title: Saksan historia

text: Pitkän aikaa Bismarck oli irtisanoutunut keisari Vilhelm I:n tavoitteista tehdä Saksasta maailmanvalta siirtomaiden hankkimisen kautta. Bismarck halusi kaikin tavoin välttää sellaista vastakkainasettelua Euroopan suurvaltojen välillä, joka uhkaisi Saksan turvallisuutta. Mutta vuosien 1880–1885 välillä, ulkopoliittisen tilanteen näyttäessä suotuisalta, Bismarck antoi periksi ja useita siirtomaita hankittiin: Afrikasta muun muassa Togo, Saksan Lounais-Afrikka ja Saksan Itä-Afrikka sekä Oseaniasta Saksan Uusi-Guinea, Bismarckinsaaret ja Marshallsaaret.


title: Saksan historia

text: Keisari Vilhelm I kuoli 91-vuotiaana 9. maaliskuuta 1888. Hänen poikansa Fredrik III hallitsi vain 99 päivää ennen kuin kuoli. Fredrikin poika, nuori ja kunnianhimoinen Vilhelm II sai kruunun. Vuotta 1888 sanotaankin kolmen keisarin vuodeksi. Poliittiset ja henkilökohtaiset erimielisyydet uuden keisarin ja Bismarckin välillä johtivat Bismarckin erottamiseen 20. maaliskuuta 1890.


title: Saksan historia

text: Keisari Vilhelm II oli luvannut erotettuaan Bismarckin jatkaa hänen ulkopolitiikkaansa. Mutta pian kurssi vaihtui Saksan kasvaneen kansainvälisen vaikutusvallan myötä. Bismarckin solmimaa jälleenvakuutussopimusta Venäjän kanssa ei uusittu, vaikka Venäjä oli sitä vuonna 1890 toivonut. Ranska sen sijaan liittoutui Venäjän kanssa 1894 Saksan, Itävalta-Unkarin ja Italian muodostamaa kolmiliittoa vastaan. Kolmiliitto itse oli hajanainen Itävallan ja Italian erimielisyyksien vuoksi.


title: Saksan historia

text: Vuodesta 1898 Saksa laajensi siirtomaitaan Itä-Afrikassa, mikä johti kiistoihin Yhdistyneen kuningaskunnan, Venäjän, Japanin ja Yhdysvaltain kanssa. Saksalaisten pankkien ja teollisuuden rahoittama Bagdadin rautatie, jonka tarkoituksena oli yhdistää Pohjanmeri ja Persianlahti Bosporinsalmen kautta, oli myös Yhdistyneen kuningaskunnan ja Venäjän geopoliittisten etujen vastainen.


title: Saksan historia

text:
Suojatakseen Saksan merentakaista kauppaa ja siirtokuntia, amiraali Alfred von Tirpitz aloitti ohjelman sotalaivaston rakentamiseksi 1898. Tämä merkitsi suoraa uhkaa Yhdistyneen kuningaskunnan meriherruudelle, minkä johdosta neuvottelut Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisestä liitosta katkesivat. Saksa oli joutumassa yhä enemmän eristyksiin.
Imperialistinen valtapolitiikka ja kansallisten intressien häikäilemätön ajaminen johti lopulta 1914 ensimmäiseen maailmansotaan. Sodan välittömänä sytykkeenä oli Itävallan kruununperijän Franz Ferdinandin murha Sarajevossa, jonka tekijänä oli serbialainen aktivisti. Se johti Itävalta-Unkarin, osin Saksan painostuksesta, julistamaan sodan Serbialle, mikä laajeni suursodaksi Serbian liittolaisen Venäjän aloitettua liikekannallepanon ja Saksan julistettu sodan sille ja ennalta ehkäisevästi sen liittolaiselle Ranskalle. Teoriat sodan syvemmistä syistä ovat kuitenkin olleet moninaiset. Saksa taisteli Itävalta-Unkarin ja Osmanien valtakunnan kanssa Venäjää, Ranskaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Italiaa ja eräitä pienempiä maita vastaan. Sota laajeni myös Lähi-itään ja Saksan siirtomaihin.


title: Saksan historia

text: Lännessä Saksa taisteli asemasotaa suurin tappion. Nopean Belgian läpimarssin jälkeen Saksan joukot pysäytettiin Marneen, Pariisin pohjoispuolelle. Rintamat Ranskassa liikkuivat sodan aikana vain vähän. Idässä ratkaisevaa voittoa Venäjästä ei saatu. Britannian laivasto eristi Pohjanmeren, millä oli lamauttava vaikutus Saksan ruoka- ja tarvikehuoltoon.


title: Saksan historia

text: Yhdysvaltain liittyminen sotaan 1917 Saksan julistaman ”rajoittamattoman sukellusvenesodan” johdosta merkitsi sodan kääntymistä Saksalle tappiolliseksi. Lokakuun lopussa 1918 Saksan laivastoyksiköt Kielissä kieltäytyivät lähtemästä viimeiseen suuroperaatioon sodassa, jonka ne katsoivat hävityksi. 3. marraskuuta kansannousu levisi muihin kaupunkeihin ja alkoi Saksan vallankumous. Keisari Vilhelm II ja kaikki johtavat ruhtinaat pakotettiin luopumaan vallasta. 9. marraskuuta sosiaalidemokraatti Philipp Scheidemann julisti tasavallan perustetuksi. Aselepo länsivaltojen kanssa solmittiin 11. marraskuuta.


title: Saksan historia

text: Versailles’n rauha solmittiin 28. kesäkuuta 1919. Saksa joutui luovuttamaan Elsass-Lothringenin, Eupen-Malmédyn, Pohjois-Schleswigin ja Memelin (nyk. Klaipėdan) alueet. Puola perustettiin uudelleen ja se sai Posenin (nyk. Poznańin), Länsi-Preussin ja pienen osan Ylä-Sleesiasta. Tämä johti Itä-Preussin ja muun Saksan maayhteyden katkeamiseen. Danzigista muodostettiin vapaakaupunki. Kaikki Saksan siirtomaat siirtyivät sodan voittajille. Reinin itä- ja länsirannat demilitarisoitiin. Teollisesti tärkeä Saarin alue annettiin Kansainliiton valvontaan 15 vuodeksi ja sen hiilikentät Ranskan haltuun. Saksan armeija rajoitettiin 100 000 mieheen, laivasto typistettiin ja ilmavoimat kiellettiin. Saksalle määrättiin massiiviset sotakorvaukset, joiden maksaminen olisi jatkunut 1900-luvun loppupuolelle.


title: Saksan historia

text: Nöyryyttäviksi koetut rauhanehdot aiheuttivat yleisesti katkeruutta saksalaisissa. 11. elokuuta 1919 astui Weimarin tasavallan perustuslaki voimaan ja sosiaalidemokraatti Friedrich Ebertistä tuli ensimmäinen presidentti. Kaksi demokraattisen järjestelmän päävihollista oli kuitenkin jo järjestäytynyt. Saksan kommunistinen puolue (KDP) oli perustettu joulukuussa 1918 ja sitä seurasi Saksan työväenpuolue, joka 1920 muutti nimensä Saksan kansallissosialistiseksi työväenpuolueeksi (NSDAP). Molemmat puolueet hyödynsivät perustuslain takaamia vapauksia taistellessaan Weimarin tasavaltaa vastaan.


title: Saksan historia

text: Eri puolella Saksaa nousi alueellisia vasemmistolaisia kapinoita, joiden kukistamiseen hallitus käytti kovia otteita. Kukistamiseen käytettiin veteraanisotilaisen rintamalta palattuaan muodostamia vapaaehtoisia Freikorps-joukkoja. Tämän tyyppisiä kapinoita olivat muun muassa spartakistikapina Berliinissä tammikuussa 1919, kommunistien nousu Münchenissä samana vuonna, sekä Ruhrin "Punainen Armeija" keväällä 1920.


title: Saksan historia

text: Vuoden 1920 alkupuolella Saksan armeijan miesvahvuutta vähennettiin rauhansopimuksen mukaisesti 100 000:n mieheen. Supistaminen sisälsi Freikorps-vapaaehtoisjoukkojen hajottamisen. Äärioikeistolaispoliitikko Wolfgang Kappin johdolla vapaaehtoisjoukot järjestäytyivät vallankaappausyritykseen. Freikorps-joukot marssivat Berliiniin ja Kapp julistautui valtakunnankansleriksi. Vallankaappaus tyrehtyi muutamassa päivässä virkamiesten yhteistyöhaluttomuuteen. Muissa kaupungeissa syntyi lakkoja ja kapinoita, jotka kukistettiin.


title: Saksan historia

text: Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vihamielisyyden sekä Yhdysvaltain Euroopasta vetäytymisen johdosta Saksa vuonna 1922 solmi ensimmäisenä maana diplomaattisuhteet Neuvostoliittoon. Maat luopuivat sotaa edeltäneistä keskinäisistä veloistaan. Saksan laiminlyötyä sotakorvausten maksueränsä ranskalaiset ja belgialaiset joukot miehittivät teollisesti erittäin tärkeän Ruhrin alueen tammikuussa 1923. Saksan hallitus rohkaisi Ruhrin asukkaita passiiviseen vastarintaan: kaupat eivät myyneet tarvikkeita ulkomaisille sotilaille, hiilikaivokset eivät tuottaneet hiiltä, raitiovaunut joihin tuli ulkomaalaisia sotilaita hylättiin keskelle tietä jne. Passiivinen vastarinta oli menestyksekästä sikäli, että miehityksestä tuli Ranskalle taloudellisesti tappiollinen, mutta toisaalta se osaltaan johti hyperinflaatioon, ja monesta sen vuoksi koko omaisuutensa menettäneestä tuli Weimarin tasavallan katkeria vihollisia ja äärioikeiston äänestäjiä.


title: Saksan historia

text: Syyskuussa 1923 huonontuva taloustilanne sai valtakunnankansleri Gustav Stresemannin määräämään Ruhrin passiivisen vastarinnan lopettamisen. Marraskuussa hänen hallituksensa uudisti valuutan hillitäkseen inflaatiota. Seuraavina kuutena vuotena taloustilanne paranikin. Vuonna 1928 Saksan teollisuustuotanto jopa saavutti vuoden 1913 sotaa edeltäneen tason.


title: Saksan historia

text:
Marraskuun 8. päivän iltana 1923 kuutisen sataa aseistautunutta SA-miestä kerääntyi erään oluttuvan ympäristöön Münchenissä, jonne olivat kokoontuneet Baijerin osavaltion päämiehet. Joukkoa johti Adolf Hitler, vuonna 1889 Itävallassa syntynyt Saksan kansallissosialistisen puolueen johtaja, joka oli sitä ennen suhteellisen tuntematon Baijerin ulkopuolella.
Oluttupavallankaappauksen epäonnistuttua Hitler pidätettiin ja tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen, mutta vapautettiin yhden vuoden jälkeen 1924.


title: Saksan historia

text: Vuoden 1924 vaalit merkitsivät siirtymää oikealle. Marsalkka Paul von Hindenburg, joka kannatti monarkistista valtiomuotoa, valittiin presidentiksi. Lokakuussa 1925 solmittiin Saksan, Ranskan, Belgian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Italian välillä Locarnon sopimus, joka tunnusti Saksan, Ranskan ja Belgian väliset rajat. Yhdistynyt kuningaskunta, Italia ja Belgia sopivat myös avunannosta Ranskalle siinä tapauksessa, että Saksa miehittäisi demilitarisoidun Reininmaan. Locarnon sopimus tasoitti tietä Saksan jäsenyydelle Kansainliitossa, joka toteutui 1926.


title: Saksan historia

text:
Wall Streetin pörssiromahdus vuonna 1929 aloitti suuren laman. Sen vaikutukset tuntuivat myös Saksassa, jonka taloustilanne heikkeni nopeasti. Vuonna 1931 "Darmstätter und Nationalbank", eräs Saksan suurimmista pankeista, ajautui konkurssiin ja alkuvuodesta 1932 työttömien määrä ylitti kuuden miljoonan. Talousongelmien lisäksi syntyi poliittinen kriisi, kun valtiopäivien puolueet eivät kyenneet muodostamaan enemmistöhallitusta. Maaliskuussa 1930 Hindenburg nimitti Heinrich Brüningin valtakunnankansleriksi. Tämä joutui tiukan uudistuspakettinsa ajamiseksi soveltamaan poikkeussäädöksiä ja jopa hajottamaan parlamentin.
Kansallissosialistinen puolue (NSDAP) oli kesäkuun 1932 vaalien suurin voittaja. Se sai 38 % äänistä ja nousi valtiopäivien suurimmaksi puolueeksi. Kommunistit olivat 15 %:n osuudellaan kolmanneksi suurin. Ei-demokraattiset puolueet oikealla ja vasemmalla pitivät nyt hallussaan parlamentin enemmistöä. NSDAP:n suosio oli erityisen suuri nuorisossa, jonka tulevaisuudennäkymät olivat synkät, alemmassa keskiluokassa, joka oli menettänyt suurimman osan omaisuudestaan vuoden 1923 hyperinflaatiossa, maalaisväestössä sekä työttömissä. Marraskuun 1932 vaaleissa NSDAP:in suosio laski hiukan, mutta se jatkoi suurimpana puolueena.


title: Saksan historia

text: 30. tammikuuta 1933 entisen valtakunnankanslerin Franz von Papenin ja muiden konservatiivien painostuksesta Hindenburg lopulta nimitti Adolf Hitlerin valtakunnankansleriksi nimittäen samalla uuden hallituksen.


title: Saksan historia

text: Saadakseen kansallissosialistiselle puolueelle enemmistön valtiopäivillä, Hitler määräsi järjestettäväksi uudet vaalit. Helmikuun 27. päivän iltana 1933 Berliinin valtiopäivätalo paloi. Hitler väitti palon olevan merkki kommunistien kansannoususta ja painosti Hindenburgin allekirjoittamaan asetuksen, jolla Weimarin tasavallan tärkeimmät poliittiset vapaudet lakkautettiin ”toistaiseksi”. Kommunistien agitaatio kiellettiin, mutta ei vielä itse kommunistista puoluetta. Yksitoistatuhatta kommunistia ja sosialistia pidätettiin ja lähetettiin keskitysleireihin, jossa he joutuivat juuri perustetun salaisen poliisin, Gestapon armoille (9 000 todettiin syylliseksi ja monet teloitettiin).


title: Saksan historia

text: Huolimatta terrorista ja siekailemattomasta propagandasta, viimeiset vaalit 5. maaliskuuta eivät tuoneet kansallissosialistiselle puolueelle Hitlerin toivomaa ehdotonta enemmistöä. Yhdessä oikeistopuolue-DNVP:n kanssa Hitler kuitenkin sai niukan enemmistön valtiopäiväpaikoista. Taivuttelemalla eri tavoin mukaan vielä Katolisen keskustapuolueen edustajat, sekä määrittelemällä murhatut ja pidätetyt edustajat vapaaehtoisesti poissa oleviksi, Hitler sai tarvittavan kahden kolmasosan enemmistön ajaakseen läpi ”väliaikaisen” poikkeuslain, joka luovutti kaiken lainsäädäntävallan parlamentilta Hitlerin hallitukselle. Lakia vastaan äänestivät vain sosiaalidemokraatit.


title: Saksan historia

text: Lain myötä Saksa muuttui keskushallituksi diktatuuriksi, jossa osavaltiohallinto purettiin ja muut puolueet sekä ammattiliitot tukahdutettiin. Heinäkuussa Katolinen keskustapuolue hajotti itsensä vapaaehtoisesti vastineeksi antikommunistisen paavin Pius XI:n sopimuksesta uuden hallinnon kanssa; näin natsi-Saksa sai toivomaansa diplomaattista hyväksyntää.


title: Saksan historia

text: Monet SA-johtajat olivat kuitenkin pettyneitä. SA:n johtaja Ernst Röhm pyrki yhdistämään Saksan armeijan ja SA:n omaan komentoonsa. Hitler piti tätä uhkana. Ns. pitkien puukkojen yönä 30. kesäkuuta 1934 Hitler määräsi oman henkivartiokaartinsa SS:n pidättämään Röhmin ja tämän lähimmät tukijat ja teloittamaan heidät ilman oikeudenkäyntiä. Hallinto oli erityisen vihamielinen juutalaisille. Syyskuussa 1935 säädettiin niin sanotut Nürnbergin lait, joiden mukaan juutalaiset muun muassa menettivät kansalaisuutensa ja oikeutensa avioliittoon saksalaisten kanssa.


title: Saksan historia

text: Hitler perusti uudelleen ilmavoimat ja yleisen asevelvollisuuden, mikä oli suoraan vastoin Versailles’n rauhansopimusta. Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia eivät kuitenkaan menneet protesteissaan nootteja pitemmälle. Vuonna 1936 Saksan joukot marssivat demilitarisoituun Reininmaahan. Tässä tapauksessa Locarnon sopimuksen olisi pitänyt johtaa Britannian sotilaalliseen väliintuloon, mutta Ranskan protesteista huolimatta se päätti pysyä passiivisena. Kaappaus vahvisti Hitlerin asemaa Saksan johtajana, ja se vankistui entisestään samana vuonna pidettyjen Berliinin kesä- ja Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten tuottaman propagandahyödyn ansiosta.


title: Saksan historia

text: Luotuaan Berliinin–Rooman akselin Italian diktaattorin Benito Mussoliniin kanssa ja solmittuaan Japanin kanssa antikomintern-sopimuksen (johon Italia liittyi vuotta myöhemmin 1937), Hitler tunsi Saksan kykenevän offensiiviseen ulkopolitiikkaan. 12. maaliskuuta 1938 Saksan joukot marssivat Itävaltaan, jonka liittämisyritys oli vuonna 1934 epäonnistunut. Hitlerin saapuessa Wieniin, häntä tervehti juhliva väkijoukko. Neljän viikon päästä 99 % itävaltalaisista äänesti Saksaan liittymisen puolesta (ks. Anschluss). Näin ollen Hitler toteutti vanhan ajatuksen Itävallan liittymisestä Saksaan, Suur-Saksan. Vaikka liittäminen oli jälleen vanhan, Itävallan sopiman Saint-Germainin rauhansopimuksen vastainen, länsimaat edelleen ainoastaan protestoivat.


title: Saksan historia

text: Itävallan jälkeen Hitler käänsi katseensa Tšekkoslovakiaan, jossa 3,5 miljoonan sudeettisaksalaisen vähemmistö vaati tasaveroisia oikeuksia ja itsehallintoa. Vuoden 1938 Münchenin konferenssissa sopivat Hitler, Mussolini, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Neville Chamberlain ja Ranskan pääministeri Édouard Daladier sudeettialueiden liittämisestä Saksaan. Chamberlain ja Daladier myöntyivät ajatukseen, koska uskoivat Saksan laajentumispyrkimyksen loppuvan siihen, kuten Hitler vakuutti. Kuitenkin tuskin kuuden kuukauden päästä sopimuksesta, maaliskuussa 1939, Hitler käytti tšekkien ja slovakkien kiistaa hyväkseen ja liitti muunkin Tšekkoslovakian Saksaan Määrin ja Böömin protektoraateiksi. Samassa kuussa Hitler liitti myös Liettualle kuuluneen Memelin alueen (nyk. Klaipėdan) Saksaan. Se oli kuulunut Preussille vuoteen 1919.


title: Saksan historia

text: Chamberlain joutui myöntämään, että hänen liennytyspolitiikkansa Hitleriä kohtaan oli epäonnistunut. Saksan ja Neuvostoliiton hyökättyä Puolaan syyskuussa 1939, toinen maailmansota alkoi. Saksa oli aluksi menestyksekäs miehittäen Puolan lisäksi muun muassa Tanskan, Norjan, Ranskan, Balkanin, Baltian ja valtavia alueita Neuvostoliitosta. Sodan aikana natsihallinto päätti hävittää juutalaiset ja muut arjalaisen rodun puhtautta uhanneet ainekset Saksasta ja vallatuilta alueilta, mikä johti lopulta holokaustina tunnettuun kansanmurhaan.


title: Saksan historia

text: Neuvostoliittoa ei kuitenkaan kyetty lopullisesti lyömään, eikä maihinnousua Britanniaan suorittamaan ja myös Yhdysvallat liittyi Saksan vastaiseen rintamaan Japanin hyökättyä Pearl Harboriin. Vuonna 1945 pääosin yhdysvaltalaiset, britit ja neuvostoliittolaiset voittivat Saksan ja sen liittolaiset Italian ja Japanin. Suurin osa Eurooppaa oli tuhottu, kymmeniä miljoonia kuollut ja miljoonia vallatuilla alueilla eläneitä murhattu. Saksan poliittiset ja taloudelliset rakenteet olivat tuhoutuneet ja se oli menettänyt suuria alueita idästä. Uuden Saksan rakentaminen alkoi lähes nollapisteestä.


title: Saksan historia

text: Potsdamin konferenssissa Saksa jaettiin neljään liittoutuneiden hallitsemaan miehitysvyöhykkeeseen. Kolmesta läntisestä muodostui Saksan liittotasavalta (BRD, epävirallisesti "Länsi-Saksa"), kun taas Neuvostoliiton hallitsemasta itäisestä vyöhykkeestä syntyi Saksan demokraattinen tasavalta (DDR, epävirallisesti "Itä-Saksa"). Molemmat perustettiin vuonna 1949. Liittotasavallasta luotiin länsiliittoutuneiden valvonnassa läntisen mallin mukainen liittovaltio, ja demokraattisesta tasavallasta puolestaan Neuvostoliiton valvoma sosialistinen tasavalta. Potsdamissa sovittiin myös Oder–Neisse-linjan itäpuolisten alueiden, muun muassa Sleesian luovuttamisesta Puolalle sekä Itä-Preussin jakamisesta Puolan ja Neuvostoliiton kesken. Järjestelyt aiheuttivat saksalainen nationalismin pesäkkeenä pidetyn Preussin häviämisen. Luovutettavilla alueilla eläneet saksalaiset joutuivat muuttamaan kodeistaan uuden Saksan alueelle, kuten myös osa muiden Euroopan maiden saksalaisvähemmistöistä. Neuvostoliiton ja Puolan lisäksi myös Alankomaat miehitti ja liitti itseensä joitakin raja-alueita vuonna 1949, osa näistä alueista palautettiin kuitenkin Saksan liittotasavallalle vuosina 1963 ja 2002. Saar palautettiin Saksan liittotasavaltaan 1956.


title: Saksan historia

text: Kahden Saksan suhteet pysyivät jäätävinä, kunnes Saksan liittokansleri Willy Brandt aloitti 1970-luvulla kiistellyn idänpolitiikkansa (Ostpolitik), joka tähtäsi suhteiden luomiseen Itä-Euroopan kommunistimaihin. Politiikka kulminoitui Brandtin ilmeisesti spontaaniin polvistumiseen Varsovassa juutalaisgheton kansannousun muistomerkin edessä 7. joulukuuta 1970. Brandtin politiikka pyrki lähentämään Saksoja ja mahdollistamaan yhteydenpidon esimerkiksi eri maihin jääneiden perheenjäsenten kesken, mutta ei kuitenkaan Saksojen yhdistämiseen. Suhteet paranivat, ja syyskuussa 1973 Saksat otettiin YK:n jäseniksi valtioiden tunnustettua toisensa ja liittotasavallan luovuttua aluevaateistaan Puolan ja Neuvostoliiton eduksi.


title: Saksan historia

text: Kesällä 1989 DDR:ssä tapahtui nopeita yhteiskunnallisia mullistuksia. Kasvava joukko itäsaksalaisia muutti Saksan liittotasavaltaan Unkarin kautta sen uudistusmielisen hallituksen avattua rajansa. Maastamuutto ja kiihtyvät suurmielenosoitukset tuottivat DDR:lle paineita politiikan muutokseen. DDR:n johtaja Erich Honecker oli pakotettu eroamaan lokakuussa, ja 9. marraskuuta DDR:n viranomaiset odottamatta sallivat itäsaksalaisten siirtymisen Länsi-Berliiniin ja Saksan liittotasavaltaan. Uusia rajanylityspaikkoja avattiin Berliinin muuriin ja pitkin rajaa, ja sadattuhannet ihmiset käyttivät tilaisuutta hyväkseen. Se johti kiihtyvään uudistusprosessiin DDR:ssä ja lopulta Saksan jälleenyhdistymiseen 3. lokakuuta 1990.


title: Saksan historia

text: Yhdessä Ranskan kanssa yhdistynyt Saksa on ollut johtavassa roolissa EU:ssa, ja ajanut etenkin EU:n valuuttaunionia. Saksa on ollut kiinnostunut myös pysyvästä paikasta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa.


title: Varpajaiset

text: Varpajaiset ovat juhla, jolla perheen isä juhlistaa uuden lapsensa syntymää. Varpajaisten järjestäjänä toimii tuore isä omille (miespuolisille) ystävilleen ja varpajaiset tulisi järjestää pian lapsen syntymän jälkeen. Varpajaisiin kuuluu myös yleensä "rotinat", jossa vastasyntynyttä katsomaan tulleet ovat järjestäneet kestityksen ja antaneet näin synnyttäneelle äidille lahjaksi vapaata vieraiden kestityksestä. Vieraat ovat tuoneet lahjoja synnyttäjälle (ennen tavallisesti vehnästä, juustoa tai muuta ruokatavaraa) ja lapselle (yleensä vaatetta). Myös sekä tarjoomuksia että tuomisia on nimitetty varpaisiksi.


title: Varpajaiset

text: Varpajaisten taustalla on lapsen syntymän juhlinta maalaisyhteiskunnassa, jolloin varpajaisia saatettiin järjestää myös uuden varsan tai vasikan syntymän kunniaksi. Vastasyntyneen aiheuttaman työnlisän helpottamiseksi varpajaisiin oli tapana tuoda tuomisina jotain ruokia, esimerkiksi rieskaa, leipää, piirakkaa, kalaa. Joskus saatettiin tuoda myös esimerkiksi kangaspala. Karjalassa näitä juhlia ja niihin tuotuja erilaisia tuomisia oli tapana kutsua rotinoiksi. Suuressa osassa muuta Suomea, esimerkiksi Hämeessä ja Pohjanmaalla, niitä sanottiin varpahaisiksi eli varpajaisiksi. Itä-Suomessa on taas saatettu mennä saunajaisiin tai saunaleiville, jossa on juotu lapsisaunoja. Muissa kielissä lasta katsomaan tulleille tarjottavan ruoan nimitys on ollut ruotsin murteissa "barnfot" ja saksassa "Kindsfuss". Varpajaiset -nimen alkuperä juontuu professori Ilmar Talveen mukaan väärästä tulkinnasta saksankielisestä ruokaa tarkoittavasta sanasta, joka tanskankielen kautta olisi sitten leikkimielisesti ensin yhdistetty jalkaan, ja siitä varpaaseen "barnetå". Tämä ilmaus löytyy myös suomenruotsin ja viron murteissa. Hän päätteleekin, että suomalainen varpajaistapa liittyy laajempaan traditioon, josta myös varpajais-nimityskin selittyy. Etnografi Eljas Raussi kertoo varpajaisten olleen alkujaan naisten perinne. Alkoholin käyttöön juhlissa on ainakin osittain liittynyt alkujaan terveydellinen vaikutus. Viinaa käytettiin synnytyksen yhteydessä lieventämään ja vahvistamaan äidin synnytystä ja sen onnistumista. Kun synnytys oli saatu loppuun, synnytyksessä avustaneet ”asianaiset” ryyppäsivät varpajaisia sekä nauttivat voita, lihaa sekä leipää.


title: Varpajaiset

text: Karjalaisen tavan mukaan suku, ystävät ja naapurit veivät synnytyksen jälkeen äidille ravitsevaa ruokaa. Se saattoi olla juustoa, munia, maitoa tai karjalanpiirakoita. Rotinakori oli ennen ruokakori, johon koottiin voita, juustoa, lihaa ja leivonnaisia synnyttäjän vahvistukseksi. Rotina-sana tulee venäjän kielen sanasta "rodiny", joka tarkoittaa synnytystä tai lapsivuodetta. Rotinat saatettiin pakata myös isolle leivinlaudalle pyyhkeeseen ja voipaperiin käärittynä, jossa oli esimerkiksi iso pullarinkeli, kakkuja, piirakoita ja pipareita. Syömiset käärittiin jollain alueella käspaikkaan, joka oli tyttölapselle ensimmäinen alku kapioiden kokoamiseen.


title: Varpajaiset

text: Nyttemmin sanojen varpajaiset ja rotinat merkitykset ovat muuttuneet ainakin joissain kaupunkikulttuureissa. Entisaikaan saatettiin näissä kesteissä myös talossa juhlan aikana vieraille tarjota kahvia tai ryyppy. Vielä joitakin vuosikymmeniä sitten varpajaiset tarkoittivat kosteita juhlia isän miespuolisille ystäville sikarien kera, äidin ja lapsen ollessa vielä synnytyssairaalassa. Nykyään isien osallistuessa synnytykseen varpajaiset ovat edelleenkin usein alkoholipitoisia. Rotinat taas usein tarkoittavat vierailua vastasyntyneen kodissa ruoka- tai muiden lahjojen kera. Nykyisin rotina-perinne on säilynyt siten, että vauvaa katsomaan tultaessa kotiin tuodaan leivonnaisia, jopa vaatteita lapselle. Alueellisia eroja on, eivätkä kaikki ole edes kuulleet rotinoista. Nykyaikaiseen rotinakoriin voi leipoa perinteisten pullien, kakkujen ja pikkuleipien oheen esimerkiksi suolaisen piirakan tai tehdä kulhollisen salaattia. Ajatuksena on, että synnyttänyt äiti saisi levätä ja keskittyä vauvaan eikä hänen tarvitsisi kestitä vieraita ja huolehtia, että heille on tarjottavaa.


title: Worms: Open Warfare

text: Worms: Open Warfare on jatkoa Worms-pelisarjalle ja se on perinteisesti kaksiulotteinen. Peli julkaistiin Sony PSP:lle ja Nintendo DS:lle 24. maaliskuuta 2006. Peliä pidätään alkuperäisen "Wormsin" uusioversiona, koska vain grafiikkaa on paranneltu, mutta uusia aseita ei ole. Sen sijaan aseita on ehkäpä vähiten verrattuna mihin tahansa muuhun "Worms"-peliin.


title: Karoliininen instituutti

text: Karoliininen instituutti (, KI) on vuonna 1810 perustettu lääketieteellinen yliopisto Solnassa, Ruotsissa. Instituutilla on kaksi kampusta, Solnassa sekä Huddingen Flemingsbergissä. Kampusten yhteydessä sijaitsevat Karoliinisen yliopistosairaalan (KS) kaksi sairaalaa, KS Solna ja KS Huddinge. Sairaala toimii Tukholman läänin akuuttisairaalana. Opetusta järjestetään myös Danderydin sairaalassa sekä Södersjukhusetissa Södermalmilla.


title: Karoliininen instituutti

text: Karoliinisen instituutin komitea on valinnut vuosittain Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon saajat vuodesta 1901 lähtien.


title: Karoliininen instituutti

text: Karoliinisen instituutin koulutusohjelmissa voi esimerkiksi kouluttautua lääkäriksi, hammaslääkäriksi, psykologiksi, optikoksi, logopediksi, fysioterapeutiksi, sairaanhoitajaksi, suuhygienistiksi sekä suorittaa maisterintutkinnon esimerkiksi biolääketieteessä, toksikologiassa, ravitsemustieteissä tai kansanterveystieteessä. Lisäksi instituutissa on mahdollista väitellä tohtoriksi.


title: Karoliininen instituutti

text: Karoliiniseen insituuttiin kuuluu 22 instituutiota, kuten Fysiologian ja farmakologian insituutio, Solu- ja molekyylibiologian insituutio, Lääketieteellisen biokemian ja biofysiikan insituutio sekä Odontologian insituutio. Instituutin tutkimus kattaa yli puolet koko Ruotsissa tehdystä lääketieteellisestä tutkimuksesta.


title: Karoliininen instituutti

text: Ruotsin kuningas Kaarle XIII perusti Karoliinisen instituutin 13. joulukuuta 1810 kouluttamaan armeijan kenttäkirurgeille lääketieteellisiä taitoja, ja vuonna 1811 se alkoi kouluttamaan kaikkia lääkäreitä. Alun perin instituutti sijaitsi Riddarholmenilla, josta se vuonna 1816 muutti Kungsholmenille, nykyisen Tukholman kaupungintalon viereen. Instituutin alkuvuosien vaikuttajiin kuului esimerkiksi professorina toiminut kemisti Jöns Jacob Berzelius. Instituutti sai vuonna 1822 nimen "Kongliga Carolinska medico-chirurgiska institutet", joka muutettiin lyhyempään muotoon "Karolinska Institutet" vasta vuonna 1968.


title: Karoliininen instituutti

text: Vuonna 1861 instituutti sai oikeuden myöntää tutkintoja ja se rinnastettiin yliopistoon, ja vuonna 1888 Karolina Widerström valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Karoliinisesta instituutista Ruotsin ensimmäisenä naislääkärinä.


title: Karoliininen instituutti

text: Vuonna 1895 Alfred Nobel nimesi testamentissaan Karoliinisen instituutin Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon jakajaksi. Instituutin omista tutkijoista palkinto on myönnetty jakamisen aloittamisesta vuonna 1901 vuoteen 2018 mennessä viidelle.


title: Karoliininen instituutti

text: Vuonna 1937 Nanna Svartzista tuli Karoliinisessa instituutissa Ruotsin ensimmäinen naisprofessori valtiollisessa korkeakoulussa. Samana vuonna osa KI:n instituutioista muutti Solnaan, johon Karoliininen sairaala valmistui nykyiselle paikalleen vuonna 1940. Vuonna 1945 koko Karoliininen instituutti muutti nykyiselle kampukselleen uuden sairaalan viereen.


title: Karoliininen instituutti

text: Vuonna 1972 Huddingen sairaala vihittiin käyttöön. Tämän jälkeen osa KI:n instituutioista muutti tämän uuden sairaalan viereen, mistä vuosien mittaan kehittyi Flemingsbergin kampus. Vuonna 1998 Hälsohögskolan i Stockholm liitettiin Karoliiniseen instituttiin, jonka myötä instituutissa alkoivat muun muassa sairaanhoitaja-, audionomi- ja suuhygienistikoulutus. Vuonna 2007 instituutissa alkoivat ruotsin- ja englanninkieliset maisteriohjelmat.


title: Karoliininen instituutti

text: Maailman viidensadan huippuyliopiston niin sanotussa Shanghai-yliopistovertailussa Karoliininen instituutti sijoittui vuonna 2017 maailmassa sijalle 44 ja Euroopassa sijalle 12, mikä oli korkein minkään ruotsalaisen tai pohjoismaalaisen yliopiston saama sijoitus.


title: Karoliininen instituutti

text: Vuosien 2018 QS World Rankings of Universities -vertailussa Karolinska institutet sijoittui lääketieteessä maailmassa sijalle 6 ja Euroopassa sijalle 3.


title: August Eskelinen

text: Aku ”August” Eskelinen (16. heinäkuuta 1898 Iisalmen mlk – 10. kesäkuuta 1987 Iisalmi) oli suomalainen olympiamitalisti. Hän oli mukana Chamonix’n talviolympialaisissa vuonna 1924 sotilaspartiohiihdossa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Sotilaspartiohiihto oli alun perin kisoissa mukana näytöslajina mutta vuonna 2006 KOK virallisti lajin.


title: Heikki Hirvonen

text: Heikki Hirvonen (8. helmikuuta 1895 Rääkkylä – 19. elokuuta 1973 Riihimäki) oli suomalainen olympiamitalisti. Hän oli mukana Chamonix'n talviolympialaisissa vuonna 1924 sotilaspartiohiihdossa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Sotilaspartiohiihto oli kisoissa mukana näytöslajina, mutta vuonna 2006 mitali virallistettiin. Seuratasolla Hirvonen edusti Riihimäen Kiskoa ja Riihimäen Suunnistajia.


title: Tilaääni

text: Tilaääni eli surround-teatteriääni tarkoittaa monikanavaista äänentoistoa. Ensimmäinen monikanavaäänen kaupallinen sovellus oli Walt Disneyn elokuvassa Fantasia vuonna 1940 (6-kanavainen Fantasound). Nykyään tunnetuimpia järjestelmiä ovat Dolby Digital ja DTS (Digital Theater Sound) sekä vähemmän tunnettu mutta nykyisin kohtalaisen yleinen SDDS. Kotiteatterien äänijärjestelmistä yleisin on 5.1-ääni, mutta Blu-ray-tallenteissa voi olla tarjolla jopa 7.1-kanavainen ääni.


title: Tilaääni

text: Monikanavaista ääntä merkitään usein numeroin, yleisesti käytössä olevat tilaäänikanavat ovat 5.1, 7.1, 7.2, 9.1 ja 9.2. Näistä numeroista ensimmäinen kertoo kuinka monta normaalin taajuusalueen kaiutinta kuuntelijan ympärillä on ja jälkimmäinen, kuinka monta matalien taajuuksien subwoofer-kaiuttimia on. Mitä suurempia nämä luvut ovat, eli mitä enemmän kaiuttimia on käytössä, sitä tarkemmin eri äänien tulosuunnat erottuvat.


title: Martti Lappalainen

text: Martti Eemil Lappalainen (11. huhtikuuta 1902 Liperi – 6. lokakuuta 1941 Mäntysova, Itä-Karjala) oli suomalainen maastohiihtäjä.


title: Martti Lappalainen

text: Lappalainen voitti hiihdon maailmanmestaruuskilpailuista kaksi mitalia: kultaa viestistä ja pronssia 18 kilometriltä Sollefteåssa 1934. Hän osallistui myös kaksiin Lahdessa järjestettyihin MM-kilpailuihin: vuonna 1926 hän sijoittui 30 kilometrillä kuudenneksi ja vuonna 1938 50 kilometrillä 39:nneksi.


title: Martti Lappalainen

text: Olympialaisissa Lappalainen oli Suomen sotilaspartiohiihtojoukkueen varamies Chamonix'ssa 1924, sijoittui 18 kilometrillä seitsemänneksi ja 50 kilometrillä yhdeksänneksi Sankt Moritzissa 1928 sekä oli neljäs 18 kilometrillä Lake Placidissa 1932.


title: Martti Lappalainen

text: Lappalainen edusti urallaan Liperin Kivekkäitä ja Pohjois-Karjalan Hiihtoseuraa. Hän voitti 10 kilometrin Suomen mestaruuden vuosina 1929–1931. Vuonna 1927 hän hiihti SM-kisojen 10 kilometrillä saman ajan kuin Matti Raivio mutta hävisi tälle uusinnassa. Lappalainen voitti 50 kilometrin kilpailun Holmenkollenilla 1928 ja Salpausselällä 1929.


title: Martti Lappalainen

text: Martti Lappalaisen veli Tauno Lappalainen oli myös menestynyt hiihtäjä. Heistä on Veikko Jalavan vuonna 1967 tekemä yhteispatsas Liperissä.


title: Martti Lappalainen

text: Martti Lappalainen kaatui jatkosodassa vääpelinä ilmapommituksessa.


title: Digital Theater Sound

text: DTS (lyhenne sanoista "Digital Theater Systems") on monikanavaista äänijärjestelmää tukeva äänenpakkausmenetelmä, jota käytetään elokuvateattereissa ja kotiteattereissa. Kuluttajatasolla DTS-äänipakkausta ("DTS Coherent Acoustics" -koodekki, ETSI 102 114 v1.2.1) käytetään nykyisin monissa DVD- ja Laserdisc-julkaisuissa.


title: Digital Theater Sound

text: Standardin luoneen yhtiön, Digital Theater Systemsin, rahoittajiin kuuluu ohjaaja Steven Spielberg. DTS:ää alettiin kehittää 1991, neljä vuotta sen jälkeen kun Dolby Labs alkoi kehittää omaa Dolby Digital (AC3) -koodekkiaan. Ensimmäinen DTS-ääntä käyttänyt julkaisu oli elokuva "Jurassic Park", joka julkaistiin vajaa vuosi Dolby Digitalin ensiesityksen (elokuvassa "Batman – paluu") jälkeen. "Jurassic Park" oli myös ensimmäinen kotiteatterijulkaisu DTS-äänellä, Laserdiscillä tammikuussa 1997.


title: Digital Theater Sound

text: DTS tukee enintään seitsemää äänikanavaa (DTS-ES Discrete). DTS-ES on ns. 6.1-järjestelmä, jossa takakanavien väliin on lisätty yksi oma keskikanava. Numeroyhdistelmän pisteen jälkeinen numero tarkoittaa matalataajuuskaiuttimen eli subwooferien määrää. Dolbyn kilpaileva tuote tunnetaan nimellä Dolby Digital-EX 6.1 -järjestelmänä jossa takakeskikanava voidaan muodostaa matriisikoodauksella takasivukanavista. DTS-järjestelmässä takakanava voidaan muodostaa matriisikoodauksella tai omana erillisenä kanavana äänilähteen ääniraidassa, jonka vuoksi kannattajiensa parissa DTS-ES-järjestelmää pidetään kilpailijaansa parempana.


title: Digital Theater Sound

text: DTS-äänijärjestelmää on käytetty menestyksekkäästi myös 70 mm elokuvafilmien esittämisessä. Järjestelmän avulla on voitu hyödyttävästi korvata vanhojen elokuvien uusintakopioiden esittämisessä normaalisti aiemmin käytetyt kalliit magneettiset ääniraidat sekä hankala analogisten moniraitanauhureiden käyttö tahdistettuina projektoreihin.


title: Digital Theater Sound

text: Elokuvateatterissa DTS-ääni toimitetaan tavallisella CD-ROM-medialla 1,5 Mbit/s bittinopeudella pakattuna. Yhdelle levylle mahtuu ääntä nimellisesti 90 minuuttia, yleensä elokuvan mukana toimitetaan teatterille kaksi levyä. Filmille tavallisen analogisen eli optisen ääniraidan sekä kuvaruutujen väliin on sijoitettu tahdistusraita, joka ei sisällä lainkaan ääni-informaatiota vaan matalan bittivirran aikakoodin, mikä minimoi lukuhäiriöt. DTS-toistinlaite myös laskee aikakoodista keskimääräisen etenemisnopeuden, joten järjestelmä sopeutuu hyvin pieniin filminopeuden vaihteluihin ilman että toistetun äänen korkeus heilahtelee. Järjestelmä selviää kohtuullisen hyvin myös aikakoodikatkoksista, joita voi tulla esimerkiksi jos filmistä on vaurion vuoksi jouduttu leikkaamaan kuvaruutuja, tai sen kireys koodilukijan rummulla vaihtelee. Vanhemmat toistimet lukevat äänidatan suoraan levitysyhtiön toimittamilta levyiltä, jolloin laitteeseen pitää vaihtaa levyt sen mukaan mikä elokuva aiotaan näyttää. Uudemmissa toistimissa levyjen sisältö kopioidaan laitteen sisäiselle kiintolevylle, eikä levyjä tarvitse sen jälkeen vaihdella elokuvan mukaan, vaan ne voi tallennuksen jälkeen vaikkapa lähettää eteenpäin toiseen teatteriin.


title: Digital Theater Sound

text: DTS-levyjä voidaan toimittaa saman filmikopion mukana useampi sarja, joilla voi olla eri kielille dubattu puhe. Vaihtamalla levyjä tai muuttamalla toistimen asetuksia voidaan silloin valita eri näytöksiin eri kieli. Äänen lisäksi levyillä voi olla myös lisätekstityksiä, joita voidaan hyödyntää teattereissa joissa on erillinen CSP-projektori. Äänen toistaminen levyiltä ei ole mahdollista tavallisella CD-soittimella, mutta kopiointi toisille CD-ROM-levyille, tai vaikka molempien levyjen sisällön talletus yhdelle DVD-levylle tiedostoina on mahdollista. Kopiointiin joudutaan silloin tällöin levitysyhtiön pyynnöstä turvautumaan, jos alun perin tilattuja levyjä ei riitä kaikkiin teattereihin.


title: Digital Theater Sound

text: DTS-järjestelmä on häiriönsietonsa ja leveämpikaistaisen pakkauksensa vuoksi varsin laadukas ja luotettava verrattuna kilpailevaan Dolby Digitaliin, joka tallennetaan dataruutuina suoraan filmille rei'itysten väliin. Sieltä väriaine kuluu käytössä nopeasti, jolloin ääniraita altistuu lukuvirheille. Riippuen lukijarummun sijoittelusta projektorin filmiradalla, toistimeen määritetään vastaava viive tai ennakko. DTS-aikakoodi luetaan toistimeen yleensä noin sekunnin etuajassa, joten korjauksia pieniin aikakoodivirheisiin on hyvin aikaa tehdä. Dolby luetaan tavallisesti noin yhden kuvaruudun (1/24 sekunnin) erotuksella analogisesta äänestä, joten pelivaraa nopeuden vaihtelulle ja koodikatkoksille on vähän. Jos samassa teatterissa on molemmat järjestelmät, yleensä DTS on kytketty ohittamaan Dolby. Filmillä voi olla myös SDDS-ääni, joka on talletettu rei'itysten ulkopuolisiin reunakaistoihin ja on siten samalla tavoin altis kulumiselle. Kaikki järjestelmät käyttävät varajärjestelmänä analogista ääntä.


title: Digital Theater Sound

text: Kotiteatterissa DTS:n normaali bittinopeus on 768–1536 kbit/s kun Dolby Digitalin bittinopeus puolestaan on 192–448 kbit/s. Tässäkin tapauksessa suuremman kaistanleveytensä vuoksi DTS:llä pakattu ääni on korkealaatuisempaa, joten esimerkiksi hifi-harrastajien keskuudessa se on saavuttanut suosiota. DTS ei kuitenkaan ole nykyisen DVD-soitinstandardin vaadittu koodekki. Siksi monista soittimista löytyy vain DTS Digital Out. Tämä tarkoittaa sitä, että kotiteatterivahvistimessa täytyy olla DTS-purkaja, mutta monissa laitteissa tätä ominaisuutta ei ole. Dolby Digital on eittämättä tämän hetken käytetyin ja suosituin äänenpakkausmenetelmä, mutta DTS:ää on viime vuosina alettu käyttää yhä enemmän DVD-julkaisuissa.


title: Digital Theater Sound

text: Digitaalisen esitystekniikan hiljalleen korvatessa ainakin 35-millisen filmin, DTS tulee olemaan väistyvässä asemassa elokuvateatterien tekniikassa. Elokuvien digitaalisissa teatterilevityksissä toimitetaan pakkaamaton monikanavaääni elokuvadataan yhdistettynä. Voidaan olettaa että DTS tulee kotiteattereissa vielä yleistymään, sillä toistaiseksi käytössä olevilla levitystekniikoilla pakkaamaton ääni vaatisi kohtuuttomasti kaistanleveyttä.


title: Sukkot

text: Sukkot (, katokset tai majat) eli lehtimajajuhla on juutalainen juhla, jonka vietto alkaa tišri-kuun viidentenätoista päivänä. Länsimaisessa kalenterissa juhla ajoittuu lokakuulle. Sen vietto on säädetty kolmannessa Mooseksen kirjassa (3.Moos. 23:34-44).


title: Sukkot

text: Sukkot on šavuotin ja pesahin ohella yksi Toorassa säädetyistä vuotuisista pyhiinvaellusjuhlista, "šaloš regalim". Termin alkuperä on heprean sana "regel", joka tarkoittaa jalkaa. Kysymyksessä ovat kolme juhlaa, jolloin juutalaisten tulisi vaeltaa Jerusalemin temppeliin erityisiä juhlamenoja varten.


title: Sukkot

text: Sukkotin aikana juutalaiset syövät ateriansa, viettävät aikaa ja jopa nukkuvat lehtimajoissa. Alun perin sukkot oli sadonkorjuujuhla. Sadonkorjuun aikaan maanviljelijät asuivat pienissä majoissa pelloillaan, jotta aikaa ei tuhlaantuisi kotimatkoihin. Lehtimaja muistuttaa juutalaisia myös niistä majoista, joissa israelilaiset asuivat 40-vuotisen erämaavaelluksen aikana. Sukkotina juhlitaan Jumalan huolenpitoa ja kiitetään maan sadosta. Se on iloinen juhla hiukan katumuspäivät päättäneen jom kippurin jälkeen.


title: Sukkot

text: Israelissa sukkot kestää seitsemän päivää, joista ensimmäinen on varsinainen juhlapäivä jumalanpalveluksineen. Israelin ulkopuolella juhlaa vietetään kahdeksan päivää. Sukkotin jälkeinen päivä on nimeltään šemini atseret, ja sen jälkeen juhlitaan Tooraa simhat Tora -juhlassa.


title: Sukkot

text: Sukkot mainitaan Vanhassa testamentissa myös paikannimenä useaan otteeseen.


title: Sukkot

text:
Sukkotin keskeinen symboli on lehtimaja, "sukaa". Tooran mukaan miesten ja bar mitsva -iän ylittäneiden poikien on asuttava lehtimajassa koko seitsenpäiväisen juhlan ajan. Tytöt ja naiset on vapautettu tästä "mitsvasta", mutta halutessaan hekin voivat asua lehtimajassa.
Konservatiivijuutalaisten keskuudessa sukaassa asumisen "mitsva" on ulotettu kaikkiin uskonnollisesti täysi-ikäisiin juutalaisiin.


title: Sukkot

text: Lehtimaja voidaan rakentaa mistä tahansa materiaalista, ja se voidaan pystyttää aivan talon viereen tai vaikka sen katolle. Majan katto tehdään kuitenkin aina jostakin eloperäisestä aineksesta, yleensä puun oksista, ja sen tulisi mielellään olla niin harva, että tähdet näkyvät sen läpi. Lopuksi maja koristellaan esimerkiksi hedelmillä, kukilla tai muilla koristeilla. Nykyään lehtimajan saattaa rakentaa esimerkiksi vain juutalainen seurakunta yhdessä, eikä siellä välttämättä nukuta öisin. Ortodoksijuutalaiset noudattavat Tooran käskyä kuitenkin kirjaimellisesti ja asuvat lehtimajoissa sukkotin ajan niissä maissa, joissa ilmasto sen sallii.


title: Sukkot

text: Sukkotin ensimmäisen päivän jälkeisinä päivinä ei noudeta tarkkoja sapatin sääntöjä, mutta tarpeettomat toimet ja työnteko tai kaupankäynti eivät ole sallittuja. Sukkotin aikana juutalaiset perheet yleensä syövät hyvin ja käyvät vieraisilla toistensa lehtimajoissa. Perinteen mukaan lehtimajassa käy kunakin seitsemänä yönä lisäksi seitsemän vierasta: Aabraham, Iisak, Jaakob, Joosef, Mooses, Aaron ja Daavid.


title: Sukkot

text: Sukkotia seuraa välittömästi šemini atseret (שמיני עצרת). Perheet palaavat koteihinsa, ja synagogissa järjestetään erityisjumalanpalvelus, jossa rukoillaan sadetta seuraavaksi vuodeksi. Israelissa shemini atseret kestää päivän, ja sen jälkeen seuraa simhat Tora (שמחת תורה), Tooran ilojuhla.


title: Sukkot

text: Toora käskee juutalaisia ottamaan sukkotina neljä kasvilajia ja sitomaan ne yhteen tietyllä tavalla. Tätä kimppua kutsutaan "lulaviksi", ja sitä käytetään sukkotin ajan rukouksissa. Neljään lajiin kuuluvat "lulav" eli palmunlehti, "hadasim" eli myrtinoksat ja "aravot" eli pajunoksat. Neljäs laji on "etrog" eli sukaattisitruuna. Lulavin keskelle sidotaan palmunoksa, sen toiselle puolelle kolme myrtinoksaa ja toiselle kaksi pajunoksaa.


title: Sukkot

text: Lulavia käytetään seuraavasti: kolmea ensimmäistä lajia pidetään oikeassa, "etrogia" vasemmassa kädessä. Rukoilija pitää käsiään erillään lausuessaan erityisen siunauksen. Sitten "etrogilla" kosketetaan "lulav"-nippua, ja sillä osoitetaan kaikkiin ilmansuuntiin sekä ylös ja alas.


title: Sukkot

text: Ortodoksijuutalaisille "lulavin" heiluttamisen "mitsva" on pakollinen kaikkina sukkotin päivänä paitsi sapattina kaikille uskonnollisesti täysi-ikäisille miehille. Myös naiset voivat halutessaan tehdä niin. Konservatiivijuutalaisten ja reformijuutalaisten keskuudessa kaikki aikuiset juutalaiset noudattavat seremoniaa. Se suoritetaan yleensä synagogassa tavallisen päivittäisen jumalanpalveluksen aikana, mutta sen voi tehdä myös kotonaan tai lehtimajassa. "Lulavin" ja "etrogin" kanssa kierretään usein myös synagoga ympäri siunauksia lausuen. Sukkotin seitsemäntenä päivänä ("hoshana raba", suuri apu) synagoga kierretään ympäri seitsemän kertaa.


title: Sukkot

text: Sukkotiin liittyvät seremoniat perustuvat Tooraan. Neljä lajia on annettu kolmannessa Mooseksen kirjassa (3.Moos 23:40); niiden tarkempaa käyttöä ei kuitenkaan ole määritelty, mistä johtuvat erilaiset tulkinnalliset erot. Joidenkin mielestä neljää lajia tulisi käyttää lehtimajojen rakentamiseen, kuten käy ilmi Nehemian kirjasta (Neh. 8:14-18).


title: Bohuslav Ebermann

text: Bohuslav Ebermann (s. 19. syyskuuta 1948 Vochov, Tšekkoslovakia) on entinen jääkiekkoilija. Ebermann pelasi vasempana ja oikeana hyökkääjänä.


title: Bohuslav Ebermann

text: Eberman pelasi useimmiten samassa ketjussa Josef Augustan ja Ivan Hlinkan kanssa Tšekkoslovakian maajoukkueessa. Hän oli nopeimpia luistelijoita ja yksi harvoista pelaajista, jotka pystyivät muuttamaan suuntaansa täydestä vauhdista. Ebermann pelasi 12 kautta ja 427 liigaottelua joissa hän teki 211 maalia. Maaotteluita hän pelasi 177 ja teki niissä 80 maalia.Eberman toimi pelaajavalmentajana Ranskan 1. divisioonassa vuoteen 1996 asti.


title: Jaakko Friman

text: Jaakko Friman (13. tammikuuta 1904 Tampere, Suomen suuriruhtinaskunta – 17. helmikuuta 1987 Tampere) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Jaakko Friman

text: Friman edusti huippu-uransa alkuvuosina TUL-seura Tampereen Kisatovereita. Hän kilpaili suomalaisjoukkueiden mukana Neuvostoliitossa 1926 ja saavutti työväen EM-kisoissa 1927 pronssia 500 metrillä. TUL:n mestaruuden hän voitti 500 metrillä 1924 ja 1926 ja luisteli TUL:n ennätyksen 46,4.


title: Jaakko Friman

text: Friman siirtyi Kisatovereista Tampereen Pyrintöön ja pääsi olympiaedustajaksi Sankt Moritzin 1928 kisoihin. Siellä hän luisteli 500 metrillä ajan 43,6 ja jakoi pronssimitalin kahden muun luistelijan kanssa. Ainoan Suomen mestaruutensa 165-senttinen Friman voitti 500 metrillä 1929. MM-kisoissa hän oli 500 metrillä viides 1931 ja EM-kisoissa neljäs 1932.


title: Syrah

text: Syrah eli shiraz on viinin valmistukseen käytettävä rypälelajike, joka on kotoisin Pohjois-Rhônen alueelta Ranskasta. Euroopassa rypäleestä käytetään nimeä "syrah", Australiassa ja Etelä-Afrikassa nimeä "shiraz". Sen tunnuspiirteenä on syvän sinipunainen väri ja mausteisuus.


title: Syrah

text: Shiraz on alkuperältään vanha rypäle, jota nautittiin jo antiikin Rooman aikoihin. Syrah on peräisin Ranskasta, Pohjois-Rhônen laaksosta, vaikka aikoinaan se nimensä perusteella yhdistettiin Iranin Šīrāzin kaupunkiin, josta viininviljelyn uskotaan alkaneen 7000 vuotta sitten. Syrahiin liittyy myös tarina erakoituneesta Guy De Sterimbergistä, joka kuulemma toi lajikkeen Rhônen laaksoon ristiretkeltä. Roomalaisten uskottiin tuoneen rypäleen Syrakusasta, mutta 1990-luvulla ranskalaiset tutkimukset ovat vahvistaneet rypäleen kehittyneen kahden rhônelaisen lajikkeen risteytyksenä.


title: Syrah

text: Syrahia viljellään suhteellisen kapealla ilmastovyöhykkeellä, 45. ja 55. leveyspiirin välisellä alueella. Lajike vaatii menestyäkseen lämpimän ilmaston mutta kuivan ja karun maaperän.


title: Syrah

text: Viiniköynnös tuottaa isoja, syvänsinisiä rypäleitä, joista saadaan täyteläistä, tanniinipitoista, pitkää kypsytystä kestävää viiniä. Syrah tuottaa maaperän ja ilmasto-olosuhteiden mukaan aromeiltaan hyvinkin erilaisia viinejä. Syrahin tunnusomaisena piirteenä pidetään hyvin syvää sinipunaista värisävyä, mausteisuutta ja marjaisuutta, mutta myös suklaan, kahvin ja pippurin maut ovat tavanomaisia. Kuumassa ilmastossa Syrah synnyttää jopa hillomaisen marjaisia aromeja.


title: Syrah

text: Australiassa ja Etelä-Afrikassa tuotetaan paljon sekoittamatonta, yksinomaan syrahista tehtyä viiniä ja makeita jälkiruokaviinejä. Australiassa syrah on yleisin käytetty punainen rypäle. Erittäin tunnettu ja arvostettu australialainen Penfolds Grange -viini tehdään yksinomaan syrah-rypäleestä. Rhônen kuuluisilla Hermitage- ja Côte-Rôtie-viinialueilla Syrahiin voidaan sekoittaa muun muassa Grenache- tai Viognier-rypäleitä.


title: Teatteri Poleemi

text: Teatteri Poleemi on vuonna 2001 Jyväskylässä perustettu poliittinen teatteri. Se on puoluepoliittisesti sitoutumaton yhteiskuntakriittinen teatteri. Vuonna 2003 Teatteri Poleemi laajensi toimintansa myös Helsinkiin.


title: Teatteri Poleemi

text: Jyväskylän Poleemi järjestää esityksiään Vakiopaineessa ja Helsingin Poleemi vaihtuvissa tiloissa ympäri kaupunkia. Poleemi Helsinki esiintyi vuoden 2007 loppuun asti Oranssilla, mutta vuoden 2008 alusta ryhmä on ollut vailla tiloja. Teatteri Poleemi kiertää esiintymässä erilaisten kansalaisjärjestöjen järjestämissä tapahtumissa ympäri Suomea, sekä järjestää erilaisia työpajoja. Osa tuotoista käytetään hyväntekeväisyyteen.


title: Väinö Liikkanen

text: Väinö Liikkanen (16. marraskuuta 1903 Virolahti - 15. lokakuuta 1957 Kuusankoski) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Väinö Liikkanen

text: Liikkanen sijoittui maanmiehensä, niin ikään Virolahdella syntyneen Veli Saarisen jälkeen hopealle Lake Placidin 1932 olympialaisten 50 kilometrillä. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän oli yhdeksäs.


title: Väinö Liikkanen

text: Liikkanen osallistui neljiin MM-kilpailuihin. Zakopanessa 1929 hän sijoittui 50 kilometrillä neljänneksi. Innsbruckissa 1933 hän sai 18 kilometrillä pronssia ja oli 50 kilometrillä neljäs. Sollefteåssa 1934 hän sijoittui 18 kilometrillä kahdeksanneksi. Tatralla 1935 hän voitti viestijoukkueen kolmannen osuuden hiihtäjänä kultaa, sijoittui 18 kilometrillä 21:nneksi ja keskeytti 50 kilometrillä.


title: Väinö Liikkanen

text: Seuratasolla Liikkanen edusti Kymintehtaan Urheiluseuraa ja Virolahden Sampoa. Hän voitti ainoan Suomen mestaruutensa 50 kilometrillä vuonna 1933. SM-hopeaa hän sai 10:llä ja 50 kilometrillä vuonna 1931.


title: Väinö Liikkanen

text: Ammatiltaan Väinö Liikkanen oli metsätyönjohtaja.


title: Pinot Noir

text: Pinot Noir on viinin valmistukseen käytettävä alun perin ranskalainen rypälelajike. Useimmat Pinot Noir -lajikkeet ovat tummia, mutta on olemassa myös vaaleita ja eri sävyisiä punaisia lajikkeita. Pinot Noiria viljellään lähes kaikilla maailman viinintuotantoalueilla.


title: Pinot Noir

text: Pinot Noiria pidetään yhtenä arvostetuimmista rypäleistä, mutta samalla erittäin vaativana viljeltävänä. Köynnöksen runko ja oksat ovat hentoja, ja viljelyn onnistuminen ja tulos ovat riippuvainen säiden lisäksi jopa valon suunnasta ja siitä, miten köynnökset sidotaan tukirakenteisiin. Pinot Noir tuottaa ohutkuorisia rypäleitä männynkävyn muotoisessa pienessä tertussa. Ohutkuorisuutensa vuoksi Pinot Noir saa herkästi hometta ja sienitauteja. Se on herkkä maaperän ja paikallisen ilmaston vaikutuksille, minkä vuoksi se tuottaa kasvupaikastaan riippuen hyvin erilaista viiniä. Onnistuneen viinin salaisuus on sen aromikas hapokkuus, johon liittyy parfyymimäinen aromimaailma ja eloisa maku.


title: Pinot Noir

text: Pinot Noirista tunnetaan 44 eri lajiketta, mutaatiota tai risteytystä. Lajikkeilla on useita nimiä, peruslajikkeella yli 300. Lajike tunnetaan Itävallassa ja Sveitsissä nimellä "Blauburgunder", Saksassa "Spätburgunder" ja Italiassa "Pinot Nero". Burgunder-nimi tulee lajikkeen tyyppialueen, Ranskan Bourgognen saksankielisestä nimestä. Siitä on myös mutaatioita, muun muassa Pinot Blanc, Pinot Gris ja Pinot Meunier. Etelä-Afrikassa se on risteytetty Cinsaut-lajikkeen kanssa Pinotage-nimiseksi lajikkeeksi.


title: Pinot Noir

text: Viinin tekijälle Pinot Noir on ongelmallinen, sillä viinin onnistumiseen vaikuttaa merkittävästi rypäleiden kypsyys, käytettävä hiivakanta, käymisen pituus ja maserointi ja koko käymisen hallinta. Pinot Noirista tuotetaan useimmilla sen tuotantoalueilla punaviiniä, jonka tuoksu- ja makukirjo vaihtelee kasvupaikan ja viinintekomenetelmien vuoksi merkittävästi.


title: Pinot Noir

text: Yleensä Pinot Noir tuotetaan niin sanottuna lajikeviininä eli viininä, johon käytetään vain yhtä rypälelajiketta. Viini on usein kukkaisen hedelmäistä, vähähappoista ja vähätanniinista. Aromeina tunnistetaan kirsikkaa, raparperia ja herukkaa. Pinor Noir tuottaa väriltään vaaleampaa ja helakampaa viiniä kuin esimerkiksi Cabernet Sauvignon- tai Merlot-rypäle.


title: Pinot Noir

text: Pinot Noir on Chardonnayn ja Pinot Meunierin ohella samppanjan tekemisessä sallittu rypälelajike.


title: Pinot Noir

text: Pinot noir -viinien menekki lisääntyi Yhdysvalloissa vuonna 2004, kun Alexander Payne ohjasi Rex Pickettin kirjoittaman romaanin pohjalta elokuvan "Sideways", jossa pinot noir -viinit nostetaan Merlot-rypäleistä tehtyjen viinien yläpuolelle. Ilmiö herätti Sonoman yliopisto tutkijan kiinnostuksen, ja tulokset julkaistiin nimellä "Sideways Effect".


title: Johan Kock

text: Johan Kock (4. kesäkuuta 1861 Helsinki – 13. huhtikuuta 1915 Fitchburg, Massachusetts, Yhdysvallat) oli Venäjän armeijasta 1897 Viipurissa eronnut alikapteeni. Hän oli vallankumouksellinen aktivisti ja johti punakaartien valtakunnallista organisaatiota vuosina 1905-1906.


title: Johan Kock

text: Kockin vanhemmat olivat merimies Johan Kock ja Johanna Katiska. Hän valmistui Venäjällä upseeriksi 1885 ja palveli Viipurin pataljoonassa eroonsa saakka. Sittemmin hän toimi maanviljelijänäkin, mutta 1900 hän oli oli toimittajana Viipurissa ja järjesteli siellä etappiteitä vallankumouksellisen aineiston salakuljettamiseksi Ruotsista Suomen kautta Venäjälle.


title: Johan Kock

text: Vuoden 1905 suurlakon yhteydessä luotiin sekä akateemisten piirien että työväen taholla järjestyskaarteja. Kockista tuli näin muodostetun "kansalliskaartin" komentaja, missä tehtävässä hän nautti Suomen kenraalikuvernööri Ivan Obolenskin luottamusta. Samalla Obolenski kuitenkin neuvotteli myös perustuslaillisten kanssa poliittiseen ratkaisuun pääsemiseksi. Akateemiset kaartinosastot eivät hyväksyneet Kockin valintaa ja siksi ylioppilaiden ja polyteknikkojen osastot erosivat kaartista ja ryhmittyivät Gösta Theslöfin johdolla omaksi järjestökseen. Perustuslailliset halusivat lopettaa suurlakon 5. marraskuuta, kun taas punakaartilaiset pyrkivät jatkamaan sitä. Lakon jatkoa kannattanut Kock oli mukana rauhoittelemassa kärjistynyttä tilannetta osapuolten välillä. Lakon päätyttyä 6. marraskuuta ja seuraavana päivänä pidetyn joukkokokouksen jälkeen Kock veti omat joukkonsa Helsingin poliisiasemilta.


title: Johan Kock

text: Kock oli mukana Viaporin kapinassa, jonka epäonnistuttua hän pakeni muiden aktivistien avulla Ruotsiin ja sieltä Englantiin ja edelleen Yhdysvaltoihin. Siellä hän jatkoi poliittista toimintaansa lehtimiehenä ja suosittuna puhujana. Vielä Kockin paettua Suomesta hänen mainettaan käytettiin hyväksi ja hänen väärennetyn nimikirjoituksensa avulla annettiin lisäpontta kirjavien vallankumousjoukkioiden asiakirjoille. Kockin puoliso vuodesta 1897 oli Emilia Exell (k. 1946).


title: Tempranillo

text: Tempranillo on viinin valmistukseen käytettävä rypälelajike, joka on kotoisin Pohjois-Espanjasta. Sieltä se on levinnyt muualle Eurooppaan, mm. Keski-Espanjaan, Etelä-Ranskaan ja Portugaliin, sekä Argentiinaan.


title: Tempranillo

text:
Lajike tunnetaan useilla eri nimillä: Espanjassa Riojan, Murcian, Valencian ja Somontanon viinialueilla se on "Tempranillo", La Manchassa ja Valdepeñasissa "Cencibel", Kataloniassa "Ull de Llebre" ja Ribera de Dueron alueella "Tinta de País" tai "Tinto Fino". Portugalin Dourossa siitä tehdään portviiniä nimellä "Tinto Roriz" ja Alentejossa punaviiniä nimellä "Aragones".
Lajikkeena Tempranillo ei kestä kovaa kuumuutta eikä liiallista kuivuutta, minkä vuoksi sitä usein viljellään vuoristojen alarinteillä. Se on altis hyönteisvaurioille ja viljataudeille. Nimi Tempranillo viittaa espanjan kielen aikaista tarkoittavaan sanaan "temprano", koska rypäleet kypsyvät 2–3 viikkoa aikaisemmin kuin muut Espanjan paikalliset lajikkeet.


title: Tempranillo

text: Tempranillo-rypäleet ovat paksukuorisia ja sisältävät suhteellisen vähän happoja ja sokeria, minkä vuoksi niistä valmistetaan viinejä yleensä muiden rypäleiden kanssa. Riojassa Tempranillo-rypäleiden seuralaisina käytetään mm. Garnacha-, Mazuelo- ja Graciano-rypäleitä. Useat uudet viinintekijät Riojan ja Ribeira del Dueron alueilla käyttävät tempranillon vahvistuksena Cabernet Sauvignon -rypäleitä, mutta silloin viini ei saa alueen virallista DOC-laatuluokitusta.


title: Tempranillo

text: Yleensä tempranilloja kypsytetään puolesta vuodesta aina kolmeen vuotta tammitynnyreissä ja 1–3 vuotta vielä pulloissa ennen myyntiä. Kypsyttämällä tempranilloista saadaan syvänpunaisia ja maultaan elegantin pehmeitä viinejä. Kypsytyksessä käytetään yleensä amerikkalaisesta tammesta tehtyjä tynnyreitä, joiden luovuttama vanilja-aromi sopii erittäin hyvin tempranillon omien mausteisten perusmakujen kanssa. Muutamat tempranillot ovat myös nuorena juotavia ns. "jovenes"-viinejä.


title: Aleksanteri I (paavi)

text: Pyhä Aleksanteri I oli 6. paavi ja syntyjään roomalainen. Hänen kymmenvuotinen kautensa alkoi vuonna 107 ja päättyi 116, jolloin hän kuoli.


title: Josef Augusta

text: Josef Augusta (24. marraskuuta 1946 Tšekkoslovakia – 16. helmikuuta 2017) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi yhdessä Ivan Hlinkan ja Bohuslav Ebermannin kanssa Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Josef Augusta

text: Augusta toimi Tšekin olympiajääkiekkojoukkueen valmentajana 2006 Torinon talviolympialaisissa. Joukkue voitti pronssia.


title: Sangiovese

text: Sangiovese on viinin valmistukseen käytettävä rypälelajike. Siitä käytetään kymmeniä eri nimiä eri puolilla maailmaa, esimerkiksi "Sangioveto", "San Gioveto", "Brunello", "Tignolo", "Morellino", "Prugnolo" ja "Uva Canina".


title: Sangiovese

text: Sangiovese on kotoisin Italian Toscanasta. Se on Italian viljellyin rypälelajike, jota viljellään erityisesti synnyinseudullaan. Jo etruskien epäillään viljelleen rypälettä, mutta ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1722. Rypäleen nimi periytyy latinasta: "sanguis jovis" tarkoittaa ”Juppiterin verta".


title: Sangiovese

text: Lajike on hitaasti kypsyvä ja sadonkorjuu tapahtuu usein varsin myöhään syksyllä. Lajike viihtyy hyvin kalkkikivialueella ja on arka kylmyydelle, minkä vuoksi sitä ei yleensä viljellä yli 500 metrin korkeudessa. Rypäleen ohuehko kuori on altis homeelle varsinkin syksyn kosteudessa.


title: Sangiovese

text: Toisen suuren italialaisrypäleen Nebbiolon tavoin Sangiovesella ei toistaiseksi ole ollut suurta menestystä Italian ulkopuolella, vaikka sitä viljelläänkin jonkin verran esimerkiksi Kaliforniassa ja Australiassa sekä Etelä-Amerikassa ja Etelä-Afrikassa.


title: Sangiovese

text: Sangiovesea käytetään usein yhdessä muiden lajikkeiden, kuten perinteisten Canaiolon, Mammolon, Trebbianon ja Malvasian, mutta nykyisin myös Cabernet Sauvignonin ja Merlot'n kanssa. Rypäleestä tehtyjen viinien kirsikkainen maku vaihtelee kevyestä hyvin voimakkaaseen.


title: Sangiovese

text: Kolme tunnetuinta Toscanan punaviiniä — Chianti, Brunello di Montalcino ja Vino Nobile di Montepulciano — perustuvat kaikki Sangioveseen. Lisäksi Sangiovesea käytetään joissakin "supertoscanalaisissa" viineissä, kuten Tignanellossa.


title: Birger Wasenius

text: Birger Adolf Wasenius (7. joulukuuta 1911 Helsinki – 2. tammikuuta 1940 Salmi) oli suomalainen pikaluistelija, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: Birger Wasenius

text: Garmisch-Partenkirchenin 1936 olympiakisoissa Birger Wasenius sai kolme olympiamitalia. Kisat alkoivat 500 metrin kilpailulla, jossa Wasenius sijoittui jaetulle kahdeksannelle sijalle kahden muun suomalaisen, Jorma Ruissalon ja Antero Ojalan kanssa (aika 44,9). Toisena kilpailupäivänä käytiin 5 000 metrin kilpailu, jossa Wasenius luisteli Hollannin Jan Langedijkin parina. Wasenius oli alusta saakka jo aiemmin luistelleen Norjan Ivar Ballangrudin väliajoista muutaman sekunnin jäljessä ja saapui maaliin ajassa 8.23,3 häviten norjalaiselle 3,7 sekuntia, mutta se riitti hopeamitaliin. Langedijk jäi lopputuloksissa neljänneksi Antero Ojalan taakse.


title: Birger Wasenius

text: Kolmantena kilpailupäivänä 1 500 metrillä Wasenius luisteli viimeisessä täydessä parissa – hänen jälkeensä Åke Ekman luisteli vielä yksin. Ensimmäiset 300 metriä Wasenius luisteli kisan kärjessä olleita norjalaisia, Charles Mathiesenia ja Ivar Ballangrudia nopeammin mutta hävisi lopulta ykköselle 1,7 ja kakkoselle 0,7 sekuntia. Ajallaan 2.20,9 hän pudotti kuitenkin Yhdysvaltain Leo Freisingerin mitaleilta saaden itse pronssia.


title: Birger Wasenius

text: Viimeisenä kilpailupäivänä, 14. helmikuuta, luisteltiin 10 000 metrin kilpailu, jossa Wasenius pääsi luistelemaan Ivar Ballangrudin parina. Norjalainen pysyi koko matkan edellä ja johti 8 kilometrin kohdalla 7 sekunnilla. Lopussa Wasenius otti Ballangrudia hieman kiinni häviten parilleen maalissa 3,9 sekuntia. Ajallaan 17.28,2 hän voitti kilpailua johtaneen Itävallan Max Stieplin 1,8 sekunnilla ja sai hopeaa.


title: Birger Wasenius

text: Waseniuksen uran voittoisa hetki osui Helsingin MM-kisoihin 1939, jolloin hän vei maailmanmestaruuden.


title: Birger Wasenius

text: Vänrikki Birger Wasenius kaatui talvisodassa Laatokan Lunkulansaaressa käydyssä taistelussa.


title: Ahmed Ben Bella

text: Mohammed Ahmed Ben Bella (oikealta nimeltään "Muhammad Ahmad Bin Balla", , ) oli algerialainen poliitikko ja maan ensimmäinen presidentti. Häntä on sanottu ”kansakunnan isäksi”.


title: Ahmed Ben Bella

text: Ben Bella syntyi pienessä Maghnian kylässä Ranskan Algeriassa sufilaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli marokkolaista sukua oleva kauppias. Hän liittyi vapaaehtoisena Ranskan asevoimiin vuonna 1936 ja palveli toisen maailmansodan aikana Vapaan Ranskan armeijassa. Ollessaan sijoitettuna Marseilleen hän pelasi jalkapalloa Olympique Marseillen riveissä. Ben Bella oli Algerian vapautusliikkeen Kansallisen vapautusrintaman (FLN) perustajia. Ranskalaiset viranomaiset pidättivät Ben Bellan vuonna 1956, ja hän istui vankilassa Ranskassa vuoteen 1962 asti. Vankeutensa aikana Ben Bellasta tuli Algerian väliaikaishallituksen varapääministeri.


title: Ahmed Ben Bella

text: Ben Bellan äidinkieli oli ranska, ei arabia. Kun Ben Bella matkusti Egyptiin, jossa hän eli maanpaossa, hän joutui opiskelemaan arabiaa. Egyptissä Ben Bella tapasi presidentti Gamal Abdel Nasserin. Kun Nasser toi Ben Bellan puhumaan egyptiläiselle yleisölle, tämä purskahti itkuun, koska ei osannut arabiaa. Sanotaan, että Ben Bella kieltäytyi opettamasta tyttärelleen ranskaa, koska halusi tyttären oppivan puhumaan arabiaa kunnolla. Ben Bella, kuten muutkin arabimilitantit, oli nasseristi ja solmi hyvät suhteet Egyptiin itsenäisyyden jälkeen. Vuonna 1963 Ben Bellasta tuli Algerian presidentti. Samaan aikaan Algeria voitti Marokon kanssa käydyn hiekkasodan. Ollessaan presidenttinä hän ystävystyi Che Guevaran kanssa ja tuki tämän pyrkimyksiä vaikuttaa Afrikan poliittiseen kenttään Kongossa ja Angolassa. Ben Bellan aikana Algeria oli tunnettu anti-imperialistien ja kolonialismin vastustajien turvapaikka.


title: Ahmed Ben Bella

text: Ben Bella oli naimisissa Zahra Sellamin kanssa vuodesta 1971. Avioliiton aikana hänen ajattelunsa lähentyi islaminuskoa: vaikka Ben Bella tuomitsi islamistien väkivallan niin silti hän korosti, että muslimiarvot ovat osa algerialaista identiteettiä.


title: Ahmed Ben Bella

text: Vuonna 1965 kenraali Houari Boumédiènne, Bellan entinen taistelutoveri, syrjäytti hänet johtotehtävistä vallankaappauksessa. Ben Bella joutui kotiarestiin 14 vuodeksi. Boumediennen kuoleman jälkeen 1978 hänen kotiarestinsa ehtoihin tuli helpotuksia heinäkuussa 1979. Ben Bella sai 30.lokakuuta 1980 maastapoistumisluvan ja asettui väliaikaisesti asumaan Ranskaan, kunnes muutti Sveitsiin 1983..


title: Ahmed Ben Bella

text: Hän asui kymmenen vuotta Lausannessa jonka aikana Ben Bella perusti vuonna 1984 "Mouvement pour la Démocratie en Algérien" -nimisen oppositiopuolueen joka oli idealogialtaan maltillinen islamistinen . Ben Bella palasi takaisin Algeriaan syyskuussa vuonna 1990. Ben Bella tuki palestiinalaisten oikeuksia .


title: Ahmed Ben Bella

text: Hän oli yksi harvoista arabimaiden poliittisista johtajista jotka antoivat tukensa Saddam Husseinille Irakin miehitettyä Kuwaitin 1990. Tämä oli aiemmin ristiriidassa hänen näkemyksestään valtioiden itsemääräämisoikeudesta.


title: Ahmed Ben Bella

text: Ben Bellan puolue otti osaan Algerian ensimmäisiin demokraattisiin vaaleihin 1991 mutta se kuitenkin boikotoi vuoden 1996 marraskuun kansanäänestystä perustuslaista . Puolue kiellettiin vuonna 1997.


title: Ahmed Ben Bella

text: Ben Bella kuoli Algerissa vuonna 2012.


title: Ahmed Ben Bella

text: Ben Bella valittiin Irakin sodan vastaisen kampanjan keulahahmoksi Kairon konferenssissa. Ben Bella kuvasi itseään useasti haastatteluissa maltilliseksi ja rauhaa rakastavaksi islamistiksi. Hän hylkäsi aiemman kantansa yhden puolueen järjestelmästä ja tuki avoimesti Algerian demokratiaa. Hänen mielestään militantti islamilaisuus perustui väärään tulkintaan islaminuskosta. Hän oli ristiriitainen hahmo, mutta laajasti arvostettu roolistaan kolonialismin vastustajana, ja hänen katsottiin olevan yksi viimeisistä todellisista arabinationalisteista.


title: Työväenpuolue (Irlanti)

text: Työväenpuolue (, ) on irlantilainen sosiaalidemokraattinen puolue. Työväenpuolue kuuluu Sosialistiseen internationaaliin ja Euroopan sosialidemokraattiseen puolueeseen.


title: Työväenpuolue (Irlanti)

text: Työväenpuolue perustettiin vuonna 1912 Irlannin ammattiyhdistysliikkeen keskusjärjestön "Irish Trade Union Congressin" poliittiseksi siiveksi. Irlannin vapaavaltion perustamisen jälkeen vuodesta 1921 puolue on ollut hallituksessa useasti, ja ollut aina pienempänä hallituspuolueena.


title: Kadenssi

text:
Kadenssi (), myös lopuke on erityinen joukko intervalleja tai sointuja säkeen, fraasin, säeryhmän, sävellyksen osan tai koko sävellyksen lopussa. Kadensseja sanotaan "vahvoiksi" tai "heikoiksi" sen mukaan, miten voimakkaasti lopettavia ne ovat. Kaikista vahvin kadenssi on täydellinen autenttinen lopuke.
Perinteisessä tonaalisen musiikin harmoniassa on erotettu muun muassa seuraavat lopuketyypit:Kadenssiksi nimitetään myös konserton (usein nopeiden) osien loppupuolelle sijoittuvaa soitinsooloa, jossa on perinteisesti käsitelty virtuoosisesti kappaleen temaattista materiaalia. Alun perin kadenssit ovat olleet solistien itsensä improvisoimia, nykyään vapaa kadenssi on harvinainen kirjoitettujen kadenssien ollessa orgaaninen osa sävellystä.


title: Kadenssi

text: "Täyskadenssi" eli täyssointulopuke sisältää tonaalisesti kaikki tärkeät teho; toonika - subdominatti - dominantti - toonika.


title: Hyperboloidi

text: Matematiikassa hyperboloidi on hyperbelin vastine kolmiulotteisessa avaruudessa. Hyperboloidin yhtälössä oikea puoli määrittää, onko hyperboloidi yksivaippainen, kaksivaippainen vai asymptoottikartion mallinen. Jos yhtälön oikealla puolella on 1, kyseessä on yksivaippainen hyperboloidi; jos nolla, on hyperboloidi asymptoottikartio; jos -1, on kyseessä kaksivaippainen hyperboloidi. Hyperboloidin yhtälön vasemman puolen plus- ja miinusmerkit vaihtelevat sen mukaan, minkä suuntainen hyperboloidi on. Miinusmerkki on aina sen muuttujan edessä, jonka suuntainen hyperboloidi on. Jos hyperboloidi on x-akselin suuntainen, tulee miinusmerkki x-muuttujan eteen ja muille muuttujille positiivinen etumerkki jne.


title: Hyperboloidi

text: Näissä yhtälöissä formula_1 ja formula_2 ovat muuttujia.


title: Hyperboloidi

text: Jos formula_6, niin hyperboloidia voidaan kutsua pyörähdyshyperboloidiksi.


title: Hyperboloidi

text: Hyperboloidin tasoleikkaukset ovat ellipsin, paraabelin tai hyperbelin muotoisia riippuen, mistä suunnasta hyperboloidia leikataan.


title: Hyperboloidi

text: Kaksivaippaista hyperboloidia ei voi muodostaa suorista sen kahden erillisen osan vuoksi.


title: Hyperboloidi

text: Asymptoottikartiohyperboloidin voi muodostaa suorista. Se muodostuu joukosta suoria, jotka kulkevat sen keskipisteen eli kuvassa origon kautta.


title: Hyperboloidi

text: Yksivaippaisen hyperboloidin voi myös muodostaa suorista. Näitä suoria kutsutaan hyperboloidin emäsuoriksi ja jokaisen hyperboloidin vaipan pisteen kautta kulkee kaksi eri emäsuorasarjoihin kuuluvaa emäsuoraa. Emäsuorasarjojen yhtälöt saadaan johdettua suoraan itse hyperboloidin yhtälöstä. Helpoiten tämä nähdään kertomalla esimerkiksi ensimmäisen emäsuorasarjan yhtälöt keskenään. Kun kyseessä on esimerkiksi y-akselin suuntainen hyperboloidi, toteuttavat sen emäsuorat seuraavat emäsuorasarjojen yhtälöt:


title: Hyperboloidi

text: Emäsuorasarja 1


title: Hyperboloidi

text: Emäsuorasarja 2


title: Hyperboloidi

text: Näissä emäsuorasarjoissa λ ja μ ovat mielivaltaisia apumuuttujia. Jokaisen λ:n arvolle määrää ensimmäisen emäsuorasarjan yhtälöpari suoran, joka on hyperboloidin pinnalla; samoin jokaiselle μ:n arvolle määrää toisen emäsuorasarjan yhtälöpari suoran, joka on hyperboloidin pinnalla.


title: Irlannin presidentti

text: Irlannin presidentti (, ) on vuodesta 1938 lähtien ollut Irlannin valtionpäämies. Irlannin presidentiksi on useimmiten valittu Fianna Fáilin ehdokas. Nykyinen presidentti on työväenpuolueen Michael D. Higgins.


title: Irlannin presidentti

text: Irlannin presidentin hallituskausi kestää seitsemän vuotta, ja hänet voidaan valita uudestaan vain kerran. Presidentin valta ei ole käytännössä kovin suuri, mutta hän voi esimerkiksi joissain tapauksissa alistaa Seanad Éireannin viivyttämän lakiesityksen kansanäänestykseen.


title: Irlannin presidentti

text: Perustuslaki ei määrittele presidenttiä valtionpäämieheksi, mutta hänellä on selvä seremoniallisen valtionpäämiehen rooli. Hän on puolustusvoimien nimellinen ylipäällikkö ja nimittää korkeat virkamiehet esityksen perusteella. Hän allekirjoittaa uudet lait. Hänellä on oikeus viedä lakiesitys korkeimman oikeuden tarkasteltavaksi, jos on epäiltävissä että se ei ole perustuslain mukainen.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Pikaluistelussa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Kisoissa olivat ensi kertaa käytössä uudet, mullistavat ns. "klap"-luistimet, joissa kantapää irtoaa terästä. Uusi luistintyyppi siirtää entistä tehokkaammin reisien voiman jäähän. Luistinten ansiosta pikaluistelun tuloskehitys eteni huomattavaa vauhtia myös olympialaisten aikana.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa 500 metrillä luisteltiin kaksi kilpailua, joiden yhteisaika ratkaisi mestaruuden. Maailmanennätysmies Shimizu luisteli jo ensimmäisellä osuudella koko joukon parhaan ajan ja toisessa kilpailussa paransi jääden ennätyksestään vain pari kymmenystä.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Yleensä parempana keskimatkojen luistelijana tunnettu 24-vuotias Postma yllätti sprintterit 1 000 metrin kilpailussa viemällä kultamitalin uudella olympiakisojen ennätysajalla. Alankomaalaisten luistelumahtia vankisti Bos kakkossijallaan. Japanilainen 500 metrin voittaja Shimizu riemastutti kotiyleisöä pronssillaan. Ennakkosuosikki, maailmanennätysmies, Kanadan Jeremy Wotherspoon oli vasta kuudes ajalla 1.11,39. Postma käytti luistellessaan alankomaalaisten uutta tieteellisesti kehitettyä luisteluasua, johon on liitetty kumiraitoja vauhdittamaan menoa. Kumiraitojen tuomaksi hyödyksi arveltiin puolisen sekuntia kierrosta kohden.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Norjalainen Søndrål pääsi vihdoin eroon ikuisen kakkosen asemastaan luistelemalla olympiavoittoon uudella maailmanennätysajalla. Hänen takanaan tuloslistalla oli kolme Alankomaiden luistelijaa. Søndrål voitti oman vastustajansa Potsman 26 sekunnin sadasosalla. Jäljellä oli vielä viimeinen pari: Kanadan Kevin Overland ja suuri ennakkosuosikki Ritsma, jonka aika ei kuitenkaan riittänyt kuin pronssiin.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Olympiavoittonsa myötä Romme otti takaisin nimiinsä maailmanennätyksen, joka hetkeä aikaisemmin oli mennyt Veldkampille ja myöhemmin Ritsmalle. Huikea tuloskehitys oli pääasiassa uuden "klaps"-luistintyypin ansiota. Rommen tuolloin kaksi kuukautta vanha maailmanennätys parani kuudella sekunnilla. Lisävauhtia alankomaalaisille toivat uudet luisteluasut, joiden aerodynaamisia ominaisuuksia oli kehitetty.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Alankomaalainen Romme otti jo kisojen toisen kultamitalinsa parannettuaan yli 15 sekunnilla norjalaisen Johann Olav Kossin maailmanennätystä. Rommen keskimääräinen kierrosaika oli 32 sekunnin tietämissä, hitaimman ollessa 32,28. Myös kaksi muuta mitalisijaa menivät alankomaalaisille luistelijoille, jotka molemmat myös alittivat Kossin maailmanennätysajan.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Myös naisilla 500 metrin olympiamitalit ratkaistiin ensimmäistä kertaa kahden kilpailun yhteisajan perusteella. Kanadan LeMay-Doan lähti kilpailuun ennakkosuosikkina eikä pettänyt odotuksia, vaan vei kultamitalin uudella olympiakisojen ennätysajalla. Kanadan menestystä säesti Susan Auch kakkossijallaan. Kotiyleisön mieluisaksi yllätykseksi Tomomi Okazaki luisteli pronssia.


title: Gettext

text: gettext on kirjasto ohjelmien lokalisointiin. Alun perin kirjastoa käytettiin ainoastaan Solaris-käyttörjärjestelmässä, mutta vuonna 1995 GNU-projekti julkaisi kirjastosta oman versionsa.


title: Gettext

text: gettextia käytettäessä ohjelma muutetaan suoran tulostuksen sijaan käyttämään gettext-kirjaston kutsuja. C-kieltä käytettäessä tämä tehdään yleisimmin käyttämällä funktiota nimeltä "_".


title: Gettext

text: Tulostuskutsusta:


title: Gettext

text:
tulisi:
gettext käyttää ohjelmassa olevia merkkijonoja avaimina käännöksiä etsittäessä, ja palauttaa alkuperäisen merkkijonon sijaan tiedostosta ladatun, tai alkuperäisen, jos halutulle kielelle ei ole käännöstä.


title: Gettext

text:
Ohjelman kääntäminen tapahtuu ajamalla lähdekoodille xgettext-ohjelma, joka poimii käännettävät kohdat .pot-päätteiseen tekstitiedostoon.
Tästä luodaan .po-päätteinen käännöstiedosto halutulle kielelle:


title: Gettext

text: msginit --locale=fi --input=name.pot


title: Gettext

text:
Edellä mainitulle ohjelmalle fi.po olisi:
Ohjelman kääntäjä kirjoittaa käännöksen msgstr-riville lainausmerkkien väliin jättäen C:n tulostuksenohjauskoodit kuten "%s" ja "\n" paikoilleen.


title: Gettext

text: .po-tiedostosta käännetään .mo-tiedosto msgfmt-ohjelmalla ja se sijoitetaan esimerkiksi /usr/share/locale/fi/LC_MESSAGES-hakemistoon.


title: GMP (täsmennyssivu)

text: GMP:


title: Iconv

text: iconv Unix-käyttöjärjestelmän standardoitu rajapinta merkkijonojen merkistöjen välisiin muunnoksiin.


title: Iconv

text: iconv oli alun perin HP-UX-käyttöjärjestelmän laajennus, joka standardoitiin XPG4:ssa otettiin osaksi Single UNIX Specificationia (SUS).


title: Iconv

text: iconv on suhteellisen yksinkertainen ja koostuu iconv.h-otsikkotiedostosta ja kirjastokutsuista iconv_open, iconv ja iconv_close.


title: Iconv

text: iconv_open alustaa muunnettavan merkkijonon lähtö- ja kohdemerkistön ja palauttaa olion tyyppiä iconv_t. Tämän jälkeen funktiolla iconv voidaan muuntaa tekstiä lähtö- ja kohdemerkistön välillä. iconv_close vapauttaa iconv_open:in varaamat tietorakenteet.


title: Iconv

text: Kaikki Linux-jakelut sisältävät GNU:n iconv-toteutuksen osansa glibc-kirjastoa. Siihen sisältyy myös komentoriviltä käytettävä iconv-ohjelma. Muut käyttöjärjestelmät käyttävät omaansa. Esimerkiksi NetBSD Citrus-projektin iconvia.


title: Image

text: Image voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: LDAP

text: Lightweight Directory Access Protocol on hakemistopalvelujen käyttöön tarkoitettu verkkoprotokolla. LDAP:in yleisin käyttötarkoitus on käyttäjäntunnistus ja käyttöoikeuksien tarkistaminen.


title: LDAP

text: LDAP syntyi yksinkertaistettuna vaihtoehtona täydelliselle ja monimutkaisemmalle X.500-hakemistopalvelulle. LDAP seuraa X.500-mallia, jossa hakemiston tiedot on järjestetty hakemistopuuhun avain-arvopareina. LDAP-hakemiston rakenne on yleensä järjestetty puuksi maantieteellisten tai organisaatioiden rakenteen mukaan ja se käyttää DNS-nimiä hierarkian nimeämisessä.


title: LDAP

text: LDAP käyttää TCP/IP-verkkopalveluna TCP-protokollaa ja porttia 389 tai SSL-tunnelointia käytettäessä porttia 636. Verkkoprotokolla on määritelty ASN.1:n ("Abstract syntax notation one") pohjalta ja se käyttää BER-binäärikoodausta ("Basic encoding rules"). LDAP-URL käyttää muotoa codice_1


title: LDAP

text: Sitä tukevat useimmat UNIX-järjestelmät ja Microsoftin Active Directory käyttää LDAPia pohjanaan Kerberoksen ohella. Myös useat muut tuotteet käyttävät LDAP:ia, mm. Apache Directory Server ja Oracle Internet Directory. LDAP soveltuu myös käyttöoikeuden tarkistamiseen.


title: LDAP

text: Käyttäjän tunnistuksessa LDAP-palvelin vastaa oliko annettu käyttäjätunnus ja salasana oikein. Käyttöoikeuden tarkistuksessa LDAP-palvelin vastaa onko käyttäjällä oikeus kysyttyyn resurssiin.


title: LDAP

text: LDAP-palvelin voi sisältää myös muuta tietoa kuin käyttäjän tunnuksen ja salasanan. Suodattimen avulla voidaan käyttää lisätietoja tunnistamiseen.


title: Afganistanin lippu

text: Afganistanin lippu on trikolori, joka koostuu kolmesta pystykentästä. Vasemmalta oikealle niiden värit ovat musta, punainen ja vihreä, ja lipun keskiosaan on sijoitettu valkoinen Afganistanin vaakuna. Vaakunaan on kuvattu mihrab, jota reunustavat kaksi lippua ja vehnäntähkää. Vaakunaan on kirjoitettu šahada eli uskontunnustus, takbīr eli lause Allāhu akbar, "Jumala on suuri", nimi Afganistan ja islamilaisen aurinkokalenterin vuosi 1298 (eli 1919), jolloin maa julistautui itsenäiseksi Britanniasta. Šahadan ja takbīrin välissä on nouseva aurinko. Lipun suhteet ovat 2:3.


title: Afganistanin lippu

text: Lipun määrittelee Afganistanin perustuslaki, joka hyväksyttiin 4. tammikuuta 2004 ja jonka presidentti Hamid Karzai allekirjoitti samassa kuussa. Lippu eroaa aiemmasta vuosina 2002–2004 käytetystä väliaikaisen hallinnon lipusta vain hieman: aiemman lipun suhteet olivat 1:2, vuosiluku oli Mohammed Nadir Shahin islamilaisen kuukalenterin mukainen kruunajaisvuosi 1348 (eli 1929) eikä lipussa ollut nousevaa aurinkoa. Afganistanin lipulla on ollut hyvin värikäs historia, ja käytännössä nykyisestä lipustakin on olemassa monia erilaisia versioita.


title: Brady Corbet

text: Brady James Monson Corbet (s. 17. elokuuta 1988 Scottsdale, Arizona) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Brady Corbet

text: Corbet on esiintynyt viidessä pitkässä elokuvassa, useissa televisiosarjoissa sekä antanut äänensä piirroshahmoille kahdessa animaatiosarjassa. Lisäksi hän on muun muassa televisiosarjan "24" viidennen tuotantokauden vakituinen näyttelijä.


title: Brady Corbet

text: Corbet tiesi jo nuorena haluavansa näyttelijäksi. Seitsenvuotiaana hän esiintyi televisiomainoksessa, ja hän teki elokuvadebyyttinsä 15-vuotiaana. Corbetin synnyinkaupunki Scottsdale tunnetaan kuuluisista asukkaistaan, ja siellä on kuvattu monia elokuvia (muun muassa "Kolmetoista").


title: Chrétien de Troyes

text: Chrétien de Troyes (n. 1135–1183) oli ranskalainen kirjailija, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä keskiaikaisen ritarirunouden edustajista. Hän on tunnettu etenkin pyöreän pöydän ritareita käsittelevistä romansseistaan.


title: Chrétien de Troyes

text: Chrétien de Troyes'n elämästä tiedetään todella vähän. Itse asiassa hänen elämästään ei tiedetä mitään varmaa, muuta kuin mitä hänen omista teoksistaan voidaan lukea. Hän mainitsee nimen Chrétien vain muutamia kertoja kirjoissaan, ja vain kerran yhdistäen sen Troyes'n kaupunkiin. Lisäksi "Lancelot"-teoksessa hän kertoo työskentelevänsä Champagnen kreivitär Marielle (1145-1198) ja viimeiseksi jääneessä "Perceval"-teoksessa Flanderin kreiville Philipelle (k. 1191). Näistä tiedoista voidaan päätellä, että hän on kirjoittanut aktiivisesti noin vuosien 1159-1191 välillä. Tarkempi, monien tutkijoiden yleisesti hyväksymä ajoitus Chrétien de Troyes'n kirjalliselle tuotannolle on noin 1170-1191.


title: Chrétien de Troyes

text: Troyes'n alueella nimi Chrétien tai Christianus ei ole ollut kovin suosittu Chrétien de Troyes'n elinaikana. Arkistoista on löydetty vain kaksi Christianus-nimistä henkilöä, jotka ovat saattaneet olla Chrétien de Troyes. Toinen on augustinolaisluostari Saint-Loup'n kaniikki, joka mainitaan todistajana eräälle piispan asiakirjalle vuonna 1173, toinen on Saint-Macloun kirkon kappalainen, joka kopioi erään dokumentin vuonna 1179. Nämä kaksi Christianusta saattavat jopa olla yksi ja sama henkilö, eikä ole mitään näyttöä siitä, että he olisivat sama henkilö kuin Chrétien de Troyes.


title: Chrétien de Troyes

text: Troyes'n on ajateltu olleen kirkollisen koulutuksen saanut henkilö. Tästäkään ei ole varmuutta ja jotkut tutkijat ajattelevatkin, että hän olisi ennemmin ollut kiertelevä runonlaulaja, joka sattui kirjoittamaan laulunsa ylös. Ajatusta kirkollisesta koulutuksesta tukee se seikka, että hänen teoksissaan on selkeitä viitteitä siitä, että hän on lukenut antiikin kirjailijoiden töitä.


title: Chrétien de Troyes

text: Chrétien de Troyes'n kirjoituksilla oli suuri vaikutus kuningas Arthurista kertovien tarujen kehittymiseen ja suosioon. Hänen teoksiaan käännettiin nopeasti muille kielille ja niitä muokattiin uudelleen. Chrétien de Troyes oli tiettävästi ensimmäinen kirjailija, joka mainitsi Graalin maljan. Chrétien de Troyes oli myös ensimmäinen, joka kirjoitti Guineveren ja Lancelotin rakkaussuhteesta.


title: Chrétien de Troyes

text: Lancelot on kertomus Lancelot nimisestä ritarista, joka pelastaa kuningatar Guineveren ja useita muita vankeja pahan Méléagant-prinssin vankilasta. Lancelot joutuu kirjan alkupuolella nousemaan häpeällisiin kärryihin saadakseen tietää minne kuningatar on viety. Vaikka kärryihin nouseminen on ritarille äärimmäisen häpeällistä, ja Lancelot joutuu sen vuoksi kärsimään pilkkaa, hän kuitenkin nousee kärryihin, koska rakastaa kuningatarta niin paljon. Lancelot seikkailee sitten, kunnes löytää kuningattaren. Pelastettuaan kuningattaren Lancelot viettää yhden yön tämän kanssa. Seikkailut eivät pääty tähän, vaan Lancelot joutuu vielä Méléagant:in vangitsemaksi. Lopussa Lancelot kuitenkin tappaa Méléagant:in


title: Chrétien de Troyes

text: Chevalier au Lionissa on kysymys ritariudesta ja rakkaudesta. Troyes pohtii kirjan kautta minkälainen on ihanteellinen ritari ja ihanteellinen rakastaja. Kirjan juoni koostuu perättäisistä seikkailuista, joita Yvain kohtaa.


title: Chrétien de Troyes

text: Alussa tapahtumat sijoittuvat kuningas Arthurin hoviin, jossa Calogrenant-niminen ritari kertoo tarinaa omasta epäonnistumisestaan lumotulla lähteellä. Yvain päättää kokeilla tätä seikkailua ja kiirehtii lähteelle. Perille saavuttuaan hän taistelee Esclados Punaista vastaan. Yvain ei onnistu tappamaan tätä ritaria, vaikkakin haavoittaa häntä kuolettavasti. Sen sijaan Yvain jää vangiksi Escladosin linnaan. Linnassa häntä auttaa Lunete-neito, joka antaa hänelle taikasormuksen. Sormus tekee hänestä näkymättömän, niin etteivät häntä löydetä. Yvain rakastuu kuitenkin linnanrouvaan, Laudineen, jonka miehen on tappanut. Lunete auttaa Yvainiä saamaan Laudinen suosiolliseksi itselleen. Viimein he menevät naimisiin.


title: Chrétien de Troyes

text: Yvain haluaa kuitenkin lähteä seikkailemaan Arthurin hovin mukana. Laudine päästää hänet lähtemään, antaen hänelle kuitenkin vuoden määräajan, jonka jälkeen hänen on palattava. Yvain unohtaa määräajan, minkä vuoksi Laudine hylkää hänet. Yvain suistuu hulluuteen ja elää metsässä, kunnes hänet parantaa eräs linnanrouva ja tämän kamarineito. Kiitollisuuden osoituksena Yvain taistelee Alierin kreiviä vastaan ja voittaa tämän linnanrouvan puolesta.


title: Chrétien de Troyes

text: Yvain lähtee seikkailemaan yksin ja saapuu aukiolle, jossa leijona ja käärme taistelevat keskenään. Hän päättää auttaa leijonaa ja tappaa pahan käärmeen. Leijona on hänelle kiitollinen ja niin leijonasta tulee hänen uskollinen ystävänsä. Yhdessä he taistelevat Harpin-jättiläistä vastaan ja Luneten puolesta, jota syytetään petoksesta. Sen jälkeen Yvain lupautuu taistelemaan Noir Epinen nuoremman tyttären puolesta. Matkalla he yöpyvät Pesme Avnturen -linnassa, jossa Yvain joutuu taistelemaan kahta demonin poikaa vastaan. Yvain voittaa leijonan avulla vastustajansa ja vapauttaa linnassa orjina työskentelevät neidot.


title: Chrétien de Troyes

text: Yvain saapuu taistelemaan Noir Epinen toisen tyttären puolesta perintöriita-asiassa. Hänen tietämättään hänen vastustajansa on Gawain, eli Yvainin serkku. Serkukset taistelevat pitkään tunnistamatta toisiaan. Lopulta kuitenkin he tunnistavat toisensa ja kieltäytyvät taistelemasta toisiaan vastaan pidempään. Arthur julistaa tällöin harkintansa pohjalta oikeudenmukaisen tuomion asiassa. Yvain lähtee takaisin lähteelle saadakseen Laudinen takaisin ja lopussa he päätyvät takaisin yhteen.


title: Chrétien de Troyes

text: Runoelmassa "Le Conte du Graal ou roman de Perceval" Chrétien de Troyes kirjoittaa nuoresta ritarista, Percevalista, joka ei tiedä mitään ritariudesta hänen äitinsä pimitettyä häneltä kaiken tiedon siitä. Percavl näkee kuitenkin sattumalta metsässä ritareita ja päättää ryhtyä itsekin ritariksi. Hän lähtee äitinsä luota jättäen tämän surun valtaan. Perceval kuvataan hyvin naiiviksi ja muista piittaamattomaksi henkilöksi.


title: Chrétien de Troyes

text: Perceval saapuu kuningas Arthurin hoviin, jossa vaatii kuninkaalta ritarin haarniskaa ja oikeuksia. Samaan aikaan paikalle ratsastaa punainen ritari, joka vie maljan kuninkaan pöydästä loukatakseen kuningasta. Kuninkaan sensalkki, ilkeämielinen Keu, sanoo silloin Percevalille, että tämä saa ritariuden jos kukistaa punaisen ritarin. Perceval lähtee saman tien ritarin perään ja tappaa tämän heittämällä tätä keihäällä. sitten Perceval ottaa ritarin varusteet itselleen.


title: Chrétien de Troyes

text: Nuori ritari saapuu Gornement de Goort nimisen aatelisherran luokse, joka huomaa heti että Perceval on kypsymätön nuorukainen, joka ei tiedä tuon taivaallista ritariudesta. Hän opettaa Percevalille ritariuden perusteet sekä käytännössä (miten taistella oikein) että teoriassa (minkälainen on ihanteellinen ritari, miten ritarin tulee käyttäytyä. Opittuaan tarpeeksi Gornement antaa Percevalille miekan ja tekee tästä ritarin.


title: Chrétien de Troyes

text: Perceval jatkaa matkaansa ja saapuu seuraavaksi Blanchefleur nimisen nuoren neidon linnaan, joka on huonossa kunnossa pitkään jatkuneen piirityksen takia. Hän pelastaa linnan taistelemalla neidon vihollisia vastaan ja osoittaa siten hallitsevansa ritariuden periaatteet. Hän ei kuitenkaan jää linnaan, vaikka hänen ja Blanchefleurin välille on kehkeytymässä rakkaussuhde, vaan huolestuu äitinsä kohtalosta ja lähtee etsimään tätä.


title: Chrétien de Troyes

text: Matkalla hän tulee salaperäiseen linnaan jossa näkee kulkueen, jossa kannetaan verta vuotavaa keihästä ja Graalin maljaa. Perceval on edelleen hengellisellä tasolla sydämeltään kypsymätön nuorukainen eikä ymmärrä, että hänen täytyisi kysyä keihäästä ja Graalista linnan isännältä. Hän noudattaa liian tarkasti Gornement:in hänelle antamaa ohjetta olla puhumatta liikaa. Perceval siis epäonnistuu tässä hengellisessä initiaatiossa. Seuraavana aamuna hän herää tyhjässä linnassa, josta kaikki ihmiset ovat poissa.


title: Chrétien de Troyes

text: Seuraavaksi Perceval kohtaa Arthurin hovin ja siirtyy osaksi sitä, kuitenkin vain lyhyeksi aikaa, sillä pian hoviin saapuu nainen, joka tuo Percevalille viestin. Perceval on epäonnistunut Graalin linnassa ja siitä seuraa onnettomuus koko Arthurin kuningaskunnalle. Perceval lähtee uudelleen seikkailuun löytääkseen Graalin maljan ja kysyäkseen oikeat kysymykset maljaan ja keihääseen liittyen.


title: Chrétien de Troyes

text: Tästä eteenpäin kertomus siirtyy kuvaamaan Gawainin seikkailuja. Gawain seikkailee monessa eri linnassa, pääsemättä kuitenkaan eteenpäin. Hänen seikkailunsa pyörivät ikään kuin ympyrää, toisin kuin Percevalin, jonka seikkailut johtavat initiaatiosta toiseen. Kesken Gawainin seikkailujen kerrotaan, kuinka Perceval tulee metsässä elävän erakon luo. Hän on seikkaillut viisi vuotta unohtaen Jumalan kokonaan. Pitkänä perjantaina hän kuitenkin kohtaa ritareita, jotka kehottavat häntä ripittäytymään ja niin hän menee erakon luo ja kertoo tälle epäonnistumisestaan Graalin linnassa. Erakko kertoo, että syy hänen epäonnistumiseensa oli synti, jonka Perceval teki lähtiessään äitinsä luota. Äiti oli kuollut tuskasta, kun Perceval ei välittänyt hänestä. Erakko kertoo Percevalille mikä on Graalin maljan salaisuus ja paljastaa, että sekä Graalin linnan ruhtinas ja erakko itse ovat Percevalin äidin veljiä. Näin Perceval löytää uudelleen perheensä ja paikkansa yhteiskunnassa.


title: Chrétien de Troyes

text: Gawainin matkat jatkuvat tämän jälkeen. Hän siirtyy yliluonnolliseen maailmaan, jossa kohtaa monia ritareita ja neitoja. Lopuksi hän löytää Ihmeiden linnan, jonka kuninkaaksi hän pääsee, vain huomatakseen joutuneensa sidotuksi linnaan. Kertomus jää kesken kun Gawain on järjestämässä turnajaisia.


title: Kiowat

text: Kiowat olivat maineeltaan kaikkien aikojen sotaisimpia Yhdysvaltojen tasangoilla vaikuttaneista intiaanikansoista. He edustivat kiowa-tanoan kieliryhmää, ja heidän alkukotinaan on yleisesti pidetty Montanan keskiosia ja Yellowstonejoen maaseutua.


title: Kiowat

text: Kiowat omaksuivat paimentolaisten elämäntyylin, ja heidän pääelinkeinonaan oli biisonien metsästys. 1800-luvun aikana kiowien merkitys oli comanchien jälkeen suurin eteläisten tasankojen intiaanihistoriassa. Vuonna 1867 kiowat joutuivat luovuttamaan Texasissa olleet maa-alueensa Yhdysvalloille ja siirtymään heille perustettuun reservaattiin. Sodat Yhdysvaltoja vastaan päättyivät kuitenkin vasta seuraavan vuosikymmenen puolivälissä. Enimmillään kiowia on arvioitu olleen noin 3 000, mutta 1800-luvun lopulla heidän määränsä oli vain hieman yli tuhat.


title: Kiowat

text: 1900-luvun aikana kiowat saavuttivat niin kansallista kuin kansainvälistäkin julkisuutta omaan perinteeseensä nojaavina taidemaalareina. Filologian professori N. Scott Momaday osoitti kirjallisessa tuotannossaan syvää ymmärtämystä lännen intiaaneja kohtaan ja sai vuonna 1968 Pulitzer-palkinnon teoksellaan "House Made of Dawn". Oklahoman reservaatissa asuu nykyään 12 000 kiowaa, ja väestörekisteritoimisto määrittelee alueen uuden lain mukaisesti ”kiowien hallinto-alueeksi”.


title: Kiowat

text: Kiowat tulivat oman legendansa mukaan maailmaan ontosta puunrungosta yksi kerrallaan. Eräs lasta odottava kiowa-nainen jäi vatsastaan kiinni rungon suulle ja esti näin muiden heimoveljien pääsyn ulos. Tämän vuoksi kiowia oli melko vähän. Heidän omakielinen nimensä "Kwuda" juonsi edellä mainitusta ja tarkoitti kiowa-historioitsija Momadayn mukaan "tulossa ulos".


title: Kiowat

text: Kiowien perimätieto kertoo heidän olleen lähtöisin Yellowstonen alueilta Montanasta. Useat tutkijat ovat toista mieltä. He ovat jäljittäneet kiowien muinaisen alkuperän Meksikoon. Heidän esihistoriallisessa kulttuurissaan on vaikutteita niin Rio Granden pueblo-intiaaneilta kuin Mesoamerikan varhaisilta asukkailta. Kiowien tulo Montanaan on tapahtunut ennen historiallista aikaa, viimeistään 1600-luvun aikana. Heidän naapureinaan asuivat tuolloin mustajalat, kutenait ja flatheadit. Kaikkien kulttuurista on löytynyt monia yhteisiä piirteitä. 1600-luvun lopulla kiowiin liittyi joukko athabascankielisiä Kanadasta tulleita maastamuuttajia, joista myöhemmin käytettiin kiowa-apassien nimeä.


title: Kiowat

text:
Varhaisimmat eurooppalaisten tekemät havainnot kiowista olivat vuodelta 1682. Ne oli kirjannut ranskalainen tutkimusmatkailija Robert Cavalier la Salle. Hän käytti Mississippijoen varrella näkemistään hevosia omistavista intiaaneista nimeä "Manrhroat". Tämä nimi yhdistettiin myöhemmin kiowiin.
1700-luvun alussa kiowat asettuivat crow-intiaanien luvalla Wyomingin rajoille Black Hillsin (mustat vuoret) lännenpuoleisille tasangoille. Wyomingin koillisilta alueilta löytyy kiowien pyhä paikka Bear Butte eli Devils Tower. Tämä kantoa muistuttava suuri basalttivuori oli heidän omalla kielellään "Tsoia" "Kalliopuu". Shoshonit asuivat kiowista länteen ja comanchet hallitsivat etelänpuoleisia alueita. Kiowat kävivät kauppaa lähettyvillä asuvien mandanien, hidatsain ja arikarain kanssa.


title: Kiowat

text: Hevosten mukana tullut uusi elämäntapa sai kiowat siirtymään tiipii-asutukseen ja soturiseuroihin. Ratsujen etuja hyödyntäen kiowat alkoivat tehdä ryöstöretkiä New Mexicoon, jonne levinnyt Uuden-Espanjan siirtokunta tunsi heidät nimellä "caigua". Kiowat solmivat ennen 1700-luvun puoliväliä lyhyitä sotaliittoja comanchien, utein ja navajojen kanssa.


title: Kiowat

text: Saman vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla itäisen muuttoliikkeen tuomat siouxit ja cheyennet pakottivat kiowat siirtymään pois Black Hillsistä. Joitakin vuosia Nebraskan biisonialueita samoiltuaan kiowat joutuivat väistymään siouxien hyökkäysten alta Kansasiin ja Texasiin. Siellä hallitsevat comanchet yrittivät pakkokeinoin työntää tunkeilijat pois, mutta aselepo kansojen välillä solmittiin 1700-luvun lopulla.


title: Kiowat

text:
Kiowat saivat espanjalaisilta kauppiailta lisää ratsuja, kiväärejä ja orjia. Niin hevoset kuin orjatkin kaupattiin useimmiten eteenpäin monille muille etelän heimolle. 1700-luvun loppupuolella kiowat solmivat kauppasuhteet St. Louisin ranskalaisiin ja lisäsivät myyntituotteidensa valikoimia. Yhdysvaltain ensimmäinen kosketus kiowiin tapahtui satunnaisia kauppiaita lukuun ottamatta Lewisin ja Clarkin tutkimusretken yhteydessä vuonna 1805. Retkikunta ilmoitti nähneensä noin 700 kiowaa leiriytyneinä North Platte -joen varrelle Nebraskaan ja käyvän kauppaa alueen muiden heimojen kanssa.
1800-luvulle siirryttäessä kiowien lukuisat ryöstöretket ylettyivät yhä etelämpään, jopa Meksikoon asti. He kävivät sotaa varsinkin Texasin alueen valkoista väestöä vastaan, ja yhdessä comanchien kanssa kiowista tuli eteläisten tasankojen sotaisin ja pelätyin intiaanikansa.
Kolme vuosikymmentä jatkuneiden rauhattomuuksien jälkeen kiowat tekivät vuonna 1837 Yhdysvaltain kanssa ensimmäisen rauhansopimuksensa, ja 1840-luvulla he solmivat pysyvän liiton comanchien, cheyennien ja arapahojen kanssa. Yhdysvaltalaiset olivat halukkaita tekemään uusia rauhansopimuksia intiaanien kanssa mutta epäonnistuivat pyrkimyksissään. Suurena syynä tähän voidaan pitää Texasin tasavaltaa edustaneiden sotilaiden suorittamaa joukkomurhaa, jonka kohteiksi joutui useita rauhanneuvotteluihin saapuneita comanchepäälliköitä. Tämä lisäsi entisestään kiowien ja comanchien epäluuloa ja vihaa kaikkia valkoisia kohtaan. Myös pohjoiseen Meksikoon tehdyt ryöstöretket lisääntyivät. Coloradon utet ja New Mexicon navajot joutuivat alttiiksi kiowien toistuville ryöstöretkille samoin kuin kaukana etelässä sijaitsevat Jukatanin niemimaan trooppiset alueet, josta kiowat toivat ryöstösaaliinaan papukaijoja ja apinoita. Vuosien 1830 ja 1848 välisenä ajanjaksona kiowien ja comanchien on espanjalaisten raportin mukaan kerrottu surmanneen yli 2 600 meksikolaista.


title: Kiowat

text: Kiowien sodat Yhdysvaltain joukkoja ja meksikolaisia vastaan jatkuivat pitkälle 1860-luvulle. Vuonna 1864 allekirjoitettua Little Arkansasin sopimusta ei noudattanut sen enempää intiaanit kuin amerikkalaisetkaan. Asuinalueittensa rajoja rikkovat kiowat ja comanchet kieltäytyivät lopettamasta sopimuksessa kiellettyä ihmiskauppaa. Kun liittovaltion asiamiehet vaativat intiaaneja vapauttamaan vankinaan olevat valkoiset naiset he suostuivat tekemään sen vain suuria lunnaita vastaan. Tämä muodostui kannattavaksi liiketoimiksi niin kiowille kuin comancheillekin, ja siitä tuli hetkeksi aikaa julkinen käytäntö.


title: Kiowat

text: Vuonna 1867 Yhdysvaltain kongressi asetti erityisen komission (Indian Peace Comission) tutkimaan intiaanisotien taustalta löytyviä syitä. Kun sekä siviileistä että sotilaista koostunut komissio julkitoi raporttinsa tulokset vuotta myöhemmin käytettiin sen suosituksia uuden rauhanpolitiikan perustana. Raportti, joka oli pääosin laadittu lännen monien intiaanituntijoiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella, kritisoi huonosti hoidettua intiaanipolitiikkaa, ja piti Yhdysvaltain epäoikeudenmukaista kohtelua intiaanisotien suurimpana syynä.


title: Kiowat

text: Rauhankomission aloitteesta vireille pantu suuri rauhankokous pidettiin Fort Laramiessa 1868. Kiowat suostuivat comanchien tavoin siirtymään heille osoitettuun reservaattiin. Elämä siellä ei taannut pysyvää rauhaa, sillä jo seuraavan vuosikymmenen alussa erimielisyydet leimahtivat uudelleen. Reservaattielämään kyllästyneet kiowat pitivät suuren aurinkotanssin kesällä 1870 kutsuen comanchet ja cheyennet vieraikseen. Nuoret kiowa-soturit olivat valmiit palaamaan vanhan kulttuurinsa pariin tasangoille, ja ajatus herätti laajaa kannatusta vieraiden parissa.


title: Kiowat

text: Reservaateistaan biisonien perään lähteneiden intiaanien usko vanhan elämäntavan säilyttämiseksi ei toteutunut. Valkoiset metsästäjät olivat tyhjentäneet riistan tasangoilla. Vuoden 1874 aikana kiowien, comanchien, arapahojen ja cheyennien aiheuttamat levottomuudet laajenivat Texasin pohjoisosista Coloradoon ja Kansasiin. Eversti Nelson A. Milesin johtamat Yhdysvaltain sotavoimat päättivät lopullisesti tukahduttaa eteläisten tasankointiaanien kapinoinnin. Parikymmentä erillistä taistelua sisältänyt tapahtumasarja tunnetaan Red Riverin sotana. Syyskuun lopulla armeijan käyttämät tonkawa-tiedustelijat löysivät intiaanien suuren talvileirin Palo Duron kanjonista Texasista. Vaikka hyökkäys tuli yllätyksenä ehtivät naiset ja lapset turvaan soturien suojatessa heitä. Sakean savun turvin leirinsä puolustajat pakenivat ilman hevosiaan ja omaisuuttaan. Sotilaat sytyttivät tuleen yli 200 tiipiitä, tuhoten samalla valtavat määrät huopia, nahkoja ja intiaanien ruokatarvikkeita kuten kuivattua lihaa, jauhoa ja sokeria.


title: Kiowat

text: Jalkaisin pakenevat intiaanit hajaantuivat tasangoilla eri suuntiin ilman ruokaa, vaatteita tai suojaa. Tuhannet armeijan sinitakit ajoivat heitä takaa ja ottivat talteen ensin haavoittuneet, sen jälkeen vanhukset, naiset ja lapset. Pakoon selvinneet hajaantuivat. Vuonna 1875 intiaanit luopuivat lopullisesti vastarinnasta, ja siirtyivät heille osoitettuihin reservaatteihin. Presidentti Ulysses S. Grantin rauhanpolitiikan mukana lisääntynyt sotilaallinen voima levittäytyi tasangoille. Tämän puhdistuksen yhteydessä sotilaat tappoivat paljon kiowien hevosia ja lähettivät kaikkiaan 26 päällikköä vankeuteen Floridaan.


title: Kiowat

text: Sodissa Yhdysvaltoja vastaan kiowien erääksi vahvuudeksi om mainittu monet intiaanijohtajat ja sotapäälliköt kuten älykkäänä valtiomiehenä tunnettu Kicking Bird. Mainita voidaan myös Dohasan, Lone Wolf, Satanta ja Maman-ti.


title: Kiowat

text: 1880-luvun lopulla kiowat omaksuivat Nevadan alueilta kulkeutuneen aavetanssin, jota teki tunnetuksi pohjoisten paiutein tietäjä Wovoka. Kun tanssiin kuuluvat ihmeteot paljastuivat huijaukseksi luopuivat kiowat siitä, mutta kehittivät myöhemmin comanchien kanssa aavetanssin aineksista uskonnollisen peyotismin, joka levisi laajoille alueille alkuperäisen intiaaniväestön keskuudessa.


title: Kiowat

text: 1900-luvun alussa kiowat alkoivat integroitua yhdysvaltalaiseen kulttuuriin. He halusivat jälkeläistensä oppivan uuden kielen, uusia ammatteja ja kohtaavan valoisan tulevaisuuden. Uuden ajan kiowista on tullut pieni, mutta tärkeä osa modernia Amerikkaa. 1920-luvulla kiowa-viisikko Asah, Auchias, Hokeah, Mopope ja Tsakote toivat intiaanien omaa taidetta voimakkaasti esille, ja nousivat kansainvälisesti tunnetuiksi artisteiksi kuvaamataiteen alalla. Kiowa-historioitsija ja professori N. Scott Momaday, voitti vuonna 1968 Pulitzer-palkinnon teoksellaan "House Made of Dawn". 1980-luvun alussa neljä nimekästä kiowa-taiteilijaa maalasi kymmenen omaan historiaansa liittyvää näyttävää seinäpiirrosta kiowien kansalliseen kulttuurimuseoon Carnegiessa, Oklahomassa.


title: Kiowat

text: Oklahomassa asuu nykyään yli 12 000 kiowaa. Heidän päämajansa sijaitsee Carnegiessa, ja päämiehenä toimii Ronald D. Twohacket. Nuoren sukupolven kiowia opiskelee runsain määrin yliopistoissa. Unescon mukaan kiowan kielen taitajia oli 1900-luvun lopulla 400 ja SIL:n mukaan yli tuhat. 2000-luvulla kiowat ovat entisestään elvyttäneet omaa kulttuuriaan. Vanhoihin perinteisiin nojaava kurpitsa -tanssi on osa modernien kiowien pow-wow-juhlaa.


title: Kiowat

text: Kiowat merkitsivät tärkeimmät kuukausien tapahtumat kahdesti vuodessa biisoninnahkaan, joka toimi eräänlaisena kuvakronikkana. Tästä kalenterista huolehti heimoneuvosto, jonka päätöksellä maalattiin yksinkertainen kuva edellisten kuukausien merkittävimmästä tapahtumasta. Kalenterista on löydetty kuvia ja mainintoja muun muassa kesällä 1833 tapahtuneesta osagien suorittamasta kiowiin kohdistuneesta joukkomurhasta. Myös seuraavana talvena tapahtunut lukuisten meteoriittien putoaminen tasangoille on merkitty muistiin. Vuonna 1849 eteläisille tasangoille tullutta koleraa kuvattiin kalenterissa kiowien historian kauheimmaksi koettelemukseksi.


title: Kiowat

text: Myös monet muut intiaanit ovat tunteneet tavan taltioida tapahtumia muistiin. "Walam olum", delawarein "Punainen tosiasia", on tunnetuin Pohjois-Amerikan intiaanien pitämistä kuvakalentereista. Myös itäisillä siouxeilla dakotoilla on kalenterin käyttö ollut tunnettu vuodesta 1800 eteenpäin.