title: Alexei Apostol

text: Heikki Klemetti kirjoitti Apostolista "Suomen musiikkilehdessä" vuonna 1943:"Suomen säveltaiteen hyväksi Apostol teki raskaita taloudellisiakin uhrauksia. Hän näet jonkin ajan harjoitti soitinkaupan ohella myös kustannusliikettä, painattaen auliisti kotimaista musiikkia. Se ei kannattanut. 'Katso tätä pinkkaa: ei yhtään kappaletta!' Oltu ostettu näet, ja tekijä oli nimekäs mies. Apostol oli liian irtonainen, ailahteleva, liian paljon yleensä taiteilija, ollakseen liikemies."


title: Alexei Apostol

text: Riitta Heinon "Suomen musiikkilehtien artikkeleita" -hakemistossa mainitaan "Suomen musiikkilehden" kirjoitus Apostolin 60-vuotismerkkipäivän johdosta. Kyseisessä kirjoituksessa on vain pari sanaa Apostolin liiketoimista: "Lyhyen ajan on Apostol myös ollut Helsingin Kaupunginorkesterin apulaiskapellimestarina ja taloudenhoitajana sekä useita vuosia harjoittanut musiikkikauppa- ja -kustannusliikettä Helsingissä."


title: Alexei Apostol

text: Kauko Karjalainen kirjoittaa: "Erottuaan Kaartin kapellimestarin tehtävästään v. 1901 Alexei Apostol ryhtyi Helsingin Torvisoittokunnan johtamisen ohessa musiikkialan liikemieheksi. Hän hankki omistukseensa musiikkikaupan lisäksi myös kustantamon ja torvitehtaan." Näiden perustamisvuosista ja toiminnasta on olemassa vaihtelevia tietoja. "Otavan Iso Musiikkitietosanakirja" antaa sekä musiikkikaupan että -kustantamon perustamisvuodeksi 1901. Sama tieto on teoksessa "Suomi sävelissä". Helvi Typpi taas mainitsee, että Apostolin "hyvin tunnettu musiikkiliike Mikonkadulla (Not o. instrum.-handel) perustettiin v. 1904". Karjalainen kertoo myös: "R. E. Westerlund osti Apostolin musiikkikaupan ja -kustantamon v. 1917. Kaupan mukana siirtyivät Westerlundille myös Apostolin torvet – –."


title: Alexei Apostol

text: A. Apostols Musikhandel (eli A. Apostolin musiikkikauppa) oli Alexein perustama liike, ja se sijaitsi Helsingissä osoitteessa Mikonkatu 4.


title: Alexei Apostol

text: Pörssitieto-vuosikirjan nettisivuilta selviää, että A. Apostol OY toimi osakeyhtiönä vuodesta 1909 vuoteen 1930.


title: Moshe Atzmon

text: Moshe Atzmon (s. 30. heinäkuuta 1931 Budapest) on israelilainen kapellimestari.


title: Moshe Atzmon

text: Atzmon aloitti musiikin opintonsa Budapestissä. 13-vuotiaasta eteenpäin hän opiskeli sellon ja käyrätorven soittoa Tel Avivissa ja Jerusalemissa. Myöhemmin hän opiskeli Lontoossa.


title: Moshe Atzmon

text: Atzmon on tunnetuin Sydneyn sinfoniaorkesterin kapellimestarina. 24. huhtikuuta 2008 hän johti Joensuun kaupunginorkesteria konsertissa, jossa kuultiin muun muassa Sibeliuksen "Finlandia".


title: Roš hašana

text: Roš hašana (, vuoden alku) on juutalaisten uudenvuoden juhla. Sitä vietetään tišri-kuun ensimmäisenä ja toisena päivänä. Roš hašana aloittaa kymmenen katumuspäivän jakson, joka päättyy jom kippuriin.


title: Roš hašana

text: Juutalaisuuteen kuuluu itse asiassa kaikkiaan neljä uudenvuoden juhlaa. Mišnan mukaan roš hašana aloittaa kuitenkin uuden kalenterivuoden laskemisen. Toora viittaa juhlaan päivänä, jolloin tulee puhaltaa torvea eli šofaria (3.Moos 23:24). Roš hašanaa nimitetään myös tuomion päiväksi ("jom hadin") ja muistamisen päiväksi ("jom hazikkaron").


title: Roš hašana

text: Roš hašanan viettoon kuuluu oleellisena osana šofarin puhaltaminen synagogan jumalanpalveluksissa. Sitä soitetaan koko uuttavuotta edeltävän elul-kuun ajan. Šofar on pässinsarvesta valmistettu torvi, jonka äänen on tarkoitus havahduttaa kuulija odottamaan lähenevää tuomiota.


title: Roš hašana

text: Roš hašanan ensimmäisen päivän iltapäivänä harjoitetaan joskus "tašlih"-perinnettä. Siinä menneen vuoden synnit ja virheet pannaan symbolisesti pois heittämällä leivänpaloja tai kiviä veteen.


title: Roš hašana

text: Roš hašanan aikaan syödään usein omenia ja hunajaa, jotka kuvaavat toivoa "makeasta" uudesta vuodesta. Toinen perinteinen uudenvuoden ruoka on pyöreä hala-leipä, joka symboloi vuoden kiertokulkua. Muut traditiot ovat lähinnä paikallisia, mutta usein uudenvuoden aterialla syödään kieltä tai muuta eläimen pään osaa.


title: Yhdistetyn maailmancup 1997–1998

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1997–1998 järjestettiin 14 osakilpailua.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Zine el-Abidine Ben Ali (, s. 3. syyskuuta 1936 Hammam Sousse, Ranskan Tunisia) on tunisialainen poliitikko, ammattisotilas ja Tunisian toinen presidentti vuosina 1987–2011.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Zine el-Abidine Ben Ali syntyi Hammam Soussessa 3. syyskuuta 1936 keskiluokkaiseen perheeseen. Hän kävi lukiota Soussessa ja liittyi kesken opiskelun Tunisian kansanliikkeeseen. Ben Ali toimi Neo Destour -puolueen ja aseellisen taistelun välikätenä Ranskaa vastaan. Hänet vangittiin, ja hän sai kiellon kaikkiin tuolloin Ranskan hallinnassa olleisiin Tunisian oppilaitoksiin. Muutaman vuoden kuluttua Neo Destour -puolue lähetti Ben Alin Ranskaan jatkamaan opiskelujaan. Hän opiskeli aluksi sotilaskoulutusta École spéciale militaire de Saint-Cyrissä ja sen jälkeen tykistökoulutusta Châlons-sur-Marnessa. Valmistumisen jälkeen Ben Ali muutti Yhdysvaltoihin, missä hän opiskeli tiedustelupalvelua Marylandissa ja kenttätykistön ilmatorjuntaa Texasissa. Sotilaskoulutuksen ohessa Ben Ali suoritti sähkötekniikan tutkinnon.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Palattuaan jo itsenäistyneeseen Tunisiaan Ben Ali aloitti vuonna 1964 sotilasuran esikuntaupseerina. Hän perusti Tunisiaan sotilaallisen turvallisuusosaston, jota hän johti kymmenen vuotta. Tehtävän jälkeen Ben Ali nimettiin vuonna 1974 sotilasasiamieheksi Marokkoon ja Espanjaan. Kolme vuotta myöhemmin hän toimi kansallisen turvallisuusneuvoston pääjohtajana. Ben Ali ylennettiin vuonna 1979 kenraaliksi, ja sen jälkeen hänet nimitettiin huhtikuussa 1980 suurlähettilääksi Puolaan Varsovaan. Neljän vuoden kuluttua Ben Ali toimi vielä pääjohtajana, valtiosihteerinä ja sittemmin myös kansallisturvallisuuden ministerinä lokakuussa 1985.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Tunisiaan palattuaan Ben Ali nousi 28. huhtikuuta 1986 sisäministeriksi. Kesäkuussa 1986 hän liittyi sosialistipuolue PSD:hen, jossa hänet nimitettiin varapääsihteeriksi. Toukokuussa 1987 hänet ylennettiin sisäasiainministeriön valtiosihteeriksi ja vajaan puolen vuoden päästä 2. lokakuuta 1987 hänet nimettiin pääministeriksi. Hän sai pitää myös valtiosihteerin viran ja nousi samalla puolueensa pääsihteeriksi.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Viiden viikon kuluttua pääministerinaseman saamisesta lääkärit julistivat presidentti Habib Bourguiban kyvyttömäksi hoitamaan virkaansa ja Ben Ali nousi maan presidentiksi 7. marraskuuta 1987. Sittemmin hänet on valittu presidentiksi viidelle kaudelle, joka kerta lähes 90 prosentin ääniosuudella.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Tunisiassa vuodenvaihteessa 2010–2011 puhjenneiden levottomuuksien vuoksi presidentti lupasi luopua virasta vuonna 2014. Hän joutui kuitenkin poistumaan maasta 14. tammikuuta 2011. Pääministeri Muhammad al-Ghannuši ilmoitti toimivansa väliaikaisena presidenttinä.


title: Zine el-Abidine Ben Ali

text: Ranskan tiedustelupalvelun epäilyjen mukaan Ben Alin vaimo otti ennen maasta poistumistaan maan keskuspankista mukaansa 1,5 tonnia kultaharkkoja. Tunisiassa Ben Alia vastaan nostettiin syytteitä varkaudesta ja käteisen sekä jalokivien laittomasta hallussapidosta. Hänet ja hänen vaimonsa tuomittiin kesäkuussa 2011 vankeuteen ja sakkoihin. He saivat poissaolevina 35 vuoden tuomion sekä kymmenien miljoonien eurojen sakot.


title: Napolinlahti

text: Napolinlahti sijaitsee Italian rannikolla Tyrrhenanmerellä, Napolin kaupungita lounaaseen. Lahti on noin 15 km leveä ja ulottuu 32 km Cape Misenosta kaakkoon Campanella Pointiin. Lahti tunnetaan kauniista maisemistaan.


title: Napolinlahti

text: Napolinlahden rannalla ovat mm. tulivuori Vesuvius ja Napolin satamakaupunki sekä Pozzuoli, Torre Annunziata, Castellammare di Stabia ja Sorrento.


title: Napolinlahti

text: Napolinlahti ja sen saaret, ovat suosittuja matkailualueita. Procida ja Ischia sijaitsevat lahden pohjoisosassa, Capri etelämpänä.


title: Napolinlahti

text: Napolinlahden ympäristö on tuliperäistä aluetta ja siellä on kuumia lähteitä. Napolinlahdella on tapahtunut ikäviä tulivuorenpurkauksia, joista pahin tapahtui vuonna 79, jolloin Herculaneum ja Pompeji jäivät tuhkan alle. Kaupungit on sittemmin kaivettu esiin.


title: Jeremy Gittins

text: Jeremy Gittins (30. tammikuuta 1956, Manchester) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten komediasarjan "Pokka pitää" pastorina. Hän on näytellyt myös muissa televisiosarjoissa ja teatterissa.


title: Azumanga Daioh

text: Azumanga Daioh () on japanilainen huumorimanga, josta on sittemmin tehty suuren suosion länsimaissakin saavuttanut animeversio. Sarja kertoo japanilaisten koulutyttöystävysten arjesta, ja sen on luonut Kiyohiko Azuma.


title: Azumanga Daioh

text: Sarjan nimi on monitasoinen kielellinen vitsi. Se lausutaan samalla tavalla kuin "Azumanga da yo", "tämä on Azuman sarjakuva". Toisaalta "daiō" on erinomaisuutta tarkoittava termi (esimerkiksi Aleksanteri Suuri on "Alexander daiō") joka löytyy myös sarjaa julkaisseen lehden, Dengeki daiōn, nimestä; niinpä nimi voi tarkoittaa myös "Azuman loistava sarjakuva".


title: Azumanga Daioh

text:
Alkuperäinen manga koostuu neljän ruudun stripeistä. Tämä lähtökohta näkyy myös animeversiossa, joka alkujaan esitettiin TV:ssä lyhyinä viisiminuuttina katkelmina arkipäivisin. Viikonloppuna nämä katkelmat esitettiin yhtenä 25-minuuttisena jaksona. Tämän takia yhdelläkään jaksolla ei ole varsinaista pääjuonta.
Sekä manga että anime seuraa löyhästi lukiovuosia. Sarja päättyy valmistumisen ja jatko-opintojen välisen kesäajan alkuun.


title: Azumanga Daioh

text: Yhdysvalloissa sarjan lisenssin omistaa ADV Films. Suomeksi mangan julkaisi Punainen Jättiläinen 2007-2008.


title: Azumanga Daioh

text: Chiyo Mihama – Kymmenvuotias lapsinero, joka on jo lukiossa ja sielläkin luokkansa parhaita. Usein kutsuttu nimellä 'Chiyo-chan'. On hyvä kaikessa muussa paitsi urheilussa ja sanaleikeissä. Hänellä on Herra Tadakichi-niminen koira.


title: Azumanga Daioh

text: Tomo Takino – Koulun energisin oppilas. Hän ei ole erityisen taitava missään, mutta haastaa muita innokkaasti kisaamaan. Hyvin meluisa ja usein ärsyttäväkin.


title: Azumanga Daioh

text: Ayumu "Osaka" Kasuga – Lempinimeltään Osaka, sillä hän tulee Osakasta. Usein omissa maailmoissaan. Hän saa päähänsä omituisia ideoita, ja voi alkaa miettiä aivan turhia asioita mutta on hyvä lateraalissa ajattelussa. Hän on Chiyo-chaniakin huonompi urheilija.


title: Azumanga Daioh

text: Sakaki – Hiljainen ja pitkä tyttö. Sakaki on hyvä urheilussa ja on saanut monia ihailijoita viileytensä takia. Rakastaa salaisesti pehmoleluja sekä eläimiä, erityisesti kissoja. Hän ei kuitenkaan ole kissojen suosikki.


title: Azumanga Daioh

text: Koyomi Mizuhara – Joukon "normaalein" tyttö. Yomi on hyvä koulussa ja tuskailee usein painonsa kanssa mistä Tomo naljailee usein.


title: Azumanga Daioh

text: Kagura – Liittyy joukkoon vasta toisena lukuvuonna. Energinen ja hyvä urheilija. Haluaa usein haastaa Sakakin urheilussa.


title: Azumanga Daioh

text: Kaori – Sakakia suuresti ihaileva tyttö.


title: Azumanga Daioh

text: Kimura – Kieroutunut miesopettaja, joka niin pitää lukiolaistytöistä (erityisesti Kaorista). Kuljeskelee ympäriinsä neliön muotoinen suunsa avoinna. Hänellä on kaunis vaimo ja hän lahjoittaa rahaa hyväntekeväisyyteen.


title: Azumanga Daioh

text: Yukari Tanizaki – Luokanopettaja, jolla on vielä itselläänkin aikuistuminen kesken. Hän ärsyyntyy ja tylsistyy helposti. Hänellä ei ole erityistä vastuuntuntoa, ja hän pitää myös alkoholin juomisesta silloin tällöin. Todella huono ajamaan autoa. Asuu edelleen vanhempiensa luona, vaikka on varmasti yli 40 vuotta.


title: Azumanga Daioh

text: Minamo Kurosawa – Liikunnanopettaja. Yukarin vanha luokkatoveri, ja hän joutuukin usein hillitsemään Yukaria. Yukari kutsuu Minamoa joskus nimellä "Namo". Yukari tietää Minamon menneisyydestä hieman valonarkoja asioita.


title: Azumanga Daioh

text: Tomo, Ayumu ja Kagura muodostavat oman "pölvästit" ("bonkura")- ryhmänsä, joka saattaa kokeista saada yhteensä pisteitä saman verran kuin Chiyo yksin.


title: Azumanga Daioh

text: Sarjasta on julkaistu kolme videopeliä:


title: Ulster

text: Ulster (, Ulsterin skotiksi "Ulstèr" tai "Ulster") on yksi Irlannin saaren historiallisista maakunnista. Ulsterin yhdeksästä kreivikunnasta kolme kuuluu Irlannin tasavallalle, kuusi kuuluu Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja muodostaa Pohjois-Irlannin.


title: Ulster

text: Ulsterin pinta-ala on noin 21 456 neliökilometriä (josta Irlannin tasavallassa 7 893,77 neliökilometriä, Pohjois-Irlannissa 13 562 neliökilometriä) ja asukasluku 2 105 666 (vuonna 2011). Tästä Irlannin tasavaltaan kuuluvilla alueilla on 294 803 asukasta ja Pohjois-Irlannissa 1 810 863 asukasta.


title: Ulster

text: Useimmat Ulsterin asukkaat puhuvat englantia; toiseksi puhutuin kieli on iiri. Yhdistyneen kuningaskunnan suurin järvi Lough Neagh sijaitsee Ulsterin itäosassa.


title: Ulster

text: Irlannin tasavaltaan kuuluvat kreivikunnat:


title: Ulster

text: Pohjois-Irlantiin kuuluvat kreivikunnat:


title: Brescia

text: Brescia on vajaan 200 000 asukkaan kaupunki Lombardiassa Pohjois-Italiassa. Se on Lombardian toiseksi suurin kaupunki Milanon jälkeen.


title: Brescia

text: Brescia oli ensin gallien kaupunki ja siitä tuli Rooman kaupunki nimeltään "Brixia". Keskiajalla sen asema vaihteli itsenäisyydestä Milanon ja Venetsian hallintaan. Nykyinen vanhakaupunki on keskiajan ja renessanssin aikainen, mutta alueella on muistoja myös roomalaisajalta. Entisessä luostarissa toimii historiallinen museo "Museo di Santa Giulia". Vanhankaupungin laidalla on korkea vuori, jossa sijaitsee keskiaikainen linna. Brescia omistaa kuuluisan käsikirjoituskokoelman nimeltä "Biblioteca civica Queriniana".


title: Brescia

text: Kaupunki on keskellä Italian kolmanneksi suurinta teollisuusaluetta. Metalliteollisuuden lisäksi merkittäviä työllistäjiä ovat rahoitussektori ja turismi.


title: Carta marina

text: Carta marina (latinaa, ) oli ensimmäinen Pohjoismaita kuvaava kartta, jossa oli paikannimet ja paikkojen kuvauksia. Kartan loi Roomassa työskennellyt ruotsalainen Olaus Magnus, joka sai 12-vuotisen työnsä päätökseen vuonna 1539, jolloin kartta painettiin Venetsiassa. Ennen Carta marinaa Pohjoismaita kuvaavia karttoja olivat tehneet Jacob Ziegler ja Claudius Clavus.


title: Carta marina

text: Kartan kaksitoista vuotta kestäneen syntyprosessin aikana Olaus Magnus keräsi alueesta mahdollisimman paljon tietoa. Hänellä oli matkoiltaan muistiinpanoja ihmisistä, elintavoista ja luonnosta tekemistään havainnoista. Hän luki saatavilla olleet antiikin ja keskiajan kirjalliset kuvaukset Pohjoisista maista ja kansoista ja tutki edeltäjiensä piirtämiä karttoja. Hän käytti luultavasti hyväkseen myös aikansa merikarttoja ja purjehdusoppaita. Lisäksi hän hankki tietoja muilta Pohjolaa tunteneilta oppineilta. Heistä tärkein oli Trondheimin arkkipiispa Erik Walkendorf, jolta Olaus Magnus sai suurimman osan Norjaa, Islantia ja Grönlantia koskevasta materiaalistaan.


title: Carta marina

text: "Carta marina" painettiin ja julkaistiin Venetsiassa vuonna 1539. Kartan latinankielinen otsikko on "CARTA MARINA ET DESCRIPTIO SEPTEMTRIONALIVM ERRARVM AC MIRABILIVM RERVM IN EIS CONTENTARVM DILIGENTISSIME ELABORATA ANNO DNI 1539" (suomeksi:"Merikartta ja kuvaus pohjoisista maista sekä niissä olevista ihmeellisistä asioista, mitä suurimmalla huolellisuudella valmistettu Herran vuonna 1539"). Karttaa ryhdyttiin kutsumaan sen otsikon ensimmäisten sanojen mukaan nimellä "Carta marina", vaikka se ei ole varsinainen merikartta. Olaus Magnus itse kutsui karttaansa nimellä "Carta gothica" eli Gothian kartta.


title: Carta marina

text: Kartta julkaistiin painoteknisistä syistä yhdeksänä eri lehtenä. Kun kaikki yhdeksän palaa asetetaan oikeaan järjestykseen, syntyy noin 170x125 cm suuruinen karttalehti. Aikoinaan Carta marina oli maailman toiseksi suurin kartta. Kartan alkuperäisestä ensipainoksesta on säilynyt kaksi kappaletta. Toinen näistä on Münchenissä Bayerische Staatsbibliothekissa ja toinen Uppsalan yliopiston kirjastossa. Nämä alkuperäiset painokset ovat värittämättömiä ja vasta myöhempiin on lisätty väritys. Antoine du Pérac Lafréryn vuonna 1572 Roomassa valmistamasta muunnelmasta on säilynyt kymmenen kappaletta, joista yksi on Kansalliskirjaston kokoelmissa Helsingissä.


title: Carta marina

text: Pohjola sai Carta marinassa ensimmäistä kertaa historiassa tunnistettavan hahmonsa. Kartta ulottuu Islannista ja Skotlannista aina Vienanmereen ja Baltiaan saakka. Kartassa olevat maat ja meret on kuvitettu luonnollisilla ja kuvitelluilla eläimillä, kuvilla eri valtakuntien ja alueiden sodankäyntitaktiikoista, elinkeinoista, uskonnollisista menoista ja erilaisista elämäntavoista. Olaus Magnus kirjoitti kartan liitteeksi italian- ja saksankieliset selityskirjaset. Carta marinasta tuli tärkein Pohjolaa kuvaava kartta sadaksi vuodeksi. Tarkempi karttakuvaus syntyi vasta 1600-luvulla.


title: Carta marina

text:
Kartan kuvaamasta Suomesta löytyy runsaasti todellisiin paikkoihin yhdistettäviä nimiä. Rannikot on kuvattu paljon sisämaata tarkemmin.
Kartassa on myös paljon tulkinnanvaraisuutta, joka on kiinnostanut tutkijoita. Länsi-Suomessa on teksti: "Finlandia-Vel-Finningia Olim Regnum" ("Finningia Muinainen Kuningaskunta"), joka saattaa viitata myös saagoissa toistettuihin käsityksiin suomalaisista kuninkaista. Nykyisin huonosti tunnetuista tarujen kuvaamista maista ja kansoista löytyvät kartalta muiden muassa Bjarmia, pirkkalaiset ja kveenit.


title: Carta marina

text: Lappiin yhdistettäviä alueiden nimityksiä on monta. Lappia-nimisiä paikkoja on merkitty kaksi, itäinen ja läntinen, ja lisäksi on "Finnmarchia" eli Finnmark ja "Scrithifinnia", joka on käännetty "hihnajalkaisten maaksi". "Hihnalappalaisten" kuningas (rex) on kuvattu soittamassa torvea hänen joukkojensa hyökätessä poroilla ratsastaen.


title: Carta marina

text: Lukuisat karttaan piirretyt kuvat kertovat paljon. Suomeen on kuvattu muun muassa käräjäkivet, jonkinlaisia paalujen rykelmiä (arveltu pyhiksi paikoiksi), suomalainen kuuluisa olutastia "kousa", veneenveistämöitä, eläimiä, metsästäjiä, sotajoukkoja, tykkejä ja taisteluita. Viipurin lähelle on kuvattu tulivuorta muistuttava Viipurin pamaus. Keskisessä Suomessa paimen iskee sauvallaan käärmeitä, jotka uhkaavat karjaa.


title: Carta marina

text: Kaskisten luokse on piirretty rannikolle tuli, ehkäpä kaski tai kaasa eli merkkituli.


title: Carta marina

text: Pohjois-Suomeen on kuvattu muun muassa poron vetämiä rekiä, jotka ylittävät jäätyneen Pohjanlahden.


title: Optinen paksuus

text: Optinen paksuus kuvaa esimerkiksi sumun, pilven, pölypilven tai muun väliaineen läpinäkymättömyyttä. Mitä suurempi väliaineen optinen paksuus τ (tau) on, sitä vähemmän se läpäisee valoa. Jos optinen paksuus on pienempi, yhtä kirkas kohde näkyy paksumman väliainekerroksen läpi.


title: Optinen paksuus

text:
Optinen paksuus ilmoittaa, kuinka pitkällä matkalla tulevan valon voimakkuus formula_1 alenee formula_2:nnesosaan eli runsaaseen kolmasosaan. formula_3 on havaittu valovoima ja formula_1 on valovoima ennen väliainekerrosta.
formula_5


title: Optinen paksuus

text:
Optinen paksuus voidaan myös laskea integroimalla, jos tunnetaan väliaineen paksuus formula_6 ja sen opasiteetti formula_7:
formula_8
Kaavat ovat kytköksissä toisiinsa. Ensimmäinen kaava on johdettu toisen kaavan avulla, sillä opasiteetin määritelmä liittyy valovoiman muutokseen etäisyyden funktiona.


title: Optinen paksuus

text: Ensimmäistä yllä mainituista kaavoista voidaan käyttää optisen paksuuden laskemiseen, kun tiedetään miten väliaine vaikuttaa valoon, eli tunnetaan valovoima sekä ennen väliainetta että sen jälkeen. Siitä voidaan myös laskea toinen valovoimista, kun tunnetaan optinen paksuus ja toinen valovoima.


title: Optinen paksuus

text: Toista kaavoista voidaan käyttää optisen paksuuden laskemiseksi, jos tiedetään väliaineen opasiteetti ja paksuus. Opasiteetti riippuu väliaineesta ja eri väliaineiden opasiteeteista on koottu taulukoita.


title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.


title: Optinen paksuus

text:
Auringon ja tähden valo himmenee, kun se kulkee ilmakehän läpi.
Himmeneminen riippuu ilmakehän optisesta paksuudesta ja matkasta, jonka valo joutuu kulkemaan. Tähden valon himmenemistä sanotaan ekstinktioksi. Se riippuu huomattavasti säteilyn aallonpituudesta.


title: Optinen paksuus

text: Tähden valo kulkee ilmakehän läpi matkan


Optinen paksuus


title: Optinen paksuus

text: jossaKohteen säteilyn voimakkuus "E" tietyllä aallonpituudella tai aallonpituuskaistalla heikkenee kaavan


title: Optinen paksuus

text: Näin ollen kohteen magnitudi m on pienentynyt arvosta m0 ekstinktiokertoimen kX verran


title: Sombrerogalaksi

text: Sombrerogalaksi (Messierin kohde 104, M104, NGC 4594) on kierteisgalaksi, joka kuuluu Neitsyen tähdistöön ja joka sijaitsee noin 28 miljoonan valovuoden päässä Maasta.


title: Sombrerogalaksi

text: Sombrerogalaksilla on kirkas ydin, epätavallisen suuri keskuspullistuma ja selvästi erottuva, tumma pölyrengas aivan galaksin kiekon reunalla. Ulkomuodoltaan se muistuttaa leveälieristä sombrero-hattua, josta se on saanut nimensä. Maasta katsoen Sombrerogalaksi on kallellaan reuna meihin päin. Galaksin kirkkaus on 8 magnitudia, ja se on tyyppiä Sa tai Sb oleva kierteisgalaksi. Se on helposti nähtävissä myös pienellä kaukoputkella.


title: Sombrerogalaksi

text: Galaksin halkaisija on 50 000 valovuotta, ja sen massa vastaa 800 miljoonaa Auringon massaa. Sombrerogalaksilla on kiertolaisinaan suuri joukko pallomaisia tähtijoukkoja, ja niitä on mahdollista nähdä vähintäänkin muutamia satoja suuremmilla kaukoputkilla. Niiden kokonaismääräksi on arvioitu noin 2 000, mikä on huomattavasti enemmän kuin esimerkiksi Linnunradalla.


title: Sombrerogalaksi

text: Viimeaikaiset valokuvat osoittavat, että galaksilla on erittäin suuri halo.


title: Sombrerogalaksi

text: Galaksin löysi hyvin todennäköisesti Pierre Méchain 1700-luvun lopulla. Hän mainitsi asiasta kirjeessään 6. toukokuuta 1783. M104 on ensimmäinen Messierin kohde, joka lisättiin Messierin luetteloon sen julkaisemisen jälkeen. Messier lisäsi sen käsin henkilökohtaiseen kopioonsa luettelosta kuvaten sitä "todella himmeäksi sumuksi". William Herschel löysi Sombrerogalaksin Pierre Méchainista riippumatta 9. toukokuuta 1784. Vuonna 1912 Vesto Slipher havaitsi, että Sombrerogalaksilla on suuri punasiirtymä. Tämät tiedon avulla laskettiin, että galaksi liikkuu meistä poispäin noin 1 000 kilometrin sekuntivauhdilla – liian nopeaa vauhtia millekään kohteelle Linnunradassa. Tämä oli ensimmäinen varma viite siitä, että M104 ei ole kaasusumu, kuten uskottiin, ja että maailmankaikkeus laajenee kaikkiin suuntiin.


title: The Getaway: Black Monday

text: The Getaway: Black Monday on Team Sohon kehittämä vuonna 2004 PlayStation 2:lle julkaistu toimintaseikkailupeli. Peli on jatko-osa kaksi vuotta aiemmin julkaistulle "The Getawaylle".


title: The Getaway: Black Monday

text: "Black Mondayn" jatko-osan "The Getaway 3":n kehitys lopetettiin vuonna 2008.Lontoon poliiseilla on kädet täynnä työtä, kun Venäjän mafia yrittää saada takaisin ikonia, jonka rikollinen Eddie O’Connor varasti. Muutama vuosi sitten Collins-jengin johtaja Nick Collins tapettiin ja nyt hänen pikkuveljensä Jimmer ottaa jengin haltuunsa. Eddien rikoskumppanina toimii Sam Thompson, nuori hakkerinainen.


title: The Rock – paluu helvettiin

text: The Rock – paluu helvettiin on Michael Bayn ohjaama ja Jerry Bruckheimerin tuottama yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka ensi-ilta oli 7. kesäkuuta 1996. Elokuvan pääosissa esiintyvät Sean Connery, Nicolas Cage ja Ed Harris. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 27. kesäkuuta 1996.


title: The Rock – paluu helvettiin

text: Elokuvan tarinassa Vietnamin ja Persianlahden sodan veteraanikenraali yhdessä palkkasotureiksi ryhtyneiden entisten Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaiden kanssa kaappaa museoidun Alcatrazin vankilasaaren ja ottaa panttivangeikseen siellä turistikiertueella olevat ihmiset. Kun hän vaatii Yhdysvaltain hallitusta luovuttamaan maksamaan yhdysvaltalaisissa sotilasoperaatioissa ympäri maailmaa nimettömästi kadonneiden sotilaiden omaisille suuret summat rahaa, häntä vastaan lähetetään kokematon FBI-agentti, ainoana Alcatrazista paennut brittivakooja sekä Yhdysvaltain laivaston Navy SEAL -erikoisjoukkoja. Tällöin kehkeytyy tilanne, jossa yhdysvaltalaiset joutuvat taistelemaan omia sotilaitaan vastaan.


title: The Rock – paluu helvettiin

text: "The Rock – paluu helvettiin" voitti muutamia elokuva-alan palkintoja, kuten esimerkiksi vuoden 1997 ”parhaan elokuvakaksikon” MTV Movie Awardsin. Elokuva oli myös vuoden 1996 Oscar-gaalassa ehdokkaana parhaan äänityksen Oscar-palkinnosta, mutta se hävisi ehdokkuuden draamaelokuvalle "Englantilainen potilas".


title: The Rock – paluu helvettiin

text: "The Rock – paluu helvettiin" oli alun perin Jonathan Helsleighin laatima elokuvakäsikirjoitus, jonka kirjoitukseen osallistuivat myös Aaron Solkin ja Quentin Tarantino. Kun käsikirjoituksen lopullinen versio valmistui vuonna 1995, Helsleigh onnistui myymään käsikirjoituksen kuvausoikeudet Hollywood Picturesille. Elokuvayhtiön pyynnöstä käsikirjoittajakolmikko Douglas S. Cook, Mark Rosner ja David Weisberg muuttivat Helsleighin käsikirjoituksen tapahtumia ja dialogia, mutta sen tarina päätettiin säilyttää ennallaan. Cookin, Rosnerin ja Weisbergin tekemien muutosten vuoksi alkuperäinen käsikirjoitus on hieman erilainen kuin lopullisessa elokuvassa; esimerkiksi William Forsythen roolihahmon Ernest Paxtonin sukunimi oli Helsleighin käsikirjoituksessa "Sanchez".


title: The Rock – paluu helvettiin

text: Osa elokuvan kohtauksista kuvattiin Alcatrazissa, minkä vuoksi Sean Connery suostutteli tuottajat rakentamaan hänelle oman asunnon saarelle, jotta hänen ei tarvitsisi matkustaa joka päivä Alcatrazin ja San Franciscon välillä. Kohtaus, jossa turistit teljetään Alcatrazin vankiselleihin, kuvattiin oikeassa Alcatrazin selliosastossa; kuvausten aikana sellien ovijärjestelmä kuitenkin jumittui ja näyttelijät joutuivat viettämään aikaansa tuntikausia pienissä selleissä, kunnes kuvausryhmä onnistui saamaan paikalle avustusta ja näyttelijät pääsivät poistumaan selleistä.


title: The Rock – paluu helvettiin

text: Elokuvassa on muutamia linkkejä muihin elokuviin: Vietnamin sotaan osallistunutta nuorempaa Hummelia esittävä valokuva on peräisin Charles Bronsonin tähdittämästä elokuvasta "Pako yli rajan", jossa Hummelin näyttelijä Ed Harris esiintyi sivuosaroolissa; John Masonin ensisanat ”"But of course you are"” (”Tietysti olet”) ovat Sean Conneryn esittämän James Bondin repliikki Plenty O'Toolelle elokuvasta "Timantit ovat ikuisia"; ja repliikki ”"I’ll take pleasure in guttin’ you, boy"” (”Suolistan sinut mielelläni, poika”) on suoraan peräisin elokuvasta "Pako Alcatrazista".


title: The Rock – paluu helvettiin

text: "The Rock – paluu helvettiin" on omistettu elokuvan tuottajalle ja Jerry Bruckheimerin yhteistyökumppanille Don Simpsonille, joka huumeriippuvuutensa seurauksena menehtyi kesken elokuvan kuvausten.


title: The Rock – paluu helvettiin

text: Elokuvan alussa Yhdysvaltain merijalkaväen prikaatinkenraali Francis X. Hummel muodostaa hänelle uskollisista merijalkaväen sotilaista pienen palkkasoturijoukon, joka hyökkää Yhdysvaltain laivaston asevarastoon ja onnistuu varastamaan viisitoista ohjusta ja erittäin tappavaa VX-hermokaasua sisältäviä teräskanistereita. Hyökkäyksen jälkeen Hummelin joukot miehittävät San Franciscon edustalla sijaitsevan, museoidun Alcatrazin vankilasaaren ja ottavat siellä panttivangeikseen 81 ihmistä, jotka olivat saarella turistikiertueella. Hummel on katkeroitunut siitä, että Yhdysvaltain hallitus hylkäsi Vietnamissa ja Persianlahdella palvelleita merijalkaväen sotilaita vihollislinjojen taakse ja jätti heidät kuolemaan. Hummel ottaa yhteyden Yhdysvaltain hallituksen edustajiin ja kertoo heille vaatimuksensa: Hummelille, hänen joukoilleen ja "petettyjen" sotilaiden omaisille on luovutettava yhteensä sata miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; mikäli vaatimuksiin ei suostuta 40 tunnin sisällä tai Yhdysvaltain hallitus kertoo tapahtuneesta joukkotiedotusvälineille, Hummel ei ainoastaan teloita panttivankeja vaan myös laukaisee VX-kaasulla varustettuja ohjuksia suoraan San Franciscon keskustaan. Vaikka ohjusten päästämä myrkkykaasupilvi voisikin pahimmassa tapauksessa tappaa suuren osan koko kaupungin väestöstä, Yhdysvaltain hallituksen tekemän päätöksen johdosta kenraalin esittämiin vaatimuksiin ei suostuta.


title: The Rock – paluu helvettiin

text: Hummelin uhkauksista huolimatta Yhdysvaltain hallitus päättää estää kenraalin aikeet ja lähettää Alcatrazille pienen kommandoryhmän, jonka tarkoituksena on tunkeutua museovankilaan ja tehdä ohjukset toimintakyvyttömiksi tuhoamalla niiden virtapiirit ennen kuin ne laukaistaan. Kommandoryhmään kuuluvat kemiallisiin aseisiin perehtynyt FBI-agentti Stanley Goodspeed, jolla ei ole minkäänlaista taistelukokemusta; entinen SAS-agentti John Patrick Mason, joka pakeni ainoana tunnettuna henkilönä Alcatrazilta; sekä pieni ryhmä komentaja Andersonin johtamia Yhdysvaltain laivaston Navy SEAL -erikoisjoukkoja. Tarinan edetessä paljastuu, että Mason joutui aikoinaan vankilaan sen vuoksi, että hän oli brittihallitukselle työskennellessään varastanut ja kätkenyt Yhdysvaltain hallituksen tarkimmin varjeltuja salaisuuksia sisältäneen mikrofilmin, joka esimerkiksi kertoi totuuden Roswellin tapauksesta ja John F. Kennedyn salamurhasta.


title: The Rock – paluu helvettiin

text:
"The Rock – paluu helvettiin" joutui Yhdistyneessä kuningaskunnassa ankaran sensuurin kohteeksi, ja miltei jokaisesta toimintakohtauksesta leikattiin niiden väkivaltaisimmat otokset. Sensuurin kohteeksi joutuivat muiden muassa kohtaus, jossa Mason heittää merijalkaväen sotilaan kaulaan puukon; kohtaus, jossa Mason ampuu sotamies Gamblen jalat ja pudottaa hänen päälleensä katosta roikkuvan ilmastointilaitteen; kohtaus, jossa Mason murtaa merijalkaväen sotilaan niskan; sekä lopun kohtaukset, joissa kersantti Crisp, majuri Baxter ja kenraali Hummel ammutaan.
Elokuvan "The Rock – paluu helvettiin" soundtrackin sävelsivät yhdessä Hans Zimmer, Nick Glennie-Smith ja Harry Gregson-Williams.


title: Suuri nälänhätä 1315–1317

text: Suuri nälänhätä 1315–1317 tappoi miljoonia ihmisiä Pohjois-Euroopassa. Se kosketti Alppien pohjoispuolista Eurooppaa Irlannista Venäjälle.


title: Suuri nälänhätä 1315–1317

text: Keskiajalla ihmisiä kuoli nälkään joka vuosi. Näinä vuosina nälkäkuolemia oli poikkeuksellisen paljon, ja ne vaikuttivat yhteiskuntaan rajusti. Kesän 1315 runsaat sateet tuhosivat viljasadon, ja seuraavan kevään ollessa yhtä sateinen, ei edes siemenviljaa jäänyt seuraavaksi vuodeksi. Vuonna 1317 kulkutaudit levisivät valtoimenaan. Normaalin elämään voitiin palata vasta 1322, paikoin vasta 1325.


title: Suuri nälänhätä 1315–1317

text: Kuolleiden määrästä on hyvin erilaisia arvioita; monin paikoin jopa 10–25 % väestöstä kuoli nälkään.


title: Yhdistetyn maailmancup 1998–1999

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1998–1999 järjestettiin 17 osakilpailua.


title: HorrorPops

text: HorrorPops on tanskalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1996. Musiikissa huomaa vaikutteita punk rockista sekä 1950-luvun rockabillysta.


title: Rampe ja Naukkis

text: Rampe ja Naukkis on Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Aake Kallialan luoma ja esittämä lauluduo, joka esiintyi viihdesarjassa "Pulttibois".


title: Rampe ja Naukkis

text: Rampe ja Naukkis ovat kymenlaaksolaisia laulajia, joilla on oma yhtye Trio Erektus. He soittavat pääasiassa huoltoasemilla, eivätkä ole kovin suosittuja. Taukojen aikana he kertovat toisilleen vitsejä takahuoneessa, samalla tupakoiden ja virvokkeita juoden. Peteliuksen esittämällä Rampella on kyttyräselkä, kölirinta ja puhevika.


title: Rampe ja Naukkis

text: Rampen ja Naukkiksen oikeat nimet ovat Raimo Bilardo Wathén ja Sakari Naukkarinen. Rampe ja Naukkis viljelevät puheissaan runsaasti muusikoiden nimiä ja puhuvat usein muusikoista, joita he ovat tavanneet tai joiden kanssa he ovat soittaneet. He toteavat usein puujalkavitsiensä lomassa, että "Reiskahan elää vielä", millä viitataan muusikko-kansanedustaja Reino Laineeseen.


title: Rampe ja Naukkis

text: Hahmoista tehtiin myös oma elokuva "Rampe & Naukkis – kaikkien aikojen superpari" vuonna 1990. Samoihin aikoihin julkaistiin myös "Trio Erektus" huumorimusiikkilevy Kultalevy 1.


title: David Griffin

text: David Griffin (s. 19. heinäkuuta 1943 Richmond, Surrey) on englantilainen miesnäyttelijä, joka on näytellyt muutamassa englantilaisessa tv-sarjassa. Suomessa hänet tunnetaan parhaiten "Pokka pitää" -komediasarjan Emmettinä, joka pelkää kuulla tai nähdä vilauksenkaan Hyacinthistä.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Suuret kuolonvuodet olivat Pohjois-Eurooppaa koetelleiden harvinaisen kylmien vuosien jakso 1695–1697. Silloin varsinkin Suomessa, mutta myös laajalti Pohjois-Ruotsissa, Virossa ja Liivinmaalla viljasadot jäivät huonon sään vuoksi epätavallisen niukoiksi tai menetettiin kokonaan. Arvellaan, että Suomessa neljännes tai jopa kolmannes koko väestöstä kuoli tuolloin nälkään ja tauteihin. Sato tuhoutui monena vuonna peräkkäin, pettuleipää ja muuta hätäruokaa syötiin yleisesti. Sadon tuhoutuminen sai ihmiset lähtemään liikkeelle kerjäläisten laumoina, jolloin lavantauti ja muut kulkutaudit levisivät. Epäsuotuisissa ilmasto-oloissa levisivät myös kasvitaudit kuten torajyvä.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Suuret kuolonvuodet olivat seurausta ”pikku jääkaudesta”, jota kesti lähteestä riippuen joko 1570-luvulta 1700-luvun puoliväliin asti tai 1500-luvun lopulta 1800-luvun puoliväliin asti. Saksalaistiedemiesten Berchtesgadenissa suorittamien suurten puiden vuosirenkaiden tutkimisen kautta huomattiin puiden kasvun olleen ennen vuotta 1600 kaksinkertainen myöhempään verrattuna. Vuosi 1600 oli katovuosi ja suurin osa sadosta oli menetetty ja seuraavaa vuotta 1601 nimitettiin ”isoksi hallavuodeksi”.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Suurten kuolonvuosien säät olivat kuitenkin jopa pienen jääkauden oloihin nähden poikkeuksellisen kylmät. Niihin ovat mahdollisesti vaikuttaneet myös eri puolilla maailmaa samaan aikaan monet sattuneet tulivuorenpurkaukset (ks. tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon). Näitä olivat Heklan purkaus Islannissa ja Seruan purkaus Indonesiassa vuonna 1693 sekä Komaga-Taken purkaus Japanissa ja Aboinan purkaus Indonesiassa vuonna 1694. Niissä ilmakehään vapautui suuret määrät vulkaanista pölyä ja rikkihappoa, jotka heijastivat huomattavan osan auringon säteilystä takaisin avaruuteen.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Vastoinkäymiset alkoivat vuonna 1695, jolloin kevät ja kesä olivat hyvin kylmiä. Vilja kasvoi tavallisesta hitaammin, ja esimerkiksi ruis heilimöi Uudellamaalla vasta 6. elokuuta, ja varhaiset syyshallat tuhosivat viljan, ennen kuin se oli kypsynyt korjattavaksi. Hämeessä oli peltojen tuotto ollut lähes olematon, Pohjanmaalla saatiin jonkin verran satoa, mutta vilja ei laadultaan kelvannut siemeneksi.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Tammi- ja varsinkin helmikuussa 1696 Pohjois-Euroopassa vallitsivat vuodenaikaan nähden poikkeuksellisen lämpimät säät. Niinpä 2. helmikuuta Tukholmassa kasvoi jo sormen pituista ruohoa, ja 11. helmikuuta jäät lähtivät Etelä-Suomen järvistä. Monet talonpojat ryhtyivätkin jo kylvötöihin. Mutta maaliskuun 7 päivänä alkoivat kovat pakkaset uudestaan ja tuhosivat sen, mikä oli jo kylvetty. Runsas lumentulo aiheutti lisäksi keväällä valtavat tulvat. Kylvöt myöhästyivät ja kesällä satoi kaatamalla. Paha halla iski jo 19. elokuuta.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Talvella 1696–1697 Suomea koetteli hirvittävä nälänhätä. Vauraimmissakaan taloissa ei ollut viljaa, ja karja oli syöty jo ajat sitten. Ihmiset lähtivät kerjuulle, mutta usein turhaan, sillä kato oli koetellut koko maata. Kerjäläislaumojen mukana kulkivat myös erilaiset taudit, joista varsinkin lavantauti tappoi suuria väkimääriä. Joukkohaudoista ja nälkään sekä tauteihin kuolleiden ruumiista teidenvarsilla tuli suomalaisten arkipäivää.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Kun kato oli vienyt viljasadon, ihmiset söivät karjansa. Sen tultua syödyksi syötiin hevoset ja koirat. Sitten syötiin eläinten nahkoja ja sikiöitä. Valmistettiin myös hätäleipää petäjän kuorista, akanoista ja oljista sekä syötiin luonnon antimia, kuten vehkaa, nokkosia ja suolaheinää.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Vuosina 1696–1697 suuret nälkiintyneet kerjäläislaumat vaelsivat ruokaa etsiessään paikkakunnalta toiselle, jolloin olosuhteet tautien tarttumisille olivat suotuisat. Lavantauti, punatauti ja sopimattomasta ravinnosta aiheutuneet ruokamyrkytykset ja paksusuolen katarrin aiheuttama ummetus ja ripuli surmasivat enemmän ihmisiä kuin nälkä.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Pielisjärven käräjillä vuonna 1699 tuomittiin kuolemaan talonpojan leski Margareta Pärttylintytär, Vaikon kylästä. Margareta oli surmannut 6-vuotiaan Lastikka-nimisen tyttärensä lyömällä häntä rautakangella päähän. Kolme päivää tätä ennen perheen vanhin poika Kaarle oli surmannut 7-vuotiaan Paavali-nimisen veljensä rautakangella päähän lyömällä. Kummankin surmatun pää ja sisäelimet kaivettiin maahan, ruumiit paloiteltiin ja paistettiin uunissa, minkä jälkeen ne syötiin. Margaretan miehen kuoltua kahden viikon päästä vanhin poika Kaarle ja Margareta lähtivät kulkemaan, ravintoa etsiäkseen. Matkatessaan he kohtasivat samassa tarkoituksessa liikkuneen Juhana Tapaninen -nimisen pojan, jonka Kaarle surmasi iskemällä kirveen kamaralla päähän, vaikka Juhana oli pyytänyt, ettei häntä surmattaisi. Tämän jälkeen he tekivät nuotion ja paistoivat yhden reiden ja söivät sen, muut ruumiin osat he ottivat mukaansa.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Hallitus oli jo syksyllä 1695 lähettänyt viljaa Pohjanmaalle, mutta aivan liian vähäisiä määriä. Suomi oli myös ison osan vuodesta jäiden vuoksi motissa, ja monet viljalaivat myös upposivat Pohjanlahden syysmyrskyissä. Toisaalta myös tuon ajan huono tiedonkulku johti siihen, ettei vastatoimenpiteisiin osattu Tukholmassa ruveta riittävällä ripeydellä ja laajuudella.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Tavallisesti nälänhädästä oli selvitty ruokaa ostamalla ja kiristämällä vyötä. Katovuodet olivat nimittäin varsin tavallisia 1600-luvulla, mutta näin suuressa laajuudessa ei kato ollut maata koetellut. Myös Norjassa, osassa Ruotsia ja valtakunnan "vilja-aitassa", Baltiassa, oli hätätila. Kruunu ei lahjoittanut viljaa kansalle, vaan sitä lainattiin talollisille pientä korkoa vastaan. Lainat oli tosin tarkoitus periä takaisin vasta "kun meidän Herramme siunaa sadolla". Koska viljaa jaettiin talollisille, ei köyhimmällä osalla väestöä ollut sitäkään mahdollisuutta saada viljaa.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Suuret kuolonvuodet ovat Suomen historian pahin väestökatastrofi. K. Grotenfeltin arvion mukaan Suomen väkiluku oli tuolloin noin 500 000 ihmistä, joista katovuosina kuoli noin 140 000 henkeä, eli 28 prosenttia maan asukkaista. Varsinaista väestökirjanpitoa ei Ruotsin valtakunnassa 1600-luvulla ollut, vaikka arkkipiispa Olaus Martinin kehotuksesta vuodesta 1608 alkaen papiston tuli pitää kirjaa kaikista kastetuista, vihityistä ja kihlautuneista. Vuoden 1686 kirkkolaki paransi tilannetta, mutta pappien suorittama väestökirjanpito oli myöhemminkin hyvin puutteellista, joten kuolleisuutta voidaan vain arvioida. Joka tapauksessa on selvää, että yhtä ankaria väestönharvennuksia ei historia koko Euroopankaan mittakaavassa monia tunneta.


title: Suuret kuolonvuodet

text: Vuonna 1697 säät olivat tosin viljan kasvulle suotuisat, mutta koska siemenviljaa ei juuri ollut saatavissa, ei voitu paljon viljelläkään. Vasta vuonna 1698 saatiin jälleen hyvä sato, kun hallitus oli toimittanut Suomeen riittävästi siemenviljaa. Monista taloista oli koko väki kuollut, mutta autioiksi jääneet tilat asutettiin nopeaan tahtiin. Kruunu myönsi myös verohelpotuksia uudelleenasuttamisen tukemiseksi.


title: Anna Dawson

text: Anna Dawson (s. 27. heinäkuuta 1937, Bolton, Iso-Britannia) on englantilainen naisnäyttelijä, joka on näytellyt paljon teatterissa. Parhaiten hänet tunnetaan Pokka pitää -televisiosarjasta, jossa hän esittää Hyacinthin harvoin nähtävää Violet-siskoa.


title: George Webb

text: George Webb (9. kesäkuuta 1911 – 30. joulukuuta 1998) oli englantilainen miesnäyttelijä. Hän näytteli monissa englantilaisissa televisiosarjoissa, sekä "Pokka pitää" -sarjan sisarusten isänä.


title: Clive Swift

text: Clive Swift (s. 9. helmikuuta 1936, Liverpool) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt useissa elokuvissa sekä teatterinäytelmissä. Suomessa sekä Isossa-Britanniassa hänen tunnetuin tv-roolinsa on BBC- ja Yle TV1 -kanavien "Pokka pitää" -sarjan Richard Buckettina. Hän on näytellyt myös sarjoissa "Naapureita ja ystäviä" ja "Doctor Who".


title: Suuret nälkävuodet

text: Suuret nälkävuodet vuosina 1866–1868 olivat viimeisin laajamittainen nälänhätä Suomessa ja Länsi-Euroopassa. Se oli tuhoisa väestökatastrofi, sillä nälkävuosien aikana kuoli kahdeksan prosenttia Suomen väestöstä. Vain vuosien 1695–1697 suuret kuolonvuodet tiedetään vielä tuhoisammiksi. Myös Ruotsissa kärsittiin nälästä samaan aikaan.


title: Suuret nälkävuodet

text: Nälkävuosien aikana lasketaan väestönmenetys noin 150 000 hengeksi. Mutta eräiden arvioiden mukaan näiden kolmen vuoden aikana nälkä ja taudit – jotka tarttuvat herkemmin aliravittuihin – tappoivat jopa 200 000 henkeä, eli noin kymmenesosan Suomen silloisesta väestöstä. Suomen väkiluku oli seitsemänä vuonna (1866–1872) pienempi kuin vuonna 1865. Verrantona Suomen historian muista mullistuksista vuoden 1918 sisällissota painoi väkilukua kahtena vuonna, talvisota yhtenä. Jatkosodan aikana väkiluku kasvoi joka vuosi.


title: Suuret nälkävuodet

text: Vaikka kuolonuhreja oli hyvin paljon, Suomen historiankirjoituksessa nälkävuosista on kuitenkin verrattaen vähän mainintoja ja tutkimusta. Irlantilainen akatemiatutkija Andrew G. Newby on vertaillut Suomen ja Irlannin suhtautumista omiin nälkäkatastrofeihinsa. Hän on todennut näyttävän siltä, että Suomi on pitkälti unohtanut suuren nälänhätänsä, kun Irlannissa vastaavat tapahtumat määrittävät koko kansakuntaa. Syynä voi olla se, että Suomi toipui Irlantia nopeammin.


title: Suuret nälkävuodet

text: Suurten nälkävuosien juuret ulottuvat 1850-luvulle saakka, Krimin sotaan. Tuolloin Yhdistynyt kuningaskunta pommitti Oolannin sodassa (1854–1856) Suomen länsirannikkoa ja tuhosi viljavarastoja. Ensimmäinen ponnistus nälänhädän helpottamiseksi oli tuolloin. Toipuminen tuhoista oli erityisen vaikeaa, koska sadot olivat heikkoja sodasta alkaen, seuraavan kymmenen vuoden ajan. Myöhemmin britit kuitenkin potivat Krimin sodan takia huonoa omaatuntoa, ja he avustivat suomalaisia. Myös Pohjoismaat ja Venäjän keskiluokka ja aristokraatit tukivat Suomea. Lisäksi unkarilaiset tukivat suomalaisia heimoaatteen hengessä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Kato oli tullut Pohjois-Suomessa ja Oulun läänissä Lappia myöten. Nälkiintyneitä varten kerättiin avustuksia Englannissa, Skotlannissa ja Irlannissa.


title: Suuret nälkävuodet

text: Pohjois-Suomessa oli huono sato. Pohjanmaalta ja Savosta lähteneet nälkiintyneet kerjäläislaumat saivat ruokaa Keski- ja Etelä-Suomesta, missä sato oli ollut melko hyvä.


title: Suuret nälkävuodet

text:
Pohjois-Suomessa elokuun puolessavälissä mahdollisuus hyvään satoon vaikutti vielä hyvältä, kunnes elokuun 23. päivänä tullut halla tuhosi tuleentumattoman viljan laajoilla alueilla. Jonkin verran asukkaita muutti Ruotsiin ja Pohjois-Norjaan nälkää pakoon. Kajaanin kihlakuntaan kuuluvasta Kuhmosta muutti 745 henkeä Venäjälle Aunuksen kuvernementtiin. Heinää saatiin niukalti, ruista vain siemeneksi, ja pakkaseen turmeltui myös ohran nelinkertainen sato.
Lavantautiin kuoli 57 000, punatautiin 7 500 ja hinkuyskään yli 3 000 henkeä. Paikasta toiseen kiertelevät kerjäläiset säästyivät paremmin taudeilta kuin pysyvämpään olopaikkaan kuten työlaitoksiin tai talollisten palvelukseen jääneet. Myös monet nälkiintyneitä auttaneet sairastuivat. Maan väestöstä kuoli noin 7,9 prosenttia.


title: Suuret nälkävuodet

text: Kesä oli erittäin sateinen ja pilasi sadon monin paikoin; peruna ja juurekset mätänivät peltoon. Syysvilja jouduttiin kylvämään vaikeiden olosuhteiden vallitessa, ja sääolosuhteet pysyivät epäedullisina rukiin kasvulle. Talvi oli pitkä ja ankara. Etelä-Suomessa oli paksu lumipeite vielä toukokuun alussa, ja kesä tuli kuukauden myöhässä. Kevätkylvöt myöhästyivät ja karjanrehusta tuli suuri puute. Sadon kypsyminen ennen syyskylmiä ei ollut varmaa, ja huonon sadon mahdollisuuteen varauduttiin. Toukokuussa Johan Vilhelm Snellman ryhtyi toimiin, jotta maahan saataisiin tuotua viljaa ulkomailta. Kansalle jaettiin myös tietoa sienten käytöstä ruokana, hätäleivän valmistuksesta sekä karjalle sopivasta hätäleivästä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Elokuussa oli ensimmäinen halla, joka ei vielä aiheuttanut tuhoja. Syyskuun 3. päivänä alkoi pakkanen, joka hävitti kypsymättömän viljan melkein kokonaan etenkin maan pohjoisosissa. Tämän jälkeen tuli vielä useita muita hallaöitä, ja loputkin sadosta tuhoutui. Perunasato turmeltui runsaiden syyssateiden vuoksi.


title: Suuret nälkävuodet

text: Viljaa jaettiin käsitöitä, airoja, villoja, lankoja, ruoteita, lankkuja, vasikannahkoja ja lampaannahkoja vastaan. Kun ruokavarastot loppuivat, suurten väkijoukkojen oli lähdettävä Pohjois- ja Itä-Suomesta kerjuulle pysyäkseen hengissä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Vuonna 1866 astui Suomessa voimaan viinan kotipolton kieltävä laki. Virallinen perustelu oli raittiusaate, mutta todellisuudessa kysymys oli viljan saatavuudesta. Talonpojat ansaitsivat enemmän polttamalla viljan viinaksi, kuin myymällä sen jauhettavaksi. Tämä pahensi ennestäänkin heikkoa elintarviketilannetta ja niinpä senaatti kielsi viinan kotipolton. Olojen parantuessakaan ei Suomessa enää saanut valmistaa laillisesti kotipolttoista viinaa ja laki on samankaltainen tänäkin päivänä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Talvi 1866–1867 oli ankara ja kevät tuli myöhässä. Esimerkiksi Helsingin toukokuun keskilämpötila oli normaalin kymmenisen asteen sijaan +1,8 astetta. Jäät lähtivät monin paikoin vasta kesäkuussa, ja kesä alkoi vasta kesäkuun puolivälissä. Esimerkiksi Etelä-Suomessa järvet olivat jäässä ja pellot paksujen lumikinosten peittäminä vielä toukokuussa.


title: Suuret nälkävuodet

text: Edellisenä syksynä kylvetyn rukiin oraat olivat kovin kehnoja, ja jo varhain huomattiin, että kaura ja ohra olivat hallan vuoksi tulleet itämättömäksi pohjoisissa lääneissä. Elokuun lopun ja syyskuun alun ankarat hallat koettelivat satoa. Myös perunasato epäonnistui. Kaikkia edellisiä vuosia täydellisempi kato koetteli koko Suomea Ahvenanmaata ja lounaisia ja eteläisiä osia lukuun ottamatta. Sato ei riittänyt edes siemenviljaksi. Karjaa jouduttiin teurastamaan runsain määrin rehun puutteen vuoksi ja ruuaksi.


title: Suuret nälkävuodet

text: Talvi tuli aikaisin, ja viljalaivat jäivät siksi vieraisiin satamiin. Venäjän, Ruotsin ja muiden maiden avustukset olivat vähäisiä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Syksyllä ihmisiä alkoi kuolla tuhansittain. Satakunta, Häme, Pohjanmaa ja Pohjois-Karjala menettivät eniten väestöstään, jopa 20 prosenttia. Useimmat kuolemat aiheuttivat taudit, joille kaupunkeihin paenneet ja tilapäismajoitukseen päätyneet altistuivat. Syyskuussa kuoli noin 5 000, joulukuussa 6 500 ihmistä. Kulkutaudit levisivät koko maahan ja tappoivat nälkiintyneitä ihmisiä laumoittain.


title: Suuret nälkävuodet

text: Nälänhätä oli pahimmillaan vuoden 1868 alussa. Tammikuussa kuoli 8 000, helmikuussa 9 400 henkeä, maaliskuussa 14 500 henkeä, huhtikuussa 20 600 ja toukokuussa 25 200 ihmistä. Vuoden aikana kuoli yhteensä 137 700 henkeä. Pahimmin kärsivät Kuopion, Vaasan ja Oulun läänit sekä Turun ja Porin läänin pohjoisosat eli Satakunta.


title: Suuret nälkävuodet

text: Riittävä määrä siemenviljaa saatiin ostettua Itämerenmaakuntien (Viron ja Liivinmaan) vuoden 1866 sadosta, joka oli toimitettu jo Hollantiin, jossa se oli tarkoitus käyttää olutpanimoissa, mutta Adolf Wasenius ja valtionagronomi Karl Johan Forsberg ostivat 40 000 tynnyriä Itämerenmaakuntien ohraa Hollannista Schiedamin kaupungista. Ohratynnyrit päätettiin lähettää höyrylaivoilla Suomeen. Itämerenmaakuntien ohra oli tarkoitettu siemenohraksi, se oli epäpuhdasta ja sisälsi runsaasti myös ruohonsiemeniä. Tanskasta ja Etelä-Ruotsista ostettiin 6 000 tynnyriä. Kevätkylvö päästiin tekemään ajoissa ja syksyn sadosta tuli hyvä Pohjois-Suomessa ja kohtalainen muualla Suomessa. Kesällä sää oli hyvä, ja sato onnistui, mutta kerjäläisten levittämät kulkutaudit tappoivat yhä ihmisiä. Nälkävuosien jälkeen Suomen maataloutta monipuolistettiin ja sekä infrastruktuuria että teollisuutta kehitettiin, jotta vastaavanlaiset nälänhädät – joka sai ihmiset jopa varastamaan ruokaa – voitaisiin tulevaisuudessa torjua tehokkaammin. Käytännössä maatalouden monipuolistuminen näkyi karjatalouden aseman parantumisena. Nälkävuodet lisäsivät kiinnostusta parempien kulkuyhteyksien kehittämiseen, mikä myötävaikutti rautateiden rakentamiseen.


title: Suuret nälkävuodet

text: Johan Vilhelm Snellman kääntyi tunnetun frankfurtilaisen pankkiirin, vapaaherra C. von Rothschildin puoleen, pyytäen tätä järjestämään kuuden miljoonan lainan. Rothschild ehdotti tavanomaista käytäntöä – obligaatioiden myymistä – mutta Snellman totesi, että siihen menisi aikaa niin paljon, että Suomen kansa ehtisi kuolla nälkään. Rothschild antoi sitten lainan omista varoistaan.


title: Suuret nälkävuodet

text: Pietarista ostettiin jauhoja helsinkiläisen suurkauppias Adolf Vaseniuksen kautta, mutta satamat jäätyivät jo lokakuun lopussa ja ankara lumentulo vaikeutti jauhojen kuljetusta. Pietarista lähti kaksi suurta höyrylaivaa niitä kuljettamaan, mutta meren jäätymisen vuoksi laivakuljetuksista jouduttiin pian luopumaan. Maan pohjoisosiin saatiin kuitenkin kuljetetuksi jonkinlaisiksi varastoiksi noin 40 000 tynnyriä viljaa.


title: Suuret nälkävuodet

text: Suomen uusi kenraalikuvernööri Nikolai Adlerberg suhtautui tilanteeseen vakavasti ja uskoi enemmän Helsingfors Dagbladissa huhtikuussa 1867 julkaistua laajaa raporttia kuin paikallisten kuvernöörien raportteja, jotka eivät paljastaneet tilanteen koko vakavuutta.


title: Suuret nälkävuodet

text: Nälkävuoden aikana työttömyys kasvoi suuresti. Valtio järjesti hätäaputöitä eri puolilla Suomea. Rakennettiin teitä ja kanavia sekä kuivattiin järviä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Heti syyshallojen jälkeen oli Venäjällä muodostettu Aleksanteri II:n johdolla hätäapukomitea Pohjois-Venäjän ja Suomen hädänalaisten auttamiseksi.


title: Suuret nälkävuodet

text: Suomeen saapui viljaa avustuksina melkein kaikista Euroopan maista. Venäjällä oli ollut myös laaja kato ja miljoonittain nälkää näkeviä, ja viljan hinta oli noussut nopeasti.


title: Suuret nälkävuodet

text: Kaikki avustustoiminta osoittautui kuitenkin riittämättömäksi. Suomen viljantuotanto oli ollut normaalisti neljä miljoonaa tynnyriä, mutta vuonna 1867 vain 2,4 miljoonaa tynnyriä.


title: Suuret nälkävuodet

text: Senaattorina ja finanssitoimituskunnan 1. päällikkönä toiminutta Johan Vilhelm Snellmania on joskus pidetty syypäänä tilanteen pahentumiseen. Uudempi tutkimus on kuitenkin osoittanut, että ulkomaisen velan saanti ei enää tahtonut onnistua vuoden 1865 rahauudistukseen sisältyneen revalvaation ja siitä seuranneen rahapulan vuoksi ja että pelottavan suuri osa maatiloista ja metsistä oli jo menossa pakkomyyntiin. Poliittisen eliitin arvomaailmassa ”vastikkeettoman avun” antaminen rahvaalle nähtiin kansakunnan moraalia rappeuttavana siveellisyyskysymyksenä. Samanlainen asenne esiintyi brittiläisen yläluokan mietteissä Irlannin nälänhädän aikana 1840-luvulla.


title: Suuret nälkävuodet

text: Muuan keskeinen syy oli alkeellisen maanviljelyn joustamattomuus ja tilattoman väestön valtavasti kasvanut määrä – molemmat asioita, joista juuri Snellman oli vuosikymmeniä varoitellut. Hätäaputyöt osoittautuivat ongelmaksi, sillä nälkiintyneiden ihmisten kerääntyessä paikkakunnille etenkin lavantauti riehui niin, että Riihimäki–Pietari-rautatien rakentajista viidenneksen arvioidaan menehtyneen vuoden kuluessa.


title: Suuret nälkävuodet

text: Snellman totesi eräässä sanomalehtikirjoituksessaan:


title: Suuret nälkävuodet

text: Suomen taloushistoriallisen tilaston mukaan rukiin vienti Suomesta kasvoi vuonna 1867 ollen noin 16 prosenttia vuosikymmenen keskiarvoa suurempaa. Viennin osuus koko ruissadosta, joka oli pienin vuosikymmeniin, oli kaksi prosenttia (edellisen vuoden sadosta yksi prosentti). Määrällisesti siitä olisi riittänyt noin 1,5 kg viljaa kuukaudessa 150 000 ihmiselle vuodeksi. Myös kauraa, voita ja kalaa vietiin ulkomaille normaalia enemmän.


title: Suuret nälkävuodet

text: Suomessa on arvioitu olevan noin sata nälkävuosien muistomerkkiä. Muun muassa Mäntsälässä sijaitsee vuonna 1984 paljastettu reliefi.


title: Suuret nälkävuodet

text: Fennomaanien retoriikassa nälkävuosien jälkeen rakennettuja rautateitä pidettiin muistomerkkeinä. Heidän mukaansa patsaita ei tarvittu, koska rautatie oli muistutus Suomen ahkerasta ja kärsivästä kansasta. Samalla rautateiden katsottiin hyödyttävän tulevia sukupolvia.


title: Luettelo tunnetuista keuhkokuumeeseen kuolleista

text: Tämä on luettelo tunnetuista keuhkokuumeeseen kuolleista.


title: Maantieto

text: Maantieto on Suomessa peruskoulun oppiaine. Siinä käsitellään maantieteen perusasioita. Peruskoulun ensimmäisillä luokilla maantiedon opetus on yhdistettynä "ympäristöoppiin". Lukiossa ja yliopisto-opetuksessa oppiaineen nimenä on maantiede.


title: Anja Räsänen

text: Anja Irmeli Räsänen-Niemi (15. tammikuuta 1932 Hiitola – 24. maaliskuuta 2016 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pitkän uran Tampereen Teatterissa.


title: Anja Räsänen

text: Räsänen esiintyi kolmessa elokuvassa. Vuonna 1950 hän oli kreditoimaton avustaja Hannu Lemisen ohjaamassa komediaelokuvassa "Amor hoi!" ja vuonna 1953 hän näytteli Valentin Vaalan komediassa "Huhtikuu tulee" (1953). Kolmas ja viimeinen rooli oli Matti Kassilan elokuvassa "Meiltähän tämä käy" (1973).


title: Anja Räsänen

text: Televisiossa Räsänen näytteli 1960-luvulta 2000-luvulle saakka. Hänet muistetaan erityisesti nimiroolista Pekka Lepikön kirjoittamassa ja ohjaamassa komediasarjassa "Mummo" (1987). Räsänen näytteli samassa roolissa myös 1990-luvulla televisiosarjassa "Kyllä isä osaa". 1980-luvulla hän vieraili myös "Tankki täyteen" -komediasarjassa ja 2000-luvulla sarjoissa "Hovimäki" ja "Meidän jengi". Hän esiintyi myös vuonna 1991 tehdyssä draamasarjassa Autovaras, jossa hän esitti opettajaa.


title: Anja Räsänen

text: Räsäsen aviomies Olavi Niemi oli myös Tampereen Teatterin näyttelijä.


title: Simo Laakso

text: Simo Olavi Laakso (s. 1974) on espoolainen Syöpäsairaiden tuki ry:n perustaja ja Solia Oy:n entinen toimitusjohtaja.


title: Simo Laakso

text: Syöpäsairaiden tuki ry osti Solia Oy:ltä vuosina 2001–2005 varainkeruupalveluita. Tarkoituksena oli kerätä varoja syöpää sairastaville lapsille.


title: Simo Laakso

text: Laakson liiketoimista nousi kohu tammikuussa 2005, kun MTV3:n "45 minuuttia" -ohjelma paljasti, että Syöpäsairaiden tuki ry:n nimissä kerätyistä rahoista 98,6 % meni keräyskuluihin. Sekä yhdistys että varainkeruuyritys lopettivat toimintansa kohun myötä.


title: Simo Laakso

text: Helsingin käräjäoikeus aloitti petosjutun käsittelyn 16. lokakuuta 2006. Laakso tuomittiin yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen törkeästä petoksesta 26. huhtikuuta 2007.


title: Simo Laakso

text: Helsingin hovioikeus pui tapausta kolmen viikon ajan toukokuussa 2008. 19. syyskuuta 2008 hovioikeus kovensi käräjäoikeuden antaman rangaistuksen kahdeksi vuodeksi ehdotonta vankeutta. Hovioikeuden mukaan Laakso teki rikoksen erityisen suunnitelmallisesti ja keräsi sen avulla huomattavan määrän rahaa. Lisäksi rikoksella loukattiin vakavasti luottamusta yleishyödyllisiin keräyksiin. Monet ihmiset kertoivat oikeudessa, etteivät he enää koskaan osallistu mihinkään keräyksiin.


title: Turun hovioikeus

text: Turun hovioikeus () on Suomen vanhin hovioikeus. Turun hovioikeuden perusti 15. kesäkuuta 1623 antamallaan kuninkaallisella valtakirjalla Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf. Syyksi uuden hovioikeuden perustamiselle kuningas mainitsi valtuutuksessaan sen, että pitkät matkat ja korkeat kustannukset saivat monet Suomessa asuvat alamaiset luopumaan Tukholmaan matkustamisesta. Tästä syystä he eivät päässeet laillisiin oikeuksiinsa Svean hovioikeudessa. Uuden hovioikeuden perustaminen Suomeen takaisi siksi paremmin oikeuden ja oikeudenmukaisuuden tapahtumisen Ruotsin valtakunnassa, uskoi kuningas.


title: Turun hovioikeus

text: Ensimmäiseksi hovioikeuden presidentiksi ja samalla Suomen maaherraksi nimitettiin Nils Tuurenpoika Bielke. Hovioikeus toimi ensimmäiset vuotensa Turun linnassa ja Billsteenin talossa, josta se muutti Suurtorin laidalle niin sanottuun Kankaisten taloon 1671. Turun palon tuhottua Kankaisten talon hovioikeus muutti Turun akatemialle rakennettuun Akatemiataloon 1830, jossa se toimii edelleen. Hovioikeudella on tiloja käytössään myös Hämeenkadun varrella sijaitsevassa Gripen-rakennuksessa.


title: Turun hovioikeus

text: Turun hovioikeus toimi koko Suomen valitusasteena vuoteen 1776 asti, jolloin Vaasan hovioikeus perustettiin. Nykyään se on Suomen henkilöstö- ja juttumäärältään toiseksi suurin hovioikeus Helsingin hovioikeuden jälkeen. Turun hovioikeudessa on yhteensä noin 120 virkaa ja se käsittelee vuosittain noin 2800 juttua. Presidenttinä toimi elokuun 2012 loppuun Antero Palaja, joka nimitettiin tehtävään korkeimman oikeuden jäsenen tehtävästä. Palajan seuraaja Timo Esko astui tehtävään marraskuussa 2012. Esko nimitettiin korkeimman oikeuden presidentiksi 1. tammikuuta 2016 alkaen ja hänen seuraajakseen nimitettiin huhtikuussa 2016 Kenneth Nygård.


title: Turun hovioikeus

text: Turun hovioikeuspiirissä on 1,3 miljoonaa asukasta ja 5 käräjäoikeutta.


title: Winsor Harmon

text: Winsor Harmon (s. 1963) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän asuu Los Angelesissa.


title: Winsor Harmon

text: Hän on näytellyt monissa elokuvissa, draama- ja saippuasarjoista hänet tunnetaan parhaiten Kauniit ja rohkeat -sarjan Thorne Forresterinä. Hän on myös nakuillut Playgirl-lehden sivuilla.


title: Matias Hangasmaa

text: Matias Hangasmaa (s. 4. kesäkuuta 1995) on suomalainen näyttelijä ja pesäpalloilija.


title: Matias Hangasmaa

text: Hangasmaa tunnetaan parhaiten Huuma-viihdeohjelmasta, jossa hänen roolinaan oli esittää nuorta talkshow-isäntää "Pikku-Lorea", joka haastatteli julkkiksia yhdessä "Pikku-Jaskan" tai "Pikku-Heikin" kanssa. Hangasmaan roolihahmo oli ohjelman varsinaisen juontajan Lorenz Backmanin minikokoinen kaksoisolento.


title: Matias Hangasmaa

text: Hangasmaa näytteli myös Matti Nykäsen valmentajan veljenpoikaa Anttia Matti-elokuvassa Lisäksi Hangasmaa näytteli MTV3-kanavalla Käenpesä-sarjan Petteriä, jonka sarjan päähenkilöt Jussi ja Kaisa aikoivat adoptoida. Hän on ollut mukana myös sarjassa Jako kahteen, ja on ääninäytellyt useissa lastenelokuvissa. Syksyllä 2008 Hangasmaa juonsi Jackpot-perheohjelmaa MTV3:lla yhdessä Marco Bjurströmin kanssa.


title: Matias Hangasmaa

text: Hangasmaa pelaa pesäpalloa miesten Superpesiksessä sarjanousija Haminan Palloilijoiden riveissä. Hangasmaa on ulkopelipaikaltaan lukkari.


title: Matias Hangasmaa

text: Aiemmin Hangasmaa on pelannut Roihuvuoren Roihussa, mistä hän siirtyi kesällä 2015 miesten Ykköspesiksessä pelaavaan Pöytyän Urheilijoihin. Vuonna 2016 Hangasmaa siirtyi pelaamaan Ykköspesistä Joensuun Mailan kakkosjoukkueeseen. Joensuun Maila tippui kauden päätteeksi sarjaporrasta alemmas. Kaudella 2017 Hangasmaa pelasi Ykköspesistä sarjanousija Jyväskylän Lohessa, joka Joensuun Mailan tavoin tippui sarjasta kauden päätteeksi.


title: Daiki Itō

text: Daiki Itō (, s. 27. joulukuuta 1985 Shimokawa, Hokkaidō) on japanilainen mäkihyppääjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 2001–2002 lähtien.


title: Daiki Itō

text: Itō debytoi arvokilpailuissa Planican lentomäen MM-kisoissa 2004, jossa hän sijoittui joukkuemäessä viidenneksi ja henkilökohtaisessa 20:nneksi. Seuraavan vuoden Oberstdorfin MM-kilpailuissa hän oli joukkuemäessä yhdeksäs. Torinon olympialaisissa 2006 hän sijoittui joukkuekisassa kuudenneksi ja normaalimäessä kahdeksanneksitoista. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän hyppäsi Takanobu Okaben, Noriaki Kasain ja Shōhei Tochimoton kanssa joukkuemäen pronssia. Lisäksi hän oli normaalimäessä 20:s. Kaksi vuotta myöhemmin Liberecissä Itō oli Kasain, Okaben ja Tochimoton kanssa saavuttamassa Japanille toisen kerran peräkkäin joukkuepronssia. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli normaalimäessä viidestoista ja Oslon MM-kisoissa 2011 normaalimäessä kolmastoista. Vikersundin lentomäen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui viidenneksi, joka on myös hänen paras henkilökohtainen arvokisasijoituksensa. Val di Fiemmessä 2013 Itō oli suurmäen kymmenes ja normaalimäen 15:s. Sekajoukkuemäestä hän voitti kultaa yhdessä Japanin joukkueen kanssa. Sotšin olympialaisissa 2014 Itō saavutti Japanin joukkueessa pronssia ja sijoittui suurmäessä yhdeksänneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimäessä 12:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän hyppäsi sekajoukkuemäessä Japanin pronssia voittaneessa joukkueessa. Normaalimäessä hän sijoittui kymmenenneksi ja suurmäessä 15:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli normaalimäessä 20:s ja joukkuemäessä kuudes.


title: Daiki Itō

text: Ensimmäiset maailmancupin osakilpailuvoittonsa Itō saavutti tammikuussa 2012 voitettuaan Sapporon molemmat osakilpailut. Seuraavat kaksi voittoaan hän otti maaliskuussa 2012 peräkkäisissä kilpailuissa Salpausselän normaalimäessä ja Trondheimin suurmäessä. Lisäksi hän on sijoittunut kuusi kertaa toiseksi ja seitsemän kertaa kolmanneksi (28.11.2014 mennessä). Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kaudella 2011–2012 neljänneksi.


title: Daiki Itō

text: Itō hyppäsi oman ennätyksensä 240m Vikersundissa. Kaudella 2004–2005 hän hyppäsi Bischofshofenissa 143 metriä. Se on edelleen mäen virallinen mäkiennätys. Gregor Schlierenzauer hyppäsi 145 metriä 2008, mutta hän teki sen karsinnassa, joten sitä ei hyväksytty viralliseksi mäkiennätykseksi. Itōn hyppy on edelleen mäen toiseksi pisin. Kyseisen kauden kokonaispisteissä hän oli kolmastoista.


title: Psalmi 151

text: Psalmi 151 () on nimi, joka on annetty lyhyelle psalmille, joka on osana suurinta osaa kreikankielisen Vanhan testamentin eli Septuagintan kopioita, mutta ei kuulu masoreettiseen tekstiin. Sen hepreankielinen versio löydettiin Qumranista Kuolleenmeren kääröjen joukosta 1956, luolasta 11.


title: Psalmi 151

text: Septuagintassa psalmilla ei kuitenkaan ole numeroa, vaan sen otsikkona on "Tämä psalmi on laitettu Daavidin nimiin ja se on ilman numeroa. Kun hän löi Goljatin yhdessä taistelussa". Suurin osa tutkijoista uskoo, että se on kirjan kokoajien ja kääntäjien Septuagintaan tekemä lisäys.


title: Psalmi 151

text: Kirjan otsikko osoittaa, että sen kirjoitti kuningas Daavid filistealaista Goljatia vastaan käydyn taistelun jälkeen. Teksti kertoo, kuinka Daavid oli veljistään vähäisin, ja kuitenkin Jumala valitsi hänet voidelluksi kuninkaaksi. Se muistuttaa, kuinka Daavid surmasi Goljatin tämän omalla miekalla.


title: Psalmi 151

text: Ortodoksinen kirkko ja orientaaliortodoksiset kirkot lukevat psalmin osaksi Raamatun kaanonia. Katoliset, protestantit ja suurin osa juutalaisista pitää sitä apokryfisenä. Se on kuitenkin liitteenä joissakin katolisissa Raamatuissa, kuten joissakin Vulgatan painoksissa, sekä joissakin ekumenisissa käännöksissä, kuten englanninkielisessä "New Revised Standard Versionissa".


title: Anneli Sauli

text: Anneli Sauli (o.s. Savolainen, Saksassa Ann Savo, vv. 1965–1969 Pakkasvirta), s. 6. elokuuta 1932 Pyhäjoki) on suomalainen näyttelijä.


title: Anneli Sauli

text: Elokuvanäyttelijänä työskennelleen Saulin ensimmäinen rooli oli nuoren tytön osa elokuvassa "Me tulemme taas" vuonna 1953, ja läpimurtonsa suureksi tähdeksi hän teki samana vuonna elokuvan "Hilja – maitotyttö" nimiosassa. Filmin eroottinen lataus aikaansai Suomessa vertailua Harriet Anderssoniin ja Brigitte Bardot’hon.


title: Anneli Sauli

text: ”Hiljaa” seuranneissa elokuvissa kuten "Risti ja liekki" (1957), "Miriam" (1957) sekä "Lumisten metsien tyttö" Sauli katsoo esittämiensä naisten olleen usein miehisen vallankäytön kohteita.


title: Anneli Sauli

text: Suomalaisen elokuvan hiipuessa 1960-luvulla Sauli ryhtyi työskentelemään Saksassa. Sauli on esiintynyt noin 40 elokuvassa, joista kymmenen hän teki Saksassa nimellä Ann Savo. Naispääosia hänellä on ollut Suomessa yli kymmenen. Sauli muistetaan myös rooleistaan televisiosarjoissa "Hovimäki" ja "Käenpesä".


title: Anneli Sauli

text: Joensuun kaupunginteatterissa Anneli Sauli toimi näyttelijänä 1971–1996. Joensuuhun Saulin pestasi silloinen teatterinjohtaja Jouko Turkka, jonka Sauli on sanonut pelastaneen hiipumassa olleen uransa. Näyttämöltä Sauli kertoo saaneensa arvostusta, jota elokuvaroolit eivät aina ole tuoneet mukanaan.


title: Anneli Sauli

text: Elokuvissa ja teatterissa esiintymisen lisäksi Anneli Sauli on usein tuonut esille taustaansa romanina sekä työväenliikkeen toimijana ja kommunistina. Sauli osallistui eduskuntavaaleihin 2007 SKP:n ehdokkaana, mutta jäi valitsematta saatuaan 272 ääntä. Vuoden 2011 vaaleissa hän sai 75 ääntä.


title: Anneli Sauli

text: Vuonna 2010 Anneli Sauli palkittiin taiteen valtionpalkinnolla, jonka arvo on 15 000 euroa. Hän sai Betoni-Jussin 2013 palkintona elämäntyöstään elokuvanäyttelijättärenä.


title: Anneli Sauli

text: Sauli on ollut naimisissa Åke Lindmanin kanssa 1956–1962 ja Jaakko Pakkasvirran kanssa 1965–1968. Hän kirjoitti yhdessä Tuula-Liina Variksen kanssa muistelmakirjan "Elämäni on minun" (1993).


title: Daniel Dewald

text: Daniel Dewald (s. 1963) on espanjalais-belgialainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.


title: Oikeakätisyys

text: Oikeakätiset ovat henkilöitä, jotka ovat taipuvaisia käyttämään arkisissa askareissaan enemmän oikeaa kuin vasenta kättään.


title: Oikeakätisyys

text: Väestön oikea- ja vasenkätisyyssuhteita ei tilastoida. Kuitenkin useimmissa Yhdysvalloissa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyistä tutkimuksissa on käynyt ilmi, että selkeä enemmistö, 70–95 %, on oikeakätisiä. Myös monet yhteiskunnan toiminnot on suunniteltu siten, että niitä on oikeakätisen helpompi käyttää, vaikka suuri osa toiminnoista on suunniteltu sekä oikea- että vasenkätisille.


title: Oikeakätisyys

text: Oikeakätisyys tulee esille yllättävissäkin asioissa eri kulttuureissa. Muslimeille ja hinduille vasen käsi on ”saastainen”, koska sitä käytetään asioitaessa vessassa. Ruoka ja juoma on tarjoiltava oikealla kädellä, vasenta kättä ei saa käyttää tähän tarkoitukseen.


title: LATAM Chile

text: LATAM Chile (aikaisemmin "LAN Airlines") on chileläinen lentoyhtiö. LATAM Chilen päälentoasema on Arturo Merino Benítezin lentoasema Santiagossa. Santiagossa sijaitsee myös yhtiön päämaja. LATAM Chile ja Aerolíneas Argentinas ovat ainoita Latinalaisen Amerikan lentoyhtiöitä, joilla on kohteita Oseaniassa. LAN Airlines on Oneworld-allianssin jäsen.


title: LATAM Chile

text: LAN Airlines oli Chilen kansallinen lentoyhtiö sen 1990-luvun yksityistämiseen saakka. Se oli Etelä-Amerikan suurimpia lentoyhtiöitä ja se lensi kaikille asutetuille mantereille Aasiaa lukuun ottamatta. LAN Airlines liittyi Oneworldiin vuonna 2000.


title: LATAM Chile

text: LATAM Airlines Group perustettiin 22. kesäkuuta 2012, kun TAM Linhas Aéreas ja LAN Airlines yhdistyivät. Yritykset toimivat nimellisesti erillään elokuuhun 2015 asti, jolloin ilmoitettiin että molemmat yhtiöt saisivat LATAM-nimen. Brändi on tarkoitus olla yhtenäinen vuoteen 2018 mennessä.


title: Nahka

text: Nahka on materiaali, jota saadaan parkitsemalla eläinten vuodista. Sitä käytetään muun muassa huonekalujen, kenkien, laukkujen ja asusteiden valmistuksessa. Nahan lähteenä ovat yleensä teuras- tai turkiseläimet.


title: Nahka

text: Erilaisia nahkalajeja ovat esimerkiksi nappanahka, aniliininahka ja mokkanahka. Nahkaan voidaan myös tehdä pintakuviointi, narvi. Narveiksi nimitettyjä pintamuotoja ovat muun muassa sagriini, box, lama, boa ja krokotiili. Nahan pintaa voidaan käsitellä myös muunlaisin menetelmin, joilla saadaan nahasta muokattua nupukkinahkaa ja mokkanahkaa.


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Jännitteenjakosääntö ja virranjakosääntö ovat suoraan Ohmin ja Kirchhoffin laeista johdettuja yksinkertaisia sääntöjä, joiden käyttäminen joskus nopeuttaa virtapiirin toiminnan tarkastelua.


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Ohmin lain mukaan vastusten R ja R läpi kulkevan virran suuruus on


Jännitteen- ja virranjakosääntö


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Tällöin molempien vastusten yli olevat jännitteet voidaan ratkaista


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: formula_2 ja formula_3


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Tavallisesti kaava ilmoitetaan muodossa


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Jännitteenjakosääntö pätee myös mielivaltaisen monelle sarjaan kytketylle vastukselle, yleisesti vastuksen "R" yli oleva jännite


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Vastukset R ja R on rinnankytketty, joten niiden yli on sama jännite. Tällöin


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Kirchhoffin virtalain mukaan


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Ratkaisemalla edellisistä yhtälöistä formula_8 ja formula_9 saadaan


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: formula_10 ja formula_11


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Kaava muistuttaa jännitteenjaon kaavaa, mutta nyt osoittajassa on se vastus, jonka virtaa "ei" selvitetä. Huomaa, että kaava pätee vain kahdelle vastukselle!


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: Mikäli käytetään resistanssien sijasta niiden käänteislukuja eli konduktansseja formula_12, saadaan sääntö, joka pätee jännitteenjakosäännön tavoin mielivaltaisen monelle vastukselle:


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text: formula_13 ja formula_14


title: Jännitteen- ja virranjakosääntö

text:
ja edelleen
formula_15.


title: Stratosfääri

text:
Stratosfääri eli yläilmakehä on ylemmän ilmakehän kerros, joka alkaa
troposfäärin yläpuolelta, keskimäärin noin 15 kilometrin korkeudesta.
Useimmat Maassa tuntemamme sääilmiöt, kuten sateet, tapahtuvat troposfäärissä. Stratosfäärissä ilma johtaa ääntä, mutta siellä ilma on kuitenkin liian ohutta ihmisen hengitettäväksi.


title: Stratosfääri

text: Stratosfäärissä oleva otsonikerros suojaa kasveja ja eläimiä syöpää aiheuttavalta ja tappavalta, Auringosta tulevalta, hyvin lyhytaaltoiselta ultraviolettisäteilyltä. Kosminen säteily synnyttää stratosfäärissä sekundaarisäteilyä.


title: Stratosfääri

text: Stratosfääri on päiväntasaajalla n. 17–50 kilometrin korkeudessa, mutta napa-alueilla stratosfäärin alaraja, tropopaussi, on vain n. 8 kilometrin korkeudessa. Ilmanpaine on stratosfäärissä noin 1/10–1/1 000 siitä mitä maan pinnalla.


title: Stratosfääri

text:
Maan stratosfääri mahdollistaa elämän hengissä säilymisen, toisin kuin Venuksessa ja Marsissa, joissa stratosfääriä ei ole.
Tropopaussi toimii lukkona, joka estää vesihöyryä pääsemästä ylempään ilmakehään ja hajoamasta siellä Auringon säteilyn vaikutuksesta, jolloin vety haihtuisi avaruuteen. Kylmä stratosfääri ei pysty sisältämään runsaasti vesihöyryä, sillä kylmä ilma sisältää muutenkin vain vähän kosteutta. Tällöin otsonikerroksen yliseen stratosfääriin ei kulkeudu kuin pieni määrä vesihöyryä kerrallaan Auringon ultraviolettisäteilyn hajotettavaksi.


title: Stratosfääri

text: Silti pieniä määriä vesihöyryä pääsee ylempään ilmakehään muun muassa tulivuorenpurkauksissa ja haihtumaan Maasta pois.


title: Stratosfääri

text:
Joskus noin 15–35 kilometrin korkeudessa stratosfäärissä muodostuu polaarisia stratosfääripilviä eli helmiäispilviä.
Silloin tällöin tulivuorenpurkaukset nostavat stratosfääriin pieniä rikkihappopisaroita, jotka heijastavat pois Auringon säteilyä. Tällöin Maan lämpötila alenee hieman.


title: Stratosfääri

text: Stratosfäärissä on jääkiteitä, joilla on suuri merkitys otsonikadossa. Kun CFC-yhdiste nousee stratosfääriin, niin ne härmistyvät jääkiteisiin ja hajoavat klooriksi joka tuhoaa otsonikerrosta.


title: Stratosfääri

text:
Stratosfäärissä ilmalla on oma kiertoliikkeensä, joka ei noudata troposfäärin lakeja. Ilma lämpenee stratosfäärissä otsonin vaikutuksesta huippua kohti mentäessä, mistä johtuen stratosfäärin ilma on vakaassa tilassa.
Stratosfäärin yläosaa lämmittää otsonin, vesihöyryn ja hiilidioksidin absorboima Auringon ultraviolettisäteily.
Stratosfäärin yläpuolella noin 50–85 kilometrin korkeudessa on mesosfääri. Siellä lämpötila laskee −3 °C:sta −70 °C:een.


title: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto

text: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto on Suomen kansallispuisto, joka käsittää noin 60 kilometriä leveän alueen Kymenlaakson maakunnan ulkosaaristossa Kotkan ja Haminan kaupunkien sekä Pyhtään ja Virolahden kuntien alueella. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Sen maapinta-ala on 656 ha, eikä se nykyisellään täytä luonnonsuojelulain 11 §:n edellytystä, jonka mukaan kansallisouiston vähimmäispinta-ala on 1000 ha. Kansallispuisoon ei kuulu vesialueita.


title: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto

text:
Kansallispuistoon kuuluu vain pieniä, alle yhden neliökilometrin kokoisia saaria ja luotoja. Suurimmat saaret ovat Kilpisaari, Ristisaari, Ulko-Tammio, Mustaviiri ja Pitkäviiri. Itäisin saari on Huovari.
Useimmat saaret ovat puuttomia kalliosaaria, mutta alueella on myös harjusaaria, kuten Pitkäviiri. Metsäisillä saarilla puusto on pääosin männikköä. Joidenkin suurimpien saarten, kuten Ulko-Tammion ja Ristisaaren, sisäosissa on myös lehtoja.


title: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto

text: Kansallispuiston alue on merkittävä saaristolinnuston pesimäalue. Linnustoon kuuluvat muun muassa Suomen suurimmat selkälokkiyhdyskunnat ja merkittäviä kala- ja lapintiirayhdyskuntia.


title: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto

text: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto kuuluu Natura 2000 -hankkeen luontodirektiivin mukaisiin SCI- ja lintudirektiivin mukaisiin SPA-alueisiin. Natura-alueisiin kuuluu lisäksi kansallispuiston ulkopuolelta joitakin saaria ja luotoja sekä Kuorsalon Vanhankylänlahti.


title: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto

text: Itäisen Suomenlahden kansallispuistoa käytetään Suomen Radioamatööriliitto ry:n kansallispuistotyöskentelytodistuksen yhtenä amatööriadioasemakohteena. Sen tunnus on OHFF-001.


title: Elinkaarimalli

text: Elinkaarimalli on suomalainen versio kansainvälisestä "Public Private Partnership (PPP)" -hankintamallista.


title: Elinkaarimalli

text: Elinkaari- tai PPP-mallilla toteutettavassa hankinnassa yksityinen yritys vastaa julkisen hankkeen toteutuksesta kokonaisuutena ja tyypillisesti huomattavasti tavanomaisia sopimuksia pidemmän ajan. Useimmissa elinkaarimallihankkeissa yksityisen palvelutuottajan vastuulle kuuluvat hankkeen suunnittelu, rahoitus, toteutus sekä ylläpito ja palvelujakson pituus on useista vuosista kymmeniin vuosiin.


title: Elinkaarimalli

text: Elinkaarimallin kaikki kustannukset jaetaan tavallisesti palvelumaksuina koko sopimusjaksolle eikä toteutus vaadi tilaajalta suuria alkuinvestointeja, kuten tavanomaisissa julkisrahoitteisissa hankkeissa. Tämän ansiosta elinkaarimallit tarjoavat hyvän keinon kalliiden hankkeiden toteuttamiseen myös esimerkiksi laskusuhdanteen aikana. Riippumattomuus vuosittaisista investointibudjeteista mahdollistaa myös monissa tapauksissa tiiviimmän toteutuksen, jonka ansiosta lopputuote saadaan aikaisemmin käyttöön ja hankkeen takaisinmaksu alkaa nopeammin.


title: Elinkaarimalli

text: Elinkaarimallin etuna pidetään parempaa fokusta hankkeen elinkaaren kokonaiskustannuksiin, kun sekä suunnittelun, rakentamisen, käytön ja ylläpidon riskit ja vastuut ovat samalla osapuolella. Näin esimerkiksi rakentamiskustannuksissa säästämällä ei epäsuorasti aiheuteta ylläpidon kustannusten kohtuutonta nousua. Lisäksi elinkaarimalli tarjoaa julkiselle tilaajalle kokonaispaketin, jonka kustannukset ovat tunnettuja koko sopimuskauden ajan. Tämä helpottaa julkisen toimijan budjetin suunnittelua.


title: Elinkaarimalli

text: Suomessa suurimmat elinkaarimallihankkeet ovat olleet tiehankkeita. Vuosina 1997-2012 toteutettu Valtatie 4:n osuus Järvenpää-Lahti oli ensimmäinen Suomessa elinkaarimallilla toteutettu tieprojekti. Viime aikoina erityisesti erilaisten julkisten palveluyksiköiden, kuten sairaaloiden ja koulujen toteutus on elinkaarimallilla on kasvattanut suosiotaan. Esimerkiksi Espoon kaupunki on soveltanut elinkaarimallia jo yli kymmenessä hankkeessa. Tunnetuin niistä on Kaivomestarin kiinteistö, jossa toimivat lukio, uimahalli ja kuntosali.


title: Elinkaarimalli

text: Elinkaarimallia on arvosteltu köyhän miehen osamaksukauppana, joka syö budjettirahat pitkälle tulevaisuuteen. Sen sanotaan olevan kallis toteuttamismuoto, koska yksityissektorin toimijoiden tulee maksaa voittoa omistajilleen ja niiden lainarahoitus tulee aina kalliimmaksi kuin valtion. Myös elinkaarimallihankkeen tarjouskilpailuun liittyvät kustannukset ovat usein tavanomaista rakentamis- tai suunnittelu- ja rakentamishanketta korkeammat.


title: Virtalähde

text: Virtalähde voi tarkoittaa:


title: Varig

text: Varig (Viação Aérea Rio Grandense) oli brasilialainen vuonna 1927 perustettu lentoyhtiö. Vuodesta 1965 vuoteen 1990 Varig oli Brasilian johtava ja miltei ainoa kansainvälisten lentojen operoija. Taloudellisten vaikeuksien myötä yhtiö jaettiin vuonna 2006 kahtia "vanhaksi" Varigiksi, joka menetti Star Alliance -jäsenyyden ja lakkautettiin 2008, sekä "uudeksi" yhtiöksi, joka on sittemmin sulautettu Gol Airlinesiin.


title: Varig

text: Varigin päälentoasemat olivat São Paulo-Guarulhosin kansainvälinen lentoasema São Paulossa ja Galeãon kansainvälinen lentoasema Rio de Janeirossa. Yhtiön päämaja sijaitsi Porto Alegressa. Varigin tytäryhtiöitä olivat Nordeste Linhas Aereas Regionais (99 %), Rio Sul Serviços Aéreos Regionais (97 %) ja Pluna (49 %),


title: Varig

text: Varigin koostui joulukuussa 2006 seuraavista lentokoneista:


title: Allisiini

text: Allisiini (diallyylitiosulfinaatti) on antibioottinen yhdiste, jota esiintyy muun muassa valkosipulissa ja keltasipulissa. Valkosipuli sisältää alliinia (CHNOS), jota siinä on noin prosentin verran. Kun valkosipuli leikataan tai murskataan, alkaa alliini allinaasi-entsyymin vaikutuksesta muuttua allisiiniksi. Allisiinilla puolestaan on kyky estää bakteereiden, hiivojen, sienten kasvua ja myös virusten lisääntymistä. Joidenkin tutkimusten mukaan sen on todettu estävän myös kasvainten kasvua estäessään kasvaimen mitoosin.


title: Allisiini

text: Tislatusta valkosipuliöljystä valmistetuissa tuotteissa ei ole allisiinia. Allisiini säilyy murskatussa valkosipulissa vajaan vuorokauden, jonka jälkeen se alkaa hajota muiksi rikkiyhdisteiksi kuten diallyylidisulfidiksi (CHS). Myös kuumentaminen hävittää allisiinin.


title: Allisiini

text: Allisiinin kemiallinen kaava on CHOS ja CAS-numero 539-86-6.


title: Renault Twingo

text: Renault Twingo on Renault’n vuodesta 1993 valmistama pieni, hatchback-tyyppinen nelipaikkainen henkilöauto.


title: Renault Twingo

text: Nimi ”Twingo” on on yhdistelmä sanoista ”Twist”, ”Swing” ja ”Tango”


title: Renault Twingo

text: Ensimmäisen sukupolven Twingo esiteltiin vuoden 1992 Pariisin autonäyttelyssä ja tuli markkinoille 1993 hieman suuremman Clion rinnalle. Auto koki kasvojenkohotuksen vuonna 1998, jolloin sen kolariturvallisuutta parannettiin. Ensimmäisen sukupolven Twingoa ei koskaan valmistettu oikeanpuoleisella ohjauksella, minkä vuoksi sitä ei ole koskaan myyty Britanniassa.


title: Renault Twingo

text: Toisen sukupolven Twingo tuli myyntiin vuonna 2007.


title: Renault Twingo

text: Kolmannen sukupolven Twingo tuli myyntiin vuonna 2014. Erikoinen piirre autossa on se, että Twingo on takavetoinen ja -moottorinen. Malli kehitettiin yhteistyössä Daimlerin kanssa, ja sillä on suuri osa tekniikasta yhteistä uusien Smart Fortwo- ja Forfour-mallien kanssa.


title: Vedenpyhitys

text: Vedenpyhitys (kreikaksi αγιασμός, venäjäksi освящение воды) on ortodoksisen kirkon kirkollinen toimitus, joka tavallisimmin suoritetaan avoimen veden äärellä, kuten esimerkiksi järven tai joen rannalla tai kaivon luona. Vedenpyhityksessä vesi pyhitetään Pyhän Hengen armovoimalla.


title: Vedenpyhitys

text:
Suuri vedenpyhitys toimitetaan teofanian juhlassa joko kirkossa tai avoveden äärellä. Suuri vedenpyhitys toimitetaan vain kerran vuodessa, 6. tammikuuta Teofaniajuhlan eli Kristuksen kasteen juhlan yhteydessä. Merkittävin ero on troparissa:
Pieni vedenpyhitys voidaan toimittaa useammin kuten esimerkiksi kirkon praasniekkajuhlassa, ristisaaton aikana sekä kasteen ja kodin pyhittämisen yhteydessä.


title: Vedenpyhitys

text: Veden pyhittäminen tapahtuu upottamalla papin käsiristi veteen kolme kertaa ja samalla papin laulaessa troparia:


title: Vedenpyhitys

text: Risti upotetaan veteen joko kohtisuoraan tai vaakasuorassa asennossa ja sillä piirretään veteen ristinmerkki vasemmalta oikealle. Kohtisuora upotus on tavallisempi, joskin jotkut papit, mm. isä metropoliitta Ambrosius, käyttävät molempia tapoja koska pyhitettävää vettä on yleensä kahdessa astiassa suuren kysynnän vuoksi.


title: Vedenpyhitys

text: Pyhitettyä vettä pidetään suuressa arvossa: sitä säilytetään ikonien läheisyydessä ja käsitellään kuin mitä tahansa pyhitettyä. Jotkut vakituista lääkitystä käyttävät esimerkiksi voivat käyttää ehtoollisen jälkeen lääkkeitä ottaessaan tarvittavana juomana juuri pyhitettyä vettä.


title: Vedenpyhitys

text: Useimmista seurakunnista ja luostareista voi lunastaa erityisiä astioita pyhää vettä varten.


title: Vedenpyhitys

text: Petserin luostarissa Venäjällä on kaksikin pyhitettyä kaivoa, joista pyhiinvaeltajat tai muut vieraat voivat nostaa pyhää vettä joko omiin tai paikalta lunastamiinsa astioihin.


title: Käsiristi

text: Käsiristi eli siunausristi () on ortodoksisen kirkon papin liturginen toimitusväline. Risti on tavallisesti noin 20–25 cm:n pituinen puinen tai metallinen, koristeltu risti, jolla pappi siunaa kirkossa ja muissa palveluksissa kirkkokansaa. Käsiristiä käytetään myös vedenpyhityksessä.


title: Käsiristi

text: Käsiristi, evankeliumikirja sekä kolme palavaa lampukkaa tai tuohusta on vähimmäisvarustus joka tarvitaan kaikkien pyhien toimitusten suorittamiseen.


title: Käsiristi

text: Käsiristit tehdään yleensä yksilökappaleina. Käsiristi on myös hyvin suosittu lahjoitus kansainvälisillä piispallisilla vierailuilla.


title: Käsiristi

text: Myös luostareissa munkiksi tai nunnaksi vihkimisen yhteydessä jokaiselle vihitylle annetaan oma perinteisesti puinen käsiristi. Vihitty pitelee sitä kädessään koko toimituksen ja sitä seuranneen yön aikana, jonka hän viettää yksinään kirkossa. Tämä risti sekä vihittäessä annettu erityinen tuohus asetetaan myös käsiin kun kyseinen luostarin asukas puetaan arkkuun hautausta varten.


title: Karibia

text: Karibia, myös Karibian saaret tai Länsi-Intia, on Pohjois- ja Etelä-Amerikan välissä sijaitseva saariryhmä, joka ulottuu 3 200 kilometrin mittaisena kaarena Floridasta Venezuelan rannikolle. Siihen kuuluvat Bahama, Isot Antillit (Kuuba, Jamaika, Hispaniola ja Puerto Rico), Pienet Antillit (Leeward- ja Windwardsaaret) sekä Etelä-Amerikan pohjoisrannikon tuntumassa sijaitsevat pienet saaret. Saaristoon kuuluu ainakin 7 000 saarta ja luotoa, joista suurimmat ovat Kuuba ja Hispaniola. Karibian ja Väli- sekä Etelä-Amerikan väliin jää Karibianmeri; saariston pohjoispuolella sijaitsee Atlantin valtameri (Sargassomeri) ja luoteessa taas Meksikonlahti. Nimi Länsi-Intia tulee löytäjänsä Kristoffer Kolumbuksen harhaolettamasta, jonka mukaan hän oli löytänyt läntisen tien Intiaan saavuttuaan Bahamasaarille vuonna 1492.


title: Karibia

text: Tuliperäinen saariryhmä koostuu merenalaisen vuorijonon huipuista, jotka ovat kohonneet pinnan ylle. Korkein huippu on Pico Duarte (3 085 metriä) Dominikaanisessa tasavallassa, joka jakaa Hispaniolan saaren Haitin kanssa. Pienet-Antillit koostuvat useista pikkuvaltioista ja epäitsenäisistä alueista.


title: Karibia

text: Karibian ilmasto on trooppinen. Koillispasaati tuo kesäisin runsaita sateita, ja etenkin saarten koillisilla vuorenrinteillä kasvaa sademetsiä. Etenkin kesällä ja syksyllä alueella esiintyy voimakkaita hirmumyrskyjä. Tulivuoritoiminta on vaikuttanut elämään monilla saarilla: Martiniquessa purkautui Mont Pelée vuonna 1902 ja Montserrat’ssa Soufriere Hills 1995.


title: Karibia

text: Karibian saaria asuttivat ennen eurooppalaisten tuloa siboneyt, arawakit, taínot ja karibit. Kristoffer Kolumbus rantautui alueelle vuonna 1492, ja tästä lähtien alueen intiaaniväestö tuhoutui valtaosin eurooppalaisten tuomien tautien, pakkotyön ja suoranaisen kansanmurhan seurauksena. Eniten alkuperäistä väestöä on jäljellä Dominicassa. Espanja otti koko Karibianmeren alueen nimellisesti haltuunsa, mutta espanjalaisia siirtokuntia perustettiin lähinnä suurimmille saarille: Hispaniolaan, Kuubaan ja Puerto Ricoon. Intiaaniväestön vähetessä espanjalaiset alkoivat tuoda työvoimaksi orjia Länsi-Afrikasta, ja käynnistivät näin vuosisatoja jatkuneen orjakaupan, mistä johtuen useimpien saarien väestö on nykyään pääosin mustaihoista.Espanjan heikentyessä 1500-luvun lopulta alkaen muut eurooppalaiset valtiot alkoivat perustaa siirtokuntia alueelle. Saarista kilpailivat ja sotivat keskenään Britannia, Ranska ja Alankomaat. Myös Ruotsi omisti pienen Saint-Barthélemyn saaren vuosina 1784–1877 sekä Guadeloupen 1813–1814. Tanskalle kuuluivat puolestaan nykyiset Neitsytsaaret, jotka myytiin Yhdysvalloille vuonna 1917. Monet saaret ovat vaihtaneet omistajaa useaan kertaan.


title: Karibia

text: Oikeuden kaupankäyntiin alueella saivat eri maiden kauppakomppaniat. Merirosvot ja kaapparit alkoivat hyökkäillä alueen kauppareiteillä ja perustivat omia tukikohtiaan, joista monet vakiintuivat myöhemmin siirtokunniksi. Hollannin Länsi-Intia, Englannin Länsi-Intia, Ranskan Länsi-Intia ja Tanskan Länsi-Intia olivat 1600-luvulta 1800-luvulle taloudellisesti merkittäviä erityisesti sokerin-, kahvin- ja tupakantuotannon keskuksina.


title: Karibia

text: Ranskalle kuuluvan San Domingon orjakapina vuonna 1791 johti lopulta ensimmäisen itsenäisen valtion, Haitin, syntyyn alueelle vuonna 1804. Perinteisen plantaasiviljelyn taloudellinen merkitys alkoi vähetä 1800-luvulla, ja orjuus lakkautettiin kaikkialla alueella saman vuosisadan aikana. Tämän jälkeen alueelle alkoi muuttaa vapaata työväkeä Aasiasta entisten mustaihoisten orjien tilalle.


title: Karibia

text: Espanjaan kuulunut Dominikaaninen tasavalta itsenäistyi vuonna 1844. Espanjan ja Yhdysvaltojen vuoden 1898 sodan seurauksena Espanja luopui myös Kuubasta, joka itsenäistyi vuonna 1902, ja Puerto Ricosta, joka liitettiin Yhdysvaltoihin.


title: Karibia

text: Useat pienemmät Karibian saarivaltiot itsenäistyivät 1960-luvulta alkaen, joskin osa kuuluu yhä Alankomaiden, Ranskan, Britannian tai Yhdysvaltojen yhteyteen.


title: SMILES

text: Simplified Molecular Input Line Entry Specification (lyhyemmin SMILES) on tiedostomuoto ja tiedonkuvauskäytäntö, jonka avulla voidaan kuvata kemiallisten molekyylien rakennetta ASCII-merkkijonolla. Alkuperäisen SMILES-kuvauskäytännön kehittivät Arthur Weininger ja David Weininger 1980-luvun lopulla.


title: SMILES

text: SMILES on kehitetty Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston tuella.


title: Ristisaatto

text: Ristisaatto (, ) on ortodoksisen kirkon kirkkokansan tekemä saatto, kulkue, jossa voidaan esimerkiksi kiertää kirkkoa tai kulkea johonkin kirkolliseen kohteeseen muualla. Saatolla on pitkät, aina varhaiskristillisyyteen asti ulottuvat perinteensä, jolloin muun muassa kastetut kulkivat saatossa.


title: Ristisaatto

text: Saattoja järjestetään muiden muassa praasniekan ja joskus myös teofanian suuren vedenpyhityksen yhteydessä. Ristisaatoista tunnetuin lienee silti ortodoksisen kirkon pääsiäisyönä järjestämä ristisaatto, jossa kierretään kirkon ympäri keskiyöllä.


title: Ristisaatto

text:
Ristisaaton kokoonpano on pääsiäisenä, teofaniassa ja praasniekoissa seuraava: ensimmäisenä on lyhty, sen jälkeen risti, evankeliumikirja, kirkkoliput, kanttori ja kuoro, juhlaikoni, muut mahdolliset ikonit, pääsiäisviikolla myös artos eli pääsiäisleipä ikonilla varustetussa kangaspussissaan, papisto ja lopuksi kirkkokansa. Papeilla on käsiristit, joihin pääsiäisaikana liitetään erillinen ristin edessä pidelty ylösnousemuskynttelikkö, diakonit suitsuttavat ja kantavat toisessa kädessään diakoninkynttilää. Jos mukana ei ole diakonia, pappi myös suitsuttaa. Helsingin seurakunnassa on tapana, että ylösnousemuskynttelikköä kannetaan nykyisin yksinään ilman ristiä korostamaan juhlan perusajatusta. Uspenskin katedraalissa on myös yksi kiinteällä ylösnousemuskyntteliköllä varustettu papin käsiristi, joskin sitä käytetään harvoin. 2000-luvulla alkoi käytäntö että kyseistä ristiä käyttää vain palvelusta johtava piispa.
Ristisaaton aikana lauletaan juhlaveisua. Koska saatoissa kannettavassa ristissä on sekä ristiinnaulitun kuva että toisella puolella ylösnousemusikoni, väliaikana pääsiäisyöstä helatorstaihin ristiä kannetaan niin että ylösnousemusikoni on eteenpäin. Muulloin eteenpäin näyttää ristiinnaulittu.


title: Ristisaatto

text: Hautajaisissakin järjestetään toisinaan ristisaatto: jos vainajan hauta on samalla kirkkomaalla kuin siunauskirkko, voidaan arkku viedä sinne ristisaatossa. Tällöin ristisaatossa kannetaan kärjessä vain lyhtyä ja vainajan omaa hautaristiä, mutta ei kirkkolippuja tai lisäikoneita; arkun kannelle asetetaan evankeliumikirja saaton ajaksi.


title: Ristisaatto

text:
Näin myös pitkäperjantain eli ortodoksisittain Suuren Perjantain ristisaatossa eli Kristuksen hautauspalveluksessa: saattoon kuuluu vain lyhty, risti ja Kristuksen hautausikoni, jonka alla kulkee evankeliumikirjaa kantava pappi. Kanttori ja mahdollinen kuoro kulkevat aina heti ristin takana, vasta sitten tulevat muut. Kuoro laulaa tämän ristisaaton aikana Pyhän Kolminaisuuden virttä:
Jos evankeliumia kantaa piispa, voidaan hautakuvan yläpuolella pidellä ripidejä.


title: Ristisaatto

text: Tämä ristisaatto on ainoa, jossa käytetään mustia jumalanpalveluspukuja. Valamon luostari on poikkeus: jos munkin hautajaiset sattuvat Suurelle viikolle, hänen hautajaisissaan käytetään mustia jumalanpalveluspukuja, vaikka yleensä hautajaisissa käytetään valkoisia asuja korostamaan ylösnousemusta.


title: Ristisaatto

text: Samoin eri tapahtumien yhteydessä voidaan järjestää pienimuotoisempia ristisaattoja: esimerkiksi kristittyjen ykseyden rukousviikolla tammikuussa 2010 papisto ja kirkkokansa siirtyi vigilian jälkeen Uspenskin katedraalista yhteiseen hartaushetkeen Helsingin tuomiokirkkoon ristisaatossa, jossa oli vain saattoristi kärjessä ja pari ikonia, ei lyhtyä ja kirkkolippuja. Papisto suitsutti matkan ajan ja kanttorin johdolla saatto lauloi juhlaveisuja.


title: Ristisaatto

text: Suuri ristisaatto järjestettiin Helsingissä 13. elokuuta 2011 kun konservoinnista kotiin palannut ihmeitätekevä Kozelštšinan Jumalanäidin ikoni vietiin ristisaatossa Pyhän Kolminaisuuden kirkosta Uspenskin katedraaliin. Ikonia kantoi erillisessä telineessä neljä ortodoksista varusmiestä joista kolme oli kreikkalaisia ja yksi kopti. Koko saaton ajan toimitettiin rukouspalvelusta, Keisarinnan Kiven luona Kauppatorilla pysähdyttiin erikseen lukemaan evankeliumi. Seuraavana päivänä, Uspenskin katedraalin praasniekan yhteydessä ikoni vietiin jälleen ristisaatossa Katajanokan kolmioon jossa toimitettiin juhlan pieni vedenpyhitys.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Aškenasijuutalaiset () on Keski- ja Itä-Euroopan juutalaisista käytetty nimitys. Aškenasit eroavat muista juutalaisten ryhmistä muun muassa jumalanpalvelusrituaaliensa, kielensä ja heprean ääntämyksensä, lakiensa ja kulttuurinsa osalta. Etenkin Talmudilla on ollut suuri merkitys aškenaseille verrattuna muihin juutalaisryhmiin. Viime aikoina aškenasien ja muiden juutalaisten erot ovat vähentyneet, sillä aškenasit ja sefardijuutalaiset elävät nykyisin samoilla alueilla. Aškenasien osuus maailman juutalaisista on nykyään noin 80 %.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Aškenaz oli Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan Gomerin poika ja Jafetin ja Nooan jälkeläinen. Juutalaiset alkoivat käyttää Aškenaz-nimeä Saksasta ja saksan kielestä viimeistään 1000-luvulla. Nimellä alettiin sen jälkeen viitata Pohjois-Ranskan ja läntisen Saksan alueen juutalaisiin, ja myöhemmin Keski-Euroopasta Itä-Eurooppaan muuttaneiden juutalaisten muodostamaan suureen juutalaisyhteisöön.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Aškenasit asuttivat 1000-vuosituhannen alussa pääasiassa Saksaa ja Ranskaa. Vähitellen moni heistä kuitenkin muutti vainoja pakoon itään, ja Puolan juutalaisyhteisöstä tuli aškenasijuutalaisuuden keskus 1500-luvun alkuun mennessä. Tyypillinen Itä-Euroopan juutalaisten asumismuoto oli pikkukylä eli shtetl, joissa asui usein myös kristittyjä. Keski-Euroopan juutalaiset sen sijaan asuivat yleensä omiensa keskuudessa kaupunkigetoissa.


title: Aškenasijuutalaiset

text: 1600-luvulta lähtien Itä-Euroopan aškenaseja alkoi muuttaa juutalaisvainoja pakoon Länsi-Eurooppaan, kuten Alankomaihin ja Englantiin, missä oli siihen asti asunut lähinnä sefardijuutalaisia. 1800-luvulla alkoi aškenasien suuri joukkomuutto eri puolille maailmaa, Euroopan lisäksi Australiaan, Etelä-Afrikkaan, Israeliin ja Pohjois-Amerikkaan. 1920-lukuun mennessä jopa kaksi miljoonaa aškenasia oli muuttanut Yhdysvaltoihin, missä on nykyisin viisimiljoonainen aškenasijuutalaisten yhteisö.


title: Aškenasijuutalaiset

text:
Holokausti tuhosi Itä-Euroopan aškenasikulttuurin 1940-luvulla ja Yhdysvalloista tuli aškenasielämän keskus. Israelin juutalaisista aškenaseja oli maan itsenäistymisen aikana 1948 suurin osa, mutta muslimimaista tapahtuneen juutalaisten maahanmuuton jäljiltä sefardit nousivat enemmistöksi. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tapahtunut maahanmuutto kasvatti taas aškenasien osuutta Israelin väestöstä. Aškenasien dominoiva ote israelilaisen yhteiskunnan monilla sektoreilla on kuitenkin aina ollut tuntuva, ja eri ryhmien välillä on joskus ollut jännitteitä.
Aškenasijuutalaiset ovat menestyneet etenkin tieteen saralla. 1900-luvun puolivälin jälkeen noin 30 prosenttia Nobel-palkinnoista on myönnetty juutalaistaustaisille, lähinnä aškenasijuutalaisille tutkijoille. Aškenasijuutalaiset menestyvät poikkeuksellisen hyvin myös älykkyystesteissä.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Aškenasien arkikieli 1900-luvun puoliväliin asti oli jiddiš; hepreaa he käyttivät vain uskonnollisissa yhteyksissä. Jiddišiä puhutaan edelleen monissa Yhdysvaltain ja Israelin harediyhteisöissä, mutta aškenasien enemmistö puhuu asuinmaansa pääkieltä kuten englantia, venäjää, hepreaa tai Suomessa suomea.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Aškenasijuutalaiset joutuivat ottamaan käyttöön sukunimet 1700-luvun lopulla, ja useimmat perheet ottivat itselleen jiddišin- tai saksankieliset sukunimet. Haluttuja nimiä olivat esimerkiksi jalokiviin ja kukkiin viittaavat nimet, kuten "Edelstein", "Bernstein" ja "Rosenthal". Varattomimmat juutalaiset joutuivat tyytymään jopa loukkaaviin nimiin, kuten "Klein" ('pieni') tai "Klutz" ('kömpelö'). Myös ammatteja tai kaupunkeja merkitseviä nimiä otettiin paljon käyttöön. Moni Israeliin muuttanut suku on sittemmin vaihtanut vanhan jiddišinkielisen nimensä heprealaiseen. Usein jiddišinkielinen nimi on yksinkertaisesti käännetty hepreaksi. Samoin saksankielisiä sukunimiä on muutettu heprealaisiksi, esim. Israelin entinen pääministerin Ariel Sharonin sukunimi oli Scheinerman, ja Israelin nykyisen pääministerin Benjamin Netanyahun sukunimi oli Mileikowsky.


title: Aškenasijuutalaiset

text: M. F. Hammerin et al. (2000) mukaan aškenasijuutalaisten Y-haploryhmät ovat peräisin etupäässä Lähi-idästä samoin kuin maailman useimpien muiden juutalaisryhmienkin, ja eurooppalainen vaikutus isälinjoihin on ollut pientä juutalaisten diasporan aikana. Geneetikko Doron Behar (2006) esittää, että lähes puolella aškenaseista äitilinjoja on vain neljä, jotka ovat saaneet alkunsa Levantin alueella Lähi-idässä 1900–2000 vuotta sitten. Nature Communicationsissa 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan suurin osa aškenasien äitilinjoista on lähtöisin esihistoriallisesta Euroopasta ja peräisin käännynnäisiltä 2000 vuoden takaa. Loput äitilinjoista havaittiin olevan peräisin joko Lähi-idästä tai tuntemattomasta lähteestä.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Toisen teorian mukaan aškenasit ovat lähtöisin hajonneesta kasaarivaltakunnasta. Teoriaa kannattavan geneetikko Eran Elhaikin mukaan aškenasien geeniperimä on yhdistelmä kaukasuslaista, eurooppalaista ja seemiläistä perimää.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Geneetikko David Goldsteinin (2013) mukaan aškenasien kasaarialkuperän olemassaoloa tai eurooppalaisen geeniperimän osuutta ei voi määritellä tarkasti nykyisen geneettisen ja maantieteellisen tiedon pohjalta. Alueiden väestöt ovat aikojen kuluessa voineet siirtyä, tai heidän geenistönsä on muuttunut geneettisen ajautumisen myötä.


title: Aškenasijuutalaiset

text: Aškenasijuutalaiset polveutuvat tutkimusten mukaan vain pienestä perustajaryhmästä, ja heidän suuri määränsä selittyy voimakkaalla väestönkasvulla 1000-luvulta alkaen. Pieni perustajaryhmän koko ja sitä seurannut vähäinen geenien vaihtuminen muiden kansojen kanssa on tuottanut aškenaseilla omanlaisensa kansantautiperinnön.


title: Sefardijuutalaiset

text: Sefardijuutalaiset (hepreaa, "sefardim") on Etelä-Euroopan ja Pohjois-Afrikan juutalaisista käytetty nimitys.


title: Sefardijuutalaiset

text: Historiallisesti sefardit ovat kotoisin Espanjasta ja Portugalista, mistä heidät karkotettiin vuonna 1492. Heidän perinteinen kielensä on keskiaikainen ladino, ja heidän ansiostaan tämä vanhin espanjan kielen muoto on säilynyt puhuttuna kielenä meidän päiviimme saakka. Nimi sefardi tulee heprean sanasta "sfarad" (ספרד), joka tarkoittaa Espanjaa.


title: Sefardijuutalaiset

text: Nykyisessä Israelissa sefardi-käsite ulottuu myös useimpiin Lähi-idän ja Keski-Aasian alueen juutalaisiin johtuen näiden ryhmien käyttämästä jumalanpalveluksen sefardiittirituaalista.


title: Marjatuomipihlaja

text: Marjatuomipihlaja ("Amelanchier alnifolia") on tuomipihlajalaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan keski- ja länsiosissa. Marjatuomipihlajan viljelyyn valituista herkullisenmakuisista lajikkeista käytetään nimeä saskatoon, joka tulee creenkielisestä sanasta "misâskwatômin". Kanadassa sijaitseva Saskatoonin kaupunki on saanut nimensä tästä kasvista.