title: Japanilainen puutarha

text: Kiinasta omaksutut fengshuin (japaniksi "fūsui") periaatteet eli ilmansuuntien, taivaallisten runkojen ja maallisten oksien huomioiminen sekä yinyang- ja viiden elementin teoriat tulivat erottamattomaksi osaksi japanilaista puutarhasuunnittelua. Vuonna 602 jaa. Paekchesta (Korean alueen kuningaskunta) kotoisin olevan pappi Kanrokun (koreaksi Gwanreug) sanotaan tuoneen Japaniin kiinalaisia kirjoja, joissa käsiteltiin kalenteria, tähtitiedettä ja fengshuita. Vaikka "Viiden elementin tietokirjaa" ei mainita erikseen, seuraavana vuonna keisarillisen hovin arvoasteet uusittiin kirjan luokitusta vastaaviksi. Täten voi vetää sen johtopäätöksen, että viiden elementin teoria on vaikuttanut Japanin kulttuuriin 600-luvulta lähtien.


title: Japanilainen puutarha

text: Perinteisessä japanilaisessa puutarhassa ovat seuraavat elementit, joko aitoina tai kuvaannollisesti:


title: Japanilainen puutarha

text: Lisäksi puutarhassa voi olla koristeellisia elementtejä:


title: Japanilainen puutarha

text: "Kukkula- ja lammikkotyyli" on yleisin. Tällaisessa puutarhassa on lampia tai järviä kuvaamassa merta sekä veden keskellä kukkula kuvaamassa saarta. Joskus lammikoissa kasvatetaan myös karppeja. Historiallisina aikoina tämäntyyppisiä puutarhoja oli esimerkiksi keisareilla ja ne saattoivat olla hehtaarien kokoisia.


title: Japanilainen puutarha

text:
Kierreltävässä "kävelypuutarhassa" (kaiyū-shiki) polku kiertää lammikkoa, jotta näkymiä voidaan ihailla myös veden kuvajaisina. Lisäksi polun varrella on yllätyksiä, koska ideana on, ettei puutarha ole nähtävissä kokonaan, vaan jokaisessa polun käänteessä aukeaa uusi näkymä. Puutarhassa on aina vettä jossain muodossa. Osassa on oikea vesialue, toisissa vettä symboloi hiekka-alue. Puutarhassa voi olla vesiputous, suikinkutsu, puro tai lammikko. Varsinkaan vesiputouksen teko ei ole aivan yksinkertaista. Vesiputousta voi kuvata sääntöjen mukaan rakennetulla kolmen kiven ryhmällä. Vesialueita on hoidettava, että niistä ei tule epäsiistejä.
Erityisesti zen-munkit harrastavat "kuivia maisemapuutarhoja" (枯山水 karesansui). Niitä rakennetaan usein pieneen tilaan, jossa maa on tasaista. Kasveja käytetään hyvin vähän, ne ovat pieniä ja matalia. Kivet kuvaavat vuoria, laaksoja, vesiputouksia ja saaria. Kivi on japanilaisen puutarhan peruselementti. Kivien on oltava mahdollisimman luonnollisen näköisiä, ei kuitenkaan pyöreitä tai neliöitä. Niitä asetellaan useimmiten ryhmiksi. Haravoitu hiekka kuvaa vettä. Hiekka-alueilla ei yleensä kävellä ja niitä on hoidettava, että ne pysyvät siistinä. Vettä voidaan kuvata myös sammaleella tai matalalla ruohikolla.


title: Japanilainen puutarha

text: "Teepuutarhat" syntyivät kiinalaisten vaikutteiden pohjalta. Yksinkertaiset teemajat ovat usein puutarhan perällä ja niihin pääsee astuinkivistä tehtyjä polkuja. Astuinkivet on ympäröity sammalilla ja niiden koko, pinta ja asettelu ovat tarkkaan harkittuja. Polku valaistaan iltaisin kivilyhdyillä. Teepuutarhat ovat kosteita ja maanpeitteenä on usein sammalia. Teepuutarhassa ei käytetä huomiota herättäviä, kirkasvärisinä kukkivia kasveja vaan ikivihreitä kasveja, jotka varjostavat puutarhaa. Kasvit ovat yksinkertaisia ja niitä on vain vähän. Tyypillisiä lajeja ovat mahonia, musta bambu ja pitsimäiset saniaiset. Muita koristeita on vähän.


title: Japanilainen puutarha

text: Maanpintaa peittää nurmikon sijasta sammal tai sora. Kasvit valitaan useammin muotonsa kuin kukkaloistonsa takia. On tärkeää tietää, miltä kasvit näyttävät eri vuodenaikoina. Usein valitaan ikivihreitä kasveja. Sopivia kasvilajeja ovat muun muassa


title: Japanilainen puutarha

text: Suomessa japanilaisia puutarhoja on esimerkiksi Viherpajassa Vantaalla ja Gardenia-Helsingissä.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyöpä on syöpä, joka kehittyy kivekseen. Kivekset ovat osa miehen sukupuolielimistöä, ja ne tuottavat mieshormoneja ja sukusoluja, siittiöitä.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyöpä on 20–34-vuotiaiden miesten yleisin syöpä. Se on kuitenkin verrattain harvinainen, ja Suomessa sitä todetaan vuosittain alle sata tapausta. Miehen riski sairastua jossain elämänsä vaiheessa kivessyöpään on noin yksi 250:stä. Noin 0,5 % kaikista miesten syövistä on kivessyöpiä.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyövän esiintyvyys on suurin Tanskassa, jossa se on noin neljä kertaa yleisempää kuin Suomessa. Kivessyöpää esiintyy enemmän valkoisessa väestössä; Aasiassa ja Afrikassa se on harvinaista.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyöpä voi ilmetä seminoomana tai muuna sukusolukasvaimena, "ei-seminoomana". Ei-seminoomaiseen kivessyöpään sairastuneet ovat keskimäärin jonkin verran nuorempia kuin seminoomiin sairastuneet.


title: Kivessyöpä

text: Kiveksessä voi olla myös muun syövän etäpesäke, mutta tällaisia tapauksia on kuvattu äärimmäisen harvoja. Noin joka kolmannessa tällaisessa tapauksessa alkuperäinen syöpäkasvain on ollut eturauhasen adenokarsinooma.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyöpään sairastumisen riskiä kasvattaa piilokiveksisyys. Myös raskaana olevan äidin tupakoinnilla on yhteyttä sairastumisriskiin. Miehellä, jonka isä tai veli on sairastanut kivessyövän, on huomattavasti muita korkeampi riski sairastua itsekin kivessyöpään. Myös murrosiän tavallista aiemman alkamisen on arveltu nostavan riskiä. Vuonna 2004 ruotsalainen Petterssonin tutkijaryhmä osoitti, että äidin tupakointi ja pojan kivessyöpä kytkeytyvät tiukasti yhteen.


title: Kivessyöpä

text: Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan ei-seminoomaan sairastumisen vaara on lähes kaksinkertainen niillä, jotka polttavat kannabista viikoittain tai ovat käyttäneet sitä säännöllisesti murrosiästä.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyövän yleisin ensioire on toisen kiveksen suureneminen (ilmenee myös kiveskohjussa). Kiveksessä voi olla kyhmy, tai kives voi kovettua. Usein kivessyöpään liittyy myös veren esiintyminen siemennesteessä. Yksi kivessyövän oireista on kiveskipu, vaikka kivessyöpä voi usein olla myös kivuton.


title: Kivessyöpä

text: Koska varhain havaitun kivessyövän hoitoennuste on erinomainen, on erityisen tärkeää kivesten säännöllinen tutkiminen omatoimisesti, jolloin muutokset on helppo havaita. Kivekset olisi syytä tutkia kuukausittain murrosiän jälkeen. Terve kives on kimmoisa, symmetrinen ja pinnaltaan sileä, mutta kiveksen päällä ja takana sijaitseva lisäkives on syytä tunnistaa normaaliksi rakenteeksi.


title: Kivessyöpä

text: Sairastunut kives poistetaan ("orkiektomia" tai "orkidektomia"). Jos toinen kives on terve, mies useimmiten säilyttää hedelmällisyytensä. Tarvittaessa annetaan joko kemoterapiaa tai sädehoitoa tai molempia etäpesäkkeiden tuhoamiseksi tai niiden ehkäisemiseksi.


title: Kivessyöpä

text: Jos kivessyöpä on levinnyt, viiden vuoden kuluttua toteamisesta elossa on noin 80 % potilaista. Jos kivessyöpä ei ole levinnyt, on ennuste lähes 100 %. Kivessyöpä tosin lisää miehen riskiä sairastua elämänsä aikana johonkin muuhun syöpätautiin. Riski on entistä suurempi, jos tauti on sairastettu kovin nuorena. Alle viidellä prosentilla kivessyöpäpotilaista syöpä kehittyy myös toiseen kivekseen. Ennuste on aina yksilöllinen, mutta arvioidusti keskimäärin peräti yli 95 %:ssa todetuista tapauksista tauti on vielä hoidettavissa. Myös Suomen Syöpäjärjestöjen mukaan sairauteen liittyvä kuolleisuus menee alle kymmenen prosenttia.


title: Kivessyöpä

text: Kivessyöpäkuolleisuus on varsin vähäinen: esimerkiksi vuonna 2003 Suomessa siihen menehtyi vain kahdeksan miestä.


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1970

text: Vuoden 1970 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Meksikossa. Maailmanmestaruuden voitti Brasilia voitettuaan loppuottelussa Italian maalein 4–1.


text: Kilpailujen kaava oli sama kuin vuoden 1966 maailmanmestaruuskilpailuissa. Isäntämaa Meksiko ja maailmanmestari Englanti selviytyivät suoraan lopputurnaukseen. Karsinnoista kisoihin selviytyi 14 joukkuetta.


text: Alkulohkoissa joukkueet jaettiin neljään neljän joukkueen lohkoon. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsi puolivälieriin.


text: Koska Brasilian jalkapallojoukkueelle voitto oli jo kolmas (aikaisemmat vuosilta 1958 ja 1962), he saivat pitää Jules Rimet -pokaalin. Brasilian valmentaja Mario Zagallosta tuli ensimmäinen jalkapalloilija, joka oli voittanut maailmanmestaruuden sekä pelaajana että valmentajana.


text: Brasilian oikea hyökkääjä Jairzinho teki vähintään yhden maalin jokaisessa Brasilian joukkueen pelaamassa kuudessa pelissä, ensimmäisessä Tšekkoslovakiaa vastaan pelatussa pelissä jopa kaksi. Tätä ennätystä kukaan ei ole vielä pystynyt rikkomaan. Kuitenkin kisojen paras hyökkääjä maalien perusteella oli Saksan liittotasavallan Gerd Müller kymmenellä maalillaan. Müller teki alkulohkossa jopa kaksi peräkkäistä hattutemppua otteluissa Bulgariaa ja Perua vastaan, muttei saanut aikaan yhtään maalia pronssiottelussa Uruguayta vastaan. Brasilian Pelé voitti kisoissa kolmannen maailmanmestaruutensa (muut kaksi 1958 ja 1962).


text: Mestaruuskisojen karsintakisat aiheuttivat kuusipäiväisen jalkapallosodan Hondurasin ja El Salvadorin välillä.


text: 10 maalia


text: 7 maalia


text: 5 maalia


text: 4 maalia


text: 3 maalia


title: Pim Fortuyn

text: Wilhelmus Simon Petrus Fortuijn (19. helmikuuta 1948 – 6. toukokuuta 2002), tunnettiin julkisuudessa nimellä Pim Fortuyn, oli värikäs ja mielipiteitä jakanut alankomaalainen poliitikko. Hän edusti omaa puoluettaan Pim Fortuynin lista.


title: Pim Fortuyn

text: Toukokuussa 2002, juuri vaalien alla, eläinaktivisti Volkert van der Graaf murhasi Fortuynin Hilversumissa radioaseman edustalla.


title: Pim Fortuyn

text: Avoimesti homoseksuaali Fortuyn oli tunnettu maahanmuuton rajoittamista kannattavista näkemyksistään. Häntä pidettiin yleisesti keskustaliberaalina, joka inhosi äärioikeistolaisia, kuten Haider, Le Pen jne.


title: Pim Fortuyn

text: Erityisesti keskustelua herättivät Fortuynin näkemykset islamista ja maahanmuutosta. Hän piti islamia jälkeenjääneenä, takapajuisena kulttuurina, ja hänen kerrotaan todenneen: ""Jos olisi laillisesti mahdollista, sanoisin ettei tähän maahan tule enää yhtään muslimia"". Hänen vastapuolellaan olivat radikaalit muslimijohtajat, kuten Khalil el-Moumni, jotka vastustivat sulautumista alankomaalaiseen yhteiskuntaan ja elämänmenoon. Fortuyn näki äärimuslimit uhkana valtion suvaitsevaiselle kulttuurille. Toisaalta hän kuitenkin esimerkiksi puolusti muslimien sananvapautta ja vastusti syytteen nostamista El-Moumnia vastaan.


title: Pim Fortuyn

text: Wilhelmus Simon Petrus Fortuijn syntyi 19. helmikuuta 1948 Velsenissä. Hän opiskeli sosiologiaa Amsterdamissa ja työskenteli myöhemmin luennoitsijana Nijenrode-instituutissa sekä apulaisprofessorina Groningenin yliopistossa. Vuonna 1988 hän muutti Rotterdamiin. Siellä hän toimi johtajana opiskelijoiden matkustuskorttiasioita hoitavassa järjestössä. Vuosien 1991 ja 1995 välisenä aikana hän työskenteli professorina Rotterdamin Erasmus-yliopistossa. Tuon toimensa jälkeen hän toimi julkisena puhujana, kirjoitti kirjoja ja lehtikolumneja, tullen pikkuhiljaa mukaan poliittiseen elämään.


title: Pim Fortuyn

text: Marraskuussa 2001 Fortuyn valittiin hiljattain perustetun Leefbaar Nederland -puolueen listoille toukokuussa pidettäviin Alankomaiden parlamenttivaaleihin.


title: Pim Fortuyn

text: Helmikuussa 2002 Fortuyn esitti hollantilaisen "de Volkskrant" -sanomalehden haastattelussa niin kiistanalaisia näkemyksiä, että hänet pudotettiin pois puolueen ehdokaslistalta heti seuraavana päivänä. Haastattelussa Fortuyn kertoi toivovansa loppua muslimien maahanmuutolle. Kaksi päivää myöhemmin Fortuyn perusti oman puolueen, Pim Fortuynin listan, ja monet entiset Leefbaar Nederlandin kannattajat seurasivat perässä.


title: Pim Fortuyn

text: Kuitenkin maaliskuussa 2002 Fortuyn oli Leefbaarin paikallisosaston ehdokkaana Rotterdamin alueellisissa vaaleissa, ja uusi puolue saikin huikeat 36 prosenttia kaikista paikoista ollen näin suurin ryhmittymä koko valtuustossa. Ensimmäistä kertaa sitten toisen maailmansodan sosiaalidemokraattinen työväenpuolue oli kärsinyt tappion.


title: Pim Fortuyn

text: 6. toukokuuta 2002, vain yhdeksän päivää ennen parlamentin alahuoneen vaaleja, 32-vuotias ympäristöaktivisti Volkert van der Graaf ampui laittomalla 9 mm Star Firestar M-43 -pistoolilla 54-vuotiaan Pim Fortuynin hilversumilaisen 3FM-radioaseman edustalla, jossa Fortuyn oli juuri ollut haastateltavana. Poliisi sai Graafin nopeasti kiinni ja pidätti hänet. Myöhemmin Volkert van der Graaf tuomittiin oikeudessa murhasta. Oikeudessa hän kertoi murhanneensa Fortuynin ”puolustaakseen hollantilaisia muslimeja ahdistelulta”.


title: Pim Fortuyn

text: Fortuynin murha järkytti koko Alankomaita. Se oli ensimmäinen poliittinen murha toisen maailmansodan jälkeen, ja se nosti piilossa kyteneet kulttuurien väliset kahnaukset pinnalle. Kaikkien poliittisten puolueiden ehdokkaat lopettivat vaalikampanjoinnit. Alankomaiden lakien mukaan ehdokaslistojen muuttaminen ei enää tullut kyseeseen, ja Fortuyn osallistui vaaleihin kuolleena ehdokkaana. LPF sai vaaleissa parlamentin alahuoneen 150 paikasta 26 (17 %). Seuraavissa vaaleissa määrä kuitenkin putosi kahdeksaan.


title: Pim Fortuyn

text: Pim Fortuyn haudattiin 20. heinäkuuta Provesano di San Giorgio della Richinveldaan, Italian Pordenonen maakuntaan, jossa hänellä oli talo.


title: Pim Fortuyn

text: Elokuussa 2001 "Rotterdams Dagblad" -sanomalehdessä Fortuyn puhui "kylmästä sodasta" islamia vastaan.


title: Pim Fortuyn

text: 9. helmikuuta 2002 hän antoi "Volkstrant"-sanomalehdessä lausunnon, jonka mukaan 16 miljoonan asukkaan Alankomaissa on jo tarpeeksi ihmisiä, ja 40 000 turvapaikanhakijan ottaminen joka vuosi tulisi vähentää neljäsosaan. Hän myös sanoi, että mikäli olisi seuraavassa hallituksessa, hän ajaisi erityisen tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa, mutta kuitenkin myöntäisi kansalaisuuden suurelle osalle laittomista siirtolaisista.


title: Pim Fortuyn

text: Fortuynin mukaan kaikki jo Alankomaissa asuvat ihmiset saisivat jäädä, mutta hän korosti erityisesti, että maahanmuuttajien tulisi sopeutua yhteiskuntaan ja syrjäyttää heidän omat, vanhakantaiset näkemyksensä esimerkiksi ihmisoikeuksista. Hänen mielestään jatkuva muslimien virtaaminen maahan uhkasi hollantilaisen yhteiskunnan vapaamielisyyttä. Hänen mukaansa muslimien kulttuurissa ei ole koskaan tapahtunut minkäänlaista uudistumista tai nykyaikaistumista, esimerkiksi näkemyksissä demokratiasta sekä naisten ja seksuaalivähemmistöjen asemasta. Hän pelkäsi, että lopulta liberaali hollantilainen lainsäädäntö korvautuisi islamilaisella šarialailla, jossa huorintekijöitä kivitettäisiin ja varkailta katkottaisiin kädet.


title: Pim Fortuyn

text: Fortuyn ei omien sanojensa mukaan ollut oikeisto- eikä vasemmistolainen. Hän toivoi politiikkaan enemmän avoimuutta, ja ilmaisi vastenmielisyytensä valtion sosialismia kohtaan. Hän myös kritisoi mediaa kutsumalla sitä "hallituksen siamilaiseksi kaksoseksi".


title: Pim Fortuyn

text: Fortuynilla oli vapaamielisiä näkemyksiä huumeista, samaa sukupuolta olevien avioliitosta ja eutanasiasta.


title: Pim Fortuyn

text: Fortuyn ehdotti laivaston ja ilmavoimien yhdistämistä ja maavomien lakkauttamista. Hän halusi uudistaa asevelvollisuutta ja tarjota nuorille mahdollisuuden valita armeijan sijaan siviilipalvelus, joka voitaisiin suorittaa esimerkiksi sairaalassa tai vanhainkodissa.


title: Pim Fortuyn

text: Jälkikäteen Fortuyniä on kiitelty Alankomaiden poliittisen ilmapiirin dramaattisesta uudistamisesta. Vuoden 2002 vaaleissa, jotka pidettiin heti Fortuynin murhan jälkeen, vanhat suuret puolueet, kuten VVD ja sosiaalidemokraattinen PvdA kärsivät tappioita. Molemmat myös vaihtoivat pikaisesti vanhat, epäsuositut johtajansa uusiin. Vaalien voittajat olivat Fortuynin LPF ja Kristillisdemokraattinen puolue, joka asiantuntijoiden mukaan oli eräänlainen hätävara niille, jotka aikoivat äänestää Fortuynia, mutta eivät luottaneet puolueeseen ilman hänen johtajuuttaan. Joidenkin näkemysten mukaan suuri äänisaalis johtui Fortuynin "marttyyriudesta".


title: Pim Fortuyn

text: Kaikki suuret puolueet ovat Fortuynin jälkeen esittäneet tiukempia näkemyksiä koskien maahanmuuttoa ja maahanmuuttajien sopeutumista yhteiskuntaan. Nykyaikana Alankomaiden maahanmuuttopolitiikka on yksi EU:n tiukimpia. Fortuynin seurauksena poliittinen ilmapiiri on myös vapautunut, ja aiemmin tabuina pidetyt asiat ovat nousseet puheenaiheiksi keskusteluissa niin poliitikkojen keskuudessa kuin tavallisten ihmisten kahvipöydissä. Yleisesti keskustelukulttuuri on vapautunut ”poliittisen korrektiuden” kahleista, mutta toisaalta joidenkin tahojen mielestä poliittinen ja sosiaalinen ilmapiiri on liiankin jyrkkä, suorastaan barbaarinen muslimiväestöä kohtaan.


title: Pim Fortuyn

text: Poliittinen elämä on alkanut enemmän kuunnella äänestäjiä, hallinnosta on tullut avoimempi ja läpinäkyvämpi, poliittinen puhetyyli on muuttunut kansanomaisemmaksi. Toisaalta jotkut väittävät, että mikään ei ole oleellisesti muuttunut – paitsi että politiikan perinteinen tahdikkuus on korvautunut populismilla.


title: Pim Fortuyn

text: Vuonna 2004 Pim Fortuyn valittiin television katsojaäänestyksessä "Suurimmaksi alankomaalaiseksi" (vastaava ohjelma kuin YLE:n Suuret suomalaiset).


title: Pihatattaret

text: Pihatattaret ("Polygonum") on tatarkasveihin kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin 20 lajia. Ne ovat yksivuotisia, ruohovartisia kasveja.Laajasti käsitettynä "Polygonum"-sukuun sisältyvät konnantattarien ("Bistorta"), ukontattarien ("Persicaria") ja röyhytattarien ("Aconogonon") suvut. Osa lajeista on monivuotisia. Lajeja:Myös kiertotattarien suku ("Fallopia"), johon kuuluvat Suomessa tavattavista lajeista japanintatar ("Fallopia japonica"), jättitatar ("Fallopia sachalinensis"), kiertotatar ("Fallopia convolvulus") ja pensaikkotatar ("Fallopia dumetorum") on joskus yhdistetty tattariin.


title: Katkeratatar

text: Katkeratatar ("Persicaria hydropiper", syn. "Polygonum hydropiper") on yksivuotinen tatarkasvi.


title: Katkeratatar

text: Kasvilla on 20-70 cm pystyyn kohoava varsi. Lehdet 5-10 cm puikeat lähes ruodittomat, reunoilta hennosti karvaisia, korvakkeet yhtyvät varren ympäri. Kukka on 3-5 mm pitkä jossa 4-5 tyvestä puoleenväliin yhdistynyttä liuskaa jotka ovat laidoilta valkoisia tai punertavia. Emiö muodostuu kahdesta yhteen kasvaneesta lehdestä. Tyveltä yhdistyneitä vartaloita 2. Heteitä yleensä 6. Hedelmä on tummanruskea pähkylä. Kukinto rento harva tähkä. Kukkii heinä–syyskuussa. Kasvi on pippurisen karvaan makuinen.


title: Katkeratatar

text: Katkeratatar on levinnyt miltei kaikkialle maapallolla, Afrikkaa se ei ole vielä saavuttanut. Suomessa sitä kasvaa Oulusta alas päin, Etelä-Suomessa yleisesti.


title: Katkeratatar

text: Se kasvaa ojissa, lammikoissa, lätäköissa, rannoilla sekä muilla kosteilla, soisilla ja rehevillä paikoilla.


title: Katkeratatar

text: Sisältää muun muassa kohdun supistuksiin vaikuttavaa polygopiperiiniglukosidia, runsaasti K-vitamiinia, useita flavonoideja, jotka vähentävät hiussuonten haurautta. Kasvista valmistetuilla uutteilla on lääkitty etenkin naisten elinten verenvuotoja. Jalostetun kasvin lehtiä käytetään Japanissa vihanneksena. Villaa on myös värjätty keltaiseksi tällä kasvilla..


title: Robert Duvall

text: Robert Selden Duvall (s. 5. tammikuuta 1931 San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja -ohjaaja. Hänen ensimmäinen roolinsa oli elokuvassa "Kuin surmaisi satakielen" (1962), mutta hänen varsinaiset läpimurtoelokuvansa olivat "Kummisetä" (1972) ja sen jatko-osa "Kummisetä osa II" (1974). Duvall on myös ohjannut elokuvat "Apostoli" ja "Assassination Tango". Hän on ollut naimisissa neljä kertaa.


title: Robert Duvall

text: Duvall on ollut ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi seitsemän kertaa. Hän on saanut Oscarin parhaasta miespääosasta elokuvasta "Kantrin kaipuu" ja Bafta-palkinnon elokuvasta "Ilmestyskirja. Nyt".


title: Sixten Jernberg

text: Edy Sixten Jernberg (6. helmikuuta 1929 Lima, Malung-Sälen – 14. heinäkuuta 2012 Mora) oli ruotsalainen, 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa maailman parhaimpiin kuulunut maastohiihtäjä. Hän on yhdeksänkertainen olympiamitalisti.


title: Sixten Jernberg

text: Jernberg erikoistui pitkille matkoille. Hän voitti kaksi kertaa niin 50 kilometrin maailmanmestaruuden kuin olympiakullankin. Molemmissa 50 kilometrin olympiakultahiihdoissaan hän oli toiseksi viimeinen matkaan lähtijä. Runsaimman mitalisaaliinsa olympiakisoista – kullan, kaksi hopeaa ja pronssin – Jernberg sai vuonna 1956 Cortina d'Ampezzosta. Viimeisen olympiamitalinsa hän saavutti 1964 kaksi päivää 35-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen.


title: Sixten Jernberg

text: Jernberg jakoi helmikuussa 1955 Cortinan olympialaisten esikisojen 30 kilometrin hiihdon voiton Neuvostoliiton Vladimir Kuzinin kanssa.


title: Sixten Jernberg

text: Jernberg oli Ruotsin mestari 20 kertaa. Hän voitti 15 kilometriä seitsemän kertaa eli vuosina 1955-1961, 30 kilometriä kolme kertaa eli vuosina 1957, 1960 ja 1961, 50 kilometrä viisi kertaa eli vuosina 1955-1957, 1960, 1961 sekä 3 x 10 kilometrin viestin IF Liman joukkueessa viisi kertaa vuosina 1956, 1957, 1959, 1960 ja 1964. Vasa-hiihdon Sixten Jernberg voitti vuosina 1955 ja 1960. Vuonna 1956 hänet palkittiin Svenska Dagbladetin kultamitalilla nykyaikaisen viisiottelijan Lars Hallin kanssa. Jernberg oli seiväshyppääjä Ingemar Jernbergin setä.


title: Sixten Jernberg

text: Jernberg kuoli 14. heinäkuuta 2012 Morassa 83 vuoden ikäisenä. Hän oli sairastellut vuoden ajan.


title: Maaorjuus

text: Maaorjuudella tarkoitetaan myöhäisantiikissa, keskiajalla ja uuden ajan alussa vallinnutta yhteiskunnallisen järjestäytymisen tapaa, jossa maata viljelevä väestö ei ollut itsenäisiä, maata perinnöllisesti hallitsevia talonpoikia. Sen sijaan he viljelivät maaherran omistamaa maata alustalaisina ilman muutto-oikeutta ”turpeeseen sidottuina”. Maaorjuus syntyi 400-luvulla Länsi- ja Itä-Roomassa samaan aikaan kuin varsinainen orjuus alkoi hävitä. Voimakkaimmin maaorjuuden syntyyn vaikutti raskaan, pyörällisen, auran keksiminen, mikä merkitsi että maata kyettiin muokkaamaan tehokkaammin kuin ennen, joka johti kartanotalouden syntyyn entisten latifundioiden sijaan.


title: Maaorjuus

text: Alustalaisten ja herran (joka saattoi olla myös juridinen henkilö, kuten luostari tai kaupunkiyhteisö) väliset suhteet vaihtelivat sekä alueellisesti että ajallisesti voimakkaasti alisteisesta vuokrasuhteesta aina niin sanottuun ruumiinherruuteen saakka. Maanomistajalla saattoi olla lain siunaama täysi tai osittainen tuomiovalta maaorjiinsa.


title: Maaorjuus

text: Vastineeksi maan hallussapidosta alustalaiset suorittivat erilaisia maksuja herralle, jolla saattoi olla esimerkiksi yksinoikeus alueen myllyn käyttöön. Alustalaisen tuli myös suorittaa työpalvelusta herran tilalla.


title: Maaorjuus

text: Jossakin osissa Eurooppaa myös ritarit saattoivat olla maaorjia eli herransa epävapaita sotilaspalvelijoita ("ministeriales"). Tämä oli yleistä varsinkin sydänkeskiajan Saksassa, missä joillakin seuduilla jopa 80 prosenttia ritareista saattoi olla epävapaita ("Dienstleute").


title: Maaorjuus

text: Maaorjien piti viljellä maapalstaa ja maksaa veroa, mutta heitä ei yleensä saanut kaupata, kuten varsinaisia orjia. Heillä oli myös juridisia oikeuksia ja lakien suoma suoja, ja he saattoivat pitää tuottamansa ylijäämän itsellään ja ostaa itsensä vapaiksi. Monilla paikoin maaorjat kasvattivat itselleen vehnää, joka oli tuolloin vaikeasti kasvatettava vilja mutta josta sai suuret myyntivoitot, ja näin saattoivat vaurastua. Kuninkaiden vallan vahvistuttua kuninkaat vapauttivat orjat maaorjiksi saadakseen verotuloja. Näin he olivat lakien eivätkä linnanherran oikkujen alaisina. 1300-luvun mustan surman aiheuttama työvoimapula vapautti Länsi-Euroopan talonpoikia maaorjuudestakin.


title: Maaorjuus

text: Maaorjuus väheni Länsi-Euroopassa sydänkeskiajalla tehokkaampien viljelymenetelmien ja kaupunkien sekä kapitalismin nousun myötä. Ensimmäisenä se hävisi Italiassa 1100-luvulle tultaessa. Muualla Länsi-Euroopassa se tosiasiallisesti lakkasi mustan surman jälkeen 1300-luvun puolivälissä. Ruton aiheuttama työvoimapula vahvisti talonpoikien asemaa, mikä johti Länsi-Euroopassa maaorjuuden lakkauttamiseen. Monet feodaalietuoikeudet, kuten yksinoikeus myllyyn, metsästykseen ja niin edelleen, säilyivät kuitenkin pitkälle uudelle ajalle, ja vapaan talonpojan asema saattoi olla käytännössä heikompi kuin maaorjan.


title: Maaorjuus

text: Samaan aikaan, kun maaorjuus Länsi-Euroopassa väheni ja tyrehtyi, se juurtui Itä-Eurooppaan, jossa talonpojat joutuivat maaorjuutta muistuttaneeseen asemaan 1500-luvulla.


title: Maaorjuus

text: Maaorjuuden virallinen päättyminen ei aina tarkoita sen todellista päättymistä eikä varsinkaan talonpoikien olojen parantumista. Esimerkiksi Baltiassa talonpoikien aseman on sanottu huonontuneen maaorjuuden virallisen lakkautuksen jälkeen.


title: Prometheus

text:
Prometheus (myös Prometheas tai Prometeus) on kreikkalaisessa mytologiassa titaani, joka loi ihmiset ja varasti heille jumalilta tulen.
Prometheus oli Iapetoksen ja Klymenen poika sekä Atlaksen ja Epimetheuksen veli. Prometheus muovasi savesta ihmisen, jolla hän hieman toisistaan poikkeavien tarinoiden mukaisesti kansoitti maan. Zeus ei halunnut antaa Prometheuksen suojateille tulta, joten tämä varasti sen ja toi sen ihmisille fenkolin varressa. Prometheus huijasi myös Zeuksen valitsemaan huonoimman palan ihmisiltä vaaditusta härkäuhrista, täten auttaen ihmisiä.


title: Prometheus

text: Kostaakseen Zeus lähetti Pandoran lippaineen Prometheuksen luo. Lippaan piti sisältää jumalten lahja, mutta todellisuudessa siinä olivatkin maailman vitsaukset. Prometheus ei luottanut lahjaan eikä nainut Pandoraa. Pandoran kanssa meni kuitenkin naimisiin Prometheuksen veli, Epimetheus, joka niin tehdessään toi vitsaukset maailmaan. Prometheuksen ja Epimetheuksen vastakohtaisuutta kuvastavat nimet: Prometheus merkitsee ”etukäteen ajattelevaa”, Epimetheus ”jälkikäteen ajattelevaa”.


title: Prometheus

text: Lopulta Zeus kytki Prometheuksen kallioon, jossa kotka nokki joka päivä hänen maksaansa, joka aina öisin kasvoi entiselleen. Herakles surmasi kotkan ja vapautti Prometheuksen noin 30 vuoden vankeuden jälkeen.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Aleksandar Karađorđević () (s. 7. heinäkuuta 1945) on Jugoslavian viimeisen kuninkaan Pietari II:n poika ja Serbian kruununtavoittelija.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Saksan hyökätessä Balkanille toisessa maailmansodassa vuonna 1941 Jugoslavian kuningas Pietari II lähti maanpakoon ja perusti pakolaishallituksen Lontooseen. Saksa perusti Balkanille kaksi nukkevaltiota, fasistisen Kroatian itsenäisen valtion ja Serbiaan Nedićin hallituksen.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Teheranin konferenssin jälkeen liittoutuneet siirsivät tukensa kuningasmielisiltä četnikeiltä kommunistipartisaaneille. Aleksandarin mukaan hänen isänsä ei voinut uskoa, että demokraattinen Yhdysvallat ja monarkistinen Iso-Britannia kääntyisivät häntä vastaan.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Kesäkuussa 1944 monarkistien johtaja Ivan Šubašić ja partisaanijohtaja Tito liittoutuivat ja aloittivat taistelun saksalaisia miehittäjiä vastaan. Kommunistipartisaanit sanoivat irti monarkistien sopimuksen 29. marraskuuta 1943. Sodan jälkeen 10. elokuuta 1945 – kuukausi Aleksandarin syntymän jälkeen – kommunistit muuttivat maan nimen Jugoslavian sosialistiseksi liittotasavallaksi. Vuoden 1947 paikkeilla syrjäytetty kuningasperhe menetti Jugoslavian kansalaisuuden, ja sen omaisuus takavarikoitiin.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Aleksandar Karađorđević syntyi Lontoossa, Brook Streetillä sijaitsevan Claridge’s-hotellin sviitissä numero 212; Britannian hallitus antoi huoneen Jugoslavian pakolaishallitukselle, jotta prinssi Aleksander syntyisi "Jugoslavian maaperällä". Vuonna 1972 Aleksandar Karađorđević avioitui Sevillassa, Espanjassa prinsessa Maria da Glorian kanssa. Avioliitto purkautui 1985.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Kun Slobodan Milošević oli syrjäytetty Aleksander sai luvan palata Jugoslaviaan. Hän saapui Jugoslaviaan ensi kertaa vuonna 1991 ja muutti sinne asumaan 2000. Vuonna 2001 hän sai Jugoslavian kansalaisuuden ja takaisin entiset kuninkaalliset kiinteistöt. Nykyään Aleksandar Karađorđevic asuu Deli Dvorissa, Serbian kuninkaallisen perheen kesäasunnossa, joka sijaitsee Dedinjen vuorella, Belgradin lähellä.


title: Aleksandar Karađorđević

text: Maaliskuussa 2007 Aleksander ilmoitti aikovansa tuoda isänsä ruumiin Yhdysvalloista Serbiaan uudelleen haudattavaksi. Aie toteutui toukokuussa 2013.


title: Sisyfos

text: Sisyfos oli Kreikan mytologiassa Korintin perustaja ja kuningas, joka ei piitannut jumalista eikä kuolemasta.


title: Sisyfos

text: Kun kuolema (Thanatos) tuli Zeuksen käskystä noutamaan Sisyfosta, tämä vangitsi kuoleman köysillä ja pani hänet lukkojen taakse. Zeus lähetti Areen vapauttamaan kuoleman, ja Sisyfos joutui manalaan. Manalassa Sisyfos petkutti kuolemaa uudelleen ja sai palata takaisin elämään. Petkutuksen paljastuttua kuolema tuli jälleen hakemaan häntä. Jouduttuaan takaisin manalaan Sisyfos sai tehtäväkseen vierittää ikuisesti kivenlohkaretta ylös jyrkkää rinnettä. Kun lohkare oli melkein huipulla, se vierikin takaisin alas, ja Sisyfoksen täytyi aloittaa työ alusta.


title: Sisyfos

text: Sisyfos oli päähenkilönä muun muassa satyyrinäytelmässä "Sisyfos", joka on pantu sekä Kritiaan että Euripideen nimiin.


title: Sisyfos

text: Filosofi Albert Camus käsitteli Sisyfoksen myyttiä samannimisessä esseessään.


title: Boris Šapošnikov

text: Boris Mihailovitš Šapošnikov (; 8. lokakuuta 1882 Zlatoust - 26. maaliskuuta 1945 Moskova) oli Neuvostoliiton marsalkka.


title: Boris Šapošnikov

text: Šapošnikov liittyi Venäjän armeijaan vuonna 1901. Hän valmistui Nikolajevskin upseeriopistosta vuonna 1910 ja toimi Kaukasuksen armeijan komentajana ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Boris Šapošnikov

text: Šapošnikov osallistui Venäjän vallankumoukseen everstinä, epätavallisesti bolševikkien puolella. Šapošnikov oli yksi harvoista Puna-armeijan komentajista, jotka olivat saaneet virallisen sotilaallisen koulutuksen. Hän liittyi Puna-armeijan kenraaliesikuntaan, missä hän työskenteli vuoteen 1925 asti. Hän yleni Leningradin sotilaspiirin komentajaksi ja hän toimi myös Moskovan ja Privolznin sotilaspiirien komentajana. Hänet hyväksyttiin Puna-armeijan Frunzen sotilasakatemian komendantiksi vuonna 1935 ja nimitettiin yleisesikunnan päälliköksi teloitetun marsalkka Mihail Tuhatševskin tilalle kesällä 1937. Šapošnikov ylennettiin Neuvostoliiton marsalkaksi vuonna 1940.


title: Boris Šapošnikov

text: Huolimatta menneisyydestään keisariajan upseerina, Šapošnikov saavutti Stalinin kunnioituksen ja luottamuksen. Hän selviytyi hengissä 30-luvun suuren vainon aikana, mahdollisesti koska oli liittynyt kommunistiseen puolueeseen vasta 30-luvulla, sillä Stalinin vainot kohdistuivat enimmäkseen puolueen veteraaneihin. Puhdistusten jälkeen Stalin hyväksyi Šapošnikovin suunnitelman Puna-armeijan nopeasta vahvistamisesta. Suunnitelmaa ei kuitenkaan laitettu käytäntöön ennen Saksan hyökkäystä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941. Suunnitelma kuitenkin pelasti Neuvostoliiton täydelliseltä tuholta. Šapošnikov luopui Pääesikunnan johtajuudesta elokuussa 1940. Virallisesti ilmoitettiin terveydelliset syyt, mutta mahdollisesti erimielisyydet Stalinin kanssa lienevät olleet syynä eroon.


title: Boris Šapošnikov

text: Neuvostoliitto aloitti 1939 talvisodan Suomea vastaan Kliment Vorošilovin johtamin joukoin. Hyökkäyksen huonot tulokset johtivat siihen, että Stalin nimitti tammikuussa 1940 uudet miehet johtamaan sitä. Tällöin Šapošnikov sai vastuulleen Karjalankannaksen hyökkäyssuunnan armeijankomentaja Semjon Timošenkon alaisena. Uudet komentajat saivatkin hyökkäyksen toimimaan aikaisempaa paremmin. Talvisota päättyi maaliskuun 1940 puolivälissä.


title: Boris Šapošnikov

text: Šapošnikov kutsuttiin takaisin Pääesikunnan päälliköksi Saksan hyökkäyksen alettua 1941, ja osin hänen ansiostaan Neuvostoliiton sodanjohto ja operatiivinen toiminta parani. Hän joutui luopumaan tehtävistään sairauden vuoksi vuonna 1943. Hän toimi kuitenkin Vorošilovin sotilasakatemian komentajana kuolemaansa vuoteen 1945 asti.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Suomenlinnan kirkko on Helsingin Suomenlinnassa sijaitseva evankelis-luterilainen kirkko. Suurimman osan historiastaan kirkko on toiminut armeijan omistamana varuskuntakirkkona. Nykyisin se kuuluu Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan.. Rakennus toimii samalla myös majakkana.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Suomenlinnan kirkko valmistui vuonna 1854 arkkitehti Konstantin Tonin suunnitelmien mukaan. Se oli alun perin ortodoksinen Viaporin venäläisen varuskunnan kirkko, Pyhän Aleksanteri Nevalaisen muistolle pyhitetty. Se muutettiin luterilaiseksi Suomen itsenäistyttyä, koska nuoren tasavallan aikana ei katsottu olevan enää sopivaa, että kaupunkiin mereltä päin tulevia tervehtisi ensimmäisenä venäläistyylinen kirkko.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Suomen itsenäistyttyä Suomenlinna rakennuksineen siirtyi Suomen puolustusvoimain haltuun. Keväällä 1918 Aleksanteri Nevskin kirkko muutettiin evankelis-luterilaiseksi varuskuntakirkoksi Rakennushallituksen johdolla. Kirkkosalista poistettiin ikonit ja muu alkuperäinen sisustus, joka luovutettiin ortodoksiselle kirkollishallitukselle; ainoastaan ikonostaasiin kuulunut "Pyhä ehtoollinen" -maalaus jätettiin alttaritauluksi. Saliin rakennettiin luterilainen alttari, saarnastuoli ja penkit. Samalla neljän sivutornin sipulikupolit purettiin ja korvattiin yksinkertaisilla torninhuipuilla. Kirkon muuhun ulkoasuun ei kuitenkaan puututtu, ja päätornin suuri sipulikupolikin jäi vielä paikoilleen.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Itsenäistymisen jälkeisessä poliittisessa ilmapiirissä Helsingistä pyrittiin hävittämään venäläisajan muistoja, ja Suomenlinnan kirkon ortodoksista ulkoasua paheksuttiin 1920-luvulla runsaasti. Arkitekten-lehti valitti vuonna 1923, että kaupungin siluettia rumentaa kaksi "itämaisen vierasta" kirkkorakennusta: Uspenskin katedraali ja Suomenlinnan kirkko. Suomen Kuvalehti kirjoitti puolestaan vuonna 1925, että Suomenlinnan ”venäläistyylinen kirkko antaa ruman leimansa koko saarelle”. Puolustusministeriö julisti syksyllä 1922 arkkitehtikilpailun Suomenlinnan kirkon täydellisestä uudistamisesta. Tarkoituksena oli luoda kirkolle uusi luterilainen ulkoasu, joka istuisi paremmin kaupungin siluettiin ja Suomenlinnan ruotsalaisaikaiseen linnoitusarkkitehtuuriin.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Kilpailun voitti arkkitehti Einar Sjöströmin klassistinen ehdotus, jota palkintolautakunta kiitti varuskuntakirkolle soveliaasta arvokkaasta pelkistyneisyydestä ja hyvin vanhaan linnoitusarkkitehtuuriin istuvasta ulkoasusta. Muutostyöt lykkääntyivät silti vuosia rahapulan vuoksi. Vuonna 1926 Kyösti Kallion hallitus jätti eduskunnalle ehdotuksen määrärahan myöntämisestä Suomenlinnan kirkon muutostöihin. Vasemmisto vastusti ehdotusta ja piti sitä valtion varojen haaskauksena, mutta kokoomuslainen opetusministeri ja tuleva arkkipiispa Lauri Ingman puhui voimakkaasti määrärahan puolesta. Ingmanin mukaan Suomenlinnan kirkon rappeutunut ulkoasu oli matkailijoiden ihmettelyn kohde ja häpeä koko maalle. Eduskunta myönsi 1,7 miljoonan markan määrärahan äänin 102–60.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Suomenlinnan kirkon muutostyöt toteutettiin vuosina 1927–1929. Einar Sjöström oli jo kuollut, ja töitä johti arkkitehti Jarl Eklund, joka myös täydensi Sjöströmin piirustuksia. Muutostöissä kirkon ulkoasu muuttui lähes täydellisesti. Aiemmin pylväillä ja ornamenteilla jäsennellyt ulkoseinät muurattiin sileiksi ja rapattiin valkeiksi. Neljä sivutornia poistettiin kokonaan, ja päätorni muutettiin kustavilaistyyliseksi.. Myös kirkon viereinen kellopaviljonki muutettiin ulkoasultaan vastaavaksi. Kirkkosalin ilmettä pelkistettiin entisestään poistamalla loputkin venäläisajan koristeet. Tornin huipulle sijoitettiin majakkavalo vuonna 1929. Majakka vilkuttaa neljä lyhyttä välkähdystä, joka on Morse-aakkosina "H" kuten Helsinki. Majakkavalo on suomen korkein (54,2 metriä merenpinnasta), ja se on kunnostettu vuosina 1994 ja 2018. — Alun perin tornissa oli myös Tukholma–Helsinki-reitin radiomajakka, joka ohjasi lentoliikennettä Santahaminaan ja Katajanokan lentosatamaan, mutta radiomajakat poistettiin käytöstä ennen II maailmansotaa.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Kirkko siirtyi puolustusvoimilta Helsingin evankelis-luterilaisille seurakunnille 1960. Arkkitehti Veikko Leisténin suunnitelmien mukaan siellä tehtiin laajoja korjauksia, jotka valmistuivat 1963. Piispa Martti Simojoki vihki Suomenlinnan kirkon uudelleen käyttöön 9. helmikuuta 1964. Vuoden 1999 alusta kirkko on kuulunut Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan, sitä ennen se kuului Johanneksen seurakuntaan.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Kirkon vieressä erillisessä tapulissa oleva kirkonkello on Suomen suurin ja painaa 6 683 kilogrammaa. Se on valettu vuonna 1885 Moskovassa. Kirkkoa ympäröi 1870-luvulla tehty aita, jonka materiaali on 1700-luvun kanuunoista ja salmien sulkemiseen käytettyä kettinkiä. Sisäänkäyntien kohdalla on itsenäistymisen jälkeen lisätyt vertauskuvalliset Suomen leijonat.


title: Suomenlinnan kirkko

text: Vuonna 2006 Helsingissä virisi ajatus palauttaa kirkko osittain alkuperäiseen asuunsa. Sekä museovirasto että seurakunnat ovat torjuneet ajatuksen.


title: Formula 1 -kausi 2002

text: Formula 1 -kausi 2002 oli Formula 1 -sarjan historian 53. maailmanmestaruuskausi. Kausi oli Ferrari-tallin täydellistä ylivoimaa. Michael Schumacher voitti kuljettajien maailmanmestaruuden ja tallitoveri Rubens Barrichello oli mestaruustaiston toinen. Todellisia haastajia Ferrarin ulkopuolelta ei löytynyt, ja Schumacher varmistikin mestaruutensa jo hyvissä ajoin Ranskan osakilpailussa. Ferrari voitti myös valmistajien mestaruuden.


title: Formula 1 -kausi 2002

text:
Kauden aikana Michael Schumacherista tuli F1-historian ensimmäinen ja ainoa kuljettaja, joka on sijoittunut palkinnoille jokaisessa kilpailussa.
Suomessa Formula 1 -lähetyksiä esitti kaudella 2002 MTV3.


title: Naantalin kirkko

text: Naantalin kirkko on Naantalin kaupungin keskiaikainen harmaakivikirkko ja Naantalin evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkko. Se oli alun perin Naantalin luostarin kirkko ja on nykyään ainoa luostarista jäljellä oleva rakennus. Kaupunki ja luostari, jonka alueen nimi oli ruots. "Nahdendaal", myöhemmin "Nådendal", eli 'Armon laakso', on perustettu 23. elokuuta 1443. Kaupunki perustettiin birgittalaisluostarin viereen luostarin ja pyhiinvaeltajien tarpeita varten. Kirkko on tiekirkko ja Naantalin kaupungin maamerkki ja tunnus. Kirkkoa käyttää Naantalin seurakunta ja sen omistaa Naantalin seurakuntayhtymä.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkko on yksi Naantalin Musiikkijuhlien konserttipaikoista. Siellä järjestetään myös musiikkijuhlien helmikuiset Talvikonsertit.


title: Naantalin kirkko

text: Naantalin birgittalaisluostarin perustamisasiakirja allekirjoitettiin Ruotsin Teljessä 1438, ja 1443 luostari päätettiin rakentaa ritari Henrik Klaunpoika Djäknin lahjoittamalle tilalle silloisessa Raision pitäjässä nykyisen Naantalin kaupungin paikalle. Kaksi vuosikymmentä kestäneiden rakennustöiden jälkeen piispa Konrad Bitz vihki luostarin käyttöön vuonna 1462. Samalla luostarin yhteyteen alkoi kasvaa Naantalin kaupunki, ja luostarikirkko palveli sekä luostarin asukkaiden että kaupunkilaisten hartautta.


title: Naantalin kirkko

text: Luostarin asukkaista tunnetaan nimeltä Jöns Budde, jota pidetään Suomen ensimmäisenä kirjailijana. Hänen muistomerkkinsä on kirkon edustalla.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkon rakentamisajankohta on aiemmin sidottu luostarin vihkimiseen 1462, mutta Markus Hiekkasen mukaan se ei välttämättä pidä paikkaansa, vaan rakentaminen on jatkunut pitemmän ajanjakson kuluessa. Vielä vuonna 1490 luostari on saanut lahjoituksena varoja kirkon rakentamiseen. Kirkko muistuttaa monilta piirteiltään Länsi-Uudenmaan kivikirkkoja, Karjaan, Siuntion ja Inkoon kirkkoja, ja näin sen rakentamisvuosi ei ole voinut olla aiempi kuin 1462, todennäköisesti joskus 1480-luvulla mutta kuitenkin ennen vuotta 1500.


title: Naantalin kirkko

text: Naantalin luostarin toiminta jäi vain kahdeksan vuosikymmenen mittaiseksi, sillä se lakkautettiin 1544 uskonpuhdistuksen aikaan. Luostarin toiminnan vilkkain aika oli ohi jo 1490-luvulla, ja ankarammat ajat sitä kohtasivat vuoden 1527 Västeråsin resessin jälkeen. Jo vuonna 1533 se oli menettänyt 200 maatilastaan 40, ja 1554 piispa Mikael Agricola kielsi pyhien kutsumisen avuksi "ja muun taikauskon".


title: Naantalin kirkko

text: Tilat joutuivat 1556 kruununvoudin hallintaan ja läänitykset peruutettiin. Luostarin väki eli kruunun tilapäisillä avustuksilla. Juhana III:n aikaan luostarin toiminta elpyi hetkeksi, ja hänen puolisonsa, katolinen kuningatar Katariina Jagellonica kehotti ottamaan uusia noviiseja. Viimeinen nunna kuoli 1591, ja kuningas Kaarle IX määräsi luostarin rakennukset purettavaksi 1608, mutta kirkko säilyi Naantalin seurakunnan käytössä. Puretun luostarin kiviä käytettiin kirkon aitaan, kaupunkilaiset käyttivät omiin tarkoituksiinsa, ja vuosina 1794–1797 niitä riitti vielä kellotornin rakentamiseen. Luostarin konventtirakennusten pohjia on kirkon pohjois- ja länsipuolella olevassa puistossa pintamaan alla. Reinhold Hausen dokumentoi niitä 1872 ja 1879 tekemissään kaivauksissa. Kaivauksia tehtiin jälleen vuonna 2005, jolloin löydettiin muurattu rakennuksen pohja sekä hopearahoja ja muita esineitä.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkko on historiansa aikana kärsinyt useita onnettomuuksia. Kolmasosa Naantalin kaupunkia tuhoutui tulipalossa vuonna 1628. Palo sai alkunsa Johan Henrikinpoika Jägerhornin naakkojen ampumisesta, kun panos sytytti kirkon lähellä olevan aitan katon palamaan. Kirkon sisustus tuhoutui kokonaan. 1700-luvulla kirkon kattoholvaus tuhoutui jälleen tulipalossa.


title: Naantalin kirkko

text: Vuonna 1797 valmistui kirkon päätyyn kiinteästi rakennettu nykyinen barokkityylinen kellotorni neljään suuntaan aikaa näyttävine kellotauluineen. Alkuperäinen kellotapuli oli sijainnut kauempana kirkosta. Tornin rakennustyötä johti Mikael Piimänen.


title: Naantalin kirkko

text: Naantalin kirkossa on tehty korjaustöitä 1860-luvulla, jolloin myös kirkkosalin holvit uusittiin luoteista rakennetta lukuun ottamatta, ja 1960-luvulla tehtiin laajat restaurointityöt, jolloin kirkko pyrittiin palauttamaan mahdollisimman alkuperäiseen asuun. Kirkkosalin restauroinnin 1963–1965 suunnitteli arkkitehti Olli Kestilä. Kirkossa on paanukatto, jota on uusittu 1980-luvulta lähtien neljässä vaiheessa, ja se valmistui lopullisesti vuonna 2005, jolloin myös tornin tuuliviiri ja pallot kunnostettiin ja kullattiin.


title: Naantalin kirkko

text: Naantalin kivikirkkoa on edeltänyt puukirkko. Hiekkasen mukaan luostarin vihkimisvuoden 1462 aikaan olisi ollut käytössä puukirkko. Luostarin ensimmäinen kirkko oli Maskun Karinkylässä, jossa luostari alun pitäen sijaitsi. Se oli puinen ja käytössä vuodesta 1438 syksyyn 1443 tai kevääseen 1444, jolloin se purettiin. Hirret on ehkä siirretty Ailostenniemeen, jonne on alettu rakentaa kirkkoa noihin aikoihin. Kaivauksissa 1963–1964 on löydetty puukirkon perustus, kooltaan noin 27 × 15 metriä. Siinä on poikkeuksellinen rakenne, ehkä Itä-Götanmaalta rakentajan mukana tullut idea: hirsiseinän salvos nousee perustuksen yläpinnan kourusta. Tämä kirkko lienee poistunut käytöstä kivikirkon valmistuttua vuosisadan loppupuolella. Puukirkon jäänteet olivat kivikirkon sisällä, ja oletettavasti kivikirkko on rakennettu sen ympärille.


title: Naantalin kirkko

text: Puukirkon sisustuksesta ennen Naantaliin siirtoa tiedetään, että maalari oli pappisveli Johannes Bernard (k. 1454), joka pyysi Lyypekistä ostamiaan väriaineita vuonna 1441 Vadstenasta.


title: Naantalin kirkko

text: Luostarin aikana nunnien asuintilat olivat kirkon pohjoispuolella, munkkien eteläpuolella. Siten kirkon kolmilaivainen kirkkosali oli jaettu rautaisella aidalla kolmeen osaan: pohjoislaiva oli varattu nunnille, etelälaiva munkeille ja keskilaiva kaupunkilaisille. Kirkon seinissä olevat umpeen muuratut aukot liittyvät näihin tiloihin. Runkohuone on suurin keskiajalla valmistunut kirkkotila, 43,5 × 28.5 m, joskin Turun tuomiokirkkoa on laajentumisten jälkeen nykyisin suurempi. Kirkon länsipäädyssä oli pappis- eli munkkikuori, jossa sijaitsivat pääalttari ja kahdentoista apostolin alttarit sekä Paavalin alttari. Näin toteutui Birgitan ohje "hiljaisesta vedestä" alttarin takana. Alttareita oli yhteensä yli kaksikymmentä. Itäpäädyssä sijaitsi Neitsyt Marian alttari ja nunnakuori. Lisäksi kirkkosalissa oli 20 sivualttaria. Ulko-ovista, joita lienee ollut eri tarkoituksiin 4–5, on nykyisin käytössä enää yksi.


title: Naantalin kirkko

text: Luostarin lakkauttamisen ja uskonpuhdistuksen jälkeen rauta-aidat ja sivualttarit hävisivät kirkosta. Uusi alttari sijoitettiin itäpäätyyn entisen Neitsyt Marian alttarin paikalle, kun taas vanhan pääalttarin kohdalle puhkaistiin ulko-ovi ja pappiskuorista tehtiin eteinen. Alkuperäistä sisustusta tuhoutui myös myöhemmissä onnettomuuksissa ja korjaustöissä, niin että kiinteää sisustusta ei enää ole jäljellä ollenkaan. Kirkon sisustus noudatti Pyhän Birgitan ilmestyksissään saamia ohjeita, niinpä ikkunat saivat olla vain keltaista tai kirkasta lasia, seinät ovat valkoisiksi kalkitut eikä siellä ole seinämaalauksia vihkiristejä lukuun ottamatta. Sisätilojen piti olla askeettista ja ankaraa.


title: Naantalin kirkko

text: Nykyinen sisustus on 1600-luvun saarnastuolia ja irtainta esineistöä lukuun ottamatta nykyaikainen, ja siinä on noudatettu luostarinaikaisen sisustuksen mallia korostetuin sivulehterein. Kaappikello on vuodelta 1878.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkossa on kuitenkin yhä jäljellä luostariaikaista esineistöä, joka inventoitiin 2005. Kirkossa on veistoksista alttarikaappi pyhimysveistoksineen, munkkien 1400-luvulla veistämä krusifiksi, joka riippuu katosta, pietà-ryhmä, naispyhimys sekä pieni Kristuksen kasvoja esittävä veistos alttarikaapin alapuolella. Lisäksi siellä on keskiaikaiset kalkkikivinen kastemalja ja "lavatorium", kaatoallas.


title: Naantalin kirkko

text: Huomattavin esineistä on tamminen alttarikaappi, joka on valmistettu Tukholmassa luostarin rakentamisen aikoihin eli 1400-luvun lopulla. Kaappia pidettiin kirkon alttarilla 1860-luvun korjaustöihin asti, jolloin se korvattiin alttaritaululla, mutta se tuotiin takaisin alttarille 1960-luvulla. Suuressa ja poikkeuksellisen hyvin säilyneessä kaapissa on kaikkiaan seitsemäntoista puusta veistettyä hahmoa, joihin kuuluvat keskellä olevat Neitsyt Maria ja kaksi hänen taivaallista kruunaajaansa, pyhä Birgitta ja hänen tyttärensä Katariina, sekä kaksitoista opetuslasta. Toisaalla kirkon seinällä nykyään olevan alttaritaulun on maalannut R. W. Ekman, ja se esittää syntistä naista fariseuksen huoneessa.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkossa on myös kaksi muuta 1400-luvun puuveistosta, jotka esittävät orjantappuroilla kruunattua Kristusta ja kuollutta poikaansa pitelevää Neitsyt Mariaa, sekä luostarin munkkien veistämä kookas ristiinnaulitun kuva. Muita luostariaikaisia esineitä ovat ehtoollisleivän säilytykseen käytetty korkea sakramenttikaappi, Ruotsin kuningattaren Katariina Jagellonican lahjoittama Neitsyt Mariaa ja Jeesusta esittävä maalaus, jota pidetään El Grecon tai jonkun hänen oppilaansa maalaamana, sekä piscina-kivi. Kalkkikivinen kasteallas on 1400-1500-luvun vaihteen jommaltakummalta puolelta. Jäljellä on myös rautainen vihkimäkruunu, jonka alla noviisit antoivat nunnalupauksensa ja piispa vihki heidät nunnaksi. Seinissä on yhä nähtävissä kirkon vihkimisen yhteydessä maalattuja vihkiristejä. Erikoinen ristinimbuksen ympäröimä Kristuksen pää on saattanut olla itsenäinen veistos tai kuulua jo hävinneeseen krusifiksiin.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkon vanhin esine on goottilaistyylinen rautaristikkoinen teräväksi torniksi suippeneva ehtoollisleivän säilytykseen käytetty sakramenttikaappi eli monstranssikaappi eli "hostiarum" mahdollisesti vuodelta 1369, kuten sen kunnostanut puuseppä siihen 1800-luvulla merkitsi. Se sijaitsee kirkon takaosassa.


title: Naantalin kirkko

text:
Värikäs renessanssityylinen saarnastuoli on vuodelta 1622. Sivujen komeroihin on veistetty Kristus ja evankelistat tunnuksineen. Kulmissa on pilasteri, jonka yläosassa on puolivartalon mittainen apostoli. Saarnastuoliin johtavan oven päällä on kaksi veistosta sekä kaksi vaakunaa, toinen Fleming- ja Bååt-sukujen. Pohjoissaksalaista tai -hollantilaista tyyliä edustavan saarnastuolin lahjoittivat 1622 sotapäällikkö Henrik Fleming ja hänen puolisonsa Ebba Erlandintytär Bååt. Vuoden 1628 tulipalosta säästynyt saarnastuoli siirrettiin alkuperäiseltä paikaltaan itäisimmästä pohjoispilarista seuraavaan. 1960-luvun korjausten yhteydessä se palautettiin paikalleen. Saarnastuolia on pidetty teettäjänsä Henrik
Flemingin representaationa, julkisena esittäytymisenä.


title: Naantalin kirkko

text: Eri puolilla kirkkorakennusta on maalauskatkelmia niin keskiajalta kuin uudelta ajaltakin, ja niitä on otettu esiin korjaustöissä vuosina 1910, 1958 ja 1962–1963. Kummassakin päätyseinässä sisällä on vihkiristi, ja niiden yläpuolelle on 1500-luvun alussa maalattu Kristuksen kasvot ("facies Christi"), jollainen on myös itäseinän ikkunalynetissä. Itäisessä niin sanotussa nunnasakaristossa on oletettavasti 1480-luvulta maalauskatkelmia, jotka esittävät pyhää Yrjänää, apostoli Anderasta ja Katariina Aleksandrialaista. Uudelta ajalta on seinissä muistokirjoitusten katkelmia vuosilta 1549–1615.


title: Naantalin kirkko

text: 36-äänikertaiset barokkityyliset urut ovat Kangasalan Urkurakentamo Oy:n rakentamat ja valmistuneet vuonna 1990. Urkujen soittimellisena mallina on ollut 1600-luvun hollantilainen urkuperinne, mutta ne noudattavat kuitenkin pohjoiseurooppalaisen urkumusiikin vaatimuksia. Urut painavat 8,6 tonnia ja niissä on 2 310 pilliä. Uruilla on tehty levytyksiä ja radionauhoituksia.


title: Naantalin kirkko

text: Kirkon itäpuolella on ollut hautausmaa jo keskiajalla. Nykyinen hautausmaa on kirkon eteläpuolella. Uskonpuhdistuksen ajalla vainajia haudattiin kirkon sisätiloihin, mikä kiellettiin 1700-luvulla, ja hautausmaata laajennettiin 1800-luvulla useita kertoja. Laajennuksen vaatimat työt olivat tuolloin seurakuntalaisten vastuulla, samoin kirkon aidan hoito kuului seurakuntalaisille. 1960-luvulla hautausmaata laajennettiin jälleen, ja silloin rakennettiin huoltorakennus, johon 2007 laajennuksen yhteydessä tuli kolumbaario. Hakapellon hautausmaa on seurakunnan toinen hautausmaa, mutta myös vuodesta 2005 lähtien Naantalin seurakuntaan kuuluvalla Velkuan kirkolla sijaitsee hautausmaa.


title: Naantalin kirkko

text: Hautausmaan pohjoisosassa on Nunnalahden uurnahautausmaa, joka valmistui 2007 arkkitehti Bey Hengin suunnitelmien mukaan. Sen yhteydessä on myös muistolehto ja sirottelualue. Sen erottaa muusta hautausmaasta pensasaita ja Nunnalahdentiestä rauta-aita. Hautausmaalla on myös muualle haudattujen muistelupaikka.


title: Naantalin kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Naantalin kirkon ja sitä ympäröivän Ailostenniemen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Alueeseen liittyy välittömästi Naantalin vanhakaupunki, joka niin ikään on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.


title: Kerimäen kirkko

text: Kerimäen kirkko on Savonlinnan kaupungissa Kerimäen kirkonkylässä sijaitseva kirkkorakennus, seurakunnan mukaan "kristikunnan suurin puukirkko ja Suomen suurin kirkkotila" ja maailman suurin puukirkko. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Savonlinnan keskustasta koilliseen Puruveden rannalla. Se on tyypiltään kahtamoinen eli kaksoisristikirkko. Kerimäen kirkon taidehistoriallinen merkitys on sen tyylihistoriallisessa asemassa ja koossa.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkon ensimmäisen suunnitelman teki vuonna 1842 E. B. Lohrmann. Se lienee ollut muodoltaan jo toteutetun mukainen. Tuolloin suunniteltuun kirkkoon olisi kuitenkin mahtunut kerrallaan vain 1 500 henkeä, mutta seurakunnan koko oli 10 000 henkeä. Kerimäkeläiset eivät hyväksyneet suunnitelmaa ja anoivat intendentinkonttorilta suuremman kirkon piirustuksia. Pyyntöön ei kuitenkaan haluttu suostua, sillä pelättiin, ettei iso puukirkko pysyisi koossa. Arkkitehti A. F. Granstedt suunnitteli vuonna 1844 kuitenkin kirkon, johon mahtuu 5 000 ihmistä, ja kirkkoa ryhdyttiin myös heti rakentamaan. Ilmeisesti Granstedt vain suurensi Lohrmannin piirustuksia. Kirkko valmistui 25. syyskuuta 1847. Vihtiläinen kirkonrakentaja Axel Magnus Tolpo johti rakennustöitä, ja hänen äkillisen kuolemansa jälkeen työtä jatkoi hänen poikansa Theodor Tolpo. Töissä oli mukana myös seurakuntalaisia, sillä veroluku määräsi kuntalaiset miehet vuorollaan töihin. Seurakunta määräsi itse ammattimiehet, muurarit, sepät ja kirvesmiehet. Granstedtin arvion mukaan paikan päällä taottiin 294 000 kappaletta nauloja.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkon vihki käyttöön Porvoon piispa C. G. Ottelin helluntaina 11. kesäkuuta 1848.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkko on huomattavan suuri, ja sillä on pituutta 45 metriä, leveyttä 42 ja korkeutta 27 metriä. Ristin huippuun on 37 metriä. Kirkossa on noin 3 000 istumapaikkaa ja lisäksi vielä noin 2 000 seisomapaikkaa. Kirkon penkkien yhteispituus on noin 1 670 metriä. Se on Suomen suurin kirkkorakennus.


title: Kerimäen kirkko

text: Tyyliltään Kerimäen kirkko on jonkinlainen uusgotiikan ja uusbysanttilaisuuden sekoitus, ja lisäksi kirkossa on myös vanhempaa kirkkoperinnettä. Sen pohjakaava on lyhytsakarainen kaksoisristikirkko. Kupoli on rakennettu ristineliön päälle neljän puupilarin varaan. Pylväitä vahvistavat sidehirret, jotka liittyvät seiniin runsaasti profiloituina. Kolmiapilan muotoiset avoimet kattotuolit tukeutuvat osittain myös sidehirsiin. Kirkkotila on valoisa, sillä seinien kolmessa kerroksessa olevat ikkunat ja kupolin aukot antavat runsaasti valoa, mikä myös lisää avaraa vaikutelmaa. Kerimäen kirkko on monumentti, jossa puusta rakentamisen mahdollisuudet on ajan olosuhteisiin katsoen viety äärimmilleen. Kirkon ristirakenne oli rakennettaessa 80 vuotta aikaansa edellä ja kokonaisuutena oman aikansa kirvesmiesten taitojen mestarinäyte.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkon suurta kokoa on yritetty selittää kyynärän ja metrin sekaantumisella tai piirustusten vaihtumisella. Todellisuudessa Kerimäen kirkkoherrana kirkon rakentamisen aikaan toiminut Fredrik Neovius vain ajatteli, että kirkkoon on mahduttava kerralla puolet pitäjän asukkaista (Kerimäen asukasluku oli tuolloin noin 12 000).


title: Kerimäen kirkko

text: Vuonna 1953 kirkon kylkeen rakennettiin laajennuksena pienempi kirkkosali, niin kutsuttu talvikirkko. Suuren kirkon kirkkosalissa ei ole lämmitystä kylmäksi vuodenajaksi. Joka vuosi joulupäivän aamuna järjestetään suuressa kirkossa joulujumalanpalvelus, jossa vanhan perinteen mukaan istutaan turkit päällä ja kintaat kädessä.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkko maalattiin uudelleen kesällä 2009.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkkoon on hankittu vuonna 1882 kristallikruunu ja vuonna 1911 viisi Josef Stenbäckin suunnittelemaa kynttiläkruunua. Kirkossa on neljä hyvin koristeellista kamiinaa, mutta ne ovat olleet 1950-luvun lopulta käyttämättöminä. Alkujaan vuonna 1915 asennettuja kamiinoita oli kahdeksan.


title: Kerimäen kirkko

text: Alttaritaulun aiheena ovat Jeesuksen sanat: ”Tulkaa minun luokseni, kaikki te työn ja kuormien uuvuttamat. Minä annan teille levon.” (Matt. 11:28). Sen on vuonna 1890 maalannut Alexandra Såltin.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkossa on vuonna 1894 asennetut Kangasalan Urkutehtaan valmistamat 20-äänikertaiset urut.


title: Kerimäen kirkko

text: Kirkon vieressä on 42 metriä korkea kellotapuli, joka valmistui samana vuonna kuin kirkko. Tapulissa on kaksi kirkonkelloa, pieni kirkonkello on valettu vuonna 1684 ja suuri kirkonkello 1884.


title: Kerimäen kirkko

text: Iso kello on valettu 1884 Osbergin tehtaassa Helsingissä. Se painaa 600 kg ja sen halkaisija on 90 cm. Kellossa lukee ”Soittakaamme Herralle. Kunnia olkoon Jumalalle korkeudessa ja maassa rauha, ihmisille hyvä tahto. Kerimäen seurakunta 1884.”


title: Kerimäen kirkko

text: Pieni kello on valettu 1684, valaja G. W. Tinis Tukholma, XZ. Jakob Birman. Se painaa 400 kg, ja sen halkaisija on 64 cm.


title: Kerimäen kirkko

text: Tapulissa toimii kesäaikaan kirkon aukioloaikoja noudattaen Kahvila Munkki-Kammio, jossa myydään myös lähialueen käsityöläisten neuleita, koruja, keramiikkaa ja puutuotteita yms. unikkeja matkamuistoja.


title: Al Oerter

text: Alfred Adolf ”Al” Oerter, Jr. (19. syyskuuta 1936, Astoria, New York – 1. lokakuuta 2007, Fort Myers, Florida) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija ja kiekonheiton nelinkertainen olympiavoittaja.


title: Al Oerter

text: Oerterin olympiaura alkoi 1956 Melbournessa. Hän ei kuulunut suosikkien joukkoon mutta teki loppukilpailun ensimmäisellä kierroksella oman ennätyksensä 56,36 metriä, joka riitti mestaruuteen. Hänen kaksi muutakin heittoaan olivat pidempiä kuin hopeamitalisti Fortune Gordienin pisin heitto. Vuotta myöhemmin Oerterin urheilu-ura ja elämä olivat päättyä auto-onnettomuudessa. Oerter toipui kuitenkin Rooman 1960 olympialaisiin mennessä. Vaikka hän Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa hävisikin Rink Babkalle, voitti hän Roomassa kultaa viidennen kierroksen heitollaan 59,18 m, joka oli myös uusi olympiaennätys.


title: Al Oerter

text: Toukokuussa 1962 Oerter heitti ensimmäisenä kiekkoa yli 200 jalkaa; tulos 61,10 m oli hänen ensimmäinen maailmanennätyksensä. Vladimir Trusenjev otti maailmanennätyksen hetkeksi nimiinsä mutta Oerter paransi ennätystä tulokseen 62,45 m heinäkuussa 1962, tulokseen 62,62 m huhtikuussa 1963 sekä tulokseen 62,94 m huhtikuussa 1964. Ennen Tokion 1964 olympialaisia Ludvík Daněk vei Oerterilta maailmanennätyksen, ja loukkaantumiset alkoivat vaivata amerikkalaista. Häntä kiusasi niskavamma, ja vajaa viikko ennen kilpailua häneltä repesi harjoitellessa rusto kylkiluusta. Olympialaisten karsinnassa Oerter heitti avausheitollaan olympiaennätyksen 60,54 m. Loppukilpailussa hän oli vaikeuksissa mutta heitti viidennellä kierroksella olympiaennätyksen 61,00 m ja voitti kultaa 48 senttimetrin erolla Daněkiin.


title: Al Oerter

text: Méxicon 1968 olympialaisissa maanmies Jay Silvester oli selvä suosikki, sillä Oerterin ennätyskin oli heikompi kuin Silvesterin keskivertokiekkokaari. Loppukilpailun kolmannella kierroksella Oerter nousi neljänneltä sijalta johtoon olympiaennätyksellä 64,78 metriä. Muut eivät tähän pystyneet vastaamaan ja esimerkiksi Silvester heitti perätysten kolme mitätöntä heittoa. Oerter heitti vielä loppukilpailun toiseksi ja kolmanneksi pisimmät heitot ja voitti ensimmäisenä yleisurheilijana kultaa neljissä perättäisissä kisoissa. Sittemmin yleisurheilussa vain Carl Lewis on pituushypyssä pystynyt vastaavaan suoritukseen.


title: Al Oerter

text: Méxicon olympialaisten jälkeen Oerter lopetti uransa. Hän lähti kuitenkin yrittämään vielä vuoden 1980 Moskovan kisoihin. Hän sijoittui Yhdysvaltojen olympiakarsinnoissa neljänneksi, kun yleisurheilussa sallitaan vain kolme edustajaa maata kohti. Vaikka Oerter olisikin läpäissyt karsinnat, hän olisi siltikin jäänyt ulos kisoista Yhdysvaltojen boikotin takia. Oerter heitti samana vuonna oman ennätyksensä (69,46 metriä) 43-vuotiaana.


title: Forer-efekti

text: Forer-efekti (eli Barnum-efekti P. T. Barnumin mukaan) tarkoittaa, että ihmiset hyväksyvät epämääräiset ja yleismaailmalliset selitykset erittäin osuviksi kuvauksiksi persoonallisuudestaan, jos niiden väitetään olevan juuri heitä varten tehtyjä. Forer-efekti voi tarjota syyn pseudotieteiden, kuten astrologian, grafologian ja ennustamisen, suosioon.


title: Forer-efekti

text: Forer-efekti on nimetty psykologi Bertram R. Forerin (1914–2000) mukaan, joka vuonna 1948 teetti oppilaillaan persoonallisuustestin ja antoi myöhemmin testin tulokset. Oppilaat saivat sitten arvioida, kuinka hyvin testitulos sopi heidän persoonallisuuteensa asteikolla 0-5. Keskimääräinen tulos oli 4,26. Tämän jälkeen Forer paljasti, että oli jakanut kaikille oppilaille saman testituloksen, joka oli lainattu horoskoopista.


title: Forer-efekti

text: Myöhemmissä tutkimuksissa on havaittu, että koehenkilö uskoo analyysiin enemmän


title: Rorschachin musteläiskätesti

text: Rorschachin musteläiskätesti eli musteläikkätesti on puhekielinen nimi kliinisen psykologian tutkimusmenetelmälle (Rorschachin testi, rorschachtesti, Rorschach-koe, Ro), jota voidaan käyttää havaintokognitiivisena tutkimusvälineenä. Rorschach-testi ei ole assosiaatiotesti, eikä sillä tutkita henkilön luovuutta. Testin käyttäjät käyttävät menetelmää persoonallisuuden tutkimuksen välineenä, usein yhdessä muiden tutkimusmenetelmien kanssa. Testin sanotaan antavan laajimmillaan kuvan persoonallisuuden piirteistä, muun muassa ajatusmalleista, emootioista, hallintakeinoista ja reagointityyleistä, kontrollikapasiteetista ja stressinsietokyvystä, minäkäsityksestä ja vuorovaikutussuhteista sekä informaation prosessoinnista (havainnointi, tiedon prosessointi, ajattelu).


title: Rorschachin musteläiskätesti

text: Testin kehitti 1900-luvun alkupuolella sveitsiläinen psykiatri Hermann Rorschach (1884–1922) erääseen suosittuun musteläiskäpeliin perustuen: paperiarkin keskelle tiputettiin mustetta ja se taitettiin kahtia, jolloin siihen syntyi symmetrinen kuvio. Rorschach ei alussa kehittänyt menetelmäänsä projektiiviseksi testiksi, vaan hänen tavoitteenaan oli löytää menetelmä skitsofrenian diagnosointiin. Menetelmäänsä kehittäessään hän kuitenkin havaitsi, että terveidenkin koehenkilöiden samasta kuvataulusta antamissa vastauksissa oli suurta vaihtelua henkilöiden välillä. Tästä seurasi luonnollisesti kysymys, kertooko tällainen vastausten vaihtelu jotakin vastaajan psyykkisistä ominaisuuksista. Testiin on vuosikymmenien aikana sittemmin kehitetty useita erilaisia tulkintajärjestelmiä. Varhaisemmissa järjestelmissä keskeisenä tulkinnan perusteena oli ajatus tauluissa olevien kuvien symbolisesta ärsykearvosta. Nykyään käytetyin tulkintajärjestelmä on kuitenkin 1970-luvulla kehitetty Exner Comprehensive System (ECS tai CS), joka on enemmänkin havaintokognitiivinen kuin projektiivinen tulkintamenetelmä. Tämä tulkintajärjestelmä perustuu vastausten pisteytykseen testattavan musteläiskistä tekemien havaintojen ominaisuuksien perusteella. Exnerin järjestelmä sisältää peräti yli 180 näistä pisteytyksistä muodostettavaa eri ominaisuutta ja piirrettä kuvaavaa asteikkoa.


title: Rorschachin musteläiskätesti

text: Tulosten tulkinta edellyttää perehtyneisyyttä psykologiseen testiteoriaan, itse testiin sekä kliinistä kokemusta ja tilastollista osaamista. Psykologisessa tutkimuksessa testin tuloksia täydennetään ja niitä suhteutetaan muilla psykologisilla testimenetelmillä, tutkittavan haastatteluilla ja eri lähteistä saadulla tiedolla. Psykologit huomauttavat, että Rorschachin tulkintaa ei ole mahdollista maallikon oppia internetin avulla. Tulkinnan oppii testin käyttöön perehdyttävän erityiskoulutuksen ja kliinisen kokemuksen myötä. Yleispäteviä vastausohjeita on mahdotonta antaa, sillä esimerkiksi soveltuvuusarvioinnissa kulloinkin kyseeseen tulevat luonteenpiirteet riippuvat täytettävästä tehtävästä.


title: Rorschachin musteläiskätesti

text: Kullakin Rorschach-taululla on tietty ärsykearvo. Haastateltavan reaktioita verrataan kerättyyn tietoon siitä, miten ihmiset tavallisesti toimivat Rorschach-tilanteessa. Henkilön uskotaan reagoivan tauluihin omaa persoonallisuuttaan heijastellen, mikä sitten voidaan päätellä tutkittavan antamista vastauksista. Itse vastausten tulkinta on monitasoista. Siinä huomioidaan monia seikkoja, kuten ensinnäkin, kiinnittääkö tutkittava huomiota koko musteläiskään vai osiin siitä; kuinka paljon havainto vastaa musteläiskän todellista ulkonäköä; kuinka epämääräinen tai tarkka havainto on; onko tehty havainto yksittäinen kuva vai yhdistelmä useista kuvista; onko huomio tehty muodosta, väristä tai varjostuksesta; havaitseeko tutkittava liikkuvan tai paikallaan pysyvän objektin sekä minkä tasoista päättelyä tutkittava on joutunut käyttämään päästessään tulokseensa. Näiden jälkeen huomioidaan, minkä tyyppisiä ja mitä objekteja tai tilanteita tutkittava on kortissa nähnyt (esimerkiksi ihmiset, eläimet, vaatteet, luonto). Paitsi että tulosten tulkinnassa huomioidaan itse vastaus, myös vastauksen antonopeudella, kortin käsittelyllä (käänteleminen kädessä) ja tutkittavan ruumiinkielellä on merkitystä kokonaistulkinnassa.


title: Rorschachin musteläiskätesti

text:
Eräät testin käyttäjät ovat huolissaan testiin liittyvien kuvataulujen päätymisestä internetin kautta suuren yleisön nähtäville, sillä he pelkäävät testin käyttökelpoisuuden siten vaarantuvan. Testiin liittyvää tulkintajärjestelmää ja sen teoriaa ei myöskään samasta syystä mielellään haluta esittää suurelle yleisölle julkisesti, vaan korostetaan, että testin käyttö ja ymmärtäminen edellyttää asianmukaisen korkeakoulutuksen ja kokemuksen. Muutenkin psykologisten testien yhteydessä ns. testisalaisuutta pyritään vaalimaan pitämällä testimateriaalit vain ammattilaisten saatavilla, jotta testejä ei voisi harjoitella etukäteen ja testitulokset säilyisivät merkitsevinä.
Alla ovat 10 korttia Rorschachin musteläiskätestistä, jotka julkaistiin yhdistettynä tyypillisempien tulkintojen kohdalla koko kuvan kohdalla tai erityisten yksityiskohtien perusteella monien kirjoittajien mukaan.
Rorschachin testin tieteellisestä kelpoisuudesta kiistellään. Suomessa 2005 Turun yliopiston psykologian laitoksen dosentti Jukka Hyönä ja assistentti Lauri Nummenmaa arvostelivat voimakkaasti Rorschachin testiä ja projektiivisia testejä "Psykologi"-lehdessä. Heidän kritiikkiinsä vastattiin saman lehden seuraavassa numerossa. Myös Tampereen yliopiston psykologian professori Markku Ojanen suhtautuu testiin hyvin kriittisesti. "Journal of Personality Assessment" -julkaisu, jonka alkuperäinen nimi oli Rorschach Research Exchange, julkaisee suurimman osan myönteisistä Rorschachia koskevista tutkimuksista; muissa psykologian alan julkaisuissa positiivisia tutkimuksia ei samalla mitalla esiinny. Suomalaisten Käypä hoito -suositusten mukaan Rorschachin musteläiskätestin näytön aste epävakaan persoonallisuushäiriön diagnostiikassa on D, eli epävakaan persoonallisuushäiriön diagnostisena välineenä Rorschahin testiä tukeva tieto ei täytä tieteelliseen tutkimukseen perustuvan näytön vaatimuksia.


title: Rorschachin musteläiskätesti

text: Vaikka Rorschachin testiä käytetään yleisesti psykiatrisen diagnostiikan tukena, se ei ole lääketieteellinen diagnostinen väline, vaan persoonallisuuden tutkimusväline. Näin ollen se soveltuu käyttöön arvioitaessa esimerkiksi ajattelua, objektisuhteiden laatua, tunne-elämän epävakautta ja itsetuhoisuutta.


title: Rorschach

text: Rorschach voi tarkoittaa seuraavia:


title: Nimiäiset

text: Nimiäiset tai nimenantojuhla on uskonnottomassa tapakulttuurissa lapsen nimenannon yhteydessä järjestettävä juhla. Tilaisuudessa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Lapsen nimi julkistetaan mahdollisesti ensi kertaa.


title: Nimiäiset

text: Nimiäiset ovat Suomessa kehittyneet alati kasvavan uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomien joukon tarpeisiin. Lapsen vanhemmat päättävät hyvin vapaasti juhlan paikan ja tilanteen. Nimiäisiin saatetaan kutsua ulkopuolinen puhuja, tai puhuja voi olla sukulainen tai ystävä. Vuonna 2015 arviolta joka neljäs vauva sai nimensä uskonnottomasti.


title: Nimiäiset

text: Nimenantojuhla voi mennä esimerkiksi seuraavasti. Lapsi puetaan juhlamekkoon. Juhlapuhuja, vanhemmat tai kummi pitää puheen. Äiti julkistaa lapsen nimen, ja isä laskee vauvan päähän kukkaseppeleen. Vieraat allekirjoittavat onnentoivotuksen lapselle. Lapselle voidaan myös istuttaa oma puu. Kahvitarjoilu ja pienet lahjat ovat yleisiä.


title: Pinjainen

text: Pinjainen () on Raaseporin kaupungissa Kuninkaantien varrella sijaitseva kylä ja entinen rautaruukki. Billnäsin ruukkikylä kuuluu osana Pohjan ruukkien maisemaa Suomen kansallismaisemiin. Nimitystä "Billnäs" käytetään myös suomen kielessä, erityisesti kylän vanhasta osasta puhuttaessa.


title: Pinjainen

text: Pinjaisten ”isä” oli vuorimestari Carl Billsten, joka sai rautaruukin perustamisoikeuden Karjaanjoen (Mustionjoen) koskeen vuonna 1641. Yksityisestä aloitteesta perustettu ruukki kohtasi ensimmäiset vaikeutensa jo 1659, kun paikalliset talonpojat hävittivät ruukin liiallisiksi kokemiensa rasitteiden takia. Toinen tuho kohtasi Billnäsiä isovihan muodossa, jonka aikana venäläiset hävittivät ruukin lähes kokonaan.


title: Pinjainen

text: Isovihan jälkeen ruukkiyhtiön ostivat veljekset Mikael Hising ja Johan Hising, jotka perustivat Billnäsiin muun muassa Suomen ensimmäisen puutarhakoulun.


title: Pinjainen

text: Yritys päätyi 1883 Fridolf Leopold Hisingerin omistukseen. Billnäs Bruks Aktiebolag -nimellä toiminut yhtiö (vuodesta 1935 O.Y. Billnäs A.B.) valmisti muun muassa takomotuotteitta, joista kuuluisimpia ovat kirveenterät. Tehtaat valmistivat vuodesta 1909 alkaen myös laadustaan tunnettuja konttorikalusteita.


title: Pinjainen

text: Billnäsin tehtaiden osake-enemmistö siirtyi Oy Fiskars Ab:lle vuosina 1918–1920, ja kokonaan tehtaat siirtyivät Fiskarsin omistukseen vuonna 1957. O.Y. Billnäs A.B. sulautettiin lopullisesti emoyhtiö Fiskarsiin 1970 ja samalla lopetettiin myös huonekalutehtaan toiminta.


title: Pinjainen

text: Pohjan kunta perusti 1983 yhtiön Kiint. Oy Pohjan Ruukkiteollisuus, joka valtion tuella osti keskeisiä osia Billnäsin ja Fiskarsin ruukeista, runsaat 110 rakennusta, joista noin 60 Billnäsissä. Billnäsin ruukkialue vaihtoi omistajaa vuonna 2008, kun Pohjan kunta myi 15. joulukuuta tehdyllä kaupalla omistuksessaan olleen 4,7 hehtaarin suuruisen jokiranta-alueen sekä sillä sijaitsevan yhdentoista teollisuusrakennuksen kokonaisuuden yrittäjä Olli Muuraiselle osaksi Management Events -yhtiöitä.


title: Pinjainen

text: Raaseporin kaupunki myi vuonna 2012 yrittäjä Olli Muuraiselle sata omistamaan ruukkiasuntoa Fiskarista ja Billnäsistä. Asukkailla on kaksi vuotta oikeus asua entisin ehdoin, ja sen jälkeen kymmenen vuotta asunnoista puolet on säilytettävä vuokrakäytössä. Asunnot myytiin 4,1 miljoonalla eurolla. Billnäsistä Muurainen suunnittelee kongressikeskusta.


title: Pinjainen

text: Fiskars-yhtiön toiminta Billnäsin vanhassa osassa lakkasi pääosin vuonna 1989, jolloin suurin osa toiminnoista siirrettiin uusiin tiloihin noin kahden kilometrin päähän, lähelle Karjaan rajaa. Vanhan osan teollinen toiminta loppui kokonaan vuonna 2002, kun myös työkalutehdas Tooling siirrettiin saksitehtaan yhteyteen.


title: Pinjainen

text: Entinen ruukkialue kuuluu Suomen kansallismaisemiin. Alue muodostaa myös osan Pohjan ruukkiympäristöt-nimistä kohdetta valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luettelossa.


title: Pinjainen

text: Helsingin ja Turun välisen rantaradan linjaus kulki alun perin Pinjaisten läpi, joskaan ei enää vuoden 1989 rataoikaisujen jälkeen kylän ydinosan kautta. Vanhan rautatien penger sekä asema-alueen asuinrakennukset ovat kuitenkin yhä jäljellä.


title: Pinjainen

text: Billnäsin ruukkialueella on jäljellä runsaasti kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, joista merkittävin on 1600-luvulta peräisin oleva "Iso paja". Entiset tuotantorakennukset sijoittuvat pääosin ruukkia halkovan Karjaanjoen (Mustionjoen) eteläpuolelle.


title: Pinjainen

text: Pohjoisrannalla sijaitsevat entiset maatalousrakennukset, joista vaikuttavimman kokonaisuuden muodostavat niin sanotun "Poliittisen kulman" rakennukset, jotka ovat isännöitsijän huvila (1915), viljamakasiini (1778), vanha talli (1778) sekä härkätalli (1888). Pohjoisrannalla sijaitsee myös Lars Sonckin piirtämä kivirakenteinen ruukinkartano Villa Billnäs, joka on valmistunut vuosina 1916–1917. Se rakennettiin vuonna 1915 tulipalossa tuhoutuneen puisen Villa Billnäsin tilalle. Koskenkyläntiellä, korkeimmalla kukkulalla sijaitsee Billnäs Lokalen (1917), joka on täysin säilynyt huomattavan kokoinen puurakenteinen seuraintalo.


title: Pinjainen

text: Suurinta osaa kylän vanhan ja arvokkaimman osan kiinteistöistä hallitsee Billnäsin ruukki Oy -kiinteistöyhtiö, joka kuuluu Olli Muuraisen omistamiin Hjärnbruket Ab Oy -yhtiöihin.


title: Pinjainen

text: Billnäsin alueella järjestetään vuosittain lukuisia tapahtumia.


title: Sin City (elokuva)

text: Sin City on Frank Millerin samannimisiin sarjakuviin perustuva sarjakuvamainen "noir"-elokuva. Elokuvan ohjannut Robert Rodriguez on merkinnyt Millerin elokuvan ensimmäiseksi ohjaajaksi, vaikkei tämä ole ollut juurikaan tekemisissä itse elokuvanteon kanssa. Myös Quentin Tarantino on ohjannut elokuvassa yhden kohtauksen.


title: Sin City (elokuva)

text: Elokuva on oikeastaan minisarja. Se koostuu kolmesta itsenäisestä, peräkkäin kerrotusta tarinasta, joista jokainen pohjautuu yhteen Sin City -albumiin ("Sin City", "Kohtalokas tappo" ja "Keltainen äpärä"). Tarinat liittyvät toisiinsa ja niissä on osittain yhteisiä sivuhenkilöitä. Elokuvassa käytetään hyväksi sarjakuvamaisuutta muun muassa osittaisen mustavalkoisuuden keinoin.


title: Sin City (elokuva)

text: "Sin City" äänestettiin elokuvalehti Episodin lukijaäänestyksessä vuoden 2005 parhaaksi elokuvaksi. Toimituksen vuoden 2005 parhaat -listalla se sijoittui kolmanneksi.


title: Sin City (elokuva)

text: Elokuvan jatko-osa "" sai ensi-iltansa vuonna 2014.


title: Salametsästys

text: Salametsästykseksi kutsutaan metsästystä, joka tapahtuu kiellettynä aikana tai kohdistuu metsästykseltä rauhoitettuun eläimeen tai tapahtuu alueella, jossa metsästäjällä ei ole metsästysoikeutta. Myös sallitulla alueella ja ajalla tapahtuva luvalliseen lajiin kohdistettu kiellettyä ansapyyntiä kutsutaan salametsästykseksi. Myös laillisen metsästyksen yhteydessä tapahtuvaa lain näkökulmasta kielletyn saaliin tavoittelua sanotaan salametsästykseksi.


title: Salametsästys

text: Salametsästyksen yhteydessä tapahtuva saaliin kaatamista, ampumista kutsutaan "salakaadoksi" ja vastaavasti kaatajaa, ampujaa "salametsästäjäksi" tai "salakaatajaksi".


title: Salametsästys

text: Salametsästysrikokset jäävät Suomessa lähes aina tutkimatta. Lisäksi kiinnijääneiden rangaistukset ovat olleet poikkeuksetta erittäin lieviä.


title: Salametsästys

text: Susien salakaadot ovat merkittävä ongelma Suomessa, ja niiden arvioidaan lisääntyneen. Esimerkiksi Kainuussa elää nykyään enää kaksi susilaumaa. 90 prosenttia yli puolivuotiaista susista kuolee ihmisen käden kautta. Susia häviääkin enemmän kuin metsästyslupia niiden tappamiseksi on annettu. Esimerkiksi Kuhmossa on susia hävinnyt lähes kaksinkertainen määrä lupiin verrattuna. Myös hirvien määrän väheneminen on vaikuttanut susien määrään laskevasti. Joillain seuduilla on hirvikanta vähentynyt merkittävästi. Susi on Suomessa luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Susi on Suomen vihatuin ja pelätyin suurpeto.


title: Bob Beamon

text: Robert ”Bob” Beamon (s. 29. elokuuta 1946 Jamaica, New York City, New York) on yhdysvaltalainen pituushyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Bob Beamon

text: Bob Beamon tunnetaan 1968 Méxicon olympiakisojen pituushypyn voittotuloksestaan 890 senttimetriä, joka kesti maailmanennätyksenä peräti 23 vuotta. Hän rikkoi tuolloin voimassa olleen maailmanennätyksen 55 senttimetrillä. Beamonin paras tulos urallaan ennen Méxicon haamuhyppyä oli ollut 833 cm ja olympialaisten jälkeen hän ylsi parhaimmillaan 822 senttimetrin hyppyyn.


title: Bob Beamon

text: Beamon hyppäsi tuloksensa ensimmäisellä yrittämällä. Olosuhteet olivat hänen puolellaan. Suorituspaikka sijaitsi noin kahden kilometrin korkeudessa merenpinnasta, minkä ansiosta ilmanvastus oli vähäisempi kuin lähempänä merenpintaa. Myötätuulta oli juuri sallitut kaksi metriä sekunnissa, joten tulos voitiin hyväksyä ennätykseksi. Askelmerkkien kanssa usein vaikeuksissa ollut Beamon myös osui lankulle ihanteellisen ”senttejä säästävällä” tavalla.


title: Bob Beamon

text: Beamonin tuloksen rikkoi vasta Mike Powell vuonna 1991 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Tokiossa (895 cm). Beamonin 890 cm on kuitenkin edelleen olympiaennätys ja kaikkien aikojen toiseksi pisin sallituissa oloissa tehty hyppy.


title: Bob Beamon

text: Ennen olympialaisia Beamon oli voittanut 22 kilpailuaan 23:sta. Vuoden 1967 Pan-Amerikan kisoissa hän oli voittanut hopeaa.


title: Bob Beamon

text: Beamonin äiti kuoli pojan ollessa alle vuoden ikäinen ja hän ei koskaan saanut tietää biologista isäänsä.


title: Bob Beamon

text: Urheilu-uransa jälkeen hän toimi monissa nuorisourheilua tukevissa projekteissa ja oli myös Olympiaurheilijoiden taidemuseon johtajana Floridassa, jossa hän vieläkin asuu.


title: Linnoitus

text: Linnoitus voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kubuntu

text: Kubuntu on eräs GNU / Linux-käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Se on virallinen Ubuntu-jakelun rinnakkaisversio, jossa oletustyöpöytäympäristö on KDE Ubuntun käyttämän Gnomen sijaan. Se on saatavilla x86- ja AMD64-suoritinarkkitehtuureille. Kubuntussa, kuten Ubuntussakin tavoitteena on helppokäyttöisyys ja laaja tuki erilaisille laitteistoille.


title: Kubuntu

text: Kubuntun ensimmäinen versio 5.04 julkaistiin 8. huhtikuuta 2005. Sana kubuntu on afrikkalaista bemban kieltä ja tarkoittaa ”Kohti ihmisyyttä".


title: Kubuntu

text: Kubuntun oletuskokoonpano sisältää valmiiksi jokapäiväisessä käytössä tarpeellisia vapaan koodin ohjelmia. Pakettiin kuuluu muun muassa verkkoselain (rekonq) ja LibreOffice-toimisto-ohjelmisto. Kubuntuun saa asennettua lisää tarpeellisia ohjelmia internet-yhteyden ja Debianista tutun paketinhallintajärjestelmän avulla.


title: Kubuntu

text: Kubuntu on avoimen lähdekoodin -periaatteella julkaistava käyttöjärjestelmä ja Kubuntun mukana tulevien ohjelmien on noudatettava Ubuntun lisensointikäytäntöä, joka noudattaa GPL-lisenssiä ja GNU-projektin ideaa. Ubuntun julkaisukäytäntönä on että kaikkien mukana tulevien ohjelmien tulee olla saatavilla vapaasti ja ohjelman lähdekoodin on oltava julkinen kuten GPL vaatii. Tämä käytäntö rajoittaa valmiiksi Kubuntun mukana tulevaa ohjelmatarjontaa. Useat ilmaiset, mutta suljetun lähdekoodin tai ohjelmistopatenttien rajoittamat, ohjelmat on mahdollista asentaa jälkikäteen varsin helposti. Esimerkiksi Opera-selain, VoIP-sovellus Skype, nettisivujen laajennussovellus Flash- tai MP3-tuki on mahdollista asentaa jälkikäteen suoraan. Sen sijaan Windows-ohjelmia, joista ei ole Linux-versiota, on mahdollista asentaa Wine-yhteensopivuuskerroksen avulla.


title: Kubuntu

text: Kubuntu seuraa samaa nimeämisperiaatetta kuin Ubuntukin, eli jokaisella julkaisulla on julkaisuvuoteen ja -kuukauteen perustuva versionumero sekä allitteraation sisältävä koodinimi.


title: Kubuntu

text: Kubuntun asennus on lähes samanlainen kuin rinnakkaisversionsa Ubuntun. Ainoastaan aivan pieniä muutoksia on havaittavissa. Kubuntun asennus tekee automaattisesti loppuvaiheessa GRUB-"käynnistyslataajan", jolla voi valita tietokoneen käynnistyessä käyttöjärjestelmän. GRUB tunnistaa yleensä kaikki Windows-versiot sekä eräät Linux-jakelut. Kubuntu asettaa GRUBiin oletuksena itsensä ensimmäiseksi sekä oletukseksi. Jälkikäteen käynnistyslataajan toiminnallisuutta voi muuttaa muokkaamalla /boot/grub/menu.lst-tiedostoa, uusimmassa tosin /boot/grub/grub.cfg-tiedostoa muokkaamalla.


title: FK Elista

text: Futbolnyi klub Elista () on jalkapalloseura Elistan kaupungissa, Kalmukiassa. Seura on perustettu vuonna 2005 edeltäjänsä "Uralanin" raunioille.


title: FK Elista

text: Elistan edeltäjä "Uralan" (kalmukin kielellä "eteenpäin") perustettiin vuonna 1958. Se voitti kaikki Kalmukian sarja- ja cup-mestaruudet ennen vuotta 1965; vuonna 1966 se pääsi Neuvostoliiton B-liigaan. Neuvostoliiton toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Uralan pelasi aina vuoteen 1991 saakka. Sen paras sijoitus oli viimeisen kauden kakkossija. Tämän jälkeen joukkue jatkoi Venäjän 1. divisioonassa, jonka se voitti vuonna 1997, ja pääsi näin korkeimmalla sarjatasolle. Vuonna 2000 se putosi takaisin ykköseen, nousi seuraavana vuonna takaisin pääsarjaan, mutta putosi taas kahden vuoden kuluttua.


title: FK Elista

text: Vuonna 2004 joukkue ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Pelaajien palkat olivat jääneet maksamatta puolen vuoden ajalta, ja monet lähtivät seurasta. Toisinaan joukkue ei saanut otteluihin kokoon edes täyttä miehistöä. Joukkueelle ei enää myönnetty ammattilaislisenssiä. Uralanin puheenjohtajana toimi Kalmukian tasavallan presidentti ja kansainvälisen shakkiliiton puheenjohtaja Kirsan Iljumžinov; tasavallan hallinnon panostus joukkueeseen oli hyvin voimakasta.


title: FK Elista

text: Uusi seura FK Elista perustettiin Uralanin raunioille vuonna 2005. 80 prosenttia joukkueen pelaajista oli paikallisesta jalkapallokoulusta. Se sijoittui esikoiskaudellaan amatöörisarjassa toiseksi. Seuraavaksi kaudeksi Venäjän ammattilaisliiga, joka hallinnoi 1. ja 2. divisioonaa, päätti antaa sille paikan 2. divisioonan etelälohkosta. Kaudella 2006 joukkue vetäytyi sarjasta talousongelmien vuoksi.


title: 1 500 metrin juoksu

text: 1 500 metrin juoksu on yleisurheilun keskipitkä juoksumatka. 400 metrin juoksuradalla rata kierretään kolme ja ¾ kertaa.


title: 1 500 metrin juoksu

text: Verrattain pitkäksi matkaksi 1 500 metriä on kuitenkin todella kovavauhtinen laji, jossa maailman huiput juoksevat ratakierroksen 55 sekunnin pintaan. Silti 1 500 metrin juoksussa myös onnistuneella taktiikalla on suuri merkitys.


title: 1 500 metrin juoksu

text: 1 500 metrin juoksu on pituudeltaan lähellä erityisesti brittien harrastamaa mailin juoksua (1 609 metriä).


title: 1 500 metrin juoksu

text: 1 500 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimassa nykyaikaisen olympiahistorian alusta alkaen, vuodesta 1896. Naisten 1 500 metrin juoksu tuli mukaan olympiaohjelmaan vuonna 1972. Yleisurheilun MM-kilpailuissa 1 500 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983.


title: 1 500 metrin juoksu

text: Lähteet:


title: Johann Voldemar Jannsen

text: Johann Voldemar Jannsen (16. toukokuuta 1819 Vändra – 13. heinäkuuta 1890 Tartto) oli virolainen lukkari, opettaja ja lehtimies. Janssen ajoi maltillista näkemystään virolaisten kansallisesta ohjelmasta lehdissään, minkä lisäksi hän oli monien kansallisten hankkeiden taustalla. Janssen oli toteuttamassa esimerkiksi Viron ensimmäisiä virolaisia laulujuhlia, joiden yhteydessä hän teki sanat ""Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"" Fredrik Paciuksen "Maamme"-lauluun. Kappaleesta tehtiin myöhemmin itsenäisen Viron kansallishymni.


title: Johann Voldemar Jannsen

text: Johann Voldemar Jannsen syntyi 16. toukokuuta 1819 Vändrassa silloisessa Liivinmaan kuvernementissa. Hänen isänsä oli kapakoitsija ja Janssen toimi itse lukkarina, opettajana ja koulumestarina.


title: Johann Voldemar Jannsen

text: Vuonna 1857 Jannsen alkoi toimittaa "Perno Postimees ehk Näddalileht"-nimistä viikkolehteä (suom. Pärnun postimies eli viikkolehti), jonka ensimmäisen numeron hän avasi tervehdyksellä: ""Terre, armas Eesti rahwas.""Janssenin manifestoima nimitys "Eesti rahwas" eli virolainen kansa yleistyi seuraavan vuosikymmenen puolella muodossa "eeslane" eli virolainen. Aiemmin virolaisiin oli viitattu vain maankansana ("maarahvas"). Tyypiltään Jannsenin lehti oli kansanvalistaja, jonka sivuilla Janssen opetti ja kasvatti lukijoitaan. Viranomaisten määräysten takia lehti joutui välttämään suoria poliittisia kannanottoja. Lehti keräsi suuren yleisön ja vuonna 1862 sillä oli 2 262 tilaajaa. Janssen toimitti kuitenkin lehteä nälkäpalkalla ja sen omistaja oli baltiansaksalainen. Vuonna 1863 Jannsen muutti Tartoon, jossa hän aloitti oman lehden nimeltä "Eesti Postimees ehk Näddalaleht ma- ja linnarahwale" (suom. Virolainen posttimies eli viikkolehti maalaisille ja kaupunkilaisille). Janssen alkoi vähitellen kiteyttää kansallista ohjelmaansa lehdessään. Hänen päähjuomionsa oli virolaisten taloudellisen ja sosiaalisen aseman parantaminen. Hän ei uskonut virolaisten olevan valmiita ottamaan poliittista johtoa ja kannatti yhteistyötä baltiansaksalaisten kanssa arvostellen kuitenkin toisaalta virolaisintellektuellien saksalaistumista. Talonpojille hän korosti virolaisuuden merkitystä ja perusti 1870-luvun alussa kaksi maanviljelyseuraa. Janssenin ajama maltillinen ja konservatiivinen valtiovallalle uskollisuutta painottava linja ajoi hänet riitoihin kansallisen liikkeen radikaalimpaa suuntausta edustaneen Carl Robert Jakobsonin kanssa.


title: Johann Voldemar Jannsen

text: Janssen tunnetaan myös monien kansallisten hankkeiden käynnistäjänä. Hän oli Tarton ensimmäisten laulujuhlien alullepanija Vanemuine-seuran ohella, jonka Janssen oli perustanut tarttolaisten käsityöläisten, kauppiaankisällien ja palvelijoiden kanssa vuonna 1865. Ajatuksen laulujuhlista Jannsen oli saanut baltiansaksalaisista laulujuhlista, joista ensimmäinen oli järjestetty Tallinnassa vuonna 1857. Jannsen halusi luoda yleisvirolaiset laulujuhlat, jotka saatiin järjestettyä Tartossa kesäkuussa 1869. Laulujuhlat olivat ensimmäinen virolainen isänmaallinen joukkotapahtuma. Ohjelmistoon kuului muun muassa Fredrik Paciuksen "Maamme", johon Janssen oli tehnyt sanat ""Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"". Laulusta tuli suosittu virolainen isänmaallinen laulu ja maan itsenäistyttyä myöhemmin siitä tehtiin kansallishymni. Toinen merkittävä hanke oli rahankeruu Aleksanteri I:n kunniaksi perustettavaa Aleksanterin-koulua varten. Loppukesällä 1869 rahankeruuta varten perustettiin pääkomitea, jonka johdossa toimi Jakob Hurt. Toiminnassa mukana oli Janssen ja monia muita virolaisen sivistyneistön johtohahmoja. Valtiovalta tukahdutti kuitenkin myöhemmin kouluhankkeen.


title: Johann Voldemar Jannsen

text: Janssen sai aivohalvauksen vuonna 1880 ja siirtyi taka-alalle lehtensä toiminnasta. Lehti ajautui pian vaikeuksiin ja se myytiin vuonna 1882. Janssen kuoli Tartossa 13. heinäkuuta 1890.


title: Johann Voldemar Jannsen

text: Janssenin tytär runoilija Lydia Koidula oli kansallisen liikkeen ainoa naisintellektuelli ja hän osallistui myös isänsä lehden toimittamiseen, sekä laulujuhlien järjestämiseen.


title: Hicham el-Guerrouj

text: Hicham el-Guerrouj () (s. 14. syyskuuta 1974 Berkane, Marokko) on entinen marokkolainen keskimatkojen juoksija. Häntä pidetään lajissaan yhtenä kaikkien aikojen parhaista. Viimeisinä aktiivivuosinaan hän kilpaili myös pitemmillä juoksumatkoilla.


title: Hicham el-Guerrouj

text: Tällä hetkellä el-Guerrouj pitää hallussaan 1 500 metrin, mailin ja 2 000 metrin maailmanennätyksiä. Vuosina 2001 ja 2002 IAAF nimesi el-Guerroujin vuoden parhaaksi yleisurheilijaksi.


title: Hicham el-Guerrouj

text: Hicham el-Guerrouj aloitti kansainvälisen juoksu-uransa vuonna 1992 Soulissa Etelä-Koreassa nuorten maailmanmestaruuskilpailujen 5 000 metrillä. 1990-luvun puolivälissä hän tavoitteli jo maailman kaikkien aikojen huippuaikoja 1 500 metrin ja mailin matkoilla. Kuitenkin 1996 Atlantan olympialaisissa hän jäi 1 500 metrillä vasta kahdenneksitoista törmäiltyään lopulta kultamitalin napanneen Algerian Noureddine Morcelin kanssa.


title: Hicham el-Guerrouj

text: Seuraavina vuosina Hicham el-Guerrouj kuitenkin voitti 1 500 metrin maailmanmestaruuden neljä kertaa peräkkäin - vuosina 1997, 1999, 2001 ja 2003. Vuonna 1998 hän rikkoi Noureddine Morcelin nimissä olleen mailin maailmanennätyksen ajalla 3.43,13. Sydneyn olympiakisoissa 2000 hän jäi 1 500 metrillä hopealle.


title: Hicham el-Guerrouj

text: 2004 Ateenan kisoissa hän otti 1 500 metrillä olympiakultaa Kenian Bernard Lagatin nenän edestä juosten viimeiset 800 metriä aikaan 1.46. Samoissa kisoissa hän sensaatiomaisesti otti kultaa myös 5 000 metrin matkalla, kytättyään Etiopian juoksusuuruuden Kenenisa Bekelen takana mennen loppusuoralla ohi, loppuajalla 13.14. Hänestä tuli ensimmäinen ihminen sitten Paavo Nurmen joka on kyennyt samoissa olympialaisissa voittamaan molemmat matkat.


title: Hicham el-Guerrouj

text: Hicham el-Guerrouj on lisäksi voittanut kolme kertaa peräkkäin Kultaisen liigan pääpalkinnon vuosina 2001–2003. Hän on ainoa keskimatkojen juoksija, joka on päässyt jakamaan osuutta 50 kilogramman kultapotista. Hän on myös ainoa urheilija ylipäätänsä, joka on kyennyt voittamaan palkinnon kolmesti peräkkäin.


title: Hicham el-Guerrouj

text: Hicham el-Guerrouj ilmoitti lopettavansa uransa toukokuussa 2006 31 vuoden ikäisenä. Hän ei ollut kilpaillut Ateenan olympialaisten jälkeen.


title: Alppipiikkiputki

text: Alppipiikkiputki eli alppiputki ("Eryngium alpinum") on piikkiputkien ("Eryngium") suvun monivuotinen sarjakukkaiskasvi. Se kasvaa 50 cm korkeaksi, ja kukkii teräksensinisin kukin. Sitä kasvatetaan koristekasvina, ja voidaan myös kuivata kuivakukaksi.


title: Alppipiikkiputki

text: Alppipiikkiputkea kasvaa luonnonvaraisena Sveitsissä, Itävallassa, Ranskassa ja entisen Jugoslavian vuoristoalueella.


title: Swains Island

text: Swains Island eli Olohega on atolli Tyynellämerellä Tokelaun saariketjussa. Poliittisesti Swains Island kuuluu kuitenkin Amerikan Samoaan. Atollin asukasluku oli 17 vuonna 2010 ja siellä on yksi kylä. Swains Islandin lähellä sijaitsee asumaton Rose Island. Ensimmäinen atollilla käynyt eurooppalainen Pedro Fernández de Quirós antoi sille nimeksi Isle de la Gente Hermosa.


title: Kansainvälinen joukkoliikenneliitto

text: Kansainvälinen joukkoliikenneliitto UITP ("Union Internationale des Transports Publiques", perustettu 1885) on joukkoliikenneliikennöitsijöiden ja joukkoliikenneviranomaisten kansainvälinen yhteistyöjärjestö. Järjestön tehtäviin kuuluu tietovaihto jäsenten välillä, joukkoliikenteen tutkimus ja edunvalvonta. Järjestön toimipaikka on Bryssel.


title: Kansainvälinen joukkoliikenneliitto

text: Maailmanlaajuisesti liitossa on noin 1 400 jäsentä yhteensä 96 valtiosta. UITP pitää maailmankonferenssin kahden vuoden välein, vuonna 2005 konferenssipaikka oli Rooma, vuonna 2007 Helsinki. Suomessa UITP:n jäseniä ovat Helsingin seudun liikenne, Helsingin kaupungin liikennelaitos, Tampereen kaupunkiliikenne sekä Turun joukkoliikennetoimisto.


title: Kansainvälinen joukkoliikenneliitto

text: UITP:llä on Brysselissä sijaitsevan päärakennuksen lisäksi 12 alueellista toimistoa maailmanlaajuisesti.


title: Raitiokävelykatu

text: Raitiokävelykatu on kävelykatu, jolla liikennöidään kävelyn, pyöräilyn ja huoltoliikenteen lisäksi raitiovaunulla.


title: Raitiokävelykatu

text: Raitiokävelykatua ei tunneta Suomen tieliikennelaissa, joten sen asema on lain silmissä sama kuin muiden kävelykatujen. Suomen tieliikennelain mukaan kävelykadut merkitään erityisellä liikennemerkillä. Kävelykadulla on moottoriajoneuvolla läpiajoliikenne kielletty, mutta eräin rajoituksin sitä saa kuljettaa kadun varrella olevalle kiinteistölle, jollei kiinteistölle ole muuta kautta järjestetty ajokelpoista yhteyttä. Ajonopeus kävelykadulla on sovitettava jalankulun mukaiseksi eikä se saa ylittää 20 km/h. Ajoneuvon kuljettajan on annettava jalankulkijoille esteetön kulku.


title: Raitiokävelykatu

text: Raitiokävelykatu on yleinen joukkoliikenteen ja kevyen liikenteen edistämisratkaisu Ranskassa, Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Suomessa ratkaisu on käytössä Helsingin Mikonkadulla, Yliopistonkadun ja Aleksanterinkadun välisellä osuudella sekä Katariinankadulla.


title: Ruohorata

text: Ruohorata on raitiotien ja pikaraitiotien rakentamistapa, jossa kiskojen välinen alue ruohotetaan. Ratkaisu parantaa kaupunkikuvaa sekä alentaa raitioliikenteestä aiheutuvaa melua. Ruohorata voidaan sovittaa esimerkiksi puistoon tai kadun puistomaiselle keskikaistalle tavanomaista rataa paremmin.


title: Kanmu

text: Keisari Kanmu (myös muoto "Kammu") (, 737−806) oli Japanin 50. keisari. Hän nousi valtaistuimelle vuonna 781 poliittisesti kokeneena miehenä.


title: Kanmu

text: Vuonna 784 hän siirsi pääkaupungin pois Narasta ja rakennutti uuden pääkaupungin Nagaokaan, noin 30 km Narasta pohjoiseen. Vuonna 794 hän siirrätti pääkaupungin uudestaan muutaman kilometrin päähän nykyisen Kioton alueelle.


title: Kanmu

text: Pääkaupungin siirtäminen kahdesti osoittaa Kanmun poliittisen voiman hallitsijana. Häntä on monesti kutsuttu vahvimmaksi japanilaisista itsevaltiaista. Kanmun luonteeseen sopi itsenäinen johtaminen, ja hän aloittikin vuodesta 781 vuoteen 850 kestäneen vahvistumisen kauden, jonka aikana keisarit siirsivät vallan munkeilta ja muulta ylimystöltä itselleen. Muut vahvistumisen kauden hallitsijat olivat hänen poikansa Heizei (v. 806–809), Saga (v. 809–823) ja Junna (v. 823–833).


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text:
Ruotsinsalmen toinen meritaistelu on an kuulunut meritaistelu Ruotsin ja Venäjän laivastojen välillä 9.-10. heinäkuuta 1790. Se käytiin Kotkansaaren, Mussalon ja Kuutsalon saarten välisellä alueella nykyisen Kotkan edustalla. Taistelu on suurin Itämerellä koskaan käyty meritaistelu ja voidaan laskea myös kuuluvan suurimpien meritaisteluitten joukkoon alusmäärän ja joukkojen koon vuoksi.
Vain vuotta aiemmin käytiin samalla paikalla Ruotsinsalmen ensimmäinen meritaistelu, jonka Ruotsi hävisi.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: 4. heinäkuuta käytiin Viipurin edustalla meritaistelu, jossa Ruotsi sai pyrrhoksen voiton. Kärsimiensä kalustotappioiden jälkeen Ruotsi vetäytyi Viipurin edustalta kohti Kotkaa.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Venäläisten ylipäällikkö prinssi Nassau-Siegen saapui 8. heinäkuuta Ruotsinsalmen suulle ja ankkuroitui Kirkonmaan ja Viikarin saarten väliin. Hyökkäystä ryhdyttiin valmistelemaan viipymättä. Hyökkäyskiila oli tarkoitus muodostaa täällä valmiiksi, minkä jälkeen sillä iskettäisiin ruotsalaisten kylkeen salmessa.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Hyökkäys alkoi aamulla 9. heinäkuuta. Ruotsalaiset tulivat Varissaaren takaa ja alkoivat muodostaa puolustuslinjaa salmen poikki.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text:
Venäjän hyökkäysarmeijaan kuului 273 alusta: 6 suurta fregattia, 13 suurta shebekkiä, 13 suurta pommilaivaa, 2 tykkiproomua, 4 uivaa patteria, 26 kaleeria, 6 kuunaria, 4 kutteria, 206 tykkipurtta, 77 pientä tykkivenettä sekä 120 pienempää alusta. Joukkojen vahvuus oli noin 14 500 miestä.
Hyökkäyskiila käsitti kolme kolonnaa. Nassau-Siegen otti johtaakseen keskimmäisen, joka raskaine fregatteineen, suurine shebekkeineen ja kaleereineen oli vahvin. Slissovin johtamaan vasempaan siipeen kuului 23 tykkivenettä, raskaita ja puoliraskaita proomuja sekä muutama uiva patteri. Buxhoevedenin komentamassa oikeassa siivessä oli 77 kanuunasluuppia sekä pienempiä purjealuksia.
Maihinnousuarmeijaa kuljettava 4. kolonna seurasi perässä, eikä sen ollut tarkoitus osallistua valmisteluihin salmessa.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text:
Ruotsin puolustusarmeijaan kuului 195 alusta: 5 saaristofregattia, 18 kaleeria, 99 tykkisluuppia, 54 tykkijollaa, 10 tykkibarkassia, 8 mörssäribarkassia ja
1 priki. Joukkojen vahvuus oli noin 12 500 miestä.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text:
Venäläiset lähtivät hyökkäämään myötätuulessa tykkiveneet kärjessä. Tuuli oli yltynyt niin että pienimmät alukset ottivat sisäänsä vettä ja isompien oli hidastettava vauhtia ruudin suojelemiseksi pärskeiltä. Kajakarin kohdalla avattiin tuli ruotsalaisten etuvartiota kohti. Heti sen jälkeen nähtiin selällä suurempia aluksia, joita tulitettiin tykeillä, vaikka kantomatka ei riittänyt. Ruotsalaiset olivat asettumassa springiin eli pituussuunnassa olevaan kiinnitysköyteen
Varissaaren itäpuolelle ulottaen alusten ketjun yli salmen. Slissovin tehtävänä oli ottaa hallintaan Mussalon rantaa aina Kymijokeen asti vasemmalla ja Pahlenin kaleeriosasto keskustassa oli tarkoitettu suojaamaan raakatakila-aluksia niiden ankkuroituessa asemiinsa Varissaaren kohdalle vastapäätä ruotsalaisten keskustaa.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Kymijoen suistoon kätkeytyneet ruotsalaiset tykkiveneet soutivat esiin ja muodostivat ketjun Mussalon rantaviivalle. Tuli avattiin kun venäläiset pysähtyivät lataamaan rynnäkössä tyhjentyneitä kanuunoitaan. Aluksi venäläiset näyttivät menestyvän. Everstiluutnantti Törningin johtaman oikean siiven 25 tykkivenettä vastaan venäläisillä oli 50 tykkivenettä ja kaksi uivaa patteria. Ruotsalaisten kannalta tilanne kävi hetki hetkeltä vakavammaksi ja vihollisen onnistuu raivata aukko linjaan ja murtautua Varissaaren ja Kotkansaaren väliseen solaan aikomuksena päästä tekemään tuhoa ruotsalaisten keskustan selkäpuolelta. Venäläisten paine oli kova ja Törning joutui pyytämään everstiluutnantti Cronstedtilta johtamalta keskustalta apua läpi murtautuneen vihollisen torjumiseksi.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Seuraavaksi saapuivat suuret purjelaivat. Tuuli oli jatkanut kääntymistään länteen ja entisestään voimistunut. Hyökkääjään nähden se puhalsi melkein vastaan. Etummaiset kaksi shebekkiä pysähtyivät Varissaaren kohdalle niin äkisti, että perässä tulevat fregatit olivat törmätä toisiinsa. Jäljessä tulevat fregatit ja shebekit ajautuivat liian lähelle toisiaan tai joutuivat laskemaan ankkurit. Tarkoitettua taistelulinjaa ei syntynyt. Kreivi de Littan kaleereille ei jäänyt tarpeeksi tilaa soutaa alusten väleihin vahvistamaan taistelulinjaa järeillä keulakanuunoillaan. Kaleereiden oli jäätävä linjan taakse odottelemaan kunnes suuret alukset saatiin varpattua oikeisiin asemiinsa.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Pian myrskytuuli ja kova aallokko alkoivat painaa de Littan kaleerien hauraita runkoja toisiaan vasten. Syntyi ruuhka jossa touvit, airot, takilat ja miehet kamppailivat keskenään. Mussalon suunnalta ajautui lisäksi sekaan ehjiä ja rikkoutuneita veneitä haavottuneine tai uupuneine miehistöineen. Hätäisesti lasketut kaleeriankkurit eivät kestäneet kasvavaa rasitusta ja painoa, jolloin ne alkoivat irtoilla pohjasta. Nassau-Siegen jätti komentopaikkansa fregatti Jekaterinalla ja lähti selvittämään uhkaavaa tilannetta. Fregatit saivat käskyn muodostaa linjansa uudelleen alemmaksi tuuleen lähemmäksi Santakareja. Taistelut olivat levinneet molemmille siiville. Yritys järjestäytyä uudelleen osoittautui fregateille toivottomaksi, vaikka aluksia hinattiin varppauksen helpottamiseksi.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Myös Buxhoevedenin 3. kolonna ajautui vaikeuksiin. Salmeen päästyään se oli joutunut suoraan Helmstjernan johtaman vasemman siiven III tykkiveneprikaatin syliin ruotsalaisten vasemmalla siivellä. Täälläkin soutumiehet olivat väsyneitä pitkästä matkasta ja vastatuuleen soutamisesta. Ennen kuin taistelu oli päässyt alkamaankaan, Buxhoeveden pyysi lupaa nousta maihin taaemmaksi Lehmäsaareen.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Taistelu oli kestänyt nyt neljä tuntia. Kustaa III oli pannut merkille vihollisen ongelmat ja vastuksen sattumanvaraisuuden. Kun Kuninkaanportin suunnaltakaan ei näkynyt merkkejä vihollisesta, kuningas antoi Helmstiernalle luvan "dupleerata" Buxhoevedenin selustaan ja estää tätä tulittamasta Lehmäsaaresta käsin.


title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Cronstedt käski tykkiveneitten hyökätä venäläisten kaleereja ja raakatakila-aluksia vastaan. Venäläisten tueksi tullut Kozljaninovin kuljetuslaivasto törmäsi täydelliseen sekasortoon. 4. kolonna sai Nassau-Siegeniltä määräyksen kääntyä välittömästi takaisin ja palata Tiutisten edustalle odottamaan uusia ohjeita. Monet muutkin käänsivät keulansa myötätuuleen esimerkkiä noudattaen ja luulivat yleisen perääntymisen alkaneen. Nassau-Siegen ei voinut estää enää vahinkoa. Myöskään ruuhka ei ottanut selvitäkseen, vaan alkoi ajautua Lehmäsaarta kohden.