title: Korean kieli

text: Korean kielen alkuperä on tieteellisen yhteisön kiistojen aihe. Korealle on etsitty sukulaiskieliä useasta eri suunnasta läheltä ja kaukaa. Sitä on verrattu esimerkiksi indoeurooppalaisiin, uralilaisiin ja paeloaasiaalisiin kieliin. Ehkä eniten huomiota ovat saaneet kuitenkin vertailut niin sanottuihin altailaisiin kieliin. Ajatuksen altailaisista kielistä esitti aikanaan suomalainen kielitieteilijä G. J. Ramstedt, jonka mukaan korea, sekä turkkilaiset, mongolilaiset ja tunguusikielet kuuluivat samaan altailaiseen ryhmään. Ramstedtin jälkeen ajatusta altailaisista kielistä ovat kannattaneet myös monet muut kielitieteilijät, kuten Nicholas Poppe ja Roy Andrew Miller. Kaikki kielitietieteilijät eivät kuitenkaan jaa näkemystä altailaisten kielten ryhmän olemassaolosta. Niin sanottujen antialtailaisen näkemyksen mukaan korean kielellä ei yleensä katsota olevan lainkaan tunnettuja sukukieliä, eli korea määritellään isolaattikieleksi, joka muodostaa yksinään oman kielikuntansa. On mahdollista, että korealaiseen kielikuntaan on historiallisesti kuulunut myös muita kieliä, jotka ovat sittemmin kadonneet.


title: Korean kieli

text: Korean kirjoitusjärjestelmän kehittymiseen on vaikuttanut etenkin äännejärjestelmän rakenne. Kirjoitustaito saapui Korean niemimaalle Kiinasta, josta omaksuttiin myös Kiinan kirjoitusjärjestelmä. Aluksi kiina toimi kirjallisena kielenä, mutta kun se ei syrjäyttänyt koreaa puhuttuna kielenä syntyi lopulta tarve korealaiselle kirjoitukselle. Korean ja kiinan kielissä on kuitenkin merkittäviä eroja, jotka vaikeuttavat kiinalaisen kirjoitusjärjestelmän soveltamista koreaan. Kiinassa kukin kirjoitusmerkki vastaa käytännössä yhtä tavua, mutta toisistaan eroavia tavuja on kiinassa koreaa paljon vähemmän ja monet sanat ovat yksitavuisia. Samalla tavalla ääntyviä tavuja kirjoitetaankin usein eri merkeillä riippuen sanan merkityksestä. Korealaiset sanat ovat kuitenkin usein kiinalaisia pidempiä ja niiden sananvartaloissa on päätteitä. Korean tavurakenne on monimutkainen, mikä tekee jokaisen eri tavun kirjoittamisesta omalla merkillään hankalaa.


title: Korean kieli

text: Koreassa ongelma ratkaistiin varta vasten koreaa varten kehitetyllä kirjoitusjärjestelmällä hangulilla. Järjestelmän keksijäksi sanotaan usein 1400-luvulla elänyttä Joseon-dynastian kuningas Sejongia. Kirjoitus toimii neljällä tasolla. Ensimmäisellä tasolla ovat 16 peruskirjainta, toisella 26 modifioitua ja yhdistettyä kirjainta, kolmannella etymologiset tavut ja neljännellä sanakokonaisuudet osoittavat sananvälit. Kirjoitus noudattaa yksinkertaisen äännekirjoituksen periaatteita monimutkaisesta kiinalaistyyppisestä ulkomuodostaan huolimatta. Hangulia on joskus kutsuttu maailman helpoimmaksi ja systemaattisimmaksi kirjoitusjärjestelmäksi. Se ei ole kuitenkaan etenkään Etelä-Koreassa korvannut kokonaan kiinalaisia merkkejä kirjoitusjärjestelmänä. Pohjois-Koreassa käytetään lähes pelkästään äännekirjoitusta.


title: Korean kieli

text: Korean siirtokirjoituksessa otettiin käyttöön Etelä-Koreassa uudistettu latinaistamisjärjestelmä vuonna 2000. Toinen tunnettu siirtokirjoitusjärjestelmä on kehittäjiensä mukaan nimetty McCune–Reischauer-romanisaatio. Se julkistettiin nykymuodossaan vuonna 1939 ja sitä on käytetty laajasti etenkin Korean sodan jälkeen. Käytössä on ollut kahden edellämainitun järjestelmän ohella useita eri menetelmiä (esim. Yale-järjestelmä, suomalais-ugrilainen tarkekirjoitus, vanha saksalaistyyppinen järjestelmä ja vanha ranskalainen järjestelmä) joiden suurimmat erot ovat äänteiden merkinnässä.


title: Korean kieli

text: Korean kielen kirjaimet ja äänteet vastaavat toisiaan melko suoraan. Konsonantit eli konsonanttifoneemit jakautuvat neljään ryhmään, labiaalit (p, p’, pp, m, w), dentaalit (t, t’, tt, s, ss, n, r), palataalit (ch, ch’, tch, y) ja velaarit (k, k’, kk, h, ng). Artikulaatiotapoihin jaettaessa erotetaan kuusi ryhmää, klusiilit (p, t, k, p’, t’, k’, pp, tt, kk), affrikaatat (ch, ch’, tch), frikatiivit (s, ss, h), nasaalit (m, n, ng), likvida (r) ja puolivokaalit (w, y). Klusiilit ja affrikaatat jaetaan edelleen vahvoihin (p’, t’, ch’, k’), heikkoihin (p, t, ch, k) ja kireisiin (pp, tt, tch, kk). Dentaaliafrikatiiveissa on ero normaalin (s) ja kireän (ss) välillä.


title: Korean kieli

text: Kirjoituksessa jokaista konsonanttia vastaa oma merkkinsä. Peruskirjaimia käytetään alla olevien konsonanttien kirjoitukseen.


title: Korean kieli

text: Kireitä klusiileja, kireitä affrikaattoja ja kireää frikatiivia vastaavat modifioidut kirjainmuodot.


title: Korean kieli

text: Korean kielen vokaalit ryhmittyivät aikanaan vokaalisointuisiksi pareiksi. Vokaalisointu on kadonnut ajan myötä, mutta kaksi jäljellä olevaa alkuperäistä paria erottaa niiden graafisesta ulkomuodosta.


title: Korean kieli

text: Peruskirjaimilla kirjoitetaan kaksi vokaalia, jotka eivät alun perin olleet voikaalisointuinen pari.


title: Korean kieli

text:
Diftongien monoftongiutuessa koreaan syntyi yllä olevien kuuden vokaalin lisäksi myös neljä uutta vokaalia.
Huolitellussa yleiskielessä voidaan käyttää myös kombinaatiota ㅢ (ui), mutta joka normaalissa kielessä yhdistyy vokaaliin ㅣ (i).


title: Korean kieli

text: Vokaalia edeltävän puolivokaalin sisältävät vokaalijärjestelmän osat merkittään modifioiduilla ja yhdistetyillä kirjainmuodoilla. Palataalinen y merkitään perusvokaalin jälkeisellä viivalla ja labiaalinen w labiaalivokaalin o tai u merkillä.


title: Korean kieli

text: Korea on agglutinatiivinen tai tarkemmin suffigoiva kieli, eli sanojen suhde osoittautuu sanajärjestyksen ohella sanan vartaloon liittyvällä taivutuspäätteellä. Suomen kieli on pohjimmiltaan samaa kielityyppiä. Agglutinaatio on koreassa kuitenkin suomea mekaanisempaa ja läpinäkyvämpää. Sananpäätteet kasautuvat, jolloin suuri osa sanoista sisältää kolme tai useamman tavua. Johtamattomat sanavartalot ovat sen sijaan usein yksitavuisia.


title: Korean kieli

text: Itäaasialaisten kielten tapaan korean kielen lauseet alkavat usein topiikilla, eli kuulijalle jo tutulla asialla. Topiikki on nominaalinen tai nominalisoitu sana tai jakso, jota osoittaa lauseen alkuun siirretty sijapääte. Omat päätteensä on myös nominatiiveillä, akkusatiiveillä, genetiiveillä, lokatiiveillä ja instrumentaaleilla. Lokatiivi-datiivit ja lokatiivi-ablatiivit käyttävät yhdistettyjä päätteitä. Sijakategoriat vaiheutuvat postpositionaalisten nominaalifraasien sarjaksi, jolloin sijapäätteiden määrän määrittely on hankalaa. Kieliopissa sijapäätteitä kutsutaan usein sijapartikkeleiksi.


title: Korean kieli

text: Nomineja voidaan koreassa taivuttaa myös monikossa. Koreassa kuitenkin myös perusmuotoisella sanalla voi olla monikkomerkitys ja monikkojen käyttö ylipäätänsä on rajallista. Lukusanoissa ei yleensä osoiteta monikkoa, vaan ne vaativat substantiivin kanssa laskusanan, joka ilmaisee substantiivin käsiteluokkaa. Eri luokkia on muutamia kymmeniä ja joitakin luokan muodostavia käsiteryhmiä ovat esimerkiksi ihmiset, eläimet ja koneet. Laskusana yhdistyy päätteen tavoin lukusanaan.


title: Korean kieli

text: Verbit taipuvat koreassa esimerkiksi aikamuodon, tapaluokan ja pääluokan mukaan. Persoonamuotoja ei ole. Puhujan ja puhuteltavan suhde osoittautuu tyylirekisterillä päätesarjoina, partikkelina tai joskus sananvalintana. Eri rekistereitä on esimerkiksi normaaleissa, tuttavallisissa, välittömissä, epävirallisissa, kohteliaissa ja muodollisissa tilanteissa. Rekisteri kuvaa etenkin sosiaalista hierarkiaa ja niiden käyttämiseksi oikein on usein ymmärrettävä korealaista yhteiskuntajärjestelmää. Koreassa myös adjektiivit ovat muoto- ja lauseopiltaan verbaalisia. Ilmiö on tyypillinen myös muissa itäaasialaisissa kielissä.


title: Korean kieli

text: Korean kielen sanajärjestys on muotoa SOV eli subjekti, objekti ja verbi. SOV on tyypillinen sanajärjestys esimerkiksi mongolissa ja japanissa, mutta esimerkiksi kiinan ja suomen kielen sanajärjestys on muotoa SVO.


title: Keinotekoinen kieli

text: Keinotekoinen kieli eli tekokieli on kieli, joka ei ole kehittynyt luonnollisesti osana kulttuuria, vaan jonka fonologia, kielioppi ja sanasto on luotu tietoisesti.


title: Keinotekoinen kieli

text: Useat keinotekoiset kielet on suunniteltu ihmisten käytettäväksi, useimmiten toimimaan kansainvälisinä apukielinä, mutta niille on muitakin käyttötarkoituksia. Jotkut on luotu kirjallisuudessa käytettäväksi, kielitieteellisiin kokeiluihin, salailuun, tai harrastuksena pelkästään tekemisen ilon vuoksi. Tällaisia kieliä käytetään usein keinotekoisissa maailmoissa. Joskus keinotekoista kieltä varten luodaan myös keinotekoinen kirjoitusjärjestelmä. Muun muassa J. R. R. Tolkien on tehnyt keinotekoisia kirjoitusjärjestelmiä haltiakieliään varten.


title: Keinotekoinen kieli

text: Myös keinotekoisella kielellä voi olla synnynnäisiä puhujia, jos lapsi oppii sen kielen oppineilta vanhemmiltaan varhaisessa vaiheessa. Esperantolla on eri arvioista riippuen 200–2 000 synnynnäistä puhujaa. Klingonin kieli-instituutin jäsen d’Armond Speers taas yritti kasvattaa poikansa kaksikielisesti englanniksi ja klingoniksi.


title: Keinotekoinen kieli

text: Keinotekoisia kieliä on luotu satojen vuosien aikana tuhansia, mutta yksikään niistä ei ole saavuttanut suurta läpimurtoa. Koska kuka tahansa voi luoda keinotekoisen kielen, on niiden määrää mahdotonta laskea.


title: Keinotekoinen kieli

text: Keinotekoiset kielet jaetaan usein sanastonsa alkuperän mukaan kahteen päälajiin, jotka ovat aprioriset ja aposterioriset kielet. Aprioriset kielet on lähes kokonaan luotu tyhjästä. Aposterioriset kielet sen sijaan pohjautuvat yhteen tai useampaan olemassa olevaan kieleen muun muassa äänneopin, kieliopin ja sanaston osalta.


title: Keinotekoinen kieli

text: Eroteltavissa oleva alatyyppi ovat myös naturalistiset kielet, joiden yksi suunnitteluperiaate on kuulostaa ja vaikuttaa luonnolliselta. Koska näitä kieliä ei yleensä ole tarkoitettu helposti opittaviksi tai ylipäätänsä käytettäväksi kommunikoinnissa, naturalistiset kielet ovat yleensä vaikeampia ja monimutkaisia. Naturalistisissa kielissä voi muun muassa olla paljon epäsäännöllisyyksiä, vaikea ääntämisoppi ja niin edelleen. Tyypillisesti ne ovat siis taidekieliä (ks. seur.), joskaan tämä ei seuraa vielä suoraan määritelmästä. Naturalistiset kielet voivat myös olla niin apriorisia kuin aposteriorisiakin: jälkimmäisessä tapauksessa jokin olemassa oleva kieli valitaan kantakieleksi, josta haluttu kieli johdetaan luonnollista kehitystä jäljittelevien sanaston, kieliopin ja äänteenmuutosten kautta. Ei-naturalistisia tai ”epäluonnollisia” kieliä ei sen sijaan yleensä käsitellä omana luokkanaan.


title: Keinotekoinen kieli

text: Toinen yleisesti käytetty jakoperuste on kielen laatimisen tarkoitusperä, jonka perusteella keinotekoiset kielet jakautuvat seuraaviin ryhmiin:


title: Keinotekoinen kieli

text: Tällaisen luokittelun rajat ovat hyvin hämärtyviä. On esimerkiksi olemassa keinotekoisia maailmoja varten luotuja apukieliä, ja joidenkin kielten osalta on vaikea sanoa ovatko ne taidekieliä vai suunnitelmakieliä, tai suunnitelmakieliä vai apukieliä.


title: Tieteen historia

text: Tieteen historia alkaa antiikin Kreikasta ja kulkee hellenismin ja Rooman imperiumin kautta arabikulttuurin kukoistukseen, minkä jälkeen painopiste siirtyi uudelleen Eurooppaan ja myöhemmin teollistumisen jälkeen pääpaino on ollut teollisuusmaissa. Isaac Newton toi matematiikan ja luonnonlakien esittämisen yhtälöinä tieteeseen, ja 1800-luvun lopulla Michael Faradayn keksinnöt ja 1900-luvun alussa Albert Einsteinin ajatukset siivittivät nykyaikaisen fysiikan käyntiin. Tieteen yleistymiseen 1700-luvulla vaikutti valistusaate. Valistusajattelijat uskoivat tieteeseen ja edistykseen.


title: Tieteen historia

text: Esihistoriallisella ajalla neuvot ja tieto välittyi sukupolvelta sukupolvelle suullisen perinteen kautta. Kirjoitustaidon kehittyminen mahdollisti tiedon säilyttämisen ja viestimisen sukupolvien välillä paljon tehokkaammin ja tarkemmin.


title: Tieteen historia

text: Tieteiden voidaan ajatella saaneen alkunsa kulttuurien siirtymisestä metsästäjä-keräilytaloudesta maanviljelyyn. Tämä pakotti ihmiset tutkimaan ajan kulkua mm. sopivien kylvöaikojen määrittelemiseksi, sekä kehittämään erilaisia yhteiskunnallisen toiminnan muotoja, jotka paikallaan pysyvä asutus toi mukanaan väestön kasvaessa.


title: Tieteen historia

text: Monissa varhaisissa kulttuureissa on tutkittu tähtitaivaan muutoksia systemaattisesti havainnoimalla. Vaikka heillä ei ollut tietoa planeettojen ja tähtien todellisesta fyysisestä rakenteesta, monia teoreettisia selityksiä esitettiin.


title: Tieteen historia

text: Länsimaisen tieteen historian voidaan katsoa alkaneen antiikin niin sanotuista joonialaisista luonnonfilosofeista ja muista esisokraatikoista. Ensimmäisiä järjestelmällisiä pyrkimyksiä korkeamman koulutuksen järjestämiseen oli Sokrateen oppilaan Platonin Akatemia, jonka kasvatti oli myös Aristoteles. Platonin idealismi, platonismi, ja sen perustalle rakentunut uusplatoninen dualismi kahlitsivat kokeellista luonnontiedettä vuosisatoja. Aristoteles taas oli monialainen kokeellisen luonnontieteen uranuurtaja, jonka filosofia vaikutti tieteeseen vielä tuhansien vuosien jälkeenkin, tosin suuremmassa määrin vasta arabien valtakauden jälkeen, kun hänen teoksiaan käännettiin latinaksi. Antiikin tieteellisiä saavutuksia ei pidä millään muotoa väheksyä: esimerkiksi Aleksandrian akatemiassa 500-luvulla vaikuttanut Johannes Filoponos muotoili jo oleellisesti uudella ajalla Newtonin mekaniikassaan esittämiä luonnonlakeja.


title: Tieteen historia

text: Roomalaisia ei tunneta tieteellisistä saavutuksistaan, tai edes kiinnostuksestaan, mutta kylläkin insinööritaidon mestarinäytteistä. Näistä esimerkkejä ovat roomalaisten valtatieverkosto siltoineen ja valtavat vesijohto- ja viemärijärjestelmät, sekä kehittynyt asetekniikka. Kansainvaellusten myötä roomalainen imperiumi romahti ja Euroopan lähtökohdat tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen heikentyivät merkittävästi.


title: Tieteen historia

text: Arabien valtakaudeksi tieteessä voidaan katsoa aika 600-luvulta 1000-luvun puoliväliin. Arabit olivat uteliaita ja ottivat suojelukseensa syyrialaisia tiedemiehiä. He puolestaan kouluttivat muun muassa al-Khwarizmin (algoritmien ja algebran keksijä) ja Avicennan. Matematiikassa persialainen oppinut Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi antoi nimensä algoritmille. Sabialainen matemaatikko Al-Batani (850–929) kehitti tähtitiedettä ja matematiikkaa. Persialainen oppinut Al-Razi kehitti kemiaa. Arabialainen alkemia inspiroi Roger Baconia ja myöhemmin Isaac Newtonia. Al-Batani paransi maan akselin mittaustarkkuutta.


title: Tieteen historia

text: 1100-luvulta lähtien Bhāskara II ja useat keralalaiset matemaatikot ymmärsivät differentiaalilaskentaa, matemaattista analyysia, trigonometrisia sarjoja, liukulukuja, ja laskennan kehittymisellä perustavanlaatuisia ajatuksia. Arabit valtasivat Intian 711, ja al-Farazi sovelsi intialaista merkkijärjestelmää jo 770-luvulla. Arabit valtasivat myös Aleksandrian ja perustivat Kairoon tiede- ja kulttuurikeskuksen, ja myöhemmin toisen Pyreneiden niemimaan eteläosaan Córdobaan. Arabien tieteellinen uudennusvoima alkoi kuitenkin hiipua heidän kulttuurinsa jäykistyessä yhä uskonnollisemmaksi. Šiialaiset olivat yleisesti ottaen jonkin verran myötämielisimpiä tieteelle. Turkkilaiset sunnit tuhosivat Kairon keskuksen 1171, ja he saivat muutenkin jatkuvasti enemmän valtaa perustaen aikanaan Ottomaanien imperiumin. Mongolit hävittivät Bagdadin 1258. Lännessä Córdoban tieteellinen kehitysvoima osoitti hiipumisen merkkejä uuden berberihallinnon alla jo ennen kuin kristityt valtasivat Córdoban 1236.


title: Tieteen historia

text: Córdoban kautta antiikin kreikkalaiset ja helleeniset teokset kulkeutuivat viimein takaisin eurooppalaisille, kun niitä käännettiin latinaksi, samoin Euroopan oppineet pääsivät käsiksi arabikollegoidensa tekemään työhön. On kuitenkin merkillepantavaa, että Córdoban valtaamisen jälkeen tieteellinen toiminnallisuus kristillisessä Espanjassa väheni, vaikka se muualla lähti hiljalleen nousemaan.


title: Tieteen historia

text: Elinolojen vakautuessa voimavaroja voitiin suunnata enemmän tieteeseen. Pohjana tälle toimivat katolisen kirkon suojeluksessa toimivat koulut ja yliopistot (ks. keskiajan yliopisto), kuten Chartres ja Sorbonne sekä luostarit. Luonnontieteitä keskiajalla kehittivät erityisesti Lincolnin piispa ja skolastikko Robert Grosseteste (noin 1175–1253) sekä fransiskaanimunkit Roger Bacon (noin 1214–1294) ja Vilhelm Occamilainen (noin 1288–1348).


title: Tieteen historia

text: Euroopan älyllinen uudelleensyntyminen alkoi eurooppalaisten saatua kosketuksen islamilaiseen maailmaan Espanjassa ja Sisiliassa, jota kautta se pääsi käsiksi antiikin Kreikan, Rooman ja islamilaisen maailman töihin. Euroopassa alettiin systemaattisesti kyseenalaistamaan vallalla olleita Raamattuun tai antiikin oppineiden teksteihin pohjautuvia selityksiä maailmasta, elämästä ja ilmiöistä. Asioihin alettiin suhtautua kriittisemmin, ja erilaisia ilmiöitä alettiin tutkia kokeellisesti.


title: Tieteen historia

text: Monet katsovat muutoksen alkaneen Euroopassa vuonna 1543, Kopernikuksen "De Revolutionibus" julkaistiin, väittäen maan kiertävän aurinkoa. Isaac Newtonin "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" vuonna 1687 oli ajan kulmakivi. Merkittäviä tutkijoita olivat mm. Galileo Galilei, Edmond Halley, Robert Hooke, Christiaan Huygens, Johannes Kepler, Gottfried Leibniz ja Blaise Pascal.


title: Tieteen historia

text: Tieteen uuden ajan on katsottu alkavan vuodesta 1687, jolloin Isaac Newton julkaisi teoksensa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica", luonnonfilosofian matemaattiset perusteet. Hän loi keinon tuottaa ennustettavia luonnontieteellisiä tuloksia. Newton muistetaan myös painovoimalain muotoilemisesta ja hän kehitti — riippumattomasti saksalaisen Leibnizin kanssa — uuden matematiikan lajin: analyysin, eli differentiaali- ja integraalilaskennan. Tieteelle lisävauhtia antoivat Gutenbergin kirjapainotekniikassa 1400-luvulla tekemät läpimurrot, jotka mahdollistivat tiedon nopean ja halvan levittämisen laajalti, ja toisaalta ajattelun vapautuminen valistuksen aikana (1700-luvulla).


title: Tieteen historia

text: Uudella ajalla kehitettiin fysiikassa erityisesti mekaniikkaan ja sähkömagnetismiin liittyviä tieteenaloja. Keskiajan alkemiasta juurensa juontava kemia edistyi myös voimakkaasti.


title: Tieteen historia

text: Eräs kuuluisa tapaus uudelta ajalta on mainitsemisen arvoinen. Galileo Galilei (1564–1642) rakensi kaukoputken ja havaitsi Jupiterin kuiden kiertävän Jupiteria, minkä perusteella hän päätteli, ettei Maa olekaan kaikkeuden keskus. Hänen aikalaisensa tajusivat, että tämän ajatuksen läpimurto vesittäisi heidän Ptolemaiokselta perityn todellisuuskäsityksensä, jonka mukaan kaikki kiertää Maan ympäri. Lisäksi Galileilla oli muitakin mielipiteitä, joista ei pidetty, ja hän riitaantui useiden kanssa myös henkilökohtaisista syistä. Uuden ajan alun yhteiskunnan ydintä nämä asiat järkyttivät ja niinpä valtaapitävät järjestivät Galileille elinikäisen kotiarestin, jossa hän kuitenkin jatkoi tutkimuksiaan.


title: Tieteen historia

text: Tuomioistuimessa kahden tiedemiehen kerrotaan kieltäytyneen katsomasta kaukoputkeen, koska he pitivät sitä ”epäsuorana” havaitsemisena ja siis aristoteelisen filosofian vastaisena. Muutoin tiedemiehiä yleisesti ottaen kunnioitettiin, ja he olivat usein nimenomaan valtaapitävien suojatteja. Historia tuntee kaksi erityisen kuuluisaa teloitettua tiedemiestä – Giordano Brunon, valapaton fransiskaanipapin, jonka inkvisitio teloitti harhaoppisuudesta 1600, ja Antoine Laurent Lavoisierin, joka teloitettiin Ranskan vallankumouksen aikana 1794.


title: Tieteen historia

text: Empiiristä tiedettä formalisoi Charles S. Peirce vuonna 1877 artikkelissaan ""The Fixation of Belief"". Sen mukaan sen tärkein tuntomerkki ja kriteeri on objektiivisuus eli ihmisestä riippumattomuus eli se, että on olemassa todellisia olioita, joiden ominaisuudet ovat täysin riippumattomia meidän mielipiteistämme.


title: Tieteen historia

text: 1900-luvulle tultaessa biologiakin on kehittynyt pelkästä taksonomiasta biologisten ilmiöiden selittämiseen pyrkiväksi kokeelliseksi tieteeksi Charles Darwinin ja perinnöllisyystieteen kehittäjän Gregor Mendelin vaikutuksesta.


title: Tieteen historia

text: 1900-luvun alussa tehtiin eräitä merkittäviä fysiikkaan ja kosmologiaan liittyviä löytöjä. Radioaktiivisuuden löysi 1896 Henri Becquerel. Vuonna 1905 Albert Einstein julkaisi joukon artikkeleita, jotka johtivat kvanttimekaniikan ja suhteellisuusteorian kehittämiseen. Eräässä toisessa artikkelissaan samalta vuodelta hän ehdotti koetta, jonka perusteella pystyttiin todistamaan, että aine todellakin koostuu atomeista. Tähtitieteen saralla Edwin Hubble teki läpimurron osoittamalla, että paitsi että kaikkeudessa on useita galakseja, myös sen koko on muuttuva, se nimittäin laajenee. Tämä antoi sysäyksen niin kutsutulle alkuräjähdysteorialle.


title: Tieteen historia

text: 1900-luku on ollut jälleen tekniikan voittokulkua, sähkömagnetismin ja kemian ollessa kenties tärkeimpiä sovellusaloja. Osaltaan näistä nousee DNA:n keksiminen, josta pääkunnia annetaan Francis Crickille ja J. D. Watsonille. Toinen 1900-luvun merkittävä uusi ala on matematiikasta kasvanut tietotekniikka, jonka varhaisia uranuurtajia olivat John von Neumann ja Alan Turing. 1900-luvun loppuun mennessä vallankumoukset sähköisen viestintätekniikan alalla — televisio ja internet — ovat muuttaneet yhteiskuntaa suuresti.


title: Kirjasto

text: Kirjasto on


title: Kirjasto

text: Nykyään kirjastojen kokoelmat muodostuvat sekä painetuista että verkossa julkaistuista tai jaettavista aineistoista. Kirjastot voivat hankkia käyttöoikeuksia ja lisenssejä erilaisiin aineistoihin tai tietokantoihin asiakkaittensa käyttöön. Kirjastot voivat myös avustaa asiakkaita tiedonhankinnassa tai järjestää vapaasti saatavilla olevaa aineistoa helposti käytettäväksi. Kirjastot pyrkivät takaamaan tasa-arvoisen pääsyn tietoon ja edistävät informaatiolukutaitoa arjessa tai työelämässä.


title: Kirjasto

text: Kirjastot ovat osa muisti- ja kulttuuriorganisaatioiden kenttää, joihin kuuluvat myös arkistot, museot ja galleriat.


title: Kirjasto

text: Suomessa kirjastolainausten määrä suhteessa väkilukuun kuuluu maailman kärkikastiin.


title: Kirjasto

text: Vuonna 2018 Suomessa oli toiminnassa 288 pääkirjastoa, 450 sivukirjastoa, 27 laitoskirjastoa ja 140 kirjastoautoa.. Vuonna 2015 Suomessa toimi 46 tieteellisen kirjaston hallinnollista yksikköä ja niillä 180 toimipistettä.. Lisäksi Suomessa toimii muun muassa oppilaitosten kirjastoja, erikoiskirjastoja ja organisaatioiden ja yritysten kirjastoja.


title: Kirjasto

text: Suomessa yleisten kirjastojen oikeus lainata aineistoa maksutta asiakkaille koskee koko kirjaston kokoelmaa ja perustuu kirjastolakiin. Lain mukaan yleisten kirjastojen tehtävänä on "edistää väestön yhtäläisiä mahdollisuuksia sivistykseen, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen, jatkuvaan tietojen, taitojen ja kansalaisvalmiuksien kehittämiseen, kansainvälistymiseen sekä elinikäiseen oppimiseen. Kirjastotoiminnassa tavoitteena on edistää myös virtuaalisten ja vuorovaikutteisten verkkopalvelujen ja niiden sivistyksellisten sisältöjen kehittymistä." Uusi kirjastolaki tulee voimaan 1.1.2017.


title: Kirjasto

text: Ensimmäiset kirjastot koostuivat sumerilaisista teksteistä, jotka oli tallennettu savitauluille ja sisälsivät useimmiten sopimustekstejä, hallinnollisia asiakirjoja, oikeuden päätöksiä tai rakentamiseen liittyviä asiakirjoja.


title: Kirjasto

text:
Aleksandrian kirjasto on perustettu vuoden 300 eaa. tienoilla. Kirjastossa oli arvioiden mukaan 700 000–900 000 kirjakääröä. Kirjasto tuhoutui legendan mukaan tulipalossa, mutta tarkkaa tuhoutumisvuotta ei tunneta.
Maailman vanhin yliopistokirjasto on Al-Qarawiyyin kirjasto Marokon kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Fèsissä. Se perustettiin vuonna 1157 Marinidien dynastian aikaan. Kirjasto on osa maailman vanhinta vuodesta 859 toiminutta Al-Karaouinen yliopistoa. Kirjastoa on kunnostettu koko sen olemassaolon ajan. Kanadalais- marokkolaisen arkkitehti Aziza Chaounin suunnittelema kirjaston uusin kunnostustyö valmistui kesällä 2016. Työ kesti neljä vuotta. Ennen kunnostusta kirjasto oli vain yliopistoväen käytössä .


title: Kirjasto

text: Keskiaikaiset kirjastot sijaitsivat luostarien tai yliopistojen yhteydessä ja niissä kopioitiin käsikirjoituksia ja säilytettiin paperille painettuja niteitä.


title: Kirjasto

text: Sanotaan, että maailman vanhimman yleisen kirjaston perusti valistusajattelija Benjamin Franklin vuonna 1731. Se toimii yhä Philadelphian kirjastokomppanian nimellä. Toisen määritelmän mukaan kyseessä oli ensimmäinen onnistunut lainauskirjasto. Toisaalta sittemmin kadonneita julkisia kirjastoja oli ollut ainakin Englannissa jo aiemmin.


title: Kirjasto

text: Franklinin perustama kirjasto oli aluksi perustaja-käyttäjiensä rahoittama osuuskuntakirjasto. 1850-luvulle asti se oli Yhdysvaltojen suurin julkinen kirjasto. Ensimmäinen verorahoitteinen kirjasto perustettiin Yhdysvalloissa vuonna 1833.


title: Kirjasto

text: Suomen ensimmäinen yleinen lainakirjasto oli vuonna 1794 Vaasan Luku-seuran kirjasto, joka lainasi kaikille kaupunkilaisille eikä vain osakkailleen. Jo 1600-luvulta alkaen lukuseurat yleistyivät eri puolilla Suomea ja isoimmissa kaupungeissa oli maksullisia lainakirjastoja.


title: Kirjasto

text: 1800-luvun puolivälissä sivistyneistö ja ylioppilaat alkoivat perustaa kirjastoja suomenkieliselle rahvaalle sivistysaatteen ja kansallisen heräämisen innoittamina, myöhemmin myös työväenliike. Nämä lähinnä alimmille kansanluokille tarkoitetut kansankirjastot muutettiin 1900-luvun alussa koko kansalle suunnatuiksi Amerikan esikuvien mukaisesti. Vuonna 1921 alettiin maksaa kirjastoille valtionapua.


title: Kirjasto

text: Suomen varhaisimmat kirjakokoelmat olivat kirkkojen ja luostarien. Turun akatemian kirjasto perustettiin vuonna 1640.


title: Kirjasto

text: Useimmissa maissa on kansalliskirjasto, jonka tehtävänä on pitää yllä kansallisbibliografiaa ja koota säilytettäväksi kaikki maassa julkaistu kirjallisuus, musiikki yms. Niillä on tätä varten vapaakappaleoikeus, eli kirjapainojen ja muiden valmistajien tulee luovuttaa maksutta kappaleita kutakin tuotettua teosta kansalliskirjastolle.


title: Kirjasto

text: Suomessa Kansalliskirjasto toimii Helsingin yliopiston erillislaitoksena. Huomattavimpia kansalliskirjastoja ovat Ranskan kansalliskirjasto ("Bibliothèque nationale de France"), Yhdysvaltain kongressin kirjasto ("Library of Congress"), Ison-Britannian The British Library, Venäjän valtionkirjasto ("Rossijskaja gosudarstvennaja biblioteka") ja Kiinan kansalliskirjasto.


title: Kirjasto

text: Yleisölle avoimia kirjastoja on ollut kautta historian, mutta nykymuodossaan ne syntyivät 1800-luvulla. Yleisten kirjastojen edeltäjiä olivat rahvaalle tarkoitetut kansankirjastot. Kirkon uskonnollisuuden ja perinteisen maailmankuvan levittämiseksi seurakunnat ja kirkkoon sidoksissa olleet järjestöt perustivat kansankirjastoja 1800-luvulla. Saman vuosisadan lopulla kirjastoja käytettiin edistämään Kansanvalistusseuran ja kansallisuusaatteen tavoitteita. 1900-luvun alussa Suomen yleiset kirjastot, Helsingin kaupunginkirjaston johdolla, "löydettiin" teknis-taloudellisen edistyksen välikappaleiksi, edesauttoivathan ne yleisen sivistystason nousua. Viimeistään sotien jälkeen yleisistä kirjastoista muovautui nykyisen kaltainen demokratian, sananvapauden ja kansalaisten osallistamisen työkalu.


title: Kirjasto

text: Kirjastolain mukaan jokaisen Suomen kunnan täytyy tarjota tietyt normit täyttävät kirjastopalvelut. Nykyään yleiset kirjastot tarjoavat monipuolisia kirjastopalveluita. Yleisten kirjastojen ohella toimii samantapaisia tarpeita täyttämässä laitoskirjastoja kouluissa, sairaaloissa ja vankiloissa. Yleisissä kirjastoissa myös musiikin ja videoiden sekä videopelien osuus kokoelmissa on huomattava. Lähes kaikkien Suomen yleisten kirjastojen kokoelmat ovat selattavissa internetissä, useimmiten suurina, useiden kuntien yhteisinä kokonaisuuksina.


title: Kirjasto

text: Hiljattain myös e-kirjojen määrä lainauskokoelmissa on alkanut kasvaa.


title: Kirjasto

text: Näiden kunnan- ja kaupunginkirjastojen alueellisina keskuksina toimii maakuntakirjastojen verkko. Maakuntakirjastot järjestävät muun muassa koulutusta oman alueensa kirjastoammattilaisille. Maakuntakirjastot myös keräävät alueellisia kokoelmia ja tuottavat tietokantoja esimerkiksi alueensa kirjailijoista ja säveltäjistä.


title: Kirjasto

text: Suomessa Lainan päivä 8. helmikuuta on kirjastojen juhla- ja toimintapäivä.


title: Kirjasto

text: Tieteellisiä kirjastoja leimaa tieteellisten kausijulkaisujen merkittävä osuus kokoelmissa ja vilkas kirjastojen välinen aineiston vaihto eli kaukopalvelu. Tieteelliset kirjastot ovat olleet edelläkävijöitä tieto- ja viestintätekniikan soveltajina jo kauan ennen kuin sen sovellukset tulivat myös asiakkaiden ulottuville.


title: Kirjasto

text: Tieteellisten kirjastojen ensisijainen tehtävä on tukea eri alojen tutkimusta ja opetusta. Ne ovat useimmiten korkeakoulukirjastoja ja ovat yleisten kirjastojen tavoin kaikille avoimia ja aineiston käyttö on maksutonta.


title: Kirjasto

text: Suomen tieteellisten kirjastojen tärkein osa ovat yliopistojen ja muiden korkeakoulujen kirjastot, joiden kokoelmat ovat laajasti myös suuren yleisön käytettävissä. Muita merkittäviä tieteellisiä kirjastoja ovat muun muassa Eduskunnan kirjasto, Tilastokirjasto, Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjasto ja tutkimuslaitosten kirjastot. Kuopiossa sijaitseva Varastokirjasto säilyttää kaikista tieteellisistä kirjastoista lähetettyä vanhempaa ja vähän käytettyä aineistoa. Yksittäisillä käyttäjillä ei ole pääsyä Varastokirjastoon, sillä sen asiakkaita ovat muut kirjastot.


title: Kirjasto

text: Koulukirjasto on peruskoulun tai lukion yhteydessä oleva kirjasto. Joissain kouluissa kaupungin tai kunnan kirjastolla on toimipisteensä koulun yhteydessä.


title: Kirjasto

text: Hyvin toimivassa koulukirjastossa on oma kirjastonhoitajansa ja ajanmukainen kirjastokokoelma, jota myös kartutetaan aktiivisesti. Koulukirjasto henkilökuntineen auttaa koululaisia ja opiskelijoita opinnoissa, mutta samalla kirjasto on myös koulussa viihtymisen ja lukuharrastuksen keskus. Koulukirjastoista on annettu määritys Unescon Yleisten kirjastojen julistus ja Koulukirjastojulistus -asiakirjassa.


title: Kirjasto

text: Toimivia koulukirjastoja löytyy pääkaupunkiseudultakin useita: muun muassa kolmessa yksityiskoulussa Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa, Munkkiniemen yhteiskoulussa ja Töölön yhteiskoulussa sekä valtion ylläpitämässä Helsingin ranskalais-suomalaisessa koulussa on ajanmukaiset koulukirjastot.


title: Kirjasto

text: Suomen koulukirjastoyhdistys ry ajaa Suomessa koulukirjastojen asiaa.


title: Kirjasto

text: Kopiosto on ollut 2000-luvulla ahkera koulukirjastojen puolestapuhuja. Se on kahteen otteeseen, vuosina 2005 ja 2011, jakanut huomattavia avustuksia koulukirjastojen kehittämiseen.


title: Kirjasto

text: Erikoiskirjastot ovat tiettyyn erikoisalaan, käyttäjäryhmään, alueeseen tai julkaisulajiin erikoistuneita kirjastoja (esim. julkishallinnon, ammatillisten järjestöjen ja tieteellisten seurojen kirjastot, yrityskirjastot).


title: Kirjasto

text: Erikoiskirjastoja ovat mm. Eduskunnan kirjasto, Museoviraston kirjasto ja Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjasto. Yksi esimerkki erikoiskirjastosta on Helsingissä sijaitseva Celia-kirjasto, jonka kokoelma on tarkoitettu niiden asiakkaiden käytettäväksi, jotka eivät vamman tai sairauden vuoksi kykene lukemaan tavallisia kirjoja tai lehtiä. Kirjasto tarjoaa mm. Piste, ääni ja e-kirjoja eri aloilta. Celia pyrkii edistämään kaikkien tasa-arvoista pääsyä kirjallisuuden ääreen.


title: Kirjasto

text: Yrityskirjastojen keskeisimpinä tehtävinä on yrityksen strategian kannalta keskeisen liiketoiminnan, tuotekehityksen ja tutkimuksen tukeminen. Yrityskirjastot on tarkoitettu yritysten henkilöstön käyttöön ja niiden kokoelmissa on lähinnä yrityksen toimialaa koskevaa materiaalia. Poikkeuksiakin tosin on, esimerkiksi Urheilukirjasto ja Kansallisen audiovisuaalisen arkiston kirjasto, jotka ovat avoimia myös yleisölle.


title: Kirjasto

text: Kirjastotyöhön kuuluu paljon erilaisia työtehtäviä.Kirjastojen yhteydessä on usein myös lehtienlukusalit.


title: Kirjasto

text: Sekä teknisissä että palvelutehtävissä tietotekniikka on lisännyt mahdollisuuksia yhteistyöhön ja työnjaon kehittämiseen.


title: Kirjasto

text: 1990-luvun lopulta lähtien kirjastoissa on ollut mahdollista päästä internetiin yleisötietokoneiden avulla joihin voi varata niin pitkiä kuin lyhyitäkin käyttöaikoja, usein viidestätoista minuutista yhteen tuntiin. Isommissa kirjastoissa on myös erikseen varattavia tai vapaasti käytettävissä olevia ryhmätyötiloja sekä usein myös tietokoneluokkia.


title: Kirjasto

text: Suomessa kirjastolaitos tuottaa laissa säädettyä, kaiken kansan saavutettavissa olevaa palvelua. Kirjastolaitoksemme onkin maailmanlaajuisesti erityinen ja arvostettu. Kirjastossa voi tyydyttää tiedonhaluaan ja mielikuvitustaan. Siellä voi virkistäytyä ja saada elämyksiä, kerryttää perusinformaatiota ja tietoyhteiskuntataitoja sekä kohdata erilaisia kulttuureja.


title: Kirjasto

text: Digitalisaatio on tuonut kirjastot suurten haasteiden eteen. Se mietityttää erityisesti kirjasto-alan väkeä. Kirjaston pääroolina nähdään toimiminen kohtaamispaikkana ja keskellä urbaania ympäristöä olevana elävänä tilana. Ei enää riitä, että kirjasto on pelkkä kirjasto, vaan sen täytyy olla virtuaalinen, sosiaalinen ja fyysinen paikka kaupunkilaisille, jotka tahtovat olla yhdessä mutta kuitenkin omassa rauhassaan. Nykyisin kirjastolta vaaditaan tiedon varastoinnin lisäksi myös tiedon luontia.


title: Kirjasto

text: Nykyajan kirjaston täytyy toimia paitsi fyysisessä tilassa, myös virtuaalimaailmassa kulttuurin ja tiedon tasa-arvoisuuden edistämiseksi. Sosiaalisen median kautta voidaan hoitaa tietopalvelua ja asiakaspalvelua. Kirjastot tarjoavat edelleen asiakkaille palveluja monen perinteisenkin kanavan kautta. Esimerkiksi aineistovarauksen voi tehdä kirjaston palvelutiskillä, puhelimella tai internetin kautta. Verkkopalvelut mahdollistavat asioinnin silloinkin, kun kirjasto on kiinni.


title: Kirjasto

text: Helsinkiin on rakenteilla uuden ajan kirjasto, jonka on määrä valmistua vuonna 2018. Se kuvaa olevansa perinteisen kirjaston lisäksi myös työ- ja tapahtumatila, kaupunkiverstas ja elokuvateatteri. Se on hyvä esimerkki siitä, kuinka paljon nykykirjastot muuttuvat pysyäkseen tahdissa mukana.


title: Kirjasto

text: Luettelo maailman suurimmista kirjastoista.


title: Kirjasto

text: On kuitenkin huomattava, että jotkut kirjastot eritoten Itä-Euroopassa laskevat jokaisen aikakausijulkaisun omaksi niteekseen.


title: Luettelo Suomen historian sodista

text: Luettelo Suomen historian sodista pitää sisällään Suomen alueella käydyt aseelliset konfliktit, sodat ja vakavat sisäiset levottomuudet, sekä sellaiset Suomen ulkopuolella käydyt konfliktit joihin Suomen valtio tai merkittävä joukko Suomen alueen asukkaita on ottanut osaa. Luettelossa mainittujen konfliktien ohella pienehköjä määriä suomalaisia ammattisotilaita, vapaaehtoisia tai seikkailijoita on osallistunut moniin muihinkin aseellisiin yhteenottoihin, kuten Venäjän 1800-luvulla käymiin sotiin Euroopassa ja Aasiassa, buurisotiin, Venäjän–Japanin sotaan, Venäjän sisällissotaan, Espanjan sisällissotaan ja Vietnamin sotaan. Ennen Suomen historiallista aikaa lähteiden luettavuus on kyseenalainen. Monet lähteet on kirjoitettu satoja vuosia väitettyjen tapahtumien jälkeen ja niissä mytologiat, sepitteet ja todelliset tapahtumat sekoittuvat usein toisiinsa. Vanhoissa historiallisissa lähteissä Suomella tarkoitettiin nykyisen Varsinais-Suomen aluetta.


title: 24. kesäkuuta

text:
24. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 175. päivä (176. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 190 päivää. 24. kesäkuuta on perinteinen juhannuspäivä. Suomessa ja Ruotsissa juhannus on kuitenkin nykyisin aina lauantaina, joka on 20. kesäkuuta – 26. kesäkuuta välinen.
Katso myös: kalenteri ~ 23. kesäkuuta, 25. kesäkuuta


title: Karteesinen tulo

text: Karteesinen tulo on joukko-operaatio, jolla muodostetaan kahdesta tai useammasta joukosta uusi joukko. Se on nimetty ranskalaisen matemaatikon ja filosofin René Descartesin mukaan. Descartes loi käsitteen kehitellessään analyyttista geometriaa.


title: Karteesinen tulo

text: Karteesisen tulon yleinen muoto voidaan esittää seuraavasti:


title: Karteesinen tulo

text: Kahden joukon X ja Y karteesinen tulo on sellaisten järjestettyjen parien (x, y) joukko, joissa x on joukon X alkio ja y joukon Y alkio.


title: Karteesinen tulo

text: Karteesisen tulon osajoukkoja kutsutaan binäärisiksi eli kaksipaikkaisiksi relaatioiksi.


title: Karteesinen tulo

text: Euklidinen kolmiulotteinen avaruus avaruus voidaan ilmaista joukkona R = R × R × R, jonka alkiot eli "pisteet" ovat järjestettyjä kolmikkoja (x, y, z), missä x ∈ R, y ∈ R, z ∈ R.


title: Äärellinen joukko

text: Joukon "A" sanotaan olevan äärellinen, kun sen ja jonkin joukon {1, 2, 3, ...,"n"} ("n" on "A":n alkioiden lukumäärä) välille voidaan muodostaa jokin yksi-yhteen eli bijektiivinen vastaavuus, funktio, kuvaus. Toisin sanoen äärellisen joukon alkioiden lukumäärä on – ainakin teoriassa – laskettavissa. Esimerkiksi joukko {2, 4, 6} on äärellinen, koska esimerkiksi "f"("x") = "x":2 on bijektiivinen kuvaus tältä joukolta joukolle {1, 2, 3}; "f"(2)=1, "f"(4)=2 ja "f"(6)=3.


title: Äärellinen joukko

text: Äärellisen joukon määrittelee myös se, että se ei ole aidon osajoukkonsa kanssa yhtä mahtava, eli joukon ja sen aidon osajoukon välillä ei ole olemassa bijektiivistä kuvausta.


title: Äärettömyys

text: Ääretön on kaikkea laskettavissa tai mitattavissa olevaa suurempi. Käsitteellä on matematiikassa, filosofiassa ja teologiassa hiukan eri merkityksiä, joille yhteistä on ajatus jonkinlaisesta "rajattomuudesta" tai "päättymättömyydestä".


title: Äärettömyys

text: Suomen kielen sana "ääretön" on johdettu sanasta "ääri" ('raja') ja tarkoittaa siten sananmukaisesti rajatonta. Matematiikassa sanojen "ääretön" ja "rajaton" merkitykset ovat kuitenkin eriytyneet.


title: Äärettömyys

text: Analyysissä äärettömällä voidaan tarkoittaa lukua, joka on kaikkia reaalilukuja suurempi. Sitä merkitään symbolilla ∞. Tämä luku ei siis kuulu reaalilukujen joukkoon. Voidaan määritellä laajennettu reaalilukujoukko, johon kuuluvat reaaliluvut, positiivinen ääretön ∞ ja negatiivinen ääretön −∞. Tässä laajennetussa joukossa eivät kuitenkaan päde kaikki reaalilukujen tavalliset laskusäännöt.


title: Äärettömyys

text: Tavallisessa reaalilukujen joukossa voidaan sanoa, että jollakin funktiolla on ääretön raja-arvo pisteessä "x", jos funktion arvo "kasvaa rajatta" pistettä "x" lähestyttäessä.


title: Äärettömyys

text: Kompleksianalyysissä käytetään laajennettua kompleksitasoa, jossa kompleksilukujen joukkoon on lisätty yksi ääretön ∞.


title: Äärettömyys

text: Joukkoa kutsutaan äärettömäksi, jos se sisältää rajattoman määrän eri alkioita. Vastakohtana on äärellinen joukko, jonka alkioiden määrä on jokin kokonaisluku. Esimerkkejä äärettömistä joukoista ovat luonnollisten lukujen muodostama joukko N ja reaalilukujen joukko R.


title: Äärettömyys

text: Äärettömät ja äärelliset joukot voidaan erottaa käyttäen mahtavuuden käsitettä. Kaksi joukkoa ovat "yhtä mahtavat", jos niiden alkiot voidaan järjestää pareittain toisiaan vastaaviksi bijektiolla. Esimerkiksi joukot {1,2,3} ja {2,5,3} ovat yhtä mahtavat, koska niiden alkioiden välille voidaan määritellä vastaavuus: 1→2, 2→5 ja 3→3. Joukko on ääretön, jos se on yhtä mahtava jonkin aidon osajoukkonsa kanssa. Muuten se on äärellinen.


title: Äärettömyys

text: Esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko {0,1,2,3...} on tämän määritelmän mukaan ääretön, koska se on yhtä mahtava aidon osajoukkonsa parilliset luonnolliset luvut {0,2,4,6...} kanssa. Niiden alkiot voidaan asettaa toisiaan pareittain vastaaviksi: 0→0, 1→2, 2→4, 3→6 jne.


title: Äärettömyys

text: Kaikki äärettömät joukotkaan eivät ole yhtä mahtavia, vaan niiden mahtavuuksia voidaan vertailla. Ehkä hiukan yllättäen rationaalilukujen joukko on yhtä mahtava kuin luonnollisten lukujen joukko. Sen sijaan reaalilukujen joukko on niitä mahtavampi; sen alkioita ei voi asettaa pareittain luonnollisten lukujen kanssa, vaan reaalilukuja jää väistämättä "yli". Tämä voidaan todistaa Cantorin diagonaaliargumentilla.


title: Äärettömyys

text: Joukot, jotka ovat yhtä mahtavia luonnollisten lukujen joukon kanssa, ovat numeroituvasti äärettömiä. Sitä mahtavammat ovat ylinumeroituvia. Niitäkin on erikokoisia: esimerkiksi minkä tahansa joukon "X" potenssijoukko on joukkoa "X" mahtavampi.


title: Äärettömyys

text: Ääretön määrä objekteja ei välttämättä vaadi ääretöntä tilaa. Janalla on esimerkiksi ääretön määrä pisteitä, mutta itse jana on äärellisen pituinen. Voidaan myös muodostaa käyrä, jonka ala on äärellinen, mutta pituus ääretön. Tällainen käyrä on esimerkiksi Kochin käyrä.


title: Karjaa

text: Karjaa () on entinen Suomen kaupunki. Karjaa sijaitsee Suomen etelärannikolla Uudellamaalla. Karjaa yhdistyi Pohjan ja Tammisaaren kanssa 1. tammikuuta 2009 Raaseporin kaupungiksi.


title: Karjaa

text: Karjaan keskustaajamassa on 7 905 asukasta (31.12.2016).


title: Karjaa

text: Karjaalla sijaitsi nuoremmalla roomalaisajalla merkittävä asutuskeskittymä, josta kertovat seudulta löytyneet viisi ajanjakson kalmistoa. Karjaan alue on ollut alun perin varsinaissuomalaisten asuttamaa. Rautakauden lopulla asutusta oli ainakin kolmessa keskittymässä. Nykyisen Läppträskin alue on näistä vanhin muinaislinnoineen. Toinen rautakauden lopun asutusalue oli Karjaan pohjoisosassa Mustionjoen varsilla ja kolmas nykyisessä Snappertunassa Raaseporin linnan ympäristössä.


title: Karjaa

text: Ruotsalaiset asuttivat alueen 1200–1300-lukujen aikana niin sanotun toisen ristiretken jälkeen. Ruotsalaissiirtolaiset kutsuivat alueen suomalaiskylää Finnbyksi. Alueelle tulleet ruotsalaiset asettuivat kylän lähistöllä oleville viljelyskelpoisille maille. Kylän nautinta-alue ulottui merelle, ruotsalaisten nimeämään Finneholmenin saareen asti. Saaren nimi on varhaisissa lähteissä kirjoitusasussa "Veckasaar", joka lienee ollut saaren alkuperäinen suomenkielinen nimi. Karjaa näyttää ruotsalaistuneen täysin vuoden 1400 tienoilla. Siirtolaisten pääosa oli kotoisin Sveanmaalta, mutta heitä tuli myös Götanmaalta, Taalainmaalta, Gästriklandista ja myös Ahvenanmaalta.


title: Karjaa

text: Karjaa mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1326, ja se oli keskiajan alussa Länsi-Uudenmaan keskusalue. Karjaan keskeisyydestä kertoo se, että sieltä käsin tehtiin koko maakunnan piispantarkastukset ja siellä asui myös Uudenmaan veronkantaja. Myöhemmin hallintokeskus muutti Karjaalta Raaseporin linnaan.


title: Karjaa

text: Karjaan kaupunkiin kuului myös Mustio (ruots. "Svartå"), joka sijaitsee Karjaan keskustasta noin 14 km Lohjan suuntaan. Mustio on ollut Suomen ensimmäisen rautaruukin sijoituspaikka 1500-luvun puolivälissä. Ruukin perusti Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa. Väitetään myös, että Suomen toisen auton olisi hankkinut Mustiolle kamariherra Hjalmar Linder 1900-luvun alussa. Vuonna 1873 avattu Hanko–Hyvinkää-rata ja vuonna 1899 avattu rautatieyhteys Turkuun synnyttivät Karjaalle asutustaajaman. Suora junayhteys Helsinkiin saatiin, kun säännöllinen rautatieliikenne Pasilan ja Karjaan välillä alkoi 1. syyskuuta 1903.


title: Karjaa

text: Karjaan kirkonkylästä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1910 ja kauppala vuonna 1930, ja samalla Karjaan kauppala erosi Karjaan maalaiskunnasta, johon Mustiokin kuului. Kauppala ja maalaiskunta yhdistyivät jälleen, kun Karjaan maalaiskunta liittyi 1. tammikuuta 1969 Karjaan kauppalaan. Vuonna 1977 Karjaa muuttui kauppalasta kaupungiksi.


title: Karjaa

text: Ennen kaupungin lakkauttamista Karjaan kunnallisveroprosentti ehti olla Suomen korkein, 21 prosenttia. Kaupunki oli kaksikielinen ja enemmistö, 59 prosenttia asukkaista, puhui äidinkielenään ruotsia ja 38 prosenttia suomea. Karjaa kuului Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kaupunginvaltuustossa oli 35 kaupunginvaltuutettua.


title: Karjaa

text: Karjaalle antavat leimansa arkkitehti Hilding Ekelundin suunnittelemat useat rakennukset ja kaavat sekä keskiaikainen kirkko.


title: Karjaa

text:
Backby, Backgränd, Bengtsmora, Björnbollstad, Bondby, Brasby, Bredvik, Brynikbacka, Bålaby, Båtsmora, Bällarby, Bällby, Degerby, Domargård, Dönsby, Finnbacka, Finnby, Grabbacka, Gösbacka, Heimos, Hållsnäs, Högben, Ingvallsby, Joddböle, Jällsby, Kansbacka, Karjaan asema (Karis station), Karjaan keskusta (Karis centrum), Kasabacka, Kasaby, Kaunislahti (Grundsjö), Kiila (Kila), Kleven, Knapsby, Konungsböle, Kroggård, Kudiby, Kurby, Kvarvbacka, Leppi (Läpp), Lågbacka, Lövkulla, Mangård, Meltola (Mjölbolsta), Mjölnarby, Mustio (Svartå), Nyby, Osmundsböle, Pappila (Prästgården), Päsarby, Reiböle, Romsarby, Sannäs, Sepänkylä (Smedsby), Snällböle, Starkom, Sutarkulla, Svarvarböle, Svedja, Torsböle, Visanbacka, Västanby, ÖsterbyKarjaalla on Bäljensin rautatietunneli. Karjaan rautatieasemalla pysähtyvät useimmat Helsingin ja Turun väliset junat. Sieltä kulkee myös taajamajunia Hankoon. Karjaan kautta kulkee valtatie 25, josta eroaa liittymä noin kolme kilometriä keskustasta kantatie 51:lle Helsinkiin.
Karjaan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunamakkara.


title: Tiede

text: Tiede tarkoittaa todellisuuden ilmiöiden ja niiden välisten suhteiden järjestelmällistä ja arvostelevaa tutkimista sekä sen avulla saatua tietojen jäsentynyttä kokonaisuutta. Tieteen tehtävänä on selittää ympäröivää maailmaa ja sen ilmiöitä. Tieteellinen tutkimus on järjestelmällistä ja järkiperäistä uuden tiedon hankintaa, mutta myös aikaisemman tieteellisen tiedon päälle rakentamista sekä selitysten ja ennustusten todentamista. Tieteen tarkoituksena on kertoa ympäröivästä maailmasta varmoja totuuksia ja tieteen pyrkimyksenä on muuttaa maailma kielelliseen muotoon selittämällä todellisuutta tosien väitteiden avulla, jotta ihmiset voisivat ymmärtää todellisuutta ja siirtää tieteelliseen tietoon perustuvaa tietämystä toisilleen toden kommunikaation avulla. Monet teknologiat ja tekniikat perustuvat tieteellisen tietoon. Tieteellinen tutkimus perustuu pääsääntöisesti muiden aikaisempiin tutkimustuloksiin, mikä tarkoittaa lähteiden käyttöä tutkimustyössä. Tieteen harjoittajia kutsutaan tieteilijöiksi, tiedemiehiksi ja tutkijoiksi.


title: Tiede

text: Tieteet pohjautuvat tieteenfilosofiassa kehittyneeseen empiristiseen ajattelusuuntaan joka painottaa reaalimaailman havaintoja ja kokeita vastakohtana intuitiolle ja niin sanotulle "musta tuntuu" -ajattelulle, joiden molempien perustuvuus todellisuuteen ovat kyseenalaisia, koska jokainen ihminen on perustavasti subjektiivinen ja henkilökohtaiset kokemukset sekä havainnot ovat valikoituneita. Todellisuus ja yksittäisen ihmisen todellisuuskäsitys ovat toisistaan poikkeavia, mutta todellisuus on näistä tieteen tutkimuskohde. Tieteissä pidettyjen totuuksien kyseenalaistaminen on keskeistä. Tieteissä kerätään todistusaineistoa väitteiden tueksi. Tieteellinen menetelmä pyrkii olemaan objektiivinen, julkinen ja itseään korjaava. Tieteellisessä menetelmässä hypoteesit ja teoriat täytyy osoittaa tosiksi reaalimaailmassa, eikä tieteessä saisi tukeutua vain "a priori" -ajatteluun. Tieteissä teoria ja reaalimaailma ovat jatkuvassa kanssakäymisessä keskenään samalla tavalla kuin ihmisten käyttämä kieli ja ympäröivä todellisuus ovat vastaavasti kanssakäymisessä keskenään. Tiedettä ei olisi ilman kieltä (matematiikka lasketaan kieleksi jossa on kielioppi ja käsitteistö). Maapallon eliöistä vain ihmisillä on tiedettä, koska ihminen on ainoa kieltä käyttävä eliölaji. Tieteen historiaa käsittelee tieteenhistoria.


title: Tiede

text: Osaa tieteistä sovelletaan käytäntöön yhteiskunnassa joko sellaisenaan tai monitieteisten soveltavien tieteiden avulla, mutta osalla tieteistä ei ole varsinaisia käytännön sovelluksia, vaan niiden tarkoituksena on vain auttaa ymmärtämään ilmiöitä. Tieteet tukevat kuitenkin toisiaan. Tieteet jaotellaan reaalitieteisiin ja käsitteellisiin tieteisiin. Reaalitieteet jaetaan edelleen tavallisesti luonnontieteisiin (tarkastelevat luontoa) ja humanistisiin tieteisiin (tarkastelevat ihmisen toimintaa). Käsitteellisiin tieteisiin kuuluvat matematiikka ja logiikka. Tieteenalat liittyvät läheisesti luonnontieteiden ja humanististen tieteiden sisällä toisiinsa, ja monissa tieteissä tarvitaan muiden läheisten tieteiden perustietoja. Esimerkiksi kemian ja fysiikan perustiedot ovat hyödyksi kaikissa luonnontieteissä. Lisäksi matematiikkaa hyödynnetään kaikissa luonnontieteissä. Kaikki tieteenalat ovat jakautuneet alun perin filosofiasta ja ne ovat edelleen jakautuneet ja jakautuvat edelleen erillisiksi tieteenaloiksi kun tieteellisen tiedon määrä ja tutkimusalueet lukumääräisesti kasvavat.


title: Tiede

text: Tiede voidaan nähdä monella tavalla. Ensinnäkin se on tietojärjestelmä, joka kasvaa ja kehittyy jatkuvasti. Toiseksi se on uuden tiedon löytämisen ja perustelemisen menetelmä. Kolmanneksi se on yhteiskunnallinen laitos, jonka muodostavat tutkijat ja erilaiset tieteelliset laitokset.


title: Tiede

text: Kosmologian professori Kari Enqvistin mukaan sana tiede ymmärretään usein väärin. Tieteen avulla ei todisteta asioita oikeaksi vaan tiede on vain nimi menetelmälle, jolla luotettavaa tietoa hankitaan. Tiede ei löydä totuuksia sanan matemaattisessa tai filosofisessa mielessä, mutta tieteen avulla hankittu tieto on kuitenkin parasta ja luotettavinta, mitä tällä hetkellä on tarjolla.


title: Tiede

text: Tiede kuvaa todellisuutta teorioiden avulla. Teoria on joukko todellisuutta koskevia väittämiä, joilla ilmiöitä pystytään sekä selittämään että ennustamaan. Teoriat eivät kuitenkaan aina pidä paikkaansa, sillä mittauslaitteiden tai entistä paremman tiedon pohjalta voidaan saada tarkempia tuloksia kuin teoria antaa odottaa. Tällöin teoria ei kuvaa kohdetta tarpeeksi tarkasti ja on siltä osin puutteellinen. Teoriaa pyritään kehittämään tieteen menetelmien avulla tai vaihtoehtoisesti vanha teoria joudutaan hylkäämään kokonaan ja kehittämään parempi teoria. Jotta uusi teoria voisi korvata vanhan teorian, siltä vaaditaan muutamia asioita. Uuden teorian pitää olla joko vanhempaa yksinkertaisempi, kuvata tunnettua ilmiötä paremmin tai ennustaa havaittuja ilmiöitä, joita vanhempi teoria ei kykene ennustamaan.


title: Tiede

text: Jotkut tieteen löydökset saattavat olla hyvinkin epäintuitiivisia. Esimerkiksi atomiteorian mukaan graniittilohkare, joka vaikuttaa raskaalta, kovalta, kiinteältä ja harmaalta kappaleelta, on todellisuudessa joukko alkeishiukkasia, joilla ei ole mitään näistä ominaisuuksista, ja jotka liikkuvat suurella nopeudella tyhjyydessä niin, että ne muodostavat vain pienen osan kappaleen koko tilavuudesta. Uudet tieteelliset löydöt ovat usein haastaneet monet ihmisten arkijärjen mukaiset ajatukset kaikkeuden toiminnasta. Esimerkiksi kvanttimekaniikka tutkii ilmiöitä, jotka vaikuttavat uhmaavan aiemmin hyvin perustavanlaatuisina pidettyjä oletuksia kausaliteetista ja ympärillämme olevan kaikkeuden toiminnasta.


title: Tiede

text: Empiiristä luonnontutkimusta harjoitettiin jo antiikin aikana (muun muassa Aristoteles, Theofrastos ja Plinius vanhempi), ja erilaisia tieteellisiä menetelmiä sovellettiin jo keskiajalla (muun muassa Ibn al-Haitham, Al-Biruni ja Roger Bacon). Nykyaikaisen tieteen synty ajoitetaan kuitenkin uuden ajan alkuun 1500- ja 1600-luvuille — aikaan, jota kutsutaan yleisesti tieteelliseksi vallankumoukseksi.


title: Tiede

text: Monien kielten tiedettä merkitsevä sana on peräisin latinan kielen sanasta "scientia", joka tarkoittaa 'tietoa'. Vielä 1600-luvulla tällä viitattiin aristoteeliseen käsitykseen varmasta tiedosta. Tiede ja filosofia käsitettiin samaksi asiaksi. Luonnontutkimuksesta käytettiin nimitystä luonnonfilosofia ja inhimillisen toiminnan tutkimuksesta nimitystä moraalifilosofia.


title: Tiede

text: 1700-luvulla luonnonfilosofia alkoi erkaantua filosofiasta, vaikka se käsitettiinkin usein hyvin laajasti. Sana "scientia" viittasi edelleen luotettavaan tietoon millä tahansa alueella, aivan kuten sanaa tiede käytetään nykyään suomen kielessä (esimerkiksi kirjastotiede, tietojenkäsittelytiede, uskontotiede). Kapeammassa merkityksessä "scientia" alkoi viitata luonnonfilosofiaan luonnontieteenä, kun luonnonfilosofia alettiin yhdistää yhä laajenevaan joukkoon hyvin määriteltyjä luonnonlakeja Galileo Galilein, Johannes Keplerin ja Isaac Newtonin töiden ansiosta. 1800-luvun kuluessa tiede alettiin yhdistää yhä enenevässä määrin juuri luonnon tutkimukseen. Ajatus ihmistieteistä kehittyi myöhemmin.


title: Tiede

text: 1900-luvulle tultaessa oli kehittynyt nykyaikainen ajatus tieteestä erityisenä todellisuutta koskevan tiedon tarjoajana, jota harjoittivat erityiset tieteilijät ja joka hyödynsi sille ominaista tieteellistä menetelmää. 1900-luvun kuluessa myös kytkennät tieteen ja tekniikan välillä kasvoivat yhä vahvemmiksi.


title: Tiede

text:
Tieteellinen menetelmä on tieteen tekemisessä käytettävä järjestelmällinen menettelytapa, jonka avulla pyritään luomaan uutta tietoa ja täsmentämään vanhempaa tietoa. Tieteellinen menetelmä ei ole yksinkertainen työohje vaan viitteistö siitä, kuinka tiedettä kannattaa tai tulee harjoittaa. Se myös käytännössä poikkeaa suuresti eri tieteenalojen välillä.
Tieteellinen menetelmä pyrkii selittämään (esimerkiksi luonnossa ilmeneviä) tapahtumia toistettavissa olevalla tavalla ja niin, että tätä voidaan käyttää hyödyllisten ennusteiden tekemisessä. Tämä tapahtuu havaintojen ja/tai kokeiden kautta. Kokeilla pyritään simuloimaan luonnossa ilmeneviä tapahtumia kontrolloiduissa olosuhteissa. Tieteellinen menetelmä tarjoaa objektiivisen menetelmän ratkaisujen löytämiseksi erilaisiin ongelmiin tieteen ja tekniikan eri aloilla.


title: Tiede

text: Ilmiöistä tehtyjen havaintojen perusteella tieteilijät voivat muodostaa tieteellisiä malleja. Tieteellinen malli on idealisaatio, joka kuvaa tutkittua systeemiä tietystä näkökulmasta. Malleilla ilmiöitä pyritään kuvaamaan loogisina tai matemaattisina esityksinä. Kun empiiristä aineistoa kerätään, tieteilijä voi muodostaa hypoteesin, joka selittää ilmiön. Tätä kuvausta voidaan käyttää sellaisen ennusteen tekemisessä, jota voidaan testata kokeellisesti. Jos hypoteesi osoittautuu epätyydyttäväksi, sitä voidaan kehitellä edelleen tai se voidaan hylätä.


title: Tiede

text: Kokeiden tuloksia tulkitessa on mahdollista, että tieteilijällä on taipumus suosia jotain tuloksia toisten ohi. Tämä ei kuitenkaan saisi vaikuttaa tulkintaan. Tieteellisen menetelmän tiukalla noudattamisella pyritään minimoimaan tieteilijän omien asenteiden vaikutus kokeen lopputulokseen. Eräitä keinoja ovat kokeiden huolellinen suunnittelu sekä koetulosten ja tehtyjen johtopäätösten perusteellinen vertaisarviointi. Kun koetulokset on julkaistu, ne ovat koko tiedeyhteisön arvioitavissa.


title: Tiede

text: Kun hypoteesi on selvinnyt kokeista, se voidaan ottaa osaksi tieteellistä teoriaa. Teoriat ovat loogisesti esitettyjä, sisäisesti johdonmukaisia malleja tai kehikkoja jonkin ilmiön käyttäytymisen kuvaamiseksi. Teoria kuvaa tyypillisesti laajemman ilmiöjoukon käyttäytymistä kuin hypoteesi. Teoria siis yleensä sitoo useita hypoteeseja yhteen. Teorioiden muotoilussa voidaan hyödyntää muun muassa sellaisia periaatteita kuin säästäväisyyden periaate. Teorioita testataan toistuvasti selvittämällä, kuinka koottu aineisto (tosiasiat) sopivat teoriaan. Kun teoria selviää suhteellisen suuresta määrästä empiirisiä havaintoja, siitä tulee tieteellinen yleistys, jota voidaan pitää verifioituna.


title: Tiede

text: Tieteelliset teoriat ovat empiirisiä ja näin aina avoinna falsifioinnille, mikäli uutta todistusaineistoa esitetään. Jopa kaikkein perustavimmanlaatuiset teoriat voivat osoittautua epätäydellisiksi, jos uudet havainnot eivät ole yhteensopivia niiden kanssa. Tämän prosessin kannalta on keskeistä se, että kaikki uusi tutkimus on julkisesti saatavilla, mikä mahdollistaa sen, että monet toisistaan riippumatta toimivat tutkijat voivat jatkuvasti arvioida tutkimuksia ja toistaa suoritettuja kokeita. Vain näin voidaan määrittää, kuinka luotettavia koetulokset ovat.


title: Tiede

text: Isaac Newtonin laki vetovoimasta on tunnettu esimerkki luonnonlaista, joka osoittautui myöhemmin ei-yleispäteväksi — se ei päde tilanteissa, joissa liikkeen nopeus on lähellä valonnopeutta tai liike tapahtuu lähellä voimakkaita painovoimakenttiä; näiden olosuhteiden ulkopuolella newtonilainen klassinen mekaniikka on täysin pätevä malli liikkeestä ja painovoimasta, kun taas yleinen suhteellisuusteoria selittää samat ilmiöt kuin Newtonin lait, ja lisäksi paljon muuta. Siksi yleistä suhteellisuusteoriaa pidetään nykyään kattavampana teoriana.


title: Tiede

text: Eräs tieteenfilosofinen näkökulma on, ettei yhtä tieteellistä menetelmää ole olemassa. Sen sijaan on olemassa useita tieteellisiä menetelmiä. Tällaista näkemystä on kannattanut muun muassa Paul Feyerabend. Esimerkiksi fysiikassa, kemiassa, lääketieteessä jne. suoritetaan kontrolloituja kokeita. Sen sijaan klimatologiassa, geologiassa ja astrofysiikassa ne ovat mahdottomia; näissä tieteenaloissa ennusteiden vertailu havaintoihin palvelee hypoteesien vahvistamisen menetelmänä.


title: Tiede

text: Sosiologian isänä pidetty Auguste Comte totesi: "Tieteen metodi on havaintoja ja teoriaa — sopivassa suhteessa".


title: Tiede

text: Tieteenfilosofia pyrkii ymmärtämään tieteen ja tieteellisen tiedon luonnetta sekä tieteellisen tiedon oikeutusta. On osoittautunut vaikeaksi esittää tieteellisestä menetelmästä yhtä määritelmää, jolla tiede ja epätiede pystyttäisiin lopullisesti erottamaan toisistaan. Tätä rajanvedon ongelmaa kutsutaan demarkaatio-ongelmaksi. Tieteenfilosofit ja tiedeyhteisö ovat kuitenkin yksimielisiä tietyistä periaatteista, jotka ovat keskeinen osa kaikkea tiedettä.


title: Tiede

text: Tieteenfilosofiassa käsitys tieteen luonteesta ja sen päämääristä voidaan jakaa monella tavalla. Tieteenkäsityksiä ovat veristinen tieteenkäsitys, teknokraattinen tieteenkäsitys, induktivistinen tieteenkäsitys, hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys ja hermeneuttinen tieteenkäsitys.


title: Tiede

text: Veristinen tieteenkäsitys korostaa tieteellisen tiedon itseisarvoa. Eli veristisen käsityksen mukaan todellisuutta koskeva tieto on tärkeää ainoastaan sen tietämisen vuoksi. Veristisessä käsityksessä ei oteta huomioon sitä, että tiedolla on käytännöllisiä ulottuvuuksia, esimerkiksi saavutetulla tiedolla voidaan parantaa sairaita. Historiallisesti ihmisen uteliaisuus ja tieteen synty ei kietoudu ensisijaisesti todellisuuden luonteen selvittämiseen, vaan tietoa hankittiin käytännöllisiin tarpeisiin kuten maanviljelyyn ja kaupankäyntiin.


title: Tiede

text: Teknokraattisessa tieteenkäsityksessä nähdään puolestaan tiedon olevan merkittävää tapahtumien ennustamisen ja kontrolloimisen takia. Käsityksen mukaan tieteellistä tietoa tarvitaan ainoastaan inhimillisen toiminnan suunnittelemiseen ja ohjaamiseen. Tieteen tavoitteena katsotaan siis olevan hyödynnettävissä olevan tiedon tuottaminen. Tähän voidaan esittää vastalauseena, että ihmisellä on selvästi myös aivan puhdas ja pyyteetön halu tietää, minkä osoittaa jo veristisen kannan olemassaolo. Samoin teknokraattinen tieteenkäsitys unohtaa, että merkittävimmät käytännölliset keksinnöt on joskus tehty arkielämän kannalta abstraktin perustutkimuksen pohjalta. Myös sattuma näyttelee omaa sijaansa tieteellisten havaintojen ja keksintöjen tekemisessä: esimerkiksi käy vaikkapa penisilliinin syntytarina.


title: Tiede

text: Tieteellisen menetelmän luonteesta on erilaisia mielipiteitä. Metodologisen naturalismin mukaan tieteellisen tutkimuksen tulee pitää kiinni empiirisestä tutkimuksesta ja tutkimustulosten riippumattomasta verifioinnista pyrkiessään kehittämään ja arvioimaan luonnollisia selityksiä havaittavissa oleville ilmiöille. Metodologinen naturalismi hylkää näin muun muassa yliluonnolliset selitykset, auktoriteettiin vetoamisen sekä subjektiiviset havainnot.


title: Tiede

text: Kriittinen rationalismi sen sijaan katsoo, ettei täydellinen objektiivisuus ole mahdollista ja ettei luonnollisen ja yliluonnollisen selityksen välistä rajaa voida kaikissa tapauksissa tiukasti vetää. Sen sijaan kriittinen rationalismi ehdottaa tilalle empiiristen teorioiden falsifioitavuutta ja pitää falsifikointia yleisenä empiirisenä menetelmänä. Se katsoo, että tieteelle on ominaista koetellun tiedon määrän jatkuva kasvu, mutta toisaalta se kieltää tieteeltä täydellisen auktoriteetin painottamalla, että sen tulokset ovat aina vajavaisia ja kumottavissa (fallibilismi). Sen mukaan tiede pyrkii virheiden rationaaliseen eliminoimiseen teorioista, ei teorioiden verifioimiseen; sekä teorian esittäminen että niiden falsifioiminen ovat kriittisessä rationalismissa luonteeltaan vain metodologisia ja väliaikaisia.


title: Tiede

text: Instrumentalismi hylkää tieteellisen totuuden käsitteen ja keskittyy teorioiden hyödyllisyyteen ilmiöiden selittämisen ja ennustamisen välineinä.


title: Tiede

text: Tiede jaetaan yleensä kahtia luonnontieteisiin, jotka tutkivat luonnossa esiintyviä ilmiöitä, sekä ihmistieteisiin, jotka tutkivat ihmisten käyttäytymistä ja tuotoksia, kuten taidetta, sekä yhteiskuntaa. Eräät tieteenalat luetaan tieteidenvälisiin ja soveltaviin tieteisiin, kuten tekniikka ja lääketiede. Matematiikka, joka luetaan usein erilliseen formaalisiksi eli käsitteellisiksi tieteiksi kutsuttuun ryhmään, sisältää yhtäläisyyksiä ja eroja sekä suhteessa luonnontieteisiin että humanistisiin tieteisiin. Matematiikka muistuttaa empiirisiä tieteitä siinä, että se on objektiivista ja systemaattista jonkin alueen tutkimusta, mutta eroaa siinä, että se ei käytä empiirisiä vaan apriorisia menetelmiä tiedon verifioimiseksi eli todentamiseksi. Formaaliset tieteet, joihin luetaan myös muun muassa logiikka ja tilastotiede, ovat elintärkeitä empiirisille tieteille. Ne ovat oleellisia hypoteesien, teorioiden ja lakien muodostamisessa, samoin kuin kuvattaessa, kuinka asiat toimivat (luonnontieteissä) ja kuinka ihmiset ajattelevat ja toimivat (ihmistieteissä).


title: Tiede

text: Näin tieteitä voidaan jaotella seuraavasti:


title: Tiede

text: Formaaliset eli käsitteelliset tieteet


title: Tiede

text: Luonnontieteet


title: Tiede

text: Luonnontieteiden pohjalta toimivat soveltavat tieteet


title: Tiede

text: Ihmistieteet


title: Tiede

text: Tieteellinen tutkimus jakautuu perustutkimukseen ja soveltavaan tutkimukseen. Perustutkimus tavoittelee tietoa, josta ei välttämättä ole suoraan käytännöllistä hyötyä. Soveltava tutkimus yrittää saavuttaa perustutkimuksen antaman tiedon avulla tietoa jotakin käytännöllistä tavoitetta varten. Lisäksi voidaan vielä erottaa "kehittämistyö", joka perustuu tutkimustuloksiin ja pyrkii kehittämään uusia tai parempia välineitä, menetelmiä tai palveluja.


title: Tiede

text: Lisäksi tutkimus voidaan jakaa teoreettiseen ja empiiriseen tutkimukseen. Empiirisen tutkimuksen avulla testataan teoreettisen tutkimuksen tuottamia hypoteeseja ja se voidaan jaotella edelleen laadulliseen eli kvalitatiiviseen ja määrälliseen eli kvantitatiiviseen tutkimukseen. Laadullinen tutkimus tutkii asioita laadullisesti. Määrällinen tutkimus mittaa asioiden määrää tai suuruutta. Sen etuna on, että tuloksia voidaan käsitellä matemaattisesti ja tilastollisesti.


title: Tiede

text: Käsitteet "monitieteisyys", "tieteidenvälisyys" ja "poikkitieteellisyys" ovat yleistyneet 1990-luvulta lähtien. Erottelut ovat useimmiten sopimuksenvaraisia. "Kielitoimiston sanakirjan" mukaan sanaa "poikkitieteellinen" on svetisisminä (ruots. "tvärvetenskaplig") vältettävä ja sen asemesta käytettävä adjektiivia "monitieteellinen" tai "tieteidenvälinen".


title: Tiede

text: "Monitieteisyys" tarkoittaa sitä, että eri alojen edustajat tekevät yhteistyötä tarkastelevat samaa aihetta omilla menetelmillään. Yhteistyön tuloksena syntyy kokoava ja moniulotteinen käsitys tutkimuksen kohteesta. "Tieteidenvälisyys" menee monitieteisyyttä pitemmälle: tieteenalojen rajat voidaan ylittää ja ne voivat hämärtyä, mutta tieteenalojen itsenäisyys ei häviä. "Poikkitieteellisyydessä" tieteenalojen välinen yhteistyö tuottaa uusia yhteisiä teorioita, menetelmiä ja näkökulmia. Koko tutkimus rakennetaan yhdessä, ongelmanasetteluista alkaen.


title: Tiede

text: Termiä "transtieteellisyys" on esitetty kuvaamaan yhteistyötä, joka ulottuu tutkimusmaailman ulkopuolelle ja ylittää ammattien rajat. Sanaa ei suomen yleiskielessä käytetä.


title: Tiede

text: Tiedeyhteisö koostuu kaikista tieteilijöistä ja heidän välisestä vuorovaikutuksestaan. Tiedeyhteisö jaetaan usein osayhteisöihin, joista kukin työskentelee tieteen jollakin osa-alueella.


title: Tiede

text: Tieteellisiä instituutioita ovat esimerkiksi tieteelliset akatemiat, yliopistot ja tieteelliset julkaisut. Erilaisia oppineiden yhteisöjä tieteellisen tiedon jakamiseksi ja tieteen asian ajamiseksi on ollut olemassa renessanssiajasta saakka. Vanhin säilynyt tiedeakatemia on italialainen Accademia Nazionale dei Lincei (1603). Kansallisista tiedeakatemioista vanhimpia ovat brittiläinen Royal Society (1660) sekä Ranskan akatemia (1666). On myös perustettu erilaisia kansainvälisiä tieteellisiä organisaatioita, kuten International Council for Science, joiden tavoitteena on eri maissa toimivien tieteellisten yhteisöjen välisen yhteistyön edistäminen.


title: Tiede

text: Tutkimuksen tuloksilla on arvoa vasta, kun ne on saatettu muun tiedeyhteisön tietoon ja arvioitaviksi. Tutkimuksen tulokset julkaistaan tieteellisenä kirjallisuutena joko kirjoina tai artikkeleina tieteellisissä aikakausjulkaisuissa.


title: Tiede

text: Tieteelliset aikakausjulkaisut tallentavat tieteellisen tutkimuksen tuloksia niin, että ne ovat koko tiedeyhteisön saatavilla. Ensimmäiset tiedejulkaisut "Journal des Sçavans" ja "Philosophical Transactions" perustettiin vuonna 1665. Tuosta lähtien julkaisujen määrä on lisääntymistään lisääntynyt: vuonna 1981 tieteellisiä ja teknisiä aikakausjulkaisuja arveltiin olleen noin 11 500; nykyisin PubMed luettelee yli 35 000 julkaisua pelkästään lääketieteen alalta.


title: Tiede

text: Merkittävä osuutensa on myös tieteen tulosten popularisoinnilla suuren yleisön käyttöön. Tässä tehtävässä toimivat muun muassa erilaiset tiedelehdet, jotka saavat laajemman yleisön ja tarjoavat ei-teknisempiä yhteenvetoja uudesta tutkimuksesta.


title: Tiede

text: Tiede ja tekniikka ovat molemmat ongelmanratkaisua, jossa käsitellään todellisuudessa olevia rakenteita ja toimintoja. Tieteen ja tekniikan ero on tavoitteissa. Tieteenharjoittaja pyrkii selvittämään todellisuuden rakennetta ja toimintaa. Tähän voidaan käyttää apuna erilaisia teknisiä välineitä kuten mikroskooppi ja tietokone. Insinööri pyrkii saamaan aikaan halutun rakennelman tai toiminnon. Tähän hän voi käyttää apuna erilaisia tietoja kuten fysiikka tai kemia. Tieteilijän tavoitteena on siis nähdä todellisuus sellaisena kuin se on ja insinöörin tavoitteena on muokata siitä halutunlainen.


title: Tiede

text: Mikä tahansa tietoa tarjoava taho, joka esiintyy tieteenä tavoitteenaan saavuttaa sitä kautta asema, jota se ei muuten saavuttaisi, ei edusta tiedettä. Tällöin voidaan puhua näennäistieteestä (pseudotieteestä) tai epätieteestä. Merkittävin näennäistieteiden puute on yleensä se, että niistä puuttuvat huolellisesti suoritetut, tulkitut ja toistettavissa olevat kokeet, jotka ovat luonnontieteiden perustana. Näennäistieteiksi luetaan yleensä muun muassa astrologia ja kreationismi.


title: Tiede

text: Kaikki ei-tieteelliset käytännöt eivät kuitenkaan ole epätiedettä: esimerkiksi taide ja urheilu eivät ole tiedettä, mutta ne eivät ole epätiedettä, koska ne eivät pyri esiintymään tieteenä. Lisäksi voidaan erottaa myös yksinkertaisesti huono tiede, joka pyrkii olemaan tiedettä, mutta epäonnistuu ollen esimerkiksi virheellistä, vanhentunutta, epätäydellistä tai liian yksinkertaistavaa.


title: Tiede

text: Tieteen ja filosofian suhde on kaksisuuntainen: toisaalta tieteen kehitys synnyttää usein uusia filosofisia ongelmia tai muuttaa vanhojen ongelmien luonnetta. Toisaalta filosofien taipumus kyseenalaistaa asiat ja spekuloida niillä on usein avannut uusia tutkimuskohteita tieteelle tai johtanut mullistuksiin tieteellisissä teorioissa.


title: Tiede

text: Tieteen ja uskontojen tekemät todellisuutta koskevat väittämät perustuvat erilaisiin menetelmiin. Uskonnot nojaavat usein erilaisiin uskonnollisiin auktoriteetteihin, kuten ilmestyksiin tai pyhiin kirjoituksiin, kun taas tiede nojaa havaintoihin ja toistettavissa oleviin kokeisiin. Tutkijoilla on erilaisia näkemyksiä tieteen ja uskonnon välisestä suhteesta.


title: Tuote

text: Tuote voi olla mikä tahansa, joka on tarjottavissa markkinoille ja tyydyttää kysynnän tai tarpeen. Jalostuksessa tuotteita aletaan tekemään raaka-aineista ja niistä syntyy aineellisia hyödykeitä. Tuote voi olla myös aineeton palvelu tai tietotekninen hyödyke. Kaupan kohteina olevia aineellisia hyödykkeitä kutsutaan tavaroiksi.


title: Tuote

text: Tuotteesta on asiakkaalle hyötyä vain, jos se täyttää tehtävänsä. Asiakkaan kannalta tuotteen varsinainen tehtävä on siis keskeinen. Tästä syystä tuotteen käsitteeseen on syytä ottaa mukaan kaikki ne olennaiset osatekijät, jotka vaikuttavat tehtävän suorittamiseen. Tavaratuotteen osalta näitä osatekijöitä ovat varsinaisen fyysisen osan lisäksi tuotenimi, pakkaus, varaosapalvelu, käyttöohjeet, takuu ja huoltojärjestelmä.


title: Tuote

text: Tuotetiedon hallintaa varten on kehitetty PDM-järjestelmiä. Tuotteella on myös määrätty elinkaari: määrittelyvaihe, suunnittelu, valmistus, huolto ja kunnossapito, ja poisto jätteeksi tai uudelleenkäyttöön. Tuotetiedon elinkaarihallintaan ja elikaarituotteiden, tarkoittaen useimmiten huoltopalvelujen, tarjontaan on kehitetty erityisiä PLM-järjestelmiä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Georg Henrik von Wright (14. kesäkuuta 1916 Helsinki – 16. kesäkuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen filosofi, akateemikko ja yhteiskunnallinen ajattelija, joka piti itseään humanistina. Von Wright toimi professorina Helsingin ja Cambridgen yliopistoissa. Cambridgessa hän oli Ludwig Wittgensteinin läheinen työtoveri ja seuraaja.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright oli johtava hahmo aikansa suomalaisessa filosofiassa. Hän erikoistui filosofiseen logiikkaan, analyysiin, kielifilosofiaan, mielenfilosofiaan sekä Charles Peircen läheiseen tutkimukseen. Hänen kirjallinen tuotantonsa voidaan jakaa kahteen osaan. Ensinnäkin von Wright kirjoitti analyyttistä filosofiaa ja filosofista logiikkaa. Toisaalta hän kirjoitti myös vapaamuotoisia yhteiskunnallisempia teoksia, kulttuurikritiikkiä ja esseitä humanistisessa ja osittain pessimistisessä äänensävyssä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Georg Henrik von Wright syntyi von Wrightin aatelissukuun, jonka alkuperä oli Skotlannissa. Hänen vanhempansa olivat toimitusjohtaja Tor von Wright ja Ragni Elisabeth Alfthan. Hänen sisarensa oli Marianne Frankenhaeuser. Lapsena von Wright oli sairaalloinen. 12-vuotiaana hän vietti lääkärin neuvosta vuoden Meranin parantolassa Etelä-Tirolissa Italiassa. Siellä hän parani fyysisesti ja koki ”intellektuaalisen heräämisensä”, mikä tarkoitti lähinnä kiinnostusta matematiikkaan ja luonnontieteisiin.


title: Georg Henrik von Wright

text: Helsingissä von Wright opiskeli ruotsinkielisessä normaalilyseossa. Hänen filosofinen heräämisensä tapahtui 13-vuotiaana. Hän luki muun muassa Wilhelm Jerusalemin teosta "Einleitung in die Philosophie" (suom. "Filosofian alkeet"), Hans Larssonin teosta "Psykologi" sekä Nietzscheä ja Schopenhaueria. Pian von Wrightille selvisi, että filosofia on hänen elämänkutsumuksensa. Alussa hän pohti muun muassa mielen ja ruumiin ongelmaa.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright opiskeli filosofiaa Helsingin yliopistossa Eino Kailan oppilaana vuodesta 1934 alkaen. Kaila oli naimisissa von Wrightin äidin serkun kanssa. Nuorukaisen filosofisista taipumuksista kuultuaan hän suositteli tälle Rudolf Carnapin teoksia "Abriss der Logistik" ja "Der logische Aufbau der Welt". Kailan ohella von Wright kertoo saaneensa paljon vaikutteita myös Rolf Nevanlinnalta ja Ernst Lindelöfiltä, jotka myös olivat sukua hänelle.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright opiskeli yliopistossa paitsi filosofiaa ja matematiikkaa myös historiaa ja valtio-oppia. Hän kertoo kasvaneensa opiskeluvuosinaan filosofisessa ilmapiirissä, jota luonnehti Wienin piirin käsitys siitä, että filosofia on vihdoin saavuttanut tieteellisyyden ja että perinteinen metafysiikka oli hylättävä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1937. Filosofisen uransa alussa hän keskittyi logiikkaan ja tieteenfilosofiaan. Tässä hän sai paljon vaikutteita Kailan loogisesta empirismistä. Toisaalta häneen vaikutti myös Jacob Burckhardtin humanismi. Von Wright haaveili siirtymisestä Kailan tavoin Wieniin. Vuosina 1937–1938 hän matkusteli Itävallassa ja Italiassa. Tuolloin hän onnistui tapaamaan Victor Kraftin ja Kurt Gödelin Wienissä. Anschlussin jälkeen 1938 kaupungista tuli kuitenkin filosofinen tyhjiö, ja haave sinne siirtymisestä täytyi hylätä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Kailan innostamana von Wright valitsi väitöskirjansa aiheeksi induktion ongelman. Aihetta tutkivat tuolloin muiden muassa John Maynard Keynes, C. D. Broad ja R. B. Braithwaite, jotka kaikki vaikuttivat Cambridgen yliopistossa. Tämän vuoksi von Wright päätti siirtyä Cambridgeen. Tämä tapahtui maaliskuussa 1939.


title: Georg Henrik von Wright

text: Cambridgen yliopistossa von Wright opiskeli aluksi C. D. Broadin oppilaana. Pian yliopistoon saavuttuaan von Wright kuuli yllätyksekseen, että Ludwig Wittgenstein opetti siellä. Hän hankkiutui tämän matematiikan filosofiaa käsitelleelle luennolle. Aluksi heidän välinsä olivat kylmät, koska von Wright ilmoittautui Wittgensteinin luennoille lukukauden loppupuolella. Wittgenstein raivostui siitä, että hänen luennoilleen tuli uteliaisuudesta tilapäisiä kuulijoita, joilla ei ollut aikomuksia eikä edellytyksiä ymmärtää luentoja. Hän teki luennossaan häijyn huomion von Wrightistä, peittäen tämän viittaamalla ”muihin samanlaisiin”. Myöhemmin he kuitenkin ystävystyivät, ja von Wright osallistui toiselle samaa aihetta käsitelleelle luentosarjalle.


title: Georg Henrik von Wright

text: Loppukesällä 1939 von Wright palasi Suomeen. Sota-aikana hänet oli vapautettu asepalveluksesta, mutta hän työskenteli Valtion tiedoituslaitoksessa sotapropagandan tuotannossa.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright väitteli Helsingin yliopistosta tohtoriksi vuonna 1941 väitöskirjalla "The Logical Problem of Induction" (Induktion looginen ongelma). Samana vuonna hän meni naimisiin vapaaherratar Maria Elisabeth von Troilin kanssa; heille syntyi 1940-luvulla kaksi lasta. Vuosina 1943–1946 von Wright toimi filosofian lehtorina Helsingin yliopistossa.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wrightille myönnettiin vuonna 1946 Helsingin yliopiston filosofian ruotsinkielinen professorin arvo hänen ollessaan vasta 29-vuotias. Vuonna 1947 hän palasi Cambridgeen. Siellä hän luennoi induktiologiikasta ja osallistui jälleen Wittgensteinin luennoille. Tuohon aikaan miesten suhde kehittyi ystävyydeksi. Wittgenstein pyysi noihin aikoihin hakemaan häneltä vapautuvaa professorinvirkaa, ja aikoi itse keskittyä elämäntyönsä viimeistelemiseen. Von Wright haki paikkaa, osin koska poliittinen tilanne Suomessa oli uhanalainen. Tilanteen Suomessa rauhoituttua hän kuitenkin perui hakemuksensa. Vuonna 1948 professorinvirkaa tarjottiin hänelle ilman hakemusta, ja hän otti sen vastaan.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright toimi Cambridgen yliopiston filosofian professorin virassa kolme ja puoli vuotta, vuoteen 1951 saakka. Tuona aikana hän tutustui lähemmin eläkkeellä olleeseen G. E. Mooreen sekä Norman Malcolmiin. Helsingin yliopiston professorin virassa hän toimi vuoteen 1961. Helsingissä von Wrightin oppilaana oli muun muassa Jaakko Hintikka.


title: Georg Henrik von Wright

text: Wittgensteinin kuoltua vuonna 1951 von Wrightistä tuli yksi tämän myöhäiskauden kirjallisen perinnön oikeudenomistajista ja toimittajista, ja hän kirjoitti useita artikkeleita työtoveristaan. Samana vuonna hän päätti myös palata takaisin Suomeen. Osittain syynä oli nuoruus perinteikkäässä Cambridgen filosofian professorin virassa, osittain halu palvella Suomea.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wrightillä oli kuitenkin edelleen useita kunniatehtäviä sekä Suomessa että muissa maissa. Hän oli Suomen Akatemian jäsen vuosina 1961–1986 ja akatemian esimiehenä hän toimi vuosina 1968–1970, Suomen filosofisen yhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1962–1973 sekä Åbo Akademin kanslerina 1968–1977. Suomen ulkopuolella hän toimi muun muassa Tieteiden historian ja filosofian kansainvälisen unionin IUHPS:n (International Union of History of Philosophy and Science) johtajana vuosina 1963–1965, vierailevana professorina Cornellin yliopistossa Ithacassa vuosina 1965–1977 sekä ranskalaisen Institut International de Philosophien johtajana vuosina 1975–1977.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright jäi eläkkeelle vuonna 1986. "Library of Living Philosophers" -kirjasarjassa julkaistiin vuonna 1989 hänelle omistettu teos. Kyseiseen sarjaan pääsemistä pidetään filosofian alalla Nobelin palkintoon verrattavissa olevana kunnianosoituksena. Von Wright kuoli Helsingissä 16. kesäkuuta vuonna 2003, pian 87. syntymäpäivänsä jälkeen.


title: Georg Henrik von Wright

text: Filosofina von Wrightillä oli kaksi ”isähahmoa”, Eino Kaila ja Ludwig Wittgenstein. Von Wrightin omien sanojen mukaan Kaila teki hänestä loogisen empiristin, Wittgenstein taas hävitti tämän. Von Wright esitteli jo teoksessaan "Looginen empirismi" lyhyesti ne ajatukset, joilla hän myöhemmin vastusti loogista empirismiä. Jäljelle jäi kuitenkin kiinnostus logiikkaan, ja myöhemmällä urallaan von Wright luki itsensä kuuluvaksi analyyttiseen filosofiaan. Von Wright sanoi itse filosofiasta, että sen menetelmä on looginen analyysi ja sen päähuolena on merkitysten selventäminen.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wrightin tuotanto voidaan jakaa kahteen osaan. Ensinnäkin hän kirjoitti analyyttistä filosofiaa ja filosofista logiikkaa, toisaalta vapaamuotoisia yhteiskunnallisempia ja aikalaiskriittisiä teoksia ja esseitä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright on itse kuvannut omaa filosofista kehitystään seuraavasti: alkuvaiheessa, Cambridgeen saakka, hän käsitteli ennen kaikkea induktion ja todennäköisyyden teoriaa. Cambridgen vuosina hän tutki deduktiivista logiikkaa. Tuohon aikaan sijoittuu modaalilogiikan uudelleen löytäminen. Sivutuotteena tapahtui deonttisen logiikan (normatiivisten käsitteiden logiikka) keksiminen.


title: Georg Henrik von Wright

text: Seurauksena von Wright kiinnostui teon käsitteen loogis-filosofisesta ongelmasta (teonfilosofia), mikä johti hänet puolestaan etiikan ja oikeusfilosofian pariin. Myöhemmin hän tutki tieteenfilosofiaa. Viimeinen painopisteen muutos tapahtui mielenfilosofian (von Wrightille itselleen vielä psykologian filosofia tai "philosophy of mind") suuntaan. Von Wright katsoi kuitenkin aina säilyttäneensä kiinnostuksensa myös niihin ongelmiin joita oli käsitellyt aiemmin, sen sijaan että olisi jättänyt ne kokonaan taakseen.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wrightin vuonna 1951 julkaistut teokset "An Essay in Modal Logic" (Tutkielma modaalilogiikasta) sekä "Deontic Logic" (Deonttinen logiikka), olivat merkkipaaluja sodan jälkeisessä formaalin modaalilogiikan nousussa ja sen deontologisessa tulkinnassa. Jälkimmäisen kautta von Wright on yksi nykyaikaisen deonttisen logiikan keksijöistä — hänen järjestelmänsä oli ensimmäinen tämän kaltaisen logiikan vakuuttava esitys, ja hän oli myös ensimmäinen joka käytti tällaisesta logiikasta termiä ”deontic”.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright piti Gifford-luennot vuosina 1958–1960. Niistä muodostuivat hänen 1960-luvun kautensa tärkeimmät teokset, "Norm and Action" ja "Hyvän muunnelmat" ("The Varieties of Goodness").


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright on käsitellyt tuotannossaan Wittgensteinia varsin laajasti, ja häntä on pidetty merkittävänä Wittgensteinin filosofian tutkijana ja asiantuntijana.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wrightin filosofisen persoonan toinen puoli oli toimiminen kulttuurikriitikkona. Tähän puoleen liittyvät muun muassa sellaiset teokset kuin "Ajatus ja julistus", "Humanismi elämänasenteena" ja "Tiede ja ihmisjärki". Niissä hän tutkiskeli tieteen ja teknologian vaikutusta ihmiseen ja yhteiskuntaan. Von Wrightin omien sanojen mukaan tällaiset teokset olivat lähinnä hänen oman aikansa ymmärtämisyrityksiä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Tässä suhteessa von Wright sai vaikutteita Oswald Spengleriltä, jonka pessimistisiin äänensävyihin läntisen sivilisaation tilasta hän osittain yhtyi. Von Wright varoitti ”niistä moraalisista vaaroista, joihin ihminen antautuu, kun hän alkaa luottaa järkensä ratkaisuihin”. Kirjassaan "The Myth of Progress" (Edistyksen myytti) hän kyseenalaisti taloudellisen ja teknisen kehityksen todellista edistyksellisyyttä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Teoksensa "Tieto ja ymmärrys" esipuheessa von Wright arvioi kaksoisrooliaan seuraavasti:


title: Georg Henrik von Wright

text: Tieteenfilosofiassa von Wright kannattikin kaksijakoista käsitystä, jossa käytännöllinen syllogismi on ihmistieteille samaa, mitä peittävän lain malli on luonnontieteille.


title: Georg Henrik von Wright

text: Näin von Wright korosti ihmistieteiden menetelmän omaleimaisuutta, ja katsoi näin olevansa ”analyyttinen hermeneutikko”. Tällainen näkemys ilmenee muun muassa vuonna 1971 ilmestyneessä tieteenfilosofisessa teoksessa "Explanation and Understanding", joka perustuu Cambridgen yliopistossa pidettyihin Tarner-luentoihin. Von Wrightin mukaan ihmistä intentionaalisesti toimivana kulttuuriolentona tutkivat tieteet eli ihmistieteet voivat vaatia itsenäisen aseman suhteessa luonnontieteisiin. Tämä johtuu siitä, että ihmistieteet pyrkivät ymmärtämään, luonnontieteet puolestaan selittämään. Tämä analyyttinen hermeneutiikka voidaan nähdä sillanrakennusyrityksenä analyyttisen ja hermeneuttisen perinteen välillä.


title: Georg Henrik von Wright

text: Tärkeimmät teokset:Kokoomateoksia:


title: Georg Henrik von Wright

text: Muita teoksia:


title: Georg Henrik von Wright

text: Artikkeleita:Von Wright vihittiin kunniatohtoriksi seuraavissa yliopistoissa: Helsinki 1966, Liverpool (Englanti) 1967, Lund (Ruotsi) 1968, Turku 1970, Saint Olof College (Yhdysvallat) 1983, Tampere 1985, Buenos Aires 1987, Salta (Argentiina) 1987, Bologna (Italia) 1989, Tromssa (Norja) 1993, Tukholma 1993, Leipzig (Saksa) 1996.


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright sai seuraavat mitalit ja kunniamerkit


title: Georg Henrik von Wright

text: Von Wright sai uransa aikana lukuisia palkintoja.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankka () on Disneyn sarjakuvamaailmaan kuuluva animaatio- ja sarjakuvahahmo, joka asuu Ankkalinnan kaupungissa. Hahmon loi Disney-studion animaattori Richard ”Dick” Lundy vuonna 1934, tiettävästi Walt Disneyn kehittämän idean pohjalta. Vaikka Aku olikin alun perin piirroselokuvahahmo, hän esiintyy nykyisin enimmäkseen sarjakuvissa. Sarjakuvien Akun suuri suosio johtuu pitkälti Carl Barksista, joka kehitti Akun luonnetta ja keksi joukon uusia hahmoja, kuten Roope-sedän. Suomessa Akun nimikkolehti on koko maan luetuin aikakauslehti.


title: Aku Ankka

text: Aku-sarjojen toistuvia teemoja ovat äkkipikaisuus, ja epäonni ja vastoinkäymiset, joko seurustelusuhteessa tai työelämässä, jossa Akun historiallinen ammattikirjo on hyvin laaja. Ajoittaisia taiturimaisia onnistumisia esimerkiksi puutarhurina seuraa yleensä näyttävä epäonnistuminen, joskus ahneuden tai suhteellisuudentajun katoamisen vuoksi. Kohdatessaan vastoinkäymisiä Akulla on taipumus menettää malttinsa koomisella tavalla.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankalla on huollettavanaan kolme sisarenpoikaa, Tupu, Hupu ja Lupu, jotka kuuluvat Sudenpentujen partiolaisjärjestöön. Akun tyttöystävä on Iines Ankka, jota kilpakosija Hannu Hanhi (Akun serkku) yrittää viekoitella omakseen. Akun miljardöörieno Roope Ankka (kutsutaan myös nimellä Roope-setä) on usein ollut hänen työnantajansa ”nälkäpalkalla”.


title: Aku Ankka

text:
Walt Disney kertoi saaneensa ajatuksen Aku Ankasta äänen perusteella, kun hän kuuli imitaattori Clarence Nashin matkivan lintuja ja muita eläimiä radiossa. Nash palkattiin esittämään Aku Ankkaa elokuvaan "Viisas Kana Kananen", jonka jälkeen hän toimi Akun äänenä kuolemaansa saakka vuoteen 1985.
Aku Ankka teki ensiesiintymisensä Bert Gillettin ohjaamassa lyhytpiirroselokuvassa "Viisas Kana Kananen" ("Wise Little Hen"), joka ilmestyi 9. kesäkuuta 1934. Piirretyssä Aku yritti ystävänsä Petteri Possun kanssa vältellä rouva Kanan antamia työtehtäviä. Akusta tehtiin merimiespukuinen siksi, että ensiesiintymisessään hän asui asuntolaivassa keskellä lampea.


title: Aku Ankka

text: Alkuaikojen Aku Ankka oli luonteeltaan hyvin äkkipikainen ja riidanhaluinen sekä ajattelematon, mikä saattoi hänet jatkuvasti erilaisiin vaikeuksiin. Hyveellisestä Mikki Hiirestä poiketen Aku voi toimia sekä tarinan sankarina että konnana.


title: Aku Ankka

text: Akun syntymäpäivästä tuli epätietoisuutta, kun myöhemmin elokuvassa "Sedän syntymäpäivä" ("Donald's Happy Birthday") oli seinäkalenterissa päivämäärä 13. maaliskuuta 1934. Tästä lähtien Disney-yhtiö on kertonut, että Aku munittiin tuona päivänä ja hän kuoriutui kesäkuussa.


title: Aku Ankka

text: Aku sai yleisön keskuudessa sen verran suosiota, että hän palasi 11. elokuuta 1934 julkaistussa piirroselokuvassa "Orpojen hyväksi" ("Orphan's Benefit"). Tässä Aku esiintyi ensimmäistä kertaa Mikki Hiiren kanssa. Elokuva oli myös sikäli merkittävä, että Polle Koninkaulus ja Heluna Ammu tekivät siinä ensiesiintymisensä.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankan ensimmäinen suomennos oli alkujaan "Ankka Lampinen". Aku esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran pilakuvassa.


title: Aku Ankka

text: 1930-luvulta 1960-luvulle tehdyt Aku Ankka -animaatiot ovat nykyisin hyvin arvostettuja. Aku olikin alun perin nimenomaan animaatiohahmo. Aku Ankka -piirretyt ovat lyhyitä ja toiminnallisia. Välillä niissä koetaan seikkailuja, mutta useimmiten liikutaan jonkin arkiaskareen ympärillä. Toisinaan Aku Ankalla on vastustaja, kuten Tiku ja Taku tai muita eläimiä, mutta usein Akun vaikeudet seuraavat kenenkään järjestämättä. Varsinaisia Aku-piirrettyjä tehtiin 128.


title: Aku Ankka

text: 7.2.1938 alkaen amerikkalaisissa sanomalehdissä alettiin julkaista Al Taliaferron piirtämiä sarjakuvastrippejä, joiden päähenkilönä oli Aku. Aiemmin Aku oli nähty pääosassa jo vuonna 1936 Ted Osbornen käsikirjoittamassa "Silly Symphonies featuring Donald Duck" -sunnuntaistripissä. Taliaferro ja käsikirjoittaja Bob Karp kehittelivät Akun tulista luonnetta ja loivat Mummo Ankan, Hansu Hanhen, Pulivarin sekä Tupun, Hupun ja Lupun. He myös keksivät Aku Ankan auton. Suomessa Akun sunnuntaistrippiä alettiin julkaista Ilta-Sanomissa 25.1.1941 alkaen


title: Aku Ankka

text: Vuoteen 1941 mennessä Aku oli ehtinyt esiintyä jo viidessäkymmenessä piirretyssä, ja vuonna 1965 hän oli esiintynyt jo sadassa piirroselokuvassa. Muutama piirroselokuva tehtiin CinemaScope-koossa ja yksi jopa kolmiulotteisena ("Working for Peanuts", 1953).


title: Aku Ankka

text: 1940-luvun alkupuolella Disney-yhtiö otti osaa toisen maailmansodan aikaiseen propagandaan, ja niinpä Akua alettiin nähdä piirretyissä propagandaelokuvissa.


title: Aku Ankka

text: Disneyn sotapropagandaelokuvista tunnetuin on Jack Kinneyn ohjaama "Der Führer's Face" vuodelta 1943. Piirretty ivasi Adolf Hitleriä ja pilkkasi kansallissosialismia. "Der Fuehrer's Facessa" Aku työskenteli ”Führerin” eli Hitlerin alaisena ammustehtaassa, joka sijaitsi Natsi-Saksaa parodioivassa ”Nutsimaassa” ("Nutzi Land"). Hän joutui työskentelemään tuntikaupalla ilman lepoa, ja aina Hitlerin kuvan nähdessään hänen täytyi tervehtiä kuvaa sanoen: ”Heil Hitler!” Lopussa kuitenkin Aku herää ja huomaa kaiken olleen pelkkää unta, ja elokuvan lopussa hän vakuuttaa uskollisuuttaan Yhdysvalloille ja Vapaudenpatsaan pienoismallille pukeutuneena Yhdysvaltain lipun värisiin yövaatteisiin. Vaikka "Der Fuehrer's Face" voittikin parhaan piirretyn lyhytelokuvan Oscar-palkinnon, sodan päätyttyä Disney-yhtiö alkoi pitää sitä sopimattomana lapsille (koska Aku esitetään siinä natsina) eikä se myöskään sopinut muuttuneeseen kansainväliseen tilanteeseen. Yhtiö piti elokuvaa poissa levityksestä, kunnes julkaisi sen vuonna 2004 rajoitetussa erikois-DVD-kokoelmassa "Walt Disney Treasures: Walt Disney on the Front Lines".


title: Aku Ankka

text: Disney julkaisi myös kuusi lyhytelokuvaa, joissa Aku liittyy Yhdysvaltain armeijaan ja taistelee yhdessä näistä japanilaisia sotilaita vastaan. Näistä ensimmäinen, "Donald Gets Drafted", sisälsi kohtauksen jossa Akun värväyspaperissa lukee koko nimi Donald Fauntleroy Duck.


title: Aku Ankka

text: Sota-aikana Disney-elokuvia oli vaikea levittää Euroopassa, ja niinpä Disney-yhtiö päätti markkinoida elokuviaan Etelä-Amerikassa. Vuonna 1942 ilmestyi "Oppitunti" ("Saludos Amigos"), jota 1944 seurasi "Kolme caballeroa" ("The Three Caballeros"). Näissä Aku ystävystyi José Cariocan ja Panchito Pistolesin kanssa.


title: Aku Ankka

text: Vuonna 1942 amerikkalainen Western Publishing Company -kustannusyhtiö alkoi julkaista Disney-hahmojen sarjakuvia. Myöhemmin samana vuonna kustantamolle alkoi työskennellä Carl Barks, joka aikaisemmin oli toiminut muiden muassa pilapiirtäjänä ja Disney-studioiden animaattorina. Barks kehittyi nopeasti sekä piirtäjänä että käsikirjoittajana ja alkoi kehitellä Akun hahmoa. Hän loi aikaisemmin ärhäkästä ja äkkipikaisesta Akusta päättäväisen ja itsevarman hahmon. Hän myös käytti ja kehitti Taliaferron ja Karpin keksimiä hahmoja, erityisesti Tupua, Hupua ja Lupua.


title: Aku Ankka

text: Barks sijoitti Akun asumaan Ankkalinnan kaupunkiin, ja kansoitti sen keksimillään hahmoilla, kuten Roope Ankalla, Hannu Hanhella, Pelle Pelottomalla, Karhukoplalla ja Teppo Tulpulla. Hän myös piirsi ja käsikirjoitti joukon legendaarisia ankkatarinoita, kuten "Kulmikkaat munat" ("Lost in the Andes", 1949), "Aku Ankka pelastaa Tyhjälän joulun" ("A Christmas for Shacktown", 1952) ja "Kultainen kypärä" ("The Golden Helmet", 1952).


title: Aku Ankka

text: Vuosina 1987–1990 esitetyssä piirrossarjassa "Ankronikka" Aku liittyy Yhdysvaltain laivastoon ja jättää Tupun, Hupun ja Lupun Roope-setänsä huollettaviksi. Sarja kuvasi Roopen ja ankanpoikien seikkailuja, ja Aku itse esiintyi vain muutaman kerran. Akun poissaoloon on monia syitä: sarjan alkaessa Clarence Nash oli äskettäin kuollut, ja "Ankronikan" tuottajat pelkäsivät Akun saattavan jättää päähahmoksi tarkoitetun Roopen varjoonsa. Sarjan tapahtumien edetessä tuottajat huomasivat, että Roope ja ankanpojat tarvitsisivat apulaisen, mutta koska Akua ei uskallettu käyttää, he keksivät tälle eräänlaiseksi ”sijaiseksi” lentäjä Heimo Huiman. Aku Ankan ääninäyttelijänä toimi tästä sarjasta lähtien Tony Anselmo. Akun suomenkielisenä ääninäyttelijänä on toiminut Jukka Rasila.


title: Aku Ankka

text:
Vuonna 1996 toteutetussa sarjassa Nokkapokka Aku asuu teini-ikäisten sisarenpoikiensa Tupun, Hupun ja Lupun kanssa.
Sarjakuvien Aku on säilyttänyt suosionsa Euroopassa aina nykyaikaan saakka. Erityisen suosittu Aku on Italiassa, Norjassa ja Suomessa. Italialaiset sarjakuvataiteilijat, kuten Giorgio Cavazzano, Massimo De Vita ja edesmennyt Romano Scarpa, ovat luoneet oman ankkamaailmansa, jonka luomuksia ovat esimerkiksi Akun toinen minä, naamioitu sankari Taikaviitta sekä Akun serkku Into Ankka.


title: Aku Ankka

text: Nykyisistä Aku Ankka -piirtäjistä yksi tunnetuimmista on kuitenkin yksityiskohtaisesta piirrosjäljestään tunnettu yhdysvaltalainen Don Rosa, jonka koko tuotanto sisältää valtaisasti viittauksia Barksin tarinoihin. Tuotteliain Aku Ankka -taiteilija on ollut edesmennyt chileläinen Vicar, jolla oli ikioma studio, jossa hänelle työskenteli useita piirtäjiä ja käsikirjoittajia.


title: Aku Ankka

text: Tunnetuimmat suomalaiset Aku Ankka -sarjakuvien tekijät ovat piirtäjä Kari Korhonen ja käsikirjoittaja Kai Vainiomäki.


title: Aku Ankka

text: Vuonna 2004 Aku Ankka sai oman tähtensä Hollywood Walk of Famelle.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankka on sarjan päähenkilö Ankronikka uudelleenkäynnistys DuckTales sarjassa, tällä kertaa hänellä oli merkittävä rooli tässä sarjassa toisin kuin edellisessä sarjassa.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankalla on kaksossisko Della Ankka, jonka lapsia ovat Tupu, Hupu ja Lupu. Hortensia MacAnkka on Akun äiti ja on Roope Ankan (sukunimi vaihtui jossain vaiheessa MacAnkasta Ankaksi) sisko, eli Roope on Akun eno. Iines Ankka taas ei ole Akulle mitään sukua vain pelkkä tyttöystävä.


title: Aku Ankka

text: Aikaisemmasta suomennostavasta huolimatta Aku on Roopen sisarenpoika, ei veljenpoika. Tämä kuitenkin vaihtelee: Giovan Battista Carpin tarinoissa Kaino-Vieno Ankka eli Mummo Ankka on Akun mummo ja Roopen sisko.


title: Aku Ankka

text: Don Rosan sukupuun mukaan Aku Ankka on Hortensia MacAnkan ja Aaron Ankan lapsi. Rosan mukaan Akulla on kolme serkkua: Touho, Hannu ja Sisuvius. Kaikki serkut ovat Mummo Ankan lapsenlapsia. Carl Barks ei käyttänyt tarinoissaan Touho-serkun hahmoa, joten Rosa lisäsi Touhon piirtämäänsä sukupuuhun vain kustantamon pyynnöstä.


title: Aku Ankka

text: Aku on useimmiten työtön tai pätkätyöläinen joka on toiminut lukuisissa työpaikoissa. Roope-sedässä numeron 300 eli elokuun 2004 numeron Roope-sedän tietotoimistossa selvitettiin Akun ammatteja. Siinä mainittiin Akun olleen töissä Kattivaaran margariinitehtaalla, Roope Ankalla kolikonkiillottajana ”ja kymmenissä muissakin paikoissa”. Tietotoimiston selvityksen mukaan Aku ”saa luonteensa vuoksi potkut aina säännöllisin väliajoin” ja on tämän takia työskennellyt niin monessa paikassa.


title: Aku Ankka

text: Aku ajaa punaista pientä avoautoa, jonka rekisterinumero on 313. Auton takaosassa on avattava kahden hengen takapenkki, anopinistuin, johon kuitenkin kolmikko Tupu, Hupu ja Lupu hyvin mahtuu.


title: Aku Ankka

text: Don Rosan tarinassa ”Monikäyttöauto” Aku kuvailee autoaan näin: siinä on ”Mixwell”-moottori vuodelta 1920, 1922-mallinen ”Dudge”-runko ja ”Paclacin” akselit vuodelta 1923. Osien nimet ja vuosiluvut ovat keksittyjä. Mixwell on muunnos Maxwell-merkistä, jota on valmistettu kauan aikaa sitten. Dudge on peräisin Dodgesta ja Paclac on nimiväännösyhdistelmä automerkeistä Packard ja Cadillac. Eräissä tarinoissa Aku on sanonut auton olevan American Bantam. Don Rosa esittää tarinassaan "Monikäyttöauto" ajatuksen, että Aku kokosi auton itse ja on siksi suuresti kiintynyt siihen.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankan munintapäivä, 13. maaliskuuta, näkyy myös Akun auton rekisterinumerossa. Amerikkalaiseen tyyliin 13. maaliskuuta kirjoitetaan 3/13 eli ensin kuukausi ja sitten päivämäärä. Tämä on siirtynyt rekisterinumeroon 313.


title: Aku Ankka

text: Pulivari () on suurikokoinen bernhardilaiskoira. Pulivari esiintyi ensimmäisen kerran "Homer Brightmanin" kirjoittamassa ja "Al Taliaferron" piirtämässä tarinassa vuonna 1938.


title: Aku Ankka

text: Pikku-Aku -tarinat kertovat Aku Ankan lapsuudesta. Tarinat sijoittuvat maaseudulle Akun kouluaikaan. Akun holhoojana tarinoissa on Mummo Ankka. Sarjoissa ei Mummoa ja Akua lukuun ottamatta esiinny muita Aku Ankka -sarjakuvista tuttuja hahmoja (paitsi Roope tarinassa "Lunta tupaan"). Suomessa julkaistuissa Pikku-Aku -sarjoissa vakituisia hahmoja ovat mm. Karo Kaakkuri ja Veka. Joissakin vanhemmissa tarinoissa Karo esiintyy nimellä Kimmo Kiljuhanhi.


title: Aku Ankka

text: Pikku-Aku on italialaista keksintöä, ja ilmestynyt Italiassa paljon kauemmin kuin Suomessa. Pikku-Akulla on Italiassa oma lehtikin. Suomessa julkaistut Pikku-Akut ovat enimmäkseen Kari Korhosen käsikirjoittamia. Pikku-Aku esiintyi Suomessa ensi kertaa vuonna 2000.


title: Aku Ankka

text: Aku Ankan muut (salaiset) henkilöllisyydet ovat Taikaviitta ja Tuplanolla. Hän toimii myös PAM- ja ATP-agenttina yhdessä Touho-serkkunsa kanssa. ATP:ssa eli Ankan tiedustelupalvelussa hänen agenttinimensä on LäPä 7 (Lähes Pätevä 7).


title: Aku Ankka

text: Tuplanolla on Aku Ankan alter ego, salainen agentti, joka työskentelee salaiselle toimistolle, joka on niin salainen, että sillä ei ole edes nimeä. Tuplanollan pomona toimii Jori J, jonka yläpuolella toimii salaperäinen "Pääjohtaja".


title: Aku Ankka

text: Nimi "Tuplanolla" ja Akun pukeutumistyyli agentin roolissaan ovat ilmeisiä parodia James Bondista.


title: Aku Ankka

text:
Tuplanolla teki ensiesiintymisensä italialaisissa sarjakuvissa vuonna 2008, ja on täten relatiivisen uusi hahmo Ankkalinnan historiassa. Tuplanollan esiintymiset ovat rajoittuneet pääasiassa Aku Ankan taskukirjoihin.
Aku Ankan suomenkielisiä ääninäyttelijöitä ovat olleet muun muassa Kari Franck, Jukka Rasila, Jukka Puotila ja Pauli Virta.


title: Luettelo ohjelmointikielistä

text: Tällä sivulla luetellaan ohjelmointikieliä.


title: Luettelo ohjelmointikielistä

text:
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Wilhelm Röntgen

text: Wilhelm Conrad Röntgen (27. maaliskuuta 1845 Lennep, Preussi (nykyinen Saksa) – 10. helmikuuta 1923 München, Saksa) oli saksalainen fyysikko, joka tunnetaan erityisesti röntgensäteiden kokeellisesta löytämisestä. Hänen kehittämäänsä konetta, joka lähettää röntgensäteitä, kutsutaan röntgenlaitteeksi. Wilhelm Röntgen sai löydöstään maailman ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901, mutta itse suhtautui löytämäänsä säteilyyn hyvin vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Se sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa. Alkuaine numero 111 nimettiin Röntgenin mukaan marraskuussa 2004 röntgeniumiksi, jonka lyhenne on Rg (aiemmin Unununium).


title: Wilhelm Röntgen

text: Wilhelm Röntgen syntyi saksalaisessa Lennepin (nykyinen Remscheid-Lennep) kaupungissa. Röntgenin isä oli Dahbringhausenissa vuonna 1801 syntynyt räätäli Friedrich Conrad Röntgen. Äiti Charlotte Constanze Frowein oli erään alun perin Lennepistä lähtöisin olevan ja myöhemmin Amsterdamiin siirtyneen suvun jäsen. Frowein ja Röntgen menivät naimisiin 1. toukokuuta 1842. Kolme vuotta myöhemmin he saivat ainoaksi lapsekseen jääneen Wilhelm Röntgenin. Friedrich Röntgenin ammatti ei tuottanut rahaa kovinkaan hyvin, joten Wilhelmin ollessa kolmevuotias perhe muutti Alankomaihin paremman myynnin toivossa. He asettuivat Apeldoorniin, jonne oli myös Röntgenin äidin perhe asettunut asumaan. Röntgen kävi peruskoulua Apeldoornissa Martinus Herman van Doornin instituutissa 16-vuotiaaksi asti. Röntgen osasi saksan lisäksi puhua hollantia, joten kieli ei ollut opiskelun este. Röntgen ei osoittanut erityisiä taipumuksia missään kouluaineessa, mutta hän oli varsin lahjakas mekaanisten laitteiden rakentamisessa. Tämä piirre säilyi aikuisikään asti. Röntgen oli hyvin luonnonläheinen ja rakasti metsissä kävelemistä.