title: Olympian kisat

text:
Arkaaisella kaudella kisat perustettiin tai järjesteltiin uudelleen. Erään antiikin ajalta säilyneen myytin mukaan kisojen uudelleenjärjestelyn suorittivat Eliin kuningas Ifitos sekä Kleisthenes Pisalainen ja Lykurgos Spartalainen. Kerrotaan, että Delfoin oraakkeli olisi tuolloin neuvonut elisläisiä palauttamaan aikaisemmat kisat kulkutaudin lopettamiseksi, sekä julistamaan kisojen ajaksi yleisen aselevon. Tämä tapahtuma ajoitetaan joskus vuoteen 884 eaa., joskus taas vuoteen 776 eaa. Viimeksi mainittuna vuonna järjestettiin ainakin ensimmäiset historialliset tunnetut kisat, joista on säilynyt kirjallisia dokumentteja ja joiden voittaja on tiedossa. Samalla kisoista tuli yhdet panhelleenisistä kisoista eli kaikille kreikkalaisille yhteisistä kisoista, ja niitä alettiin järjestää säännöllisesti olympiadeittain joka neljäs vuosi.
Perinteisesti vuoden 776 eaa. kisat mainitaan ensimmäisinä Olympian kisoina, ja koko länsimaisen historiallisen ajan katsotaan alkaneen tästä. Kisojen järjestämisvuosi tiedetään laskemalla taaksepäin tunnetuista olympiadeista. Esimerkiksi Diodoroksen mukaan 117. olympiadin kolmantena vuotena oli auringonpimennys, mikä viittaa selvästi vuoden 310 eaa. pimennykseen. Näin ensimmäisen olympiadin kisat ajoittuvat kesälle 776 eaa. Kisoihin kuului oleellisena osana heti alusta lähtien niiden ajaksi julistettu aselepo. Aluksi kisoissa oli vain yksi urheilulaji, stadionjuoksu eli yhden stadionin (192,27 metriä) mittaisen matkan juokseminen. Ensimmäinen tunnettu olympiavoittaja oli Koroibos, joka voitti juoksun ensimmäisissä kisoissa.


title: Olympian kisat

text: Myöhemmin urheilulajien määrää lisättiin vaiheittain. 14. olympiadin kisoissa vuonna 724 eaa. kisaohjelmaan lisättiin diaulos eli kahden stadionin juoksu, 15. olympiadin kisoissa vuonna 720 eaa. dolikhos eli 24 stadionin (noin 4,6 kilometriä) juoksu, ja 18. olympiadin kisoissa vuonna 708 eaa. kreikkalainen paini eli pale sekä viisiottelu. 600-luvulla eaa. lisättiin nyrkkeily ja pankration, erilaisia hevosurheilukilpailuja, kuten vaunukilpa-ajot neli- ja parivaljakolla, sekä poikien kisat.


title: Olympian kisat

text: Kaikki panhelleeniset kisat olivat osa kreikkalaista uskontoa ja ne kaikki kunnioittivat jotain jumalaa. Olympiassa kunnioitettiin Zeusta, jonka kultti oli tullut jo aiemmin käytössä olleelle Olympian pyhäkköalueelle doorilaisvalloitusten myötä noin 900 eaa. Aluksi Olympian kisojen ohella panhelleenisinä kisoina järjestettiin Python kisoja Delfoissa Apollonin kunniaksi.


title: Olympian kisat

text: Olympian kisat toimeenpani Eliin kaupunkivaltio. Välillä alue oli Pisan hallinnassa, ja tuolloin pisalaiset järjestivät ne. Ajan kuluessa kisoista tuli suurimmat ja tunnetuimmat panheellenisistä kisoista, ja niiden voidaan nähdä ohittaneen Python kisat merkittävyydessä 600-luvulla eaa. Kisat myös muuttuivat vähitellen yhä maallisemmiksi urheilukilpailuiksi. 500-luvulla eaa. ryhdyttiin järjestämään lisää panhelleenisiä kisoja, joihin kuului myös runo- ja musiikkikilpailuja. Korintin lähellä Isthmiassa pidettiin kisat Poseidonin kunniaksi (Isthmian kisat, noin vuodesta 582 eaa.) ja Nemeassa Zeuksen kunniaksi (Nemean kisat, noin 573 eaa.).


title: Olympian kisat

text:
Olympian ja Olympian kisojen huippukautta oli klassinen kausi ja erityisesti 400-luku eaa. Kisojen kasvaessa laajeni myös Olympian pyhäkköalue, ja sinne rakennettiin yhä uusia rakennuksia sekä pystytettiin suuri joukko kisavoittajille omistettuja patsaita. Samalla stadionia siirrettiin vaiheittain yhä idemmäksi, niin että se sijaitsi lopulta varsinaisen pyhäkköalueen ulkopuolella. Stadionia myös laajennettiin aina 300-luvulle eaa. saakka niin, että sinne mahtui lopulta arviolta 40 000–45 000 katsojaa.
Hippias ja muut antiikin ajan urheilutilastoijat alkoivat 400-luvulla eaa. kerätä olympiavoittajien nimiä ylös, minkä ansiosta ne ovat säilyneet näihin päiviin saakka. Myös muun muassa Aristoteles kokosi voittajien luettelon "Olympian kisojen voitot", joka käsitti voittajat vuosilta 776–328 eaa. Ensimmäinen nimeltä tunnettu naispuolinen kisavoittaja oli spartalainen Kyniska, jonka nimiin kirjattiin nelivaljakon voitto 97. ja 98. olympiadin kisoissa (396 ja 392 eaa.). Tämä johtuu siitä, että valjakkoajoissa voittajaksi luettiin valjakon omistaja, joka saattoi olla myös nainen; ei ohjastaja, jonka tuli olla mies.


title: Olympian kisat

text: Klassisella kaudella kisojen aselepoa alettiin rikkoa aiempaa enemmän. Peloponnesolaissodan aikana 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla aselepo piti Eliksen alueella, mutta muutoin sotatoimet eivät täysin lakanneet kisojen ajaksi. Lisäksi politiikka tunkeutui kisoihin muulla tavoin. Esimerkiksi vuoden 428 eaa. kisoista tuli spartalaisten johdolla Ateenaa vastustanut mielenosoitus. Vuonna 420 eaa. Spartaa kiellettiin osallistumasta kisoihin, koska se oli hyökännyt Lepreoniin. Myöhemmin vuonna 362 eaa. elisläiset itse sotivat pyhäkköalueella pisalaisia vastaan.


title: Olympian kisat

text: Vaikuttaa siltä, että samaan aikaan kisoissa jouduttiin myös antamaan enemmän rangaistuksia vilpistä kuin aiemmin, minkä osoittavat ensimmäiset 300-luvulla eaa. pystytetyt Zanes-patsaat, joita käytettiin häpeärangaistuksena vilppiä tehneille. Ensimmäinen tällainen patsas pystytettiin vuonna 388 eaa. Vilpin lisääntyminen on mahdollisesti eräs osoitus siitä, että kisat olivat menettäneet uskonnollisen luonteensa ja niistä oli tullut tavallinen maallinen urheilukisa. Joskus vilppitapaukset paisuivat suuremmiksikin kiistoiksi. Näin kävi esimerkiksi ateenalaisen Kallippoksen lahjottua vastustajansa 112. olympiadin kisojen (332 eaa.) viisiottelussa. Ateenalaiset kiistivät tapauksen ja palkkasivat Hypereideen puolustusasianajajaksi, minkä jälkeen heitä kiellettiin osallistumasta kisoihin jatkossa. Vasta Delfoin oraakkelin puuttuminen asiaan sai ateenalaiset taipumaan.


title: Olympian kisat

text: Makedonian vallan kasvaessa kiisteltiin siitä, sallitaanko makedonialaisten osallistua kisoihin. Kysymys koski lähinnä sitä, ovat makedonialaiset aitoja kreikkalaisia vai enemmän barbaareja. Aluksi sallittiin kuningassuvun jäsenten osallistuminen, sillä nämä pystyivät todistamaan olevansa argoslaista sukua. Ensimmäisenä makedonialaisena kilpaili Aleksanteri I. Filippos II voitti nelivaljakkoajot vuosina 356, 352 ja 348 eaa. Viimeistään vuodesta 328 eaa. alkaen sallittiin kaikkien makedonialaisten osallistuminen.


title: Olympian kisat

text: Historioitsija Timaios yhdisti noin 300 eaa. tunnetut historialliset tapahtumat olympiadeihin, mistä lähtien ne toimivat historiankirjoituksessa tapahtumien ajoittamisen pohjana. 200-luvulla eaa. Eratosthenes jakoi olympiadit tarkemmin neljäksi vuoden mittaiseksi jaksoksi.


title: Olympian kisat

text:
Roomalaisella ajalla kisojen merkitys väheni, koska niillä ei ollut samanlaista symboliarvoa juuri kreikkalaisten yhdistäjänä. Kisat eivät myöskään aina jatkuneet säännöllisesti, eikä aselepo pitänyt edes siinä määrin kuin ennen.
Vuonna 85 eaa. Sulla ryösti Olympian ja vei tämän jälkeen kaikki 175. olympiadin kisojen eli vuoden 80 eaa. kisojen osallistujat Roomaan, missä näiden tuli esittää olympialaiset eräänlaisena uusintana roomalaisille. Sulla suunnitteli myös kisojen pysyvää siirtämistä Roomaan, mutta suunnitelma peruuntui hänen kuoltuaan vuonna 78 eaa.


title: Olympian kisat

text: Kisojen maine ja arvostus palautui jossain määrin Augustuksen aikana vuodesta 31 eaa. Roomalaisella ajalla jouduttiin kuitenkin sallimaan myös roomalaisten osallistuminen kisoihin kreikkalaisten lisäksi.


title: Olympian kisat

text: Kisojen kenties häpeällisin hetki koettiin 211. olympiadin kisoissa. Tuolloin keisari Nero halusi osallistua kisoihin, jotka olisi normaalisti järjestetty vuonna 65 jaa. Nerolle kuitenkin sopi tulla paikalle vasta vuonna 67, joten kisojen järjestämistä jouduttiin lykkäämään kahdella vuodella. Nero myös lahjoi itsensä vaunukilpa-ajojen voittajaksi, vaikkei edes päässyt maaliin. Lisäksi vain häntä varten järjestettiin aiemmin ohjelmaan kuulumattomia musiikki- ja runouskilpailuja. Neron kuoleman jälkeen vuonna 68 kisat julistettiin mitättömiksi. Neron nimi poistettiin voittajien luettelosta ja tuomarit määrättiin palauttamaan saamansa 250 000 drakhman lahjusrahat.


title: Olympian kisat

text: 100-luvulla Olympian kisojen voittajaluettelon kokosi muun muassa Flegon Tralleislainen, jonka teos "Olympian voittajat" käsitti vuodet 776 eaa.–137 jaa. Vuoden 165 kisoissa herätti huomiota Peregrinos Proteuksen tekemä polttoitsemurha.


title: Olympian kisat

text: Selvemmin kisat alkoivat taantua 200-luvulla. Tuolloin Olympian pyhäkköalue kärsi myös muun muassa maanjäristyksistä sekä herulien hyökkäyksen tuomasta uhasta. Kisat järjestettiin säännöllisesti joka neljäs vuosi vuoteen 261 saakka, mutta tämän jälkeen järjestämisessä saattoi olla ajoittaisia katkoja. Kisoja järjestettiin kuitenkin ainakin 300-luvun lopulle saakka. Lopulta niiden nähtiin usein olevan ristiriidassa valtionuskonnoksi nousseen kristinuskon arvojen kanssa. Vuonna 393 keisari Theodosius I kielsi kaiken pakanallisen kreikkalaisen uskonnon julkisen harjoittamisen, ja samalla kiellettiin myös Olympian kisat. Usein kisojen on katsottu päättyneen tähän, ja siksi viimeisiksi kisoiksi mainitaan usein 293. olympiadin kisat eli vuoden 393 kisat.


title: Olympian kisat

text: Voittajien nimiluetteloiden perusteella kisat vaikuttaisivat kuitenkin jatkuneen ainakin 295. olympiadin kisoihin eli vuoteen 401 saakka. Toisten tietojen mukaan kisojen lopullinen lopettaminen olisi tapahtunut vasta Theodosius II:n kaudella vuonna 435. Arkeologisten löydösten perusteella stadion olisi ollut jossakin käytössä vielä 500-luvun alussa. Lisäksi kisat tavallaan jatkuivat toisessa muodossa lukuisina ”olympialaisina” eri puolilla kreikkalaista maailmaa, muun muassa Dafnessa Antiokian lähellä aina vuoteen 521.


title: Olympian kisat

text: Olympian kisat olivat alun perin uskonnollinen juhla, jolla kunnioitettiin ylijumala Zeusta. Ihmisten teot kisakentällä vertautuivat jumalten ja heerosten tekoihin mytologiassa, ja jumalten apu nähtiin oleellisena menestykselle. Ajan myötä kisat maallistuivat, mikä näkyy myös kilpailupaikkojen siirtymisessä Olympian pyhäkköalueen ulkopuolelle. Kisojen ajatus perustui yhä enemmän yhteiseen helleeniseen kauneusihanteeseen: henkisesti ja ruumiillisesti terveeseen vapaaseen mieheen.


title: Olympian kisat

text: Olympian kisat järjestettiin kesäaikaan joka neljäs vuosi. Tätä neljän vuoden jaksoa kutsuttiin olympiadiksi, ja se alkoi aina kisoista ja kesti seuraaviin kisoihin. Koska Kreikassa ei alkujaan ollut kaikille kaupunkivaltioille yhteistä ajanlaskua, olympiadeista tuli vähitellen kreikkalaisen ajanlaskun perusta, sillä ne olivat kaikille kreikkalaisille yhteisiä. Esimerkiksi aika kesästä 776 eaa., jolloin ensimmäiset kisat oli pidetty, kesään 775 eaa. oli tämän laskutavan mukaan ensimmäisen olympiadin ensimmäinen vuosi.


title: Olympian kisat

text: Tarkemmin kisojen päivämäärä määrittyi kuun kierron mukaan. Usein on ajateltu, että kisat olisi järjestetty ensimmäisen kesäpäivänseisausta seuranneen täydenkuun aikaan eli suunnilleen nykyisen heinäkuun puolessa välissä, tai toisen täydenkuun aikaan eli suunnilleen elokuussa. Erään tulkinnan mukaan oikea ajoitus olisi kuitenkin ollut kahdeksas täysikuu talvipäivänseisauksesta, jolloin kisat saattoivat osua joko heinä- tai elokuulle.


title: Olympian kisat

text:
Kisojen järjestämisestä olivat vastuussa "hellanodikai", erityiset tehtävää hoitaneet elisläiset virkamiehet. He tarkastivat ja hyväksyivät urheilijat, valvoivat näiden harjoituksia, toimivat tuomareina kilpailuissa, jakoivat palkinnot sekä pitivät voittajien luetteloa.
Laajimmassa vaiheessa urheilijoita arvellaan osallistuneen yksiin kisoihin noin 300. Alun perin ainoastaan 18 vuotta täyttäneillä vapailla kreikkalaisilla miehillä oli oikeus osallistua kilpailuihin. Myöhemmin kreikkalaisuuden vaatimuksesta tingittiin. Kun kisoihin liitettiin poikien kilpailut, näihin saivat osallistua vain alle 18-vuotiaat pojat.


title: Olympian kisat

text: Ammattilaisurheilijoita ei kisoissa erotettu harrastelijoista. Koska urheilemalla saattoi ansaita hyvin ja eri kisoja oli lukuisia, monet olivat ainakin kisojen myöhemmissä vaiheissa varmasti ammattilaisia. Varsinkin kisojen alkuvaiheissa osallistujat olivat yleensä aristokraattista syntyperää. Varsinkin valjakkoajojen, jota pidettiin suurinta kunniaa tuovana lajina ja jonka harjoittaminen oli kalleinta, ohjastajat olivat usein hallitsijoita ja muita varakkaita henkilöitä, kuten arkaaisella ajalla tyranneja. Kilpailijat edustivat paitsi itseään myös kotikaupunkiaan. Parhaat urheilijat saattoivat myydä itsensä eniten tarjoavalle kaupungille, ja osallistua näin kisoihin eri kaupunkien nimissä. Ammattimaisten valmentajien käyttö tuli tavaksi 400-luvulla eaa., ja urheilijoilla tiedetään olleen eräänlainen ammattiliitto noin 50 eaa.


title: Olympian kisat

text: Alussa urheilijat olivat pukeutuneet pelkkään lannevaatteeseen. Myöhemmin kilpailijat urheilivat alastomina. Tämä tuli tavaksi 400-luvulla eaa. mahdollisesti spartalaisesta vaikutuksesta. Naimisissa olleilta naisilta oli pääsy kisoihin kielletty kuolemanrangaistuksen uhalla. Tämä johtui mahdollisesti miesten asusta. Ainoan poikkeuksen muodosti Demeter Khamynen papitar, jolla oli stadionin katsomossa alttarimainen kunniapaikka. Toisaalta erään urheilijasukuun kuuluneen Kallipateira-nimisen äidin kerrotaan livahtaneen kisoihin mieheksi pukeutuneena, koska hän halusi nähdä poikansa kilpailevan, eikä häntä rangaistu hänen jäätyään kiinni. Naisten lisäksi myös orjilta oli pääsy kisoihin kielletty. Naimattomia tyttöjä sen sijaan ei ollut kielletty katsomasta kisoja, mutta tiedossa ei ole, kuinka yleistä osallistuminen oli.


title: Olympian kisat

text: Kisat olivat merkittävä tapahtuma, joka kokosi urheiluväen lisäksi paikalle kymmeniä tuhansia muita ihmisiä helleenisestä maailmasta. Katsojia arvioidaan olleen laajimmassa vaiheessa ainakin 40 000, sillä stadion on suunnilleen tämän kokoinen. Paikalle saapui muun muassa poliitikkoja ja filosofeja; reettoreita, jotka esittivät puheita kreikkalaisen yhteishengen puolesta; kirjailijoita, jotka tekivät teoksiaan tunnetuksi lukemalla niitä ääneen; sekä runoilijoita ja muita taiteilijoita. Luonnollisesti paikalla oli myös suuri määrä kaikenlaisia kauppiaita, viihdyttäjiä, oraakkeleita ja varkaita. Suurimmalle osalle tulijoista matka oli vaivalloinen, sillä Olympia sijaitsi suhteellisen syrjässä. Kisoihin saavuttiin usein laivalla Kyllenen sataman kautta.


title: Olympian kisat

text: Itse kisatapahtumien näyttämönä toimivat Olympian stadion eli urheilukenttä sekä Olympian hippodromi eli kilpa-ajorata, jotka sijaitsivat aivan Olympian varsinaisen pyhäkköalueen läheisyydessä. Klassisella kaudella stadion sijaitsi heti pyhäkköalueen itäpuolella. Siellä järjestettiin kaikki muut lajit paitsi hevosurheilu. Sen juoksuradan pituus oli 192,27 metriä ja sen katsomoon mahtui noin 40 000 katsojaa. Stadion on kaivettu esiin alueen arkeologisissa kaivauksissa ja se on nykyisin Olympian alueen suosituimpia nähtävyyksiä. Hevosurheilulle omistettu hippodromi sijaitsi stadionin eteläpuolella, mutta se on tuhoutunut kokonaisuudessaan läheisen joen virtaaman seurauksena, eikä sen alueella ole juurikaan suoritettu kaivauksia.


title: Olympian kisat

text: Urheilijoiden harjoittelupaikkoina toimivat samoin pyhäkköalueen yhteydessä sijainneet Gymnasion ja Palaistra. Gymnasionia käytettiin tilaa vaativien lajien, kuten keihään- ja kiekonheiton sekä juoksulajien harjoittelupaikkana, ja siihen kuului muun muassa stadionin pituinen stoa eli pylväshalli, jonka sisällä olevilla juoksuradoilla voitiin harjoitella stadionjuoksua. Palaistra puolestaan toimi painin, nyrkkeilyn ja hyppylajien harjoittelupaikkana.


title: Olympian kisat

text: Olympian kisoihin kuului pelkästään yksilölajeja, ei joukkuelajeja. Eri lajeja tiedetään olleen yhteensä 23, mutta kaikki näistä eivät olleet ohjelmassa samanaikaisesti. Lajien luonteesta johtuen kisat ovat olleet nykyisiä väkivaltaisemmat. Kisojen urheilulajit kisaohjelmaan lisäämisen mukaan lueteltuna olivat:


title: Olympian kisat

text: Ennen kisoja sanansaattajat kiertelivät Kreikkaa kutsumassa kilpailijoiksi vapaita ja hyvää syntyperää olevia kreikkalaisia miehiä. Kisojen ajaksi julistettiin aselepo ("ekekheiria"), jonka mukaan Olympia oli pyhä paikka, eikä sinne eikä koko Elikseen saanut hyökätä. Aselepo mahdollisti sen, että myös vihamielisissä väleissä olevien valtioiden kilpailijat saattoivat otella keskenään. Aselepo myös suojasi kisoihin matkaavia ja sieltä palaavia. Myöskään kisapaikalle ei saanut saapua aseistettuna.


title: Olympian kisat

text: Kisoihin osallistuvien piti ilmoittaa osallistumisestaan etukäteen. Urheilijoiden tuli harjoitella kotipaikkakunnillaan ennen kisoja vähintään kymmenen kuukautta. Tämän jälkeen he saapuivat Elikseen, jossa heidän tuli harjoitella vielä 30 päivää tuomarien ("hellanodikai") valvonnan alla. Huonoimmat karsittiin pois, sillä vain parhaat saivat tulla kisailemaan Zeuksen eteen. Tämän jälkeen urheilijat marssivat joukkona Olympiaan ennen kisojen alkua.


title: Olympian kisat

text: Aina ennen miesten kisoja Olympiassa järjestettiin naisille tarkoitetut Heraian kisat. Varsinaiset miesten kisat kestivät alun perin vain yhden päivän, mutta kun niihin lisättiin uusia lajeja, ne pitenivät lopulta viisipäiväisiksi. Kisaohjelmaa ei tunneta päivän tarkkudella täydella varmuudella ja eri lähteissä esiintyy siitä erilaisia tietoja, osittain varmasti siksi, että ohjelma oli eri aikoina erilainen. Kisojen laajimmassa vaiheessa ja noin vuonna 450 eaa. ohjelma muodostui joka tapauksessa suurin piirtein seuraavalla tavalla:


title: Olympian kisat

text: Päivä 1


title: Olympian kisat

text: Ensimmäisenä päivänä urheilijat ja tuomarit vannoivat valan ("horkos") Olympian Buleuterionissa. Urheilijat vannoivat kilpailevansa rehellisesti, ja tuomarit vannoivat tuomitsevansa oikeudenmukaisesti ja olevansa ottamatta lahjuksia. Lisäksi suoritettiin tarkastus ("dokimasia"), jossa kilpailemaan aikovat alle 18-vuotiaat pojat erotettiin miehistä ja varsat hevosista silmämääräisesti. Ohjelmaan on todennäköisesti kuulunut myös uhreja ja rukouksia. Urheilulajeista ensimmäisenä päivänä suoritettiin airuiden ja torvensoittajien kilpailu.


title: Olympian kisat

text: Päivä 2


title: Olympian kisat

text: Toisena päivänä järjestettiin lähteestä riippuen joko hevosurheilulajit sekä viisiottelu; tai poikien kisat.


title: Olympian kisat

text: Päivä 3


title: Olympian kisat

text: Kolmantena päivänä järjestettiin joko poikien kisat; tai hevosurheilulajit. Lisäksi kolmannen päivän iltana suoritettiin uhri Pelopsin ja Akhilleuksen kunniaksi. Kolmas päivä saattoi sisältää myös Zeukselle omistetun suuren hekatombiuhrin eli sadan härän teurasuhrin, jota olisi luonnollisesti seurannut pidot.


title: Olympian kisat

text: Päivä 4


title: Olympian kisat

text: Neljäs päivä oli se päivä, jolle täysikuu osui. Lähteestä riippuen tuolloin suoritettiin joko juoksulajit (pitkänmatkan juoksu, stadionjuoksu, kahden stadionin juoksu ja hopliittijuoksu) sekä paini, nyrkkeily ja pankration; tai sitten vasta tämä päivä oli varattu jo mainitulle hekatombiuhrille ja sitä seuranneille pidoille.


title: Olympian kisat

text: Päivä 5


title: Olympian kisat

text: Viides päivä oli joidenkin lähteiden mukaan varattu voittajien palkitsemiselle sekä juhlistamiselle. Voittajat seppelöitiin Zeuksen temppelin pääsisäänkäynnin edessä. Tämän jälkeen heidän kunniakseen järjestettiin suuret juhlapidot Prytaneionissa. Toisten lähteiden mukaan viimeinen päivä olisi kuitenkin ollut tärkein kilpailupäivä, koska vasta silloin olisi ennen juhlaseremonioita suoritettu lähes kaikki lajit hevosurheilulajeja ja poikien lajeja lukuun ottamatta, toisin sanoen juoksulajit, viisiottelu, paini, nyrkkeily ja pankration.


title: Olympian kisat

text:
Kreikkalaisessa ajatusmaailmassa kisoissa oli tärkeää vain voitto, ei osallistuminen. Kaikista kisoista juuri Olympian kisojen voitto oli kreikkalaisten mielestä suurin mahdollinen kunnia nuorelle miehelle. Voittajaa juhlistettiin monin tavoin. Olympiassa voittajat palkittiin villioliivipuun lehvistä tehdyllä seppeleellä, punaisilla otsa- ja käsivarsinauhoilla sekä Prytaneionissa kisojen viimeisenä päivänä järjestetyillä juhlapidoilla. Juhlissa olivat läsnä myös voittajan sukulaiset. Kotikaupungissaan voittajille järjestettiin kulkueita ja juhlia sekä annettiin rahaa ja muita lahjoja. Kotikaupunki antoi voittajille usein myös kestityksen koko iäkseen valtion kustannuksella.
Voittajalle pystytettiin Olympiaan usein kuvapatsas. Voittajia myös ylistettiin puheissa ja runoudessa. Heidän kunniakseen kirjoitettiin "epinikion"-voittolauluja, joita esitettiin, kun kisoista palattiin kotiin triumfikulkueena, tai juhlissa kotiin palattua. Runoissa ylistettiin paitsi voittajaa myös tämän sukua ja kotipaikkaa. Voitto kytkettiin myyttisiin aiheisiin ja moraalisiin opetuksiin.


title: Olympian kisat

text: Ensimmäisenä epinikioneja kirjoitti Simonides Keoslainen. Parhaiten tällainen runous tunnetaan Pindarokselta, jolta on säilynyt useita Olympian voittajia ylistäviä lauluja. Esimerkiksi seuraavan hän osoitti Hieron Syrakusalaiselle:


title: Olympian kisat

text: Voitto toi näkyvyyttä, mainetta ja kunniaa paitsi voittajalle myös tämän kotikaupungille. Siksi kaupungit kilpailivat keskenään siitä, kuka sai eniten voittoja, ja palkkasivat tätä varten urheilijoita nimiinsä. Vastaavasti kuvataan, kuinka tappion jälkeen kotipaikkakunnalle saatettiin luikkia syrjäkujia pitkin. Pojan kisavoitto oli myös suurimpia onnia, minkä isä tai äiti saattoi kohdata; kun vanhan miehen haluttiin anekdooteissa kuvata kuolleen onnellisimmillaan, hänen kerrottiin kuolleen liikutuksesta Olympiassa voittanutta poikaansa onnitellessaan.


title: Olympian kisat

text: Tiedot Olympian kisojen voittajista perustuvat antiikin aikaisiin tekstilähteisiin, kuten Pausaniaan "Kreikan kuvaus" ja Eusebioksen "Kronikka", sekä nykyaikaiseen epigrafiseen yms. tutkimukseen.


title: Olympian kisat

text: Tunnettuihin kisavoittajiin kuuluvat muun muassa:Olympian kisat ovat eläneet länsimaisessa romanttisessa ajattelussa ja kokeneet myös lukuisia uusia tulemisia. Varhaisin lienevät Robert Doverin noin vuonna 1622 perustamat Cotswold Olimpick Games -kisat Chipping Campdenissä Englannissa. Toinen esimerkki ovat William Penny Brookesin vuonna 1849 perustamat Wenlockin olympialaiset kisat Englannin Much Wenlockissa.


title: Olympian kisat

text: Varsinaisesti olympia-aate syntyi uudelleen 1800-luvulla. Kun Kreikka oli saanut itsenäisyytensä takaisin, maassa alettiin jälleen järjestää olympiakisoja, jotka tunnettiin nimellä Zappaan olympialaiset. Vuonna 1859 kisat pidettiin Ateenassa torilla ja vuonna 1870 Panathinaïkó-stadionilla. Tuolloin kisoihin osallistui vain kreikkalaisia, ja lajit olivat erilaisia kuin nykyisin; niihin kuului muun muassa pituushyppyä seipäällä.


title: Olympian kisat

text: Olympian järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1875 saksalaisen arkeologi Ernst Curtiuksen johdolla. Seurauksena tietämys Olympian kulttipaikasta ja kisoista lisääntyi, ja ne saivat suurta huomiota. Nykyisin arkeologinen alue on suosittu turistikohde. Sen yhteydessä toimii useita museoita, joista Olympian kisojen historian museo esittelee kisojen historiaa ja tähän liittyviä alueelta tehtyjä esinelöytöjä.


title: Olympian kisat

text: Vuonna 1892 ranskalainen paroni ja historioisija Pierre de Coubertin, joka tuolloin toimi Ranskan urheiluliiton pääsihteerinä, ehdotti suurten kansainvälisten urheilukilpailujen järjestämistä toisaalta 1800-luvun modernististen ja internationalististen aatteiden, toisaalta Olympian kisojen, Brookesin ja Zappaan kisojen sekä varmasti osin myös Olympian tuoreiden arkeologisten kaivausten innoittamana. Coubertinin ajatuksena oli kasvattaa nuorisoa ja tarjota mahdollisuus rauhanomaiseen kilpailuun antiikin kisojen hengen mukaisesti.


title: Olympian kisat

text: Kaksi vuotta myöhemmin Sveitsin Lausannessa perustettiin Kansainvälinen olympiakomitea. Vuonna 1896 Coubertin valittiin komitean puheenjohtajaksi, ja samana vuonna järjestettiin Ateenassa ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset. Ne pidettiin jälleen Panathinaïkó-stadionilla. Kisat palasivat synnyinpaikkaansa Ateenan vuoden 2004 olympialaisissa, joiden kuulantyöntökisa järjestettiin Olympian antiikin aikaisella stadionilla.


title: Olympian kisat

text: Nykyaikaisten olympialaisten olympiatuli sytytetään Olympian lehdossa Heran alttarilla, ja lähtee sieltä kiertämään eri puolille maailmaa. Perinne sai alkunsa vuonna 1936. Aivan Olympian lähellä toimii Kansainvälinen olympia-akatemia.


title: Malo (yhtye)

text: Malo oli yhdysvaltalainen rock-yhtye. Sen musiikissa oli vaikutteita muun muassa Santanasta. Malon keulahahmo Jorge Santana on Carlos Santanan veli.


title: Malo (yhtye)

text: Malo perustettiin vuonna 1971 San Franciscossa. Yhtye julkaisi vuonna 1972 Top 20 -menestyskappaleen "Suavecito". Malo kuitenkin hajosi vuonna 1974.


title: Mika Strömberg

text:
Mika Juhani Strömberg (s. 28. helmikuuta 1970 Helsinki) on entinen suomalainen
jääkiekkoilija, maailmanmestari, olympiamitalisti ja Suomen mestari. Hän oli 1990-luvulla SM-liigan parhaita puolustajia ja edusti Suomea kuusissa peräkkäisissä arvokisoissa vuosina 1994–1997.
Strömberg pelasi 1990-luvulla kasvattajaseurassaan Jokereissa suuressa roolissa. Fyysisestäkin pelistä tunnettu "Ströba" oli vuosikymmenen SM-liigan parhaita hyökkääviä puolustajia. Kaudella 1996–1997 hän keräsi 47 ottelussa peräti 42 tehopistettä, jonka lisäksi hänet valittiin vuotta aikaisemmin SM-liigan parhaaksi puolustajaksi. Hän myös voitti Jokereiden mukana vuosina 1992–1997 neljä Suomen mestaruutta sekä kaksi Euroopan Cupia. SM-liigamenestyksestä ja arvokisavalinnoista huolimatta hän ei lopulta koskaan lähtenyt pelaamaan Pohjois-Amerikkaan.


title: Mika Strömberg

text: Jokerit ei tarjonnut Strömbergille jatkoa kevään 1999 jälkeen, ja näin puolustaja suuntasi Sveitsiin. Hän palasi alppimaasta Jokereihin kaudeksi 2002–2003, jonka jälkeen hän pelasi kolme kautta Djurgårdens IF:ssä Ruotsin Elitserienissä ja kauden 2006–2007 HPK:ssa.


title: Mika Strömberg

text: Kauden 2007–2008 alussa Strömberg siirtyi KalPaan ja 10. joulukuuta jälleen Jokereihin. Strömberg ei kuitenkaan saanut kasvattaseuraltaan haluamassaan ajassa jatkosopimustarjousta, joten hän päätti heti kauden päätyttyä palata takaisin KalPaan. Hän pelasi KalPassa pelaajauransa kaksi viimeistä kautta ja oli voittamassa kaudella 2008–2009 SM-pronssia.


title: Mika Strömberg

text: Strömberg kuului aikoinaan myös maajoukkueen luottopuolustajiin. Arvokisoissa hän edusti Suomea MM-kisoissa vuosina 1994–1997, Lillehammerin olympialaisissa vuonna 1994 ja maailmancupissa vuonna 1996.


title: Mika Strömberg

text: Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Strömbergin vuonna 2011 Jääkiekkoleijonaksi numero 209.


title: Mika Strömberg

text: Lopetettuaan pelaajauransa Strömberg jatkoi KalPassa Pekka Virran kakkosvalmentajana. Virta siirtyi TPS:n päävalmentajaksi kaudeksi 2011–2012, ja Strömberg jatkoi Virran valmennustiimissä ja siirtyi samalla TPS:ään. Virta ja Strömberg jatkoivat TPS:ssä lokakuuhun 2012, jolloin heidät vapautettiin tehtävistään joukkueen oltua kaudella 2012–2013 13 ottelun jälkeen sarjataulukon viimeisellä sijalla.


title: Korotkan piiri

text: Korotkan piiri eli Kirovskin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Leningradin alueella Venäjällä. Piiri on perustettu vuonna 1977 ja sen pinta-ala on 2 590 neliökilometriä. Asukkaita on 95 500 henkeä (vuonna 2006). Hallinnollinen keskus on Korotkan eli Kirovskin kaupunki.


title: Korotkan piiri

text: Kirovskin piiri rajoittuu pohjoisessa Laatokkaan, Nevaan ja sen toisella puolella sijaitsevaan Leningradin alueen Seuloskoin piiriin, idässä Olhavan piiriin, kaakossa Kirišin piirin, lounaassa Tusinan piiriin sekä lännessä Pietarin kaupunkiin.


title: Korotkan piiri

text: Piirin läpi virtaavat Laatokkaan laskevat Kobona, Lava ja Naasianjoki sekä Nevan eteläiset sivujoet Muikka, Muja ja Tusina. Länsi- ja eteläosissa on laajoja suo- ja metsäalueita.


title: Korotkan piiri

text: Paikannimistön perusteella Kirovskin piiri on vanhaa itämerensuomalaisten asuinseutua. Novgorodin valta alueella lujittui vuonna 1323, jolloin Nevan niskalla sijaitsevalle Pähkinäsaarelle perustettiin Pähkinälinnan linnoitus. 1400–1500 luvulla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Pähkinälinnan läänin Järvisaaren, Lopen ja Spasskin pogostoihin sekä idässä Laatokankaupungin lääniin.


title: Korotkan piiri

text: 1600-luvun alussa Ruotsi valtasi Inkerin, ja seudun alkuperäisväestö vaihtui lähes täydellisesti Suomesta muuttaneisiin inkerinsuomalaisiin uudisasukkaisiin. Nykyisen piirin itäisin, Lavajoen takana sijaitseva alue jäi kuitenkin Venäjälle. Seudun luterilaiset kuuluivat Järvisaaren, Lopen (myöhemmän Markkovan) ja Pähkinälinnan seurakuntiin.


title: Korotkan piiri

text: 1700-luvun alussa Venäjä valtasi alueen takaisin. Seudulle siirrettiin venäläisiä talonpoikia, ja sodan hävityksistä kärsinyt Järvisaaren ja Markkovan suomalaisasutus jäi pieneksi vähemmistöksi. 1700-luvulla rakennettiin tärkeä liikenneväylä Laatokan kanava ja alueelle perustettiin lukuisia aateliskartanoita.


title: Korotkan piiri

text: 1900-luvulla rakennettiin teollisuuslaitoksia ja taajamia, jotka liittyivät varsinkin turpeen hyödyntämiseen. Kirovskin turvevoimala valmistui 1930-luvun alussa. Toisessa maailmansodassa Nevan vasemmalla rannalla ja Vahriselän tienoilla käytiin rajuja taisteluja piiritetyn Leningradin vapauttamiseksi. Kobonasta Laatokan jäätä pitkin kulki ”Elämän tieksi” kutsuttu Leningradin huoltotie. Seudun inkeriläisasutus tuhoutui sodan ja sen aikaisten väestönsiirtojen seurauksena.


title: Korotkan piiri

text: Toisen maailmansodan jälkeen turvetuotannosta on pääosin luovuttu, ja seudulle on syntynyt suuria pietarilaisten huvila- ja puutarha-alueita.


title: Korotkan piiri

text: Kirovskin lisäksi piiriin kuuluvat Pähkinälinnan ja Pellan kaupungit, Naasian, Namkun, Paulovan, Priladožskin ja Vahriselän taajamat sekä Puttilan, Suhojen ja Šumin maalaiskunnat.


title: Korotkan piiri

text: Piirin päämies on Sergei Baranov, piirihallinnon päämies Gennadi Šerestijev.


title: Korotkan piiri

text: Kirovskin piirissä on energia-, konepaja-, rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous tuottaa perunaa, maitoa, lihaa ja munia Pietarin kaupungin tarpeisiin. Suuri merkitys on pietarilaisten kesäasutuksella ja monet seudun asukkaista käyvät päivittäin työssä Pietarissa.


title: Korotkan piiri

text: Piirin nähtävyyksiä ovat keskiaikainen Pähkinälinnan linnoitussaari, vanhat ortodoksikirkot, joita on mm. Verolan, Kobonan ja Puttilan kylissä, sekä 1700–1800-luvulla rakennetut Laatokan kanavat. Seudulla on lukuisia toisen maailmansodan tapahtumille omistettuja muistomerkkejä ja museoita.


title: Lilo ja Stitch

text: Lilo ja Stitch () on Disneyn vuonna 2002 valmistunut piirretty elokuva, joka kertoo pienestä ja yksinäisestä Havaijilla asuvasta tytöstä, Lilosta, sekä tämän lemmikistä nimeltä Stitch.


title: Lilo ja Stitch

text: Lilo on "Kuningas" Elviksen suuri fani joten näin ollen elokuvassa on myös paljon Elviksen musiikkia.


title: Lilo ja Stitch

text: Liloa näyttelevä Daveigh Chase sai roolistaan Annie-palkinnon. Elokuva oli Oscar-ehdokkaana.


title: Lilo ja Stitch

text: Lilo asuu siskonsa Nanin kanssa ilman vanhempia, koska heidän vanhempansa ovat kuolleet. Lilo otetaan melkein pois siskonsa luota, koska sosiaalityöntekijä Kobran mielestä Lilon ei tulisi asua ilman vanhempia vain siskonsa kanssa.


title: Lilo ja Stitch

text: Pian Nani päättää, että Lilolle pitää hankkia lemmikki. Eläinkaupassa Lilo valitsee itselleen lemmikkiä, kun yhtäkkiä hänen eteensä hyppää veikeän ja suloisen näköinen "eläin", joka ei muistuta koiraa tai mitään normaalia eläintä.


title: Lilo ja Stitch

text: Lilo kiintyy tähän heti ja sanoo siskolleen, että haluaa tämän eläimen. Eläinkauppias toteaa kauhistuneena, että siitä ei voi tietää mistä se on tullut. Se oli jäänyt rekan alle jonka jälkeen rekkakuski oli tuonut sen eläinkauppaan.


title: Lilo ja Stitch

text: Lilo haluaa silti otuksen ja sen nimeksi annetaan Stitch. Samaan aikaan kaksi ulkoavaruudesta tullutta avaruusolentoa on lähetetty maahan etsimään Stitchiä, koska tämä on avaruudesta.


title: Lilo ja Stitch

text: Lilon ja Nanin kotona Stitch on aivan villi. Se rikkoo ja repii kaiken ja pilaa monet Nanin mahdollisuudet saada työtä. Sitten Nani päättää että Stitch täytyy viedään takaisin. Lilo kieltäytyy ja sanoo että he ovat "ohanaa" (suomeksi perhe).


title: Lilo ja Stitch

text:
Lilon ns.ystävät eivät pidä Stitchistä. Pian avaruusalus laskeutuu Lilon kodin pihalle ja Lilo yritetään kidnapata avaruuteen. Nani huitoo kepillä Stitchiä ja vaatii tätä kertomaan mihin Lilo vietiin. Pian kaksi outoa henkilöä nimeltään Pleakley ja Stitchin luoja Jumba auttavat saamaan Lilon takaisin. Kaiken voittaa rakkaus ja ystävyys elokuvan lopussa.
Listassa on vain osa elokuvan hahmoista.


title: Lilo ja Stitch

text: Suomenkielisen version ohjasi ja käänsi Annamari Metsävainio.


title: Sarkajako

text: Sarkajako eli aurinko- ja ilmansuuntajako on maankäyttöjärjestelmä, joka oli vallalla laajalti Euroopassa keskiajalta alkaen. Länsi-Euroopassa se kesti 1700-luvulle asti, Neuvosto-Venäjällä sarkajako pysyi voimassa monin paikoin 1930-luvun alkuun asti. Suomessa sarkajakoa sovellettiin vain maan eteläosan tiheimmin asutuilla viljelysalueilla Varsinais-Suomesta Karjalan Kannakselle. Muut alueet ja syrjäseudut olivat lohkojaon piirissä.


title: Sarkajako

text: Sarkajaon perustana oli maan yhteisomistus. Kyläyhteisö omisti maan, ja yksittäinen talo (tila) omisti ainakin muodollisesti vain osuuden kylästä eli jakokunnasta. Kullekin talolle jaettiin kylän kaikista pelto- ja niittylohkoista kapeita sarkoja vuorotellen, jotta taattiin eri laatuisten viljelysmaiden tasapuolinen jakaminen. Yksittäisen talon sarkojen leveys tai lukumäärä riippui siitä, kuinka suuri osuus eli manttaali (Venäjällä miehenmaa) talolla oli koko kylästä.


title: Sarkajako

text: Suomessa 1300-luvulta alkaen voimassa olleen Ruotsin maanlain mukaan olisi myös kylätontti sekä kylän metsämaa ja vesialueet pitänyt jakaa samalla tavalla, mutta käytännössä sarkajako Suomessa rajoittui peltoihin ja niittyihin. Sarkajakoiselle kylälle oli ominaista tiivis yhteisöllisyys, mikä näkyi myös tiuhaan rakennettuina kylinä. Sarkajaon etuja olivat mm. aitaamisen minimointi, mahdollisuus uusia jako kylän omistussuhteiden muuttuessa sekä tasapuolisuus - jokainen sai kaikenlaista maata. Tasapuolisuus koski kuitenkin vain emäkylän talollisia, uusiskylien talonpojilla ei ollut samoja oikeuksia jakokunnan maihin tai metsiin.


title: Sarkajako

text: Ylemmissä säädyissä sarkajakoa alettiin valistusajalla eli 1700-luvulla pitää kehityksen jarruna, sillä sarkajako ei juuri kannustanut yksittäistä tilaa uudisraivaukseen eikä juuri mahdollistanut uusien vuoroviljelymenetelmien ja viljelykasvien kokeilua. Kokeiluja halusivat erityisesti kaupunkilaiset maanomistajat, jotka olivat sääty-yhteiskunnan purkautuessa alkaneet ostaa kylistä maata sijoitusmielessä. Talonpojat taas eivät halunneet ottaa turhia riskejä ja pysyttelivät mieluummin varmoiksi koetuissa menetelmissä. Tämä ristiriita käynnisti maanjaon uudistuksen.


title: Sarkajako

text: Kaikista epäkohdista huolimatta talonpojat vastustivat sitkeästi sarkojen yhdistämistä suuremmiksi lohkoiksi eli niin sanottua isojakoa, mikä johtui piintyneiden tapojen lisäksi siitä, että he pelkäsivät jyvityksessä saavansa huonoa maata, jonka tuotto olisi alhainen. Vuonna 1757 säädettiin laki, jonka mukaan isojako oli toimitettava, jos yksikin talollinen sitä vaati.


title: Sarkajako

text: Kustaa III:n aikana (1771–1792), jolloin uudistusta pyrittiin kiirehtimään, sallittiin maata annettavan 10 eri lohkoa kullekin talolle. Kustaa sääti myös, että kun talot olivat saaneet noin 300–600 hehtaaria maata manttaalia eli veroyksikköä kohden, oli jäännösmaa luovutettava kruunulle. Tämä maan pakko-otto herätti suurta tyytymättömyyttä aateliston keskuudessa, jonka seurauksena Kustaa vapautti tästä uudistuksesta säterit ja rälssitilat.


title: Sarkajako

text: Isojaossa sarkajakojärjestelmä purettiin ja kukin tila sai omat pelto- ja niittylohkonsa, samalla jaettiin myös metsät ja rannat. Vesialueet ja tulevat vesijätöt jäivät jakokuntien omistukseen. Isonjaon huonoina puolina sarkajakoon verrattuna voi pitää kylärakenteen hajottamista ja kyläkunnan päätösvallan mitätöimistä. Isoonjakoon liittyvät myös osittain tilusten pirstoutuminen perinnönjaoissa ja nyttemmin omistuksen hajaantuminen maaltamuuton myötä.


title: Esa Keskinen

text: Esa Juhani Keskinen (s. 3. helmikuuta 1965 Ylöjärvi) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä sekä maailmanmestari, olympiamitalisti ja jääkiekkovalmentaja. Keskinen oli mukana voittamassa MM-kultaa 1995 ja MM-hopeaa 1994 sekä olympiahopeaa Calgaryssa 1988 ja olympiapronssia Lillehammerissa 1994.


title: Esa Keskinen

text: Nuorten maajoukkueessa Esa Keskinen muodosti Suomen pelätyn ykkösketjun Esa Tikkasen ja Mikko Mäkelän kanssa.


title: Esa Keskinen

text: Keskinen oli SM-liigan paras pistemies kausilla 1987–1988, 1992–1993 ja 1993–1994 sekä Ruotsin Elitserienissä 1995–1996. Keskinen on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi #140. SM-liigassa Keskinen voitti kaksi Suomen mestaruutta ja kaksi hopeaa. Hänet valittiin SM-liigan All Stars -hyökkääjäksi vuosina 1993 ja 1994 sekä Herrasmiespelaajaksi vuosina 1984 ja 1993. SM-liigan parhaaksi pelaajaksi Keskinen valittiin vuonna 1994. Elitserienissä Keskinen teki kaudella 1995–1996 yhden kauden syöttöennätyksen ja voitti Kultaisen kypärän.


title: Esa Keskinen

text: Calgary Flames varasi Keskisen NHL:ään viidennellä kierroksella numerolla 101, mutta Keskinen ei koskaan pelannut NHL:ssä.


title: Esa Keskinen

text: 2000-luvun alussa Esa Keskinen voitti pitkällisen oikeustaistelun vakuutusyhtiö Pohjolan kanssa pelaajaurallaan saamansa vamman ja sen korvaamisen johdosta.


title: Tapetti

text: Tapetti on ohutta materiaalia, useimmiten paperia, vinyyliä tai lasikuitua, joka liimataan usein seiniin liisterillä ulkonäön takia. Useimpiin tapetteihin on painettu koristeellisia kuvioita, mutta on myös tapetteja jotka on tarkoitus maalata halutun väriseksi.


title: Tapetti

text: Ensimmäiset tiedot tapeteista on noin vuodelta 200 eaa. jolloin kiinalaiset, jotka olivat keksineet paperinvalmistuksen, laittoivat riisipaperia seinilleen. Modernin tapetinpainamisen telan avulla painettavine jatkuvine kuvioineen keksi ranskalainen Jean Papillon vuonna 1675.


title: Tapetti

text: Tapetti tulisi kiinnittää seinälle keskeltä sivuille suuntautuvin vedoin, mikä vähentää kuprujen syntymistä.


title: Tapetti

text: Tapettien kiinnitys tulisi aloittaa valonlähteestä kuten ikkunasta poispäin, koska uusin kiinnitetty tapetti on aina edellisen tapetin reunan kohdalta hieman koholla. Mikäli tehtäisiin päinvastoin valonlähteestä tuleva valo aiheuttaisi näkyviä varjoja tapettien reunakohtiin.


title: Tapetti

text: Suomen tapettitehtaista olivat vuonna 2018 toiminnassa vielä Sandudd Oy ja Pihlgren & Ritola, molemmat Akaan Toijalassa.Viimeinen suomalainen tapetin pohjapaperin valmistaja oli Metsä Groupiin kuuluva Metsä Board Kyro Hämeenkyrön Kyröskoskella, joka pysäytti tapettipaperia tuottaneen koneensa vuonna 2017.


title: Tapetti

text: Tapettipaperia ovat Suomessa valmistaneet myös:


title: Alkyyliketeenidimeeri

text: Alkyyliketeenidimeeri (AKD) on rasvahaposta syntetisoitu yhdiste. Se on valkoinen, kiinteä vahamainen aine. Sitä käytetään paperiteollisuudessa paperin hydrofoboimisessa. AKD antaa paperille ominaisen liukkauden ja kiiltävyyden. Papereita, jotka on liimattu AKD:llä, ei saisi käyttää kuumissa olosuhteissa, kuten esimerkiksi kopiokoneissa, sillä se höyrystyy myrkyllisiksi kaasuiksi.


title: Alkyyliketeenidimeeri

text: Myrkyllisten kaasujen muodostuminen/muodostumattomuus riippuu pitkälti AKD-vahan valmistusmenetelmästä. Kopiopaperin valmistuksessa käytetään yleisesti AKD:ta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text:
Tämä on luettelo Kummelin sketseistä ja hahmoista.
Sketsejä on vain pilottijaksossa, ja niissä esiintyi aina joko Kahilainen tai Silvennoinen. Sketsin idea oli, että esim. aamuvaatteissa oleva Silvennoinen käynnistää partakoneen ajaakseen partansa, mutta kone ei suostukaan sammumaan, vaan jatkaa surinaa, vaikka töpseli vedetään seinästä. Tai esimerkiksi Kahilainen laittaa levysoittimeen vinyylilevyn soimaan, mutta musiikki ei lakkaa, vaikka Kahilainen vääntää nappeja ja ottaa levyn pois kokonaan. Lopuksi hän kiskoo laitteiden töpselit irti, mutta musiikki jatkuu silti. Sketsejä julkaistiin pilottijaksoissa kaikkiaan viisi kappaletta: Sammumaton partakone, päättymätön virtsaus, sammumaton levysoitin, loppumaton partavaahto ja sammumaton auto.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Aas Weckström on Silvennoisen esittämä haastattelija, joka haastattelee ohikulkijoita puhuen samalla hirvittävän nopeaan tahtiin. Sattumalta haastateltavaksi osuu joka kerta sama henkilö, Kahilaisen esittämä Juhani Manninen. Aas kyselee Juhanilta kysymyksiä Juhanin arkielämästä. Kuitenkin Aasin painostavan luonteen ja kiperien kysymyksien ansiosta lopuksi ajaudutaan tilanteeseen, jossa Aas syyttelee Juhania eri titteleillä. Toisinaan Aas kutsuu Juhania tunteettomaksi homoksi ja narkkariksi, toisinaan taas agentiksi ja itsensäpaljastajaksi. Juhani purskahtaa aina haastattelun päätteeksi itkuun, ikään kuin hänen salaisuutensa olisi paljastunut. Aas toteaa aina lopuksi katsojilleen ""Eipä olisi Mannisesta uskonut ensinäkemällä!"", tuijottaen samalla silmät suurina kameraan. Aas Wekström -sketsejä ei ole tehty kuin viisi kappaletta ja ne ajoittuvat vuosille 1993-1994. Sketsit löytyvät Artisti Maksaa DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Uusintajaksoissa Juhani Mannisen nimi on peitetty samannimisten henkilöiden vaatimuksista äänimerkillä. Kummelin joulujaksossa haastateltavana olevan Kahilaisen esittämän henkilön nimi oli muutettu Istvan Pölöstiksi. DVD-julkaisuissa Juhani Manisen nimi on sensuroimaton.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä on kaksi henkilöä, mies ja toinen, tyhmä mies eli "Apina". Mies huijaa apinaa aina jollain tavalla kuten, ""Jos sä nyt maksat tän viiden kympin laskun ni oon sulle siitä satasesta enää viisikymppiä velkaa"". Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Aziz (Timo Kahilainen), Heikki Silvennoinen, Heikki Vihinen ja Heikki Hela esittävät kaheleita terroristeja, jotka suunnittelevat terrori-iskua. Sketsin aikana etenkin Aziz ja Helan esittämät hahmot joutuvat Silvennoisen hahmon läpsimäksi. Eräässä sketsissä Kahilaisen esittämä terroristi yritti räjäyttää amerikan lähetystön, mutta tehtävä epäonnistui. Leirillä he huomaavat kuitenkin että Aziz ei muistanut laukaista pommin. Erehdyksessään terroristi johtaja laukaisee pommin ja räjähtävät itse. Toisessa sketsissä Aziz yritti MiG-21 hävittäjällä suorittaa itsemurhaiskun amerikkaan, mutta Aziz ei saa konetta käyntiin ja pommi räjähtää.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsi on sensuroitu vuoden 2016 uusintakierroksesta, sekä Yle Areenasta näyttelijöiden pyynnöstä, koska ei sovellu enää 2010-luvulle. Sketsit löytyvät kuitenkin ""Jumankauta juu nääs päivää""-DVD:ltä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Nimetön mies tekee omia askareitaan, samalla päästellen suustaan ääniefektejä. Esimerkkinä vaikkapa tilanne, jossa mies räplää levysoitintaan; radiota kuunnellessa mies vääntelee vipuja ja esittää suullaan erilaisia kappaleita/juontoja.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Kahilainen ja Hela astuvat esim. kauppaan tai taidenäyttelyyn, jota ylläpitää Silvennoisen esittämä mies. Paikan nähdessään Kahilainen sanoo Helalle: "Täähän on ihan perseestä, eihän täällä oo mitään tavaraa" tai "Eihän toi jätkä osaa maalata ollenkaan". Tämän kuullessaan Silvennoinen kääntää hitaasti päätään kahilaista kohti, nostaa etusormensa, ja tokaisee: "Erittäin hyvin sanottu". Tähän Kahilainen kuiskaa esim: "Toi jätkä on sekasin", jolloin Silvennoinen kohottaa taas katseensa, ja sormeaan ylhäällä pitäen nyökkää myöntymisen merkiksi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta. Jouluaiheinen sketsi löytyy "Onko nyt hjuva fiilis?"-boksin joulujaksosta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Gerhard Rihmakallo on Timo Kahilaisen esittämä rock-kitaristi. Gerhardilla on pitkät huonokuntoiset hiukset, silmälasit ja huonot hampaat. Sketsi alkaa aina niin, että Gerhard soittaa yhtyeensä kanssa ja kaikki menee hyvin, kunnes yhtyeen rumpali (Heikki Silvennoinen) läimäyttää takanaan olevaa isoa kongia niin, että Gerhardilla menee kuulo tilapäisesti. Tämän jälkeen Gerhard ihmeissään katsoo hymyileviä yhtyeen jäseniä ja taustalla kuuluu tinnituksen ääni, joka kovenee ja kovenee, jolloin sketsi loppuu.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta. Rihmakallon hahmo esiintyy myös elokuvassa "Kummeli V".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Härkönen (Heikki Silvennoinen) ja Vilenius (Timo Kahilainen) ovat stadin slangia puhuvia työntekijöitä tilitoimistossa. Heidän pomonaan on Koski (Olli Keskinen). Sketsi alkaa kun jommallekummalle tai kummallekin tulee liikaa asioita yhdellä kerralla ja he saavat hermoromahduksen. Koski huutaa ""Pojat!!"" ja tilanne normalisoituu. Yhdessä jaksossa Koski pillastuu, jossa Härkönen ja Vilenius huutavat "Koski!"


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta. Toiselle tuotantokaudelle tehtiin yksi sketsi, mutta sitä ei laitettu jaksoon, ja se on katsottavissa "Artisti maksaa" -boksin törkylaarista. Myös "Kyllä lähtee" -boksin törkylaarista löytyy jaksossa esittämätön sketsi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Murrosikäisellä Jyrki-pojalla (Silvennoinen) on ongelmia ja siksi hän vaan makaa lattialla ja sängyssään mankka vatsansa päällä soiden kovaa. Pojan isä (Timo Kahilainen) tulee pyytämään Jyrkiä johonkin avuksi omituisella kielellä, kuten esimerkiksi ""Jyrki, isä on siivonnu koko kämpän. Etsä viitsisitsä tulla isän kanssa tamppaamaan mattoja"". Jyrki aina vastaa ""ei pysty"" ja Jyrkin isän sanoessa ""Jyrki pliis"", Jyrki alkaa huutaa kovaa. Sarjan viimeisessä sketsissä paljastuu, että mies on myös hänen vaimonsa, Margen, tossun alla.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text:
Sketsissä esiintyvät kaksi sähkömiestä, Jakke ja Sepi (Silvennoinen ja Kahilainen), jotka näyttävät miten korjataan sähkölaitteita itse, kuten miten mustavalkotelevisiosta saa värillisen ja miten voi itse korjata viallisen leivänpaahtimen. Työ menee kuitenkin aina mönkään, kun toiselle sattuu jotain.
Se, kumpi on Jakke ja kumpi Sepi, vaihtelee.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta. "Artisti maksaa" -boksilla on yksi sketsi. Uudenvuoden special-jaksossa he valmistavat ilotulitteen jouluruokien jämistä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Betonifirman lihava ja epäpätevä johtaja Kalervo "Kalle" Jankko (Heikki Silvennoinen) vastaanottaa joko vihaisen puhelinsoiton tai asiakkaan, joka valittaa hänelle jostakin hommasta minkä hän on taas mennyt pilaamaan tai on unohtanut tehdä. Jankko vastaa myötäilevästi jokaiseen asiaan sanomalla useaan kertaan ""Joo"". Lopuksi valittava henkilö huutaa Kallelle ""Haista paska!"" ja Kalle vastaa narisevalla äänellään ""Asia kunnossa"". Sketsi päättyy aina kohtaukseen, jossa Jankko hajottaa toimiston tavaroita tai repii papereita pitkin huonetta hyvin aggressiivisesti henkilön poistuttua tai puhelun loputtua.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text:
Sketsissä Heikki Helan ja Timo Kahilaisen esittämät hahmot istuvat baarissa. Kahilaisen hahmolla on yleensä työmurheita ja Hela yrittää parhaansa mukaan helpottaa ystäväänsä murheita. Sketsin pääaiheena Hela kertoo vitsin. Vitsin päätteeksi Timo nauraa ja sylkäisee kaljat Helan naamaan. Eräässä sketsissä Timo kertoo vitsin ja saa itse kaljat naamaan.
Sketisit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää"-DVD:ltä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsi sijoittuu verstaalle, jossa Kahilaisen esittämä Juha Koistinen "kikkailee" eli hyppelehtii, temppuilee ja heittelee tavaroita jatkuvasti. Kaksi muuta verstaan työntekijää (Silvennoinen ja Hela) seuraavat vierestä Koistisen kikkailuja. Yleensä toinen heistä tokaisee sketsin alussa "Toi Koistinen on kikkaillu nyt viikon putkeen. Se on varma, että kohta napsahtaa." Sketsi päättyy aina niin, että Koistinen satuttaa itsensä jollain tavalla, jolloin Silvennoinen tokaisee: "nyt muuten sattu Juhaa leukaan". Äskeinen fraasi on yksi monista Kummelin tunnetuimmista hokemista, kuten myös "kohta napsahtaa".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit ovat Artisti Maksaa -DVD-boksilla.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä kaksi miestä (Vihinen ja Hela) odottavat apulaisjohtaja Sundqwistia (Silvennoinen). Sundqwist tulee kertomaan miehille, että konsernin johtaja Kumi-Keijo saapuu 12.43. Yhtäkkiä Kumi-Keijo tulee narulla, potkulaudalla, hyppimällä tai vaan ilmestymällä jostain hokemalla "hys hys hys hys" tai "hus hus hus". Sitten Kumi-Keijo pyytää Sundqwistia tulemaan hänen viereensä ja "ottamaan hupun sormen päältä" pois. Kumi-Keijo sanoo joko "paina tuosta" tai "vedä tuosta", jolloin Sundqwist tekee niin ja Kumi-Keijo pieraisee kovaan ääneen ja läpsäyttää nahkahousujaan hokien "hys hys hys". Sundqwist lähtee yökkien kahden miehen luokse jolloin miehet kysyvät "Mitä Kumi-Keijo sanoi?". Sundqwist vastaa yökkien "Hyvä Palaveri! Lounastauko" ja jatkaa yökkimistä. Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketissä Timo Kahilainen ja Heikki Hela esittävät työmiehiä, jotka miettivät arjen asioita. Paikalle saapuu pian heidän johtajansa Kouhia (Heikki Silvennoinen), joka tuo kaksikolle yleensä jotain. Sketsin lopussa Kouhia sanoo aina "Älkää itenne teloko" ja vuoden 2003 sketsissä "Älkää polttako itenne liikaa". Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" ja "Onko nyt hjuva fiilis"-DVD:ltä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketissä Heikki Silvennoinen ja Timo Kahilainen esittävät veljeksiä, jotka omistavat ja ylläpitävät autokorjaamoa Alahärmässä Etelä-Pohjanmaalla. Veljekset eivät tule toimeen ja sanovat aina toisilleen "Mee sinäki helvettihin siitä" ja "Ei tartte auttaa". Heikki Silvennoisen esittämä hahmo paljastuu homoseksuaaliksi, kun tämä suutelee Heikki Helan esittämän hahmon kanssa ja menevät myöhemmin kihloihin. Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää"-DVD:ltä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Heikki Silvennoinen käy kyläkaupassa potkukelkalla. Kun Silvennoinen astuu sisään, kauppiaat Heikki Hela ja Timo Kahilainen huomaavat Silvennoisen. Silvennoinen käy ostamassa tuotteita. Kun Silvennoinen menee kassalle, hän huutaa "Vihko auki!". Kauppiaat luettelevat Silvennoisen ostokset, esimerkiksi hiiva. Silvennoinen maksaa ostoksensa aina piikkiin. Kun Kahilainen toteaa jotain Silvennoiselle, Silvennoinen huutaa "Hiljaa saatana!". Hela sanoo "Ei noilla vielä kuuhun mennä" tai "Noillahan mennään kuuhun asti." Silvennoinen huutaa takaisin "Haista sinä mursu paska!".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Lasse-sketsi etenee aina saman kaavan mukaan. Silvennoisen esittämä Jyri-poika kertoo katsojalle pojasta, joka uhkaa tehdä jotain ilkeää (poika on sanonut esimerkiksi, että ""kohta alkaa ihan kauhea vakoilu"" tai ""kohta alkaa punatulkkujen verilöyly""). Tämän jälkeen Jyri rientää Lasse-nimisen sotilashenkilön (Kahilainen) luo itku kurkussa ja kertoo ongelmastaan. Lasse on yleensä tekemässä jotain hyvin tärkeää, kun Jyri tulee hänet keskeyttämään. Tästä huolimatta Lasse lähtee Jyrin kanssa katsastamaan tilannetta. Kun he saapuvat paikalle jossa Jyri näki ilkeän pojan, Lasse toteaa turhautuneena ettei täällä ketään ole. Tästä Jyri suuttuu ja rupeaa inttämään Lasselle samalla kiroten, kutsuen yleensä ilkeää poikaa homoksi. Lasse ei pidä Jyrin kielenkäytöstä ja yleensä kysyy kovalla äänellä ""Mitä sä sanoit?!"" ja komentaa tätä olemaan hiljaa. Pienen komentelun jälkeen Jyri hiljenee ja toteaa harmistuneena vain ""aijjaa"". Jyrillä on sketseissä kädessään vihreä, muovinen leluase, joka on tehty M16-rynnäkkökiväärin näköiseksi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit ovat Artisti maksaa -DVD-boksilla.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Luomisen tuskaa -sketsissä taiteilija Martti Hakonen (Keskinen) selittää viimeaikaisen projektinsa vaiheita juoden samalla pilsneriä ja apulaisten Heikin ja Timon (Silvennoinen ja Kahilainen) toteuttaessa projektia taustalla. Taiteilijan selitys on hyvin sekavaa ja se sekavoituu koko ajan vain enemmän ja muuttuu koko ajan vain korkealentoisemmaksi, kunnes lopulta hän saa hepulin ja alkaa purkaa kiukkuaan työhönsä paneutumattomiin apulaisiin. Hän muun muassa pakottaa apulaisensa syömään animaatiota varten tehdyn muovailuvahaukon samalla ruiskuttaen pilsneriä apulaisten päälle. Toisessa sketsissä kuvataan holokausti-aiheista elokuvaa mutta taustalla ajavat autot eivät anna käsitystä 1940-luvusta. Tämän lisäksi näyttelijä valittaa ettei pysty näyttelemään yhtä aikaa natsiupseeria ja juutalaista, joukkokohtauksista puhumattakaan. Tämän ongelman ohjaaja ratkaisee vaatimalla näyttelijöitä "multipluoitumaan".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsejä löytyy 3 kappaletta "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta, ja loput löytyvät "Artisti maksaa" -boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Lätkäkatsauksessa Timo Kahilaisen esittämä urheiluselostaja Markku "Make" Lindell haastattelee Ilveksen jääkiekkoilijoita "täpötäydessä hallissa" tai "täpötäydessä Hakametsässä.. Lähes joka sketsissä taustalla näkyy oikeita Ilveksen pelaajia, mutta näistä ainoastaan haastatteluun pääsee Raimo Helminen. Muuten Lindell haastattelee Ilveksen maalivahteja Esa Toskasta tai Pasi Märkäläistä (Heikki Silvennoinen, maalivahtien nimet ovat väännetty Ilves-vahdeilta Vesa Toskala ja Pasi Kuivalainen). Make haastattelee myös päävalmentaja Hessu Mälliä (Heikki Hela, hahmon nimi on kotoisin silloiselta Ilves-valmentajalta Heikki "Mälli" Mälkiältä). Aluksi hän kysyy jotain peliin liittyvää, mutta seuraavaksi jotain aivan absurdia, kuten esimerkiksi talon perustan rakentamista tai koiran hankkimista. Helmistä haastatellessaan Lindell usein vain toteaa jotain turhanpäiväistä, esimerkiksi "Katsopas C-katsomoon, siellä on cheerleader-tyttöjen ihmispyramidi lähes valmis". Lindell päättää joka haastattelun sanoihin "Ja takaisin yläkertaan."


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Martti Mielikäinen on kesämökkinaapuri Kiviapajalta. Hän kertoo osiossaan Olli Keskiselle vitsin tai kaskun itäsavolaisella murteella, jonka jälkeen Mielikäinen ratkeaa nauruun siten, että hänellä on vaikeuksia pysyä paikoillaan. Mielikäisen vakiolausahdus tässä yhteydessä on 'Voe helevettiläinen!'. Hahmoa esittävä Heikki Silvennoinen itse on Kiviapajalta lähtöisin.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät DVD:iltä "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa". Lisäksi Mielikäinen vierailee Fabion vieraana yhdessä jaksossa DVD:llä "Jumankauta juu nääs päivää".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Matti Näsä on Heikki Silvennoisen esittämä sketsihahmo. Näsä on tamperelainen poikamies, joka ihmettelee useita arkipäivän asioita. Hän on esittänyt kritiikkiä muun muassa liikennevaloista, nuorisokulttuurista, teknologiasta, kymmenpennisistä ja ihmisten käyttäytymisestä. Hahmon ympärille on luotu muitakin hahmoja, kuten Matti Näsän veli Teppo Näsä (Heikki Hela). Muutamissa sketseissä esiintyy myös kokkina tunnettu Näsän tuttu Ytte (Timo Kahilainen). Matti Näsä on yksi alkuperäisistä Kummeli-hahmoista.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla Matti esiintyy Tepon kanssa kertaalleen juonnon aikana, ja "Onko nyt hjuva fiilis" -boksilla on yksi vuonna 2003 kuvattu sketsi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Mauno Ahonen (Heikki Silvennoinen) on viinaanmenevä uutistoimittaja, joka tiedottaa pikaraportin muodossa tuoreimmat uutiset. Hahmo tunnetaan erityisesti hitaasta puheestaan, huonokuntoisista hampaistaan, suurista kuulokkeistaan ja suurista silmälaseistaan. Monissa tapauksissa Ahonen jatkaa keskustelua jonkun ruudussa näkymättömän henkilön kanssa jonkin aikaa ennen kuin huomaa olevansa lähetyksessä. Pikaraportti-sketsin lisäksi Mauno Ahonen myös esittelee arvattavan nähtävyyden sketsissä "Missä mennään". Hahmo esiintyi myös "kummelihenkisessä" "Mankeli"-televisiosarjassa vuosina 2000–2001, jossa hän kertoi katsojille "kuuluisia viimeisiä sanoja".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksissa Maunolla esiintyy kertaalleen yhdessä sketsissä. Elokuvassa "Kummeli Stories" Ahonen esiintyy useamman kerran.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Silvennoinen on sanonut haastattelussa Ahosen olevan "ihan vahinkohahmo".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Heikki Hela ja Timo Kahilainen kulkevat julkisilla paikoilla, esimerkiksi bussissa tai toimistotiloissa. Silloin Silvennoisen esittämä mies saapuu paikalle tupakka kädessään, josta Hela saa kohtauksen, alkaa yskiä ja osoittelee tupakkaa (joskus hän siemaisee astmapiippua). Hela lähtee hakemaan Kahilaisen paikalle, joka yleensä ottaa mukaansa keltaisen lapun, jossa lukee ""Me emme tupakoi täällä"". Kahilainen sanoo miehelle ""Voi kuulkaa, me ei olla poltettu täällä ollenkaan".". Tähän Silvennoinen vastaa ""Juu ei kannatakkaan, se on helvetin epäterveellistä"" tai ""Määkin vedän vain tän ja se on sillä saletti"".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Silvennoisen esittämä jääkiekkovalmentaja Aimo Nivaska sanoo pelaajilleen jotain negatiivista pelistä, ja tokaisee loppuun: "Me on hävitty tää peli".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Esim: "Nuilla on muuten pojat sen verran kova puolustus, että te ette pääse ees punaviivan yli. Me on hävitty tää peli".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Musacorner kuuluu Kummelin ensimmäisiin sketseihin. Sketsissä Olli Keskisen esittämä hahmo, Iso-Pebe, haastattelee musiikkivieraita. Usein musiikkivierailta kuullaan myös esitys.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Musacornerin vieraita:


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Musavisaa esitettiin vuosina 1992–1994, jolloin Kummeli oli suosionsa huipulla. Musavisan idea oli yksinkertainen: vastauskopissa istui aina jonkin maan joukkue. Sitten soitettiin musiikkinäyte, joka oli peräisin studiossa olevan joukkueen "vihollismaalta" (esimerkiksi israelilaiset, joille soitettiin saksalaisten kappale "Deutschland, Deutschland", tai suomalaiset, joille soitettiin ruotsalaisten esittämä "Fem gånger på dagen") ja joukkueen piti arvata, mistä maasta kyseinen musiikkinäyte oli peräisin. Joukkueet vastasivat aina "Kanada", joka oli väärä vastaus (paitsi motoristit, jotka rupesivat selittämään harrikkansa pakista, ja teurastajat, jotka vastasivat "kanala"). Väärän "Kanada"-vastauksen jälkeen joissain jaksoissa juontaja Eero Kakko räjäytti joukkueen "savukoneella". Palkintojoukkueille luvattiin palkinnoksi usein jotain joukkueen intresseihin liittyvää.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Musavisan postiosoitteen piti aluksi olla vain pila, mutta sitten kun television katsojat luulivat osoitetta oikeaksi, he alkoivat lähettää oikeita kirjeitä Musavisaan. Tämän jälkeen osoite vaihdettiin oikeaksi ja kirjeistä arvottiin joku, joka voitti esimerkiksi Kummeli -T-paitoja, musiikkikasetteja tai CD-levyjä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Seuraavat musavisan kappaleista päätyivät Kummelin "Artisti Maksaa" -levylle:


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Muita musavisan arvoituksia:


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä nimetön, vähän oudon näköinen toimittaja (Kahilainen) haastattelee Silvennoisen esittämää puutarhuria. Silvennoinen kertoo, kun hänen mailleen tuli eläimiä. Silvennoiselle on sitten sattunut jotain, jolloin eläimet ovat nauraneet hänelle päin naamaa. Tämän jälkeen mies kertoo myrkyttäneensä eläimet. Hän on myös myrkyttänyt oman vaimonsa ja tämän istuttamat porkkanat, joista hänen vaimonsa oli keittänyt soppaa ja hän oli näin syönyt omaa myrkkyään.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsiä "Panomies" ei sarjan ohjaaja Matti Grönbergin päätöksellä näytetty televisiosarjassa, mutta se on julkaistu "Jumankauta, juu nääs päivää"-DVD:llä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Helan ja Silvennoisen esittämät mieshenkilöt katselevat Kahilaisen esittämän hahmon liikkeitä seisten kerrostalon pihalla. Silvennoinen kertoo Helalle Kahilaisen esittämän hahmon olevan "se panomies". Hela myös kyselee että, "minnehän se nyt menee" johon Silvennoinen vastaa aina "panee". Silvennoinen vastaa myös Helan jatkokysymyksiin, ja he päivittelevät asiaa yhdessä. Hela myös pyrkii kommunikoimaan panomiehen kanssa varsin onnistuneesti, mutta ei sketsin lopussa uskalla lähteä tämän kyytiin, mitä Silvennoisen esittämä hahmo pitää virheenä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsi on esitetty toistaiseksi vain kerran televisiossa, syksyllä 2012. Sketsi esitettiin yksinään, viiden minuutin lähetyksenä. Televisioesityksessä on mukana osa sketsiä, jota ei ole julkaistu DVD:llä. Sitä vastoin DVD:llä on osa sketsiä, jota ei nätetty televisioesityksessä. Television sketsissä, Hela ja Silvennoinen katselevat parvekkeella pyyhe päällä seisoskelevaa panomiestä, ja DVD:ltä löytyvässä pätkässä panomies pyytää Helaa lähtemään mukaansa. Hela kieltäytyy, jolloin Silvennoinen sanoo: "Tyhmä jätkä. Oisit päässy paneen".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsi on lähes pantomiimiesitys, sillä puhetta ei ole vaan usein pelkkä musiikkisäestys. Sketsiin kuuluu kolme henkilöä, kaksi talon asukasta (Heikki Hela ja Timo Kahilainen) ja hyvin vanha ja huonokuntoisen näköinen Pappa (Heikki Silvennoinen). Nämä kolme asuvat vanhassa talossa yrittäen suoriutua päivittäisistä askareistaan. Pappa suorittaa usein kaikki työt, Heikin ja Timon laiskotellessa. Pappa on jo iäkäs ja lähes jokaisessa sketsissä hän juo Koskenkorvaa. Heikki ja Timo toivovat parhaansa mukaan että hän kuolisi, jotta he saisivat häneltä perinnön. Jokaisessa sketsissä Pappa on jo kuolla viinaan ja liian raskaaseen työntekoon, mutta jotenkin ihmeen kaupalla hän aina selviää. Viimeisessä osiossa pappa "sammuu" pihalle lumihankeen ja hän joutuu sairaalaan. Timo ja Heikki uneksivat mielessään muun muassa uudesta veneestä ja autosta, jonka he saisivat ostettua perintörahoillaan. Kotona ollessaan Timo ja Heikki saavat puhelinsoiton sairaalasta jossa heille kerrotaan, että pappa kuolee lähes varmasti ja nämä ovat innoissaan. Kuitenkin pihalle ilmestyy pian hääauto, jossa Pappa ja sairaalan työntekijä ovat. Pappa raivostuu ja komentaa Heikin ja Timon muualle. Sarja päättyy kun Pappa ja nainen siirtyvät makuuhuoneeseen ja laittavat verhot kiinni.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Vuoden 2004 jaksoissa tarina jatkui, kun Heikki ja Timo ovat odottaneet perintöä jo 20 vuotta. Pappa on hyvässä kunnossa ja naimisissa sairaalan työntekijän kanssa ja asuvat nelistään, mutta Heikki ja Timo ovat jo huonossa kunnossa ja vanhoina. Heidän arkielämänsä on kyllä yhtä helvettiä, kun Timo mm. pyyhki naamansa pyyhkeellä, jota Pappa oli rassannut takamuksessaan ja Heikki söi Papan räkää, jonka tämä oli niistänyt pähkinöiden sekaan. Sketsi päättyy kuten vuoden 1993 jaksot. Vuoden 2004 jaksoissa on Timo selostajana.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" ja "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-bokseilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text:
Pertti Pasanen (Heikki Silvennoinen) on sketsissä säämeteorologi, jolla on yllään aina punainen havaijipaita, jonka rintataskussa kondomipakkaus, vaalea koko leuan kattava parta, silmälasit ja hänen päänsä on aivan kalju. Ensimmäisessä sketsissä Esko Mörkö palkkaa Pasasen demovideon nähdessään. Hahmo on esiintynyt myös "Mankeli"-sketsisarjassa. Hän sanoo joka säätiedotuksessa aina jonkin "vitsin" eri paikkakunnilta, kuten esimeriksi:
"Muoniossa on ruuat loppu ja siellä on hirveä nälkä kaikilla" ja että "Kiteellä on kirkasta, mää jäisin sinne mielelläni pitkäksikin aikaa".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Pikku Henry (Timo Kahilainen) on tuntenut jokaisessa sketsissa tyypin, jonka sitten hän kettuilee esim: Mari Turuselle. Kun Henry poistuu, ihminen huutaa "Rintanen, odota!". Kun Henry kettuilee, häntä pahoinpideltiin ja lopuksi taustassa soi Marion Rung - Tipi-tii.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text:
Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilta.
Timo Kahilainen ja Heikki Silvennoinen esittivät yrmeitä portsareita, jotka eivät halunneet päästää edes vierailevia esiintyjiä sisälle ravintolaan. Vakiofraasit: "Juu ei!" ja "Pelataan sen mukaan, koska muuten ei oo enää kellää mukavaa". Sketsejä ei ole mukana DVD:llä vierailevien esiintyjien johdosta. Kahilaisen esittämä portsari teki lyhyen esiintymisen Kummeli Stories -elokuvassa.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Hämäläisiä Puukon veljeksiä on kolme. Sketsi alkaa kun Pekka (Heikki Hela) kertoo toimittajalle tarinaa, jossa veljekset keksivät mielestään hyvän idean johonkin arjen työntekoon liittyvään asiaan. Ideaan liittyy yleensä räjähteiden käyttö. Nuorin veljeksistä, eli Arttu (Timo Kahilainen), joka on luonteeltaan levoton ja ylivilkas, saattaa veljekset ongelmiin (yleensä tässä kohtaa Pekka ja Henri (Heikki Silvennoinen) sanovat ""Arttu, perkule"!"). Kaikissa sketseissä Arttua rangaistaan jollain tavalla, milloin naulaamalla kiinni ladon seinään tai hautaamalla maahan viikoksi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Vuoden 1997 jaksoissa Puukkojen naapuriin muutti veljeskolmikko Roiskon veljekset, jotka tuottavat ongelmia mm. metsästämällä hirviä Lahti-Saloranta-pikakiväärillä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text:
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.
"Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Silvennoisen esittämä, olemukseltaan yksinkertainen oppilas, on luokassa tekemässä tavallisia kouluaskareita. Kahilaisen esittämä rehtori on samassa tilassa valvomassa oppilasta. Joskus rehtori saapuu paikalle sketsin aikana. Joka kerta oppilas tekee pienen virheen, josta rehtori pahastuu (esimerkiksi oppilas pudottaa karttapallon pyyhkiessään taulua tai pieraisee kesken jälki-istunnon.). Tämän jälkeen rehtori alkaa tivata oppilaalta syytä, miksi hän teki sen. Aluksi oppilas yrittää selittää rauhallisesti syytä rehtorille, mutta koska rehtori painostaa oppilasta liikaa, oppilas hermostuu ja käy huutamaan ja itkemään. Rehtori ei hellitä, vaan jatkaa kyselemistään. Sketsin päätteeksi oppilas on täysin sekaisin, naama punaisena. Yhdessä sketsissä oppilaan koripallo kimpoaa rehtorin päähän, jolloin tämä menettää tajuntansa. Oppilas alkaa huutaa, vaikka rehtori ei sanokaan mitään.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Oppilaalla on keltainen T-paita, henkselihousut ja hiukset samalla tavalla sekaisin kuin Lasse-sketsin kakaralla. Rehtori pitää yllään vihreää takkia.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Timo Kahilainen ja Miia Selin (entinen Pajunen) esittävät erittäin äkäistä pariskuntaa. Timon esittämä hahmo pyytää vaimoltaansa jotain, mutta ei saa tahtonsa läpi. Lopulta Miian esittämä hahmo huutaa Timolle ja tämä lähtee ulos tekemään sen asian, jota ei vaimonsa ansiosta saannut, esimerkiksi käydä vessassa, piereskellä tai seksiä. Sketsin lopussa paparatzit yllättävät Timon ja ottavat tästä valokuvia.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Saldo liittyy nimensä mukaisesti talousaiheisiin. Sketsissä päähenkilö on "Rantala" (Timo Kahilainen) jossa hänellä on yllään suuri tynnyri, eikä hänellä ole muita vaatteita. Hän on pahasti velkainen ja yrittää parhaansa mukaan löytää rahaa. Esim. eräässä sketsissä hän rynkyttää pankkien ovia kuitenkaan pääsemättä sisään. Sitten hän sanoo:"Hyvä, Holkeri".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Heikki Helan esittämä venäläismies tekee tai näkee jotain, jolloin Silvennoisen esittämä toimittaja tulee kuvaan, ja vastaa venäläisen sanomaan: "Sano ryssä ku..."


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Esimerkki: Venäläinen leikkii ilmapallolla, ja sanoo: "Ohhoo! Sputnik!" Johon toimittaja vastaa: "Sano ryssä ku ilmapallon näki", tai "Ohhohhoo! Bisnes!" "Sano ryssä ku naisen näki".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Kahilainen ja Silvennoinen esittävät turhamaisia ja typeriä naisia, joista toisella on suunnattoman kokoiset rinnat ja toinen on huomattavan laiha. Ensimmäisessä sketsissä he valmistautuvat illanviettoon koko ajan valittaen ja suutahtaen lyhyesti toiselle: ""Mää en lähe mihinkään"!". Parissa sketsissä Satu ja Tuija etsivät ilmeisesti lehti-ilmoituksella treffikumppaneita. Lehti-ilmoitukseen vastaavat valkeakoskelaiset isomahaiset roudarit Kimmo ja Pasi (Vihinen ja Hela), joista Pasilla on paha ärrävika ja Kimmo juo pullotolkulla olutta tai lonkeroa. Yleensä he eivät viihdy Satun ja Tuijan luona kovinkaan hyvin, vaan Kimmo sanoo: ""Lähetään jo meneen täältä!"" ja he lähtevät pois, jolloin Satu ja Tuija jäävät yksin murheellisen näköisinä. Myöhemmin Satu menee naimisiin Pasin kanssa ja Satu luulee olevansa raskaana ja hänen kuukautiset ovat myöhässä. Avioliiton aikana Satu kuitenkin huomaa, että liitto ei olekaan niin ruusuinen. Satu käy myöhemmin ultraäänitutkimuksessa ja paljastuu,että paksumaha johtuu turvotuksesta. Satu päättää myöhemmin erota Pasista.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Ensimmäinen sketsi löytyy "Artisti maksaa" -boksilta, ja loput "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sakari "Saku" Östermalm (Timo Kahilainen) ja Pertti "Speedy" Keinonen (Heikki Silvennoinen) ovat heavymiehiä. Speedy kaatuilee usein astuessaan oviaukon läpi ja Sakulla on tapana sotkea purkkaa hiuksiinsa, sekä lyödä päänsä pöydänkulmaan moshatessaan. Kun Speedy soittaa kitaraansa (aina Led Zeppelinin "Whole Lotta Love" -riffiä), Saku karjaisee ""Speedy on sairaan nopee!"". Vuoden 1993 syksyllä syntyi myös lentävä lause "Artisti maksaa!". Speedy ja saku olivat tulleet Helsinkiin tekemään sopimuksen levy-yhtiön kanssa, missä ehdotettiin sopimusta jonka mukaan artisti maksaa kaiken. Tähän Speedy ja Saku suostuivat tajuamattaan artisti-sanan merkitystä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Speedy ja Saku -hahmot ovat olleet Kummelissa vuodesta 1993 ja esiintyvät harvakseltaan myös uudemmissa jaksoissa. Heidän ympärilleen on luotu myös muita hahmoja, kuten roudarit Kimmo ja Pasi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Musiikillisiksi esikuvikseen Speedy ja Saku ovat ilmoittaneet Iron Maidenin, Metallican ja Beatlesin.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Vuonna 1997 juontaja Fabio otti poikansa Erasmuksen kanssa yhteyden Speedyyn ja Sakuun vielä kerran, jolloin he ilmoittivat ostaneensa XL5 -yhtyeeltä sähkörumpalin "todella edullisesti". Speedy heittää rummutuksen päälle muutaman sävelen, johon Saku laulaa: "Lohikäärme, sil on valtava kuppa..." jolloin yhteyteen tulee häiriö.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Speedyltä ja Sakulta tunnetaan kappaleet ""Hän-Mies"" (Artisti Maksaa -albumilta), ""Tuomiopäivä"" (Kummeli Stories -elokuvan soundtrackilta), ""Lohikäärmeen valtava kuppa"" ja ""Keinonen on noita"".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Kummelijaksojen lisäksi Speedy ja Saku ovat esiintyneet myös Kummeli Stories-elokuvassa ja lisäksi Speedy, Saku ja roudarit vierailivat vuonna 1998 valmistuneessa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies -elokuvassa.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sporttivartissa pulska ja ärrävikainen urheiluvalmentaja Raimo Vormisto (Heikki Silvennoinen) sekä urheilija Timo Silakka (Timo Kahilainen) kokeilevat eri urheilulajeja. Sketsit juontaa Eero Kakko (Olli Keskinen). Vormisto opastaa suojattiaan Silakkaa, ja sanoo yleensä vakiofraasit "Nonnim, poika" ja "Purista perseellä normaalisti". Joidenkin sketsien lopussa Eero Kakko kysyy Silakalta "Mitkäs ovat Timon omat tuntemukset?" johon tämä vastaa "Mulla on kotiasiat kunnossa, ja urheilu tuntuu kiinnostavalta".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Vuonna 1991 valmistuneiden pilottijaksojen Sporttivartti-sketseissä esiintyi 24-vuotias kauhavalainen huimapää, puukkotehtailijan poika Walton Strömberg, joka yrittää uskomatonta maailmanennätystä, muun muassa uimalla jään alla yli 200 metrin matkan ilman happilaitteita, pysäyttämällä pallealihaksella pistoolin luoti ja selvitä haudassa kolme kuukautta ilman apuvälineitä. Jokainen yritys päättyy surkeasti: uiminen miltei hukkumiseen, luoti ei pysähdy ja haudassa loppuu happi. Hänen managerinsa Olavi Nieminen menee joka kerta paniikkiin ja sanoo ""Eihän tästä tullu yhtään mitään"", johon Walton vastaa aina ""Tulee, tulee! Huomenna uusiks!"" Eero Kakko yrittää kysyä Strömbergin vointia, mutta Nieminen vain lähtee autolla ja vastaa Kakolle vihaisesti. Vuonna 1993 Walton Strömberg teki lyhyen vierailun eräässä Matti Näsällä on asiaa -sketsissä, jossa hänet kannettiin ulos laskiaistapahtumasta epäonnistuneen tulennielentäyrityksen jälkeen.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Tamppaajat-sketsin vakiohahmo on Erik "Kalkun rusakko" Loka, jolla on isot kengät ja iso tavoite: tampata koko maapallo, eli astua jokaiseen kohtaan sen pinnalta. Erik Lokan valmentajana ja virallisena valvojana toimii Tamppo Rauno "Holvastin tana" Mäkynen. Pienin yksikkö tamppauksessa on tamppi, joka on kahden vierekkäisen kengän muodostama alue. Tamppaajat-sketseissä on käytetty mittayksikköä tamppio. Yksi neliömetri on 35 tamppia. Maapallon kertaalleen tampannutta ihmistä kutsutaan nimellä tamppo, ja kolmesti maapallon tampannutta arvonimellä tamppooni. Vain yksi ihminen on saavuttanut Tamppoonin arvonimen, hän on japanilainen Kenji Nakami.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Heikki Silvennoisen ja Timo Kahilaisen esittämät työmiehet suorittavat jonkun työtehtävän. Paikalle saapuu myöhemmin Olli Keskisen esittämä Johtaja, joka kertoo kaksikon tekevän työnsä väärin. Tämän jälkeen kaksikko vastaa erittäin alakuloisesti "Selvä!".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Heikki Helan esittämä työnjohtaja arpoo työvälineet, -koneet tai suhdeautot Silvennoisen ja Kahilaisen esittämille nimettömille työmiehille. Hela laittaa laput taskuunsa ja ilmoittaa: ""Suoritetaan arvonta, kumpi aloittaa?"" Silvennoinen ja Kahilainen kinastelevat tästä. Lopulta Kahilainen suostuu aloittamaan. Hän saa aina surkeimmat ja pienimmät tavarat. Mies kiroaa tätä aina ankarasti lukiessaan arvontalapun.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä Timo Kahilisen sekä Heikki Silvennoisen esittämät variksiksi pukeutuneet miehet kiusaavat Heikki Helan esittämää kirjastotätiä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Ympäristöruudussa toimittaja Eero Kakko (Olli Keskinen) haastattelee valtion ohjeistamispäällikköä valtiotieteitten maisteri Jaakko Parantaista (Heikki Silvennoinen). Keskustelunaiheena ovat ympäristöongelmat ja ihmiskunnan kehitys. Jaakko Parantainen ei edusta perinteistä ympäristöasiantuntijaa, vaan kritisoi voimakkaasti yhteiskunnan toimia ja usein myös haastattelijaansa.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Yleensä Ympäristöruutuihin ei tehty valmiita käsikirjoituksia. Aiheesta sovittiin etukäteen ja Parantaisen vastaukset tulivat improvisaationa.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Ytte ja Mosse ovat kokkeja, jotka tekevät Kummeli-studiossa sketsien välissä mitä omaperäisimpiä ruokia. Muun muassa köyhät ritarit ja sokerihillomunkki kuuluvat heidän ruokalistalleen. Tehdessään ruokaa he ottavat ruoan nimen kirjaimellisesti, ja etsivät käsiinsä mm. luostarimunkin jolle he syöttävät hilloa, ensin kysyen onko munkki nauttinut hilloa ennen ruokaa. Eräässä sketsissä kokit valmistivat Ytestä ruokaa, käyttäen tämän pernaa, kainalokarvoja ja raastaen jalkapohjan ihoa.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Ytte on Timo Kahilaisen esittämä kokki, jonka rintakarvat näkyvät hänen avonaisesta takistaan. Hänellä on vaikeuksia puhumisen kanssa ja ääntää useimpien sanojen alkukirjaimen h:ksi. Mosse taas on Heikki Silvennoisen esittämä, kalpeaihoinen ja monotonisesti puhuva kokki. Mosse korjailee Yten lauseita aika ajoin. Sketseissä tämä käskee Ytteä toistamaan lauseita uusiksi, jotta tämä oppisi lausumaan ne oikein. Kun Ytte muutaman kerran on toistanut lauseen, toteaa Mosse lopuksi ""Noniin, sieltähän se tulee kun vähän potkii"".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Ytte ja Mosse ovat useasti jääneet myös tullissa kiinni heidän kuskatessaan eri "raaka-aineita".


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Ytte on esiintynyt myös "Matti Näsällä on asiaa" -sketseissä.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.


title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Sketsissä tohtori Pekka Mela (Heikki Hela) kulkee Tampereella, ja kuulee "älämölöä" tai toisinaan "pilipalimusiikkia". Mekkalaa pitävät kaksi "älykääpiötä", Tero Nuppi (Timo Kahilainen) ja Esa Nahka (Heikki Silvennoinen). Sketsi perustuu pitkälti alapää-huumoriin, esim. Melan sanoessa: "Täytyy sanoa että on hyvin kostutettua tämä torttu.", ja Esan sanoessa: "Teron kostuttamaa." sekä Melan vastatessa: "Nerokasta."


title: Tapio Räisänen

text: Tapio Räisänen (s. 10. toukokuuta 1949 Taivalkoski) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja ensimmäinen suomalainen suurmäen maailmanmestari. Seuratasolla Räisänen edusti Kainuun Hiihtoseuraa.


title: Tapio Räisänen

text: Lahden MM-kilpailuissa 1978 Räisänen voitti maailmanmestaruuden suurmäessä ja sijoittui normaalimäessä kuudenneksi. Vuoden 1977 lentomäen MM-kilpailuissa Norjan Vikersundissa Räisänen sijoittui seitsemänneksi.


title: Tapio Räisänen

text: Ensi kertaa Suomen edustustehtävissä Räisänen esiintyi vuonna 1974.


title: Tapio Räisänen

text: Vuoden 1976 Innsbruckin olympiakisojen katsastuksissa Räisänen sijoittui toiseksi. Suomen Hiihtoliitto esitti häntä olympiakisoihin mutta olympiakomitea pudotti hänet kisajoukkueesta. Hänen sijastaan olympiakisoissa hyppäsi yhdistetyn mies Rauno Miettinen, joka ei koskaan ollut voittanut Räisästä. Olympiakisojen jälkeen Räisänen saavutti menestystä sijoittumalla Ruotsin hiihtokisoissa Falunissa toiseksi jättäen taakseen olympiakisojen mitalimiehiäkin, sijoittumalla Norjan mäkiviikolla maailman huippujen joukossa kolmanneksi sekä voittamalla suurmäen Suomen mestaruuden Rukalla 1976.


title: Tapio Räisänen

text: Vuonna 1977 Räisänen sijoittui lentomäen MM-kilpailuissa Norjan Vikersundissa kokonaiskilpailussa seitsemänneksi oltuaan yhdessä osakilpailussa kolmas. Hän voitti jälleen Rukan kisan ja jätti toiseksi lentomäen maailmanmestaruuden juuri voittaneen Walter Steinerin.


title: Tapio Räisänen

text: Räisänen omisti useita vuosia mäkiennätykset Suomen suurimmissa mäissä: Lahti 116 metriä, Ruka 116,5 metriä ja Laajavuori 99,5 metriä. Jo vuosina 1976 ja 1977 hän oli paras suomalainen Salpausselän kisoissa sijoittuen kuudenneksi ja seitsemänneksi.


title: Tapio Räisänen

text: Räisänen sijoittui Suomen MM-karsinnoissa 1978 kakkoseksi mutta hänet nimettiin vain MM-joukkueen varamieheksi. Hän nousi joukkueeseen, kun suurin ennakkosuosikki, Keski-Euroopan mäkiviikon juuri voittanut Kari Ylianttila loukkaantui harjoituksissa. Suurmäen MM-kisa siirrettiin lauantaina pariin kertaan kovan tuulen takia ja se hypättiin lopulta sunnuntaiaamuna. Räisänen voitti maailmanmestaruuden edellisillan 80 000 hengen yleisön supistuttua pariinkymmeneentuhanteen. Itävallan Alois Lipburger hävisi hänelle 0,3 pistettä ja Itä-Saksan Falko Weisspflog 0,8 pistettä.


title: Tapio Räisänen

text: Tasavallan presidentti Urho Kekkonen valitsi Räisäsen Lahden MM-kisojen 1978 parhaaksi kotimaiseksi miesurheilijaksi palkiten hänet "Taistelijan Maljalla". Parhaana kotimaisena naisurheilijana saman tunnustuksen sai Helena Takalo.


title: Tapio Räisänen

text: Lahden MM-kisojen jälkeen Räisänen kilpaili aktiivisesti vielä pari vuotta. Berchtesgadenista Saksasta tuli muovimäkivoitto kesällä 1978. Sapporon suurmäessä Japanissa 1980 hän voitti kilpailun, jossa Keski-Euroopan mäkiviikon juuri voittanut Pentti Kokkonen sijoittui neljänneksi. Mäkiviikolla Räisäsen paras sijoitus oli yhdeksäs. Hän tähtäsi tosissaan Lake Pladicin olympialaisiin 1980 mutta ei tullut valituksi. Räisänen lopetti aktiiviuransa 30-vuotiaana.


title: Tapio Räisänen

text: Räisänen on lahjoittanut kansainvälisen palkintokokoelmansa Taivalkosken kunnalle. Palkintoja säilytetään yleisön nähtävänä Taivalvaaran Hiihtokeskuksessa. Taivalkosken kunta on julkistanut virallisesti 22.3.2014 Hopeasompa-loppukilpailujen yhteydessä Taivalvaaran hyppyrimäkien uudeksi nimeksi Mäkikeskus - Tapio Räisänen - Ski Jumping Hill.


title: Tapio Räisänen

text: Suomen Opetusministeriö myönsi Räisäselle 26.2.1997 Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansioristin. Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi hänelle 20 000 euron Pro Urheilu -palkinnon 19.12.2012 tunnustuksena merkittävästä urheilu-urasta.


title: Tapio Räisänen

text: Räisänen on tehnyt aktiivisesti nuorten valmennustyötä 1970-luvulta lähtien. Kansainväliseen menestykseen hänen henkilökohtaisista valmennettavistaan ovat yltäneet Pekka Suorsa (joukkuemäen maailmanmestaruus 1987, suurmäessä kuudes, maailmancupin osakilpailujen voitot 1985 ja 1986) ja Jyri Pelkonen (yhdistetyn nuorten-MM kolmonen 1985, samana vuonna miesten MM-pronssi joukkue-yhdistetyssä ja Lahden MM-kisojen yhdistetyn kuudes sija 1989 aikuisten sarjassa). Heidän lisäkseen Räisäsen valmennettavista maan edustustehtävissä olivat Kimmo Kylmäaho ja Veli-Matti Ahonen (kaksi kertaa maailmancupin osakilpailuissa toinen).


title: Tapio Räisänen

text: Räisänen toimi myös Hiihtoliitossa nuorten maajoukkueen valmentajana sekä Karhu-suksitehtaan tuotekehittelijänä. Talvella 2008 Räisänen toimi Taivalkoskella pidetyissä mäkihypyn veteraanien maailmanmestaruuskisoissa kilpailun johtajana.


title: Tapio Räisänen

text: Nykyisin Räisänen toimii matkailuyrittäjänä syntymäpitäjässään Taivalkoskella ja jatkaa edelleen nuorten hyppääjien kouluttamista. Taivalvaara on kansainvälisestikin suosittu mäkihyppääjien ja yhdistetyn urheilijoiden harjoittelu- ja valmennuskeskus. Räisäsen johdossa ja osaomistuksessa olivat 1990–2010-luvuilla hiihtokeskus, hotelli, kolme ravintolaa ja mökkikylä Taivalvaaralla. Nykyisin hän keskittyy Kuuharjun mökkikylän hoitamiseen sekä rakennusten suunnitteluun. Koulutukseltaan hän on rakennusmestari ja työskenteli pitkään Kajaanin kaupungin rakennusvalvojana. Hän on toiminut myöskin rakennusurakoitsijana.


title: Marko Palo

text: Marko Mikael Palo (s. 26. syyskuuta 1967 Jyväskylän mlk) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Koko uransa ajan Palo tunnettiin lempinimellä "Kyy". Kutsumanimi juonsi Palon juniorivuosinaan pitämistä sahalaitaisista sukista.


title: Marko Palo

text: Laitahyökkääjänä pelannut Palo oli mukana voittamassa MM-kultaa 1995, MM-hopeaa 1994 ja olympiapronssia Lillehammerissa 1994. Marko Palo voitti Elitserienin mestaruuden vuonna 1995. SM-liigasta tuli yksi hopea ja neljä pronssia. Hän on Sami Kapasen ja Mika Niemisen ohella vuoden 1995 maailmanmestareista ainoa, joka ei voittanut urallaan Suomen mestaruutta. SM-liigassa hän pelasi 562 runkosarjaottelua tehoilla 111+172=283 (maalit+syötöt=pisteet) ja pudotuspeleissä 47 ottelua tehoilla 16+15=31. Elitserienissä hän pelasi 77 runkosarjaottelua tehoilla 25+22=47 ja pudotuspeleissä 18 ottelua tehoilla 7+7=14.


title: Marko Palo

text: Palo on valittu jääkiekkoleijonaksi #165. HPK on jäädyttänyt Palon pelinumeron 13 Rinkelinmäen jäähallin kattoon.


title: Klarinettikonsertto (Mozart)

text: Wolfgang Amadeus Mozartin klarinettikonsertto A-duuri KV 622 sävellettiin vuonna 1791. Konsertto on omistettu klarinetisti Anton Stadlerille. Konsertossa on kolme osaa:Mozart sävelsi teoksen alun perin basettiklarinetille. Anton Stadler kantaesitti konserton Prahassa 16. lokakuuta 1791. Teos oli Mozartin viimeisiä: hän kuoli saman vuoden joulukuussa.


title: Hevosen askellaji

text: Askellajit ovat hevosen erilaisia liikkumistapoja. Kaikki askellajit ovat hevoselle synnynnäisiä ominaisuuksia, joita ihminen voi rohkaista ja vahvistaa. Tietyillä hevosroduilla on niille ominaisia erikoisaskellajeja. Askellajirotujen liioittelevat näytösaskellukset vaativat erityistä koulutusta ja usein keinotekoisia apukeinoja, mutta perustuvat näiden hevosten luontaisiin erityisiin askellajeihin.


title: Hevosen askellaji

text: Askellajit voidaan karkeasti jakaa niihin, joissa kaikki hevoset liikkuvat luonnostaan ja niihin, jotka vaativat erityistä koulutusta tai jopa jalostusta. Lähes kaikille hevosille luonnollisia liikkumismuotoja ovat käynti, ravi, laukka ja kiitolaukka eli neli. Joidenkin rotujen edustajat saattavat kuitenkin liikkua ravia luontevammin töltissä tai peitsaten.


title: Hevosen askellaji

text: "Käynti" on nelitahtinen askellaji, jossa hevosen kukin kavio laskeutuu maahan selvästi vuorotellen. Sitä voidaan pitää hevosen kävelynä.


title: Hevosen askellaji

text: Jalat polkevat maahan järjestyksessä vasen takajalka – vasen etujalka – oikea takajalka – oikea etujalka. Saman puolen jalat eivät puhtaassa käynnissä ole irti maasta samanaikaisesti kuin lyhyen hetken, kun etujalka nousee maasta tavallaan pois kohta maahan painuvan takakavion tieltä; jos saman puolen jalat liikkuvat eteen samanaikaisesti, kyse on virheellisenä pidetystä "passikäynnistä". Käynnissä hevosen kaula ja pää liikkuvat selkeästi painuen alas aina etujalan ponnistaessa. Käynnissä hevosen jaloista on maassa kerrallaan kaksi tai kolme.


title: Hevosen askellaji

text: Ihannetapauksessa hevosen takajalka osuu maahan samassa kohdassa, jossa sen etujalka hetkeä aiemmin oli. Tämä tekee käynnin yleensä varsin tasaiseksi ja ratsastajalle miellyttäväksi. Suurin osa nisäkkäistä käyttää samaa liikkumistapaa kävellessään neljällä jalalla.


title: Hevosen askellaji

text: "Ravi" on kaksitahtinen askellaji: kaksi kaviota laskeutuu aina maahan yhtä aikaa. Ravissa hevonen siirtää vuoron perään ristikkäisiä (diagonaalisia) jalkaparejaan eli oikeaa etujalkaa ja vasenta takajalkaa tai vasenta etujalkaa ja oikeaa takajalkaa. Poljentojen välissä on liitovaihe, jolloin hevosen kaikki jalat ovat yhtä aikaa irti maasta. Ravi on hyvin vakaa askellaji, eikä hevosen tarvitse tehdä suuria tasapainottavia liikkeitä päällään ja kaulallaan. Selän liikkeet sen sijaan voivat olla ratsastajalle melkoisen töyssyttäviä, ja ravissa istumisen oppiminen vie aloittelijalta aina jonkin verran aikaa.


title: Hevosen askellaji

text: Sekä hevosen että ratsastajan rasituksen vähentämiseksi ravia ratsastetaan varsinkin maastossa ja hevosta verrytellessä yleensä "keventäen" ("kevyt ravi"), jolloin ratsastaja hevosen selän liikkeiden energiaa hyväksi käyttäen kohottautuu hiukan satulasta aina jommankumman jalkaparin ollessa maassa. Kentällä kevennetään sisäetujalalle (kentän keskustan puoleiselle etujalalle) eli ollaan irti satulasta, kun tämä jalka on maassa; käytännössä ratsastajan on yleensä helpointa katsoa, että nousee satulasta samaan aikaan kun hevosen ulkoetujalka lähtee siirtymään eteenpäin. Maastossa vaihdetaan kevennystä säännöllisesti, jotta molemmat jalkaparit rasittuvat tasaisesti.


title: Hevosen askellaji

text: Vuonna 1872 yhdysvaltalainen liikemies Leland Stanford väitti vastoin tuolloista yleistä käsitystä, että hevonen ravatessaan irtoaa välillä kokonaan maasta. Aikaisemmin oli luultu, että ravaavalla hevosella ainakin yksi kavio koskettaa maata koko ajan. Ihmissilmälle hevosen liikesarjat ovat liian nopeita, joten Stanford palkkasi valokuvaaja Eadweard Muybridgen ratkaisemaan asian ja kuvaamaan omistamaansa kuuluisaa kilparavuri Occidentia. Vuoteen 1878 mennessä Muybridge oli onnistunut viidenkymmenen kameran avulla kuvaamaan liikkuvaa hevosta siten, että ravin liitovaihe saatiin selvästi näkyviin. Syntyneen kuvasarjan nimi on "The Horse in Motion".


title: Hevosen askellaji

text: Tasaisuutensa vuoksi ravi on ajossa suosituin nopea askellaji. Erityisen nopeaa ravia ajetaan ravikilpailuissa. Maailman huippuravureiden nopeimmat kilometriajat vastaavat noin 50 km/h nopeutta, lämminveriravureita raskaampien suomenhevosten huippuajat noin 45 km/h. Tällainen nopeus ei kuitenkaan pysy yllä muutamaa kilometriä pitempään ja vaatii hyvän, tasaisen juoksuradan ja kevyet kilpavarusteet.


title: Hevosen askellaji

text: Ravia erittäin kootussa ja korkeassa muodossa ovat esimerkiksi korkean tason kouluratsastuksessa käytetty "passage" eli liitoravi, jossa hevonen ikään kuin leijailee ravissa eteenpäin, sekä "piaffe", jossa hevonen ravaa koottuna miltei paikoillaan. Piaffessa hevosen takaosa on "rungon alla" ja eläin polkee voimakkaasti ja rytmikkäästi nostaen jalkojaan korkealle. Hevoset ja erityisesti oriit esittävät sekä passagea että piaffea myös luonnostaan vaikkapa "mahtaillessaan" laitumella muille hevosille.


title: Hevosen askellaji

text: Tavallinen laukka on puhtaana kolmitahtinen askellaji: yksi ristikkäinen jalkapari laskeutuu maahan samanaikaisesti. Laukka on epäsymmetristä, sillä hevosen joko vasen tai oikea puoli johtaa eli liikkuu toisen puolen edellä. Oikeassa laukassa poljentajärjestyksenä on vasen takajalka – oikea taka- ja vasen etujalka – oikea etujalka – liito (kaikki jalat irti maasta), vasemmassa laukassa vastaavasti oikea takajalka – vasen taka- ja oikea etujalka – vasen etujalka – liito.


title: Hevosen askellaji

text: Laukka voi hajota nelitahtiseksi hevosen laukatessa hyvin hitaasti, jolloin puhutaan "nelitahtisesta" tai "nelitahtihölkötyksestä". Nelitahtista laukkaa pidetään virheellisenä.


title: Hevosen askellaji

text: Laukkaan siirtymistä paikalta (seisaalta), käynnistä tai ravista kutsutaan "laukannostoksi". Laukka valitaan normaalisti hevosen tasapainon vuoksi siten, että sisäjalka eli kaarteen puoleinen (tai kentän keskustan puoleinen) jalka johtaa: vasempaan kierrokseen ratsastetaan siis vasenta laukkaa, oikeaan oikeaa. Tätä kutsutaan "myötälaukaksi". Jos ratsastajan tahdosta ratsastetaankin harjoituksen vuoksi ulkojalan laukkaa, kyseessä on "vastalaukka". Muussa tapauksessa ulkojalan laukka on "väärää laukkaa". "Ristilaukasta" puhutaan, kun hevonen laukkaa epäpuhtaasti siten, että sen taka- ja etuosa ovat eri laukassa tai etuosa laukkaa ja takaosa ravaa. Laukan voi vaihtaa vaikkapa oikeasta vasemmaksi joko muutaman käynti- tai raviaskeleen kautta tai niin kutsutusti "askeleessa" eli yhden askeleen aikana laukassa, jolloin hevonen vaihtaa laukan puolen liitovaiheen aikana. Puhdas "laukanvaihto" askeleessa vaatii ratsastajalta täsmällistä apujen käyttöä, muuten tuloksena on herkästi ristilaukka. Laukanvaihdot ovat kouluratsastusliike, jota korkeimmilla tasoilla esitetään jopa pitkiä sarjoja joka askeleella ("sarjavaihdot"). Laukanvaihdot ovat usein tarpeen myös esteratsastuksessa, jotta hevonen pääsee nopeasti ja tasapainossa esteeltä toiselle erisuuntaisissa kaarteissa. Vapaana liikkuessaan useimmat hevoset vaihtavat laukkaa askeleessa tarpeen tullen aivan luontevasti, mutta selässä istuva ratsastaja mutkistaa tilannetta.


title: Hevosen askellaji

text: Kiitolaukka (joskus myös nelistys tai neli) on hevosen nopein askellaji. Se on nopeaa ja venytettyä laukkaa, joka on muuttunut tavallisesta laukasta nelitahtiseksi kun takajalka ehtii astua maahan ennen ristikkäistä etujalkaa. Laukkahevoset kilpailevat laukkaradalla nopeudessa nimenomaan kiitolaukassa. Muuten kiitolaukkaa ratsastetaan lähinnä maastoretkillä avarassa tasaisessa maastossa (esimerkiksi hiekkarannalla) tai pitkillä tienpätkillä, sillä siihen vaaditaan huomattavasti tilaa. Kentällä kiitolaukkaa ei yleensä voi ratsastaa, koska tilaa ei ole riittävästi. Kiitolaukassa käytetään kevyttä istuntaa.


title: Hevosen askellaji

text: Kiitolaukassa hevonen voi yltää lyhyellä muutaman sadan metrin matkalla jopa 88 km/h nopeuteen; näin nopeita voivat olla lyhyisiin juoksumatkoihin erikoistuneet quarterhevoset. Englannintäysiveriset yltävät noin kilometrin laukkakilpailumatkoilla nopeimmillaan 75 km/h ja 1,5 mailin (2414 m) matkalla 60 km/h nopeuksiin. Tällaiset nopeudet edellyttävät hevosen omien edellytysten lisäksi myös hyvää, tasaista juoksurataa sekä kevyitä varusteita ja pienikokoista ratsastajaa.


title: Hevosen askellaji

text: Perusaskellajien lisäksi on "erikoisaskellajeja", joista Euroopassa tunnetaan parhaiten islanninhevosten "töltti" ja "passi". Nämä tarvittaessa vauhdikkaat, mutta ratsastajalle tasaisen mukavat askellajit olivat vielä keskiajalla yleisiä muuallakin maailmassa, sillä hevosta käytettiin paljon ratsuna matkanteossa. Nyttemmin ne ovat hevosten käyttötarkoitusten ja sitä myöten jalostustavoitteiden muuttumisen myötä hyvin pitkälti kadonneet eurooppalaisista hevosroduista. Varsinkin Etelä-Amerikassa kasvatetaan kuitenkin edelleen muiden muassa näissä erikoisaskellajeissa liikkuvia ratsuhevosrotuja, ja monissa roduissa (myös suomenhevosilla) esiintyy tölttitaipumusta.


title: Hevosen askellaji

text: Erikoisaskellajit tunnetaan maasta ja hevosrodusta riippuen hyvin monenlaisilla nimillä, mutta useimmissa tapauksissa kyse on pohjimmiltaan joko töltistä tai passista tai töltin ja ravin tai töltin ja passin välimuodosta.


title: Hevosen askellaji

text: Erikoisaskellajeja hyödyntävään "askellajiratsastukseen" käytetään yleensä hevosrotuja ("askellajirodut") ja -yksilöitä ("askellajihevoset"), joilla on muun muassa rakenteensa ansiosta niihin selvä luontainen taipumus, mutta niitä voi myös opettaa hevoselle koulutuksen ja erikoiskengityksen avulla.


title: Hevosen askellaji

text: Askellajirotuja ovat islanninhevosen lisäksi muiden muassa pohjoisamerikkalaiset tennesseenwalker, missourinfoxtrotter ja amerikanratsuhevonen sekä eteläamerikkalaiset paso fino ja perunpaso.


title: Hevosen askellaji

text: "Passi" (raviurheilussa myös "peitsi") on kaksitahtinen askellaji, jossa hevosen samanpuoleiset jalat liikkuvat yhtä aikaa samaan suuntaan. Aikaisemmin passissa liikkuvia hevosia suosittiin ratsuina, koska passi on yleensä ratsastajalle ravia mukavampaa istua. Nykyisin se rajoittuu toivottuna askellajina lähinnä islanninhevosratsastukseen, jossa vauhdikasta passia (myös "liitopassi") arvostetaan suuresti, sekä Pohjois-Amerikassa järjestettäviin peitsarijuoksukilpailuihin. Molemmissa tapauksissa hevoselta edellytetään nimenomaan reipasta liitovaiheen saavaa passia, ei hidasta: peitsarien ennätykset ovat selvästi kovatasoisempia kuin ravureiden, ja passaava islanninhevonen yltää samoin jopa täyden laukan nopeuteen. Kun islanninhevonen töltin sijaan liikkuu hitaassa passissa, josta liitovaihe puuttuu, puhutaan halventavasti "possupassista".


title: Hevosen askellaji

text: Niin normaalissa eurooppalaistyyppisessä ratsastuksessa kuin raviurheilussakin passi on ei-toivottu askellaji. Muut askellajit, jopa laukka, voivat monenlaisista muun muassa hevosen koulutukseen, lihaskuntoon tai terveyteen liittyvistä syistä muuntua "passitahtisiksi", mitä pidetään epäpuhtautena.


title: Hevosen askellaji

text: Passi on selvästi ravia nopeampaa. Peitsarijuoksukilpailuissa huippuennätykset vastaavat noin 55 km/h nopeutta.


title: Hevosen askellaji

text: Töltti on askellaji, jota usein sanotaan islanninhevoselle ainutlaatuiseksi. Samankaltaisia askellajeja kuitenkin tavataan myös esimerkiksi Pohjois- ja Etelä-Amerikassa kehitetyillä askellajiroduilla. Näiden rotujen vastaavia askellajeja kutsutaan muilla nimillä, esimerkiksi "rack"iksi ja "single-footing"iksi.


title: Hevosen askellaji

text: Kun ravissa hevosen ristikkäiset jalat liikkuvat yhtä aikaa eteen ja passissa vastaavasti samanpuoleiset jalat, puhdas töltti asettuu juuri näiden kahden liikkumistavan puoliväliin: siinä on sekä ristikkäinen (diagonaalinen) että samanpuoleinen (lateraalinen) vaihe. Töltti on nelitahtista ja jalkojen poljentajärjestys on sama kuin käynnissä, mutta nopeus voi vaihdella hitaasta töltistä aina laukan nopeuteen.


title: Hevosen askellaji

text: Töltti on varsinkin raviin verrattuna ratsastajalle erittäin tasaista. Islantilaiset ratsastajat havainnollistavatkin joskus töltin tasaisuutta ratsastamalla laukan vauhtia mutta läikyttämättä pitelemäänsä juomaa. Moni islanninhevonen on niin pitkälti tölttihevonen, että se vapaanakin liikkuu ravin sijaan töltissä ja sitä on vaikea saada lainkaan ravaamaan. Etenkin ratsastettuna töltti kuitenkin muuttuu helposti erilaisista syistä puhtaasta askellajista joko ravi- tai passitahtiseen suuntaan.


title: Hevosen askellaji

text: Espanjalainen käynti tarkoittaa hevosen kävelytyyliä, niin että hevosen etujalat nousevat korkeammalle kuin normaalissa käynnissä.


title: Ravi

text: Ravi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Laukka

text: Laukka tarkoittaa seuraavia:Laukka on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Tusinan piiri

text: Tusinan eli Tosnon piiri () on paikallinen itsehallintoalue Leningradin alueella Venäjällä. Piiri on perustettu vuonna 1930 ja sen pinta-ala on 3 585 neliökilometriä. Asukkaita on 112 300 henkeä (vuonna 2006). Piirin hallinnollinen keskus on Tusinan kaupunki.


title: Tusinan piiri

text: Tusinan piiri sijaitsee Leningradin alueen keskiosassa Pietarista kaakkoon. Lännessä se rajoittuu Hatsinan piiriin, luoteessa Pietariin, koillisessa Kirovskin piiriin, idässä Kirišin piiriin, etelässä Novgorodin alueeseen ja lounaassa Leningradin alueen Lugan piiriin.