title: Vaara-Suomi

text: Vaara-Suomen erikoisuus on se, että vaarojen rinteillä ja lailla on ravinteikkaampi maaperä kuin alavilla mailla. Tämä johtuu siitä, että korkea vedenkoskematon maa vaarojen rinteillä ja lailla on pysynyt ravinteikkaana, kun taas alavat maat ovat menettäneet ravinteita vesien huuhtomina meriin, kuten esimerkiksi jääkauden ajan Yoldiamereen. Maaperän ravinteikkuuden takia Vaara-Suomessa on etenkin Kainuun alueilla lehtoja. Lehdot ovat kuitenkin yksittäistapauksia, sillä maapeite ja kasvillisuus on niukkaa niukkaravinteisen kallioperän takia.


title: Vaara-Suomi

text: Vaarojen laet ovat yleensä havumetsiä, karuudestaan huolimatta kuitenkin tiheitä verrattuna esimerkiksi Lapin metsiin. Vaarojen välissä on usein soita. Vaara-Suomi onkin Järvi-Suomen ohella maan metsäisintä aluetta. Metsäkasvillisuus on lajistollisesti melko köyhää, tyypillisimmät lajit ovat puolukka ja mustikka. Soiden kasvillisuus on metsiä monimuotoisempaa, ja niiden kasveja ovat esimerkiksi suomuurain eli lakka ja karpalo. Jäkälää ja marjoja kerätään soilta ulkomaan vientiin ja kotimaisille ostajille.


title: Vaara-Suomi

text: Ihmisiä karttavia ja itäisiä eläinlajeja on runsaasti, esimerkiksi metsäpeuraa, liito-oravaa, metsäsopulia ja idänpäästäistä. Suurpetoja (karhuja, susia, ahmoja ja ilveksiä) on paljon. Vanhojen ikimetsien linnuista voi tavata Suomessa harvinaiset pikkusiepon, lapinpöllön ja valkoselkätikan. Yleisempiä pesiviä lajeja ovat muun muassa mehiläishaukka, jänkäsirriäinen ja punavarpunen. Talvilintuja on parisenkymmentä lajia.


title: Vaara-Suomi

text: Vaara-Suomen alueen kallioperä on hyvin suureksi osaksi graniittigneissiä. Suomen vanhin (3,1–2,6 miljardia vuotta vanha) kallioperä on juuri Vaara-Suomen alueella. Vaarat kertovat muinaisista vuoristoista ja eroosion aikaansaannoksista. Vaarajonon säilyminen ympäristöään 200–250 metriä korkeampana vaatii kovaa ainetta, joka kestää eroosion kulutustyön. Yleensä vaarat ovatkin kovaa kvartsiittia. Ukko-Kolin kvartsiittipatja on satoja metrejä paksu ja väriltään puhtaan valkoista. Kvartsiittipatjasta löytyy kyaniitti-mineraalia, jonka syntyminen on mahdollista ainoastaan noin 10 kilometrin syvyydessä paineen ja lämmön vaikutuksesta. Vaara-Suomessa on siis yli miljardi vuotta sitten ollut Himalajan korkuinen vuoristo, Karelidit.


title: Vaara-Suomi

text: Jääkauden ajalta maisemassa on yhä näkyvissä hiidenkirnuja ja drumliineja. Pitkittäisharjuja on näkyvissä luoteesta kaakkoon ja lännestä itään kulkevina ketjuina, muun muassa Pielisen yli kulkeva harjujakso. Jääkauden seurauksena syntynyt moreeni peittää kallioperää, ja tekee maaperästä monin paikoin kivikkoisen ja epätasaisen, vaikeasti muokattavan, mutta ei silti estä puustoa saamasta riittävästi ravinteita kivien välistä, ja siten kehittymästä tiheäksi. Kivisyys on erityisesti itä-suomalaisten maanviljelijöiden ja metsänraivaajien harmi.


title: Vaara-Suomi

text: Maisemamaakuntajaossa Vaara-Suomi jakautuu jotakuinkin kahtia: "Vaara-Karjalaan", johon kuuluu suuri osa Pohjois-Karjalaa, sekä "Kainuun ja Kuusamon vaaramaahan", johon kuuluu pääosa Kainuusta ja Koillismaasta. Lisäksi Oulujärvi ympäristöineen muodostaa tässä jaottelussa oman erillisen "Oulujärven seudun". Tosin Oulujärveä ympäristöineen ei aina muutoinkaan lasketa varsinaisesti Vaara-Suomeen kuuluvaksi.


title: Vuoksen vesistö

text: Vuoksen vesistö (vesistöaluetunnus 04) on Suomen suurin vesistöalue, joka sijaitsee pääosin Kymenlaakson, Etelä- ja Pohjois-Savon sekä Etelä- ja Pohjois-Karjalan maakuntien alueilla Itä-Suomessa. Vesistön latva-alueita on myös Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Venäjän Karjalassa. Sen laskujoki on Vuoksi, joka laskee Laatokkaan. Sen valuma-alueen pinta-ala on 61 560 neliökilometriä, josta Suomen puolella 52 400 neliökilometriä. Vesistön pääjärvi on Suur-Saimaa, johon kuuluvia järvenselkiä ovat muun muassa Etelä-Saimaa, Pihlajavesi, Haukivesi, Puruvesi, Orivesi ja Pyhäselkä. Vuoksen vesistöön kuuluvat lisäksi muun muassa Unnukka, Kallavesi, Pielinen, Kermajärvi, Juojärvi ja Suvasvesi, joiden veden pinnan taso on Saimaata korkeammalla. Vesitön järvisyys on 19,78 %.


title: Vuoksen vesistö

text: Vuoksen vesistö alkaa Pohjois-Savon ja Kainuun rajamailta, josta lähtevät Kallaveden reitin lähdereitit Iisalmen reitti ja Nilsiän reitti. Kallavedestä vedet purkautuvat Soisalon saaren kahta puolta Haukiveteen läntisenä Leppävirran reittinä ja itäisenä Heinäveden reittinä. Heinäveden reittiin yhtyy idästä tuleva Juojärven reitti. Haukiveteen päätyy myös Vuoksen vesistön toinen pääreitti, Pielisen reitti. Reitit ovat samalla vesiteinä rahtiliikenteelle ja matkailulle muun muassa Kuopioon ja Joensuuhun. Näiden vesireittien korkeuseroja hyödynnetään vesivoimaloiden avulla sähköntuotannossa. Suurimmat voimalat ovat Pielisjoessa olevat Kaltimon ja Kuurnan voimalat sekä Huruskosken voimala Varkaudessa.


title: Vuoksen vesistö

text: Vuoksen vesistö laskee Vuoksea pitkin (156 km) Venäjän puolelle Laatokkaan. Vuoksen alkuun on rakennettu Imatrankoskelle (1929) ja Tainionkoskelle (1947–1951) koko vesistön suurimmat vesivoimalaitokset. Laitokset omistaa nykyisin Fortum Oyj.


title: Vuoksen vesistö

text: Puuta uitetaan Vuoksen vesistössä runsaasti, johtuen monien puunjalostusteollisuuden laitosten sijainnista sen ympäristössä. Tärkeitä teollisuuslaitoksia on Imatralla, Joutsenossa, Lappeenrannassa, Mikkelissä, Ristiinassa ja Varkaudessa. Uittomäärät vaihtelevat vuosittain 700 000 ja 1,4 miljoonan kuutiometrin välillä..


title: Vuoksen vesistö

text: Vuoksen vesistön vesiliikenne merelle kulkee Saimaan kanavaa pitkin Lappeenrannasta Venäjän puolelle Viipuriin.


title: Vuoksen vesistö

text: Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet:Vuoksen vesistössä on 25 voimalaitosta:


title: Mike Bossy

text: Michael Dean ”Mike” Bossy (s. 22. tammikuuta 1957 Montreal, Québec, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Bossy, lempinimeltään "The Boss", pelasi koko NHL-uransa New York Islandersissa ja oli voittamassa seurassa neljää Stanley Cupin mestaruutta 1980-luvun alussa (1980–1983). Pelipaikaltaan Bossy oli oikean laidan hyökkääjä.


title: Mike Bossy

text: Ennen ammattilaisuraansa Bossy pelasi vuodet 1973–1977 National de Lavalissa Québecin junioriliigassa LHJMQ:ssa. Hän pelasi Nationalissa neljä kokonaista kautta, ensimmäiset LHJMQ-ottelunsa hän pelasi kuitenkin jo kaudella 1972–73.


title: Mike Bossy

text: Bossy oli kaikilla täysillä LHJMQ-kausillaan Nationalin paras pistemies ja maalintekijä. Eniten pisteitä hän teki kaudella 1974–75, 149 tehopistettä, 84 maalia ja 65 syöttöpistettä, 67:ssä runkosarjaottelussa. Hän jakoi tuolloin LHJMQ:n maalipörssin kärkisijan Norm Dupontin kanssa, liigan pistepörssissä hän sijoittui neljänneksi. Kaudella 1973–74 Bossy sijoittui 70:llä runkosarjamaalilla LHJMQ:n maalipörssin kymmenenneksi, kaudella 1975–76 hän oli maalipörssin toinen ja pistepörssin neljäs 136:lla tehopisteellä ja 79:llä maalilla ja kaudella 1976–77 hän oli 75:llä maalilla liigan maalipörssin kolmas.


title: Mike Bossy

text: Bossy voitti neljän vuoden aikana kaksi LHJMQ-palkintoa, vuoden tulokkaan palkinnon (Trophée Michel Bergeron) vuonna 1974 ja herrasmiespelaajan palkinnon (Trophée Frank J. Selke) vuonna 1977. Hänet valittiin myös kerran liigan ensimmäiseen tähdistöön, vuonna 1975, ja kerran toiseen tähdistöön, vuonna 1977.


title: Mike Bossy

text: New York Islanders varasi Bossyn NHL:ään numerolla 15 vuoden 1977 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Bossy teki tulokaskaudellaan 1977–78 91 tehopistettä 80:ssä runkosarjaottelussa ja voitti kauden päätteeksi vuoden tulokkaan palkinnon Calder Memorial Trophyn. Hän sijoittui 53:lla maalillaan NHL:n maalipörssin toiseksi Guy Lafleurin jälkeen ja pistepörssin kuudenneksi. Vain Teemu Selänne on tehnyt tulokaskaudellaan enemmän maaleja kuin Bossy (76 maalia kaudella kaudella 1992–93).


title: Mike Bossy

text: Bossy pelasi NHL:ssä yhteensä kymmenen kautta. Hän oli Islandersin paras pistemies kuudella kaudella ja paras maalintekijä kaikilla kymmenellä kaudellaan; viimeisellä kaudellaan, kaudella 1986–87 hän jakoi Islandersin maalipörssin kärkisijan seitsemäntoista ottelua runkosarjassa enemmän pelanneen Pat LaFontainen kanssa. NHL:n maalipörssin hän voitti kahdesti, kaudella 1978–1979, jolla hän teki 69 maalia 80:ssä runkosarjaottelussa, ja kaudella 1980–81, jolla hän teki 68 maalia 79:ssä runkosarjaottelussa. Maalipörssin kymmenen kärkeen Bossy ylsi viimeistä kauttaan lukuun ottamatta joka vuosi, pistepörssin kymmenen kärkeen puolestaan kahdeksana runkosarjakautena.


title: Mike Bossy

text: Bossy oli Bryan Trottierin ja voimahyökkääjä Clark Gilliesin ohella New York Islandersin tärkeimpiä hyökkäyspään pelaajia seuran 1980-luvun alun menestysjoukkueessa. He pelasivat useita kausia samassa ketjussa, joka tunnettiin lempinimillä "BTG Line" ja "Trio Grande". Heidät kaikki on myöhemmin nimetty Hockey Hall of Fameen, Bossy vuonna 1991. Neljä mestaruutta voittaneesta joukkueesta on nimetty Hall of Fameen myös maalivahti Billy Smith ja puolustaja Denis Potvin.


title: Mike Bossy

text: Bossylla on hallussaan NHL-ennätys peräkkäisten yli 50:n runkosarjamaalin kausien määrässä. Hän ylitti rajapyykin yhdeksänä peräkkäisenä kautena. 60:n runkosarjamaalin rajan hän ylitti viitenä kautena ja jakaa näin NHL-ennätyksen Wayne Gretzkyn kanssa. Kaudella 1980–81 hän teki 50 maalia 50 ottelussa ensimmäisenä pelaajana sitten Maurice Richardin, joka teki saman 36 vuotta aiemmin. New York Islandersin seuraennätyksistä on Bossyn hallussa suuri osa. Hän on muun muassa eniten runkosarja- ja pudotuspelimaaleja Islanders-paidassa tehnyt pelaaja, eniten runkosarja- ja pudotuspelipisteitä yhden kauden aikana tehnyt Islanders-pelaaja sekä eniten runkosarjamaaleja yhden kauden aikana tehnyt Islanders-pelaaja.


title: Mike Bossy

text: Uran loppupuolen jatkuvat selkävaivat päättivät Bossyn jääkiekkouran. Viimeiset NHL-ottelunsa hän pelasi keväällä 1987 ja hän lopetti uransa virallisesti syksyllä 1988 31-vuotiaana. Hän pelasi NHL-urallaan yhteensä 752 runkosarjaottelua, joissa hänelle kertyi 1126 tehopistettä, 573 maalia ja 553 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hän pelasi 129, joissa hän teki 160 pistettä, 85 maalia ja 75 syöttöpistettä. Bossyn koko NHL-uran keskiarvo on peräti 1,49 pistettä per ottelu ja tämä lukema on NHL:n kautta aikain kolmanneksi paras. Bossya edellä ovat tässä ainoastaan Wayne Gretzky ja Mario Lemiux


title: Mike Bossy

text: Vuoden tulokkaan palkinnon lisäksi Bossy voitti NHL-urallaan kolme kertaa liigan herrasmiespelaajalle jaettavan Lady Byng Memorial Trophyn (1983, 1984 ja 1986) ja kerran pudotuspelien arvokkaimman pelaajan palkinnon Conn Smythe Trophyn, vuonna 1982. NHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen hänet valittiin viisi kertaa, mihin on pystynyt vain neljä oikean laidan hyökkääjää. Bossyn saavutuksesta tekee huomattavamman se, että kolme muuta samaan pystynyttä pelasivat paljon pitemmän uran (Gordie Howe – 26 vuotta; Maurice Richard – 18 vuotta; Guy Lafleur – 17 vuotta). NHL:n toiseen tähdistökentälliseen hänet valittiin kolmesti.


title: Mike Bossy

text: Bossy oli koko NHL-uransa ajan pelätty maalintekijä ja hän pelasikin NHL-urallaan vain yhden alle 50 maalin kauden. NHL:ssä hänen maalikeskiarvonsa kautta kohden oli likimain 57 maalia kaudessa, 0,76 maalia ottelua kohden, hänen kymmenen kauden pituisen NHL-uransa uransa aikana.


title: Mike Bossy

text: Bossy edusti Kanadaa kahdesti Kanada Cup -turnauksessa, vuonna 1981, jolloin Kanada sijoittui turnauksessa toiseksi, ja vuonna 1984, jolloin maa voitti turnauksen. Bossy oli vuoden 1981 Canada Cupin paras maalintekijä kahdeksalla maalilla.


title: Mike Bossy

text: Vuonna 1979 Bossy edusti NHL:n joukkuetta Neuvostoliittoa vastaan pelatussa Challenge Cup -ottelusarjassa.


title: Luettelo fantasiaelokuvista

text: Tämä on luettelo fantasiaelokuvista.


title: Historiallinen romaani

text: Historiallinen romaani on kirjallisuudenlaji ja romaanin alalaji, jossa tapahtumat sijoittuivat pääasiassa aikaan, joka kirjoitushetkestä katsottuna on menneisyyttä. Historiallisen romaanin kirjoittajalla ei tarvitse olla omia kokemuksia kirjan kuvaamista ajoista.


title: Historiallinen romaani

text: Historialliset romaanit eroavat historiasävytteisistä fantasiaromaaneista ja vaihtoehtoista historiaa kuvaavista romaaneista siinä, että historialliset romaanit sijoittuvat todellisen maailman todellisille aikakausille, vaikka niissä on yleensä fiktiivisiä henkilöitä ja tapahtumia. Kirjailijan omaa aikaa kuvaavia romaaneja ei yleensä lasketa historiallisiksi romaaneiksi, vaikka ne myöhempien lukijoiden silmissä kuvaavat historiallista aikaa.


title: Historiallinen romaani

text: Historialliset romaanit perustuvat yleensä ainakin jossakin määrin historiantutkimuksen tuottamaan tietoon, ja niissä voi olla mukana myös todellisia historiallisia henkilöitä. Historiantutkimuksesta poiketen historiallinen romaani on kuitenkin pohjimmiltaan fiktiota. Fiktion ja faktan osuus vaihtelee eri historiallisissa romaaneissa.


title: Historiallinen romaani

text: Historiallisen romaanin perustajana on pidetty skotlantilaista Walter Scottia. Hänen anonyyminä julkaisemansa "Waverley"-romaanin ilmestymisen aikoihin (1814) Skotlanti oli kokenut rajuja muutoksia, ja Scott kiinnostui kuvaamaan ihmisten luonteita ja ihmissydämen intohimoja.


title: Historiallinen romaani

text: Alexandre Dumas vanhempi oli ranskalainen kirjailija, joka tunnetaan kotimaansa historiaa käsittelevistä romaaneista. Hänen kuuluisimpia romaanejaan ovat "Kolme muskettisoturia" ja "Monte-Criston kreivi". "Kolme muskettisoturia" kuvaa Ludvig XIII:n Ranskaa, kun taas sen jatko-osat sijoittuvat Ludvig XIV:n hallituskaudelle.


title: Historiallinen romaani

text: Henryk Sienkiewicz on kolmas merkittävä historiallisen romaanin kirjoittaja ja Nobelin kirjallisuuspalkinnon voittaja. Hänen historialliset romaaninsa käsittelevät suureksi osaksi Puolan historiaa, mutta Sienkiewiczin ehkä kuuluisin teos "Quo vadis?" (1895, suom. 1901–1912) sijoittuu antiikin Roomaan.


title: Historiallinen romaani

text: Suomessa ensimmäinen historiallisen romaanin julkaisija oli Zacharias Topelius, joka oli myös tunnettu lehtimies ja historiantutkija kirjailijan työn ohessa. Lähes kaikki Topeliuksen teokset ilmestyivät aluksi jatkokertomuksina ruotsinkielisissä sanomalehdissä, kuten "Helsingfors Tidningarissa". Topeliuksen ensimmäinen historiallinen romaani oli vuonna 1850 ilmestynyt "Hertiginnan af Finland" (suom. "Suomen herttuatar", 1874). Tunnetumpi on kuitenkin "Fältskärns berättelser" (suom. "Välskärin kertomuksia", 1978–1882)), moniosainen sukutarina, jonka tapahtumat alkavat 1600-luvulta.


title: Historiallinen romaani

text: Topelius sai vaikutteita Walter Scottin ja Hegelin tuotannosta. Scottin teoksiin Topelius oli ilmeisesti tutustunut J. L. Runebergin ja Fredrika Runebergin kautta. Hegeliläiset vaikutteet liittyvät Topeliuksella isänmaallisuuskäsitykseen ja kansankuvaukseen. Topeliuksen kirjojen piirteitä ovat isänmaallisten tunteiden liittäminen suomalaiseen maisemaan sekä uskonnon ja isänmaallisten velvollisuuksien korostaminen. Esimerkiksi "Välskärien kertomuksissa" korostuu eri säätyjen toimiminen yhteistyössä; puolueriidat taas kuvataan hyvin negatiivisessa sävyssä.


title: Historiallinen romaani

text: Toinen varhainen historiallisen romaanin kirjoittaja oli Fredrika Runeberg. Hänen esikoisromaaninsa "Fru Catharina Boije och hennes döttrar" (suom. "Rouva Katariina Boije ja hänen tyttärensä", 1881) ilmestyi vuonna 1858, mutta se oli ilmeisesti kirjoitettu 1840-luvulla, jo ennen Topeliuksen romaanien ilmestymistä. Runebergin toinen historiallinen romaani oli vuonna 1862 ilmestynyt "Sigrid Liljeholm". Molemmissa voi nähdä vaikutteita Walter Scottilta, jonka teoksia Runeberg suuresti ihaili ja luki alkukielellä englanniksi.


title: Historiallinen romaani

text: Fredrika Runeberg sijoitti Topeliuksen tavoin kirjojensa tapahtumat pääasiassa Suomeen. "Fru Catharina Boije och hennes döttrar" kuvaa isonvihan aikoja ja "Sigrid Liljeholm" nuijasotaa. Topeliuksesta poiketen teosten päähenkilöiksi nousevat voimakastahtoiset naiset, jotka ylittävät aikansa sovinnaiset tavat. Kirjoissa tärkeäksi teemaksi nouseekin naisen asema, jota Runeberg tarkastelee heijastamalla oman aikansa asenteet menneisyyteen.


title: Historiallinen romaani

text: 1870-luvulta alkaen on suomennettu Walter Scottin historiallisia romaaneja, joista ensimmäinen suomennos oli vuonna 1870 ilmestynyt "Ivanhoe". Varhaisimpia suomentajia oli Suonion nimimerkkiä käyttänyt Julius Krohn. Alexandre Dumas’n historiallisten romaanien suomentaminen alkoi vuonna 1889 "Kolme muskettisoturia" -romaanilla. Scottin ja Dumas’n romaanit ovat säilyttäneet Suomessa suosionsa nykypäiviin asti.


title: Historiallinen romaani

text: 1880-luvulla voimistunut realistinen virtaus ei suosinut historiallista romaania, mutta joitakin historiallisia romaaneja sen lopulla ilmestyi, ainakin Evald Ferdinand Jahnssonin "Hatanpään Heikki ja hänen morsiamensa" (1884), jota pidetään ensimmäisenä suomenkielisenä historiallisena romaanina, ja Betty Elfvingin eli Auran 1700-luvulle sijoittuva Herpmanin veljeksistä kertova "Härkmannin pojat" (1887). Varsinaisten historiallisten romaanien ohella ilmestyi jo 1860-luvulta lähtien "Kertomuksia ihmiskunnan historiasta" -sarja, josta ilmestyi uusia painoksia 1800-luvun lopulla.


title: Historiallinen romaani

text: 1890-luvulla venäläistämisen voimistuminen innosti useita kirjailijoita kirjoittamaan historiallisia romaaneja suomalaisuuden puolustukseksi venäläistämissuuntausta vastaan. Muinaissuomalaisuudesta aihetta ammentava Santeri Ivalon "Juho Vesainen" (1894), J. V. Ronimuksen kuningas Sigismundin ja Kaarle-herttuan aikoihin sijoittuva "Antonio Bröijer" (1894), Juhani Ahon pakanallisuuden ja kristinuskon suhdetta käsittelevä "Panu" (1897) ja Anni Keppleruksen Pietari Brahen ajoista alkava "Hovin Inkeri" (1897) ovat muutamia esimerkkejä ajan historiallisista romaaneista.


title: Historiallinen romaani

text: 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä historiallisten romaanien määrä lisääntyi. Jo 1800-luvulla tuotantonsa aloittaneet jatkoivat tuotantoaan. Uusia historiallisen romaanin kirjoittajia olivat mm. Kyösti Wilkuna, jonka tunnetuin teos lienee isonvihan aikoihin sijoittuva "Tapani Löfvingin seikkailut" (1911–1912), monenlaisia historiallisia romaaneja kirjoittanut Jalmari Finne ja 1920-luvun lopulta alkaen lähes pelkkiin historiallisiin romaaneihin keskittynyt Lempi Jääskeläinen.


title: Historiallinen romaani

text: Kansallismielinen 1930-luku suosi historiallista romaania. Artturi Leinosen kolmiosainen "Hakkapeliitat" (1932–1934) kuvaa suomalaisen sotilaan vaiheita Ruotsin sodissa. Tatu Vaaskiven tuotanto puolestaan edustaa psykologista historiankuvausta. Hänen tunnetuin romaaninsa "Yksinvaltias" sijoittuu Rooman keisariaikaan; "Loistava Armfelt" (1938) puolestaan kuvaa 1700-luvulla elänyttä Gustaf Mauritz Armfeltiä. Heimoaatteen innoittamia Unkarista kertovia historiallisia romaaneja kirjoitti 1930-luvulla Arvi Järventaus.


title: Historiallinen romaani

text: 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla historiallisessa romaanissa kuvastui sotienjälkeinen pessimismi ja siirtyminen pois kansallisista aiheista. Mika Waltarin muinaiseen Egyptiin sijoittuva "Sinuhe egyptiläinen" edustaa tätä suuntausta ja on maailmanlaajuisesti tunnetuin suomalainen historiallinen romaani. Waltarin muita muinaisiin aikoihin sijoittuvia romaaneja ovat "Mikael Karvajalka" (1948), "Mikael Hakim" (1949), "Johannes Angelos" (1952), "Turms, kuolematon" (1955), "Valtakunnan salaisuus" (1959), "Ihmiskunnan viholliset" (1964) ja "Nuori Johannes" (1981). Waltarin vanhempia suomalaiskansallisia romaaneja ovat "Kaarina Maununtytär" (1942) ja "Tanssi yli hautojen" (1944).


title: Historiallinen romaani

text: Waltarin teosten tapaista kauaksi muinaisaikoihin sijoittuvaa romaania edustaa myös Vilho Sorvari. Hänen historiallisia romaanejaan ovat mm. "Hammurabi" (1949), "Karthagon merituomari" (1950) ja "Semiramis" (1951). Aarne Haapakoski hyödynsi myös Waltarin mallia ainoaksi jääneessä historiallisessa romaanissaan "Purppurantekijä" (1951). Suomalaiskansallisempaan suuntaan mennyt mutta myös antiikin maailmaa kuvaavia historiallisia romaaneja kirjoittanut kirjailija on Tuure Vierros, joka on vuodesta 1959 nykypäivään asti julkaissut parikymmentä romaania.


title: Historiallinen romaani

text: Vuosina 1959–1962 ilmestyi Väinö Linnan trilogia "Täällä Pohjantähden alla", joka kuvaa Koskelan suvun ja Pentinkulman kylän vaiheita 1800-luvun lopulta 1950-luvulle. Trilogia toi kansalliset aiheet uudelleen pinnalle mutta aikaisempaa kriittisemmässä valossa. "Täällä Pohjantähden alla" murensi Suomen sisällissodan voittajapuolen vapaussodan myyttiä ja vaikutti siten myös historiantulkintaan.


title: Historiallinen romaani

text: 1960-luvusta lähtien historiallinen romaani on muuttunut Suomessa vahvasti naisten hallitsemaksi lajiksi. Silloin aloitti historiallisten romaanin kirjoittamisen Ursula Pohjolan-Pirhonen, jonka esikoisteos "Suomen herttua Juhana" ilmestyi 1964. Pohjolan-Pirhonen julkaisi useita kymmeniä historiallisia romaaneja yli 20-vuotisen kirjailijanuransa aikana. Hänen romaaninsa sijoittuvat keskiajalta 1800-luvulle ja sekä Suomeen että ulkomaille ja ovat sävyltään varsin romanttisia. Päähenkilöinä on myös todellisia historiallisia henkilöitä.


title: Historiallinen romaani

text: Vuonna 1968 romaanilla "Kartanonherra ja kaunis Kirstin" aloitti kirjailijanuransa Kaari Utrio, toinen tuottelias kirjailija, jonka tuotannosta suurimman osan muodostavat historialliset romaanit. Utrion tuotannossa nousee esiin naisen asema eri historiallisina aikoina, aina keskiajan linnoista 1800-luvun säätyläispiireihin. Vaikka kirjat ovat varsin romanttisia, ne perustuvat aina realistiseen ajankuvaukseen; Utrio onkin kirjoittanut myös historiallista tutkimusta mm. naisen asemasta.


title: Historiallinen romaani

text: 1970-luvulla aloitti tuotantonsa Laila Hietamies, jonka eepokset sijoittuvat yleensä Suomen lähimenneisyyteen karjalaisesta näkökulmasta tai tsaarien ajan Venäjälle. Kaari Utrion tapaan hän kirjoittaa vahvoista naisista, jotka ylittävät rajoja ja tekevät sille ajalle epäsovinnaisia asioita. Hietamies on kirjoittanut myös näytelmiä, ja hänen "Hylätyt talot, autiot pihat" -kirjastaan on tehty elokuva.


title: Historiallinen romaani

text: Poikkeuksellisena suomalaisessa historiallisessa romaanissa voi pitää Björn Kurténin paleofiktiivisiä romaaneja "Den svarta tigern" (1978, suom. "Musta Tiikeri", 1981) ja "Mammutens rådare" (1984, suom. "Mammutin suojelija", 1984), jotka sijoittuvat esihistoriallisiin aikoihin. Kurténin romaanien englanninkieliset käännökset saavuttivat suosiota myös ulkomailla, mikä on poikkeuksellista suomalaiselle historialliselle romaanille.


title: Historiallinen romaani

text: Pirjo Tuominen julkaisi esikoisteoksensa "Mariaana" vuonna 1978 ja on siitä lähtien kirjoittanut useita kymmeniä historiallisia romaaneja, jotka sivuavat usein suomalaista teollisuushistoriaa. 1980-luvulta alkaen Enni Mustosen nimellä kirjoittanut Kirsti Manninen on yksi suosituimmista historiallisen romaanin kirjoittajista Suomessa. Hän on myös ollut kirjoittamassa televisiosarjan pohjalta tehtyä "Hovimäki"-sarjaa.


title: Historiallinen romaani

text: 1990-luvulla "Maan aamu" -sarjalla on suosiota saavuttanut Raija Oranen. Jännityskirjailijana tunnettu Sirpa Tabet on kirjoittanut kaksi historiallista romaania, jotka tarkastelevat muinaissuomalaista yhteisöä jännityskirjallisuuden keinojen kautta. Useita historiallisia romaaneja 1900-luvulta alkaen ovat julkaisseet myös Aulis Aarnio, Jukka M. Heikkilä ja Juha-Pekka Koskinen.


title: Trilobiitit

text: Trilobiitit ("Trilobita") ovat sukupuuttoon kuolleita niveljalkaisia, jotka muistuttavat jonkin verran molukkirapua tai siiraa.


title: Trilobiitit

text: Ne kehittyivät kambrikaudella, ja kukoistivat koko paleotsooisen maailmankauden. Trilobiitteja tunnetaan vajaa 20 000 eri lajia. Viimeiset trilobiitit kuolivat sukupuuttoon permikauden lopulla 252,6 miljoonaa vuotta sitten. Trilobiitit olivat varsin pieniä; suurin osa lajeista oli vain joitakin senttimetrejä pitkiä. Suurin löydetty trilobiitti on Kanadasta löytynyt 72 cm pitkä "Isotelus rex".


title: Trilobiitit

text: Trilobiittien arvellaan kehittyneen esikambrikautisesta "Parvancorina"-eläimestä, joka oli kuin alkeellinen, kuoreton, jaokkeeton trilobiitti. Kambrikautinen "Primicaris" oli alkeellinen trilobiitti, jossa oli heikko ero pääosan ja häntäosan välillä. Tämä pään ja ruumiin raja on vahvistunut "Naraoialla", jossa ei ole näkyviä jaokkeita. Mutta "Kuamaialla" on selvät jaokkeet. "Redlichialla" oli kaikki tai lähes kaikki klassisen trilobiitin piirteet. Kaikilla varhaisilla trilobiiteilla ei ole ollut silmiä, mutta kambrikautinen "Olenellus gilberti" on ollut ensimmäinen eliö, joka nähnyt näkemänsä asiat kuvina. Myöhemmin kehittyi useita erilaisia verkkosilmiä. Trilobiitit näyttävät eläneen vain merissä, ei makeassa vedessä.


title: Trilobiitit

text: Ryhmät alkeellisuuden mukaan. Suluissa lahkojen esiintymisajat.Trilobiittien arvellaan joutuneen kalojen ja oikosarvien syömiksi. Etenkin ordoviikkikaudella ja siluurikaudella kehittyneiden haiden arvellaan syöneen trilobiitteja. Kambrikaudella "Anomalocaris" on ollut suurin trilobiitteja saalistava petoeläin.


title: Trilobiitit

text: Lisäksi yleiset muutenkin Maan elämää tuhonneen Ordovikin ja Permin joukkotuhot hävittivät trilobiitit pois. Myös ilmastonmuutoksen uskotaan olleen yksi tekijä trilobiittien katoamiseen. On esitetty myös, että simpukat olisivat yleistyessään syrjäyttäneet trilobiitit ja näin aiheuttaneet niiden katoamisen.


title: Trilobiitit

text: Trilobiittien silmät koostuvat kirkkaasta kalsiitista eli kalkkisälvästä, joka on kiteytynyttä pehmeää kalkkikiveä. Tämä mineraali on tunnettu kahtaistaittamisesta. Epäorgaanisen materiaalin vuoksi silmät ovat säilyneet fossiiliaineistossa erityisen hyvin.


title: Trilobiitit

text: Fossiiliaineistosta tunnetaan kolme silmätyyppiä:


title: Trilobiitit

text: Jotkin trilobiitit ovat olleet sokeita.


title: Trilobiitit

text: "Ogygiocarella debuchii" (Brongniart, 1822) oli ensimmäinen tieteellisessä julkaisussa kuvattu trilobiitti. Walesilainen luonnontutkija Edward Lhuyd (1660–1709) kuvasi sen vuonna 1698 nimittäen tätä virheellisesti litteäksi kalaksi (Flat Fish).


title: Trilobiitit

text: Saksalainen eläintieteilijä Walch tunnisti trilobiitit sukupuuttoon kuolleeksi eliöryhmäksi vuonna 1771. Trilobiitteja on tutkittu noista ajoista lähtien hyvin paljon, sillä 1800-luvulla ne olivat siellä lähes ainoa tunnettu sukupuuttoon kuollut eliöryhmä.


title: Trilobiitit

text: Nykyisistä tutkijoita tunnetuimpia ovat Richard Fortey ja Brian Chatterton.


title: Trilobiitit

text: Trilobiitit ovat keräilijöiden keskuudessa suosituimpia fossiileja dinosaurusten jälkeen. Trilobiitteja kerätään kaupalliseen myyntiin Venäjällä (etenkin Pietarin alueella), Marokossa, Yhdysvalloissa, Saksassa ja Tšekissä. Marokossa valmistetaan runsaasti myös trilobiittiväärennöksiä. Joidenkin arvioiden mukaan jopa 20 % kaikista marokkolaisista trilobiiteista on väärennöksiä.


title: Trilobiitit

text: Trilobiitteja löytyy myös Ahvenanmaalta, mutta niiden kerääminen on kiellettyä ilman maanomistajan lupaa. Trilobiittien, kuten muidenkaan fossiilien kerääminen ei ole hyväksyttävää Ahvenanmaalla muuhun kuin tieteelliseen tarkoitukseen. Ahvenanmaalla ordovikikautisessa kalkkikivessä on "Asaphus"-, "Illaenus"- ja "Cheirurus"-sukuihin kuuluvia trilobiitteja. Harvinaisuuksia ovat tappisilmäinen "Asaphus kowalewskii" ja ainoastaan Suomesta kuvattu "Asaphus fennicus".


title: Trilobiitit

text:
Trilobiitin alkionkehitys alkaa pyöreästä protaspidista, jaokkeita syntyy meraspidissa ja
aikuinen trilobiitti on holaspidi.


title: Viiskunta

text: Viiskunta on torstaisin ilmestyvä puolueeton paikallislehti. Viiskunnan toimitus sijaitsee Alavudella ja lehti sisältää uutisia Alavuden lisäksi Kuortaneelta ja Ähtäristä. Viiskunta on ilmestynyt vuodesta 1955 lähtien ja sen levikki on 5 603 kpl (LT 2013). Lehden nykyinen päätoimittaja on Ella Nurmi. Lehteä kustantaa Ilkka-Yhtymään kuuluva I-Mediat Oy ja se painetaan I-Print Oy:n painotalossa Seinäjoella. Viiskunta on Sanomalehtien Liiton jäsen.


title: Viiskunta

text: Vuodesta 2015 alkaen lehti on ilmestynyt kerran viikossa, torstaisin.


title: Timișoara

text: Timișoara (, , ) on kaupunki Bánátissa Länsi-Romaniassa. Se on maan kolmanneksi suurin, asukkaita oli vuonna 2011 noin 319 000. Kaupunki on ollut vanhastaan monikulttuurinen. Se on mainittu bysanttilaisissa teksteissä jo vuonna 1019, mutta lienee sitäkin vanhempi.


title: Timișoara

text:
Timisoara sijaitsee Begajoen varrella Länsi-Romaniassa.
Timișoara kuului keskiajalla Unkariin, ja muun muassa Unkarin kuningas Kaarle Robert piti sitä hallintopaikkanaan 1301–1323. György Dózsan johtamat kapinalliset talonpojat piirittivät sitä vuonna 1514 kuukauden, mutta hävisivät lopulta Unkarin aatelisten sotajoukolle. Vuonna 1526 turkkilaiset valloittivat kaupungin, ja se kuului Osmanien valtakuntaan vuoteen 1699 asti. Silloin Timișoara liitettiin Unkariin, joka oli kuului Habsburgien hallitsemaan Itävallan keisarikuntaan. Romaniaan kaupunki liitettiin Trianonin rauhassa 1920. Monivaiheisen historian tuloksena kaupungin asukkaissa on yhä romanialaisia, unkarilaisia, juutalaisia, saksalaisia, romaneja ja slaaveja.


title: Timișoara

text: Vuoden 1989 vallankumous Romaniassa sai alkunsa Timișoarasta. Kaupungin maantieteellisen sijainnin takia (aivan Jugoslavian rajan läheisyydessä) asukkaat näkivät myös Jugoslavian televisiokanavia, joilta välittyi tietoja kansannousuista muissa sosialistisissa maissa. Pian puhkesi laajoja mielenosoituksia ja mellakoita, jotka levisivät muualle Romaniaan ja johtivat Nicolae Ceaușescun hallinnon kukistumiseen.


title: Timișoara

text: Kaupunkia palvelee Traian Vuian kansainvälinen lentoasema.


title: Paniikki

text: Paniikki eli pakokauhu on usein jonkin asian pelosta seuraava kiihtynyt ja voimakkaan pelon hallitsema tunnetila, jossa ihminen ei pysty toimimaan järkevästi. Paniikki syntyy usein siten, että jokin ärsyke laukaisee (aiheetta tai aiheesta) äärimmäistä hätää käsittelevät aivotoiminnot. Tällöin vereen erittyy stressihormonia erityisen paljon, sydämen syke kiihtyy, ja henkinen toiminta ohjautuu lähes täysin vaistotasolle keskittyen vaaratilanteesta selviytymiseen yksinkertaisia, myötäsyntyisiä vaistoja ja refleksejä noudattaen. Paniikki usein ruokkii itseään jonkin aikaa siten, että tietoisuuden eri osat lähettävät toisiltaan saamiaan vaaraan ja pelkoon liittyviä viestejä toisilleen. Tätä voisi vertauskuvallisesti kuvata siten, että pelon tunne ruokkii pelon ajatuksia, jotka taas ruokkivat pelon tunnetta.


title: Paniikki

text: Nykymaailmassa paniikin vallassa toiminta on kuitenkin usein pelon aiheuttaneeseen tilanteeseen nähden vääränlaista. Ihminen voi pelästyä paniikkiin asti esimerkiksi sosiaalista tilannetta, mutta tilanteeseen ei auta se, että toimii samoin, kuin miten vaistoihin on ohjelmoitu toimimaan alun perin paniikkia aiheuttaneissa tilanteissa, kuten petoeläimen tai hukkumisen uhkaamana. Päinvastoin sosiaalinen tilanne voi lähinnä vain mennä vaikeammaksi tämänkaltaisten varotoimien käynnistyessä. Tästä voi seurata noidankehä, jossa paniikkioireet, kuten esimerkiksi punastuminen, koetaan häpeällisiksi tai noloiksi, jonka vuoksi ne saavat aikaan lisää paniikkia.


title: Paniikki

text: Huomatessaan reagoivansa paniikilla omaan paniikkiinsa voi ihminen alkaa pelätä paniikkia esimerkiksi sosiaalisessa tilanteessa. Tämä pelko voi itsessään pahentua paniikiksi asti, jolloin noidankehä käynnistyy. Mikäli paniikki syntyy jollekin henkilölle useasti jo paniikin itsensä pelkäämisestä, kyseessä on paniikkihäiriö.


title: Paniikki

text: Alun perin paniikilla tarkoitettiin Pan-jumalan säikäytyksen aiheuttamaa pelkoa.


title: Märkä T-paita -kilpailu

text: Märkä T-paita -kilpailu () on erityisesti Yhdysvalloissa ja nuorison suosimissa etelän lomakohteissa harjoitettu kilpailumuoto, jossa naiset esiintyvät pukeutuneina vaaleaan T-paitaan ilman rintaliivejä.


title: Märkä T-paita -kilpailu

text: Kilpailijat tanssivat lavalla, ja heidän päälleen heitetään vettä tai olutta, jolloin kastuneet T-paidat muuttuvat osittain läpinäkyviksi. Usein käytetään kylmää vettä, koska sen vaikutuksesta nännit kovettuvat. Toisinaan kilpailijat heittävät paidan kokonaan pois, joskus jopa riisuutuvat täysin alasti.


title: Märkä T-paita -kilpailu

text: Vaikka kilpailussa saatetaan nimetä voittaja, voittaminen ei ole erityisen tärkeää. Märkä T-paita -kilpailuja voidaan pitää stripteasen tapaisena eroottisena viihde-esityksenä.


title: Johannes Vermeer

text: Jan Vermeer tai Johannes Vermeer van Delft (kastettu 31. lokakuuta 1632 Delft - haudattu joulukuussa 1675 Delft) oli hollantilainen taidemaalari Delftin kaupungissa. Hän on Rembrandtin ohella tunnetuimpia Alankomaiden taiteen kultakauden maalareista. Vermeerin kuuluisimpia maalauksia on "Turbaanipäinen tyttö".


title: Johannes Vermeer

text:
Monet Vermeerin maalauksista ovat sisäkuvia, joissa kuvataan nainen syventyneenä johonkin askareeseen. Vermeerin maalaustapa on huoliteltu ja maalauksissa on tarkoin tutkittuja tila- ja valaistusvaikutelmia sekä pehmeän harmonisia värisointuja.
Vermeer työskenteli hitaasti ja käytti voimakkaita sekä kalliita värejä, kuten ultramariinia ja keltaista. Vermeer maalasi historiallisia ja allegorisia kuvia, maisemamaalauksia Delftistä ja paljon laatukuvia. Myöhemmin hän kuvasi myös keskiluokan elämää.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer tunnettiin omana aikanaan kotikaupungissaan Delftissä, mutta kuolemansa jälkeen hän oli lähes tuntematon vuoteen 1842 asti. Tästä syystä ei tiedetä varmuudella, kuinka monta Vermeerin maalausta on säilynyt. Tiedossa on 32 aitoa maalausta ja lisäksi viisi aitouden suhteen kyseenalaista. Hän vietti elämänsä suurimman osan Delftissä ja Haagissa. Menestyksensä huipulla hän pystyi elättämään perheensä, mutta köyhtyi elämänsä loppupuolella.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin elämästä tiedetään lähinnä kirkonkirjojen ja arkistotietojen perusteella. Ensimmäinen maininta hänestä on vuonna 1632, jolloin hänet kastettiin Delftin Nieuwe Kerkissä (Uudessa Kirkossa).


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer syntyi 12 vuotta eertruy-sisarensa jälkeen.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin isä, Reynier Jansz (van der Meer) oli krouvari, silkinkutoja ja taidekauppias. Reynier Jansz syntyi Antwerpenissa vuonna 1591. Vuonna 1611 hän muutti Amsterdamiin, jossa harjoitti kangaskauppaa. Neljä vuotta myöhemmin hän meni naimisiin Digna Baltensin kanssa. Pian tämän jälkeen perhe muutti Delftiin, missä Baltensin perhe asui. Alun perin perheen nimi oli ollut "Vos" ("kettu"), jolla nimellä ("de Vliegende Vos" - "lentävä kettu") Vermeerin isä piti majataloa vuosina 1625-1628 Delftissä. Majatalon ja kapakanpidon ohessa hän jatkoi myös kankaiden myymistä. Vuonna 1631 hän pääsi Pyhän Luukkaan killan jäseneksi, minkä jälkeen hän merkitsi ammatikseen taidekauppias. Uuden Kirkon vuosikirjassa Vermeerin isä esiintyy nimellä "Vermeer" 1625. Vuonna 1641, kun Johannes oli yhdeksänvuotias, isä osti majatalon nimeltä "Mechelen" ("Mylly"). Majatalon vieraat olivat rikkaita porvareita ja nämä tuttavuudet ovat luultavasti vaikuttaneet Vermeerin myöhempään uraan. Vuonna 1640 Vermeerin isä oli yhteydessä taiteilijoihin, kuten Balthasar van der Ast, Pieter Steenwyck ja Pieter Groenewegen, jotka saattoivat herättää Johannes Vermeerin mielenkiinnon taiteeseen.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin maalausopinnoista ei ole tietoa, mutta hän on voinut matkustella ulkomailla ja kierrellä hakemassa oppia 1640- ja 1650-lukujen vaihteessa. Hän oli jo mestari päästessään 21-vuotiaana vuonna 1653 Pyhän Luukkaan killan jäseneksi. Killan sääntöjen perusteella hänen voidaan olettaa tuolloin jo olleen kuusi vuotta jonkin tämän killan mestarin oppipoikana. Joidenkin tutkijoiden mukaan tuo mestari on voinut olla Leonaert Bramer (1594-1674), vaikka hänen tyylinsä poikkeaa Vermeerin maalausjäljestä. Osa tutkijoista on sitä mieltä, että mestari oli ehkä Carel Fabritius (1622–1654). Dirck van Bleyswyck nimitti Vermeeriä Fabritiuksen seuraajaksi kirjassaan "Beschrijvinge der Stadt Delft" ("Delftin kaupungin kuvausta") .


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer, kuten hänen isänsäkin, työskenteli taidekauppiaana. Näin hän saattoi ansaita enemmän kuin myymällä vain omia teoksiaan. Hän oli kahdesti killan "hoofdman" ("dekaani"): vuosina 1662-1663 ja vuosina 1670-1671.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer meni naimisiin Catharina Bolnesin kanssa 1653 Schipluyissa, Delftin naapurikylässä. Catharina oli rikkaan Maria Thinsin tytär. Thins vastusti avioliittoa, koska Vermeerin isä oli tuolloin varsin velkaantunut, eikä Thins pitänyt Vermeeriä tyttärelleen sopivana. Toinen syy vastustukseen oli eri uskonto. Vermeerit olivat kalvinisteja ja Bolnesit katolisia. Katolisen taiteilijakolleega Leonaert Bramerin välityksellä morsiamen äiti antoi vihdoin suostumuksensa avioliitolle. Vermeerin väitetään kääntyneen katoliseksi, mutta siitä ei ole jäänyt dokumentteja.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerit asuivat ensin Mechelem-majatalossa ja muuttivat vuonna 1672 Maria Thinsin talon ensimmäiseen kerrokseen. Vermeer sijoitti työhuoneensa ylimpään kerrokseen. Työpajassa oli kaksi telinettä, kolme palettia, sekä tammipuupöytä ja tuolit, jotka esiintyvät usein hänen maalauksissaan. Perheellä ei ollut rahallisia vaikeuksia, sillä Vermeer kykeni elättämään suuren perheensä. Heillä oli 15 lasta, joista neljä kuoli pian syntymän jälkeen. Vermeerin kuollessa vuonna 1675 vielä kahdeksan lapsista asui kotona. Lapset olivat: Maria (n. 1654–1713 jälkeen), Elisabeth (1657–ennen 1713), Cornelia (1659–1660), Aleydis (1660–1749), Beatrix (1661–ennen 1702), Johannes (1663–?), Gertruyd (1664–1713 jälkeen), Franciscus (n. 1664–1708 jälkeen), Catharina (n. 1665–1713 jälkeen), Ignatius (1672–1713) ja nimeltä tuntematon lapsi (1674–1678/80).


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin lapsista Beatrix sai tytön nimeltä Elizabeth Catherina Hosperius (tai Hopperius), ja hänen miehensä oli luultavasti sukua Pieter Corstiaensz Hopprukselle, joka vuokrasi majatalon Vermeerin isälle. Vanhin poika Johannes meni naimisiin Maria Anna Frankin kanssa vuonna 1687, ja vuonna 1688 syntyi heidän poikansa Johannes Antonius Vermeer. Franciscus oli tiettävästi kirurgi (kuten Ignatiuskin) ja meni naimisiin Maria de Ween kanssa vuonna 1690.


title: Johannes Vermeer

text: Vuonna 1672 Vermeer matkusti kollegoidensa kanssa Haagiin arvioimaan italialaisia maalauksia. Kokoelma oli määrä huutokaupata, ja Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm oli tarjoutunut ostamaan sen.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer maalasi vuosittain keskimäärin kaksi maalausta, joiden myyntituloilla hän elätti perheensä. Hänen taloudellinen tilanteensa huononi vasta viimeisenä elinvuonna. Vuonna 1672 puhjenneen Ranskan–Hollannin sodan aikana ranskalaiset joukot hyökkäsivät Alankomaihin. Pysäyttääkseen ranskalaiset hollantilaiset avasivat tulvapadot. Tulvan alle jäi muun muassa alue, jota Maria Thin vuokrasi. Vermeer menetti suuren osan tuloistaan ja velkaantui. Vuonna 1675 hän matkusti Amsterdamiin ja lainasi 1 000 guldenia kauppias Jacob Romboutsilta.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin kuolinpäivää ei tiedetä tarkasti, mutta hänet haudattiin 15. joulukuuta 1675 Delftin Vanhan Kirkon hautausmaalla sijainneeseen perheen kryptaan. Hän kuoli 43-vuotiaana todennäköisesti infarktiin tai halvaukseen.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin kuoleman jälkeen Catharina ei pystynyt maksamaan velkoja, ja hän vetosi Haagin tuomaristoon saadakseen lykkäystä velkojen maksuun. Perinnön hoitajaksi tuli Anton van Leeuwenhoek, joka myi huutokaupalla Vermeerin 26 teosta. Silloin Catharinan omaisuuteen kuului vain kaksi maalausta: "Maalaustaide" ja "Helmirivi". Vuonna 1681 Catharina muutti Bredaan ja asui siellä kahdeksan lapsensa kanssa. Hän kuoli vuoden 1687 lopulla.


title: Johannes Vermeer

text: Guarnierin mukaan voidaan olettaa, että Vermeer alkoi piirtää jo lapsena, koska piirustustaidon merkitys oli tullut hänelle tutuksi isän kangaskaupan kautta. Suvussa oli muutakin taiteellista lahjakkuutta, isän veli Anthoine oli kivenhakkaaja.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer maalasi aluksi historiallisia teoksia ja myöhemmin moraalisia aiheita. Hän maalasi myös näkymiä Delftin kaupungista ja kaduista. Vermeer tunnetaan parhaiten naishahmoja kuvaavista laatukuvista.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer kiinnitti huomiota perspektiiviin. Jotta perspektiivin maalaaminen onnistuisi parhaalla tavalla, hän kiinnitti maalauksen kankaaseen neulan pakopisteen merkitsemiseksi. Neulasta hän viritti lankojen avulla perspektiivilinjoja. Maalauksessa "Uskon allegoria" on paljain silmin näkyvä neulan jälki.


title: Johannes Vermeer

text: Elämänsä aikana Vermeer päiväsi vain kolme teostaan: "Parittajanaisen luona" (1656), "Tähtitieteilijä" (1668) ja "Maantieteilijä" (1669). Maalaus "Parittajanaisen luona" on tärkeä, koska vasemman puoleisin mies saattaa olla Vermeerin omakuva. Hän ei myöskään signeerannut teoksiaan usein. Neljässä teoksessa on alkukirjaimet (I.V.M.), kolmessa "I.V.Meer" ("V" ja "M" yhdistettynä) ja kolmessa vain "Meer". Näistä viimeisessä kahdessa "M"-kirjaimen edessä näkyy pieni "v" (kuten kuvassa "Kristus Martan ja Marian luona"). Yhden teoksensa hän signeerasi "I. Ver-Meer". Toisessa signeeratussa taulussa "Meer"-nimen "M":n ylhäällä voi lukea suuren "I":n, ja "M"-kirjaimen keskelle kaltevat vedot muotoilevat "V"-kirjaimen. Viidessä taulussa "r"-kirjaimen takana on pieni saparo. Nykyisen tiedon mukaan Vermeer ei käyttänyt monogrammimaista muotoa ennen vuotta 1662, mutta siitä alkaen hän signeerasi taulunsa vain näin.


title: Johannes Vermeer

text: Koska Vermeer maalasi enimmäkseen rikkaille tilaajille, hän saattoi maalata vähän. Yksi suojelijoista oli Hendrick van Buyten. Toinen oli painaja Jacob Dissius, jonka vuonna 1682 tehdyssä pesäluettelossa oli 19 Vermeerin maalausta. Vuosina 1657-1675 Pieter Claeszoon van Ruijven osti häneltä maalauksia. Hän oli lisäksi Vermeerin ystävä siinä määrin, että hänen vaimonsa Marie de Knuijtin testamentissa oli jätetty 500 guldenia Vermeerille. Myös kolmen muun henkilön tiedetään ostaneen maalauksia Vermeerin vielä eläessä: pankkiiri Diego Duarten Antwerpenista, pankkitarkastaja Herman van Swollin Amsterdamista ja jo mainittu Hendrick van Buyten.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin maalauksilla on monia tunnusomaisia piirteitä. Yksi niistä on värien täydellinen sopusointu erityisesti ultramariinin ja keltaisen yhdistelmissä. Toinen Vermeerille ominainen piirre on tausta. Monien maalausten tärkeimpiä piirteitä oli niiden huolella työstetty tausta: kartta, maalaus tai peili täydensivät maalausta. Hän suosi laatukuviensa taustoissa kalliita karttoja, sillä ne saivat mallit vaikuttamaan menestyneiltä. Esimerkiksi maalauksessa "Maalaustaide" taustalla on Claes Jansz Visscherin vuonna 1636 julkaisema Alankomaiden kartta.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer tunnettiin parhaiten laatukuvistaan, mutta uransa alussa vuosina 1654-1656 hän maalasi kolme historia-aiheista kuvaakin. Pyhän Luukaksen killassa edellytettiin maalarin taitojen osoittamista. Maalauksia on sanottu myös italialaistyyppisiksi ja Vermeeriä siten Caravaggion seuraajaksi. Vermeerin mahdollisesta käynnistä Italiassa ei ole varmaa tietoa.


title: Johannes Vermeer

text: Hänen ensimmäinen historiallinen maalauksensa oli "Kristus Martan ja Marian luona", jota hän maalasi vuosina 1654-1655. Myöhempiin kuviin verrattuna tätä maalausta pidettiin isokokoisena. Raamatun kertomukset olivat aiheena suosittuja 1600-luvun flaamilaisessa maalaustaiteessa. Jo tässä ensimmäisessä teoksessa on voimakkaita värikontrasteja.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeerin toinen historiallinen kuva oli "Diana ja hänen nymfinsä", toiselta nimeltään "Dianan lepo". Siinä hän kehitteli mytologista teemaa, ja sen voi olettaa viittaavan taidemaalari Jacob van Loon (1614-1670) maalaukseen vuodelta 1649. Teema on Ovidiuksen teoksesta "Metamorfooseja". Koska alastomuutta Vermeerin aikana alettiin paheksua, hahmot on kuvattu puettuina. Tizianin kaltaiseen erotiikalla ladattuun kuvaamiseen verrattuna Vermeerin maalaus vaikuttaa kainolta. Maalauksessa sommittelu ja liikkeen kuvaus eivät olleet vielä mestarillisia, ja jälki oli vielä varsin taitamatonta ja maalaismaista. Kun teos siirtyi vuonna 1876 Mauritshuisin taidemuseon omistukseen, se luokiteltiin Rembrandtin työpajaan kuuluneen Nicolaes Maesin työksi.


title: Johannes Vermeer

text: Kolmas historiallinen maalaus oli vuonna 1655 tehty "Pyhä Praksedis". Ei ole kuitenkaan varmaa, onko kyseinen teos Vermeerin maalaama. Kompositio on samantapainen kuin italialaisen taidemaalari Felice Ficherellin (1605-1660) samannimisellä maalauksella. Metropolitanin kuraattori Michael Kitson ja National Gallery of Artin kuraattori Arthur Wheelock pitävät kuvaa Vermeerin maalaamana. Wheelock on huomauttanut kuvalla olevan kaksi Vermeerin allekirjoitusta: vasemmassa alakulmassa lukee "Meer" ja päivämäärä "1655", jota seuraavat kirjaimet "N" ja "R", lopussa on pieni "o". Wheelockin mukaan se merkitsee "[Ver]Meer N[aar] R[ip]o[s]o-t" ("Vermeer, Riposon mukaan"). Tässä maalauksessa Vermeer kuvasi taivaan paljon tummempana kuin aiemmissa maalauksissaan, ehkä Riposon vaikutuksesta. Mauritshuisin pääkuraattori Jorgen Wadum sekä toisaalta Marten Jan Bok eivät katso kuvan olevan Vermeerin maalaama.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer maalasi kaksi kuvaa Delftin kaupungista. Toinen oli yksityiskohta katunäkymästä ja toinen Delftin maisemakuva. Viimeksi mainitussa näkyy, että Vermeer käytti apunaan camera obscuraa. Willem Blaeun vuonna 1649 tekemän kartan avulla voitiin vieläpä määritellä paikkakin, josta käsin Vermeer maalasi maisemakuvansa: Schie-joen rannalla sijaitsevan talon toisesta kerroksesta.


title: Johannes Vermeer

text: Tätä maisemakuvaa hallitsivat voimakkaasti arkkitehtoninen rakenne ja yhtenäinen värivaikutelma, jotka nousivat tekijän myöhemmissä laatukuvissa hallitseviksi. Delftin maisemakuvassa okra ja ruskea olivat hallitsevat värit, joita Vermeer paikoitellen korosti punaisella ja keltaisella värillä. Kuvaan oli piilotettu poliittinen sanoma: nimittäin sen taustassa, kuvan keskellä kohoaa Uuden Kirkon torni. Tähän kirkkoon oli haudattu vuonna 1584 murhattu Vilhelm I Oranialainen.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer maalasi kaupunkeja kuvaavia maalauksia tilaustöinä. Siksi niiden hinnat olivat korkeammat. Vermeerin kuoleman jälkeen "Näkymä Delftiin" huutokaupattiin 200 guldenin hinnasta. Maalaus "Delftin katu" on rakenteeltaan yksinkertaisempi ja se on mahdollisesti valmistunut aikaisemmin. Kyseisessä maalauksessa ihmisten kasvot on jätetty luonnosmaisiksi.


title: Johannes Vermeer

text: Vuonna 1656 Vermeer vaihtoi tyylilajia. Aiheenvalinnassa utrechtilaisen Dirck van Baburenin kuva "Parittajanainen" inspiroi häntä. Kuvan tiedetään olleen Vermeerin anopin kokoelmassa. Maalaus edusti tyyliltään aikansa alankomaalaisen kuvataiteen suosittua alalajia. Bordelleja esittävistä kuvista tuli erillinen kuvataiteen lajinsa, jonka avulla yleisö etsi ulospääsytietä turhan kainoista siveyskäsityksistä. Vermeerin tämän tyylilajin teokset välittävät vertauskuvallisesti elämänohjeita ja perusarvoja. Niissä ihmiset on kuvattu varovaisina ja vakavina. Kuvassa "Parittajanaisen luona" helposti ostettavissa olevaa rakkautta oleellisempi teema on viini ja hurmaus. Viini esiintyy myös toisaalla: maalauksissa "Nukkuva tyttö", "Musiikkitunti" sekä "Tyttö ja viinilasi". Toinen maalauksissa esiintyvä siveyden vertauskuva on hedelmämalja, joka on täynnä syntiinlankeemuksen hedelmiä.


title: Johannes Vermeer

text: Naisia kuvaavissa maalauksissaan Vermeer seurasi alankomaalaisen laatukuvataiteen ylevää linjaa, eli hän arvosteli syntiinlankeemusta. Toinen tärkeä teema oli virallisten käyttäytymisnormien kuvaus. Tästä näkökulmasta Vermeer maalasi vain kolme kuvaa: "Maitotyttö" (1658–1660), "Pitsiä nypläävä nainen" (1669–1670) ja "Nainen vesikannun kanssa" (1664–1665). Näissä kuvissa oli mukana vain muutama esine, kuten soitin tai vaaka. Kolmesta maalauksesta esineet puuttuvat kokonaan. Nämä kuvat tulkitaan usein virheellisesti muotokuviksi. Yksi tällainen esineetön maalaus on "Turbaanipäinen tyttö". Muita muotokuvamaisia maalauksia ovat "Tytön muotokuva" (1666–1667) ja "Tyttö huilun kanssa" (1666–1667), mutta ei ole varmaa, ovatko ne Vermeerin teoksia.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer käytti paljon symbolisia esineitä ja vertauskuvia. Osalla naismalleista oli yllään kärpännahalla reunustettu keltainen jakku ja helminauha, jotka ovat turhamaisuuden vertauskuvia. Tämäntyyppisiä ovat "Helminauha" (1664), "Kirjettä kirjoittava keltapukuinen nainen" (1665–1670), "Rouva ja kamarineiti" (1667–1668) ja "Rakkauskirje" (1669–1670). Maalausten naisista kaksi kirjoitti tai luki saamaansa kirjettä, mikä voi olla vihje kirjeenvaihdosta salaisen rakastajan kanssa; kahdessa kuvassa kamarineiti on paikalla välittäjänä. Kirje on keskeisellä sijalla "Lukeva nainen" (tai "Kirjettä lukeva tyttö avoimen ikkunan luona" - 1657) ja "Sinipukuinen kirjeenlukija" (1662–1664) -maalauksissa. Nainen on kuvattu molemmissa maalauksissa sivulta päin.


title: Johannes Vermeer

text: Toisinaan Vermeerin naishahmot soittavat jotakin soitinta, kuten maalauksissa "Virginaalin vieressä seisova nainen" (1673–1675), "Nainen virginaalin luona" (1673–1675) ja "Kitaraa soittava nainen" (1672). "Virginaalin vieressä istuva nainen" -maalauksen aitous on kyseenalaistettu.


title: Johannes Vermeer

text: Vuoden 1671 tienoilla Vermeer vaihtoi tyyliään siihen asti totutusta. Kahdessa hänen 1670-luvun alussa maalamassaan taulussa on allegorisia elementtejä. Niistä ensimmäinen, "Maalaustaide" (tai "Maalaustaiteen allegoria") valmistui vuonna 1673 ja toinen "Uskon allegoria" tuli valmiiksi vuonna 1674.


title: Johannes Vermeer

text: Maalauksessa "Uskon allegoria" naismalli istuu haaveillen ja pitää pokaalia oikeassa kädessään. Hänen vasen kätensä lepää kirjalla, jota tukee vahva kulmakivi, Kristuksen symboli. Maailma, jota karttapallo symboloi, on hameenhelman alla. Kuva sisältää muitakin vertauskuvia: lattialla on kiven alle murskaantunut kyy, ja lähempänä naista oleva omena symboloi syntiä. Vastoin yleistä oletusta Vermeer kuvasi tällä tosiasiassa Jeesuksen ristinnaulitsemista. Jesuiittamaisten symbolien takia tätä kuvaa pidetään delftiläisen jesuiittalähetyksen tilaustyönä. Maalauksessa on myös poliittinen viittaus: maapallo on vuodelta 1618 oleva karttapallo, jonka kirjoitus ylistää herttua Morits Oranialaista (1567-1625).


title: Johannes Vermeer

text: Monet taidehistorioitsijat pitävät Vermeerin toista allegorista kuvaa "Maalaustaide" hänen taiteellisena uskontunnustuksenaan. Kuvassa esiintyvä nainen ei teoksen nimestä huolimatta ole taiteen allegoria, vaan Klio, historian muusa ja suojelija. Tässäkin maalauksessa on yksi painokas symboli. Taustalla oleva kartta tekee kunniaa Oranian kuningashuoneelle, ja pöydällä oleva naamari muistuttaa Vilhelm I Oranialaisen kuolinnaamiota.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeer ei eläessään saavuttanut suurta menestystä, eikä hänellä tiedetä olleen seuraajia tai oppilaita. Aikalaiset mainitsivat hänet vain neljä kertaa: Arnold Bon eräässä runossaan, Dirck van Bleyswijck "Delftin näyttäminen"-nimisessä kirjassaan (1667), Pieter Teding van Berckhout päiväkirjassaan sekä eräs ranskalainen taiteen keräilijä matkapäiväkirjassaan.


title: Johannes Vermeer

text: Vaikka 1700-luvun tunnetuimmassa taidesanakirjassa, vuosina 1718-1721 julkaistussa "Groote Schouburghissa" ei mainita hänen nimeään, jälkipolvet eivät kokonaan unohtaneet Vermeeriä. Hänen nimensä mainittiin silloin tällöin 1700- ja 1800-luvuilla, mutta tämä arvonanto oli vähäistä muihin saman ajan taidemaalareihin verrattuna. Monien taiteilijoiden nimenä oli ollut Vermeer, heistä monen etunimi oli Jan, joten aina ei voi varmuudella tietää, kenestä puhutaan.


title: Johannes Vermeer

text: Jan Vermeer van Delft sai hänelle kuuluvaa arvostusta vasta 1800-luvun puolivälissä. Vuonna 1842 ranskalainen historioitsija Théophile Thoré-Bürger löysi Vermeerin taiteen. Thoré-Bürger tutustui Englantiin, Belgiaaan, Alankomaihin ja Sveitsiin tekemiensä matkojen aikana 1600-luvun alankomaalaisen maalaustaiteen arkipäivän realismiin. Tutkimuksensa aikana hän omisti noin 74 kuvaa Vermeerille.


title: Johannes Vermeer

text: Thoré-Bürgerin jälkeen seuraava Vermeeristä kiinnostunut oli 1870-1880-luvuilla vaikuttanut ranskalainen tutkija Henry Havard. Hän tutki aihetta Delftin Uuden ja Vanhan Kirkon kirkonkirjoista. Vuosina 1880-1920 myös Abraham Bredius kävi läpi delftiläisiä arkistoja. Myös John Michael Montias löysi uusia tietoja Vermeeristä vuonna 1989.


title: Johannes Vermeer

text: 1900-luvun loppupuolella Vermeerin maine kasvoi. Marcel Proustin ohella monet muutkin avantgarde-taiteilijat ihailivat Vermeeriä. 1920-luvun keskivaiheilla Vermeeriä pidettiin modernin maalaustaiteen isänä.


title: Johannes Vermeer

text: Vermeeriin erikoistui 1930–1940-luvuilla myös kaikkien aikojen tunnetuimpiin taideväärentäjiin kuulunut Han van Meegeren.


title: Vermeer

text: Vermeer voi tarkoittaa seuraavia:


title: Chuck Schuldiner

text: Charles Michael ”Chuck” Schuldiner (13. toukokuuta 1967 Long Island, New York – 13. joulukuuta 2001) oli yhdysvaltalainen muusikko. Hän oli vuonna 1983 perustamansa death metal -yhtye Deathin laulaja ja kitaristi. Vuonna 1996 Schuldiner perusti Control Denied -yhtyeen.


title: Chuck Schuldiner

text:
Schuldiner toimi Deathin pääasiallisena säveltäjänä ja johtohahmona käytännössä koko yhtyeensä olemassaolon ajan. Lisäksi Deathin pioneeriasema death metalin keskuudessa on vaikuttanut siihen, että Schuldineria on usein kutsuttu ”death metalin isäksi”.
Schuldiner itse suhtautui suosioonsa hieman varauksellisemmin, ja omien sanojensa mukaan hän kertoikin, että: ”Ei minun ole syytä ottaa kunniaa koko tyylilajin keksimisestä. Olen vain tavallinen kaveri, joka soittaa bändissä, ja minusta Death on metallibändi.”


title: Chuck Schuldiner

text: Chuck Schuldiner syntyi New Yorkin Long Islandilla 13. toukokuuta 1967, josta hänen perheensä muutti pian Floridaan. Hänen isänsä oli aikoinaan Itävallasta Yhdysvaltoihin muuttanut juutalainen, ja hänen äitinsä oli kristitty yhdysvaltalainen. Vaikka Chuck oli kriittinen uskontoja kohtaan, hän piti itseään hengellisenä ihmisenä, ja oli ylpeä sekä juutalaisista että kristillisistä juuristaan. Perheeseen kuuluivat myös Chuckin isoveli Frank ja isosisko Bethann.


title: Chuck Schuldiner

text: Schuldiner aloitti kitaransoiton yhdeksänvuotiaana hänen veljensä Frankin kuoltua auto-onnettomuudessa. Hän otti soittotunteja noin vuoden ajan akustisella kitaralla, muttei innostunut soittamisesta, ja olikin jo valmis lopettamaan tyystin. Vasta saatuaan sähkökitaran alkoi Schuldiner harjoitella soittoa toden teolla. Hän saattoi viettää koko viikonlopun huoneessaan tai kotitalonsa autotallissa harjoittelemassa. Innostuksen kasvaessa Schuldinerin suhde aikaa vievän koulun ja rakkaan harrastuksen välillä alkoi kiristyä. Hän päätti lopettaa koulun kesken, vaikka saikin hyviä arvosanoja, ja tätä hän katuikin myöhemmin.


title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin varhaisia vaikutteita olivat muun muassa Iron Maiden ja Kiss. Hieman myöhemmin hän alkoi kiinnostua entistä raskaammasta musiikista, ja tällöin hän kuunteli yhtyeitä kuten Slayer, Possessed, Mercyful Fate ja Metallica (myöhempi Death-tuotanto on saanut hänen mukaansa vaikutteita myös sellaisilta yhtyeiltä kuten Watchtower ja Queensrÿche). Schuldinerin äidin, Janen mukaan hän piti kuitenkin kovasti myös bluesista, jazzista ja klassisesta musiikista.


title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1983 Schuldiner (kitara) perusti ystäviensä Rick Rozzin (kitara) ja Kam Leen (rummut ja laulu) kanssa yhtyeen nimeltään Mantas. Nimensä yhtye lainasi brittiläisen Venom-yhtyeen kitaristin pseudonyymistä. Yhtye ei saanut mainittavaa jalansijaa kotikaupungissaan Orlandossa, ja yhtye sai melko nuivaa kritiikkiä raskaaseen metalliin tottumattomista Orlandon musiikkiympyröistä. Pian yhtye hajosi, ja Schuldiner alkoi etsiä uutta kokoonpanoa.


title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin tie vei muun muassa Kaliforniaan, jossa vaikutti muun muassa yksi death metalin pioneeriyhtyeistä, Possessed. Schuldiner ei onnistunut lukuisista yrityksistä huolimatta löytämään pysyvää kokoonpanoa, jolla olisi ollut samanlaiset musiikilliset suuntaumukset kuin Schuldinerilla itsellään.


title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1986 tammikuussa Schuldiner liittyi väliaikaisesti kitaristiksi kanadalaiseen Slaughter-yhtyeeseen. Pian hän kuitenkin erosi yhtyeestä havaittuaan ettei päässyt toteuttamaan musiikillisia visioitaan mielensä mukaisesti toisten johtamissa yhtyeissä.


title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin tie vei takaisin Floridaan, jossa Massacre-nimisessä yhtyeessä vaikutti muun muassa hänen entinen yhtyetoverinsa Rick Rozz. Schuldinerin ehdotuksesta yhtyeen nimi muutettiin Deathiksi, ja tämän kokoonpanon tiimoilta julkaistiin yhtyeen parhaiten menestynyt demo "Mutilation".


title: Chuck Schuldiner

text: Scream Bloody Goren suosio vaikutti siihen, että death metal -yhtyeitä alkoi ilmaantua suuret määrät ympäri maailmaa, etenkin Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Skandinaviassa. Hänen lisäkseen ainoana muusikkona levyllä oli death metal -yhtye Autopsysta tuttu henkilö Chris Reifert.


title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1988 julkaistulla "Leprosy"-albumilla Chuck osoitti olevansa kehittynyt sekä soittajana, säveltäjänä että sanoittajana, ja tätä kulkusuuntaa hän tuli jatkamaan uransa loppuun saakka. Vuonna 1990 julkaistulla "Spiritual Healing" -albumilla hänen sanoituksensa alkoivat vanhan koulukunnan death metalin väkivaltaisten ja satanististen sanomien sijaan käsitellä yhteiskunnallisia ja jopa filosofisia aiheita.


title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin välit muuhun yhtyeeseen kiristyivät, kun he Schuldinerin vastalauseista huolimatta päättivät lähteä kiertueelle Eurooppaan. Tämä vaikutti ratkaisevasti siihen, että Schuldiner päätti jatkossa käyttää Deathissa ainoastaan sessio- ja kiertuemuusikoita, pitäen itseään yhtyeen ainoana ”virallisena” jäsenenä.


title: Chuck Schuldiner

text: Muiden jäsenten toimista tuohtunut Schuldiner jäi Floridaan työstämään materiaalia seuraavalle Death-albumille, sessiomuusikoiksi hän löysi tuolloin vielä ilman levytyssopimusta olleesta Cynic-yhtyeestä erittäin taitavat soittajat, nimittäin kitaristi Paul Masvidalin ja rumpali Sean Reinertin. Bassoon tarttui niin ikään virtuoosimainen Steve DiGiorgio, joka oli soittanut muun muassa yhtyeessä Sadus.


title: Chuck Schuldiner

text: Tämä kokoonpanon tiimoilta julkaistu albumi "Human" oli Deathin tuohonastisesta tuotannosta selkeästi teknisin, parhaiten tuotettu ja viimeistellyimmän oloinen levytys. "Human"-levyltä lähtien Schuldiner alkoi myös säveltämään kaiken materiaalin itse, muiden muusikoiden osallistuessa lähinnä vain kappaleiden sovituksiin. Seuraava albumi, vuonna 1993 julkaistu "Individual Thought Patterns" jatkoi samaa tyyliä ja kasvatti yhtyeen suosiota entisestään.


title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1994 Schuldiner osallistui Voodoocult -nimisen ”all star” -yhtyeen albumin "Jesus Killing Machine" tekoon. Seuraavana vuonna julkaistu Death-albumi, "Symbolic", osoitti Schuldinerin pystyvän yhä progressiivisemman, tunteellisemman ja älykkäämmän death metalin säveltämiseen.


title: Chuck Schuldiner

text: "Symbolicin" jälkeen Schuldiner alkoi kiinnostua myös muunlaisesta metallimusiikista. Hän kokosi jälleen kerran ympärilleen osaavia muusikoita, joiden kanssa hän perusti Control Denied -yhtyeen. Tämän yhtyeen kanssa Schuldiner saattoi työstää materiaalia, joka muistutti runsaasti Deathin myöhempien aikojen tuotantoa muttei välttämättä olisi sopinut itse Death-albumille. Hän sopi levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa, mutta suostui tekemään vielä yhden Death-levyn. Deathin joutsenlauluksi jäänyt, vuonna 1998 julkaistu "The Sound of Perseverance" oli yhtyeen tuotannosta kenties progressiivisin ja viimeistellyimmän oloinen levy, huolimatta siitä, että Schuldiner oli jo lopettamassa yhtyeen toiminnan. Control Deniedin esikoislevy "The Fragile Art of Existence" näki päivänvalon vuonna 1999.


title: Chuck Schuldiner

text: Schuldiner alkoi toukokuussa 1999 tuntea epämiellyttävää kipua niskassaan, jonka hän luuli johtuvan hermoratojen vaurioitumisesta. Hän oli osittain oikeassa, mutta hermokipujen aiheuttajana oli pahanlaatuinen aivokasvain, gliooma. Välittömästi diagnoosin jälkeen aloitettu sädehoito taltutti kasvaimen pahenemisen.


title: Chuck Schuldiner

text: Tammikuussa 2000 tehdyssä leikkauksessa poistettiin loput Schuldinerin niskassa olevasta kasvaimesta, mutta leikkauksista ja sädehoidosta aiheutuneet laskut olivat liian kalliita hänen perheensä maksettavaksi. Hyväntekeväisyyskonserttien, lahjoitusten ja Schuldinerin äidin ahkeran keräystyön ansiosta rahaa saatiin kuitenkin kokoon noin 70 000 dollaria.


title: Chuck Schuldiner

text: Hänen äitinsä omistaa oikeudet Chuck Schuldinerin musiikkiin, mukaan lukien vielä julkaisemattomaan materiaaliin, jonka parissa Schuldiner työskenteli ennen kuolemaansa. Loppusyksystä 2001 sairastelemisen heikentämä Schuldiner sai keuhkokuumeen, johon hän kuoli 13. joulukuuta 34-vuotiaana.


title: FCK Salamat

text: FCK Salamat oli kirkkonummelainen jalkapalloseura. Aiemmin seura tunnettiin nimellä FC Kirkkonummi. Seuran viimeisenä puheenjohtajana toimi Gustaf Åberg. FCK Salamoiden sisarseura HC Salamat toimii edelleen pelaten jääkiekkoa nykyään kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla. FCK Salamoilla oli myös faniryhmä nimeltään Öky-Möykkä. Seura voitti vuonna 2003 Suomen Cupin pikkufinaalin.


title: FCK Salamat

text: Kaudella 2006 seura pelasi Kolmosessa, jonne se putosi kaudella 2005 Kakkosesta. Kaudeksi 2007 seura putosi Neloseen, mutta nousi sieltä kaudeksi 2008 takaisin Kolmoseen. Sarjapaikka siirtyi keväällä seuran talousvaikeuksien vuoksi toiselle kirkkonummelaisseura KyIF:lle. Myös seuran junioritoiminta sulautettiin KyIF:iin ja FCK Salamat lakkasi toimimasta itsenäisenä seurana.


title: FC Kontu

text: FC Kontu on helsinkiläinen jalkapalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2017 Kolmosessa. Seuran toiminta-aluetta on Kontula lähialueineen, ja kotiottelunsa se pelaa Kontulan liikuntapuistossa. Seura perustettiin vuonna 1967 nimellä Kontulan Urheilijat, ja se on historiansa aikana harjoittanut myös useita muita lajeja, muun muassa jääkiekkoa, koripalloa ja keilailua. Yksinomaan jalkapalloon seura on keskittynyt vuodesta 1992 lähtien. Nykyiseksi nimi vaihtui vuonna 1994.


title: FC Kontu

text: Kontun jalkapallohistorian menestyksekkäin vuosi oli 1986. Naisten joukkue nousi SM-sarjaan ja miesten joukkue pääsi heti ensimmäisellä kaudellaan 1. divisioonassa karsimaan noususta SM-sarjaan, mutta hävisi niukasti Kemin Palloseuralle. Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla miesten joukkue pelasi yhteensä kymmenen kautta vuosina 1986–1991 ja 1993–1996. 2000-luvulla FC Kontun miesten edustusjoukkue on pelannut Kakkosessa ja Kolmosessa.


title: FC Kontu

text: FC Kontulla on toimisto ja klubitalo Vesalan kentällä.


title: FC Kontu

text: Palloliiton Helsingin piiri on palkinnut Kontun vuosina 2006 ja 2009 vuoden nuorisotoimintaseurana.


title: FC Kontu

text: Vuonna 2015 Konnulla oli noin 1 200 rekisteröityä pelaajaa. Pelaajamäärältään Kontu on pääkaupunkiseudun toiseksi suurin juniorijalkapalloseura.


title: FC Kontu

text: Syksyllä 2015 FC Kontu aloitti yhteistyön HJK:n kanssa. Yhteistyöllä haetaan pelaajakehityksen ja valmentajakoulutuksen laadun parantamista, seurojen vetovoiman lisäämistä sekä erilaisten toimintamallien kehittelyä ja toteuttamista.


title: Horror punk

text: Horror punk (joskus myös horror rock) on punkrock-musiikkityylin alalaji, jossa on vahvoja vaikutteita kauhukirjallisuudesta ja -elokuvista. Yhdysvaltalainen Misfits oli ensimmäinen ja tunnetuin horror punk -yhtye. Myös monet ramopunk-yhtyeet, kuten Häiriköt ja Ne Luumäet ovat käyttäneet paljon horror punk-teemoja ja mm. Häiriköt on nimennyt Misfitsin yhdeksi esikuvakseen.


title: Horror punk

text: Horror punkin sanoitukset ovat yleensä synkempiä kuin tavallisessa punkissa. Sanoituksissa voidaan kertoa zombeista, vampyyreistä tai muista kauhuolennoista. Halloween-teeman käyttö on yleistä yhtyeiden jäsenten pukeutumisessa ja ulkonäössä.


title: Horror punk

text: Genrellä on ollut myös vahva vaikutus black metal -genren syntyyn. Makaaberi ulosanti, synkkä tematiikka ja raadollinen tuotanto loivat pohjaa black metallin synkälle ja raa'alle yleisilmeelle.


title: Horror punk

text: Suomessa horror punkia soittavat muun muassa Scarecrow- ja Flesh Roxon -yhtyeet.


title: Skate punk

text: Skate punk syntyi 1980-luvulla Kaliforniassa. Se on punkin ja etenkin hardcoren alagenre. Skate punkia voidaan pitää eräänlaisena sekoituksena muita punkin alagenrejä, vaikutteita otetaan esimerkiksi ska punkista. Skate punk -yhtyeitä ovat mm. NOFX, Millencolin, Blink-182, Sum 41 ja +44. Suomalaisia skate punk-yhtyeitä ovat mm. Freak-Ed, The Knob, The Odorants, So What, Twenty Bucks ja So Called Plan. Skate punkia ei tule sekoittaa tyyliltään hieman samankaltaiseen ska punkiin.


title: Jānis Lūsis

text: Jānis Lūsis (s. 19. toukokuuta 1939 Jelgava, Latvia) on latvialainen entinen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen neljä Euroopan-mestaruutta yhdessä lajissa voittanut yleisurheilija.


title: Jānis Lūsis

text: Lūsis edusti Neuvostoliittoa neljissä kesäolympialaisissa. Vuonna 1964 Tokiossa hän heitti pronssia tuloksella 80,57 m. Kultaa hän voitti Méxicossa 1968 tuloksella 90,10 m ja hopeaa Münchenissä 1972 tuloksella 90,46 m häviten Klaus Wolfermannille kahden senttimetrin erolla. Montréalissa 1976 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 80,26 m.


title: Jānis Lūsis

text: Euroopan mestaruuksia Lūsis voitti neljä kappaletta. Belgradissa 1962 hänen voittotuloksensa oli 82,04 m ja eroa hopeamitalisti Viktor Tsybulenkoon, hallitsevaan olympiavoittajaan jäi 4,12 metriä. Budapestissa 1966 voittotulos oli 84,48 m ja eroa hopeamitalisti Władysław Nikiciukiin 2,72 metriä. Ateenassa 1969 Lūsis heitti tuloksen 91,52 m ja voitti Pauli Nevalan 1,94 metrillä. Neljäs mestaruus tuli Helsingistä 1971 tuloksella 90,68 m ja 5,38 metrin erolla maanmies Jānis Doninsiin. Vielä Rooman EM-kilpailuissa 1974 Lūsis sijoittui kuudenneksi tuloksella 83,06 m, pronssimitalisti Terje Thorslundille 0,62 metriä hävinneenä.


title: Jānis Lūsis

text: Lūsis heitti urallaan kaksi keihään maailmanennätystä: 91,98 metriä Saarijärvellä kesäkuussa 1968 sekä 93,80 metriä Tukholmassa heinäkuussa 1972.


title: Jānis Lūsis

text: Lūsis oli siinä mielessä poikkeuksellinen tapaus huippukeihäänheittäjäksi, ettei hän koskaan kärsinyt leikkaushoitoa vaativista loukkaantumisista.


title: Jānis Lūsis

text: Urheilu-uransa jälkeen Lūsis on toiminut valmentajana. Hän on naimisissa vuoden 1960 naisten keihään olympiavoittajan Elvīra Ozoliņan kanssa. Heidän poikansa Voldemārs Lūsis on myös keihäänheittäjä ja kilpaillut muun muassa 2000 ja 2004 olympialaisissa.


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: Vuoden 1938 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Ranskassa, jo toisena kertana peräkkäin Euroopassa. Italia uusi mestaruutensa, kun se voitti loppuottelussa Unkarin maalein 4–2.


text: Päätös kisojen järjestämisestä Ranskassa aiheutti suuttumusta Etelä-Amerikassa, koska siellä oli oletettu, että kilpailut vuorottelisivat kahden mantereen välillä. Tämän seurauksena sekä Argentiina että Uruguay jättäytyivät pois kisoista. Suomi otti ensimmäistä kertaa osaa karsintoihin pelaten Saksaa, Ruotsia ja Viroa vastaan kesällä 1937. Suomi hävisi kaikki ottelut ja karsiutui kisoista.


text: Ranskan kisat olivat ensimmäinen kerta, kun sekä isäntämaa että hallitseva mestari pääsivät automaattisesti kisoihin. Itävalta pääsi karsinnoista kisoihin mutta jäi pois Saksan liitettyä maan itseensä ja Itävallan ensimmäiseksi vastustajaksi arvottu Ruotsi pääsi suoraan puolivälieriin. Viisi ensimmäisen kierroksen ottelua päätyi jatkoajalle, ja kahdessa kamppailussa ei siitä huolimatta löytynyt ratkaisua vaan jouduttiin pelaamaan uusintaottelut. Uusintakamppailuissa Saksa hävisi Sveitsille numeroin 4–2 ja Kuuba puolestaan voitti Romanian 2–1. Myös puolivälierien jälkeen jouduttiin pelaamaan yksi uusintaottelu, jossa Brasilia voitti Tšekkoslovakian 2–1. Uusintaotteluiden voittajista voidaan tehdä se havainto, että jokainen hävisi seuraavan kierroksen ottelunsa.


text: Ruotsi pääsi onnekkaasti suoraan puolivälieriin, joissa se voitti Kuuban ylivoimaisesti 8–0. Isäntämaa Ranska sen sijaan hävisi hallitsevalle mestarille Italialle. Tämä olikin ensimmäinen kerta, jolloin isäntämaa ei voittanut maailmanmestaruutta; Uruguay teki sen 1930 ja Italia 1934.


text: Välierissä Unkari voitti Ruotsin loppunumeroin 5–1, kun taas Italian ja Brasilian ensimmäinen kohtaaminen MM-kisoissa päättyi Italian 2–1-voittoon. Loppusijoitusten kolmannesta paikasta kamppailtaessa Brasilia oli Ruotsia parempi maalein 4–2.


text: Italian ja Unkarin välinen loppuottelu pelattiin Pariisissa Stade de Colombes’n olympiastadionilla. Italia meni johtoon kuudennella minuutilla, mutta Unkari tuli kahden minuutin päästä tasoihin. Italia pääsi uudelleen johtoasemaan 16. minuutilla, ja puoliajalla tilanne oli italialaisten hyväksi jo 3–1 Gino Colaussin tehtyä ottelun toisen maalinsa. Unkari kavensi 70. minuutilla tilanteeksi 3–2, mutta 82. minuutilla Silvio Piola kasvatti ottelun toisella maalillaan Italian johdoksi 4–2, jotka jäivät loppunumeroiksi. Italiasta tuli näin ensimmäinen kahden mestaruuden maa, ja se on toistaiseksi Brasilian ohella ainoa, joka on onnistuneesti puolustanut maailmanmestaruuttaan (Brasilia onnistui siinä vuonna 1962).


text: Väitetään, että Italian diktaattori Benito Mussolini olisi tehnyt italialaisille selväksi, mitä tulisi tapahtumaan, jos mestaruutta ei voitettaisi. Unkarin onkin esitetty hävinneen tahallisesti säästääkseen italialaiset Mussolinin kostolta. Häviö ja viestin sisältö ovat sittemmin osoittautuneet urbaanilegendoiksi.


text: Turnauksen ottelut pelattiin kymmenessä kaupungissa yhdeksällä stadionilla. Koska Ruotsin ja Itävallan välinen ottelu jäi pelaamatta, Lyonissa ei pelattu yhtään ottelua. Loppuottelun pelipaikka oli Pariisin Stade Olympique de Colombes, jonka katsojakapasiteetti oli 60 000.


text: 8 maalia7 maalia5 maalia4 maalia


title: A. Aimo

text: A. Aimo, oikealta nimeltään Aimo Vilho Andersson (16. huhtikuuta 1911 Mäntsälä – 16. joulukuuta 1963 Kerava) oli 1930- ja 1940-luvuilla Suomen suosituimpia laulajia. Hän teki vuosina 1932–1963 yli 300 levytystä, ja monet laulut on sittemmin löydetty uudelleen uusien esittäjien kautta. Aimo on nykypäivänä rinnastettu muun muassa Reijo Taipaleen kaltaisiin ”suomalaisiin perusääniin”. Hänen levyttämiään klassikkoja ovat mm. ”Arpiset haavat”, ”Sinitaivas”, ”Rantakoivun alla” ja ”Kaunis on luoksesi kaipuu”.


title: A. Aimo

text: Aimo aloitti muusikon uransa Amarillo-yhtyeen hanuristina, ja teki vuonna 1932 ensimmäiset levytyksensä saman yhtyeen kanssa. Jo samana vuonna hän aloitti yhteistyön Dallapé-orkesterin kanssa, jonka aikana hän oli suosituimmillaan. Hän siirtyi kuitenkin vuonna 1938 takaisin automaalarin ammattinsa pariin, mutta vieraili silloin tällöin Dallapén levyillä. Aimo solmi vuonna 1939 Sointu-yhtiön kanssa sopimuksen, joka kesti lähes kymmenen vuotta. 1950-luvulla hän teki vain muutaman levyn, mutta teki comebackin Dallapén kanssa 1960-luvun alussa.


title: A. Aimo

text: Aimon terveys alkoi reistailla keväällä 1963 ja hän joutui jäämään pois Dallapén kiertueilta, jolloin hänen tilalleen tuli ensin Teijo Joutsela ja sitten Ossi Lehtinen. Kesän 1963 aikana Aimo ja Lehtinen esiintyivät muutamilla keikoilla yhdessä, kunnes Aimon oli elokuussa jätettävä laulusolistin paikka lopullisesti. Aimo kuoli tiettävästi sydänkohtaukseen. Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle Vantaalle.


title: Vesper

text: Vesper (, "ilta") viittaa seuraaviin asioihin:


title: Konstantin Päts

text: Konstantin Päts (23. helmikuuta 1874 Tahkuranna, Pärnun maakunta – 18. tammikuuta 1956 Buraševo, Tverin alue, Neuvostoliitto) oli virolainen itsenäisyysmies ja Viron ensimmäinen presidentti.


title: Konstantin Päts

text: Konstantin Pätsin isä oli rakennusmestari Jakob Päts ja äiti vironvenäläinen Olga Tumanova. Konstantin oli avioparin toinen poika. Vanhemmat olivat ortodokseja. Konstantin Päts kävi ensimmäisen kouluvuotensa Tahkurannassa, mutta tämän jälkeen perhe muutti Pärnuun. Kansakoulun jälkeen Päts lähetettiin Riikaan, venäjänkieliseen, ortodoksiseen hengelliseen seminaariin. Hän opiskeli seminaarissa neljä vuotta. Yleissivistävien opintojen jälkeen Päts erosi seminaarista vuonna 1892, koska hengellinen ura ei houkutellut häntä. Samana vuonna hän aloitti opinnot Tarton yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Päts valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1898. Valmistumisensa jälkeen Päts ilmoittautui vapaaehtoisena Venäjän keisarilliseen armeijaan. Palveluspaikka oli Pihkova. Päts pääsi asepalveluksesta siviiliin reservin vänrikkinä 1899. Päts palveli myöhemmin Venäjän armeijassa ensimmäisessä maailmansodassa. Hänelle oli hyötyä sotilaskoulutuksesta Viron vapaussodan aikana, ja myöhemmin kun hän toimi maan puolustusministerinä.


title: Konstantin Päts

text: Yliopistosta valmistumisen jälkeen Päts muutti Tallinnaan. Siellä hän toimi asianajajana Jaan Poskan asianajotoimistossa vuosina 1900–1901. Asianajajan ura ei kuitenkaan kiinnostanut Pätsiä ja hän perusti 1901 yhdessä muiden nuorien radikaalien kanssa "Teataja"-sanomalehden, jonka toimittajaksi ja julkaisijaksi Päts tuli. Lehti levitti maltillista sosialismia ja se sai kohtuullisen laajan levikin. Vilho Niitemaan mukaan "Teataja" vaikutti huomattavasti siihen, että Tallinna nousi kilpailemaan Tarton rinnalle virolaisuuden keskukseksi.


title: Konstantin Päts

text: Virallisesti puolueet oli kielletty Virossa, mutta poliittisia ”puolueita” syntyi silti. Tallinnassa "Teatajan" ympärille järjestyivät sosialistit. "Teatajan" vuosinaan Pätsin katsotaan olleen maltillinen radikaali. 1904 Päts valittiin Tallinnan apulaiskaupunginjohtajaksi. Tämä oli "Teatajan" ympärille ryhmittyneiden suurin poliittinen saavutus. Tallinnan venäläis-virolainen liitto mursi saksalaisten vallan ensimmäisenä Viron tärkeimpien kaupunkien hallituksissa. Kaupunginjohtajaksi valittiin venäläinen E. Hiatsintovil. Päts hoiti kaupunginjohtajan tehtäviä kuukausien ajan, kunnes Hiatsintovil saapui Pietarista Tallinnaan.


title: Konstantin Päts

text: Venäjän vuoden 1905 vallankumous muuttui Virossa ja Liivinmaalla väkivaltaisiksi levottomuuksiksi, jotka Venäjän hallitus kukisti verisesti. Päts toimi "Teatajan" päätoimittajana 12. lokakuuta 1905 asti, jolloin lehti lakkautettiin. Samana syksynä kaupunginhallitus hajotettiin ja korvattiin uudella saksalaisista koostuvalla. Päts määrättiin vangittavaksi, mutta hän pääsi pakoon. Hän pakeni maasta Saksan kautta Sveitsiin. Siellä ollessaan hänet tuomittiin Venäjällä poissa olevana kuolemaan. Sveitsistä Päts siirtyi 1906 Suomeen, Vihtori Alavan kotitaloon, Mäkelän tilalle Vantaan Linnaisiin, missä hän vietti kaksi vuotta. Aikansa kuluksi Päts kirjoitti. Vierailun muistoksi paikalla paljastettiin 23. helmikuuta 1998 hänen muistolaattansa. Tuolloin oli kulunut 80 vuotta hänen maanpakovuosistaan ja 124 vuotta hänen syntymästään.


title: Konstantin Päts

text: Syksyllä 1908 Päts siirtyi Karjalan kannakselle Ollilaan, missä hän toimi uuden Pietarin virolaiselle yhteisölle tarkoitetun lehden "Peterburgi Teatajan" salaisena vastaavana toimittajana. Vähän ajan kuluttua viranomaiset lakkauttivat lehden, mutta sen korvasi uusi "Pealinna Teataja". Yhteensä Päts oleskeli Suomessa kolmisen vuotta. Vuonna 1909 Pätsin kuolemantuomio peruttiin ja hän palasi Tallinnaan. Hänet kuitenkin asetettiin uudelleen syytteeseen ja hän sai helmikuussa 1910 vuoden vankeustuomion. Päts istui Krestyn vankilassa kesäkuusta 1910 maaliskuuhun 1911. Vankilassa hän sai reuman, joka vaivasi häntä koko loppuelämän ajan. Vankilasta vapautumisen jälkeen Päts virkistäytyi Pärnussä syksyyn 1911 asti. Vuosina 1911–1916 Päts toimi lehtimiehenä. Hän oli "Tallinna Teatajan" päätoimittaja ja osallistui myös politiikkaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana Päts kutsuttiin Venäjän armeijan palvelukseen helmikuussa 1916. Päts ei palvellut rintamalla, vaan toimi Pietari Suuren merilinnoituksen oikeusasiantuntijana.


title: Konstantin Päts

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus myönsi Viron kuvernementille paikallisen itsehallinnon. Keväällä 1917 järjestettiin vaalit, joissa valittiin edustajisto Viron maapäiville. Päts edusti porvarillista kansallismielistä puolta Viron sotilaiden kongressissa, ja hänet valittiin sotilaiden ylimmän komitean esimieheksi. Maapäivät asettivat keskikesällä maahallituksen, ja sen johtoon nimitettiin lokakuussa Päts. Hän sai syksyllä myös Viron kansallisjoukkojen (rahvusvägi) ylipäällikkyyden. Lokakuun vallankumouksessa valtaan nousivat Venäjällä bolševikit. Vähän myöhemmin Viroonkin perustettiin virolaisen bolševikin Viktor Kingissepin johdolla vallankumouskomitea, joka kaappasi vallan itselleen. Bolševikit veivät Pätsin kolmesti tuomioistuimeen loppuvuonna 1917, ja kolmannella kerralla hänet tuomittiin kuukaudeksi vankeuteen.


title: Konstantin Päts

text: Vapauduttuaan Päts hävisi maan alle. Bolševikit pitivät maassa venäläisten tukemana aseellista valtaa 24. helmikuuta 1918 asti, jolloin he vetäytyivät maasta etenevän Saksan armeijan edeltä. Bolševikkien vetäydyttyä Tallinnasta valta palasi aikaisemmin asetetulle vanhempainneuvostolle. Se julisti samana päivänä Viron itsenäiseksi demokraattiseksi tasavallaksi. Itsenäisyyttä toteuttamaan asetettiin pelastuskomitea, "Päästekomitee", jonka jäseniksi tulivat Päts, Jüri Vilms ja Konstantin Konik. Pätsistä tuli pikaisesti perustetun hallituksen pääministeri, sisäministeri sekä kauppa- ja teollisuusministeri. Saksalaiset valtasivat Tallinnan 25. helmikuuta ja itsenäisyysjulistus jäi käytännössä merkityksettömäksi. Saksalaiset hallitsivat miehittämäänsä Viroa kovaotteisesti. Myös Päts vangittiin kesäkuussa, ja hänet vietiin Friedrichshofin keskitysleirille, josta hänet marraskuussa vapautettiin Saksan hävittyä sodan.


title: Konstantin Päts

text: Päts muodosti uuden väliaikaisen hallituksen 27. marraskuuta 1918 ja hänestä tuli sen pää- ja puolustusministeri. Samaan aikaan venäläiset ryhtyivät hyökkäykseen Viroa vastaan ja Viron vapaussota alkoi. Virolaiset torjuivat Neuvosto-Venäjän hyökkäyksen keväällä 1919 ja rauhanneuvottelut käynnistyivät loppuvuodesta 1919. Maat solmivat Virolle edullisen Tarton rauhansopimuksen 2. helmikuuta 1920. Vuonna 1919 tapahtui hallituksen vaihdos ja Pätsin edustama Maaliit-puolue joutui pois hallituksesta. Reformihengessä Viron itsenäisyyden alkuvuosien politiikka oli vasemmistohenkistä, mikä päättyi 1. joulukuuta 1924 kommunistien epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen, jota Neuvostoliitto tuki. Kaappauksen jälkeen kaappaajia rankaistiin ankarasti ja kommunistinen puolue kiellettiin ja äärivasemmisto poistettiin parlamentaarisen päätöksenteon piiristä. Päts toimi Viron valtionpäämiehenä, "riigivanemana", viisi kertaa vuosina 1920–1934.


title: Konstantin Päts

text: Päts toimi Viron itsenäistymisen jälkeen liike-elämässä. Hän oli vuonna 1919 mukana perustamassa Harju Pankia, ja hän oli vuosina 1919–1933 Eesti Lloydin esimies. Vuosina 1920–1921 ja vuodesta 1924 eteenpäin hän oli Tallinnan pörssikomitean esimies. Päts oli mukana perustamassa virolais-neuvostoliittolaista kauppakamaria 1924 ja toimi sen esimiehenä vuoteen 1931 asti. Hän oli kauppa- ja teollisuuskamarin esimies vuosina 1925–1929.


title: Konstantin Päts

text: Päts pyrki edistämään Viron ja Neuvosto-Venäjän välistä kauppaa. Neuvostoliiton tuella perustettiin neuvostoliittolais-virolainen kauppakamari 1924, johon Päts osallistui. Magnus Ilmjärvin löytämien lähteiden perusteella Pätsille maksettiin – ainakin aluksi salaisesti – neuvostohallitukselta neuvostoliittolais-virolaisen naftan maahantuontiyrityksen kautta 4 000 Yhdysvaltain dollaria vuosittain 1924–1934. Summa oli huomattava ja vastasi Viron Berliinin lähettilään vuosipalkkaa. Päts raportoi Neuvostoliiton suurlähetystöön Viron poliittisesta tilanteesta. Pätsin yhteistyön julkistaminen käynnisti Virossa keskustelun Pätsin roolista Viron itsenäisyyden hankkimisen lisäksi myös sen menettämisessä.


title: Konstantin Päts

text: Pätsin yhteistyön Neuvostoliiton kanssa on arveltu vaikuttaneen Pätsin ja Johan Laidonerin politiikkaan Neuvostoliittoa koskien 1939–1940.


title: Konstantin Päts

text: Suomen ja Viron ulkopoliittisesta eroavaisuudesta huolimatta maat pyrkivät 1930-luvulla yhteistyöhön Suomenlahden sulkemiseksi tarvittaessa rannikkotykistön koordinoidulla tulituella. Ulkopoliittisesti Viro ylläpiti Liettuan, Latvian, Suomen ja Puolan kanssa reunavaltiopolitiikkaa, mistä Suomi luopui hyvin nopeasti ulkoasiainministeri Rudolf Holstin jälkeen liittyen pohjoismaiseen suuntaukseen.


title: Konstantin Päts

text: Viron perustuslakia säätävän kokouksen 16. kesäkuuta hyväksymä ja 2. heinäkuuta 1920 voimaanastunut perustuslaki oli vahvasti parlamentaarinen. Riigivanemalta puuttui presidentin toimeenpanovalta ja asema oli lähinnä eduskunnan palvelija. Virossa pidettiin elokuun 1932 ja lokakuun 1933 välisenä aikana kolme kansanäänestystä. Kaikki ehdotukset ajoivat vahvaa toimeenpanovaltaa, ja ne erosivat toisistaan vain hieman. Kahta ensimmäistä ehdotti eduskunta ja kolmatta äärioikeistolaiset vapsit. Vapsien ehdotus sai lähes 73 % kannatuksen. Hyväksytyssä ehdotuksessa oli uudella valtionpäämiehellä oikeus antaa itsenäisesti lakeja asetuksia ”valtion pakottavissa hätätilanteissa”. Käytännössä valtionpäämies siis saattoi hallita maata myös ilman eduskuntaa.


title: Konstantin Päts

text: Uusi perustuslaki tuli voimaan 24. tammikuuta 1934. Samaan aikaan Päts toimi riigivanemana. Seuraavaksi oli edessä presidentin- ja eduskuntavaalit. Vapsit saavuttivat vaalivoiton kunnallisvaaleissa. Osassa suurista kaupungeista he saivat yli puolet annetuista äänistä. Presidenttiehdokkaiden asettamisen yhteydessä vapsien ehdokas Andres Larka otti pitkän etumatkan muihin ehdokkaisiin, Johan Laidoneriin, Pätsiin ja August Reihin.


title: Konstantin Päts

text: Päts teki vallankaappauksen yhdessä kenraali Laidonerin kanssa 12. maaliskuuta 1934. Perusteluna Päts käytti uhkaavaa vapsien valtaannousua. Omien sanojensa mukaan hän pelasti Viron fasismilta. Päts hallitsi Viroa autoritäärisesti ja julisti maahan poikkeustilan, joka jatkui vuoteen 1938 asti, jolloin maalle saatiin uusi perustuslaki. Pätsin valtakaudesta vuosina 1934–1940 käytetään nimitystä vaikeneva aika. Puolueet kiellettiin ja poliitikkoja vangittiin.


title: Konstantin Päts

text: Päts tunnettiin Suomen presidentin P. E. Svinhufvudin läheisenä ystävänä, mikä näkyi vastavuoroisilla vierailuilla sekä reaktiossa heti vallankaappauksen jälkeen. Kun IKL:n Ajan Suunnan päätoimittaja Arne Somersalo tuomitsi lehdessään Pätsin toimet jyrkästi ja käytti hänestä "loukkaavia lausumia", presidentti määräsi valtioneuvoston istunnossa nostettavaksi rikossyytteen. Somersalon sovitettavaksi jäi korkeimmassa oikeudessa 4 kuukautta vankeutta.


title: Konstantin Päts

text: Niin kutsutun Pätsin perustuslain tultua voimaan Konstantin Pätsistä tuli Viron presidentti 24. huhtikuuta 1938. Muut puolueet eivät saaneet osallistua vaaleihin. Päts istui virassa 23. heinäkuuta 1940 saakka, jolloin tehtävä jäi pääministeri Vareksen hoidettavaksi.


title: Konstantin Päts

text: Vuonna 1939 Viro suostui ottamaan alueelleen 25 000 neuvostoliittolaista sotilasta tukikohtiinsa. Saksa puolestaan kutsui Saksaan vironsaksalaisia, joita sinne lähti 12 660.


title: Konstantin Päts

text: Suomen talvisodan jälkeen välirauhan aikana Neuvostoliitto esitti 16. kesäkuuta 1940 Viron Moskovan-lähettiläälle August Reille uhkavaatimuksen. Sen mukaan Virolla, Latvialla ja Liettualla oli Neuvostoliittoa vastaan suunnattua sotilaallista yhteistoimintaa, ja siksi Viroon olisi muodostettava neuvostoystävällinen hallitus ja neuvostojoukkojen olisi päästävä Viroon riittävässä laajuudessa.


title: Konstantin Päts

text: Viron hallitus taipui uhkavaatimukseen muutamassa tunnissa. Myös Latvialle ja Liettualle oli vastaanvanlainen uhkavaatimus esitetty jo aiemmin. Leningradin sotilaspiirin päällikkö armeijakenraali Kirill Meretskov ilmoitti Narvaan 17. kesäkuuta kutsutulle Viron puolustusvoimien ylipäällikkö Johan Laidonerille, että tämän on allekirjoitettava määräys, joka sallii viiden neuvostoliittolaisen divisioonan tulon Viron alueelle. Laidoner allekirjoitti määräyksen ja kahdessa päivässä Viroon saapui noin 90 000 neuvostoliittolaista sotilasta.


title: Konstantin Päts

text: 16. kesäkuuta Jüri Uluotsan hallitus jätti eroanomuksensa. Hallitus jatkoi Pätsin pyynnöstä toimitusministeristönä, kunnes uusi hallitus olisi muodostettu. Leningradin puoluejohtaja Andrei Ždanov tuli 19. kesäkuuta Tallinnaan ja ryhtyi Neuvostoliiton Tallinnan suurlähestystössä kokoamaan virolaisten vasemmistososialistien kanssa uuden hallituksen ministerilistaa. Pääministeriksi Ždanov halusi hermolääkäri Johannes Vareksen. 21. kesäkuuta Päts nimitti uuden hallituksen, jonka pääministerinä oli Vares, varapääministerinä Tarton yliopiston historian professori Hans Kruus, ulkoasiainministerinä opettaja ja kirjailija Nigol Andresen sekä opetusministerinä kansallisesti kuuluisa kirjailija Johannes Semper. Yksikään Vareksen hallituksen jäsenistä ei ollut kommunisti ja osalle hallituksen jäsenistä nimitys ministeriksi tuli yllätyksenä.


title: Konstantin Päts

text: Vares ilmoitti hallituksen järjestävän uudet vaalit edustuksellisuuden palauttamiseksi, kieltävänsä kansalle vihamieliset järjestöt sekä puhdistavansa valtiokoneiston rikollisista. Muutoin hallitus esiintyi sovinnollisesti korostaen yhteiskuntarauhaa ja sitä, ettei hallitus perusta neuvostovaltaa, vaikka toimeenpanee uudistuksia.


title: Konstantin Päts

text: Kesä-heinäkuun vaihteessa Vareksen hallitus kielsi Isamaaliitin ja Kaitseliitin, erotti ylipäällikkö Johan Laidonerin tehtävästään sekä salli upseerien pidätyksiä. Laidoner itse tuli pidätetyksi vasta 19. heinäkuuta ja joutui viettämään loppuikänsä vankiloissa Neuvostoliitossa kuolemaansa 1953 saakka. Viron kielletty kommunistinen puolue aloitti jälleen julkisen toimintansa Karl Säreen ja Johannes Lauristinin johdolla.


title: Konstantin Päts

text: Ždanov vaati 4. heinäkuuta parlamenttivaaleja järjestettäviksi 14. heinäkuuta – 15. heinäkuuta. Päts totteli ja ilmoitti päivää myöhemmin vaalien järjestämisestä todeten samalla, ettei poikkeuksellisena aikana voida noudattaa vaalilain säännöksiä, joiden mukaan vaalit saa järjestää aikaisintaan 35 päivän kuluttua niiden määräämisestä. Viron perustuslain mukaan parlamentti oli kaksikamarinen. Vareksen hallitus päätti, ettei tulevissa vaaleissa ylähuonetta, riigikogua valita lainkaan, mikä oli silloisen perustuslain vastaista.


title: Konstantin Päts

text: Keskusvaalilautakunta muodostettiin Eesti Töötava Rahva Liitin (Eestin työkansan liitto) kannattajista, jotka estivät vastaehdokkaiden rekisteröitymisen vaaleihin näiden vaaliohjelmissa väitettyjen virheellisyyksien vuoksi. Parlamenttivaaleissa äänesti 591 030 äänestäjää 709 059:stä. Äänistä hyväksyttiin 548 631, mistä Eestin työkansan liitolle meni 92,8 prosenttia.


title: Konstantin Päts

text: 16. heinäkuuta Ždanov määräsi pääministeri Vareksen yllätykseksi Viron liitettäväksi nopeasti Neuvostoliittoon. Viron parlamentin vasta valittu alahuone, "riigivolikogu", kokoontui ensimmäistä kertaa 21. heinäkuuta ja julisti Viron neuvostotasavallaksi, mistä ei ollut vaaliohjelmassa mainintaa. Toisena kokouspäivänä "riigivolikogu" anoi Viron edellisenä päivänä julistetulle neuvostotasavallalle jäsenyyttä Neuvostoliiton korkeimmalta neuvostolta. Samalla Vareksen hallitus kehotti Konstantin Pätsiä eroamaan presidentin virasta. Pääministeri Vares otti tämän jälkeen hoitaakseen presidentin tehtävät pääministerin tehtäviensä lisäksi. Neuvostoliiton korkein neuvosto hyväksyi Viron neuvostotasavallan jäsenyyden Neuvostoliitossa Liettuan ja Latvian jälkeen 6. elokuuta 1940.


title: Konstantin Päts

text: Päts toimitti 1940 presidentti Risto Rytille muistion Viron ja Suomen tasavaltojen perustamisesta. Muistiossa esitettiin Viron ja Suomen tasavaltojen unionin perustamista. Ajatus tuli kuitenkin talvisodan jälkeisessä Suomessa torjutuksi.


title: Konstantin Päts

text: Neuvostoliiton vakiinnuttaessa valtaansa noin 10 000 virolaista vangittiin ja kuljetettiin Siperiaan tai muualle Neuvostoliittoon. Kahdeksan Viron entistä valtionpäämiestä ja 38 entistä ministeriä siirrettiin pois Virosta.


title: Konstantin Päts

text: 30. heinäkuuta 1940 Konstantin Päts, hänen poikansa Viktor Päts, miniä Helgi Päts sekä lapsenlapset, seitsenvuotias Matti ja nelivuotias Henn, kuljetettiin Viron presidentin salonkivaunussa Leningradiin, mistä perhe siirrettiin myöhemmin Ufaan Uralille. Ufassa Helgi Päts erotettiin Konstantin Pätsistä ja puolisostaan Viktor Pätsistä. Matti ja Henn Päts vietiin lastenkotiin eroon äidistään. Henn Päts kuoli seitsemänvuotiaana Ufassa. Siperiaan Turinskin leirille kuljetettu Helgi Päts vangittiin vapauttamisensa jälkeen uudelleen maaliskuussa 1950 ja lähetettiin Kazakstaniin vankileirille, kun hän oli kieltäytynyt yhteistyöstä Neuvostoliiton valtiollisen poliisin kanssa. Viroon Helgi Päts pääsi palaamaan 1955.


title: Konstantin Päts

text: Konstantin Päts kuoli psykiatrisessa sairaalassa Buraševossa, Tverin alueella 18. tammikuuta 1956.


title: Konstantin Päts

text: Päts meni vuonna 1902 naimisiin Wilhelmine ”Helma” Peedin kanssa. He saivat kaksi poikaa, Leon (s. 1903) ja Viktorin (eli ”Matin”, s. 1906). Päts oli erossa perheestään maanpakovuosinaan 1906-1908, mutta Ollilaan perhe muutti Pätsin luo. Helma kuoli elokuussa 1910, jonka jälkeen pojat kasvatti hänen siskonsa Johanna Peed. Päts ei avioitunut elämänsä aikana toista kertaa, vaan hän eli elämänsä suhteellisen yksinäisenä.


title: Konstantin Päts

text: Väliaikaisen ministerineuvoston puheenjohtaja (pääministeri)


title: Konstantin Päts

text: Valtionvanhin (riigivanem)


title: Konstantin Päts

text: Virkaa tekevä pääministeri valtionvanhimpana


title: Konstantin Päts

text: Valtionhoitaja


title: Konstantin Päts

text: Presidentti


title: Eero Väre

text: Eero Väre (oik. Wäre; ) oli suomalainen muusikko ja laulaja. Hän aloitti 1930-luvulla Ramblers-orkesterissa soittaen puhaltimia. Väre ryhtyi vuosikymmenen lopulla opiskelemaan laulua ja myöhemmin myös viulunsoittoa. Sodan jälkeen hän soitti muun muassa Ossi Aallon ja Erkki Ahon orkestereissa ja lauloi ensimmäiset levynsä. Väre olikin 1940-luvulla Henry Theelin ohella Suomen suosituimpia laulajia. Hän oli vuodesta 1953 Kipparikvartetin 2. tenori ja perusti 1960-luvulla myös oman orkesterinsa. Lisäksi Väre toimi 1950- ja 1960-luvuilla yksityisenä laulunopettajana, ja oppilaisiin lukeutuu monia sittemmin suosituksi tulleita laulajia. Laulumenestyksestään huolimatta Väre ei pitänyt itseään laulajana vaan enemmänkin laulavana muusikkona.


title: Tekstiili

text: Tekstiili on materiaali, joka on valmistettu luonnonkuidusta tai tekokuidusta esimerkiksi kutomalla, neulomalla, virkkaamalla tai huovuttamalla.Tekokuidut jaotellaan muuntokuituihin ja synteettisiin kuituihin. Muuntokuidut jaotellaan selluloosamuuntokuituihin ja proteiinimuuntokuituihin. Synteettisten kuitujen raaka-aineet ovat erilaisia muoveja.


title: Pommikone

text: Pommikone on sotilaslentokone, jolla hyökätään maassa tai merellä sijaitseviin kohteisiin lähinnä pudottamalla pommeja. Hävittäjäpommittajat ovat korvanneet suuren osan pommikoneista yhdistäen maakohteiden pommittamisen hävittäjätoimintaan.


title: Pommikone

text: Pommikoneilla on ollut useita erilaisia käyttötarkoituksia, joista pääasiallinen on ollut pommien pudotus vaakapommituksena. 1930-luvulta toisen maailmansodan loppuun asti vaakapommitus oli kuitenkin niin epätarkkaa, että pistemaaleihin käytettiin syöksypommitusta. Syöksypommittaja oli kuitenkin sodan lopulla helppo maali hävittäjille ja korvaantui liikehtimiskykyisempien maataistelukoneiden pommituksella ja etenkin niiden raskaiden tykkien tulella. Ohjuksen tullessa laajaan käyttöön 1950-luvulla suunniteltiin useita lentokoneita, jotka laukaisevat kuljettamansa ohjuksen jopa satoja kilometrejä ennen maalia. Ydinaseen kuljetus oli ydinasevaltojen pommikoneiden tärkein tehtävä, joka on pitänyt yllä etenkin Yhdysvaltain ja Venäjän ilmavoimien suurten pommikoneiden laivueita ja niin kutsuttujen strategisten pommikoneiden tuotantoa.


title: Pommikone

text: Pommikoneilla levitettiin toisessa maailmansodassa myös propagandaa. Lentolehtisten pudotus oli osa sodankäyntiä. Tästä on sittemmin pääosin luovuttu.


title: Pommikone

text: Pitkän kantamansa vuoksi strategisia pommikoneita voidaan käyttää myös tiedusteluun. 1950-luvulle asti pommikoneiden valokuvauskoneversiot, kuten RB-47, suorittivat vakoilutehtäviä. Myöhemmin pommikoneita on käytetty elektroniseen tiedusteluun, jossa vastapuolen ilmatilaan ei tarvitse lentää.


title: Pommikone

text: Lisäksi on olemassa niin sanottuja "hävittäjäpommikoneita", jotka kelpaavat – ainakin teoriassa – myös ilmataisteluun. Uudenaikaisissa ilmavoimissa ero hävittäjien, rynnäkkökoneiden ja pommikoneiden välillä on kaventunut. Ilmaherruushävittäjä F-15 on tyypillinen pommikone.


title: Pommikone

text: Strategiset pommikoneet ovat yleensä hyvin raskaita lentokoneita. Ne lentävät vaakatasossa, ja pudotettujen pommien teho perustuu pommien määrään eikä tarkkuuteen. Strategisia pommikoneita käytetään lähinnä suurempiin operaatioihin ja niiden valmisteluun. Strategisia pommikoneita voidaan käyttää esimerkiksi suurina lentueina pommituksissa, joissa useampi kone pommittaa samaa aluetta yhtäaikaisesti. Tämän 1920-luvulla muotiin tulleen douhetismi-doktriinin mukaan voidaan tuhota vihollisen vastarinta. Suuret pommituskampanjat kykenevätkin korvaamaan osittain kenttätykistön käytön. Strategiset pommikoneet sopivat hyvin myös kaupunkien pommituksiin ja viholliskolonnien tuhoamiseen. Ohjukset kykenevät nykypäivänä korvaamaan osittain strategisten pommituskoneiden tehtäviä.


title: Pommikone

text: Taktinen pommikone on strategista pommikonetta kevyempi, ja se sopii paremmin suoraan toimintaan vihollisen maajoukkoja vastaan - yleensä pommit enemmän tai vähemmän tähdätään kohteeseen (strateginen pommikone luottaa enemmän pommien määrään). Taktiset pommikoneet ovat tehokkaampia yksittäisiä vihollisen muodostelmia vastaan, mutta sen sijaan laajoissa terroripommituksissa, maakohteiden (tehtaiden ym.) tuhoamisessa ja vihollisen tukikohtien vahingoittamisessa ne eivät ole niin hyviä.


title: Pommikone

text: Maataistelukone on kevyt taktinen pommikone, joka aina kohdistaa pomminsa, rakettinsa ja muun aseistuksensa. Ne siis hyökkäävät suoraan vihollisen kimppuun. Nykyisin useimmat maataistelukoneet ovat ns. hävittäjä-pommittajia, jotka toimivat sekä hävittäjinä että pommikoneina.


title: Pommikone

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen lentokoneiden kehitys oli lamassa useita vuosia, minkä jälkeen matkustajakoneet kehittyivät nopeasti. Italialainen kenraali Giulio Douhet loi kirjoillaan strategisesta pommituksesta Euroopan ja Pohjois-Amerikan ilmavoimiin doktriinin, jonka mukaan pommikoneita voi käyttää vihollisen nujertamiseen tuhoamalla vihollismaan suurkaupunkeja, kunnes kansan henkinen kestokyky murtuu. Pitkään uskottiin myös pommikoneiden olevan tuhoamattomia. Asutusalueiden pommitusta kuitenkin pidettiin niin pahana, että kaupunkien pommituksia perusteltiin toisessa maailmansodassa hyökkäyksinä sotataloutta tukevaa teollisuutta vastaan. Suurpommituksissa kuoli toisen maailmansodan pommituskampanjoissa jopa satojatuhansia ihmisiä yhden pommituksen aikana. Luftwaffe pommitti Etelä-Englannin lentoasemia, satamia ja lopulta myös teollisuuskaupunkeja vuosina 1939–1941, minkä jälkeen Saksan ilmahyökkäykset Englantiin kuihtuivat konekapasiteetin ollessa varattuna muilla rintamilla. Vuosina 1942–1945 Yhdysvaltain armeijan ilmavoimat ja Kuninkaalliset ilmavoimat pommittivat Saksaa. Suurimpia ihmismenetyksiä aiheuttivat Englannin Saksan kaupunkeihin kohdistamat palopommitukset. Suurin ilmasta käsin suoritettu tuho saavutetaan kuitenkin ydinaseella. Yhdysvallat on tuhonnut kaksi japanilaista kaupunkia. Uudempaa ilmaterroria edustaa esimerkiksi Bagdadin pommitukset Irakin sodassa.


title: Pommikone

text: Terroripommituksia suoritetaan useista eri syistä, jotka ovat aina liittyneet 1920-luvulla syntyneeseen douhetismiin. Yleisin väitetty syy on pyrkimys tuhota vihollisen taistelutahto. Toisen maailmansodan pommitukset Euroopassa saivat aikaan yhä sitkeämpää puolustustahtoa. Muita syitä on esimerkiksi yritys lamauttaa vihollisen teollisuutta. Yhdysvallat pommitti toisen maailmansodan aikana Saksan lentokoneteollisuutta, kuulalaakeritehtaita ja Romanian öljykenttiä. Saksa pystyi kuitenkin koko ajan nostamaan teollista tuotantoaan. Sodan lopulla sen polttoaineenjakelu rintamille takkuili, mutta tämä johtui pikemminkin liittoutuneiden hävittäjien ja maataistelukoneiden toiminnasta kuin pommikoneista. Ilmapommituksilla voidaan tuhota kaupunki, jossa on viholliselle tärkeä paikka, kuten varuskunta tai keskeinen rautatieasema. Hiroshiman ja Nagasakin sijasta Yhdysvallat harkitsikin Japanille henkisesti tärkeämmän Kioton tuhoamista, mutta sen kohdalla arveltiin loukkauksen olevan niin kova, että sota ei lopukaan pommitukseen, vaan jatkuu vielä Japanin miehityksen jälkeenkin. Ilmaterrorismiksi voitaneen lukea myös syyskuun 11. päivän terroriteot.


title: Pommikone

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana zeppeliinit tekivät ensimmäiset pommitustehtävät. Ne kykenivät kantamaan mukanaan melko suurta pommilastia ja lisäksi ne lensivät sen ajan ilmatorjunnalle ja hävittäjäkoneille liian korkealla. Saksa käytti niitä tiedusteluun sekä pommikoneina. Myös Lontoota pommitettiin, mikä on varhaisin esimerkki ilmaterrorista. Saksalla ja länsivalloilla oli käytössään myös ”tavallisia” lentokoneita, joita käytettiin myös tiedusteluun. Koneiden tähystäjät alkoivat pian käyttää käsiaseita ilmasta käsin, ja pian lentokoneisiin asennettiin kiinteät aseet. Vaikka potkuripommittajat eivät kyenneetkään kuljettamaan samalla kerralla yhtä paljon pommeja kuin zeppeliini, ne olivat huomattavasti nopeampia kuin zeppeliinit. Viimeistään ensimmäisen maailmansodan jälkeen zeppeliinit siirtyivät pelkästään siviilikäyttöön. Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa alettiin jo suorittaa suurehkoja pommitusoperaatioita, mutta pääasiassa pommituksen hoiti ensimmäisessä maailmansodassa tykistö.


title: Pommikone

text: Pitkään 1920-luvun lopulla ja 1930-luvuilla uskottiin pommikoneiden olevan tuhoamattomia. Tähän oli syynä raskaampien lentokoneiden kehittyminen nopeammin kuin hävittäjäkoneiden. Ne lensivät nopeammin kuin hävittäjät aina 1930-luvun loppupuolelle. Tähän oli syynä matkustajakoneiden kehitys 1920-luvulla ja vielä nopeampi kehitys 1930-luvun alussa. Pommikoneiden ylivoimaisuuteen luottava ilmasotadoktriini oli nimeltään douhetismi.