title: Maria Åkerblom

text: Tuomionsa jälkeen Åkerblom asettui asumaan rauhallisesti Helsinkiin. Hän alkoi esiintyä varakkaana perijättärenä, koirien kasvattajana ja toimi parkettialalla. Moraalisesti kestävämmäksi hänen elämänsä ei muuttunut. Åkerblom sai Jumalan tahtoon vedoten liikemies F. Linqvistin ostamaan itselleen maatilan Siuntiosta. Åkerblomilla oli yhä nuoria kannattajia, ja he joutuivat nyt pakkotyöläisen asemassa tekemään maatilalla rakennustöitä.


title: Maria Åkerblom

text: Vanhemmiten Åkerblom alkoi alkoholisoitua. Hän ei itse ostanut alkoholia, sillä ei voinut sitä "pyhänä Mariana" itse tehdä. Sen tähden hän odotti nuorten seuraajiensa täysi-ikäistymistä, jotta he kävisivät hänen puolestaan ostoksilla. F. Lindqvistin kuoltua Åkerblom menetti merkittävän taloudellisen tukijan. Åkerblom yritti johtaa yritystä, joka pääsi uusimaan jopa presidentinlinnan parkettilattiat. Taloudellista menestystä ei kuitenkaan tullut, ja liike lopetettiin kannattamattomana vuonna 1978.


title: Maria Åkerblom

text: Åkerblom piti vanhemmiten suuria juhlia ja eli loisteliaasti. Hän piti huoneessaan lukkojen takana jääkaappia, johon vain hänellä oli pääsy. Emännän eläessä loisteliaasti ja juhliessa suurellisesti hänen palvelijoillaan ei ollut rahaa eikä ruokaa. Eräs nainen oli myynyt perimänsä maatilan ja antanut rahat Åkerblomille ja muuttanut tämän luokse asumaan. Åkerblom kuitenkin ilmoitti, että asuminen hänen luonaan ei ole ilmaista.


title: Maria Åkerblom

text: Åkerblom asui Meilahdessa suuressa Villa Toivolan huvilassa, joka hänen kuolemansa jälkeen muutettiin asuinhuoneistoja sisältäväksi pienkerrostaloksi.


title: Maria Åkerblom

text: Maria Åkerblom kuoli Töölössä, ja hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Uskollisille seuraajilleen hän ei säätänyt testamentissaan mitään vaan jätti heidät taloudellisiin vaikeuksiin.


title: Maria Åkerblom

text: Lahkon jäsenillä havaittiin Åkerblomin kuoleman jälkeen dissosiatiivisia oireita. He eivät ole halunneet kertoa ajastaan lahkon jäseninä mitään. Nimettömästi he ovat kertoneet, että ”se aukaisisi liian monta haavaa” ja ”kukaan joka itse ei ole ollut mukana ei voi ymmärtää millaisia voimia hänellä oli hallinnassaan”.


title: Maria Åkerblom

text: Wasa Teaterissa sai vuonna 2005 ensi-iltansa Åkerblom-aiheinen näytelmä. Maria Åkerblomin elämästä on kirjoitettu useita muitakin näytelmiä.


title: Maria Åkerblom

text: Zaida Bergroth ohjaa Åkerblomin elämästä kertovan elokuvan "Marian paratiisi", joka saa ensi-iltansa vuonna 2019.


title: Entertainment Software Rating Board

text: Entertainment Software Rating Board (ESRB) on itsesäätelevä organisaatio, jonka ikäluokitusjärjestelmä videopeleille ja muulle multimedialle toimii Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Sen perusti Interactive Digital Software Association vuonna 1994.


title: Åke Seyffarth

text: Åke Seyffarth (15. joulukuuta 1919 Tukholma, Ruotsi – 1. tammikuuta 1998) oli ruotsalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja.


title: Åke Seyffarth

text: Seyffarth oli yksi 1940-luvun parhaista luistelijoista. Hän teki 3. helmikuuta 1941 5 000 metrin uudeksi maailmanennätysajaksi 8.13,7. Tasan vuotta myöhemmin hän luisteli 1 500 metrin maailmanennätykseksi ajan 4.45,7 ja nousi niin sanotun aateliskalenterin kärkipaikalle, jota hän piti hallussaan kuukautta vaille kymmenen vuotta.


title: Åke Seyffarth

text: Toisen maailmansodan takia kansainvälisiä kilpailuja ei järjestetty. Yleisluistelun MM-kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran sodan jälkeen vuonna 1946. Seyffarth sijoittui seitsemänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti kultaa EM- ja pronssia MM-kisoista.


title: Åke Seyffarth

text: Vuonna 1948 järjesttiin St. Moritzissa talviolympialaiset. Seyffarth jäi 5 000 metrillä vasta seitsemänneksi törmättyään valokuvaajaan, joka oli hypännyt radalle. Kaksi päivää myöhemmin hän voitti 10 000 metriä 9,7 sekunnin erolla seuraavaan ajalla 17.26,3. Lisäksi Seyffarth sai kisoista hopeaa 1 500 metrillä ajalla 2.18,1.


title: Kristinebergin Kristus

text: Kristinebergin Kristus on kiveen muotoutunut hahmo Kristinebergin kaivoksessa Lyckselen kunnassa Ruotsissa.


title: Kristinebergin Kristus

text: Pohjoisruotsalaisen Kristinebergin kunnan kaivoksessa ilmestyi räjäytystöiden yhteydessä 1946 kaivosseinämään yli kaksi metriä korkea kuvio, joka tulkittiin Kristuksen hahmoksi. Paikasta tuli pian matkailunähtävyys ja kaivostyöt lopetettiin, koska työläiset kieltäytyivät räjäyttämästä kuvaa. Myöhemmin paikalle rakennettiin maanalainen Pyhän Annan kirkko. Erään kristillisen lahkon mukaan asiaan liittyy 1900-luvun alussa esitetty ennustus, jonka mukaan lopun aikoina Kristus löydetään Pohjoismaissa sijaitsevasta vuoresta. Lahkon mukaan tähän viittaa myös nimi ”Krist in i berget” eli ”Kristus sisälle vuoreen”.


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: II armeijakunta (II AK) oli Suomen armeijan sotatoimiyhtymä talvisodassa. II armeijakunta sekä III armeijakunta ja myöhemmin II armeijakunnasta irrotettu I armeijakunta muodostivat Kannaksen armeijan. Armeijakuntaa komensi kenraaliluutnantti Harald Öhquist, jonka johtamana se osallistui kiivaisiin taisteluihin Mannerheim-linjalla Summassa ja Viipurin puolustuksessa.


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: Armeijakunnan tehtävänä oli sodan alkaessa viivyttää neuvostojoukkojen etenemistä kohti pääasemaa (jota ryhdyttiin myöhemmin kutsumaan Mannerheim-linjaksi) ja pysäyttää puna-armeijan hyökkäys pääasemassa Suomenlahden ja Vuoksen välisellä alueella. Armeijakunnan 75 kilometriä leveän vastuualueen arvioitiin olevan neuvostojoukkojen tärkein hyökkäyssuunta.Ryhmittymistä suojanneet ja vain pääpuolustuslinjalle vetäytymisen ajan toiminnassa olleet Suojajoukot:


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: Talvisodan alkaessa Suomen alueelle Karjalankannaksella hyökkäsi 2. luokan armeijakomentaja V. Jakovlev komentama Neuvostoliiton 7. armeija, johon kuului yhteensä yhdeksän divisioonaa ja panssariarmeijakunta eli määrävahvuuksien mukaan laskettuna lähes 200 000 miestä, noin 1 500 panssaroitua ajoneuvoa sekä noin 900 tykkiä ja kranaatinheitintä. Puna-armeijan Karjalankannaksella toimineiden joukkojen tavoitteena oli talvisodan aikana lyödä Suomen puolustusvoimat taistelualueellaan. Hyökkäyksen painopisteeksi oli määrätty Viipurin ja Leningradin välisen rautatien suunta.


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text:
Armeijakunta aloitti 23. joulukuuta kello 6.30 laajan vastahyökkäyksen peitenimeltään "Verhous". Hyökkäystä varten armeijakunnalle alistettiin jo siihen kuuluneiden divisioonien lisäksi Kannaksen armeijan reservidivisioona ja Päämajan reservidivisioona:
Armeijakunnan komentajan Harald Öhquist suunnittelema ja johtama hyökkäys ei kuitenkaan saavuttanut tavoitteitaan, vaan Öhquist keskeytti hyökkäyksen iltapäivällä kello 14.30 raskaiden tappioiden jälkeen. Hyökkäyksessä kaatui 361, haavoittui 777 ja katosi 190 miestä eli tappiot olivat yhteensä 1 328 miestä.


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: Helmikuussa 1940 Kannaksen armeija uudelleen organisoitiin ja armeijakuntaan liitettiin täydennysjoukoista muodostettu divisioona, mutta 25. helmikuuta armeijakunnasta siirrettiin kaksi divisioonaa muodostettavaan I armeijakuntaan. II AK:n kokoonpanoksi jäi:


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: II armeijakunta vetäytyi uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 19. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään seitsemän kilometriä vuorokaudessa.


title: Suomen II armeijakunta (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin muun muassa maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.


title: Käyn kohti sinua, oi Herrani

text: Virsi on sävelletty useita kertoja. Suomalaisessa virsikirjassa esiintyvän sävelmän on laatinut yhdysvaltalainen Lowell Mason. Muista sävelmistä tunnetuin on englantilaisen J. B. Dykesin laatima. Virsi on ilmeisesti sävelletty 4/4 -tahtilajiin, mutta esiintyy jo ranskalaisessa Cantiques chétiens -virsikirjassa (Pariisi 1909) 6/8 -tahtilajissa. Sävelmää tavataan myös 2/2, 6/4 ja 3/4 -tahtilajeissa.


title: Käyn kohti sinua, oi Herrani

text: Virsi tunnetaan myös nimellä "Titanic-hymni", sillä se yhdistetään yleisesti vuonna 1912 tapahtuneeseen RMS Titanicin haaksirikkoon. Sen kerrottiin olleen viimeinen kappale, jonka laivan orkesteri soitti ennen aluksen uppoamista.


title: Käyn kohti sinua, oi Herrani

text: Virsi suomennettiin ensimmäisen kerran vuonna 1894 metodistien laulukirjaan "Rauhanvirsiä". Tunnetummaksi tuli myöhemmin Aune Krohnin suomennos vuodelta 1912, joka esiintyy kokoelmassa Hengellisiä lauluja ja virsiä numerolla 243. Siinä se alkaa sanoilla "Sua kohti, Herrani, Sua kohti ain, Mua joskin ahdistaa Luokses risti vain. jne.


title: Käyn kohti sinua, oi Herrani

text: Virsikirjaan virsi tuli vuonna 1986 Niilo Rauhalan uudelleen suomentamana. Nykyisessä muodossaan sanat kuitenkin poikkeavat alkuperäisistä siinä määrin, että sitä on pidettävä pikemminkin mukaelmana kuin suoranaisena käännöksenä.


title: Käyn kohti sinua, oi Herrani

text: Virsi on myös Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa numerolla 271. Virren tekstin on uudelleen suomentanut Niilo Rauhala 1999.


title: Käyn kohti sinua, oi Herrani

text: "Käyn kohti sinua, oi Herrani" on yksi evankelis-luterilaisen kirkon siunaustilaisuuksissa käytettävistä virsistä. Virsikirjassa se on sijoitettuna osastoon "Jumalan varjelus ja lohdutus".


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Suomen Nato-keskustelu on 1990-luvulta alkaen käynnissä ollut julkinen keskustelu Suomen suhteesta sotilasliitto Natoon. Keskustelu tiivistetään yleensä kysymykseksi siitä, tulisiko Suomen liittyä Naton jäseneksi vai ei. Suomi on yhteensovittanut kalustoaan Naton kanssa ja on Naton rauhankumppani, mutta ei ole hakenut jäsenyyttä.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Suomi joutui katkaisemaan suhteensa Saksaan toisen maailmansodan lopulla. Sodan päätyttyä ulkopolitiikan tavoitteeksi tuli luoda riittävän hyvät suhteet Neuvostoliittoon, jottei Suomi joutuisi sotaan itänaapurinsa kanssa. Suomen hallitus kieltäytyi Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain suhteita kiristäneestä Yhdysvaltain tarjoamasta Marshall-avusta vedoten huteriin kansainvälisiin suhteisiinsa. Pian tämän jälkeen tehtiin Suomen ja Neuvostoliiton välinen YYA-sopimus, joka lähensi valtioita poliittisesti. Idän suhteet olivat melko vakaat muutamia lyhyempiaikaisia viilenemisiä lukuun ottamatta. Ulkopolitiikassa noudatettiin niin sanottua Paasikiven-Kekkosen linjaa. Kylmän sodan ulkopolitiikkaa leimasi niin sanottu ”suomettuminen”, jossa Suomen ulkopolitiikka tapahtui pitkälti Neuvostoliiton suurvaltapolitiikan ehdoilla. Tämä tarkoitti esimerkiksi sitä, että Suomi pystyi lisäämään ulkopoliittista aktiivisuuttaan vain alueilla, joilla ei esiintynyt kahden suurvallan välisiä eturistiriitoja. Ulkopoliittisen liikkumavaran puitteissa Suomi pääsi kuitenkin integroitumaan länsimaisille markkinoille liittymällä useisiin kansainvälisiin talousjärjestöihin.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Neuvostoliiton heikkeneminen Mihail Gorbatšovin kaudella laajensi Suomen ulkopoliittista liikkumavaraa. Gorbatšov vakuutti esimerkiksi Suomen voivan päättää itsenäisesti suhtautumisestaan Euroopan yhteisöön (EY). Ulkopolitiikka koki merkittävimmän vapautumisensa Suomen historiassa 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliitto lopullisesti romahti. Suomi pystyikin valtion romahtamisen jälkeen liikkumaan länteen liittymällä alkuun pelkkään Euroopan talousalueeseen, jonka jäsenet hakivat jo ennen sopimuksen voimaantuloa Euroopan yhteisön täysjäsenyyttä. Suomesta tuli yhteisön perustalle rakentuneen unionin täysjäsen vuonna 1995.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Ulkopoliittinen siirtyminen länteen avasi myös keskustelun puolustusliitto Naton kanssa tehtävästä yhteistyöstä, ja sen kanssa alettiinkin lähentyä varsin pian Neuvostoliiton romahduksen jälkeen. Suomi liittyi jo vuonna 1992 pääasiassa entisen Varsovan liiton jäsenille perustettuun Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvostoon (NACC), joka muuttui vuonna 1997 Euroatlanttiseksi kumppanuusneuvostoksi. Samana vuotena avattiin Suomen erityisedustusto Naton päämajassa. Naton rauhankumppanuusohjelmaan Suomi liittyi jo vuonna 1994, ja seuraavana vuonna päivitetty rauhanturvalaki mahdollisti suomalaisjoukkojen osallistumisen Natojohtoisiin operaatioihin. Naton nopean toiminnan joukkoihin liityttiin vuonna 2008. Vuonna 2014 Suomi allekirjoitti puolustusliiton kanssa niin sanotun isäntämaasopimuksen, joka määrittää millaista konkreettista apua Suomi voi antaa Natojoukoille kriisi- tai harjoitustilanteissa.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Yhteistyö on pohjautunut Naton rauhankumppanuusohjelmaan, johon Suomi liittyi vuonna 1994. Suomi on kouluttanut ja kehittänyt asevoimiaan yhteistyössä Naton kanssa, sekä osallistunut rauhankumppanina Nato-johtoisiin sotilasoperaatioihin vuodesta 1996 alkaen, jolloin suomalaisjoukkoja lähetettiin Bosnia-Hertsegovinaan IFOR-operaatioon. Myöhemmin suomalaisjoukot osallistuivat myös vuonna 2002 alkaneeseen Afganistanin rauhanturvaoperaatioon, joka muuttui Natojohtoiseksi vuonna 2003. Suomalaisjoukot osallistuivat operaatioon vuoteen 2014, eli loppuun asti. Rauhanturvatoiminnan lisäksi Suomi on liittynyt Naton nopean toiminnan joukkoihin (NRF) vuonna 2008 ja osoittanut joitakin puolustusvoimien joukko-osastoja NRF-joukkopooliin.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Puolustusvoimat on kehittänyt toimintaansa Nato-yhteensopivaan suuntaan. Ilmavoimat on esimerkiksi siirtynyt englannin kielen käyttöön taktisessa lentokoulutuksessa ja siirtynyt osassa konekalustoa metrijärjestelmästä Nato-yhteensopivaan brittiläiseen yksikköjärjestelmään.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Vuonna 2015 virkaan astuneen Sipilän hallituksen hallitusohjelma toteaa Natoon liittyen, että ”Suomi on sotilasliittoon kuulumaton maa, joka toteuttaa käytännönläheistä kumppanuutta Naton kanssa.” Hallitusohjelma jättää kuitenkin avoimeksi Nato-jäsenyyden hakemisen, ja toteaa siitä toteutettavan selvityksen ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon laatimisen yhteydessä. Nato-jäsenyysselvityksen tekeminen käynnistyi tammikuun 2016 lopulla.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Vuosina 2011–2014 toimineen Kataisen hallituksen ohjelmassa todettiin Sipilän hallituksen tapaan Suomen olevan sotilasliiton ulkopuolinen valtio, mutta todettiin myös, ettei Suomi valmistele Natoon liittymistä hallituskauden aikana. Valmistelua käsittelevästä ilmauksesta luovuttiin Kataisen hallituksen työtä jatkamaan tulleen Stubbin hallituksen hallitusohjelmassa.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Urho Kekkosta presidenttinä seuranneen Mauno Koiviston kanta Nato-jäsenyyttä kohtaan oli negatiivinen. Ylen vuonna 2009 tekemässä haastattelussa hän totesi vastustavansa jäsenyyttä, sillä ei nähnyt Suomen olevan uhattuna siten, että tarvittaisiin uusia turvallisuuspoliittisia ratkaisuja.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Koiviston seuraaja Martti Ahtisaari on Nato-jäsenyyden selvin kannattaja Suomen presidenteistä. Ahtisaari on nähnyt Nato-jäsenyyden tapana päästä kansainvälisessä keskustelusta Suomesta esiintyvästä ”suomettumisleimasta”. Ahtisaaren mukaan Suomen kuuluisi kuulua Natoon, koska se on länsimaisten demokratioiden järjestö.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Ahtisaaren seuraaja Tarja Halonen on puhunut Suomen liittoutumattomana pysymisen puolesta. Vuoden 2011 uudenvuodenpuheessa hän vetosi kansan enemmistön mielipiteeseen liittoutumattomana pysymisestä ja korosti hyviä naapurisuhteita uskottavan puolustuksen perustana. Halonen on suhtautunut Nato-jäsenyyteen kriittisesti myös presidenttiuransa jälkeen.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Halosen jälkeen presidentin virkaan noussut Sauli Niinistö on kannattanut Nato-jäsenyyden pitämistä avoimena mahdollisuutena, ja on esittänyt, että mahdollisesta jäsenyydestä järjestettäisiin EU-jäsenyyden tapaan kansanäänestys ennen jäsenyyden hakemista. Niinistön mukaan Suomi olisi päässyt myös nykyistä helpommin Naton jäseneksi 1990-luvulla, kun Venäjä oli heikko.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Kokoomuksen periaateohjelma ei puhu suoranaisesti Nato-jäsenyydestä tai kansainvälisestä turvallisuuspolitiikasta. Puolueen edustajat, kuten Alexander Stubb ja Pertti Salolainen ovat tosin julkisesti todenneet puolueen kannattavan Suomen Nato-jäsenyyttä, ja ovat pitäneet sitä Suomen turvallisuuspoliittista tilannetta parantavana tekijänä. Puolue on myös kannattanut kansanäänestyksen järjestämistä Nato-hakemuksesta. Lännen median vuonna 2015 teettämässä kyselyssä kokoomuslaisista 62 prosenttia kannatti Suomen Nato-jäsenyyttä. Ruotsalainen kansanpuolue pitää periaateohjelmassaan Nato-jäsenyyden hakemisen avoimena mahdollisuutena. Puolueen edustajista esimerkiksi entinen puolustusministeri Carl Haglund on kannattanut Suomen Nato-jäsenyyttä.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Suomen Keskustan vuoden 2006 puolueohjelma toteaa Suomen puolustavan itsenäisyyttään ensisijaisesti itse. Puolue edellyttää kansan enemmistön tukea uusiin turvallisuuspoliittisiin ratkaisuihin. Puolueen tavoiteohjelma 2010-luvulle toteaa, ettei Suomi kuulu Natoon, mutta säilyttää Nato-jäsenyyden hakemisen mahdollisena, jos muutos saa kansan enemmistön tuen ja siitä on valtiojohdon laaja yksimielisyys. Puolue edellyttää lisäksi kansanäänestyksen järjestämistä Nato-jäsenyydestä. Keskustan yleisten ohjelmien avoimesta suhtautumisesta huolimatta useat puolueen edustajat eivät ole kannattaneet Nato-jäsenyyttä. Lännen median vuonna 2015 teettämässä kyselyssä keskustalaisista 58 prosenttia vastustaa Suomen Nato-jäsenyyttä vain seitsemän prosentin kannattaessa jäsenyyttä.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Perussuomalaiset kannattaa puolueen turvallisuuspoliittisessa ohjelmassa Suomen harjoittaman liittoutumattomuuspolitiikan jatkamista, sillä se näkee liittoutumisen pienentävän Suomen poliittista liikkumavaraa turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä. Puolue vetoaa muun muassa Nato-jäsenyyden kustannuksiin, jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin ja jäsenyyden mahdollisiin maanpuolustustahtoa heikentäviin tekijöihin. Tästä huolimatta puolue toteaa pitävänsä Nato-jäsenyyden hakemisen avoimena mahdollisuutena ja kannattaen jäsenyyden edut ja haitat summaavan selvityksen teettämistä. Perussuomalaisista kunnallispoliitikoista yli puolet vastusti Suomen Nato-jäsenyyttä Lännen median kyselyssä.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolueen eduskuntavaaliohjelma 2015 puoltaa turvallisuuspolitiikan jatkamista nykyisellä linjalla. SDP:n poliitikoista 72 prosenttia vastusti Nato-jäsenyyttä Lännen median vuoden 2015 kyselyssä. Vasemmistoliitto tähtää periaateohjelmassaan sodan ja militarismin vastustamiseen. Puolue haluaisi purkaa sotilasliitot, edistää aseistariisuntaa ja Yhdistyneiden kansakuntien periaatteiden kunnioittamiseen perustuvaa maailmanrauhaa. Vihreän liiton periaateohjelma toteaa puolueen kannattavan inhimillistä turvallisuutta asevarustelun sijaan. Puolueen vuoden 2014 poliittinen ohjelma toteaa, ettei Vihreät kannata Suomen Nato-jäsenyyttä. Tilanteen olennaisesti muuttuessa puolue esittää kansanäänestyksen järjestämistä mahdollisesta sotilasliittoon liittymisestä.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Nato-jäsenyyttä on kannattanut Suomessa esimerkiksi 900 jäsenen Suomen Atlantti-Seura. Järjestö on julkaissut vuosien varrella useita Nato-selvityksiä ja järjestänyt erilaisia Natoon ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä tilaisuuksia. Atlantti-Seura on perustellut Nato-jäsenyyttä sen tarjoamalla yhteisellä puolustuksella, joka estäisi Suomeen kohdistuvan sotilaallisen painostuksen ja pienentäisi hyökkäyksen mahdollisuutta. Järjestön mukaan Nato-jäsenyys antaisi suomalaiselle aseteollisuudelle kilpailuetuja, kun se esimerkiksi saisi käyttöönsä Nato-maiden käyttöön rajoitettuja asiakirjoja ja standardeja. Atlantti-Seuran mukaan Suomi voisi Nato-maana säilyttää myös nykymuotoisen asevelvollisuusarmeijan, sillä Nato-maat säilyttävät täyden kansallisen itsemääräämisoikeiden.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Suomen Nato-jäsenyyttä ovat vastustaneet etenkin eritaustaiset suomalaiset rauhanjärjestöt, kuten Sadankomitea, Suomen rauhanpuolustajat ja Rauhanliitto. Näistä vasemmistokytköksistään tunnettu rauhanpuolustajat on luonnehtinut Natoa ”militaristiseksi ydinaseliitoksi”. Sadankomitea on periaateohjelmassaan taas vaatinut koko sotilasliiton lakkauttamista. Rauhanliitto on perustellut Nato-jäsenyyden vastustamista muun muassa sillä, että jäsenyys sitoisi Suomen sotilasliiton strategiaan. Järjestö ovat vedonneet myös Suomen kansan enemmistöön, joka on eri mielipidemittauksissa pääasiassa vastustanut sotilasliittoon liittymistä. Rauhanpuolustajat vastustavat Nato-jäsenyyttä, koska sen mukaan Suomi joutuisi täysjäsenenä lännen etuvartioksi Venäjää vastaan, minkä lisäksi Suomi voisi joutua terroritekojen kohteeksi. Järjestö on vastustanut jäsenyyttä myös, koska sen vastustama aseteollisuus hyötyy jäsenyydestä.


title: Suomen Nato-keskustelu

text:
Elinkeinoelämän valtuuskunnan vuosina 1998–2015 teettämissä Nato-kyselytutkimuksissa vastaajien kanta on pysynyt likimain samana suurimman osan vastustaessa Nato-jäsenyyttä. Vuoden 2015 talvella toteutetussa tutkimuksessa oli havaittavissa tosin jonkinasteinen mielipiteen muutos Nato-myönteisempään suuntaan, sillä jäsenyyttä kannattavien ja siitä epävarmojen luvut kasvoivat useilla prosenttiyksiköillä edellisten neljän vuoden lukuihin nähden. Kannatusluvut eivät toisaalta olleet poikkeuksellisia, sillä kyselyn tulokset olivat samansuuntaisia vuosina 1998 ja 2009. EVA:n tutkimuksessa Nato-myönteisyys oli alimmillaan talven 2012 tutkimuksessa, jossa vain 14 prosenttia kannatti 65 prosentin vastustaessa jäsenyyttä. Perinteisesti kannatusluvut liikkuivat tutkimuksessa noin 20 prosentissa, epävarmojen muodostaessa noin 25–30 prosenttia vastaajista. Vastustajat muodostivat tutkimuksessa yleisimmin noin puolet vastaajista. Tutkimuksen virhemarginaali oli 2–3 prosenttia suuntaansa.
Yleisradion vuosina 2013–2015 teettämät tutkimukset vastaavat tuloksiltaan hyvin läheisesti EVA:n tutkimuksia, joiden tapaan puolet vastaajista vastusti, kolmasosa oli epävarmoja ja noin 20 prosenttia kannatti jäsenyyden hakemista. Ylen vuoden 2015 tutkimuksen mukaan Nato-jäsenyyden kannatus nousisi 35 prosenttiin, jos Suomen naapurimaa Ruotsi liittyisi puolustusliittoon. Vastaajista 47 prosenttia sanoi tosin vastustavansa Suomen jäsenyyttä, vaikka Ruotsi liittyisi. 63 prosenttia vastaajista halusi mahdollisesta jäsenyydestä kansanäänestyksen.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Toisaalta suurin osa suomalaisista (53 % vastaan 34 %) tukisi Nato-jäsenyyttä, jos valtiojohto päätyisi sen kannalle (2014). Vuonna 2009 luvut olivat 32-61. Vasemmistoliittoa (37-46) lukuun ottamatta kaikissa puolueissa tukijoita olisi enemmän kuin vastustajia.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Upseeriliiton vuonna 2010 teettämässä kyselyssä 55 prosenttia liiton jäsenistä kannatti Nato-jäsenyyttä. Sotilasarvoltaan ylempien henkilöiden Nato-jäsenyyskanta oli positiivisempi alempien arvojen henkilöihin verrattuna. Helsingin Sanomien huhtikuussa 2014 upseeriliiton jäsenillä teettämässä kyselyssä 66 prosenttia vastaajista piti Nato-jäsenyyttä parhaana vaihtoehtona Suomen puolustuksen kannalta. Muut annetut vaihtoehdot olivat sotilaallinen liittoutumattomuus ja sotilasliitto Ruotsin kanssa.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Entinen Suomen Moskovan-suurlähettiläs Markus Lyra arvioi, että Nato-jäsenyys ei vaikuttaisi Suomen Venäjä-suhteisiin millään tavalla. Hänen mukaansa Venäjän kanssa hyvissä valtiosuhteissa olleet maat ovat kyenneet säilyttämään hyvät Venäjä-suhteensa myös Natoon liittymisen jälkeen .


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Tohtori Jukka Tarkan mukaan Venäjä on ärhennellyt ennemmin maiden valmistellessa liittymistä Natoon, ei niinkään Nato-liitoksen jälkeen, koska Venäjän ei kannata muistuttaa epäonnistumisestaan.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Aleksanteri-instituutin tutkijatohtori Hanna Smith sanoi, että Suomen kannattaa liittyä Natoon, jos se haluaa turvatakuut Venäjää vastaan. Venäjän olisi näet järjetöntä haasta paljon vahvempi Nato. Sen sijaan ei-Nato-maihin Venäjä voisi kohdistaa sotilastoimia, kuten Ukrainaan, vaikka Suomen riski onkin pienempi. Myös Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov sanoi, ettei Venäjä hyökkäisi Nato-maihin.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Sotatieteiden tohtori, kapteeni Jarno Limnéllin mukaan Venäjän hyökkäyskynnys sotilaallisesti liittoutuneeseen Suomeen olisi korkeampi kuin nyky-Suomeen, ja Venäjällä on sekä "kyky" että "tahtoa" hyökätä, kuten Georgian sota osoittaa.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Historiallisesti liittoutumattomuutta tai puolueettomuutta ei sodissa kunnioitettu tai jätetty sotatoimien ulkopuolelle. Liittoutumaton Suomi saattaisi jopa joutua puolustamaan ilmatilaansa ja merialueitaan sekä Venäjää että Natoa vastaan, jos näiden välille syntyisi ristiriitoja Baltiassa. Kun kumpikaan ei voisi luottaa Suomeen, liittoutumaton alue ehkä pyrittäisiin ottamaan omaan käyttöön ennen kuin vastustaja ehtii. Ministeri Jaakko Iloniemi on esittänyt samanlaisia näkemyksiä liittoutumattomuuden vaaroista.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Poliittisen historian dosentti Erkki Vasara arvioi, että koska Nato- ja EU-maat ovat pitkälti samat, Naton joutuminen konfliktiin Venäjän kanssa veisi todennäköisesti Suomen mukaan kriisiin riippumatta siitä, onko Suomi Naton jäsen vai ei.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: UPI:n Charly Salonius-Pasternak kirjoitti joulukuussa 2014, että Venäjä voisi hyökätä pelkästään Suomeen. Venäjän motiivi iskuihin voisi olla vaikuttaminen poliittiseen päätöksentekoon, liikkumavapauden estäminen tai harhautus. Se saattaisi esimerkiksi vallata Ahvenanmaan saaria rajoittaakseen lentoliikennettä ja estää Natoa puolustamasta Viroa kunnolla. Suomi ei ehkä uskaltaisi edes puolustautua.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Maanpuolustuskorkeakoulun Venäjän turvallisuuspolitiikan emeritusprofessori Alpo Juntunen sanoi, että Suomi voisi puolustaa vain osaa Etelä-Suomesta ja sielläkin Venäjä lamauttaisi puolustuksen nopeasti, yksittäiset joukko-osastot tunneissa. Juntusen mukaan informaatioyhteiskunnan aikana massa-armeijalla ei enää pärjää. Juntusen mukaan liittyminen Natoon olisi tehokkain tapa parantaa Suomen turvallisuutta.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Suomen keskeisin uhkakuva on yllättäen alkava ja nopeasti loppuun viety hyökkäys maa-, meri- ja ilmavoimien, maahanlaskujen ja rannikoille tunkeutumisten voimin. Olennaista on se, kuinka nopeasti kansainvälinen yhteisö reagoi hyökkäykseen, missä voi amiraali, puolustusvoimien ex-komentaja Jan Klenbergin mukaan kestää parikin viikkoa. Tuorein huolenaihe ovat lähialueiden taktiset ohjukset, joilla voidaan ampua satojen kilojen tavanomaisia kärkiä vastustajan puolustustahdon murtamiseksi. Pienellä maalla ei ole mitään keinoja torjua tällaista.


title: Suomen Nato-keskustelu

text: Hyökkäyksen ehkäisemiseksi ennalta tulisi hyökkääjälle luoda pelote siitä, että hyökkäys johtaa varmasti sotaan. Varmin ja selkein ratkaisu olisi Klenbergin mukaan liittyminen Naton jäseneksi. Vaihtoehtoisessa ratkaisussa tarvittaisiin uudet valmiusjoukot toistuvine kertausharjoituksineen ja mm. kallis, nykyaikainen aseistus.


title: Tenley Albright

text: Tenley Emma Albright (s. 18. heinäkuuta 1935 Newton, Massachusetts) on yhdysvaltalainen taitoluistelija. Hän oli ensimmäinen amerikkalainen naisten taitoluistelun olympiavoittaja.


title: Tenley Albright

text: Albright osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin 1952 Oslossa, jolloin hän sijoittui toiseksi heti Jeannette Altweggin jälkeen. Neljä vuotta myöhemmin Cortina d'Ampezzossa hän voitti kultaa. Hänen osallistumisensa Cortinan kisoihin oli vaarassa, kun pari viikkoa aikaisemmin hän oli harjoitellessaan kaatunut luistimensa osuttua railoon. Vasen luistin viilsi pahasti oikeaa nilkkaa. Albrightin kirurgi-isä kuitenkin saapui paikalle kaksi päivää myöhemmin ja paikkasi hänet kilpailukuntoon.


title: Tenley Albright

text: Albright lopetti kilpauransa olympialaisten jälkeen. Toisin kuin useimmat muut huippuluistelijat, Albrigth ei ikinä aloittanut ammattilaisuraa. Hän keskittyi uransa jälkeen opiskeluun ja valmistui vuonna 1961 Harvardin yliopiston lääketieteenkoulusta.


title: Tenley Albright

text: MM-kisoissa Albright voitti kaksi kultaa (1953 ja 1955) sekä kaksi hopeaa (1954 ja 1956).


title: Marco Sturm

text: Marco Johann Sturm (s. 8. syyskuuta 1978 Dingolfing, Länsi-Saksa) on entinen saksalainen jääkiekkoilija ja Saksan jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja ja general manager. Kaikkia hyökkäyspaikkoja pelaamaan kykenevä Sturm on San Jose Sharksin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta .


title: Marco Sturm

text: Sturm on erinomainen luistelija ja vaarallinen alivoimapelaaja.


title: Marco Sturm

text: Sturm oli aikoinaan harvoja saksalaislupauksia ikäluokastaan. Hän aloitti uransa kaudella 1995–1996 EV Landshutin joukkueessa, DEL:ssä, jossa pelasi myös varauksensa jälkeen kauden 1996–1997. Vuodesta 1997 Sturm pelasi San Jose Sharksissa lähes kahdeksan kautta, kunnes siirtyi kaudella 2005–2006 Wayne Primeaun ja Brad Stuartin kanssa Boston Bruinsiin vaihdossa kyseisellä kaudella NHL:n pistepörssin (Art Ross Trophy) ja arvokkaimman pelaajan palkinnon (Hart Trophy) voittaneeseen Joe Thorntoniin. Vuonna 1999 Sturm pelasi ssa. Työsulkukauden 2004–2005 hän pelasi DEL:n ERC Ingolstadtissa.


title: Marco Sturm

text: Sturm teki vuonna 2007 Bruinsin kanssa sopimuksen kevääseen 2011 asti, kausipalkkana 3,5 miljoonaa dollaria. Sturmin kausi 2008–2009 jäi lyhyeksi loukkaantumisen takia. Joulukuussa 2010, kesken kauden 2010–2011, hän siirtyi Los Angeles Kingsiin, jota hän edusti kahden kuukauden ajan. Helmikuussa 2011 hän siirtyi Washington Capitalsiin waiver-listan kautta. Sturm edusti loppukauden Capitalsia ja teki heinäkuussa 2011 sopimuksen Vancouver Canucksin kanssa. Tammikuussa 2014 Sturm ilmoitti uransa päättymisestä.


title: Marco Sturm

text: Sturm on pelannut kahdet olympialaiset ja neljät MM-kilpailut (yhdet 1. divisioonassa). Sturm pelasi myös kaudet alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut ja kahdet alle 18-vuotiaiden EM-kilpailut. Vuonna 1996 hän voitti EM-kilpailujen pistepörssin ja valittiin tähdistökentälliseen.


title: Cadarache

text: Cadarache on Saint-Paul-lez-Durancen kunnassa Bouches-du-Rhône departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin provinssissa, Ranskassa sijaitseva ydinenergian tutkimuskeskus. Sen perusti vuonna 1959 Ranskan atomienergiakomissio ("Commissariat à l'Énergie Atomique"). Samana vuonna Ranskan presidentti Charles de Gaulle käynnisti Ranskan ydinenergiaohjelman. Perustamisestaan lähtien jatkunut tutkimus saa jatkoa, kun kansainvälisenä yhteistyönä rakennettava koefuusioreaktori ITER päätettiin rakentaa sinne Moskovassa pidetyssä kokouksessa 28. kesäkuuta 2005.


title: Cadarache

text: Vuonna 1988 keskuksessa aloitti toiminsa Tore Supra -tokamakfuusiokoreaktori. Suurempi ITER -koereaktori on tarkoitus valmistua noin vuonna 2020.


title: Cadarache

text: Rakenteilla olevaa Jules Horowitz Reactor -kiehutusvesireaktoria on tarkoitus käyttää materiaalien testaamiseen ja se on tarkoitus ottaa käyttöön 2016.


title: Tamara Press (urheilija)

text: Tamara Natanovna Press (, s. 10. toukokuuta 1937 Harkova) on Neuvostoliittoa edustanut yleisurheilija, joka on maansa kaikkien aikojen menestyneimpiä heittourheilijoita. Hänen suurimmat saavutuksensa urheilijana osuvat 1960-luvun alkupuolelle.


title: Tamara Press (urheilija)

text: Press saavutti lukuisia maansa mestaruuksia kuulantyönnössä ja kiekonheitossa sekä Euroopan mestaruuksia vuosina 1958 ja 1962. Olympiavoittoon hän ylsi 1960 kuulantyönnössä tuloksella 17,32. Kiekossa hän sai hopeaa tuloksella 52.59 saman maan Nina Ponomarjovan voittaessa tuloksella 55,10. Vuoden 1964 olympialaisissa Press voitti kuulan tuloksella 18,14 ja kiekon tuloksella 57,27.


title: Tamara Press (urheilija)

text: Pressin sisar Irina Press oli myös menestynyt yleisurheilija. Epäilyksiä sisarusten todellisesta sukupuolesta esitettiin koko heidän uriensa ajan. Molemmat lopettivat urheilu-uransa heti sen jälkeen, kun sukupuolitestit otettiin käyttöön vuonna 1966.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Venäjän väliaikainen hallitus oli Venäjän tasavallan hallituksena vuonna 1917. Se syntyi helmikuun vallankumouksessa maaliskuussa 1917, kun viimeinen keisari Nikolai II painostettiin luopumaan keisariudestaan, jota hänen veljensä suuriruhtinas Mikael Aleksandrovitš Romanov kieltäytyi ottamasta vastaan. Pietarissa toimivaa väliaikaista hallitusta johti ensin ruhtinas Georgi Lvov ja suurin osa ministereistä oli liberaaleja perustuslaillisdemokraatteja (”kadettipuolue”). Heinäkuussa hallituksen johtoon nousi sosialistivallankumouksellinen (”eserrä”) Aleksandr Kerenski, joka hallitsi lopulta käytännössä diktaattorina.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Väliaikainen hallitus toteutti sananvapauden ja muut kansalaisoikeudet, lakkautti kuolemanrangaistuksen, vapautti poliittiset vangit (muun muassa bolševikit ja suomalaiset kalterijääkärit sekä P. E. Svinhufvudin), jne., mutta se myös jatkoi erittäin epäsuosittua ensimmäistä maailmansotaa Saksaa vastaan, mikä murensi hallituksen suosion. Heinäkuun sotilas- ja työläiskapinan jälkeen liberaalit aateliset luopuivat vallasta Kerenskin hyväksi. Bolševikit kaatoivat Kerenskin väliaikaisen hallituksen lokakuun vallankumouksessa marraskuussa 1917, mikä johti lopulta sosialistisen Neuvostoliiton syntyyn.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Suomessa väliaikainen hallitus muistetaan sortokauden päättämisestä sekä eduskunnan hajotuksesta 31. heinäkuuta 1917.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Ensimmäinen maailmansota oli ajanut Venäjän epäjärjestykseen vuosina 1915–1916 ja osaltaan aiheutti tsaarin kukistumisen. Tsaaria vastustava oppositio voimistui sodan edetessä ja 1916 alkoi näkyä puute Pietarissa, jossa lopulta puhkesi leipämellakoita. Helmikuun vallankumous ajoi keisari Nikolai II:n luopumaan vallasta 15. maaliskuuta 1917 ja hänen veljensä Mikael Aleksandrovitš torjui kruunun seuraavana päivänä, jonka jälkeen Nikolai suljettiin kesäasunnolleen Tsarskoje Seloon.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Nikolai II:n hajottaman neljännen valtakunnanduuman muodostama duuman väliaikainen komitea otti itselleen tsaarin vallan. Suuriruhtinas Mikael ilmoitti 16. maaliskuuta antamassaan manifestissa luovuttavansa ylimmän vallan edelleen väliaikaiselle hallitukselle. Väliaikaisen hallituksen syntytavan perustuslaillisuus oli kyseenalainen, koska Nikolai oli jo hajottanut duuman ja sekä kruunun luovuttaminen Nikolailta Mikaelilla että vallansiirto Mikaelilta väliaikaiselle hallitukselle rikkoivat virallista kruununperimysjärjestystä. Ulkovallat kuitenkin tunnustivat väliaikaisen hallituksen pian Venäjän lailliseksi hallitukseksi.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Hallitusta johtanut pääministeri oli samalla valtionpäämies. Näin Venäjästä tuli käytännössä parlamentaarinen maa, vaikka se oli teoriassa monarkia, jossa tsaarin valtaa käytti pääministeri. Pääministeriksi tuli ensin ruhtinas Georgi Lvov. Ruhtinas Lvovin johtaman hallituksen näkyvimmät jäsenet olivat perustuslaillisdemokraattinen (kadetti) ulkoministeri Pavel Miljukov ja sosialistivallankumouksellinen (eserrä) oikeusministeri Aleksandr Kerenski, jota sanottiin hallituksen todelliseksi pääministeriksi. Kadettien vahvan aseman vuoksi väliaikainen hallitus oli alkuun lähinnä liberaali ja keskusta-oikeistolainen, mutta toukokuussa ulkoministeri Miljukovin eron yhteydessä sitä täydennettiin vasemmistolaisilla poliitikoilla ja sotaministeriksi siirtyneen Kerenskin asema hallituksen sisällä alkoi vahvistua. Väliaikaisen hallituksen kanssa vallasta kilpaili Pietarin neuvosto.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Välikaista hallitusta ei oltu tarkoitettu pysyväksi. Edelleen jatkuvan ensimmäisen maailmansodan vuoksi ei kyetty järjestämään vaaleja eikä kutsumaan heti koolle perustuslakia säätävää kansalliskokousta, mutta sellainen oli tarkoitus järjestää marraskuussa 1917. Demokraattisesti valittavan perustuslakia säätävän kokouksen oli määrä päättää Venäjän tulevasta hallitusmuodosta ja asettaa uusi hallitus.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Väliaikaisen hallituksen aikana Venäjän hallitusmuoto muuttui keisarikunnasta tasavallaksi. Se antoi vapaamielisen julistuksen, joka poisti muun muassa uskontoon perustavan syrjinnän ja kuolemanrangaistuksen sekä palautti Suomelle sillä ennen vuotta 1899 olleet oikeudet. Samalla se muutti joidenkin kuvernementtien asemaa autonomisemmaksi vaihtamalla Nikolai II:n nimittämiä kuvernöörejä ja nimittämällä kuvernementtikomissaareiksi henkilöitä, joilla saattoi olla myös paikallista kannatusta. Näin esimerkiksi Pietari I:n aikana suuren Pohjan sodan jälkeen 1721 perustettu Eestinmaan kuvernementti sai kuvernementtikomissaarikseen Virossa suositun poliitikon Jaan Poskan. Käytäntö enteili ajatuksena oppositiossa elänyttä ajatusta muodostaa yhtenäisvaltio Venäjästa Venäjän federaatio, liittovaltio, jossa joillain kansallisilla Venäjän alueilla olisi jonkin tasoista autonomiaa, kuten Puolan kuningaskunnalla oli ollut tai kuten Suomen suuriruhtinaskunnalla oli.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Kerenskin rooli väliaikaisessa hallituksessa oli kaksijakoinen, hän oli sekä Pietarin neuvoston varapuheenjohtaja ja kuului myös hallitukseen. Kerenskin hallitus ei halunnut irrottaa Venäjää ensimmäisestä maailmansodasta, vaan tuki ympärysvaltoja, erityisesti vanhaa liittolaistaan Ranskaa. Ranska halusi Venäjän taistelevan itärintamalla, koska se helpotti heihin kohdistuvaa painetta länsirintamalla. Länsivallat tunnustivat väliaikaisen hallituksen nopeasti, koska uskoivat Venäjän sen avulla pysyvän ympärysvaltojen puolella sodassa.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Neuvostojen ja väliaikaisen hallituksen välit ja kansan kannatus huononivat kevään edetessä sen takia, että hallitus päätti pysyä sodassa. Miljukov julisti ympärysvalloille lähettämässään nootissa hallituksen jatkavan sotaa Konstantinopolin ja Turkin salmien saamiseksi Venäjälle, eli jatkamaan perinteistä sotapolitiikkaa. Tämä ”Miljukovin nootti” johti bolševikkien aiheuttamiin mielenosoituksiin Miljukovia vastaan, ja niinpä hänet erotettiin hallituksesta eli ”Lvovin ministeriöstä” 18. toukokuuta. Väliaikaiseen hallituksen nimitettiin lisää neuvostoista menševikkejä ja sosialistivallankumouksellisia ja siten yritettiin heikentää hallituksen ja neuvostojen välistä kilpailua.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Kerenskin käskystä aloitettiin niin sanottu Kerenskin hyökkäys itävaltalaisia vastaan kesäkuussa 1917. Sen tarkoituksena oli parantaa hallituksen mainetta voittoisan sodan johtajana. Se eteni jonkin matkaa Karpaattien lähistöillä, mutta kun saksalaiset tulivat itävaltalaisten avuksi, hyökkäys pysähtyi ja Kerenskin hallituksen ote herpaantui entisestään. Kapina riehui armeijassa ja venäläisiä rykmenttejä pakeni rintamalta. Edellisenä vuonna oli tehty samankaltainen Brusilovin hyökkäys paremmin tuloksin.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Bolševikit saattoivat toimia laillisesti väliaikaisen hallituksen johtaessa maata. He joutuivat alussa hyväksymään väliaikaisen hallituksen, koska olivat heikkoja. Pian bolševikit jakautuivat hallituksen sotapolitiikan suosijoihin ja vastustajiin. Vasta Vladimir Leninin saapuminen 3. huhtikuuta 1917 Pietariin ajoi bolševikit samalle linjalle ja Lenin vaati heti huhtikuussa Venäjälle saapuessaan kaiken vallan siirtämistä neuvostoille.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Maanjaon viivästyessä maaseudun talonpojat alkoivat omasta aloitteestaan kaapata maata itselleen väkivalloin. Väliaikaisessa hallituksessa istuva eserräpuolue ei kannattanut tätä anarkiaa maaseudulla. Vaikka puoluetta edustanut maatalousministeri Tšernov kehotti lopettamaan maanvaltaukset, tästä ei maaseudulla välitetty. Maaseudun elintarviketoimituksia häirittiin tarkoituksella, jotta aiheutettaisiin nälkää ja tyytymättömyyttä kaupungeissa ja niiden kansa nousemaan kapinaan. Bolševikit perustivat Pietariin tehdaskomiteoita, jotka erottivat tehtaanjohtajia ja omistajia.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Pietarissa syntyi 16.–17. heinäkuuta spontaani lähinnä bolševikkien kannattajien kansannousu (ns. heinäkuun päivät), mutta se kukistettiin muutamassa päivässä. Puoluejohto oli vastustanut kumousyritystä näin varhain, sillä bolševikit olivat vielä heikkoja. Hallituskoalitio oli ajautunut kriisiin ja ruhtinas Lvov erosi. Kerenskistä tuli pääministeri 21. heinäkuuta (hän jatkoi toistaiseksi myös sotaministerinä) ja hän sai elokuun alussa koottua uuden vasemmistovetoisen hallituksen, johon palasi vielä muutamia kadetteja.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Suomessa oli heinäkuussa hyväksytty (osittain yleisvenäläisen neuvostokongressin bolševikkien innostamana) eduskunnassa valtalaki, joka olisi siirtänyt ylimmän valtiovallan maassa Venäjän hallitukselta Suomen eduskunnalle. Suomen porvarillisten poliitikkojen ja ministerivaltiosihteerin suosituksesta väliaikainen hallitus hajotti Suomen eduskunnan 31. heinäkuuta.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Elokuun alussa 1917 erosi useita ministereitä, ja pääministeri Aleksandr Kerenskistä tuli käytännössä Venäjän diktaattori. Elokuun lopulla kapinallinen kenraali Lavr Kornilov hyökkäsi kohti Pietaria aikoen kaapata vallan ja ryhtyä sotilasdiktaattoriksi tai palauttaa tsaarinvallan pelastaakseen isänmaan ja heittääkseen pois vallasta sekä väliaikaisen hallituksen että neuvostot. Kerenski pyysi apua muun muassa bolševikeilta ja vapautti heinäkuun kapinan takia vangittuja bolševikkijohtajia. Näin kapinoineet matruusit asettuivat Kerenskin kanssa yhdessä Kornilovia vastaan ja kaappaushanke torjuttiin, kun rautatietyöläiset kieltäytyivät kuljettamasta Kornilovia joukkoineen Pietariin. Silti samalla bolševikit saivat enemmistön Pietarin ja Moskovan neuvostoissa eikä heidän kannattajilleen jaettuja aseita saatu enää takavarikoitua. Maaseudulla talonpojat ryöstelivät yhä useammin suurtiloja.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Väliaikainen hallitus julisti Venäjän tasavallaksi 14. syyskuuta 1917.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Vastustaakseen voimistuvaa Pietarin neuvostoa Kerenski julisti 14. syyskuuta 1917 voimaan viiden neuvoston. Direktiohallitukseen (toimitusministeristöön) kuuluivat tällöin enää vain Kerenski pääministerinä, Tereštšenko ulkoasiainministerinä, Verhovski sotaministerinä, Derderevski meriministerinä ja Nikitin posti- ja lennätinministerinä. Direktorio johti maata kolme viikkoa, kunnes lokakuun alussa Kerenski kokosi hallituksen uudelleen vielä kolmannen kerran.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Parlamentaarisen vastuun puuttuminen heikensi väliaikaisen hallituksen uskottavuutta, joten Kerenski kutsui syyskuussa 1917 koolle niin sanotun demokraattisen kokouksen lähinnä vasemmistopuolueiden edustajista. Kokous ei antanut väliaikaiselle hallitukselle selkeää tukea, mutta sen aloitteesta perustettiin lokakuussa Venäjän tasavallan väliaikainen neuvosto eli niin sanottu esiparlamentti, jonka oli tarkoitus toimia väliaikaisena parlamentin korvikkeena ennen perustuslakia säätävän kansalliskokouksen valintaa. Keskustan ja vasemmiston puolueiden sekä erilaisten eturyhmien edustajista koostunut esiparlamentti oli vain neuvoa-antava elin, jonka arvovalta jäi heikoksi, sillä Kerenski jätti halutessaan sen päätökset huomiotta.


title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Bolševikkien johtama Pietarin neuvoston sotilaskomitea miehitti pääkaupungin ja muut suurimmat kaupungit 7. marraskuuta 1917. Väliaikaisen hallituksen ministerit vangittiin työpaikallaan Talvipalatsissa, vain Kerenski onnistui pakenemaan Yhdysvaltain suurlähettilään autolla. Lenin asetti maan johtoon kansankomissaarien neuvoston. Perustuslakia säätävä kansankokous valittiin vielä marraskuussa pidetyissä vaaleissa, mutta se ehti kokoontua vain kerran 18.–19. tammikuuta 1918 ennen kuin bolševikit vangitsivat myös sen jäsenet. Lokakuun vallankumouksen jälkeen syttyi Venäjän sisällissota, joka päättyi vuonna 1921 bolševikkien voittoon. Vuonna 1922 muodostettiin Neuvostoliitto.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaa on Etelä-Suomen korkein mäki, joka sijaitsee Hollolassa, noin seitsemän kilometrin päässä Lahdesta länteen. Mäen korkeus on 223 metriä merenpinnasta.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaa on jäänne muinaisesta Svekofennidien vuoristosta, ja se on säilynyt verrattain korkeana maaston runsaan kvartsiittipitoisuuden vuoksi.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaan alue kokonaisuutena muodostuu Messilän kartanon alueella olevasta Kartanonmäestä, Hakalaukunmäestä ja Tiirismäestä. Tiirismaa on suurehko ja miltei asumaton alue, joskin luonnonsuojelualueeseen liittyvän Iso-Tiilijärven pohjoisrannallakin on vapaa-ajan asuntoja. Iso-Tiilijärvi rajoittuu etelässä Tiilikankaan asuinalueeseen.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaata on kutsuttu myös Messiläksi siksi, että Messilän kartanon vaikutus on ulottunut myös Tiirismaalle. Nykyään Messiläksi kutsutaan Messiläntien eteläpuolista osaa ja sen Messilän puoleista päätä venerantoineen ja leirintäalueineen, kun taas tien pohjoispuolinen osa on jo Tiirismaata.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaalla on Natura 2000 -ohjelmaan kuuluva Tiirismaan luonnonsuojelualue.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaalla oli 1960-luvulta asti laskettelukeskus, joka kilpaili läheisen Messilän laskettelukeskuksen kanssa. Se kuitenkin lakkautettiin kannattamattomana vuonna 1996. Paikalla on edelleen rappeutuneita hissirakenteita.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaalla Televisiotien jatkeen, Arvi Hauvosen tien päässä, on 327 metriä korkea Digita Oy:n lähetysmasto, jonka kautta lähetetään Päijät-Hämeessä radio- ja televisiolähetykset. Masto jakaa Suomen korkeimman rakennelman tittelin Haapaveden yleisradiomaston kanssa. Tiirismaalta lähetetään myös Lahden radiolähetykset.


title: Tiirismaa

text: Maston rakentaminen aloitettiin 1966 alussa. Sen peruskivi muurattiin 27. toukokuuta 1966, ja Tiirismaan radioaseman harjannostajaisia vietettiin 11. elokuuta 1966. Kolmikerroksinen radioasemarakennus valmistui lokakuussa 1966. Ensimmäinen radio- ja tv-masto oli 302 metrin pituinen, ja sen tuotti Rauma-Repolan Porin tehdas. Mastossa oli ohjelmansiirtolinkkiantenneja ja 280 metrin korkeudessa television ykköskanavan antenni. Kakkoskanavan antenni oli mastonjatkeessa noin 20 metrin matkalla. Radio- ja televioaseman koelähetykset alkoivat 20. helmikuuta 1967 sekä radion rinnakkaisohjelmaa lähettävän ULA-II:n lähetykset 6. maaliskuuta 1967 ja yleisohjelmaa lähettävän ULA-I:n 21. maaliskuuta 1967. Television kakkosohjelman lähetykset alkoivat runsaat viisi vuotta myöhemmin syksyllä 1972. Masto uudistettiin vuonna 1988.


title: Tiirismaa

text: Tiirismaalla on kaksitoista yleisradiolähetintä:


title: Tiirismaa

text: Analogiset lähetykset asemalta päättyivät 1. syyskuuta 2007.


title: Tiirismaa

text:
Tiirismaan huippu ja sen läheinen alue on myös yksi harvoista Summits on the Air:n Etelä-Suomen mäistä. Tiirismaa kuuluu CSV-tietokannassa
Järvi-Suomen -ryhmään, mikä käsittää Naulavaaran, Losonvaaran, Pölönmäen Ukko-Kolin, Porttivaaran, Tahkovaaran, Ryläyksen, Välimäen, Kinahmin, Ansavaaran, Räsävaaran, Kakaranvaaran, Häkönummen, Tyrävaaran, Pisan, Kiiskilänmäen, Mustavaaran, Käränkävaaran, Ikolanvaaran, Uutelanmäen, Rauvanvaaran, Konnanvaaran, Rintalanmäen, Katajamäen, Tammimäen, Oinosenmäen, Puntarhonganmäen, Känkänmäen, Puijon, Kaipolanvuoren, Lauhanvuoren, Pyhämäen, Himosvuoren, Loukkuvuoren, Ison Rajamäen, Kammiovuoren, Väisälänmäen, Uuhimäen, Konttimäen, Kiviuoren, Karhuvaaran, Leppämäen, Vieruvuoren, Ahovaaran, Ukko-Vanun, Varmanmäen, Kutumäen, Katsomakivenvuoren, Pyykkivuoren, Haukivuoren, Pekkolanmäen, Murtolahdenselänteen, Vierumäen, Riihivuoren, Kanavuoren, Lullinvuoren, Vanhanmäen, Nilkokallion, Karhuvuoden, Hevovuoren, Tupsuvuoren, Sormiovuoren, Isovuoren, Jyränvuoren ja Venäläisvuoren Tiirismaan lisäksi. Muita SOTA-pääalueita Suomessa on Järvi-Suomen lisäksi Kilpisjärvi-Pallas, Kuusamon ylänkö, Muotkatunturit ja Saariselkä-Lemmenjoki.


title: Tiirismaa

text: SOTA-yhteyksiä otetaan vain viiden watin lähetystehoisilla QRP-radioilla. Tämän vuoksi asemankorkeus ja radiosää ovat keskeisiä yhteyden saamisen onnistumisen edellytyksiä.


title: Irina Press

text: Irina Natanovna Press (, 10. maaliskuuta 1939 Harkova – 21. helmikuuta 2004) oli menestynyt monipuolinen neuvostoliittolainen yleisurheilija, joka voitti kaksi olympiakultaa.


title: Irina Press

text: Maansa mestaruuksia hän saavutti yleisurheilun viisiottelijana sekä aitajuoksijana vuosien 1959 ja 1966 välisenä aikana.


title: Irina Press

text: Vuoden 1960 olympiakisoissa Irina voitti 80 metrin aitajuoksun tuloksella 10,8. Viisiottelu ei silloin kuulunut naisten ohjelmaan.


title: Irina Press

text: Vuoden 1964 olympiakisoissa Irina voitti viisiottelun pistemäärällä 5246, joka oli maailmanennätys. Samoissa kisoissa hän sijoittui 80 metrin aitajuoksun erikoiskilpailussa neljänneksi ja kuulantyönnössä kuudenneksi.


title: Irina Press

text: Pressin sisar Tamara oli myös menestynyt yleisurheilija. Sisarusten sukupuolesta esitettiin koko heidän uriensa ajan epäilyksiä. Kumpikin lopetti urheilu-uransa vuonna 1966, kun pakolliset sukupuolitestit otettiin käyttöön.


title: Wille Mäkelä

text: Wille Mäkelä (s. 2. maaliskuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen entinen curling-pelaaja. Hän toimi Markku Uusipaavalniemen kipparoiman joukkueen kakkosmiehenä, kolmantena heittäjänä. Hän oli varsinkin kovien poistojen erikoismies.


title: Wille Mäkelä

text: Mäkelän parhaat saavutukset ovat EM-kulta vuodelta 2000, kaksi EM-pronssia (1999 ja 2002), kaksi MM-pronssia (1998 ja 2000) ja olympiahopea vuonna 2006. Suomen mestaruuksia hänellä on 7 kappaletta vuosilta 1997—2003. Seuratasolla Mäkelä edusti Oulunkylän Curlingia.


title: Wille Mäkelä

text: Välissä Mäkelä toimi oman joukkueensa kapteenina. Hänen joukkueensa edusti Suomea vuoden 2003 EM-kisoissa ja putosi B-sarjaan, josta Uusipaavalniemen joukkue nosti sen seuraavana vuonna takaisin A-sarjaan. Pian tämän jälkeen Mäkelä palasi takaisin Uusipaavalniemen johtamaan joukkueeseen olympiaprojektia varten. Olympiahopean jälkeen Mäkelä ilmoitti lopettavansa curlingin aikapulan vuoksi.


title: Wille Mäkelä

text: Mäkelä on 170 senttimetriä pitkä ja painaa 86 kiloa. Koulutukseltaan hän on yo-markkinointimerkonomi. Hän toimii nykyään Hyvinkään Liikenteen toimitusjohtajana.


title: Nara

text: Nara () on Naran prefektuurin pääkaupunki Kansain alueella Japanissa. Siellä on 364 466 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 276,84 neliökilometriä. Nara sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa lähellä Kiotoa. Kaupungin seitsemän temppeliä, pyhäkköä ja rauniota, tarkemmin Tōdai-ji, Saidai-ji, Kōfuku-ji, Kasugan pyhäkkö, Gangō-ji, Yakushi-ji, Tōshōdai-ji ja Heijōn palatsin rauniot, muodostavat yhdessä Unescon maailmanperintökohteen nimellä ”muinaisen Naran historialliset monumentit”.


title: Nara

text: Nara oli Japanin pääkaupunki suurimman osan Nara-kaudesta vuosina 710–784 nimellä "Heijō-kyō" (平城京). Naran kuuluisimmat temppelit ovat suurimmaksi osaksi peräisin tältä ajalta. Kaupunkia laiminlyötiin pääkaupungin siirryttyä lyhyeksi ajaksi Nagaokaan ja myöhemmin vuonna 794 Kiotoon (silloiseen "Heian-kyōhon"). Nykyinen Naran kaupunki perustettiin 1. helmikuuta 1898, ja siitä on kehittynyt paikallinen hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Nara on nähtävyyksiensä takia myös tärkeä matkailukohde. Mytologian mukaan Japanin ensimmäinen keisari Jimmu laskeutui taivaasta ja ratsasti kaupunkiin peuralla (japaninpeura "Cervus nippon", japaniksi "shika"). Narassa asuvien, kaduilla ja temppelialueilla vaeltavien peurojen sanotaan olevan sen jälkeläisiä. Matkailijat voivat ostaa peuroille ruokaa.


title: Curling talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisten curling-kilpailut käytiin Pinerolossa. Sekä miehet että naiset pelasivat kymmenen joukkueen yksinkertaisen sarjan, jonka neljä parasta joukkuetta etenivät välieriin.


title: Curling talviolympialaisissa 2006

text: Pelaajat moittivat turnauksen alkuvaiheissa Pinerolon hallin jäätä huonoksi ja liian suoraksi. Sittemmin jäätä tehtiin ilmeisesti kourumaisemmaksi, jotta kivet kiertäisivät paremmin.


title: Curling talviolympialaisissa 2006

text: Kisoihin kelpuutettiin isäntämaan Italian lisäksi kolmien viimeisien MM-kilpailujen perusteella yhdeksän parasta maata sekä Iso-Britannia, jota MM-kisoissa edustaa Skotlanti.


title: Joey Cheek

text: William Joseph "Joey" Cheek (s. 22. kesäkuuta 1979 Greensboro, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikaluistelija, joka on erikoistunut sprintti- ja keskipitkille matkoille.


title: Joey Cheek

text: Kansainvälisen läpimurtonsa Cheek teki 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa saavutettuaan 1 000 metrillä pronssia ja sijoituttuaan 1 500 metrillä neljänneksi vain kahdeksan sekunnin sadasosan päähän pronssista. Vuonna 2003 Cheek voitti pronssia yksittäismatkojen MM-kisojen 1 000 ja 1 500 metrillä. 2005 Cheek sijoittui sprintterien MM-kisoissa pronssille Erben Wennemarsin ja Jeremy Wotherspoonin takana, ja vuotta myöhemmin samoissa kisoissa Heerenveenissä hän kirkasti mitalinsa värin kullaksi.


title: Joey Cheek

text: 2006 Torinon olympialaisissa hän voitti 500 metrillä kultamitalin melko ylivoimaisesti ja sai 1 000 metrillä hopeaa.


title: Latina (kaupunki)

text: Latina on Latinan maakunnan pääkaupunki Lazion hallinnollisella alueella Keski-Italiassa. Kaupunki on asukasluvultaan Rooman jälkeen Lazion alueen toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee 60 kilometriä Roomasta kaakkoon.


title: Latina (kaupunki)

text: Latina sijaitsee vuonna 1932 kuivattujen Pontisten soiden alueella ja parikymmentä metriä merenpinnan yläpuolella. Vuoteen 1947 asti kaupunki tunnettiin nimellä "Littoria". Sen rakentamisesta tehtiin vuonna 1933 samanniminen,Cinesin tuottama dokumenttielokuva, jonka ohjasi Raffaello Matarazzo. Tämä lyhyt (11 minuuttia) dokumentti on säilynyt jälkimaailmalle ja se on löydettävissä esimerkiksi Matarazzon komedian "Treno popolare" DVD-version levyltä.


title: Latina (kaupunki)

text: Latina on tärkeä maatalousalueen keskus ja siellä on elintarviketeollisuuden ohella lääke- ja kemianteollisuutta.


title: Latinan maakunta

text: Latinan maakunta () on maakunta Lazion hallintoalueella Keski-Italiassa.


title: Latinan maakunta

text: Latinan maakunnan pinta-ala on 2 256 km ja siellä oli vuoden 2015 lopulla 574 226 asukasta. Maakuntaan kuuluu 33 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Latina.


title: Latinan maakunta

text: Latinan maakunnan viisi väkiluvultaan suurinta kuntaa ovat (31.12.2015): Latina (125 985 asukasta), Aprilia (73 446), Terracina (46 039), Fondi (39 809) ja Formia (36 127).


title: MuggleNet

text: MuggleNet on yhdysvaltalainen Harry Potter -fanisivusto, jonka perusti vuonna 1999 Emerzon Sparz -niminen 12-vuotias poika Indianasta Yhdysvalloista. Sivu koostuu pääosin uutisista ja erilaisista kirjoituksista, jotka liittyvät Harry Potterin maailmaan. Sivustolta löytyy myös oma chat, fanfiction- ja keskustelufoorumi sekä viikoittaiset äänestykset ja kilpailut.


title: MuggleNet

text: Sivusto on palkittu kirjailija J. K. Rowlingin omilla kotisivuilla fanisivupalkinnolla. Mugglenet on saanut myös muita huomionosoituksia kirjailijalta. Sivuston perustaja Emerson Sparz kutsuttiin kuudennen kirjan Harry Potter ja puoliverinen prinssi julkistamisen alla harvinaiseen haastatteluun toisen suositun fanisivuston The Leaky Cauldronin perustajan Melissa Anellin kanssa.


title: MuggleNet

text: Elokuussa 2005 aloitti toimintansa sivun alaisuudessa toimiva podcast: MuggleCast. Ohjelma ilmestyy noin kerran viikossa ja aina sen alussa kuullaan viikon Harry Potter -aiheiset uutiset. Ohjelman aikana juontajat keskustelevat tulevien ja nykyisten kirjojen juonista sekä elokuvista vakavasti ja silloin tällöin myös huumorilla. Ohjelmaan kuuluu erilaisia osioita joita ovat muun muassa: viikon pääaihe, kuuntelijoiden kysymykset, "Dueling Club" ja "Spy on Sparz".


title: MuggleNet

text: Ilmestymisensä jälkeen ohjelma on saavuttanut suurta suosioita. Vain neljä päivää aloituspäivästä ohjelma oli iTunesin Yhdysvaltojen listan kuudenneksi kuunnelluin podcast. Nykyään ohjelmaa kuunnellaan joka puolella maapalloa.


title: Petäjä

text: Petäjä tarkoittaa seuraavia:Petäjä tai Petaja on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Dracaena

text: Dracaena tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Honka

text: Honka voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Abelin–Ruffinin lause

text: Abelin–Ruffinin lauseen mukaan ei yleisellä viidennen ja sitä korkeamman asteen yhtälöllä ole juurilausekkeisiin perustuvaa ratkaisukaavaa.


title: Abelin–Ruffinin lause

text: Abelin-Ruffinin lause ei tarkoita sitä, että viidennen ja sitä korkeamman asteen yhtälöt ovat ratkaisemattomia. Itse asiassa jos polynomi on reaali- tai kompleksikertoiminen, yhtälöllä on aina juuria kompleksitasossa. Tämä on nimeltään algebran peruslause. Vaikka ratkaisuja ei voida laskea tarkasti, niitä voidaan laskea numeerisilla menetelmillä niin tarkasti kuin halutaan. Käytettyjä menetelmiä ovat Newtonin-Raphsonin menetelmä ja Laguerren menetelmä.


title: Abelin–Ruffinin lause

text:
Esimerkiksi toisen asteen polynomiyhtälö voidaan aina ratkaista äärellisen monen yhteen- vähennys- kerto- ja jakolaskun avulla. Nimittäin yhtälön "ax + bx + c = 0" juuret ovat
Samanlaiset kaavat tunnetaan kolmannen- ja neljännen asteen polynomiyhtälöille. Kaavat on tunnettu jo 1500-luvulta alkaen.


title: Abelin–Ruffinin lause

text: Esimerkiksi yhtälöä "x" - "x" + 1 = 0 ei voida ratkaista juurilausekkeiden avulla. Joitakin viidennen asteen yhtälöitä sen sijaan voidaan, esimerkiksi "x" - "x" - "x" + 1 = 0. Évariste Galois kehitti teorian sille, mitkä polynomiyhtälöt voidaan ratkaista juurilausekkeiden avulla: ne ja vain ne joiden Galois'n ryhmä on ratkeava. Kolmannen- ja neljännen asteen yhtälön ratkaisukaavojen perusteella ovat symmetriset ryhmät "S", "S" ja "S" ratkeavia, mutta "S" ei ole kun "n"≥5. Ryhmien ratkeavuus voidaan kuitenkin osoittaa helpommin ryhmän kompositiojonon avulla kuin ratkaisukaavan perusteella.


title: Abelin–Ruffinin lause

text: Lauseen todisti ensimmäisenä Paolo Ruffini vuonna 1799, mutta hänen todistuksensa sisälsi pienen aukon. Ruffini todistus perustui permutaatioryhmiin. Lauseelle esitti todistuksen myös Niels Henrik Abel vuonna 1824. Évariste Galois tutki ongelmaa syvällisemmin, ja hänen mukaansa onkin nimetty Galois'n teoria, johon myös Abelin-Ruffinin lause kuuluu.


title: Sanna Valkonen

text: Sanna Valkonen (s. 12. joulukuuta 1977, Hyvinkää) on suomalainen jalkapalloilija. Hän pelaa puolustuksen keskellä ja on toiminut Suomen maajoukkueen kapteenina. Valkonen pelaa kaudella 2010 Ruotsin mestaruussarjassa, Damallsvenskanissa, KIF Örebrossa.


title: Sanna Valkonen

text: Ensimmäisen maaottelunsa Valkonen pelasi 30. elokuuta 1995 Ruotsia vastaan. Hän pelasi 120 maaottelua, joissa hän teki yhteensä 7 maalia. Valkonen edusti Suomea 2005 ja 2009 EM-kisoissa. Hän lopetti maajoukkueuransa vuoden 2009 kisojen jälkeen.


title: Bjørn Einar Romøren

text: Bjørn Einar Romøren (s. 1. huhtikuuta 1981) on norjalainen entinen mäkihyppääjä, joka hyppäsi maailmancupissa vuosina 2002–2014.


title: Bjørn Einar Romøren

text: Romøren piti hallussaan pisimmän pystyssä pysytyn hypyn maailmanennätystä 239 metriä, jonka hän hyppäsi 20. maaliskuuta 2005 Slovenian Planicassa.Hän menetti ennätyksensä Johan Remen Evensenille Vikersundissa 11.2.2011.


title: Bjørn Einar Romøren

text: Romøren oli mukana Planicassa 2004 ja Kulmissa 2006 voittamassa lentomäen MM-kisojen joukkuekilpailun kultamitalia, Planicassa 2010 hopeamitalia sekä Oberstdorfissa 2008 pronssimitalia maansa joukkueessa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli Planicassa 2004 kuudes, Kulmissa kymmenes ja Planicassa 2010 yhdeksäs. Oberstdorfissa hän johti kilpailua ensimmäisen päivän jälkeen mutta putosi lopputuloksissa neljänneksi.


title: Bjørn Einar Romøren

text: 2003 Val di Fiemmen ja 2005 Oberstdorfin MM-kisoissa hän oli mukana joukkuemäen pronssia voittaneessa Norjan miehistössä. Val di Fiemmessä hän oli lisäksi normaalimäessä kymmenes ja suurmäessä kolmastoista, Oberstdorfissa puolestaan normaalimäessä neljäs ja suurmäessä kahdestoista. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli Norjan joukkueessa voittamassa pronssia ja sijoittui henklökohtaisissa kilpailuissa suurmäessä seitsemänneksi sekä normaalimäessä viidenneksitoista. Oslon MM-kisoissa 2011 hän oli Norjan joukkueen mukana normaalimäen joukkuekilpailussa hopealla.


title: Bjørn Einar Romøren

text: Maailmancupin osakilpailuvoittoja Romøren saavutti kahdeksan; lisäksi hän on oli kuudesti toinen ja kahdeksan kertaa kolmas. Ensimmäinen voitto tuli 6. tammikuuta 2003 Bischofshofenista. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi kaudella 2003–2004, kuudenneksi kaudella 2005–2006 ja yhdeksänneksi kaudella 2009–2010.


title: Bjørn Einar Romøren

text: Romøren lopetti uransa kauden 2013–2014 päätteeksi.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Jarmo Korhonen (s. 1965 Joensuu) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Keskustan puoluesihteeri vuosina 2006–2010.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Korhonen liittyi keskustan jäseneksi 22-vuotiaana vuonna 1987. Vuonna 1994 hänet valittiin Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtajaksi ja Korhonen muutti Itä-Suomesta Seinäjoelle. Ennen valintaansa puoluesihteeriksi Korhonen työskenteli toiminnanjohtajan tehtävien ohella muun muassa Anneli Jäätteenmäen pääministerikampanjan vaalipäällikkönä. Hän toimi myös europarlamentaarikko Kyösti Virrankosken kotimaan avustajana ja kolme kertaa vaalipäällikkönä.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Keskustan puoluesihteeri Eero Lankia ilmoitti vuoden 2006 presidentinvaalin jälkeen jättävänsä tehtävän kesän puoluekokouksessa. 10. kesäkuuta 2006 Korhonen valittiin puoluesihteeriksi 1 145 äänellä. Toiseksi tullut Mikko Alkio sai 773 ääntä ja Inkeri Räsänen kahdeksan ääntä. Vuonna 2008 Korhonen valittiin uudelle kaksivuotiskaudelle puoluesihteeriksi 1 200 äänellä. Hänen vastaehdokkaanaan ollut Kimmo Tiilikainen sai 488 ääntä.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: 29. toukokuuta 2010 Korhonen ilmoitti Yle TV1:n Ykkösaamussa tavoittelevansa kolmatta kautta puoluesihteerinä kesän puoluekokouksessa Lahdessa. Hän kuitenkin hävisi vaalin "Suomenmaan" päätoimittajalle Timo Laaniselle lukemin 1 675–579. Marraskuussa 2010 Korhonen kertoi olleensa koko neljän vuoden puoluesihteerikautensa ajan järjestelmällisesti työpaikkakiusattu, muttei eritellyt kiusaajiaan tarkemmin mainiten ainoastaan puoluehallituksen.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Jarmo Korhonen oli ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa ja sai 4 401 ääntä, muttei tullut valituksi.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Korhosen puoluesihteerikaudella keskusta keräsi ennätyssuuria vaalibudjetteja. Häntä toisaalta kiiteltiin puolueen talousasioiden hoidosta, mutta toisaalta myös kritisoitiin liiallisesta raha-asioihin keskittymisestä ohjelmatyön kustannuksella.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa keskustan budjetti oli 1,5 miljoonaa euroa (ottamatta huomioon ehdokkaiden henkilökohtaista kampanjarahoitusta). Vaalien jälkeen puhkesi vuosia jatkunut vaalirahoituskohu, jossa keskusta ja sitä lähellä ollut Kehittyvien maakuntien Suomi -yhteisö olivat keskeisessä asemassa.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Lokakuussa 2014 ilmestyi Korhosen teos "Väyrysen valtakunta", jossa hän käsittelee muun muassa vaalirahoitusta 1970- ja 1980-luvuilla pitäen sitä 2000-luvun vaalirahoituskohuja merkittävämpänä.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Kesällä 2010 Korhosta syytettiin keskustassa "Suomenmaan" kaappaamisesta, kun hänen katsottiin vaihdattaneen lehteä julkaisevan Joutsen Median hallituksen omaan väkeensä kostoksi lehden päätoimittaja Timo Laaniselle asettumisesta hänen vastaehdokkaakseen puoluesihteerikilvassa. Hallituksen puheenjohtajaksi tuli Korhosen ”oikea käsi”, keskustan hallintopäällikkö Aki Haaro. Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Matti Vanhanen erosi hallituksesta protestiksi Korhosen toimille.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Korhonen kiisti ensin vaikuttaneensa muutoksiin Joutsen Median hallituksessa. Paljastui kuitenkin, että Korhonen oli allekirjoittanut Maaseudun säätiön valtakirjoja vastoin säätiön sääntöjä ja että näiden tuella yhtiökokouksessa vaihdettiin yllättäen hallitus toisenlaiseksi kuin osakkeenomistajien kokouksessa oli sovittu.


title: Jarmo Korhonen (poliitikko)

text: Korhonen on opiskellut Joensuun yliopistossa historiaa. Korhonen on avoliitossa, josta hänellä on kolme poikaa.


title: Armin Zöggeler

text: Armin Zöggeler (s. 4. tammikuuta 1974 Merano) on italialainen ohjaskelkkailija, kaksinkertainen olympiavoittaja ja kuusinkertainen maailmanmestari.


title: Armin Zöggeler

text: Zöggeler aloitti kelkkailun jo pikkupoikana luonnonradoilla. 14-vuotiaana hän voitti nuorten maailmancupin ja 19-vuotiaana oli mukana Italian maajoukkueessa. Sittemmin Zöggeleristä on saavutustensa myötä tullut eräs maailman menestyneimmistä urheilijoista lajissaan. Hän on ainoa talviolympialaisissa kuusissa peräkkäisissä kisoissa mitalin saavuttanut urheilija.


title: Armin Zöggeler

text: Zöggeler on yltänyt mitaleille kuusissa peräkkäisissä olympialaisissa: hän sai 1994 Lillehammerissa pronssia, 1998 Naganossa hopeaa, 2002 Salt Lake Cityssä ja 2006 Torinossa kultaa sekä 2010 Vancouverissa ja 2014 Sotšissa pronssia. MM-kisoissa hän on voittanut 16 mitalia, kuusi kultaa, viisi hopeaa ja viisi pronssia. EM-kilpailuissa hän on voittanut 18 mitalia, neljä kultaa, kuusi hopeaa ja kahdeksan pronssia. Maailmancupin kokonaiskilpailun hän on voittanut kymmenen kertaa ja voittanut kaikkiaan 57 osakilpailua yksikkökilpailussa.


title: Armin Zöggeler

text: Siviiliammatiltaan Zöggeler on poliisi. Hän asuu Lanassa, Bolzanossa.


title: Béla Fleck and the Flecktones

text: Béla Fleck and the Flecktones on yhdysvaltalainen yhtye, jonka sointimaailma on omalaatuinen yhdistelmä bluegrassia, fuusiota sekä jazzia. Keulakuva Béla Fleck haluaa todistaa, että banjolla voi soittaa muutakin kuin country-musiikkia. Flecktones onkin esittänyt kappaleita melkein joka kategoriasta, sekä Fleck on tehnyt sooloprojektina albumin klassista musiikkia banjosovituksina.


title: Béla Fleck and the Flecktones

text: Ryhmä toimi alun perin kvartettina, jossa soitti kosketinsoittaja ja huuliharpisti Howard Levy. Hän kuitenkin lähti ryhmästä, ja Flecktones levytti triona albumin Three Flew Over The Cuckoo's Nest. Levy on sittemmin vieraillut Flecktonesien albumeilla. Saksofonisti Jeff Coffin liittyi yhtyeeseen Left of Cool -albumilla. Yhtyeen muut jäsenet ovat arvostettu basisti Victor Wooten ja hänen veljensä Roy "Future Man" Wooten, joka soittaa eräänlaista omatekemää kitaranmallista triggeroitua rumpusettiä. Soolotuotannollaan Future Man käyttää myös uudempaa keksintöään, joka on pianoa muistuttava rytmisoitin. Hän sanoo yhä useammin mieltävänsä pianon kuin rumpusettinä, ja rumpusetin kuin pianona.


title: Béla Fleck and the Flecktones

text: Vuoden 2005 keikkatauon julkaistiin uusi albumi Hidden Land. Se voitti Grammy-palkinnon parhaasta jazz-albumista. Yhtye on lisäksi voittanut useita Grammy-palkintoja aiemmista albumeista, lisäksi Béla Fleck on ollut ehdolla useammassa kategoriassa kuin kukaan muu.


title: Pekka Perttula

text: Pekka Juhani Perttula (s. 18. marraskuuta 1960 Noormarkku) on toiminut neljän kuukauden ajan mm. Suomenmaan päätoimittajana v. 2010-2011. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen tohtori. Ennen Suomenmaan päätoimittajuutta hän on työskennellyt muun muassa Suomen Keskustan puoluesihteerinä vuosina 1994–1997 ja keskustan eduskuntaryhmän pääsihteerinä vuosina 1997–2007. Hän on toiminut poliittisella urallaan myös Kirkkonummen kunnanvaltuutettuna kolmen vaalikauden ajan. Hänen puolisonsa on peruskoulun yläasteen kielten lehtori FM Anna-Maija Penttilä.


title: Pekka Perttula

text: Perttula edusti puoluesihteerinä perinteistä käsitystä, missä puolueorganisaation hallinnollisen johtamisen lisäksi tehtävään kuului myös aatteellisen puolen esillä pitäminen. Vapaaehtoisesti ennen puoluesihteerikautensa loppua eronnutta Perttulaa seurasi puoluesihteerinä puoluejohdon esityksestä puolueen järjestöpäällikkönä toiminut Eero Lankia.


title: Pekka Perttula

text: Perttula siirtyi keväällä 2007 kirjoittamaan väitöskirjaa V. J. Sukselaisesta. Kirja valmistui keväällä 2010, ja se tarkastettiin Turun yliopistossa 2010.


title: Pekka Perttula

text: Verkkoapilan Perttulan haastattelussa tammikuussa 2010 ilmeni, että Perttula oli ilmoittanut Eero Lankialle joulukuussa 2009 eronneensa Suomen Keskustan perusjärjestön jäsenyydestä. Syyksi hän ilmoitti Suomen Keskustan vaalirahoitusepäselvyydet ja sen, ettei Suomen Keskusta, käytännössä sen puoluetoimistoa johtava Jarmo Korhonen, ollut ollut valmis tukemaan rahallisesti Perttulan väitöskirjatyötä.


title: Pekka Perttula

text: Perttula oli Kelan hallituksen jäsen kaudella 1.1.2008 – 31.12.2010.


title: Pekka Perttula

text: Perttula valittiin 2015 Maaseudun Sivistysliiton puheenjohtajaksi.


title: Erja Tikka

text: Erja Tikka (s. 2. elokuuta 1953 Koski Tl) on filosofian kandidaatti, lähetystöneuvos ja Ulkoasiainministeriön viestintä- ja kulttuuriosaston apulaisosastopäällikkö. Hän siirtyi vuoden 2013 loppupuolella Suomen Itämeri-suurlähettilääksi. Suurlähettiläs toimii EU:n Itämeri-strategian kansallisena yhteyshenkilönä ja sitä toteuttavien hallinnonalojen Itämeri-koordinaatioryhmän puheenjohtajana.


title: Erja Tikka

text: Tikka toimi Suomen Keskustan puoluesihteerinä 1990–1994 Seppo Kääriäisen jälkeen Paavo Väyrysen luovuttua puheenjohtajuudesta ja Esko Ahon tultua puheenjohtajaksi.


title: Bohemian Grove

text: Bohemian Grove on noin 11 km²n alue Monte Riossa Kaliforniassa. Siellä toimii yksityinen "herrasmiesten klubi" nimeltään Bohemian Club, joka perustettiin 1872. Bohemian Club kokoontuu vuosittain, heinäkuun kahtena viimeisenä viikkona. Klubin jäseniin kuuluu monia taiteilijoita, korkean tason poliitikoita sekä liike-elämän ja hallitusten huippuvaikuttajia. Naisia ei klubin jäseniksi ole hyväksytty koko sen historian aikana.


title: Bohemian Grove

text: Klubin motto on "Weaving Spiders Come Not Here", joka juontuu "Kesäyön uni" -näytelmän toisesta kohtauksesta.


title: Bohemian Grove

text: Pöllö on ollut Bohemian Groven symbolina sen perustamisesta saakka. Bohemian Groven näyttämöllä, joen edessä, seisoo suuri pöllöpatsas. Näyttämö on ollut "Cremation of Care" -seremonian pitopaikkana vuodesta 1929 saakka. Seremoniassa uhrataan Dull Care -nimellä kutsuttu nukke. Grove Stage on 2000-paikkainen amfiteatteri, jossa järjestettävää Bohemian Groven päärituaalia esitetään aina leirin viimeisenä perjantaina. Näyttämö ulottuu aina kukkulan syrjälle asti, jossa sijaitsevat myös maailman toiseksi suurimmat ulkoilmaan rakennetut urut (pipe organ). Kahden viikon aikana järjestetään erilaisia tapahtumia ja näytelmiä, mutta kenties tärkein anti on joka päiväisillä Lake Side-talk puheilla, joissa huippuvaikuttajat ja asiantuntijat pitävät puheita kaikille klubin osallistujille.


title: Bohemian Grove

text: Bohemian Klubin kokoontumisiin ovat osallistuneet mm. Yhdysvaltain presidentit George W. Bush, George Herbert Walker Bush, Jimmy Carter, Bill Clinton, Dwight D. Eisenhower, Herbert Hoover, Richard Nixon, Ronald Reagan ja William Howard Taft; Dick Cheney (George W. Bushin varapresidentti), Alan Greenspan (Liittovaltion keskuspankin johtaja), John Kerry (Massachusetts senaattori ja entinen presidentin avustaja), Arnold Schwarzenegger (näyttelijä ja Kalifornian kuvernööri) ja Bob Novak (poliittinen kommentaattori).


title: Bohemian Grove

text: Teksasilainen journalisti Alex Jones tunkeutui salaa Bohemian Groveen vuonna 2000 videokamera laukussaan ja kuvasi seremonian kokonaan nauhalle. Samalla kertaa alueelle pääsi brittiläisen Channel 4:n toimittaja ja kirjailija Jon Ronson, joka kirjoitti tapauksesta kirjaansa "Them: Adventures With Extremists". Ronson näytti otteita sekä rituaalista että Alex Jonesin alueelle tunkeutumisesta televisiosarjassaan "Secret Rulers of the World". Eräs toimittaja oli jo 90-luvun alkupuolella livahtanut alueelle ja ottanut kuvia, jotka New York Post mitätöi myöhemmin useiden painostusten jälkeen. Alex Jonesin kuvaama video ja dokumenttielokuva "Dark Secrets: Inside Bohemian Grove" löytyy tästä huolimatta edelleen internetistä vapaasti ladattavana. Vuonna 2005 Bohemian Groven sisäpiiriin kuuluva tuntematon henkilö toimitti Jonesille lisää Groven sisältä kuvattua videomateriaalia, joka on nähtävissä "Reprise: Dark Secrets - Inside Bohemian Grove" -dokumenttielokuvassa.


title: Bohemian Grove

text: Saksan liittokansleri Helmut Schmidt kirjoitti Grovesta hänen omaelämäkerrassaan "Menschen und Mächte". Kirjassaan Schmidt kertoo Saksassa olleen samankaltaisia instituutioita, joihin kuului samanlaisia rituaaleja. Suosikikseen Schmidt kuitenkin paljastaa Bohemian Groven.


title: Bohemian Grove

text: Amerikkalainen näyttelijä Harry Shearer, joka tuli tunnetuksi elokuvasta This is Spinal Tap, ohjasi Bohemian Grovesta parodiaelokuvan nimeltä "Teddy Bears' Picnic". Alex Jones väittää, että Shearer – itsekin Bohemian Grove Clubin jäsen – teki Bohemian Grovea parodioivan elokuvan harhauttaakseen ihmisiä puuttumasta oikeisiin Bohemian Groven kiisteltyihin asioihin.


title: Maareformi

text: Maareformi tai maauudistus tarkoittaa yleensä sitä, että suurtiloja jaetaan niitä viljeleville pientiloiksi yksityisomistukseen. Maauudistuksia on monessa tapauksessa tehty valtioiden itsenäistymisen ja vallankumousten yhteydessä. Tyypillisesti ennen maareformia pieni osa väestöstä on omistanut suurimman osan maasta. Eräissä tapauksissa maanomistajat ovat olleet vanhaa maa-aatelia tai eurooppalaisia kolonialisteja. Maauudistuksessa jaettava maa on hankittu jakamalla käyttämätöntä maata, jonka omistajana on voinut olla valtio, tai maa on takavarikoitu suurmaanomistajilta korvausta vastaan tai vastikkeetta.


title: Maareformi

text: Varhaisimpia ajatuksen esilletuojia olivat 1700-luvun loppupuolella Thomas Spence ja William Ogilvie, jotka vaativat maan ottamista yhteiskunnan viljeltäväksi. Myöhemmin vastaavaa esittivät monet sosialistiset kirjailijat. Osa katsoi maan kansallistamisen riittäväksi toimenpiteeksi, osa puolestaan vaati maan yksityisomistuksen lakkauttamista kokonaan, sallien kuitenkin valtion ja kuntien vuokrata maata yksityisille. Kolmatta koulukuntaa edustivat Stuart Mill, Henry George, Franz Oppenheimer ja A. Damaschke, jotka halusivat säilyttää yksityisen omistamisen, mutta estää maan väärinkäytön. He halusivat verottaa yksityisen maan tuottoa eli maankorkoa ja estää tulonhankinnan maan ansiottomalla arvonnousulla. Erityisesti Henry Georgen ajatukset verotuksesta vaikuttivat monien valtioiden tulevaan lainsäädäntöön.


title: Maareformi

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monien maiden maatalous- ja sosiaalipolitiikassa tehtiin toimenpiteitä, joilla maanomistusta siirrettiin ihmisille, jotka sitä omalla työllään viljelivät. Uudistuksen seurauksena monet vuokraviljelijät muuttuivat maanomistajiksi, kuten Irlannissa tapahtui vuosina 1850–1914 ja Suomessa torpparien vapautuminen vuonna 1918. Kysymyksessä oli suurtilojen jakaminen tai lunastaminen korvausta vastaan ja luovuttaminen viljelijöille. Baltiassa, Puolassa, Tšekkoslovakiassa maata lunastettiin progressiivisella korvauksella. Viime vuosikymmeninä maauudistuksilla on pyritty kehitysmaissa tasoittamaan yhteiskunnallisia oloja ja luomaan taloudellista kasvua.


title: Maareformi

text: Ranskassa maauudistus tehtiin vallankumouksen direktoraatin aikana. Itä-Euroopassa maareformeja tehtiin 1830 Serbiassa, vuonna 1835 Kreikassa ja 1878 Bulgariassa näiden maiden itsenäistyttyä Osmanien valtakunnasta. Näissä pääosin turkkilaisten aatelisten hallitsemat suurtilat jaettiin paikallisille talonpojille. Toinen suuri maareformiaalto tapahtui Venäjällä lokakuun vallankumouksen jälkeen ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen Tšekkoslovakiassa, Puolassa ja Baltian maissa, kun nämä maat itsenäistyivät ja lähinnä saksalaisten aatelisten tilat jaettiin talonpojille. Kolmas aalto alkoi toisen maailmansodan jälkeen Itä-Euroopassa, kun suurtilat takavarikoitiin ja jaettiin talonpojille tai niistä muodostettiin kollektiivitiloja.


title: Maareformi

text: Etelä-Amerikassa maauudistukset aloitettiin Meksikossa 1850 Reformisodan aikana ja 1900-luvun alussa vallankumouksen yhteydessä, Boliviassa 1952 vallankumouksen jälkeen ja uudelleen Evo Moralesin aikana 2006. Chilessä maauudistus alkoi 1960 ja jatkui aina Salvador Allenden aikaan. Kuubassa suuri maauudistus tehtiin vallankumouksen jälkeen 1959. Guatemalassa maareformeja tehtiin 1944–1954, mutta tämän jälkeinen sotilasvallankaappaus perui ne. Nicaraguassa maauudistus oli sandinistihallituksen ohjelmassa. Perussa maareformit kumosivat 1950-luvulla velkaorjuuden. Lisäuudistuksia tehtiin kenraali Juan Velasco Alvaradon vuoden 1968 kaappauksen jälkeen ja 1988–1995 loistavan polun johtaman talouspoikaiskapinan hillitsemiseksi. Brasiliassa maauudistuksiin päästiin sotilashallituksen luovuttua vallasta 1980-luvulla. Venezuelassa Hugo Chávez aloitti 2001 valtion käyttämättömien maiden jakamisen talonpojille.


title: Maareformi

text: Afrikassa maareformeja ovat tehneet Etiopian vallankumoushallitus Derg 1975, Jomo Kenyatta aloitti sellaisen Keniassa 1960-luvulla ja Sam Nujoman hallitus Namibiassa 1994. Robert Mugaben ZANU aloitti maauudistuksen Zimbabwessa maan siirryttyä enemmistövaltaan. Maauudistus oli myös ANC:n lupaus sen noustessa valtaan Etelä-Afrikassa 1994.


title: Maareformi

text: Suomessa maauudistuskeskustelu liittyy maaseudun maattoman väestönosan; loisväestön, mäkitupalaisten ja torppareiden vaikeaan tilanteeseen, joka kärjistyi 1800-luvun loppupuolella. Ongelmat pyrittiin ratkaisemaan niin sanotulla "torpparivapautuksella", joka käytännössä antoi siihen astisille vuokraviljelijöille mahdollisuuden lunastaa pitkään viljelemänsä tilat omistukseensa noin 1/4 – 1/3:lla käyvästä arvosta. Maareformia Suomessa valmisteli Hannes Gebhardin puheenjohtama 1901 perustettu tilattoman väestön alakomitea. Torpparien vapautus toteutui kuitenkin vasta 1918 torpparilailla ja lisämaiden lunastus maatalousministeri Kyösti Kallion mukaan nimetyllä Lex Kalliolla vuonna 1922. Torpparilain perusteella lunastettiin 1940-luvulle mennessä 45 000 tilaa itsenäisiksi.


title: Maareformi

text: Suomen historian suurin maareformi on vuosien 1939–1945 sotien jälkeen toteutettu luovutetuilta alueilta siirtyneen pakolaisväestön eli siirtoväen, rintamamiesten, kaatuneiden omaisten ja maaseudun maattomien kausityöläisten asuttaminen, sekä näiden uudistilojen perustamiseen liittyvä maiden pakkolunastus. Vuonna 1945 laaditun maanhankintalain avulla asutettiin yli 250 000 ihmistä ja perustettiin yli 100 000 maatilaa.


title: Lourdes (täsmennyssivu)

text: Lourdes voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text:
III armeijakunta (III AK) oli Suomen armeijan sotatoimiyhtymä talvisodassa. III armeijakunta sekä II armeijakunta ja myöhemmin siitä irrotettu I armeijakunta muodostivat Kannaksen armeijan. III AK vastaisi Karjalankannaksen itäosan puolustuksesta ja osallistui kiivaisiin taisteluihin Vuoksen ja Taipaleenjoen rannoilla.
III Armeijakunnan tehtävänä oli viivyttää neuvostojoukkojen etenemistä pääaseman etupuolella ja pysäyttää puna-armeijan hyökkäys pääasemassa (jota ryhdyttiin myöhemmin kutsumaan Mannerheim-linjaksi). Armeijakunnan vastuualue oli kaikkiaan noin 60 kilometriä leveä vasemman rajan ollessa Laatokka ja oikean rajan ollessa Vuoksi Vuokselanniemen kohdalla.Helmikuussa 1940 Kannaksen armeija organisoitiin uudelleen ja III AK:n liitettiin täydennysjoukoista muodostettu 21. divisioona.


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text: Puna-armeijan Karjalan kannaksella toimineiden joukkojen tavoitteena oli talvisodan aikana lyödä Suomen puolustusvoimat taistelualueellaan. Hyökkäyksen painopisteeksi oli määrätty Viipurin ja Leningradin välisen rautatien suunta.


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text: Talvisodan alkaessa Karjalan kannaksella hyökkäsi Suomen alueelle Neuvostoliiton 7. Armeija, jota komensi 2. luokan armeijakomentaja V. Jakovlev. 7. Armeijaan kuului sodan alkaessa yhteensä yhdeksän divisioonaa ja panssariarmeijakunta. Alueelle oli siis ilmeisesti keskitetty lähes 200 000 miestä, noin 1 500 panssaroitua ajoneuvoa sekä noin 900 tykkiä ja kranaatinheitintä.


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text:
Joulukuun 1939 aikana Neuvostoliiton pääsotaneuvosto totesi Puna-armeijan kärsineen merkittäviä tappiota ja epäonnistuneen Suomen valtaamisessa lyhyessä ajassa (kuten ennakkoon oli arveltu). Pääsotaneuvosto arvioi tehdyiltä suunnitelmilta puuttuneen todellisuuspohjan ja totesi suomalaisten puolustuskykyä aliarvioidun merkittävästi. Tästä syystä pääsotaneuvosto päätti perustaa Suomea vastaan uuden, Luoteisen Rintaman, jolle annettiin käytettäväksi merkittävä määrä uusia joukkoja. Helmikuussa 1940 Kannaksella hyökkäsi lisäkeskitysten jälkeen noin 600 000 miestä, 1 200–1 400 panssaroitua ajoneuvoa, joita tuki lähes 4 000 tykkiä ja kranaatinheitintä. Kaikkiaan alueella laskettiin toimivan noin 25 divisioonaa.
Puna-armeijan joukkojen johtoa vaihdettiin Luoteisen Rintaman perustamisen yhteydessä. Rintaman komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijakomentaja Semjon Timošenko. Samassa yhteydessä Karjalan kannaksella toimivat neuvostojoukot jaettiin kahteen armeijaan joukkojen suuren määrän vuoksi. 7. Armeija jatkoi länsi-Kannaksen alueella uuden komentajansa (2. luokan armeijakomentaja) Kirill Meretskovin johtamana ja itä-Kannaksen alueelle perustettiin uusi 7. Armeijan Oikea Ryhmä, jonka komantajaksi tuli suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gröndahl). Uuteen Ryhmään kuuluivat 49. ja 150. Jalkaväkidivisioona. Myöhemmin 26. joulukuuta 1939 Ryhmästä muodostettiin Stavkan (Pääsotaneuvosto) antamalla käskyllä numero 0691 uusi 13. Armeija jonka komennossa oli nyt 2. luokan armeijakomentajan arvoon ylennetty Grendahl. 13. Armeija käsitti 4., 49., 150. ja 142. Jalkaväkidivisioonan, 116. Haupitsirykmenttin, 311. Kanuunarykmenttin, 39. Erillinen Panssariprikaatin ja 204. Panssaripataljoonan.


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text: III Armeijakunta vetäytyi uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 25. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään seitsemän kilometriä vuorokaudessa.


title: Suomen III armeijakunta (talvisota)

text: Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin muun muassa maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miehien nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.


title: Lauri Impiö

text: Lauri Johannes Impiö (8. syyskuuta 1929 Ranua – 28. tammikuuta 2006 Espanja) oli teologian kandidaatti, kansanopiston rehtori, rovasti ja kokoomuslainen kansanedustaja vuosina 1975–1987 Lapin läänin vaalipiiristä.


title: Lauri Impiö

text: Lauri Impiö kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1948 Haapaveden yhteiskoulusta ja valmistui teologian kandidaatiksi vuonna 1952 Helsingin yliopistosta. Vuonna 1952 hänet vihittiin papiksi, jonka jälkeen hän toimi Ylitornion vt. kirkkoherrana 1952–1953. Sen jälkeen hän työskenteli pappina Kemissä, Nivalassa ja Alatorniolla sekä opettajana Nivalassa. Reisjärven kristillisen kansanopiston johtajana hän oli 1955–1961. Ylitornion kristillisen opiston rehtorina hän toimi eläkkeelle siirtymiseen asti vuodet 1966–1991 lukuun ottamatta kansanedustajakausia vuosina 1975–1987. Impiölle myönnettiin rovastin arvonimi vuonna 1983.


title: Lauri Impiö

text: Impiö nousi varasijalta eduskuntaan edustaja Jouni Mykkäsen tilalle 13. tammikuuta 1975. Impiön eduskuntaura päättyi vuoden 1987 vaaleissa.


title: Lauri Impiö

text: Impiö siirtyi vanhoillislestadiolaisuudesta elämänsanalaisuuteen vuoden 1960 hajaannuksessa.


title: Lauri Impiö

text: Vuonna 1968 Lauri Impiö tuli tunnetuksi järjestäessään suuren ruoka-apukeräyksen Lapin läänin asukkaille, kun talvi tuli ennakoitua aikaisemmin ja suuri osa viljelyssadosta tuhoutui. Avustuskeräyksen jälkeen Lauri Impiötä alettiin kutsua pottupappi -nimellä. Suomen Kuvalehti antoi Lauri Impiölle palkinnon hänen saavutuksistaan vuoden 1969 alussa. Suomen Kuvalehden numerossa 6/1969 (ilmestyi 7.2.1969) oli Lauri Impiö kansikuvassa ja lehdessä pitkä juttu hänen toiminnastaan Lapin väestön auttamiseksi.


title: Lauri Impiö

text: Säveltäjä ja muusikko Markku Impiö on Lauri Impiön poika. Lauri Impiön puoliso oli virsirunoilija Leena Impiö.


title: Gedit

text: Gedit on GNOME-työpöytäprojektiin kuuluva tekstieditori, joka julkaistaan GPL-lisenssillä. Se on myös suomennettu ja tulee GNOMEn mukana. Gedit on monipuolinen tekstieditori ja se tukee monia eri tiedostomuotoja.


title: Gedit

text: Gedit on suunniteltu X Window Systemille ja käyttää GTK+ 3.0- ja GNOME 3.0 -kirjastoja. Gedit on täysin integroitu GNOMEen ja tukee esimerkiksi "vedä ja pudota" -periaatetta GNOME Files -tiedostoselaimen, kanssa. Geditin ominaisuuksiin kuuluu myös välilehdet, jotta monien tiedostojen samanaikainen muokkaus olisi helpompaa.


title: Apuri

text: Apuri eli aisapari (engl. "sidekick") on fiktion, esimerkiksi televisiosarjan, elokuvan tai romaanin, sivuhenkilö. Hän on yleensä sankarin ystävä sekä usein uskollisin ja lähin apulainen. Lähes poikkeuksetta hän pelastaa usein teoksen aikana toimillaan sankarin hengen ja päinvastoin. Apuri esiintyy sankarin vastaparina, jotta sankarin taidot ja voima korostuisivat. Apuri myös esittää kysymyksiä, joita katsoja tai lukija esittäisi. Lisäksi apuri huolehtii usein tehtävistä, joita sankaria ei voi panna tekemään. Toisinaan apuri on koominen hahmo.


title: Andreas Scholl

text: Andreas Scholl (s. 10. marraskuuta 1967 Kiedrich im Rheingau, Länsi-Saksa) on barokkimusiikin esittämiseen erikoistunut kontratenori. Schollin ääniala on sama kuin kuuluisan 1700-luvun kastraattilaulajan Senesinon, jolle Georg Friedrich Händel sävelsi kuuluisimmat alttokastraattiroolinsa. Scholl on opiskellut Darmstadtin musiikkiakatemiassa ja myöhemmin Schola Cantorum Basiliensisissa Baselissa. Scholl on levyttänyt Harmonia Mundille ja Deccalle ja saavuttanut lukuisia palkintoja tulkinnoistaan.


title: Andreas Scholl

text: Helsingin Sanomien Jukka Isopuro on luonnehtinut Schollin ääntä sanoen, että ""--Schollin valttina ovat suoran äänen tarkka sävelpuhtaus, vibraton aistikas vaihtelu, varsin huipennuskykyinen ylärekisteri ja kuulaan tunteikas fraseeraus."" Scholl on palkittu Brysselissä belgialaisten musiikkitoimittajien "Vuoden nuori muusikko" -palkinnolla. Schollin levytys Vivaldin Stabat materista sai vuonna 1996 Gramophone-palkinnon parhaana vanhan musiikin äänitteenä. Andreas Scholl vieraili Suomessa Vantaan barokkiviikolla vuonna 1997 konsertoiden Pyhän Laurin kirkossa.


title: Quintessence (suomalainen yhtye)

text: Quintessence on suomalainen yhtye, joka kuvaa musiikkiaan termillä ”nu-soul”. Yhtye on saanut musiikkiinsa vaikutteita muun muassa soulista, jazzista, hip hopista, funkista ja progesta.


title: Quintessence (suomalainen yhtye)

text: Quintessence syntyi vuonna 1999, kun kitaristi Aki Haarala pyysi Emma Salokoskea, jonka kanssa hän oli aikaisemmin soittanut proge-yhtyeessä, hänen ja DJ Jouni Helmisen, taiteilijanimeltään DharmaOne, drum'n'bass-projektiin Kampissa, Helsingissä. Projektista syntyi lopulta Quintessencen ensimmäisen EP:n nimikappale ”White Light”. Ensimmäiset keikkansa yhtye teki kesällä 2000. Neljän kappaletta sisältäneen "White Light" -EP:n julkaisi vuonna 2001 lontoolainen levy-yhtiö Dorado, ja levyjä saatiin Suomeen tuhannen kappaleen erä. Yhteistyö Doradon kanssa ei kuitenkaan sujunut, joten yhtye vaihtoi suomalaiselle Texicalli Recordsille.


title: Quintessence (suomalainen yhtye)

text: Quintessenceen liittyivät basisti Heikki Laine, trumpetisti Jukka Eskola sekä kosketinsoittaja Tuomo Prättälä. Aluksi yhtyeen keikoilla soitti rumpuja Teppo Mäkynen, mutta hänet myöhemmin korvasi Mikko Kaakkuriniemi. Prättälän mukaantulo muutti yhtyeen tyyliä jammailusta melodisempaan suuntaan, ja tämän kehityksen myötä Helminen päätti jättää yhtyeen. Eskolan tilalle yhtyeeseen tuli vielä Verneri Pohjola. Quintessencen ensimmäinen albumi, "Talk Less Listen More", julkaistiin marraskuussa 2002, ja levy oli ehdolla saman vuoden Jazz-Emman saajaksi. Brittiläinen levy-yhtiö Whatmusic julkaisi levyn keväällä 2005. Syksyllä 2004 julkaistiin Quintessencen toinen albumi "5 am", joka nousi Suomen albumilistan sijalle kahdeksan. Levy on julkaistu Suomen lisäksi koko Euroopassa sekä Japanissa.


title: Quintessence (suomalainen yhtye)

text: Quintessence on esiintynyt muun muassa Virossa, Norjassa ja Hollannissa, ja vuonna 2003 se esiintyi Suomen suurimmilla jazz-festivaaleilla, Pori Jazzeilla The Roots -yhtyeen lämmittelijänä. Quintessencen ympärille on kehittynyt Q-kollektiivi, jonka jäsenet ovat vaikuttaneet monissa yhtyeissä, kuten Q-Continuum, Emma Salokoski Ensemble, Ilmiliekki Quartet, Tuomo, Fly ja MP4. Yhtyeen nimi Quintessence on englantia ja tarkoittaa alun perin Aristoteleen luonnonfilosofiassaan olettamaa viidettä elementtiä () eetteriä, josta kuunylinen maailmankaikkeus hänen mukaansa koostuu, mutta myös "perikuvaa", "olennaista". Tuomo Prättälän mukaan maailmassa on noin 500 Quintessence-nimistä yhtyettä.


title: Habrera Hativeet

text: Habrera Hativeet on israelilainen maailmanmusiikkiyhtye, joka perustettiin vuonna 1977. Yhtyeen musiikissa yhdistyy sefardijuutalaisten, Pohjois-Afrikan ja Marokon musiikkiperinteet. Heidän katsotaan saattaneen arabialaisilta alueilta kotoisin olevien juutalaisten musiikin Israelin kulttuurin valtavirtaan. Yhtye on esiintynyt laajasti Yhdysvalloissa, Euroopassa ja Aasiassa.


title: EMS-koodi

text: EMS-koodi (Easy Mind System) on FIFen (Fédération Internationale Féline) kehittämä kissarotujen yksinkertainen tunnistuskoodi, jossa kaikkien rotujen ominaisuudet ilmaistaan yhtenäisellä tavalla.


title: Klaustrofobia

text: Klaustrofobia eli umpiokammo tarkoittaa ahtaan tai suljetun paikan kammoa. Klaustrofobiasta kärsivä kärsii yleensä paniikkikohtauksista, tai pelosta saada paniikkikohtauksia, esimerkiksi hississä, junassa tai lentokoneessa.


title: Klaustrofobia

text: Jos paniikkikohtaus syntyy, kun ko. henkilö on suljetussa tilassa, silloin klaustrofobiasta kärsivä pelkää, että ei ole kykenevä pakenemaan tilannetta. Klaustrofobiasta kärsiviä saattaa ahdistaa ja tuntea hengittämisen vaikeaksi suljetuissa auditorioissa, teattereissa ja hisseissä. Kuten monet muutkin häiriöt, myös klaustrofobia voi joskus kehittyä traumaattisten lapsuudenkokemuksien jäljiltä.


title: Klaustrofobia

text: Klaustrofobiaa voidaan hoitaa samoilla tavoilla kuin muitakin ahdistustiloja. Siihen löytyy laaja valikoima hoitokeinoja, sisältäen kognitiivisen käyttäytymisterapian ja lääkehoidot ahdistukseen.


title: With the Beatles

text: With the Beatles on brittiläisen The Beatles -yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. marraskuuta 1963. Se nousi Britannian listaykköseksi 21 viikon ajaksi ja pudotti kärjestä yhtyeen edellisen albumin "Please Please Me". Beatles oli siten Britannian listaykkösenä 51 peräkkäistä viikkoa, mikä oli uusi ennätys.


title: With the Beatles

text: Albumilla on kahdeksan yhtyeen itse kirjoittamaa laulua sekä kuusi lainakappaletta, jotka heijastavat yhtyeen kiinnostusta Motown- ja R&B-musiikkiin. Levyltä ei julkaistu Britanniassa yhtäkään singleä, mutta esimerkiksi kappale ”All My Loving” sai silti paljon radiosoittoa. Toisin kuin Britanniassa, se ilmestyi singlenä muun muassa Suomessa, missä se ylsi listaykköseksi. Lisäksi albumille kuulumaton ”I Want to Hold Your Hand” ilmestyi erillisenä singlenä vain seitsemän päivää "With the Beatlesin" jälkeen.


title: With the Beatles

text: Yhdysvalloissa, missä beatlemania oli juuri alkamassa, albumi julkaistiin tammikuussa 1964 nimellä "Meet the Beatles!". Siitä jätettiin pois viisi "With the Beatlesin" kappaletta ja tilalle lisättiin kolme muuta.


title: With the Beatles

text: The Beatlesin ensimmäinen albumi "Please Please Me" oli julkaistu maaliskuussa 1963, ja se oli erittäin suosittu Britanniassa. Albumi oli listan kärjessä 30 viikkoa ja nosti Beatlesin Britannian suosituimmaksi yhtyeeksi. Sen jälkeen Beatles hallitsi brittiläistä musiikkikenttää. EP-levy "Twist and Shout" oli vuoden myydyin, minkä lisäksi singlet ”From Me to You” ja ”She Loves You” nousivat Britannian listaykkösiksi. Vuonna 1963 Beatles soitti Britanniassa yli kahdessa sadassa konsertissa ja esiintyi kymmeniä kertoja radiossa ja televisiossa. Menestyksen myötä lehdistössä alettiin puhua beatlemaniasta.kansilehti: s. 12.


title: With the Beatles

text: Yhtyeen toinen albumi "With the Beatles" äänitettiin erillisissä sessioissa Abbey Roadin studiolla Lontoossa 18. heinäkuuta – 23. lokakuuta 1963. Äänittäjänä työskenteli Norman Smith. Studion äänitystekniikka oli rajallinen, sillä levy tehtiin kaksiraitanauhureilla. Edellisen albumin menestyksen ja lukuisten radio- ja televisioesiintymisten myötä Beatles oli saanut studiotyöskentelyyn lisää itsevarmuutta. Äänitysaikaa oli enemmän kuin suurimmaksi osaksi yhdessä päivässä nauhoitetulla "Please Please Me" -albumilla, kaikkiaan seitsemän sessiopäivää ja yhteensä 28 tuntia. Lisäksi järjestettiin joitakin miksaus- ja editointisessioita. George Harrisonin mielestä "With the Beatlesista" tuli esikoisalbumia parempi juuri siksi, että siihen käytettiin enemmän aikaa.


title: With the Beatles

text: Ensimmäinen äänityssessio oli 18. heinäkuuta, jolloin työstettiin lainakappaleita ”You Really Got a Hold on Me”, ”Money (That’s What I Want)”, ”Devil in Her Heart” ja ”Till There Was You”. Heinäkuun 30. päivänä äänitettiin kappaleita ”Please Mister Postman”, ”It Won’t Be Long”, ”Money”, ”Till There Was You”, ”Roll Over Beethoven” ja ”All My Loving”. Syyskuun 11. ja 12. päivänä valmistuivat kappaleet ”All I’ve Got to Do”, ”Don’t Bother Me”, ”Hold Me Tight” ja ”Not a Second Time”. ”Little Child” saatiin valmiiksi 3. lokakuuta, ”You Really Got a Hold on Me” 18. lokakuuta ja ”I Wanna Be Your Man” 23. lokakuuta.


title: With the Beatles

text: Vuonna 1963 monoääni oli hallitseva äänentoistomuoto. Myös stereomiksaukset tehtiin, mutta Beatles ei ollut niissä lainkaan läsnä. "With the Beatlesin" stereomiksauksissa pyrittiin lähinnä jaottelemaan laulu- ja soitinosuudet, ja tyypillisesti laulut käsittävät toisen kanavan ja soittimet toisen. Kappaleita miksattiin sitä mukaa, kun ne valmistuivat. Monomiksaukset tehtiin 21. elokuuta, 30. syyskuuta ja 23. lokakuuta. Stereomiksaukset tehtiin pääosin kolmessa tunnissa 29. lokakuuta. Seuraavana päivänä viimeisteltiin vielä ”Money (That’s What I Want)” -kappaleen stereoversio. Se käsittää todellisuudessa kaksi erillistä monomiksausta, jotka soivat samanaikaisesti kahdessa kanavassa. Kyseisen kappaleen mono- ja stereoversiot ovat muutenkin hieman erilaiset kitara- ja piano-osuuksien sekä soitinnuksen osalta.


title: With the Beatles

text: "With the Beatlesin" neljästätoista kappaleesta yhtyeen jäsenten itse kirjoittamia on kaikkiaan kahdeksan. John Lennon on kirjoittanut kappaleet ”It Won’t Be Long”, ”All I’ve Got to Do” ja ”Not a Second Time”. Paul McCartney on tehnyt kokonaan kappaleen ”All My Loving” ja suurimmaksi osaksi kappaleet ”Hold Me Tight” ja ”I Wanna Be Your Man”. ”Little Child” on Lennonin ja McCartneyn yhteistyön tulosta, kun taas ”Don’t Bother Me” -kappaleen kirjoitti George Harrison. Lainakappaleita albumilla on kuusi, ja ne kuvastavat yhtyeen innostusta Motown- ja R&B-musiikkiin. Yhtye oli tuolloin huomattavasti kiinnostuneempi amerikkalaisesta kuin brittiläisestä musiikista, ja rumpali Ringo Starrin mukaan lainakappaleen valitsi levylle se jäsen, joka siitä sattui pitämään.


title: With the Beatles

text: Edellislevy "Please Please Me" on enimmäkseen suoraviivainen, kitara–basso–rummut-kokoonpanolla tehty albumi, ja siihen verrattuna "With the Beatles" -levyllä käytetään enemmän lyömä- ja kosketinsoittimia. Toisella albumillaan Beatles aloitti studiotekniikan kokeilut, sillä yhtye hyödynsi uutta mahdollisuutta äänittää laulu kahdelle raidalle. John Lennonin mielestä yhtye meni kyseisen efektin käytössä liian pitkälle ja käytti sitä levyllä turhan usein.Immonen: s. 142.


title: With the Beatles

text: Albumin kokonaispituus on 32 minuuttia ja 44 sekuntia.


title: With the Beatles

text: Albumin avauskappale on ”It Won’t Be Long”, jonka John Lennon kirjoitti ajatuksenaan tehdä siitä yhtyeen seuraava single. Kappaleen sanoituksen on tulkittu kuvastavan Lennonin kokemuksia vanhempiansa hylkäämäksi jäämisestä, sillä teksti asettaa vastakkain kertojan ahdistuksen ja kuvitelman, että kaikki muut elävät huoletonta elämää. Toisaalta kertoja odottaa tytön, joka on hänet jättänyt, palaavan takaisin ja tekevän hänet taas onnelliseksi. Ensimmäisessä hitaassa kappaleessa,kansilehti: s. 5. ”All I’ve Got to Do”, on Lennonin mukaan tavoiteltu Smokey Robinsonin tyyliä. Laulun sanoituksessa on nähty yhtäläisyyksiä Robinsonin kappaleeseen ”(You Can) Depend on Me”. Paul McCartneyn ”All My Loving” käsittelee erossa olemista. Innoittajana toimi ilmeisesti tyttöystävä Jane Asher, kuten monissa muissakin McCartneyn tuon ajan rakkauslauluissa.Immonen: s. 146. John Lennon piti sitä yhtenä McCartneyn ensimmäisistä todella hyvistä kappaleista. George Harrisonin kitarasoolossa on pieniä country-vaikutteita.