title: Mainio vallankumous

text: Näillä hollantilaisilla uudistuksilla ja tekniikoilla oli syvällisiä taloudellisia tuloksia. Ne järjestivät institutionaalisen viitekehyksen, jossa talous aktiivisesti kasvoi, ei ainoastaan luomalla puitteet, joissa maaseudun liiketoimet voitiin siirtää ja linkittää finanssikeskukseen Lontoossa, vaan myös paljon kriittisemmin, integroimalla Lontoo Euroopan finanssikeskukseen, Amsterdamiin.


title: Giddyups

text: Giddyups oli suomalainen vuonna 1986 perustettu ja 1990-luvun alussa hajonnut rock-yhtye. Sen alkuperäisjäseniä olivat Akiboy eli Aki Sirkesalo (laulu ja kitara), Raine Salo (kitara), Pete Lehtelä (rummut) sekä Sauli Leppänen (basso). Ensialbumille oli Salon tilalle jo tullut uudeksi kitaristiksi ja biisintekijäksi Sami Saari. Yhtye teki laajan kiertueen Neuvostoliitossa vuonna 1989. Toisella albumilla yhtyeen basisti oli Hande Virkki.


title: Giddyups

text:
Sirkesalo ja Saari perustivat Giddyupsin jälkeen Veeti & The Velvets -yhtyeen. Neliäänistä a cappella-laulua kuultiin jo Giddyupsin "Seasons of the shake"-albumin raidalla ja singleraidalla "One of these stories".
A1 & B1: säv./san. Raine Salo, sov. Giddyups
A1: säv. Raine Salo, san. Akiboy - Raine Salo, sov. Giddyups - Raine Salo


title: Giddyups

text:
B1: säv./san. Akiboy, sov. Giddyups - Raine Salo
A1: säv./san./sov. Raine Salo


title: Giddyups

text:
B1: säv./san. Akiboy, sov. Giddyups
A1: säv./san. Akiboy - Sami Saari, sov. Giddyups


title: Giddyups

text: B1: säv./sov. Giddyups, san. Akiboy


title: Giddyups

text: Tatu Mannberg: akustinen kitara


title: Giddyups

text:
Tuottaja: Jussi Tegelman - Giddyups
A1: säv./san. Hank Crosby - Smokey Robinson - Stevie Wonder, sov. Giddyups - Pekka Tegelman


title: Giddyups

text: A2: säv./san./sov. Giddyups


title: Giddyups

text:
Tuottaja: Jussi Tegelman
A1: säv. Giddyups, san. Akiboy


title: Giddyups

text: B1: säv. Raine Salo, san. Akiboy


title: Noitalinna huraa!

text: Noitalinna huraa! on peräseinäjokelainen rockyhtye, joka oli alun perin toiminnassa 1980-luvun puolestavälistä 1990-luvun alkuun. Yhtyeen tunnetuin kappale on "Pikkuveli" "Kalan silmä" -levyltä (1988). PMMP-yhtye julkaisi version kappaleesta vuonna 2005.


title: Noitalinna huraa!

text: Yhtyeen jäsenistä Sari Peltoniemi on tullut myöhemmin tunnetuksi kirjailijana, Hannu Sepponen puolestaan lastenmusiikkikokoonpanosta Tohtori Orff & Herra Dalcroze nykyiseltä nimeltään Orffit. Antti Tammela soittaa nykyään yhtyeessä Musta köksä. Yhtyeen roudarina ja miksaajana sekä "viidentenä jäsenenä" toimi Juha Kaski.


title: Noitalinna huraa!

text: Vuonna 2015 yhtye äänitti uutta musiikkia. Musiikkia on yhtyeen mukaan valmiina levyllinen. Maaliskuun puolivälissä 2017 yhtye julkaisi kaikki albuminsa sisältävän CD-boksin "Kaikki noidat linnassa". Yhtye ei kuitenkaan aio keikkailla.


title: Memfis

text: Memfis oli Ala-Egyptissä Kairon lounaispuolella sijaitseva kaupunki. Se oli Egyptin ensimmäinen pääkaupunki vanhan valtakunnan aikana.


title: Memfis

text: Kaupunki perustettiin noin 3100 eaa. ja se oli aikanaan yksi maailman suurimmista. Tuolloin Memfiissä asui yli 30 000 asukasta. Kaupungin rauniot sijaitsevat Niilin länsirannalla. Ptolemaiosten kaudella Memfis oli Serapis-kultin keskus, ja roomalaisaikana se menetti merkityksensä.


title: Memfis

text: Memfis sijaitsee paikalla, jossa Niili alkaa jakautua seitsemään suuhaaraansa, joten se on liikenteen solmukohta. Memfiksen korkein rakennus oli Ptahin suuri temppeli, jonka rakentamisessa monikin Egyptin kuningas oli ollut osallisena. Eräs heistä pystytti siihen oman ja puolisonsa kuvapatsaan, jotka kumpikin ovat 18 metriä korkeat ja hakatut yhdestä ainoasta kallionkappaleesta. Lähellä oli Apis-härän temppeli, jonka Psamatik rakennutti; siihen saatettiin pyhä härkä juhlakulkueessa. Kaupungin länsi- ja pohjoispuolella oli tekojärviä. Niistä merkittävin on Moiris, johon laskettiin Niilin liika tulvavesi. Keskellä järveä, jossa syvyys oli noin 90 metriä, kohosi veden pinnasta kaksi korkeaa pyramidia, ja kummankin päällä istui suuri patsas valtaistuimella. Kuusi kuukautta juoksi Niilin tulvavesi järveen, jossa veden syvyyden mittoina pyramidit seisoivat, ja kuusi kuukautta juoksi se taas takaisin Niiliin.


title: Memfis

text: Moiris-järven rannalla oli suuri sokkeloinen hallituspalatsi. Siinä oli kaksitoista pihaa rakennuksilla ympäröitynä muurin sisällä sekä 3 000 huonetta, joista puolet maan päällä. Herodotos kertoo niistä: "Ne ovat yliluonnollista työtä, sillä tiet saleista ja sokkelokäytävät pihojen läpi ovat varsin moninaiset ja ihmeelliset, kun astuu pihoista huoneihin, esikartanoihin, uusiin saleihin ja uusiin pihoihin. Katot ovat kivestä samoin kuin seinätkin, ja seinät täynnä hakattuja kuvia. Joka pihassa on valkokivinen pylväskäytävä, joka osa hyvin tarkkaan toiseensa liitettynä; ja nurkassa, johon labyrintti loppuu, seisoo pyramidi, neljäkymmentä käsivarren pituutta korkea, ja sen päällä suuria kivikuvia. Sisälle on tehty tie, joka vie maan alle." Maanalaisissa huoneissa oli hautakammioita ja pyhiä krokotiileja. Labyrintistä on nyt enää jäljellä ainoastaan rauniot.


title: Memfis

text: Memfiin ympärillä olivat avaralla, autiolla tasangolla mahtavat pyramidit, kaikkiaan noin 40 merkittävää. Ne rakennettiin hautakammioiksi kuninkaille etenkin neljännen hallitsijasuvun aikana. Suurimmat pyramidialueet pohjoisesta etelään ovat Abu Rawash, Giza, Zawyet al-Aryan, Abusir, Sakkara ja Dahshur. Kolme suurinta, Gizan pyramidit, on nimetty kuninkaiden Khufu (Kheops), Khafre (Khefren) ja Menkaure (Mykerinos) mukaan. Suurinta eli Kheopsin pyramidia on ollut 30 vuotta rakentamassa 100 000 ihmistä, jotka joka kolmas kuukausi vaihdettiin. "Näinä vuosina", sanoo vanha kreikkalainen historioitsija Herodotos, "vallitsi kaikenlainen kurjuus Egyptissä ja temppelit pidettiin suljettuina."


title: Memfis

text: Yhden pyramidin edessä noista kolmesta suurimmasta seisoo Gizan sfinksi, 25 metriä korkea ja 33 metriä pitkä sfinksi, joka on kokonaisena hakattu irti kalliosta. Pyramidien luona on pitkät jonot yksityisiä hautakammioita eli katakombeja, joiden silmänkantamattomien rivien keskeltä itse pyramidit kohoavat, merkkinä faraoiden asemasta kansan yläpuolella.


title: Memfis

text: Otto Sjögren: Historiallinen lukukirja: Vanha ja Keski-aika, WSOY, 1888.


title: Kurki (tähdistö)

text:
Kurki (lat. "Grus, Grucus, Gru") on keskisuuri tähdistö eteläisellä taivaanpallolla. Kurki ei näy Suomessa. Kurjen (Grus) latinankielistä lyhennettä Gru ei tule sekoittaa Etelän ristin (Crux) lyhenteeseen Cru.
Tähdistön kirkkain tähti on α Gru eli Alfa Gruis (Al Na'ir), joka on kirkkaudeltaan 1,73. Ennen 1600-lukua tähdistö oli Etelän kalan osa, josta etelään tähdistö sijaitsee.


title: Kurki (tähdistö)

text:
Tähtiä nimineen:
Bayerin nimiä:


title: Purjepinta-ala

text: Purjepinta-ala tarkoittaa perinteisesti laivan tai veneen varsinaisen purjeen (tai purjeiden) tuulelle alttiina olevaa pinta-alaa. Muissa yhteyksissä sillä voidaan tarkoittaa myös tuulelle alttiina olevan rakenteen seinäpinta-alaa.


title: Purjepinta-ala

text: Purjehduksessa purjepinta-ala on yksi tärkeimmistä huomioon otettavista seikoista: aluksen nopeus sekä kulkuominaisuudet ovat riippuvaisia purjepinta-alasta.


title: Purjepinta-ala

text: Purjeveneessä voi olla reivausjärjestelmä, jolla purjeen pinta-alaa voidaan vähentää.


title: Purjepinta-ala

text: Myös purjehduskilpailuissa on usein rajoituksia siitä, kuinka suuri purjepinta-ala veneessä saa enimmillään olla.


title: Tukaani (tähdistö)

text:
Tukaani (Tucana, Tucanae, Tuc) on tähdistö eteläisellä taivaanpallolla, niin etelässä ettei se näy Suomessa.
Tukaanissa on Linnunrataa kiertävä kääpiögalaksi Pieni Magellanin pilvi sekä pallomainen tähtijoukko 47 Tucanae. Tähdistö on nimetty vasta 1600-luvulla eli se on "uusi".
Tukaanin kirkkain tähti on Alfa Tucanae.


title: Etelän kolmio

text:
Etelän kolmio (lat. "Triangulum Australe, Triangulum Australis, TrA") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa.
Tähdistön kirkkain tähti on α TrA (Alfa Trianguli Australis, nimeltään Atria), jonka kirkkaus on 1.91. Kolmion muut tähdet ovat Beta ja Gamma Trianguli Australis. Myös Delta ja Epsilon ovat tämän tähtikuvion merkittäviä tähtiä. 2. suuruusluokan tähtenä tämä tähti on huomattavan kirkas.


title: Pyhä Katariina

text: Pyhä Katariina tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Savolainen osakunta

text: Helsingin yliopiston Savolainen osakunta, lyhyesti SavO, on yksi kuudestatoista perinteisestä suomalaisesta ylioppilasosakunnasta.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan toiminta keskittyy Uudelle ylioppilastalolle, jonka A-rapun ylintä kerrosta, "Vinniä", se on asuttanut vuodesta 1931 lähtien.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan kanta-aluetta ovat pääsääntöisesti Etelä- ja Pohjois-Savon maakunnat. Etelä-Savon maakunnan kunta Pertunmaa ei kuulu Savolaisen osakunnan kanta-alueeseen, vaan Hämäläis-Osakunnan alueeseen, mutta Etelä-Karjalan Savitaipale on yhteisaluetta Wiipurilaisen Osakunnan kanssa. Rautavaaran ja Heinäveden kunnat ovat yhteisiä Karjalaisen Osakunnan kanssa.


title: Savolainen osakunta

text: Osakuntalaitos kehittyi Turun kuninkaallisessa akatemiassa 1640-luvulla. Varhaisin maininta savolaisesta, viipurilaisesta ja hämäläisestä ylioppilasmaakunnasta esiintyy konsistorin pöytäkirjassa vuonna 1653. Näiden kolmen maakunnan inspehtoriksi asetettiin professori Martinus Stodius. Jaottelu ei kuitenkaan ollut pysyvä.


title: Savolainen osakunta

text: Nykyinen Savolainen osakunta perustettiin 1. lokakuuta 1905 yhdessä Karjalaisen Osakunnan kanssa, kun vuonna 1833 perustettu Savo-karjalainen osakunta jakaantui kahtia. SavOn vuosijuhlapäivä on 20. helmikuuta tai sitä lähinnä oleva lauantai tai sunnuntai sen muistoksi, että kyseisenä päivänä vuonna 1865 annettiin asetus suomen kielen käyttöön ottamisesta oikeusistuimissa ja virastoissa.


title: Savolainen osakunta

text: SavOn jäseneksi voi liittyä korkeakouluopiskelija. Jäsenistä suurin osa on aina ollut Helsingin yliopistosta, mutta myös muiden pääkaupunkiseudun korkeakoulujen (Aalto-yliopisto, Taideyliopisto, Metropolia Ammattikorkeakoulu, Haaga-Helia ammattikorkeakoulu) opiskelijoita on liittynyt osakuntaan. Jäseninä on ollut myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisia opiskelijoita. Jäsenistön enemmistö on käynyt koulunsa jossakin päin Savoa, ja lähestulkoon kaikilla on sukulaissuhteita Savoon. Savolaisuus ei ole kuitenkaan osakunnan jäsenyyden ehto.


title: Savolainen osakunta

text: Jäsenen päättäessä opintonsa hänestä tulee entinen jäsen, joka saa edelleen osallistua osakunnan tapahtumiin, mutta menettää äänioikeutensa osakunnan kokouksissa.


title: Savolainen osakunta

text: Jäsenmäärän romahdus vuoden 1960-luvun lopulla selittyy radikaalien opiskelijaliikkeiden nousulla vuonna 1968 ja sillä, että heti seuraavana vuonna astui voimaan uusi asetus Helsingin yliopiston ylioppilaskunnasta ja osakunnista. Varsinainen osakuntiin kuulumisen pakollisuus oli kuitenkin lakannut jo vuonna 1937.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan oikeudellinen asema perustuu muiden osakuntien tapaan suoraan Yliopistolakiin 24.7.2009/558 sekä Helsingin yliopiston johtosääntöön.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan ylin päättävä elin on osakunnan kokous, jossa puhetta johtaa inspehtori – osakuntalaisten "valvojakseen" valitsema yliopiston professori. Vuoden 2008 alusta lähtien osakunnan inspehtorina on toiminut Vanhan testamentin eksegetiikan professori Martti Nissinen.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan hallintoa ohjaa vuosittain valittava osakuntaneuvosto. Neuvostoa johtaa joka toinen vuosi valittava kuraattori, joka on vanhempi osakunnan jäsen tai entinen jäsen. Kauden 2016–2017 kuraattorina toimii MICL, YTM Vesa Kyyrönen. Neuvostoon kuuluvat toiminnanjohtaja, taloudenhoitaja, sihteeri ja neljä neuvosta. Käytännön toiminnasta vastaa joukko virkailijoita.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan sääntöjen mukaan osakunnan tarkoitus on muun muassa edistää jäsentensä yhteiskunnallisia ja henkisiä pyrintöjä sekä monipuolista harrastustoimintaa. Osakunnassa pääsee kokeilemaan siipiään yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa ottamalla vastuulleen itseään kiinnostavia projekteja sekä tehtäviä osakunnan hallinnossa. Tärkeä vaikutin toimintaan on myös siteet kotimaakuntaan. Suhteita pidetään yllä esimerkiksi kesäisellä Tervahöyryristeilyllä, jota on järjestetty vuodesta 1952.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunnan varsinainen toiminta painottuu opinnoilta jäävään vapaa-aikaan. Osakunnan piirissä toimii vuonna 1932 perustettu kuoro Savolaisen Osakunnan Laulajat (SOL) sekä vuonna 2005 perustettu viihdeorkesteri Savolaisen Osakunnan Soitannollinen Seura (SOSSu ry). Lisäksi osakunnan piirissä toimii erilaisia harrastuskerhoja kuten vaihtoehtoisen elokuvakulttuurin kerho Viliminkippeet ja lautapelikerho Peliliike. Osakunta järjestää toisinaan bileitä ja pöytäjuhlia. Vapaa-aikapainotteisuudesta huolimatta osakunnan nimissä tehdään myös yhteiskunnallista työtä ja pidetään opiskelijan puolia yliopisto- ja valtakunnanpolitiikassa.


title: Savolainen osakunta

text: SavO omistaa Savolaisten ylioppilaiden säätiön kautta Helsingin Koskelassa, Patolassa ja Vallilassa opiskelija-asuntoja, joissa on noin 130 opiskelijan koti.


title: Savolainen osakunta

text: Osakunta julkaisee "Susj"-lehteä kaksi kertaa vuodessa. "Savotar" on osakunnan aikakauskirjasarja, joka syksyllä 2004 sai kymmenennen osansa osakunnan historiateoksesta. Osakunnan kirjallisista tuotoksista aktiivisimmassa käytössä lienevät aina olleet laulukirjat.


title: Savolainen osakunta

text: Savolainen osakunta on Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan piirissä toimiva järjestö. Muiden osakuntien kanssa tehdään yhteistyötä sekä suoraan kahdenkeskisesti että Osakuntien Yhteisvaltuuskunnan kautta. Erityisen läheiset suhteet ovat sisarosakunta Karjalaiseen Osakuntaan sekä naapureihin Uudella ylioppilastalolla, Eteläsuomalaiseen osakuntaan ja Varsinaissuomalaiseen osakuntaan. Ylioppilaskunnan politiikkaan osakunta liittyy Osakuntalaisen Unionin kautta.


title: Savolainen osakunta

text: Opiskelunsa loppuun saattaneiden osakuntalaisten yhdistykseen Savolaisen Osakunnan Seniorit r.y.:hyn osakunta pitää luonnollisesti tiivistä yhteyttä. Yhdessä senioriyhdistyksen kanssa osakunta hallitsee Savolaisten ylioppilaiden säätiötä, joka omistaa osakunnan asuntolat.


title: Savolainen osakunta

text: SavOlla on ystävyyssopimuksia ulkomaisten opiskelijajärjestöjen kanssa. Vuonna 1930 solmittiin ystävyyssopimus tarttolaisen mieskorporaatio Fraternitas Estican kanssa ja kohta sen jälkeen naiskorporaatio Indlan kanssa. Yhteydenpitoa niihin jatkettiin myös Viron neuvostomiehityksen aikana.


title: Savolainen osakunta

text: Suhteita ruotsalaisiin osakuntiin oli jo samoihin aikoihin, kun ystävyyttä virolaisten kanssa hierottiin, mutta ystävyyssopimus Uppsalan Värmlands Nationin kanssa solmittiin vasta 1951. Lundin Wermlands Nationin kanssa ystävyyssopimus tehtiin 1956 ja Linköpingin Wermlands Nationin kanssa 2005.


title: Savolainen osakunta

text: Savolaisia ylioppilasyhdistyksiä on muun muassa Turussa (Turun Yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta r.y.) ja Tampereella (Savotta).


title: Ähtävä

text: Ähtävä () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Ähtävän kunta liitettiin 1977 silloiseen Pietarsaaren maalaiskuntaan. Ähtävän puukirkko on vuodelta 1770 (M. Honka).


title: Ähtävä

text: Ähtävän naapurikunnat olivat Evijärvi, Kruunupyy, Pietarsaaren maalaiskunta, Purmo ja Teerijärvi.


title: Ähtävä

text: Ähtävän kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 97,7 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Ähtävä

text: Nimen taustasta käydään edelleen keskustelua. Ähtävän nimi perustuu "Ähtävänjoen" nimeen. Yksi mahdollisuus on että joen nimi liittyy "Ähtärinjärveen" (alun perin "Ätsäjärvi" tai "Ätsävesi"). Aikoinaan Ähtärinjärven vedet laskivat Ähtävänjokea pitkin Pohjanlahteen. Pohjoisempana ns. Vetelin saarekkeelle asettunut ruotsalaisväestö korvasi pohjalaismurteisen ääntöasun "Ätsävä" muodolla "Ässävä", jonka perua on ruotsinkielinen paikannimi "Esse". Kun ruotsinkielisille paikannimille haettiin 1800-luvun lopulla suomenkielisiä vastineita, todettiin savolaismurteisen "Ähtävä"-muodon yleistyneen maakunnan ulkopuolella, vaikka paikkakuntalaiset käyttivätkin yhä asua "Ässävä". Toiset tutkijat huomauttavat että muualla Pohjanmaalla asutukset joen rannoille ovat levinneet merestä sisämaahan päin miksi asutukset Ähtävällä ovat aikaisemmat kuin Ätsäjärvellä. Ensiasutus oli jokisuun "Jesszeffaan" (nyk. Edsevö) saarelle. Asutuksen nimi on sitten annettu joelle, alkulähteelle että myöhäisemmälle asutukselle sekä Ähtävällä. Nimen pohjana on siinä tapauksessa germaaninen miesnimi "Edse, Etze."


title: Ähtävä

text: Ähtävän kirkko on tasavartinen ristikirkko vuodelta 1770. Kirkko ei ole Kirkonmäellä. "Kyrkbacka" (käännettynä kirkonmäki) sijaitsee joen varrella kirkosta pari kilometriä sisämaahan päin. Perimätiedon mukaan kirkon paikasta oli erimielisyyksiä. Nykyisen maantien alla on kirkon kohdalla vanha uhrilähde, joka saattaa selittää kappelin ja kirkon sijainnin.


title: Ähtävä

text: Kirkon sisustus on poikkeuksellisen hieno. Alttari puolipyöreine kaiteineen on säilynyt alkuperäisellä paikallaan etelä- ja itäristin kulmauksessa ja saarnastuoli sitä vastapäätä. Puuleikkauksin koristeltu pyöreäkulmainen alttaripöytä, koristeellinen alttarikaide, korinttilaisin pylväin varustettu alttarilaite sekä saarnastuoli ovat tyyliltään myöhäisbarokin, rokokoon ja uusklassismin yhdistelmiä ja ne ovat paikallisten puuseppien taidokasta käsityötä 1810-luvulta. Kaksiosainen alttaritaulu, jonka aiheina ovat Ristiinnaulittu ja Pyhä ehtoollinen, on Johan Gustaf Hedmanin maalaama. Lukkarinpenkin rokokootyylinen kullattu numerotaulu on lajissaan on Suomen hienoin. Pohjalaistyyppisen kellotapulin rakennusmestaria ei tiedetä, mutta se oletetaan Antti Hakolan johdolla rakennetuksi 1779. Hirsinen lainamakasiini on vuodelta 1857.


title: Ähtävä

text: Paikalliset puusepät "Berklars-snickarn" ja "Jofs-snickarn" valmistivat alttarin seinäkorokkeen ja saarnastuolin, samoin kaksi metriä korkean numerotaulun. Ehtoollisen asettamista esittävä alttaritaulu on kopio Margareta Capsian maalaamasta alttaritaulusta. Lasimaalauksen teki vuonna 1940 Lennart Segerstråle. Vuonna 1779 valmistuneessa kellotapulissa on kolme kelloa. Seurakunnan vanhin kello on vuodelta 1731. Kellotapulin vieressä on noin vuonna 1860 valmistettu vaivaisukko, joka on puettu vuosien suomen sodan ajan ruotsalaiseksi sotilaaksi.


title: Ähtävä

text: Ala-Ähtävä (Ytteresse), Purokylä (Bäckby), Salonkylä (Neder- ja Överlappfors), Yli-Ähtävä (Överesse)


title: Ähtävä

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Ähtävän taajamat olivat Lappfors (242 asukasta), Ytteresse (623 asukasta) ja Överesse (531 asukasta).


title: Ähtävä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Ähtävän väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Öja

text: Öja oli Keski-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1932. Öjan naapurikunnat olivat Kaarlela, Kruunupyy ja Luoto. Vuonna 1969 Öja liitettiin Kaarlelan kuntaan ja siitä tuli edelleen vuoden 1977 Kaarlelan ja Kokkolan kuntaliitoksen jälkeen osa Kokkolan kaupunkia. Öja ei koskaan muodostanut omaa seurakuntaa, vaan kunnallisen itsenäisyytensäkin aikana se oli osa Kaarlelan seurakuntaa.


title: Öja

text: Öjan kunta oli yksinomaan ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 98,9 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia. Kunnan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1959. Öjan alueella sijaitsee Tankarin majakka, johon myös vaakunan kuva-aihe viittaa. Öjan kautta kulkee Kokkolan ja Pietarsaaren välinen seututie 749. Öjan entisellä alueella vuonna 2000 oli n. 800 asukasta.


title: Öja

text: Öjan ja mannermaan välillä on nykyään merestä irrallinen Öjanjärvi-Luodonjärvi-systeemi. Öja sijaitsee Pohjanlahden rannalla. Paikkakunnalla pelaa jalkapalloseura Öja-73.


title: Öja

text: Ruotsin kielen sana "öja" nimi tarkoittaa suomeksi saaristoa. Öja on Suomen kaikkien aikojen kunnista ainoa, jonka nimi alkaa ö-kirjaimella myös suomenkielisessä käytössä, sillä millään Suomen kunnalla ei ole ollut ö-alkuista suomenkielistä nimeä ja Öja on ainoa ö:llä alkava niistä kaikkien aikojen Suomen kunnannimistä, joille ei ole ollut suomenkielistä vastinetta. Suomen kaikkien aikojen kunnista aakkosjärjestyksessä suomen kielen kannalta Öja sijoittuu viimeiseksi, mutta ruotsinkielisistä Suomen kuntien nimistä kaksi nykyistä nimeä, Östermark (Teuva) ja Övertorneå (Ylitornio) sekä yksi entinen nimi, Övermark (Ylimarkku), sijoittuvat vielä myöhemmäksi.


title: Öja

text: Bodö, Finholm, Hagafolk, Knivsund, Krokvik, Långö, Mjosund, Tallbacka, Tankar, Tjäru


title: Öja

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Öjan taajamat olivat Knifsund (310 asukasta) ja Norra Långö (225 asukasta, osa Luodon puolella).


title: Anki Lindqvist

text: Agneta Elisabeth (Anki) Lindqvist (27. syyskuuta 1945 Helsinki – 15. marraskuuta 2007 Muonio) oli suomalainen muusikko sekä tv-ohjaaja ja -tuottaja. Hänen yhtyeitään olivat muun muassa Cumulus ja Anki, Bosse ja Robert -trio. Hän julkaisi myös useita soololevyjä.


title: Anki Lindqvist

text: Anki sijoittui toiseksi "Nuorten tanssihetki" -laulukilpailussa 16-vuotiaana ja ensimmäinen single "Neiti yksinäinen / Olkoon niin" ilmestyi vuonna 1962. 1960-luvulla syntyivät myös muun muassa hitit "Ne kesäyöt", "Sunny", "Vanhan korpin varjo", "Niin aikaisin" ja "Jos nyt menet pois". Ankin keskeisintä tuotantoa olivat Laulelmat ja folk-musiikki. Anki esiintyi folk-henkisen Anki, Bosse ja Robert -trion kanssa vuosina 1964–1968. Triolta ilmestyi "Anki Bosse & Robert" -niminen ensialbumi vuonna 1964. Anki oli myös ahkerasti mukana kesäkiertueilla: muun muassa Danny-show’ssa 1966, omassa kesäshow’ssaan 1968 (taustabändinä Silvery) ja Kirkan ja Eero Raittisen kanssa 1969. Vuonna 1969 hän vieraili Svenska teaternin Hair-musikaalissa. Anki oli myös mukana Syksyn Sävel -kilpailussa ja (1968) Euroviisukarsinnoissa (1968).


title: Anki Lindqvist

text: 1970-luvulla Anki teki muutaman soololevyn, mutta esiintyi ja levytti enemmän Cumulus-yhtyeessä. Cumulus osallistui Syksyn Sävel -kilpailuun vuosina 1971–1973, 1976–1977 ja 1981 ja Anki lisäksi soololaulajana 1972 ja 1974. Cumuluksen suurimmat hitit ovat vuonna 1977 levytetyt ”Marseillen poika” ja ”Höstvisa” / ”Syyslaulu”, jonka ruotsinkielinen versio myi Ruotsissa yli 70 000 kappaletta.


title: Anki Lindqvist

text: Anki sävelsi ja sanoitti runsaasti tuotantoaan. Hän levytti ja esiintyi 2000-luvulle saakka, mutta päätyökseen hän toimi vuodesta 1980 lähtien viihdeosaston ohjaajana ja tuottajana YLE FST:ssä, jossa hän oli aloittanut freelancerina jo 1969, valmistuttuaan Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osastolta.


title: Anki Lindqvist

text: Viimeisin levytys, EP-levy "Linnut / Fåglarna" on vuodelta 2003. Yhteensä Ankilta ilmestyi 15 soololevyä, 16 levyä "Cumulus"-yhtyeen kanssa ja neljä levyä "Anki, Bosse & Robert" -trion kanssa. Hän sävelsi äitinsä, kirjailija Marita Lindquistin tekstejä.


title: Anki Lindqvist

text: Anki Lindqvistin aviopuoliso oli Rauno Laiho, joka toimi kuvaajana mm. TV 1:ssä. Laiho on kuvannut kaikki Ankin FST:ssä tekemät ohjelmat.


title: Riistavesi

text: Riistavesi oli Pohjois-Savossa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Kuopion kaupunkiin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1973.


title: Riistavesi

text: Riistaveden naapurikunnat olivat Juankoski, Kuopio, Siilinjärvi, Tuusniemi ja Vehmersalmi.


title: Riistavesi

text: Riistaveden keskustaajama Melalahti sijaitsee valtatie 9:n varrella, ja siellä on noin 2 000 asukasta (2006). Eino Pitkäsen ja Harry W. Schreckin suunnittelema Riistaveden tiilikirkko on vuodelta 1934.


title: Riistavesi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Riistaveden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1970.


title: Riistavesi

text: Riistaveden seurakunta perustettiin vuonna 1924, jolloin siihen liitettiin Kuopion maaseurakunnasta alue, jossa oli 1 928 asukasta ja Tuusniemen seurakunnasta alue, jossa oli 511 asukasta.


title: Riistavesi

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Riistaveden ainoa taajama oli kuntakeskus Melalahti, jossa oli 335 asukasta vuonna 1960 ja 308 asukasta vuonna 1970.


title: Riistavesi

text: Riistaveden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla rantakala.


title: Herkkutatti

text: Herkkutatti ("Boletus edulis", aiemmin myös "kivitatti" ja hepotatti,) on arvostettu ruokasieni, jota tavataan lähes kaikkialla pohjoisen pallonpuoliskon havu- ja sekametsissä. Se on tanakka, kiinteä ja muodoltaan helposti tatiksi tunnistettava. Sen malto on kiinteää ja pähkinämäistä. Suurimmat herkkutatit painavat yli kilon. Herkkutatti elää symbioosissa useiden puulajien kanssa, mutta se kasvaa mieluiten metsänpohjassa, jossa ei ole aluskasvillisuutta.


title: Herkkutatti

text: Herkkutatti on lähisukulaistensa männyn- ja tammenherkkutatin tavoin maukas ja satoisa sieni, jota myydään Euroopassa vuosittain tuhansia tonneja. Suomessa herkkutatti on Eviran suosittelema ruokasieni, jonka poimimiseen saa koulutusta ja jonka myyminen on joillekin kannattavaa liiketoimintaa.


title: Herkkutatti

text: Herkkutattien suvun tieteellinen nimi "Boletus" tulee latinan sanasta "Bōlētus" 'sieni', joka on puolestaan johdettu muinaiskreikan sanasta βωλιτης. Myös lajinimi "edulis" on latinaa, jossa "edūlis" tarkoittaa syömäkelpoista. Herkkutattia kutsutaan italiaksi "pikkupossuksi", "(fungo) porcino", ja ranskaksi nimellä "cèpe" 'runko' pullean jalkansa takia. Kiinassa se on "porsaanjalkasieni" tai "paksujalkasieni". Saksaksi sieni on "Steinpilz" 'kivisieni' kiinteän maltonsa takia, ja englannissa "penny bun" 'pennin sämpylä' pullamaisen muotonsa takia. Venäjässä ("belyi grib") ja baskissa ("onddozuri") herkkutattia kutsutaan "valkeaksi sieneksi", koska sen malto ei tummu. Ruotsissa sienen nimiä ovat "stensopp" 'kivitatti' ja "karljohanssvamp" kuningas Kaarle XIV Juhanan mukaan, sillä hänen kerrotaan pitäneen herkkutateista ja jopa kokeilleen niiden viljelyä.


title: Herkkutatti

text: Nuoren herkkutatin jalka on pullea ja sen puolipallomaisen, nuorena usein ryppyisen lakin helmat laskeutuvat pitkälle jalan päälle. Lakin pintakelmun ja jalan yläosan sävy vaihtelee suuresti vaaleanruskeasta punertavan kautta tummanruskeaan. Helposti irtoava pintakelmu on hieman tahmea, mutta se ei kuitenkaan tunnu limaiselta. Lakin alapinnan pillit ovat harmaanvalkeat, ja itiöpöly on väriltään oliivinruskeaa. Itse itiöt ovat kooltaan 13–19 x 4–7 mikrometriä ja muodoltaan lieriömäisiä tai elliptisiä.


title: Herkkutatti

text: Jalan pinnalla on herkkutatin paras lajituntomerkki, valkoinen verkkokuvio, joka näkyy selvimmin jalan yläosassa. Malto on hyvin kiinteää, erittäin paksua, pähkinämäistä ja lohkeaa murtumalla, repeämättä säikeiksi. Toisin kuin "Leccinum"-suvun punikki- ja lehmäntattien, herkkutatin malto pysyy valkoisena myös kypsennettäessä ja ollessaan ilman kanssa tekemisissä. Tuoksu on aromaattinen ja muistuttaa leipätaikinan tuoksua.


title: Herkkutatti

text: Vanhemmiten herkkutatin lakki kasvaa halkaisijaltaan 10–30-senttiseksi. Lakki oikenee vähitellen, ja todella vanhassa yksilössä useimmiten jo etanoiden syömä pillistö tursuaa lakin reunojen alta esille. Pillistö myös muuttuu vanhetessaan kellertäväksi ja lopulta kellanvihreäksi. Vanhentuessaan sienen malto myös pehmenee. On tavattu yksilöitä jotka painavat kolme kiloa ja halkaisija oli 40 cm.


title: Herkkutatti

text: Herkkutatilla on useita lähisukulaisia, jotka muodostavat symbioottisia suhteita eri puulajien kanssa ja jotka on usein nimetty isäntäpuiden mukaan. Nämä sienet, esimerkiksi männynherkkutatti ("Boletus pinophilus") ja tammenherkkutatti ("B. reticulatus"), ovat ulkonäöltään ja ruoka-arvoltaan hyvin samanlaisia kuin herkkutatti. Kaikki kolme onkin käsitelty yhdessä esimerkiksi Eviran suositeltujen ruokasienien (entisten kauppasienien) luettelossa. Koko "Boletus"-suvun taksonomia on ollut pitkään epäselvä, ja herkkutateista on usein erotettu ulkonäön tai isäntälajin perusteella edellä mainittujen lajien lisäksi omiksi lajeikseen myös useita muita eri sieniä. Uusimpien geneettisten tutkimusten mukaan nämä kuvatut sienet, kuten "B. betulicola", "B. quercicola" ja "B. venturii" eivät kuitenkaan muodosta omia lajejaan. Vaikka herkkutatin eri muodot voivat ulkonäöltään vaihdella suuresti, ne ovat silti geneettisesti niin samankaltaisia, ettei niitä voida kutsua eri lajeiksi. Siten myös täysin valkoista, "B. persoonii" -lajiksi usein kutsuttua herkkutattia voidaan pitää vain lajin yhtenä värimuotona, "B. edulis" var. "albus".


title: Herkkutatti

text: Herkkutatin erottaminen sen lähilajeista onnistuu melko helposti. Männynherkkutatista tavallisen herkkutatin erottaa siitä, että männynherkkutatilla pillistön kärjet ovat hennon punaruskeat. Herkkutatti muistuttaa päältäpäin erehdyttävästi myös sappitattia ("Tylopilus felleus"), jolla on jalassa myös samantapainen verkkokuvio. Sappitatin jalan verkkokuvio on kuitenkin pohjaväriä tummempi, herkkutatilla pohjaväriä vaaleampi. Lisäksi sappitatin maku on karvas. Sen pillit ovat myös punertavat ja malto tummuu kosketuksesta. Kivitattien ("Boletus") sukuun kuuluu myös myrkyllisiä lajeja, esimerkiksi piruntatti ("B. satanas"). Useimmilla näistä myrkyllisistä lajeista pillit, jalka tai molemmat ovat kuitenkin räikeän punaisia.


title: Herkkutatti

text: Herkkutattia tavataan lähes kaikkialla pohjoisen pallonpuoliskon havu- ja sekametsissä. Euroopassa levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Skandinaviasta aina Etelä-Italiaan ja Marokkoon asti. Tattia tavataan myös Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa jopa Meksikossa asti. Suomessa herkkutatti on hyvin yleinen koko maassa lukuun ottamatta pohjoisinta Lappia, jonne lajin levinneisyysalue ei ulotu. Lajin yleisyydestä huolimatta Suomessa sato vaihtelee vuosittain runsaasti. Herkkutattia kasvaa myös eteläisellä pallonpuoliskolla Uudessa-Seelannissa ja Etelä-Afrikassa, mihin sen arvellaan päätyneen kuusentaimien mukana. Myös Brasiliasta on vastaavia yksittäisiä havaintoja herkkutatista maahan tuotujen pohjoisamerikkalaisten mäntyjen läheisyydessä.


title: Herkkutatti

text: Aikaisemmin ajateltiin varsinaisen herkkutatin elävän symbioosissa vain kuusen ("Picea abies") kanssa, mutta fylogeneettisissa tutkimuksissa lajista on löydetty 12 eri varianttia, joita tavataan useiden puulajien seurassa. Vaikka tammen- ja männynherkkutatti näyttävät kasvavan vain tammien ("Quercus") ja mäntyjen ("Pinus") kanssa, herkkutattia tavataan näiden lisäksi esimerkiksi pihdoilla ("Abies"), pyökeillä ("Fagus"), kuusilla ("Picea"), hemlokeilla ("Tsuga") ja jopa rauduskoivulla ("Betula pendula") sekä lehmuksilla ("Tilia").


title: Herkkutatti

text: Herkkutatin sienijuuri on suvulle tyypilliseen tapaan valkoinen, mutta sen mikroskooppiset rakenteet erottavat sen lähilajeista. Sienijuuren avulla isäntäkasvit saavat maaperästä paremmin fosforia ja muita ravinteita sekä vettä. Sienet puolestaan saavat yleensä kasvilta muun muassa hiilihydraatteja. Herkkutatille symbioosin suurin hyöty on kenties sen sienelle suoma mahdollisuus käyttää hyväkseen syvemmällä maaperässä sijaitsevaa vettä. Tämä mahdollistaa tattien runsaan kasvun myös kuivemmilla paikoilla. Isäntälajiaan herkkutatti puolestaan hyödyttää esimerkiksi vähentämällä maaperän haitallisten vapaiden raskasmetallien määrää puiden juuriston läheisyydessä. Laboratorio-oloissa herkkutatin sienijuuren on osoitettu myös vähentävän siementen punahometartuntoja ainakin euroopanmustamännyllä ("Pinus nigra").


title: Herkkutatti

text: Herkkutatti kasvaa parhaiten sellaisessa metsänpohjassa, jossa ei ole aluskasvillisuutta vaan vain neulaskariketta tai ohut sammalpeite. Ensimmäisenä tatit nousevat tuoreisiin kangasmetsiin aukeille paikoille, tiheiden kuusikoiden laitamille, usein polkujen ja teiden varsille. Myöhemmin syksyn edetessä niitä löytyy muualtakin metsästä ja metsäaukeilta. Harventamattomat istutuskuusikot ovat hyviä tattipaikkoja. Harvennuksen jälkeen tattien määrä vähenee. Kokeellisten tutkimusten perusteella kevyemmällä harvennuksella ei kuitenkaan ole välttämättä mitään vaikutusta herkkutattien määrään, sen sijaan karikkeen väheneminen ja metsänpohjan kuluminen heikentävät tattisatoa.. Myös maapohjan typpipitoisuuden nousu ja lisääntynyt kosteus vaikuttavat haitallisesti tattisatoon.


title: Herkkutatti

text: Suomessa ja muualla pohjoisella pallonpuoliskolla lajin itiöemien kasvuaika ulottuu yleensä heinäkuusta lokakuuhun, mutta ensimmäisiä tatteja voidaan sateisina kesinä tavata jo kesäkuussa. Herkkutatin itiöt leviävät itiöemistä tuulen mukana. Sieni voi levitä myös jakautumalla siten, että hyönteiset ja muut eläimet saattavat kuljettaa sienirihmaston osia uusille kasvupaikoille.


title: Herkkutatti

text: Herkkutattien viljelyä on yritetty, mutta tulokset eivät ole olleet hyviä. Kasvatusyritykset ovat epäonnistuneet pääasiassa siksi, ettei herkkutattien rihmastoa ole saatu pidettyä laboratorio-olosuhteissa elinkelpoisena kuin muutaman sukupolven ajan. Luonnossa tehdyt kokeet vaikuttaisivat myös viittaavan siihen, että herkkutatin ja sen isäntäpuun symbioosi ei toimi ilman joidenkin muiden maaperän mikro-organismien läsnäoloa. Etsinnöistä huolimatta muita symbioosin osapuolia ei kuitenkaan ole onnistuttu löytämään, sillä maaperän ekosysteemi on osoittautunut toistaiseksi liian monimuotoiseksi tutkittavaksi.


title: Herkkutatti

text: Herkkutattien aromit kestävät erittäin hyvin myös kuivaamista ja kuumentamista, mikä on edistänyt tattien käyttöä elintarviketeollisuudessa. Herkkutateissa on paljon proteiinia ja vähän rasvaa. Keskimäärin 25 % sienten kuivapainosta on proteiinia, mikä on huomattavasti enemmän kuin useimmissa kasviksissa, mutta vähemmän kuin esimerkiksi palkokasveissa. Sienten proteiinien aminohappokoostumus on suhteellisen hyvä verrattuna kasvikunnan tuotteisiin. Oheisessa taulukossa on vertailtu kantarellin ja herkkutatin ravintoainepitoisuuksia porkkanan ja herneen vastaaviin arvoihin.


title: Herkkutatti

text: Herkkutatin terveellisyyttä lisää se, että se on erityisen runsaskuituinen sieni. Kuitupitoisuutensa ansiosta sienet vaikuttavatkin suoliston toimintaan yhtä hyvin kuin vehnäleseet. Herkkutatissa on myös erityisen paljon seleeniä. Herkkutateissa on myös paljon sienisokeria eli trehaloosia, 9,7 % kuivapainosta, eli yli kymmenen kertaa enemmän kuin herkkusienissä.


title: Herkkutatti

text: Trehaloosi voi aiheuttaa vatsavaivoja sille herkille eli trehaloosi-intoleranssista kärsiville ihmisille. On myös havaittu että herkkutatit keräävät raskasmetalleista jossain määrin hopeaa, mikä on aiheellista ottaa huomioon runsaassa elintarvikekäytössä. Myös elohopea kerääntyy esimerkiksi suomalaisten ja puolalaisten tutkimusten mukaan erityisen herkästi herkkutattiin, kun taas radioaktiivista cesiumia Cs, esiintyy lajissa monia muita kauppasieniä vähemmän. Herkkutatin on myös osoitettu voivan aiheuttaa joskus allergisia reaktioita. Reaktiot voivat puhjeta joko sienen syönnin tai pelkän ihokosketuksen jälkeen ja ne saattavat vakavimmillaan johtaa joillakin herkkutatteja syöneillä potilailla jopa anafylaksiaan. Allergian puhkeamisen voi myös aiheuttaa pitkäaikainen hengitystiealtistus joko kuivatuille herkkutateille tai niiden itiöille.


title: Herkkutatti

text:
Jo antiikin roomalaiset söivät herkkutatteja. Varsinkin Italiassa herkkutatit ovat edelleen hyvin arvostettuja. Maassa ei ole samanlaisia jokamiehenoikeuksia kuin Pohjoismaissa ja Venäjällä. Joillakin alueilla on lisäksi voimassa sientenpoimintarajoituksia, joita valvoo metsäpoliisi (). Oman maan sato ei siten riitä alkuunkaan tyydyttämään kysyntää, vaan suurin osa maassa käytetyistä tateista tuodaan ulkomailta, muun muassa Suomesta. Italialaisille järjestetään myös sientenpoimintaretkiä Suomeen.
Sieniä, toisin kuin lihaa, saa syödä myös paaston aikana. Niinpä sieniä käytetään enemmän Euroopan katolisilla kuin protestanttisilla alueilla. Euroopan tattikaupan määrästä on olemassa vähän arvioita, mutta esimerkiksi vuonna 1987 herkkutatteja myytiin virallisten tilastojen mukaan yli tuhat tonnia sekä Ranskassa että Saksassa ja vuonna 1988 Italiassa jopa yli 2 300 tonnia. Ilmeisesti myös Suomessa sienten käyttö levisi katolisena aikana. Sieniä kerättiin Itä-Suomesta myös vietäväksi Venäjälle. Länsi-Suomessa sienten ja varsinkin tattien käyttö on ollut vähäisempää kuin idässä. Vuonna 2002 tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaiset söivät vähemmän sieniä kuin muut pohjoismaalaiset tai Baltian maiden asukkaat.


title: Herkkutatti

text: Suomessa herkkutatit ovat tärkeimpiä kauppasieniä, jos mittarina pidetään poimijoiden saamia tuloja. Vuosi 2003 oli hyvä tattivuosi, ja pelkästään Suomesta vietiin silloin tatteja Italiaan 800 tonnia eli yli viiden miljoonan euron arvosta. Normaalivuonnakin viennin arvo on yli miljoonan. Noin puolet Suomessa myydyistä tateista menee vientiin. Vientitoimintaa oli aloittamassa italialaissyntyinen Loreno Dalla Valle.


title: Herkkutatti

text: Sienen aromit ovat parhaimmillaan paistettuna ja vain miedosti maustettuna. Kiinteämaltoisuutensa vuoksi sitä voi myös paistaa nuotiolla tikussa makkaran tavoin. Kuten muutkin tatit, tuore herkkutatti muuttuu etanamaisen limaiseksi, jos sitä liotetaan pitkään tai kypsennetään keittämällä nesteessä. Suositeltu käsittelytapa on laittaa pilkotut tuoreet sienet sellaisenaan pannulle ja kuumentaa niitä, kunnes nestettä irtoaa. Pakastettavaksi tarkoitetut sienet nostetaan jäähtymään kun niistä irronnut neste peittää vielä sienenpalat. Jos sienet aiotaan syödä heti, niitä paistetaan, kunnes neste on haihtunut lähes kokonaan, ja voita ja mausteita lisätään vasta sitten. Herkkutattia käytetään myös kuivattuna varsinkin italialaisessa ja venäläisessä keittiössä esimerkiksi risottoihin ja keittoihin. Liotettujen sienten lisäksi käytetään myös liotusvesi. Kuivattua herkkutattia käytetään myös perinteisessä kiinalaisessa lääketieteessä. Se on muun muassa tärkeimpänä ainesosana "shujin wan"-seoksessa, jonka uskotaan rentouttavan ihmisen lihaksia ja niveliä sekä parantavan verenkiertoa.


title: Herkkutatti

text: Monet eläimet syövät sieniä, varsinkin tatteja. Hirvien, porojen ja kauriiden lisäksi tatteja käyttävät ravinnokseen muun muassa mäyrät, supikoirat ja rastaat, joita kiinnostavat erityisesti sienissä olevat sienisääskien ("Mycetophilidae") ja juurikärpästen ("Anthomyiidae") toukat.


title: Herkkutatti

text: Joskus näkee myös vanhenevia, epämuodostuneita herkkutatteja, jotka ovat lähes kokonaan valkoisen, homemaisen tatinriesan ("Hypomyces chrysospermus") tai sen lähilajin ("H. chlorinus") peittämiä. Tatinriesa itsessään ei ole myrkyllinen, mutta kotelosieni-infektioiden pehmentämä itiöemä on hyvä kasvualusta erilaisille bakteereille, jotka voivat aiheuttaa ruokamyrkytyksen. Pilaantuneet herkkutatit ja jopa tatinriesa käyvät toisaalta raaka-aineeksi sienivärjäykseen: Herkkutateilla on keltaisia vaikeahkosti käsiteltäviä väriaineita, tatinriesalla aromaattista skyriiniä, joka voi antaa erilaisia sävyjä.


title: Degerby

text: Degerby on entinen Suomen kunta Uudellamaalla. Se kuuluu nykyään Inkooseen.


title: Degerby

text: Degerby itsenäistyi omaksi kunnaksi Inkoosta vuonna 1867. Kappeliseurakunta oli perustettu kolme vuotta aiemmin. Itsenäisen seurakunnan aseman Degerby sai vuonna 1923. Kirkonkylään valmistui uusi kirkko vuonna 1932.


title: Degerby

text: Suurin osa Degerbyn alueesta jäi Neuvostoliitolle vuonna 1944 vuokratulle Porkkalan vuokra-alueelle. Vuoden 1946 alussa Degerbyn kunta liitettiin Inkooseen. Silloinen liitos koski Suomelle kuulunutta aluetta, joka oli 13,4 km. Porkkalan vuokra-alue palautettiin Suomelle 1956 ja entisen Degerbyn kunnan pääosa eli 74,5 km liitettiin myös Inkooseen vuoden 1957 alussa.


title: Degerby

text: Tieto luovutettavan alueen evakuoinnista tuli tiistaina 19. syyskuuta 1944 ja evakuointi tuli saattaa päätökseen torstaina 28. syyskuuta, viimeistään keskiyöllä. Perjantaina alue luovutettiin Neuvostoliiton joukoille.


title: Rami Kuusinen

text: Rami Kuusinen (1963 Luhanka – 29. marraskuuta 1996 Lahti) oli suomalainen musiikkitoimittaja ja -kustantaja, joka oli yksi musiikkilehti "Rumban" perustajista.


title: Rami Kuusinen

text: Luhangassa syntynyt ja nuoruutensa Lahdessa asunut Kuusinen julkaisi 1970- ja 1980-lukujen taitteessa omakustannelehti "Aivopesua". Kuusinen teki Aivopesuun haastattelun Hilse-lehden Kimmo Miettisestä, joka vastavuoroisesti otti Kuusisen oman lehtensä avustajaksi.


title: Rami Kuusinen

text: Hilseen jälkeen Kuusinen ja Miettinen tekivät ja julkaisivat muutaman numeron Ohari-nimistä huumorilehteä, jossa oli muun muassa Kuusisen piirroksia. Heillä oli myös kaksi C-kasettia julkaissut huumoriprojekti nimeltä Erkki & Aulis. Poko Rekords julkaisi äänitteet "Synti ja syöpä" (1982) ja "Synti ja syöpän pojan koston paluu" (1984) yhteisjulkaisu-CD:nä vuonna 2006.


title: Rami Kuusinen

text: Kuusisen ja Miettisen seuraava yhteinen lehti oli Miettisen kehittelemä Bambi, jota vuonna 1982 alkoi kustantaa Soundi-lehteäkin kustantanut Fanzine. Lehden kaksi ensimmäistä numeroa menivät kuitenkin niin huonosti kaupaksi, että Fanzine luopui sen kustantamisesta. Lehtensä seuraavien numeroiden julkaisua varten Kuusinen ja Miettinen perustivat kommandiittiyhtiön nimeltä Kumi-Kustannus. Bambin julkaiseminen lopetettiin viidennen numeron jälkeen vuonna 1983. Kumi-Kustannuksella oli myös levymerkki Kumibeat, joka julkaisi 1980-luvulla musiikkia muun muassa Juliet Jonesin Sydämeltä ja The Dogs D'Amourilta.


title: Rami Kuusinen

text: Rumban ensimmäinen numero ilmestyi marraskuussa 1983 ja sitä olivat Kuusisen ja Miettisen ohella päätoimittamassa Hilseen entinen avustaja Leena Lehtinen ja lahtelaisen Vau!!-yhtyeen laulajana levyttänyt Kari Kivelä, joka oli aiemmin avustanut Kuusisen Aivopesua. Aluksi lehdellä oli siis neljä päätoimittajaa, kunnes Kuusinen vakiintui lehden ainoaksi päätoimittajaksi. Kuusisen päätoimittajakaudella ilmestyi kolmisensataa Rumbaa. Kuusinen kuoli marraskuussa 1996. Hän oli ensimmäisen kerran sairastunut vakavasti vuonna 1987, jolloin hänellä todettiin aivokasvain.


title: Rami Kuusinen

text: Kuusisen yhtenä suurena intohimona oli myös rakkaus urheilua, etenkin jääkiekkoa ja jalkapalloa kohtaan. Jalkapalloa Kuusinen pelasi, yhtenä perustajajäsenistä Rumba Ragulins joukkueessa.


title: Genaakkeri

text: Genaakkeri on purjehduksessa käytettävä purjetyyppi.


title: Genaakkeri

text: Genaakkeri on nykyaikainen purje, jota voidaan pitää spinaakkerin ja genuan hybridinä. Se on epäsymmetrinen (vrt. spinaakkeri), kolmiomainen, keskeltä pullistuvaksi leikattu, yhdestä kulmasta maston huippuun kiinnittyvä ja kahdesta muusta kulmasta veneen juoksevalla köysistöllä (eli rikillä) hallittava purje.


title: Genaakkeri

text: Spinaakkerista ja epäsymmetrisestä spinaakkerista genaakkerin erottaa se, että sille ei ole erillistä puomia, vaan se jalustetaan veneen keulaan tai puomilla ulos veneen keulasta.


title: Genaakkeri

text: Usein genaakkeri jalustetaan keulasta ulommaksi, erilliseen kokkapuuhun (buksprööti). Tällä tavoin se on helpommin käsiteltävissä myötäkäännöksissä, jiipeissä, kun halssikulma on selvästi etustaagin ulkopuolella.


title: Genaakkeri

text: Genaakkeri on tarkoitettu venetyypistä ja purjeen leikkauksesta riippuen lähinnä sivutuuleen tai sivumyötäiseen purjehtimiseen.


title: Genaakkeri

text: Esimerkkejä genaakkerilla varustetuista kilpapurjeveneistä:


title: Genaakkeri

text:
Genaakkerin pinta-alan voi karkeasti laske alla olevalla kaavalla.
Area = ((SLU + SLE) * (0.25 * SF))+((SMG - 0.5 * SF) * ((SLU + SLE)/3))


title: Isopurje

text: Isopurje on yksi purjealuksen purje, yleensä raakapurje, kahvelipurje, bermudapurje tai latinalaispurje riippuen aluksen takilaratkaisusta. Aikoinaan isopurje oli laivan selvästi isoin purje. Kun purjeita lisättiin ja uusien purjeiden pinta-ala kasvoi, nimitys jäi tarkoittamaan pisimmän maston eli "isonmaston" alaosassa olevaa entistä pääpurjetta.


title: Isopurje

text: Nykyisissä purjeveneissä isopurje on yleensä kolmiomainen, etuliesmasta veneen mastoon ja alaliesmasta puomiin kiinnitty bermudapurje. Isopurje on veneen tai laivan suurimpia ja, paitsi isoissa raakatakiloiduissa laivoissa, tärkeimpiä purjeita. Sitä suurempia voivat olla veneestä riippuen lähinnä spinaakkeri ja genaakkeri, vanhoissa purjelaivoissa joskus "märssypurjeet".


title: Virtsarakontulehdus

text: Virtsarakontulehdus eli kystiitti on yleinen infektiotauti, joka paikantuu virtsarakkoon.


title: Virtsarakontulehdus

text: Virtsatieinfektiot jaetaan pyelonefriittiin ja kystiittiin. Kystiitti tarkoittaa virtsarakon tai virtsaputken infektiota. Se on yleisempi naisilla kuin miehillä. Kystiitti hoidetaan antibiooteilla, eikä se yleensä vaadi sen laajempia tutkimuksia. Kystiitin tavallisimpia oireita ovat tihentynyt virtsaamisen tarve, kipu virtsatessa, kuume ja huonovointisuus. Samanlaisia oireita voi aiheuttaa eturauhasen tulehdus.


title: Virtsarakontulehdus

text: Naisilla kystiitti on paljon yleisempi kuin miehillä. Tämä johtuu siitä, että naisen virtsaputki (n. 3–5 cm) on paljon lyhyempi kuin miehen (n. 20–25 cm). Bakteerit pääsevät helposti kulkeutumaan virtsateihin. Tavallisin taudinaiheuttaja on "Escherichia coli" -bakteeri. Sairaus on kivulias mutta paranee lääkityksellä yleensä ilman lisätauteja. Mahdollista on kuitenkin sen leviäminen ylös virtsanjohtimiin ja munuaisiin. Munuaistason (virtsajohtimien, munuaisaltaan tai munuaisten) virtsatieinfektiota kutsutaan pyelonefriitiksi. Itse munuaiskudoksen tulehdusta kutsutaan nimellä glomerulonefriitti.


title: Virtsarakontulehdus

text: Kolmasosa naisista sairastaa virtsarakontulehduksen jossakin elämänsä vaiheessa. Tautia esiintyy tavallisimmin 25–54-vuotiailla, vaikkakin sairautta esiintyy myös lapsilla ja ikääntyneillä. Sairautta tavataan myös miehillä, tosin harvinaisempana. Vanhuksilla virtsarakontulehdus on yleinen sekavuuden aiheuttaja.


title: Spinaakkeri

text: Spinaakkeri (spinnu) eli pallopurje on purjehduksessa käytettävä purjetyyppi.


title: Spinaakkeri

text: Spinaakkeri on kolmiomainen, keskeltä "puolipallon" muotoon leikattu, yhdestä kulmasta maston huippuun kiinnittyvä ja kahdesta muusta kulmasta veneen juoksevalla köysistöllä hallittava purje. Spinaakkeri nostetaan mastoon spinaakkerin nostimella (fallilla) ja alakulmia säädellään spinaakkerin jaluksilla (skuuteilla). Tuulen puolella alakulmaa pitää paikallaan myös spinaakkeripuomi.


title: Spinaakkeri

text: Purje soveltuu käytettäväksi purjehdittaessa sivutuuleen tai myötäiseen.


title: Spinaakkeri

text: Useimmat spinaakkerit ovat muodoltaan symmetrisiä (molemmat alakulmat samanlaisia). Kilpaveneissä käytetään myös epäsymmetrisiä spinaakkereita, jotka ovat tehokkaampia sivutuulessa, mutta eivät sovellu hyvin myötätuuleen purjehtimiseen, joten veneessä täytyy olla useampi spinaakkeri.


title: Spinaakkeri

text: Purjepinta-alaltaan spinaakkeri on useimmissa venetyypeissä suurin purje.


title: Spinaakkeri

text: Spinaakkeri on usein värikäs.


title: Raakapurje

text: Raakapurje on vanhimpia edelleen purjealuksissa käytettäviä purjeen tyyppejä. Se on muodoltaan joko suorakulmaisen suorakaiteen muotoinen, alaspäin levenevä tai kapeneva viistosuunnikkaan muotoinen tai kolmikulmainen purje. Kolmikulmaista purjetta on toisinaan käytetty monipurjeisissa mastoissa alimpana purjeena. Käsitteet "raakapuu" ja "raakapurje" kulkevat käsi kädessä: raakapuu on mastoon keskikohdaltaan kiinnitetty vaakasuora, aluksen kölilinjaan nähden poikittain oleva puomi. Raakapurje on yläreunastaan kiinnitetty raakapuuhun.


title: Raakapurje

text: Raakapurjeet sopivat hyvin avotuuliin, joilla ne ovat vakaampia ja tehokkaampia kuin pitkittäispurjeet ja spinaakkerit. Raakapurje on teoreettisesti kaikkein tehokkain myötätuulipurje. Raakapurjetakila on myös helppo jakaa useisiin kohtuukokoisiin purjeisiin, joista jokainen on hallittavissa pienellä miehistöllä. Näin raakapurjeet sopivat kauppalaivoilla pitkiin merimatkoihin, joissa yleensä seurataan merivirtoja ja vallitsevia tuulia.


title: Raakapurje

text: Korkealle tuuleen purjehdittaessa raakapurjeet eivät alhaisen sivusuhteensa vuoksi ole kovin tehokkaita ja varsinkin vastakäännöksen teko on hankalaa; raakapurjealuksilla pyritään kääntymään myötäisen kautta. Vastatuulessa purjeen koko voima jarruttaa etenemistä ja laivan kaikki raakapurjeet on käännöksen yhteydessä käännettävä uudelle halssille, toisin kuin kahveli- tai bermudapurjeet, jotka vaihtavat puolta itsestään.


title: Raakapurje

text: Avomerelle tarkoitetut laivat takiloitiin purjelaivojen aikakaudella yleensä aina pääasiassa raakapurjein, mutta myös haruspurjein ja kahvelipurjein (tai ennen näitä latinalaispurjein). Sen sijaan saaristoon ja rannikkopurjehdukseen tarkoitetut laivat takiloitiin, varsinkin ajanjakson loppua kohden, pääasiassa pitkittäispurjein ja vain toissijaisesti raakapurjein.


title: Raakapurje

text: Eräänlainen sovelma raakapurjeesta on pallokolmion muotoinen spinaakkeri, joka on raakapurjeen tavoin myötätuulipurje.


title: Raakapurje

text: Numerot viittaavat oikealla olevan kuvan numeroihin.


title: Raakapurje

text: Kuvassa ei näy pulinoita. Niillä kiristetään purjeen tuulenpuoleinen etuliesma eteenpän hankavastaiseen purjehdittaessa. Ne kiinnitetään purjeen tuulenpuoleiseen liesmaan ja alukseen runkoon edessäpän.


title: Fokka

text: Fokka on purjehduksessa käytettävä purjetyyppi.


title: Fokka

text: Fokkaa kutsutaan usein myös "etupurjeeksi", vaikkakin se on vain yksi etupurjetyypeistä. Purje on käytössä käytännössä kaikissa purjeveneissä, ja sitä käytetään yleensä aina yhdessä isopurjeen kanssa. Purjepinta-alaltaan fokka on usein veneen pienin purje, jos ei oteta lukuun myrskypurjeita. Fokasta suurempaa etupurjetta, joka ulottuu maston takapuolelle, kutsutaan genuaksi.


title: Fokka

text: Bermudatakiloidussa veneessä fokka on kolmiomainen, etuliesmastaan veneen keulaharukseen kiinnittyvä ja alaliesmasta korkeintaan maston kohdalle ulottuva purje. Fokan etupuolelle keulapuuhun tai erilliseen puomiin kiinnitettävää kolmionmuotoista pitkittäispurjetta kutsutaan nimellä klyyvari tai halkaisija, sillä se "halkaisee" keulanpuoleisen tuulen ja saa fokan kanssa aikaan solailmiön.


title: Nikifóros Diamantoúros

text: Nikifóros Diamantoúros (joskus "Diamandoúros", , s. 25. kesäkuuta 1942, Ateena) on kreikkalainen politiikan- ja historiantutkija, joka toimi Euroopan oikeusasiamiehenä 2003–2013. Ennen valintaansa nykyiseen tehtäväänsä Diamantoúros toimi Kreikan ensimmäisenä kansallisena oikeusasiamiehenä vuodesta 1998.


title: Nikifóros Diamantoúros

text: Diamantoúros opiskeli Yhdysvalloissa valmistuen tohtoriksi Columbian yliopistosta vuonna 1972. Opintojensa jälkeen Diamantoúros toimi akateemisissa tehtävissä ensin Yhdysvalloissa ja sittemmin Kreikassa. Vuodesta 1993 Diamantoúros on toiminut Ateenan yliopiston politiikan tutkimuksen professorina.


title: Nikifóros Diamantoúros

text: Diamantoúros on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Lauri Ylönen

text: Lauri Johannes Ylönen (s. 23. huhtikuuta 1979 Helsinki) on The Rasmus -yhtyeen laulaja. Hän on tehnyt yhden sooloalbumin ja soolokappaleita.


title: Lauri Ylönen

text: Lauri Ylönen aloitti pianon soiton harjoittelun viisivuotiaana ja on soittanut kitaraa 12-vuotiaasta asti. Rasmuksen noustessa pinnalle Ylönen oli vasta 16-vuotias Sibelius-lukion oppilas. Hän keskeytti pian koulunsa ehtiäkseen tehdä enemmän musiikkia.


title: Lauri Ylönen

text: Ensimmäinen yhtye, johon Ylönen kuului, oli hänen ja Eero Heinosen yhteinen yhtye, jossa Ylönen soitti rumpuja ja Heinonen bassoa. Aikaiseen Rasmukseen mukaan tuli myös Pauli Rantasalmi. Rantasalmi on yhä mukana The Rasmuksessa, mutta tuolloinen rumpali Janne Heiskanen erosi yhtyeestä vuonna 1999. Heiskasen tilalle rumpuja tuli soittamaan Aki Hakala. Yhtyeen nimen eteen tuli sekaannusten välttämiseksi artikkeli The, koska eräs DJ käytti musiikkihankkeessaan Rasmus-nimeä..


title: Lauri Ylönen

text: Vuonna 2006 Ylönen ansaitsi eniten suomalaisista kulttuurihenkilöistä: 770 000 euroa ansiotuloa ja 3 800 euroa pääomatuloa. Ylönen oli kovatuloisin kulttuuri-ihmisistä myös vuonna 2005, jolloin hänen tulonsa olivat 919 000 euroa. Veroja hän maksoi niistä yli puolet. Lauri Ylönen on myös Boneless-Skeletor Oy:n toimitusjohtaja sekä hallituksen jäsen.


title: Lauri Ylönen

text: Ylönen esiintyy Kwanin kappaleella ”Chillin’ At The Grotto” yhdessä Siiri Nordinin (Killer) kanssa. Hän esiintyy myös Apocalyptican kappaleissa ”Life Burns” ja ”Bittersweet”, joista jälkimmäisessä esiintyy myös HIM:n laulaja Ville Valo.


title: Lauri Ylönen

text: Ylönen on ryhtynyt myös asuintalojen suunnittelijaksi. Hän suunnittelee MTV:n kanavilla vuonna 2017 nähtävissä ohjelmissa "Laurin talot" design-taloja suomalaisille julkkiksille. Ylönen suunnittelee asuintaloja Alvardag-yrityksensä kautta. Lisäksi hän on suunnitellut kuoseja Vallilalle ja sohvan Iskulle.


title: Lauri Ylönen

text: Ylönen julkaisi maaliskuussa 2011 ensimmäisen sooloalbuminsa, "New Worldin". Hän soitti ensimmäisen kerran soolokappaleensa ”Heavyn” Emma-gaalassa helmikuussa 2011. Saman vuoden kesäkuussa julkaistiin toinen single, ”In The Cityn”.


title: Lauri Ylönen

text: Vuonna 2014 Ylönen julkaisi toisen sooloalbuminsa nimeltään Amanda. Albumin ensimmäinen single ”She’s a Bomb” julkaistiin maaliskuussa. Toinen single "My Favorite Drug" julkaistiin toukokuussa.


title: Lauri Ylönen

text: Syksyllä 2018 Ylönen nähdään Vain elämää -televisiosarjan yhdeksännellä tuotantokaudella.


title: Lauri Ylönen

text: Lauri Ylönen alkoi vuonna 2004 seurustella PMMP-yhtyeen Paula Vesalan kanssa. Heillä on vuonna 2008 syntynyt Julius-poika. Vuonna 2014 Ylönen ja Vesala muuttivat poikansa kanssa Kalifornian Los Angelesiin. Saman vuoden marraskuussa Ylönen ja Vesala menivät naimisiin Las Vegasissa. Syyskuussa 2016 pariskunta ilmoitti eroavansa.


title: Lauri Ylönen

text: Nykyisin Ylönen asuu yhä Yhdysvalloissa, ja hän on avoliitossa Katriina Mikkolan kanssa. Parille syntyi poika joulukuussa 2017.


title: Lauri Ylönen

text: Ylönen harrastaa skeittausta, veneilyä ja BMX-pyöräilyä.


title: Märklin

text: Märklin on saksalainen leluja valmistava, vuonna 1859 perustettu yritys, joka tunnetaan erityisesti pienoisrautateiden valmistajana. Yhtiön alkuperäisiä tuotteita olivat nukkekotien tarvikkeet, ja lisäksi se on valmistanut mekaanisia rakennuspalikkasarjoja, jotka muistuttavat Meccano- ja Erector-sarjoja, vuosina 1919-1999. Märklin ajautui konkurssiin vuonna 2009 150-vuotis -juhlavuotenaan, mutta aloitti toimintansa uudestaan 5. helmikuuta 2010.


title: Märklin

text: Ensimmäisen vedettävän pienoisjunamallinsa Märklin toi markkinoille vuonna 1891, ja on sittemmin keskittynyt yhä enemmän niiden sekä oheistarvikkeiden valmistukseen.


title: Märklin

text: Märklinin H0-mittakaavaiset pienoisrautatiet erottaa kilpailijoistaan niiden kolmikiskojärjestelmä, jossa syötetään vaihtovirtaa vetureille käyttäen kiskoja yhtenä ja kiskojen väliin asetettua nastariviä toisena napana. Poikkeavan virroitusjärjestelmän takia Märklin-vetureilla ei voi ajaa muiden valmistajien tasavirtaradoilla, tai päinvastoin. Tämä on ollut omiaan kannustamaan merkkiuskollisuuteen harrastajien keskuudessa. Märklinin hallitsevasta markkina-asemasta johtuen muut valmistajat (kuten Fleischmann ja Roco) ovat tehneet omista tuotteistaan myös Märklin-yhteensopivia vaihtovirtaversioita. Muissa, kuin H0-mittakaavassa, Märklin ei käytä keskinastallista virroitustapaa, vaan kahta erinapaista kiskoa.


title: Märklin

text: Märklinillä on harrasteseuroja (mm:1Fc märklin lapsille ja 2 seuraa aikuisille).


title: Märklin

text: H0-mittakaavan (1:87) tuoteperheensä lisäksi Märklin valmistaa pienoisrautatiekalustoa myös kahdessa muussa mittakaavassa, Z- ja 1-mittakaavassa.


title: Märklin

text: Z-mittakaava (1:220) on pienin yleisessä käytössä oleva pienoisrautatiemittakaava jonka Märklin lanseerasi vuonna 1972 Nürnbergin leikkikalumessuilla. Koska Z-skaalan junat vievät äärimmäisen vähän tilaa, voidaan kokonainen rautatie toteuttaa vaikkapa sohvapöydän sisään tai matkalaukkuun.


title: Märklin

text: 1-mittakaava (1:32) puolestaan on yksi vanhimmista, se standardisoitiin jo vuonna 1909. Märklin tuottaa mittakaavaan runsaasti erilaista liikkuvaa kalustoa, sekä raide- ja maisemointitarvikkeita.


title: Märklin

text: Märklinin yleisin mittakaava on H0.


title: Juhani Känkänen

text: Juhani Känkänen (s. 19. tammikuuta 1966 Forssa) on suomalainen kirjailija. Hänen vuonna 2005 ilmestynyt esikoisteoksensa "Toivon mukaan" voitti samana vuonna Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon. Se oli myös Akateemisen kirjakaupan vuoden 2005 suosituin esikoisteos.


title: Juhani Känkänen

text: Känkänen valmistui ylioppilaaksi Forssan Linikkalan lukiosta vuonna 1985 ja on opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa. Hän on työskentellyt muun muassa kuvaamataidon opettajana, graafisena suunnittelijana ja kuvittajana.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Laurila–Kelloselkä-rata on Suomen rataverkon osuus Kemin pohjoispuolella sijaitsevalta Laurilan rautatieasemalta Keminmaasta Rovaniemen ja Kemijärven kautta valtakunnan itärajalle Sallan Kelloselkään. Rataosuus on yksiraiteinen. Osuus Kemi–Laurila–Kemijärvi on sähköistetty. Laurilan ja Kemijärven välisen osuuden liikenteenohjaus hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Rautatie ylittää pohjoisen napapiirin ratakilometrillä 1003+850 entisten Kuluksen ja Vian asemien välillä, tarkemmin entisten Kunnaruksen ja Outo-ojan seisakkeiden välimaastossa.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Ennen talvisotaa rautatie päättyi Kemijärvelle. Suomen ja Neuvostoliiton rataverkot yhdistävä rata Kemijärveltä itään rakennettiin Moskovan rauhan ehtojen mukaisesti vuosina 1940–1941. Radalla ei kuitenkaan koskaan ole ollut maiden välistä liikennettä. Sen Suomen-puoleisella osuudella oli vain vähäistä tavaraliikennettä ja rataosuutta oli pitkään ehdotettu lakkautettavaksi kannattamattomana, mutta myös suunniteltu sen jatkamista Soklin kaivokselle (katso Soklin rata) tai ottamista käyttöön Suomen ja Venäjän välisessä liikenteessä.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Heinäkuussa 2010 VR päätti lopettaa puunkuljetukset Isokylä–Kelloselkä-välillä. Lopettamisen syitä perusteltiin muun muassa Isokylään avatulla puunlastausterminaalilla. Lakkautuksen taustalla painavimpana syynä lienee kumminkin VR:n uusi hinnoittelupolitiikka, joka nosti liikennepaikalta lähtevän 10 vaunun yksikön hintaa siten, että rahdin kuljetus muuttui kalliimmaksi rautateitse kuin maanteitse. Samalla halpeni 20 ja suuremman vaunun yksikkö. Toistaiseksi viimeinen puukuljetus radalla tapahtui 29. heinäkuuta 2010, minkä jälkeen kuljetukset siirtyivät maanteille.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Isokylän ja Kelloselän välinen rataosuus suljettiin käytön vähäisyyden vuoksi liikenteeltä 9. joulukuuta 2012 Sallan kunnan vastustuksesta huolimatta. Osuuden viimeinen käyttäjä huoltoliikennettä lukuun ottamatta oli Pohjois-Suomen Rautatieharrastajien museojuna 8. joulukuuta 2012.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Rata on rakennettu useassa osassa seuraavasti:Sähköistys osuudella Kemi–Rovaniemi otettiin käyttöön 1. joulukuuta 2004. Osuuden Rovaniemi–Kemijärvi sähköistys otettiin käyttöön 11. maaliskuuta 2014.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Rata jatkui aikaisemmin Kelloselästä Vanhaan Sallaan saakka. Moskovan rauhassa sovittiin vuonna 1940, että rataa jatketaan Kemijärven Isokylästä Sallaan Suomen ja Neuvostoliiton uudelle rajalle, josta Neuvostoliitto aikoi jatkaa rataa Vienanmeren rannalle Kantalahteen. Suomen puolella radalla työskenteli yli 3 400 henkilöä huhtikuussa 1941. Neuvostoliitto sai noin 100 000 työntekijän voimin Alakurtin radan Suomen rajalle valmiiksi jo 25. helmikuuta 1941, kun taas Suomen puolelta rata valmistui rajalle vasta 15. toukokuuta 1941. Tällöinkin radasta Suomen puolella oli rakentamatta osuuksia Kemijoella ja Kotajärvellä. 3. heinäkuuta saksalaiset ja suomalaiset hyökkäsivät rataa pitkin Neuvostoliittoon, mikä sai neuvostoliittolaiset purkamaan omaa rataosuutta vetäytyessään saksalaisten uudelleen rakennettavaksi. Saksalaiset purkivat 1944 rakentamaansa osuutta vetäytyessään hyökkäävien neuvostoliittolaisten tieltä.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Moskovan välirauhansopimuksen solmimisen yhteydessä 1944 Neuvostoliitto edellytti Moskovan rauhan mukaisesti että Sallan radan Suomen puolella oleva osuus pidetään rakennettuna raja-asema Kelloselästä eteenpäin. Ratalinja Suomen puolella metsittyi ja sitä käytiin 2000-vuosikymmenelle asti raivaamassa, jotta satelliiteilla voitaisiin havaita, että Suomi noudattaa ehtoja. Sallan radasta purettiin Suomen puolella kuitenkin 200 metrin osuus kansainvälisen rajanylityspaikan maantieyhteyden vuoksi.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Elokuussa 2008 paikallinen yrittäjä purki rataa noin 1,7 kilometrin matkalta ja varasti kiskot muualle myytäväksi. Tällöin ulkoministeriö antoi lausunnon, että Pariisin rauhansopimus ei enää velvoita ylläpitämään rataosuutta. Toukokuussa 2009 teosta syytetty tuomittiin yhdeksäksi kuukaudeksi vankeuteen ja hänelle määrättiin yli 50 000 euron vahingonkorvaukset.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Raajärven rata oli sivurata Misin rautatieasemalta Raajärven kaivokselle. Rata sijaitsi nykyisten Rovaniemen ja Kemijärven kaupunkien alueella. Kaivosradaksi rakennetun rautatien pituus oli noin 14 kilometriä. Se haarautui Rovaniemen ja Kemijärven väliseltä rataosuudelta Misin ratapihan itäpäässä. Rata oli käytössä vuosina 1963–1976. Kun liikenne radalla lopetettiin, pääosa ratapenkereestä muutettiin autotieksi, ja on nykyisin paikallistie numero 19772.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Suomen puoleinen osa Sallan radasta muodostaa Kemijärven itäpuolella olevan osan nykyistä Laurilan–Kelloselän rataa. Nykyisin siellä on vähäistä tavaraliikennettä. Henkilöliikennettä sillä oli viimeksi kokeiluluontoisesti 1990-luvulla muutamina lomasesonkiaikoina, jolloin Salla Express -niminen lisäjuna liikennöi Helsingin ja Sallan väliä.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Itä-Lapin kuntayhtymä kutsui konsulttitoimisto Green Tulip Consultancyn tutkimaan Sallan radan mahdollista rahoitushanketta. Asiaa selvittävät Max van Asch ja Henrik Spoelman sekä radan mahdollista yksityistä rahoitusta Jeffrey Robets. Sallan rata poistettiin EU:n TEN -ohjelmasta, minkä vuoksi se ei voi saada ennen 2020 EU-rahoitusta mainitusta ohjelmasta ennen kuin TEN:stä neuvotellaan EU-maiden kesken uudelleen.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Sallan rata Alakurttiin vietynä voisi tukea Kemin sataman kuljetuspalveluita, mikäli alankomaalaisten harjoittamaa Muurmanskin ja Rotterdamin välistä laivaliikennettä korvattaisiin Kemin ja Rotterdamin välisellä liikenteellä.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Venäläiseltä puolelta Muurmanskin alueella korostetaan Sallan radan olevan osa Barentsin alueen logistiikkaa, mihin kuuluu myös norjalaisten kannattama Kirkkoniemen rata. Norjan Kirkkoniemessä mahdollisen Kirkkoniemen radan päässä asuu noin 5 000 asukasta, mutta siellä on kaivos.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Muurmanskin alueen johtajan, Juri Jevdokimovin mukaan Sallan rata voisi kannattaa, mikäli Suomi ostaisi turvetta Venäjän puolelta. Suomen turvetuotanto puolestaan perustuu vain kotimaiseen turpeeseen.


title: Laurila–Kelloselkä-rata

text: Matti Vanhasen toisen hallituksen tultua nimitetyksi virkaansa, esitti ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrynen sen toteuttamista. 80 miljoonan euron hankkeeseen tulisi hänen mukaansa pyrkiä löytämään kansainvälistä rahoitusta.


title: Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto

text: Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto on Helsingin Sanomien vuodesta 1995 vuosittain jakama palkinto vuoden parhaalle suomenkieliselle esikoisteokselle. Vuonna 2018 palkinnon arvo oli 15 000 euroa.


title: Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto

text: Palkinto jatkaa aikaisemman, vuosina 1964–1994 jaetun J. H. Erkon palkinnon perinnettä. Esikoisten esikoinen palkittiin vuonna 1999, ja palkinnon sai Tomi Kontio teoksellaan "Tanssisalitaivaan alla" (1993).


title: Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto

text: Lähde


title: Generation Swine

text: Generation Swine on Mötley Crüen vuonna 1997 ilmestynyt albumi. Laulaja Vince Neil teki albumin myötä paluun yhtyeeseen korvaten edellisessä albumilla (Mötley Crüe) solistina toimineen John Corabin. Corabin piti toimia solistina levyllä, mutta levy-yhtiön painostuksen takia Vince Neil tuli takaisin. Albumista on myös myönnetty yhtyeelle kultalevy, vaikka se on yksi yhtyeen huonoiten myydyimpiä levyjä. Yhtyeen aiemmat listatykit ovat läpimurtolevy Shout at the Devil (1983), Theatre of Pain (1985), Girls, Girls, Girls (1987) ja yhtyeen kaikkien aikojen myydyin levy Dr. Feelgood (1989).


title: Reidar Palmgren

text: Reidar Palmgren (s. 24. kesäkuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja näyttelijä, jonka esikoiskirja "Jalat edellä" sai sekä Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon että Akateemisen kirjakaupan esikoiskirjapalkinnon 2001.


title: Reidar Palmgren

text: Palmgren kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1985 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopistosta 1993. Tampereella asuva Palmgren toimii nykyisin freelance-näyttelijänä ja on uransa aikana näytellyt muun muassa Jyväskylän, Tampereen ja Hämeenlinnan teattereissa, Pyynikin kesäteatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa.


title: Reidar Palmgren

text: Palmgrenin toinen teos, vuonna 2004 ilmestynyt "Lentämisen alkeet", oli ehdolla Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Reidar Palmgren

text: Palmgren tunnetaan myös televisiokanava Yle Teeman kirjallisuusohjelma "Kirjamaan" juontajana yhdessä toimittaja Anna Tuluston kanssa.


title: Reidar Palmgren

text: Reidar Palmgren on kirjailija Raoul Palmgrenin lapsenlapsi.


title: Reidar Palmgren

text: Maaliskuussa 2010 Palmgrenin kerrottiin seurustelevan näyttelijä Satu Silvon kanssa. He kihlautuivat alkusyksystä 2010.


title: Hyväntekeväisyysranneke

text: Hyväntekeväisyysranneke eli rannelenkki on silikonikumista valmistettu ohut rannerengas, jossa on lyhyt teksti, iskulause tai tunnussana. Rannekkeita myydään halvalla hinnalla, tyypillisesti noin euron kappale, ja tuotto menee jonkun avustussäätiön hyväksi.


title: Hyväntekeväisyysranneke

text: Ensimmäisenä rannekkeita alkoi myydä kilpapyöräilijä Lance Armstrongin nimeä kantava säätiö, joka tukee syöpäpotilaita. Ranneketta käyttämällä voi näyttää myötätuntonsa sekä muistuttaa lähimmäisiä sekä vapaaehtoistyön että omasta terveydestä huolehtimisen tärkeydestä. Armstrongin säätiön rannekkeet ovat keltaisia - väri muistuttaa Ranskan ympäriajon johtoasemaa osoittamaan käytetystä liivistä - ja niissä lukee "Livestrong". Näillä rannekkeilla on kerätty yli 70 miljoonaa dollaria vuosina 2004 alkaen.


title: Hyväntekeväisyysranneke

text: Muita kansainvälisesti tunnettuja rannekkeita ovat rintasyöpäjärjestöjen vaaleanpunainen sekä tsunamin uhreja tukeva tummansininen.


title: Hyväntekeväisyysranneke

text: Suomessa rannekkeita ovat julkaisseet Suomen lastenklinikoiden kummit ry, Invalidiliitto, Ronald McDonald lastentalosäätiö ja Syöpäjärjestöt.


title: Algerian sota

text:
Algerian sota (; ) oli vuosina 1954–1962 käyty Ranskan siirtomaavallan hajoamiseen liittyvä siirtomaasota, jota Ranska kävi hallitsemassaan Algeriassa sikäläistä itsenäisyysliikettä vastaan. Sodan seurauksena Algeria itsenäistyi. Algerian sota oli siirtomaasodista verisimpiä. Sotatoimissa, terrorissa ja vainoissa kuolleiden lukumäärä on arvioitu jopa puoleksi miljoonaksi.
Ranska oli tehnyt Algeriasta siirtomaansa 1830-luvulla, mutta 1920- ja 1930-luvuilla maassa oli alkanut muodostua itsenäisyyttä tavoitteleva kansallismielinen liike. Maan suuren enemmistön eli islamilaisen arabi- ja berberiväestön keskuudessa Ranskan siirtomaavallalla oli sekä kannattajia että vastustajia. Maassa asui kantaväestön ohella yli miljoona eurooppalaisperäistä ihmistä, joista käytettiin yleisesti nimitystä "pied-noirs" ’mustajalat’. He olivat taustaltaan etupäässä ranskalaisia, espanjalaisia, italialaisia, maltalaisia ja muita eteläeurooppalaisia. He muodostivat Algerian etuoikeutetun eliitin, ja heidän keskuudessaan Ranskan siirtomaavallan kannatus oli vahva. Muslimeista noin 75 prosenttia oli luku- ja kirjoitustaidottomia, ja vain pienellä osalla heistä oli Ranskan kansalaisuus. Ranskan tappio Saksalle vuonna 1940 riisui ranskalaisilta voittamattomuuden sädekehän monien algerialaisten silmissä.


title: Algerian sota

text: Ensimmäinen raju selkkaus Ranskan ja algerialaisten muslimien välillä oli toukokuussa 1945 tapahtunut Sétifin verilöyly, jossa arviolta 6 000 muslimia sai surmansa armeijan tukahduttaessa ranskalaisvastaisia mellakoita. "Pied-noir"-kuolonuhreja oli toista sataa.


title: Algerian sota

text: Ranska oli toisessa maailmansodassa joutunut Saksan miehittämäksi. Miehityksestä vapautumiseen se oli tarvinnut vahvaa liittoutuneiden apua, mutta myös sen omien siirtomaiden asukkailla oli ollut roolinsa niin suorassa taistelussa Saksaa ja sen liittolaisia vastaan kuin myös aineellisen ja muun avun antamisessa. On arvioitu, että Ranskan vapauttamiseen osallistui taistelijoina lähes 70 000 algerialaista.


title: Algerian sota

text: Siirtomaiden valistuneimmat asukkaat olivat saaneet vaikutteita yleisestä kansainvälisestä poliittisesta tilanteesta, jossa vähitellen pääsivät esiin kansojen vapautta korostavat periaatteet. Lisäksi kotiin palanneet sotaan Euroopassa osallistuneet sotilaat olivat päteviä organisoimaan taisteluita ja tiukkaa sotilaallista vastarintaa.


title: Algerian sota

text: Ensimmäiset vaikeutensa Ranska kohtasikin Indokiinassa, jossa sen siirtomaat olivat sodan aikana olleet japanilaisten miehittämiä. Sikäläisten liikkeiden esikuva kiihdytti vastaavaa kehitystä myös muualla.


title: Algerian sota

text:
Ranska oli menettänyt Indokiinan siirtomaansa hävittyään sodan sikäläistä itsenäisyysliikettä vastaan vuonna 1954. Tämä rohkaisi siirtomaaherruuden vastustajia Algeriassa, jossa Ranskan keskeisin vastustaja oli Kansallinen vapautusrintama (FLN). Vapautusrintaman sotilaallinen siipi ALN (Kansallinen vapautusarmeija) käynnisti sissisodan marraskuussa 1954. Ranska vastasi iskuihin laajoilla sotilastoimilla. Samoihin aikoihin ranskalaisvastainen toiminta käynnistyi myös Ranskan Marokossa ja Tunisiassa. Ne eivät olleet siirtomaita vaan Ranskan protektoraatteja, joiden asema oli kansainvälisten sopimusten säätelemä. Ranska ei pitänyt näitä alueita kovin tärkeinä, ja ne saivat täyden itsenäisyytensä jo vuonna 1956. Algerianranskalaisten suuren lukumäärän ja Algerian kansantaloudellisen merkityksen takia Ranskan hallitus ei kuitenkaan katsonut Algerian itsenäisyyttä mahdolliseksi.
Sodan alkaessa Ranskan armeijan algerialaisissa varuskunnissa oli 60 000 miestä. Kapinaa kukistamaan lähetettiin emämaasta sekä ammattisotilaita, mukaan lukien Muukalaislegioonan joukkoja, että varusmiehiä ja reserviläisiä. Vuonna 1956 ranskalaisjoukkojen vahvuus Algeriassa kasvoi 400 000 mieheen, millä tasolla se pysyi sodan loppuun asti. Varuskuntapalvelusta ja vartiointitehtäviä suorittavien asevelvollisjoukkojen varustus ja moraali olivat usein puutteellisia. ”Etsi ja tuhoa” -tehtäviin käytetyt liikkuvat valiojoukot olivat laskuvarjojääkäreitä, jotka usein siirrettiin taistelupaikalle helikoptereilla.


title: Algerian sota

text: Myös algerialaisilla oli pitkät sotilasperinteet Ranskan armeijassa palvelemisessa, ja Algerian sodan aikana yhteensä jopa 130 000 muslimia palveli erilaisissa ranskalaisissa joukko-osastoissa (kevyessä "tirailleurs"-jalkaväessä, motorisoidussa "spahi"-ratsuväessä tai "harki"-apujoukoissa). Myös monet ALN:n komentajat olivat sotakokemusta omaavia Ranskan armeijan veteraaneja.


title: Algerian sota

text: Sodan alkaessa ALN:n riveissä oli vain muutamia satoja aktiivisia taistelijoita. Raskaista miestappioistaan huolimatta ALN onnistui sodan loppuun mennessä kasvattamaan miesvahvuutensa 35 000 vakinaiseen taistelijaan ja moninkertaiseen määrään ”osa-aikasissejä” ja avustajia.


title: Algerian sota

text: Sodasta tuli erittäin verinen, ja molemmat osapuolet syyllistyivät toistuvasti hirmutekoihin. Taisteluissa kaatui tai tapaturmaisesti kuoli 25 000 ranskalaista sotilasta ja 3 000 Ranskan armeijan algerialaissotilasta. Terrori-iskuissa sai surmansa tai katosi 3 600 eurooppalaisperäistä henkilöä. Ranskan armeijan arvellaan surmanneen vähintään 155 000 ALN:n sissiä, mutta haavoihinsa kuolleet mukaan lukien määrä saattaa olla moninkertainen. Muslimisiviilejä kuoli sotaan liittyvistä syistä vähintään 50 000. Siviiliuhreista monet saivat surmansa FLN:n vainotessa Ranskan yhteistoimintahenkilöiksi epäilemiään algerialaisia. Kuolonuhreja vaativat myös FLN:n sisäiset vainot ja valtataistelut, FLN:n ja sen kanssa kilpailleiden algerialaisjärjestöjen (kuten MNA:n) kamppailut, ranskalaisen OAS-järjestön terroritoiminta sekä Ranskan toimeenpanemat kuolemanrangaistukset.


title: Algerian sota

text: Sota alkoi 1. marraskuuta 1954 FLN:n käynnistämillä iskuilla Algerian sotilas- ja siviilikohteita vastaan. Ranskan pääministeri Pierre Mendès France totesi kansalliskokouksessa 12. marraskuuta pitämässään puheessa ”ranskalaisten pysyvän vielä pitkään Algeriassa”. Elokuussa 1955 tapahtui Philippevillen verilöyly, jossa FLN ja sen kannattajat tappoivat 123 ihmistä, joukossa 71 ranskalaista, joista osa oli vanhoja naisia ja lapsia.


title: Algerian sota

text: Ranskalaiset käyttivät ensimmäistä kertaa sodankäynnin historiassa helikoptereita nopeisiin maataistelujoukkojen kuljetuksiin. Myöhemmin yhdysvaltalaiset joukot käyttivät samaa helikopteritaktiikkaa Vietnamin sodassa. Lokakuussa 1956 Ranskan ilmavoimat pakottivat Tunisiaan matkalla olleen marokkolaisen DC-3-lentokoneen laskeutumaan Algiersiin. Lentokoneessa matkustivat mukana Ahmed Ben Bella, Mohammed Boudiaf, Mohammed Kehider ja Hocine Ait Ahmed.


title: Algerian sota

text: Sota oli Ranskalle haasteellinen, koska sen voimat eivät riittäneet sodan voittamiseen. Samasta syystä sen oli pitänyt vuonna 1954 vetäytyä Indokiinan sodasta ja vuoden 1956 Suezin kriisi päättyi Ranskan ja Britannian tappioon. Ranskan hallitukset olivat heikkoja monipuoluehallituksia. Algerian sota kiihtyi algerianranskalaisten hyökätessä 13. toukokuuta 1958 Algiersissa Ranskan valtion rakennuksiin. Samalla perustettiin järjestö, jonka johdossa toimi Jacques Massu. Ranskan joukkojen komentaja Raul Salan ilmoitti armeijan ottaneen vastuun Algerian tulevaisuudesta.


title: Algerian sota

text: Ranskalaiset sotilaat käynnistivät toukokuussa 1958 vallankaappauksen, jolla haluttiin estää Algeriasta vetäytyminen. Kun kapina oli leviämässä Algeriasta Pariisiin, hallitus pyysi avukseen kansallissankarina pidetyn kenraali Charles de Gaullen. Hän suostui pääministeriksi sillä ehdolla, että saisi hallita puoli vuotta ilman kansalliskokousta ja muuttaa Ranskan perustuslakia mieleisekseen. De Gaullea tukivat sekä algerialaiset että Ranskan upseerit.


title: Algerian sota

text: De Gaullesta tuli Ranskan pääministeri 1. kesäkuuta 1958. Hän matkusti 4. kesäkuuta 1958 Algeriaan tapaamaan algerianranskalaisia. Algeriassa alkoi 24. tammikuuta 1960 ”barrikadiviikko”, jonka yhteydessä algerianranskalaiset joukot saartoivat siirtomaan pääkaupungin Algiersin. Sittemmin äärioikeistolaisena poliitikkona tunnetuksi tullut ranskalainen sotilas Jean-Marie Le Pen lausui, että barrikadeja pitäisi laajentaa Pariisiin. Presidentiksi noussut de Gaulle vetosi 29. tammikuuta 1960 televisiossa armeijan uskollisuuteen ja vaati Algeria-politiikkansa hyväksymistä: ”Algerialaisilla tulee olla vapaus valita kohtalonsa.”


title: Algerian sota

text: De Gaulle kehitti Ranskan hallitusjärjestelmää niin, että syntyi käsite viides tasavalta. Hän julisti vuonna 1959, että Algeria tulee saamaan itsehallinnon. Sota jatkui edelleen, vaikka vastustettiin varsinkin ranskalaisen vasemmiston piirissä. Ajan henki oli siirtomaavallan vastainen, ja Ranskan turvallisuusviranomaisten ja armeijan raakuudet järjestelmällisine kidutuksineen ja joukkomurhineenkin herättivät tyrmistystä.


title: Algerian sota

text: Myös presidentti de Gaulle katsoi lopulta Algerian itsenäistymisen olevan vääjäämätöntä, mikä aiheutti vuonna 1961 uuden ranskalaisten upseerien kapinan, jota kutsutaan Algerin vallankaappaukseksi. 22. huhtikuuta 1961 Algeriassa tapahtui upseerien vallankaappaus. Maurice Challen, Raoul Salanin ja Yves Saint-Marcin upseerijuntta otti vallan. Algeriassa olevien ilmavoimien komentaja, kenraali Michel Fourquet, kuitenkin kieltäytyi Challen komennosta. Presidentti de Gaulle puhui radiossa ja televisiossa 23. huhtikuuta vaatien ranskalaisjoukkoja tottelemaan maan hallitusta. Kapina saatiin loppumaan.. OAS jatkoi kapinointia tapahtuman jälkeen. Kapina kuitenkin raukesi pian, ja Ranska solmi maaliskuussa 1962 FLN:n kanssa Evianin rauhansopimuksen. Rauhansopimusta vastustanut ranskalaisten sotilashenkilöiden salainen järjestö "Organisation de l’armée secrète" (OAS) teki terrori-iskuja sekä Algeriassa että de Gaullen hallintoa vastaan Ranskassa.


title: Algerian sota

text: Rauhansopimuksen astuttua voimaan Algeriassa järjestettiin kansanäänestys, jonka lopputuloksen mukaisesti maasta tuli vielä samana vuonna itsenäinen valtio. Sodan päätyttyä noin 1 200 000 eurooppalaisperäistä siirtolaista muutti pois maasta peläten kantaväestön kostotoimenpiteitä. Ranskaa kannattaneet algerialaiset muslimit joutuivat kotimaassaan vainon kohteeksi: 91 000 pakeni Ranskaan ja ainakin 50 000:n arvellaan tulleen surmatuiksi.


title: Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto

text: Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto on Olvi-säätiön vuosittain vuosina 1996–2005 jakama kirjallisuuspalkinto. Palkintoa jaettaessa on otettu huomioon kaikki kirjallisuuden lajit ja palkinto on ensisijaisesti tarkoitettu nuorille ja lahjakkaille sanataitureille. Palkinnon suuruus on ollut 12 600 euroa. Säätiön hallitus päätti 17. maaliskuuta 2006, ettei palkintoa enää jaeta.


title: Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto

text: Palkinto on jaettu seuraaville kirjailijoille:


title: Intiaani (tähdistö)

text: Intiaani (latinaksi "Indus", genetiivi "Indi", lyhenne "Ind") on eteläisellä taivaanpallolla sijaitseva Suomessa näkymätön keskisuuri melko himmeätähtinen tähdistö. Se nimettiin 1500-luvulla intiaaniksi, sanalla voitiin siihen viitata keneen tahansa Aasian tai Amerikan alkuperäisväestön edustajaan. Petrius Plancius löysi sen Jodocus Hondiuksen kanssa vuonna 1597 (tai 1598) Amsterdamissa. Plancius kuvaili tähdistön muotoa alastomaksi mieheksi, jolla on molemmissa käsissään nuolia mutta ei jousta.


title: Intiaani (tähdistö)

text: Intiaanin tähtikuviossa sijaitsee lähitähti Epsilon Indi, joka on Aurinkoa hieman pienempi oranssi pääsarjan tähti ja 11,82 valovuoden päässä. Tätä tähteä kiertää melko kaukana oleva ruskeiden kääpiöiden pari


title: Olvi-säätiö

text: OLVI-säätiö on yleishyödyllinen säätiö. Sen perusti vuonna 1955 Olvin pitkäaikainen toimitusjohtaja ja pääomistaja teollisuusneuvos E.W. Åberg puolisonsa rouva Hedwig Åbergin kanssa. Säätiön peruspääomaksi E.W. Åberg luovutti enemmistön omistuksessaan olleesta Olvin osakekannasta. Nämä Åbergin luovuttamat Olvi Oyj:n K-osakkeet ovat tänä päivänä kivijalkana OLVI-säätiön varallisuudelle.


title: Olvi-säätiö

text: Perustajien ajatuksena oli, paitsi turvata yhtiön jatkuvuus, myös mahdollistaa sellaisten pyrintöjen tukeminen, jotka he kokivat tärkeiksi ja arvokkaiksi.


title: Olvi-säätiö

text: Sääntöjensä mukaan OLVI-säätiö avustaa lasten ja vanhusten hyväksi tapahtuvaa toimintaa, lahjakkaitten nuorten opintoja ja parantaa jatko-opintojen edellytyksiä. Säätiö avustaa kotiseututyötä sekä tukee ja edistää luonnonvarojen käytön ja elintarviketalouden kehittämistä, mihin sisältyy oleellisena osana kala- ja maatalouden kehittäminen.


title: Olvi-säätiö

text: Säätiö toteuttaa tarkoitustaan myöntämällä stipendejä, apurahoja, avustuksia ja palkintoja. Säätiö jakaa stipendejä useille eri alojen opiskelijoille ja työn ohessa tapahtuvaan ammattiopiskeluun sekä myöntää apurahoja harkinnan mukaan.


title: Olvi-säätiö

text: Säätiö tunnettiin verraten suuren (12 600 euroa) kirjallisuuspalkinnon jakajana. Kirjallisuuspalkinnon jakaminen on kuitenkin lopetettu 2006. Sittemmin säätiö on lahjoittanut syksyllä 2009 Itä-Suomen yliopistolle miljoona euroa sekä kaksi miljoonaa euroa lastensairaalahankkeeseen.


title: Olvi-säätiö

text: Vuosittain OLVI-säätiö jakaa apurahoja ja avustuksia yhteensä n. kaksi miljoonaa euroa.


title: Olvi-säätiö

text: Säätiö pitää hallussaan 52 prosenttia Olvi Oyj:n äänivallasta ja omistaa noin 15 prosenttia osakkeista.


title: Olvi-säätiö

text: OLVI-säätiötä johtaa hallitus, joka huolehtii siitä, että säätiön toiminta on asianmukaisesti järjestetty ja että säätiön sääntöjen mukainen tarkoitus toteutuu. Hallitus määrittelee säätiön strategian. Vuonna 2016 Patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi säätiön ehdottamat muutokset sääntöjen nykyaikaistamiseksi ja strategia- ja hallintoprosessit uudistettiin uuden säätiölain ja sääntöjen mukaisiksi. OLVI-säätiö noudattaa vuonna 2015 voimaan tullutta uutta säätiölakia (487/2015). Säätiön toiminnassa huomioidaan Säätiön hyvä hallinto ja Hyvä säätiötapa -oppaiden suositukset.


title: Olvi-säätiö

text: OLVI-säätiö on Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry:n jäsen. Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta on suomalaisten apurahan jakajien yhdistys, joka toimii suomalaisten yleishyödyllisten säätiöiden, rahastojen ja yhdistysten yhdyssiteenä ja edunvalvojana.


title: Olvi-säätiö

text: OLVI-säätiön hallitukseen ovat vuonna 2018 kuuluneet puheenjohtajana teollisuusneuvos Heikki Sirviö, varapuheenjohtajana kehityspäällikkö Timo Hortling sekä muina jäseninä tuotantojohtaja Minna Aronen, asianajaja Jari Kääriäinen ja emerituspiispa Wille Riekkinen. OLVI-säätiön asiamiehenä vuodesta 1999 lähtien toiminut Seija Hakala jäi eläkkeelle vuoden 2017 lopussa. Uudeksi asiamieheksi 1.1.2018 alkaen valittiin Mervi Toivainen.


title: Olvi-säätiö

text: Säätiön tilintarkastajat vuonna 2018: Kari Hyvönen, KHT ja Sami Posti, KHT.


title: Olvi-säätiö

text: Säätiön lähipiiri on määritelty uuden säätiölain säännösten mukaisesti. Lähipiiriin kuuluvat hallituksen jäsenet, asiamies ja tilintarkastajat ja heidän perheenjäsenensä sekä heidän määräysvallassa olevat yhteisöt ja säätiöt. Lisäksi lähipiiriin kuuluvat Olvi Oyj:n hallituksen jäsenet ja toimitusjohtaja, heidän perheenjäsenet sekä heidän määräysvallassa olevat yhteisöt ja säätiöt.


title: Sulatusuuni

text:
Sulatusuuni ("Fornax, Fornacis, For") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni himmeätähtinen tähdistö. Tähdistö tunnetaan Sulatusuunin kääpiögalaksista, joka sijaitsee Linnunradan lähellä.
Sulatusuunin tähdistössä sijaitsee myös Sulatusuunin galaksijoukko eli Fornax-galaksijoukko.
Tähdistön nimesi ranskalainen Nicolas Louis de Lacaille vuonna 1763. Tästä tähdistöstä on löydetty ultrapieniä, alle 120 valovuoden läpimittaisia galakseja.


title: Sulatusuuni

text: Tähdistössä sijaitsee myös galaksi UDFy-38135539, joka on kaukaisin ja näin vanhin tunnettu galaksi. Sen valo on peräisin yli 13 miljardin vuoden takaa, noin 600 miljoonan vuoden ikäisestä maailmankaikkeudesta.


title: Sulatusuuni

text:
Tähtiä nimineen
Tähtiä Bayerin nimineen:


title: Tärpätti

text: Tärpätti ("mäntyöljytärpätti, pineenitärpätti") on väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka neste, jota saadaan havupuiden pihkasta. Selluloosateollisuuden sivutuotteena syntyy raakatärpättiä, joka on CH-terpeeni-isomeerien seos. Tärpätti valmistetaan tislaamalla raakatärpätistä ja saatu tisle koostuu lähinnä alfa-pineenistä ja delta-3-kareenista. Tärpätti-nimellä myydään myös mineraalitärpättiä eli lakkabensiiniä, joka ei ole tärpättiä vaan maaöljystä tislattua bensiiniä.


title: Tärpätti

text: Varsinaista tärpättiä käytetään maaliteollisuudessa liuottimena ja maalien ohenteena. Tärpätti ei liukene veteen, mutta se liukenee alkoholiin, bentseeniin, eetteriin ja kloroformiin. Kotikäytössä tärpätti sopii liuottimia kestävien pintojen puhdistusaineeksi. Tärpätti ärsyttää ihoa ja voi aiheuttaa allergista ihottumaa, joten sitä käsitellessä on syytä käyttää asiallisia suojavarusteita. Myös hyvästä tuuletuksesta on huolehdittava, sillä tärpätti ärsyttää silmiä ja hengitysteitä ja tärpättihöyry on hengitettynä myrkyllistä. Tärpätti voi syttyä itsestään imeydyttyään huokoiseen orgaaniseen aineeseen ja se reagoi voimakkaasti hapettavien aineiden kanssa. Tärpätin leimahduspiste on 35 °C ja itsesyttymislämpötila 247 °C. Tärpätti on yhteensopimatonta happojen, alumiinikloridin ja booritrifluoridin kanssa.


title: Kolmossivun tyttö

text: Kolmossivun tytöksi kutsutaan sanomalehdessä vakiopalstalla olevaa valokuvaa, joka esittää vähäpukeista naista. Usein nainen esiintyy yläosattomissa. Kolmossivun tyttö on ilmiönä sukua aiempien vuosikymmenien pin-up -tytölle.


title: Kolmossivun tyttö

text: Ilmiön kehitti englantilainen sanomalehti "The Sun" vuonna 1969. Alkujaan kolmossivun tyttö esiintyi palstalla rinnat peitettyinä. Nimitys palstalle tuli siitä, että sen vakiopaikka "The Sunissa" on sivulla 3. Miespuolisen henkilön kuvaakin kokeiltiin, huonolla menestyksellä. Palstaa on vastustettu, ja "The Sun" lopetti palstan muutamaksi päiväksi tammikuussa 2015.


title: Kolmossivun tyttö

text: Ensimmäinen paljasrintainen kolmossivun tyttö oli 20-vuotias saksalainen Stephanie Rahn marraskuussa 1970. Tämän jälkeen palstalla on poseerannut kohta 10 000 naista. Ensimmäisen yläosattoman vuoden aikana "The Sunin" levikki kohosi 40 prosenttia.


title: Kolmossivun tyttö

text: Suomessa kolmossivun tyttöä vastaavaa valokuvapalstaa ovat pitäneet "Iltalehti" ja "Kauppalehti". Iltalehdessä palstan nimenä on "Iltatyttö" ja se aloitettiin vuonna 1986 tamperelaisen Tanja Taipaleen kuvien buumin jälkeen. "Kauppalehti" on korvannut valokuvan piirroksella, jota – kuten valokuvaa ennen – seuraa lyhyt kommentti ajankohtaisesta asiasta. "Iltalehdessä" iltatytön rinnat saattoivat takavuosina olla kuvassa täysin esillä, mutta myöhemmin ne on peitetty siten, että mallin nännit peittyvät. Lisäksi mallit ovat nykyään suomalaisia, kun ennen käytettiin kuvatoimistojen kuvia. Iltalehti päätti lopettaa Iltatyttö-palstansa vuonna 2015.


title: Mikko Löytty

text: Mikko Löytty (s. 1961 Tampere) on suomalainen basisti. Hän on vaikuttanut muun muassa veljiensä Jaakko Löytyn ja Sakari Löytyn orkestereissa sekä yhtyeissä Pepe Ahlqvist & The Rolling Tumbleweed, Hurriganes, Herra Heinämäen Lato-orkesteri, Q.Stone ja SF-Blues. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Mikko Kuustosen, Heikki Salon, Dave Lindholmin, Jukka Tolosen, Pepe Ahlqvistin, Heikki Silvennoisen, Eero Raittisen, Janne Louhivuoren, Remu Aaltosen, Veli-Matti Järvenpään, Jarkka Rissasen ja Minna Kettusen kanssa.


title: Mikko Löytty

text: Nykyisiin bändikuvioihin kuuluu niin ikään Open Eye Band, joka julkaisi elokuussa 2008 proge-vaikutteisen "Screaming Baby" -debyyttialbuminsa. Hän toimii myös bassonsoitonopettajana. 2000-luvulla Mikko Löytty on julkaissut kolme omaa sooloalbumia, "Tänä iltana", "Minkäs sille voi" ja "Koivu ja tähtiniitti". Mikko Löytty on säveltänyt soololevyjen kappaleet itse.


title: Mikko Löytty

text: Hänen musisointinsa alkoi veljesporukassa ja on jatkunut siinä tänne saakka. Mikon, Jaakon, Heikin ja Sakarin lisäksi veljessarjaan kuuluu myös tietokirjailija Olli Löytty.


title: Pelle Miljoona & N.U.S.

text: Pelle Miljoona & N.U.S. oli suomalainen vuosina 1977–1978 toiminut punk-yhtye ja johtohahmonsa Pelle Miljoonan ensimmäinen levyttänyt kokoonpano. Yhtye perustettiin kesällä 1977 Pelle Miljoonan opiskelupaikkakunnalla Savonlinnassa. N.U.S.:ää edelsi Jasmine-niminen kokoonpano.


title: Pelle Miljoona & N.U.S.

text: Yhtye antoi musiikkiaan sisältäneen nauhan Dave Lindholmille tämän ollessa keikalla Savonlinnassa. Lindholm toimitti nauhan Love Recordsin johtajalle Atte Blomille. Blom kävi kuuntelemassa N.U.S.:ää ensimmäisellä keikalla, ja sen jälkeen yhtye pääsi levyttämään Love Recordsille.


title: Pelle Miljoona & N.U.S.

text: Ensimmäinen julkaistu levy oli single "Olen työtön", B-puolella "Mä vain pogoon", ja sitä seurasi vuodenvaihteessa 1977/1978 Pekka Nurmikallion Microvox-studiossa Lahdessa äänitetty albumi "Pelle Miljoona & N.U.S.". Albumin tunnetuin laulu lienee "Olen työtön".


title: Pelle Miljoona & N.U.S.

text: 1978 julkaistiin kokoelmalevy Pohjalla, jossa N.U.S.:ltä ovat kappaleet "Rocktähti", "Häpeän olla valkoinen", "Mä en jumaloi Amerikkaa" sekä "Väkivalta ja päihdeongelma", jota pidetään yhtenä 1970-luvun lopun Suomi-punkin suurista klassikoista. Samoihin aikoihin ilmestyi single "Lähdetään kiitämään" (B-puolella "Meidän on tulevaisuus", joka oli tehty jo nimellä Pelle Miljoona). Pohjalla-levyn jälkeen tehdyllä Pohjalla-kiertueella Pelle Miljoonan bändinä ei ollut enää N.U.S. vaan 1978, joka myöhemmin oli nimeltään Pelle Miljoona & 1980.Vuonna 2005 julkaistulla remasteroidulla CD-versiolla ovat bonuskappaleet:Albumin jälkeen yhtyeen basistiksi tuli Jussi Paasikallio.


title: Kärpänen (tähdistö)

text:
Kärpänen () on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa.
Lähellä ovat Kölin ja Kentaurin tähtikuviot.
Tähdistö on nimetty aivan 1500-luvun lopussa jo ennen William Bayeria. Tämä tähdistö on Etelän rististä etelään ja Hiilisäkki, pimeä sumu ulottuu sen alueelle samoin kuin Linnunratakin osittain.
Alfa Muscaen kirkkaus on 2,69 eli se on melko kirkas. Tässä tähdistössä on havaittu pehmeäröntgensädenova "Nova Muscae 1991".


title: Kärpänen (tähdistö)

text: Kärpänen on ennen nykyistä nimeään kantanut useita muitakin nimiä. Se on ollut muun muassa Mehiläinen ("Apis") ja Etelän kärpänen ("Musca Australis"). Jälkimmäinen Lacaillen erotuksena Pohjoisen kärpäsestä, joka istui Oinaan päällä. Pohjoisen kärpäsen poistuttua käytöstä Kärpänen sai nykyisen nimensä.


title: Hannu Raittila

text: Hannu Matti Raittila (s. 23. marraskuuta 1956 Helsinki) on suomalainen kirjailija. Hänen tuotantoonsa kuuluu novelleja, romaaneja, kolumneja, TV-käsikirjoituksia, kuunnelmia ja radionovelleja.


title: Hannu Raittila

text: Raittila voitti vuonna 2001 Finlandia-palkinnon teoksellaan "Canal Grande" ja Runeberg-palkinnon vuonna 2014 teoksella "Terminaali".


title: Hannu Raittila

text: Paraisilla nykyisin asuva Raittila vietti lapsuutensa Helsingin Katajanokalla, vankilan ja sataman vaikutuspiirissä. Seurakuntanuoresta tuli 1970-luvulla taistolaisnuori. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa vuosina 1986–1990 poliittista historiaa, sosiologiaa, valtio-oppia ja käytännöllistä filosofiaa.


title: Hannu Raittila

text: Raittilan isä oli taidemaalari Tapani Raittila. Raittila on ollut vuodesta 2008 naimisissa kirjailija Leena Landerin kanssa. Hänellä on kaksi lasta aiemmasta avioliitostaan.


title: Hannu Raittila

text: Ennen ryhtymistään vapaaksi kirjailijaksi vuonna 1990 Raittila toimi muun muassa oikolukijana "Suomenmaa"-sanomalehdessä (1981–1982) ja "Aamulehden" radio- ja televisiokriitikkona (1982–1986) sekä kolumnistina (1988–1992). Hän on työskennellyt kolumnistina myös "Turun Sanomissa" (1995–1996) ja "Helsingin Sanomissa" (2003–2005). Raittila toimi jäsenenä YLE Radio 1 Seija Walliuksen toimittamassa "Herraseurassa"-radio-ohjelmassa.


title: Hannu Raittila

text: Raittila on saanut teoksillaan useita kirjallisuuspalkintoja. Vuonna 2001 hän voitti Finlandia-palkinnon teoksesta "Canal Grande". Myös hänen teoksensa "Terminaali" nimettiin Finlandia-palkintoehdokkaaksi vuonna 2013. "Terminaali" voitti vuoden 2014 Runeberg-palkinnon. Teos on ehdolla myös vuoden 2015 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Hannu Raittila

text: Raittilan tyylille on ominaista eri henkilöiden subjektiivisten näkökulmien limittäminen kerrontaan. Kokonaisuus hahmottuu vasta, kun lukija tekee synteesin erilaisten henkilöiden kautta kuvatuista yksittäisistä näkymistä. Mukana on usein henkilö, jolla on hyvin teknokraattinen asenne, sekä hänen vastapainonaan tunneperäisemmin asioihin suhtautuvia henkilöitä. Raittilaa on nimitetty tyylinsä vuoksi insinöörikirjailijaksi yhdessä Antti Tuurin ja Kari Hotakaisen kanssa.


title: Hannu Raittila

text: Raittila purki maaliskuussa 2010 Ajatus Kirjojen kanssa tekemänsä sopimuksen koskien Mannerheim-aiheista romaania, jonka piti ilmestyä rinnakkaisteoksena Solar Filmsin "Mannerheim"-elokuvalle. Toukokuun alussa 2010 Raittila kertoi yllättäen julkaisevansa romaanin marsalkka C. G. Mannerheimista kustannusosakeyhtiö Siltalan kustantamana. Samana vuonna ilmestynyt "Marsalkka" käsittelee Mannerheimin viimeisiä vuosia Sveitsissä. Romaanin muita päähenkilöitä ovat amerikkalainen journalisti Martha Gellhorn, kirjailija Ernest Hemingway sekä suomalainen eversti Aladár Paasonen.


title: Oktantti

text:
Oktantti (latinaksi "Octans, Octantis, Oct") on eteläisen tähtitaivaan eteläisin tähdistö. Tämä tähtikuvio on keskisuuri ja himmeätähtinen. Taivaan etelänapa, deklinaatio −90° sijaitsee juuri Oktantin tähtikuviossa. Etelässä ei ole Pohjantähteen verrattavaa napatähteä, vaan ainoastaan hyvin himmeä
Sigma Octantis (lyhenne σ Oct) on melko lähellä etelänapaa. Sen deklinaatio on
−88° 57′ eli se sijaitsee hieman yli asteen päässä navasta. Sigma Octantiksen ("Polaris Australis, eteläinen napatähti") näennäinen kirkkaus on vain 5,42.
Sigma Octantiksen spektriluokka on F0III ja etäisyys 270 valovuotta. Se on siis kohtalaisen kaukana oleva kellanvalkea jättiläistähti, jonka kirkkaus vaihtelee.
Etelän risti osoittaa kohti taivaan etelänapaa ja on etelänavan paikannin eteläisellä pallonpuoliskolla.Nimetty eteläinen napatähti:
Tähtiä bayerin nimillä:


title: Pertti

text: Pertti on suomalainen miehen etunimi. Se perustuu useiden germaanisten miesten etunimien loppuun -"bert" (näitä nimiä ovat ainakin Albert, Dagobert, Engelbert, Herbert, Hubert ja Robert). Tavallisimmin Pertti liitetään Albertiin, ja siksi Pertin nimipäivä on 24. huhtikuuta, sama kuin Albertilla. Pertistä käytettyjä puhuttelunimiä ovat Pera, Pertsa, Perttu, Pete, Petu ja Pepe.


title: Pertti

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan Pertti-nimen on saanut vuoden 2015 loppuun mennessä 30 141 henkilöä. Pertti otettiin almanakkaan vuonna 1929 ja oli suosittu nimi ainakin 1940–1950-luvulla, mutta sittemmin nimen suosio on vähentynyt selvästi: vuosina 1940–1959 nimi annettiin Suomessa 17 768 henkilölle ja vielä vuosina 1960–1979 5 020 henkilölle, mutta vuosina 1980–1999 enää 969 henkilölle ja uudella vuosituhannella 20. heinäkuuta 2015 mennessä nimi on annettu vasta 256 henkilölle. Vuonna 1950 Perttejä nimettiin Suomessa yli 1 000 mutta vuonna 2000 enää noin 20.


title: Jimmy Floyd Hasselbaink

text: Jerrel "Jimmy Floyd" Hasselbaink (s. 27. maaliskuuta 1972 Paramaribo, Suriname) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Jimmy Floyd Hasselbaink

text: Hasselbainkin ensimmäinen ammattilaisseura oli alankomaalainen Stormvogels Telstar, jossa hän pelasi vuoteen 1990 ennen siirtymistään AZ Alkmaariin. Seuraavaksi hän siirtyi Portugaliin Campomaiorenseen. 24 vuoden ikäisenä Hasselbaink siirtyi mahtiseura Boavistaan, jossa teki lopullisen läpimurtonsa. Hän teki 29 ottelussa 20 maalia. Heinäkuussa 1997 Hasselbaink myytiin kahdella miljoonalla punnalla kaudeksi 1997–1998 englantilaiseen Valioliiga-seura Leeds Unitediin, jossa hän jatkoi vakuuttavaa maalien takomistaan tehden 36 ottelussa 18 maalia, mikä oikeutti sarjan jaettuun maalikuninkuuteen. Hasselbainkin seuraava seura oli Espanjan Primera Divisiónin Atlético Madrid. 34:ssä Espanjan liigan ottelussa hän teki 24 maalia.


title: Jimmy Floyd Hasselbaink

text: Kaudeksi 2000–2001 seurasi paluu Valioliigaan, tällä kertaa Chelseaan seuran silloisella ennätyssummalla, 15 miljoonalla punnalla. Ensimmäisellä Chelsea-kaudellaan hän teki 35 ottelussa 23 maalia ja voitti jälleen Valioliigan maalikuninkuuden. Kaudella 2001–2002 Hasselbaink teki jälleen 23 maalia. Kahden viimeisen Chelsea-kautensa aikana hänen maalintekovireensä alkoi hiipua, eikä kaudella 2002–2003 merkitty Hasselbainkin sarakkeeseen kuin 11 osumaa 36 pelissä, ja 2003–2004 maaleja tuli 30 pelatussa ottelussa yhteensä 13. 32-vuotiaana hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi vapaalla siirrolla Middlesbrough'n, jossa teki kahden kauden aikana 58 ottelussa 23 maalia. Charltoniin Hasselbaink siirtyi vapaalla siirrolla 11. heinäkuuta 2006. 25 ottelun jälkeen hollantilainen siirtyi Cardiff Cityyn, missä lopetti uransa vuonna 2008.


title: Jimmy Floyd Hasselbaink

text: Alankomaiden maajoukkueessa Hasselbaink pelasi 23 ottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia.


title: Alpo Rusi

text: Alpo Rusi (s. 17. elokuuta 1949 Jyväskylä) on suomalainen diplomaatti, ulkoasiainneuvos ja valtiotieteen tohtori. Hän toimi Suomen suurlähettiläänä Sveitsissä 2009–2014. Aiemmin hän toimi suurlähettiläänä YK:n yleiskokouksen puheenjohtajan erityisneuvonantajana vuosina 2007–2009. Vuodesta 2016 hän on toiminut professorina Liettuassa Vytautas Magnus -yliopistossa.


title: Alpo Rusi

text: Alpo Rusi kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän Viitaniemen yhteiskoulusta 1969, valmistui valtiotieteen maisteriksi 1971, lisensiaatiksi 1979 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1982 Helsingin yliopistossa poliittisesta historiasta aiheenaan lehdistösensuuri jatkosodassa.


title: Alpo Rusi

text: Rusi toimi vuosina 1971–1972 "Suomi toisessa maailmansodassa" -toimikunnan sihteerinä. Hän aloitti diplomaatin uransa 1973 avustajana, oli edustustoharjoittelijana Lontoossa 1974, suoritti kypsyyskokeen 1975, toimi varakonsulina Hampurissa 1975–1977, lähetystösihteerinä Kööpenhaminassa 1977–1979 ja ETYK-valtuuskunnassa Madridissa 1980–1981. Vuonna 1982 Rusi oli "Lallin" päätoimittaja. Vuosina 1983–1986 Rusi toimi YK-edustustossa lähetystöneuvoksena. Resident Fellow, New Yorkin EastWest Institutessa 1988-1989. Vieraileva tutkija, Columbian yliopistossa New Yorkissa 1988-1989. Ulkoasiainministeriön suunnitteluyksikössä yksikön virkaatekevänä ja varsinaisena päällikkönä 1987–1990, länsitoimiston päällikkönä 1991–1992, tämän jälkeen ministerinä Bonnissa 1992–1993. Rusi nimitettiin ulkoasiainneuvokseksi vuonna 1993. Ulkoasiainneuvos Alpo Rusi toimi tasavallan presidentin neuvonantajana 1994–1999. Hän toimi vuonna 1999 Sarajevon huippukokouksen EU-koordinaattorina ja 2004–2007 kiertävänä suurlähettiläänä neljässä Länsi-Balkanin maassa. Rusi toimi vuonna 1999–2000 EU:n kaakkoisen Euroopan vakaussopimuksen varajohtajana ja oli vuosina 2005–2006 sopimuksen kansainvälisen arviointiryhmän puheenjohtaja. Sen tekemän esityksen pohjalta helmikuussa 2008 aloitti työnsä Alueellinen Yhteistyöneuvosto ("The Regional Cooperation Council") Sarajevossa. Vuodesta 2007 Rusi on toiminut YK:n yleiskokouksen puheenjohtajan erityisneuvonantajana New Yorkissa. Hänet nimitettiin 23. tammikuuta 2009 Suomen suurlähettilääksi Sveitsiin ja hän aloittaa virassa 1. elokuuta 2009. Tehtävään kuuluu myös toimiminen Suomen suurlähettiläänä Pyhän istuimen luona ja Liechtensteinissa.


title: Alpo Rusi

text: Rusi oli vieraileva tutkija Columbia-yliopistossa ja Resident Fellow EastWest-instituutissa New Yorkissa 1988–1989. Vuosina 2000–2003 Rusi toimi Lapin yliopiston kansainvälisten suhteiden professorina ja vierailevana Eurooppa-tutkimuksen professorina Hampurissa 2001–2002. Vuonna 2015 Rusi kutsuttiin Harvardin yliopiston alaisen Davis Center for Russian and Eurasian Studies -tutkimuslaitoksen asiantuntijaksi.