title: Maantiede

text: Merenkulku kehittyi keskiajan lopulla erityisesti Pohjois-Italian rannikolla kuten Genovassa ja Milanossa. Portugalilaiset merenkulkijat omaksuivat tietonsa italialaisilta ja alkoivat valloittaa maailman meriä. Tavoitteena oli löytää merireitti Intiaan. Ensimmäisenä liikkeelle lähti Bartolomeu Dias, joka purjehti Afrikan eteläkärjen ohi vuonna 1487. Hän ei kuitenkaan jatkanut pidemmälle, vaan kääntyi kärjen jälkeen takaisin. Vasco da Gama jatkoi Diazin jalanjäljissä ja löysi reitin Intiaan arabialaisen luotsin avulla. Hän saavutti Intian rannikon vuonna 1498.


title: Maantiede

text: Italialainen Kristoffer Kolumbus pyrki löytämään reitin Intiaan lännen kautta. Kolumbus toimi 1480-luvulla Portugalin palveluksessa, mutta ei saanut tukea hankkeelleen. Kaivattu tuki löytyi Espanjan kuningattarelta, ja Kolumbus lähti matkaan kolmella laivalla vuonna 1492. Kolumbus teki yhteensä neljä matkaa, joilla rantautui muun muassa Bahaman saaristoon, Kuuban pohjoisrannikolle ja Keski-Amerikan rannikolle. Kolumbus luuli koko elämänsä ajan löytäneensä reitin Intiaan.


title: Maantiede

text: Ensimmäisen maailmanympäryspurjehduksen teki portugalilainen Fernão de Magalhães, joka purjehti Magalhãesinsalmen läpi vuonna 1520. Vuotta aiemmin espanjalainen Hernán Cortés rantautui Meksikoon ja aloitti Etelä-Amerikan valloituksen. Myös Pohjois-Amerikkaa tutkittiin jo 1500-luvun alussa. Amerigo Vespucci teki kaikkiaan neljä matkaa Pohjois-Amerikkaan ja antoi nimensä koko mantereelle, kun saksalainen kartografi Martin Waldseemüller kutsui Amerikkaa Amerikaksi teoksessaan Cosmographiae introductio.


title: Maantiede

text: Pohjoismaissa maantiedettä vei eteenpäin Ruotsin viimeinen katolinen piispa Olaus Magnus (1490–1557). Olaus Magnus laati vuonna 1539 ensimmäisen merkittävän pohjoismaisen kartan Carta Marinan, jossa Suomenniemi esiintyi ensi kerran. Magnus kirjoitti myös Pohjolaa kuvaavan teoksen Historia de gentibus septentrionalibus, joka perustui pitkälti vanhoihin vesistökuvauksiin.


title: Maantiede

text: Löytöretkien aikakaudella paikanmääritykset ja karttaprojektiot paranivat huomattavasti. Tanskalainen Tyko Brahe paransi mittalaitteistoja ja hänen oppilaansa Johannes Kepler tarkensi paikanmäärityksiä edelleen. Kepler myös selvitti Maan radan oikean muodon vuonna 1609. Kolmiomittaus keksittiin 1600-luvulla. Se oli merkittävä edistysaskel karttojen teossa. Karttaprojektioita loi muun muassa Gerhard Mercator (1512–1594), jonka vuoden 1569 maailmankartta auttoi merenkulkijoita loksodrominsa vuoksi. Suomenniemen ja sitä ympäröivät merialueet esitti ensimmäisen kerran oikeamuotoisina ruotsalainen kartantekijä Andreas Bureus vuonna 1626.


title: Maantiede

text: Aikansa huomattavin maantieteilijä oli Bernhard Varenius (1622–1650), joka jakoi maantieteen yleismaantieteeseen ja aluemaantieteeseen teoksessaan Geografia generalis in qua affectiones generales telluns explicantur vuodelta 1650. Varenius kuvasi etenkin fyysistä maantiedettä: Hän muun muassa jakoi tulivuoret aktiivisiin ja sammuneisiin, tutki geomorfologiaa ja kausaliteetteja, merivirtoja ja tuulten vaikutuksia, merten suolaisuutta ja sen vaihteluja, meriliikennettä ja saaristoja.


title: Maantiede

text: Muihin merkittäviin maantieteilijöihin kuuluivat Sebastian Münster, joka kirjoitti Eurooppaa kuvaavan teoksensa Cosmografia universa vuonna 1544, sekä Leonardo da Vinci, joka selitti muun muassa kivien kulumista, fossiilien olemusta sekä jokisuistojen kasaantumista. Lisäksi maantiedettä auttoivat Nikolaus Kopernikus selvittämällä Maan kierron Auringon ympäri, Galileo Galilei määrittämällä painovoiman suuruuden, kaukoputken keksiminen 1600-luvun alun Hollannissa, elohopeailmapuntari vuodelta 1643, joka auttoi korkeuden määrittämisessä, sekä alkoholilämpömittari.


title: Maantiede

text: 1600-luvulle tultaessa mantereiden sisäosat ja valtamerien osat olivat vielä tutkimattomia. 1600- ja 1700-luvut olivatkin todellisen tutkimusmatkailun aikaa. Aasian sisäosia tutkittiin, minkä tarkoituksena oli löytää suurten jokien lähteet. Pohjois-Amerikassa ranskalaiset tutkimusmatkaajat löysivät Suuret järvet 1650-luvulla. Samat tutkijat löysivät myös Mississippi- ja Missourijoet vuonna 1673. Kanadan tuntemus parani erityisesti turkismetsästyksen kautta, metsästysretkiltä saatiin paljon uutta tietoa alueen piirteistä. Alexander Mackenzie kulki Mackenziejokea pitkin Jäämerelle, ja löysi muun muassa Kalliovuoret.


title: Maantiede

text: Isaac Newton laski 1700-luvulla Kuun liikunnon ja Maan painovoiman välisen suhteen sekä havaitsi Maan olevan navoiltaan litistynyt. Litistyneisyyttä lähti tutkimaan kaksi retkikuntaa, toinen Peruun ja toinen Suomen Lappiiin. Ranskalainen Pierre-Louis Moreau de Maupertuis mittasi asteen suuruista meridiaanikaarta Torniojoen jäällä vuosina 1736–1737. Tuloksia vertailtiin keskenään, ja litistymissuhteeksi saatiin 1:205. Newton oli laskenut suhteeksi 1:230. Nykyisen tiedon mukaan litistymissuhde on 1:298,257. Newton kehitti myös vuorovesivaihteluteorian 1780-luvulla.


title: Maantiede

text: Kuuluisimpia 1700-luvun tutkimusmatkailijoita on James Cook, joka teki kaksi tutkimusretkeä 1700-luvun lopulla eteläisille merialueille. Ensimmäisen retken tarkoituksena oli selvittää Auringon parallaksi; retki suuntasi muun muassa Tahitille. Toinen matka suuntasi Eteläiselle jäämerelle, jolloin mukana oli myös suomalainen piirtäjä Herman Dietrich Spöring nuorempi.


title: Maantiede

text: 1700-luvulla tehtiin myös runsaasti uusia keksintöjä, jotka auttoivat luonnonilmiöiden tutkimuksessa. Kronometri keksittiin vuonna 1764, elohopeamittari 1700-luvun puolivälissä ja uusia projektioita kehitettiin. Muun muassa J. H. Lambertin Lambertin oikeapintainen tasoprojektio ja Lambertin oikeakulmainen kartioprojektio edistivät kartoitusta huomattavasti.


title: Maantiede

text: Maantieteen teoreettinen tutkimus alkoi niin ikään 1700-luvulla. Anton Friedrich Büsching (1724–1793) julkaisi teoksensa Neue Erdbeschreibung vuonna 1754. Teoksessa tarkasteltiin muun muassa väkilukuja, luonnonvaroja, kaupunkeja ja hallintoa; se oli luonteeltaan talousmaantieteellinen. Büschingin teos sai muun muassa Immanuel Kantin kiinnostumaan maantieteestä. Kant (1724–1804) oli filosofi, joka vaikutti Königsbergin yliopistossa Preussissa. Hän aloitti maantieteen opetuksen vuonna 1756 ja opetti 41 vuoden ajan. Hän näki maantieteen korologisena tieteenä, joka tutkii maanpintaa ja sen ilmiöitä. Kant myös ajatteli maantiedettä historiallisena ilmiönä; historia oli hänen mukaansa muuttuvaa maantiedettä.


title: Maantiede

text: Muiden tieteiden mukana maantieteen asema koheni valistuksen aikana 1700-luvulla, jolloin se alkoi hiljalleen myös muistuttaa sisällöltään nykyistä maantiedettä. Immanuel Kantilla oli suuri merkitys maantieteen kehittymisessä spatiaalisuutta eli tilaa ja temporaalisuutta eli aikaa tutkivaksi tieteenalaksi: epistemologisessa teoriassaan "Puhtaan järjen kritiikissä" hän esitti, että kaikki muu tietomme perustuu käsitykseen ajasta ja paikasta. Kant vaikutti lukuisiin muihin maantieteilijöihin, esimerkiksi Humboldtiin.


title: Maantiede

text: Nykyaikaisen maantieteen perustajiksi katsotaan usein 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alkupuoliskolla eläneet preussilainen Alexander von Humboldt ja saksalainen Carl Ritter. Humboldtin teos "Kosmos" ja Ritterin "Erkunde" ovat maantieteen klassikoita.


title: Maantiede

text: Humboldt oli luonnonmaantieteilijä ja tutkimusmatkailija, joka teki 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa monta tutkimusmatkaa Etelä-Amerikkaan ja esimerkiksi Siperiaan. Humboldt teki esimerkiksi Andeilla havaintoja kasvillisuusvyöhykkeiden sijoittumisesta vuorenrinteille korkeamalle noustessa ja lämpötilan laskiessa. Hän myös ensimmäisenä esitti ajatuksen, että Etelä-Amerikka ja Afrikka ovat joskus olleet kiinni toisissaan. Humboldt korosti tarkkojen mittausten merkitystä. Ritter keskittyi kulttuurimaantieteeseen ja oli Berliinin ensimmäinen maantieteen professori vuodesta 1820.


title: Maantiede

text: Vuonna 1830 Britanniassa perustettu Royal Geographic Society on kuulu tutkimusretkistään kaikkialle maailmaan. Yhdistynyt Kuningaskunta oli suuri merivalta ja sen laivat seilasivat kaikilla maailman merillä. Royal Geographic Society oli hyvin arvostettu ja se rahoitti lukuisia tutkimusretkiä esimerkiksi Afrikkaan, Aasiaan, Australiaan, Oseaniaan ja Etelä-Amerikkaan. Sen tutkimusmatkat olivat lehtien ykkösotsikoita ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka 1918.


title: Maantiede

text:
Biologi Charles Darwinin matka HMS Beaglella 1831-1836 ja hänen tutkimuksensa Galapagossaren sittemmin darwininsirkuiksi nimetyistä linnuista, jotka olivat erilaisia eri saarilla, loi paitsi evoluutioteorian, myös mullisti maantieteen todistamalla ymäristödeterminismin, eli käsityksen siitä, että tietyn alueen ympäristöolosuhteet pitkälti määrittävät sen luonnon ja kulttuurin omaleimaisuuden.
Imperialismin aikana eurooppalaiset tutkimusretkeilijät ja maantieteilijät tutkivat maailman kartoittamattomia ja huonosti tunnettuja seutuja, esimerkiksi niin kutsuttu musta Afrikka oli suuren mielenkiinnon kohteena. Esimerkiksi Brittiläinen David Livingstone löysi Victorian putoukset ja toinen britti John Hanning Speke Niilin lähteen eli Victorianjärven. Niilin lähteistä oli itse asiassa jo kreikkalainen historioitsija ja maantieteilijä Herodotos esittänyt teorian, että Niili sai alkunsa Kilimanjaron sulamisvesistä. 1900-luvun alun naparetkeilijöistä, kuten Robert Facon Scottista, Ernest Shackletonista ja Roald Amundsenista tuli suuria sankareita kartoitettuaan ja tutkittuaan viimeisimpiä maailman tutkimattomia kolkkia.


title: Maantiede

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä ja jo sitä ennen siirtomaakilpailun aikana luotiin monia geopoliittisia teorioita esimerkiksi siitä, minkä alueiden hallinta on Euroopan tai maailman merien valloituksessa ja hallinnassa olennaista. Geopolitiikka oli keskeistä myös kylmän sodan aikana.


title: Maantiede

text: Myös Saksa oli merkittävä 1900-luvun alun maantieteessä. Saksalainen geofyysikko Alfred Wegener loi laattatektoniikan teorian 1912 ja esitti, että 200 miljoonaa vuotta sitten oli ollut yksi alkumanner Pangea. Suomalainen maantieteen uranuurtaja oli J. G. Granö, joka teoksessaan Puhdas maantiede 1931 tutki maisemamaantiedettä ja vaikutti eksaktin teoreettisen spatiaalisen maantieteen kehitykseen. Granön teoriassa jaettiin maanpintaa eri alueisiin useiden yhteisten ominaisuuksien perusteella. Aluetieteestä tulikin yksi 1900-luvun merkittävimpiä maantieteellisiä tutkimuskohteita.


title: Maantiede

text: 1900-luvulla maantiede ja tutkimusretket kohdistuivat paljon huonosti tunnetuille seuduille, kuten sademetsiin ja valtameriin. Lentokoneiden ja ilmakuvauksen myötä 1900-luvun alussa kehittynyt kaukokartoitus mullisti maantieteellisen tutkimuksen. 1950-luvulla ensimmäiset satelliitit mahdollistivat satelliittikuvat ja myöhemin spektroskopian. Satelliittipaikannuksesta ja paikkatietojärjestelmistä tuli myöhemmin maantieteilijöille tärkeimpiä työvälineitä. Yhä edelleen tehdään runsaasti työtä myös maastossa perinteisin välinein merkiten tulokset kynällä paperille.


title: Maantiede

text: Maapallolla riittää maantieteilijälle yhä paljon työtä. Huonosti tunnettuja alueita ja prosesseja on yhä edelleen ja maantieteessä kehitetään koko ajan uusia tutkimuskohteita. Hyvin keskeisiä tutkimuskohteita ovat esimerkiksi kaupunkimaantiede, globaalit riskit ja ympäristöongelmat. Paljon tutkituilta seuduilta ja tuntemattomammilta alueilta saadaan myös jatkuvasti uutta tietoa, esimerkiksi Suomen Lapista, jossa tutkitaan muun muassa ilmastonmuutoksen vaikutuksia arktisiin ekosysteemeihin. Helsingin yliopistolla on myös Keniassa Taita-vuorilla tutkimusasema, jossa tutkitaan esimerkiksi paikallista maankäyttöä ja sen vaikutusta ympäristöön.


title: Mauno Koivisto

text: Mauno Henrik Koivisto (25. marraskuuta 1923 Turku – 12. toukokuuta 2017 Helsinki) oli Suomen tasavallan yhdeksäs presidentti. Hän toimi presidenttinä kaksi perättäistä kautta 1982–1994, ja sitä ennen hän hoiti presidentin tehtäviä vuoden 1981 lopulla Urho Kekkosen ollessa sairautensa vuoksi estyneenä. Koivisto halusi rajoittaa presidentin valtaoikeuksia ja vahvistaa pääministerin valtaa. Hän kuvasi itseään bernsteinlaiseksi sosialistiksi.


title: Mauno Koivisto

text: Pääministerinä Koivisto oli vuosina 1968–1970 ja 1979–1982, yhteensä 1 761 vuorokautta. Pääministerinä hän on Suomen viidenneksi pitkäaikaisin. Koivisto toimi Suomen Pankin pääjohtajana 1968–1982. Kansanedustajana hän ei kuitenkaan koskaan toiminut.


title: Mauno Koivisto

text: Koivisto oli 93-vuotiaana vanhimmaksi elänyt Suomen presidentti. Mauno Koivisto oli naimisissa Tellervo Koiviston kanssa vuodesta 1952 lähtien. Koivistoilla on yksi lapsi, tytär Assi Koivisto-Allonen.


title: Mauno Koivisto

text:
Mauno Koiviston isä Juho Koivisto oli puuseppä ja äiti Hymni Koivisto (o.s. Eskola) ompelijatar. Perheeseen kuuluivat myös esikoinen Joel, sekä kuopus Mirjam. Hymni-äiti kuoli Maunon ollessa kymmenvuotias.
Mauno Koivisto oli talvisodan aikana 16-vuotias ja toimi vapaaehtoisena sammutusyksikössä kotirintamalla. Jatkosodassa hän palveli ensin vapaaehtoisena Itä-Karjalaan sijoitetussa sammutusyksikössä, mistä hän lähti suorittamaan varusmiespalvelusta Hyrylään helmikuussa 1942. Koulutus kesti puoli vuotta, jonka jälkeen hän siirtyi Karhumäkeen ja syyskuussa JR 35:en Poventsaan. Helmikuussa 1944 hän aloitti palveluksen Lauri Törnin johtamassa jääkärikomppaniassa. Koivisto oli sotilasarvoltaan alikersantti. Sotakokemuksistaan Koivisto on sanonut, että ”kun on ollut mukana pelissä, jossa oma henki on panoksena, niin kaikki muut pelit ovat sen kokemuksen jälkeen pieniä.”


title: Mauno Koivisto

text: Koivisto liittyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1947. Hän osallistui kiivaaseen järjestösotaan Turun ja Hangon satamissa. Koivisto toimi aktiivisesti kommunisteja vastaan muun muassa ammattiyhdistyksen nimittämänä Turun satamakonttorin hoitajana vuonna 1948, jolloin kommunistien ylivalta murtui Turun satamassa.Helsingin Sanomat, Kuukausiliite maaliskuu 2008. "Pitkä mies tienposkessa", s. 55. Hän on kertonut ottaneensa nuorena vaikutteita myös anarkismista ja anarkosyndikalismista. Hän kirjoitti 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla "Sosialisti"-lehteen ja sen seuraajaan "Turun Päivälehteen" pakinoita nimimerkillä ”Puumies”.


title: Mauno Koivisto

text: Sodan jälkeen hän opiskeli työn ohessa iltaoppikoulussa ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1949. Hän jatkoi opintojaan Turun yliopistossa, josta valmistui filosofian kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1953 ja tohtoriksi 1956 sosiologian alalta professori Esko Aaltosen ohjauksessa. Opintojensa ohessa hän työskenteli muun muassa ahtaajana Turun satamassa, ja sai työssään aiheen väitöskirjaansa "Sosiaaliset suhteet Turun satamassa" (1956). Opinnäyte edusti työelämän tutkimuksen ensimmäistä aaltoa Suomessa. Opintojensa aikana Koivisto toimi myös kansakoulunopettajana Eurajoella ja Vahdolla vuosina 1951–1953. Vuosina 1954–1957 hän työskenteli Turun kaupungin ammatinvalinnanohjaajana.


title: Mauno Koivisto

text: Vuonna 1957 Koivisto siirtyi akateemisesta tutkimustyöstä Helsinkiin Helsingin Työväen Säästöpankin toiseksi johtajaksi. Hän nousi vuonna 1959 pankin toimitusjohtajaksi ja oli toimessa vuoteen 1968. Helsingissä hän liittyi myös nuorten kansantaloustieteilijöiden muodostamaan O-ryhmään. Kansantalouden asiantuntijana Koivisto vaikutti merkittävästi 1960-luvun alussa asuntorakennustoiminnan teollistamiseen ja aluerakentamisen vaatimien rahoitusmenettelyjen syntyyn, erityisesti asuntosäästämisjärjestelmään.


title: Mauno Koivisto

text: SDP:n jakautuessa Koivistokin joutui valitsemaan puolensa. Hän liittyi puolueen enemmistöön, leskisläisiin. Koivisto vastusti Honka-liittoa ja ajoi suhteiden solmimista presidentti Kekkoseen, Neuvostoliittoon ja kommunisteihin. Niin Neuvostoliitto kuin Kekkonenkin olivat valmiita tähän, mikä avasi Koivistolle tien valtakunnan politiikkaan. Vasemmiston saatua vuonna 1966 vaalivoiton Koivisto osallistui hallitustunnusteluihin ja nousi Rafael Paasion hallituksen valtiovarainministeriksi. Koivisto ajoi tehokkaita valtionyhtiöitä, teollistumista, maltillista kehitysaluepolitiikkaa ja hyviä suhteita Neuvostoliittoon. Koiviston valtionvarainministerikaudella Suomi korjasi vaihtotasettaan 31 prosentin devalvaatiolla ja tiukalla talouspolitiikalla, mikä herätti kritiikkiä. Koivisto valittiin valtiovarainministerin paikalta ensin Elannon pääjohtajaksi, mutta hän ei ehtinyt ottaa tehtävää vastaan, koska sai samaan aikaan viran Suomen Pankin pääjohtajana vuoden 1968 alusta.Yleisen sanonnan mukaan Koivisto oli Suomen Pankissa ”korkoa kasvamassa” tulevia vastuullisempia tehtäviä varten.


title: Mauno Koivisto

text: Vuoden 1968 maaliskuussa Koivisto nimitettiin pääministeriksi ja hän muodosti hallituksen yhdessä Maalaisliiton ja SKDL:n kanssa. Kansanomainen ja arkisesti esiintyvä pääministeri nousi nopeasti Suomen suosituimmaksi poliitikoksi samalla, kun hallitus uudisti yhteiskuntaa vapaamieliseen suuntaan tuomalla keskioluen maitokauppoihin, laillistamalla abortin ja uudistamalla rikoslakia. Tšekkoslovakian miehitykseen vuonna 1968 Koivisto otti kantaa varovaisesti ja monitulkintaisesti, mutta epäonnistui Pohjoismaisen vapaakauppayhteisön Nordekin luomisessa Neuvostoliiton vastustuksen takia. Koiviston ensimmäinen hallitus päättyi vuoden 1970 vaaleihin, minkä jälkeen hän jatkoi Suomen pankissa. Paasion toiseen hallitukseen Koivisto nousi vuonna 1972 valtiovarainministeriksi.


title: Mauno Koivisto

text: Sosiaalidemokraattisen puolueen vahvimpana miehenä 1970-luvun lopulla oli puoluejohtaja Kalevi Sorsa, mutta kansan keskuudessa Koivisto oli suositumpi mielipidetiedustelujen mukaan. Sorsa oli Kekkosen suosiossa, ja Kekkonen koki Koiviston kilpailijakseen. Pääministeri Sorsa ja pääjohtaja Koivisto olivat lisäksi monista talouspolitiikan kysymyksistä eri mieltä. Pankkimiehenä Koivisto kannatti melko tiukkaa talouspolitiikkaa. Vuoden 1979 vaalien jälkeen Koivisto nousi pääministeriksi ja SDP:n epäviralliseksi ehdokkaaksi Kekkosen seuraajaksi.


title: Mauno Koivisto

text: Koiviston toinen hallitus saavutti nopeasti kansan suosion, mikä oli Koiviston noudattaman ”matalan profiilin politiikan” ansiota. Koivisto itse määritteli: ”On oltava niin matalana, että vihollinen ei osu.” Hallituksen suosioon vaikuttivat kuitenkin myös hallituksesta itsestään riippumattomat tekijät. Öljyn hinnan nousu 1970-luvun lopussa lisäsi työllisyyttä ja pelätty lama muuttuikin nousukaudeksi. Myös edellisen, Sorsan hallituksen aloittamien talouden elvytystoimien vaikutukset alkoivat näkyä Koiviston hallituksen toimikaudella. Toisaalta tämä lisäsi tyytymättömyyttä Koiviston omassa puolueessa SDP:ssä, koska se ei pystynyt esittelemään äänestäjäkunnalleen merkittäviä saavutuksia. Niinpä Keskustapuolueen lisäksi myös SDP:ssä esiintyi halukkuutta hallituksen kaatamiseen. Keväällä 1981 SDP ryhtyi kuitenkin näkyvästi tukemaan Koivistoa, kun puolueen johdolle selvisi, että hallituksen kaatuminen palvelisi ensisijaisesti Keskustapuolueen johdon tavoitteita. Kun Koiviston hallitusta yritettiin kammeta nurin, pääministerin luotettavimmiksi tukimiehiksi tulivat työministeri Arvo Aalto, opetusministeri Kalevi Kivistö, ulkomaankauppaministeri Esko Rekola sekä eduskunnan puhemies Johannes Virolainen.


title: Mauno Koivisto

text: Keväällä 1981 presidentti Urho Kekkosen dementia oli edennyt siihen vaiheeseen, että hänen eronsa oli enää ajan kysymys. Kekkosen lähipiiri, niin sanottu K-linja ymmärsi, että Kekkosen erotessa vallassa olevalla pääministerillä, joka hoitaisi väliaikaisesti myös presidentin tehtäviä, olisi etulyöntiasema presidentinvaalissa. Tilanne huipentui, kun tulopoliittista ratkaisua yritettiin saada kokoon. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto olisi halunnut puuttua ratkaisuun liittyvän sosiaalipaketin sisältöön, kun taas Keskustapuolue esitti uusia maatalousvaatimuksia. Kun sosiaaliministeriö ilmoitti huhtikuun vaihteessa lakien olevan valmiita vasta kuukauden kuluttua, syytti presidentti pääministeriä hidastelusta. Käytyään presidentin luona kommunistipuolueen puheenjohtaja Aarne Saarinen ilmoitti lehdistölle presidentin kantana olevan, että ainakin pääministeri vaihtuu. Vallitsevan käsityksen mukaan hallitus tarvitsi toimiakseen nimittäjänsä eli presidentin luottamuksen, mutta tiedusteluaan lain tulkintaa oikeuskansleri Risto Leskiseltä ja eduskunnan puhemies Johannes Virolaiselta (kesk.) totesi Koivisto eroavansa vasta hänen tai koko hallituksen mahdollisesti saadessa epäluottamuslauseen eduskunnalta. Tapaus nosti Koiviston jo ennestäänkin suuren kansansuosion suorastaan pilviin: alettiin puhua ”Koivisto-ilmiöstä” tai ”Manu-ilmiöstä”.


title: Mauno Koivisto

text: Samaan aikaan presidentti Kekkosen terveydentila heikkeni nopeasti ja tieto hänen kunnostaan levisi julkisuuteen, erityisesti presidentin elokuisella Islannin-matkalla otettujen lehtikuvien myötä. Keskustapuolueen K-linjalle, joka pyrki kaatamaan Koiviston hallituksen, tuli nyt kiire.


title: Mauno Koivisto

text: Hallituksen kaatuminen olisi ollut keskustapuolueen johdolle tärkeää kahdestakin syystä. Jos pääministeriksi olisi saatu Koiviston tilalle Ahti Karjalainen, kuten puoluejohto kaavaili, myös Johannes Virolaisen mahdollisuudet päästä presidenttiehdokkaaksi olisivat heikentyneet, koska hän olisi todennäköisesti menettänyt eduskunnan puhemiehen paikan.


title: Mauno Koivisto

text: Syyskuussa 1981 kaikki kuitenkin muuttui, kun Kekkonen joutui sairauslomalle. Hallitus, oikeuskansleri ja Kekkosta hoitaneet lääkärit keskustelivat siitä, oliko Kekkonen enää riittävän oikeustoimikelpoinen voidakseen allekirjoittaa oman eroanomuksensa. Kekkonen ilmoitti lokakuussa 1981 eroavansa presidentin tehtävästä terveydellisistä syistä ja pääministeri Koivisto sai hoitaakseen tasavallan presidentin tehtävät, kunnes Kekkosen ero tulisi virallisestikin voimaan uuden presidentin astuessa toimeen.


title: Mauno Koivisto

text: Kekkos-tutkija Juhani Suomen mukaan Neuvostoliitto pelasi presidenttipeliä kaksilla korteilla, se yritti saada tehtävään myös Koiviston lisäksi Ahti Karjalaisen. Tosin tiedustelupalvelu KGB oli menettänyt luottamuksensa Karjalaiseen jo varhain. Poliittisen historian professori Timo Soikkanen arveleekin, että Neuvostoliitto alkoi suosia Koivistoa, koska Karjalaiseen ei voinut enää luottaa.


title: Mauno Koivisto

text: Vuoden 1982 presidentinvaalit jouduttiin pitämään ennenaikaisina, kun Kekkonen erosi presidentin paikalta kesken kauden. Vaalien ratkaisevalla kierroksella Mauno Koivistoa tukivat SDP ja SKDL:n enemmistö, mutta myös Suomen maaseudun puolue ja Perustuslaillinen Oikeistopuolue pyrkivät hyödyntämään ”Manu-ilmiötä” asettumalla hänen taakseen. Koiviston mielestä vasemmistopuolueiden yhteisillä äänillä oli suuri symboliarvo , kun taas SMP:n ja POP:n tuesta hän oli lähinnä vaivautunut. Näille puolueille taas oli tärkeää vaikuttaa siihen, ettei valituksi tulisi "mustana hevosena" pidetty Ahti Karjalainen, jota Kekkosen omassa puolueessa Keskustassa valtaa pitänyt K-linja ajoi puolueen presidenttiehdokkaaksi. Monien yllätykseksi ensimmäisen Koiviston myöntämän vuorineuvoksen arvonimen sai Nokian pääjohtaja Kari Kairamo, jonka tiedettiin ennen presidentinvaaleja olleen Koiviston vastaisen kampanjan keskeinen hahmo.


title: Mauno Koivisto

text: Jotkut odottivat Koiviston valinnan aiheuttavan seuraavan vuoden eduskuntavaaleissa äänivyöryn vasemmalle, mutta sellaista ei tullut. Presidentinvaalilla oli selvä henkilövaalin luonne, vaikka se toimitettiin valitsijamiesten välityksellä. Tämä näkyi siinäkin, että Mauno Koiviston puoliso Tellervo Koivisto ja tytär Assi Koivisto valittiin SDP:n valitsijamiehiksi; edellisen äänisaalis 50 649 Helsingin vaalipiirissä oli suorastaan historiallisen suuri.


title: Mauno Koivisto

text: Koivisto vakuutti presidentiksi tultuaan jatkavansa Paasikiven-Kekkosen ulkopoliittista linjaa, minkä osoitti YYA-sopimuksen voimassaolon pidentäminen 20 vuodella hänen ensimmäisen virallisen Neuvostoliiton-vierailunsa yhteydessä kesällä 1983. Neuvostoliitto puolestaan ilmaisi luottamuksensa Suomen ulkopoliittisen linjan jatkumiselle myöntämällä Koivistolle Leninin kunniamerkin hänen 60-vuotispäivänään samana vuonna.


title: Mauno Koivisto

text: Sen sijaan Koivisto ryhtyi remontoimaan Suomen sisäpolitiikkaa ja ilmoitti vahvistavansa parlamentarismia varsinkin sisäpolitiikassa.


title: Mauno Koivisto

text: Kekkosen kaudelle tyypilliset virkamieshallitukset, eduskunnan hajottamiset ynnä muut puhtaalle demokratialle vieraat ilmiöt saivat loppua. Koivisto valitsi heti kautensa alusta pidättyvän roolin ”reservissä”. Koiviston mukaan presidentin kuului pysyä taustalla silloin, kun kaikki sujui hyvin. Presidenttiä tarvittiin hänen mukaansa vasta asioiden saadessa uusia käänteitä. Ensimmäinen näkyvä merkki sisäpoliittisen kulttuurin muutoksesta oli Urho Kekkosen hyljeksimän ja Neuvostoliiton äärioikeistolaiseksi leimaaman Suomen maaseudun puolueen nousu Kalevi Sorsan neljänteen hallitukseen vuoden 1983 eduskuntavaalien jälkeen sekä yhä pahenevista sisäisistä kiistoista kärsineen SKDL:n jättäminen oppositioon. Kokoomus sai puolestaan odottaa hallitukseen pääsyään vuoteen 1987.


title: Mauno Koivisto

text: Vaikka Koivisto presidenttikautensa alkaessa lupasi jatkaa edeltäjiensä ulkopolitiikkaa, entisestä alettiin hänen johdollaan siinäkin suhteessa irrottautua lopullisesti, joskin varovasti. Tämä näkyi selvimmin Koiviston tulkitessa yksipuolisesti uudelleen Pariisin rauhansopimusta ja lakkauttaessa YYA-sopimuksen heti Neuvostoliiton sisäisen tilanteen salliessa. Presidentin jättämää valtatyhjiötä ryhtyivät täyttämään pääministeriksi noussut Kalevi Sorsa, ulkoministeri Pär Stenbäck ja hänen seuraajansa Paavo Väyrynen sekä eduskunnan puhemies Johannes Virolainen. Urho Kekkonen nimitti yhteensä 21 hallitusta, Koivisto neljä. Suhdeluku 21:4 kertoo jotain olennaista kahden presidentin eroista, vaikka Kekkonen ehtikin hallita kaksi kertaa kauemmin ja osin levottomampana aikana kuin Koivisto. Koiviston käynnistämien uudistusten ansiosta Suomi muuttui sisäpoliittisesti repaleisesta, presidenttivetoisesta yhteiskunnasta yhdeksi maailman vakaimmista parlamentaarisista demokratioista. Ulkopolitiikka pysyi silti tiiviisti presidentillä, vaikka presidentin sisäpoliittisia valtaoikeuksia kavennettiinkin varovaisesti 1990-luvun alussa.


title: Mauno Koivisto

text: Aluksi monet epäilivät, ettei Koivistosta olisi edeltäjänsä Urho Kekkosen veroiseksi ulkopoliittiseksi voimahahmoksi. Veikkaus ei kuitenkaan osunut oikeaan. Koivisto teki useita historiallisia ja määrätietoisia ulkopoliittisia ratkaisuja, mutta tyyli oli aivan erilainen kuin edeltäjällä. Kekkonen pyrki näyttäviin aloitteisiin, vaikka ei aina uskonutkaan niiden läpimenoon. Koiviston aktiivisuus taas oli kuin jäävuori: vain huippu oli näkyvissä. Näkyvästi Koivisto käytti valtaansa Holkerin hallitusta muodostettaessa. Ennen vuoden 1987 eduskuntavaaleja porvaripuolueet Keskusta, Kokoomus ja Ruotsalainen kansanpuolue (RKP) olivat sopineet salaa hallituksen muodostamisesta. Kun niin kutsuttu kassakaappisopimus tuli Koiviston tietoon, hän raivostui. Presidentti ei voinut hyväksyä tilannetta, jossa hänet oli asetettu tapahtuneitten tosiasioitten eteen. Hän otti erittäin aktiivisen roolin, jonka seurauksena pääministeriksi tuli Harri Holkeri, Koiviston monivuotinen työtoveri Suomen pankista. Koivisto tuki Holkeria niin voimakkaasti, että hän oli valmis nimittämään jopa kokoomuksen vähemmistöhallituksen Holkerin johdolla. Hallituksesta tuli kuitenkin sinipunainen, sillä siihen osallistuivat kokoomuksen lisäksi SDP, RKP ja SMP. Koiviston menettelyä Holkerin hallituksen synnyssä alettiin kutsua "manuaaliseksi ohjaukseksi".


title: Mauno Koivisto

text: Koivisto ilmoitti ensimmäisen kautensa alussa jatkavansa edeltäjiensä Paasikiven ja Kekkosen linjalla. Koivisto matkusti Moskovaan vain viisi viikkoa virkaanastumisensa jälkeen. YYA-sopimuksen jatkaminen nostettiin esiin, vaikka se olisi ollut voimassa vielä kahdeksan vuotta. Paavo Lipposen mukaan Koivisto kuitenkin teki lopun Kekkosen aikaisesta nöyristelevästä suhtautumisesta Neuvostoliittoon päin sekä Moskovan sekaantumisesta Suomen asioihin. Myös professori Juhani Suomen mukaan linja idänsuhteissa ei pysynyt entisellään ja suomalaiset kääntyivät enemmän Neuvostoliittoa vastaan. Sen sijaan henkilötasolla Koivisto solmi erittäin lämpimän suhteen presidentti Mihail Gorbatšoviin ja Yhdysvaltain varapresidentti George Bushiin. Ulkopoliittinen käännös oli kuitenkin varovainen. Koivisto ei missään vaiheessa ottanut dramaattista pesäeroa aikaisempaan vaan käänsi valtiolaivan kurssin vakuuttaen koko ajan jatkavansa entisellä linjalla. Koiviston kauden alussa suhteet Ruotsiin viilenivät joksikin aikaa, kun Koivisto epäili ruotsalaisten sukellusvenehavaintoja.


title: Mauno Koivisto

text:
Presidenttikaudellaan Koivisto seurasi asiantuntevasti Suomen vastavakoilu- ja tiedustelutoimintaa sekä korosti asiakirja- ja puhelinturvallisuutta.
Koiviston presidenttikauden ensimmäinen korkea virkanimitys oli oikeuskanslerin viran täyttäminen maaliskuussa 1982. Vuodesta 1970 tehtävässä toiminut Risto Leskinen jäi eläkkeelle, ja Koivisto nimitti hänen seuraajakseen oikeusministeriön kansliapäällikön Kai Kortteen. Koiviston ja Kortteen välit kiristyivät kuitenkin voimakkaasti pian alkaneen niin kutsutun Noppa-jutun aikana, jolloin Korte puolusti julkisuudessa syyttäjien jyrkkiä toimia. Koivisto puolestaan katsoi Kortteen laiminlyöneen virkavelvollisuutensa ja kirjoitti myöhemmin muistelmissaan harkinneensa jopa Kortteen asettamista syytteeseen valtakunnanoikeudessa.


title: Mauno Koivisto

text: Ulkopolitiikan saralla tapahtui tälläkin kaudella suuria muutoksia. Neuvostoliiton hajoamisprosessin aikana irtisanottiin YYA-sopimus sekä Pariisin rauhansopimuksen aserajoitukset. Myös Suomen jäsenhakemus Euroopan unioniin jätettiin Koiviston kaudella. Koivistoa voidaankin pitää ensimmäisenä presidenttinä, joka ratkaisevasti käänsi Suomen ulkopolitiikan painopisteen idästä länteen.


title: Mauno Koivisto

text: Koiviston toinen merkkisaavutus oli tasavallan presidentin aseman parlamentarisoiminen. Koiviston presidenttikaudella presidentin toimikaudet rajattiin kahteen kauteen. Tämä päätös ei olisi koskenut vielä Koivistoa, mutta hän ei kuitenkaan enää asettunut ehdolle kolmannelle kaudelle. Syynä toimikausien rajaukseen oli ollut Kekkosen pitkä hallintokausi. Koiviston aikana myös vähennettiin presidentin valtaoikeuksia ja muutettiin presidentin vaalitapaa. Vuoden 1988 presidentinvaalit jäivätkin viimeisiksi valitsijamiesvaaleiksi, sillä ennen seuraavia, vuoden 1994 vaaleja vaalitapa oli jo muutettu suoraksi kaksivaiheiseksi kansanvaaliksi.


title: Mauno Koivisto

text: Toisella kaudella Suomi alkoi askel askeleelta irrottautua varovaiselta linjaltaan kohti yhdentyvää Eurooppaa. Suomi hakeutui entistä tiiviimpään yhteistyöhön muiden länsivaltojen kanssa. Koiviston presidenttikaudella Suomesta tuli EFTA:n täysjäsen ja Euroopan neuvoston jäsen. Paasikiven, Kekkosen ja Koiviston vuosikausien uurastus kantoi hedelmää 26. lokakuuta 1989, jolloin Mihail Gorbatšov antoi Finlandia-talossa pitämässään puheessa varauksettoman tunnustuksen Suomen puolueettomuudelle. Suomi sai myös toimia Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton presidenttien tapaamisen isäntänä vuonna 1990.


title: Mauno Koivisto

text: Koiviston kaudella maailma ja Suomen asema siinä muuttui nopeasti. Neuvostoliitto hajosi, Baltian maat itsenäistyivät, Tiananmenin aukiolla tankit murskasivat mielenosoittajia. Koivisto tuli tunnetuksi varovaisista lausunnoistaan ja ”fundeeraamisesta”. Koiviston varovaista tyyliä arvioitaessa on kuitenkin muistettava, että erityisesti Koiviston ensimmäisen kauden alussa maailmantilanne oli huomattavan jännittynyt. Suomi joutui 1980-luvun alussa Neuvostoliiton kovan painostuksen kohteeksi niin sanotussa euro-ohjuskiistassa. Tiettyä arvaamattomuutta maailmanpoliittiseen tilanteeseen toi myös Yhdysvaltain uuden presidentin Ronald Reaganin harjoittama entistä kovempi ulkopoliittinen linja suhteessa Neuvostoliittoon sekä varustelukilpailun kiihtyminen. Lisäksi Neuvostoliitossa johtajat vaihtuivat tiheään tahtiin. Leonid Brežnevin kuoltua vuonna 1982 NKP:n pääsihteeriksi tuli Juri Andropov, joka oli ollut vuoden 1956 Unkarin kansannousun tukahduttamisen keskeisiä koordinaattoreita sekä painostanut vuonna 1981 Puolan viranomaisia määräämään maahan sotatilan ja kukistamaan Solidaarisuus-ammattiliiton. Koivisto suhtautui muun muassa Yhdysvaltain George H. W. Bushin ja Saksan Richard von Weizsäckerin ohella melko kylmäkiskoisesti Baltian ja muiden Neuvostoliiton alusmaiden itsenäistymiseen ja keskittyi tukemaan Gorbatšovia. Koivisto itse perusteli antamaansa tukea Gorbatšoville luotettavuuden demonstroimisella: Suomi tukisi myös Gorbatšovin seuraajaa yhtä uskollisesti kuin nyt Gorbatšovia. Gorbatšovia tukemalla haluttiin ennen muuta estää stalinistien paluu valtaan, mitä muun muassa CIA piti loppuun saakka vakavasti otettavana uhkana.


title: Mauno Koivisto

text: Suomi ei jättänyt kuitenkaan Koiviston kaudella käyttämättä historiallisia tilaisuutta saavuttaa entistä täysivaltaisempi asema, vaikka varoikin puuttumasta rajojensa ulkopuolella sattuviin tilanteisiin. Saksojen yhdistyttyä lokakuussa 1990 Koivisto irtisanoi yksipuolisesti Pariisin rauhansopimuksen Suomen aseistautumista koskeneet määräykset sanelemalla tätä koskeneen toteamuksen valtioneuvoston presidentin esittelyssä pöytäkirjaan. Neuvostoliiton loppuvaiheessa syksyllä 1991 Koivisto irtisanoi samalla tavoin YYA-sopimuksen. Uuden ystävyyssopimuksen neuvottelut olivat käynnissä joulukuussa 1991, mutta lopulta ystävyyssopimus solmittiin Venäjän, Neuvostoliiton seuraajavaltion kanssa. Vuonna 1992 Koivisto ilmoitti kantanaan, että Suomen tulisi liittyä Euroopan Yhteisön, nykyisen Euroopan unionin jäseneksi. Jäsenhakemus jätettiin samana vuonna. Jäsenyysehdot lyötiin lopullisesti lukkoon 1. maaliskuuta 1994, jolloin Koivisto jätti virkansa seuraajalleen Martti Ahtisaarelle. Koiviston elämäntyön voi sanoa päättyneen historialliseen saranakohtaan. Muistelmiensa mukaan Koivistoa jäi harmittamaan, että Suomen jäsenyys EY:ssä varmistui vasta illalla 1. maaliskuuta 1994, mutta presidentti oli ehtinyt vaihtua jo aiemmin samana päivänä.


title: Mauno Koivisto

text: Suomi pelkäsi työvoimapulaa ja alkoi houkutella paluumuuttajia muun muassa Ruotsista. Koiviston tokaisu, että inkeriläisiä kohdellaan paluumuuttajina, muovasi maahanmuuttopolitiikkaa vuosiksi eteenpäin.


title: Mauno Koivisto

text: Koiviston presidenttikausia voisi luonnehtia eräänlaiseksi äärimmäisyyksien ajaksi. Koiviston hallitseman 12 vuoden aikana Suomi koki niin häikäisevän taloudellisen nousun kuin tyrmäävän lamankin. Entisen pankinjohtajan rohdot eivät tehonneet ylikuumenneeseen talouteen. Koivistoa on osaltaan syytetty 1990-luvulla koetusta lamasta, koska hän kannatti Harri Holkerin, Kalevi Sorsan, Esko Ahon ja Suomen Pankin johtajan Rolf Kullbergin ohella sittemmin vääräksi tuomittua vahvan markan politiikkaa. Laman puhkeamiseen vaikutti kuitenkin useita muitakin tekijöitä. Merkittävin sellainen tekijä laman syvyyteen, johon Suomi ei voinut vaikuttaa, oli Neuvostoliiton romahdus. Suomen vientituotteet Neuvostoliittoon olivat tyypillisesti sellaisia, joille oli hyvin vaikeaa löytää korvaavia markkinoita esimerkiksi Länsi-Euroopasta.


title: Mauno Koivisto

text: Juhani Suomen mukaan Koivisto hoiti edeltäjiensä Paasikiven ja Kekkosen tavoin yhteyksiä Neuvostoliittoon KGB:n avulla. Kyse ei hänen mukaansa ollut tiedustelusta vaan järkevästä toiminnasta: KGB-yhteys oli suorin ja varmin linkki neuvostovaltion johtoon. KGB-toimitsija Viktor Vladimirovia Suomi luonnehtii Koivistojen perhetutuksi.


title: Mauno Koivisto

text: Presidenttikautensa jälkeen Koivisto esitti usein kriittisiä kommentteja maailmanpolitiikasta ja julkaisi moniosaisen muistelmateossarjansa, joka on keskeinen lähde tutkittaessa 1960–1990-lukujen poliittista historiaa sekä Venäjää käsittelevän teoksen "Venäjän idea".


title: Mauno Koivisto

text: Julkisuudessa Koivisto arvosteli Naton roolia Kosovon sodassa ja syytti Martti Ahtisaaren presidenttikaudella Suomea Venäjän unohtamisesta. Niin ikään hän vastusti Suomen liittymistä Natoon.


title: Mauno Koivisto

text: Presidenttikautensa alussa Koivisto erosi SDP:stä, mutta liittyi takaisin puolueen jäseneksi kautensa jälkeen.


title: Mauno Koivisto

text: Haastatteluissaan Mauno Koivisto paljasti pitäneensä 1970-lukua Suomen historian niin sanottuina vaaran vuosina, kun on kysytty minkä uhan Neuvostoliitto muodosti Suomelle. Muistelmissaan hän toi avoimesti esille myös tunteitaan; kun hän kertomansa mukaan autolla ajaessaan sai kuulla radiosta 21. elokuuta 1968 Neuvostoliiton miehittäneen Tšekkoslovakian, hän kertoo ”itkeneensä niin etten tietä nähnyt”. Koivisto itsekin ihmetteli 1990-luvun muistelmissaan reaktionsa voimakkuutta.


title: Mauno Koivisto

text: Koivistolla oli erinomainen venäjän kielen taito ja hän otti kantaa Venäjän politiikkaan. Hänellä oli lämpimät suhteet erikoisesti Yhdysvaltain entiseen presidenttiin George H. W. Bushiin ja Neuvostoliiton entiseen presidentti Mihail Gorbatšoviin. Koivisto oli erittäin aktiivisessa kirjeenvaihdossa sekä Bushin että Gorbatšovin kanssa.


title: Mauno Koivisto

text: Kari Suomalainen teki pilapiirroksissaan Koiviston lähes huomaamattomasta hiustupsusta liioitellun tavaramerkin, josta Koiviston tunnisti piirroksissa. Mauno Koivisto oli kuuluisa myös paksuista kulmakarvoistaan. Näyttelijä Ismo Kalliota on kutsuttu leikkisästi ”Vara-Manuksi” yhdennäköisyytensä ja turkulaisuutensa ansiosta (etenkin Koiviston presidenttikaudella). Tosin ”alkuperäinen” vara-Manu oli pitkään, vuodesta 1982 alkaen Paavo Lipponen. Koivisto ei päässyt TV:n presidentinvaalitenttiin vaan lähetti paikalle silloisen poliittisen sihteerinsä Lipposen.


title: Mauno Koivisto

text: Koiviston harrastuksiin lukeutui lentopallo, jota hän pelasi pitkään korkeasta iästään huolimatta Sikariporras-joukkueessa, joka on voittanut Suomen mestaruuksia veteraanisarjassa.


title: Mauno Koivisto

text: Koivisto oli Rooman Klubin kunniajäsen vuodesta 1984.


title: Mauno Koivisto

text: Koiviston 80-vuotispäivän kunniaksi marraskuussa 2003 Helsingin kaupunginhallitus teki päätöksen erään Helsingin Kampin kauppakeskuksen lähistöllä sijaitsevan aukion nimeämisestä Mauno Koiviston aukioksi. Mauno Koiviston aukio sijaitsee Olavinkadun, Salomonkadun, entisen linja-autoaseman ja kauppakeskus Kampin rajaamalla alueella. Koiviston nimikkoaukion lähellä sijaitsee muidenkin presidenttien kunniaksi nimettyjä paikkoja: Urho Kekkosen katu, Paasikivenaukio ja Mannerheimintie. Koiviston aukio vihittiin käyttöön tiistaina 30. lokakuuta 2007. Aukion käyttöön vihkiminen lykkääntyi vajaalla neljällä vuodella, koska haluttiin odottaa kauppakeskuksen massiivisten rakennustöiden valmistumista.


title: Mauno Koivisto

text: Maaliskuussa 2009 Koivisto kommentoi Suomen ulkopolitiikkaa pitkän tauon jälkeen Yle TV1:n "Ykkösaamu"-ohjelmassa. Koiviston mukaan Suomella ei ole mitään syytä katua vähäeleisyyttään Viron uudelleenitsenäistymisen aikoihin vuonna 1991. Hänen mukaansa Suomi ei olisi saavuttanut suuremmalla Neuvostoliiton kritiikillä mitään myönteisiä tuloksia. Samaisessa haastattelussa Koivisto huomioi vanhan suomettumisen palanneen, mutta ilmansuunnan vaihtuneen länteen ja erityisesti Yhdysvaltain suuntaan. Eräänlaisena suomettumisena hän piti sitä, että Yhdysvaltain tekemien päätöksien kritisointi katoaa julkisesta keskustelusta varsin pian. Lisäksi haastattelussa Koivisto ilmaisi kielteisen Nato-kantansa.


title: Mauno Koivisto

text: 2000-luvulla Koivisto kertoi katuvansa toimintaansa presidentin vallan vähentämiseksi. Hän näki presidenttiaikanaan presidentin vallan menneen liiallisuuksiin edeltäjänsä Urho Kekkosen valtakaudella ja halusi maltillisesti vähentää presidentin valtaa, mutta vähentämisessä mentiin hänen mukaansa liiallisuuksiin. Kun vuoden 2012 presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen tulos oli ratkennut, Koivisto sanoi, ettei hänen ”omatuntonsa enää kolkuta” tässä asiassa.


title: Mauno Koivisto

text: Tellervo Koivisto kertoi tammikuun 2017 Eeva-lehdessä Mauno Koiviston sairastavan Alzheimerin tautia, ja että hänen lähimuistinsa ei enää toimi kunnolla. Assi Koiviston mukaan hän oli saanut diagnoosin jo vuosia aiemmin. Maaliskuussa ilmoitettiin Koiviston muuttaneen hoitokotiin.


title: Mauno Koivisto

text: Tasavallan presidentin kanslia tiedotti 12. toukokuuta 2017 presidentti Koiviston kuolleen Meilahden sairaalassa kello 21.15. Sisäministeriö määräsi suruliputuksen 13. toukokuuta 2017 valtion virastoihin ja laitoksiin. Ministeriö toivoi koko maan yhtyvän suruliputukseen.


title: Mauno Koivisto

text: Presidentti Koivistolle järjestettiin valtiolliset hautajaiset 25. toukokuuta 2017. Hänet siunattiin Helsingin tuomiokirkossa, hautaan siunaamisen toimitti piispa Eero Huovinen. Muistopuheen kirkossa piti tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Koivisto haudattiin sotilaallisin kunnianosoituksin Hietaniemen hautausmaan alueelle, jossa sijaitsevat myös Urho Kekkosen ja Risto Rytin haudat.


title: Mauno Koivisto

text: Kuten Kekkosenkin hautajaisissa, Koiviston hautajaisissa ei ammuttu kunnialaukauksia vaan kaikkien Helsingin kirkkojen kellot soivat hautaussoittoa saaton aikana. Ylioppilaskunnan Laulajat lauloi arkun laskun yhteydessä Heikki Klemetin kappaleen "Oi kallis Suomenmaa".


title: Mauno Koivisto

text: Hautamuistomerkistä järjestetyn kilpailun voitti kuvataiteilija Perttu Saksa teoksellaan "Kartta". Se paljastetiin 25. marraskuuta 2018, jolloin Koiviston syntymästä tuli kuluneeksi 95 vuotta.


title: Mauno Koivisto

text: Sota-ajan kirjeissään Koivisto kertoi luottavansa Jumalan varjelukseen sekä itsensä että Suomen kohdalla. Esimerkiksi kesäkuussa 1944 isälleen osoitetussa kirjeessään Koivisto kertoi lukeneensa Raamattua ja kirjeessä oli lainaus sieltä: ”Muistakaa Vapahtajan sanoja: Älkää murehtiko huomisesta päivästä.” Hänen isänsä Juho Koivisto oli merillä ollessaan kokenut uskonnollisen herätyksen, joka heijastui perheen elämään. Isä muun muassa piti lauantaita pyhänä, vaikka ei ollutkaan adventisti. Suorassa radiohaastattelussa Moskovan vierailun yhteydessä 2002 Koivisto kertoi uskovansa Jumalaan ja vihaavansa ateisteja, ”koska he haluavat itse tulla jumaliksi ja luulevat ymmärtävänsä asioita, joita kukaan ei ymmärrä”.


title: Musiikki

text: Musiikki () eli säveltaide on ihmisen kulttuurille ominainen ääneen perustuva taiteen ja viestinnän muoto. "Mūsikē tekhnē" tarkoitti antiikin Kreikassa 'muusain taidetta' eli säveltaiteen ohella myös runoutta ja tanssia.


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Musiikki

text: Musiikkia sisältävä taideteos on nimeltään sävellys tai kappale. Mikäli kappale sisältää myös lyriikkaa, on kyseessä laulu. Laulu tai kappale voi tarkoittaa myös suuremman teoksen, kuten oopperan tai musikaalin osaa. Musiikkia käytetään monissa yhdistelmätaiteissa, kuten tanssi- ja teatteri- ja elokuvataiteessa. Laulajan tehtävänä on kuljettaa musiikin melodiaa.


title: Musiikki

text: Musiikin alkuperää ei tunneta varmasti. Sen synnyn arvellaan liittyneen puheen kehittymiseen, ja siihen ovat saattaneet vaikuttaa luonnon äänien (kuten lintujen) matkiminen, työliikkeiden rytmi ja ihmisen leikkisä ja seurallinen perusolemus. Musiikki on usein liitetty kulttuurin mytologiaan ja yhdistetty osaksi rituaaleja. Musiikkia on syntynyt jokaisen kulttuurin historiassa, niinpä sitä voidaan verrata yhteiskunnalliselta merkitykseltään puhuttuun kieleen.


title: Musiikki

text: Ennen 1700- ja 1800-luvun teollista vallankumousta ja sen jälkeistä globalisaatiota oli jokaisella kulttuurilla omanlaisensa musiikkiperinne. Nykyisin länsimainen musiikki on levinnyt lähes kaikkiin teollistuneisiin maihin ja jonkin verran myös kehitysmaiden urbaaneille seuduille. Samalla se on kuitenkin imenyt vaikutteita muiden kulttuurien musiikista muodostaen uudenlaisia musiikkityylejä.


title: Musiikki

text: Koska musiikkiesitys on aikaan sidottu, eikä se kuvataiteesta poiketen pysty säilymään sellaisenaan, on se aiemmin siirretty opettamalla sukupolvelta toiselle. Nuottikirjoituksen keksiminen 1000-luvulla oli mullistus musiikin säilyttämisessä, ja seuraava suuri edistysaskel oli musiikin äänittämisen keksiminen 1800-luvun puolivälissä. Nykyään musiikista pystyykin hyvin yksinkertaisin keinoin nauttimaan kuka tahansa ja missä tahansa.


title: Musiikki

text: Musiikin luomiseen on olemassa runsaasti erilaisia menetelmiä, jotka ovat kehittyneet muiden oppien ja innovaatioiden mukana. Musiikkia voidaan tehdä yksin tai yhdessä, suunnitelmallisesti tai improvisoiden, ihmisäänellä tai erilaisilla soittimilla. Musiikin tekemiseen liittyy usein sävellysvaihe, jossa musiikki tavalla tai toisella on kirjattu ylös tai tallennettu, jolloin teosta on mahdollista säilyttää. Tietokoneiden yleistyttyä myös niiden merkitys musiikin luomisen ja tallentamisen välineenä on kasvanut.


title: Musiikki

text: Säveltämisellä tarkoitetaan uuden musiikkikappaleen eli sävellyksen luomista. Kirjoitustaidon ja tallennustekniikan kehittyessä musiikin säveltäminen ja sävellyksen esittäminen eli tulkinta ovat eriytyneet kahdeksi erilliseksi luomisprosessiksi, jotka ovat usein kytköksissä toisiinsa vain tallennusvälineen, esim. nuotinnoksen kautta.


title: Musiikki

text: Säveltäminen on prosessina erittäin paljon sidoksissa teostyyppiin. Teoriassa kyseessä on vapaa luova luomisprosessi; Käytännössä kuitenkin eri teostyyppien luomiseksi on vakiintunut musiikin teoriaan ja perinteeseen sidoksissa olevia sääntöjä ja tapoja.


title: Musiikki

text: Improvisointi tarkoittaa esityksen luomista spontaanisti esittämishetkellä. Improvisointi ei kuitenkaan ole sattumanvaraista toimintaa, vaan sen taustalta löytyy usein huippuunsa hiottua teknistä ja taiteellista osaamista.


title: Musiikki

text: Länsimaisen musiikin tyyleistä improvisoinnilla on suurin rooli jazz-musiikissa. Aiemmin improvisointi oli tärkeää myös klassisessa musiikissa; monet suuret säveltäjät olivat taitavia improvisoijia, esim. Mozart.


title: Musiikki

text: Improvisointi noudattelee yleensä joitakin sääntöjä. Jazzissa ja rockissa improvisointi tehdään usein tietyn sointukulun päälle. Tällöin kulloin alla soiva sointu määrää mitä säveliä tai skaaloja soittaja voi käytännössä käyttää. Improvisointi voi olla myös kollektiivista, jolloin esittäjät tarkkailevat toisiaan ja mukauttavat improvisaationsa sen mukaan, mihin esitys näyttää olevan etenemässä.


title: Musiikki

text: Musiikkia voidaan tuottaa ihmisen puhe-elinten avulla (vokaalimusiikki), soittimilla (instrumentaalimusiikki) tai molemmilla tavoilla. Puhdasta vokaalimusiikkia kutsutaan a cappella-musiikiksi.


title: Musiikki

text: Vokaalimusiikilla tarkokitetaan yleensä laulua. Myös scat ja äänirunous voidaan luokitella lauluksi, vaikka niissä ei käytetäkään sanoja. Muuta puhe-elimillä tuotettua musiikkia on rap, beatbox ja viheltäminen.


title: Musiikki

text: Länsimaisessa musiikissa soittimet luokitellaan äänen tuottamistekniikan perusteella usein viiteen pääkategoriaan, joita ovat kosketinsoittimet, kielisoittimet, aerofonit, lyömäsoittimet ja sähkösoittimet. Curt Sachsin luokittelussa kosketinsoittimia ei kuitenkaan lueta yhtenäiseksi ryhmäksi, vaan esimerkiksi piano kuuluu kordofoneihin, urut taas aerofoneihin.


title: Musiikki

text: Musiikki vaikuttaa ihmisiin monella tavalla: se välittää viestejä, aiheuttaa mielihyvää, tukee verbaalisia ja matemaattisia taitoja ja vaikuttaa mielialaan ja vireystilaan. Musiikkia käytetään myös terapian ja kuntoutuksen välineenä.


title: Musiikki

text: Aivojen kuvantamismenetelmät ovat näyttäneet, että musiikin kuuntelu aktivoi aivojen mielihyvämekanismeja. Osa tutkijoista on havainnut musiikissa universaaleja mekanismeja, joita voi verrata itkuun. Tällainen musiikki herättää voimakkaita tunteita samalla tavalla kuin itkevän ihmisen näkeminen. Toisten tutkijoiden mukaan musiikin vaikutus riippuu kulttuurista ja opituista yhteyksistä sekä omista mieltymyksistä.


title: Musiikki

text: Musiikin laji määräytyy yleensä ensisijaisesti musiikin tyylin mukaan, mutta musiikki lajitellaan usein myös alueen, aikakauden, soitinkokoonpanon ja käyttötarkoituksen mukaan. Musiikki voidaan jakaa karkeasti taidemusiikkiin, populaarimusiikkiin ja kansanmusiikkiiin. Kahta ensin mainittua kutsutaan joskus yhteisnimityksellä länsimainen musiikki. Nämä karkeatkin luokittelun rajat ovat kuitenkin häilyviä; myös länsimaissa on omaa kansanmusiikkia, ja toisaalta ns. maailmanmusiikki sekoittaa usein populaarimusiikin ja ei-länsimaisen kansanmusiikin vaikutteita.


title: Musiikki

text: Länsimainen taidemusiikki eli ns. klassinen musiikki käsittää monimuotoisen ja epäyhtenäisen länsimaisen musiikin perinteen erotuksena esimerkiksi kansanmusiikista ja populaarimusiikista. Nimitys klassinen musiikki (jota ei pidä sekoittaa klassismin musiikkiin) viittasi alun perin Bachista Beethoveniin ulottuvaan aikauteen, mutta on myöhemmässä kielenkäytössä laajentunut tarkoittamaan koko länsimaista taidemusiikkiperinnettä.


title: Musiikki

text: Länsimainen taidemusiikki jakautuu eri aikakausiin, jotka ovat antiikki, keskiaika, renessanssi, barokki, galantti, klassismi, romantiikka, 1900-luvun musiikki ja häilyvärajainen nykymusiikki.


title: Musiikki

text: Klassisen musiikin alalajeja ovat esityskokoonpanon perusteella luokiteltuna esimerkiksi sinfonia ja kamarimusiikki ja käyttötarkoituksen perusteella kirkkomusiikki ja orkesterimusiikki. Eri taidemuotoja yhdistäviä taidemusiikin lajeja ovat mm. ooppera, musikaali ja baletti.


title: Musiikki

text: Populaarimusiikilla tarkoitetaan yleisesti modernissa kaupunkikulttuurissa syntynyttä viihdemusiikkia, joka ei ole kansanmusiikkia eikä taidemusiikkia, vaan on saanut vaikutteita molemmista. Populaarimusiikki on leimallisesti teollista ja kaupallista ja tavoittelee suurta yleisöä; toisaalta sen kulloinkin uusimmat alalajit ovat usein edustaneet vaihtoehtoisia alakulttuureja ja ottaneet kriittisesti kantaa valtakulttuuriin.


title: Musiikki

text: Populaarimusiikin juuret ovat Yhdysvalloissa, yhtäältä valkoihoisten countrymusiikissa, toisaalta afroamerikkalaisessa musiikissa. Populaarimusiikin alagenrejä ovat esimerkiksi pop, rock, metal, soul, folk, blues, jazz, iskelmä ja trance.


title: Musiikki

text: Kansanmusiikiksi kutsutaan esiteollisessa ympäristössä syntynyttä musiikkia, joka on välittynyt sukupolvelta toiselle muistinvaraisesti, ilman nuotinnoksia tai tallennusvälineitä. Kansanmusiikilla ei ole tiedossa olevia yksittäisiä säveltäjiä, vaan se on syntynyt yhteisöllisesti pidemmällä aikavälillä. Näin ollen se on tekijänoikeuksista vapaata musiikkia. Nykyään kansanmusiikin piirteitä yhdistellään runsaasti populaarimusiikkiin, mutta myös aitoa kansanmusiikkia vaalitaan paikallisten kulttuurien ilmentäjänä.


title: Musiikki

text: Kansanmusiikki voidaan jaotella eri kansallisuuksien, alueiden ja etnisten ryhmien mukaan suomalaiseen kansanmusiikkiin, itä-Euroopan juutalaisten kletzmer-musiikkiin jne.


title: Musiikki

text: Etnomusiikiksi kutsutaan laajemmin kaikkea ei-länsimaista musiikkia, oli kyse sitten kansanmusiikista tai uudemmasta musiikista, jonka tekijät ovat tiedossa. Etnomusiikkia ja populaarimusiikkia yhdistelevää musiikkia kutsutaan maailmanmusiikiksi.Enin osa ihmiskunnan historian aikana käytetystä musiikista on tallennettu vain ihmismuistiin. Nuottikirjoituksen keksiminen mahdollisti sävellysten taltioinnin muotoon, josta sävellystä ennestään tuntematon voi sen lukea ja esittää. Ensimmäinen kone, joka pystyi toistamaan musiikkia, oli Thomas Alva Edisonin vuonna 1877 keksimä fonografi, jossa ääni muutettiin värähtelyn avulla graafiseen muotoon, ja kuuntelemista vasten graafisesta muodosta takaisin ääneksi. Myöhemmin kehitetty gramofoni ja levysoitin noudattavat samaa perusperiaatetta. 1930-luvulla kehitetty magnetofoni eli nauhuri mahdollisti useiden äänitysten teknisen yhdistämisen, teki äänentoistolaitteista aiempaa helpommin mukana kulkevia ja mahdollisti edullisen kotitallennuksen. Nauhuri ei silti syrjäyttänyt levysoitinta, vaan sen teki 1980-luvun lopulla markkinoille tullut, digitaalis-optista tallennusta hyödyntävä CD-levy. Vuosituhannen vaihteen tienoilla digitaalinen tallennus tietokoneelle tai mediasoittimiin on korvannut magnetofonin yksityisen tallennuksen ensisijaisena välineenä. Myös musiikin säveltäminen ja sovittaminen tietokoneen avulla on yleistynyt.


title: Musiikki

text: Äänen tallennuksen ollessa vielä lapsenkengissään käytettiin radiota (ja myöhemmin myös televisiota) musiikin välittämiseen suoraan vastaanottimiin ilman tallennusvaihetta. Suoraa toistoa käytetään edelleen tallentamisen rinnalla. Sähköisten soittimen kehittyessä yleistyi myös konserttiäänentoiston käyttö, ja nykyään myös akustinen musiikki usein vahvistetaan sähköisesti.


title: Musiikki

text: Äänentoiston ja tallennuksen kehitys on pitkälti muuttanut musiikin luonteen toistamattomasta akustisesta elämyksestä tallennetuksi tuotteeksi, jota levitetään erilaisten medioiden välityksellä. Pisimpään käytössä olleet levitysmediat ovat radio ja televisio. Äänilevyt, esimerkiksi vinyylilevyt, ovat yhä käytössä, mutta niitä ei juurikaan enää valmisteta, kuten ei C-kasettejakaan. Tosin, esimerkiksi uudelleen nousseen suosion ansiosta rockyhtyeiden, kuten Led Zeppelin, vanhoja albumeja on alettu julkaista uusintapainoksina vinyylinä. Myös jotkut suomalaiset yhtyeet, kuten Apulanta ja Viikate, ovat julkaisseet näinä päivinäkin osan levyistään vinyylinä. Eniten uutta musiikkia myydään nykyään CD- ja DVD-levyillä sekä Internetin kautta. Internetistä ostetun musiikin voi tallentaa CD:lle, mediasoittimeen tai tietokoneelle valintansa mukaan, ja siitä voi helposti tehdä lisäkopioita. Kopioinnin helppous on nostanut uudella tavalla esiin tekijänoikeuskysymykset. Laittoman kopioinnin lisääntyminen on vähentänyt musiikkiteollisuuden tuottavuutta merkittävästi.


title: Musiikki

text: Musiikin tuotteistumisesta huolimatta myös konsertit ovat suosittuja, ja esim. klassista musiikkia esitetään konserteissa yhä perinteisellä tavalla täysakustisesti. Kaikki musiikki ei myöskään ole kaupallista, vaan musiikkia lauletaan ja soitetaan runsaasti harrastemielessä, hyväntekeväisyystarkoituksessa, eettisten päämäärien vuoksi sekä uskonnon harjoittamisen yhteydessä.


title: Moskova

text: Moskova ( ) on Venäjän federaation pääkaupunki ja Venäjän suurin kaupunki 11,9 miljoonalla asukkaallaan. Moskova on Euroopan suurin kaupunki, koska Istanbul ei sijaitse kokonaan Euroopassa. Moskova on myös Venäjän tärkein teollisuuskaupunki ja liikenteen solmukohta. Tsaarinvallan aikaan Venäjän pääkaupunkina toimi Pietari, mutta Moskovasta tuli Neuvostoliiton pääkaupunki ja on pysynyt pääkaupunkina Neuvostoliiton romahduksen jälkeen. Moskovassa sijaitsee Kreml, jossa sijaitsevat Venäjän keskeiset hallintoelimet. Kaupunki kasvaa voimakkaasti, sitä palvelee viisi lentokenttää ja Moskovasta lähtevät rautatieyhteydet joka suuntaan.


title: Moskova

text: Moskova on saanut nimensä suomalais-ugrilaisesta "Mustajoki"-nimestä jolla viitattiin kaupungin läpi virtaavaan jokeen. Nimi esiintyy ensi kertaa vuoden 1147 Ipatijevskaja-kronikassa, jossa Suzdalin ruhtinas Juri Dolgoruki kutsuu Severskin ruhtinaan Svjatoslavin vieraaksensa Moskovaan. Moskova oli tällöin kartano tai majatalo, jonka omisti pajari Stepan Kutško. Juri surmautti hänet, jotta kukaan ei syyttäisi hänen saaneen tilan vääryydellä haltuunsa. Juri ympäröi tilan paaluvarustuksella 1156 eli perusti kaupungin. Paikalle muodostui jo varhaisena aikana kaupan keskus. Vanhin säilynyt rakennus oli 1300-luvulla rakennettu kivikirkko "Spas na Boru" (Спас на Бору).


title: Moskova

text: Dmitri Donskoi rakensi ensimmäisen Kremlin kivilinnoituksen, joka valmistui 1367.


title: Moskova

text: Moskovan ruhtinaskunta nousi 1400-luvulla Venäjän valtioiden johtoasemaan ja siten siitä muodostui tsaarin Venäjän pääkaupunki 1400-luvulta 1700-luvun alkuun. 1700-luvulla pääkaupunki siirrettiin keisari Pietari Suuren perustamaan Pietariin. Moskova paloi Napoleonin sodassa vuonna 1812, kun se oli vähällä jäädä Napoleonin käsiin ja Moskovan kuvernööri määräsi sen tuhottavaksi. Tsaarinvallan kaatumisen jälkeen maaliskuussa 1918 Lenin ja hallitus siirtyivät Moskovaan, josta tuli näin taas käytännössä pääkaupunki. Moskovan pääkaupungin asema vahvistettiin perustuslaissa Neuvostoliittoa perustettaessa joulukuussa 1922. Joulukuussa 1941 Saksan keskinen armeijaryhmä pysäytettiin kaupungin rajoille ja ajettiin pois talven aikana Moskovan taistelussa.


title: Moskova

text: Moskova sijaitsee Venäjän euroopanpuoleisessa osassa, tasangolla Oka- ja Volgajoen välissä, Moskvajoen varrella. Kaupunki on keskimäärin 156 metriä merenpinnan tasoa ylempänä. Moskova on Venäjän federaatiosubjektina Pietari tavoin "liittokaupunki" ja sitä ympäröi useimmista ilmansuunnista erillinen federaatiosubjekti Moskovan alue; heinäkuun 2012 aluelaajennuksen jälkeen Moskova rajoittuu lounaassa Kalugan alueeseen. Suuren osan Moskovan kaupungin rajasta muodostaa vuonna 1962 valmistunut 109 kilometriä pitkä kehätie. Sen sisään jäävästä noin tuhannesta neliökilometristä kolmannes on puistoa ja viheraluetta.


title: Moskova

text: Moskovassa vallitsee mannerilmasto: talvet ovat kylmiä ja kesät kuumia. Vuoden keskilämpötila on +5 °C ja keskimääräinen sademäärä 688 mm. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin saadaan keskimäärin 92 mm sadetta.


title: Moskova

text: Moskovassa on talvella yleensä 12–15 astetta pakkasta, joskus jopa −20 °C, mutta tuuli ei lisää pakkasen purevuutta siinä määrin kuin rannikkoseuduilla. Kaupungissa on pysyvä lumipeite marraskuun lopusta maaliskuun puoliväliin. Moskvajoen jäät lähtevät tyypillisesti huhtikuun alkupuolella.


title: Moskova

text: Kesällä 2017 Moskovassa rajumyrskyssä kuoli 14 ihmistä ja loukkaantui 168 ihmistä. Puita kaatui ja kattoja ja bussipysäkkejä irtosi.


title: Moskova

text: Kaupunki on jaettu kahteentoista hallinnolliseen piirikuntaan (). Kaksi lounaista piirikuntaa liitettiin alueeseen 1. heinäkuuta 2012. Alueliitos toi Moskovalle reilusti uutta aluetta (pinta-ala kasvoi 1 081 km:sta 2 510 km:iin) ja lisäsi myös piirien lukumäärää aiemmasta 124 piiristä (). Piirikunnat on esitetty oheisessa kartassa :


title: Moskova

text: Moskovan kaupungin johtajana toimii pormestari Sergei Sobjanin. Hänet valittiin Moskovan toiseksi pormestariksi 21.10.2010, Venäjän presidentin Dmitri Medvedevin erotettua Juri Lužkovin pormestarin virasta luottamuspulaan vedoten syyskuussa 2010. Presidentti Boris Jeltsinin nimittämä Lužkov ehti olla Moskovan pormestarin virassa vuodesta 1992 asti, jolloin Neuvostoliitto hajosi.


title: Moskova

text: (a) 2012 väkiluku on 1.7.2012 tapahtuneen alueliitoksen jälkeistä väestöä kuvaava väkiluku Rosstatin 1.1.2012 kuntatason väestöaineistosta.


title: Moskova

text: Moskovan, väkiluvultaan Euroopan suurimman kaupungin, talous on yksi Euroopan kaupunkien suurimmista. Vuonna 2010 se tuotti 8 401,9 mrd codice_1 eli Moskova vastasi 22,5 prosentista koko Venäjän federaation bruttokansantuotteesta. Henkeä kohti Moskovassa tuotettiin kansantuotetta 730,4 kRUB eli 17 893 EUR. Tämä oli 279 prosenttia maan keskiarvotasosta 261,8 tuhatta ruplaa tai 6 413 euroa. Moskovaa korkeampaan BKT-osuuteen asukasta kohti vuonna 2010 ylsi vain viisi raaka-ainevaroiltaan vaurasta, mutta harvaan asuttua federaatiosubjektia: Nenetsia, Jamalin Nenetsia, Hanti-Mansia, Sahalinin alue ja Tšukotka. Näille alueille on tyypillistä, että ainakin osa alueen kansantuotteesta tehdään ympäröivien alueiden työvoimalla. Esimerkiksi Moskovaan tulee päivittäin työntekijöitä ympäröivältä Moskovan alueelta.


title: Moskova

text: Moskovassa on muuta Venäjää korkeampi tulotaso. Forbes-lehden mukaan vuonna 2008 kaupungissa asui enemmän miljardöörejä kuin missään muualla maailmassa. Kaupungissa asuu vuonna 2011 79 dollarimiljardööriä, toiseksi eniten eli 58 miljardööriä asuu New Yorkissa. Vuosina 2006 ja 2007 Moskova listattiin Mercer HR:n tekemässä kuluttajien tavarakorin perusteella maailman kalleimmaksi kaupungiksi. Vuoden 2009 UBS-pankin listalla se oli pudonnut sijalle 55.


title: Moskova

text: Moskovassa sijaitsee useita suuria yliopistoja. Suurin ja vanhin on Moskovan valtionyliopisto. Sen päärakennus on 240 metriä korkea 36-kerroksinen tornitalo. Valtionyliopistossa opiskelee yli 40 000 opiskelijaa. Tekniikan alan yliopistoista suurin on Moskovan teknillinen valtionyliopisto. Moskovan konservatorio on yksi Venäjän merkittävimmistä musiikkioppilaitoksista.


title: Moskova

text: Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän väestön uskonnollista vakaumusta kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Moskovan asukkaista oli oman ilmoituksensa mukaan:


title: Moskova

text: Paikallisliikenteen ydin on Moskovan metro, jonka vanhimmat juhlavat asemat ovat vuodelta 1935. Metrolinjoja on 11, asemia 171 ja matkustajia päivittäin yhdeksän miljoonaa. Metroliikennettä täydentää linja-autojen ja johdinautojen verkko.


title: Moskova

text: Moskovassa on viisi lentokenttää: Domodedovo, Šeremetjevo I ja II, Vnukovo ja Bykovo. Päärautatieasemia on yhdeksän: Leningradin (Pietarin, yhteys Helsinkiin), Kazanin, Kurskin, Kiovan, Riian, Paveletsin (Pavelets-kylän/aseman mukaan), Savjolovon (Savjolovo-kylän mukaan), Jaroslavlin ja Valko-Venäjän rautatieasema. Lisäksi on lukuisia pienempiä asemia tai seisakkeita.


title: Moskova

text: Moskovaan Moskovan alueen läpi saapuvista maanteistä merkittävimpiin kuuluvat valtatiet M1–M10. Kullakin näistä on myös oman nimensä, esimerkiksi Pietarin suunnan valtatie M10 tunnetaan myös nimellä "Rossija" (Moskova–Tver–Novgorod–Pietari). Moskovan henkilöautoliikenne on tunnettu pahoista ruuhkistaan.


title: Moskova

text:
Moskovan Kremlissä sijaitsevat Venäjän hallintorakennukset. Moskovan patriarkka on Venäjän ortodoksisen kirkon johtaja. Kremlin läheisyydessä Moskovan historiallisessa keskustassa sijaitsee kuuluisa Punainen tori, jolla on myös Leninin mausoleumi sekä Pyhän Vasilin katedraali. Kremliä vastapäätä torin toisella laidalla sijaitsee tavaratalo GUM. Lähellä Kremliä Moskvajoen rannalla sijaitsee kaupungin suurin maamerkki, Kristus Vapahtajan katedraali.
Moskovan nähtävyyksiin kuuluu myös maailmankuulu Tretjakovin taidegalleria, jonka laaja kokoelma keskittyy etenkin venäläiseen realismiin (muun muassa Andrei Rubljov). Tretjakovin galleria on Venäjän kansallistaidemuseo. Muita Moskovan museoita ovat Asevoimien keskusmuseo, Kosmonautiikan museo ja Suuren isänmaallisen sodan museo.


title: Moskova

text: Kaupungin kulttuuritarjontaan kuuluu kuuluisa Bolšoi-teatteri, jonka ohjelmistoon kuuluu balettia, oopperaa ja näytelmiä.


title: Moskova

text: Moskovan nähtävyyksiin voidaan lukea myös kaupungin metro. Moskovan metro on New Yorkin metron ohella maailman suurimpia maanalaisverkkoja, ja sen asemat ovat kuuluisia näyttävyydestään. Tverskaja-kadulla sijaitseva Majakovskaja-asema voitti Moskovan maailmannäyttelyn suunnittelun ykköspalkinnon art deco -tyylillään.


title: Moskova

text: Moskovan kaupunkikuvaa hallitsevat Stalinin valtakaudella aloitetut maamerkit, neuvostobarokkia edustavat pilvenpiirtäjät, joita kutsutaan nimellä "seitsemän sisarta" (myös: "Stalinin hampaat"). Näihin lukeutuvat Moskovan valtionyliopisto, hotelli Ukraina ja Leningradskaja, ulkoministeriön rakennus ja kolme kerrostaloa.


title: Moskova

text: Moskova tunnetaan myös lukuisista puistoistaan ja noin kolmannes Moskovan pinta-alasta on vihreää aluetta. Yksi maailman suurimmista kaupunkipuistoista, Izmailovon puisto, sijaitsee itäisessä osassa Moskovaa, Izmailovon kaupunginosassa. Tämä puisto on suurelta osin lähes luonnontilainen ja yli 4 kertaa New Yorkin keskuspuiston kokoinen.


title: Moskova

text: Moskova-joen rannalle kaupungin luoteisosaan Presnenskiin rakennetaan Moskovan kansainvälistä liikekeskusta, jonka on tarkoitus valmistua 2010-luvulla. Siitä tulee Venäjän tärkein liiketoiminnan keskus, lisäksi siellä on asuntoja ja ajanvietepalveluita. Alue käsittää kuusi pilvenpiirtäjää, joista korkein on 373 metriä. Se on myös Euroopan korkein rakennus. Noin 250.000 - 300.000 ihmisen arvioidaan työskentelevän, asuvan tai käyvän alueella samanaikaisesti. Vuonna 2016 osa alueesta on vielä rakenteilla tai vasta suunnitteilla.


title: Moskova

text: Yksi suosituimmista urheilulajeista on jalkapallo, ja Moskovan kaupungista pelaa Venäjän pääsarjassa 2011 neljä joukkuetta: Dynamo, Lokomotiv, Spartak ja TsSKA.


title: Moskova

text: Toinen suosittu laji on jääkiekko. Kaupungilla on KHL-jääkiekkoliigassa kolme joukkuetta: Dinamo Moskova, Spartak Moskova ja TsSKA Moskova. Lisäksi Moskovan alueelta tulee KHL-joukkue Vitjaz Podolsk. Entisiä Moskovan alueen KHL-seuroja ovat Atlant Mytištši, MVD ja Himik Voskresensk, joilla on juniorijoukkueet Venäjän nuorten jääkiekkosarjassa.


title: Moskova

text: Koripallossa kaupunkia edustavat Moskovan Dynamo ja TsSKA Moskova. Myös himkiläinen Himki BK on tunnettu koripalloseura.


title: Moskova

text: Moskova on Venäjän taide-elämän keskus. Se tunnetaan erityisesti baletista ja Bolšoi-teatterista. Venäläiset rock-yhtyeet Alisa, Aria, Master, Neprikasaemye, Gorky Park ovat kotoisin Moskovasta.


title: Moskova

text: Eurovision laulukilpailu 2009 järjestettiin Moskovassa Olimpijski-areenalla.


title: Mikroaaltouuni

text:
Mikroaaltouuni on kodinkone, jolla lämmitetään ruokia ja juomia mikroaaltojen avulla.
Mikroaaltouunista käytetään myös nimityksiä mikrouuni ja mikro. Tutkimusten mukaan mikroaaltouuni voi olla ravintoaineiden säilymisen kannalta paras kypsennysvaihtoehto lyhytkestoiseen kypsennykseen.


title: Mikroaaltouuni

text: Mikroaaltouunin keksi Raytheonilla työskentelevä Percy Spencer vuonna 1946. Hän kehitti magnetroneja erilaisia tutkasovelluksia varten ja huomasi sattumalta, että mikroaalloilla pystyi kuumentamaan ruokaa.


title: Mikroaaltouuni

text: Raytheon jätti patenttihakemuksen mikroaaltouunin toimintaperiaatteesta, ja ensimmäinen mikroaaltouuni valmistettiin 1947. Se oli 1,8 metriä korkea, painoi 340 kg ja siinä oli vesijäähdytys. Teholtaan se oli 3 000 wattia eli noin kolme kertaa niin tehokas kuin nykyiset mikroaaltouunit. Ensimmäinen kaupallinen malli esiteltiin vuonna 1954. Malli oli teholtaan 1 600 wattia ja maksoi 2 000–3 000 dollaria, tosin ensimmäiset mallit eivät olleet kovin suosittuja. Vuonna 1965 Raytheon osti yhtiön, Amanan, joka lanseerasi ensimmäisen suositun 495 dollarin hintaisen kotimallin vuonna 1967.


title: Mikroaaltouuni

text: Suomen markkinoille mikroaaltouuni tuli 1960-luvulla. Ne yleistyivät kuitenkin vasta 1980-luvun loppupuolella.


title: Mikroaaltouuni

text: Mikroaaltouunissa oleva magnetroni synnyttää mikroaaltoja eli sähkömagneettista säteilyä, jonka taajuus on yleensä 2,45 GHz. Mikroaaltojen ruokaa lämmittävä vaikutus perustuu ruoassa olevien poolisten molekyylien (esimerkiksi vesimolekyyli) liikutteluun. Poolisen molekyylin toinen pää on varautunut positiivisesti ja toinen negatiivisesti, jolloin muuttuvassa sähkökentässä molekyylit alkavat liikkua sähkökentän mukaan. Molekyylien liike aiheuttaa ruoan lämpenemisen.


title: Mikroaaltouuni

text: Mikroaaltouunin sisätila on Faradayn häkki, mikä estää mikroaaltoja pääsemästä uunin ulkopuolelle. Mikäli uunin luukussa on ikkuna, siinä on oltava myös sähköä johtava verkko, jonka pienikokoinen rei'itys päästää lävitseen näkyvän valon, mutta estää aallonpituudeltaan noin 12 cm mikroaaltojen karkaamisen.


title: Merkistö

text: Merkistö tai koodisivu on tietotekniikassa ja tietoliikenteessä sopimus, joka määrittelee, miten bittiyhdistelminä esiintyvät binääriluvut tulee tulkita johonkin kirjoitusjärjestelmään kuuluviksi merkeiksi. Tietokone pystyy käsittelemään oikein vain sellaisia merkkejä, jotka sisältyvät sen tuntemaan merkistöön. Koska merkistöjä on useita erilaisia, on myös oltava selvillä, mitä merkistöä kulloinkin on käytettävä. Väärän merkistön käyttö johtaa helposti informaation vääristymiseen tai katoamiseen.


title: Merkistö

text: Kaikki nykyaikaiset tietokoneet käsittelevät dataa kahdeksanbittisinä tavuina, joten yhdellä tavulla voidaan esittää 256 arvoa. Yksi merkki vie tilaa vähintään yhden tavun ja laajoissa merkistöissä ehkä enemmänkin.


title: Merkistö

text: Tietokoneen muistissa kukin lukuarvo vastaa tiettyä merkkiä, ja esimerkiksi ASCII-merkistössä lukuarvot 63–67 kytkeytyvät merkkeihin seuraavasti:Erillisiksi merkeiksi merkistössä jäsentyvät isot ja pienet kirjaimet, samoin kuin numerot sekä erikois- ja välimerkit. Merkeiksi lasketaan myös itsessään näkymättömät tai kuviottomat kirjoitusmerkit, kuten välilyönti, ja lisäksi merkistöön yleensä sisältyy erityisiä teknisiä ohjaus- eli kontrollikoodeja. Merkin käsitteeseen ei sisälly kirjoitusmerkin leikkaus eli tyyli, joka voi vaihdella melkoisesti kirjasinlajin mukaan.


title: Merkistö

text: Eri kirjoitusjärjestelmiin kuuluvat kirjaimet katsotaan usein erillisiksi merkeiksi, vaikka ne näyttäisivät keskenään aivan samanlaisilta, kuten latinalainen suuraakkonen A, kyrillinen suuraakkonen А ja kreikkalainen suuraakkonen Α (alfa, pienaakkosena α). Yhden kirjoitusjärjestelmän piirissä käytettävät merkitkään eivät aina ole ulkonaisesti erotettavissa toisistaan, sillä Unicode-merkistössä on esimerkiksi useita viivamerkkejä hieman erilaisiin tarkoituksiin: tavallinen yhdysviiva (U+002D eli niin sanottu yhdysmerkki-miinus) sopii tarvittaessa sekä yhdysviivaksi että etenkin tietotekniseksi miinusmerkiksi, mutta vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä yhdysmerkkiä (U+2010), joka on tarkoitettu käytettäväksi pelkästään yhdysviivana, sitovaa yhdysmerkkiä (U+2011), jonka jälkeen rivinvaihto ei ole sallittu, sekä miinusta (U+2212), joka on tarkoitettu erityisesti typografiseksi miinusmerkiksi. Näistä typografinen miinusmerkki on muita selvästi pitempi, mutta muut ovat (tai ainakin niiden pitäisi olla) keskenään aivan samannäköisiä.


title: Merkistö

text: Ensimmäisinä merkistöinä voidaan pitää kaukokirjoitinlaitteissa jo 1800-luvulla käytettyjä ”5-bittisiä” Baudot-koodistoja, joista myös 1960-luvulla kehitetyn 7-bittisen ASCII-merkistön voidaan katsoa polveutuvan. Yhteistä vanhoille merkistöille on yleensä se, että merkit on valittu vain tiettyä kieltä varten: esimerkiksi Yhdysvalloissa kehitetty ASCII soveltuu melko hyvin amerikanenglannin kirjoittamiseen, mutta muun muassa suomen, ruotsin ja saksan kielissä tarvittavia kirjaimia Å/å, Ä/ä, Ö/ö, Ü/ü ja ß ei siinä ole. Tämän vuoksi merkistöistä kehitettiin useita rinnakkaismuotoja eri maiden tarpeita varten. Suomessa käytettiin vielä 1980-luvulla yleisesti ASCIIn SF7-muunnosta, jossa eräät erikoismerkit oli korvattu suomessa ja ruotsissa tarvittavilla kirjaimilla.


title: Merkistö

text: Koska ASCII on 7-bittinen ja tietokoneet käyttävät yleisesti 8-bittistä tavua, monet tietokonevalmistajat tarjosivat käyttöön laajempia merkistöjä, joissa ylimääräiseksi jäänyt bitti otettiin käyttöön. Tällä tavoin ASCIIn mahdollistamien merkkien määrä kaksinkertaistui 128:sta 256:een. Näissä merkistöissä 128 ensimmäistä merkkiä vastasivat yleensä ASCIIta, mutta loput merkkipaikat voitiin omistaa esimerkiksi muiden kielten tarvitsemille kirjaimille. Eri tietokonevelmistajien laajennetut merkistöt olivat kuitenkin keskenään hyvin erilaisia.


title: Merkistö

text: Yhtenäisten 8-bittisten merkistöjen kehittämiseksi vuonna 1985 kehitettiin ISO 8859 -standardi, joka määritteli aluksi neljä laajennettua eurooppalaista merkistöä. Koska edes kaikkia eurooppalaisten kielten vaatimia kirjaimia ei voida mahduttaa 256 merkkiin, kielet oli jaoteltava alueittain ryhmiin, joista kullekin luotiin oma merkistö.


title: Merkistö

text: Merkistöjen välisistä eroista johtuu, että jos luetaan tekstitiedostoa, joka on tallennettu toisenlaisella merkistöllä, osa merkeistä korvautuu toisilla. Tällöin tekstiä voi olla vaikea tai mahdoton ymmärtää. Jos tiedoston alkuperäinen merkistö tunnetaan, tiedosto voidaan kääntää toisen merkistön mukaiseksi, mutta jos kohdemerkistössä ei ole käytössä samoja merkkejä kuin alkuperäisessä tekstissä, osa merkeistä voi hävitä. Kaikki ISO 8859 -merkistöt ovat kuitenkin yhteensopivia ASCIIn kanssa, joten numerot 0–9, kirjaimet A–Z ja a–z sekä tavallisimmat väli- ja erikoismerkit pysyvät aina samoina.


title: Merkistö

text: ISO 8859 on ryhmä ISO-standardointielimen määrittelemiä merkistöjä. Merkistöjen numerointi on juokseva, eikä uudempi merkistö välttämättä ole aikaisempaa parempi tai korvaa sitä. Merkistön koko nimi sisältää standardin nimen, juoksevan numeron ja hyväksymisvuoden, esimerkiksi: "ISO/IEC 8859-15:1999".Uusia merkistöjä ISO 8859 -perheeseen ei ole enää tarkoitus kehittää, vaan sen sijaan toivotaan Unicoden vähitellen korvaavan muut merkistöt.


title: Merkistö

text: ISO-merkistöjen lisäksi on olemassa useita kansallisia ja epävirallisia merkistöjä. Näistä suosituimpia ovat KOI-8-muunnelmat, jotka ovat käytössä Itä-Euroopassa, kuten KOI8-R Venäjällä, KOI8-U Ukrainassa ja Bulgarian MIK. Myös vietnamin VISCII ja intialaisten kielten ISCII ovat tällaisia kahdeksanbittisiä merkistöjä.


title: Merkistö

text: Tämän lisäksi useilla valmistajilla on omia kielikohtaisia merkistöjään: Microsoftilla DOS- ja Windows-koodisivut, Applella MacRoman ja MacCyrillic, HP:lla HP-Roman8 jne.


title: Merkistö

text: Suosittu Microsoft Windows käyttää seuraavia merkistöjä (Windows-termistön mukaan "koodisivuja"), joista osa on standardin mukaisia, osa hieman muunnettuja ja osa omia:


title: Merkistö

text: Kahdeksanbittinen koodaus ei riitä Itä-Aasian kielissä tarvittavien merkkien esittämiseen, joten siellä on jouduttu kehittämään oma tekniikka, jotta sikäläisiä kieliä ylipäätään voisi kirjoittaa tietokoneella. Nämä merkistöt sisältävät ASCII-merkkien lisäksi yleiset paikallisesti tarvittavat merkit, mutta eivät muiden Itä-Aasian kielten merkkejä tai eurooppalaisten kielten erikoismerkkejä.


title: Merkistö

text: Ensimmäinen tällainen merkistö oli japanilainen JIS X 0208, joka otettiin käyttöön jo 1976. JIS X 0208 oli ensimmäinen "monitavuinen merkistö", jossa yhden merkin tallentamiseen käytetään useita tavuja tietokoneen muistissa. JIS X koostuu 94 × 94 merkin ruudukosta, johon voidaan määrittää 8836 merkkiä. Käytännössä merkit koodataan kahdella peräkkäisellä ASCIIn kirjoitusmerkillä. Merkistöstä on useita versioita, joista JIS X 0212 on uusin.


title: Merkistö

text: Monitavuisen merkistön käsittely ja tiedon välittäminen voi olla vaikeaa, kun ohjelmat ja protokollat olettavat käytettäväksi kahdeksanbittistä merkistöä. Monitavuisten merkistöjen välittämiseksi on kehitetty koodauksia eri tarkoituksiin:Useissa Itä-Aasian maissa seurattiin Japanin esimerkkiä ja kehitettiin oma 94 × 94 -merkistö vastaavalla tekniikalla. Tällaisia ovatNäitä merkistöjä yhdistettyinä ISO-2022- tai EUC-koodaukseen käytetään yleisesti sähköposteissa ja niitä merkitään MIME-otsakkeissa tyypeillä ISO-2022-JP/CN/TW/KR.


title: Merkistö

text: Tosin Taiwanissa on yleisemmin käytetty Big5-merkistöä ja Hongkongissa tästä edelleen muunneltua omaa merkistöä HKSCS. Kiinan hallitus on määrännyt pakolliseksi GB 18030-2000 -merkistön tukemisen kaikissa Manner-Kiinassa myytävissä käyttöjärjestelmissä.


title: Merkistö

text: Koska merkistöjen runsaudesta huolimatta millään niistä ei voinut kirjoittaa montakaan kieltä yhteen tekstitiedostoon, kehitettiin monikielinen ratkaisu Unicode, jonka versio 5.2 sisältää yli 100 000 merkkiä. Niillä voidaan kirjoittaa suurinta osaa nykyään puhuttavista kielistä. Unicoden on tarkoitus sisältää kaikki merkit, jotka ovat sisältyneet toisiin merkistöihin, jotta muunnos Unicodeen olisi aina mahdollista tehdä. Kun ohjelmistotuki Unicodelle laajenee, suurin osa muista merkistöistä voidaan hylätä. Kuitenkaan ideogrammeja käyttäville kielille Unicode ei ole pystynyt tarjoamaan täyttä tukea, minkä vuoksi onkin yritetty kehittää kattavampia järjestelmiä, kuten TRON, UTF-2000 ja Giga Character Set.


title: Merkistö

text: Unicode-standardi ei määrittele yksittäiselle merkille tiettyä esitysmuotoa, vaan kiinteän koodiarvon. Standardissa on useita koodaustapoja, joista yleisimmät ovat vaihtelevatavuiset UTF-7-, UTF-8- ja UTF-16- sekä kiinteätavuiset UCS-2- ja UCS-4-koodaukset.


title: Metrinen avaruus

text: Metrinen avaruus on matematiikassa joukko, jossa on määritelty pisteiden välinen etäisyys. Metriset avaruudet ovat tärkeitä esimerkkejä topologisista avaruuksista. Topologiset avaruudet, joissa voidaan määritellä metriikka, ovat metristyviä avaruuksia.


title: Metrinen avaruus

text: Metrinen avaruus on pari formula_1, missä formula_2 on joukko ja formula_3 kuvaus (ns. metriikka eli etäisyysfunktio), joka kaikilla joukon formula_2 alkioilla formula_5, formula_6 ja formula_7 toteuttaa ehdot


title: Metrinen avaruus

text: Metristä avaruutta formula_1 kutsutaan usein vain metriseksi avaruudeksi formula_2, jos käytössä oleva metriikka formula_15 on asiayhteydestä selvä. Metrisen avaruuden formula_2 alkioita kutsutaan yleensä pisteiksi, ja lukua formula_17 pisteiden formula_5 ja formula_6 väliseksi etäisyydeksi.


title: Metrinen avaruus

text: Tasossa ja kolmiulotteisessa avaruudessa tämä vastaa tavanomaista euklidisen geometrian mukaista pisteiden välistä etäisyyttä.


title: Metrinen avaruus

text: Olkoon formula_31 metrinen avaruus, formula_32 ja formula_33. Tällöin joukkoa


title: Metrinen avaruus

text: kutsutaan avaruuden formula_2 formula_5-keskiseksi formula_37-säteiseksi avoimeksi kuulaksi. Toisin sanoen, formula_38 on niiden pisteiden formula_39 joukko, joiden etäisyys pisteestä formula_5 on aidosti pienempi kuin formula_37. Joukkoa formula_38 kutsutaan myös pisteen formula_5 kuulaympäristöksi.


title: Metrinen avaruus

text: Vastaavasti määritellään joukot


title: Metrinen avaruus

text: ja


title: Metrinen avaruus

text: joista edellistä kutsutaan suljetuksi kuulaksi ja jälkimmäistä palloksi.


title: Metrinen avaruus

text: On syytä korostaa, että kuulat ja pallot riippuvat avaruuden formula_2 metriikasta formula_15, ja tarvittaessa esimerkiksi avointa kuulaa voidaan merkitä formula_48.


title: Metrinen avaruus

text: Avaruuden formula_31 osajoukko formula_50 on avoin, jos jokaisella pisteellä formula_51 on kuulaympäristö formula_38 siten, että formula_53. Metrisen avaruuden avointen joukkojen kokoelma muodostaa erään formula_2:n topologian, ns. tavallisen topologian formula_55; siten jokainen metrinen avaruus on luonnollisella tavalla topologinen avaruus. Itse asiassa kutsumme topologisen avaruuden formula_56 topologiaa formula_57 metristyväksi jos ja vain jos on olemassa jokin formula_2:n metriikka formula_15 siten, että formula_60.


title: Metrinen avaruus

text: Joukko formula_61 on suljettu, jos sen komplementti formula_62 on avoin. Joukko formula_63 voi olla yhtä aikaa avoin ja suljettu, mutta se ei välttämättä ole kumpaakaan.


title: Metrinen avaruus

text: Metrisen avaruuden formula_1 osajoukkoa formula_63 sanotaan rajoitetuksi, jos on olemassa sellainen säde formula_66, että formula_67 kaikilla formula_68. Pienintä tällaista sädettä sanotaan joukon halkaisijaksi eli läpimitaksi.


title: Metrinen avaruus

text: Metrisen avaruuden pisteen formula_32 etäisyys joukosta formula_63 on lyhin etäisyys pisteestä formula_5 johonkin joukon formula_72 pisteeseen, toisin sanoen


title: Metriikka (matematiikka)

text: Metriikka eli etäisyysfunktio kertoo joukon pisteiden välisen etäisyyden ja tekee joukosta metrisen avaruuden.


title: Metriikka (matematiikka)

text: Joukon formula_1 metriikka on funktio formula_2, joka kaikilla joukon formula_1 alkioilla formula_4 toteuttaa ehdot


title: Metriikka (matematiikka)

text: Joukon pisteitä merkitään tässä formula_11 ja formula_12.


title: Mikrobitti

text: Mikrobitti (vuosina 2012–2015 "MB", ennen vuotta 2012 "MikroBitti" ja sitä ennen "MikroBITTI") on vuonna 1984 perustettu alun perin tietokoneharrastajille ja -aloittelijoille suunnattu tietotekniikkalehti. Se siirtyi Talentumin omistukseen vuonna 2015, mitä ennen lehteä julkaisi Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Media Finland. Nykyään lehteä kustantaa Alma Talent. Lehden päätoimittaja on Mikko Torikka. Mikrobitti ilmestyy 12 kertaa vuodessa. Lehteen liittyy MBnet-verkkopalvelu.


title: Mikrobitti

text: Mikrobitin levikki oli parhaimmillaan yli 100 000. Vuonna 2014 MB:n levikki oli 29 553. Lehdessä on paljon laite- ja ohjelmistotestejä, minkä lisäksi siinä on tietokonekulttuuria käsitteleviä artikkeleja, uutisia ja peli-, musiikki sekä elokuva-arvosteluja. Mikrobitin sisarlehti oli Tietokone.


title: Mikrobitti

text: Lehden ensimmäisten kymmenen vuoden aikana se julkaisi joka numerossa useita BASIC-kielisiä ohjelmalistauksia eri kotitietokoneille, erityisesti Commodore 64:lle ja MSX:lle. Kenties tunnetuin Mikrobitissä julkaistuista ohjelmista oli Pekka Tolosen Apple II -tietokoneelle kirjoittamasta Kalle Kotipsykiatri -ohjelmasta Jyrki Kasvin Commodorelle muokkaama versio, joka julkaistiin lehden ensimmäisessä numerossa. Paitsi "tekoälystään", se muistetaan myös toimituksellisena painajaisena: ohjelma ei toiminut ilman korjauksia, sillä ohjelmalistauksesta oli sensuroitu kirosanoja sisältäviä ohjelmarivejä.


title: Mikrobitti

text: Vuoden 2004 alussa MikroBitti muutti linjaansa perinteisestä tietokonelehdestä yleisemmin uutta tekniikkaa käsitteleväksi lehdeksi. Lehti sisälsi usein elektroniikkarakenteluohjeita ja ohjelmointiartikkeleita. MikroBitin kanssa saman yhtiön Sanoma Magazinesin julkaisema Hifi-lehti lakkautettiin joulukuussa 2006, kun se liitettiin MikroBittiin.


title: Mikrobitti

text: Sen jälkeen lehdessä enää ollut rakenteluohjeita ja ohjelmointiartikkeleita. MikroBitin tilaajat saivat ennen vuotta 2010 joka vuosi "Huvi- ja hyötyrompun", joka sisälsi pelejä ja muita ohjelmia. Vuonna 2010 sen sijaan tilaajat saivat Huvi- ja hyöty -nettisivuilta samat edut. Lisäksi tilaajat saavat vuosittain 4 kuukauden käyttöoikeuden F-Secure -tietoturvaohjelmistoon.


title: Mikrobitti

text: Lehden nimi muuttui 29. elokuuta 2012 MikroBitistä MB:ksi, ja sen uudeksi kooksi tuli 210 × 275 mm. Nimenvaihdoksen jälkeen Jari Peltola toimi MB:n päätoimittajana vuosien 2012–2015 välillä.


title: Mikrobitti

text: 1. toukokuuta 2015 Talentum osti MB-lehden Sanoma Media Finlandilta. Uuden omistajan myötä lehden päätoimittajaksi siirtyi Mikko Torikka. Syyskuussa 2015 Talentum yhdisti MPC- ja MB-lehdet uudeksi Mikrobitiksi.


title: Mikrobitti

text: Yhdistymisen myös Mikrobitti tarkensi lehden fokusta takaisin tietotekniikkaan. Nykyään lehdessä on taas rakenteluohjeita ja ohjelmointiartikkeleita.


title: Mikrobitti

text: MikroBitin modeemipohjainen BBS-järjestelmä MBnet oli aikoinaan maailman suurin. BBS-järjestelmä MBnet lakkautettiin vuonna 2002. Sen jälkeen MBnetistä tuli on www-verkkopalvelu, jossa oli muun muassa uutisia, tiedostoalueita ja tietokonekomponenttien hintaseuranta. MBnetistä on tullut hyvin suosittu portaali, ja tammikuussa 2007 kaikki mikrobitin web-palvelut siirrettiin osoitteeseen mbnet.fi. Tällä hetkellä MBnet on Mikrobitin tilaajille tarkoitettu sähköposti- ja kotisivupalvelu.


title: Maailmankaikkeus

text: Maailmankaikkeus () eli kaikkeus eli universumi tarkoittaa kaiken olemassa olevan kokonaisuutta. Maailmankaikkeus käsittää avaruuden ja siinä olevan aineen ja energian.


title: Maailmankaikkeus

text: Maailmankaikkeutta määriteltäessä erotetaan toisistaan havaittava maailmankaikkeus ja koko maailmankaikkeus. Havaittava maailmankaikkeus tarkoittaa maailmankaikkeuden havaitsijalle näkyvää osaa. Havaittava maailmankaikkeus on alue, jolta tuleva valo on ehtinyt saavuttaa Maan. Nykyhetkellä havaittavan maailmankaikkeuden halkaisijaksi on arvioitu 93 miljardia valovuotta. Kaikki tieto maailmankaikkeudesta perustuu havaittavaan maailmankaikkeuteen. Maailmankaikkeutta voi tutkia, mutta koko maailmankaikkeuden kokoa ei voi havaita. Koko maailmankaikkeudesta on kuitenkin mahdollista luoda teoreettisia malleja, esimerkiksi alkuräjähdysteoria. Kaikkeuden syntyä, rakennetta ja kehitystä tutkiva tieteenala on nimeltään kosmologia.


title: Maailmankaikkeus

text: Alkuräjähdysteoria on käsitys maailmankaikkeuden synnystä ja kehityksestä. Teorian mukaan maailmankaikkeus syntyi äärimmäisen tiheästä ja kuumasta tilasta noin 13,82 miljardia vuotta (=13,82 Ga) sitten ja on siitä lähtien laajentunut jatkuvasti. Mittaukset tukevat tätä teoriaa.


title: Maailmankaikkeus

text: Maailmankaikkeuden lopullisesta tulevaisuudesta ei olla toistaiseksi päästy selvyyteen. Tiedetään kuitenkin, että maailmankaikkeuden alun perin hidastuva laajenemistahti on muuttunut kiihtyväksi joitain miljardeja vuosia sitten. Todennäköisesti tulevaisuudessa maailmankaikkeus laajenee kiihtyvästi kohti aina vain viileämpää ja harvempaa olotilaa, mikä johtanee lopulta lämpökuolemaan.


title: Maailmankaikkeus

text: Käsitys maailmankaikkeudesta on muuttunut voimakkaasti historian aikana. Ensimmäiset mallit olivat erilaisia myyttejä korkeamman voiman luomasta maailmankaikkeudesta. Tähtitieteellisten havaintovälineiden kehittyminen on johtanut yhä tarkentuvaan tieteelliseen maailmankuvaan aina maakeskisestä maailmankuvasta nykyaikaisiin malleihin, kuten yleiseen suhteellisuusteoriaan ja alkuräjähdysteoriaan. Käsitys maailmankaikkeudesta muuttuu edelleen uusien löytöjen valossa ja teorioita on useita.


title: Maailmankaikkeus

text: Useissa kulttuureissa kautta historian esiintyy luomismyyttejä tai kertomuksia varhaisina selityksinä maailman tai maailmankaikkeuden synnystä. Näissä myyteissä on usein toistuvia teemoja, joista yksi tyypillisimmistä on pirstoutuvasta alkumunasta syntyvä maailma. Esimerkiksi kiinalaisessa mytologiassa ensimmäinen elävä olento, P'An Ku, kehittyy jättimäisen kosmisen alkumunan sisällä yhdessä luonnon aineiden kanssa. Olento kuitenkin kuolee munan kuoriutuessa, mutta jäänteet viimeistelevät syntyvän maailman, esimerkiksi Aurinko ja Kuu syntyvät olion silmistä. Myytti alkumunasta esiintyy myös Suomen kansalliseepoksessa Kalevalassa.


title: Maailmankaikkeus

text: Toinen yleinen myytti on jokin jumalolennon teko, joka vaikuttaa maailman syntyyn tyhjyydestä, järjestäytymättömänä tai järjestyneenä. Esimerkiksi egyptiläisessä mytologiassa ensimmäinen jumala, Atum, aloittaa luomistyönsä sisaristaan. Myös Raamatun luomiskertomus on tunnettu esimerkki luojajumalan sisältävästä luomiskertomuksesta. Joissakin myyteissä jumalolento saattaa varsinaisen teon sijaan luoda maailman vain ajattelemalla sitä, ja mahdollista on myös maailman hidas ja asteittainen luominen useiden jumalsukupolvien aikana, kuten kreikkalaisessa mytologiassa. Jokainen sukupolvista vaikuttaa omalta osaltaan maailman syntyyn.


title: Maailmankaikkeus

text: Yleinen luomismyyttien teema on myös maailman syntyminen kahden, vastakkaista sukupuolta olevan jumalolennon, joita tyypillisesti kuvataan maana ja taivaana, sukupuolisesta kanssakäymisestä. Maailma saattaa syntyä myös jumalolennon kuolleesta ruumiista, kuten skandinaavisessa mytologiassa, jossa maailma syntyy kuolleen jääjättiläisen Ymirin ruumiinosista.


title: Maailmankaikkeus

text: Varhaiset filosofiset mallit maailmankaikkeudesta on hyvä erottaa uskonnollisista myyteistä. Antiikin filosofiassa ajatuksen maailmankaikkeuden selittämisestä myyteillä hylkäsivät jo esisokraatikot, jotka painottivat sen sijaan järjen ja todisteiden merkitystä. Heidän keskuudessaan maailman toiminnasta esiintyi useita erilaisia ajatuksia, joista yksikään ei saavuttanut yleistä hyväksyntää. Esimerkiksi Thales piti kaiken perustana vettä, Anaksimeneen mukaan taas kaikki oli selitettävissä ilman tiheyden muuttumisella. Tunnetuimpiin esisokraatikkojen teorioihin kuuluu Demokritoksen ajatus siitä, että kaikki aine koostui jakamattomista osasista.


title: Maailmankaikkeus

text: Tähtitieteilijät tekivät tähtitieteellisiä havaintoja jo muinaisissa Kiinan ja Egyptin kulttuureissa. Myös antiikin Kreikassa tehtiin havaintoihin perustuvaa, empiiristä tutkimusta maailmankaikkeudesta, ja siellä tähtitiede sai varsinaisen tieteen aseman. Maakeskinen maailmankuva, johon muun muassa Aristoteles ja Ptolemaios uskoivat, oli yleinen käsitys. Mallissa maailmankaikkeuden (Aurinkokunnan) keskipisteeksi ajateltiin Maa, jota Aurinko ja muut planeetat kiersivät omilla kehillään. Uloimpana oli tähtien pallo. Vastakkaisiakin näkemyksiä esitettiin, ja esimerkiksi Aristarkhos uskoi Maan kiertävän Aurinkoa. Näkemykset eivät kuitenkaan saaneet maakeskistä maailmankuvaa suurempaa kannatusta.


title: Maailmankaikkeus

text: Ennen tieteellistä vallankumousta Aristoteleen ja Ptolemaioksen maakeskinen maailmankuva oli edelleen yleisesti hyväksytty malli maailmankaikkeudesta. 1500-luvulla sen kuitenkin alkoi syrjäyttää aurinkokeskinen maailmankuva, jonka tunnetuimpiin varhaisiin kannattajiin kuului puolalainen tähtitieteilijä Nikolaus Kopernikus. Myös kaukoputken keksiminen 1600-luvulla vaikutti maailmankuvaan, sillä vakiintui käsitys, että tähdet ovat Aurinkoon verrattavia taivaankappaleita. Tähän myötävaikutti suuresti Isaac Newtonin vuonna 1687 julkaisema teos "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica". Myöhemmät tieteilijät omaksuivat nämä ajatukset. Newtonin fysiikan mukaan kaikkeuden ajateltiin olevan äärettömässä euklidisessa avaruudessa sijaitseva järjestelmä, jonka massapisteet (galaksit tai galaksijoukot) vaikuttavat toisiinsa vetovoimalain mukaisesti. Newtonin fysiikka riittää edelleen kaikkiin käytännön tarpeisiin.


title: Maailmankaikkeus

text: 1900-luvun alkupuolella erityisesti Edwin Hubblen tekemien havaintojen perusteella selkeni myös näkemys siitä, että Linnunrata ei ole ainoa galaksi, ja maailmankaikkeus on paljon aiempia arvioita suurempi. Oli tapahtunut muutos kaiken keskipisteenä olevasta Maasta siihen, että aurinkokuntamme, ja jopa galaksimme on vain häviävän pieni maailmankaikkeuden osa. Nykyaikainen kosmologia sai alkunsa, kun Albert Einstein esitti yleisen suhteellisuusteoriansa vuonna 1915. Kun yksittäisillä tähdillä ja galakseilla havaittiin spektriviivojen punasiirtymää, ilmiö tulkittiin etääntyvän liikkeen aiheuttamaksi Dopplerin ilmiöksi. Näin syntyi nykyinen tieteellinen käsitys laajenevasta maailmankaikkeudesta. Nykyään tiedetään myös, että suurin osa galakseista on ryhmittynyt galaksijoukoiksi, jotka puolestaan muodostavat superjoukkoja ja edelleen useista superjoukosta koostuvia galaksimuureja, maailmankaikkeuden suurimpia tunnettuja rakenteita.


title: Maailmankaikkeus

text: Nykyisin kaikkia maailmankaikkeuden fysikaalisia ilmiöitä kuvaa parhaiten hiukkasfysiikan standardimalliksi kutsuttu teoria, jossa fysikaalisia ilmiöitä voidaan kuvata neljällä perusvuorovaikutuksella: vahvalla vuorovaikutuksella, heikolla vuorovaikutuksella, sähkömagneettisella vuorovaikutuksella ja gravitaatiolla. Vain gravitaatio vaikuttaa merkittävästi maailmankaikkeuden suuren mittakaavan rakenteeseen, sillä vahvan ja heikon vuorovaikutuksen kantama riittää vaikuttamaan vain atomia pienempiin osasiin, ja suuren mittakaavan sähkömagneettiset varaukset kumoavat usein toisensa.


title: Maailmankaikkeus

text:
Parhaiten gravitaatiota ja sen vaikutusta maailmankaikkeudessa kuvaa Albert Einsteinin vuonna 1915 esittämä (julkaistu 1916) yleinen suhteellisuusteoria, joka on erityisen suhteellisuusteorian laajennus. Teoria selittää gravitaation kappaleiden massan aiheuttamana aika-avaruuden kaareutumisena ja on edelleen yksi modernin fysiikan keskeisimmistä kulmakivistä. Newtonin mekaniikan tavoin myös yleisessä suhteellisuusteoriassa kappaleet pyrkivät ”luonnostaan” kulkemaan suoraa rataa. Yleisessä suhteellisuusteoriassa aika-avaruuden kaareutumista kuvaavat yhtälöt voidaan yksinkertaisimmillaan esittää muodossa
formula_1
jossa "G" on aika-avaruuden kaareutuminen pisteessä ja "T" pisteessä sijaitseva massa ja sen ominaisuudet. Tällainen määritelmä on kuitenkin lähes hyödytön käytännön laskuissa, joten yhtälö jaetaankin usein kymmeneen monimutkaiseen Einsteinin kenttäyhtälöön, joista jokainen sisältää useita muuttujia.


title: Maailmankaikkeus

text: Suhteellisuusteoria kumosi 1800-luvulla yleisen teorian avaruuden täyttävästä eetteristä. Eetteriteoria selitti valon ja muun sähkömagneettisen säteilyn niin, että ne etenisivät eetterissä samaan tapaan kuin ääni ilmassa. Suhteellisuusteorian mukaan fysiikan lait, kuten valonnopeuden arvo, ilmenevät samanlaisina kaikille havaitsijoille heidän liiketilastaan riippumatta.


title: Maailmankaikkeus

text: Suhteellisuusteorian mukaan massa ja energia kaareuttavat neliulotteista aika-avaruutta, minkä me havaitsemme gravitaationa. Tämä todistettiin vuonna 1919 tarkkailemalla auringonpimennyksen aikana aivan lähellä Auringon kiekon reunaa näkyvien kaukaisten kohteiden havaittua siirtymistä: Auringon massa oli kaareuttanut aika-avaruutta, joten myös valonsäteiden kulkusuunta taittui hieman.


title: Maailmankaikkeus

text: Koska Einstein ei saanut yhtälöitään käymään yksiin muuttumattoman maailmankaikkeuden (ns. "jatkuva luominen") kanssa, hän lisäsi niihin kosmologisen vakion, eräänlaisen vastagravitaation, joka venytti aika-avaruutta päinvastaiseen suuntaan. Vaikka Einstein itse myöhemmin pitikin kosmologista vakiota pahana virheenä, se sopii silti nykyfysiikkaan, sillä maailmankaikkeuden kiihtyvän laajenemisen aiheuttavan voiman, pimeän energian, olemassaoloa pidetään nykyään lähes varmana.


title: Maailmankaikkeus

text:
Alkuräjähdysteoria on kosmologiassa yleisesti hyväksytty malli, jonka mukaan maailmankaikkeus syntyi äärimmäisen kuumasta ja tiheästä alkutilasta, Planckin epookista, noin 13,82 miljardia vuotta sitten. Tämän jälkeen maailmankaikkeus on laajentunut nykytilaansa. Laajenemisen alkuvaiheissa on mahdollisesti tapahtunut kosminen inflaatio, hyvin pienen ajanjakson kestänyt äärimmäisen nopea laajeneminen. Inflaatio selittäisi kosmisen taustasäteilyn lämpötilaerot. Nopean laajenemisen vaiheen takia ne eivät olisi ehtineet tasoittua. Mahdollisen inflaation jälkeen laajeneminen oli ensimmäisten muutamien miljardien vuosien ajan hidastuvaa. Nykyisin maailmankaikkeus vaikuttaisi laajenevan kiihtyvällä vauhdilla pimeän energian vaikutuksesta. Suurimman osan maailmankaikkeuden massaenergiasta uskotaan olevan juuri pimeää energiaa.
Ennen alkuräjähdysteorian syntyä maailmankaikkeuden oletettiin olevan vakaa ja muuttumaton. Einstein lisäsi suhteellisuusteoriaansa kosmologisen vakion, joka piti kaikkeuden vakaana. Muutoin laskelmat ennustivat kaikkeuden romahtavan kasaan painovoiman vaikutuksesta. Merkittävä askel alkuräjähdysteorian synnyssä tapahtui, kun Edwin Hubble havaitsi 1900-luvun alkupuolella galaksien lähettämän valon punasiirtymän, jonka perusteella kaikkeuden pääteltiin laajenevan. Käytännössä siis Maasta poispäin liikkuvien galaksien valo on siirtynyt hieman kohti sähkömagneettisen spektrin ”punaista” päätä, ja Maata lähestyvien galaksien valo taas kohti ”sinistä” päätä: valtaosa kaikista galakseista oli punasiirtyneitä. Hubblen lain mukaan galaksien havaittu etääntymisnopeus on suoraan verrannollinen niiden etäisyyteen. Painovoiman johdosta laajenemisen saattoi kuitenkin olettaa hidastuvan. Vakaa, laajeneva tai romahtava maailmankaikkeus riippui kaikkeuden massasta ja kriittisestä tiheydestä.


title: Maailmankaikkeus

text: 1990-luvun lopulla tehtiin mittauksia hyvin kaukaisten supernovien etenemisnopeudesta poispäin Maasta. Tulokset viittasivat yllättäen siihen, että maailmankaikkeuden laajeneminen ei hidastuisikaan vaan kiihtyisi. Läpimurto oli merkittävä, ja viittasi myös siihen, että maailmankaikkeuden lopullisena kohtalona olisi lämpökuolema. Aivan viime vuosina uudemmat luotaimet, kuten WMAP ja Planck, ovat kartoittaneet kosmista taustasäteilyä ja vahvistaneet nämä havainnot. Maailmankaikkeus lienee vielä alkuvaiheissaan laajentunut Hubblen lain mukaisesti, ja kiihtyvä laajeneminen olisi alkanut noin viisi miljardia vuotta sitten. Maailmankaikkeutta koskeviin malleihin on sittemmin lisätty pimeän energian, maailmankaikkeuden laajenemista vastustavan voiman, käsite. Uusimpien havaintojen mukaan pimeää energiaa olisi noin 68,3 % maailmankaikkeuden massaenergiasta.


title: Maailmankaikkeus

text: Maailmankaikkeuden laajeneminen tapahtuu valonnopeutta nopeammin, mikä on täysin mahdollista yleisen suhteellisuusteorian mukaan. Tästä seuraa myös, että Maasta kaukaisimmat galaksit etääntyvät siitä valonnopeutta nopeammalla vauhdilla.


title: Maailmankaikkeus

text: On olemassa myös useita teorioita multiversumista, jonka mukaan maailmankaikkeutemme olisi vain osa suurempaa kaikkeuksien kokonaisuutta. Suosituimpiin teorioihin kuuluu malli ikuisesta inflaatiosta, jossa uusia maailmankaikkeuksia syntyisi, yhdistyisi ja kuolisi kaiken aikaa. Samalla kuitenkin niiden välissä oleva tila laajenisi kaiken aikaa, jolloin useimmat niistä olisivat ikuisesti toistensa saavuttamattomissa. Vaikkakin joitain epäsuoria viitteitä muista maailmankaikkeuksista on löydetty kosmisesta mikroaaltotaustasta, niiden varmaa olemassaoloa ei ole vielä kokeellisin menetelmin pystytty todentamaan. Lisäksi, vaikka muiden maailmankaikkeuksien olemassaolo pystyttäisiinkin varmistamaan, niiden ominaisuuksien tarkempi tutkimus olisi mahdotonta.


title: Maailmankaikkeus

text: Vuonna 2008 löydetty pimeäksi virtaukseksi kutsuttu ilmiö herätti toivoa muiden maailmankaikkeuksien olemassaolosta. Tällöin WMAP-luotain havaitsi, että suuri määrä galaksijoukkoja olisi selittämättömästi kulkemassa samaan suuntaan, Kentaurin ja Vesikäärmeen tähdistöjä kohti (aivan kuin jokin suuri rakenne havaittavan maailmankaikkeuden ulkopuolella vetäisi niitä puoleensa). Tuoreemmissa Planck-luotaimen mittauksissa minkäänlaisia todisteita tällaisesta liikkeestä ei kuitenkaan havaittu.


title: Maailmankaikkeus

text: Kosminen taustasäteily on havaittavan maailmankaikkeuden täyttävää mikroaaltosäteilyä, joka on alkuräjähdyksen ”jälkihehkua”. Se syntyi noin 380 000 vuotta alkuräjähdyksen jälkeen, kun lämpötila oli laskenut tarpeeksi, että protonit ja elektronit kykenivät muodostamaan vety- ja heliumatomeja. Tällöin sähkömagneettinen säteily vapautui, ja syntyi maailmankaikkeuden vanhin valo. Kosmisen taustasäteilyn aallonpituusjakaumasta voidaan laskea, että sen lämpötila on noin 2,7 astetta absoluuttisen nollapisteen yläpuolella (2,7 K). Maailmankaikkeuden ikä on mahdollista arvioida tutkimalla juuri tätä säteilyä. Tarkoilla mittauksilla voidaan kartoittaa kosmisen säteilyn epätasaisuuksia (alueiden lämpötilaeroja), joista voidaan päätellä aineen ja energian tiheys maailmankaikkeudessa ja sen laajenemisen nopeus. Jos kaksi edellistä tietoa tunnetaan, laajenemisen alkamisaika on mahdollista arvioida. Arvion tarkkuus riippuu siis siitä, miten tarkasti kosmisen taustasäteilyn epätasaisuutta on kartoitettu. Nykyään paras arvio maailmankaikkeuden iästä on 13,82 miljardia vuotta, ja se perustuu Planck-luotaimen tekemään tutkimukseen.