title: Edvard II

text: Vuonna 1321 paronien tapaamisessa päätettiin Lancasterin jaarlin johdolla karkottaa Hugh le Despenser poikineen. Tämä sai Edvardin toimimaan. Vuonna 1322 hän kutsui Despenserit maanpaosta ja käynnisti heidän puolestaan sodan paroneja vastaan. Thomas, Lancasterin jaarli, lyötiin Boroughbridgen taistelussa ja teloitettiin sen jälkeen Pontefractissa hyvin samaan tapaan kuin Gaveston aiemmin. Despenserit hallitsivat Englantia seuraavat viisi vuotta. Despensereiden johdolla hallintoa kehitettiin, mutta samalla perheestä tuli hyvin korruptoitunut. Se alkoi aiheuttaa laajaa ärtymystä, ja erityisesti heihin oli närkästynyt kateellinen kuningatar Isabella.


title: Edvard II

text: Englannin ja Ranskan välille syntyi kiista, kun kuningatar Isabellan veli Kaarle IV alkoi rakentaa linnoitusta englantilaisten alueelle Akvitaniaan. Silloin Despenserit takavarikoivat kuningattaren laajat tilukset, karkottivat hänen uskolliset ranskalaiset palvelijansa ja ottivat hänen kolme lastaan huostaansa. Eleanor de Clare määrättiin Isabellan "taloudenhoitajaksi" valvomaan tämän toimia. Kuningatar pysytteli aloillaan aina vuoteen 1325 asti, jolloin hän matkusti Ranskaan neuvottelemaan ratkaisua kiistaan. Hänen vanhin poikansa Edvard Windsorilainen (myöhempi Edvard III) seurasi myöhemmin vannomaan uskollisuutta Kaarlelle, kun sovinto oli saavutettu. Isabellan kohtelias käytös lievitti Despensereiden ja hänen aviomiehensä kaunaisuutta, ja Isabellaa pidettiin lojaalina.


title: Edvard II

text: Isabella päätti olla palaamatta aviomiehensä luo ennen niin kauan kuin Despenserit pysyivät hänen suosikkeinaan. Pariisissa hän liittoutui Marchin jaarlin Roger Mortimerin kanssa. Mortimer oli ollut maanpaossa vuodesta 1323, jolloin hän oli noussut kapinaan Despensereiden vallattua hänen maansa. 24. syyskuuta 1326 Isabella nousi maihin Essexissä Mortimerin, tämän pojan ja suuren sotajoukon kanssa. Isabella ilmoitti tulleensa kostamaan Lancasterin jaarlin murhan ja karkottamaan Despenserit. Edvardin kannattajat hylkäsivät kuninkaan ja tämä lähti pakoon nuoremman Despenserin tilalle Glamorganiin. Isabellan saapuessa Lontooseen hänen kannattajansa aloittivat väkivaltaisen kansannousun. Seurasi viikkoja kestänyt anarkia. Tämän jälkeen käynnistyi ajojahti Edvardin kiinniottamiseksi. Edvard ja kourallinen kannattajia vangittiin 16. marraskuuta ja vietiin Monmouthin linnaan, josta hänet myöhemmin siirrettiin Kenilworthin linnaan. Kuningas taivuteltiin luopumaan virastaan; tämä tapahtui 20. tammikuuta. On kiistelty, miten erottaminen tarkalleen ottaen tapahtui. Tiedetään ainoastaan, että valtiopäivät kokoontui tammikuussa 1327 Westminsterissä ja valitsi Edvardin pojan Edvard III:n uudeksi kuninkaaksi. Molemmat Despenserit tuotiin oikeuden eteen ja teloitettiin.


title: Edvard II

text: Isabellan ja Mortimerin asema oli siinä määrin epävarma, etteivät he uskaltaneet jättää syrjäytettyä kuningasta poliittisten vihollistensa käsiin. 3. huhtikuuta Edvard siirrettiin Kenilworthista Berkeleyn linnaan Gloucestershireen kahden Mortimerin alaisen huostaan. Geoffrey le Bakerin poleemisesta kronikasta poiketen todistusaineisto osoittaa, että Edvardia kohdeltiin vankeudessa hyvin.


title: Edvard II

text: Myöhemmin huhuttiin, että Edvard oli murhattu työntämällä kuparisauva hänen peräaukkoonsa (myöhemmin mainittiin tulikuuma rautatanko, niin kuin legendan mukaan Edmund Rautakylki murhattiin) – tätä pidettiin homoseksuaalille sopivana kuolemana. Tarinoiden mukaan murha tehtiin näin, jotta kuolema olisi näyttänyt luonnolliselta: työntämällä peräsuoleen ensin metalliputki voitiin tulikuumalla rautatangolla kärventää sisälmykset jättämättä palojälkiä peräaukkoon. Tästä huhusta kertoi yksityiskohtaisesti paljon myöhemmin historioitsija Thomas More.


title: Edvard II

text: Kuninkaan kuoleman jälkeen Isabellan ja Mortimerin valtakausi ei kestänyt kauan. He tekivät rauhan skottien kanssa Northamptonin rauhassa keväällä 1328. Sopimus oli epäsuosittu. Edvardin veli Edmund Woodstockilainen teloitettiin 19. maaliskuuta 1330 hänen juoniteltuaan Edvardin palauttamiseksi valtaan. Joidenkin mukaan Mortimer oli syöttänyt Edmundille väärää tietoa Edvardin elossaolosta saadakseen hänet ansaan. Heti tultuaan täysi-ikäiseksi vuonna 1330 Edvard III teloitutti Roger Mortimerin syytettynä valtiopetoksesta ja Edvard II:n murhasta. Edvard III säästi Isabellan ja myönsi tälle runsaskätisen määrärahan määräten kuitenkin, että Isabellan on vetäydyttävä julkisuudesta. Isabella kuoli Hertfordissa 23. elokuuta 1358.


title: Edvard II

text: Genovalainen pappi Manuele de Fieschi kirjoitti kirjeen Edvard III:lle noin vuonna 1337; kirjeen kopio löydettiin Montpellier’sta vuonna 1878. Sen mukaan Edvard ei kuollut vaan hän pakeni. Kirjeessä kerrotaan kuinka kuningas vaihtoi vaatteita palvelijan kanssa ja tappoi portinvartijan. Sen jälkeen Edvard meni Corfen linnaan, jossa hän asui 18 kuukautta. Sen jälkeen hänen sanotaan olleen Irlannissa yhdeksän kuukautta, kulkeneen läpi Alankomaiden ja matkustaneen Italiaan sekä tavanneen matkalla paavin Avignonissa.


title: Edvard II

text: Kirjeen kertomuksen todenmukaisuus on ollut kiistelyiden kohteena. Kannattajien mukaan kuningas tiesi, että hänellä ei ole kannatusta kotona ja eikä koskaan yrittänyt paluuta valtaan erityisesti sen jälkeen kun hänen poikansa Edvard III oli kukistanut Mortimerin. Italialaisessa Ceciman kaupungissa (75 kilometriä Milanosta) elää perimätieto, jonka mukaan Englannin kuningas on haudattuna sinne. Kaupungissa on tyhjä keskiaikainen hautaholvi, jossa kuninkaan ruumiin sanotaan olleen ennen kuin kuninkaan poika kotiutti sen Englantiin.


title: Edvard II

text: Kirjeen vastustajien mukaan takana oli Maguelonen piispa, joka oli lähetetty Saksaan häiritsemään anglo-saksalaista liittoumaa. Kirje voisi näin ollen olla kiristysyritys, jolla yritettiin heikentää Edvard III:n asemaa Saksan hovissa. Fieschi oli eri kirkonviroissa Englannissa vuodesta 1319 lähtien ja on myös yrittänyt parantaa asemaansa kuninkaallisessa suojeluksessa.


title: Edvard II

text: Tunnetuin fiktiivinen kertomus Edvard II:n valtakaudesta on Christopher Marlowen näytelmä "Edvard II" noin vuodelta 1592 (suomennettu 2003). Derek Jarman ohjasi näytelmästä elokuvan vuonna 1991 (levitettiin Suomessa nimellä "Edward II").


title: Edvard II

text: Kuningatar Isabellasta on kirjoitettu useita kirjoja.


title: Edvard II

text: Mel Gibsonin elokuva "Braveheart – taipumaton" kuvaa Edvard II:n erittäin naismaiseksi. Kuvaus on virheellinen, sillä Edvard II:n ulkomuoto oli samankaltainen kuin hänen isänsä, aina roikkuvaa oikeaa silmäluonta myöten. Dramaattinen kohtaus, jossa Edvard I paiskaa poikansa oletetun rakastajan Phillipin ulos ikkunasta, on silkkaa sepitettä. Elokuvan mukaan William Wallacella on suhde Edvardin yksinäisen vaimon Isabellan kanssa ja hän oli Edvard III:n oikea isä. Todellisuudessa Wallace teloitettiin vuonna 1305 ja Edvard III syntyi 1312.


title: Edvard II

text: Edward II, kuningatar Isabella ja Edward III esiintyvät myös Ken Follettin romaanissa "Maailma vailla loppua" ja sen pohjalta tehdyssä tv-sarjassa.


title: Anne

text: Anne on monissa maissa yleinen naisen etunimi. Anne on varsinkin Saksassa, Ranskassa ja Englannissa suosittu muunnelma nimestä Hannah, joka tarkoittaa hepreaksi armoa tai suosiota. Anne voi myös olla lyhenne "arn"-alkuisista nimistä. "Arn" merkitsee saksaksi kotkaa.


title: Anne

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Anne oli Suomessa Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 38 767 naiselle ja noin 20 miehelle. Suomessa nimen suosio kasvoi selvästi 1950-luvulla. Nimistöntutkija Eero Kiviniemi on arvellut, että tämä ei johtunut Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessan Annen syntymästä vuonna 1950 vaan siitä, että Suomessa suosituimpiin naisten etunimiin on jatkuvasti kuulunut jokin Anna-nimen variantti ja tämän johdosta nimelle Anne oli tilausta, kun Annan venäläisvaikutteinen muunnos Anja sekä Kalevalasta peräisin oleva mutta joskus Annan muunnokseksi mielletty nimi Aino olivat selvästi menettäneet suosiotaan 1950-luvulle tultaessa. Yli puolet Suomen Anne-nimisistä henkilöistä on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla. Vuosisadan lopulla Anne-nimen suosio laski Suomessa huomattavasti, ja 2000-luvulla 12. tammikuuta 2015 mennessä Anneja on Suomessa nimetty vasta 517.


title: Anne

text: Suomessa Anne otettiin suomenkieliseen almanakkaan vuonna 1973 ja ruotsinkieliseen almanakkaan 1989. Annen nimipäivä on suomalaisessa almanakassa 9. joulukuuta yhdessä Annan, Annin, Anun, Annelin, Annikin, Annikan ja Annukan kanssa.


title: Tapani Hietaniemi

text: Tapani Antti Olavi Hietaniemi (23. maaliskuuta 1958 Mikkeli – 3. lokakuuta 2009 Helsinki) oli filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston sivilisaatiohistorian dosentti. Hietaniemi luennoi Suomessa ja Virossa sekä suomensi kirjoja ja artikkeleita kaikkiaan seitsemästä kielestä. Hän oli myös Vihreän liiton vaikuttaja.


title: Tapani Hietaniemi

text: Hietaniemi oli Tutkijaliiton "Tiede & edistys" -lehden toimittajana vuosina 1983–1997 ja Vihreän Sivistys- ja Opintokeskuksen "Viridis"-verkkolehden päätoimittajana 1998–1999 ja 2001. Hietaniemi väitteli tohtoriksi vuonna 1998 teoksellaan "Max Weber ja Euroopan erityistie: Vertailevia sivilisaatiohistoriallisia tutkielmia". Hietaniemi suomensi ja toimitti suomeksi Weberin teksteistä julkaistut kokoomateokset "Maailmanuskonnot ja moderni länsimainen rationaalisuus: kirjoituksia uskonnonsosiologiasta" (1989) ja "Tiede ja politiikka: Kutsumus ja ammatti" (2009, yhdessä Risto Hannulan kanssa) sekä teoksen "Pörssi" (1990).


title: Tapani Hietaniemi

text: Hietaniemi toimi muun muassa Vihreän liiton periaateohjelmatyöryhmän puheenjohtajana 1997–1998 ja vuosina 1995–2003 puoluevaltuuskunnan jäsenenä ja varajäsenenä sekä puoluehallituksen varajäsenenä. Hietaniemi kuului Osmo Soininvaaran taustatukijoihin ja toimi muun muassa tämän eduskunta-avustajana 1990-luvulla. Vuonna 2009 hän oli perustamassa Vihreää miesliikettä.


title: Tapani Hietaniemi

text: Osmo Soininvaaran mukaan Hietaniemi tunnettiin aktiivisena keskustelijana ja erityisesti yhteiskuntatieteiden ja historian osalta laajasti sivistyneenä. Hän luonnehti edesmennyttä Hietaniemeä tinkimättömäksi järjen ja totuudenpuhumisen edustajaksi, joka vastusti kaikkea huuhaana pitämäänsä. Hietaniemi vaikutti myös Vapaa-ajattelijain liitossa. Häneltä jäi kesken teoksen "Ateismi" suomennos..


title: Karviainen

text: Karviainen ("Ribes uva-crispa") on herukoiden sukuun kuuluva marjapensas, jonka alkuperäinen esiintymisalue on Euroopassa ja Aasian länsiosissa. Pohjoismaissa karviaista tavataan viljelyjäänteenä ja viljelykarkulaisena. Karviainen on vakinainen uustulokas Suomen, Ruotsin ja Norjan keskiosiin asti ja satunnainen pohjoisempanakin. Karviaislajikkeita on kelta-, puna-, ja vihreämarjaisia, joiden maku on erilainen. Amerikassa ja Aasiassa on lukuisia muita karviaislajeja, joiden marjoja alkuasukkaat ovat syöneet mutta joita ei yleensä viljellä.


title: Karviainen

text: Kellertävä karviainen on maultaan makeahko, vihreä ja punertava karviainen ovat maultaan happamia. Ne ovat kuitenkin varsin meheviä ja pehmeänmakuisia marjoja. Niistä saadaan hyvin säilyviä hilloja, hyydykkeitä ja marmeladeja. Karviaispensaat tarvitsevat runsasmultaisen maan. Kasvupaikan tulee olla myös valoisa, ilmava ja avoin, jotta härmän vaara jäisi vähäiseksi. Hyvin tavallisesti karviaismarja saa kasvaa pensaana, mutta se voidaan leikata myös puun muotoon..


title: Karviainen

text: Vanhin kirjallinen tieto karviaismarjasta Englannissa on hedelmäkauppiaan lasku vuodelta 1276, jolloin Edvard I:n hoviin ostettiin karviaispensaan taimia Ranskasta. Marja onkin ollut suositumpi Englannissa ja Skotlannissa kuin Ranskassa. Ranskalaisillahan ei ole ollut marjalle edes vakiintunutta nimeä. Keskiajalta 1900-luvun alkuun asti marja oli erittäin suosittu Euroopassa ja varsinkin Englannissa. Kehiteltiin eri lajikkeita, joista toiset sopivat paremmin keitettäväksi ja toiset oli jalostettu syötäväksi kypsentämättömänä jälkiruuissa.


title: Karviainen

text: Vuonna 1905 tuotiin Amerikasta erehdyksessä karviaishärmä-niminen sienitauti, joka tappoi koko karviaissadon Euroopasta. Tauti voitettiin risteyttämällä eurooppalainen karviainen amerikkalaisten, härmänkestävien lajien kesken. Tarkkaan ottaen nykykarviainen ei siis ole sama alkuperäinen eurooppalainen, mutta ero lienee varsin pieni. Innostus marjaan kuitenkin laantui tämän onnettomuuden myötä, eikä se ole koskaan palautunut ennalleen.


title: Karviainen

text: "Ribes" Uva-crispa-ryhmä


title: Sivilisaatiohistoria

text: Sivilisaatiohistoria on uusi tieteenala, joka liikkuu aatehistorian, historianfilosofian, sosiaalihistorian ja historiallisen sosiologian alueilla.


title: Sivilisaatiohistoria

text: Yksi sivilisaatiotutkimuksen uranuurtajista oli Max Weber.


title: Ahjo

text: Ahjo on tulisija, jota käytetään yhteisenä työskentely- ja lämmitystilana metalleja muokattaessa ja sulatettaessa.


title: Ahjo

text: Ahjon polttoaineena käytetään tavallisimmin puuhiiltä tai kivihiilestä kuivatislattua koksia. Vielä 1800-luvun puoleenväliin asti suurin osa raudasta valmistettiin puuhiilellä. Metsien ehtymisen vuoksi oli siirryttävä käyttämään kivihiiltä, joka aiheutti monenlaisia ongelmia sisältämiensä epäpuhtauksien vuoksi. Koksilla saavutettiin jonkin verran suurempi lämpötila, jolloin vieraiden metallien oksidit hapettuivat tehokkaammin.


title: Ahjo

text: Hiilten palamista tehostetaan yleensä puhaltamalla niihin ilmaa. Perinteisesti sepät ovat käyttäneet ilman puhaltamiseen palkeita, mutta nykyaikana tarkoitukseen soveltuu myös sähköinen puhallin esim. puhaltava pölynimuri.


title: Ahjo

text: Ahjon polttoaineena voidaan käyttää myös kaasua, mikä sopii taontaan yhtä hyvin kuin perinteisempi hiili. Kaasua käytettäessä ei metallin pintakerroksiin kuitenkaan saada hiiltä perinteisen menetelmän tavoin, jolla raudan tapauksessa on metallin ominaisuuksia parantava vaikutus.


title: Nampula (kaupunki)

text: Nampula on kaupunki Mosambikissa. Se sijaitsee valtion pohjoisosassa ja on Nampulan maakunnan pääkaupunki.


title: Nampula (kaupunki)

text:
Vuonna 2007 Nampulassa oli noin 478 000 asukasta. Se on Mosambikin kuudenneksi suurin kaupunki.
Kaupungin asukkaista suurin osa on makua-kansan jäseniä.


title: Saunalahti (Espoo)

text: Saunalahti () on Espoon kaupunginosa ja uusimpia kerrostaloalueita Kummelivuoren rinteessä Kivenlahden ja Kurttilan välissä Kauklahdenväylän länsipuolella Espoonlahden (merenlahti) rannalla. Merenlahti Saunalahden kohdalla on nimeltään Bastvikfjärden. Alueella on myös, alkuperäistä saunalahtelaista, vanhaa omakotiasutusta ja viljelystä. Kivenlahdesta Saunalahden erottaa Länsiväylä. Espoonlahden vesitorni sijaitsee kaupunginosan itälaidalla Sammalvuorella.


title: Saunalahti (Espoo)

text: Bastvikin 1800-luvulta peräisin oleva kartano on pitkään ollut ränsistyneessä kunnossa. Päärakennuksen kunnostus valmistui 2008 ja siinä on asuintilojen lisäksi kunnostusprojektin arkkitehtien toimisto (Arkkitehtitoimisto Okulus Oy). Jokaisen kuukauden ensimmäisenä viikonloppuna kartano on avoinna kahvilana. Bastvikia kaavailtiin myös Kauklahdessa kesällä 2006 pidettyjen asuntomessujen etäkohteeksi. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin.


title: Saunalahti (Espoo)

text: Bastvikin kartano on ollut 1800-luvun lopulla merkittävä sahatila, minkä ansiosta Sågholmen (entinen saari, nykyinen Sahaniemi) on ollut suurtenkin alusten pysähdyspaikka. 1910-luvun loppupuolella kartanorakennus kärsi ylläpidon puutteesta, mutta vuonna 1923 tilan osti Kauklahden Lasitehtaan perustaja Claes Nordstedt, joka kunnostutti rakennusta. Kun Kauklahden Lasitehdas ajautui konkurssiin, Nordstedt myi tilan vuonna 1928 pankinjohtaja Antti Hiltuselle. Hiltunen korjautti päärakennusta jälleen, tällä kertaa myös arkkitehtonisesti. Arkkitehti Väinö Toivion suunnitelmien mukaisesti rakennus sai uusklassisen, huvilamaisen asun. Kartanorakennuksen kunnostamisessa pyritään nyt 2000-luvulla nimenomaan tämän 1920-lukulaisen hengen vaalimiseen.


title: Saunalahti (Espoo)

text: Espoon rantoja kiertävä rantaraitti päättyy lännessä Saunalahteen. Espoonlahden perukassa rannat eivät ole muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yleisessä käytössä.Kivenlahden vaihtopysäkiltä kulkee useita muita eri puolille Espoota ja Helsinkiä vieviä sisäisiä- sekä seutulinjoja.


title: Saunalahti (Espoo)

text: Alueella ei ole toistaiseksi lähipalveluja, paitsi kaksi pientä pizzeriaa, joista toinen on Kummelivuorentien ja Myötätuulenmäen risteyksessä, ja toinen Kompassikadun ja Saunalahdenkadun risteyksessä. Kompassikadun ja Saunalahdenkadun risteyksessä sijaitsee myös kampaamo. Alueelle avattiin S-Market Saunalahdenkadun ja Meriviitantien risteykseen 10.12.2015. Muuten alue tukeutuu Espoonlahden aluekeskuksen palveluihin.


title: Gweru

text: Gweru on kaupunki Zimbabwen keskiosissa. Se on Midlandsin provinssin pääkaupunki. Gweru on asukaslukunsa perusteella valtion viidenneksi suurin kaupunki.


title: Gweru

text: Kaupunki perustettiin vuonna 1894. Sen nimi oli vuoteen 1982 saakka Gwelo. Kaupungin asukasluku on noin 141 000 (2002).


title: Gweru

text: Entisen Rhodesian pääministeri Ian Smith syntyi Gwerussa.


title: Koulikoro

text: Koulikoro on kaupunki sekä Koulikoron alueen ja samannimisen piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 60 kilometriä maan pääkaupungista Bamakosta itään. Kaupungissa on 43 200 asukasta.


title: Koulikoro

text: Koulikoron kaupunkikunnan pinta-ala on 228 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Koulan, idässä Méguétanin ja lännessä Tienfalan kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kunnassa on 11 kaupunginosaa ja kylää.


title: Koulikoro

text: Kaupungin nimi tarkoittaa bambaraksi ”vuoren juurta”. Se oli Segun bambaravaltioon kuuluneen Meguetanin alueen keskus. Ranskalaiset solmivat paikallisen päällikön kanssa protektoraattisopimuksen vuonna 1884. Vuonna 1889 Koulikorosta tuli siirtomaavallan paikallishallinnon keskus. Sen kehitys perustui vuonna 1904 valmistuneeseen rautatiehen. Vuonna 1955 Koulikoro sai kunnan statuksen.


title: Koulikoro

text: Koulikoro on tärkeä jokisatama. Sen kautta kulkee maantie RN27 Bamakosta. Rakenteilla on uusi nelikaistainen tie sekä Nigerjoen ylittävä silta. Kaupunkiin johtaa myös Dakarin–Nigerin rautatie Bamakosta. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus sekä hiekan ja soran tuotanto. Koulikorossa on myös teollisuutta.


title: Koulikoro

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat bankosta rakennettu moskeija ja siirtomaatyylinen rautatieasema.


title: Kamikaze

text: Kamikaze (, luetaan joskus myös on-yomina "shinpū", ), oli itsemurhalento, joilla japanilaiset hyökkäsivät toisen maailmansodan loppupuolella yhdysvaltalaisten sotalaivojen kimppuun. Lentäjän tarkoitus oli törmätä räjähteillä lastatulla lentokoneella laivan kanteen tai kansirakenteisiin ja aiheuttaa mahdollisimman paljon tuhoa.


title: Kamikaze

text: Itse asiassa ainoat varsinaiset kamikazet olivat vara-amiraali Takijirō Ōnishin lokakuussa 1944 muodostamat syöksypommittajayksiköt. Myöhemmin sanan merkitys laajeni kattamaan kaikki japanilaiset itsemurhahyökkäysyksiköt.


title: Kamikaze

text: "Kamikazella" tarkoitettiin alun perin taifuunia, joka 1200-luvulla kahteen otteeseen, vuosina 1274 ja 1281, tuhosi maihinnousua Japaniin yrittäneet mongolilaivastot. Nykyisen merkityksensä sana sai toisen maailmansodan lopulla. Japanissa kamikazea kutsuttiin myös nimellä "tokkō" () eli kokonaisuudessaan "tokubetsu kōgeki", mikä oli kiertoilmaisu itsemurhahyökkäykselle. Osaston koko nimi oli ”Erikoishyökkäysosasto jumalan tuuli”. On todettu, että venäläiset käyttivät toisessa maailmansodassa kamikaze-menetelmää aikaisemmin kuin Japani. Myös Saksalla oli oma kamikaze-joukko, Sonderkommando "Elbe".


title: Kamikaze

text: Kamikaze oli Japanin laivaston termi: Japanin armeija käytti termiä "taiatari" ().


title: Kamikaze

text: Japanin Yhdysvaltoja vastaan käymä sota oli kääntynyt tappiolliseksi kesäkuussa 1942 Midwaysaarten taistelussa, jossa Japanin laivasto lyötiin. Ilmavoimille tämä merkitsi muun muassa sitä, että palvelukseen jouduttiin ottamaan lentäjiä yhä lyhyemmän koulutuksen jälkeen. Sodan kuluessa Yhdysvaltojen määrällinen ja laadullinen ylivoima jatkuvasti kasvoi. Ratkaisuksi tilanteeseen Japanin ilmavoimat kehittivät uuden hyökkäystaktiikan, laivaan törmäävän räjähdelentokoneen. Lentokoneen ohjaajalle oli helpompaa oppia törmäämään sotalaivaan omalla koneellaan kuin lentämään pommituslentoja: riitti että lentokone täytettiin räjähteillä, jolloin yksikin osuma saattoi upottaa ison sotalaivan. Ilmavoimien tappiot olivat jo muutoinkin suuria, joten yksi lentäjä ja kone yhtä laivaa kohti oli suhteellisen pieni menetys.


title: Kamikaze

text: Suunnitelma oli mahdollinen Japanin kulttuurin erityispiirteiden vuoksi; Japanissa on aina arvostettu yksilön uhrautuvuutta yhteisön puolesta. Sotilaille luvattiin myös, että itsemurhatehtävissä kaatunut saisi nimensä Tokion Yasukuni-temppelin palvottuihin muistotauluihin, joissa on kaikkien keisaria palvellen kaatuneiden japanilaisten nimet.


title: Kamikaze

text: Muutamat upseerit, kärjessä ”torpedoprofessoriksi” tai ”upottamattomaksi kapteeniksi” kutsuttu kommodori Tameichi Hara, vastustivat suunnitelmaa, mutta vankka enemmistö amiraliteetista kannatti asiaa.


title: Kamikaze

text: Lokakuussa 1944 Japanissa perustettiin erikoishyökkäys- eli kamikazeosasto jonka tehtävänä oli hyökätä liittoutuneiden Filippiinien itäpuolista laivastoa vastaan. Myöhemmin sen tehtäväksi annettiin hävittää Okinawan lähellä olevat yhdysvaltalaiset ja brittiläiset merivoimat. Kamikazejen merkittävimmät tukikohdat olivat Kyūshūlla. Yksi merkittävä tukikohta oli myös Taiwanin saarella.


title: Kamikaze

text: Kaikki kamikazelentäjät olivat vapaaehtoisia, mutta itsemurhakoulutukseen hyväksyttiin tavallisesti sellaisia nuoria miehiä, jotka eivät jonkin fyysisen vian vuoksi kelvanneet muuhun asepalvelukseen. Vastoin yleistä käsitystä itsemurhakoneiden lentäjillä oli laskuvarjot, koska heidän oli luvallista pelastautua koneen vikaantuessa tai joutuessaan vihollisen ahdistelemiksi. Kamikazelentäjille kerrottiin, että he olisivat iskussa kuoltuaan jumalia, ja niinpä vain hyvin harva lentäjä pelastautui koneesta ilman hyökkäyksen yrittämistä. Kamikazelentäjien lentäjäkoulutus oli yleensä hyvin vähäistä ja puutteet ilmataistelutaidoissa johtivat usein ennenaikaiseen alasampumiseen. Huonon lentäjäkoulutuksen vuoksi monet myös hyökätessään syöksyivät maalinsa suuresta koosta huolimatta ohi ja törmäsivät mereen.


title: Kamikaze

text: Kamikazelentäjien ohjekirjan ohjeista monet olivat pikemminkin uskonnollisia kuin itse taisteluun evästäviä. Esimerkiksi kohdetta päin hyökätessä tuli huutaa ”"hissatsu"” (), jotta kohde varmasti uppoaisi.


title: Kamikaze

text: Ensimmäinen kamikaze-isku tehtiin 25. lokakuuta 1944 Leytenlahden taistelussa. Iskun teki aliluutnantti Yukio Seki, joka lensi A6M5 Zero -koneellaan päin lentotukialus USS St. Lon kantta. Lentokoneen räjähtäessä alus vahingoittui pahasti ja upposi.


title: Kamikaze

text: Koska kamikazekoneita ohjasi ihminen ja ne liikkuivat hyvin nopeasti, niitä oli hankala torjua. Kamikaze-iskuissa kuoli noin 2 525 japanilaista hyökkääjää ja ne upottivat 81 liittoutuneiden alusta ja vahingoittivat 195 muuta. Iskuissa kuoli 4 900 liittoutuneiden sotilasta ja haavoittui 4 800. Liittoutuneet onnistuivat salaamaan kamikaze-ilmiön, ja se paljastui Yhdysvaltain suurelle yleisölle vasta sodan jälkeen. Sodanjohto pelkäsi ennenaikaisen ilmitulon johtavan sotamoraalin laskuun kotirintamalla.


title: Kamikaze

text: Viimeiset kamikaze-hyökkäykset tehtiin Nagasakin pommituspäivänä; amiraalit Matome Ugaki, Kitamura ja Fukuda päättivät lentää itsemurhalennon antautumisen sijaan. He repivät tähdet kauluksistaan, pukeutuivat kamikaze-lentäjän asuihin ja ottivat samurai-miekan mukaansa. Heidän mukaansa lähti useita muita vapaaehtoisia. Lisäksi ilmaan saatiin kymmenkunta Kawanishi N1K "Shiden" -hävittäjää ja kaksi Saiun-torpedokonetta.


title: Kamikaze

text: Hyökkäys epäonnistui: amiraali William F. Halseyn Hellcat- ja Corsair-hävittäjät, yhteensä kuutisenkymmentä konetta, iskivät japanilaiskoneiden kimppuun jo kolmisenkymmentä kilometriä Okinawan koillispuolella eli kaukana varsinaisesta kohteesta. Kokemattomat japanilaiset lentäjät eivät mahtaneet mitään harjaantuneille amerikkalaisille hävittäjälentäjille ja kaikki japanilaiskoneet ammuttiin alas. Japanilaisten ainoa aikaansaannos oli kahden jo palavan Shiden-hävittäjän törmäys saattueen suureen ammuslaivaan, joka räjähti kappaleiksi.


title: Kamikaze

text: Useimmiten kamikaze-koneena käytettiin Zero-hävittäjiä, joka oli otettu palveluskäyttöön vuonna 1940. Myös kaksipaikkaisia Aichi D3A Val -syöksypommittajia käytettiin, koska hätäisesti pelkästään kamikaze-tehtävään koulutetut lentäjät tarvitsivat avukseen suunnistajan. Tämä nosti itsemurhahyökkäysten uhrimäärää. Jos määrättyä tai riittävän arvokasta kohdetta ei löytynyt, kamikaze-koneella oli velvollisuus palata tukikohtaan. Sodan lopulla tästä periaatteesta luovuttiin, koska polttoainepulan vuoksi koneille riitti aikaa vain yksisuuntaiseen lentoon.


title: Kamikaze

text: Suuri nopeus oli kamikaze-koneelle välttämätön, sillä tarkoitus oli, että koneen murskautuessa vihollisen laivan rakenteisiin koneen kuljettama lentopommi tunkeutuisi liikkeen jatkavuuden lain mukaisesti vihollisaluksen sisälle, jolloin räjähdys aiheuttaisi mahdollisimman suurta tuhoa. Vauhti oli myös tärkeää jottei ilmatorjunta saanut konetta tähtäimeensä, sillä täynnä räjähteitä oleva lentokone räjähti usein pienestäkin osumasta.


title: Kamikaze

text: Useiden Zeroilla tehtyjen kamikaze-hyökkäysten epäonnistuttua alettiin valmistaa lentävää pommia, jonka virallinen nimi oli Yokosuka MXY7 ”Ōka”, ja jolle liittoutuneet antoivat lempinimen ”"Baka"” (). Kone kulki rakettimoottoreillaan lähes 1 000 kilometriä tunnissa, joten ilmatorjunnan oli lähes mahdotonta osua siihen. Bakat kuljetettiin lähelle kohdetta Mitsubishi G4M2 ”Betty” -pommikoneilla, jotka hitautensa vuoksi olivat haavoittuvia. Vain muutama rakettipommi onnistui tehtävässään. Amerikkalaiset saivat runsaasti "Baka"-pommeja sotasaaliiksi; muun muassa Okinawan maanalaisista lentokonesuojista löytyi 300 konetta. Sen sijaan sodan jälkeen Yokosukan laivastovarikolta löytynyt kahdella saksalaisella Walther-rakettimoottorilla ja kuudella kiinteäpolttoaineisella raketilla varustettu, itsenäisesti maastartin suorittamaan pystyvä "Baka"-prototyyppi. Se ilmeisesti oli mallinsa ainoa valmistettu kone.


title: Kamikaze

text: Japanilaisten ainoa lähinnä itsemurhakoneeksi suunniteltu suihkukonetyyppi Nakajima Kikka teki ainoastaan koelentoja. Tyypistä oli olemassa piirustukset myös torjuntahävittäjäksi, joskaan tämä malli ei päässyt koskaan edes prototyyppiasteelle. Koelentäjänä toimi viimeisinä sotavuosina useimmat uudet hävittäjätyypit koelentänyt Saburo Sakai. Sakai tuomitsi Kikkan täysin epäonnistuneeksi, kuten aiemmin oli tuominnut myös kirjallisuudessa ylistetyt Mitsubishi Raiden- ja Kawanishi Shiden -hävittäjät.


title: Kamikaze

text:
Itsemurhahyökkäyksiä varten kehitettiin Japanissa myös erityisiä pikaveneitä, jotka rakennettiin hyvin pieniksi ja nopeiksi, jotta niiden torjuminen olisi hankalaa ja valmistaminen nopeaa. Niissä oli veneen kokoon nähden suuri moottori ja vähän polttoainetta. Keulassa oli useita torpedon taistelukärkiä. Yhtään itsemurhavenettä japanilaiset eivät tiettävästi ehtineet käyttää taistelussa. Amerikkalaiset saivat niitä runsaasti sotasaaliiksi, ja monet laivaston upseerit ottivat veneitä sotamuistoiksi räjähteiden poistamisen jälkeen. Okinawan taistelussa amerikkalaiset löysivät vallatulta saarelta 350 edellä mainitun kaltaista kamikazevenettä.
Niitä kutsuttiin nimellä "Shin’yō" eli ”"Meren järisyttäjä"”.


title: Kamikaze

text: Toisen maailmansodan lopulla Japanin sukellusveneet voitiin varustaa "Kaiten"-nimisillä ihmistorpedoilla, jotka oli tavallisesti kiinnitetty emoveneen kanteen paineistetun yhdyskäytävän välityksellä. Rakenteeltaan "Kaiten" perustui tavanomaiseen torpedoon, jota oli suurennettu paineistetun ohjaamon ja periskoopin asentamista varten. Joissakin niistä oli vedenalaiset kuuntelulaitteet maalin seuraamiseksi. Emoveneen ei tarvinnut nousta pintaan ohjaajan "Kaiteniin" siirtymistä varten; ohjaajalla oli varmuuden vuoksi kevytsukeltajan varusteet eli kuivapuku ja hapenkierrätin.


title: Kamikaze

text: Ihmistorpedo oli Japanin laivaston itsemurha-aseista tehokkain, mutta myös kallein. Sitä käytettiin vain kaikkein arvokkaimpia maaleja vastaan, joita olivat amerikkalaisten suurimmat taistelulaivat ja lentotukialukset. Esimerkiksi risteilijöitä tai öljytankkereita ei pidetty "Kaitenin" arvoisina maaleina. Sota ehti loppua, ennen kuin suurinta osaa valmistetuista torpedoista ehdittiin käyttää. Varmasti tiedetään vain neljän "Kaiten"-hyökkäyksen onnistuneen. "Kaiten"-sanalla on kaksikin merkitystä: joko ”"Taivaan muuttaja"” tai laajemmin ”"Uusi päivä alkaa, suuria muutoksia tulossa"”.


title: Kamikaze

text: Varsinaisia itsemurhasukellusveneitäkin rakennettiin, ja ne perustuivat Japanin laivaston jo Pearl Harborin hyökkäyksessä käyttämiin kaksi- tai kolmipaikkaisiin pienoissukellusveneisiin. Veneen keulaan asennettiin tonnin painoinen laivatykin kranaatti, jonka piti läpäistä amerikkalaisten suurimpienkin taistelulaivojen vedenalainen panssari. Aluksissa oli lisäksi kaksi 457 millimetrin torpedoa, jotka pystyttiin ampumaan erikseen esimerkiksi taistelulaivaa suojelevan hävittäjän tuhoamiseksi, mutta torpedot saattoi virittää myös räjähtämään yhdessä keulapanoksen kanssa. Miehistöllä oli sukellusvarusteet ja hapenkierrättimet; aluksessa oli poistumiskammio ja varasto tarramiinoille, koska sitä haluttiin käyttää myös sabotaasihyökkäyksiin. Alustyypin nimi oli "Kairyū", ”"Merilohikäärme"”.


title: Kamikaze

text: Yhtään näistä itsemurha-aluksista ei ehditty käyttää taistelussa. Ne on usein virheellisesti sekoitettu "Kaitenien" kanssa. "Kairyū"-aluksia on säilynyt muutamia museoituina Japanissa.


title: Kamikaze

text: Näitä pienoissukellusveneitä kehittelivät muun muassa italialaiset jo ensimmäisessä maailmansodassa, mutta niitä ei nähty taistelussa kertaakaan.


title: Kamikaze

text: Myös itsemurharynnäkkösukeltajia oli olemassa: heidän piti tunkeutua vihollisen ankkuripaikoille suurten räjähdyspanosten kanssa ja tuhota vihollisen aluksia räjäyttämällä panokset kriittisissä paikoissa kuten potkuriakselien juuressa. Tätä ryhmää kutsuttiin nimellä "Fukuryū" eli ”"Ryömivä lohikäärme"”. Menetelmän toimivuus oli kyseenalainen, koska sukeltajille varatut kevyet happilaitteet olivat syystä tai toisesta lähes käyttökelvottomia.


title: Kamikaze

text: Kommodori Hara arvostelee muistelmissaan tätä hyökkäyslajia aivan erityisesti: hän johti koulua, jossa näitä sukeltajia opetettiin, ja piti erityisen hyödyttömänä, että miehiä lähetettiin kuolemaan kelvottomin välinein varustettuina.


title: Kamikaze

text: Kamikaze-hyökkäykset lisäsivät Japanin ilmavoimien tehokkuutta huomattavasti lyhyellä aikavälillä, mutta niillä ei ollut juurikaan vaikutusta sodan lopputulokseen. Kamikaze-hyökkäyksillä japanilaiset itse tuhosivat suuren osan omista ilmavoimistaan, vaikka huomioitava onkin, että kalusto oli pahoin vanhentunutta ja lentäjät pääosin kokemattomia. Iskujen psykologinen vaikutus oli suuri ja miehistöjen tappiosuhde Japanille suhteellisen edullinen. Kymmenien laivojen menetys ja satojen vaurioituminen hidasti liittoutuneiden etenemistä, mutta oli vain pisara meressä. Toisaalta on esitetty, että Japanin epätoivoiseksi käynyt vastarinta ja kamikaze-hyökkäysten psykologinen viesti saivat osaltaan Yhdysvaltoja käyttämään ydinasetta.


title: Kamikaze

text: Paljon puhuvaa on, että kamikaze-joukkojen korkein komentaja, vara-amiraali Takijirō Ōnishi teki seppuku-itsemurhan sotatoimien päätyttyä; hän jätti jälkeensä viestin, jossa pyysi vilpittömästi anteeksi urheilta miehiltä, jotka oli lähettänyt turhaan kuolemaan. Oman tekonsa hän selitti sovitusuhriksi näille miehilleen ja näiden omaisille. Hänen viimeinen toiveensa oli, että hänen ruumiinsa tuhkattaisiin ja tuhka ripoteltaisiin lentokoneesta sotatoimialueen ylle. Näin hän sanoi pääsevänsä miestensä seuraan ikuisuudessa.


title: John Galsworthy

text: John Galsworthy (14. elokuuta 1867 – 31. tammikuuta 1933) oli englantilainen kirjailija, joka syntyi asianajajan poikana Surreyssa, Englannissa. Hän opiskeli Harrowissa ja Oxfordissa, valmistui itsekin asianajajaksi mutta ei harjoittanut ammattiaan. Sen sijaan hän matkusteli ympäri maailmaa ja toimi vuodesta 1898 lähtien vapaana kirjailijana. Galsworthy oli kansainvälisen Pen-klubin ensimmäinen puheenjohtaja. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1932.


title: Kiiminkijoki

text: Kiiminkijoki on rakentamaton ja suurelta osin luonnontilainen joki Pohjois-Pohjanmaalla. Joen pituus on 178 kilometriä, ja se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen.


title: Kiiminkijoki

text: Joki saa alkunsa Kivarinjärvestä Puolangalta, ja virtaa Utajärven, Oulun ja entisten Kiimingin ja Haukiputaan kuntien läpi, laskien Perämereen Haukiputaan Martinniemessä.


title: Kiiminkijoki

text: Kiiminkijoki kuuluu Project Aqua -ohjelmaan, jonka tavoitteena on säilyttää vesistöt jatkuvan tieteellisen tutkimustyön kohteina. Kansainvälisestikin harvinaisena Kiiminkijoki on kokonaisuudessaan sisällytetty Natura 2000 -ohjelmaan.


title: Kiiminkijoki

text: Uitot Kiiminkijoella päättyivät 1958 ja peratut kosket ennallistettiin 1980-luvulla. Tämän jälkeen joen merkitys matkailu- ja virkistyskäytössä on kasvanut huomattavasti. Joki on rakentamaton ja valjastamaton, joten joen yläjuoksulta voidaan tavata mm. ankeriasta ja meritaimenta. Jokivarsi on myös maisemallisesti arvokasta. Matalarantaisena ja ympäristön alavuuden vuoksi joki tulvii keväisin laajalle alueelle.


title: Kiiminkijoki

text: Poronhoitoalueen eteläraja kulkee osittain Kiiminkijokea pitkin.


title: Kiiminkijoki

text: Joessa on noin 70 koskipaikkaa. Näistä tunnetuimmat ovat Koitelinkoski Kiimingissä ja Kalliuskoski sekä Kurimonkoski Puolangalla. Suosittuja kalastuskohteita ovat myös Alavuoton Myllykoski sekä Ylikiimingin Inninkoski ja Juopulinkoski.


title: Kiiminkijoki

text: Suomen korkeimpiin luonnontilaisiin vesiputouksiin kuuluva Hepoköngäs Puolangalla kuuluu Kiiminkijoen latvavesistöön.


title: Kiiminkijoki

text: Kiiminkijoen sivujoet ja pikkujoet yläjuoksulta alkaen ovat:


title: Näennäisarkeologia

text: Näennäisarkeologia on sellaisia ihmiskunnan menneisyyttä tai sen tutkimista koskevia näennäistieteellisiä väitteitä, jotka eivät noudata tieteellisen arkeologian käyttämää tieteellistä menetelmää. Näennäisarkeologian puolustajat puhuvat usein vaihtoehtoisesta arkeologiasta ja joskus kryptoarkeologiasta. Näennäisarkeologisia väitteitä perustellaan sen sijaan esimerkiksi ilmestyksillä, uskonnollisesti, tai jättämällä huomiotta väittämiin sopimatonta tietoa.


title: Näennäisarkeologia

text: Arkeologian valtavirrasta tai vakiintuneista käsityksistä poikkeavat väittämät ja vaihtoehtoiset hypoteesit eivät kategorisesti ole näennäisarkeologisia. Niistä tulee sellaisia jos niitä puolustetaan ilman todisteita tai ei välitetä ne kumoavista todisteista. Joskus näennäisarkeologisen teorian testattavuus kielletään kokonaan esimerkiksi sillä perusteella, että kohde on jo tuhoutunut kauan sitten tai se on liian syvällä merenpohjassa tutkittavaksi. Joskus vedotaan arkeologien ja hallituksen salaliittoon, joka piilottelee oikeaa tietoa jostain syystä.


title: Abomey

text: Abomey eli Abomei on kaupunki Beninissä. Se sijaitsee valtion keskiosissa, noin sata kilometriä Cotonousta pohjoiseen. Se on Zoun departementin pääkaupunki.


title: Abomey

text: Abomey oli aiemmin Dahomeyn kuningaskunnan pääkaupunki. Kaupungissa on nykyään noin 78 341 asukasta (2002). Abomeyn kuninkaalliset palatsit kuuluvat Unescon maailmanperintökohteisiin.


title: Abomey

text: Kaupunki sijaitsee alueella, missä kasvatetaan maapähkinöitä ja öljypalmua. Myös matkailu on tärkeä tulonlähde.


title: Käpypalmut

text: Käpypalmut ovat paljassiemenisiä siemenkasveja, jotka muodostavat lahkon "Cycadales". Ne eivät ole kovinkaan läheistä sukua muille nykyisin eläville kasveille, vaikka niitä usein luullaankin palmuiksi tai saniaisiksi. Käpypalmujen lehdet ovat jäykät ja ne kasvavat viuhkamaisena rykelmänä paksusta varresta, joka nuorena muistuttaa suurta käpyä.


title: Käpypalmut

text: Nykyisin elävät käpypalmut jakautuvat kolmeen heimoon, yhteentoista sukuun ja 289 tunnettuun lajiin, jotka kaikki esiintyvät maapallon trooppisissa ja subtrooppisissa osissa. Keski- ja Etelä-Amerikassa lajimäärä on runsain; lisäksi useita lajeja esiintyy Australiassa, Tyynenmeren saarilla, Japanissa, Kiinassa, Intiassa, Madagaskarilla ja ainakin 65 lajia Afrikan mantereen eteläosassa ja trooppisessa keskiosassa.


title: Käpypalmut

text: Useimmat käpypalmut tarvitsevat elinympäristökseen suhteellisen valoisan ja lämpimän paikan, mutta muutoin ne eivät ole kasvupaikkansa suhteen vaativia. Jotkut lajit selviytyvät hiekalla tai jopa kalliolla tai suolaisella maaperällä. Jurakaudella käpypalmut olivat yksi hallitsevista kasvityypeistä, mutta nykyään ne muodostavat varsin pienen osan kasvikunnasta. Lisäksi monet lajit ovat käyneet uhanalaisiksi elinympäristön muutosten takia. Käpypalmut ovat nykyisin melko suosittuja koriste- ja huonekasveja, ja niitä voi myös kasvattaa suoraan siemenistä.


title: Käpypalmut

text: Yhdessä neidonhiuspuiden kanssa käpypalmut ovat vanhin nykyään elävä siemenkasviryhmä. Ne kehittyivät todennäköisesti muinaisista siemensaniaisista myöhäisellä paleotsooisella maailmankaudella. Varhaisimmat Kiinasta tehdyt fossiililöydöt ovat peräisin alapermikaudelta 270–280 miljoonaa vuotta sitten. Ne levisivät mesotsooisella maailmankaudella kaikkialle maailmaan, ja yhdessä neidonhiuspuiden sekä havupuiden kanssa ne hallitsivat kauden kasvillisuutta. Kyseiset käpypalmut eivät kuitenkaan olleet läheistä sukua nykyään eläville kolmelle heimolle, jotka ilmestyivät tertiäärikaudella 50–60 miljoonaa vuotta sitten. Koppisiemenisten noustua hallitseviksi kasveiksi liitukaudella alkoivat käpypalmut vähitellen harvinaistua ja monet lajit kuolivat sukupuuttoon.


title: Käpypalmut

text: Käpypalmuista tehdään joissakin maissa saagon tapaista jauhoa ihmisravinnoksi. On olemassa hypoteesi, että mikrobien tuottama aminohappo beeta-N-metyyliamino-L-alaniini (BMAA) joutuisi käpypalmujen ravintokäytön vuoksi ihmisiin ja aiheuttaisi ainakin Guamin alkuperäisasukkaiden tšamorrojen keskuudessa motoneuronitaudin kaltaista dementiaa.


title: Tarhakehäkukka

text: Tarhakehäkukka ("Calendula officinalis") on yksivuotinen asterikasvien ("Asteraceae") heimoon kuuluva kasvi, jota käytetään koriste- ja hyötykasvina.


title: Tarhakehäkukka

text: Tarhakehäkukka kasvaa 20–50 cm:n pituiseksi. Kukinto on 4–7 cm:n levyinen mykerö, jossa laitakukat ovat kielellisiä emikukkia, jotka ovat väriltään keltaisia tai oransseja, ja kehräkukat hedekukkia, jotka ovat ruskehtavia torvikukkia. Se kukkii keskikesästä syksyyn ja viihtyy aurinkoisilla paikoilla.


title: Tarhakehäkukka

text: Vanhoina aikoina salaatin sekaan laitettiin usein kukkia, ja lisäksi keskiajalla ruokaa haluttiin usein värjätä. Kehäkukan terälehtiä on Etelä-Euroopassa käytetty riisin, voin ja leivonnaisten värjäämiseen. Parhaimmillaan kehäkukasta saatu väri vastaa voimakkuudeltaan sahramia.


title: Vähä-Vuotunki

text: Vähä-Vuotunki eli Vähä-Vuotto on järvi Oulun kaupungin itäosassa Ylivuoton kylässä Vuoton kaupunginosassa lähellä Utajärven kunnanrajaa. Järven korkeus on 94 m merenpinnan yläpuolella. Järvi laskee Kiiminkijokeen Vuotonojan ja Vepsänjoen kautta.


title: Vähä-Vuotunki

text: Vähä-Vuotunki on muodostunut noin 7400 vuotta sitten, kun se erkani Litorinamerestä maankohoamisen myötä.


title: Vähä-Vuotunki

text: Järvessä on kaksi saarta, Tiironsaari ja Kettusaari. Pohjoisrannalla on Vaarintupa-niminen kota, liiteri ja laavu, kota oli aiemmin länsirannalla, jonne johtavat yhä pitkospuut Alapääsuon yli. Myös Kettusaaressa on laavu. Vähä-Vuoton kylän asustusta on järven itärannalla, samoin kuin kesämökkejä. Järven rannat ovat muuten asumattomia. Eteläisimmän Lieju-nimisen lahden rannalla on suurehko Lieppäänsuo -niminen suo.


title: Vepsänjärvi

text: Vepsänjärvi sijaitsee Oulussa Vepsän kaupunginosassa, noin 12 kilometriä Ylikiimingin taajamasta kaakkoon. Järven pinnan korkeus merenpinnasta on 78,1 metriä, ja se laskee Kiiminkijokeen Vepsänjoen kautta. Järvi on osa Kiiminkijoen vesistöaluetta.


title: Vepsänjärvi

text: Järven pituus on noin 2,3 kilometriä ja suurin leveys noin 900 metriä, keskisyvyyden ollessa noin kaksi metriä. Järvessä on yksi saari, Raatosaari. Järvi sekä sitä ympäröivät lammet muodostavat Vepsän kalaveden osakaskunnan vesialueen.


title: Vepsänjärvi

text: Järven ongelmana on nykyisin hapen väheneminen, josta johtuvat mm. kalakantojen pienentyminen. Järven tilaa seurataan joka kolmas vuosi otettavilla näytteillä. Talvisin happitilanne on erittäin huono.


title: Vepsänjärvi

text: Raatosaari on järven ainoa, pieni ja asumaton saari Likalahden suulla, noin neljänsadan metrin päässä Vepsän koululta. Saarella on kiinteä laavu nuotiopaikkoineen ja venevalkamineen. Venevalkamassa, aivan vesirajassa, sijaitsee suuri kivenlohkare, joka on toiminut Oulun ja Suur-Iin pitäjien rajamerkkinä. Saarella kasvaa pääasiassa havupuita.


title: Nuorittajoki

text: Nuorittajoki eli "Nuorittanjoki" on Kiiminkijoen pisin sivuhaara Pohjois-Pohjanmaalla Pudasjärven ja Oulun kaupunkien alueella.


title: Nuorittajoki

text: Joki virtaa pääosin Hetekyläntien suuntaisena, ja yhtyy Kiiminkijokeen Oulun Jokikokossa. Joki kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen, ja sen valuma-alueen pinta-ala on 1 136 km² ja järvisyys 2,2 %. Nuorittajoki alkaa Pudasjärven kunnan alueelta Ruottisenjärvestä ja virtaa länteen kohti Perämerta. Joki on kapea ja paikoin syvä, ja siinä on useita koskipaikkoja, joista tunnetuin lienee Viinikoski. Nuorittajoen sivujokia ovat Piltuanjoki ja Jaalankajoki sekä Isosta Olvasjärvestä laskeva Olvasoja.


title: Nuorittajoki

text: Nuorittajoen valuma-alueesta kosteikkoja on 72 %, joten se virtaa halki soiden ja turvetuotantoalueidenkin. Joen tilaa ja humuspitoisuutta tarkkaillaankin jatkuvasti. Nuorittajokeen on istutettu taimenta sekä poikasina että aikuisina kaloina ja siinä on myös luontainen harjuskanta. Joen pyyntivahvuinen rapukanta on säilynyt 1960-luvulta, jolloin ravustus joella aloitettiin. Joen varrella sijaitsevalla Keinäsperällä rapukanta oli elinvoimainen ainakin vuoteen 1999 saakka.


title: Velcra

text: Velcra oli suomalainen yhtye, jonka musiikki oli sekoitus metallia ja konemusiikkia. Velcran albumi "Between Force And Fate" pääsi Suomen virallisen albumimyyntilistan kuudenneksi ensimmäisellä listaviikollaan. Velcran kolmas albumi "Hadal" ilmestyi 30.05.2007. Yhtye kiersi keikkailemassa Suomen lisäksi mm. Isossa-Britanniassa ja Keski-Euroopassa. Velcran musiikkia löytyy myös Ruotsissa 2006 julkaistusta kauhukomedia elokuvasta "Frostbiten", sekä suomalaisista elokuvista Suden vuosi ja Koti-ikävä.


title: Velcra

text: Yhtyettä on kutsuttu Suomen Guano Apesiksi.


title: Velcra

text: Velcra-projekti keskittyi aluksi laulaja-sanoittaja Jessi Freyn sekä kitarasta ja ohjelmoinnista vastaavan O.D.:n ympärille, mutta kasvoi ensimmäisen levyn julkaisemisen aikoihin täysiveriseksi bändiksi. Velcran ensimmäiset demot (kuten Alive ja Drained Out of Me) olivat ladattavissa mp3.com -palvelusta vuosituhannen vaihteen aikoihin.


title: Anjalan kartano

text: Anjalan kartano on kartano Kouvolassa Ankkapurhan koskimaisemassa.


title: Anjalan kartano

text: Kuningas Kaarle IX lahjoitti 1608 koko Elimäen neljänneksen, siinä mukana Anjalankin maat, ratsumestari Henrik Wreden leskelle. Henrik Wrede oli Kirkholman taistelussa pelastanut kuninkaan hengen. Anjalan kartanosta muodostui Wreden suvun eräs pääkartano, ja suvun nuorimman, niinkutsutun suomalaisen, haaran pääkartano 1700-luvulla, kunnes se 1837 siirtyi pois Wrede-suvulta. Vanhan kartanorakennuksen polttivat Kymijoen takaa Vanhasta Suomesta hyökänneet venäläisjoukot 1789, kun ruotsalainen kuningas Kustaa III oli ryhtynyt sotaan keisarinnaa ja Venäjää vastaan. Nykyinen päärakennus on rakennettu 1700–1800-lukujen vaihteessa.


title: Anjalan kartano

text: Vuonna 1830 kuolleella paroni Gustaf Wredellä oli suuri lukumäärä lapsia kahdesta eri avioliitosta. Sukua jatkoi lopulta toisen avioliiton poika. Mutta lapsista vain harvoilla oli mahdollisuus lunastaa muut perilliset ulos ja saada Anjala yksinomistuksensa. Lopulta vuonna 1837 kartano päätyi pois Wrede-suvulta, kun enimmät perilliset myivät osuutensa. Avioliiton kautta kreivi Carl Gustaf Creutz, Pernajan Malminkartanon ja Porlammin herra, oli Wreden ensimmäisestä avioliitosta syntyneen tyttären aviomies ja tämän oikeuksia käyttäen lunasti muita osakkaita, mutta ei hänkään jäänyt Anjalan lopulliseksi omistajaksi, vaan 1842 valtio osti sen. Myöhempiin omistajiin on kuulunut muun muassa ruhtinas Alexander Mensikov.


title: Anjalan kartano

text: Menshikov-suvun mieslinjan sammuttua keisari salli sääntöperinnön alun perin vastaanottaneen ruhtinaan tyttärentyttären pojan, kornetti Iivana Koreishin ottaa nimen Menshikov-Koreish ja periä Anjalan sääntöperinnön, joka oli alkuperäisissä lahjoitusehdoissa sallittu periytyväksi vain mieslinjaa. Vähävarainen kornetti hakkautti raskaalla kädellä Anjalan metsiä ja vaati kovin tiukasti päivätyösuoritukset, saadakseen omistuksestaan edes jonkin verran rahaa käyttöönsä. Toisaalta hänen köyhyytensä ja toisaalta lampuotien vastahankaisuus röyhkeyttä vastaan johtivat hänet aika odotetusti lopulta suostumaan luopumaan kartanosta isoa rahakorvausta vastaan. Senaatin saatua budjettiin lunastamista varten tarvittavat varat, kartano tuli valtion haltuun Suomen senaatin vahvistaessa päätöksellä 10. tammikuuta 1907 kartanon lunastamissopimuksen Mensikov-Koreishilta.


title: Anjalan kartano

text: Anjalan kylän maat jaettiin myöhemmin, mutta kartano jäi valtiolle. Kartano oli pitkään Suomen valtion omistuksessa museoviraston hoitamana kartanomuseona. Vuonna 1957 avatun museon pohjakerroksesta osa oli omistettu Mathilda Wredelle, jolla itsessään ei ollut yhtään mitään tekemistä Anjalan kartanon kanssa, hän kun oli peräisin Ummeljoen Takamaan kartanon sukuhaarasta. Museossa oli myös esillä kuvanveistäjä Carl Henrik Wreden veistoskokoelma. Sekä Mathilda Wredeen että Carl Wredeen liittyvä aineisto on viety pois vuonna 2014.


title: Anjalan kartano

text: Wreden sukua asuu edelleen entisen Anjalankosken alueella, lähinnä Muhniemen ja Takamaan kartanoissa. Lisäksi suvun kappeli ja hautausmaa sijaitsee Anjalassa.


title: Anjalan kartano

text: Kartano Senaatti-kiinteistöjen omaisuutta. Museo suljettiin vuonna 2010. Esineistö on siirretty pois ja kartano on pantu myyntiin vuonna 2014.


title: Anjalan kartano

text: Kartano on yleisölle avoinna kesällä 2015. Nuorisokeskus Anjala on vuokrannut kartanon Senaatti-kiinteistöiltä toukokuun puolivälistä syksyyn, ja siellä järjestetään opastettuja kierroksia ja tapahtumia.


title: Anjalan kartano

text: Anjalan kartano on syntynyt Wreden suvulle 1608 myönnetystä Elimäen läänityksestä. Gertrud von Ungernin nuorempi poika Carl Henrik Wrede sai Elimäen neljänneskunnan itäisemmän puoliskon ja vähän enemmänkin (isoveli kun oli saanut Baltian perintötilat), jolloin Anjalan kartano sekä myös muun muassa Värälä ja Villikkala sekä myös eteläinen Hämeenkylä, tulivat hänelle. Vuonna 1652 kuningatar Kristiina korotti molemmat veljekset paroneiksi.


title: Anjalan kartano

text: Carl Henrik Wreden pojan Fabianin lasten välisissä perinnönjaoissa koko Anjala, Anjalan kartano ja elimäkeläinen Villikkalan kartano kuuluivat maaherra Henrik Jakob Wreden osuuteen suvun Elimäen maista. Lapsettoman maaherran perivät hänen kaksi eloonjäänyttä veljeään.


title: Anjalan kartano

text: Elimäen Peippolan, Moision ja Mustilan herra, valtaneuvos Fabian Fabianinpoika Wrede, teki pikkuveljensä Oton kanssa kuitenkin vaihtokaupat eräiden Ruotsissa sijaitsevien kartanoiden ja maa-alueiden avulla, ja näin sekä Anjala että Villikkala päätyivät kokonaisuudessaan jälkimmäisen omistukseen. Anjalalla oli siis toistuvaa taipumusta tulla jaetuksi suvun juuri kaikkein nuorimmalle sukuhaaralle, mikä se milloinkin oli.


title: Anjalan kartano

text: Tämän poika Rabbe G. Wrede jakoi 1800-luvun alussa maansa pojilleen niin että Elimäki–Anjala-alueelta vanhin poika Gustaf Wrede sai Villikkalan sekä Anjalan maista itse Anjalan kartanon ja sitä lähellä olevat maat, so keskisen Anjalan. Nuorin poika Otto Rabbe Wrede sai Värälän sekä Anjalan pohjoisen päädyn maat eli Ummeljokea ynnä muuta, keskuspaikkanaan Takamaan eli Rabbelugnin tuore kartano. Toiseksi nuorin poika Fabian G. Wrede sai Anjalan lounaiset maat, toisin sanoen Muhniemen ynnä muuta keskuspaikkanaan Muhniemen eli Wredebyn tuore kartano. Näin Anjalan kartanosta irrotettiin Muhniemen pään maat ja Ummeljoen pään maat, ja kartanolle jäi ainoastaan keskinen Anjala.


title: Anjalan kartano

text: Paroni Gustaf Wreden monilukuinen perikunta myi Anjalan kartanon valtiolle vuonna 1837.


title: Anjalan kartano

text: Anjalan kartanon omistajasukuja ovat olleet:


title: Anjalan kartano

text: Omistajaluettelo (mahdollisesti epätäydellinen):


title: Juhana Maaton

text: Juhana (24. joulukuuta n. 1166 Beaumont Palace, Oxford – 18./19. lokakuuta 1216 Newark-on-Trent), joka yleisesti tunnetaan nimellä Juhana Maaton (, ), oli Englannin kuningas vuodesta 1199 kuolemaansa asti. Hän oli myös Normandian herttua (1199–1204), Mainen kreivi (1199–1203) ja Akvitanian herttua (1199–1216). Juhana oli Henrik II:n poika ja edellisen kuninkaan Rikhard I Leijonamielen nuorempi veli. Lisänimi Maaton juontui siitä, että lukuisten vanhempien veljiensä jäljiltä Juhanalle ei ollut jäänyt perintömaata isältään.


title: Juhana Maaton

text: Juhanaa on pidetty arvostetun edeltäjänsä vastakohtana, saamattomana julmurina, mutta varsinkin erityinen julmuus edeltäjään nähden saattaa olla aikansa historioitsijoiden, erityisesti Roger Wendoverilaisen liioittelua. Ei ole juuri todisteita siitä, että Juhana olisi ollut edeltäjäänsä julmempi tai häikäilemättömämpi. Kirkonmies Rogerin tekstissä kuvastuu se, että Juhana ei useinkaan toiminut kirkon haluamalla tavalla.


title: Juhana Maaton

text: Juhanan hallitsijakausi sujui onnettomasti, sillä hän menetti Kanaalin takaiset kuningaskunnan omistukset Normandiassa ja Anjoussa ja yrittäessään ottaa niitä takaisin kärsi pahan tappion Bouvinesin taistelussa. Alueiden menetys merkitsi, että kuningaskunta, joka normanniajoista asti oli ollut ranskalais-englantilainen, oli nyt selkeästi saarivaltio, joskin Englannin kuninkaalla oli edelleen vähäisiä omistuksia nykyisessä Ranskassa.


title: Juhana Maaton

text: Juhana syntyi Beaumontin palatsissa Oxfordissa Englannin kuninkaan Henrik II:n ja Eleonoora Akvitanialaisen viidentenä poikana. Hän syntyi melko varmasti vuonna 1166 eikä 1167, kuten joskus on väitetty. Kuningas ja kuningatar eivät olleet yhdessä yhdeksää kuukautta ennen joulua 1167, mutta olivat yhdessä maaliskuussa 1166. Juhana syntyi Oxfordissa jouluna tai joulun aikoihin, kun taas jouluna 1167 Eleonoora ja Henrik olivat Normandiassa. Laonin kaniikki kirjoitti vuosisata myöhemmin, että Juhana sai nimensä pyhän Johannes Apostolin mukaan, jonka muistopäivänä 27. joulukuuta hän syntyi. Ralph de Diceto kertoo, että Juhana syntyi 1166 ja kuningatar nimesi hänet.


title: Juhana Maaton

text: Juhanan sisarpuolia äidin puolelta olivat Champagnen kreivitär Marie ja Alix de France. Juhanan vanhempia sisaruksia olivat Pointiersin kreivi Vilhelm, Henrik Nuori, Saksin herttuatar Matilda, Rikhard Leijonamieli, Bretagnen herttua Gottfried, Eleonoora Englantilainen ja Johanna Plantagenet.


title: Juhana Maaton

text: Perheen sisäiset juonittelut ja valtataistelut olivat kovia. Juhana oli isänsä suosikkipoika, koska nuorimpana hän ei voisi olettaa perivänsä juuri mitään. Juhanan perhe-elämä oli myrskyisää, sillä hänen kaikki isoveljensä kapinoivat isäänsä vastaan. Ennen valtaantuloaan Juhana oli jo saavuttanut kavalan maineen, vehkeiltyään veljiensä kanssa ja vaihtamalla usein vastustajan puolelle. Vuonna 1184 sekä Juhana että Rikhard ilmoittivat olevansa Akvitanian perijöitä – eräs monista näiden kahden epäystävällisistä kohtaamisista. Vuonna 1185 Juhanasta tuli Irlannin hallitsija. Irlantilaiset halveksuivat Juhanaa ja tämä jätti saaren vain kahdeksan kuukauden jälkeen.


title: Juhana Maaton

text: Rikhardin osallistuessa kolmannelle ristiretkelle vuosina 1190–1194 Juhana yritti syrjäyttää Rikhardin nimeämän sijaishallitsijan, Elyn arkkipiispan Vilhelm von Longchampin. Tämä oli yksi niistä tapahtumista, jotka inspiroivat myöhempiä kirjoittajia tuomitsemaan Juhanan roistoksi heidän muokatessaan vuosisata aiemmin tapahtunutta Hereward the Waken legendaa Robin Hoodin tarinoiksi.


title: Juhana Maaton

text: Palatessaan ristiretkeltä Rikhard joutui Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Henrik VI:n vangitsemaksi. Juhanan sanotaan lähettäneen keisarille kirjeen, jossa hän pyysi että Rikhardia pidettäisiin poissa Englannista niin pitkään kuin mahdollista. Rikhardin kannattajat keräsivät kuitenkin pyydetyt lunnaat, ajatellen Juhanan olevan kamala kuningas. Palattuaan Englantiin 1194 Rikhard kuitenkin antoi Juhanalle anteeksi “hyväntahtoisen halveksivasti” ja nimitti tämän perijäkseen.


title: Juhana Maaton

text: Joidenkin historioitsijoiden mielestä Juhana ei yrittänyt syrjäyttää Rikhardia, vaan yritti parhaansa mukaan parantaa olosuhteita maassa, jonka Rikhard oli tyhjentänyt kerätessään varoja ristiretkelleen. On oletettavaa, että kuva julmasta Juhanasta johtuu myöhemmistä munkkikronikoista. Munkit eivät pitäneet Juhanan päätöksestä olla lähtemättä huonomaineiselle neljännelle ristiretkelle.


title: Juhana Maaton

text: Juhana hallitsi Englantia neljä vuotta, jos mukaan lasketaan alkuaika Rikhardin sijaisena. Rikhardin kuoltua Juhanaa ei heti tunnustettu yleisesti kuninkaaksi. Monien mielestä oikea kruununperillinen oli Bretagnen herttua Arthur I, Juhanan edesmenneen vanhemman veljen Gottfriedin poika. Arthur taisteli setänsä kanssa kruunusta ja nautti Ranskan kuninkaan Filip II:n tuesta. Tämä konflikti johti kuolettavaan lopputulokseen.


title: Juhana Maaton

text:
Juhana kuvitteli kuninkaana olevansa lakien yläpuolella. Naisseikkailut ja naisten ahdistelu toivat hänelle paljon vastustajia.
Kruununtavoittelija Arthur kidnappasi Juhanan äidin ja oman isoäitinsä Eleonoora Akvitanialaisen Mirebeaussa. Juhana kuitenkin löi ja vangitsi Arthurin 31. heinäkuuta 1202. Tämä oli ensin vangittuna Falaisessa, sitten Rouenissa. Arthurin myöhempi kohtalo on epäselvä, ja hän katosi huhtikuussa 1203. Tapahtunut sai useat provinssit nousemaan Juhanaa vastaan. Voitto Arthurista ei hyödyttänyt Juhanaa.


title: Juhana Maaton

text: Juhana ajautui myös kriisiin paavi Innocentius III:n kanssa. Canterburyn arkkipiispan Hubert Walterin kuoltua 13. heinäkuuta 1205 munkit ilmoittivat, että heillä on yksinoikeus valita Hubertin seuraaja, kun taas sekä Englannin piispoilla että Juhanalla oli intressejä valita oma ehdokkaansa tähän merkittävään virkaan. Kun kiistaa ei pystytty ratkaisemaan, munkit valitsivat salaisesti yhden omista jäsenistään arkkipiispaksi. Juhana taasen valitsi virkaan oman ehdokkaansa. Paavi kuitenkin hylkäsi molemmat ja valitsi arkkipiispaksi Stephen Langtonin. Innocentius halveksui näin kuninkaan oikeuksia valita omia alamaisiaan. Tässä tilanteessa Juhanaa kannattivat Englannin paronit ja monet piispoista kieltäytyivät hyväksymästä Langtonia.


title: Juhana Maaton

text: Juhana karkotti Canterburyn munkit heinäkuussa 1207 ja paavi määräsi Englannin kirkot suljettavaksi, eikä häitä ja hautajaisia voitu pitää moneen vuoteen. Marraskuussa 1209 Juhana itse määrättiin eroon kirkosta eli ekskommunikaatioon. Lopulta vuonna 1213 Juhana antoi periksi ja Stephen Langton astui arkkipiispan virkaansa.


title: Juhana Maaton

text: Kukistettuaan walesilaisen kapinan vuonna 1211 ja tehtyään sovinnon paavin kanssa Juhana kohdisti jälleen katseensa ulkomaille. Kustannuksissa ei säästelty, mutta Euroopan sodissa kaikki kulminoitui 27. heinäkuuta 1214 Bouvinesin taisteluun, jossa Filip II löi Juhanan liittolaiset ja kuningas oli pakotettu epäsuotuisaan rauhaan Ranskan kanssa. Normandian takaisin valtaamisesta oli luovuttava ja kruunun rahatilanne kävi entistä huonommaksi.


title: Juhana Maaton

text: Juhana pyrki saamaan kruunulle verotuloja pakottamalla tilanomistajia lupaukseen, että verojen maksamatta jättämisestä seuraisi tilojen takavarikointi kruunulle. Tämä käänsi lopulta paronit Juhanaa vastaan. Runnymeden niityllä lähellä Lontoon Windsoria Juhana joutui allekirjoittamaan Magna Cartan 15. kesäkuuta 1215. Magna Cartan 63 lausetta kuvasivat aatelisten oikeuksia. Merkittävimmät lauseista olivat numero 39, jossa todettiin, että ketään ei saa vangita ilman oikeudenkäyntiä ja lause 40, jossa todettiin ettei kukaan voi ostaa tai evätä oikeutta. Magna Cartan pykälät olivat ankaria, ja ne käytännössä tekivät Juhanasta vain nimellisen kuninkaan vailla valtaa. Juhana ei kuitenkaan katsonut kiristetyn asiakirjan velvoittavan itseään, ja heti tilaisuuden tullen hän sanoutui siitä irti, mistä seurasi sisällissota paroneja vastaan. Magna Cartaa voi pitää ihmisoikeusjulistusten ja perustuslakien ensimmäisenä versiona, josta kaikki myöhemmät ovat kehittyneet.


title: Juhana Maaton

text: Ylittäessään rämeistä The Washin nimellä tunnettua aluetta East Angliassa Juhana menetti arvokkaimmat aarteensa, mukaan lukien kruununjalokivensä, nousuveden yllättäessä hänet. Tämä järkytti pahasti kuninkaan terveyttä ja mielentilaa, ja lopulta Juhana kuoli punatautiin 18. tai 19. lokakuuta 1216 Newarkissa, silloisessa Lincolnshiressä. Juhana haudattiin Worcesterin katedraaliin Worcesterissa. Hänen yhdeksänvuotias poikansa seurasi häntä valtaistuimelle ja hallitsi Englantia Henrik III:na vuodet 1216–1272.


title: AmerSoft

text: AmerSoft oli suomalainen yritys, joka oli osa suomalaista monialayritystä Amer-yhtymää.


title: AmerSoft

text: AmerSoft tuli tunnetuksi ensimmäisten suomalaisten kaupallisten pelien ja tietotekniikka-aiheisten kirjojen julkaisijana. AmerSoft julkaisi vuosien 1984–1987 aikana useita suomalaisia pelejä erityisesti Commodore 64 -tietokoneelle. Yrityksellä oli merkittävä rooli suomalaisen pelialan syntymiseen 1980-luvun puolivälissä.


title: Elävä fossiili

text: Elävä fossiili tarkoittaa eliölajia tai -ryhmää, joka on säilynyt nykyaikaan esihistoriallisista ajoista lähes muuttumattomana. Elävä fossiili on saanut nimityksensä siitä, että lajia tavataan luonnossa sekä elävänä että fossiileina.


title: Lomé

text: Lomé on Togon pääkaupunki. Vuonna 2010 kaupungissa oli noin 750 000 asukasta, suurkaupunkialueella 1,3 miljoonaa. Loméssa on muun muassa yliopisto, kongressipalatsi ja Togon kansallismuseo.


title: Lomé

text: Lomé sijaitsee maan eteläkärjessä Guineanlahden rannalla. Se oli alkujaan puristuksissa merenrannan ja kaupungin pohjoispuolelle jäävän laguunin välissä, mutta kaupungin pohjoispuolelle on kasvanut slummeja ja osa laguunista on täytetty rakennusmaaksi.


title: Lomé

text: Lämpötila on Loméssa korkea ympäri vuoden, kuukauden keskimääräinen vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee 28:sta 32 asteeseen. Sadekausi kestää huhtikuusta heinäkuuhun, kuiva kausi joulukuusta helmikuuhun. Eniten sadetta, keskimäärin yli 250 mm, saadaan kesäkuussa.


title: Lomé

text: Saksalaiset rakennuttivat Togoon 420 metriä pitkä laiturin helpottaakseen raaka-aineiden vientiä. Sataman modernisointi aloitettiin 1960-luvulla, ja vuonna 1968 valmistui syväsatama.


title: Lomé

text: Lomé on Togon tärkein satama, jonka kautta viedään ulkomaille kahvia, kaakaota, kopraa ja palmunytimiä. Lomén sataman kautta kulkee myös paljon ympäröivien sisämaavaltioiden kuten Malin, Nigerin ja Burkina Fason vientiä. Kaupunkiin perustettiin vuonna 1968 vapaakauppa-alue. Kaupungissa on myös öljynjalostamo.


title: Lomé

text: Turismi on alkanut näytellä merkittävää osaa kaupungin taloudessa. Vuonna 2003 kaupungissa vieraili 57 539 matkailijaa, joista suurin osa 22 %, oli ranskalaisia. Poliittinen epävakaus on hidastanut turismin kasvua. Suurin osa turisteista tulee Ranskasta.


title: Lomé

text: Lomé on tyypillinen afrikkalainen kaupunki, jossa sekoittuvat eri tyylit, kulttuurivaikutteet ja perinteet. Merkittäviä nähtävyyksiä ovat ranta, Togon kansallismuseo, kongressipalatsi, voodoo- rituaaleissa tarvittavien uhrien tori, Lomé Grand Market ja katedraali.


title: Lomé

text:
Rannikkoa, jossa Lomé sijaitsee, kutsuttiin Orjarannikoksi, koska sieltä käytiin orjakauppaa 1500-luvulta 1800-luvulle.
Ewet perustivat Lomén 1700-luvulla. Brittivallan aikana siitä kehittyi merkittävä kauppapaikka. Saksalaiset tekivät Lomésta Togon pääkaupungin vuonna 1897, sitä ennen pääkaupunkina oli ollut Aného. Saksan vallan aikana ryhdyttiin rakentamaan kaupungille sen tarvitsemaa nykyaikaista infrastruktuuria. Postitoimisto avattiin vuonna 1890, puhelinverkko avattiin vuonna 1894, Lomén ja Anéhon välinen rautatie avattiin vuonna 1905 ja kaupunki yhdistettiin koko Afrikan kattavaan lennätinlinjaan vuonna 1913. Vuonna 1914 väkiluku oli 8000.


title: Lomé

text: Vuonna 1914 Ranskan armeija valtasi Lomén osana ensimmäistä maailmansotaa.


title: Lomé

text: Togon itsenäistyessä vuonna 1960 kaupungissa oli 80 000 asukasta. Itsenäistymisen myötä kaupungin väkiluku lähti kasvuun ja vuonna 1970 se oli jo 200 000 asukasta. Yliopisto avattiin vuonna 1970.


title: Lomé

text: Loméssa on solmittu tärkeitä kansainvälisiä sopimuksia: vuonna 1975 allekirjoitettu Lomen sopimus koskee vapaakauppaa Euroopan Unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden välillä. Vuonna 1999 kaupungissa solmittiin Sierra Leonen sisällissodan lopettava rauhansopimus.


title: Lomé

text: Kasvava väestö on tuonut mukanaan jäteongelman. Jätteiden mukanaan tuomiin terveyshaittoihin on viime aikoina kiinnitetty huomiota.


title: Vilhelm Punainen

text: Vilhelm II eli Vilhelm Punainen (, n. 1056 – 2. elokuuta 1100) oli Vilhelm I Valloittajan poika ja Englannin kuningas vuosina 1087–1100. Hän oli Englannin toinen normannikuningas.


title: Vilhelm Punainen

text: Vilhelm II oli taitava sotilas, mutta julma ja vihattu hallitsija, joka verotti kirkkoa ankarasti. Jotkut olettavat liikanimen "Punainen" () viittaavan verisyyteen tai kiivauteen, mutta yleisesti sen uskotaan viittaavan Vilhelmin punakkaan ihoon tai hiuksiin.


title: Vilhelm Punainen

text: Tiedot Vilhelmin lapsuudesta ovat niukkoja. Hän on syntynyt Normandiassa joskus vuosien 1056 ja 1060 välillä Vilhelm I Valloittajan ja Flanderin Matildan kolmantena poikana. Vanhemmat veljet olivat Robert ja Rikhard. Näistä Rikhard kuoli metsästysonnettomuudessa . Robert peri Normandian läänitykset ja suosikkipoika Vilhelm isältään Englannin kruunun. Kolmas veli Henrik sai perinnöksi 5 000 hopearahaa.


title: Vilhelm Punainen

text: Isänsä Vilhelm Valloittajan maatessa kuolinvuoteellaan Vilhelm Punainen lähti Englantiin, jossa hänet kruunattiin Westminsterissä 26. syyskuuta 1087. Se että Vilhelm Valloittajan maat oli jaettu kahden veljen kesken, aiheutti ongelmia niille aatelisille, joilla oli maita molemmin puolin Kanaalia. Ainoana mahdollisuutena nähtiin yhdistää jälleen Englanti ja Normandia yhden hallitsijan alaisuuteen. Tämä johti vuoden 1088 kapinaan, jota johti Vilhelm Valloittajan velipuoli Bayeuxin piispa Odo. Robert ei onnistunut saapumaan Englantiin johtamaan kannattajiaan ja Vilhelm voitti englantilaisten kannatuksen rahalla ja lupauksilla paremmasta hallinnosta. Odo sai lähteä Normandiaan.


title: Vilhelm Punainen

text: Vuonna 1090 Vilhelm yritti vallata Normandian, mutta ei onnistunut kovin merkittävästi sotatoimissaan, ja niinpä hän aloitti neuvottelut veljensä kanssa. Vuoden 1091 alkuun mennessä Vilhelm ja Robert olivat päässeet sopimukseen siitä, että heidän nuorinta veljeään Henrikiä ei päästetä valtaan ja Vilhelm auttoi Robertia valtaamaan Ranskalle menetetyt maat erityisesti Mainessa.


title: Vilhelm Punainen

text: Sopimus unohdettiin kuitenkin muutamassa vuodessa, ja Vilhelm valloitti Normandian uudelleen vuonna 1094, tällä kertaa lahjomalla Ranskan Filip I:n vetämään tukensa Robertille. Suuremmat välienselvittelyt jäivät Vilhelmin suostuteltua veljensä liittymään ensimmäiselle ristiretkelle. Robert panttasi herttuakunnan 10 000 hopeamarkasta Vilhelmille ja lähti ristiretkelle vuonna 1096 palaten vasta syyskuussa 1100, kuukausi Vilhelmin kuoleman jälkeen.


title: Vilhelm Punainen

text: Englannissa Vilhelmin hallitusaika oli rauhatonta. Vuonna 1095 Robert de Mowbray, Northumbrian jaarli, jätti saapumatta Curia Regisiin, hovin kokoukseen, ja Vilhelm vastasi tähän lähettämällä armeijan, joka löi jaarlin sekä vei tältä hänen asemansa. Toista aatelista, Eun Vilhelmiä, syytettiin myös petoksesta ja hänet sokaistiin ja kastroitiin. Vuosina 1095 ja 1097 Vilhelm yritti myös valloittaa Walesin siinä onnistumatta. Sitten hän palasi Normandiaan vuonna 1097 ja aina vuoteen 1099 taisteli Ranskassa halliten pohjoista Mainea, mutta epäonnistuen Ranskan hallussa olleen Vexinin maakunnan osan valloituksessa.


title: Vilhelm Punainen

text: Vilhelm taisteli myös Skotlannin kuningasta Malcolm III:ta vastaan, pakottaen hänet vannomaan uskollisuudenvalan vuonna 1091 ja valloittaen rajakaupunki Carlislen ja Cumbrian vuonna 1092. Alnwickin taistelussa 13. marraskuuta 1093 Malcolm ja hänen poikansa Edvard tapettiin ja Malcolmin veljestä Donaldista tuli Skotlannin kuningas. Vilhelm kannatti Malcolmin poikaa Duncania, joka nousi valtaan lyhyeksi aikaa, ja sitten Edgaria, joka valloitti Lothianin vuonna 1094 ja lopulta suisti Donaldin vallasta 1097 Vilhelmin avulla Edgar Athelingin johtamassa taistelussa. Edgar tunnusti Vilhelmin Lothianin hallitsijaksi ja vieraili Vilhelmin hovissa.


title: Vilhelm Punainen

text: Vilhelm II kuoli metsästysretkellä New Forestissa saatuaan osuman nuolesta, mahdollisesti seurueeseen kuuluneen aatelismies Walter Tirelin ampumana. Jotkut ovat epäilleet tapausta murhaksi, mutta tuoreeltaan sitä pidettiin metsästysonnettomuutena. Paikalla, jossa Vilhelmin uskotaan kuolleen, on nykyään muistokivi. Vilhelm Punainen on haudattu Winchesterin katedraaliin.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyöpä on maksasta lähtevä syöpäsairaus. Maksassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain voi olla myös muun syövän etäpesäke. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tällainen maksaan levinnyt syöpä on kolmisenkymmentä kertaa yleisempi kuin maksasta lähtevä syöpä. Afrikassa ja Aasiassa maksasta lähtevä syöpä on kuitenkin melko yleinen. Primaarista maksasyöpää aiheuttaa pääasiassa maksakirroosi. Mikä tahansa maksakirroosia aiheuttava sairaus voi siten johtaa maksasyöpään. Tällaisia sairauksia ovat varsinkin B- ja C-hepatiitit, alkoholimaksasairaus ja hemokromatoosi.


title: Maksasyöpä

text: Maksa on ihmisen suurin yksittäinen sisäelin, ja se painaa aikuisella yhdestä puoleentoista kiloa. Sillä on useita tärkeitä tehtäviä.


title: Maksasyöpä

text: Maksaan voi ilmaantua erilaisia kasvaimia, jotka voivat olla hyvän- tai pahanlaatuisia. Hyvänlaatuiset maksakasvaimet ovat suhteellisen yleisiä ja tavallisesti oireettomia maksamuutoksia, jotka vaativat harvoin hoitoa. Tyypillisesti hyvänlaatuinen maksakasvain ilmeneekin sattumalöydöksenä. Hyvänlaatuisiin maksakasvaimiin lukeutuvat maksa-adenooma, fokaalinen nodulaarinen hyperplasia ja maksan hemangiooma. Suurin osa maksasyövistä on "hepatosellulaarisia karsinoomia" (HCC) eli maksasolusyöpiä.


title: Maksasyöpä

text: Maksasolusyöpä on hepatosyyteistä alkava syöpätauti. On olemassa myös muita, harvinaisempia maksasyöpiä. Angiosarkoomat ja hemangiosarkoomat lähtevät maksan verisuonista ja kasvavat nopeasti. Kolangiokarsinooma on sappitiesyöpä, ja hepatoblastooma on yleensä alle 4-vuotiailla tavattava lasten syöpä. Fibrolamellaarinen maksasolusyöpä on maksasyöpä, joka tavallisimmin ilmenee nuorella potilaalla, jolla ei ole taustalla muuta maksasairautta. Kyseiselle maksasyöpätyypille ei tunneta erityisiä riskitekijöitä.


title: Maksasyöpä

text: Maksasta lähtevä syöpä erittää vereen alfa-1-fetoproteiinia; sairastuneista 70–80 %:lla AFP-taso kohoaa. Maksakasvaimet nostavat AFOS-arvoa.


title: Maksasyöpä

text: Maksa on imusolmukkeiden jälkeen toiseksi yleisin kohde, johon syöpä leviää. Syöpään kuolevista potilaista 30–70 %:lla on maksametastaaseja. Yleensä maksaan levinnyt syöpä ei ole parannettavissa.


title: Maksasyöpä

text: Primaarinen maksasyöpä löydetään harvoin varhaisessa vaiheessa, koska sen oireet alkavat viiveellä. Mahdollisiin maksasyövän oireisiin kuuluvat aikuisilla ikterus eli keltaisuus, laihtuminen, ruokahaluttomuus, kipu, kuume ja oksentelu. Kipua voi esiintyä ylävatsalla tai oikean kylkikaaren seudulla. Kyhmy voi olla mahdollista myös tuntea ylävatsalla. Etäpesäkkeet voivat aiheuttaa oireita; esimerkiksi luuston etäpesäkkeet ovat syöpäpotilailla yleinen kivun syy.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyöpä leviää tavallisesti ensin maksan seudun imusolmukkeisiin, sitten muihin imusolmukkeisiin, keuhkoihin tai luustoon. Maksasyöpä voi aiheuttaa sisäisen verenvuodon, askitesta tai maksan vajaatoimintaa.


title: Maksasyöpä

text: Pienten lasten hepatoblastooman keskeisiä oireita ovat pullistuma oikealla ylävatsalla ja heikkenevä yleiskunto. Myös keltaisuutta voi esiintyä.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyöpä on tavallisesti kirroosin komplikaatio. Esimerkiksi B- ja C-hepatiitit sekä alkoholimaksasairaus voivat johtaa kirroosiin. Maailmanlaajuisesti 80 % primaareista maksasyövistä johtuu kroonisesta B-hepatiitista. B-hepatiitti nostaakin maksasyöpäriskin yli 200-kertaiseksi. Hepatiitti C -potilaista 4 % saa maksasyövän. Tämä tarkoittaa kahtakymmentä prosenttia heistä, jotka saavat hepatiitti C:n tuloksena kirroosin. Autoimmuunihepatiittiin kuuluu kasvanut maksasyöpävaara, vaikka riski ei olekaan yhtä suuri kuin kroonisista virushepatiiteista kärsivillä. Tutkimusten mukaan primaarinen biliaarinen kirroosi altistaa maksasyövälle yhtä lailla kuin muukin kirroosi. Maksasyöpä voi myös liittyä tyrosinemiaan tai alfa1-antitrypsiinivajeeseen Primaarinen sklerosoiva kolangiitti nostaa kolangiokarsinooman eli sappitiesyövän riskin 161-kertaiseksi.


title: Maksasyöpä

text: Hoitamaton hemokromatoosi johtaa 25 %:lla potilaista maksasyöpään.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyöpä on miehillä kaksi kertaa yleisempi kuin naisilla. Diabetes, ikä ja tupakointi kasvattavat riskiä. HIV-positiivisten ja AIDS-potilaiden maksasyöpäriski on viisinkertainen. Hyljinnänestolääkitys kaksinkertaistaa riskin. Diabeetikkojen maksasyöpävaara on kaksin- tai kolminkertainen.


title: Maksasyöpä

text: Anabolisten steroidien pitkäaikainen käyttö kasvattaa maksasyöpävaaraa. E-pillerit voivat nostaa maksa-adenooman riskiä ja eräiden tutkimusten mukaan myös maksasyöpävaaraa. Tutkimukset kuitenkin ovat keskittyneet pääasiassa aiemmin käytettyihin e-pillereihin. Isän, äidin, veljen tai siskon sairastama maksasyöpä nostaa henkilön omaa maksasyöpävaaraa yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan nelinkertaiseksi.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyövän aiheuttaja jää toisinaan tuntemattomaksi. Jopa 25 % yhdysvaltalaisissa keskuksissa nähdyistä maksasolusyöpätapauksista on etiologialtaan tuntemattomia. Kilpirauhasen vajaatoiminta on mahdollinen maksasyövän riskitekijä henkilöillä, joilla ei ole todettavissa aiempaa maksasairautta. Toukokuun 2009 "Hepatology"-lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan kilpirauhasen vajaatoiminnasta yli vuosikymmenen ajan kärsineet naiset sairastuvat kolme kertaa muita todennäköisemmin hepatosellulaariseen karsinoomaan.


title: Maksasyöpä

text: Pienten lasten hepatoblastooman riskiä kasvattaa hyvin alhainen syntymäpaino. Sekä hepatoblastooma että pankreatoblastooma liittyvät myös Beckwith-Wiedemannin oireyhtymään. Lapsilla tavataan myös hepatosellulaarista karsinoomaa. Äidiltä lapseen tarttunut B- tai C-hepatiitti kasvattaa sen vaaraa. Yleensä hepatosellulaarinen karsinooma puhkeaa isommilla lapsilla kuin hepatoblastooma.


title: Maksasyöpä

text: Maksasta lähtevä on maailman mittakaavassa viidenneksi yleisin syöpä. Maksasyöpä on maailman kolmanneksi yleisin syöpäkuoleman syy. Se on yleinen sairaus Aasiassa ja Afrikassa, mutta harvinaisempi länsimaissa. Vuosittain maailmassa todetaan yli 600 000 uutta tapausta. Vuonna 2007 Suomessa todettiin maksasyöpä 370 henkilöllä, ja siihen kuoli 348 suomalaista. Esimerkiksi Ruotsissa vain joka sadas syöpätapaus on maksasyöpä.


title: Maksasyöpä

text: Saharan eteläpuoleisen Afrikan miesten syövistä maksasyöpä on toiseksi yleisin (13,3 %) heti Kaposin sarkooman (15,9 %) jälkeen. Saman alueen naisilla se on neljänneksi yleisin syöpä (5,5 %) kohdunkaulan syövän (25,4 %), rintasyövän (17,4 %) ja Kaposin sarkooman (6,2 %) jälkeen.


title: Maksasyöpä

text: Japanissa maksasyöpä on yleisempää kuin missään muussa teollisuusmaassa. Yhdysvalloissa miesten maksasyöpävaara on vietnamilaisilla korkeampi kuin millään muulla etnisellä ryhmällä.


title: Maksasyöpä

text: Hepatoblastooma on hyvin harvinainen maksakasvain, jota Suomessa todetaan noin yhdellä lapsella vuodessa. Kolangiokarsinoomia sekä sappirakkosyöpiä todetaan Suomessa vuosittain yhteensä 250, ja niistä kolangiokarsinooma on harvinaisempi.


title: Maksasyöpä

text: Maksan biopsia on varma tapa päästä diagnoosiin. Maksasta otetaan mikroskoopilla tutkittava kudosnäyte ohuen neulan tai laparoskoopin avulla. Näytepalan tutkiminen on ainoa selkeä tapa saada varmuus siitä, onko maksassa tapahtunut muutos hyvän- vai pahanlaatuinen.


title: Maksasyöpä

text: Kasvaimen muoto, koostumus ja rakenne voidaan selvittää ultraäänitutkimuksella. Tietokonetomografiatutkimuksella voidaan määrittää kasvainten määrä ja sijainti.


title: Maksasyöpä

text: Kun maksasyöpä todetaan, määritetään myös sen levinneisyysaste.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyövän ainoa parannuskeino on leikkaus, mutta kasvaimen on oltava tällöin melko pieni ja sen on sijaittava sellaisessa maksan osassa, josta se voidaan poistaa. Muun maksan on lisäksi oltava terve, jotta leikkauksesta selvittäisiin. Usein maksassa on jo maksakirroosin aiheuttamia vaurioita, minkä vuoksi leikkaus on mahdollinen harvoin. Maksansiirto on toki mahdollinen, mutta syöpä on usein siinä vaiheessa levinnyt liikaa. Maksansiirron perusteena onkin harvoin maksasyöpä.


title: Maksasyöpä

text: Kun leikkausta ei voida suorittaa, voidaan kasvainta pienentää, ja myös hidastaa sen kehitystä, vaikkapa ruiskuttamalla kasvaimeen sille haitallisia aineita kuten puhdasta alkoholia ja häiritsemällä kasvaimen verenkiertoa. Sytostaatit ovat myös avuksi. Oireita voidaan lievittää lääkkeillä, mutta tautia ei voida ilman leikkausta parantaa. Sorafenibin on havaittu pidentävän merkittävästi potilaiden elinikiä.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyöpä johtaa useimmiten kuolemaan vuoden sisällä; Suomessa 28 % miehistä ja 18 % naisista on elossa vuoden kuluttua taudin toteamisesta. 5-vuotiseloonjäämisennuste on miehillä 7 % ja naisilla 3 %. Sappitie-/sappirakkosyövän ennuste on parempi. Maksasyövän huonoon ennusteeseen vaikuttaa osaltaan se, että useimmilla potilailla on taustalla muu maksasairaus, joka voi jo itsessään olla henkeä uhkaava.


title: Maksasyöpä

text: Pienten lasten hepatoblastooman ennuste on parempi kuin maksasyövän yleensä; 60-70 % sairastuneista toipuu taudistaan.


title: Maksasyöpä

text: Koirilla primaarisen maksasyövän vaara on kasvanut sen ollessa 10-vuotias tai vanhempi. Sairaus on hieman yleisempi uroskoirilla. Yleensä koiran maksasyöpä ei leviä muualle. Primaarisen maksasyövän kehittymistä yleisempää kuitenkin on muun syövän leviäminen maksaan. Maksasyövän mahdollisia merkkejä koirilla ovat muiden muassa oksentaminen, ruokahaluttomuus, letargia, sisäiset verenvuodot, anemia, kasvanut jano ja tihentynyt virtsaaminen.


title: Maksasyöpä

text: Maksasyövästä kerrotaan muiden muassa Riitta Ali-Rekolan kirjassa "Lintuni, kaivattuni" (1994) ja P. C. Jersildin kirjassa "Vanha rakastettu" (1996).


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrik I (n. 1068 – 1. joulukuuta 1135), myös Henrik Beauclerc, oli Englannin kuningas vuodesta 1100 aina kuolemaansa saakka. Henrik oli Vilhelm Valloittajan neljäs poika ja hänelle opetettiin latinaa sekä vapaita taiteita. Vilhelmin kuollessa vuonna 1087, Henrikin vanhemmat veljet Robert Curthose ja Vilhelm Rufus perivät Normandian ja Englannin, mutta Henrik jäi maattomaksi. Henrik osti Cotentinin kreivikunnan Länsi-Normandiasta Robertilta, mutta Vilhelm ja Robert suistivat hänet vallasta vuonna 1091. Henrik kokosi valtapohjansa vähitellen uudelleen Cotentinissa ja liittoutui Vilhelmin kanssa Robertia vastaan. Henrik oli paikalla, kun Vilhelm kuoli metsästysonnettomuudessa vuonna 1100, ja hän kaappasi itselleen Englannin valtaistuimen, luvaten kruunajaisissaan oikaista useita Vilhelmin vähemmän suosittuja linjauksia. Henrik nai Matilda Skotlantilaisen, mutta piti monia rakastajattaria ja sai heidän kauttaan monta aviotonta lasta.


title: Henrik I (Englanti)

text: Robert, joka hyökkäsi vuonna 1101, haastoi Henrikin hallinnan Englannista; tämä sotaretki päättyi neuvoteltuun sopimukseen, joka vahvisti Henrikin kuninkuuden. Rauha oli lyhytikäinen ja Henrik hyökkäsi Normandiaan vuosina 1105 ja 1106 päihittäen Robertin lopulta Tinchebrayn taistelussa. Henrik piti Robertia vankinaan koko tämän loppuelämän. Henrikin hallinta Normandiasta joutui haasteeseen, jonka tekivät Ranskan kuningas Ludvig VI, Flanderin Baldwin ja Anjoun Fulk, jotka kannattivat Robertin pojan Vilhelm Cliton vaadetta ja tukivat suurta kapinaa Normandiassa vuosina 1116–1119. Henrikin voitettua Brémulen taistelussa, suotuisa rauhansopimus Ludvigin kanssa sovittiin vuonna 1120.


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrikin ainut aviossa syntynyt poika ja perijä, Vilhelm Adelin, hukkui laivaonnettomuudessa vuonna 1120, syösten kruununperimyksen epävarmuuteen. Henrik meni uusiin naimisiin Adeliza Louvainin kanssa, toivoen uutta poikaa, mutta heidän avioliittonsa oli lapseton. Tästä syystä Henrik julisti tyttärensä Matildan perijäkseen ja naitti tämän Anjoun Geoffreylle. Henrikin ja parin välinen suhde muuttui kireäksi ja Anjoun rajalla syntyi taisteluja. Henrik kuoli 1. joulukuuta 1135 viikon kestäneen sairauden jälkeen. Huolimatta hänen suunnitelmistaan Matildan suhteen, Henrikin seuraajaksi nousi hänen sisarenpoikansa Bloisin Tapani, johtaen sisällissotaan, joka tunnetaan nimellä Anarkia.


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrik syntyi toukokuun 1068 ja 1069 välisenä aikana, luultavasti Selbyssä, Yorkshiressä Englannissa. Hänen äitinsä Flanderin Matilda oli kaukaista sukua anglosaksien kuninkaalle Alfred Suurelle. Matilda nimesi nuorimman poikansa setänsä Ranskan Henrik I:n mukaan. Perheen nuorimpana hänestä luultavimmin odotettiin tulevaksi piispaa ja Henrik sai hyvän koulutuksen. Henrik oli luultavasti ensimmäinen normannihallitsija, joka osasi sujuvaa englantia.


title: Henrik I (Englanti)

text: Villiam Valloittaja kuoli 1087 ja perintö jaettiin kolmen pojan kesken. Pojista Rikhard oli kuollut aiemmin metsästysretkellä:Henrik juonitteli veljiään vastaan ja yritti saada nämä nousemaan toisiaan vastaan. Robert ja Vilhelm kuitenkin sopivat vuoteen 1091 mennessä, että Henrikiä ei päästetä perimään kummankaan valtakuntaa jommankumman kuollessa.


title: Henrik I (Englanti)

text: Kun Englannin kuningas Vilhelm II kuoli metsästysretkellä 2. elokuuta 1100, näki Henrik tilaisuutensa tulleen, ja laukkasi heti Winchesteriin ottamaan siellä säilytetyn valtakunnan kassan haltuunsa. Tästä syystä Henrikiä on joskus epäilty veljensä Vilhelm II:n murhasta. Johtavat paronit hyväksyivät Henrikin kuninkuuden ja hänet kruunattiin Westminster Abbeyssa 5. elokuuta eli kolme päivää Vilhelmin kuoleman jälkeen. Varmistaakseen asemansa aatelisten keskuudessa hän julkaisi poliittisia myönnytyksiä sisältäneen Charter of Liberties -lain, jota pidetään Magna Cartan edeltäjänä.


title: Henrik I (Englanti)

text: Robert yritti vallata kruunun itselleen nousemalla maihin heinäkuussa 1101 Portsmouthissa. Hän ei kuitenkaan saavuttanut tavoitettaan vaan rauha solmittiin Henrikin ja Robertin välillä, Henrik suostui maksamaan veljelleen vuosittain 2000 puntaa.


title: Henrik I (Englanti)

text: 11. marraskuuta 1100 Henrik meni naimisiin Edithin kanssa. Edith oli Skotlannin kuninkaan Malcolm III:n tytär. Koska Edith oli Edgar Athelingin sisarentytär ja Edmund Rautakylki oli hänen isoisoisänsä, avioliitto yhdisti normannien hallitsijasuvun vanhaan anglosaksikuninkaiden sukuun. Avioliitto ei miellyttänyt normanniparoneja, mutta toisaalta Henrikistä tuli suositumpi anglosaksien keskuudessa. Edith vaihtoi avioliiton myötä nimensä Matildeksi.


title: Henrik I (Englanti)

text: Vuonna 1105 Henrik valtasi Normandian. Tarkoituksena oli poistaa hänen kyvytön veljensä vallasta - Normandia oli jatkuvasti naapurivaltioista tulevan uhan alla. Robert kukistui kuitenkin vasta 28. syyskuuta 1106 (tarkalleen 40 vuotta sen jälkeen kun Vilhelm oli noussut maihin Englannissa) Tinchebrayn taistelussa. Robert vietti loppuelämänsä vangittuna Englannissa, aluksi Lontoon Towerissa, sitten Devizesin linnassa ja lopulta Cardiffissa. Näin Henrikistä tuli kuten isästään sekä Englannin kuningas että Normandian herttua.


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrik pyrki vähentämään vaikeuksia Normandiassa naittamalla vanhimman poikansa Vilhelmin tuolloisen vihollisensa Anjoun kreivin Fulk V:n tyttären kanssa. Kahdeksan vuotta myöhemmin, Vilhelmin odottamattoman kuoleman jälkeen tapahtui vieläkin merkittävämpi avioliitto Henrikin tyttären Matilden naitua Fulkin pojan Geoffrey Plantagenetin eli Gottfried V:n, tulevan Englannin kuningashuoneen Plantagenetin hallitsijasuvun kantaisän.


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrikillä oli vain kaksi lasta Edith/Matilden kanssa. Kuningatar kuoli vuonna 1118. Katastrofi iski 25. marraskuuta 1120, jolloin hänen ainoa laillinen poikansa Vilhelm hukkui haaksirikossa. Vain teurastaja selvisi hengissä turmassa ja kertoi kaikkien hukkuneen . Kuolleiden joukossa oli myös kaksi Henrikin aviotonta lasta ja veljentytär Lucia-Mahaut de Blois.


title: Henrik I (Englanti)

text: 29. tammikuuta 1121 Henrik nai herttua Godfrey I:n tyttären Adelizan. Tästä liitosta ei kuitenkaan syntynyt perillisiä. Tässä tilanteessa Henrik vaati Englannin paroneja vannomaan valan, jonka mukaan he tunnustavat Matilden Englannin kuningattareksi, jos Henrik kuolisi ilman miespuolista perijää.


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrikiä pidettiin oikeudenmukaisena kuninkaana, mutta samalla häikäilemättömänä. Historioitsijat ylistivät häntä viisaudestaan ja sotataidoistaan. Sen vastapainona Henrik mainitaan myös rahanahneena ja hänen verokamarinsa tuli tunnetuksi nimellä Exchequer. Verokamari oli ensimmäinen hovin osasto, joka kasvoi liian suureksi matkustamaan hovin mukana. Sen vuoksi se jäi aina Westminsteriin tai Winchesteriin.


title: Henrik I (Englanti)

text: Vuonna 1135 Henrik vieraili Normandiassa tavatakseen Matilden ja Gottfriedin lapset, Henrikin lapsenlapset. Vierailua kuitenkin varjosti epäsopu tyttären ja tämän miehen kanssa ja nämä kiistat saivat hänet pysymään Normandiassa ennakoitua kauemmin. Joulukuussa 1135 Henrik kuoli ruokamyrkytykseen "ahmittuaan itsensä täyteen nahkiaisia", joista hän piti erityisen paljon (joidenkin lähteiden mukaan nahkiaiset olivat myrkytettyjä). Hänet haudattiin Reading Abbeyhin, jonka oli perustanut 14 vuotta aiemmin.


title: Henrik I (Englanti)

text: Vaikka Henrikin paronit olivat vannoneet valan, että tämän tyttärestä tulisi kuningatar, Matilden sukupuoli ja uudelleen avioituminen normannien vihollisen eli Anjou-suvun edustajan kanssa mahdollistivat Henrikin sisarenpojan Tapani Bloisilaisen nousun Englannin kuninkaaksi. Matilden ja Tapanin valtataistelu johti Anarkiana tunnettuun pitkään sisällissotaan. Se päättyi lopulta Tapanin nimetessä Matilden pojan Henrikin perijäkseen vuonna 1153.


title: Henrik I (Englanti)

text: Kuningas Henrik I tunnetaan myös lukuisista aviottomista lapsistaan, joita oli enemmän kuin kellään toisella Englannin kuninkaalla. Lapsia oli noin 20-25 ja rakastajattaria oli useita. Sen selvittäminen kuka rakastajatar oli kenenkin lapsen äiti, on vaikeaa. Rakastajattaria olivat muun muassa Edith, Ansfride (Abingdon Abbeyn Sir Anskillin vaimo), Sibyl Corbet (Herbert FitzHerbertin vaimo), Edith FitzForne, prinsessa Nest ja Isabel de Beaumont (Rober de Beaumontin, Leicesterin ensimmäisen jaarlin tytär ja Pembroken ensimmäisen jaarlin Gilbert de Claren vaimo).


title: Sumba (kunta)

text: Sumba on Färsaarten eteläisin kunta. Se sijaitsee Suðuroyn saaren länsirannikolla. Kunnan asukasluku on noin 281 (2002). Kunnassa on muun muassa vuonna 1887 rakennettu kirkko. Runoilija Poul F. Joensen syntyi Sumbassa.


title: Sumba (kunta)

text: Kunnan alueella oli asutusta mahdollisesti jo 600-luvulla.


title: Sumba (kunta)

text: Akraberg, Akrar, Lopra, Sumba ja Víkarbyrgi


title: Tapani (Englanti)

text: Tapani (, , s. 1096 – k. 25. lokakuuta 1154) oli Vilhelm Valloittajan tyttärenpoika, Normandian herttua 1135–1144 ja Englannin kuningas 1135–1154. Tapani oli Englannin viimeinen normannikuningas. Häntä seurasi kuninkaana hänen serkkunsa Henrik II, Englannin ensimmäinen Plantagenet-kuningas. Tapanin valtakautta varjosti valtataistelu ja sisällissota Henrik I:n tyttären Matilden kanssa.


title: Tapani (Englanti)

text: Tapani syntyi Blois'ssa, Ranskassa (josta hänen nimensä "Étienne de Blois", Tapani Bloislainen). Hän oli Blois'n kreivin Tapanin ja Vilhelm Valloittajan tyttären Adelan poika. Tapani lähetettiin setänsä Henrik I:n hoviin vuonna 1106. Hänestä tuli Mortainin kreivi vuonna 1115, ja hän nai noin vuonna 1125 Boulognen kreivin tyttären Matildan, josta pian tämän jälkeen tuli Boulognen kreivitär.


title: Tapani (Englanti)

text: Ennen Henrik I:n kuolemaa vuonna 1135 suurin osa Englannin paroneista oli vannonut kuninkaalle kannattavansa Henrikin tytärtä Matildea, Vilhelm Valloittajan lapsenlasta, Henrikin seuraajaksi. Henrikin ainoa avioliitosta syntynyt poika Vilhelm oli hukkunut haaksirikossa 1120. Tapani päätti kuitenkin ryhtyä taisteluun kruunusta. Olihan hän myös äitinsä puolelta Vilhelmin lapsenlapsi ja kasvatettu Henrikin hovissa Englannissa.


title: Tapani (Englanti)

text: Henrikin kuoltua Tapani kiiruhti Englantiin vaatimaan kruunua itselleen väittäen, että paronit oli pakotettu vannomaan valat ja että Matilde oli nunnan tyttärenä laiton perijätär. Tapani voittikin puolelleen aateliston ja papiston. Tärkeimpinä tukijoinaan hänellä olivat Salisburyn piispa Robert ja hänen oma veljensä Henrik, Winchesterin piispa, joka myös kruunasi hänet 22. joulukuuta 1135. Samaten häntä tukemaan asettui paavi Innocentius II. Kaksi "Charters of liberties" -lakia laadittiin vahvistamaan kuninkaan ja kirkon liittoa.


title: Tapani (Englanti)

text:
Tapanin kilpailija Matilde, Henrik I:n tytär, jäi haastajan asemaan. Englannissa Tapanin päävastustaja oli Gloucesterin jaarli, Henrik I:n avioton poika ja Matilden velipuoli Robert. Robert liittoutui Matilden kanssa vuonna 1138 samaan aikaan kun Tapani teki sarjan huonoja päätöksiä, jotka aiheuttivat katkeruutta hänen aiemmissa kannattajissaan. Tapanin veli, Winchesterin piispa kääntyi häntä vastaan kuninkaan pidätettyä Salisburyn, Elyn ja Lincolnin piispat.
Matilde nousi maihin Englantiin 30. syyskuuta 1139 ja sai Tapanin vangiksi Lincolnissa vuonna 1141. Tapanin kannattajat vangitsivat puolestaan Matilden velipuolen, Robertin. Päädyttiin vankien vaihtoon, mikä johti Tapanin vapautumiseen ja Matilden luopumiseen kruununtavoittelusta. Robertin kuoltua 1147 Matilde siirtyi 1148 Normandiaan, jonka hänen aviomiehensä Anjoun kreivi oli vallannut itselleen.


title: Tapani (Englanti)

text: Tapanin seuraajaksi kohosi Matilden poika, Henrik II, josta oli tullut Normandian herttua 1150. Henrik hyökkäsi Englantiin vuosina 1149 ja 1153. Tapanin pojan Eustacen kuoltua sairauteen kesällä 1153 Tapanin oli tunnustettava Henrik perillisekseen.


title: Tapani (Englanti)

text: Tapani kuoli lokakuussa 1154 ja haudattiin Faversham Abbeyhin.


title: James Brown

text: James Joseph Brown (3. toukokuuta 1933 Barnwell, Etelä-Carolina – 25. joulukuuta 2006 Atlanta, Georgia) oli yhdysvaltalainen afroamerikkalaisen populaarimusiikin parissa toiminut laulaja, yhtyejohtaja ja lauluntekijä. Häntä pidetään yhtenä vaikutusvaltaisimmista 1900-luvun populaarimusiikin edustajista.


title: James Brown

text: James Brown aloitti uransa 1950-luvun lopussa tuon ajan rhythm and blues -musiikin nousevana tähtenä, ja hän nousi 1960-luvun alkupuolella soul-musiikin kärkihahmoksi muokaten sitä edelleen funkiksi. 1970-luvulla hän jatkoi funk-tyylin parissa luoden samalla pohjaa sitä seuranneelle hip hopille.


title: James Brown

text: James Brown syntyi 3. toukokuuta 1933 16-vuotiaalle äidille ja 22-vuotiaalle isälle, jotka asuivat pienessä puuhökkelissä. Neljän tai viiden vuoden vanhana Brown muutti vanhempiensa kanssa Georgian Augustaan, jossa he asuivat parissa eri talossa jakaen aina paikan Brownin tätien kanssa. Vanhempien avioliitto oli vaikea ja äiti Susie jätti lopulta perheensä muuttaen New Yorkiin. Lapsena James vietti päiviä kuljeksien kaduilla, koulu jäi kesken seitsemännellä luokalla. Hän oli kiinnostunut musiikista ja esiintyi erilaisissa oman aikansa kykykilpailuissa saavuttaen jonkin verran menestystä. James opetteli pianon, kitaran ja huuliharpun soittoa sekä erilaisia tansseja, joilla hän viihdytti sodan aikana Camp Gordonin leirissä sotaan valmistautuneita joukkoja. Muusikko Louis Jordanin näkeminen filmillä antoi Brownille ratkaisevan inspiraation hakeutua musiikkialalle.


title: James Brown

text: 16-vuotiaana Brown oli mukana aseellisessa ryöstössä ja joutui Toccoan kaupungissa sijainneeseen nuorisovankilaan. Vankilatovereidensa kanssa Brown muodosti gospel-kvartetin ja jatkoi tällä linjalla myös vapauduttuaan vuonna 1952. Hän työskenteli muun muassa moottoritehtaalla ja koulun vahtimestarina. Tuolloin Brown tapasi tärkeän yhteistyökumppaninsa Bobby Byrdin, jonka yhtyeeseen hän pääsi sen aiemman jäsenen jouduttua tapetuksi. Yhtyeen nimeksi vakiintui muutamien muutosten jälkeen Flames ja kun ryhmän maine alkoi kasvaa, vakiintui muoto Famous Flames. Vuonna 1955 yhtye onnistui tekemään vaikutuksen Little Richardiin, jota Brown piti idolinaan. Richard suositteli yhtyettä managerilleen Clint Brantleylle, jonka kautta päästiin tekemään ensimmäinen levy King Records -yhtiön alaisuudessa toimineelle Federal-merkille. Vuonna 1956 julkaistu "Please, Please, Please" nousi R&B -singlelistalla sijalle viisi ja ylsi miljoonamyyntiin.


title: James Brown

text:
Lisää hittejä ei kuitenkaan aluksi meinannut syntyä, eivätkä yhdeksän seuraavaa singleä tuoneet kummempaa menestystä. Vuonna 1958 alkuperäinen yhtye oli hajonnut ja uudistetusta ryhmästä käytettiin nyt nimeä James Brown and the Famous Flames. Manageriksi vaihtui Ben Bart. Lopulta lokakuussa 1958 Brown levytti seuraavan hittinsä, R&B-singlelistan ykköseksi seuraavana vuonna nousseen balladin, "Try Me". Lisää menestyneitä kappaleita seurasi (muun muassa "I'll Go Crazy" sekä "Think"), ja Brown siirrettiin King Recordsin päätalliin. Hän kuului 1960-luvun alussa jo rhythm and bluesin keskeisiin nimiin. Vuonna 1962 Brown äänitti live-levyn nimeltä "Live at the Apollo". Levy-yhtiö ei meinannut antaa lupaa live-levyn tekemiseen, koska ei uskonut sen menestyvän, mutta Brown uskoi projektiin ja levystä tulikin suuri kaupallinen menestys. Samana vuonna hän sai ensimmäisen kerran singlen Billboardin top 40 single-listalle (erotuksena pelkkien mustien artistien R&B-listasta). Tämä kappale oli cover-kappale "Night Train", jossa Brown itse soitti rumpuja ja laulamisen sijaan huuteli kiertueelleen osuneiden Yhdysvaltain itärannikon kaupunkien nimiä. Seuraavana vuonna hän ylsi pop-listalla jo 20 parhaan joukkoon omalla versiollaan vanhasta kappaleesta "Prisoner of Love". Hän oli jo aiemmin alkanut levyttää tällaisia hyvin hidastempoisia balladeja, kuten "Lost Someone" ja "Baby, You're Right", jotka kohottivat hänen mainettaan laulajana.
Brown otti uuden soul -musiikkina tunnetun tyylin omakseen, ja häntä kutsutaan yhä usein "soulin kummisedäksi". Tämän ajan kuuluisimpia kappaleita olivat "Out of Sight" (1964), "It's a Man's, Man's, Man's World" (1964) sekä "I Got You (I Feel Good)" (1965). Toinen vuoden 1965 suuri hitti, "Papa's got a Brand New Bag", oli rytmiltään yhä intensiivisempi, ennakoiden afroamerikkalaisen musiikin tulevia suuntauksia. Tätä linjaa vei eteenpäin vuonna 1967 levytetty merkittävä single "Cold Sweat".


title: James Brown

text: Brownin musiikki oli nyt etääntynyt jo kovasti tyypillisestä soulista. Kappaleet muodostuivat yhden tai kahden mutkikkaan riffin ympärille, ja yhtye keskittyi basistin ja rumpalin johdolla muodostamaan mahdollisimman intensiivisen rytmin. Lisäksi Brown oli omaksunut uudenlaisen laulutyylin, joka koostui pitkälle erilaisista huudahduksista, jotka tukivat musiikin perkussiivista painotusta. Brownin musiikki oli siis siirtymässä hyvää vauhtia kohti funkia. Live-esiintymisistään Brown teki omalaatuista show’ta, joissa hän ohjaili yhtyettään huudoilla ja esitteli yleisölle tanssiliikkeitä. Brownin lavashow't olivat yleisölle uudenlainen kokemus. Varsinkaan mustilta artisteilta ei oltu nähty ennen mitään vastaavaa. Brownin yhtyeessä soittivat tuohon aikaan monet R&B:n kärkinimet kuten pasunisti Fred Wesley, saksofonisti Maceo Parker ja kitaristi Jimmy Nolen.


title: James Brown

text: 1960-luvun lopussa Brownin vanha taustayhtye lähti matkoihinsa, ja tilalle tuli nuoria muusikoita, kuten Collinsin veljekset Bootsy (basso) ja Catfish (kitara). Uuden yhtyeen kanssa vuonna 1970 levytetyt singlet "Get Up (I Feel Like Being a) Sex Machine", "Super Bad" ja "Soul Power" muodostuivat funkin ehdottomiksi klassikoiksi. 1970-luvun alkupuoliskolla Brown teki yhtyeineen vielä lukuisia hittejä ollen funk -tyylin kenties tärkein edustaja. Vaikka Brownin albumeilla kuultiin myös hitaita balladeja, ei Brown tinkinyt hikisestä ja intensiivisestä tyylistään. Brownin musiikki ennakoi myös myöhempää hip hopia, kuten voi kuulla esimerkiksi vuonna 1974 julkaistuista singleistä "Payback" ja "Papa Don't Take No Mess".


title: James Brown

text: Brownia oli luonnehdittu "show-bisneksen koviten töitä paiskivaksi mieheksi" ("the hardest working man in show business"). Varsinkin 1970-luvun alkupuolella uusia singlejä ja albumeita ilmestyi hurjaa vauhtia. Mutta 1970-luvun puolivälin jälkeen Brownin 20 vuotta kestänyt luova kausi alkoi olla ohi, minkä hän myönsi itsekin. Vuoden 1976 "Bodyheat"-levyn kappaleet olivat hänen kolmen tyttärensä säveltämiä (mikä myöhemmin johti tekijänoikeuskiistoihin). James Brown konsertoi ensimmäisen kerran Suomessa 27. marraskuuta 1978, Hotelli Hesperian yökerhossa. Brown sai 1970-luvun puolivälin jälkeen vielä muutamia hittejä listojen kärkikymmenikköön (esimerkiksi kuuluisa "Living in America", 1985), mutta hän ei enää säveltänyt useimpia uusia kappaleitaan itse.


title: James Brown

text: Viimeisten vuosikymmeniensä aikana Brown teki yhä useita levyjä sekä kiertueita, ja hänen tyylinsä säilyi intensiivistä funkia painottavana. Brown nousi lehtien otsikoihin myös esimerkiksi marijuanan hallussapidon, rahasotkujen ja ahdistelusyytösten takia. Hän esiintyi viimeisen kerran Suomessa vuoden 2006 marraskuussa. Seuraavana jouluaattona Brown joutui sairaalaan keuhkokuumeen vuoksi ja kuoli joulupäivänä 73-vuotiaana. Hänet piti haudata ennen vuodenvaihdetta, mutta suku ei ollut päästä yhteisymmärrykseen miten ja minne tähti haudataan. Helmikuun 2007 lopussa Brownin hautauksesta päästiin yksimielisyyteen, mutta hautapaikka päätettiin pitää salassa tähden lasten toivomuksesta. Brownilla oli tiettävästi 11 lasta, joista hän oli tunnustanut yhdeksän: viisi poikaa ja neljä tytärtä. Hän oli naimisissa kaikkiaan kolme kertaa.


title: James Brown

text: Brownin keskeiset singlet ovat nykyään saatavilla esimerkiksi "Star Time"-nimisenä neljän CD:n laatikkona sekä tupla-CD:nä nimellä "50th Anniversary Collection". Brownin uralla täyspitkät studioalbumit eivät olleet niin keskeisessä osassa kuin useimmilla muilla tuon ajan artisteilla, mutta albumeitakin ilmestyi kymmenittäin, ja niistä kuuluisimpiin kuuluvat esimerkiksi "Get On the Good Foot" (1972), "The Payback" (1974) sekä "Hell" (1974).


title: James Brown

text: Myöhemmin hip hopin tekijät ovat käyttäneet paljon Brownin levyistä nauhoitettuja sampleja. Epäillään että Brown olisi maailman samplatuin artisti. Brownin yhtyeen kurinalainen ja rytmikäs soitto sopii hyvin samplattavaksi.


title: James Brown

text: Seuraavat James Brownin singlet nousivat kärkikymmenikköön joko R&B- tai POP-singlelistalla


title: Podor

text: Podor on kaupunki Senegalissa, Afrikassa. Se on valtion pohjoisin kaupunki ja kuuluu Saint-Louisin alueeseen.


title: Podor

text: Podor sijaitsee Morfilin saarella, Senegal-joen ja Doué-joen välissä. Podorin kunnan alueella asui vuonna 2016 maan tilastokeskuksen mukaan noin 12 554 asukasta.


title: Podor

text: Muusikko Baaba Maal syntyi Podorissa.


title: Baaba Maal

text: Baaba Maal (s. 12. marraskuuta 1953) on senegalilainen laulaja ja kitaristi. Hän syntyi Podorin kaupungissa, Morfilin saarella. Perinteen mukaan laulajia tulee vain griot-kastista, ja Baba Maal kuului kalastajakastiin. Hänen vanhempansa toivoivat hänen opiskelevan lakia, mutta Baba Maal päätti toisin.


title: Baaba Maal

text: Maal opiskeli musiikkia aluksi äitinsä johdolla ja myöhemmin Dakarin yliopistossa ja Pariisissa.


title: Baaba Maal

text: Maal yhdistää tuotannossaan senegalilaista musiikkia poppiin ja reggaeen.


title: Paini

text: Paini on yleisnimitys aseettomille kaksinkamppailumuodoille, joissa kamppaillaan ilman lyöntejä ja potkuja erilaisia otteita, sidontoja, nostoja, heittoja ja mahdollisesti lukkoja käyttäen.


title: Paini

text: Nykyisin painista puhuttaessa tarkoitetaan useimmiten olympiakisojen ohjelmassa olevia kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia (nykyisin mukana myös naispaini) sekä näytösluonteista showpainia. Paini oli mukana jo antiikin olympialaisissa. Painia harrastettiin antiikin Kreikassa miehisen sotilaskunnon parantamiseksi. Nykyisin kilpaillaan myös erilaisissa painimuodoissa kuten brasilialaisessa ju-jutsussa, lukkopainissa, rantapainissa ja venäläisessä sambossa. Monilla kansoilla on omat perinteiset painimuotonsa, kuten mongolialainen paini ja turkkilainen öljypaini. Useiden painilajien maailmanlaajuinen kattojärjestö on kansainvälinen painiliitto UWW. Painissa erityisesti tarvitaan lihasten kuntoa, kestävyyttä, räjähtävyyttä ja koordinaatiota.


title: Paini

text: Lajeina kreikkalais-roomalainen-, vapaa- ja naispaini.


title: Ratahallintokeskus

text: Ratahallintokeskus (RHK) oli liikenne- ja viestintäministeriön alainen väylävirasto, joka huolehti Suomen rataverkon ylläpitämisestä, rakentamisesta ja kehittämisestä. RHK vastasi myös ratakapasiteetin jakamisesta ja liikenteenohjauksesta. RHK aloitti toimintansa 1.7.1995, kun Valtionrautatiet-liikelaitos (VR) yhtiöitettiin. 1.9.2006 RHK:sta erotettiin Rautatievirasto, joka valvoo rautatiejärjestelmän turvallisuutta ja yhteentoimivuutta Suomessa. Vuonna 2008 liikenne- ja viestintäministeriö käynnisti selvityksen, joka tähtäsi uuden, yhdistetyn väyläviraston perustamiseen. RHK:sta tuli osa tätä virastoa yhdessä Tiehallinnon ja Merenkulkulaitoksen kanssa. Liikennevirasto aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa.