title: Franz Beckenbauer

text: Beckenbauer valittiin Euroopan parhaaksi jalkapalloilijaksi 1972 ja 1976 sekä Saksan vuoden jalkapalloilijaksi neljästi. Hän on saanut myös FIFA:n korkeimman tunnustuksen FIFA Order of Meritin 2004. Beckenbauer sai elämäntyöstään Laureus-palkinnon 2007.


title: Franz Beckenbauer

text: Beckenbauerista tehtiin Saksassa 1973 elokuva "Libero", jonka pääosaa hän itse näytteli. Hän on saanut saksalaisen media-alan Bambi-palkinnon viisi kertaa.


title: Franz Beckenbauer

text: Beckenbauer on ollut naimisissa kolmesti. Hänen nykyinen vaimonsa on Heidi Burmester, jonka kanssa hän meni naimisiin 2006. Beckenbauerilla on viisi lasta, joista yksi, Stephan, on ollut ammattilaisjalkapalloilija.


title: Franz Beckenbauer

text: Beckenbauerin "Keisari"-lempinimen () kerrotaan syntyneen kesällä 1969. "Welt am Sonntag" -lehden mukaan nimitys ilmaantui ensi kerran sanomalehdessä Bayernin voitettua ensimmäisen mestaruutensa. Artikkelin otsikko oli "Baijerin keisari Franz". Muutama päivä myöhemmin Bayern voitti Saksan cupin finaalissa Schalken. Beckenbaueria vastaan pelasi Reinhard Libuda, jota kutsuttiin "König von Westfaleniksi" (). Beckenbauer jätti hänet ottelussa varjoonsa ja lehdistö tarvitsi hänelle ylevämmän nimityksen, joten se keksi "Keisarin". Toinen lempinimen syntytarina, jota Beckenbauer itsekin on kertonut, on että se sai alkunsa Wienissä 1971 Bayernin ystävyysottelun yhteydessä. Valokuvaaja otti hänestä kuvia keisari Frans Joosef I:n patsaan vieressä, minkä jälkeen tarinan mukaan media olisi ryhtynyt käyttämään Beckenbauerista "Keisari"-nimitystä.


title: Franz Beckenbauer

text:
Beckenbauer asuu Kitzbühelissä Itävallassa.
† "Taulukossa Saksan maalit ovat aina ensin"


title: Matti Kassila

text: Matti Uolevi Kassila (12. tammikuuta 1924 Keuruu – 13. joulukuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja sekä kirjailija. Hän kuului 1950- ja 1960-luvun huomattavimpiin suomalaisiin elokuvantekijöihin.


title: Matti Kassila

text: Kassilan tunnetuin työ lienee Komisario Palmu -elokuvien sarja. Muita maineikkaita ohjauksia ovat "Radio tekee murron", "Sininen viikko", "Elokuu", "Tulipunainen kyyhkynen" sekä "Ihmiselon ihanuus ja kurjuus".


title: Matti Kassila

text: Matti Kassila syntyi Keuruun Haapamäellä, aikansa huomattavalla rautatiepaikkakunnalla, veturinkuljettaja Väinö Kassilan ja Anna Kassilan poikana. Toinen maailmansota keskeytti hänen koulunkäyntinsä Haapamäen yhteiskoulussa: Kassila palveli ensin vapaaehtoisena ilmatorjuntatehtävissä ja määrättiin sitten alokaskoulutukseen, mutta kurkkumätäepidemian aiheuttamien sydänhäiriöiden vuoksi hänet vapautettiin rintamapalveluksesta. Jatkosodan loppuajan Kassila työskenteli Panssarivoimien Keskuskorjaamossa Varkaudessa. Ylioppilaaksi hän pääsi sodan aikana 1942.


title: Matti Kassila

text: Kassila oli jo sota-aikana näytellyt Varkauden Työväenteatterissa, ja 1944 hän sai näyttelijäharjoittelijan paikan Helsingin Kansanteatterissa. 1946 hän siirtyi elokuvayhtiö Suomi-Filmiin, jossa hän työskenteli muun muassa ohjaaja Valentin Vaalan järjestäjänä ja kuvaussihteerinä. 1948 ohjaaja Edvin Laine järjesti Kassilan alan suurimman yhtiön Suomen Filmiteollisuuden palvelukseen. SF:ssä hän työskenteli ensin lyhytelokuvaosaston hoitajana ja siirtyi seuraavana vuonna Edvin Laineen apulaisohjaajaksi.


title: Matti Kassila

text:
Kassila siirtyi 1949 itsenäiseksi ohjaajaksi oltuaan Edvin Laineen apulaisohjaajana elokuvassa "Aaltoska orkaniseeraa" (1949). Muistelmissaan hän kertoo, että SF:n johtaja T. J. Särkkä kutsui hänet huoneeseensa ja sanoi: "Te olette näyttänyt, että osaatte tehdä elokuvan. Tästä saatte nyt oman filmin, ottakaa tai jättäkää". Särkkä antoi hänelle valmiin käsikirjoituksen, valmiiksi valitut näyttelijät ja runsaan kuukauden filmausaikaa. Tuloksena oli komedia "Isäntä soittaa hanuria" (1949), Kassilan ensimmäinen pitkä elokuva.
SF:n tapaan Kassila työskenteli nopeasti, kahden elokuvan vuosivauhtia. Elokuvien aiheet ja usein käsikirjoituksetkin tulivat valmiina tuottaja Särkältä. Kassilan läpimurtoelokuva oli kepeä rikoskomedia "Radio tekee murron" (1951) jonka hän käsikirjoitti itse yhdessä Aarne Tarkaksen kanssa. Hannes Häyrisen tähdittämä elokuva sai loistavat arvostelut ja hyvän yleisömenestyksen, vaikka jäikin lippuluukuilla samana vuonna valmistuneen rillumarei-elokuvan "Rovaniemen markkinoilla" varjoon. Elokuva toi Jussi-patsaat sekä ohjaaja Kassilalle että päätähti Häyriselle.


title: Matti Kassila

text: Menestyksen innoittamina Kassila, Tarkas ja kuvaaja Osmo Harkimo perustivat oman elokuvayhtiön Junior-Filmin ja tekivät elokuvalle jatko-osan "Radio tulee hulluksi" (1952), joka sai myös hyvän vastaanoton. Kassila oli myös käsikirjoittajana Tarkaksen esikoisohjauksessa "Yö on pitkä" (1952). Junior-Filmin menestys osoittautui kuitenkin heikoksi ja Kassila palasi vielä samana vuonna takaisin SF:een. Radio-elokuvien jälkeen Kassila ohjasi SF:lle kolmessa vuodessa kuusi elokuvaa, joiden kirjo vaihteli draamasta komediaan. Hän sai parhaan ohjaajan Jussin kahtena peräkkäisenä vuonna: 1954 draamasta "Sininen viikko" ja 1955 komediasta "Isän vanha ja uusi".


title: Matti Kassila

text: 1955 Kassila sai kahden vuoden kiinnityksen Porin teatterin johtajaksi, ja 1957–1958 hän toimi Helsingin Kansanteatterin johtajana. Hän jatkoi elokuvien ohjaamista teatterityönsä ohella, mutta siirtyi Fennada-Filmin palvelukseen. Kassilan Fennada-elokuviin kuuluu kaksi huomattavaa romaanisovitusta: F. E. Sillanpään "Elokuu" (1956), joka toi hänelle neljännen ohjaus-Jussinsa, sekä Ilmari Kiannon "Punainen viiva" (1959). "Elokuu" sijoittuu yhteen vuorokauteen, kanavanvartija Viktor Sundvallin viimeiseen päivään. Keskeisiä teemoja ovat alkoholismi, itsensä pettäminen, elämättömäksi jäänyt elämä. Toivo Mäkelä teki kanavanvartijana monien mielestä elämänsä parhaimman roolin. Punainen viiva on puolestaan elokuva Suomen ensimmäisistä eduskuntavaaleista keväällä 1907, jossa päärooleissa olivat loistavat Holger Salin ja Liisa Nevalainen. Neljän Fennada-elokuvan jälkeen Kassila ja Osmo Harkimo kokeilivat jälleen siipiään itsenäisinä elokuvantekijöinä ja perustivat tuotantoyhtiön Kassila & Harkimo Co. Yhtiön ainoaksi tuotannoksi jäi kuitenkin elokuva "Lasisydän" (1959). Se oli absurdi komedia burnoutin saaneesta lasitaiteilijasta.


title: Matti Kassila

text: "Lasisydämen" taloudellisen mahalaskun jälkeen Kassila joutui kääntymään jälleen SF:n ja Toivo Särkän puoleen. Särkkä ehdotti Kassilalle Mika Waltarin salapoliisiromaanin "Komisario Palmun erehdys" filmaamista. Kassila kuitenkin torjui aluksi koko ajatuksen. Kirja on perinteinen palapelidekkari, jossa murhaajaa piilotellaan viimeisille sivuille asti, ja jonka juonenkuljetus perustuu pitkille vuoropuheluille, ja Kassila piti sitä "epäfilmaattisena". Lopulta hän kuitenkin suostui, ja käsikirjoitusta tehdessään ihastui vähitellen romaanin värikkäisiin henkilöhahmoihin ja dramaattisiin kohtauksiin. Valmis elokuva oli yhdistelmä komediaa ja draamaa, eikä kuvakerronnassa myöskään unohdettu kauhuelokuvan elementtejä. Kassila sai Särkän suostumaan elokuvan filmaamiseen 1930-luvun epookissa ja parhaiden saatavilla olevien näyttelijöiden palkkaamiseen.


title: Matti Kassila

text: "Komisario Palmun erehdys" (1960) oli menestys sekä arvostelijoiden että yleisön keskuudessa, ja se sai nopeasti jatko-osan. Sitä ei kuitenkaan tuottanut SF vaan sen kilpailija Fennada-Filmi, jonka johtaja Mauno Mäkelä oli onnistunut nappaamaan oikeudet Waltarin toiseen Palmu-romaaniin "Kuka murhasi rouva Skrofin?". Valkokankaalla tarina sai nimen "Kaasua, komisario Palmu!" (1961). Se oli edeltäjänsä veroinen menestys ja toi Kassilalle ja Kaarlo Nuorvalalle parhaan käsikirjoituksen Jussin. Koska elokuvasarjaa haluttiin jatkaa, mutta romaaneja oli vain kaksi, Mauno Mäkelä pyysi Mika Waltaria kirjoittamaan käsikirjoituksen kolmanteen Palmu-elokuvaan. Waltari innostui aiheesta, ja kolme viikkoa myöhemmin hänellä oli valmiina käsikirjoituksen sijasta kokonainen romaani. "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (1962) ilmestyikin yhtä aikaa sekä kirjana että elokuvana.


title: Matti Kassila

text: Kassila ja Mika Waltari suunnittelivat yhdessä vielä neljättä Palmu-elokuvaa. Työnimenä oli "Lepäisit jo rauhassa, komisario Palmu", ja siinä Palmu oli tarkoitus viedä teatterin maailmaan tutkimaan murhaa Vanhan ylioppilastalon näyttämöllä. Vuoden 1963 alussa alkoi kuitenkin näyttelijälakko, joka kesti kaksi ja puoli vuotta ja romutti suunnitelmat Palmu-sarjan jatkamiseksi. Kassila palasi vielä 1960-luvun lopulla filmaamaan neljännen Palmun, mutta sillä ei ollut mitään tekemistä "Lepäisit jo rauhassa" -käsikirjoituksen kanssa, eikä Mika Waltari ollut enää mukana.


title: Matti Kassila

text: Palmu-elokuvien välissä Kassilalta valmistui "Tulipunainen kyyhkynen" (1961). Elokuva perustui uneen, jonka Kassila näki torkahtaessaan kesken uuden elokuvaidean miettimisen. Herättyään hän kirjoitti muutaman sivun synopsiksen ja vei liuskat luettavaksi Toivo Särkälle, joka suostui elokuvan tekemiseen sen pohjalta. Kassila yritti aluksi itse kirjoittaa käsikirjoitusta, mutta koska tämä ei onnistunut apuun tuli Juha Nevalainen. Tuloksena oli harvinainen suomalainen film noir -elokuva, jossa oli vaikutteita Alfred Hitchcockin syyttömän miehen teemasta. Selkeämpi esikuva oli kuitenkin Fritz Langin elokuva Nainen ikkunassa, jonka juonta elokuva osittain muistutti.


title: Matti Kassila

text: 1960-luvun alko oli murroksen aikaa suomalaisessa elokuvassa. Television tulo ja 1963 alkanut, kahden ja puolen vuoden mittaiseksi venynyt näyttelijälakko luhistivat vanhan studiojärjestelmän. Suurin studio Suomen Filmiteollisuus Oy ajautui 1965 konkurssiin ja myös muut joutuivat supistamaan tuotantoaan rajusti. Tilalle astui itsenäisten nuorten elokuvantekijöiden uusi aalto. Vanhoista tekijöistä ainoastaan Kassila ja Edvin Laine pääsivät jatkamaan elokuvantekoa, eivätkä hekään enää samassa mittakaavassa kuin aikaisemmin.


title: Matti Kassila

text: Kassila selvisi elokuvateollisuuden laihoista vuosista pestautumalla Fennada-Filmiin tuottajaksi sekä tekemällä ohjelmia televisiolle. Hän toimi tuotantopäällikkönä ja yhtenä käsikirjoittajana Mikko Niskasen elokuvassa "Sissit" (1963) ja Edvin Laineen elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (1968). Molemmat elokuvat olivat Fennada-filmin tuottamia. Television puolella Kassila työskenteli sekä Yleisradiolle että Mainostelevisiolle ja muun muassa dramatisoi sekä itse ohjasi televisioteatterille Mika Waltarin pienoisromaanin "Pariisilaissolmio" (1965), jossa pääosaa näytteli Keijo Komppa. Kassila teki myös useita dokumenttisarjoja. 1970-luvun lopulla Kassila työskenteli elokuva-alan opetuksellisissa ja hallinnollisissa tehtävissä. Hän hoiti taiteilijaprofessuuria 1975–1980 ja toimi Suomen elokuvasäätiön tuotantopäällikkönä 1977–1979.


title: Matti Kassila

text: 1960-luvun pahimman aallonpohjan mentyä ohi Kassila palasi ohjaamaan pitkiä elokuvia. Hän teki sekä draamaa että komediaa ja uudelleenlämmitti vanhoja aiheita, mutta ei onnistunut enää yltämään lähellekään vanhoja yleisö- ja arvostelumenestyksiään. Ensimmäinen pitkä elokuva Palmujen jälkeen, "Äl’ yli päästä perhanaa" (1968), oli parodia elokuvanteosta ja samalla satiirinen itsenäisen Suomen 50-vuotisjuhlaelokuva, joka kuitenkin jäi lippuluukuilla tappiolliseksi. Sitä seurasi neljäs ja viimeinen komisario Palmu-elokuva "Vodkaa, komisario Palmu" (1969). Mika Waltari ei enää osallistunut elokuvan tekoon, vaan ainoastaan antoi luvan Palmun hahmon käyttöön. Elokuvassa eläköitynyt Palmu palkataan tutkimaan Yleisradion toimittajan murhaa, ja siinä satirisoidaan sekä Suomen ja Neuvostoliiton suhteita että James Bond -tyylisiä agenttiseikkailuja. Kassila myönsi myöhemmin, että Palmun tuominen YYA-Suomeen oli virhe, ja että elokuva olisi saanut jäädä tekemättä.


title: Matti Kassila

text: 1970-luvun alussa Kassila ohjasi sekä kunnianhimoista draamaa että rehellistä puskafarssia. "Päämaja" (1970) oli elokuvasovitus Ilmari Turjan jatkosotanäytelmästä, ja samalla ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa, jonka pääosassa on marsalkka Mannerheim. "Haluan rakastaa, Peter" (1972) oli puolestaan eroottinen draama, joka perustui Aila Meriluodon kohuromaaniin.


title: Matti Kassila

text: "Aatamin puvussa...ja vähän Eevankin" (1972) oli vanhan aiheen uudelleen lämmitystä. Kyseinen Agapetuksen romaani oli filmattu jo kolme kertaa aikaisemmin, kaksi kertaa Suomessa (1931 ja 1940) ja kerran Saksassa (1959). Komedia kertoo kahdesta miehestä, jotka hauskojen sattumusten johdosta menettävät vaatteensa ja joutuvat alastomina takaisin ihmisten ilmoille. Tapahtumat Kassila sijoitti elokuvanteon nykyhetkeen.


title: Matti Kassila

text: Uuden aiheen lämmitystä oli Kassilan seuraavakin elokuva. "Meiltähän tämä käy" (1973) rakentui Esa Pakarisen Pekka Puupää -hahmon ohella hänen toiseen kuuluisaan hahmoon Severi Suhoseen, jota hän oli esittänyt useilla kiertueilla ja kahdessa elokuvassa "Rovaniemen markkinoilla" (1951) ja "Mullin mallin" (1961). Vuosikymmenen vaihteen vapautunut seksuaalisuus näkyi myös elokuvassa. Siinä oli paljon (naisten) alastomuutta ja Suhos-hahmostakin tehtiin "panomies". Tämä saattoi olla liikaa Esa Pakarisen ja Pekka Puupään ihailijoille, sillä elokuva ei ollut järin suuri yleisömenestys. Esa Pakarinen näytteli myös pääosaa Severi Suhosen hahmossa edellisten lisäksi Armand Lohikosken ohjaamassa (1954) elokuvassa Hei Rillumarei.


title: Matti Kassila

text: 1970-luvun loppupuolella Arto Paasilinna kirjoitti Kassilalle elokuvakäsikirjoituksen. Kassila piti ideasta, ja hänen mielestään käsikirjoituksen alkuosa oli hyvä, mutta huononi loppua kohden. Niinpä Kassila muokkaili käsikirjoitusta yhdessä Lauri Jauhiaisen ja Olli Soinion kanssa. Tuloksena oli "Natalia" (1979) jonka tuottivat Matti Ollila ja Kari Pöyry/Cine-Art Oy. Komediassa Natalia-niminen venäläinen lehmä eksyy Suomen puolelle ja elokuvassa seurataan niitä huvittavia ja romanttisia sattumuksia mitä seuraa kun Natalia-lehmää palautetaan takaisin Neuvostoliittoon. Elokuva on parodia Suomen ja Neuvostoliiton välisestä tuonaikaisesta ystävyydestä, yhteistyöstä ja avunannosta tyyliin: "Kaikki mikä tulee itärajan takaa on vietävä sinne heti takaisin!".


title: Matti Kassila

text: Kassilan 80-luku meni elokuvasovitusten parissa. "Niskavuori" (1984) oli Hella Wuolijoen kahden näytelmän yhdistelmä, "Niskavuoren naisten" ja "Niskavuoren leivän" yhdistelmä. "Niskavuoren naiset" oli filmattu aikaisemmin vuosina 1938 ja 1958, kummallakin kerralla ohjaajana Valentin Vaala.


title: Matti Kassila

text: "Jäähyväiset presidentille" (1987) perustui Pentti Kirstilän dekkariin. Siinä Hannu Lauri näytteli mielipuolta, joka suunnittelee presidentin (Tarmo Manni) salamurhaa. Presidentin nimeä ei mainita, mutta hän muistuttaa Kekkosta.


title: Matti Kassila

text: "Ihmiselon ihanuus ja kurjuus" (1988) oli Kassilan toinen Sillanpää-filmatisointi jonka tuottivat Matti Ollila ja Päivi Hartzell/Neofilmi Oy. Samalla tavoin kuin "Elokuu", on myös "Ihmiselon ihanuus ja kurjuus" romaani Sillanpään myöhemmältä tuotantokaudelta. Elokuva sijoittuu yhteen päivään loppukesästä 1939, Suomen viimeiseen rauhankesään ennen toista maailmansotaa. Kirjailija Hongisto (Lasse Pöysti) poistuu yllättäen kotoaan, karkaa kenellekään mitään sanomatta ja menee tapaamaan vanhaa nuoruudenrakastettuaan (Liisa-Maija Laaksonen). Elokuva sai Suomessa neljä Jussi-patsasta ja voitti Ranskan Rouenissa parhaan pohjoismaisen elokuvan palkinnon.


title: Matti Kassila

text: "Ihmiselon ihanuuden ja kurjuuden jälkeen" Kassila valmisteli 1990-luvun alussa mm. musikaalia Jääkärin morsiamesta, Sam Sihvon samannimisestä laulunäytelmästä. Valmiin käsikirjoituksen ja tuotantosuunnitelmien pohjalta elokuvan ennakkotutkimuksia tehtiin mm. Latvian Liepajassa missä jääkärit 1910-luvulla olivat saaneet koulutusta ja minne Sam Sihvon alkuperäinen tarina pääosiltaan sijoittui. Osoittautui kuitenkin ettei Suomessa ollut silloin taloudellisia resursseja tuottaa niin mittavaa projektia. Niinpä Kassila alkoi kirjoittaa elokuvamaailmaan sijoittuvaa dekkaria, joka tapahtuu pienellä paikkakunnalla, missä filmiryhmä on tekemässä elokuvaa. Elokuvanteon maailmaan sijoittuvassa tarinassa, jonka Kassila tunsi parhaiten, kaikki päähenkilöt pettävät toisiaan saadakseen "jotakin enemmän". Tuotantoyhtiö Wonderfilmissä luettiin dekkarikäsikirjoitus ja katsottiin että siitä saa hyvän elokuvan. Tuloksena oli Kassilan viimeiseksi jäänyt tiheätunnelmainen ja hurjaan loppuun huipentuva kokoillanelokuva "Kaikki pelissä" (1994). Kassila teki vielä 1990-luvulla televisio-ohjelmat F. E. Sillanpäästä sekä ohjaamistaan kokoillanelokuvista.


title: Matti Kassila

text: Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Kassilalle professorin arvonimen toukokuussa 2011. Viimeiset viisi vuottaan Kassila asui vantaalaisessa palvelutalossa. Viimeisen kerran hän esiintyi julkisuudessa 29. marraskuuta 2018, jolloin hän osallistui "Kaasua, komisario Palmu" -näytelmän ensi-iltaan Helsingin kaupunginteatterissa. Yleisö kunnioitti ohjaajan läsnäoloa esityksen jälkeen osoittamalla suosiota seisaaltaan. Kassila kuoli Pähkinärinteen palvelutalossa Vantaalla joulukuussa 2018.


title: Matti Kassila

text: Kassila avioitui näyttelijä Aino Mantsaksen kanssa vuonna 1948, liitosta syntyi neljä lasta. Kassilan lapsista Taavi Kassila on niin ikään kunnostautunut sekä elokuvaohjaajana että kirjailijana. Aino Mantsaksen kuoltua Matti Kassila avioitui kuvaussihteeri Christina Laurentin kanssa ja tästä avioliitosta syntyi yksi poika. Kassila lopetti alkoholin käytön vuonna 1970, jota ennen hän omien sanojensa mukaan kärsi alkoholiriippuvuudesta. Vuonna 1963 Kassila oli sovittamassa rattijuopumuksesta saamaansa tuomiota työsiirtolassa Helsinki-Vantaan lentoaseman rakennustyömaalla yhtä aikaa niin ikään rattijuopumuksesta tuomitun laulaja Olavi Virran kanssa.


title: Matti Kassila

text: Matti Kassila toimi myös kirjailijana ja oli mukana kirjoittamassa kaksitoistaosaista "Suomen Kansallisfilmografia" -kirjasarjaa.


title: Jarmo Riski

text: Jarmo Riski on suomalainen maastohiihtovalmentaja.


title: Jarmo Riski

text: Riski toimi Suomen naisten hiihtomaajoukkueen valmentajana Lahden vuoden 2001 MM-kisojen aikaan. Lahden dopingskandaalin vuoksi hänet erotettiin tehtävästään ja määrättiin elinikäiseen toimitsijakieltoon, josta Suomen Hiihtoliitto hänet kuitenkin vapautti vuonna 2004 ja kansainvälinen hiihtoliitto vuonna 2015.


title: Jarmo Riski

text: Riski lopetti huippu-urheilijoiden valmentamisen vuonna 2010, mutta palasi valmennukseen vuonna 2016. Hänen valmennettaviaan vuonna 2010 olivat muun muassa Virpi Kuitunen, Aino-Kaisa Saarinen ja Teemu Kattilakoski. Vuonna 2016 hän alkoi valmentaa muun muassa Sami Jauhojärveä ja ampumahiihtäjä Olli Hiidensaloa.


title: Jarmo Riski

text: Suomen valmentajat ry valitsi Riskin vuoden valmentajaksi vuonna 2007. Lahden dopingtapauksen vuoksi valinta herätti keskustelua. Omalla hiihtourallaan Riski saavutti yhden SM-hopean Ilomantsin Urheilijoiden viestijoukkueessa 1985.


title: Ryttylä

text: Ryttylä on yksi neljästä taajamasta Hausjärven kunnassa Kanta-Hämeessä. Ryttylän asukasluku on noin 1 900 henkilöä ja se on kasvanut tasaisesti muuttoliikkeen vuoksi vuosittain.


title: Ryttylä

text: Ryttylä on Riihimäki-Tampere-radan varrella. Ryttylän kohdalla kulkeva rataosuus avattiin liikenteelle vuonna 1862. Ryttylän lävitse virtaa Puujoki, jota pitkin pääsee mm. Kernaalanjärvelle ja sieltä aina Vanajavedelle asti.


title: Ryttylä

text: Vuonna 1997 Ryttylä valittiin Kanta-Hämeen vuoden kyläksi.


title: Ryttylä

text: Rautatie toi aikanaan maalaiskylään mukanaan teollista toimintaa ja vilkastutti elinkeinoelämää. Ryttylässä oli vielä 1960-luvulla tiilitehdas, kaksi huonekalutehdasta ja lasitehdas. Samoin kylässä oli neljä ruokakauppaa, kioski, vaatekauppa, kirjakauppa, kolme pankkia, huoltoasema ja kaksi ravintolaa. Kahdessa kaupassa oli myös rauta- ja maatalousosastot.


title: Ryttylä

text: Ryttylässä on rautatieasema, josta lähtee kymmenkunta junavuoroa sekä Tampereen että Helsingin suuntaan. Lisäksi Ryttylästä lähtee säännöllisesti linja-autovuoroja.


title: Ryttylä

text: Ryttylästä ajoaika Riihimäelle on noin 15 minuuttia.


title: Ryttylä

text: Ryttylässä on terveyskeskus joka tuottaa myös neuvola- ja hammashoitopalvelut. Muut kunnalliset palvelut sijaitsevat Oitissa, terveydenhoitopalvelut Riihimäellä.


title: Ryttylä

text: Ryttylässä on mm. apteekki, kaksi elintarvikekauppaa, ravintola, kampaamo, kahvila, autokorjaamo- ja varaosaliike sekä huoltoasema.


title: Ryttylä

text: Entisen Ryttylän kartanon mailla sijaitsee nykyään Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen lähetyskeskus, jonka tilalla toimi aikanaan noin 40 vuotta Helsingin kaupungin poikakoti.


title: Ryttylä

text: Ryttylän päiväkoti- ja koulukeskuksessa järjestetään kunnallisen päivähoidon ja esiopetuksen lisäksi ala-asteen 1-6 luokat. Ala-asteella oppilasmäärä on noin 200. Yläaste ja lukio ovat Oitissa. Päiväkoti- ja koulukeskuksen rakennushanke alkoi kesäkuussa 2012 Päiväkoti- ja koulukeskuksen yhteydessä on jääkiekkokaukalo.


title: Ryttylä

text: Ryttylään rakennettiin frisbeegolf-rata vuonna 2013. Ryttylässä on kunnan ylläpitämä urheilu- ja jalkapallokenttä sekä koulun yhteydessä jääkiekkokaukalo.


title: Ryttylä

text: Ykslammin uimaranta on kunnan ylläpitämä yleinen uimaranta jossa on kaksi laituria sekä hiekkaranta. Lammella on vaatteiden vaihtamista varten pukukopit. Lammen yhteydessä on myös vapaassa käytössä oleva grillikota.


title: Ryttylä

text: Ykslammilta lähtee pururata joka talviaikaan on hiihtolatukäytössä.


title: Ryttylä

text: Ryttylään perustetaan yksityinen kirjasto ja Ryttylässä käy säännöllisesti kunnan kirjastoauto.


title: Ryttylä

text: Kylässä toimii myös muun muassa Ryttylän VPK, työväenyhdistys ja partiotoiminnan saralta Ryttylän Eräveikot. Ryttylässä on Ryttylän kirkko.


title: Ryttylä

text: Urheilussa kylää edustaa yleisseura Ryttylän Kiri. Salibandyn ympäristöliigassa edustaa Ryttylän Kotipojat. Hausjärven kunta ylläpitää myös uimarantaa Kolmilammilla.


title: Ryttylä

text: Entisen kirjaston tiloissa Ryttylässä toimii Hausjärven Nuorisotoimi. Tilat sijaitsevat Ryttylän kylätalolla. Nuorisotiloilla järjestetään kerhoja ja tapahtumia avointen nuorisoiltojen lisäksi.


title: Chuck Berry

text: Charles Edward Anderson ”Chuck” Berry (18. lokakuuta 1926 Saint Louis, Missouri – 18. maaliskuuta 2017) oli yhdysvaltalainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä. Berry oli rock and roll -musiikin tärkeimpiä kehittäjiä suosionsa huipulla vuosina 1955–1958, ja hän on kirjoittanut monta klassikoksi noussutta laulua, kuten ”Johnny B. Goode”. "Rolling Stone" -lehti sijoitti hänet vuonna 2004 viidenneksi kaikkien aikojen artistien listallaan. Berry konsertoi aina vuoteen 2014 asti.


title: Chuck Berry

text: Charles Edward Anderson Berry syntyi 18. lokakuuta 1926 keskiluokkaisessa mustassa St. Louisin kaupunginosassa. Hän opetteli soittamaan kitaraa teini-ikäisenä jazz-kitaristi Ira Harrisin avulla. Myöhemmin hän opetteli soittamaan myös pianoa, saksofonia ja rumpuja. Berry esiintyi ensimmäisen kerran 15-vuotiaana kesälukiossa esittäen Jay McShannin ”Confessin’ the Blues”.


title: Chuck Berry

text: Berry osallistui vuonna 1944 aseelliseen ryöstöön ja oli vuosien 1944–1947 aikana vankilassa. Vapauduttuaan hän työskenteli General Motors Fisherin liukuhihnalla sekä opiskeli samalla kosmetologiksi ja kampaajaksi, mitä hän myöhemmin teki työkseen musiikin ohella. Vuonna 1948 hän meni naimisiin Themetta Suggsin kanssa. Heidän ensimmäinen tyttärensä syntyi vuonna 1950.


title: Chuck Berry

text: Berry perusti 1952 yhtyeen Sir John Trio rumpali Ebby Hardingin ja pianisti Johnnie Johnsonin kanssa. Yhtye saavutti suosiota St. Louisissa ja esiintyi siellä säännöllisesti. Sen ohjelmistoon kuului monipuolisesti bluesia, jazz-balladeja, boogie woogieta ja countrya, joiden pohjalle Berry myöhemmin perusti rock and rollinsa.


title: Chuck Berry

text: Vuonna 1955 Berry kävi Chicagossa ja pyysi siellä blues-legenda Muddy Watersilta neuvoa siitä, miten päästä levyttämään. Waters esitteli hänet tuottaja Leonard Chessille. Tämä kiinnostui Berryn tekemästä kappaleesta ”Ida Red”, joka perustui osittain vanhaan samannimiseen countrylauluun, mutta johon Berry oli tehnyt uudet sanat. Berry levytti 21. toukokuuta 1955 kappaleen Chess-levy-yhtiölle nimellä ”Maybellene”. Chess lähetti singlen tiskijukka Alan Freedille esitettäväksi tämän radio-ohjelmassa, ja se nousi Billboard-listalla viidenneksi. ”Maybellinea” seurasi seuraavien kolmen vuoden aikana sarja uusia hittejä, kuten ”Thirty Days”, ”School Day”, ”Roll Over Beethoven”, ”Rock and Roll Music”, ”Sweet Little Sixteen” ja ”Johnny B. Goode”, joista viimeisin oli sanoituksiltaan omaelämäkerrallinen. Berryn ensimmäinen LP-levytys oli "After School Session" (1957).


title: Chuck Berry

text: Lavaesiintymisessään Berry käytti persoonallisia temppuja, kuten kuuluisan ”ankkakävelyn”, jossa hän liikkuu lavalla kyykyssä eteenpäin toisella jalallaan potkien. Ankkakävelyn hän otti ohjelmistoonsa New Yorkin -konsertissaan vuonna 1956 peittääkseen esiintyessään rypistyneet tekokuituiset housunsa.


title: Chuck Berry

text: Berry esiintyi 1950-luvulla myös muutamassa rock and roll -elokuvassa.


title: Chuck Berry

text: Berry joutui vuonna 1960 kahdeksi vuodeksi vankilaan kuljetettuaan alaikäisen tytön osavaltion rajan yli autollaan. Vuonna 1966 Berry vaihtoi levy-yhtiötä Chessiltä Mercurylle, mutta palasi Chessille 1970. Siellä hän sai ensimmäisen listaykköshittinsä vuonna 1972 kappaleella ”My Ding-A-Ling”. Samalla LP-levy "The London Chuck Berry Sessions" nousi listalla kahdeksanneksi ja Berryn ainoaksi kultalevyksi.


title: Chuck Berry

text: Berry julkaisi toistaiseksi viimeisen uutta musiikkia sisältäneen albuminsa "Rock It" vuonna 1979. Senkin jälkeen hänen musiikkiaan on julkaistu useilla kokoelmalevyillä. Berry konsertoi eri puolilla maailmaa viime vuosikymmeninä ahkerasti. Hän kiersi ilman omaa taustayhtyettä ja luotti siihen, että kaikkialta löytyy muusikoita, jotka tunsivat hänen kappaleensa. Hänellä oli tapana vaatia maksu etukäteen ja asettaa muutenkin tarkkoja ehtoja esiintymisilleen.


title: Chuck Berry

text: Vuonna 1979 Berry sai 100 päivän vankeustuomion veronkierrosta. Vuonna 1990 hän jäi kiinni videonauhoista, joita hän oli tallentanut omistamansa ravintolan naisten vessaan asentamallaan videokameralla. Yksi nauhoille päätynyt nainen oli alaikäinen. Samassa kotietsinnässä Berryn kotoa löytyi marihuanaa. Berry myönsi marihuanasyytteen ja sai ehdollisen vankeusrangaistuksen sekä sakot.


title: Chuck Berry

text: Berry julkaisi vuonna 1987 omaelämäkertansa.


title: Chuck Berry

text: Berryn entinen pianisti Johnnie Johnson vaati vuonna 2000 Berrylta tekijänoikeuskorvauksia yli 30 kappaleeseen, jotka Johnson väitti kirjoittaneensa Berryn kanssa 1955–56. Tuomari hylkäsi kanteen vanhentuneena.


title: Chuck Berry

text: Berry asui Wentzvillessa Missourissa, lähellä Saint Louisia. Hän kiersi maailmaa ja esiintyi vuoteen 2014 asti. Berry myös soitti vuodesta 1996 lähtien kuukausittain Blueberry Hill -ravintolassa St. Louisissa. Vuoden 2014 tammikuussa hän esiintyi ravintolan Duck Room -salin lavalla 200. kerran, eikä ollut aikeissa jäädä eläkkeelle. Viimeisen kerran Berry esiintyi Blueberry Hillissä lokakuussa 2014.


title: Chuck Berry

text: Berry ilmoitti 90-vuotispäivänään 18. lokakuuta 2016 julkaisevansa vuonna 2017 uuden albumin 38 vuoden levytystauon jälkeen. Berry löydettiin 18. maaliskuuta 2017 kuolleena kotoaan.


title: Chuck Berry

text: Chuck Berrya pidetään rock and rollin tärkeimpänä kehittäjänä. Hän yhdisti rhythm & bluesin countryyn ja antoi näin uudelle musiikille muodon ja identiteetin. Berry kirjoitti useita rock and rollin varhaisia klassikkolauluja, sävelsi niihin kuolemattomia kitarariffejä ja kirjoitti nokkelia sanoituksia. Berry suuntasi musiikkinsa etenkin nuorisolle, ja hänen sanoituksensa käsittelivät näille tärkeitä asioita kuten koulua, ihmissuhteita ja autoja.


title: Chuck Berry

text: Berry on myös sähkökitaransoiton merkittävä kehittäjä. Tärkeänä pidetään erityisesti kappaleen ”Johnny B. Goode” introa ja sooloa.


title: Chuck Berry

text: John Lennon on sanonut, että jos rockille pitäisi keksiä toinen nimi, se olisi ”Chuck Berry”. Kitaristi Joe Perryn mukaan Chuck Berryn albumi "Chuck Berry Is on Top" määrittelee rock and rollin.


title: Chuck Berry

text: Nykyisin tunnustetaan myös pianisti Johnnie Johnsonin osuus Berryn yksin tekemiksi merkittyjen kappaleiden teossa. Kitaristi Keith Richardsin mukaan Berryn laulut on usein sävelletty pianosävellajien pohjalle, ei kitaralle tyypillisten sävellajien, mikä kertoo Johnsonin osallisuudesta niiden tekoon.


title: Chuck Berry

text: Berry yhdisti laulutavassaan blues- ja countrylaulajien tyylin. Laulaessaan countrylauluja hän artikuloi tarkoituksellisen selkeästi ja ”valkoisesti”. Berryn laulutapa ja ääntäminen toimikin mallina useille 1960-luvun rocklaulajille niin Yhdysvalloissa kuin Britanniassakin. Berryn lauluääntä on luonnehdittu muun muassa ilkikuriseksi ja kansanomaiseksi.


title: Chuck Berry

text: Berry toimi keskeisenä innoittajana 1960-luvulla esiin nousseelle rockmuusikoiden sukupolvelle, etenkin brittiartisteille kuten The Beatlesille ja The Rolling Stonesille, mutta myös esimerkiksi The Beach Boysille. Lukemattomat muutkin artistit ovat tehneet omia levytyksiään Berryn kappaleista.


title: Chuck Berry

text: Vuonna 1985 Berry sai Grammyn elämäntyöstään ja hänet nimettiin Blues Hall of Fameen. Vuonna 1986 Berry nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen ensimmäisten joukossa. Vuonna 1987 Berrystä tehtiin elämäkerrallinen dokumenttielokuva "Hail! Hail! Rock ’n’ Roll".


title: Chuck Berry

text: "Rolling Stone" -lehti sijoitti Berryn vuonna 2003 seitsemänneksi kaikkien aikojen kitaristien listallaan ja vuonna 2004 viidenneksi kaikkien aikojen artistien listallaan.


title: Chuck Berry

text: Berryn kotitalo 1950-luvulla, ”Chuck Berry House” osoitteessa 3137 Whittier Avenue, Saint Louis, liitettiin National Register of Historic Places -suojelukohderekisteriin vuonna 2008. Vuonna 2011 St. Louisiin pystytettiin Chuck Berryn patsas.


title: Chuck Berry

text: Berry esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa vuoden 1976 Ruisrockissa Turussa ja esiintyi 1990-luvulta alkaen useasti Suomessa, viimeisen kerran vuonna 2013.


title: Fidžiläiset

text: Fidžiläiset ovat eräs melanesialainen kansa. He ovat syntyperäisiä kaikilla Fidžin saarilla lukuun ottamatta Rotumaa, jonka alkuperäisasukkaita ovat rotumalaiset. He saapuivat Fidžisaarille 1500 eaa. Heitä muutti myös Tongaan ja Samoaan, mutta näillä saarilla he sekoittuivat polynesialaiseen väestöön. Rotuman väestö on polynesialaista ja ensimmäiset jäljet heistä ovat 800 eaa. tehdyt saviastiat, joita on löydetty saarelta.


title: Fidžiläiset

text: Uudessa-Seelannissa on suuri fidžiläinen vähemmistö, heitä oli 231 800 vuonna 2001. Heidän määränsä on kuitenkin vähentynyt kahdeksan prosenttia vuosien 1998 ja 2001 välillä. Australiassa heitä oli 58 815 vuonna 2006.


title: Fidžiläiset

text: Fidžin saarivaltion asukkaista hieman yli puolet ovat etnisiä fidžiläisiä. Suurin osa fidžiläisistä ovat kristittyjä ja suurimmat kirkot ovat metodismi (66,6 %), katolilaisuus (13,3 %) sekä assemblies of God (6,2 %). Fidžiläisten alkuperäinen kieli on fidži.


title: Fidžiläiset

text: 86 prosenttia Fidžin maa-alueista on fidžiläisten omistuksessa, siitäkin huolimatta että he muodostavat vain puolet väestöstä. Tämä johtuu siitä, että saaren englantilainen kuvernööri Arthur Hamilton-Gordon kielsi maan myymisen alkuperäisasukkailta uudisasukkaille suojellakseen heidän kulttuuriaan. Hän määräsi myös, ettei fidžiläisiä saanut käyttää työvoimana, mikä johti intialaisten työntekijöiden maahantuontiin. Nykyisin intialais-fidžiläiset muodostavat vähän alle puolet saaren nykyisestä väestöstä.


title: Fidžiläiset

text:
Fidžiläiset olivat aikoinaan hyviä veneenrakentajia. Laivojen avulla pidettiin yhteyttä muihin saariin, kuljetettiin ruokaa. Veneiden rakennustapa ja tyyli vaihteli eri heimojen keskuudessa. Veneitä käytettiin myös sodankäynissä ja meritaisteluihin saattoi osallisua satoja veneitä.
Kun miehet tekivät pääasiassa veneitä naiset tekivät käsitöitä. Käsitöihin kuuluivat ruukkujen ja mattojen teko.


title: Fidžiläiset

text: Vanha fidžiläinen arkkitehtuuri oli melko kehittynyttä. Talot olivat neliön muotoisia ja niissä oli pyramidin muotoinen katto. Jokaisessa kylässä oli yhteisörakennus ja temppeli. Temppelit rakennettiin pyramidin muotoiselle kivistä tehdylle perustalle. Päälliköiden talot olivat samanlaisia ja ne tehtiin korkeammiksi kuin tavallisten ihmisten talot.


title: Fidžiläiset

text: Erikoinen fidžiläinen perinne on nuotiossa kuumennettujen kivien päällä käveleminen. Se on alkujaan liittynyt seremonioihin, mutt aon nykyisin turistiviihdettä.


title: Fidžiläiset

text: 1800-luvulla fidžiläiset kääntyivät kristinuskoon. Ennen kristinuskoa harjoitettiin luonnonuskontoa johon kuului ihmisten uhraaminen. Ihmisiä haudattiin elävältä päälliköiden talojen perustuksiin. Kannibalismia harjoitettiin syömällä voitettujen vihollisten ruumita. Seru Epenisa Cakobau, sotapäällikkö joka yhdisti eri heimot ja kääntyi kristinuskoon, kielsi kannibalismin ja paljolti muutkin alkuperäisuskonnon rituaalit 1854.


title: Ville Vakkuri

text:
Ville Petteri Vakkuri (s. 29. syyskuuta 1981 Pudasjärvi) on oululainen Oulun Pyrintöä edustanut pikajuoksija. Vakkuri jäi kiinni vuonna 2001, vasta 19 vuoden iässä, kiellettyihin aineisiin kuuluvan nandrolonin käytöstä. Käyttö tapahtui yhteistyössä valmentaja Esko Olkkosen kanssa. Vakkuri sai kahden vuoden kilpailukiellon ja lopetti yhteistyönsä Olkkosen kanssa. Ennen kiinnijäämistään Ville Vakkuri oli rikkonut silloisen 100 metrin Suomen ennätyksen juoksemalla ajan 10,35.
Kilpailukiellon jälkeen Vakkuri jatkoi urheilu-uraansa kauteen 2004. Vuonna 2003 hän juoksi 22-vuotiaiden Suomen mestariksi sekä 100 metrillä että 200 metrillä.


title: Pöntiö

text: Pöntiö on pieni, alle sadan asukkaan kylä Kalajoen kaupungissa entisen Himangan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla, noin seitsemän kilometriä Himangan kirkonkylältä itään. Vielä 1990-luvulla Pöntiössä oli useita karjatiloja ja sikala. Nykyään maitotiloja on jäljellä enää yksi. Kylän lävitse virtaa Pöntiönjoki. Pöntiössä ei ole palveluita 2 kertaa viikossa käyvää kauppa-autoa lukuun ottamatta.


title: Pöntiö

text: Vuoden 2015 alussa Pöntiössä asui 67 henkilöä, valtaosa heistä paluumuuttajia perheineen. Himangan keskustaan on kylältä matkaa kuusi kilometriä, Kalajoelle ja Kannukseen noin 25 kilometriä ja Kokkolaan noin 45 kilometriä. Kylän lapset käyvät Himangan koulua.


title: B. B. King

text: Riley B. King eli B.B. King (16. syyskuuta 1925 Berclair, Mississippi, Yhdysvallat – 14. toukokuuta 2015 Las Vegas, Nevada, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen blueskitaristi ja -laulaja. Hän aloitti 1940-luvun lopulla radioesiintyjänä ja levytti ensimmäisen hittinsä ”Three O’Clock Blues” vuonna 1951. Hänen uransa eteni vauhdilla 1950-luvulla, kun hän äänitti useita hittejä ja teki parhaimmillaan jopa 342 keikkaa vuoden aikana. Maailmanlaajuista suosiota King sai, kun hän alkoi 1960-luvulla esiintyä myös rock-yleisölle.


title: B. B. King

text: Riley B. King (B. ei ilmeisesti tarkoittanut mitään) syntyi syyskuussa 1925 pienessä Mississippissä Berclairin kylässä lähellä Itta Benan kaupunkia. Hänen vanhempansa Albert ja Nora Ella King olivat vuokraviljelijöitä.


title: B. B. King

text: Rileyn vanhemmat erosivat, kun tämä oli viisivuotias. Hänen äitinsä kuoli 1940-luvun alussa, ja hän jäi omilleen 14-vuotiaana. Bluestutkija Dick Watermanin mukaan King vuokraviljeli puuvillaa eekkerin laajuisella maatilalla ja eli lainatulla 2,50 dollarin kuukausirahalla.


title: B. B. King

text: Riley King vietti pääosan ajastaan itsekseen ja kuunteli muun muassa Blind Lemon Jeffersonin ja Lonnie Johnsonin äänityksiä. King esiintyi itse ensimmäisen kerran kolmen muun pojan kanssa gospel-laulajana. Hän vaihtoi kuitenkin gospelin pian bluesiin, koska hän piti tyyliä lähempänä itseään ja sitä kautta myös tienaisi paremmin. King on sanonut olevansa suurimmassa kiitollisuuden velassa T-Bone Walkerille, jonka äänityksen hän kuuli ensimmäisen kerran teini-ikäisenä.


title: B. B. King

text: King osallistui 1944 Yhdysvaltain asevoimien peruskoulutukseen mutta palasi sen jälkeen puuvillapelloille Indianolaan. Toisen maailmansodan jälkeen King muutti sukulaisensa, bluesmuusikko Bukka Whiten luokse Memphisiin. King palasi vielä kertaalleen Mississippiin ja asettui lopulta Memphisiin vuonna 1947.


title: B. B. King

text: King siirtyi musiikkialalle Sonny Boy Williamsonina tunnetun Aleck Millerin avustuksella. King vakuutti Williamsonin ottamaan hänet KWEM-radiokanavalla tulevaan ohjelmaansa. Kingista tuli suosittu, ja hän sai pian paikan memphisiläiseltä WDIA-asemalta. Afroamerikkalaista musiikkia soittaneella kanavalla hän aloitti lyhyessä kymmenminuuttisessa ohjelmassa, mutta aloitti vuonna 1949 kokoaikaisena levyjuontajana. Hänet tunnettiin nimellä Beale Street Blues Boy, josta lyhentyi myöhemmin nimi B. B.


title: B. B. King

text: King teki ensimmäiset levytyksensä 1949 ja ensimmäisen hittinsä 1951. ”Three O’Clock Blues” oli vuonna 1952 listaykkösenä 17 viikon ajan. Hittikappaleen jälkeen King lähti afroamerikkalaisen musiikin kertueelle, jonka aikana hän esiintyi muun muassa New Yorkin Apollo-teatterissa.


title: B. B. King

text: King levytti 1950-luvun puolivälin tienoilla useita hittikappaleita, jotka sekä myivät hyvin että olivat kriitikoiden arvostamia. Näihin lukeutuivat muun muassa ”Sweet Little Angel” ja ”Every Day I Have the Blues”. Hän myös keikkaili ahkerasti ja soitti vuonna 1956 peräti 342 yhden illan esityksessä.


title: B. B. King

text: King vaihtoi 1962 ABC Recordsille, joka pyrki hiomaan tämän tyyliä valtavirran suuntaan. Kingin ensimmäiset ABC-levy-yhtiölle tekemänsä albumit olivat pettymyksiä, mutta vuoden 1965 konserttitallenne "Live at the Regal" menestyi erittäin hyvin.


title: B. B. King

text: King muutti 1960-luvun lopulla New Yorkiin, missä hän aloitti yhteistyön manageri Sid Seidenbergin kanssa. Tämä auttoi Kingiä taistelemaan uhkapeliriippuvuuttaan vastaan ja sai hänet soittamaan suurimmille areenoille. Kingin 1960-luvun lopun hittikappaleita olivat ”Paying The Cost To Be The Boss” (1968), yhteiskunnallisesti kantaa ottava ”Why I Sing the Blues” (1969) ja ”The Thrill Is Gone”, josta King voitti ensimmäisen Grammy-palkintonsa.


title: B. B. King

text: Seidenbergin ajatuksesta King alkoi 1960-luvulla esiintyä myös rock-yleisölle. ”The Thrill Is Gone” -kappaleen ja rock-esiintymisten ansiosta King nousi maailmanlaajuisesti tunnetuksi muusikoksi. Hän saavutti rock-uskottavuutta vuoden 1970 albumilla "Indianola Mississippi Seeds", jossa hän teki yhteistyötä Carole Kingin ja Joe Walshin kanssa. Seidenberg sai hänet myös kansainvälisille konserttikiertuille, ja hän esiintyi lisäksi vankilakonserteissa.


title: B. B. King

text:
Kingin 1970-luvun albumeihin kuuluvat myös hänen äänityksensä pitkäaikaisen ystävänsä Bobby Blandin kanssa. He julkaisivat albumit "Together for the First Time... Live" (1974) ja "Bobby Bland and B. B. King Together Again...Live" (1976).
Kingin albumit nousivat 1980-luvun puoliväliin asti säännöllisesti Billboardin listoille. Hän voitti muun muassa 1981 Grammyn parhaasta etnisestä tai perinteisestä äänityksestä ja 1983 parhaasta perinteisesti blues-äänityksestä. King teki useita yhteisesiintymisiä, joista erityisen suosittu oli vuonna 1988 levytetty ”When Love Comes to Town”.
King vähensi keikkailua vuonna 1990, kun hänellä diagnosoitiin diabetes. Hän myös teki pääosan esiintymisistään istuen. Hän levytti kuitenkin edelleen kaupallisesti menestyneitä albumeita. "Deuces Wildilla" (1997) esiintyi Kingin lisäksi Van Morrison, Bonnie Raitt ja Eric Clapton. Bluesia, popmusiikkia ja countrya yhdistänyt albumi hallitsi blues-listoja peräti kahden vuoden ajan. Claptonin kanssa King levytti myös albumin "Riding with the King" (2000). Sheryl Crow’n, John Mayerin ja Elton Johnin kanssa hän teki albumin "". Juurilleen King palasi albumilla "One Kind Favor" (2008), jossa hän soitti 1940- ja 1950-lukujen blues-klassikoita. King keikkaili lokakuuhun 2014 asti, jolloin hän ilmoitti peruuttuvan kiertueensa diabeteksen aiheuttaneen nestehukan ja uupumuksen takia.


title: B. B. King

text: King oli kahdesti naimisissa. Hän nai ensimmäisen vaimonsa Martha Dentonin 22-vuotiaana. Heidän liittonsa kesti kahdeksan vuoden ajan. Kingin ja Sue Hallin avioliitto päättyi vuonna 1966, myös kahdeksan vuoden jälkeen. Kingillä oli avioliittojensa lisäksi useita naissuhteita, ja omien sanojensa mukaan hänellä oli 15 lasta 15 naisen kanssa.


title: B. B. King

text: King kuoli kotonaan Las Vegasissa 89-vuotiaana toukokuussa 2015. Clarkin piirikunnan kuolinsyyntutkijan mukaan King kuoli aikuistyypin diabeteksen aiheuttamiin kompilaatioihin.


title: B. B. King

text: B.B. King hioi blueskitaroinnin tyylin huippuunsa kehittäen esimerkiksi oman persoonallisen vibratonsa. On myös sanottu, että King oivalsi laulavista blueskitaristeista parhaiten laulun ja kitaransoiton välisen yhteyden. Vuodesta 1949 lähtien King nimesi jokaisen kitaransa "Lucilleksi". Laulajana Kingin maine on lähes samaa luokkaa kuin kitaristina. Kappaleitaan B.B. King ei juuri kirjoittanut itse, vaan hän useiden muiden vanhojen blueslaulajien tapaan tyytyi valmiiseen materiaaliin. Varsinaisen bluesin lisäksi B. B. Kingin levyiltä löytyy paljon myös "kevyempää" rhythm and bluesia. Hän julkaisi myös yhden gospel-levyn (B.B. King Sings Spirituals), johon oli itse tyytyväinen, sekä epäonnistuneena pidetyn country-levyn. King halusi aina musiikkiinsa vanhalle rhythm and blues -musiikille ominaisen ison taustaryhmän, johon kuuluu esimerkiksi flyygeli sekä suuri puhallinsektio. King myönsi, ettei osaa kovin hyvin sointuja, ja hänen soittonsa monien muiden blueskitaristien tapaan koostui enimmäkseen yksittäisistä nuoteista.


title: B. B. King

text: Ahkerasti konsertteja pitänyttä B.B. Kingiä on luonnehdittu blueskitaristien kuninkaaksi. Hän kiersi maailmaa "levittäen bluesin sanomaa", kuten hän itse luonnehti missiotaan. King ei ollut sukua aikalaisilleen Freddie Kingille ja Albert Kingille, vaikka musiikkinsa puolesta nämä kolme kitaristia ovat läheisiä toisilleen. King on toiminut esikuvana monille häntä seuranneille blues- ja rock- kitaristeille.


title: B. B. King

text: Bluesmusiikin lisäksi King harrasti esimerkiksi lentämistä (hän hankki pilotin koulutuksen), pelasi uhkapelejä ja kampanjoi diabetesta vastaan. Viimeisinä elinvuosinaan hän muutti elintapojaan terveellisempään suuntaan ja vietti päihteetöntä ja savutonta elämää kasvissyöjänä.


title: Georg Philipp Telemann

text: Georg Philipp Telemann (24. maaliskuuta 1681 Magdeburg – 25. kesäkuuta 1767 Hampuri) oli saksalainen säveltäjä. Hän oli eläessään suosituin barokin ajan säveltäjä. Hän yhdisti ensimmäisenä saksalaisena säveltäjänä teoksissaan musiikillisia vaikutteita koko Euroopan alueelta.


title: Georg Philipp Telemann

text:
Telemann syntyi Magdeburgissa Saksassa 1681 sukuun, jolla oli pitkä historia kirkon palveluksessa.
Hänen äitinsä Maria oli protestanttisen papin tytär ja hänen Georg-isänsä oli opettaja, myös hänestä tuli pappi Georgen syntymän jälkeen.


title: Georg Philipp Telemann

text:
Telemannin vanhemmat uskoivat poikansa kouluttautuvan kirkolliseen virkaan ja hän aloittikin tähän vaadittavat opinnot. Georgen isä kuoli 1685, minkä jälkeen hänen äidillään oli vaikeuksia kasvattaa Georg ja hänen veljensä.
Georg ei koskaan saanut muodollista musiikin opetusta. Tästä huolimatta hän osasi jo kymmenvuotiaana soittaa huilua, viulua, sitraa ja kosketinsoittimia. Hän teki samoihin aikoihin ensimmäiset sävellyksensä. Kaksitoistavuotiaana hän sävelsi jo ensimmäisen oopperansa, "Sigismundin".


title: Georg Philipp Telemann

text: Georgen äiti oli kuitenkin sitä mieltä, että hänen poikansa käytti liian paljon aikaa musiikin opiskeluun muihin opintoihin verrattuna. Hän halusi olla varma siitä, että jos jotakin tapahtuisi, Georgella olisi tulevaisuudessa säännöllinen toimeentulo, koska perheen isän kuoltua perheellä ei ollut muita tuloja.


title: Georg Philipp Telemann

text: Maria-äiti ryhtyi voimatoimiin varmistaakseen poikansa hyvän koulutuksen. Hän takavarikoi tältä kaikki soittimet ja lähetti hämmentyneen kaksitoistavuotiaan Georg-pojan kouluun pitkän matkan päähän Zellerfeldiin. Hän antoi koulun rehtorin tehtäväksi varmistaa, ettei Georg tuhlaisi aikaansa joutaviin sävellyksiin. Ironista onkin, kuinka rehtori itse ymmärsi, kuinka lahjakas nuori Georg oli ja rohkaisi tätä musiikin opinnoissa. Georg lahjoittikin kiitokseksi varhaisimmat sinfoniansa kaupunginorkesterille.


title: Georg Philipp Telemann

text: Neljän onnellisen Zellerfeldin vuoden jälkeen Georg aloitti ylemmän asteen koulussa Hildesheimissä, jossa hän sävelsi musiikkia koulun näytelmiin sekä kantaatteja paikalliseen katoliseen kirkkoon.


title: Georg Philipp Telemann

text: Kaksikymmentävuotiaana Georg alkoi opiskella oikeustiedettä Leipzigin yliopistossa. Hän oli hyvin päättäväinen ja halusi toteuttaa äitinsä toiveet ja jätti siksi kaikki soittimensa kotiinsa. Tästä huolimatta hän jatkoi säveltämistä piilottaen nuottikäsikirjoituksia huoneeseensa.


title: Georg Philipp Telemann

text: Hänen ystävänsä löysi sattumalta Georgen säveltämän kantaatin ja antoi sen soitettavaksi paikallisessa kirkossa, tämän jälkeen Georg ei voinut enää pitää salassa musikaalista lahjakkuuttaan. Jopa Leipzigin kaupungin pormestari pyysi häntä säveltämään musiikkia kuuluisaan Thomaskircheen. Alle vuoden opintojen jälkeen Georgen äiti sai hylätä haaveet poikansa kirkollisesta urasta. Telemannin musiikillinen ura alkoi lopulta, kun hän oli 21-vuotias.


title: Georg Philipp Telemann

text: Uransa alkuaikoina hän ei saanut hyviä tuloja säveltämisestä ja lisätuloja saadakseen hän alkoi antaa musiikin tunteja. Hän ei saanut osakseen huomiota ulkomuodollaan - hän oli lihavuuteen taipuvainen ja hänen nenänsä oli kasvoihin nähden liian suuri - mutta hänen ystävällisen luonteensa vuoksi oppilaat pitivät hänestä.


title: Georg Philipp Telemann

text: Pian tämän jälkeen hän perusti oman musiikkioppilaitoksen. Hän uskoi, että lahjakkaiden muusikoiden tuli ansaita tuloja taidoillaan, siksi hän opettikin oppilaitaan esiintymään julkisesti - ammattimuusikkoina.


title: Georg Philipp Telemann

text: Tämä oli aikaan nähden vallankumouksellista. Monet hänen muusikkoystävistään olivat järkyttyneitä. He pitivät musiikkia herrasmiesten harrastuksena. Telemann ei tästä välittänyt, hän oli liian kiireinen, sillä hänet oli juuri valittu Leipzigin oopperan johtajaksi. Hän sävelsi neljän vuoden aikana neljä oopperaa, joiden esityksissä hänen oppilaansa soittivat.


title: Georg Philipp Telemann

text: Telemann otti vastaan muiden töidensä ohessa urkurin paikan Neuerkirchestä, jossa hänen tehtäviinsä kuului myös kantaattien säveltäminen. Hänestä niiden säveltäminen oli helppoa ja niiden tekeminen sopi hyvin yhteen hänen muiden tehtäviensä kanssa. Mutta traditionalistien mielestä hengellisen musiikin säveltämisen ei kuulunut olla tuottoisaa, mutta vielä pahempaa oli jos säveltäjä sai tuloja dekadentin musiikin kuten oopperoiden säveltämisestä.


title: Georg Philipp Telemann

text: Telemannin kriitikot vastustivat häntä kuitenkin ennen kaikkea sen vuoksi, etteivät he voineet kilpailla hänen kanssaan - Telemann monopolisoi alaa lahjakkuudellaan ja tuotteliaisuudellaan. Eivätkä hänen kriitikkonsa saaneet vastaavasti töitä samassa määrin kuin hän. Telemann sieti kateellisten kuiskauksia aina siihen asti, kun hänelle tarjottiin uutta kapellimestarin - musiikillisen johtajan - virkaa Edmurtin kreivin palveluksessa Soraussa (nykyisessä Puolassa). Hän muutti sinne 1705.


title: Georg Philipp Telemann

text: Puolassa ollessaan Telemann seurasi innokkaasti puolalaisten talonpoikien tanssi- ja lauluesityksiä. Hän oli lumoutunut musiikin ”barbaarisesta kauneudesta”, josta hän sai vaikutteita omiin sävellyksiinsä. Telemann rakasti yksinkertaisia säveliä, joita kuulijoiden oli vaivatonta seurata ja hän tulikin pian kuuluisaksi helposti ymmärrettävästä musiikistaan, mikä teki hänestä yhden Saksan johtavista säveltäjistä.


title: Georg Philipp Telemann

text: Leipzigissa Telemann sai vihollisia tuotteliaisuutensa vuoksi, minkä vuoksi hän muutti moneen kertaan, mutta Eisenachissa (jossa hän tapasi Johann Sebastian Bachin), Frankfurtissa ja Hampurissa kävi samoin. Työkiireidensä ohessa hän ehti avioituakin. Hänen ensimmäinen vaimonsa Louise Eberlin oli säveltäjä Danielin tytär. Hän kuoli heidän ensimmäisen yhteisen lapsensa syntyessä 1711.


title: Georg Philipp Telemann

text: Kolme vuotta myöhemmin Telemann rakastui uudelleen ja avioitui Maria Katharina Textorin kanssa. Tämä oli Frankfurtin kunnan palveluksessa työskennelleen kirjurin tytär. Telemann ja Maria saivat yhdessä kymmenen lasta, mutta heistä suurin osa kuoli jo lapsina. Lopulta Maria jätti Telemannin ja lähti ruotsalaisen upseerin matkaan.


title: Georg Philipp Telemann

text: Telemannin nimitys ensin viiden hampurilaisen kirkon musiikilliseksi johtajaksi ja sitten Hampurin oopperan johtajaksi aloitti 20 vuotta jatkuneen menestyksen ajan hänen elämässään. Hän sävelsi yli 40 oopperaa ja satoja kantaatteja - normaalisti kaksi viikossa. Vuonna 1733 hän julkaisi kuuluisan 18 sävellystä sisältävän kolmiosaisen "Pöytämusiikki"-kokoelmansa (musiikki oli tarkoitettu soitettavaksi juhlallisten aterioiden aikana tai niiden jälkeen). Hän perusti myös toisen musiikkioppilaitoksen ja toimi monien oopperoiden ohjaajana.


title: Georg Philipp Telemann

text: Telemann oli väsymätön, hänen työteliäisyytensä takana oli halu menestyä. Hän halusi varmistaa, että sai parhaan mahdollisen tuoton työstään, siksi hän julkaisi itse omat käsikirjoituksensa ja kirjoitti jopa mainokset kortteihinsa ja teki kaiverrukset painettujen sävellystensä kansisivuille.


title: Georg Philipp Telemann

text: Telemann lopetti säveltämisen yhtäkkisesti 1740. Hän päätti omistaa elämänsä musiikin teoriaa käsittelevien kirjojen julkaisemiseen. Hän ei säveltänyt mitään viiteentoista vuoteen, sitten hänen vanha säveltäjäystävänsä Georg Friedrich Händel rohkaisi häntä aloittamaan työt uudelleen ja Telemann aloitti työt uudelleen 1755 74 vuoden iässä. Vaikka hänen näkönsä alkoi heikentyä, hän jatkoi säveltämistä. Hän sävelsi useita oratorioita ja muuta musiikkia kuolemaansa asti 1767, jolloin hän oli 86-vuotias.Soitinsävellysten luettelo Jaakko Tuohiniemi: "Yhtenäistetty Georg Philipp Telemann. II osa, soitinteokset" (Suomen musiikkikirjastoyhdistys 1995, ISBN 951-8903-48-4)


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Boeing B-52 Stratofortress on Yhdysvaltain ilmavoimien vuodesta 1955 alkaen käyttämä pitkänmatkan raskas pommikone. Koneita on rakennettu 744, joista 84 on vielä käytössä. Stratofortress kuuluu Yhdysvaltain ilmavoimien tunnetuimpiin ja luotettavimpiin pommikoneisiin. Sitä on käytetty jo yli 60 vuotta ja suunnitelmien mukaan viimeiset B-52:t poistuvat käytöstä vasta vuoden 2045 aikoihin, viimeistään kuitenkin vuonna 2050.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: B-52 lensi ensilentonsa 1954, ja konetyyppi otettiin palveluskäyttöön seuraavana vuonna. Sitä on käytetty rintamapalveluksessa Vietnamin sodassa ja 1990-luvulla Persianlahdella ja Bosniassa. 2000-luvulla sitä on käytetty Afganistanissa ja Irakissa.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Yhdysvallat käytti Stratofortresseja 1950-luvulla strategisina pommikoneina, joiden tehtävä sodan syttyessä olisi ollut ydinpommien pudottaminen Neuvostoliittoon ja Itäblokin kohteisiin. Lokakuussa 1957 Kylmän sodan kuumetessa B-52:t määrättiin 15 minuutin hälytysvalmiuteen ydinpommein varustettuna. Kaksi vuotta myöhemmin Yhdysvaltain Strategic Air Command -yksikkö aloitti ilmapäivystyksen, joka tarkoitti että muutama ydinpommilastissa oleva B-52 oli koko ajan ilmassa. Kuuban ohjuskriisi lokakuussa 1962 nosti ilmapäivystyksen uudelle tasolle. Suuri osa B-52-laivastosta oli ilmassa ydinpommeilla aseistettuina. Kriisin lauettua päivysti taivaalla ympäri vuorokauden vain 12 konetta.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Massiivinen ilmapäivystys aiheutti myös onnettomuuksia, joista tuli Yhdysvalloille paljon kiusallista julkisuutta.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Maaliskuusta 1965 koneita käytettiin pommituksiin Etelä-Vietnamin alueella (Operation Rolling Thunder) ja käyttö huipentui Pohjois-Vietnamin kaupunkien mattopommituksiin (Operation Linebacker II).


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Ainoan tunnetun B-52:n pudotuksen hävittäjällä teki vietnamilainen Phạm Tuân Hanoin yllä 26. joulukuuta 1972 MiG-21MF-hävittäjällä. Lisäksi ilmatorjunta ampui alas kymmenen Pohjois-Vietnamin yllä ja viisi putosi vaurioituneena Laosiin tai Thaimaahan.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text:
Kaksi B-52-konetta törmäsi ilmassa lähellä Fairchildin lentotukikohtaa jolloin 13 miehistön jäsentä kuoli ja kolme selvisi. B-52, jolla oli lastinaan kaksi ydinasetta, törmäsi KC-135 Stratotanker -koneen kanssa 15. lokakuuta 1959 lähellä Hardinsburgia Kentuckyssa. Kahdestatoista miehistön jäsenestä kuoli kahdeksan ja molemmat pommit saatiin talteen. 24. tammikuuta 1961 hajosi ilmassa, jolloin kaksi ydinasetta putosi maahan ja kolme miehistön jäsentä menehtyi
Toinen onnettomuus KC-135-koneen kanssa sattui vuonna 1966 Palomaresin kylän yllä Espanjassa. Neljästä ydinpommista kaksi putosi ehjinä, toinen kylän lähelle ja toinen 760 metrin syvyyteen mereen. Kahden pommin tavanomaisia räjähdysaineita sisältävät sytytyspanokset räjähtivät. Koska ydinkärkiä ei ollut aktivoitu, ei ydinräjähdystä seurannut, mutta sytyttimien räjähdys teki pommeista ns. likaisia pommeja. Radioaktiivinen plutonium levisi kylän keskustaan ja läheisille kukkuloille. Tankkauskoneen koko nelihenkinen miehistö menehtyi. B-52-koneen seitsenhenkisestä miehistöstä neljä pelastautui heittoistuimilla. Tämän jälkeen Espanja kielsi ydinaseilla varustettujen koneiden lennot ilmatilassaan.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Tammikuussa 1968 Thulen tukikohdasta noussut kone syttyi tuleen ja miehistön pelastuttua putosi mereen jään läpi noin 12 kilometrin päässä lentokentästä. Ydinaseiden sisältämä plutonium levisi maastoon noin kahden neliökilometrin alueelle. Alueen siivoustyöt kestivät neljä kuukautta. Tämän onnettomuuden jälkeen ilmapäivystys lopetettiin.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: B-52 joutui onnettomuuteen Guamin lähistöllä 21. heinäkuuta 2008. Kuusi miehistön jäsentä joutui veden varaan.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Ilmavoimien mukaan konetta aiotaan käyttää vielä vuoden 2040 jälkeen. Ainoastaan H-malli on edelleen palveluksessa ja lentokoneet on sijoitettu Minotin ja Barksdalen lentotukikohtiin. B-52:n yhden lentotunnin kustannukset ovat 72 000 dollaria, mikä on hieman alle puolet B-2:n 135 000 dollarista.


title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Tarjouskilpailun uuden sukupolven pitkän kantaman pommittajasta Yhdysvaltain ilmavoimille voitti Northrop Grumman B-21 Raider. Konetyypin valmistus on tarkoitus aloittaa vuonna 2025. Konetyyppi korvaa niin B-52, B-1 kuin B-2-pommikoneetkin.


title: John D. Rockefeller, Jr.

text: John Davison Rockefeller, Jr. (29. tammikuuta 1874 – 11. toukokuuta 1960) oli yhdysvaltalainen liikemies. Hän oli maineikkaan John D. Rockefellerin poika. Rockefeller nuorempi johti isänsä jälkeen Standard Oil -öljy-yhtiötä, mutta erosi yhtiöstä vuonna 1910. Myöhemmin hän omisti suuren osan elämästään Rockefeller-säätiölle ja filantrooppisille pyrkimyksille. Hän oli erittäin innokas taiteen tutkija.


title: John D. Rockefeller, Jr.

text: Hänen lapsistaan Nelson nousi poikkeuksellisesti perheen johtoon — ollen välillä jopa Yhdysvaltain varapresidentti — vaikka ei ollutkaan vanhin, mikä aiheutti suurta närää perheen sisällä. Nykyisin Nelsonin veljestä David Rockefelleriä on pidetty Rockefeller-suvun päänä.


title: Rockefeller-säätiö

text:
Rockefeller-säätiö on New Yorkissa 1913 perustettu säätiö, jonka tarkoituksena on edistää "ihmiskunnan hyvinvointia koko maailmassa". Säätiö sai alkunsa John D. Rockefellerin lahjoituksesta. Säätiö tukee muun muassa lääketieteellisiä tutkimuksia. Rockefeller-säätiön lahjarahaston arvo oli 3,1 miljardia loppuvuodesta 2001.
Säätiön johdossa on Judith Rodin.


title: Rockefeller-säätiö

text: Rockefeller-säätiö rahoitti 1920- ja 1930-luvuilla saksalaisia rotuhygieniaohjelmia. Säätiö rahoitti myös Kaiser Wilhelm -instituuttia.


title: PDA

text: PDA voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Kämmentietokone

text: Kämmentietokone eli PDA-laite (lyhenne ) on nimensä mukaisesti kämmenellä pidettävä kannettava tietokone, jossa on yleensä pystysuunnassa oleva näyttö ja jota usein ohjataan muutaman toimintonäppäimen lisäksi styluksella eli osoitinkynällä. Energian säästämiseksi massamuistina käytetään yleensä muistikortteja eivätkä suorittimet ole yhtä tehokkaita kuin esimerkiksi sylimikroissa.


title: Kämmentietokone

text: Nykyaikaista kämmentietokonetta voi käyttää esimerkiksi sähköisenä kalenterina ja muistikirjana, ääninauhurina ja musiikkisoittimena sekä matkapuhelimen tai langattoman lähiverkon avulla myös sähköpostin lukuun, e-kirjan lukulaitteena, WWW-selailuun ja muuhun Internetin käyttöön. Kämmentietokoneiden ominaisuudet vaihtelevat valmistajan, laitteisto- ja ohjelmistoalustan sekä hinnan mukaan. Joissakin malleissa voi olla myös matkapuhelinominaisuudet.


title: Kämmentietokone

text: Nykyisen kaltaisten kämmentietokoneiden edeltäjinä voi pitää 1980-luvun taskutietokoneita (kuten Psion Organiser), joissa oli yleensä aakkosnäppäimistö ja suhteellisen pieni näyttö. Ne eivät eronneet tekniikaltaan kovinkaan paljon sen aikaisista ohjelmoitavista taskulaskimista. Osa näistä oli kuitenkin ominaisuuksiltaan merkittäviä kuten ensimmäinen IBM PC-yhteensopiva taskutietokone Atari Portfolio.


title: Kämmentietokone

text: Nimitystä PDA (Personal Digital Assistant) käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992 Apple Newton -koneesta, joka käytti jo pääsyöttölaitteenaan osoitinkynää ja sisälsi käsin kirjoitettujen merkkien tuen. Newton PDA oli ensimmäisiä ARM-suorittimelle rakennettuja kämmentietokoneita.


title: Kämmentietokone

text: Yhdysvalloissa Palm Computing (silloin U.S. Roboticsin osa, myöhemmin 3Comin) julkaisi 1996 ensimmäiset Palm Pilot -laitteet. Palm perustui käsialantunnistukseen laitteen näytöltä. Tietoa syötetään osoitinkynällä erityisellä Graffiti-nimisellä järjestelmällä, joka perustuu yksinkertaistettujen kirjainten piirtämiseen.


title: Kämmentietokone

text: Palmin laitteet perustuivat Motorolan DragonBall-prosessoriin ja omaan Palm OS -käyttöjärjestelmään. Laitteiden kehitys oli melko hidasta. Vasta Palm OS 3.5 tuki värinäyttöä. Palm ilmoitti lopettavansa sen kehityksen 2004 ja siirtyi Linux-alustalle. Hewlett-Packard osti pitkään laskusuunnassa olleen Palmin vuonna 2010 1,2 miljardilla dollarilla.


title: Kämmentietokone

text: BlackBerry on toinen Yhdysvalloissa suosittu laite, joka kehittyi alun perin hakulaitteen pohjalta. Myöhemmin BlackBerryä voitiin käyttää myös Internet-sähköpostin lähettämiseen ja viimeisimmät mallit saivat myös puhelinominaisuudet. Nykyään sen laitteet ovat siirtyneet älypuhelimien suuntaan.


title: Kämmentietokone

text: Suomessa lähinnä Compaq iPAQia (nykyisin HP:n omistama) on markkinoitu jonkin verran tiedonkeruuseen. Joihinkin erityistarpeisiin, kuten paikkatiedon keräämiseen on valmistettu erityisiä säänkestäviä kosketunäytöllisiä maastotietokoneita. Tunnusomaista niille on sisäänrakennettu GPS-vastaanotin ja digitaalikamera.


title: Kämmentietokone

text: Nokia on valmistanut useaa eri Linux-pohjaista tablet-laitetta kuten Nokia 770, Nokia N800 ja Nokia N810. Myös puhelinominaisuudella varustetun Nokia N900:n voidaan katsoa jatkavan tätä kehitystä.


title: Kämmentietokone

text: Microsoft on puolestaan tehnyt Tablet PC -määrittelyn osoitinkynällä käytettävästä Windows XP Tablet -käyttöjärjestelmään perustuvasta PC:stä. 'Slate'-nimeä käytetään tällaisista laitteista, joissa ei ole näppäimistöä.


title: Kämmentietokone

text: Applen kosketusnäyttöinen iPhone on jatkoa jo Newtonista alkaneelle kehitykselle. Alkuvuodesta 2010 Apple julkaisi iPad-laitteen, joka sopii paremmin kuin iPhone myös e-kirjan lukemiseen ja tekstin tuottamiseen. Myös korealainen Samsung toi vuonna 2010 markkinoille seitsemän tuuman kosketusnäytöllä varustetun tablet-tietokoneen, jossa on myös 3G-verkkoyhteydet sekä mahdollisuus puheluiden soittamiseen. Markkinoiden kehittyessä rajanveto kämmentietokoneiden, taulutietokoneiden ja älypuhelimien välillä on alkanut hämärtyä.


title: Kämmentietokone

text: Älypuhelimien vastatessa pääasiassa kuluttajien tarpeisiin, ovat kämmentietokoneet keskittyneet yhä enemmän tarjoamaan ratkaisuja liike-elämän ja viranomaisten tarpeisiin. Esimerkiksi Helsingin pysäköinninvalvojat käyttävät kämmentietokoneita väärin pysäköityjen ajoneuvojen valokuvaamiseen, rekisteritietojen hakemiseen ja pysäköintivirhemaksulapun tulostamiseen. Laitteessa on mobiili internetyhteys, GPS-paikannin ja kamera. Suomessa matkustajajunien konduktöörit käyttävät kämmentietokonetta hieman suurempaa, hihnassa kannettavaa junamyyntilaitetta.


title: Kämmentietokone

text: Kehitysmaiden ja kehittyneiden maiden välisen digitaalisen kuilun eli tietoliikenneolojen erojen tasoittamiseksi Intiassa kehitettiin Simputer, joka on halvoista vakio-osista koottu kämmentietokone. Toistaiseksi Simputer-kämmentietokoneen lisenssin on hankkinut kaksi valmistajaa, icoPeta Simputers Pvt Ltd ja Encore Software Ltd.


title: Terminaali

text: Terminaali (taustalla latinan sanasta "terminus" ’loppu, päättyminen’ johdettu sana "terminalis") tarkoittaa useita erilaisia asioita:


title: Frederick Winslow Taylor

text: Frederick Winslow Taylor (20. maaliskuuta 1856 – 21. maaliskuuta 1915) oli yhdysvaltalainen teknikko, joka kehitti 1900-luvun alussa taylorismiksi kutsutun liikkeenjohdon menetelmän. Menetelmä tunnetaan myös nimellä tieteellinen liikkeenjohto. Taylor syntyi Pennsylvanian Germantownissa varakkaaseen perheeseen ja opiskeli ensin Harvardissa jonkin aikaa oikeustiedettä..


title: Frederick Winslow Taylor

text:
Taylorilla oli kaksi uraa. Toinen, vähemmän tunnettu ura hänellä oli lastuavan työstön alalla. Taylor kehitti koneenrakennuksen alalla teorioita tuottavuuden parantamiseksi. Hänen teorioissaan oli runsaasti parametreja kuten leikkausnopeus, työkalun kuluminen, työkalun raaka-aine ja työkappaleen raaka-aine. Näiden pohjalta hän laski optimaalisia syöttönopeuksia, leikkauskulmia, -syvyyksiä jne. Koska parantuneesta tuottavuudesta ei maksettu ylimääräistä, eivät työläiset katsoneet aiheelliseksi lisätä tuottavuutta eivätkä suostuneet ottamaan käyttöön uusia menetelmiä, vaan pitäytyivät vanhoissa.
Taylorin ajatuksena oli, että sekä työntekijä että työnantaja hyötyisivät tuottavuuden kasvusta suurempien palkkojen ja alhaisempien tuotantokustannusten muodossa. Tieteellinen liikkeenjohto merkitsi siis, että ihmisistä tulisi kehittää maksimaalisen tehokkaita.


title: Frederick Winslow Taylor

text: Risto Harisalon teoksessa Organisaatioteoriat (2008) jaetaan ajallisen kehityksen perusteella seuraavasti:


title: Leonardo DiCaprio

text: Leonardo Wilhelm DiCaprio (ääntäminen IPA: , s. 11. marraskuuta 1974 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja elokuvatuottaja. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Titanic" (1997), "Lentäjä" (2004), "The Departed" (2006), "Suljettu saari" (2010), "Inception" (2010), "Django Unchained" (2012), "The Great Gatsby – Kultahattu" (2013), "The Wolf of Wall Street" (2013) ja "The Revenant" (2015). DiCaprio on kuusinkertainen Oscar-ehdokas, kolminkertainen Golden Globe -voittaja sekä SAG-palkintovoittaja. DiCaprio voitti parhaan miespääosan Oscar-palkinnon vuonna 2016 elokuvasta "The Revenant".


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio syntyi Los Angelesissa vuonna 1974. Hänellä on saksalais-venäläis-italialaiset sukujuuret.


title: Leonardo DiCaprio

text: Läpimurtonsa DiCaprio teki vuonna 1993, kun hänet valittiin satojen hakijoiden joukosta esittämään Toby Wolffin roolia elokuvaan "Tämän pojan elämä". Samana vuonna ilmestyneessä "Gilbert Grape" -elokuvassa DiCaprio esitti kehitysvammaista hahmoa nimeltä Arnie Grape. Hän sai roolisuorituksestaan Oscar- ja Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio alkoi nousta tähteyteen Baz Luhrmannin ohjaamalla elokuvalla "William Shakespearen Romeo + Julia", joka ilmestyi vuonna 1996. Elokuva tienasi maailmanlaajuisesti elokuvateattereissa 147 miljoonaa dollaria. Todellinen suurmenestys oli kuitenkin seuraavana vuonna ilmestynyt "Titanic", josta tuli tuottoisin elokuva kautta aikojen, ja joka voitti 11 Oscaria. DiCaprio esiintyi elokuvassa Kate Winsletin kanssa pääparina. Elokuvan ansiosta DiCaprio nousi todelliseksi maailmantähdeksi ja seksisymboliksi. DiCaprio oli ehdolla "Titanicista" muun muassa Golden Globe -palkintoon.


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprion seuraavia elokuvia olivat "Rautanaamio", jossa hän teki kaksoisroolin Ranskan kuninkaana Ludvig XIV:nä ja tämän kaksoisveljenä, sekä "The Beach", joka sai runsaasti kielteistä julkisuutta.


title: Leonardo DiCaprio

text: Vuoden 2002 elokuvat "Gangs of New York" ja "Ota kiinni jos saat" olivat arvostelumenestyksiä. Jälkimmäisestä elokuvasta DiCaprio sai uransa kolmannen Golden Globe -ehdokkuuden huijari Frank Abagnalen roolista. Seuraavaksi DiCaprio esiintyi elokuvatuottaja Howard Hughesina elokuvassa "Lentäjä". Hän voitti elokuvasta uransa ensimmäisen Golden Globen (paras miespääosa draamaelokuvassa). DiCaprio oli roolistaan ehdolla lisäksi muun muassa Oscar-palkintoon.


title: Leonardo DiCaprio

text: Vuosi 2006 oli DiCapriolle erityisen hyvä, sillä hän teki kaksi kehuttua roolisuoritusta. Hän näytteli jo kolmannen kerran Martin Scorsesen elokuvassa tehdessään pääroolin elokuvassa "The Departed". Elokuvasta "Blood Diamond – veritimantti" DiCaprio sai kehuja opittuaan vaikean afrikaanerien käyttämän englannin korostuksen. DiCaprio sai molemmista elokuvistaan Golden Globe -ehdokkuuden. Lisäksi hän oli ehdolla muun muassa kolmannen kerran urallaan Oscar-palkintoon suorituksestaan elokuvassa "Blood Diamond – veritimantti".


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio palasi ensimmäisen kerran sitten "Titanicin" samaan elokuvaan Kate Winsletin kanssa, kun he näyttelivät vuonna 2008 elokuvassa "Revolutionary Road".


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio näytteli pääosaa vuonna 2010 ensi-iltansa saaneessa Christopher Nolanin ohjaamassa "Inceptionissa".


title: Leonardo DiCaprio

text: Vuonna 2014 hänet palkittiin parhaan miespääosan Golden Globella roolistaan elokuvassa "The Wolf of Wall Street".


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio on paljastanut lehtihaastattelussa kieltäytyneensä roolista George Lucasin ohjaamissa "Tähtien sota" -saagan 1990- ja 2000-lukujen taitteissa tehdyissä esiosissa. Lucas ehdotti hänelle Anakin Skywalkerin roolia. Samoin Joel Schumacher tarjosi DiCapriolle Robinin osaa "Batman Forever" -elokuvassa. Hän kävi neuvotteluja myös Hämähäkkimiehen roolista 2000-luvun "Spider-Man"-elokuvissa. DiCaprio kuitenkin kieltäytyi näistä elokuvista, jotka lopulta menestyivät taloudellisesti.


title: Leonardo DiCaprio

text: Vuonna 2016 hänet palkittiin parhaan miespääosan Oscarilla elokuvasta "The Revenant" (2015).


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio seurusteli noin neljä vuotta huippumalli Gisele Bündchenin kanssa. Suhde päättyi vuonna 2005. DiCaprio alkoi samana vuonna seurustella malli Bar Refaelin kanssa. Maaliskuussa 2011 parin kuitenkin ilmoitettiin eronneen viiden vuoden seurustelun jälkeen. Juorulehtien mukaan DiCaprio seurusteli Gossip Girl-tähti Blake Lively kanssa. Joulukuussa 2011 Leonardo alkoi seurustella Victoria’s Secret -mallin Erin Heathertonin kanssa. Pari erosi loppuvuodesta 2012. DiCaprio seurusteli malli Nina Agdalin kanssa vuosina 2016–2017. Ennen Agdalia DiCaprio seurusteli malli Kelly Rohrbachin kanssa. Vuodesta 2017 lähtien diCaprio on seurustellut argentiinalaisen mallin Camila Morronen kanssa.


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio on hyvä ystävä näyttelijöiden Kate Winslet ja Tobey Maguire kanssa. DiCaprio ja Winslet ovat näytelleet yhdessä kahdessa elokuvassa, "Titanicissa" ja "Revolutionary Roadissa". Maguiren kanssa DiCaprio näyttelee elokuvassa "The Great Gatsby – Kultahattu".


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprion toiminta ympäristönsuojelun parissa on saanut kiitosta ympäristöjärjestöiltä. Matkustaessaan hän suosii reittilentokoneita yksityiskoneiden sijasta. DiCaprio ajaa hybridiautoa ja hän on asennuttanut talonsa katolle aurinkopaneeleita. Hänen vuoden 2007 dokumenttielokuvaansa "Yhdestoista hetki" koskevassa haastattelussa DiCaprio nimitti ilmaston lämpenemistä ”ympäristöhaasteeksi numero yksi”.


title: Leonardo DiCaprio

text: DiCaprio on yksi Venturi Grand Prix’n perustajista. Venturi Grand Prix osallistuu vuodesta 2014 alkaen uuteen Formula E -sähköformulasarjaan.


title: Rockefeller Center

text: Rockefeller Center on New Yorkissa sijaitseva rakennuskokonaisuus, joka käsittää yhteensä 19 pilvenpiirtäjää. Rockefellerien suku rakensi rakennukset vuosien 1932–1939 aikana. Rockefeller Centeriä hallitsee 70-kerroksinen GE Building, jossa sijaitsee NBC-televisioyhtiön pääkonttori, ja siihen kuuluu myös muun muassa Radio City Music Hall -teatteri.


title: Rockefeller Center

text: Rockefeller Center lisättiin Yhdysvaltain historiallisten paikkojen rekisteriin historiallisena maamerkkinä vuonna 1987.


title: Taylorismi

text: Taylorismi eli tieteellinen liikkeenjohto (engl. "taylorism", "scientific management") on 1910-luvulla yleistynyt Frederick Winslow Taylorin (1856–1915) kehittämä liikkeenjohto-oppi, joka oli kokonaan uusi, käytännön kokemuksin havaittu tapa tehostaa teollisuustyötä ja organisoida se. Taylorismi perustuu Taylorin teokseen "The Principles of Scientific Management" (1911), joka käsitteli uutta liikkeenjohdon ajattelua. Teos käännettiin suomeksi jo vuonna 1914 nimellä "Tieteellinen liikkeenhoito". Taylorin perusajatuksia oli, että työnsuorituksessa oli parempi seurata työntekoa tarkasti ja niiden pohjalta kehittää parempia työtapoja kuin luottaa traditioon ja vanhoihin käytäntöihin. Näistä opeista syntyi työn mittaus ja -kellotus sekä rationalisointityön perusta. Uudempien liikkeenjohdon oppien vertauskohtana on usein ollut klassinen konepajan organisointi funktionaalisiin osastoihin (sorvaamo, jyrsintä, kokoonpano), joka syntyi Taylorin oppien pohjalta. 1970-luvulla funktionaalisia konepajoja organisoitiin tuotepohjaisiksi ja samalla linjalla on jatkanut JOT-filosofia.


title: Taylorismi

text: Suomessa tieteellisen liikkeenjohdon periaatteita omaksuttiin voimakkaimmin vasta 1940–1960, jolloin ensin toinen maailmansota ja sittemmin sotakorvausten maksu pakotti suomalaiset johtajat keskittymään vähien resurssien maksimaaliseen käyttöön. Tieteellinen työnjohto kasvatti konttorin ja insinöörien valtaa suhteessa työntekijöihin, joiden työt paloiteltiin pienempiin ja yksinkertaisempiin osiin vähemmän koulutettujen työntekijöiden tehtäviksi. Tämän on katsottu loukanneen työntekijän arvoa.


title: Taylorismi

text: 1800-luvun lopulla teollistuminen oli vielä uutta ja tehtaiden työtavat olivat peräisin kyläsepiltä. Teollisen tuotannan kasvu edellytti, että osat olivat vaihtokelpoisia. Tähän päästiin Taylorin opeilla standardisoimalla työtavat ja menetelmät.


title: Taylorismi

text: Taylorismin historia vie 1800-luvun lopun Yhdysvaltoihin. Tuolloin teollisuudessa ammattimiesten (craftsmen) asema oli vahva. Ammattimiehet tunsivat tuotannon salat monesti paljon paremmin kuin tehtailijat. Näin he saattoivat vaikuttaa sekä omaan palkkaukseensa että työn laatuun ja tuottavuuteen. Samaan aikaan alettiin konepajateollisuudessa valmistamaan yhä monimutkaisempia ja paremmin standardisoituja osia, jolloin vanhalle seppäperinteelle ei jäänyt tilaa. Palkat olivat korkeita ja massatuotannon paine kasvoi. Yhdysvalloissa muuttui myös 1800-luvun lopulla siirtolaisuuden rakenne siten, että teollisuustyöhön tottuneita siirtolaisia länsi-Euroopasta tuli vähemmän ja enemmän etelä- ja itä-Euroopan maatalousalueilta. Tämän valossa on luonnollista, että juuri Yhdysvalloissa alettiin kiinnittää enemmän huomiota työnjohtoon. Tarve yksinkertaistaa ja ohjata tuotantoa ylhäältä kasvoi. Rationalisointiin pyrittiin uusien liikkeenjohdon oppien avulla. Tunnetuin näistä on taylorismi, joka merkitsi uuden ajan alkua moderneissa tehtaissa. Sen tavoitteena oli tuottavuuden parantaminen ja kustannusten alentaminen, mutta samalla se merkitsi työntekijöiden vallan kaventaminen tuotannossa suhteessa työnjohtoon ja omistajiin. Fordismin ajatuksena oli standardoida tuotteet ja työtavat, joten taylorismi oli sille hyvä pari.


title: Taylorismi

text: Taylorismissa on ollut ominaista ainakin seuraavat uudistukset:Taylorin opissa työnjaon muutoksilla on suuri merkitys. Järjestelmä osittaa tehtaan työt lukuisiksi yksinkertaisiksi työvaiheiksi, joiden tehokkuutta voidaan optimoida mahdollisimman pitkälle. Samalla vaiheistaminen merkitsee sitä, että yksittäinen työntekijä on korvattavissa aiempaa helpommin. Yksi ammattimies voitiin näin korvata vähemmän ammattitaitoa omaavilla vaihetyöntekijöillä. Työn jakaminen on johtanut erikoistumiseen. Työn organisoinnin suhteen Adam Smith oli jo aikaisemmin esittänyt ajatuksen työn tehokkuuden lisäämisestä jakamalla työ pienempiin osiin. Työtehtävien osittaminen on tukenut myös automaation käyttöönottoa, mikä on alkanut yksinkertaisimpien työvaiheiden, kuten siirtojen mekanisoinnista.


title: Fubinin lause

text: Fubinin lause on tärkeä integraalilaskennan lause. Se antaa menetelmän, jonka avulla moniulotteinen integrointi palautetaan peräkkäisiksi yksiulotteisiksi integroinneiksi tyhjennysmenetelmän ja Cavalierin viipalointiperiaatteen mukaisesti. Näin funktion integraali voidaan laskea iteratiivisesti sisäkkäisinä integraaleina eli iteroituina integraaleina. Lauseen todisti ensimmäisenä italialainen matemaatikko Guido Fubini, ja hänen mukaansa se on myös nimetty.


title: Fubinin lause

text:
Olkoon formula_1, ja olkoon funktio formula_2 integroituva. Jos jokaiselle formula_3 tiedetään, että funktion f osittaisleikkaus
formula_4
on integroituva, niin silloin funktio
formula_5
on integroituva, ja on voimassa Fubinin yhtälö
formula_6.


title: Fubinin lause

text: Lauseen arvo on siinä, että 2-ulotteisen tason integraalin laskeminen voidaan sen avulla palauttaa 1-ulotteisten integraalien laskemiseen, joiden kohdalla on usein sovellettavissa helppoja sääntöjä integraalin arvon määrittämiseksi.


title: Fubinin lause

text: Erillinen vaatimus funktion formula_7 integroitavuudesta on oleellinen, sillä on olemassa muun muassa sellainen formula_8:ssa rajoitettu formula_7, että formula_7 ei ole formula_11-integroituva, mutta silti jokaisella formula_12 on voimassa formula_13, jolloin selvästi myös formula_14, eli ensin x-akselin ja sitten y-akselin suuntaiset "1-ulotteiset viipaleintegraalit" saadaan silti otettua. Tässä formula_11-integroituvuus tarkoittaa formula_8-tasosuorakulmion yhä tiheämpää ja tiheämpää osittamista äärellisen moneen pienempään tasosuorakulmioon (Mikä tasossa vastaa tavallisessa 1-ulotteisessa Riemann-integraalissa tapahtuvaa formula_17-välin jakoa äärellisen moneen osaväliin.) niin, että niistä sup-arvoilla otettu Darboux'n yläsumma ja inf-arvoilla otettu Darboux'n alasumma pääsevät mielivaltaisen lähelle toisiaan, jolloin niiden yhteisesti lähestymä arvo on formula_7:n formula_11-tasossa otettu Riemann-integraali. Funktio formula_7 ei siis ole formula_11-Riemann-integroituva, jos on olemassa kiinteä 0:aa aidosti suurempi arvo formula_22 niin, että millä tahansa äärellisellä tasosuorakulmio-osituksella yläsumma on ainakin formula_23:n verran vastaavaa alasummaa suurempi, jolloin yläsummat ja alasummat eivät pääse mielivaltaisen lähelle toisiaan.


title: Fubinin lause

text: Käytännössä tämä kysymys ei kovin usein esiinny, sillä formula_7:n ollessa esimerkiksi jatkuva formula_8:ssa formula_7 on varmasti formula_11-integroituva ja jokaisella formula_3 osittaisleikkaus on 1-ulotteisesti integroituva, jolloin Fubinin lausetta voidaan siis soveltaa.


title: Fubinin lause

text: Fubinin lauseesta on olemassa myös yleisempiä versioita, muun muassa sen mittateoreettinen versio.


title: Sotunki

text: Sotunki () on Vantaan itäisin kaupunginosa. Se rajautuu koillisessa Sipooseen ja kaakossa Helsinkiin. Sotungin pinta-ala on 13,6 neliökilometriä (Vantaan toiseksi suurin). Asukkaita on runsas 600, josta ruotsinkielisiä yli 20 prosenttia. Syrjässä liikenteen valtaväyliltä Sotunki on säilynyt hyvin maatalousvaltaisena alueena. Sotunki kuuluu Hakunilan suuralueeseen. Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Sotungin vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 1998. Sotunki ja Håkansbölen kartano muodostavat kohteen valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristojen luettelossa.


title: Sotunki

text: Sotungin (Såttungbyn) keskiaikaisperäinen maarekisterikylä sen sijaan ulottuu Lahdenväylälle asti. Hakunila (Håkansböle) on Sotungin tytärkylä.


title: Sotunki

text: Valtaosa alueesta on vanhaa merenlahtea ja sen syvät savikot työntyvät pohjoisosan laajoihin metsäalueisiin, missä on runsaasti kallioita ja jyrkänteitä. Laajojen peltoaukeiden keskellä kohoaa pieniä kukkuloita, joista yhdellä sijaitsee jo 1300-luvulta asti tunnettu Sotungin kylä. Kylän vanhat rakennukset, kuten 1700-luvulta peräisin olevat Nygårdin, Nygårdsin ja Kullobackan tilojen päärakennukset luovat niitä ympäröivien viljelyalueiden kanssa seudulle perinteikkään ja valtakunnallisella tasollakin kulttuurihistoriallisesti arvokkaan miljöön. Sotungin keskiosassa on 1800-luvun alkupuolelta peräisin oleva kalkkilouhos, jonka toiminta lakkautettiin 1900-luvun vaihteessa. Alueelle voi tutustua merkittyä Kalkkiruukin luontopolkua pitkin. Sotungin erämaa-alueet kuuluvat Sipoonkorven Natura-alueeseen. Kaupunginosassa sijaitsee Bisajärvi.


title: Sotunki

text: Sotunkiin johtavan tien varrella, Nissbackan kartanon veistospuistossa on esillä Laila Pullisen veistoksia. Trollbergan traktori- ja maatalousmuseossa on esillä entisajan maalaiselämästä kertovaa esineistöä. Sotungissa sijaitsee myös taiteilija Risto Vilhusen ateljee.


title: Edda

text: Edda on 1200-luvulla koottu skandinaavisten muinaistarujen kokoelma. "Edda"-tekstit ovat tärkeimmät skandinaavisesta mytologiasta kertovat tiedonlähteet. "Eddan" sisältö syntyi luultavasti suureksi osaksi Skandinaviassa, ja se koottiin viikinkien aikaisessa keskiajan Islannissa.


title: Edda

text: "Edda" kertoo skandinaavisista jumalista, heidän seikkailuistaan ja suhteistaan. Väkivaltaa on runsaasti, mikä heijastelee tarinoiden yhteyttä viikinkikulttuuriin. "Eddan" tarinat ovat erillisiä, mutta ne muodostavat yhtenäisen tarinan maailmankaikkeuden synnystä maailman tuhoon ja seuraavan aikakauden alkamiseen.


title: Edda

text: "Eddan" mytologiset runot olivat esitettäviä teoksia, eivätkä ihmiset välttämättä pitäneet sen tarinoita muuna kuin viihteenä.


title: Edda

text: "Edda" koostuu kahdesta osasta, "Runo-Eddasta" ja "Proosa-Eddasta". Osat ovat kirjoina luonteeltaan erilaisia. Niissä on osin samoja aineksia, mutta myös eroja.


title: Edda

text: "Runo-Edda" on "Eddan" osista sisällöltään vanhempi. Se on koottu erilaisista käsikirjoituskokoelmista, ja siitä on erilaisia versioita, mutta tärkeimmät runot sisältyvät Islannissa 1200-luvulla koottuun käsikirjoitukseen Codex Regiukseen. Useimmat runot syntyivät arviolta vuosien 800–1000 välillä, jotkin sen jälkeen. Runot elivät aluksi suullisena permätietona ennen kuin ne kirjoitettiin ylös. Runot ovat useiden eri tekijöiden sepittämiä, mutta tekijöiden nimiä ei tunneta. Teos koostuu kahdesta osiosta, "Eddan jumalrunot" ja "Eddan sankarirunot". Runot on suomentanut Aale Tynni.


title: Edda

text: "Proosa-Eddan" kirjoitti vanhojen tarinoiden pohjalta islantilainen runoilija ja poliitikko Snorri Sturluson ilmeisesti vuoden 1220 tienoilla. Kirjaa kutsutaan myös nimillä "Sturlusonin Edda" ja "Snorrin Edda". Kirja sisältää vanhaa tarinaperinnettä yhdenmukaiseksi kirjoitetussa muodossa. "Proosa-Edda" muodostuu esipuheesta ja kolmesta osasta. Snorri kirjoitti osat "Skáldskaparmál" ja "Háttatal" runousopin käsikirjaksi aikansa runoilijoille. Kolmas osa "Gylfaginning" sisältää vuoropuhelun muotoon kirjoitettuja skandinaavisia myyttejä maailman syntymisestä, jumalten seikkailuista ja Ragnarökistä.


title: Standard Oil

text: Standard Oil oli yhdysvaltalainen öljy-yhtiö 1800-luvulta, joka oli aikoinaan maailman suurin öljy-yhtiö. Yhtiön omisti Rockefellerien perhe. Yhtiön perusti John D. Rockefeller. Se hallitsi lähes yksinään öljyn tuotantoa, jalostusta, myyntiä ja jakelua Yhdysvalloissa.


title: Standard Oil

text: Yhtiö pilkottiin 34 osaan 15. toukokuuta 1911, kun Yhdysvaltain korkein oikeus totesi sillä olevan monopoliaseman öljymarkkinoilla. Kyseisellä hetkellä Standard Oil piti hallussaan 64 % öljynjalostuksesta Yhdysvalloissa.


title: Standard Oil

text: Alkuperäisestä yhtiöstä pilkotut osat käyttivät joko jotain muotoa Standard-nimestä tai ottivat nimen pienemmältä yhtiöltä, joita ne ostivat. Pian ne hallitsivat markkinoita vielä kattavammin kuin alkuperäinen yhtiö. Seuraajayhtiöitä olivat:


title: UML-mallinnus

text: UML-mallinnus () on Object Management Groupin (OMG) vuonna 1997 standardoima graafinen mallinnuskieli, joka sisältää 13 erilaista kaaviota. Kaavioista kuudella kuvataan rakennetta, kolmella käyttäytymistä ja neljällä vuorovaikutusta. UML on alun perin kehitetty järjestelmä- ja ohjelmistokehitystä varten. Se syntyi yhdistämällä kolme johtavaa oliomallinnustekniikkaa (OMT, Booch, OOSE). Uusin UML-standardi on 2.5 vuodelta 2015.


title: Rockefeller

text: Rockefeller on yhdysvaltalainen suku, jonka juuret ovat John D. Rockefellerin (1839–1937) ja hänen veljensä William Rockefellerin (1841–1922) tekemässä, omaisuuksia tuottaneessa öljybisneksessä 1800-luvun lopussa Standard Oil -yhtiöllä. Suku on yksi Yhdysvaltain rikkaimmista: talouslehti Forbes arvioi vuonna 2016 suvun varallisuudeksi noin 11 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Nelson A. Rockefeller nousi Yhdysvaltain varapresidentiksi asti.


title: Rockefeller

text: Suku on perustanut muun muassa Rockefeller Centerin New Yorkiin ja Rockefeller-säätiön auttamaan sairaita. Lisäksi suku on perustanut Rockefellerin ja Chicagon yliopistot.


title: Rockefeller

text: Suvun sijoitusyhtiöitä on muun muassa Venrock.


title: KOI8-R

text: KOI8-R (, код обмена информацией, 8 битов, "informaationvaihtokoodi, 8-bittinen") on 8-bittinen merkistö, joka on suunniteltu venäjän kieltä varten. Se kattaa myös bulgarian kielen. Ukrainaa varten on oma KOI8-U, jossa on lisäksi ukrainan kielen vaatimat kirjaimet. KOI8-R oli julkaisematon "de facto" standardi, mutta perustui standardeihin GOST 19768-74 (eli vanha koi8), ISO 6937/8 (ei rekisteröity) ja sen muunnelmat INIS-cyrillic ja ISO 5427. Venäläiset Unix-käyttäjät julkaisivat sen vuonna 1993 internet-standardina RFC 1489.


title: KOI8-R

text: KOI8-R on edelleen paljon käytetympi kuin ISO 8859-5, joka ei ikinä levinnyt laajaan käyttöön. Toinen yleinen koodaus kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettavia kieliä varten on Windows-1251. Molemmat korvautuvat ehkä tulevaisuudessa Unicodella.


title: KOI8-R

text: KOI8-R:ssä kirjainten järjestys on niitä lähinnä vastaavien latinalaisten kirjainten mukaan, eikä aakkosjärjestyksessä. Tällä saavutetaan se, että jos ylin bitti häviää, teksti säilyy lähes ymmärrettävänä. Esimerkiksi merkkijonosta "Русский Текст" tulee "rUSSKIJ tEKST".


title: Amerikan löytäminen

text: Amerikan löytäjiksi on nimetty eri henkilöitä, ryhmiä ja kansoja. Kaikkein ensimmäiset ihmiset Amerikassa olivat intiaanit, joiden esi-isät saapuivat lännestä Beringin maasiltaa pitkin viimeistään noin 14 000 vuotta sitten. Viikinki Leif Erikinpoika kävi Amerikan koillisrannikolla todistetusti 1000-luvun vaihteessa, sillä Newfoundlandista on löydetty pienen viikinkiasutuksen jäänteitä.


title: Amerikan löytäminen

text: Amerikan olemassaolosta ei kuitenkaan tiedetty muualla edelleenkään mitään, ennen kuin Espanjasta lähtenyt Kristoffer Kolumbus purjehti Karibian saarille vuonna 1492. Ensimmäinen eurooppalainen Amerikan mantereella viikinkien jälkeen oli John Cabot vuonna 1496. Amerigo Vespucci oli vuonna 1501 ensimmäinen löytöretkeilijä, joka tiesi käyneensä uudella mantereella eikä Aasiassa. Amerikka onkin saanut nimensä Amerigo Vespuccin mukaan.


title: Amerikan löytäminen

text: Pohjois-Amerikassa on tehty huomattavan paljon arkeologista tutkimusta, mutta mitään esineitä tai muita jälkiä Kolumbusta edeltävän ajan käynneistä ei viikinkiasutusta lukuun ottamatta ole löydetty. Vierasesineet olisi kuitenkin melko helppo erottaa intiaanien tekemistä. Niitä ei myöskään olisi syytä salailla, sillä ne toisivat löytäjilleen paljon mainetta. Arkeologien mukaan on silti mahdollista, että Amerikassa on voitu käydä niin pienellä joukolla ja lyhyen aikaa, ettei jälkiä olisi jäänyt.


title: Amerikan löytäminen

text: Sellaisia väitettyjä Amerikan löytäjiä, joiden käynnistä ei ole todisteita:


title: Malampa

text: Malampa on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän keskiosassa Port Vilan pohjoispuolella. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Lakatoro. Maakunnassa on arviolta 38 386 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 2 779 neliökilometriä.


title: Malampa

text: Maakuntaan kuuluvat Malakulan, Vaon, Atchinin ja Ambrymin saaret sekä 14 muuta.


title: KOI8-U

text: KOI8-U on 8-bittinen merkistö, joka on suunniteltu ukrainan kieltä varten. Se on kehitetty KOI8-R:stä, josta on korvattu kahdeksan graafista merkkiä ukrainan kirjaimilla Ґ, Є, І, Ї ja niiden pienillä vastineilla. KOI8-U julkaisiin Internet-standardina RFC 2319 vuonna 1998.


title: PPS-43

text: PPS () on Aleksei Sudajevin suunnittelema neuvostoliittolainen konepistooli, josta oli kaksi pääversiota, PPS-42 (ППС-42) ja PPS-43 (ППС-43).


title: PPS-43

text: Špaginin suunnittelema PPŠ-41-konepistooli oli neuvostojoukkojen pääasiallinen konepistoolimalli koko toisen maailmansodan ajan, mutta koska siinä ei ollut taittoperää, se ei soveltunut parhaalla mahdollisella tavalla erikoishenkilöstön, kuten panssarivaunumiehistöjen, tiedustelu, laskuvarjo- ja hiihtojoukkojen käyttöön. Fyysisten ominaisuuksien lisäksi haluttiin entistäkin paremmin massatuotantoon soveltuva asemalli. Kesällä 1942 neuvostoliittolaisille asesuunnittelijoille annettiin tehtäväksi suunnitella uudet vaatimukset täyttävä konepistooli. Aleksei Sudajevin suunnittelema prototyyppi osoittautui selvästi parhaaksi suunnittelukilpailuun osallistuneista asemalleista.


title: PPS-43

text: PPS-konepistoolin historia juontuu I.K. Bezrutško-Vysotskin (Безручко-Высоцкий) suunnittelemiin prototyyppikonepistooleihin mallia Bezrutško-Vysotski malli 1 ja Bezrutško-Vysotski malli 2. Bezrutško-Vysotskin konepistooleita ei syystä tai toisesta otettu sarjatuotantoon, mutta sen sijaan Aleksei Sudajeville suositeltiin että hän hyödyntäisi Bezrutško-Vysotskin kehittämiä teknisiä ratkaisuja uuden konepistoolinsa suunnittelutyössä. Tämän vuoksi sekä PPS-42:n että PPS-43:n toimintaperiaatteet olivat samanlaiset kuin Bezrutško-Vysotski 1:n ja Bezrutško-Vysotski 2:n.


title: PPS-43

text: Bezrutško-Vysotski 1 oli massasulkuinen konepistooli, jonka sylinterimäisessä lukossa olevaan poikittaiseen reikään oli sovitettu palautinjousen kara. Ulosheittäjä oli kiinnitetty laukaisukoneistoon. Aseella voitiin ampua vain sarjatulta, siinä oli metallinen taittoperä ja aseen alapuolella olevaan lipaskuiluun kiinnittyvä 35 patruunan tankolipas.


title: PPS-43

text: Bezrutško-Vysotski 2 oli Bezrutško-Vysotski 1:n kanssa rinnakkainen asemalli. Tässä versiossa palautinjousi oli siirretty lukon vasemmalle puolelle ja karaa itsessään oli jatkettu siten, että se toimi samalla hylsyn ulosheittäjänä. Molemmat Bezrutško-Vysotskin konepistoolit olivat toistensa kanssa miltei identtisen näköisiä ja ne oli valmistettu suurelta osin teräslevystä prässäämällä.


title: PPS-43

text: Sudajevin ensimmäinen konepistoolimalli, PPS-42 oli toiminnaltaan samanlainen kuin Bezrutško-Vysotski 1, mutta ulkoisesti selvästi erilainen. PPS-42:n tuotanto määrättiin aloitettavaksi piiritetyssä Leningradissa Aleksei Sudajevin henkilökohtaisessa valvonnassa. Ensimmäiset sarjatuotantoaseet valmistuivat loppuvuodesta 1942. Vuonna 1943 valmistui 46 572 kpl PPS-42-konepistooleja.


title: PPS-43

text: Sarjatuotannon käynnistyttyä asemallia parannettiin edelleen ja siinä ilmenneitä puutteita korjattiin, tuotantoa kuitenkaan keskeyttämättä. Parannetun PPS-konepistoolin massatuotanto alkoi vuoden 1943 kuluessa ja se sai nimikkeen PPS-43. PPS-43 oli toiminnaltaan samanlainen kuin Bezrutško-Vysotski 2. Merkittävin toiminnallinen ero PPS-43:n ja PPS-42:n välillä on se, että samoin kuin Bezrutško-Vysotski 2:ssa, palautinjousen karan pää toimii myös ulosheittäjänä. PPS-43 oli myös PPS-42:ta kestävämpi ja luotettavampi. Merkittävin ulkoinen ero PPS-42:n ja PPS-43:n välillä on se, että PPS-43:n piipun vaippa ja laatikko on valmistettu yhdestä levystä siten, että niiden välillä ei ole PPS-42:n tavoin liitosta.


title: PPS-43

text: PPS-konepistooli oli Neuvostoliitonkin mittakaavassa poikkeuksellisen edullinen ase valmistaa. Kun yhden PPŠ-41-konepistoolin tuotantoon kului 13,9 kg metalleja ja 7,3 tuntia koneaikaa, vastaavat luvut PPS:n osalta olivat vain 6,2 kg ja 2,7 tuntia. PPS-konepistooleja voitiin myös valmistaa vaatimattomasti varustetuissa tuotantolaitoksissa, joilla ei ollut kokemusta aseiden valmistuksesta. PPS:n metalliosien prässäämiseen ja puristamiseen tarvittiin teholtaan vain 50 tonnin prässi. PPS-konepistooleita valmistettiin toisen maailmansodan aikana Neuvostoliitossa yhteensä noin 500 000 kappaletta.


title: PPS-43

text:
Aseen toimintaperiaate on avoimelta lukolta ampuva massasulku. PPS-43 on erittäin toimintavarma ja helppokäyttöinen ase. Lisäksi sen valmistaminen on nopeata ja halpaa. PPS-43:ssa käytetään ainoastaan yhtä lipastyyppiä; aseelle nimenomaisesti suunniteltua 35 patruunan kaarevaa tankolipasta. PPŠ-41:n lippaat, tankolipas ja rumpulipas, eivät sovi PPS-43:een.
Asetta valmistettiin Neuvostoliitossa vuodesta 1942 alkaen toisen maailmansodan loppuun noin 500 000 kpl, ja sitä on valmistettu myös Puolassa ja Kiinassa. Kiinassa tuotettua versiota on kutsuttu englanniksi nimellä "Type 54". Suomessa sotasaaliiksi saatuja PPS-42 ja -43-konepistooleja ei eroteltu eri nimikkeiksi. Merkintänä oli mallista riippumatta 763 kp/venäl. tai 763 kp 43. Saksalainen intendentuurimerkintä sotasaaliiksi saaduille PPS-43:ille oli MP719(r). Suomalainen Peltikonepistooli M/1944 on PPS-43:n suhteellisen suora, 9 mm:n Parabellum/Luger-kaliiperinen kopio; siinä voi käyttää kaikkia Suomi-konepistoolin lipasmalleja.


PPS-43


title: PPS-43

text: Video sarjatulta ampuvasta PPS43 aseesta Youtube sivuilla


title: Guayanan avaruuskeskus

text: Guayanan avaruuskeskus (, "CSG") sijaitsee Ranskan Guayanassa. Guayanan avaruuskeskus on ESAn kantorakettien laukaisupaikka. Keskus sijaitsee Kouroun kaupungin lähellä, jonka vuoksi keskus tunnetaan myös nimellä Kourou. Ranskan muukalaislegioona vastaa keskuksen turvallisuudesta.


title: Guayanan avaruuskeskus

text: Avaruuskeskuksesta laukaistaan Arianespace-yhtiön myymillä Ariane-kantoraketeilla ESA:n avaruusalusten lisäksi muiden maiden kaupallisia tietoliikennesatelliitteja.


title: Guayanan avaruuskeskus

text: Guayanan avaruuskeskus valittiin Ranskan kantorakettien laukaisupaikaksi vuonna 1964. CNES rakensi avaruuskeskuksen 1960-luvulla. CNES laukaisi 1960-luvulla sieltä ranskalaisia kantoraketteja, jotka kuljettivat avaruuteen pieniä CNESin tiedesatelliitteja. 1970-luvun alussa sieltä tehtiin yksi Europa-kantoraketin koelaukaisu.


title: Guayanan avaruuskeskus

text: ESA perustettiin vuonna 1975, jolloin Ranska tarjosi Guayanan avaruuskeskusta sen käyttöön. ESA maksaa avaruuskeskuksen vuotuisista käyttökuluista kaksi kolmannesta ja CNES loput.


title: Guayanan avaruuskeskus

text: Vuonna 2011 aloitettiin Sojuz-2 -laukaisut uudelta nykyaikaiselta alustalta. Vuonna 2012 alettiin laukaista Vega-rakettia.


title: Kennedy (suku)

text: Kennedy-suku (joskus myös ”Kennedyn klaani”) on yksi Yhdysvaltojen merkittävimmistä suvuista. Klaanin katsotaan lähteneen Joseph P. Kennedystä ja hänen vaimostaan Rose Kennedystä. Sukuun on kuulunut useita merkittäviä poliitikkoja, joista huomattavin on ollut presidentti John F. Kennedy.


title: Kennedy (suku)

text: Useita suvun jäseniä on murhattu tai saanut surmansa onnettomuuksissa, mikä on antanut joillekuille aihetta puhua ”Kennedyn kirouksesta”.Jean Ann Kennedy ja Stephen Edward Smith saivat neljä lasta:


title: Kennedy (suku)

text: Edward Moore Kennedy ja Virginia Joan Bennet saivat kolme lasta:


title: Länsimäki

text: Länsimäki () on kaupunginosa Vantaan kaakkoisosassa Hakunilan suuralueella. Se rajoittuu pohjoisessa Porvoonväylään, lännessä Rajakylään, idässä Länsisalmeen ja etelässä Helsingin Mellunmäkeen. Länsimäen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja sen asukasluku on 5 665 (1.1.2011). Väestöstä noin kolmannes on vieraskielisiä.


title: Länsimäki

text: Kaupunginosassa oli noin 640 työpaikkaa vuonna 2001; työttömyysaste on yksi Vantaan korkeimmista. Länsimäessä on yhtenäiskoulu, useita päiväkoteja, pieni ostoskeskus, jossa muun muassa kauppa ja posti, Länsimäen kirkko, kirjasto sekä Länsimäen sosiaali- ja terveysasema, ja joitakin ravintoloita muun muassa pizzerioita ja lähibaareja (Lännen Kulta, Länkkäri, Länsitupa). Pizzapaikkoja ovat Pizza Areena, Antep, New Dhaka, josta saa myös intialaista ruokaa. Helsingin Mellunmäen puolella, sijaitsee Mellunmäen metroasema. Metro on monen länsimäkeläisen pääasiallisin kulkuväline. Metroasemalta kulkee Länsimäkeen bussilinjat 562/N, 572/K ja 587. Näistä 562 liikennöi tiheimmin, arkisin ja lauantaisin 10 minuutin ja sunnuntaisin 15 minuutin välein. Yöversio 562N ajaa läpi yön, ainutlaatuisesti myös arkiöinä.


title: Länsimäki

text: Länsimäki jakautuu lähes täysin rakentamattomaan itäosaan, jossa on metsää ja peltoa, sekä länsiosaan, joka on tiivistä metroasemaan tukeutuvaa lähiöaluetta. Peltoalueet sijaitsevat laajassa murroslaaksossa, jonka länsipuolella sijaitsevan melko korkean kallioselänteen takana on tasaista hiekkakenttää.


title: Länsimäki

text: Murroslaakson edustalla sijaitsee Westerkullan kartano, joka on muodostunut 1600-luvulla ja jonka rakennushistoriallisesti arvokas päärakennus on peräisin vuodelta 1827. Vuonna 1915 päärakennus ja vuonna 1875 rakennettu lisärakennus yhdistettiin toisiinsa galleriahuoneen avulla.


title: Länsimäki

text: Toinen kulttuurihistoriallisesti arvokas kohde Länsimäessä ovat Myllymäen varustukset, jotka ovat osa Helsingin ympärille vuosina 1915–1917 rakennettua hajautettua linnoitusjärjestelmää. Nämä kallioon louhitut juoksuhaudat sijaitsevat puistoalueella. Linnoituslaitteet ovat muinaismuistolain suojelemia.


title: Moikipää

text: Moikipää () on kalastajakylä Korsnäsin kunnan pohjoisosassa Pohjanmaan maakunnassa. Se mainitaan ensi kerran "Moikepä" -nimisenä vuonna 1491. Asukkaita on noin 550 ja osa heistä saa elantonsa kalastuksesta. Moikipäällä on myös turkistarhausta. Kylässä on kyläkauppa, pankki, huoltoasema ja ruotsinkielinen koulu. Kylän edustalla olevassa saaristossa (Molpehällorna) oli Ilmatieteen laitoksen sääasema 1973–1992. Kylässä pidetään myös Söu Rock -festarit.


title: Moikipää

text: Kylän nimi perustuu niemennimeen. Nimen jälkiosa "pää" on merkitykseltään kärki, niemi. Alkuosan merkitys on epävarmempi. Olav Ahlbäck on johtanut sen suomen kielen verbistä "moikua", joka tarkoittaa: pitää (varsinkin suuren kellon ) kumeaa ääntä tai sanasta "moike", moikuva ääni. Myös henkilönnimiä, kuten "Moikko" tai "Moikka", on pidetty mahdollisina selityksinä.


title: Angelin putoukset

text: Angelin putoukset (esp. "Salto Ángel") on maailman korkein vesiputous. Se sijaitsee Canaiman kansallispuistossa Venezuelassa. Kaksiosaisen putouksen korkeus on 978 metriä, josta ylempi osa on 807 metriä vapaata pudotusta. Paikallisten Pemón-intiaanien putoukselle antama nimi on Kerepakupai-merú, jonka merkitys on ”"syvimmän kohdan vesiputous"”. Angelin putoukset on yksi Venezuelan tärkeimpiä turistinähtävyyksiä.


title: Angelin putoukset

text: Putouksien nimi tulee yhdysvaltalaisen lentäjän Jimmie Angelin mukaan, joka virallisesti löysi putoukset 16. marraskuuta 1933. Putoukset ensimmäisenä löysi kuitenkin Ernesto de Santa Cruz, joka näki ne 1900-luvun alussa. Putouksien virallinen korkeus mitattiin National Geographic Societyn tutkimusmatkalla vuonna 1949.


title: Jerry Lee Lewis

text: Jerry Lee Lewis (s. 29. syyskuuta 1935, Ferriday, Louisiana, Yhdysvallat) on rock and roll -pioneeri, pianisti ja laulaja. Hänet tunnetaan myös lempinimellä The Killer.


title: Jerry Lee Lewis

text: Jerry Lee Lewis tunnettiin hurjana lavaesiintyjänä, mitä tuki hänen aggressiivinen soittotyylinsä. Hän oli ensimmäinen, joka käytti pyrotekniikkaa lavaesiintymisessään. Hän oli mukana myös niin sanotussa Miljoonan dollarin kvartetissa, johon kuuluivat lisäksi Carl Perkins, Elvis Presley ja Johnny Cash.


title: Jerry Lee Lewis

text: Jerry Lee Lewis varttui Elvis Presleyn tapaan gospel-musiikin ympäröimänä köyhän Etelän oloissa. Jerryn vanhemmat olivat Mamie Lewis ja Elmo Lewis. Lewis oppi pianonsoiton nopeasti, ja oli perheen jäsentensä mukaan jo 14-vuotiaana etevä boogie woogie -pianisti. Hän kehitti omaperäisenä pidetyn, erilaisia vaikutteita yhdistelevän pianonsoittotyylinsä. Vuonna 1950 hän aloitti opiskelut Southwestern Bible Institutessa, Texasissa, mutta joutui pian erotetuksi soitettuaan kirkossa pianolla virsiä boogie-tyyliin. Ensimmäinen levytys on vuodelta 1954. Vuonna 1956 hänestä tuli yksi memphisiläisen Sun Recordsin nimekkäimmistä laulajista.


title: Jerry Lee Lewis

text: Sunilla Lewisia kehotettiin soittamaan rock and rollia Elvis Presleyn tapaan. Lewisin esikoissingle "Crazy Arms" myi paikallisesti hyvin. Toinen single ja Lewisin läpimurtokappale ”Whole Lotta Shakin’ Goin’ On” (1957) myi koko maassa yli kuusi miljoonaa kappaletta Lewisin esiinnyttyä The Steve Allen Show’ssa. ”Great Balls of Fire” (1957) myi viisi miljoonaa, ja sen jälkeen myös ”Breathless” (1958) ja ”High School Confidential” (1958) myivät hyvin. "Whole Lotta Shakin'" ja "Great Balls" olivat samanaikaisesti pop-, country- ja R&B-listojen top-viidessä.


title: Jerry Lee Lewis

text: Kun Lewis 22-vuotiaana meni naimisiin serkkunsa tyttären kanssa, joka oli vain 13-vuotias, eikä edellinen avioerokaan ollut vielä selvä, hänen uransa katkesi äkisti. Epäsopivana pidetty liitto paljastui Lewisin Englannin kiertueella 1958, ja koko maa alkoi boikotoida häntä. Sama ilmiö toistui Amerikassa, eikä Lewisin esiintymisiä enää haluttu kuin halpoihin kuppiloihin.