title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Deweyn luokitus on muodoltaan hierarkkinen puurakenne. Jokainen luokka voidaan jakaa alaluokkiin ja alaluokat jälleen uusiin alaluokkiin. Jokaisella alaluokalla on yksi ylempi luokka. Luokitus on enumeratiivinen eli jokaiselle dokumentille voidaan valita tarjotuista luokista dokumentin aiheeseen parhaiten sopiva luokka, mutta sellaista luokkaa ei voi valita, jota ei ole luokituskaavassa mainittu.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Nykyiset Deweyn pääluokat eivät ole muuttuneet alkuperäisestä vuonna 1876 julkaistusta ehdotuksesta muutoin kuin termien suhteen.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Pääluokat ovat:Deweyn kymmenluokitusta käytetään edelleen, mutta ennen kaikkea sitä on käytetty pohjana muille luokitusjärjestelmille. Käyttöönoton alusta asti kirjastot ovat muokanneet ja soveltaneet Deweyn luokitusta omiin tarpeisiinsa.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Suomessa Deweyn luokitusta ei käytetä sellaisenaan, mutta yleisten kirjastojen luokitusjärjestelmä YKL sekä Helsingin kaupunginkirjaston luokitusjärjestelmä pohjautuvat Deweyn kymmenluokitukseen. YKL:n laatimisessa haluttiin muuttaa alkuperäistä systeemiä (DDC) mahdollisimman vähän ja pääperiaatteena oli käytännöllisyys. Joitakin muutoksia kuitenkin tehtiin Tanskan DDC-mukaelmaa esikuvana pitäen. Suurin muutos oli maantieteen erottaminen historian luokasta 9 uudeksi pääluokaksi 4, johon aikaisemmin kuulunut kielitiede yhdistettiin kirjallisuuden luokkaan 8.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Suomen tieteellisissä kirjastoissa käytössä oleva yleinen kymmenluokitus UDK on myös alun perin ollut Deweyn kymmenluokituksen johdannainen, mutta sen kehitys on erkaantunut Deweyn kymmenluokituksesta jo 1800-luvun lopusta lähtien.. Nykyinen UDK ei ole enumeratiivinen kuten DDC vaan fasetoitu luokitus muodostuen osiin jaetusta sanastosta ja kieliopista/säännöistä, joiden mukaan muodostetaan luokkia dokumenteille, joissa eri käsitteet esiintyvät eri yhdistelminä.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Deweyn kymmenluokitusen päivitykset ja uudet versiot julkaisee yhdysvaltalainen OCLC (Online Computer Library Center), joka sai luokittelun tekijänoikeudet haltuunsa ostettuaan Forest Pressin vuonna 1988. Lyhentämättömät versiot ilmestyvät noin seitsemän vuoden välein; viimeksi julkaistiin 23. painettu versio vuonna 2011 ja uudempi 24. versio julkaistaneen kesällä 2018. Luokitusjärjestelmän kehityksestä on OCLC:n kanssa huolehtinut Yhdysvaltain kongressin kirjasto.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelus on Suomen perustuslain 127 §:n tarkoittama vaihtoehto varusmiespalvelukselle. Siviilipalveluksen voi suorittaa kuka tahansa niin haluava asevelvollinen henkilö, jonka vakaumus estää varusmiespalveluksen suorittamisen. Lisäksi siviilipalveluksen joutuu suorittamaan nainen, joka haluaa keskeyttää vapaaehtoisen asepalveluksensa sen jälkeen, kun on kulunut 45 päivää hänen astumisestaan asepalvelukseen. Siviilipalveluksesta ei voi palveluksen alettua vaihtaa asepalvelukseen eikä siviilipalveluksen suorittamisen jälkeen voi liittyä reserviin.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluksen pituus on 347 vuorokautta eli hieman alle 12 kuukautta. Ne siviilipalvelusmiehet, jotka aloittivat siviilipalveluksensa ennen vuoden 2008 alkua, jolloin nykyinen siviilipalveluslaki tuli voimaan, palvelivat kuitenkin aiemman lain mukaiset 395 vuorokautta. Vuosittain siviilipalveluksen valitsee noin 2 500 asevelvollista, joista 4–5 on naisia. Tämä vastaa ikäluokan koosta riippuen noin 7 % koko miesikäluokasta.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelus koostuu noin kuukauden (28 päivää) pituisesta koulutusjaksosta sekä noin 11 kuukauden mittaisesta työpalvelusta. Koulutusjakso suoritetaan siviilipalveluskeskuksessa, joka sijaitsee Lapinjärvellä. Koulutusjaksolla on neljä vaihtoehtoista suuntautumisvaihtoehtoa: kansalaisvalmiudet; palo, pelastus ja väestönsuojelu; ympäristö ja yhteiskunta sekä väkivallan ennaltaehkäisy. Kesken asevelvollisuuden siviilipalvelukseen siirtyvän palveluajasta vähennetään jo suorittu palvelus tiettyjä kertoimia käyttäen. Kertoimet määräytyvät asevelvolliselle määrätyn varusmiespalvelusajan perusteella.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Työpalvelu suoritetaan valtion tai kunnan laitoksessa tai toimielimessä, evankelis-luterilaisessa tai ortodoksisessa kirkossa tai yleishyödyllisessä säätiössä, yhteisössä tai yhdistyksessä. Työpalveluspaikaksi ei siis kelpaa voittoa tavoitteleva yritys, mutta ei myöskään puolue tai ammattiliitto. Työpalveluspaikan tulee solmia sopimus työ- ja elinkeinoministeriön kanssa. Siviilipalvelusmies ei myöskään saa olla palveluksen aikana työ- tai virkasuhteessa palveluspaikkaansa. Näin ollen, vaikka esimerkiksi Helsingin poliisilaitos toimiikin palveluspaikkana, ei siviilipalvelusmies voi toimia poliisin virkatehtävissä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluksen suunnittelusta ja kehittämisestä vastaa työ- ja elinkeinoministeriö valtioneuvoston asettaman siviilipalvelusasiain neuvottelukunnan avustuksella. Siviilipalveluksen toimeenpanosta vastaava viranomainen on siviilipalveluskeskus. Neuvottelukunnan jäsenet edustavat työ- ja elinkeinoministeriötä, puolustusministeriötä, pääesikuntaa, siviilipalveluskeskusta, palveluspaikkoja sekä siviilipalvelusmiehiä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Itsenäisen Suomen ensimmäinen väliaikainen asevelvollisuuslaki vuodelta 1919 ei sisältänyt vakaumuksen suojaa koskevia säännöksiä. Vuoden 1922 uusi asevelvollisuuslaki mahdollisti aseettoman palveluksen suorittamisen puolustusvoimissa lähinnä uskonnollisiin syihin perustuen. Vuoden 1931 mahdollisti rauhan ajan palveluspaikoiksi myös muut valtion virastot. Vakaumusta arvioiva tutkijatoimikunta perustettiin vuonna 1959, kun säädettiin Laki asevelvollisuuden täyttämisestä aseettomana. Vuonna 1969 säädettiin laki aseettomasta siviilipalveluksesta, jonka mukaan vakaumuksen tutkintamenettelyllä voitiin ohjata asevelvollinen siviilipalvelukseen. Vakaumuksen tutkinnasta luovuttiin vuonna 1985 säädetyllä väliaikaislailla, joka oli voimassa vuosina 1987–1991. Väliaikaislain säännöksillä sovitettiin yhteen uskonnon- ja omantunnon vapaus sekä maanpuolustusvelvollisuus. Vuoden 1991 siviilipalveluslain valmistelussa oli lähtökohtana kehittää siviilipalvelusta itsenäisenä palvelusmuotona. Vuoden 2008 alussa voimaan tulleen siviilipalveluslain mukaan siviilipalvelukseen hakemisen perusteeksi ei enää edellytetä eritellysti joko uskonnollista tai eettistä vakaumusta. Asevelvollinen, jonka vakaumukseen perustuvat syyt estävät häntä suorittamasta asevelvollisuuslaissa säädettyä palvelusta, vapautetaan sen suorittamisesta ja määrätään suorittamaan siviilipalvelusta. Toisin kuin aiemmin vapautus asevelvollisuudesta koskee myös erityisoloja (normaaliajan vakavat häiriötilanteet ja liikekannallepano).


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelus on ollut olemassa vuodesta 1931, jolloin säädettiin Suomen ensimmäinen siviilipalveluslaki "Lex Pekurinen" aseistakieltäytyjä Arndt Pekurisen mukaan. Vuoden 1959 siviilipalveluslaissa palvelus sallittiin myös muin kuin uskonnollisin perustein, mutta vakaumus piti osoittaa erityisen tutkintalautakunnan edessä, johon kuului tuomari, upseeri, sosiaaliministeriön edustaja, pappi ja psykiatri. Tutkintalautakunta lakkautettiin vuonna 1987 ja siitä alkaen siviilipalvelukseen on hyväksytty ilmoituksen perusteella ainakin käytännössä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Työpalvelun aikainen palveluspaikka haetaan omatoimisesti, mielellään jo ennen palvelukseen astumista. Mikäli työpalvelupaikkaa ei ole löytynyt, hakua jatketaan koulutusjaksolla. Mikäli paikkaa ei sittenkään löydy, siviilipalvelusmies jää keskukseen palvelukseen niin sanotusti ”legioonalaiseksi”, kunnes paikka löytyy. Keskus saattaa myös määrätä tai suositella palvelusvelvolliselle palveluspaikkaa, mikäli siviilipalvelusmies ei sellaista itse löydä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelukseen voi hakeutua kutsunnoissa, milloin vain niiden jälkeen ja myös varusmiespalveluksen aikana tai sen suorittamisen jälkeen. Hakeminen tapahtuu täyttämällä erityinen hakemuslomake ja toimittamalla se kutsunnoissa kutsuntalautakunnalle, varusmiespalveluksen aikana joukko-osaston komentajalle ja aina muulloin joko oman asuinpaikkansa mukaisen sotilasläänin esikuntaan tai Lapinjärven siviilipalveluskeskukseen. Jos hakee siviilipalvelukseen ollessaan varusmiespalveluksessa, hakija kotiutetaan välittömästi. Jo suoritetusta palveluksesta saa todistuksen, jonka nojalla siviilipalveluksesta vähennetään aika, joka on suoritettu varusmiespalveluksessa. Siviilipalvelusajan pituudeksi määrätään aika, joka vastaa jäljellä olevaa osaa varusmiehen palvelusajasta. Myös vapaaehtoista asepalvelusta suorittava nainen voi hakea siviilipalvelukseen varusmiehen tavoin. Naisilla on kuitenkin erityisoikeus keskeyttää ase- tai siviilipalveluksensa ensimmäisen 45 päivän kuluessa ilman seuraamuksia. Tämän jälkeen ase- tai siviilipalvelusta suorittavat naiset rinnastetaan täysin asevelvollisiin miehiin.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelusmiehelle kuuluvat samat sosiaaliset etuudet kuin varusmiehellekin. Hänellä on oikeus ilmaiseen muonitukseen, majoitukseen, työvaatetukseen ja terveydenhoitoon sekä lomamatkoihin. Puolustusministeriön selvityksen mukaan käytännössä nämä edut ovat toteutuneet kuitenkin huonommin kuin varusmiehillä. Työministeriön aiemman lain aikana vuonna 2000 tekemän selvityksen mukaan vain kolmannes siviilipalveluspaikoista selviytyi asumiskustannusten korvaamisesta moitteitta. Tämän vuoksi palveluspaikka voi uuden lain mukaan saada siviilipalvelusmiehen majoituskustannuksiin tukea valtiolta. Suurin valtion korvaama summa on pääkaupunkiseudulla 250 euroa/kk, muualla 150 euroa/kk. Mikäli siviilipalvelusvelvollinen sijoitetaan asumaan vanhempiensa omistamaan tai vuokraamaan asuntoon, korvaus on enintään 100 euroa kuukaudessa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluksessa tehtävään työhön sovelletaan työturvallisuuslakia ja työterveyshuoltolakia kuten tavanomaisissakin työsuhteissa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelusvelvolliselle kuuluu 18 päivää henkilökohtaista lomaa, jotka tulee myöntää tasaisesti koko työpalvelun aikana. Lomahakemusta ei tarvitse perustella. Palvelusvelvollisella on myös oikeus 12 päivän isyysvapaaseen oman lapsen syntymän yhteydessä. Lisäksi palveluspaikka voi myöntää enintään 20 päivää kuntoisuuslomaa kunnostautuneelle siviilipalvelusmiehelle.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Palveluspaikka voi myöntää enintään 180 päivää henkilökohtaista syylomaa siviilipalvelusvelvollisen perustellusta hakemuksesta. Henkilökohtaista syylomaa ei lasketa palvelusajaksi. Mikäli loman pituus on yhtäjaksoisesti vähintään 14 päivää, palvelus keskeytyy ja siitä tulee ilmoittaa Kelalle.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Palveluspaikka myöntää sairausloman lääkärin tai terveydenhoitajan lausunnon perusteella.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluslaissa säädetyt siviilipalvelusvelvollista koskevat kurinpitosäännökset eroavat tuntuvasti varusmiespalvelusta suorittavia koskevista sotilasrangaistussäännöksistä. Siviilipalvelusmies ei ole sotilasrangaistussäännösten alainen, koska ei ole sotilas.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text:
Perusmuotoisena siviilipalvelusrikkomuksena on palvelusrikkomus, josta voidaan määrätä kurinpitorangaistus. Mikäli siviilipalvelusmies laiminlyö palvelustehtäväänsä liittyvän velvollisuuden tai muutoin toimii niitä vastoin, palveluspaikka voi tehdä tästä ilmoituksen siviilipalveluskeskukselle. Tällöin keskus tutkii asian, kuulee asianosaisia ja määrää tarvittaessa kurinpitorangaistukseksi
Vain yhtä rangaistuslajia saa käyttää kullakin rangaistuskerralla.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kurinpitopäätöksestä voi hakea muutosta Helsingin hallinto-oikeudesta. Mikäli siviilipalvelusvelvollinen poistuu tai jättää saapumatta sinne palveluspaikastaan luvatta, palveluspaikan on ilmoitettava tästä poliisille, joka toimittaa siviilipalvelusvelvollisen takaisin palveluspaikkaansa. Jos siviilipalvelusvelvollinen kuitenkin kieltäytyy kirjallisesti siviilipalveluksesta, häntä ei toimiteta enää palvelukseen.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Mikäli siviilipalvelusmies ei ojennu saamistaan kurinpitorangaistuksista vaan jatkaa velvollisuuksiensa laiminlyömistä, hänet tuomitaan siviilipalvelusrikoksesta ehdottomaan vankeuteen ajaksi, joka vastaa puolta hänen jäljellä olevasta palvelusajastaan. Ne, jotka kieltäytyvät palveluksesta, tuomitaan vastaavasti siviilipalveluksesta kieltäytymisestä samanpituiseen vankeusrangaistukseen. Kumpaankin ryhmään kuuluvilla on kuitenkin mahdollisuus päästä milloin hyvänsä ehdonalaiseen vapauteen, mikäli he sitoutuvat suorittamaan siviilipalveluksensa loppuun. Kummastakin rikoksesta rikosilmoituksen tekee aina siviilipalveluskeskus palveluspaikan antaman ilmoituksen perusteella. Muita, vähäisempiä siviilipalvelukseen liittyviä rikoksia, joista rangaistaan sakolla, ovat tiedonantovelvollisuuden rikkominen ja kieltäytyminen täydennyspalveluksesta.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kun palvelusrikkomusta epäillään, siitä pitää ilmoittaa siviilipalveluskeskukselle palvelusrikkomusilmoituksella, jonka jälkeen siviilipalveluskeskus alkaa selvittää asiaa. Keskus hankkii ensin tutkintaan tarvittavan aineiston ja määrää todistettavasti siviilipalvelusmiehen suulliseen kuulemistilaisuuteen, joka pidetään siviilipalveluskeskuksen määräämänä ajankohtana joko keskuksella tai siviilipalveluspaikalla. Siviilipalvelusmiehelle on tehtävä selväksi, mitä asiaa kuulemistilaisuus koskee.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kuulemistilaisuudesta laaditaan kuulustelukertomus, joka annetaan siviilipalvelusmiehelle hyväksyttäväksi. Tämä saa tehdä kuulustelukertomukseen huomautuksia. Tästä kaikesta siviilipalveluskeskuksen on laadittava tutkintapöytäkirja, johon siviilipalvelusmiehellä on oikeus tutustua ennen jutun ratkaisemista.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kesken asevelvollisuuden siviilipalvelukseen siirtyminen on mahdollista milloin vain. Sotilasvalalla tai sotilasvakuutuksella ei ole käytännön merkitystä asian käsittelyssä. Käytännössä kyseessä on ilmoitusasia, eikä siviilipalveluslain ensimmäisen pykälän mukaista vaadittua vakaumukseen liittyviä kuulusteluja enää ole. Kantahenkilökunta voi kuitenkin kysellä keskeyttämisen syitä (laissa vaadittu vakaumuksellinen syy) tai Aseistakieltäytyjäliiton mukaan tahallisesti olla käsittelemättä asiaa. Erityisesti pisimmän palvelusajan (347 päivää) määräytymisen yhteydessä tehdyt ilmoitukset voidaan katsoa usein haluttomuudeksi suorittaa vuoden kestävää palvelusta.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kesken asevelvollisuuden siviilipalvelukseen haluavilla saattaa olla usein ongelmia asiaa käsittelevien henkilökunnan kanssa. Monilla siviilipalvelukseen hakeutuvilla prosessi kestää useita päiviä, ja eri henkilöiden tapaamisia voi olla useita. Ongelmia ja viivästyksiä voivat aiheuttaa esimerkiksi työntekijöiden aikataulut, varusteiden palautus (mm. siviilivaatteiden hankinta poistumista varten), tahallinen viivyttely, poistumisluvan saaminen tai muut syyt. Siviilipalveluslain 13. pykälä velvoittaa käsittelemään asian viipymättä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Nykyisin Puolustusvoimissa ei ole käytössä erillisiä kuulusteluja vakaumuksen ja syiden tarkastamiseksi. Monille varusmiehille prosessi on ollut kokemuksena nöyryyttävä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Pääsääntöisesti varusmies ei pääse kotiutumaan kasarmialueelta Puolustusvoimien vaatteissa, joten henkilön on kotiutuessaan hankittava itselleen siviilivaatteet. Tämä voi tarkoittaa seuraaviin viikonloppuvapaisiin asti odottamista (pahimmillaan useita viikkoja), ellei varusmies onnistu saamaan vaatteita muuta kautta.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Naisilla on mahdollisuus lopettaa vapaaehtoinen asepalvelus 45 päivän sisällä, jonka jälkeen hänet rinnastetaan asevelvollisuutta suorittavaan mieheen myös siviilipalveluslain osalta, ja täten myös nainen joutuu suorittamaan siviilipalveluksen jos keskeyttää palveluksen 45. päivän jälkeen. Vuosittain siviilipalveluksen suorittaa muutama nainen.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Henkilöä, joka ei halua asevelvollisuuden alettua suorittaa siviilipalvelusta, eikä asevelvollisuutta, tuomitaan vankeuteen nimikkeellä "siviilipalveluksesta kieltäytyminen" siviilipalveluslain 74. pykälän mukaan. Tällaista henkilöä kutsutaan osittaiskieltäytyjäksi.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kaikki siviilipalveluksen suorittaneet kuuluvat siviilivarantoon sen vuoden loppuun, jona he täyttävät 50 vuotta. Tämän jälkeen siviilipalvelusvelvollinen kuuluu lisävarantoon, kunnes 60. ikävuosi on päättynyt. Lisävarantoon kuuluvat myös ne siviilipalvelukseen hyväksytyt, jotka eivät vielä ole aloittaneet siviilipalvelusta tai joilla se on keskeytynyt. Siviilipalvelusvelvollinen on siis kullakin hetkellä joko palveluksessa, siviilivarannossa tai lisävarannossa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Kun tasavallan presidentti on määrännyt reserviläisiä ylimääräiseen palvelukseen, siviilipalveluskeskus voi määrätä siviilivarantoon kuuluvia ylimääräiseen palvelukseen, jossa siviilipalvelusvelvollisia koulutetaan siviililuonteisiin kriisiajan tehtäviinsä. Liikekannallepanon sattuessa osittainen siviilivarantoon kuuluvia voidaan määrätä näihin tehtäviin. Täydellisen liikekannallepanon sattuessa myös lisävarantoon kuuluvia voidaan määrätä liikekannallepanon aikaiseen palvelukseen. 50 vuotta täyttäneitä voidaan kuitenkin määrätä palvelukseen vain eduskunnan päätöksen nojalla.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text:
Kriisitilanteessa siviilipalvelusvelvolliset palvelevat joko siviilipalveluskeskuksen alaisuudessa tai pelastusviranomaisten tai väestönsuojeluun sekä pelastustoimintaan osallistuvien viranomaisten alaisuudessa. Näitä ovat
Lisäksi palvelus voi tapahtua opetusministeriön hallinnonalan viranomaisten alaisuudessa. Tämän lisäksi siviilipalvelusvelvollisia, kuten kaikkia muitakin kansalaisia, voidaan määrätä valmiuslain ollessa voimassa suorittamaan yleistä työvelvollisuutta. Tämä työvelvollisuus koskee myös totaalikieltäytyjiä. Pelastusviranomaisia avustavat lisäksi Poliisi, Rajavartiolaitos, Puolustusvoimat sekä Hätäkeskuslaitos, mutta näihin viranomaisiin ei voida sijoittaa siviilipalvelusvelvollisia. Siviilipalvelusvelvollinen on velvollinen tarvittaessa saapumaan palvelukseen heti kutsun saatuaan. Jotta siviilipalvelusvelvollinen olisi tavoitettavissa, hänen on pidettävä huoli siitä, että hänen osoitteensa, asuinpaikkansa, muut yhteystietonsa sekä hänen palveluskelpoisuuteensa vaikuttavat seikat ovat aina Siviilipalveluskeskuksen tiedossa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelukseen voi hakeutua milloin tahansa. Jos reserviläisiä on kuitenkin määrätty ylimääräiseen palvelukseen tai on käynnissä liikekannallepano, tätä oikeutta rajoitetaan. Mikäli asevelvollinen hakee siviilipalvelukseen eikä ole ehtinyt aloittaa siviilipalvelusta tai täydennyspalvelusta ennen kuin häiriötilanne on alkanut, hänen hakemuksensa siirtyy vakaumuksentutkintalautakunnan käsiteltäväksi.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Vakaumuksentutkintalautakuntaan kuuluu vähintään lainoppinut puheenjohtaja, esittelijä sekä varapuheenjohtaja, majurin arvoinen sotilasjäsen, psykiatri ja teologi, filosofi tai uskontotieteilijä. Näistä uskonnollisiin tai eettisiin vakaumuksiin perehtyneen jäsenen tai esittelijän tulee edustaa siviilipalveluskeskusta. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tulee olla riippumattomia puolustushallinnosta ja siviilipalveluskeskuksesta. Lautakuntia toimii maassa yksi tai useampia ja sen jäsenet toimivat tuomarinvastuulla.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Mikäli siviilipalvelukseen hakeva osoittaa, että hänellä on pysyvä, todellinen vakaumus, joka estää häntä palvelemasta asevelvollisena, hänet hyväksytään siviilipalvelukseen. Muussa tapauksessa puolustusvoimilla on oikeus määrätä siviilipalvelukseen hakeutumista yrittänyt aseelliseen palvelukseen.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Päätökseen saa hakea muutosta Helsingin hallinto-oikeudelta 14 päivän kuluessa. Hallinto-oikeuden päätöksestä muutosta Korkeimmalta hallinto-oikeudelta, jos tämä myöntää valitusluvan. Valitus ei estä päätöksen täytäntöönpanoa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Jos siviilipalvelusvelvollinen kieltäytyy palveluksesta poikkeusoloissa, hänet tuomitaan ankaramman asteikon mukaan. Poikkeusoloissa sekä siviilipalvelusrikoksen että siviilipalveluksesta kieltäytymisen enimmäisrangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta. Suoritettu rangaistus ei myöskään vapauta myöhemmästä kriisiaikaisesta palvelusvelvollisuudesta. Myös oman terveyden vahingoittaminen on rangaistavaa. Ne, joiden vakaumusta vakaumuksentutkintalautakunta ei ole hyväksynyt, ovat muiden sotilaiden tavoin sotilasrangaistussäännösten alaisia, mikäli heidät määrätään palvelukseen.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluksen varusmiespalvelukseen nähden syrjiväksi todettu kesto ja järjestelyt ovat jo pitkään olleet poliittisen kiistan aiheena. Usean kansainvälisen ihmisoikeuselimen, kuten YK:n ihmisoikeuskomitean kannan mukaan entinen 13 kuukauden palvelusaika oli syrjivä ja rangaistuksenomaisen pitkä varusmiespalvelukseen verrattuna ja siten ristiriidassa yleisesti demokraattisissa maissa tunnustetun ihmisoikeuden kieltäytyä aseista kanssa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluksen entinen pituus, joka oli 395 vuorokautta oli yli puolitoistakertainen keskimääräiseen asepalvelusaikaan (8,55 kk) nähden ja noin kuukauden pidempi kuin pisin varusmiespalveluksen palvelusaika. Vuonna 1998 toteutettujen kahdeksan kuukauden varusmiespalvelusajan lyhennyksen ja 11 kuukauden palveluksen pidennyksen jälkeen koskemattomaksi jäänyt siviilipalveluksen kesto oli jyrkentänyt eri palvelusmuotojen palvelusaikojen eroa. Useat kansainväliset ihmisoikeuselimet vaativatkin Suomelta siviilipalveluksen lyhentämistä ja muita lainsäädännöllisiä muutoksia aseistakieltäytyjien asemaan.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Lainsäädännön syrjivyydestä on esitetty YK:n ihmisoikeuskomitean päätöksestä poikkeavia mielipiteitä, jotka usein liittyvät palvelusajan laskemiseen muuten kuin päivissä. Ihmisoikeuskomitea on korkein kp-sopimuksen, josta aseistakieltäytymisoikeus johdetaan, toteutumista tarkkaileva taho. Esimerkiksi viimeaikaisen lainsäädännön uudistamistyön yhteydessä on julkisuudessa jälleen esitetty viittauksia laskelmiin siitä, että palvelustunneissa mitattuna jo lyhyin varusmiespalveluksen palvelusaika olisi pidempikestoisempi kuin siviilipalvelus. Näissä laskelmissa kuitenkin varusmiehen palvelusajaksi on usein laskettu aika, jolloin hän esimerkiksi nukkuu, syö tai viettää vapaa-aikaa kasarmilla tai jopa sen ulkopuolella, kun taas siviilipalvelusta suorittavan palvelusajaksi vastaaviin toimiin kulunutta aikaa ei ole laskettu. Palvelustuntien niin sanottua mekaanista laskemista on sanottu harhaanjohtavaksi, koska laskelmat ovat puutteellisesti dokumentoituja ja julkaistuja sekä kokonaisrasittavuuden erot ovat joka tapauksessa suuret kummankin palvelusmuodon sisällä. Laissa kummankin palvelusmuodon palvelusajat on määritelty vain ja ainoastaan päivissä. Toisin kuin siviilipalvelukselle, varusmiespalvelukselle ei laissa ole säädetty viikoittaisen työajan ala- tai ylärajaa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Suomen hallitus on katsonut palveluspaikkapulan ja työelämästä poissaoloajan kasvattavan siviilipalveluksen kokonaisrasittavuutta. Euroopan neuvoston Sosiaalisten oikeuksien komitea laskee siviilipalvelusmiesten joutuvan Suomessa olemaan 1–7 kuukautta varusmiehiä pidemmän jakson poissa työelämästä


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Alvaro Gil-Robles antoi 29. maaliskuuta 2006 Suomea koskevan seurantaraportin vuosilta 2001–2005. Hän sanoi olevansa pahoillaan siitä, ettei aseistakieltäytyjien ongelmien ratkaisemisessa ole edistytty ja uudistaa näin ollen vuonna 2001 antamansa kritiikin. Korjausta vaativina asioina raportissa mainitaan rangaistuksenluontoinen siviilipalvelusaika, siviilipalvelusmiesten asumistilanne sekä Jehovan todistajia koskevan vapautusmenettelyn laajentamisen toteuttamatta jättäminen koskemaan myös muita aseistakieltäytyjäryhmiä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomitea antoi 4. marraskuuta 2004 Suomelle lausunnon kansalais- ja poliittisten oikeuksien toteutumisesta Suomessa. Ihmisoikeuskomitean tehtävä on valvoa Suomea sitovan YK:n kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen toteutumista. Komitea vaati Suomea sopimuksen perusteella tunnustamaan aseistakieltäytymisoikeuden myös sodan aikana, lyhentämään tällä hetkellä syrjivää siviilipalvelusaikaa sekä laajentamaan palveluksesta rauhan aikana vapautettujen Jehovan todistajia suosituimmuuskohtelua koskemaan myös muita aseistakieltäytyjäryhmiä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Euroopan neuvoston Sosiaalisten oikeuksien komitea kiinnitti vuonna 2004 huomiota siviilipalveluksen kohtuuttomaan kestoon. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu moitti Suomea aseistakieltäytyjien kohtelusta jo 4.-7.6.2001 antamassaan raportissa. Amnesty International katsoo nykyisen siviilipalveluksen pituuden olevan rangaistuksenomainen ja syrjivä ja on tunnustanut vuodesta 1999 lähtien siviilipalveluksesta kieltäytyvät totaalikieltäytyjät mielipidevangeiksi.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Palvelusaikojen eriävyyden puolesta argumentoidaan usein keskusteluissa, että varusmies on palveluksessa 24 tuntia vuorokaudessa pois lukien erikseen määrättyinä lomina ja muina vapaina. Palveluksen aikana varusmiehen liikkumisen vapautta on rajoitettu, luvatta poistuminen palveluspaikasta tai kasarmilta on rangaistava teko. Siviilipalveluksessa koulutusjakso käytännössä vastaa majoitusolosuhteiltaan kasarmia, mutta ei liikkumisen vapauden osalta. Siviilipalveluksen työpalvelussa olosuhteet vaihtelevat paljon työpalvelupaikan ja työtehtävän mukaan. Vastaavasti myös varusmiespalveluksessa erot eri tehtävissä ovat suuret. Siviilipalvelusta suorittava joutui olemaan poissa normaalielämästä aiemman lain mukaan 13 kuukauden ajan, mikä merkitsi opiskelijan kohdalla häiriötä pahimmillaan kolmena lukukautena. Kuuden kuukauden varusmiespalvelu ulottuu vain yhden lukukauden häiriöksi. Vastaava epätasa-arvo ilmeni myös tarkasteltaessa menetettäviä työpäiviä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Suomen valtiota sitovan kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen toimeenpanoa valvova pahoitteli 2004 julkaistussa raportissaan sitä, että oikeus kieltäytyä aseista tunnustetaan vain rauhan aikana ja että siviilipalvelus vaihtoehtona asepalvelukselle on rankaisevan pitkä. Komitea vaati Suomea takaamaan oikeuden kieltäytyä aseista sekä sodan että rauhan aikana. Tämä toteutettiin vuonna 2008 voimaanastuneessa uudessa siviilipalveluslaissa.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Nykyisin siviilipalveluksen ja totaalikieltäytymisen suorittaneet ovat vapautettuja aseellisista tehtävistä myös mahdollisissa poikkeusoloissa. 1.1.2008 voimaan astuneen uuden siviilipalveluslain myötä myös varusmiespalveluksen suorittaneet mutta reservinkieltäytyjiksi ilmoittautuneet täydennyspalveluksen suorittaneet on vapautettu asepalveluksesta myös mahdollisen kriisin aikana.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalveluksen majoitusoloja on kritisoitu. Lain mukaan palveluspaikan tulee tarjota siviilipalvelusmiehelle asunto. Monet palveluspaikat kuitenkin rikkovat kustannussäästöjen vuoksi lain kirjainta tai henkeä vastaan: työministeriön vuonna 1999 tekemän selvityksen mukaan vain kolmannes siviilipalveluspaikoista selviytyy asumiskustannusten korvaamisesta moitteitta. Lakia kierretään esimerkiksi ottamalla palvelukseen vain vanhempiensa luona asuvia siviilipalvelusmiehiä.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: 1. tammikuuta 2008 voimaantulleessa siviilipalveluslaissa siviilipalvelusaikaa lyhennettiin kuukaudella ja samalla siviilipalvelukseen lisättiin täydennyspalveluvelvollisuus. Amnesty International pitää myös nykyistä siviilipalveluksen kestoa rangaistuksenomaisena, joten Amnesty jatkaa vankilaan tuomittujen totaalikieltäytyjien luokittelemista mielipidevangeiksi.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Myös on toistuvasti kritisoinut siviilipalveluksen kestoa, ja kiinnittää siihen huomiota myös tuoreimmassa loppupäätelmässään.


title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Reserviupseeriliitto on vastustanut siviilipalveluksen keston lyhentämistä alle 12 kuukauteen, koska todellisten palvelustuntien määrä 6 kuukauden asepalveluksella ja entisellä 13 kuukauden siviilipalveluksellakin oli sen mukaan käytännössä sama. Aseistakieltäytyjäliitto puolestaan vaatii siviilipalveluksen palvelusajan lyhentämistä 6 kuukauteen.


title: Irak-vuoto

text: Irak-vuoto (tunnetaan myös nimillä "Irak-gate" ja "Irak-skandaali") oli tapahtumaketju, joka johti Suomen silloisen pääministerin, Anneli Jäätteenmäen, eroon kesällä 2003.


title: Irak-vuoto

text: 2002 joulukuussa silloinen pääministeri Paavo Lipponen (SDP) vieraili Washingtonissa. Hän keskusteli Yhdysvaltain varapresidentti Dick Cheneyn kanssa 9. joulukuuta ja seuraavana päivänä presidentti George W. Bushin kanssa. Keskustelujen tiedotettiin koskeneen mm. Irakin tilannetta, Naton laajentumista, terrorismin vastaista sotaa sekä Venäjän suhtautumista Natoon ja Turkin EU-jäsenyyttä. Tapaamisten jälkeen Suomen ja Yhdysvaltojen välit todettiin nyt erinomaisiksi. Yhdysvaltalaiset olivat myös luvanneet Suomelle Nato-jäsenyyden, mikäli Suomessa niin haluttaisiin.


title: Irak-vuoto

text: Lipponen oli lupaillut alustavasti Suomen osallistuvan Irakin sotaa seuraavaan jälleenrakennustyöhön. Tätä Yhdysvallat oli kysellyt Suomelta marraskuussa lähetetyssä tiedustelussa. Lisäksi hän oli kaupitellut yhdysvaltalaisille Suomessa kehitettyä AMOS-kranaatinheitinjärjestelmää. Tämän uskottiin vaikuttaneen pääministeri Paavo Lipposen ratkaisuihin. Suomi oli myös jo vastaavasti mukana ISAF-rauhanturvaoperaatiossa Afganistanissa.


title: Irak-vuoto

text: Ensimmäisinä Lipposen vierailun sisällöstä huolestuivat kansanedustajat Jaakko Laakso (vas.), Mikko Elo (SDP) ja Anni Sinnemäki (Vihr.), jotka esittivät kirjallisen kysymyksen Irak-kannanotoista 19. joulukuuta 2002. Kansanedustajat kysyivät, miten hallitus aikoo estää sen, että Suomi vaikuttaisi olevan näyttämässä vihreää valoa Yhdysvaltojen suunnittelemille sotatoimille.


title: Irak-vuoto

text: Valtioneuvosto antoi luvan myydä AMOS-järjestelmää Yhdysvalloille 20. helmikuuta 2003. Ylen A-piste-ohjelmassa keväällä 2004 Arto Koski puolustusministeriöstä sanoi, ettei aiemmin oltu tehty mitään virallista päätöstä, mutta toisaalta oli tiedossa, että Patrialla oli vientitoiveita ja Yhdysvalloilla vastaavasti hankintaprojekti. Tuolloinen Vanhasen hallituksen puolustusministeri Seppo Kääriäinen (Kesk.) totesi pitävänsä luonnollisena ja pitkälliseen käytäntöön nojautuvana sitä, että valtioneuvoston jäsenet vierailuillaan pitävät esillä suomalaista teollisuusosaamista ja vientitarpeita. Lipposen myyntipuheiden ajankohta oli kuitenkin herkkä, sillä Yhdysvallat kävi tuolloin yhtä sotaa ja oli aloittamassa toista. Tutkimuksen mukaan 71 % suomalaisista vastusti tuolloin asemyyntiä liittoumalle. Tämän vuoksi tapauksesta on tullut jälkipyykkiä.


title: Irak-vuoto

text: Irak nousi eduskuntavaalien aiheeksi jo aikaisin. 11. tammikuuta 2003 keskustan puheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki arvosteli Lipposen lupauksia Suomen avusta tulevan Irakin sodan jälkeisessä jälleenrakennuksessa. Lipponen syytti puolestaan Jäätteenmäkeä ulko- ja turvallisuuspoliittisesta kompuroinnista ja sanoi Suomen täydellisen puolueettomuuden olevan mahdotonta Irakin kysymyksessä. TV-tentissä tammikuun lopussa Jäätteenmäen ja Lipposen kiista Suomen Irak-politiikasta oli jo niin kovaa, että kokoomuksen puheenjohtaja Ville Itälä joutui ottamaan sovittelijan roolin.


title: Irak-vuoto

text: Skandaali alkoi eduskuntavaalien vaalitentissä 6. maaliskuuta 2003, kun Jäätteenmäki syytti Lipposta Suomen liittämisestä Irakin sotaa tukeneeseen liittoumaan Washingtonin-vierailullaan. Jäätteenmäki sanoi Lipposen menneen liian pitkälle luvatessaan Suomen osallistuvan humanitaariseen avustustoimintaan, jälleenrakentamiseen ja rauhanturvatoimintaan. "Suomi on Yhdysvaltojen ja minunkin mukaan liittynyt sellaiseen koalitioon, missä minun mielestäni ei tässä vaiheessa pitäisi olla", Jäätteenmäki tarkensi. Hänen mukaansa Suomi oli osallistunut kokoukseen, "jonne oli kutsuttu ne maat, jotka ovat luvanneet yhteistyötä ja apua". Ulkoministeriön mukaan apua ei luvattu Yhdysvalloille, vaan annettavaksi YK:n ja sen järjestöjen kautta. Vastaus oli annettu Yhdysvalloille, koska Yhdysvallat oli kysynyt Suomen kantaa.


title: Irak-vuoto

text: Yhdysvaltojen johtama liittouma aloitti Irakin sodan ilman YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää 20. maaliskuuta 2003. Seuraavana päivänä Valkoinen talo julkaisi listansa Irakin sotaa tukevista maista, nk. halukkaiden koalitiosta. Suomi ei ollut mukana listalla.


title: Irak-vuoto

text: Eduskuntavaalit 2003 järjestettiin 16. maaliskuuta. Keskustasta tuli suurin puolue ja vuoden 2003 valtiopäivien avajaisissa Jäätteenmäki valittiin eduskunnan puhemieheksi. Hallitusneuvottelujen perusteella presidentti Tarja Halonen nimitti Jäätteenmäen pääministeriehdokkaaksi 15. huhtikuuta 2003 ja eduskunta valitsi hänet pääministerivaalissa pääministeriksi. Presidentti nimitti Jäätteenmäen hallituksen 17. huhtikuuta 2003.


title: Irak-vuoto

text: Hallituksen vallassaoloaika jäi kuitenkin lyhyeksi. Loppukeväällä alkoi paljastua, että Jäätteenmäki oli saanut tietonsa ulkoministeriön salaisiksi luokitelluista asiakirjoista (mm. WASB-050), jotka hän oli saanut presidentin silloiselta neuvonantajalta Martti Manniselta. Jäätteenmäki kielsi aluksi saaneensa mitään papereita, vaan "kuulleensa kaikenlaista". Seuraavaksi hän kertoi saaneensa muutaman faksin "yllättäen ja pyytämättä". Papereita oli tullut kuitenkin yli kaksi tuhatta sivua. Manninen kiisti Jäätteenmäen puheet ja sanoi lähettäneensä ne pyynnöstä. Kun Jäätteenmäeltä kysyttiin, valehteleeko hän, hän vastasi: "Puhun niin totta kuin osaan." Tämä kommentti söi hänen uskottavuuttaan.


title: Irak-vuoto

text: Jäätteenmäki oli tavannut Mannisen töölöläisessä Mamma Rosa -ravintolassa 28. tammikuuta 2003, ja Mannisen mukaan toistuvasti pyytänyt tätä luovuttamaan salaisen WASB-050-asiakirjan tai tiivistelmän siitä. Manninen kertoi näyttäneensä Jäätteenmäelle asiakirjaa jo tapaamisen aikana ja seuraavana päivänä hän faksasi koosteen siitä Jäätteenmäen kotiin. Jäätteenmäki sai Manniselta tietoja kaikkiaan 39 asiakirjasta.


title: Irak-vuoto

text: Jäätteenmäki jätti eronpyyntönsä pääministerin tehtävistä presidentille 18. kesäkuuta 2003. Eroon johti eduskunnan luottamuspula, joka oli syntynyt Jäätteenmäen valehtelun seurauksena. Presidentti hyväksyi eroanomuksen ja pyysi Jäätteenmäen hallitusta jatkamaan toimitusministeristönä uuden hallituksen muodostamiseen saakka. 24. kesäkuuta Jäätteenmäen tilalle nimitettiin puolustusministerinä Jäätteenmäen hallituksessa toiminut keskustan varapuheenjohtaja Matti Vanhanen.


title: Irak-vuoto

text: Martti Manninen erotettiin tehtävästään presidentin neuvonantajana 19. kesäkuuta 2003.


title: Irak-vuoto

text: 19. joulukuuta 2003 valtakunnansyyttäjä päätti nostaa syytteen Martti Mannista vastaan virkasalaisuuden rikkomisesta ja Anneli Jäätteenmäkeä vastaan yllytyksestä ja avunannosta virkasalaisuuden rikkomiseen. Mannisen asianajajana toimi Matti Wuori. Helsingin käräjäoikeuden päätöksellä 19. maaliskuuta 2004 Jäätteenmäki kuitenkin todettiin syyttömäksi. Manniselle tuomittiin 80 päiväsakkoa. Oikeuden päätöksen mukaan pyyntö toimittaa kiinnostavaa materiaalia ei toteuttanut yllytystä eikä näyttöä tahallisesta taivuttelemisesta esitetty. Valtionsyyttäjä Jarmo Äijälä oli vaatinut molemmille sakkorangaistusta, pitäen Mannisen toimintaa vakavampana.


title: Irak-vuoto

text: Yle esitti TV 1:ssä 19. lokakuuta 2009 televisiodraaman "Pääministeri", jossa Jäätteenmäkeä näyttelee Jonna Järnefelt. Jyri Kähösen ohjaaman draaman käsikirjoittajia ovat Timo Harakka ja Antti Karumo.


title: Lev Vygotski

text: Lev Semjonovitš Vygotski (, 17. marraskuuta 1896 Orša – 11. kesäkuuta 1934 Moskova) oli valkovenäläinen psykologi, kulttuurihistoriallisen teorian perustaja yhdessä Aleksandr Lurijan ja Aleksei Leontjevin kanssa.


title: Lev Vygotski

text: Vygotski syntyi Oršassa, lähellä Minskiä Valko-Venäjällä (tuohon aikaan osa Venäjän keisarikunnan Mogiljovin kuvernementtia) samana vuonna kuin Jean Piaget. Vygotskyn ollessa noin vuoden ikäinen perhe muutti Gomeliin, jossa hän vietti lapsuuden ja nuoruuden. Vygotskin isä oli valmistunut Harkovan kaupallisesta instituutista ja työskenteli osastopäällikkönä Gomelin yhdistyneessä pankissa. Äiti oli koulutukseltaan opettaja, mutta hän vietti suurimman osan elämästään kasvattaen kahdeksaa lastaan. Yhdessä pariskunta teki Vygotskyn perheestä yhden kaupungin sivistyneimmistä.


title: Lev Vygotski

text: Juutalaisen taustansa vuoksi Vygotskilla oli rajoitetut mahdollisuudet kouluttautua ja työskennellä eri ammateissa. Julkiseen koululaitokseen hakeutumisen sijaan hän opiskeli useita vuosia yksityisen opettajan ohjauksessa, minkä jälkeen hän valmistui juutalaisesta lukiosta 1913 kultamitalilla palkittuna. Juutalaisuuden vuoksi monille paikkakunnille ja niiden yliopistoihin oli rajoitetut kiintiöt juutalaisille opiskelijoille. Vygotskin vanhemmat toivoivat hänen lähtevän opiskelemaan lääketiedettä, koska se toisi kohtuullisen ja turvatun elannon juutalaiselle. Vygotski itse oli kiinnostunut historiasta, filologiasta ja oikeustieteistä. Historian ja filologian opinnot oli suunnattu pääasiassa toisen asteen opettajiksi aikoville, ja juutalaisena hän ei voinut työskennellä tsaarin Venäjällä opettajan eikä oikeusvirkamiehen tehtävissä (lukuun ottamatta lakimiehen tehtäviä). Vygotski päätyi opiskelemaan lääketiedettä Moskovan yliopistoon. Opintojen alettua kului tuskin kuukautta, kun hän vaihtoi pääaineensa oikeustieteiseen, todennäköisesti tavoitteenaan lakimiehen tehtävät.


title: Lev Vygotski

text: Tämän rinnalla Vygotski hakeutui vuonna 1914 Moskovassa Šanjavskin kansanyliopistoon, joka oli epävirallinen oppilaitos. Se oli perustettu 1911 opetusministeriön karkottaessa suurimman osan oppilaista ja yli sata tiedekunnan henkilöstöstä anti-tsaristisen liikkeen tehoiskussa. Suurin osa Moskovan parhaista professoreista joutui tämän karkotuksen uhreiksi, jonka vuoksi Šanjavskin yliopisto näyttäytyi tähän aikaan paljon mielenkiintoisempana laitoksena kuin Moskovan yliopisto. Vygotskin pääaineet Šanjavskissa olivat historia ja filosofia.


title: Lev Vygotski

text: Vuonna 1917 Vygotski valmistui Moskovan yliopistosta oikeustieteistä. Hän sai myös epävirallisen tutkinnon Šanjavskista, jossa hän ansioitui hyvin psykologian, filosofian ja kirjallisuuden opinnoissaan. Valmistuttuaan hän muutti takaisin Gomeliin opettamaan kirjallisuutta ja psykologiaa, ja asui siellä seuraavat seitsemän vuotta. Hän perusti myös psykologisen laboratorion Gomelin opettajakorkeakouluun, jossa hän piti lukuisia luentosarjoja, ja jotka lopulta tuottivat pohjatyön hänen 1926 ilmestyneelle "Pedagoginen psykologia" -teokselleen.


title: Lev Vygotski

text: Hänen elämänsä päättyi jo 37-vuotiaana tuberkuloosin aiheuttamaan kuolemaan vuonna 1934. Lyhyen elämänsä aikana Vygotski hahmotteli kulttuurihistoriallisen psykologian teoreettiset peruslähtökohdat. Valtavan tuotantonsa vuoksi häntä onkin sanottu psykologian Mozartiksi.


title: Lev Vygotski

text: Vygotskin eräänä suurimpina saavutuksina pidetään ideaa siitä, että ajattelu ja lapsen kehitys (tai myös aikuisen oppiminen) on suhteessa lapsen (tai aikuisen) oppimiin symboleihin, käsitteisiin ja kieleen. Kielen, erilaisten käsitteiden ja symbolien oppimista voidaan pitää eräänlaisten "ajattelun työvälineiden" hankkimisena, välineiden joiden kautta pystymme jäsentämään ulkopuolista maailmaa.


title: Lev Vygotski

text: Kielellä Vygotskin ajattelussa tarkoitetaan kuitenkin puhuttua ja kirjoitettua kieltä laajemmin kaikkia kielenkaltaisia käsite- ja symbolijärjestelmiä joita yksilö voi käyttää ajattelunsa jäsentämisessä, ei siis vain esimerkiksi sanoja.


title: Lev Vygotski

text: Vygotskin mukaan lapsen oppiminen tapahtuu sosiaalisessa ja kulttuurisessa toiminnassa tietyntyyppisten vaiheiden kautta. Yksilö ikään kuin sisäistää kollektiivisen (sosiaalisen) toiminnan - kulttuurin - ja sen käyttämät työvälineet ja merkit oman yksilöllisen toimintansa ja yksilöllisen tietoisuutensa ja toimintansa osaksi. Yksilö ikään kuin keksii uudelleen sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ja kulttuurin vaikutuspiirissä ne toiminnan, ajattelun ja ulkoisen sekä sisäisen toiminnan tavat, jotka kyseinen kulttuuri on aikojen saatossa kehittänyt.


title: Lev Vygotski

text: Lähikehityksen vyöhykkeen teoria on sosiaalis-konstruktivistinen näkemys ympäristön vaikutuksesta ajattelun ja kielen kehitykseen. Vygotskin mukaan lapsi oppii vuorovaikutuksen kautta esimerkiksi vanhemmiltaan. Lähikehityksen vyöhyke (ZPD) on tila, jossa ihminen voi ympäristön vaikutuksesta oppia jotain sellaista, mihin hän ei yksin kykenisi. Teoriaan kohdistettu kritiikki huomioi, että Vygotski korostaa syntyaikansa ja -paikkansa mukaan (1920-luvun Neuvostoliitto) voimakkaasti sosiaalisen ympäristön ja historiallisen ajan vaikutusta ihmisen kehitykseen biologisten tekijöiden jäädessä vähemmälle huomiolle.


title: Tavanomainen sodankäynti

text: Tavanomainen sodankäynti on sodankäynnin muoto, jota käydään avoimesti valtioiden välillä käyttäen tavanomaisia aseita ja taistelutaktiikkaa. Tavanomaisessa sodankäynnissä ei määritelmällisesti käytetä joukkotuhoaseita.


title: Shunji Iwai

text: Shunji Iwai (, s. 24. tammikuuta 1963, Sendai, Japani) on japanilainen elokuva- ja musiikkivideo-ohjaaja, käsikirjoittaja sekä näyttelijä. Käsikirjoittajana hän on käyttänyt taiteilijanimeä San Amino. Hän on myös ohjannut useita televisiotuotantoja. Iwaita pidetään 1990-luvun merkittävimpänä ”uuden aallon” ohjaajana Japanissa.


title: Shunji Iwai

text: Monet Iwain elokuvat ovat lämminhenkisiä rakkaustarinoita, joiden huumori on hyvin hienovaraista. Suuren yleisön tietoisuuteen hänet nosti elokuva "Kirje kuolleelle rakastetulle", josta tuli välittömästi Japanissa sekä yleisön että monien kriitikoiden suosikki. Elokuva voitti Jokohaman filmifestivaaleilla 1995 parhaan tuotannon ja parhaan ohjaajan palkinnon. Elokuva sai myös muita japanilaisia palkintoja, ja se äänestettiin vuoden parhaaksi japanilaiseksi elokuvaksi useissa kilpailuissa.


title: Shunji Iwai

text: Kirje kuolleelle rakastetulle kertoo nuoresta naisesta nimeltään Hiroko Watanabe, joka kirjoittaa kirjeen vuorikiipeilyonnettomuudessa kuolleelle rakastetulleen – ja saa yllättäen vastauksen. Vähitellen keriytyy auki kuolleen rakastetun nuoruusaikainen rakkaustarina. Hengeltään hyvin samantapainen "Shigatsu monogatari" kertoo puolestaan tytöstä, joka muuttaa opiskelemaan Tokioon ja alkaa etsiä paikkaansa suurkaupungissa.


title: Shunji Iwai

text: Iwain suosituimpiin elokuviin kuuluu kuitenkin myös hyvin toisentyyppinen "Perhonen sydämessä", joka on synkkä ja raaka antiutopia tulevaisuuden suurkaupungista nimeltä Yentown. Osan Iwain elokuvien suosiosta selittävät myös niiden naistähdet; Kirje kuolleelle rakastetulle -elokuvassa kaksoisroolin tekevä Miho Nakayama, Shigatsu monogatarissa Takako Matsu ja Perhonen sydämessä -elokuvassa sekä Picnicissä Chara.


title: Mamoru Oshii

text: Mamoru Oshii (, s. 8. elokuuta 1951, Tokio, Japani) on japanilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Oshii on ohjannut sekä animaatio- että näytelmäelokuvia. Oshii on Japanin merkittävimpiä tietokoneavusteisen animaation kehittäjiä. Kansainvälisen yleisön tietoisuuteen hän nousi vuonna 1997, kun hänen elokuvansa "Ghost in the Shell – aaveääni" voitti parhaan pitkän animaatioelokuvan palkinnon World Animation Celebration Awards -kilpailussa. Oshii voitti tuolloin myös parhaan ohjaajan palkinnon.Pitkien elokuvien lisäksi Mamoru Oshii on eri tavoin osallistunut mm. useiden televisiosarjojen, kuten "Peukaloisen retket" ja "Urusei yatsura", tuotantoon.


title: Yamato-e

text: Yamato-e () on japanilaisen maalaustaiteen yksi tyylisuunta. Tyypillistä tälle tyylisuunnalle ovat kirkkaat värit ja mustat ääriviivat. Yamato-e-piirroksin kuvattiin maallisia asioita ja sitä käytettiin paljo tarinoiden kuvittamiseen. Tunnetuin yksittäinen yamato-e-tyylin aihepiiri oli Genjin tarina -kirjan tarina. Muita japanilaisen maalaustaiteen tyylejä ovat esimerkiksi tunteikas ja naisellinen onna-e-tyyli sekä humoristinen ja maskuliininen otoko-e.


title: Osmo A. Wiio

text: Osmo Antero Wiio (4. helmikuuta 1928 Porvoo – 20. helmikuuta 2013 Kauniainen) oli suomalainen viestinnän professori, toimittaja ja kansanedustaja. Wiio oli tunnetuimpia suomalaisia organisaatioviestinnän tutkijoita ja opettajia. Wiio tuli tunnetuksi myös tulevaisuudentutkijana, tieteen kansanomaistajana ja käytännön viestinnän edistäjänä.


title: Osmo A. Wiio

text: Wiion vanhemmat olivat näyttelijä Ivar Fredrik Wiio ja ompelija Jaana Erika Sanelma Aariainen. Hän avioitui vuonna 1954 kotitalousopettaja Leena Marjatta Warosen (1928–2012) kanssa. Heillä on kaksi lasta (Antti Juhani s. 1955 ja Juha Jaakko s. 1957).


title: Osmo A. Wiio

text: Wiio valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen maisteriksi 1954, mutta suoritti lehdistöopin laudatur-opinnot Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa Helsingissä. Yhteiskuntatieteiden tohtoriksi hän väitteli Tampereen yliopistossa vuonna 1968. Wiion väitöskirja käsitteli tekstin ymmärrettävyyttä. Valmistuttuaan tohtoriksi Wiio meni aluksi Sitran palvelukseen. Hän ideoi yhdessä professori Eino Tunkelon kanssa Univac 1108 suurtietokoneen hankinnan Sitran varoilla Suomen yliopistojen käyttöön. Kone palveli yliopistoja yli kymmenen vuotta 1970–1982.


title: Osmo A. Wiio

text: Wiio toimi Helsingin kauppakorkeakoulun professorina 1973–1975, liberaalisen kansanpuolueen kansanedustajana 1975–1979 sekä Helsingin yliopiston viestinnän professorina ja viestinnän laitoksen esimiehenä 1978–1991.


title: Osmo A. Wiio

text: Wiio kirjoitti lukuisia viestintää käsitteleviä oppi- ja tietokirjoja. Tekniikkaa ja tietotekniikkaa käsitteleviä yleistajuisia artikkeleita Wiio kirjoitti useisiin lehtiin 1950-luvulta lähtien. 1950- ja 1960-luvuilla Wiio toimi toimittajana radiossa ja lehdistössä ja perusti "Tekniikan Maailma" -lehden vuonna 1952. Hän myi lehden vuotta myöhemmin.


title: Osmo A. Wiio

text: Wiio harrasti radioamatööritoimintaa (kutsu OH2TK) ja hän oli Suomen Radioamatööriliitto ry:n kunniapuheenjohtaja. Wiio sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon vuonna 1970, International Communication Associationin (ICA) teollisuuspalkinnon vuonna 1974 ja vuoden 2000 Nokia-palkinnon.


title: Osmo A. Wiio

text: Wiio kehitti joukon Wiion laeiksi kutsuttuja lakeja viestinnästä ja tulevaisuudesta. Esimerkkejä laeista ovat:


title: Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1993

text:
Vuoden 1993 yleisurheilun MM-kisat pidettiin Stuttgartissa, Saksassa 13.–22. elokuuta 1993. Kisoissa oli 1689 urheilijaa 187 maasta.Miehet
Naiset


title: Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Vuoden 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Suomessa Helsingin Olympiastadionilla 6.–14. elokuuta 2005. 10. IAAF:n yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut olivat vuoden 2005 suurin urheilutapahtuma ja Suomen kaikkien aikojen kansainvälisin tapahtuma. Koska Helsinki oli järjestänyt myös ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1983, siitä tuli ensimmäinen kaupunki, joka on järjestänyt tapahtuman kahdesti. Kilpailujen yhtenä teemana oli vammaisurheilu. Kisat oli jo myönnetty Lontoolle, mutta kaupunki ei voinut taata stadioninsa valmistumista ajoissa, joten IAAF päätti Nairobissa keväällä 2002 järjestää kilpailut Helsingissä.


text: Kisoihin saapui 1 891 urheilijaa 196 maasta, yhteensä joukkueiden jäseniä oli yli 3 000. Kilpailujen järjestelytoimikunnan puheenjohtaja oli Ilkka Kanerva ja kisojen toimitusjohtaja Antti Pihlakoski. Kisatoimistossa työskenteli 30 palkattua työntekijää. Vapaaehtoistyöntekijöitä oli 3 200, median edustajia noin 3 300, joista TV- ja radiohenkilöstöä noin 1 600. Kilpailut televisioitiin 192 maassa, katsojia arvioitiin olleen yhteensä noin neljä miljardia. Suomessa kisat televisioi YLE. MM-kisojen jälkeen niiden uskottiin tuottavan yli kolme miljoonaa euroa tappiota. Järjestäjien mukaan syynä oli pääosin kisaviikon huono sää, minkä takia kymmeniä tuhansia lippuja jäi myymättä.


text: Huhtikuussa 2006 Suomen urheiluliiton kisatilinpäätöksestä kävi ilmi, että kisojen tulos olikin huomattavasti ennakoitua parempi. Kisat tuottivat lopulta voittoa 386 290 euroa. Kisojen voitollisen tuloksen mahdollisti MM-kisojen juhlarahojen tuotto, 1,2 miljoonaa euroa, joka valtioneuvoston päätöksellä ohjattiin kisaisännille. Kilpailujen budjetti oli 28,5 miljoonaa euroa. 17 miljoonaa odotettiin saatavan lipputuloista ja kuusi miljoonaa sponsoreilta. Loput rahoista oli tarkoitus tulla oheistuotteiden myynnistä.


text: Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU teki opetusministeriön toimeksiannosta tutkimuksen MM-kilpailuiden yhteiskunnallisista vaikutuksista. KIHU valvoi ja koordinoi tutkimusta, jonka toteutti Kaupunkitutkimus TA Oy.


text: Pääareenana oli Olympiastadion, jota oli uusittu perusteellisesti vuoden 2004 kesäkuusta alkaen. Itäkatsomon ylle nousseen katoksen lisäksi nurmikko ja kaikki yleisurheilun suorituspaikat, mukaan lukien juoksuratojen pinnoite uusittiin. Lisäksi lounaiskaarteeseen nousi niin kutsuttu mediakatos, joka oli kuitenkin väliaikainen ratkaisu. Samalla stadionin valaistus- ja äänitekniikka uudistettiin. Maratonreitti kiersi Helsingin kantakaupunkia, lähtien Senaatintorilta ja päätyen Kaivopuiston, Punavuoren, Töölön ja Alppiharjun kautta stadionille. Kisojen lehdistökeskus oli Töölön kisahallissa. Yhteensä kilpailuja seurasi itse paikalla lähes 400 000 katsojaa.


text: Joukkueet majoittava kisakylä sijaitsi Espoon Otaniemessä. Osa teekkareiden asunnoista tyhjennettiin kisavieraiden käyttöön. Alueelle rakennettiin myös uusia asuntoja, joista tuli kisojen jälkeen opiskelija-asuntoja. Urheilijoiden ravintola sijaitsi Dipolissa ja harjoituspaikat myös Otaniemessä..


text: Otaniemen urheilukentän ohella myös Leppävaaran stadion toimi urheilijoiden harjoituskenttänä. Lämmittelykenttänä toimi Olympiastadionin välittömässä läheisyydessä sijaitseva Eläintarhan kenttä. Lämmittelykentältä urheilijat siirtyivät maanalaista yhdystunnelia pitkin stadionille.


text: Helsingin kisoihin lanseerattiin erityinen ympäristöohjelma, ECOmass, jonka kautta pyrittiin vähentämään kilpailujen rasitusta ympäristölle ja luomaan tulevia suurkilpailuja varten ympäristöystävällisiä toimintamalleja. Hanketta koordinoi Teknillinen korkeakoulu. Hanke toteutettiin osittain EU:n Life-projektin rahoituksella, mutta mukana oli myös kymmenen muuta kumppania. Olympiastadionilla MM-kisojen aikaan käytetty huomattava sähkömäärä ostettiin tuulisähkönä Helsingin Energialta. Kisojen sähkö tuotettiin Meri-Porin ja Raahen alueella sijaitsevilla tuulivoimaloilla. Hankkeen lopputuloksena syntyi "Ekotehokkaan massatapahtuman käsikirja", jota tullaan hyödyntämään Helsingissä tulevien suurtapahtumien ympäristöasioiden hallinnassa.


text: MM-kilpailujen avajaiset oli jaettu kahteen osaan. Viralliset avajaiset pidettiin alkuillasta ja avajaisshow myöhään illalla. Virallisissa avajaisissa Tasavallan presidentti Tarja Halonen avasi virallisesti kilpailut niiden suojelijana. Hetki avajaisshown alkamisen jälkeen kello 23 alkoi vesisade. Avajaisten teemana oli katsaus aikaisempiin MM-kisoihin. Vuosien 1983–2003 kilpailuja oli jokaista stadionilla edustamassa kyseisissä kisoissa kunnostautuneita legendoja; maailmalta Serhi Bubka, Hicham el-Guerrouj, Heike Drechsler, Jonathan Edwards, Frankie Fredericks, Saïd Aouita, Iván Pedroso, Mike Powell sekä suomalaisista Seppo Räty, Tiina Lillak, Kimmo Kinnunen, Sari Essayah, Eduard Hämäläinen, Aki Parviainen ja Valentin Kononen, jotka Hämäläistä lukuun ottamatta ovat kaikki entisiä maailmanmestareita. Muistopalojen välissä oli musiikkiesityksiä, muun muassa Apocalypticalta, Leningrad Cowboysilta, Helena Paparizoulta, Nightwishiltä, Rednexiltä, Laura Bonolta, Vicente Amigolta ja Värttinältä sekä ilotulituksia. Suomen lipun toi stadionille Lasse Virén. Virallinen kisakappale oli Suomen vuoden 2005 Euroviisuedustajan Geir Rönningin esittämä "Victory".


text: Kilpailuissa tehtiin kolme maailmanennätystä, kymmenen kisaennätystä ja 18 stadionin ennätystä. Yhteensä 40 maata saavutti mitaleita. Mitalitaulukon voitti Yhdysvallat saalistamalla 14 kultamitalia, kahdeksan hopeaa ja kolme pronssia eli yhteensä 25 mitalia. Venäjä sijoittui mitalitaulukon toiseksi seitsemällä kullalla ja yhteensä 18 mitalillaan. Suomen ainoan mitalin voitti Tommi Evilä sijoittumalla pituushyppykilpailun pronssille.


text: Taulukoissa käytetyt lyhenteet (kts. tarkempi lista lyhenteistä artikkelista yleisurheilu):


text: Näytöslajit eivät kuuluneet viralliseen kisaohjelmaan.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilu on yhteisnimitys juoksu- ja kävelylajeille, heitoille (kuula, kiekko, moukari, keihäs) ja hypyille (pituus, korkeus, seiväs, kolmiloikka) sekä näistä lajeista koostuville moniotteluille (miehillä ulkoradoilla kymmen- ja hallissa seitsenottelu, naisilla ulkoradoilla seitsen- ja sisäradoilla viisiottelu). Yleisurheilun kansainvälisenä kattojärjestönä toimii vuonna 1913 perustettu IAAF. Suomessa yleisurheilua hallinnoi Suomen Urheiluliitto eli SUL.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilun varhaisvaiheita on vaikea jäljittää. Yleisurheiluun nykyään kuuluvia lajeja on harrastettu jo kauan, ja esimerkiksi antiikin olympialaisissa oli yleisurheilulajeja. Nykyaikainen yleisurheilu kehittyi Englannissa, jossa monet juoksu- ja hyppykilpailut olivat keskiajalla suosittuja kansanjuhlien ja markkinoiden ohjelmanumeroita.


title: Yleisurheilu

text: Nykyaikaisen yleisurheilun kehittyminen alkoi 1800-luvun alussa, ja amatööreille juoksukilpailuja järjestettiin Englannissa jo 1825. Pohjois-Amerikan ensimmäinen kilpailu pidettiin 1839 Torontossa. Ensimmäiset juoksukilpailut järjestettiin vaihtelevissa olosuhteissa, muun muassa paikallisissa puistoissa. Krikettikenttä Lord’s Cricket Groundin ympärille rakennettiin 1837 ensimmäinen juoksukilpailuja varten tehty rata. Se oli kolmasosamailin pituinen (noin 536 metriä).


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilun suosio kasvoi 1860-luvulla, kun Britanniassa perustettiin vapaaehtoisia maanpuolustusjoukkoja Napoleon III:n hyökkäyksen pelossa. Yleisurheilulajeja harjoitettiin joukko-osastojen kokoontumisessa. Ensimmäisen avoimen yleisurheilukilpailun järjesti West London Rowing Club vuonna 1861. Saman vuosikymmenen aikana Lontoossa ja Liverpoolissa perustettiin myös ensimmäiset yleisurheiluseurat. Yhdysvalloissa New York Athletic Club alkoi levittää lajia maahan. Samaan aikaan myös kehitettiin ensimmäiset sekuntikellot, joilla saatiin mitattua ennätyksiä viidesosasekunnin tarkkuudella.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilu oli lajina levinnyt melko laajalle jo 1800-luvun lopussa, mutta todella kansainvälistä siitä tuli ensimmäisten nykyaikaisten vuoden 1896 olympialaisten ansiosta.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilun levitessä sille päätettiin perustaa kansainvälinen kattojärjestö. Tukholman vuoden 1912 olympialaisten yhteydessä perustettiin Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF (International Amateur Athletics Federation). Sen sääntökomitean johdossa oli yhdysvaltalainen James Edward Sullivan. Tästä syystä vuosina 1913–1914 hyväksytyt säännöt pohjautuivat suurelta osin yhdysvaltalaisen Amateur Athletic Unionin sääntöihin.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilu levisi kansainvälisesti, ja olympialaisten vanavedessä ensimmäiset Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut järjestettiin 1919 ja Euroopan-mestaruuskilpailut 1934. Englannin ja Ranskan yleisurheiluliitot järjestivät 1921 ensimmäisen maaottelun, ja ensimmäinen Suomi-Ruotsi-maaottelukin oli jo 1925.


title: Yleisurheilu

text: Vaikka yleisurheilu kasvoikin 1920-luvulla maailman suurimpien urheilulajien joukkoon ja sen suurimmista tähdistä tuli kansainvälisesti tunnettuja urheilijoita, IAAF järjesti ensimmäiset MM-kilpailut vasta 1983. Vuodesta 1991 lähtien MM-kisat ovat olleet joka toinen vuosi.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilussa tapahtui 1980-luvun puolivälissä merkittävä suunnanmuutos, kun IAAF salli rahapalkinnot. Ensin palkkioita sai maksaa vain tietyissä kilpailuissa ja ne piti maksaa erillisiin rahastoihin. IAAF aloitti 1985 merkittävien kutsukilpailujen Grand Prix -sarjan, ja yleisurheilusta tuli muutamassa vuodessa ammattilaisurheilua. IAAF pudotti 2001 nimestään sanan ”amateur” (’amatööri’) ja on tunnettu jatkossa nimellä International Association of Athletics Federations.


title: Yleisurheilu

text: Juoksulajeissa kilpailijat lähtevät yhtä aikaa lähtöviivalta ennalta määrätyn mittaiselle matkalle tavoitteenaan hyvä sijoitus tai hyvä aika. Varsinaisella juoksuradalla kilpailtavien ratajuoksujen lisäksi juoksulajeihin kuuluvat maantiejuoksut, joista perinteisin on maraton, maastojuoksut, rinnejuoksut sekä vuodeksi 2016 kilpailusääntöihin lisätyt polkujuoksut. Alle 400 metrin juoksut juostaan omilla radoilla, mutta sitä pitemmät matkat alkumatkaa lukuun ottamatta vapaasti ryhmässä. Aita- ja estejuoksuissa kilpailijat joutuvat ylittämään radalle pystytettyjä aitoja. Viestijuoksussa neljä juoksijaa samasta joukkueesta juoksee vuorollaan saman pituisen matkan.Sisäradoilla lyhimmät pikamatkat ovat yleensä 60 metrin juoksu ja 60 metrin aitajuoksu.


title: Yleisurheilu

text: Hyppylajeja ovat pituushyppy, kolmiloikka, korkeushyppy ja seiväshyppy. Kahdessa ensimmäisessä pyritään hyppäämään mahdollisimman pitkälle ja kahdessa jälkimmäisessä mahdollisimman korkealle.


title: Yleisurheilu

text: Pituushypyssä ja kolmiloikassa jokaisella kilpailijalla on alkukilpailussa kolme yritystä. Loppukilpailuun (kolmelle viimeiselle kierrokselle) pääsevät kahdeksan parasta. Suoritus hylätään, jos kilpailija hyppyä suorittaessaan astuu ponnistuslankun yli. Kolmiloikassa kilpailijan on kahdesti peräkkäin ponnistettava samalla jalalla ja kolmannen kerran toisella jalalla (vasen-vasen-oikea tai oikea-oikea-vasen). Korkeus- ja seiväshypyssä kilpailija saa yrittää valitsemistaan korkeuksista kunnes hän on tehnyt kolme perättäistä epäonnistunutta yritystä.


title: Yleisurheilu

text: Heittolajeja ovat kuulantyöntö, keihäänheitto, moukarinheitto ja kiekonheitto. Tarkoituksena on heittää/työntää heittoväline mahdollisimman pitkälle. Heittolajien alkukilpailussa jokaisella kilpailijalla on kolme yritystä. Loppukilpailuun pääsevät kahdeksan parhaan tuloksen saavuttanutta. Heitto/työntö hylätään, mikäli kilpailija astuu heittokehän tai heittorajan (keihäänheitossa) yli. Heitto/työntö hylätään myös, jos heittoväline ei pysy heittosektorin sisällä.


title: Yleisurheilu

text: Kävelyssä naisten arvokisamatka on 20 km ja miesten 20 km sekä 50 km. Tavoitteena on hyvä sijoitus tai hyvä aika.


title: Yleisurheilu

text: Kilpailijoiden on käveltävä säännöissä määriteltävän suoritustekniikan mukaisesti. Kantapään tullessa maahan täytyy polven olla ojennettuna ja pysyä ojennettuna jalan pystysuoraan vaiheeseen saakka. Silminnähtävä maakosketus tulee säilyä. Tuomari huomauttaa kävelijää, mikäli kävely ei ole sääntöjen mukaista. Huomautuksen jälkeen tuomari voi esittää kilpailijan hylkäämistä, mikäli kävely ei ole teknisesti parantunut. Kilpailijan suoritus hylätään, mikäli kolme eri tuomaria katsoo kilpailijan tekniikan sääntöjen vastaiseksi.


title: Yleisurheilu

text: Miehet kilpailevat ulkoradoilla kymmenottelussa ja naiset seitsenottelussa. Sisäradoilla miehet kilpailevat seitsenottelussa ja naiset viisiottelussa. Lajit suoritetaan yksi kerrallaan kahden päivän aikana, paitsi naisten halliviisiottelu joka suoritetaan yhden päivän aikana. Tarkoituksena on saavuttaa mahdollisimman suuri kokonaispistemäärä, joka on kilpailijan jokaisesta lajista saamansa pistemäärän summa. Tulosten antamat pistemäärät katsotaan taulukoista.


title: Yleisurheilu

text: Erityisesti juoksuissa on lajeja, jotka eivät ole arvokisojen ohjelmassa ja joissa kilpaillaan harvemmin. Tällaisia ovat muun muassa 150 metrin juoksu, 1 000 m, 1 200 metrin juoksu, maili, kaksi mailia, 2 000 m ja 3 000 m ja puolimaraton. Naiset juoksevat toisinaan 2 000 metrin esteitä, mutta virallinen estematka heilläkin on nykyään 3 000 m.


title: Yleisurheilu

text: Alkuaikoina jopa olympialaisissa on ollut mukana vauhdittomia hyppylajeja (vauhditon korkeus- ja pituus sekä kolmiloikka). Nykyisin näissä lajeissa ei juuri kilpailla.


title: Yleisurheilu

text: Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF määrittelee kansainvälisissä kilpailuissa ja suurkilpailuissa käytettävän yleisurheilukentän ja kilpailuvälineiden mittasuhteet.


title: Yleisurheilu

text: Juoksurata on 400 metriä pitkä. Suorat ovat 84,39 metriä ja kaarteet 115,511 metriä mitattuna 20 senttimetriä radan sisäreunasta ulospäin (poikkeuksena 30 senttimetriä sisäradalla). Etusuoraa on jatkettu 100 metrin juoksua ja 110 metrin aitajuoksua varten vähintään 3 metriä ennen lähtöviivaa ja 17 metriä maaliviivan jälkeen. Ratoja on yleensä kahdeksan, mutta kuuden tai yhdeksän radan kenttiäkin on olemassa. Kukin rata on 1,22 metriä leveä. Jokaisella radalla on yhteinen maaliviiva, mutta lähtöviivat ovat radoilla erit, riippuen matkan pituudesta.


title: Yleisurheilu

text: Aitajuoksuissa on 10 korkeudeltaan säädettävää aitaa.


title: Yleisurheilu

text: Miesten 110 metrin aidat ovat 1,067 metriä korkeat ja 9,14 metrin välein. Lähdöstä ensimmäiselle aidalle on 13,72 metriä ja viimeisestä aidasta maaliin 14,02 metriä. Naisten 100 metrin aidat ovat 0,838 metriä korkeat ja 8,50 metrin välein. Lähdöstä ensimmäiselle aidalle on 13,00 metriä ja viimeisestä aidasta maaliin 10,50 metriä.


title: Yleisurheilu

text: Miesten 400 metrin aidat ovat 0,914 metriä korkeat ja 35,00 metrin välein. Lähdöstä ensimmäiselle aidalle on 45,00 metriä ja viimeisestä aidasta maaliin 40,00 metriä. Naisten 400 metrin aidat ovat 0,762 metriä korkeat ja 35,00 metrin välein. Lähdöstä ensimmäiselle aidalle on 45,00 metriä ja viimeisestä aidasta maaliin 40,00 metriä.


title: Yleisurheilu

text: Estejuoksussa on kierrosta kohti viisi estettä, joista yksi vesieste. Miesten esteet ovat 36 tuumaa ja naisten esteet 30 tuumaa korkeat, mielellään yhtä kaukana toisistaan. Vesieste on 3,66 × 3,66 metriä ja syvyydeltään 0,50–0,70 metriä syvimmältä kohdaltaan, joka on välittömästi esteen jälkeen ja nousee siitä ylöspäin radan tasalle. Vesieste on yleensä mutta ei välttämättä radan sisäpuolella kaarteessa. Kun vesieste on radan sisäpuolella, yksi kierros on 3,916 metriä normaalia lyhyempi.


title: Yleisurheilu

text: Pituushyppy ja kolmiloikka suoritetaan samalla hyppypaikalla, johon kuuluu vauhdinottorata, lankku ja hiekkakuoppa. Miesten ja naisten lankku ovat samalla kohdalla pituushypyssä mutta eri kohdilla kolmiloikassa. Pituushypyssä lankun on oltava vähintään 1 metrin päässä hiekkakuopasta ja kolmiloikassa 11 tai 13 metriä. Vauhdinottoradan on oltava vähintään 40 metriä pitkä. Radan leveys on 1,22 metriä. Ponnistuslankku on 20 senttimetriä leveä ja sen reunassa on pehmeää massaa, johon jää merkki yliastutusta hypystä. Alastulopaikka on hiekkaa ja vähintään 9 × 2,75 metriä kooltaan. Hiekka ei saa kovettua kastuessaan.


title: Yleisurheilu

text: Korkeushyppyrima on 4,02 metriä pitkä, kuten telineiden välikin. Alastulopatja on vähintään 4 × 6 metriä kooltaan ja 70 senttimetriä korkeudeltaan. Vauhdinottoalue on puoliympyrän muotoinen ja halkaisijaltaan vähintään 20 metriä.


title: Yleisurheilu

text: Seiväshyppytelineet ovat 5,20 metrin päässä toisistaan. Rimankannattimien tarkan paikan syvyyssuunnassa voi päättää hyppääjä. Alastulopatja on vähintään 6 × 6 metriä ja 80 senttimetriä korkea. Vauhdinottorata on vähintään 40 metriä pitkä. Seipäät voivat olla minkä tahansa pituiset tai kuinka taipuvat tahansa, mutta poikkileikkaukseltaan aina pyöreät.


title: Yleisurheilu

text: Kiekkorinki on 2,50 metriä halkaisijaltaan. Sitä ympäröi häkki. Kansainvälisissä kisoissa heittoalue on 34,92 asteen levyinen 5 senttimetrin levyisillä valkoisilla viivoilla merkitty sektori, joka on 80 metriä pitkä. Kiekko on pyöreä ja symmetrinen, miehillä 219–221 millimetriä ja naisilla 180–182 millimetriä halkaisijaltaan, 44–46 ja 37–39 millimetriä paksuudeltaan sekä 2 ja 1 kilogramma painoltaan.


title: Yleisurheilu

text: Moukaririnki on 2,135 metriä halkaisijaltaan. Sitä ympäröi häkki. Kansainvälisissä kisoissa heittoalue on 34,92 asteen levyinen 5 senttimetrin levyisillä valkoisilla viivoilla merkitty sektori, joka on 90 metriä pitkä. Moukarissa on metallipallo, vaijeri (vähintään 3 millimetriä paksu ja venymätön) ja kädensija (enintään 100 millimetriä leveä). Miesten moukari on halkaisijaltaan 110–130 millimetriä ja painoltaan 7,26 kilogrammaa, ja naisten moukari 95–110 millimetriä ja 4 kilogrammaa.


title: Yleisurheilu

text: Kuularinki on 2,135 metriä halkaisijaltaan. Sen etupuolella on lankku, jonka mittasuhteet ovat 1,21 m × 11,2 cm × 10 cm. Heittoalue on 34,92 asteen levyinen 5 senttimetrin levyisillä valkoisilla viivoilla merkitty sektori, joka on 25 metriä pitkä. Kuulan on oltava sileää metallia. Miesten kuula on halkaisijaltaan 110–130 millimetriä ja painoltaan 7,26 kilogrammaa, ja naisten kuula 95–110 millimetriä ja 4 kilogrammaa.


title: Yleisurheilu

text:
Keihäänheiton vauhdinottorata on vähintään 30 metriä pitkä ja 4 metriä leveä. Kansainvälisissä kisoissa heittoalue on 29 asteen levyinen 5 senttimetrin levyisillä valkoisilla viivoilla merkitty sektori, joka on 100 metriä pitkä. Miesten keihäs on pituudeltaan 2,60–2,70 metriä ja painoltaan 800 grammaa, ja naisten keihäs 2,20–2,30 metriä ja 600 grammaa. Keihään kädensijan on oltava keihään painopisteen päällä, jonka on puolestaan oltava miehillä 0,90–1,06 metriä ja naisilla 0,80–0,92 metriä keihään kärjestä.Tuloslistoissa esiintyvät lyhenteet vaihtelevat hieman kilpailusta ja maasta (kielestä) riippuen, mutta ohessa yleisimmät lyhenteet:
Kansainväliset (englanniksi):
Suomenkieliset:


title: Ekstranet

text: Ekstranet tai extranet on yrityksen tai muun yhteisön ja asiakkaan tai yhteistyökumppanin välinen Internet-teknologiaa hyödyntävä suljettu verkkopalvelu. Ekstranet-palvelun kohderyhmänä ovat ainoastaan yrityksen halutut sidosryhmät.


title: Ekstranet

text: Esimerkkinä ekstranet-palvelusta voidaan pitää vaikkapa yhdistyksen jäsenistölleen tarjoamaa suojattua sivustoa, jolta löytyy yhdistyksen sisäistä aineistoa ja jäsenistön yhteystiedot.


title: Ekstranet

text: Ekstranet-, kuten muutkin verkkopalvelut voidaan luokitella niiden operatiivisuusasteen mukaan viestinnällisiin ja operatiivisiin palveluihin. Viestinnällinen ekstranet-palvelu keskittyy sidosryhmäviestintään kun taas operatiivisen palvelun päätarkoitus on tarjota sidosryhmäpalveluja. Ekstranet-palvelussa tämä jaottelu korostuu: viestinnällisen palvelun hyöty käyttäjälle perustuu palvelussa olevaan tekstiin, kuviin, ääneen tai elävään kuvaan (mm. animaatiot ja videot), eli ruudulla näkyvään ja kaiuttimista kuuluvaan sisältöön.


title: Ekstranet

text: Operatiivisissa palveluissa suurin hyöty käyttäjälle ei tulekaan ruudulla näkyvästä tai kaiuttimista kuuluvasta sisällöstä. Operatiivisissa verkkopalveluissa käyttäjän saama hyöty perustuu siihen, mitä tapahtuu verkkopalvelun ulkopuolella. Operatiivisia verkkopalveluja ovat esimerkiksi Internetin pankkipalvelut ja verkkokaupat, joista voi ostaa tavaroita. Nämä voidaan luokitella ekstranet-palveluiksi: yrityksen kohderyhmänä ovat ainoastaan omat asiakkaat, jotka ovat rekisteröityneet käyttäjiksi. (Jussila & Lehto 1999, 32–33.)


title: Olavinlinna

text: Olavinlinna () on 1400-luvulla rakennettu linna, joka sijaitsee Savonlinnassa veden ympäröimässä kalliosaaressa Haukiveden ja Pihlajaveden yhdistävässä Kyrönsalmessa. Linnasta on aikaisemmin käytetty myös nimiä "Savon linna" ja "Uusilinna" (, joka on edelleen Savonlinnan kaupungin nimi ruotsiksi).


title: Olavinlinna

text: 1300-luvun lopulla Norja, Tanska ja Ruotsi muodostivat Kalmarin unionin. Sen merkittävin vihollinen oli Novgorodin tasavalta. Kalmarin unioni oli solminut rauhan- ja aseleposopimuksia Novgorodin kanssa, mutta myös Iivana III:nen johtama Moskovan ruhtinaskunta aiheutti sotilaallisen uhan Ruotsi-Suomeen. Koska Pähkinäsaaren rauhassa rajalinja oli vedetty Savonlinnan kautta, niin Itä-Suomessa oli vain Viipurin linna turvaamassa unionin puolustusta. Itärajalle päätettiin rakentaa uusi puolustuslinnake, jonka tarkoituksena oli myös pitää hallinnassa alueen vesireitit. Linna päätettiin rakentaa Savonlinnaan Kyrönsalmen kalliosaarelle. Se valittiin siksi, että se oli kokonaan veden ympäröimä ja veden voimakas virtaus esti jäätymisen.


title: Olavinlinna

text: Päälinnan rakennustyöt aloitettiin 1475. Tällöin linnanherrana toimi Eerik Akselinpoika Tott, joka oli perehtynyt Keski-Euroopassa linna-arkkitehtuuriin. Rakennustöiden johtoon tuotiin Tallinnasta 16 muurarimestaria. Työväkenä toimivat lähiseudun asukkaat, jotka maksoivat veronsa tekemällä työtä. He joutuivat myös tuomaan linnalle rakennusaineita, kuten kiviä ja hirsiä. Venäläiset pyrkivät häiritsemään rakennustöitä, sillä he väittivät linnan olevan heidän puolellaan rajaa. Venäläisten takia oli ensin rakennettava puiset suojavarustukset ja rakennustöitä suojasivat sotilaat. Tott päätti nimetä linnan Pyhän Olavin mukaan. Norjan kuningas Pyhä Olavi on kaikkien ritareiden suojelupyhimys. Rakennettuun päälinnaan tuli kolme tornia, joista yhdessä oli hälytyskello. Kun päälinnan rakentaminen saatiin valmiiksi noin vuonna 1485, aloitettiin esilinnan rakentaminen. Esilinnan rakennustyöt saatiin valmiiksi 1400-luvun loppupuolella. Valmistuttuaan linna edusti pyöreine torneineen aikansa parasta puolustusteknologiaa.


title: Olavinlinna

text: Vanha viha syttyi 1495, jolloin myös Olavinlinna joutui ensimmäisten hyökkäysten kohteeksi. Ennen sotaa venäläiset tarjosivat 5-10 vuoden rauhaa ja Olavinlinnan luovuttamista heille. Olavinlinnan puolustuksesta vastasi Peter Kylliäinen, jolla oli käytettävissään 150 nihtiä ja talonpoikaa. Yhteensä venäläiset tekivät vanhan vihan aikana kolme hyökkäystä Olavinlinnaan, mutta eivät saaneet vallattua sitä. Sodan jälkeen jatkuivat edelleen rajakiistat, jotka päättyivät 1510.


title: Olavinlinna

text:
Kustaa Vaasa, joka nousi Ruotsin hallitsijaksi 1523, määräsi Olavinlinnan korjattavaksi ja parannettavaksi. Päälinnan torneja kohotettiin ja esilinnaan rakennettiin uusi suuri tykkitorni. Kustaa Vaasa lähetti rakennustöitä johtamaan Henrik von Cöllenin. Torni valmistui 1565. Samalla linnan muureja vahvistettiin. 1500- ja 1600-luvuilla rakennettiin Kijlin torni, puisia asuintupia, komendantin rakennus, sauna, paja- ja varastorakennuksia. Vuonna 1577 rakennusmestarina toimi Peter Hertig. Samoina vuosisatoina Olavinlinna joutui useiden sotatoimien kohteeksi. Stolbovan rauhan jälkeen Ruotsin itäraja oli siirtynyt huomattavasti idemmäksi, jolloin Olavinlinna ei enää ollut rajalinnoitus. Vuonna 1622 Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf vieraili linnassa palattuaan sotaretkiltä Puolasta. Hän oli ainoa kuningas, joka vieraili Olavinlinnassa. Linnan rakennustöiden myötä sen ympärille kasvoi kaupunki: Savonlinna sai kaupunkioikeudet vuonna 1639. Linna kärsi vaurioita vuonna 1654 suuressa tulipalossa.
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700. Tämä vaikutti Olavinlinnaan siten, että se antautui venäläisile vuonna 1714. Samalla venäläiset purkivat Pyhän Eerikin tornin, josta jäi vain kaksi alinta kerrosta jäljelle. Vuonna 1721 solmittu Uudenkaupungin rauha lopetti sodan, jonka jälkeen Ruotsi-Suomi sai itselleen myös Savonlinnan alueen. Vuonna 1741 alkoi hattujen sota, joka päättyi Turun rauhaan 1743. Tällöin Olavinlinna jäi Venäjän alueelle. Venäläiset rakensivat linnoituksen alueelle bastioneja. Vuonna 1788 linnaan rakennettiin suojamuurattu vesikanava, koska suomalaiset ja ruotsalaiset tarkka-ampujat pystyivät helposti tappamaan vedenhakijat piirittäessään linnaa. Uuden linnan osan nimeksi tuli Suvorovin esilinna Aleksandr Suvorovin mukaan. Vuonna 1791 Paksu torni tuhoutui ruutivaraston räjähtäessä. Tilalle rakennettiin Paksu bastioni. Linnan sotilaallinen merkitys loppui, kun Suomesta tuli Suomen suuriruhtinaskunta vuonna 1809. Linnassa toimi varuskunta vuoteen 1847 saakka.


title: Olavinlinna

text: Venäläisten poistuttua linnasta 1847 jäi linna tyhjilleen muutamaksi vuodeksi. Tämän jälkeen linna toimi lyhyen aikaa vankilana, mutta sitten se jäi jälleen tyhjäksi. Vuosina 1868 ja 1869 linnassa oli kaksi suurta tulipaloa, jotka tuhosivat lähes kaikki linnan alkuperäiset puuosat. 1870-luvulla linnaa alettiin kunnostaa historiallisena muistomerkkinä. 1875 vietettiin linnan 400-vuotisjuhlia, jolloin muun muassa J. V. Snellman ja August Ahlqvist pitivät juhlapuheet. Samalla linnan alueelle istutettiin puita. Vuonna 1912 järjestettiin ensimmäiset Savonlinnan oopperajuhlat Aino Acktén aloitteesta. Vuonna 1961 alkoi linnan suuri restaurointi, jonka tarkoituksena oli palauttaa linna mahdollisimman lähelle alkuperäistä asuaan. Tällöin muun muassa kaadettiin istutettuja puita, jotka eivät kuuluneet alkuperäiseen linnaan ja juuret tuhosivat muureja. 1974 linnaan rakennettiin kääntyvä ponttonisilta.


title: Olavinlinna

text: Olavinlinnan pääakseli on itä-länsisuuntainen. Länsipäässä sijaitsee päälinna ja itäpäässä suurempi esilinna. Kolmionmuotoisessa päälinnassa on kolme tornia. Luoteis-ja etelätornien välinen muuri on taivutettu keskeltä loivasti. Päälinnan muurissa kulkee korkeimmalla ampumakäytävä. Päälinnassa on myös kolmikerroksinen palatsi, jonka ylintä kerrosta kutsutaan nykyään kuninkaansaliksi. Pohjakerroksessa on varastoja, keskimmäisessä linnantupa. Esilinna on suorakaiteen muotoinen.


title: Olavinlinna

text: Linnassa on nykyään kolme tornia: kirkkotorni, kellotorni ja Kijlin torni, joka on nimetty linnan käskynhaltijan Nils Pederinpoika Kijlin mukaan. Alueella ovat myös Pyhän Eerikin tornin rauniot. Torni on nimetty Eerik Pyhän mukaan, joka oli Ruotsi-Suomen suojelupyhimys. Kirkkotornia on kutsuttu Pyhän neitsyen torniksi, ja kellotornia Pyhän Olavin torniksi. Kirkkotornissa on pieni katolinen kappeli. Viides torni, Paksu torni, räjähti ruutionnettomuudessa 1700-luvulla.


title: Olavinlinna

text: Olavinlinna on suosittu, ympäri vuoden auki oleva turistikohde. Linnan tiloissa voidaan järjestää myös juhlia ja tilaisuuksia, kuten häitä. Vuonna 2013 Olavinlinnassa kävi noin 86 000 vierasta.


title: Olavinlinna

text: Tunnetuin Olavinlinnassa järjestettävä tapahtuma on vuosittain järjestettävät Savonlinnan oopperajuhlat. Ensimmäiset oopperajuhlat järjestettiin Aino Acktén aloitteesta vuonna 1912. Ackté oli vieraillut linnassa 1907 juhlissa, joissa hän ymmärsi linnan hienot puitteet oopperajuhlien järjestämiselle. Vuoden 1912 jälkeen juhlat pidettiin 1913, 1914, 1916 ja 1930, mutta sen jälkeen oli 37 vuoden tauko. Vuodesta 1967 oopperajuhlia on järjestetty vuosittain. Oopperajuhlissa käy vuosittain noin 60 000 vierasta, joista noin 10 % on ulkomaalaisia.


title: Olavinlinna

text: Olavinlinnassa järjestetään nykyisin myös ammattilaisnyrkkeilytapahtumia. Elokuuhun 2018 mennessä on siellä järjestetty kuusi televisoitua Boxing Night -nyrkkeilytapahtumaa.


title: Olavinlinna

text: Savonlinnassa juhlitaan Pyhän Olavin päivää 29. heinäkuuta. Se on myös kaupungin syntymäpäivä. Tällöin järjestetään myös Olavinlinnassa tapahtumia. Pääsiäisviikolla linnanpihalla esitetään pääsiäisnäytelmää.


title: James Whale

text: James Whale (22. heinäkuuta 1889 – 29. toukokuuta 1957) oli englantilainen ohjaaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan lähinnä 1930-luvun alussa ohjaamistaan elokuvista "Frankenstein" ja "Frankensteinin morsian", joissa Boris Karloff on ikimuistoinen Frankensteinin hirviön roolissa.


title: James Whale

text: Hänen elämästään on tehty elokuva "Frankensteinin isä" ("Gods and Monsters", 1998), jossa keskeinen asia on Whalen homoseksuaalisuus. Elokuvan pääosassa on Ian McKellen.


title: James Whale

text: Lista James Whalen ohjaamista elokuvista.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo on Lauri ”Tahko” Pihkalan kehittämä kahden joukkueen välinen mailapeli. Pelin tarkoituksena on lyödä juoksuja omilla sisävuoroilla ja estää ulkovuoroilla vastustajaa lyömästä juoksuja. Sisäpelaajat lyövät palloa vuorollaan, ja ulkopelaajat ovat ryhmittäytyneet kentälle. Yksi ulkopelaaja toimii syöttäjänä eli lukkarina. Lyöjä saa juoksun, kun hän on kiertänyt kaikki kolme pesää ja palannut kotipesään.


title: Pesäpallo

text: Pihkala kehitti pesäpallon 1910-luvulla amerikkalaisesta baseballista ja 1900-luvun alussa Suomessa pelatusta kuningaspallosta. Pesäpallosta alettiin nopeasti puhua Suomen kansallispelinä, ja se levisi 1920–1930-luvuilla kouluissa ja suojeluskunnissa. Se on säilyttänyt hyvin paikkansa Suomen kansallispelinä, ja se on Suomen kolmanneksi suosituin pallopeli. Sen pääsarja Suomessa on Superpesis. Lajia harrastetaan pienimuotoisesti myös joissain muissa maissa, kuten Ruotsissa ja Australiassa. Pesäpallon maailmancup on järjestetty yhdeksän kertaa, ja Suomi on voittanut joka kerta.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo on joukkue- ja mailapeli, jossa kaksi joukkuetta kilpailevat toisiaan vastaan. Joukkueet ovat vuorotellen sisällä ja ulkona. Sisävuorossa oleva joukkue pyrkii tekemään mahdollisimman monta juoksua, joiden määrä ratkaisee jakson voiton. Jaksojen voitot puolestaan ratkaisevat koko ottelun voiton.


title: Pesäpallo

text: Sisävuorossa olevan joukkueen pelaajat ovat aktiivisesti mukana ottelun etenemisessä lyöjinä tai juoksijoina. Lyöjä lyö kotipesästä ulkovuorossa olevan joukkueen lukkarin syöttämää palloa. Lukkari seisoo syöttölautasen vieressä ja heittää syötön kohtisuoraan ylöspäin syöttölautasen ylle. Lyöjä muuttuu juoksijaksi lähtiessään liikkeelle kotipesästä. Juoksijan tavoitteena on kiertää kaikki kolme kenttäpesää ja saada juoksu palatessaan kotipesään. Sisäjoukkueen muut lyöjät pyrkivät auttamaan juoksijaa etenemisessä.


title: Pesäpallo

text: Ulkovuorossa olevan joukkueen pelaajat pyrkivät estämään sisäjoukkuetta tekemästä juoksuja. Ulkopelaajat pystyvät tekemään tämän haavoittamalla tai polttamalla juoksijan.


title: Pesäpallo

text: Joukkueet vaihtavat vuoroja, kun kolme sisäpelaajaa on palanut tai sisäjoukkue ei ole saanut tarpeeksi juoksuja oman vuoronsa aikana. Vuoropari on pelattu, kun molemmat joukkueet ovat olleet kerran sisävuorossa. Ottelun aikana pelataan kaksi jaksoa, joissa kummassakin on 2–4 vuoroparia. Jaksojen päätyttyä tasan ottelun voittaja ratkaistaan supervuoroparissa ja sen jälkeen kotiutuskilpailussa.


title: Pesäpallo

text: Joukkueen pelitaktiikasta vastaa pelinjohtaja, joka valitsee sekä hyökkäys- että puolustustaktiikan. Pelinjohtaja käyttää hyökkäystaktiikasta kommunikoimiseen moniväristä viuhkaa, jolla tämä ilmoittaa pelaajille käytettävän strategian.


title: Pesäpallo

text: Sisäpelissä pelaajilla on erilaisia tehtäviä. Etenijät ovat joukkueensa nopeimpia juoksijoita, ja lisäksi he ovat hyviä kärkkymään pesältä ja heillä on hyvä lähtönopeus. Vaihtolyöjien tarkoituksena on ensisijaisesti siirtää etenijöitä pesältä toiselle vaihtolyönneillä, kuten näpyillä, pomppulyönneillä, maalyönneillä sekä polttolinjan ja koppareiden väliin osuvilla lyönneillä. Vaihtolyöjät lyövät yleensä etenijöiden jälkeen numeroilla 2, 3 ja 7. Kotiutuslyöjät pyrkivät lyömään etenijöitä kotiin. He ovat yleensä lyöntijärjestyksessä numeroita 4, 5 ja 8. Kotiutuslyöjinä käytetään myös jokeripelaajia. Joukkueella on kolme jokeria, joita käytetään joukkueen sisäpelivoiman mukaan.


title: Pesäpallo

text: Ulkovuorolla ulkokentällä on yhteensä yhdeksän pelaajaa: lukkari, sieppari, kolme pesävahtia, kaksi polttolinjan pelaajaa ja kaksi takakenttäpelaajaa eli kopparia. Lukkarin tehtävä on antaa mahdollisimman vaikeita syöttöjä vastustajan lyöjälle.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallokentillä alustana käytetään yleensä hiekkatekonurmea, mutta pesäpalloa pelataan myös hiekka- ja nurmikentillä. Pesäpallokentän varsinaiseen pelialueeseen kuuluvat kotipesä sekä sivurajojen ja takarajan rajaama alue. Kotipesän alueen määräävät kotipesän kaari ja etukentän rajat. Sivurajat puolestaan lähtevät kotipesästä viistosti kohti kakkos- ja kolmospesiä. Rajat kääntyvät suoraan kohtisuorasti kotipesään nähden hieman ennen pesiä ja jatkavat suoraan kohti takarajaa. Ykköspesä sijaitsee kolmospesää kohti menevän rajan varrella.


title: Pesäpallo

text: Miesten kentän pituus on 96 metriä ja naisten kentän pituus 82 metriä. Miesten kentän leveys takarajalla on puolestaan 42 metriä ja naisten kentän 36 metriä. Miesten kentällä kotipesältä ykköspesälle kulkeva lähtöpolku on 20 metriä ja kakkos- ja kolmospesän välinen poikkipolku 36 metriä pitkä. Takarajalta kolmospesän juoksuviivaan on 57,5 metriä. Miesten kenttää käyttävät miesten lisäksi A- ja B-poikajuniorit ja naisten kenttää vanhimmat tyttöjuniorit sekä C- ja D-poikajuniorit. Näiden lisäksi on olemassa vielä juniorikentät ja tenavakentät.


title: Pesäpallo

text: Kotipesä sijaitsee kotirajan kotipuolella. Se on puoliympyrän muotoinen alue, jonka säde on sekä miesten että naisten kentällä viisi metriä. Kotipesässä on lisäksi sivurajojen välissä niin sanottu etukaari, jonka säde on 270 senttimetriä syöttölautasen keskipisteestä. Syöttölautanen on puolestaan ympyrän muotoinen 3–5 senttimetrin paksuinen laatta, jonka halkaisija on 60 senttimetriä. Lautasen yläpinnan pitää olla 3–5 senttimetriä maan pinnasta.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallomailat valmistetaan nykyisin lasi- ja hiilikuidun yhdistelmästä. Puu oli 1980-luvulle asti ainoa materiaali, mutta kuidut ovat syrjäyttäneet sen.


title: Pesäpallo

text: Peleissä saa käyttää vain Pesäpalloliiton hyväksymää mailaa. Muita rajoituksia säännöissä ei aikuisten mailoille anneta. Kokorajoitukset poistettiin säännöistä 1960-luvulla, mutta mailojen koko ei ole tämän jälkeen juurikaan muuttunut.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon pallo on kooltaan erisuuruinen miesten, naisten ja nuorempien junioreiden peleissä. Miesten pallo painaa 160–165 grammaa, naisten pallo 135–140 grammaa ja tenavapallo 95–100 grammaa. Kaikkien pallojen ympärysmitta on 21,60–22,20 senttimetriä. Lisäksi Pesäpalloliitto on määritellyt standardit pallon kimmoisuudelle:Suomessa virallisia pesäpalloja valmistavat L-Tec Sport ja Suomipesis. Pesäpallon valmistuksessa on monta vaihetta. Sen ydin on tiiviiksi puristettua trasselia, jonka päälle kääritään lankaa. Langan päällä on kumiliuskakerros, joka tehdään käsin. Pintakerros liimataan, ja pallo saa muotonsa teräsmuotissa uunissa, jossa kuuma seos vulkanoituu. Valmis pallo punnitaan, koepomputetaan ja leimataan.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallossa voi käyttää pallon kiinniottamisen helpottamiseksi Pesäpalloliiton hyväksymää räpylää. Muunlaisten apuvälineiden käyttö on kielletty. Räpylöitä alettiin käyttää pesäpallossa 1930-luvun taiteessa. Sitä ennen pallot otettiin kiinni paljain käsin tai hansikkain.


title: Pesäpallo

text: Päänsuojus on pakollinen virallisissa otteluissa, jotka pelataan miesten tai naisten pallolla. Päänsuojuksen täytyy olla pesäpalloliiton hyväksymä. Sisävuorossa kaikkien pelaajien on pidettävä päänsuojusta päässään oman lyöntivuoronsa aikana ja kentällä edetessään. Jos sisäpelaaja tulee lyömään ilman päänsuojusta, tuomitaan hänet palaneeksi välittömästi (tekninen palo). Ulkovuorossa olevan joukkueen lukkari ja kopparit saavat pelata ulkokentällä ilman päänsuojusta.


title: Pesäpallo

text: Virallinen ottelun kesto on miehissä ja naisissa sekä A-, B- ja C-junioreilla 4+4+1 vuoroparia. Nuoremmissa ikäluokissa pelataan vähemmän vuoropareja. 4+4+1-pelimuodossa neljättä tasoittavaa vuoroa ei pelata, jos sisälle tuleva joukkue on voittanut jo jakson. Jakso lopetetaan, jos sisävuoroa pelaava joukkue tekee voittojuoksun.


title: Pesäpallo

text: Ottelun alussa joukkueiden kapteenit suorittavat pelituomarin johdolla vuoronvalinnan eli niin sanotun hutunkeiton. Siinä kotijoukkueen kapteeni heittää mailan tuomarille, joka ottaa siitä kiinni. Tämän jälkeen vierasjoukkueen kapteeni ottaa otteen mailasta niin, että pikkusormi koskettaa edellisen otteen pitäjän etusormea ja peukaloa. Tämän jälkeen kapteenit vuorottelevat niin, että hutunkeiton voittaja on se, joka saa viimeisenä pitävän otteen mailasta. Voittaja saa valita, aloittaako hänen joukkueensa sisä- vai ulkovuorolla. Toisen jakson puolestaan aloittaa joukkue, joka oli ensin ulkovuorossa.


title: Pesäpallo

text: Jaksojen ollessa tasan pelataan supervuoropari, jonka aloittajasta käydään uusi hutunkeitto. Supervuoropari lopetetaan tasoittavalla vuorolla, jos sisällä oleva joukkue tekee voittojuoksun. Jos supervuoroparin jälkeen ottelu on edelleen tasan, pelataan kotiutuskilpailu. Joukkueet valitsevat siihen viisi lyöjää ja viisi etenijää. Etenijä sijoitetaan kolmospesälle, ja lyöjällä on kolme lyöntiä kotiuttaa etenijä. Tämän jälkeen tulee vuoroon seuraava lyöjä-etenijä-pari. Jos ottelu on viiden parin jälkeen tasan, kotiutuskilpailua jatketaan kolmen parin ryhmissä ratkaisuun saakka.


title: Pesäpallo

text: Jaksojen välissä pidetään 10–18 minuutin tauko ja ennen supervuoroparia 5 minuutin tauko. Supervuoroparia edeltävällä tauolla joukkueet nimeävät jo valmiiksi kotiutuskilpailun osallistujat.


title: Pesäpallo

text: Joukkueilla on käytettävissään yksi aikalisä kummallakin jaksolla.


title: Pesäpallo

text: Aktiivisesti pelissä mukana olevat sisäpelaajat ovat joko lyöjiä tai juoksijoita. Lyöjä on turvassa kotipesässä. Lyöjästä tulee juoksija, kun hän saa kolme oikeaa syöttöä, turvan ykköspesältä, vapaataipaleen, on irti kotipesästä joko koppihetkellä tai kun pallo on kotipesässä olevan ulkopelaajan hallussa tai kun pelaaja palaa.


title: Pesäpallo

text: Pelaaja on pesässä, kun hän koskettaa pesää. Sisäpelaaja on pesässä myös hänen hypätessä ilmaan, mutta ulkopelaaja ei ole pesässä ilmassa ollessaan. Pallo on ulkopelaajan hallussa, kun se on hänen kädessään, räpylässään tai kun hänellä on ote maassa olevasta pallosta.


title: Pesäpallo

text: Syöttäjän eli lukkarin on seistävä syöttölautasen vieressä lyöjän vastakkaisella puolella. Hänen on annettava merkki aikeestaan syöttää tekemällä alkuasento. Sen jälkeen hän antaa syötön yhdellä kädenliikkeellä suoraan ylöspäin syöttölautasen päälle ja väistää lyöjää. Syöttö voi olla oikea tai väärä. Syöttö on oikea, jos lyöjä lyö, vaikka se olisikin ollut väärä. Syöttö tuomitaan vääräksi, jos lukkarilla ei ole syöttöoikeutta, syöttö ei ole teknisesti oikea tai jos pallo ei kohoa metriä lukkarin päälaen yläpuolelle eikä putoa syöttölautaselle. Syöttöoikeuden lukkari saa heittämällä pallon kotipesästä jollekin kenttäpelaajista.


title: Pesäpallo

text: Kahdesta väärästä syötöstä ja jokaisesta niiden jälkeen annetusta väärästä syötöstä joukkue saa vapaataivaloikeuden, jonka kärkietenijä voi käyttää. Jos kentällä ei ole etenijää, lyöjä saa heti ensimmäisestä väärästä vapaataivaloikeuden. Jos lukkari antaa kolme väärää, kun kentällä ei ole yhtään etenijää, lyöjä voi edetä kakkospesälle. Jos vuorossa on viimeinen lyöjä, hän saa juoksun.


title: Pesäpallo

text:
Joukkueiden tulee noudattaa pöytäkirjaan merkittyä lyöntijärjestystä, jota kuitenkin saa muuttaa ennen toista jaksoa ja supervuoroparia. Joukkueet voivat käyttää erikseen jokeripelaajaa, joka voidaan asettaa lyömään, jos lyöntivuoroinen pelaaja ei ole vielä asettunut vuoroon.
Lyöjällä on oikeus saada vuorollaan kolme syöttöä. Lyönti on laiton, jos pallo osuu suoraan pelialueen ulkopuolelle tai suoraan lyönnistä sisäpelaajaan, lyönti osuu lyödessä mailaan useamman kerran, maila irtoaa lyöjän kädestä tai katkeaa lyödessä tai lyöjä lyö väärällä vuorolla. Palloa ei saa lyödä pompusta eikä ennen kuin se on päässyt syötön lakipisteeseen.


title: Pesäpallo

text: Lyöjä saa lähteä etenemään heti, kun pallo on irronnut syöttäjän kädestä. Juoksija palaa pesäkilvassa, jos hän on irronnut edelliseltä pesältä, jossa hänellä on pesäturva, ja pallo on seuraavalla pesällä olevalla ulkopelaajalla. Juoksija tekee pesärikon, jos hän tulee pesälle käymättä edellisellä pesällä. Juoksija haavoittuu, kun hän saapuu koppilyönnillä seuraavalle pesälle. Haavoittuneen pelaajan on palattava kotipesään. Lyönnistä tulee koppi, kun ulkopelaaja saa pallon haltuunsa sen käymättä maassa. Ulkopelaaja voi tällaisessa tilanteessa tehdä myös taktisen pudotuksen ja pudottaa pallon tahallisesti maahan kiinnioton jälkeen.


title: Pesäpallo

text: Kun kaikilla kenttäpesillä on juoksija ja lukkari antaa lyöntivuorossa olevalle pelaajalle tämän ensimmäisen syötön, syntyy ajotilanne. Ajotilanteessa on niin sanottu vaihtopallo eli jokaisen juoksijan on edettävä seuraavalle pesällä ajolähtöä purkavan pelaajan lyöntivuorolla.


title: Pesäpallo

text: Etenijä, joka käy kaikilla pesillä ja pääsee takaisin haavoittumattoman kotipesään, tekee juoksun. Omalla lyönnillään kolmospesälle saapunut lyöjä saa niin sanotun kunniajuoksun ja voi jäädä pesälle yrittämään tuplajuoksua.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo-ottelussa on viisi tuomaria. Pelituomari vastaa ottelun sääntöjenmukaisesta kulusta. Hänellä on apunaan syöttötuomari ja kolme muuta tuomaria sekä kirjuri. Syöttötuomari seuraa lukkarin ja lyöjän toimia sekä syötön laatua. Hän tuomitsee myös etukentän laittomat. Kakkos- ja kolmospesätuomari sekä takarajatuomari tuomitsevat pesätilanteet, toteavat lyöntien laillisuuden ja näyttävät kopit. Tuomarit päättävät tilanteen sisäpelaajan eduksi, jos he eivät voi varmasti havaita pelitapahtuman tulosta.


title: Pesäpallo

text: Tuomari voi tuomita pelaajien, pelinjohtajien ja joukkueiden toimihenkilöiden tekemien rikkomusten seurauksena teknisen palon, sisäpelaajan palauttamisen lähtöpesälle, etenemisen mitätöinnin, polttamisen, vapaataivaloikeuden, huomautuksen, varoituksen, pelirangaistuksen ja ottelurangaistuksen.


title: Pesäpallo

text: Pelirangaistus tuomitaan yleensä lievästä fyysisestä kontaktista, törkeästä provosoinnista, törkeästä kielenkäytöstä ja toisen pallon ottamisesta peliin. Pelirangaistuksen saanut pelaaja suljetaan ottelusta. Ottelurangaistuksen saa vakavammasta fyysisestä loukkauksesta, loukkaavista käsimerkeistä ja rasistisesta käyttäytymisestä. Ottelurangaistus johtaa automaattisesti yhden ottelun pelikieltoon.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloilijan tärkein fyysinen ominaisuus on nopeus. Pesäpallo onkin juoksuvoittoisimpia pallopelejä. Juoksun osuus lajissa on merkittävä, joten monet huippupelaajat ovat nopeita. Sisäpelissä pelaaja käyttää nopeuttaan pesältä pesälle etenemiseen. Pesältä lähdössä vaaditaan reaktionopeutta ja varsinkin kovien lyöntien aikana lyöntisuorituksessa räjähtävää nopeutta. Ulkopelissä pelaajalta vaaditaan myös hyvää reaktionopeutta ja heittosuorituksessa räjähtävää nopeutta.


title: Pesäpallo

text: Urheiluvälinevalmistaja Adidaksen tekemien mittausten mukaan pesäpalloilijat liikkuvat miesten superpesisotteluissa noin 7–8 kilometriä ottelussa. Pelitapahtuma alkulämmittelyineen kestää lisäksi noin kolme tuntia, joten pesäpallossa vaaditaan myös hyviä kestävyysominaisuuksia. Nopeuskestävyyttä vaaditaan erityisesti etenijöiltä.


title: Pesäpallo

text: Eteneminen ja lyöminen ovat pesäpalloilijoiden keskeisimmät sisäpelitaidot. Etenemisessä tarvittavia ominaisuuksia ovat nopeus, kärkkymistaito, pesältä lähtö, kärkietenijän seuraaminen, pesälle syöksyminen sekä pallon ja merkin seuraaminen. Lyönnissä pelaajan tarvitsee hallita voimaa, nopeutta, lyöntiliikkeen tekniikkaa, lyöntipelin monipuolisuutta, tilannekohtaisia ratkaisuja ja keskittymiskykyä.


title: Pesäpallo

text: Etenijällä on kotipesästä takaisin kotipesään matkaa miesten kentällä 131 metriä. Etenemiseen keskeinen ominaisuus on tietenkin nopeus, mutta pesästä hieman irti oleva etenijä pystyy kärkkymisellä lyhentämään juoksumatkaa ykköseltä kakkospesälle 2–4 metriä ja kakkoselta kolmospesälle 3–6 metriä.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallolyönnit jaetaan neljään kategoriaan, perus-, näpäys-, pomppu- ja hidastettuihin lyönteihin.


title: Pesäpallo

text: Peruslyönneiksi lasketaan kaikki polttolinjaan, sen ohitukseen ja takakentälle suunnatut maa- tai laakalyönnit. Peruslyöntejä ovat vaakamaila-, pystymaila- ja golflyönti. Vaakamailalyönnissä osuma tapahtuu hartiatasossa ja liike on voimakas ja yhtäjaksoinen. Se on lyönnin perusmuoto. Pystymailalyönnissä maila on pystysuorassa ja osumakohta on lähellä silmätasoa. Sitä käytetään välilyönteihin ja tolppasyöttöihin. Ulkopelaajan on vaikea ennakoida pystymailalyönnin suuntaa. Golflyönti tehdään selvästi hartiatason alapuolella, ja siinä mailan liikerata on vaakasuora tai laskeva. Lyönti on parhaimmillaan kolmospuolen lyönneissä.


title: Pesäpallo

text: Näpäyslyönti suunnataan etukenttään, ja se voi olla suora, kierteinen tai lyhyt. Pystymailanäpäytyksessä mailan ja pallon osumakohta on silmien tasolla ja lyönti tehdään kevyesti eteen ja alaspäin työntäen. Vaakamailanäpäyksessä lyöntiaskeleen aikana toinen käsi siirtyy keskellä mailaa ja mailalla tehdään vain kevyt liike eteenpäin. Siinä saadaan kierrettä palloon tekemällä osumahetkellä terävä veto- tai työntöliike.


title: Pesäpallo

text: Pomppulyönti suunnataan etukaaren kentän puolelle, ja se lyödään yläviistosta. Se suunnataan joko rajaan tai polttajille. Lyöntiaskeleen aikana vartaloa kierretään takanojaan, jotta lyöntiliike saadaan tehtyä mahdollisimman korkealta.


title: Pesäpallo

text: Hidastettu lyönti suunnataan joko polttolinjan eteen tai etumiesten ohitse. Siinä kädet liukuvat mailan puoliväliin ja painopiste on alempana kuin peruslyönnissä. Pallon lentorata jää vähäisemmän voimankäytön seurauksena noin 10–15 metriin. Lyönti voidaan tehdä myös normaaliotteella tai varsilyönnillä, jossa pallon osumakohta on lähellä käsiä. Tällöin lyönnin voi tehdä täysvoimaisena, mutta pallon lentorata jää kierteisyyden takia lyhyeksi.


title: Pesäpallo

text: Ulkopelissä pelaajien tärkeimmät taidot ovat lukkaripeli, kiinniottaminen, heittäminen ja liikkuminen. Vaadittavat taidot vaihtelevat sen mukaan, onko pelaaja taka-, keski- tai etukentällä.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloheiton keskeisempiä tekijöitä ovat heittonopeus, -tarkkuus ja -voima sekä tilannehallinta. Perusheitto tehdään siten, että pallo nojaa etu- ja keskisormeen ja sitä tukevat peukalo ja nimetön. Pallo on heiton aikana irti kämmenestä. Heitossa käytetään hyväksi vartalon kiertoa, joten oikeakätisellä vasen jalka on edessä ja vasen kylki heittosuuntaan. Paino siirtyy heiton aikana oikealta jalalta vasemmalle, jolloin heittoon tulee mukaan myös lantioliike.


title: Pesäpallo

text: Heittoasento pitää hakea jo ennen pallon kiinniottoa, ja sen pitää olla valmiina, kun pallo siirtyy heittokäteen. Kun pallo on jo heittokädessä, heittäjän on syytä välttää ylimääräisiä askeleita, jotta heitto lähtee mahdollisimman nopeasti.


title: Pesäpallo

text: Sisäpelin taktiikoiden ääripäissä on nopea, yllätyksellinen ja jopa riskialtis pelitaktiikka ja varman päälle ottava taktiikka. Jälkimmäisessä pitkässä pelitavassa vaihto- ja kotiutuslyöntejä suoritetaan vain pakkotilanteissa. Juoksun jälkeen pelataan turvallista välilyöntiä tai varmaa koppipalloa. Nopeassa pelitavassa etenijä pyritään saamaan mahdollisimman nopeasti kolmospesälle.


title: Pesäpallo

text: Sisätaktiikan valintaan vaikuttaa runsaasti ottelun vastustaja ja pelitilanne. Taktiikka valitaan vastustajan ulkopelin heikkojen ja vahvojen alueiden mukaan. Ennen peliä sovitaan yleensä tiettyjen pelitilanteiden erilaiset lyöntivaihtoehdot. Lyöntijärjestys asetetaan pelaajien ominaisuuksien mukaan ja valitaan esimerkiksi ensimmäiseksi lyöjäksi nopea ja varma etenijä. Lisäksi joukkueilla on käytössä niin sanottuja jokerilyöjiä, joita voidaan käyttää lyöntijärjestyksen ulkopuolelta.


title: Pesäpallo

text: Pelinjohtaja ohjaa joukkueensa sisäpeli niin sanotuilla merkeillä, joilla näytetään etenijöille ja lyöjälle, onko tarkoitus vaihtaa seuraavalla syötöllä etenijää eteenpäin. Etenijä tietää näin jo ennen lyöntiä, tuleeko hänen lähteä etenemään kohti seuraavaa pesää ja lyöjä tietää, minkälaista lyöntiä hänen tulee yrittää.


title: Pesäpallo

text: Merkkiä näytetään yleensä sitä varten tehdyllä väriviuhkalla, jossa merkki voidaan liittää viuhkan värien paikkaan, suuntaan ja järjestykseen. Päämerkkiin sisältyy tieto siitä, onko merkki päällä ja otetaanko väärä pois. Väärän poisotossa etenijä ei lähde juoksemaan väärällä syötöllä. Päämerkin lisäksi joukkueilla on esimerkiksi pika-, peruutus- ja automaattimerkkejä.


title: Pesäpallo

text: Ulkopelin taktiikka perustuu pesäpallossa usein erityisesti lukkarin osaamiselle ja vastustajan sisäpelin taktiikan tuntemiselle. Yleistaktiikkana voi olla joko riskejä karttava tai hyökkäävä taktiikka.


title: Pesäpallo

text: Riskejä karttavaa taktiikkaa käytetään erityisesti avarilla kentillä, joissa on paljon tilaa läpilyönneille, ja kovalyöntisiä joukkueita vastaan. Ulkokenttä sijoittuu riskejä karttavassa taktiikassa siten, että se sulkee rajat ja pesien taustat hyvin. Tavoitteena on antaa vastustajalle mahdollisimman vähän mahdollisuuksia läpilyönteihin. Lukkari heittelee taktiikassa paljon pyrkien häiritsemään lyöjän keskittymistä.


title: Pesäpallo

text: Hyökkäävämmässä taktiikassa joukkueella on omat ulkokenttäjärjestyksensä eri tilanteita varten. Lisäksi joukkueilla on usein lyöjiä varten omat järjestyksensä, joiden tarkoituksena on pakottaa lyöjä vaikeisiin ratkaisuihin. Hyökkäävässä ulkopelissä joukkue voi päästää esimerkiksi hitaamman etenijän tyhjälle kentälle, jolloin tämä muodostaa ”jarrun” nopeamman kärkijuoksijan eteen.


title: Pesäpallo

text: Suomessa pelataan pesäpalloa usealla eri sarjatasolla. Superpesis on korkein sarjataso sekä naisissa että miehissä. Miesten Superpesiksessä on 14 joukkuetta ja naisten Superpesiksessä 11 joukkuetta. Muut sarjatasot järjestyksessä ovat Ykköspesis, Suomensarja ja Maakuntasarja. Lisäksi pelataan SM-sarjoja A-, B ja C-nuorissa sekä yli 35-vuotiaissa.


title: Pesäpallo

text: Miesten Superpesiksessä pelataan kaksinkertainen sarja ja kaksi paikalliskierrosta. Jokainen joukkue pelaa runkosarjassa yhteensä 28 ottelua. Runkosarjan jälkeen sijoille 7–10 sijoittuneet pelaavat minipudotuspelit paras kolmesta -järjestelmällä. Kuusi runkosarjan parasta joukkuetta ja minipudotuspelisarjojen voittajat jatkavat puolivälieriin. Niiden voittajat pääsevät välieriin ja lopulta loppuotteluun. Puolivälierät, välierät ja loppuottelu pelataan paras viidestä -järjestelmällä, mutta pronssiottelu paras kolmesta. Runkosarjan viimeinen joukkue putoaa Ykköspesikseen, jonka voittaja puolestaan nousee seuraavaksi kaudeksi Superpesikseen.


title: Pesäpallo

text: Naisten Superpesiksessä pelataan puolestaan 22 ottelua joukkuetta kohden. Runkosarjan kahdeksan parasta pääsevät puolivälieriin, joista edetään välieriin ja loppuotteluun. Nämä ottelut pelataan miesten tavoin paras viidestä -järjestelmällä. Koska kaudella 2016 naisten Superpesistä pelaa 11 joukkuetta, Ykköspesiksen voittaja nousee suoraan mutta Superpesiksestä ei putoa yksikään suoraan.