin aloittaminen oli osa alkoholipolitiikan uudistamista, joka alkoi jo saman vuoden keväällä, kun ravintoloille ja hotelleille myönnettiin anniskeluoikeuksia. Saarten tiukkaa, vuonna 1907 järjestettyyn kansanäänestykseen perustunutta alkoholilainsäädäntöä höllennettiin tosin hieman jo vuonna 1980. Silloin asukkaat, joilla ei ollut verorästejä, saivat oikeuden tilata alkoholia ulkomailta, tosin tarkoin kiintiöitynä.


title: Färsaaret

text: Färsaarten suurimmat ja vanhimmat sanomalehdet ovat vuonna 1878 perustettu Dimmalætting ja hieman nuorempi Sosialurin. Dimmalætting on sekä tanskan- että fäärinkielinen, Sosialurin taas kokonaan fäärinkielinen. Dimmalætting ilmestyy kerran viikossa, ja sen levikki oli vuonna 2016 noin 3 500. Sosialurin ilmestyy kolmena päivänä viikossa, ja sen levikki on noin 6 500.


title: Färsaaret

text: Kringvarp Føroya pitää yllä Färsaarten julkista radio- ja televisiokanavaa. Televisiokanava Sjónvarp Føroyan ohjelmistosta vähintään kolmasosan pitäisi olla fäärinkielistä. Saarilla on lisäksi yksityisiä radioasemia, ja monet färsaarelaiset seuraavat Tanskan televisiota ja satelliittikanavia.


title: Färsaaret

text: Färsaaret kuuluu moniin kansainvälisiin urheiluliittoihin, mutta se ei ole Kansainvälisen olympiakomitean jäsen. Färsaarelaiset urheilijat osallistuvat olympialaisiin Tanskan joukkueessa. Paralympialaisissa Färsaarilla sen sijaan on ollut oma joukkueensa.


title: Färsaaret

text: Färsaarilla on melkein 5 700 rekisteröitynyttä jalkapalloilijaa ja 40 jalkapalloseuraa. Färsaarilla on oma kansallinen jalkapallosarjansa, Effodeildin, ja maajoukkue osallistuu kansainvälisiin kilpailuihin. Miesten maajoukkue on parhaimmillaan ollut FIFA-rankingissa sijalla 77 huhti- ja toukokuussa 2017.


title: Färsaaret

text: Vaikka jalkapallo on suosittua, Färsaarten kansallislaji on soutu, joka liittyy alueen kulttuurihistoriaan. Färsaarilla järjestetään kesäkaudella useita soutukilpailuja, ja niissä käytetään färsaarelaisia veneitä, joissa on 6–10 airoa. Kausi huipentuu 28. heinäkuuta Ólavsøka-nimiseen tapahtumaan. Färsaarelaiset soutajat ovat tunnettuja myös kansainvälisesti: Katrin Olsen oli ensimmäinen färsaarelainen olympiaurheilija, kun hän osallistui Tanskan joukkueessa kesäolympialaisiin 2008, ja Livar Nysted on tehnyt maailmanennätyksiä Atlantin yli soutamisessa. Kansainvälisesti menestynein färsaarelaisurheilija on kuitenkin uimari Pál Joensen.


title: Piristeet

text: Piriste eli stimulantti on elintoimintoja kiihdyttävä aine, joka usein vie näläntunteen ja unentarpeen. Nautintoaineet kofeiini, nikotiini sekä huumausaineet amfetamiini ja kokaiini ovat tunnetuimpia stimulantteja. Säännöllisesti piristeitä käytettäessä sietokyky kasvaa, ja aineeseen voi helposti muodostua riippuvuus. Piristeiden käytön lopettamisesta voi seurata vieroitusoireita.


title: Piristeet

text: Keskushermostoon vaikuttavat sympatomimeetit


title: Piristeet

text: Muut keskushermostoa stimuloivat


title: Piristeet

text: Piristäviä aineita sisältäviä kasveja ja valmisteita


Selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät ( eli "SSRI") ovat ryhmä lääkeaineita, joita määrätään yleensä masennuksen tai ahdistuneisuushäiriön hoitoon. SSRI-lääkkeitä käytetään myös pakko-oireisen häiriön tai paniikkikohtausten, bulimian, sosiaalisen fobian ja ennenaikaisen siemensyöksyn hoitoon. SSRI-lääkkeitä, toisin kuin trisyklisiä masennuslääkkeitä tai sekä serotoniinin että noradrenaliinin takaisinottoon vaikuttavia SNRI-lääkkeitä (kuten duloksetiinia), ei käytetä kroonisen kivun hoitoon.


title: Selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät

text: SSRI-lääkkeiden tarkkaa vaikutusmekanismia ei tunneta, mutta lääkkeiden vaikutus perustuu siihen, että ne nostavat keskushermostossa välittäjäaineena toimivan serotoniinin pitoisuuksia. Tämä tapahtuu estämällä serotoniinin takaisinotto esisynaptiseen hermosoluun (neuroniin) synapsiraosta, kun hermosolun lähettämä viesti on välittynyt toiseen hermosoluun. Lääkeaine sitoutuu synaptisen hermopäätteen kuljetusreseptoreihin, mikä estää serotoniinin palautumisen päätteeseen. Näin hermosolujen synapsirakoon jää enemmän serotoniinia, joka vaikuttaa vastaanottavaa hermosolua ärsyttävästi.


text: Ensimmäinen SSRI-lääke tsimelidiini tuotiin markkinoille vuonna 1982. Sen kehitti ruotsalainen Astra AB. Tsimelidiinillä oli hengenvaarallisia sivuvaikutuksia, muun muassa Guillain-Barrén oireyhtymä, ja sen myyntilupa peruttiin vuonna 1983. SSRI-lääkkeet toi tunnetuiksi Prozac-niminen valmiste eli fluoksetiini, josta kohuttiin 1980-luvun lopulla onnellisuuspillerinä.


text: Suomessa SSRI-lääkkeet alkoivat yleistyä vuonna 1990. SSRI-lääkkeet ovat nykyisin suosituin masennuslääketyyppi: noin kaksi kolmesta masennuslääkereseptistä on kirjoitettu SSRI-lääkkeelle. 230 000 suomalaista käyttää SSRI-lääkkeitä.


text: SSRI-lääkkeiden tarkoituksena on lievittää masennusta tai parantaa se lisäämällä keskushermoston serotoniinin määrää.


text: SSRI-lääkkeet aktivoivat välittömästi serotonergista hermovälitystä. Tarkoituksena on estää serotoniinin takaisinottoa presynaptisissa hermopäätteissä. Tällöin serotoniinipitoisuus kasvaa hermopäätteiden soluvälitilassa ja solukalvoissa reseptoritasolla. Myöhemmin ilmaantuva vaste liittyy hermovälityksen herkkyyden muutoksiin, kohdeneuronien signaalitransduktiojärjestelmien ja geeniekspression aktivoitumiseen sekä hermokasvutekijöiden ja neuroprotektiivisten tekijöiden aktiivisuuden kasvuun. Erään arvion mukaan osa SSRI-lääkkeiden vaikutuksesta perustuisi juuri tähän.


text: Erään koostetutkimuksen mukaan SSRI-lääkkeet ovat keskimäärin 18–25 % tehokkaampia kuin lumelääke lievän ja keskivaikean masennuksen hoidossa. Sen sijaan vaikean masennuksen hoidossa SSRI-lääkkeet ovat osoittautuneet lumelääkettä merkittävästi tehokkaammaksi. On olemassa viitteitä siitä, että SSRI-lääkkeillä ei ole tehoa niissä tapauksissa, joissa masennuksen taustalla on elimistön puolustusjärjestelmän kehittämä inflammaatio.


text: Psykologian professori Irving Kirschin tutkimuksissa SSRI-lääkkeiden teho ei keskimääräisesti osoittautunut lumelääkettä merkittävästi tehokkaammaksi. Tutkimuksissa oli tämän pohjalta päätelty, että oikeaa lääkettä saaneilla potilailla sivuvaikutukset saattoivat korostaa lumevaikutusta. Päätelmät perustuvat myös tutkimuksiin, joiden mukaan lääkkeen oletetulla vaikutusmekansimilla ei ole juurikaan merkitystä siihen, kuinka tehokkaita ne ovat masennuksen hoidossa. Esimerkiksi serotoniinin takaisinottoa tehostavat SSRE-lääkkeet, dopamiini- ja noradrenaliinitasoihin vaikuttavat NDRI-lääkkeet ja SSRI-lääkkeet ovat joidenkin tutkimusten mukaan yhtä tehokkaita masennuksen hoidossa. Näiden tutkimusten mukaan arviolta 62 % potilaista masennusoireet laskevat Hamiltonin asteikolla yli 50 % lähtötasosta huolimatta siitä, syövätkö he SSRE, SSRI, NDRI-lääkkeitä, taikka trisyklisiä masennuslääkkeitä.


text: Vuonna 2010 meta-analyysi osoitti, että hyöty lievän tai keskivaikean masennuksen potilaille saattaa olla lumelääkkeiden tasoa tai vain hieman korkeampi, mutta kaikkein vakavimmista masennuksista kärsiville SSRI:n hyöty on huomattavasti suurempi kuin lumelääkkeen.Toisaalta on arveltu, että masennuslääkkeiden teho vakavissa masennustiloissa on kliinisesti merkitsevä vain näennäisesti. Tämä johtuu siitä, että vaikean masennuksen lähtötasosta johtuen sokkoutumisen purkautumisesta syntyvä vääristymä tuottaa pistemäärältään suuremman eron plasebon ja masennuslääkkeen välillä, kuin lievemmissä masennustiloissa. Ilmiötä voidaan havainnoillistaa olettamalla, että sokkoutumisen purkautumisen tuottama vääristymä on 10 % masennuslääkkeitä käyttävällä ryhmällä. Lisäksi voidaan yksinkertaisuuden nimissä olettaa, että plaseboa saavalla ryhmällä vääristymää ei ole lainkaan. Tällöin Hamiltonin skaalalla 25 pisteen lähtötaso tuottaa pelkästään tästä vääristymästä johtuen 2,5 pisteen eron plasebolla olevien koehenkilöiden ja lääkityksellä olevien koehenkilöiden välillä. Lievemmässä masennustilassa taas esimerkiksi 15 pisteen lähtötasolla vääristymisestä johtuva ero on 1,5 pistettä. Esimerkiksi Irving Kircshin meta-analyysin mukaan masennuslääkkeiden ja plasebon välinen ero on erittäin vakavissa masennustiloissa 4,36. Erittäin vakavaksi masennustilaksi määritellään HAMD-D-skaalalla tilat, jotka tuottavat yli 28 pistettä. Esimerkiksi Iso-Britannian terveydenhoidon instituutti NICE (National Institute for Health and Care Excellence) on määritellyt masennuksen hoidon kliinisen merkitsevyyden rajaksi 3 pistettä HAM-D-skaalalla. Lääkkeen erottaa plasebosta erään tutkimuksen mukaan 78 %:a potilaista ja 87 %:a lääkäreistä. Tutkitusti masennuslääkkeiden kliininen teho verrattuna plaseboon on myös suoraan yhteydessä sokkoutuksen purkautumiseen. Toisin sanoen mitä suurempi ero on plasebon ja lääkkeen välillä, sitä suurempi osa potilaista arvaa oikein, syövätkö he plaseboa vai aktiivista lääkettä.


text: SSRI-lääkkeiden tehoa on perusteltu sillä, että itsemurhat ovat vähentyneet niiden käytön yleistymisen aikana. Tutkimusten mukaan SSRI-lääkkeiden käyttö kuitenkin lisää itsemurhayrityksiä 40 prosentilla. Sen sijaan itsemurhakuolemien määrä on vähentynyt kolmanneksella.Tutkimusnäyttö masennuslääkkeiden ja itsemurhien välisestä yhteydestä onkin kiistanalainen. Ekologisissa tutkimuksissa suoraa kausaalisuhdetta masennuslääkkeiden ja itsemurhien määrän välille ei olla voitu todistaa. Monissa maissa itsemurhiin liittynyt laskeva trendi on alkanut kauan ennen, kuin SSRI-lääkkeet tulivat markkinoille, eikä itsemurhien lasku ole ollut suoraan yhteydessä SSRI-lääkkeiden kulutuksen kasvuun. Esimerkiksi pohjoismaista Tanskassa ja Ruotsissa itsemurhat alkoivat laskea yli kymmenen vuotta ennen SSRI-lääkkeiden tuloa markkinoille. Toisaalta Islannissa SSRI-lääkkeiden myynti on ollut suurempaa kuin muissa pohjoismaissa, mutta itsemurhaluvut ovat pysyneet lähes samoina viimeisen 50 vuoden ajan.


text: Masennuksesta johtuvien sairauseläkkeiden määrä on lähes kaksinkertaistunut samaan aikaan kun masennuslääkkeiden käyttö on yli kolminkertaistunut. Selvää syy-seuraussuhdetta ilmiölle ei ole osoitettu. Masennuspotilaiden määrä ei ole lisääntynyt merkittävästi tarkasteltuna ajanjaksona.


text: Meta-analyysien ja tutkimusten perusteella SSRI-lääkkeiden teho masennustilojen hoidossa ei ole parempi kuin vanhempaan RIMA-lääkkeiden ryhmään kuuluvalla moklobemidilla.


text: 2000-luvun jälkipuolella kävi ilmi, että lääketehtaiden rahoittamia masennuslääketutkimuksia on julkaistu vuosien varrella valikoivasti, siten että negatiivisen tuloksen antaneet tutkimukset on jätetty lähes systemaattisesti julkaisematta.


text: SSRI-lääkkeiden annostelun pitäisi olla yksilöllistä, koska niiden hajoamisvauhti määräytyy geneettisesti ja vaihtelee suuresti eri ihmisillä. Hitaimmilla metaboloijilla lääkettä kertyy elimistöön niin paljon, että pitoisuudet saattavat olla jopa kaksikymmenkertaisia nopeisiin metaboloijiin verrattuna. Noin 7–10 prosentilta väestöstä puuttuu kokonaan SSRI-lääkkeitä hajottava entsyymi CYP2D6. Pienikin annos lääkettä voi kasautua heillä nopeasti rajuksi yliannostukseksi. Geneettisten ominaisuuksien selvittämiseen käytetään farmakogeneettistä testiä.


text: SSRI-lääkkeiden puoliintumisaika vaihtelee keskivertopotilaalla paroksetiinin 20 tunnista fluoksetiinin noin sataan tuntiin. Fluoksetiinin aktiivisten aineenvaihduntatuotteiden huomiointi pidentää puoliintumisajan 1–3 viikkoon.


text: Yliannostuksesta tai päällekkäisistä serotoniinitasoihin vaikuttavista lääkityksistä voi seurata hengenvaarallinen serotoniinioireyhtymä, jota ilmenee 14–16 prosentilla yliannostuksen ottaneista.


text: SSRI-lääkkeitä on markkinoitu tehokkaana, mutta huomattavasti paremmin siedettynä lääkehoitona verrattuna vanhempiin trisyklisiin masennuslääkkeisiin. Tutkimukset kuitenkin osoittavat, etteivät SSRI-lääkkeet eroa haittavaikutusiltaan kovinkaan dramaattisesti trisyklisistä lääkkeistä.


text: Eläinkokeissa on havaittu, että sikiöaikana emonsa kautta fluoksetiinille altistuneilla hiirillä ja sitalopraamille syntymänjälkeisenä aikana altistuneilla rotilla esiintyy aikuisuudessa heikentynyttä seksuaalista motivaatiota. Vastaava pysyväisvaikutus on havaittu nuoruusaikana fluvoksamiinille tai paroksetiinille altistetuilla rotilla.


text: SSRI-lääkkeiden käyttöön liittyvät seksuaalitoimintojen häiriöt ovat hyvin yleisiä sekä miehillä että naisilla, ja ilmetessään ne jatkuvat miltei aina koko lääkehoidon ajan. Seksuaalitoimintojen häiriöitä esiintyy noin kahdella kolmesta potilaasta, riippuen hieman käytetystä lääkeaineesta. Harvinaisissa tapauksissa häiriöt ovat jääneet pysyviksi lääkkeen käytön lopettamisen jälkeen. SSRI-lääkkeiden aiheuttamat seksuaalitoimintojen häiriöt voivat ilmetä seksuaalisten ajatusten, kiinnostuksen, halun, kiihottumisen, tuntoherkkyyden, orgasmin tai nautinnon heikkenemisenä tai puuttumisena. Miehillä ilmenee usein erektion heikkeneminen tai impotenssi sekä viivästynyt ja heikentynyt siemensyöksy. Pitkäaikaiskäytön lopettaminen saattaa johtaa taipumukseen saada ennenaikainen siemensyöksy. Toisinaan SSRI-lääkkeiden käytön lopettaminen saattaa aiheuttaa miehillä taipumuksen saada hallitsemattomia erektioita. Pysyvää genitaalista kiihottumista on raportoitu myös naisilla. Essitalopraamin on havaittu heikentävän siemennesteen laatua lääkehoidon aikana, mikä saattaa olla sekundaarinen seksuaalitoimintojen häiriöille ja koskea siten muitakin SSRI-lääkkeitä.


text: Raskauden aikaisen mielialalääkkeen käytön myötä voi sikiöllä tai vastasyntyneellä esiintyä voimakkaita vieroitusoireita lääkkeen käytön lopettamisen yhteydessä tai synnytyksen jälkeen.


text: Eläinkokeet osoittavat, että raskauden aikainen masennuslääkkeiden käyttö voi myös johtaa pysyviin muutoksiin jälkeläisissä. Ihmisillä on todettu, että SSRI-lääkkeiden käyttö raskauden ensimmäisellä kolmanneksella voi aiheuttaa aukon lapsen sydämen väliseinään. SSRI-lääkkeet voivat myös aiheuttaa vaikeuksia imetyksessä. Lisäksi on havaittu, että raskausaikana masennuslääkettä käyttäneiden äitien lapset saattavat kehittyä hitaammin kuin niiden masentuneiden äitien lapset, jotka eivät käyttäneet lääkehoitoa raskauden aikana.


text: SSRI-lääkkeet lisäävät osteoporoosia ja kaksinkertaistavat luumurtumien määrän ikääntyneillä. SSRI-lääkkeet aiheuttavat vähintään 10–15 prosentille potilaista motorista levottomuutta, ahdistuneisuutta, kiihtyneisyyttä tai unettomuutta. Joskus SSRI-lääkkeet aiheuttavat potilaalle manian tai hypomanian kaltaisia mielialan muutoksia. Tämä täyttää diagnostiset kriteerit kaksisuuntaisen mielialahäiriön diagnoimiseen huolimatta siitä, että lääkkeen lopettamisen jälkeen potilaalla ei esiintyisi näitä mielialanvaihteluita enää koskaan. Kuitenkaan huumeista tai alkoholista aiheutuva mania tai hypomania ei riitä kaksisuuntaisen mielialahäiriön diagnoosiin vaan SSRI-lääkkeillä on tässä erityisasema sen ollessa juridisesti lääke. SSRI-lääkkeet saattavat aiheuttaa myös vapinaa tai kiusallisen voimakasta hikoilua. Lisäksi SSRI-lääkkeet voivat lisätä vatsa- ja pohjukaissuolen haavojen vuotoa tai muuta verenvuotoalttiutta. SSRI-lääkkeiden käyttö lisää niin ikään luunmurtumien riskiä ja voi aiheuttaa akatisia-tyypin pakkoliikkeitä.


text: Alle 18-vuotiailla nuorilla SSRI-lääkkeet saattavat lisätä itsetuhoisuutta ja aggressiivisuutta.


text: Tupakointi vähentää SSRI-lääkkeiden tehoa, koska nikotiini nopeuttaa SSRI-ryhmän lääkeaineiden poistumista elimistöstä.


text: Vieroitusoireiden ilmaantumisen todennäköisyys ei liity potilaan ikään taikka siihen, minkä sairauden johdosta potilas on lääkettä nauttinut. Lääkehoidon pituus sen sijaan lisää vieroitusoireiden riskiä.


text: SSRI-lääkkeet aiheuttavat lopetusoireina tasapainohäiriöitä, puutumisoireita ja sähköiskun kaltaisia tuntemuksia. Yleisiä oireita ovat myös väsymys, univaikeudet, painajaisunet, ahdistuneisuus, ärtyneisyys, tuntoharhat, päänsärky ja hikoilu. Ruuansulatuskanavaan kohdistuvina oireina ilmenee lisäksi pahoinvointia, mahakipuja ja ripulia.


text: SSRI-lääkitys on lopetettava asteittain annosta pienentämällä muutaman viikon tai kuukauden kuluessa, jotta vieroitusoireet jäisivät mahdollisimman vähäisiksi.


title: Itsenäisyys

text: Itsenäisyys eli suvereniteetti tarkoittaa valtiolle, organisaatiolle tai hallitukselle samaa kuin itsemääräämisoikeus, kun toinen vaihtoehto on olla jonkin muun hallittavana. Itsenäisyyden saavuttaminen edellyttää joskus väkivaltaista irrottautumista. Itsenäisyyttä juhlistetaan useissa maissa kansallisena merkkipäivänä.


title: Itsenäisyys

text: Itsenäisyydellä voi olla eri asteita, jolloin osa asioista on omassa päätäntävallassa, kun taas joissakin asioissa joudutaan noudattamaan jonkun muun sanelemia tai yhdessä laadittuja ehtoja.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Aivojen välittäjäaineet ovat kemiallisia välittäjämolekyylejä, jotka välittävät (eksitoivat, inhiboivat tai moduloivat) signaaleja aivojen hermosolujen eli neuronien välillä. Eksitoiva välittäjäaine kiihdyttää, inhiboiva välittäjäaine jarruttaa aivotoimintaa. Välittäjäaineet eli neurotransmitterit siirtyvät neuronien välillä synapseissa.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Keskushermoston eli aivojen ja selkäytimen tärkeimpiä neurotransmittereita ovat aminohapot. Noin 80-90 %:ssa keskushermoston synapseista välittäjäaineena toimii aminohappo, 5-10 %:ssa amiini ja 1-2 %:ssa peptidi.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Aivoissa tärkeitä aminohappotransmittereita ovat muun muassa glutamaatti ja glysiini, joista edellinen saattaa olla aivojen tärkein kiihdyttävä välittäjäaine. Glutamaatilla on kolmentyyppisiä reseptoreita. Ne on nimetty niille suhteellisen spesifien agonistien mukaan N-metyylidekstroaspartaatti (NMDA)-, kainaatti- ja 1-amino-3-hydroksi-5-metyyli-iso-oksatsoli-4-propionaatti (AMPA)-reseptoreiksi; mahdollisesti on olemassa muunkin tyyppisiä reseptoreita.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Gamma-aminovoihappo eli γ-aminovoihappo eli GABA on tärkein aivojen toimintaa jarruttava välittäjäaine. Jopa yli kolmasosa aivojen synapseista on GABAergisiä. GABA:lla on monia reseptoreita, esimerkiksi GABA ja GABA. Glutamaatti ja GABA muodostavat ikään kuin eksitoiva/inhiboiva välittäjäaineparin aivoissa.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Aminohapoista yksinkertaisin eli glysiini toimii inhibitorisena välittäjäaineena keskushermostossa. Sen reseptoreita löytyy etupäässä selkäytimestä. Glysiinin välittäjäaineparina etupäässä selkäytimen alueella toimii eksitoiva aminohappo aspartaatti.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Asetyylikoliinin vaikutus aivokuorella ja hippokampuksessa on pääosin eksitoiva; myös inhibitiota saattaa esiintyä, mutta se on liitetty viereisten inhiboivien GABAergisten solujen aktivaatioon. Alzheimerin taudissa asetyylikoliiniradat isoaivokuorelle ja hippokampukseen vaurioituvat, mikä aiheuttaa dementian.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Noradrenaliinia on runsaasti aivorungon pienissä "locus coeruleus" -tumakkeissa, joista lähtevät aksonit haarautuvat eri tahoille, muun muassa hypotalamukseen, pikkuaivoihin ja isoaivokuorelle. Noradrenaliini osallistuu muun muassa vireystilan säätelyyn.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Dopamiinia sisältäviä neuroneja on runsaasti erityisesti keskiaivoissa "substantia nigran" ja "tegmentumin" tienoilla. Näiden aksonit haarautuvat laajalle alueelle. Aivoissa on neljä dopaminergista päärataa: mesokortikaalinen, mesolimbinen, nigrostriataalinen ja tuberoinfundibulaarinen. Nigrostriataalisen radan tuhoutuessa ilmentyy Parkinsonin tauti. Skitsofrenian ajatellaan johtuvan mesokortikaalisen ja mesolimbisen radan dopamiinin D-reseptorien ylistimuloitumisesta.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Serotoniinia eli 5-hydroksitryptamiinia sisältävien hermosolujen soomaosista suurin osa sijaitsee ydinjatkoksen keskiviivalla olevassa "raphe"-tumakkeessa. Näiden neuronien aksonit ulottuvat aivojen kaikkiin osiin. Serotoniini osallistuu muun muassa tunne-elämän, muistin, syömiskäyttäytymisen ja ruumiinlämmön säätelyyn.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Histamiinia on ennen muuta hypotalamuksen "corpora mamillare" -alueella olevissa neuroneissa, jotka projisoituvat useimpiin aivojen osiin. Keskushermostossa histamiini osallistuu muun muassa neuroendokriiniseen säätelyyn, uni-valverytmin, vireystilan ja ruokahalun säätelyyn.


title: Aivojen välittäjäaine

text: Edellä mainittujen välittäjäaineiden lisäksi aivoissa vaikuttaa muun muassa suuri määrä erilaisia neuropeptidejä.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Suomen Kommunistinen Puolue (lyhenne SKP) oli suomalainen kommunistinen puolue. SKP oli Suomessa kielletty vuoteen 1944 ja sadat sen jäsenet viettivät vuosia vankiloissa. Sotien jälkeen puolueesta kasvoi kymmenien tuhansien jäsenten vaikutusvaltainen joukkojärjestö. SKP liittyi jäsenjärjestönä Suomen Kansan Demokraattiseen Liittoon ja vaaleissa sen ehdokkaat olivat SKDL:n listoilla. Puolueen poliittinen toiminta lopetettiin 1990-luvun alussa Vasemmistoliiton perustamisen jälkeen ja vuonna 1992 se haettiin konkurssiin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP:n perustajat olivat lähinnä Suomesta sisällissodan jälkeen paenneita punaisia, jotka Venäjälle siirryttyään omaksuivat bolševikkien aatteet ja ohjelman. Mukana oli myös venäjänsuomalaisia bolševikkeja.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP kuului Kommunistiseen internationaaliin (1919–1943) ja sillä oli erittäin läheiset suhteet Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen (NKP). SKP seurasi NKP:n poliittisia ja aatteellisia linjauksia varsin uskollisesti aina 1960-luvulle asti. Vilkkaan kahdenvälisen kanssakäymisen lisäksi SKP osallistui 1950-luvulta 1980-luvulle NKP-johtoisiin kansainvälisiin neuvottelukokouksiin, joissa määriteltiin kansainvälisen kommunistisen liikkeen yleisiä periaatteita.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP perustettiin elokuussa 1918 Moskovassa nimellä "Suomalainen Kommunistinen Puolue" ja nimi muutettiin 1920. Puolueen perustajat olivat lähinnä Venäjälle Suomen sisällissodan jälkeen paenneita punaisia ja heidän poliittisen hallintonsa kansanvaltuuskunnan jäseniä, joista monet olivat toimineet aiemmin SDP:n johtotehtävissä. SKP:n perustavaan kokoukseen osallistui 23 eli hieman yli puolet sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän vangitsemiselta ja/tai teloituksilta välttyneistä jäsenistä, joiden edustajantoimi oli katsottu lakanneeksi 16. toukokuuta 1918. SKP oli perustamisestaan lähtien kielletty Suomessa, ja monet sen johtajista oleskelivat suurelta osin Neuvostoliitossa. SKP kuitenkin rakensi 1920-luvun alussa Suomeen maanalaisen verkoston ja puolueella oli vaikutuksensa moniin julkisiin järjestöihin kuten Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Kommunistien hallitsemat julkiset järjestöt lakkautettiin eduskunnan päätöksellä vuonna 1930. Työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajat sekä monia muita kommunisteiksi epäiltyjä pidätettiin ja järjestöjä lakkautettiin. Kommunisteja oli pidätetty tätä ennenkin, mutta 1930-luvun alun toimet estivät tehokkaasti kommunistien julkisen politikoinnin ja SKP:n vaikutus työväenliikkeeseen väheni. Puolueesta tuli muutaman tuhannen jäsenen salaseura, joka kuitenkin pyrki soveltamaan Kommunistisen internationaalin poliittista linjaa Suomen oloihin. Neuvostoliitossa SKP:n toimintakyky heikkeni 1930-luvun lopulla vakavasti, kun suuri osa puolueen johtajista ja aktiivijäsenistä sai surmansa Stalinin vainoissa. Talvi- ja jatkosodan aikana kommunisteiksi epäillyt suljettiin vankiloihin turvasäilöön ja SKP:n toiminta kuihtui.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Kommunistit vapautuivat vankiloista jatkosodan jälkeen ja SKP aloitti julkisen toimintansa. Puolueesta kasvoi nopeasti kymmenien tuhansien ihmisten joukkopuolue, jolla oli kattava järjestörakenne ympäri maata. SKP oli väkilukuun suhteutettuna yksi Länsi-Euroopan suurimmista kommunistipuolueista. Osa kommunisteista nousi korkeisiin valtion virkoihin. SKP osallistui vaaleihin yhteistyöpuolue Suomen Kansan Demokraattisen Liiton listoilla. SKDL osallistui useisiin hallituksiin ja se oli yksi eduskunnan suurimmista puolueista. SKP:llä oli SKDL:ssä jatkuvasti hallitseva rooli, vaikka puolueessa oli mukana myös monia sosialisteja.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Oltuaan paitsiossa 1940-luvun jälkeen kommunistit ja SKDL osallistuivat jälleen hallituksiin 1960-luvun puolivälistä alkaen. Samanaikaisesti SKP:n johtoa uudistettiin ja Aimo Aaltonen syrjäytettiin vuoden 1966 edustajakokouksessa. Uudistajat pyrkivät puheenjohtaja Aarne Saarisen johdolla modernisoimaan puoluetta, mutta he saivat vastaansa marxilais-leniniläistä oikeaoppisuutta korostaneen opposition, joka 1970-luvulla opittiin tuntemaan taistolaisina. SKP:n sisäiset riidat jatkuivat aina 1980-luvulle asti ja ne löivät leimansa puolueen politiikkaan. Oppositio erotettiin puolueesta vuosien 1985–1986 aikana, jonka jälkeen sen kannattajat perustivat Suomen Kommunistisen Puolueen (yhtenäisyys). SKP:n poliittinen toiminta lopetettiin vuonna 1990, kun puolue päätettiin yhdistää SKDL:n kanssa uuteen puolueeseen, Vasemmistoliittoon. Puolueen johtoelimet kokoontuivat kuitenkin vielä vuonna 1992, jolloin järjestö – 1980-luvun pörssikeinottelusta peräisin olleiden velkojen seurauksena – päätettiin hakea konkurssiin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Korkein oikeus totesi SKP:n 1980-luvulla tapahtuneet erottamiset laittomiksi vuonna 1992. Tämän jälkeen SKPy sai SKP:n haltuunsa. SKPy:hyn kuuluneet piirijärjestöt saivat vuonna 1996 oikeuden ylimääräisen edustajakokouksen koolle kutsumiseen ja se pidettiin elokuussa 1996. Kokous muutti SKP:n nimen Järjestöyhdistys Tähdeksi. Samalla SKPy:n toiminta ja nimi Suomen Kommunistinen Puolue siirrettiin SKPy:n johtohenkilöistä koostuneelle Pakinkylän Veljille. Tähti poistettiin yhdistysrekisteristä vuonna 1998.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP:n korkein päättävä elin oli – vuodesta 1945 lähtien säännöllisesti kolmen vuoden välein koolle kutsuttu – edustajakokous, johon SKP:n perusosastot lähettivät valtuuttamansa henkilöt. Edustajakokous valitsi puoluetta johtamaan keskuskomitean, joka puolestaan valitsi keskuudestaan tärkeän, johdon ydinryhmästä koostuneen, poliittisen toimikunnan ("politbyroo" 1923–1992). Keskuskomitea suoritti myös muiden puolueen johtoelinten henkilövalinnat. Päätöksenteko perustui demokraattisen sentralismin periaatteeseen, jossa keskeistä oli puolue-elinten valinta vaaleilla, ylempien elinten selostusvelvollisuus ja ehdoton alistuminen enemmistöpäätöksille.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Ollessaan kiellettynä ennen vuotta 1944 SKP toimi Suomessa salaisen soluorganisaation muodossa. Jäseniä puolueessa oli parhaimmillaankin vain pari tuhatta, mutta toimintaa oli joka puolella maata. Työtä Suomessa johti vuodesta 1921 "Suomen byroo". Varsinainen poliittinen johto oli kuitenkin Moskovassa toimineella poliittisella toimikunnalla. Järjestely aiheutti monia ongelmia, ja vuonna 1930 siirrettiin poliittinen toimikunta Suomeen. Samalla Suomen byroo lakkautettiin ja neuvostoliittolaisista muodostettiin "Ulkomaan byroo", joka asemansa muutoksesta huolimatta säilytti johtavan roolin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Julkisen SKP:n perusosastot, joita puolueella oli yli tuhat, koostuivat työ- ja asuinpaikkaosastoista. Piirijärjestöillä oli tärkeä asema johdon ohjeiden viemisessä jäsenille. Lisäksi oli esimerkiksi kaupunki-, alue- ja tuotantoalakomiteoita.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Ilmoitettu jäsenmäärä väheni aina puoluekirjojen vaihdon (1964, 1973, 1983) jälkeen huomattavasti lähtien sen jälkeen uudestaan nousuun. Esimerkiksi vuonna 1983 yli 15 000 nimeä putosi listoilta.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Suojelupoliisi tarkkaili kommunisteja intensiivisesti. 1950- ja 1960-luvuilla Supo kortistoi noin 30 000 SKP:n jäsenen tiedot. Viittä tuhatta kommunistia epäiltiin tarkemmin erilaisista salaisista toimista.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Perustettaessa SKP oli varsin varakas, koska monet Venäjälle paenneet työväenjärjestöjen johtajat olivat ottaneet mukaansa järjestöjensä rahat. SKP:llä oli kuitenkin myös suuret kustannukset ja säästöt hupenivat nopeasti, jolloin NKP ja Komintern alkoivat avustaa puoluetta. SKP tuli pian riippuvaiseksi tästä rahoituksesta. Vuonna 1921 järjestön menot olivat noin 5,4 miljoonaa markkaa, joista noin 4,3 miljoonaa tuli NKP:ltä. SKP:n palkkalistoilla oli tuolloin 80 työntekijää. Seuraavina vuosina summat pienenivät huomattavasti ja SKP:n oli karsittava toimintojaan. Komintern vähensi tukeaan huomattavasti 1930-luvun alussa, kun kommunistien julkinen toiminta Suomessa vaikeutui. Internationaalin rahoitus SKP:n toiminnalle Neuvostoliitossa lakkautettiin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Alkuvuosinaan SKP:llä oli Venäjällä laaja yritysverkosto, johon kuului muun muassa tehtaita, maatiloja ja metallityöpajoja. Toiminnalla pyrittiin luomaan työpaikkoja Suomesta paenneille punaisille. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi ja omistukset luovutettiin neuvostovaltiolle. SKP sai rahaa myös Suomeen suuntautuneesta salakuljetuksesta, mustan pörssin kaupasta ja valuuttakeinottelusta. Hämäriä liiketoimia johtivat puolueen sotilastoiminnasta vastanneet Rahjan veljekset Jukka ja Eino.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Sotien jälkeen julkinen SKP sai runsaasti tukea Suomen ulkopuolelta. Neuvostoliittolaiset kanavoivat varoja puolueelle muun muassa neuvostotaiteilijoiden kiertueilla, kirjallisuuden välitystoiminnalla ja Neuvostoliiton omistamien suomalaisten yritysten kautta. Usein mukana yhteistyössä oli Suomi–Neuvostoliitto-Seura. Keskeinen rahoittajataho oli myös Kominformin yhteydessä toiminut Bukarestista johdettu Kansainvälinen ammattiyhdistysrahasto vasemmistotyöväenjärjestöjen tueksi, jonka varat tulivat Neuvostoliitosta ja Kiinasta. SKP sai rahastosta vuosina 1950–1966 noin 400 000–900 000 dollaria vuodessa. Tämä kattoi puolueen budjetista noin 5–10 prosenttia. Ulkomainen rahoitus oli SKP:lle arka aihe. Asiasta ei puhuttu julkisesti ja siitä tiesi vain puolueen ydinjohto. Käytännössä asioita hoiti pääsihteeri Ville Pessi, joka kävi lunastamassa avustukset KGB:n ulkomaantiedustelun residentiltä Neuvostoliiton suurlähetystöstä.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Kun riitelevä SKP helmikuussa 1970 piti eheyttävän ylimääräisen edustajakokouksen, oli pelissä myös neuvostotuki. SKP sai viikkoa ennen kokousta 900 000 markkaa, ja vuoden kokonaistuki oli noin 3,8 miljoonaa. Lisätuki pelasti SKP:n talouden ja mahdollisti osapuolisopimuksen vaatiman kaksinkertaisen miehityksen, jossa enemmistölle ja vähemmistölle taattiin edustus puolue-elimissä. Kimmo Rentolan mukaan SKP:n enemmistö olisi voinut tulla toimeen ilman Neuvostoliiton taloudellista tukea, mutta sillä ei ollut varaa ulkopoliittiseen välirikkoon, joka olisi johtanut myös sisäpoliittiseen paitsioon.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text:
1980-luvun alussa SKP:n enemmistöjohto päätti uudistaa SKP:n taloudenhoidon. Vuonna 1981 puolue myi Koiton talon, josta saatiin lopulta yli sata miljoonaa markkaa. Varat olivat SKP:n enemmistöjohdon hallinnassa ja ne turvasivat enemmistön taloudellisen itsenäisyyden. Puolueen riippuvuus Neuvostoliitosta väheni, ja oppositio oli siten mahdollista erottaa puolueesta. Vuodesta 1986 alkaen Neuvostoliitto tuki yksinomaan vähemmistöä. SKP:n ympärille rakennettiin monimutkainen rahansiirtoja hoitanut yritys-, yhdistys- ja säätiöketju, johon kuuluivat muun muassa Fexima Oy, Sosialististen maiden yhteistyöyhdistys ja . SKP:n varoja sijoitettiin 1980-luvun lopulla hyvin monenlaisiin kohteisiin kondomeista kiinteistöihin. Sijoitukset paljastuivat skandaalimaisiksi vuonna 1988. Kasinopelistä kertyi tappioita noin 50 miljoonaa markkaa. Menetykset eivät kuitenkaan kaataneet puoluetta, ja järjestöllä oli vielä 1990-luvun alussa runsaasti varallisuutta. Omaisuus tuhottiin lopullisesti vuonna 1990 tehdyissä kaupoissa. Puolueen varat oli tarkoitus siirtää välikäsien kautta Vasemmistoliiton käyttöön, ja SKP ajettiin suunnitelmallisesti konkurssiin. Toimintaa johti Variant Oy ja mukana olivat muun muassa yhtiöt Fenet, Scan Fantasy, Equity Invest, Rakomo ja OR-Invest. Laman iskettyä vaikeudet alkoivat ja operaatio epäonnistui. SKP haettiin konkurssiin vuonna 1992, kun puolueella oli velkaa 70 miljoonaa. Variant meni konkurssiin lokakuussa 1993.
SKP:llä oli laaja lehdistö koko puolueen olemassaolon ajan. Alkuvuosien äänenkannattajia olivat (1920–1932) ja Leningradissa ilmestynyt Vapaus (1918–1937). Suomessa SKP:n julkaisut olivat kiellettyjä, joten niitä painettiin ja levitettiin salaa. Kesään 1930 asti puolue sai tosin ääntään kuuluville myös julkisissa vasemmistolehdissä, kuten Suomen Työmiehessä (1920–1922) ja Työväenjärjestöjen Tiedonantajassa (1923–1930). 1930-luvulla SKP:n maanalainen äänenkannattaja oli .


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Vuonna 1945 puolueen pää-äänenkannattajaksi perustettiin sanomalehti Työkansan Sanomat. Se yhdistettiin vuoden 1957 alusta SKDL:n Vapaa Sana -lehteen, jolloin nimi muutettiin Kansan Uutisiksi. Kansan Uutiset oli SKP:n ja SKDL:n yhteinen äänenkannattaja puolueiden lakkauttamiseen asti. SKP:n poliittis-teoreettinen julkaisu oli kuukausittain ilmestynyt (1944–1990) ja tiedotuslehti Päivän Posti (1964–).


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: 1960-luvun lopulla syntynyt puolueoppositio vastusti Kansan Uutisten poliittista linjaa, ja se vaati SKP:lle itsenäistä äänenkannattajaa. Taisto Sinisalon mukaan SKP oli maailman ainoa kommunistinen puolue, jolta puuttui oma äänenkannattaja. Opposition äänenkannattaja oli Tiedonantaja. Syyskuussa 1983 SKP teki periaatepäätöksen uudesta -lehdestä, johon sulautettiin Päivän Posti sekä Kommunisti ja, johon myös Tiedonantajan toivottiin yhdistyvän. Yhteistyötä julkaistiin alkuvuonna 1984 parisenkymmentä numeroa, mutta se lakkautettiin 20. edustajakokouksen jälkeen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP:n ja sen jäsenjärjestöjen arkistojen tallennuspaikka on Kansan Arkisto, joka muodostettiin vuonna 1957 SKP:n Arkiston pohjalta.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Sisällissodan jälkeen kommunistit saivat enemmistön uudelleen järjestäytyneessä Suomen Ammattijärjestössä, jonka jäsenmäärä ja vaikutusvalta tosin jäivät varsin vähäisiksi. 1920-luvun SAJ:ta leimasi kommunistien ja sosiaalidemokraattien keskinäinen kamppailu, ja keskusliitto hajosi vuonna 1929 SDP:n kannattajien lähdettyä siitä. Pelkkien kommunistien haltuun jäänyt SAJ lakkautettiin 1930 muiden julkisten vasemmistojärjestöjen tavoin. Sosiaalidemokraatit perustivat samana vuonna uuden keskusliiton (SAK), johon vasemmiston kannattajat eivät heti liittyneet. SKP perusti salaisen Punaisen ammattijärjestön, joka toimi vuosina 1931–1934, mutta jäi hyvin pieneksi. Kominternin vaihdettua kansanrintamataktiikkaan SKP alkoi ohjata kannattajiaan SAK:hon. Jatkosodan jälkeen SAK:sta käytiin ankaraa taistelua, mutta SDP säilytti johtavan asemansa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Ay-liike jakautui kahtia jälleen 1950-luvun lopussa sosialidemokraattien keskinäisen riitelyn seurauksena. Kommunistit jäivät SAK:hon, jota johtivat TPSL:n kannattajat. SDP perusti uuden SAJ:n. Liitot yhdistyivät 1969 SDP:n ja SKP:n päästyä yhteisymmärrykseen eheytyksestä. 1970-luvun alussa kommunistit ja kansandemokraatit johtivat kuutta uuden SAK:n jäsenliitoista. Vasemmiston käsissä olivat Suomen Rakennustyöläisten Liitto, Puuliitto, Suomen Elintarviketyöläisten Liitto, Kumi- ja Nahkatyöväen Liitto, Kiinteistötyöntekijäin Liitto ja Yleinen lehtimiesliitto, joihin kuului yhteensä noin 160 000 jäsentä. 1970-luvun puolivälissä kansandemokraattien kannatus koko SAK:ssa oli noin 35–40 prosenttia. Ay-liikkeen palveluksessa työskenteli tuolloin noin 200 kommunistia. SAK:n II puheenjohtajana toimivat SKP:n Arvo Hautala (1969–1976), Olavi Hänninen (1976–1987) ja Aarno Aitamurto (1987–1991).


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP kannusti ajoittain erityisesti työpaikkoihin perustuvaan organisoitumiseen. 1970-luvun lopussa puolueella oli yli 200 työpaikkaosastoa. Myös SKDL:llä oli työpaikkayhdistyksiä; varsinkin aloilla, joiden työläisiin kommunisteilla oli vähemmän vaikutusta.


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: SKP ei perustanut omaa nuorisojärjestöä heti perustamisensa yhteydessä, vaan sen nuoret kannattajat toimivat itse puolueessa ja Kommunistisessa nuorisointernationaalissa (KNI). Venäjällä oleskelleet toimivat lisäksi puna-armeijassa ja Suomeen jääneet julkisessa Suomen sosialidemokraattisessa nuorisoliitossa (SSN), joka sisällissodan jälkeen valitsi kommunistit liittolaisikseen. SSN lakkautettiin 1923 ja sen toimintaa jatkoi Sosialistinen nuorisoliitto (SNL), joka koki saman kohtalon pari vuotta myöhemmin. Alkuvuodesta 1925 perustettiin Suomen kommunistinen nuorisoliitto (SKNL) SKP:n viralliseksi ja sille alisteiseksi nuorisojärjestöksi. SKNL toimi vuoteen 1936, jolloin se lakkautettiin ja jäseniä kehotettiin siirtymään SDP:n Työläisnuorisoliittoon (STL).


title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Sotien jälkeen perustettiin Suomen demokraattinen nuorisoliitto (SDNL) SKDL:n nuorisojärjestöksi eikä SKP sittemmin nähnyt erillistä kommunistista nuoriso-organisaatiota tarpeelliseksi. SDNL oli kommunistien hallinnassa ja 1970-luvulla se julistautui marxilais-leniniläiseksi.


title: Kemijoki

text: Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa.


title: Kemijoki

text: Kemijoen sivujokia ovat Ounasjoki ja Raudanjoki, jotka yhtyvät Kemijokeen Rovaniemellä, Kitinen ja Vuotosjoki, jotka yhtyvät Kemijokeen Pelkosenniemellä, ja Tenniöjoki, joka yhtyy Kemijokeen Savukoskella. Kemijoen suurin järvi on Kemijärvi.


title: Kemijoki

text: Kitisen (278 km) sivujokia ovat Luiro, Sattanen ja Jeesiöjoki. Kitisen yläjuoksulla on Porttipahdan tekojärvi ja useita vesivoimaloita. Luiro (230 km) alkaa Luirojärvestä Saariselältä ja virtaa Lokan tekojärven kautta Kitiseen. Enontekiön Ounasjärvestä alkava Ounasjoki (280 km) rauhoitettiin vuonna 1983, eikä siihen rakennettu voimaloita. Tenniöjoki (126 km) alkaa Venäjän puolelta ja virtaa Sallan läpi ja yhtyy Kemijokeen Savukoskella.


title: Kemijoki

text:
Järjestyksessä alajuoksulta lähtien:
Ensimmäinen Kemijoen vesivoimalaitos rakennettiin vuonna 1946 Isohaaraan. Yhteensä Kemijokeen ja sen valuma-alueelle on rakennettu 21 voimalaitosta. Voimalaitoksista 16 omistaa Kemijoki Oy, joka perustettiin vuonna 1954. Yhteensä Kemijoen voimalaitosten vuosituotanto oli vuonna 2003 4,3 terawattituntia, joka oli noin 34,5 prosenttia Suomen vesivoimatuotannosta.


title: Kemijoki

text: Rovaniemen Sierilään on suunniteltu voimalaitosta. Kemijoki Oy jätti voimalaitosta koskevan hankemuksen Pohjois-Suomen ympäristölupavirastolle 28. joulukuuta 2005. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto myönsi rakennukseen luvan toukokuussa 2011, mutta Vaasan hallinto-oikeus kumosi päätöksen kesäkuussa 2012. Kemijoki Oy:n toimitusjohtaja Aimo Takala uskoo voimalaitoksen rakennettavan tulevaisuudessa.


title: Kemijoki

text: Kemijoen ja Vuotosjoen yhtymäkohtaan on suunniteltu tekojärveä. Hanke raukesi vuonna 1982 kansalaistoiminnan tuloksena. Hallitus asettui jälleen vuonna 1992 Vuotoksen altaan rakentamisen kannalle. Vesioikeus myönsi luvan Vuotoksen altaan ja vesivoimalaitoksen rakentamiseen 29. helmikuuta 2000 valituskierroksen jälkeen. Vaasan hallinto-oikeus kumosi vesioikeuden päätöksen 14. kesäkuuta 2001 ja hylkäsi lupahakemuksen. Korkein hallinto-oikeus piti 18. joulukuuta 2002 kielteisen päätöksen voimassa.


title: Kemijoki

text: Ennen voimalaitosrakentamista Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista. Lohisaalis tuolloin oli vuosittain jopa 160 tonnia. Lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle, mutta tulonlähteenä lohenkalastuksella oli merkitystä Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle saakka.


title: Lohtaja

text: Lohtaja () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Keski-Pohjanmaahan kuuluvassa Kokkolan seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Lohtajan, Kälviän ja Ullavan valtuustot päättivät kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa 3.12.2007, ja liitos astui voimaan 1.1.2009. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola, ja sillä on yli 45 000 asukasta. Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ennen lakkautusta ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli merialueita ja  km sisävesiä. Väestötiheys oli asukasta/km.


title: Lohtaja

text: Lohtaja tunnetaan ennen kaikkea Vattajanniemellä sijaitsevasta laajasta lentohiekka-alueesta ja sen hiekkarannasta, josta tosin suurin osa on puolustusvoimien käytössä harjoitus- ja ampuma-alueena. Alueen säilyttämiseksi siviilikäytössä on perustettu yhdistys Pro Vattaja. Niemen kärjessä lyhyen pengertien päässä on Ohtakarin saari, missä sijaitsee vanha kalastajakylä kalastusmuseoineen, kalasatama, nykyään näkötornina toimiva "pooki", vanha jatulintarha sekä Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen ylläpitämä leirikeskus. Saaressa kävijöiden rituaaleihin kuuluu kiven heittäminen leirikeskuksen alueella sijaitsevaan kivikasaan.


title: Lohtaja

text: Lohtajan merkittävimpiä tapahtumia ovat jokakesäiset Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat sekä kalajuhlat, joista merkittävimmät pidetään Ohtakarissa. Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat järjestetään 40. kertaa vuonna 2018.


title: Lohtaja

text: Lohtajan Viirretjoelta, Alaviirteeltä löytyi vuonna 1930 noin 70 cm pitkä mammutin reisiluun pala, joka on arvioitu yli 24 000 vuoden ikäiseksi.


title: Lohtaja

text: Lohtajan museomäelle rakennettiin vuonna 2009 vanhan mallin mukainen harkkohytti, joka otettiin käyttöön ensi kerran vuonna 2013.


title: Lohtaja

text: Lohtajan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla Ohtakarin siikavelli.


title: Lohtaja

text: Lohtajalla on 5 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):Kulmakuntia Lohtajalla ovat Koskenkylä, Sorto ja Uusikylä.


title: Loimaa

text: Loimaa (vanh. ruots. "Loimijoki") on Varsinais-Suomessa sijaitseva kaupunki ja Loimaan seutukunnan keskus. Loimaan kunta yhdistettiin silloiseen Loimaan kaupunkiin 1. tammikuuta 2005, jolloin Loimaan vaakunaksi tuli entisen Loimaan kunnan vaakuna. Alastaro ja Mellilä liitettiin Loimaaseen 1. tammikuuta 2009, jolloin kaupunki sai nykyiset rajansa. Metsämaa oli liitetty Loimaan kuntaan jo vuonna 1976. Loimaan naapurikunnat ovat Huittinen, Humppila, Koski Tl, Marttila, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero, Säkylä ja Ypäjä.


title: Loimaa

text: Loimaan seutukuntaan kuuluvat Loimaan lisäksi Aura, Koski Tl, Marttila, Oripää, ja Pöytyä. Näistä Aura ja Pöytyä ovat Turun työssäkäyntialuetta, ja myös Kosken ja Marttilan suhde Loimaaseen on enemmän hallinnollinen kuin toiminnallinen. Vahvemmin Loimaan vaikutuspiirissä ovat Oripää ja itäinen naapuri Ypäjä, joka kuuluu Kanta-Hämeen maakuntaan ja Forssan seutukuntaan.


title: Loimaa

text: Historiallisesti Loimaa on osa Satakuntaa, ja maakuntansa reuna-alueena se asutettiin suhteellisen myöhään. Aina 1800-luvulle asti se oli talonpoikainen maanviljelysalue, jossa ei ollut juurikaan muita elinkeinoja tai teollisuutta.


title: Loimaa

text: Kun Turku–Toijala-rautatie valmistui vuonna 1876, se antoi piristysruiskeen koko Loimaan seudulle. Rautatie toi mukanaan uutta taloudellista toimintaa, joka sysäsi teollisuuden kehittymisen alkuun. Loimaalle rakennettiin rautatieasema heti radan valmistumisen yhteydessä, ja sen ympärille kasvoi 1900-luvun alkuun mennessä kaupungin nykyinen keskusta. Loimaan asemanseutu erotettiin omaksi kauppalakseen 1921 ja se sai kaupunkioikeudet 1969. Samoihin aikoihin valmistui myös nykyinen valtatie 9. Valtatie 2 kulki ennen nykyisen linjauksensa valmistumista Loimaan keskustan kautta.


title: Loimaa

text: Viimeistään rautatie liitti historiallisesti Satakuntaan kuuluneen Loimaan entistä enemmän Turun vaikutuspiiriin niin, että Loimaa on Suomen nykyisessä maakuntajaossa jo vakiintunut osa Varsinais-Suomea. Lienee mahdotonta määritellä tarkalleen sitä, milloin Loimaa on "siirtynyt" maakunnallisesti Satakunnasta osaksi Varsinais-Suomea. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa "Uudessa Tietosanakirjassa" mainitaan jokseenkin ristiriitaisesti, että (silloinen) Loimaan kauppala kuuluu Ala-Satakuntaan, mutta (silloinen) Loimaan maalaiskunta sen sijaan Varsinais-Suomeen.


title: Loimaa

text: Samassa teoksessa Loimaan ruotsinkieliseksi nimeksi mainitaan "Loimijoki". Nimi perustuu Loimaan seudulla virtaavaan samannimiseen jokeen. Nykyään Loimaalla ei kuitenkaan ole enää ruotsinkielistä nimeä.


title: Loimaa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen eli luvuissa ovat mukana myös Loimaaseen liitetyt Loimaan kunta, Alastaro ja Mellilä.


title: Loimaa

text: Maisemat Loimaalla ovat suurelta osin savitasankoa, josta suuri osa on raivattu pelloksi. Vaihtelua tuovat saveen uurtuneet jokiuomat, kalliosydämiset moreenimäet ja paikoin suot, joihin kuuluu muun muassa Eksyssuo Kosken, Someron ja Ypäjän rajalla, sekä kaksi harjujaksoa. Näistä toinen seurailee Loimaan rajoja lännessä ja toinen pohjoisessa, entisen Metsämaan kunnan alueella, missä pinnanmuodot ovat hieman vaihtelevampia. Täällä valtatie 2 kulkee pitkin harjua noin 15 kilometrin matkan Humppilan Venäjän ja Loimaan Leppijärven välillä. kantatien 41 varrella Alastaron länsiosassa maisemaa hallitsee Koskelta ja Mellilästä Säkylään ulottuvaan harjujaksoon liittyvä Virttaankankaan harjualue.


title: Loimaa

text: Loimaan keskustan, Hirvikosken ja Alastaron taajamien läpi virtaa Tammelasta alkunsa saava ja Huittisissa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki, jonka vesi on alueen savimaiden takia väriltään ruskeaa. Alastarolla siihen laskee Loimaan pohjoisosien ja Metsämaan kirkonkylän halki virtaava Loimijoen suurin sivujoki Kojonjoki, joka saa alkunsa Forssan Koijärvestä. Etelästä Loimijokeen laskee Alastarolla Mellilästä alkunsa saava Niinijoki ja lähellä Hirvikoskea Loimaan Joenperän kylästä alkunsa saava Petäjoki. Järviä on vain muutamia lähinnä harjujen liepeillä.


title: Loimaa

text: Loimaan keskustassa on palveluita ja kerrostaloja, mutta kävelymatkan päässä keskustasta alkavat omakotitalot. Jonkin verran ydinkeskustaa on hiljentänyt suurmyymälöiden nouseminen keskustan länsilaidalle Turusta Tampereelle johtavan valtatie 9:n varteen. Syksyllä 2012 alueella avattiin Prisma ja Citymarket.


title: Loimaa

text: Loimaan oppilaitoksiin kuuluvat kaksi yläastetta, Loimaan lukio, useasta eri toimipisteestä muodostuva Loimaan ammatti- ja aikuisopisto sekä Loimaan evankelinen kansanopisto. Loimaalla toimii myös Loimaan Seudun Musiikkiopisto.


title: Loimaa

text: Loimaan Lehti on kolme kertaa viikossa ilmestyvä paikallislehti, jonka levikki vuonna 2010 oli 8 717.


title: Loimaa

text: Alueen urheiluseuroista tunnetuimpiin kuuluvat Lentopallon Mestaruusliigassa pelaava Hurrikaani-Loimaa, pesäpalloseura Loimaan Palloilijat ja Korisliigassa aiemmin pelannut Nilan Bisons. Muita loimaalaisia seuroja ovat Loimaan Jankko, jonka toimintaan kuuluu yleisurheilu, hiihto, ampumahiihto, suunnistus ja lentopallo, jääkiekkoseura Loimaan Rockets sekä lähinnä yleisurheilusta ja voimailusta tunnetut Loimaan Leisku ja Loimaan Voima.


title: Loimaa

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loimaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Loimaa

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Loimaan kaupungin nykyisellä alueella.


title: Loimaa

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhan Loimaan, Mellilän ja Alastaron alueilla evankelisuus, jonka lisäksi vanhoillislestadiolainen Forssa-Loimaan Rauhanyhdistys toimii Loimaalta käsin. Paikkakunnalla on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Hyvän Paimenen luterilainen seurakunta.


title: Loimaa

text: Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Loimaan helluntaiseurakunta. Lisäksi Suomen vapaakirkon Forssan vapaaseurakunnalla on säännöllistä toimintaa Loimaalla. Suomen ortodoksisen kirkon Turun ortodoksinen seurakunta järjestää Loimaalla jumalanpalveluksia.


title: Loimaa

text: Muita uskontokuntia edustavat ainakin Jehovan todistajat, joilla on Loimaalla seurakunta sekä buddhalaisuus, jota edustavalla Buddhalainen Dharmakeskus -yhteisöllä on retriittikeskus Alastaron Ylhäisissä.


title: Loimaa

text: Loimaan alueella on neljä valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Huovintie, Loimaan rautatieasema, Kanta-Loimaan kirkko ja pappila sekä Vesikosken historiallinen tehdasalue.


title: Loimaa

text:
Loimaalla on seuraavat kaupunginosat:
Näiden lisäksi on olemassa 5. kaupunginosa ja 14. kaupunginosa, joille ei ole annettu muuta nimeä.


title: Loimaa

text: Juva, Kemppilä, Mäenpää, Peltoinen, Vesikoski


title: Loimaa

text: Alastaron Mäenpää, Eura, Haara, Haaroinen, Haitula, Hartoinen, Hattula, Hirvikoski, Hurskala, Ilmarinen, Inkilä, Joenperä, Karhula, Karsattila, Kauhanoja, Kesärlä, Klokkarla, Kojonperä, Krekilä, Kuninkainen, Kurittula, Kuttila, Köyliö, Lappijoki, Levälä, Lähde, Niemi, Onkijoki, Pahikainen, Pappila, Pappinen, Piltola, Puujalkala, Raikkola, Seppälä, Sieppala, Torkkala, Vesikoski, Vilvainen


title: Loimaa

text: Anninen, Auvainen, Hennijoki, Hintsala, Ilola, Kankare, Kojo, Koski, Lauroinen, Mälläinen, Männistö, Mökköinen, Niinijoensuu, Oripää, Pispala, Reitola, Sikilä, Suutarla, Tammiainen, Vahvala, Vammala, Virttaa, Vuolle, Vännilä, Ämmäinen


title: Loimaa

text: Isoperä, Mellilä, Pesänsuo, Vähäperä


title: Loimaa

text: Kallio, Korpi, Majanoja, Metsämaa


title: Loimaa

text: Kulmakuntia, jotka eivät ole kyliä mutta ovat esimerkiksi entisiä tai nykyisiä kyläkeskuksia tai koostuvat useasta kylästä, ovat esimerkiksi Kojonkulma, Haara-Onkijoki, Niinijoki ja Orisuo. Näihin rinnastuvat kylistä muodostuneitten kyläkeskusten vaikutusalueet, joihin kuuluu myös ympäröiviä kyliä.


title: Loimaa

text: Vuoden 2017 lopussa Loimaalla oli 16 150 asukasta, joista 10 726 asui taajamissa, 5 282 haja-asutusalueilla ja 142 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Loimaan taajama-aste on 67,0 %. Loimaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:


title: Loimaa

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Loimaa

text: Vuoden 1960 väestönlaskennassa taajamiksi laskettiin myös Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä ja Metsämaan kirkonkylä. Hirvikoskena tunnettu Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä on sittemmin kasvanut yhteen Loimaan kaupungin keskustaajaman kanssa.Loimaan ystävyyskaupunkeja ovat:


title: Loimaa

text: Loimaa on mukana myös vuonna 2008 julkaistussa Monopoly - Tässä ja nyt - Suomi pelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan Kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, ja tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestykssä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta.


title: Loimaan kunta

text: Loimaan kunta (, vuoteen 1977 Loimaan maalaiskunta, vuoteen 1921 Loimaa) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Vuonna 2004 kunnassa oli 6 049 asukasta ja sen pinta-ala oli 434,08 km², josta 1,52 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 13,85 asukasta/km².


title: Loimaan kunta

text: Loimaan kunnan hallinnollinen keskus oli Hirvikoski. Naapurikunnat olivat Alastaro, Humppila, Koski Tl, Mellilä, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero ja Ypäjä.


title: Loimaan kunta

text: Loimaan kunnan evankelis-luterilainen seurakunta oli nimeltään Kanta-Loimaan seurakunta, joka yhdistyi vuoden 2005 kuntaliitoksen yhteydessä Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa muodostaen Loimaan seurakunnan. Vuonna 1976 kuntaan liitetyllä Metsämaalla oli oma seurakunta vuoden 2000 alkuun asti.


title: Loimaan kunta

text: Loimaasta 1914 erotettu Metsämaan kunta liitettiin takaisin Loimaan kuntaan vuonna 1976. Loimaan kunta ja Loimaasta vuonna 1921 kauppalaksi erotettu ja vuonna 1969 kaupungiksi tullut Loimaan kaupunki yhdistyivät 1. tammikuuta 2005 uudeksi, noin 13 000 asukkaan kaupungiksi, jonka nimeksi tuli Loimaa. Kaupunki otti vaakunakseen Loimaan kunnan vaakunan. Vuonna 2009 Loimaan kaupunkiin liittyivät vielä naapurikunnat Alastaro ja Mellilä. Myös nämä kunnat olivat alkujaan olleet osa Loimaan pitäjää.Loimaan maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "porsaanmakkara" eli ryynimakkara sekä "piapo" eli kauratalkkuna, joka syödään piimän ja sokerin kera.


title: Loppi

text: Loppi () on kunta Kanta-Hämeen maakunnassa. Lopen asukasluku on ja sen pinta-ala on  km. Pinta-alasta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Kunnan väkiluku on kasvanut viimeisten vuosikymmenten ajan. Lopella on noin 2 400 asuntoa ja noin 3 100 kesämökkiä. Lopen naapurikunnat ovat Hyvinkää, Hämeenlinna, Janakkala, Karkkila, Riihimäki, Tammela ja Vihti.


title: Loppi

text: Lopen kylät ovat Hunsala, Joentaka, Kormu, Launonen, Loppi, Läyliäinen, Ourajoki, Pilpala, Räyskälä, Sajaniemi, Salonkylä, Teväntö, Topeno ja Vojakkala.


title: Loppi

text: Lopen halki kulkee Forssan ja Riihimäen välinen kantatie 54. Lopen kautta kulki aikoinaan Helsingin ja Hämeenlinnan välinen valtatie 3 ja sen reittiä noudattaa nykyinen seututie 132 Läyliäisten kautta Vihtijärvelle ja edelleen Helsingin suuntaan. Tiestä erkanevat Läyliäisissä seututie Karkkilaan ja yhdystie Hyvinkäälle. Vanhan valtatie 3:n pohjoispää toimii yhdystienä Launosista Janakkalaan. Lopen luoteiskulmaa sivuaa historiallinen Hämeen Härkätie.


title: Loppi

text: Lopella on kulkenut kaksi kapearaiteista rautatietä, jotka kummatkin on purettu. Kunnan eteläosan halki kulki vuosina 1911–1967 käytössä ollut Hyvinkään–Karkkilan rautatie, jolla oli rautatieasemat Läyliäisissä ja Hunsalassa. Riihimäen–Lopen rautatie kulki Launosten kautta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Loppi

text: Vuoden 2017 lopussa Lopella oli 8 028 asukasta, joista 4 407 asui taajamissa, 3 531 haja-asutusalueilla ja 90 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lopen taajama-aste on 55,5 %. Lopen taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:


title: Loppi

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Riihimäen keskustaajama ulottuu pääosin Riihimäen kaupungin alueelle.


title: Loppi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lopella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Loppi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lopen alueella toimii Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta.


title: Loppi

text: Lopen kirkko on uusgoottilainen 1800-luvun lopulla rakennettu punatiilikirkko. Lopen vanha kirkko, pyhän Birgitan mukaan nimetty Santa Pirjon kirkko, on taas Suomen vanhimpia puukirkkoja. Se on noin 300 vuotta vanha. Lopen kautta kulkee historiallinen Hämeen Härkätie (yhdystiet 2824 ja 2831) kunnan luoteisosassa Pernunnummen alueella.


title: Loppi

text: Jatkosodan loppuvaiheessa vuonna 1944 marsalkka Mannerheimin metsästysmaja purettiin Itä-Karjalan Lieksajärveltä. Metsästysmaja pystytettiin uudelleen Lopelle kevätkesällä 1945, marsalkan itsensä hankkimalle maa-alueelle Puneliajärven rannalle. Marsalkka saapui majalle ensimmäisen kerran juhannuksena 1945, jolloin kenraalimajuri Erkki Raappana luovutti juhlallisesti majan avaimet sen isännälle. Viimeisen kerran Mannerheim kävi majalla kesällä 1948. Lähellä Räyskälää sijaitseva metsästysmaja toimii nykyään matkailunähtävyytenä. Metsästysmajan läheisyydessä sijaitsee kenttävartiomuseo ja tilausravintola.


title: Loppi

text: Alueen kesäajan palveluita ovat Laakasalo Golf, Laakasalo-motelli sekä Sajaniemessä vuonna 1986 aloittanut kesäteatteri.


title: Loppi

text: Lopella on Räyskälän lentokenttä, jolla toimii Suomen ilmailuliittoon kuuluva Suomen Urheiluilmailuopisto. Samassa yhteydessä sijaitsee Räyskälän lentokenttärata, jossa ajetaan vuosittain ratamoottoripyöräilyn SM-osakilpailu.


title: Loppi

text: Räyskälän kentän lähellä sijaitsee Ison-Melkuttimen järvi, joka on suosittu laitesukelluskohde. Alueella on Komion luonnonsuojelualue, jonka läpi kulkee vaellusreitti Luutaharjun Samo.


title: Loppi

text: Etelä-Hämeen tanssiopisto on Maiju Miladin perustama tanssiopisto, jonka pääsali sijaitsee Lopen kirkonkylän keskustassa. Se on yksi Suomen kahdestatoista tanssiopistosta jolla on opetus- ja kulttuuriministeriön lupa tanssitaiteen perus- ja syventävien opintojen suorittamiseen.


title: Loppi

text: Lopen kunnan vaakunan on suunnitellut erikoistaiteilija Olof Eriksson. Sisäasiainministeriö on vahvistanut vaakunan vuonna 1952 vaakunaselityksellä "kilpi aalto-korosteisesti puna–hopeakatkoinen; siinä vuorovärinen raudanmerkki". Vaakunan aaltokorko kuvaa Lopen järvien runsautta, ja raudan merkki Lopen järvistä entisaikaan nostettua järvimalmia.


title: Loppi

text: Kansantarun mukaan Lopen Kaakkomäellä asui muinoin jättiläisenhahmoinen piru. Kun Lopen vanhaa kirkkoa, Santa Pirjon kirkkoa, rakennettiin 1600-luvulla, piru yritti häiritä rakentamista ja raivostui, kun kirkon kelloja soitettiin. Piru yritti tuhota kirkon kellotapulin ja heitti sitä suurella lohkareella. Kivi lensi kuitenkin kirkon yli Tiirinkalliolle Loppijärven rantaan, josta kivi kammettiin järveen. Kivi järvessä toi onnettomuutta: karjaa sairastui ja eläimiä kuoli. Niinpä kyläläiset kampesivat kiven ylös kalliolle ja karjaonni palautui.


title: Loppi

text: Lopen kirjasto perustettiin vuonna 1852 ja se on Hämeen kolmanneksi vanhin kirjasto. Kirjasto sai oman rakennuksensa vuonna 1988.


title: Loppi

text: Lopella sijaitsevan Kormun kartano yhteydessä on vuonna 1908 rakennettu Ansalan metsästysmaja. Metsästysmajan rakensi alun perin Ansalan Metsästysyhdistys (vuodesta 1920 Ansalaiset ry), jonka perustivat K. A. Paloheimo, tämän veli H. G. Paloheimo sekä K. A. Paloheimon Helsingin Suomalaisella Klubilla olleet metsästyskumppanit. Ansalaiset rakensivat metsästysmajan H. G. Paloheimon lahjoittamalle metsäiselle rinteelle Ansalanmäelle, noin viisi kilometriä lounaaseen nykyisen Riihimäen kaupungin keskustasta. Seuran jäsen arkkitehti Onni Tarjanne suunnitteli majan. Siihen rakennettiin jyrkkä harjakatto, ikkunaluukut, lautaverhous, avoveranta ja 12 hengen nukkumatilat yläparvelle.


title: Loppi

text: Kun Riihimäen–Lopen rautatie valmistui vuonna 1907, Ansalalaisille tehtiin erkaneva Kallelan metsärata. Tälle kapearaiteiselle radalle he hankkivat hevosvetoisen kiskovaunun, ”körö-körö-kärryn”, jolla heidän oli tapana laskea mäkeä alas Riutansuolle ja sieltä loppumatka jalkaisin. Radan pituus oli aluksi 2 km ja myöhemmin vähän yli 6 km.


title: Loppi

text: Ansalan metsästysmaja on nykyisin K. A. Paloheimon pojanpojan Arvi Paloheimon ja hänen perheensä kesänviettopaikkana.


title: Loppi

text: Loppi on tunnettu perunanviljelystä. Peruna onkin kuikan ohella valittu Lopen nimikkolajiksi.


title: Loppi

text: Lopen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ohrajauhoista keitetty perunapuuro ja puolukkaliemi sekä perunalaatikko ja lihasoosi.


title: Loviisa

text: Loviisa (, vuoteen 1752 "Degerby") on vuonna 1745 perustettu Suomen kaupunki Uudellamaalla. Loviisan väkiluku on henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä ja  km² merialueita. Väestötiheys on asukasta/km². Kaupunki on kaksikielinen, ja sen asukkaista 55 prosenttia puhuu suomea ja 41 prosenttia ruotsia.


title: Loviisa

text: Loviisan naapurikunnat ovat Kouvola, Lapinjärvi, Myrskylä, Porvoo ja Pyhtää. Kaupunki kuuluu Loviisan seutukuntaan. Pernaja, Liljendal ja Ruotsinpyhtää liitettiin Loviisaan vuoden 2010 alussa.


title: Loviisa

text: Kaupunginjohtajana 15 vuotta ollut Olavi Kaleva erosi keväällä 2017. Eron syynä on kaupunginhallituksen kanssa syntynyt erimielisyys. Joulukuussa 2017 virkaan astui Jan D. Oker-Blom seitsemän vuoden määräajaksi.


title: Loviisa

text: Degerbyn kaupunki perustettiin Pernajan Degerbyn ratsutilan maille vuonna 1745 raja- ja linnoituskaupungiksi. Itäinen Suomi tarvitsi uutta tapulikaupunkia Turun rauhassa vuonna 1743 siirtyneen itärajan vuoksi. Rajan taakse jäi Itä-Suomen ainut tapulikaupunki Hamina. Vasta perustettuun kaupunkiin ryhdyttiin vuonna 1748 rakentamaan Loviisan linnoituksena tunnettua rajalinnoitusta, jonka rakennustyöt jäivät kuitenkin kesken Ruotsin kuningaskunnan rahavaikeuksien vuoksi. Linnoituksesta ehti valmistua ainoastaan osa ulkovarustuksista. Linnoituskaupungin historiasta muistuttavat nykyisen keskustan itäpuolella sijaitsevat bastionit Rosen ja Ungern.


title: Loviisa

text: Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik vieraili Degerbyssä 1752 ja antoi kaupungille uuden nimen "Loviisa" puolisonsa, kuningatar Loviisa Ulriikan mukaan.


title: Loviisa

text: Samaan aikaan Loviisan linnoituksen kanssa ryhdyttiin kaupungin eteläpuolella rakentamaan Svartholman merilinnoitusta. Merilinnoituksen tarkoituksena oli suojata kaupunkia mereltä päin sekä tarjota suojasataman Ruotsin rannikkolaivastolle. Englantilais-ranskalainen laivasto-osasto tuhosi saaren varustukset käyttökelvottomiksi Krimin sodan aikana ja linnoitus jätettiin rappeutumaan. 1960-luvulta alkaen linnoitusta on restauroitu museoviraston johdolla. Linnoituksen korjaustyöt valmistuivat saaren juhlavuoteen 1998 mennessä. Kesäaikaan saarella järjestetään erilaista ohjelmaa sekä paikallisille että turisteille. Opastetut kierrokset, jännittävä lastenseikkailu ja saaren oma ravintola houkuttelevat niin veneilijöitä kuin Loviisan kaupungista säännöllisin väliajoin liikennöivällä lautalla matkustavia.


title: Loviisa

text: Kaupunki tunnetaan myös vanhasta kaupungistaan. Vanha kaupunki säästyi Loviisan suurelta tulipalolta vuonna 1855. Vanhassa kaupungissa sijaitsee Degerbyn ratsutilan sivurakennus, joka on peräisin 1600-luvulta. Se on yksi Suomen vanhimmista puurakennuksista. Kaupungissa on myös Suomen ainut tulipalolta säilynyt puinen seurahuone, jossa on entisöinnin jäljiltä kirjasto-mediateekki. Loviisan ensimmäinen kirkko tuhoutui kaupungin palossa. Nykyinen uusgoottilainen Loviisan kirkko on vihitty käyttöön 1865.


title: Loviisa

text: Loviisan Valkoon maihinnousi saksalainen osasto Brandenstein 7. huhtikuuta 1918, joka eteni Uuteenkylään ja Lahteen saakka. Se poistui Loviisasta Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan 16. joulukuuta 1918.


title: Loviisa

text: Loviisassa on paljon yrityksiä, joista on Loviisan turismille hyötyä. Esimerkiksi Valkon satama ja Loviisan voimalaitos tuovat teollisuutta Loviisalle. Loviisalla on myös Uusi teollisuusalue, joka sijaitsee Loviisan Uudessakaupungissa. Siellä on pieniä yrityksiä, kuten korjaamoja ja varaosaliikkeitä.


title: Loviisa

text: Loviisan eteläisessä kaupunginosassa Valkossa sijaitsee satama puutavara-, irto- ja kappaletavaran merikuljetuksille. Satamasta on liikenneyhteys Valtatielle 7, jonka varrella Loviisa sijaitsee. Rautatieyhteys kulkee Lahti–Loviisa-rataa pitkin Lahteen, josta on vaihtoyhteys muualle Suomeen. Satamaan johtaa 9,5 metrin meriväylä.


title: Loviisa

text: Loviisasta 15 km Hästholmenin saarella sijaitsee Fortum Power and Heat Oy:n omistuksessa oleva Loviisan ydinvoimalaitos, joka on Suomen ensimmäinen ydinvoimalaitos. Loviisan Voimalaitoksella sijaitsee kaksi eri laitosta, jotka on otettu kaupalliseen käyttöön seuraavasti: Loviisa 1 vuonna 1977 ja Loviisa 2 vuonna 1981. Molemmat reaktorit ovat VVER-440 -tyyppisiä painevesireaktoreita (PWR), joiden nettoteho on 488 MW. Loviisan Voimalaitoksen sopimus solmittiin vuonna 1969 neuvostoliittolaisyrityksen V/O Atomenergoexportin (AEE) kanssa. Imatran Voima Oy (IVO) Rakennutti Loviisan Voimalaitoksen ja Fortum osti Loviisan Voimalaitoksen IVO:lta. Vuonna 2007 uusia voimalaitoshankkeita on jälleen suunnitteilla. Ensin Fortum ilmoitti 28.3. käynnistävänsä Loviisa 3:n ympäristövaikutusten arviointimenettelyn Loviisassa ja vähän tämän jälkeen 17.4. saksalaiseen E.ON-konserniin kuuluva E.ON Finland ilmoitti aikeistaan ostaa nykyisten voimaloiden pohjoispuolelta tontin, jolle E.ON suunnittelee rakentavansa oman ydinvoimalansa. Alueelle on kaavailtu myös tuulivoimaloita. Loviisan kaupunginvaltuusto hylkäsi kokouksessaan 8.5. maakaupan E.ON Finlandin kanssa äänin 16-11, mutta aloitti 28.6. neuvottelut Fennovoima-yhtiön kanssa vastaavanlaisesta ydinvoimalahankkeesta.


title: Loviisa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Loviisa

text:
Antinkylä (Antby),
Fantsnäs,
Hakalehto (Hagalund),
Haravankylä (Räfsby),
Hattom,
Isnäs,
Källa,
Köpbacka,
Myllyharju (Kvarnåsen),
Määrlahti (Märlax),
Rauhala (Fredsby),
Svartholma (Svartholm),
Svenäs,
Uusikaupunki (Nystaden, "Nystan"),
Valko (Valkom),
Valkolampi (Valkomträsk),
Vanhakaupunki (Gamlastan),
Varvi (Varvet),
Vårdö, Tesjoki (Tessjö)


title: Loviisa

text: Vuoden 2017 lopussa Loviisassa oli 15 085 asukasta, joista 11 064 asui taajamissa, 3 877 haja-asutusalueilla ja 144 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Loviisan taajama-aste on 74,1 %. Loviisan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:


title: Loviisa

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Loviisa

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loviisassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat kuuluvat Loviisanseudun seurakuntayhtymään (). Uudet vuoden 2019 alussa aloittavat seurakunnat Agricolan suomalainen seurakunta ja Agricola svenska församling toimivat myös Lapinjärven kunnan alueella.


title: Loviisa

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Loviisan alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta.


title: Loviisa

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Loviisan kaupungin nykyisellä alueella.


title: Loviisa

text: Loviisassa on 15 peruskoulua, seitsemän suomenkielistä ja kahdeksan ruotsinkielistä. Kouluista 12 sijaitsevat kyläkeskuksissa ympäri Loviisaa. Lukioita on kaksi, suomenkielinen Loviisan lukio ja ruotsinkielinen Lovisa Gymnasium. Kaupungin kaksi kansalaisopistoa, Valkon kansalaisopisto ja Lovisa Medborgarinstitut, tekevät läheistä yhteistyötä.


title: Loviisa

text: Loviisan kaupungin pelastustoimesta vastaa Porvoon kaupungin Itä-Uudenmaan pelastuslaitos. Loviisan kaupunki kuuluu pelastuslaitoksen Loviisan lohkoon toisen lohkon ollessa Porvoon lohkon. Kuntaliitosten jälkeen Liljendalin kunnan, Pernajan kunnan ja Ruotsinpyhtään kunnan yhdistyttyä Loviisan kaupungin kanssa on Suur-Loviisan alueella nykyään kymmenen tavallista vapaapalokuntaa tai puolivakinaista palokuntaa, minkä lisäksi Fortumilla on Loviisan voimalaitosta ja Loviisan ydinvoimalaitosta varten tehdaspalokunnat.Kesät ovat kaupungissa vilkasta aikaa. Suosituimmat kesätapahtumat ovat Loviisan Wanhat Talot -perinne- ja korjausrakentamispäivät, Sibeliuspäivät, Loviisan päivä 25.8. ja Kuningas saapuu Loviisaan -viikonloppu 1700-luvun hengessä, venefestivaalit Small Ships' Race, Rauhanfoorumi ja ravit.


title: Loviisa

text: Loviisan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihamuhennos, pannukakku marjoilla tai hillolla, perunapuuro ja puolukkamaito.


title: Loviisa

text: Loviisan ravirata on rakennettu vuonna 1950, ja se toimii ympärivuotisena valmennusratana ja kesäaikana radalla järjestetään viidet totoravit.


title: Luhanka

text: Luhanka () on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnan eteläosassa Päijänteen itäisillä rantamilla ja saarissa. Luhangassa oli asukasta. Luhanka on väkiluvultaan manner-Suomen pienin kunta.


title: Luhanka

text: Luhangan pinta-ala on  km² (), josta  km² maata ja  km² sisävesiä.


title: Luhanka

text: Luhanka on kuulunut alun perin Sysmään, josta se erkani ensin kappeliseurakunnaksi vuonna 1766 ja sitten omaksi kunnakseen 1864. Luhangan kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema puukirkko ja se valmistui 1893. Kirkko on yksi Suomen suurimmista puukirkoista, ja siihen mahtuu noin 1 500 kuulijaa. Kirkko on tyyliltään päätytornillinen pitkäkirkko ja edustaa uusgotiikkaa. Alttaritauluna on Selinda Danielssonin "Jeesus seisoo ovella ja kolkuttaa" vuodelta 1906. Kirkossa järjestetään kesäisin konsertteja, muun muassa jokavuotinen kesäkonsertti.


title: Luhanka

text: Luhanka on suosittu kesämökkikunta. Pääelinkeinoja ovat maa- ja metsätalous sekä paikalliset palvelut. Nähtävyyksiä ovat mäkitupalaismuseo ja Luhangan vanha kesäkirkko, joka sijaitsee talvikirkon välittömässä läheisyydessä.


title: Luhanka

text: Luhanka sijaitsee Päijänteen rannalla. Päijänteen lahti, johon kuuluu Tammiselkä, Pilkanselkä ja Kotkatselkä sekä Tammipohja, jakaa kunnan kahtia pohjois-eteläsuunnassa. Kuntakeskuksia ovat Luhangan kirkonkylä, Tammijärvi ja Lempää. Keskellä Luhankaa on Onkisalon saari, ja kunnan eteläisimmän osan muodostaa suuri Judinsalon saari. Luhangan liikenneoloja paransi tuntuvasti Judinsalon kautta Sysmään kulkevan maantien (nykyisin seututie 612) valmistuminen 1960-luvulla.


title: Luhanka

text: Luhangan naapurikunnat ovat Hartola, Joutsa, Jyväskylä, Jämsä, Kuhmoinen ja Sysmä.


title: Luhanka

text: Luhangan Natura-kohteita ovat Onkisalo-Herjaanselkä, jossa sijaitee yksi Keski-Suomen laajimmista lehdoista (Molikon lehto), Vanhanselkä-Ruppavuori, jonka ytiminä ovat neljä luonnonmetsäaluetta sekä Vahervuori, joka koostuu jyrkänteestä ja laajahkosta jyrkänteenaluslehdosta.


title: Luhanka

text: Luhangassa on 5 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):


title: Luhanka

text: Kulmakuntia Luhangassa ovat Klemettilä, Lempää, Rekolankylä ja Rantakylä.


title: Luhanka

text: Hartolan kappelin ja Joutsan, Leivonmäen ja Luhangan kylän asukkaat kuuluivat Sysmän pitäjän hämäläisiin 1400-luvulla.  Vuonna 1539 Suur-Sysmässä oli 210 taloa, joista 170 oli Sysmän ja Hartolan pitäjissä. Joutsan, Korpilahden, Koskenpään, Luhangan, Muuramen, Petäjäveden ja Jyväskylän vakinaisesti asutut kylät sijaitsivat hämäläisten eräsijojen keskuudessa - keskiajan lopulla hämäläisillä oli Keski-Suomen pohjoisosissa 400-450 eräsijaa. Hämäläisasutuksen pohjoisosassa, Joutsan, Luhangan ja Leivonmäen hajakylissä, oli 40 veroamaksavaa taloa. Eteläisen Keski-Suomen Joutsa, Leivonmäki ja Luhanka säilyttivät hämäläisasutuksensa 1500-luvulla. Jämsän, Korpilahden, Kuhmoisten, Luhangan ja Muuramen vanhin asutus sijoittui saviperäisille viljelysmaille.  Vuonna 1985 lähes 70 prosenttia maakunnan väestöstä asui taajamissa. Keski-Suomessa oli useita yli 200 asukkaan kahden taajaman kuntaa: Konnevesi, Luhanka, Muurame, Pihtipudas ja Säynätsalo.


title: Luhanka

text: Kornetti Aleksander Reeth ryhtyi ajamaan Luhangan kappelin perustamista perusteluinaan muun muassa pitkät kirkkomatkat Sysmään. Tieolosuhteet maitse olivat heikot. Sysmän pitäjänkokous suostui 1766 Luhangan muodostamiseen kappeliksi. Kuningas Adolf Fredrik vahvisti kappelin perustamisen seuraavana vuonna. Reeth oli samanaikaisesti ajanut kirkon rakentamista ja papin valitsemista. Kirkko valmistui syksyllä 1766 ja vihittiin käyttöön 22.2.1767, ja ensimmäiseksi kappalaiseksi nimitettiin Thomas Neovius. Tämä ”Reethin kirkko” oli käytössä 125 vuotta vuoteen 1892 asti, jolloin se purettiin huonokuntoisena.


title: Luhanka

text: Nykyisessä vanhassa kirkossa ovat vieläkin tallella ja käytössä kirkonkello ja kattokruunu, jotka seurakunnan perustaja hankki Tukholmasta 1766 omalle kirkolleen. Kruunussa on kaiverrus: "Gord Af I. A. Kiempe Alexsander Reeth A. 1766", I. A. Kiempen valimon tekemä.


title: Luhanka

text: Luhangan kirjassa mainitaan monenlaisin eri kuvauksin ja kääntein, miten maa-, metsä- ja kalatalous kehittyi vaiheittain (s. 81; s. 128; s. 133-134; s.143-145). Maatalouden edistämistä varten tehtiin valistustyötä pitkään. Siinä ajallaan kuvernöörikautta seurasi mahtitalonpoikien kausi 1800-luvun lopulla (s. 140-141). Moneen kertaan mainitaan maisteri Danielson maatalouden kehittämisen yhteydessä, ja lisäksi hän edusti Heinolan tuomiokuntaa useilla peräkkäisillä valtiopäivilä. Hänet valittiin useaan otteeseen jäseneksi talonpoikaissäädyn valiokuntiin ja Suomen pankin tilintarkastajain toiseksi varamieheksi. Hän vaikutti politiikassa ja myös rautatien syntyyn Keski-Suomessa. Hän oli yksi Säästöpankin ja Tammijärven kansakoulun perustajista. (s. 81). "Jos A. F. Danielsonia pidetään Luhangan karjatalouden tienraivaajana, niin Kesäimen tilan isäntää P.O. Heleniusta voidaan Luhangan karjanjalostuksen edelläkävijänä" (s. 144). Pankkialan kehittyminen Luhangassa oli Robert Ruohtula käsialaa (s. 81). Vuonna 1868 perustettiin kunnanrahasto (s. 61). Luhankaan päätettiin perustaa Säästöpankki 24.1.1898 majuri O. A. von Beckerin toimesta (s. 194), vuonna 1856 laina-jyvästö (s. 191). Postiasiat ja tieliikenne alkoivat kehittyä 1800-luvun lopulla (s. 201). Luhangassa koulutusjärjestelmä sai alkunsa 12.1.1834 (s. 250). Muutaman koulumestarin lisäksi kouluoloihin ratkaisevasti vaikutti seudun maantieteellinen asema. Silloisten laivareittien puolivälissä merkitsi maatalouden ja vesiteiden valtakaudella taloudellisesti poikkeuksellisen edullista asemaa. Seurauksena oli myös sivistyksen nousu; Luhanka kohosi henkisessä edistyneissä ympäristönsä yläpuolelle (s. 249). Koulutusjärjestelmä oli niin edistynyt, että koulutusmestarilla yhteistuumin seurakunnan papin kanssa oli oikeus kruunun virkamiesten avustamina noutaa syrjäytyneet lapset saamaan opetusta.


title: Luhanka

text: Tilanne alkoi 1800-luvun jälkipuoliskolta alkaen muuttua. Teollisuuden merkitys lisääntyi maatalouden kustannuksella; liikenne ohjautui vesiteiltä rauta- ja maanteille. Luhangan maatalouspitäjä jäi syrjään teollisuuskeskuksista ja kulkureiteistä. Muualla kehitys kulki eteenpäin, Luhangassa se pysähtyi (s. 274). 1900-luvun suuret aatteelliset ja poliittiset virtaukset eivät juuri levinneet Luhankaan (s. 281).


title: Luhanka

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 157 työpaikkaa. Niistä 29 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 54 % palveluissa ja 13 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli selvästi suurempi kuin Suomessa keskimäärin (3 %).


title: Luhanka

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat koneellista puunkorjuuta tekevät Moto-Jussi ja Motocat sekä Luhangan Osuuspankki.


title: Luhanka

text: Luhangassa on tuulivoimapuisto, joka perustettiin vuonna 2014.


title: Luhanka

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Luhanka

text: Luhangan ikärakenne vuosilta 1990 - 2013


title: Luhanka

text: Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Luhangassa ei ole lainkaan taajamia, ollen Manner-Suomen ainoa taajamaton kunta. Vuoden 2017 lopussa Luhangalla oli 734 asukasta, joista 723 asui haja-asutusalueilla ja 11 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa.


title: Luhanka

text: Luhangassa asuu vähiten muita kuin suomenkielisiä asukkaita Suomen kunnista, vuonna 2016 vain 3. Kunnassa ei asu ruotsin- tai saamenkielisiä.


title: Luhanka

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Luhangalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Joutsan kunnan alueella.


title: Luhanka

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Luhangan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.


title: Luhanka

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Luhangan kunnan nykyisellä alueella.


title: Luhanka

text: "Kärmelahti on vanha rakuunarykmentin kirjurin talo. Sen asukkaina on ollut myöhemmin paikkakunnan vaikuttajaperhe Alfred ja Selinda Danielsson. Danielssonit osallistuivat mm. Luhangan maanviljelyksen, kulttuurin, kunnalliselämän ja valtiopäiväasioiden kehittämiseen. Kärmelahden pihapiirissä sijaitsee useita 1800-luvun lopun rakennuksia. Kartanomaiseen tyyliin rakennettu päärakennus on peräisin 1850–1860 -luvuilta."


title: Luhanka

text: "Ruohtula on vanha kantatalo, joka on ollut samalla suvulla 1600-luvulta alkaen. Pihapiiri muodostaa Tammijärven kylään näkyvän ja arvokkaan maatilakokonaisuuden. Tilalla on toiminut kauppa 1860–1970 –lukujen välisenä aikana. Myös Luhangan ensimmäinen pankki toimi Ruohtulan tiloissa 1920-luvulle saakka. Ruohtulan pihapiiriin kuuluvat 1800-luvun päärakennus, mansardikattoinen asuinrakennus vuodelta 1912 ja kaupparakennus 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Talousja piharakennuksiin kuuluvat talli, riviaitta-liiteri 1890-luvulta, aittarakennus ja puuliiteri 1900-luvun alusta, sementtitiilinen maitohuone, sauna ja vanhan navetan lohkokivirauniot. Tien toisella puolella sijaitsevat riihi ja puimala."


title: Luhanka

text: Luhangan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryöpätyt muikut ja hapanleipä sekä ohrapuuro ja hillokastike.


title: Luhanka

text: Poliitikko Hertta Kuusinen on syntynyt Luhangassa vuonna 1904. Kirjailija Kreetta Onkeli on puolestaan viettänyt Luhangassa lapsuutensa. Säveltäjä Toni Edelmann asui vaimonsa, ohjaaja Kiti Luostarisen kanssa Luhangassa. Luhangassa on myös kuvattu elokuva Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin.


title: Luhanka

text: Suomen rehdeimmät ihmiset asuvat Luhangan kunnassa, kertoo Ilta-Sanomat vuonna 2015. Ilta-Sanomien tekemän selvityksen mukaan Suomen väkivallattomin kunta vuonna 2012 on Luhanka.


title: Luhanka

text: Keski-Suomen ensimmäisen tuulivoimalan rakennuslupa Luhankaan hyväksyttiin vuonna 2013. Sahdinvalmistuksen SM-kisa 2007 pidettiin Luhangassa ja sen järjestivät Luhangan kunta ja Suomen Sahtiseura ry.


title: Luhanka

text: YLEn alivaltiosihteeri teki ohjelman Luhangasta


title: Luhanka

text: Luhangassa pidetään vuosittain Luhangan Yöjuoksu.


title: Lumijoki

text: Lumijoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa noin neljäkymmentä kilometriä Oulusta etelään päin. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Lumijoki

text: Lumijoen naapurikunnat ovat Hailuoto, Liminka, Oulu ja Siikajoki.


title: Lumijoki

text: Kunnanjohtaja Leena Lehtoruusun kolmen vuoden virkakausi päättyi lokakuun lopussa 2017, mutta hän jatkoi huhtikuun loppuun 2018. Uuden kunnanjohtajan virka on toistaiseksi voimassa oleva, ja uudeksi kunnanjohtajaksi valittiin Paula Karsi-Ruokolainen.


title: Lumijoki

text: Lumijoen seutu kuului keskiajalla Venäjän karjalaisten nautinta-alueeseen. Länsisuomalaisen asutuksen levitessä seudulle karjalaiset joutuivat vähitellen luopumaan alueesta. Tämä tapahtui kuitenkin vasta pitkällisen sotatilan jälkeen. Vuonna 1588 karjalaiset tuhosivat muun muassa Lapinniemen kylän. Lumijoen nimi mainitaan ensimmäisen kerran historiankirjoissa vuonna 1496, kun venäläinen sotajoukko riehui Limingan rannikkokylissä. Seudun varhaisin asutus keskittyi Lumijoen, Hirvasniemen ja Lapinniemen kyliin.


title: Lumijoki

text: Vuosina 1695–1696 nälkä koetteli lumijokilaisia, ja tilanne paheni entisestään isonvihan aikana. Vuoden 1714 jälkeen venäläiset saapuivat Pohjois-Pohjanmaalle. Isonvihan aikana kylän taloista puolet autioitui ja arvioiden mukaan jopa neljä viidesosaa Limingan pitäjän asukkaista olisi kuollut. Väitetään, että Sakari Topeliuksen Koivu ja tähti -tarina pohjautuisi ylipääläisten lasten kokemuksiin. Asutus laajeni hitaasti ja asukasluku alkoi kasvaa nopeammin vasta 1700- ja 1800-luvulla. Vuonna 1880 kunnan asukasluku oli 2126 ja 1900 2269. Vuonna 1930 asukkaita oli 2426. Toisen maailmansodan jälkeen väestö alkoi vähetä ja vuonna 1980 asukasluku oli enää 1372. 1980-luvun alussa väkiluku alkoi jälleen kasvaa.


title: Lumijoki

text: Väestö sai toimeentulonsa pääasiassa kalastuksesta ja maataloudesta. Liminganlahden luonnonniityt loivat hyvät edellytykset karjataloudelle. Peltojen raivaus soita kuivattamalla ja rantaniittyjä ojittamalla jatkui vielä toisen maailmansodan jälkeenkin.


title: Lumijoki

text: Alue kuului Limingan seurakuntaan vuoteen 1684 saakka, jolloin perustettiin Lumijoen kappeli. Itsenäiseksi seurakunnaksi Lumijoki erotettiin 1899, mutta ero toteutui käytännössä vasta 1917. Lumijoen kunta on perustettu vuonna 1867. Lumijoen seurakunnan arkisto tuhoitui lähes täysin kirkon palossa 1882 ja jäljelle jääneet arkiston rippeet lopullisesti Lumijoen pappilan tulipalossa 17. tammikuuta 1902.


title: Lumijoki

text:
Lumijoelle rakennettiin ensimmäinen kirkko noin 1620-luvulla, mutta varmaa ja tarkempaa tietoa siitä ei ole. Kirkko oli noin 27 metriä pitkä ja yhdeksän metriä leveä. Kirkon käytyä pieneksi ja huonokuntoiseksi sen tilalle rakennettiin uusi kirkko, joka valmistui vähän vuoden 1816 jälkeen. Uusi kirkko oli ristinmuotoinen.
Vuonna 1882 Lumijoen kirkko ja vanha kellotapuli paloivat ukkosmyrkyssä. Sama ukkosmyrsky poltti myös Liminganlahden toisella rannalla sijaitsevan Oulunsalon kirkon. Lumijoen nykyinen kirkko, johon piti mahtua yli tuhat henkeä, rakennettiin 1886–1889.


title: Lumijoki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Lumijoki

text: Vuoden 2017 lopussa Lumijoella oli 2 082 asukasta, joista 1 347 asui taajamissa, 714 haja-asutusalueilla ja 20 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lumijoen taajama-aste on 65,4 %. Lumijoen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Lumijoen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 347 asukasta.


title: Lumijoki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lumijoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Lumijoki

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lumijoen alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on siellä Lumijoen Rauhanyhdistys, johon kuuluu yli 200 jäsentä. Lestadiolaisuuden paikkakunnalle toi vuonna 1867 talollinen Antti Tukki, joka oli myös liikkeen paikallinen johtomies. 1871 oli Ylipään kylässä voimakas herätys. Tukin lisäksi Lumijoella ei ollut omia puhujia, vaan siellä kävi vierailevia saarnaajia. 1880-luvun alussa paikkakunnan lestadiolaisten määräksi arvioitiin 60–100 henkeä, mutta 1890-luvun lopulla siihen ei kuulunut ainakaan kirkollisten tietojen perusteella enää kuin noin 30 henkeä. Paikkakunnalle perustettiin oma rauhanyhdistys eli Lumijoen Rauhanyhdistys vuonna 1945 ja yhdistyksen toimitalo valmistui vuonna 1981.


title: Lumijoki

text: Lumijoki käsittää Lumijoenselän ja sen jatkeen Liminganlahden lounaispuolisen alueen. Varsinaisesti Lumijoki on laakeaa, merestä verraten myöhään kohonnutta rantamaata, jota hallitsevat laajat peltoaukeamat ja suot.


title: Lumijoki

text: Kallioperä on pääasiassa granodioriittia, kvartsidioriittia sekä graniittia. Kunnan pohjoisosa kuuluu Muhoksen jotuniseen savikivikerrostumaan, joka lepää peruskallion päällä. Kallioperä on kauttaaltaan paksujen hiekka ja moreenikerrosten peitossa. Pohjoisrannikolla on myös savea paksuina kerroksina. Kunnan etelä- ja lounaisosissa kivennäismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen alla. Kallioperän tasaisuuden ja paksujen maalajikerrosten vuoksi maasto on hyvin tasaista. Maa nousee verkalleen rannikolta sisämaahan päin. Koko rantavyöhyke on vesiperäistä, alavaa niittymaata, joka idässä välittömästi liittyy Limingan lakeuteen. Järviä kunnan alueella ei ole ja joetkin ovat pieniä. Kirkonkylän halki virtaava Lumijoki on seudun ainoa iso joki.


title: Lumijoki

text: Lumijoki on Suomen ainoa joki, joka virtaa lännestä itään, mutta laskee silti Itämereen. Lumijoen sivuhaaroja ovat Hirvasoja, Junkkosenoja ja Haarasuonoja. Muita pieniä vesistöjä kunnassa on esimerkiksi Miehojärvi ja Mustapäänlampi. Merenrantaa Lumijoella on 38 kilometriä.


title: Lumijoki

text: Elinkeinona Lumijoella on perinteisesti ollut maatalous, mutta nykyään pääelinkeinona ovat palvelut. Kunnan työpaikoista on vuonna 2000 ollut 50 prosenttia palvelualan ja 31 prosenttia maatalouden työpaikkoja.


title: Lumijoki

text: Lumijoella toimii vain yksi koulu, Lumijoen Yhtenäiskoulu jossa on esiopetus, alakoulu ja yläkoulu. Koulussa on yhteensä yli 400 oppilasta.


title: Lumijoki

text: Lumijoella toimii Terveyskeskus. Ilta- ja viikonloppupäivystykset hoidetaan Oulun sairaalassa.


title: Lumijoki

text: Nähtävyyksiä on esimerkiksi arkkitehti John Lybeckin suunnittelema, vuonna 1889 valmistunut Lumijoen kirkko, jota suuren kokonsa vuoksi kutsutaan Lakeuden katedraaliksi. Kirkko olisi alkuperäisesti pitänyt rakentaa Upsalaan, mutta kirkkojen piirustukset menivät jostain syystä sekaisin. Näin kertoo ainakin tarina.


title: Lumijoki

text: Toinen nähtävyys on Hailuoto-höyrylaiva, joka aikanaan ajoi säännöllistä liikennettä Oulun ja Hailuodon sekä Lumijoen välillä. Hailuoto-laiva toimii nykyään kahvilana Lumijoen Varjakassa.


title: Lumijoki

text: Liminganlahden rannalle on rakennettu lintutornit Sannanlahteen ja Puhkiavanperälle. Molempien tornien läheisyydessä on nuotiopaikat, opastetaulut ja ruokailukatokset ja telttapaikkoja.


title: Lumijoki

text: 1998–1999 rakennettu Lumituuli Oy:n tuulivoimala Sähkäle sijaitsee Lumijoen Varjakassa.


title: Lumijoki

text: 1980-luvulla Lumijoelle perustettiin kotiseutumuseo, jossa on esillä Lumijoelta kerättyä esineistöä. Museo toimii 1860-luvulla rakennetussa lainajyvämakasiinissa.


title: Lumijoki

text: Vuonna 2005 valmistui Lumijoelle uusi kirjastorakennus "Hiidenkivi".


title: Lumijoki

text: Lumijoella on 3 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):


title: Lumijoki

text: Kulmakuntia Lumijoella ovat Korvenkylä, Luonnostakylä, Lapinkylä, Ukuranperä, Varjakka, Ylipää ja Alapää


title: Lumijoki

text: Siikajoen kylää Karinkantaa suunniteltiin liitettäväksi Lumijoelle. Syyksi mainittiin Lumijoen keskustan palvelujen läheisempi sijainti kylästä. Siikajoen kunnanvaltuusto päätti lopullisesti elokuussa 2014 järjestetyssä kokouksessa, että Karinkantaa ei liitetä Lumijokeen.Lumijoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "lahtivelli" eli lihakeitto ja "huttuvelli" eli riisillä höystetty piimävelli.


title: Lumparland

text: Lumparland on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Lumparlandin asukasluku on () ja pinta-ala  km² (), josta  km² on maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan Lumparland kuuluu Ahvenanmaan ja koko Suomen pienimpiin kuntiin. Lumparlandin naapurikunnat ovat Föglö, Jomala, Lemland, Sund ja Vårdö.


title: Lumparland

text: Lumparland sijaitsee Ahvenanmaan pääsaaren kaakkoispuolella. Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Kunnan vaakunan suunnitteli Matts Dreijer ja se vahvistettiin vuonna 1952.


title: Lumparland

text: Lumparlandin pääsaari on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan neljänneksi suurin. Saaren länsipuolella on laaja Lumparnin () vesialue, joka on meteoriittitörmäyksessä syntynyt törmäyskraatteri. Tästä vesialueesta myös kunta on saanut nimensä. Lumparnin selän itäpäästä pistää pääsaaren sisäosiin usean kilometrin pituinen kapea lahti, Kapellviken. Kaakosta Lumparlandia rajaa Föglönselkä. Pääsaaren lisäksi Lumparlandiin kuuluu vain muutamia pikkusaaria ympäröivillä merialueilla.


title: Lumparland

text: Kunnassa on 7 kylää: Klemetsby, Krokstad, Lumparby, Lumpo, Norrboda, Skag ja Svinö.