title: Bhishma

text:
Ostetut 310 vaunua ylittävän määrän Intia valmistaa itse lisenssivalmistuksena Venäjän Intialle siirtämän teknologian avulla. Panssarivaunujen aseistuksen Intia pyrkii valmistamaan myös itse lisenssillä.
T-90:ssä pitäisi olla parempi pimeätoimintakyky ja operoitavuus taistelukentällä kuin Pakistanin ostamissa T-80:ssä. Pakistania pidetään todennäköisimpänä vihollisena, jos Intia joutuisi sotaan.


title: Bhishma

text: Intialaisessa mekanisoidussa rykmentissä on 46 taistelupanssarivaunua. Bhishmat korvaavat T-54:ia ja T-55:ia mahdollisesti viidessä rykmentissä.


title: Eläinten täyttäminen

text: Eläinten täyttäminen eli taksidermia on taiteenlaji, joka käyttää materiaalina kuollutta eläintä, pyrkii säilyttämään eläimen ulkomuodon ja tekemään eläimestä esineen. Eläimen sisäelimet ja valtaosa luustosta poistetaan. Nahka jätetään, ja sen sisälle laitetaan muita aineita tukemaan ja antamaan muotoa. Täytettyjen eläinten on asennollaan tarkoitus muistuttaa eläviä eläimiä, ja usein eläintentäyttäjän taidon mittana on se, miten elävännäköisiä hän onnistuu eläimistä tekemään. Täytetylle eläimelle tehdään useimmiten alusta tai kiinnike. Silmät poistetaan ja korvataan lasisilmillä.


title: Eläinten täyttäminen

text: Rauhoitetun eläimen luonnosta ottaminen, hallussapito, täyttäminen ja myyminen vaatii Suomessa ELY-keskuksen luvan.


title: Eläinten täyttäminen

text: Eläimiä on täytetty tuhansia vuosia osana hautajais-, uhraus- ja palvontamenoja. Ranskalainen ornitologi Jean-Baptiste Bécœur kehitti 1700-luvulla niin kutsutun "Bécoeurin reseptin", arsenikkipohjaisen säilöntäaineen, jolla saatiin estettyä lihaa syövien bakteerien toiminta. Toinen ranskalainen ornitologi, Louis Dufresne, kehitti eläinten täytön tapoja edelleen ja vuonna 1802 hän saattoi avata Ranskan luonnontieteellisessä museossa maailman suurimman harvinaisten lintujen kokoelman.


title: Ukkolanmäki

text: Ukkolanmäki voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Iitin musiikkijuhlat

text: Iitin musiikkijuhlat (2003–) on etupäässä kamarimusiikkiin keskittyvä musiikkitapahtuma, jonka taiteellinen johtaja on pianisti Laura Mikkola. Juhliin kuuluu yökonsertti Hiidenvuori-kukkulan laella. Vuodesta 2004 lähtien juhlien yhteydessä on järjestetty myös nuorten musiikkikurssi.


title: Iitin musiikkijuhlat

text: Iitin musiikkijuhlien järjestäjät korostavat miljöön, Suomen kevään ja luonnon osuutta juhlaelämykseen. Tärkein tapahtumapaikka on Suomen kauneimmaksi kyläksi valittu Iitin kirkonkylä: sen yli 300-vuotias puinen ristikirkko ja entinen pappila. Juhlat päättyvät yökonserttiin Hiidenvuoren laella, jonne kannetaan piano paikallisen urheiluseuran avustuksella.


title: Iranin kansallissosialistinen puolue

text: Iranin kansallissosialistinen puolue (SUMKA) on Iranin ulkopuolella muodostettu uusnatsipuolue, joka pyrkii kumoamaan maan nykyisen hallituksen ja pystyttämään uuden, ei-islamilaisen järjestelmän.


title: Iranin kansallissosialistinen puolue

text: Puolueen tavoitteena on palauttaa Iranin valtio nimeä ja kulttuuria myöten takaisin Persiaksi. Hallitusmuoto, jota puolue kutsuu Persian demokraattiseksi tasavallaksi, hylkäisi nykyiset länsimaista tulleet kapitalistiset arvot sekä islamilaisen šarialain. Puolue haluaa tuoda esille iranilaisten ”todellisen arjalaisen luonnon”, jonka arabien valtaantulon jälkeen ajatellaan hiljalleen hukkuneen islamilaisuuden alle. Puolue tuomitsee jyrkästi Israelin ajaman sortopolitiikan Lähi-idässä, mutta väitteet antisemitismistä se on kuitenkin evännyt ilmoittamalla, että vastustaa ainoastaan juutalaisvaltiota, ei juutalaisia itsessään.


title: Iranin kansallissosialistinen puolue

text: Iranin kansallissosialistinen puolue on jäsen maailmanlaajuisessa uusnatsien verkostossa, panarjalaisessa kansallisessa rintamassa, joka hyväksyy joukkoihinsa europidejä myös länsimaiden ulkopuolelta.


title: Turkkilainen sauna

text:
Turkkilainen sauna eli "hamam" () on Lähi-idän alueelta lähtöisin oleva höyrysauna. Nykyään hamam tunnetaan epävirallisesti turkkilaisena saunana. Turkkilaisessa saunassa ei ole kiuasta, eikä siellä ole erityisen kuuma, mutta siellä oleva ilma on varsin kosteaa ja höyryistä. Saunan lämmittämiseen käytetään yleensä puuta tai hiiltä. Turkkilainen sauna oli merkittävässä asemassa Osmanien valtakunnan kulttuurissa. Istanbulin historiallisia hamameja ovat Ağa, Büyük, Galatasaray, Çardaklı ja Sofular.
__notoc__
Turkkilaisessa saunassa yhdistyvät roomalainen thermae-kylpylä ja bysanttilainen arkkitehtuuri sekä turkkilais-islamilainen kylpemisperinne. Aikoinaan jo arabit olivat rakentaneet omanlaisiaan versioita kreikkalais-roomalaisista kylpyhuoneista. Osmanien valtakunnassa turkkilaiset saunat olivat usein moskeijojen yhteydessä. Ehkä tunnetuin esimerkki on Istanbulissa sijaitseva, vuonna 1584 rakennettu "Çemberlitaş Hamamı". Tyypillisessä turkkilaisessa saunassa on kolme huonetta: kuuma ("sıcaklık"), lämmin ("tepidarium") ja viileä huone ("soğukluk").


title: Turkkilainen sauna

text: Kuuma huone on yleensä kooltaan suuri, ja sinne tuovat hieman valoa pienet ikkunat. Keskellä on suuri marmorinen taso, jossa kylpijät makaavat. Huoneen nurkissa on syvennyksiä, joissa on suihkulähteitä. Lämpimässä huoneessa peseydytään vedellä ja saippualla, ja kylmässä huoneessa rentoudutaan, pukeudutaan ja juodaan virkistäviä juomia, ja monissa tapauksissa myös hieronnan jälkeen otetaan nokoset tarkoitusta varten rakennetuissa kopeissa. Joissakin Istanbulin turkkilaisissa saunoissa on saatavilla myös mikveh, joka alkujaan on juutalaisten naisten rituaalikylpy.


title: Turkkilainen sauna

text: Perinteisesti turkkilaisessa saunassa hierojina, "tellakeina", toimivat nuoret pojat. Tellakit myös auttoivat miehiä peseytymään. Monissa paikoissa pesijät eivät ainoastaan pesseet tai hieroneet, vaan he olivat suoranaisia seksityöläisiä. Tellak-järjestelmä kuihtui 1900-luvun alkupuolella varsinkin Kemal Atatürkin valtakaudella. Historialliset tietolähteet sisältävät tarkkoja kuvauksia turkkilaisten saunojen eroottisista tapahtumista.


title: Turkkilainen sauna

text: Toisin kuin länsiroomalaiset tai bysanttilaiset kylpylät, turkkilaiset saunat oli tarkoitettu molemmille sukupuolille. Miehille ja naisille oli erilliset osastot. Turkkilaisen saunan kulta-aikana saunoja rakennettiin kaikkiin Osmanien valtakunnan suuriin kaupunkeihin.


title: Turkkilainen sauna

text: Saunojen merkitys turkkilaisessa kulttuurissa heikkeni, kun vesijohdot yleistyivät ja monissa kodeissa päästiin käyttämään juoksevaa vettä.


title: Frank J. Selke Trophy

text: Frank J. Selke Trophy on palkinto, joka annetaan vuosittain National Hockey Leaguen parhaalle puolustavalle hyökkääjälle. Valinnan suorittaa runkosarjan päätyttyä äänestämällä "Professional Hockey Writers' Association". Palkinto on nimetty Toronto Maple Leafsin ja Montreal Canadiensin managerin Frank J. Selken mukaan. Se jaettiin ensi kertaa kaudella 1977–1978.


title: Frank J. Selke Trophy

text: Useimmin palkinnon ovat voittaneet kanadalaiset Bob Gainey ja Patrice Bergeron (molemmat 4 kertaa). Ainoa Frank J. Selke Trophyn voittanut suomalainen on Jere Lehtinen, joka voitti palkinnon kolmesti. Joukkueittain eniten palkintoja ovat voittaneet Montreal Canadiens ja Detroit Red Wings, kumpikin seitsemän kertaa. Detroitilla on myös eniten eri pelaajien saavuttamia Frank J. Selke Trophy -voittoja, neljä.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lockheed P-38 Lightning (suom. "Salama") on yhdysvaltalainen toisen maailmansodan aikainen yksi- tai kaksipaikkainen, kaksimoottorinen hävittäjälentokone. Se oli eräs Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien tärkeimmistä toisen maailmansodan hävittäjätyypeistä.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: P-38 on helposti tunnistettavissa kahdesta moottorirunkopuomistaan ja niiden väliin sijoitetusta koneen aseistuksen sisältävästä erillisestä ohjaamokehdosta. Konetta valmistettiin yli 10 000 kappaletta, ja se oli yksi harvoista toista maailmansotaa edeltäneistä konetyypeistä, joka oli tuotannossa sodan loppuun saakka.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lockheed osallistui P-38:lla vuonna 1937 armeijan ilmavoimien suunnittelukilpailuun suuren korkeuden torjuntahävittäjästä, joka pystyisi 580 km/h nopeuteen 6 100 metrin korkeudessa. Myös Bell P-39 Airacobra ja Curtiss P-40 Warhawk osallistuivat samaan kilpailuun.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Suunnitteluajankohdan yhdysvaltalaiset moottorit eivät pystyneet tarjoamaan Lockheedin suunnitteluryhmän vaatimaa suorituskykyä, joten Clarence ”Kelly” Johnsonin johtama ryhmä päätti käyttää kahta turboahdettua 12-sylinteristä Allison V-1710 -moottoria.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lockheedin ryhmä valitsi kahteen moottorirunkoon perustuvan mallin, joka oli jo tuttu Fokker G.1 -koneesta. Moottorit ja tasot liittyivät sivukehtoihin ja lentäjä ja aseistus sijoitettiin niiden väliin erilliseen ohjaamokehtoon. Potkurit pyörivät eri suuntiin väännön eliminoimiseksi. Aseistukseksi tuli neljä konekivääriä nokan keskellä olevan tykin ympärille.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Prototyyppi, Lockheed Model 22, myöhemmin XP-38, valmistui joulukuussa 1938 ja lensi ensi kerran 27. tammikuuta 1939. Se teki uuden nopeusennätyksen lentämällä Kaliforniasta New Yorkiin helmikuussa 1939 seitsemässä tunnissa, kahdessa minuutissa, mihin sisältyi kaksi välilaskua tankkausta varten. Prototyyppi kuitenkin laskeutui ennen kiitotien alkua New Yorkissa ja romuttui. Suunnitteluryhmä oli vastustanut lentoa, mutta se oli tehty USAAC:n komentajan, kenraali Henry ”Hap” Arnoldin vaatimuksesta.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Prototyypin menetys viivästytti ohjelmaa kahdella vuodella, mutta ennätyksen perusteella ilmavoimat tilasi 13 YP-38:aa huhtikuussa 1939.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Valmistus osoittautui kuitenkin ongelmalliseksi, eikä ensimmäinen kone valmistunut ennen kuin syyskuussa 1940 ja viimeinen sarjasta kesäkuussa 1941. Prototyyppikoneet olivat aseistamattomia, mutta ne oli suunniteltu käyttämään kahta .50 kaliiperista M2 Browning -konekivääriä, joille oli 200 ammusta, kahta .30 kaliiperin Browningia, joille oli 500 ammusta ja Oldsmobilen 37 mm tykkiä, jolle oli 15 ammusta.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lisätilauksia koneelle oli jo tulossa Ranskasta, Isosta-Britanniasta ja USAAC:lta. Ranska ja Iso-Britannia tilasivat 667 konetta, joista malli 322F tuli ranskalaisille ja 322B briteille. Vientikoneista puuttuivat turboahtimet ja niiden molempien moottorien pyörimissuunta oli sama.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Turboahtimet olivat uutta tekniikkaa, ja ostajat pelkäsivät niiden viivyttävän koneen toimituksia, eikä niiden vienti Yhdysvalloista ollut sallittua. Pelkästään myötäpäivään pyörivät moottorit vaadittiin osien säilyttämiseksi vaihtokelpoisena molempien maiden tilaamien Curtiss Tomahawkien kanssa. Lockheedin suunnittelijat protestoivat muutoksia vastaan ja pitivät konetta ”kastroituina”.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Saksan vallattua Ranskan kesäkuussa 1940 britit ottivat koko tilauksen itselleen. Vain ensimmäinen 143 koneen erä päätettiin ottaa ahtamattomilla moottoreilla ”malli 322 Lightning I”:nä ja loput 524 turboahdettuina ja vasen- ja oikeakätisillä moottoreilla Lightning II:na. Kun ensimmäiset kolme ahtamatonta Lightning I -konetta toimitettiin, niiden huippunopeus oli vain 480 km/h ja lento-ominaisuudet olivat heikot, mikä johti lopputilauksen peruuttamiseen.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Jäljelle jääneet 140 Lightning I:tä toimitettiin USAAF:lle, joka käytti niitä harjoituskoneina mallinimellä RP-322. Kolmekymmentä ensimmäisen tuotantosarjan P-38 Lightningia toimitettiin USAAF:lle kesällä 1941. Aseistuksena oli 4 × .50 kaliiperin konekiväärit ja tykki, mutta kaikkia koneita ei aseistettu. Koneissa oli myös panssarilasi ja ohjaamon panssarointi. 30 ensimmäistä konetta kuuluivat 66 tilatun sarjaan, jonka jälkeen koneisiin tehtiin pieniä parannuksia, kuten itsestään tiivistyvät tankit ja parannettu panssarointi. Seuraavat 36 toimitettua konetta saivat nimen P-38D. Alkusarjan koneet eivät koskaan päässeet palveluskäyttöön, vaan niiden tarkoitus oli antaa ilmavoimille kokemusta konetyypistä ja ratkoa ensimmäisten koneiden runsaita käyttäytymisongelmia. Syöksyssä koneet usein lakkasivat reagoimista ohjaimiin, jolloin lentäjän oli parasta hypätä koneesta. Myös pyrstö saattoi hajota vastaavassa tilanteessa, ja jos toinen moottori hajosi nousukiidossa kone yleensä kaatui selälleen.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Ensimmäinen taistelukelpoinen Lightning oli P-38E, jossa oli parannellut mittarit, sähköjärjestelmä, hydrauliikka ja uusi duralumiininen potkuri. Aseistuksena oli neljä .50 kaliiperin konekivääriä, joihin oli 500 ammusta ja 20 mm Hispano-tykki johon oli 150 ammusta. Konekiväärit oli uudessa mallissa aseteltu epäsymmetrisesti, joten niiden piiput näkyivät ulos suunnilleen 1:4:6:2 pituussuhteessa. Tällä sijoittelulla konekiväärien vöiden syöttö saatiin toimimaan luotettavasti.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Ensimmäinen P-38E valmistui lokakuussa 1941 ja mallia valmistettiin 210 kappaletta. Seuraava malli oli P-38F, joissa oli ripustimet polttoainetankeille tai 900 kilolle pommeja moottorin ja ohjaamon välissä. P-38F:ää valmistettiin 527 kappaletta. Yli sata konetta muunnettiin F-4-tiedustelumalliksi, jonka nokassa oli aseistuksen sijasta neljä kameraa.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Nämä F-4-tiedustelukoneet olivat ensimmäiset, joita käytettiin taistelutoimissa Australiasta ja Uudesta-Guineasta käsin huhtikuussa 1942. Australian kuninkaalliset ilmavoimat käyttivät kolmea F-4-konetta syyskuusta 1942 lähtien. Kesäkuussa 1942 P-38:t alkoivat operoida myös Aleuteilla. Koneen pitkä lentosäde teki siitä otollisen käytettäväksi 2 000 km pitkällä saariketjulla. Ensimmäiset ilmavoittonsa P-38E:t saivat kahdesta japanilaisten Kawanishi H6K ”Mavis” -lentoveneestä 4. elokuuta 1942. 15. elokuuta Islannista toimivat P-38F ja P-40 pudottivat Luftwaffen Focke-Wulf Fw 200 Condor -koneen Pohjois-Atlantilla. Lightningeja rahdattiin Atlantin yli pääasiassa laivoilla Pohjois-Afrikan maihinnousua varten, joka toteutui marraskuussa 1942.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lightning osoittautui yllättävän suorituskykyiseksi myös matalilla korkeuksilla, mutta sen paras ominaisuus oli sen nousukyky, joka jätti takaa-ajajat jälkeensä. Parhaimmillaan se oli suurissa korkeuksissa. Konetyyppi kykeni saavuttamaan huomattavan 13 100 metrin lakikorkeuden. Luftwaffen lentäjät tunnistivat pian P-38:n tuhoisan tulivoiman ja ryhtyivät välttämään hyökkäämistä P-38:aa vastaan sen etupuolelta.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Tyynellämerellä P-38 loisti pitkällä toimintasäteellään. Vaikka se ei pystynyt kääntymään yhtä ketterästi kuten Zero, sen nopeus mahdollisti paon hankalista tilanteista, ja raskas aseistus oli kohtalokas kevyille ja heikosti suojatuille japanilaiskoneille. P-38F-mallia seurasi P-38G alkuvuodesta 1943. Siinä oli tehokkaammat Allisonin 1 400 hv moottorit ja parempi radio. Mallia rakennettiin 1082 kappaletta. Niitä seurasi 601 P-38H:ta, joissa oli edelleen parannellut 1 425 hevosvoiman moottorit, uudempi 20 mm tykki ja mahdollisuus 1 450 kilogramman pommilastin kuljettamiseen. Osa koneista muutettiin kenttämuutoksina F-4B- ja F-5A-tiedustelukoneiksi.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Kuuluisin sotilasoperaatio, johon P-38 Lightningit osallistuivat, oli japanilaisen amiraalin Isoroku Yamamoton kuljettaneen Mitsubishi G4M ”Betty” -kuljetuskoneen alasampuminen väijytyksistä 18. huhtikuuta 1943. Amiraali Yamamoto sai surmansa hyökkäyksen kestäessä välittömästi, ja menehtyi ampumahaavan seuraamuksena.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: P-38J tuli käyttöön elokuussa 1943. Turboahdinten välijäähdyttimet siirrettiin siivistä potkurin alle moottorin eteen. Siipiin jäänyt tila käytettiin polttoainetankkien suurentamiseen, mikä lisäsi entisestään koneen toimintasädettä. Siipiin lisättiin syöksyjarrut. Mallia rakennettiin 2 970 kappaletta. 5 000. valmistunut kone maalattiin paloautonpunaiseksi ja se sai nimen ”YIPPEE”.


title: Lockheed P-38 Lightning

text:
P-38K oli yksittäinen prototyyppi ja seuraava tuotantoversio oli P-38L, joka käytti 1 475-hevosvoimaisia Allison-moottoreita. Näitä koneita rakennettiin 3 923 kappaletta. P-38L oli ensimmäinen malli, jossa oli molempien siipien alla ripustimet seitsemälle raketille ja myöhemmin 10 raketin ”joulukuusi”–ripustin. Pommikuorma kasvoi 900 kilogrammaan tai 1 140 litraan lisäpolttoainetta. 200 konetta muutettiin aseistamattomiksi F-5B-tiedustelukoneiksi.
Myöhemmän mallin Lightningit toimitettiin maalaamattomina USAAF:n vuoden 1944 päätöksen mukaan.
15 P-38J:ta P-38L:ta lahjoitettiin Kiinan kansalliselle armeijalle sodan lopussa ja sen päätyttyä sama määrä koneen tiedustelumalleja.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Yhdysvaltain armeijan 8. ilmavoimat käytti Lightningeja Euroopassa vuoden 1943 alusta lähtien pitkän matkan saattotehtäviin, mutta konetyyppi ei saavuttanut merkittävää menestystä tässä tehtävässä. Kone oli vaikeampi lentää kuin yksimoottoriset koneet, ja koska moottorit olivat kaukana lentäjästä eikä koneessa ollut lämmityslaitetta, se oli korkealla jäätävän kylmä. 8. ilmavoimat pystyi kuitenkin hyödyntämään Lightning-tiedustelukoneita. Niitä käytti myös Vapaan Ranskan laivue osana USAAF:n 12. ilmavoimia. Ranskan ilmavoimat käytti koneita vuoteen 1952 asti. Koska tiedustelukoneet lensivät yksin, ne saattoivat kadota jälkiä jättämättä, jos niihin tuli jokin vika lennon aikana. Lentäjä ja kirjailija Antoine de Saint-Exupéry katosi F-5-koneessa 31. heinäkuuta 1944 tiedustelulennolla Lyoniin. P-38 ei milloinkaan osoittautunut Euroopassa suosituksi, vaan kaikki sitä käyttäneet 8. ja 9. ilmavoimien yksiköt (pois lukien 474 FG) vaihtoivat kalustonsa sodan kuluessa joko P-51 Mustangiin tai P-47 Thunderboltiin. Eniten ilmavoittoja Euroopassa konetyypillä saavutti eversti Robin Olds, 8 kpl. Olds saavutti lisäksi neljä voittoa P-51 Mustangilla ja neljä McDonnell F-4 Phantom II:lla Vietnamissa.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: P-38:n menestyksellisin käyttäjä oli 5. ilmavoimat Tyynellämerellä, jossa Lightningit saavuttivat enemmän ilmavoittoja kuin yksikään toinen USAAF:n ja RAF:n konetyyppi (kaikista tyypeistä eniten ilmavoittoja saavutettiin US Navy:n Grumman F6F Hellcatilla), ja kaksi eniten ilmavoittoja saavuttanutta lentäjää, majuri Richard Bong (40) ja Thomas McGuire (38) saavuttivat kaikki voittonsa Lightningilla. Lightningien omat tappiot olivat myös raskaat, sillä japanilaiset pyrkivät kaartotaisteluun milloin vain kykenivät, mihin P-38 ei soveltunut. Tyynellämerellä ongelmana ei ollut kylmyys, vaan liika lämpö. Koska ohjaamon ikkunoita ei voinut avata sen aiheuttaman turbulenssin vuoksi, lentäjät lensivät usein pelkästään shortseihin, tenniskenkiin ja laskuvarjoon pukeutuneina. Lisäksi kuuma ja kostea trooppinen ilmasto vaikutti lentokoneisiin, sekä etenkin niiden mittaristoon todella kuluttavasti. Tämä johti siihen, että osa uutena lähetetyistä koneista täytyi purkaa varaosiksi.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lightingeja muunnettiin myös muihin rooleihin. F-4- ja F-5-tiedustelukoneiden lisäksi osa koneista varustettiin Norden-pommitähtäimellä tai H2S-tutkalla. Ensimmäinen kone johti muodostelmaa, jonka muut P-38-koneet oli varustettu kahdella 900 kilon pommilla, ja johtokoneen pudottaessa pomminsa koko muodostelma pudotti omansa.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Osa Lightningeista muutettiin yöhävittäjiksi. Lukuisten kokeilujen jälkeen viralliseksi yöhävittäjämalliksi tuli P-38M ”Night Lightning”. 75 konetta maalattiin mustiksi ja varustettiin aseiden liekinsammuttimin, AN/APS-6-tutkapodilla nokan alapuolella ja tutkankäyttäjän ohjaamolla lentäjän ohjaamon takapuolella. Night Lightningeja käytettiin Tyynellämerellä, mutta yksikään ei todistettavasti osallistunut taisteluun. P-38M oli kuitenkin jopa nopeampi kuin nimenomaan yöhävittäjäksi rakennettu Northrop P-61 Black Widow.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Lockheed rakensi myös kaksi P-38:n sisarmallia: XP-49 ja XP-58 Chain Lightning. Yhdysvaltain laivasto ei kiinnostunut koneista, joita se piti liian suurina lentotukialuksille, eikä myöskään pitänyt niiden vesijäähdytteisistä moottoreista.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: Sodan jälkeen USAAF:lle jäi tuhansia suihkukoneiden myötä vanhentuneita P-38-koneita. 50 konetta myytiin Italiaan, toistakymmentä Hondurasiin ja loput myytiin 1 200 dollarin kappalehintaan kenelle tahansa ostohaluiselle ja loput koneet romutettiin.


title: Lockheed P-38 Lightning

text: 1950-luvulta eteenpäin koneiden määrä väheni tasaisesti, ja nykyisin niitä on jäljellä vain noin 25 kappaletta.


title: Hertfordshiren öljyvaraston palo

text: Hertfordshiren öljyvaraston palo syttyi aamulla 11. joulukuuta 2005 Buncefieldin maaöljyvarastolla Hertfordshiressä Englannissa lähellä Hemel Hempsteada. Palo sammutettiin kahta päivää myöhemmin. 43 ihmisen kerrotaan loukkaantuneen turmassa, ja muutama perhe menetti kotinsa.


title: Hertfordshiren öljyvaraston palo

text: Ensimmäisten räjähdysten kerrottiin kuuluneen 160 kilometrin päähän. Räjähdykset rikkoivat ikkunoita lähes kilometrin päässä. Räjähdyksiä pidetään suurimpina Britanniassa sitten toisen maailmansodan. Taivaalle nousi kilometrien korkuinen tumma savupilvi, joka kulkeutui satojen kilometrien päähän. 12. joulukuuta suuri savupilvi kulkeutui Ranskaan asti.


title: Hertfordshiren öljyvaraston palo

text: Poliisi tutki tapausta onnettomuutena, mutta esimerkiksi Italian televisio uutisoi tapauksen mahdollisena terrori-iskuna. Tutkintalautakunta ilmoitti, että onnettomuuden tutkinta oli poikkeuksellisen hankalaa, koska paikka tuhoutui niin totaalisesti. Räjähdyksen aiheutti tankki 912:n täyttyminen, joka aiheutti öljyvuodon ja räjähtävien kaasujen muodostumisen.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Suomen 28. eduskuntavaalit järjestettiin 18.–19. maaliskuuta 1979. Vaalien suurin puolue oli sosiaalidemokraatit, suurin nousija kokoomus. Myös kristilliset ja SMP menestyivät. Jokainen Sorsan II hallitukseen kuuluneista puolueista menettivät kannatustaan, mihin lienee osaltaan vaikuttanut ennen vaaleja julkisuuteen tullut, eräitä johtavia poliitikkoja koskenut Salora-juttu.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Vaalien jälkeen aloitti Koiviston II hallitus ja sitä seurasi vuoden 1982 presidentinvaalin jälkeen muodostettu Sorsan III hallitus. Molemmat hallitukset rakentuivat ns. kansanrintamapohjalle, kunnes SKDL:n ministerit joutuivat jättämään hallituksen vuoden 1982 lopussa. Kalevi Sorsasta tuli keväällä 1982 Suomen pitkäaikaisin pääministeri hänen ohitettuaan viittä hallitusta 1950-luvulla johtaneen Urho Kekkosen.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Suomalaisessa poliittisessa kulttuurissa alkoi 1970-luvun lopulla näkyä toimintaympäristön muutos. Hallituspuolueiden välisen konsensuspolitiikan mukaisesti lakeja, virkanimityksiä ja muita ratkaisuja alettiin koota suuremmiksi paketeiksi, mikä mahdollisti entistä johdonmukaisemman suurten linjojen vetämisen, mutta myös lisäsi suppeiden päättäjäpiirien vaikutusvaltaa. Puolueet rankaisivat häpeilemättä yhteisistä päätöksistä poikenneita kansanedustajiaan, vaikka tällainen menettely oli valtiopäiväjärjestyksen vastaista. Näissä oloissa hallituksen ulkopuolelle jääminen merkitsi yhä selvemmin poliittisen vaikutusvallan heikkenemistä ja eduskunnan täysistunnot alkoivat kiinnostaa yhä harvempia. Konsensuksen menetelmiin turhautuneet pienet protestipuolueet, varsinkin Suomen Maaseudun Puolue, tehtailivat tuhansittain lakialoitteita, vaikka niitä ei ehditty käsitellä juuri nimeksikään. Samaa intoa osoitti SKP:n vähemmistö eli ns. taistolaiset, joista muodostui protestiryhmä emäpuolueen sisälle. Puolueiden kasvava vaikutusvalta synnytti yhä voimakkaampia vaatimuksia puoluetuen lakkauttamisesta. Samaan aikaan puolueiden vaalirahoitus alkoi kiinnostaa veroviranomaisia, mistä avautui 1980-luvun puoliväliin saakka enemmän tai vähemmän sensaatiomaisia paljastuksia kattanut tutkimuskenttä.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Eduskuntaan valittiin uusina edustajina mm. Pirjo Ala-Kapee, Mikko Elo, Tarja Halonen, Liisa Jaakonsaari ja Saara-Maria Paakkinen (SDP), Eeva Kuuskoski-Vikatmaa, Helena Pesola ja Ben Zyskowicz (Kok.), Kauko Juhantalo, Markku Kauppinen, Mauri Pekkarinen ja Hannele Pokka (Kesk.), Mikko Kuoppa (SKDL), Ole Norrback ja Elisabeth Rehn (RKP), Jaakko Itälä (LKP) sekä Anssi Joutsenlahti ja Urpo Leppänen (SMP). Eeva Kuuskoski-Vikatmaa loikkasi Keskustaan kesällä 1980.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Keskustapuolueen Ahti Karjalainen ja V. J. Sukselainen, SDP:n Lyyli Aalto, Pirkko Aro, Meeri Kalavainen, Paavo Tiilikainen ja Erkki Tuomioja, Kokoomuksen Anna-Liisa Linkola, SKDL:n Kuuno Honkonen ja Mirjam Vire-Tuominen, RKP:n Kristian Gestrin ja Ragnar Granvik, sekä LKP:n Osmo Wiio jättivät eduskunnan.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Eduskunnasta putosivat mm. Arvo Ahonen, Ralf Friberg, Riitta Järvisalo, Matti Louekoski ja Pertti Paasio (SDP), Mikko Asunta ja Tuure Junnila (Kok.), Reino Karpola (Kesk.), Raino Westerholm (SKL), sekä Georg C. Ehrnrooth ja Kullervo Rainio (POP). SKDL:n vähemmistön Taisto Sinisalo teki henkilökohtaisen ääniennätyksensä, mutta hän hävisi puolue-enemmistön tukemalle Terho Pursiaiselle. Eduskuntaan palasivat myös muun muassa SMP:n Eino Poutiainen ja Pekka Vennamo.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: SMP ja SKL tekivät vaaliliiton kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. Kahdessatoista piirissä kyseiseen liittoumaan kuului myös POP ja yhdessä LKP.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Suomen kansan yhtenäisyyden puolue oli menettänyt ainoan kansanedustajansa, kun Matti Asunmaa siirtyi Keskustapuolueeseen keväällä 1977. Näissä vaaleissa puolue ei saanut enää yhtään ehdokastaan läpi. Puoluerekisteristä poistettiin vaalien jälkeen Sosialistinen Työväenpuolue (STP) ja Suomen yksityisyrittäjäin puoluejärjestö (SYP).


title: Eduskuntavaalit 1979

text: Eduskuntaan palannut SMP:n entinen puoluesihteeri Eino Poutiainen kuoli syyskuussa 1979. Samalla SMP menetti yhden eduskuntapaikan vaaliliittokumppanilleen SKL:lle, kun Poutiaisen tilalle tuli rehtori Erkki Korhonen.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: SDP:n kansanedustaja Salme Myyryläinen kuoli syyskuussa 1980 ja Kokoomuksen Irma Rihtniemi-Koski tammikuussa 1981. Myyryläisen tilalle uudeksi kansanedustajaksi tuli oikeustieteen kandidaatti Jouko Skinnari ja Rihtniemi-Kosken tilalle arkkitehti Jouni J. Särkijärvi. SKDL:n kansanedustaja Anna-Liisa Hyvönen siirtyi syysistuntokauden 1980 alussa Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi ja uudeksi kansanedustajaksi tuli aiemminkin varasijalta eduskuntaan noussut valtiotieteen kandidaatti Kati Peltola.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: SDP:n kansanedustaja Tellervo M. Koivisto kuoli tapaturmaisesti maaliskuussa 1982 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli ekonomi Riitta Järvisalo. SDP:n kansanedustaja, sosiaali- ja terveysministeri Jacob Söderman siirtyi Uudenmaan läänin maaherraksi ja hänen tilalleen tuli varasijalta valtiotieteen maisteri Pertti Paasio. Pohjoismaiden neuvoston pääsihteeriksi valitun, SKDL:n enemmistösiipeen kuuluneen Ilkka-Christian Björklundin tilalle tuli puolueen vähemmistöön kuulunut piirisihteeri Markus Kainulainen.


title: Eduskuntavaalit 1979

text: SDP:n kansanedustaja Bror Lillqvist kuoli helmikuussa 1983 ja hänen tilalleen tuli sosionomi Kari Urpilainen.


title: 2A46M

text: 2A46 on neuvostoliittolais-venäläinen, 1960-luvun lopulta alkaen valmistettu automaattisesti ladattava panssarivaunukanuuna. Vuodesta 1981 sitä on valmistanut Motoviliha (Мотовилиха). Tehtaan aikaisemmat panssarivaunukanuunat olivat kaliiperiltaan 100 mm:n rihlattu D-10 (T-54:een) ja 115 mm:n rihlaamaton 2A20 (T-62:een).


title: 2A46M

text: Tykin alkuperäinen versio on T-64A:ssa käytetty 2A26 eli D-81, jonka jatkokehitelmä 2A46 on. Tykki on ollut eri versioinaan kaikkien sarjatuotantoon päässeiden neuvostoliittolaisten ja venäläisten taistelupanssarivaunujen pääase 1960-luvun lopulta nykypäivään. Uudempien kehitysversioiden mallimerkintöihin sisältyvä M-kirjain tarkoittaa modernisoitua. 2A46:sta käytetään myös merkintää D-81T, 2A46M:stä D-81TM ja niin edelleen. 2A46-, 2A46M-, 2A46M-1-, 2A46M-2, 2A46M-4 ja 2A46M-5-kanuunoilla on aseistettu muun muassa T-72-, T-80- ja T-90-panssarivaunut. Suomessa 2A46M-tykki tunnettiin nimellä 125 PSVK 84.


title: 2A46M

text: 2A46M:llä ja 2A46M1:llä ja muilla uudemmilla malleilla on suurempi ammuksen lähtönopeus ja sen vuoksi läpäisykyky on suurempi kuin 2A46:lla. Uusin nykyinen tuotantomalli on esimerkiksi T-90A:ssa käytettävä 2A46M-5. Uudemmat versiot ovat myös noin 1/4:n tarkempia. Kanuunan massa on 2 500 kg ja se voi läpäistä 3BM-42M (Lekalo) APFSDS (panssariammus) -laukauksella noin 650 mm RHA:ta (tasalaatuista panssariterästä) kahden kilometrin etäisyydeltä.


title: 2A46M

text: 2A46M-mallista lähtien on ollut myös mahdollisuus panssarintorjuntaohjusten laukaisuun. T-72:n modernisoiduimmat mallit, T-80- ja T-90-panssarivaunut käyttävät 9K-119 Refleks-sarjalaisia, kuten 9M-119 ja 9M-136 Refleksiä, sekä Invar ja uusia Invar-M ohjuksia. Osa T-72- ja T-64-panssarivaunumalleista käyttää 9K-120 Svir -sarjan ohjuksia, koska pitemmät Refleks-ohjukset eivät mahdu pituutensa vuoksi vanhoihin lataajiin. Nykyisin käytettävät ohjukset ovat lähinnä SACLOS (Semi-Automatic Command to Line of Sight)-ohjattuja eli niitä ohjataan pitämällä laseretäisyysmittarin laseria kohteessa ja ohjuksen hakupää hakeutuu laserin mukaan. Läpäisykyky uusimpien ohjuksien tandem-ontelokärjillä on 700 mm ja 900 mm välillä. Osumatodennäköisyys 5 km:n päähän on noin 80–90 %.


title: 2A46M

text: Automaattisesti ladattavana se ei tarvitse lataajaa, joten panssarivaunuun riittää tällöin kolmen hengen miehistö. Esimerkiksi Rheinmetall L44 edellyttää myös lataajaa.


title: Sileäputkinen panssarivaunukanuuna

text: Sileäputkinen panssarivaunukanuuna on psv-kanuuna, jonka putki on sisäpinnaltaan rihlaton. Ensimmäisen tällaisen kanuunan kehitti toisessa maailmansodassa saksalainen Rheinmetall–tehdas (nimellä "8cm PAW 600", myöhemmin "8 H 63") Wehrmachtin tilauksesta.


title: Sileäputkinen panssarivaunukanuuna

text: Rihlaamaton putki mahdollistaa suuremmat lähtönopeudet tehostaen panssariammusten vaikutusta maalissa. Etu rihlattuihin aseisiin perustuu siihen, että suurempi osuus ajopanoksen energiasta voidaan muuntaa liike-energiaksi. Rihlatuissa aseissa osa ajopanoksen energiasta hukataan pyörimisenergiaksi. Ammuksessa on yleensä tällöin vakautusevät kuten nuolessa.


title: Sileäputkinen panssarivaunukanuuna

text: Nykyään lähes kaikki panssarivaunukanuunat ovat sileäputkisia, mutta Englanti on pitäytynyt rihlatuissa putkissa myös Challenger 2:n kohdalla, jonka pääase on 120 mm BAE Royal Ordnance L30.


title: Sergei Lavrov

text: Sergei Viktorovitš Lavrov (, s. 21. maaliskuuta 1950 Moskova) on venäläinen poliitikko ja diplomaatti. Hän on toiminut 9. maaliskuuta 2004 lähtien Venäjän ulkoministerinä.


title: Sergei Lavrov

text: Lavrovin isä on armenialainen ja äiti venäläinen. Hän valmistui vuonna 1972 Moskovan valtiollisesta kansainvälisten suhteiden instituutista ja nimitettiin diplomaatiksi Sri Lankaan. Vuonna 1981 hänet nimitettiin Neuvostoliiton edustajana Yhdistyneiden kansakuntien New Yorkin päämajaan.


title: Sergei Lavrov

text: Vuonna 1988 Lavrov nimitettiin Venäjän federaation ulkoasiainministeriön taloussuhteiden osastopäälliköksi, 1990 kansainvälisten järjestöjen ja globaalien ongelmien osaston päälliköksi, 1992 varaulkoministeriksi ja 1994 Venäjän pysyväksi edustajaksi YK:hon.


title: Sergei Lavrov

text: Lavrov puhuu venäjää, englantia, ranskaa ja sinhalia. Lavrov on naimisissa ja hänellä on tytär.


title: Panssarimuseo

text: Parolan panssarimuseo on Hattulassa sijaitseva suomalaisia panssari- ja panssarintorjuntajoukkoja ja niiden historiaa esittelevä aselajimuseo, jossa on esillä kattava kokoelma itsenäisyyden ajan panssarivaunuja, -autoja ja panssarintorjunta-aseita sekä panssarijuna. Muutaman kilometrin päässä museosta ovat Panssariprikaatin kasarmit ja harjoittelumaasto Parolannummella. Vuosittain museoon tutustuu runsaat 20 000 ihmistä, mikä tekee siitä yhden Hattulan tunnetuimmista ja suosituimmista nähtävyyksistä.


title: Panssarimuseo

text: Museo avattiin paljaan taivaan alla männikköisessä rinteessä 18. kesäkuuta 1961, jolloin kokoelmissa oli 19 panssarivaunua ja 12 panssarintorjuntatykkiä. Sittemmin näyttelytilat ja kokoelmat ovat kehittyneet huomattavasti. Museota ylläpitää panssarimiesten ja -jääkäreiden maanpuolustusjärjestö Panssarikilta. Museolle ei anneta valtionapuja, vaan ylläpito hoidetaan pääsylipputuloilla ja talkoovoimin. Perusnäyttelyn lisäksi museolla on myös vuosittain vaihtuvia erikoisnäyttelyitä. Museolla järjestetään vuosittain, varsinkin kesällä, myös useita toiminnallisia tapahtumia, joissa kävijät voivat tutustua suomalaiseen sotahistoriaan. Erityisesti keskikesällä järjestettävä perhepäivä on muodostunut koko perheen suosituksi tapahtumaksi, jossa on monipuolista ohjelmaa, kuten ajonäytöksiä.


title: Panssarimuseo

text: Museon näyttelytiloihin kuuluu kaksi isoa lämmintä hallia. Myymälän yhteydessä olevassa vanhemmassa hallissa on esillä museon vanhimpien vaunujen lisäksi panssarijoukkojen pienesineistöä, kuten univormuja. Uudemmassa hallissa on hieman uudenaikaisempia, ajokuntoisia vaunuja. Näiden lisäksi rinteessä on kylmä moottorihalli, jossa on esillä vaunujen moottoreita, voimansiirto- ynnä muita välineitä. Lisäksi panssarintorjuntanäyttelylle on lämmitetty rakennus, jossa on runsaasti panssarintorjuntatykkejä ja muita panssarintorjunta-aseita. Tilan puutteen vuoksi paljon vaunuja ja tykkejä on jouduttu sijoittamaan myös ulkotiloihin. Näyttelytilojen lisäksi museoon kuuluu kahvila sekä matkamuistomyymälä, jossa on laaja valikoima panssareihin ja yleiseen sotahistoriaan liittyviä matkamuistoja, tavaroita ja kirjallisuutta. Panssarimuseo myös itse tutkii ja julkaisee panssareiden historiaan liittyvää materiaalia.


title: Panssarimuseo

text: Kokoelman arvokkaimman osan muodostaa talvi- ja jatkosodassa viholliselta vallattu kalusto: kun omia panssarivaunuja ei sota-aikana ollut, ne piti hankkia sotasaaliina. Museossa on näytteillä harvinainen Sturmgeschütz III -rynnäkkötykki, T-26, T-28, T-34, Panzer IV ja muita puolustusvoimien käytössä olleita panssariajoneuvoja koko puolustusvoimien historian ajalta. Museon uusin vaunu on edelleen palveluskäytössä oleva panssarivaunutyyppi Leopard 2A4.


title: Panssarimuseo

text:
Museon harvinaisuuksiin kuuluu osumien tuhoama neuvostotunnuksinen T-26-panssarivaunu. Se tuhottiin Suomussalmella talvisodassa ja kuului alun perin välirauhan aikana järjestettyyn sotasaalisnäyttelyyn.
Museon johtajana toimii evl evp Simo Hautala. Pitkäaikainen johtaja Timo Teräsvalli toimi johtajana vuoden 2018 loppuun. Aikaisempia museon johtajia on maj evp Maunu Uoti.


title: Ken Livingstone

text: Kenneth Robert "Ken" Livingstone (s. 17. heinäkuuta 1945 Lontoo, Iso-Britannia) on brittiläinen Labour-puoluetta edustava vasemmistopoliitikko. Livingstone toimi Lontoon pormestarina (englanniksi "Mayor of London") vuodesta 2000, eli viran perustamisesta asti vuoteen 2008. Livingstone toimi myös vastaavan tyyppisessä virassa vuosina 1981–1986 tittelillä "Leader of the Greater London Council". Livingstone on toiminut myös Iso-Britannian parlamentin alahuoneen jäsenenä.


title: Ken Livingstone

text: Livingstone tunnetaan lehdistössä nimellä "Puna-Ken" (Red Ken) vasemmistolaisten mielipiteidensä vuoksi. Pormestarinasemansa jälkeen hän otti vastaan aseman Venezuelan presidentti Hugo Chávezilta työskennelläkseen pääkaupunki Caracasin konsulttina.


title: Ken Livingstone

text: Livingstone syntyi etelä-Lontoossa Streathamissa. Hän työskenteli laboratorioteknikkona ennen politiikkaan lähtöään, valmistui opettajaksi 1973 ja on työskennellyt mm. ravintolakriitikkona.


title: Ken Livingstone

text: Hänet valittiin Lambethin valtuustoon 1971 ja Suur-Lontoon valtuustoon Labour-puolueen riveistä 1973. Vuonna 1979 hän yritti parlamenttiin, muttei päässyt låpi. Hän oli Suur-Lontoon valtuuston eli GLC:n ("Greater London Council") puheenjohtaja vuodesta 1981 siihen asti kunnes se lopetettiin 1986. Hänet valittiin parlamenttiin 1987, 1992 ja 1997.


title: Ken Livingstone

text: GLC:n johtajana Livingstone herätti huomiota radikaaleilla vasemmistolaisilla mielipiteillään. Hän vastusti pääministeri Margaret Thatcherin oikeistolaista politiikkaa asettamalla GLC:n rakennuksen katolle, vastapäätä parlamenttitaloa, valtavan kyltin jossa kerrottiin Lontoon kasvavista työttömyysluvuista. Hän myös julisti Lontoon ydinaseista vapaaksi vyöhykkeeksi. Hän on kannattanut suhteellisen vaalitavan käyttöönottoa ja Euroopan integraatiota. Livingstone tukee vahvasti seksuaalivähemmistöjen, naisten ja vähemmistöjen oikeuksia. Joulukuussa 1982 hän kutsui Sinn Féinin johtajat Gerry Adamsin ja Danny Morrisonin Lontooseen, mutta heitä ei päästetty maahan terrorismin vastaisen lainsäädännön nojalla. Iltapäivälehdissä Livingstone muodostui vihan kohteeksi: The Sun nimitti häntä "Britannian vastenmielisimmäksi mieheksi."


title: Ken Livingstone

text: Kun konservatiivit voittivat vaalit 1983, he käynnistivät suunnitelmansa hajottaa Lontoon valtuusto ja jakaa kaupunki erillisiin kuntatasoisiin yksiköihin. GLC kävi massiivisen ja kalliin kampanjan "Lontoon demokratian puolesta". GLC lakkautettiin virallisesti 31. maaliskuuta 1986. Vuonna 1987 Livingstone julkaisi omaelämäkerrallisen julistuksen "If Voting Changed Anything They'd Abolish It."


title: Ken Livingstone

text: Livinstone nousi vuonna 1987 kansanedustajaksi Itä-Brentin piiristä, muttei pitänyt maanlaajuisesta politiikasta, eivätkä hänen radikaalit sosialistiset mielipiteensä olleet enää muodissa Labourissa, joka siirtyi nopeasti kohti poliittista keskustaa.


title: Ken Livingstone

text: Vuoden 1997 vaaleissa Labour sai voiton Tony Blairin johdolla ja Livinstonekin valittiin uudelleen. Labourin ehdotuksiin kuului "Greater London Authorityn" (GLA) perustaminen, joka vastasi vanhaa GLC:tä. Se koostuisi 32 kuntatasoisesta "borough'sta" ja Lontoon Citystä. Sen johtoon tulisi ensimmäistä kertaa Lontoon historiassa vaaleilla valittu pormestari.


title: Ken Livingstone

text: Alkuvuodesta 2000 valittiin Labourin ehdokas pormestarin virkaan. Livingstone sai vaaleissa suurimman äänimäärän, mutta tästä huolimatta hävisi entiselle terveysministeri Frank Dobsonille, koska istuvien kansanedustajien ja eurokansanedustajien äänillä oli suurempi painoarvo. Livingstone ilmoitti tästä huolimatta ryhtyvänsä itsenäiseksi ehdokkaaksi, mistä syytä hänet erotettiin puolueesta.


title: Ken Livingstone

text: 4. toukokuuta pidetyssä vaalissa Livingstone sai 38,11 % äänistä, konservatiivien ehdokas 26,5 %, Labourin Dobson jäi kolmannelle tilalle vain 12,78 %:lla äänistä vähän ennen liberaalidemokraatteja. Toisella kierroksella Livingstone voitti 57,92 %:lla äänistä.


title: Ken Livingstone

text: Livingstonen aikana otettiin käyttöön Lontoon liikenteen ruuhkavero tai "puna-Kenin vero" (virallisesti "London Congestion Charge") alkaen 17. helmikuuta 2003. Sen tavoitteena on lisätä joukkoliikenteen käyttöä. Se tarkoittaa päivittäistä 8 punnan (n. 12 €) maksua jokaiselle Lontoon keskustassa 07:00–18:30 välisenä aikana liikkuvalle henkilöautolle (mikä on kuitenkin vähemmän kun tunnin pysäköinti alueella). Marraskuussa 2003 "Political Studies Association" nimitti hänet vuoden poliitikoksi maksun käyttöönoton onnistuttua.


title: Ken Livingstone

text: Ennen George W. Bushin vierailua Lontoossa marraskuussa 2003, Livingstone kutsui häntä "suurimmaksi uhkaksi elämälle maan päällä" ja järjesti kaupungintalolla varjovastaanottajaiset, joihin oli tervetullut "kuka tahansa, joka ei ole George Bush." Bushin lisäksi Livingstone on arvostellut Saudien kuningasperhettä sanoen toivovansa näiden roikkuvan vielä jonain päivänä lyhtypylväässä ja maan saavan edustuksellisen hallituksen sekä syyttänyt Ariel Sharonia sotarikolliseksi Sabran ja Shatilan verilöylyn vuoksi ja sanonut Israelin laajenemiseen liittyvän etnisen puhdistuksen.


title: Ken Livingstone

text: Livingstone haki uudelleen Labour-puolueen jäsenyyttä 2002, mutta hänen hakemuksensa hylättiin. Loppuvuodesta 2003 mielipidemittaukset näyttivät Labourin viralliselle ehdokkaalle heikkoa kannatusta ja puolue, mukaan kukien Blair itse pelkäsi tulevansa nöyryytetyksi jäädessään neljännelle sijalle. Vuoden 2004 alussa puolueen kansallinen keskuskomitea hyväksyi uudelleen Livingstonen jäsenyyden "totuuskokeen" jälkeen ja hänet otettiin mielihyvin viralliseksi ehdokkaaksi vuoden 2004 pormestarinvaaliin.


title: Ken Livingstone

text: 10. kesäkuuta 2004 vaalissa hän sai 35,70 % äänistä ensimmäisellä kierroksella ja 55,39 % toisella konservatiivien Steven Norrisia vastaan.


title: Ken Livingstone

text: Heinäkuussa 2004 Livingstone herätti vihastusta syleilemällä kiisteltyä saarnaaja Yusuf al-Qaradawia. Livingstonen kauteen sattuvat mm. Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005 ja 21. heinäkuuta 2005.


title: Ken Livingstone

text: Helmikuussa 2005 hän käski juutalaista Evening Standardin toimittajaa "Oliver Finegoldia" etsimään töitä lehdestä, joka ei ole tukenut fasisteja ja vertasi tätä sitten keskitysleirivartijaan, "joka tekee vain työtään". Varsin kiistellyssä tuomiossa oikeus päätti pidättää Livingstonen neljäksi viikoksi virantoimituksesta alkaen 1. maaliskuuta 2006, mutta tuomion täytäntöönpanoa lykättiin valituksen vuoksi. Livingstone sanoo vain ilmaisseensa rehellisen mielipiteensä Associated Newspapersin lehdistä, muttei aikonut loukata juutalaista yhteisöä.


title: Ken Livingstone

text: Vuonna 2010 Livingstone osallistui 25 brittiparlamentaarikon joukossa The Independentissä julkaistuun kirjeeseen, jossa osoitettiin tukea Venezuelan presidentti Hugo Chavezin ajamille sosiaalisille uudistuksille ja vastustettiin USA:n puuttumista Venezuelan sisäisiin asioihin.


title: Ken Livingstone

text: Vuonna 2012 Livingstone pyrki jälleen Lontoon pormestariksi, mutta hävisi äärimmäisen niukasti konservatiivien Boris Johnsonille äänin 1,054,811 - 992,273. Tuloksen jälkeen Livinstone ilmoitti näiden vaalien jäävän hänen viimeisikseen.


title: Jalkaranta

text: Jalkaranta on Lahden kaupunginosa. Jalkaranta oli Hollolan vanhimpia kyliä. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1460, jolloin Hollolan lautamiehenä toimi Anders Jalkaranda.


title: Jalkaranta

text: Tarinan mukaan Jalkaranta sai nimensä siitä, että siellä lepuutettiin jalkoja matkalla Hollolan kirkolle. Jalkaranta liitettiin Hollolan kunnasta Lahden kaupunkiin vuonna 1933.


title: Jalkaranta

text: Jalkarannantietä tultaessa ensimmäinen Pallaksen jälkeinen Jalkarannan puolella oleva alue on Tapanila. Tapanila on metsäinen osa Jalkarantaa, joka jää Vesijärven rantaan laskeutuvien Kankolan ja Kiikkulan eteläpuolelle. Tapanilan rannassa on Myllysaari, jossa on purjehdusseuran kesäpaviljonki, venevaja ja venelaiturit. Aikaisemmin saareen ei ollut tieyhteyttä, mutta 1980-luvulla sinne rakennettiin yksikaistainen tie huoltoajoa varten. Tapanilassa on asiamiesposti Sale-myymälässä, Kukkakauppa Keijunkehrä, Pitseria Miranda ja entinen vanhainkoti, Tapanilakoti. Alueella on myös suurehko nurmipintainen jalkapallokenttä ja sen vieressä talvisin jäädytettävä luistelukenttä.


title: Jalkaranta

text: Tarjantien länsipäässä on Tapanilan hiihtomaja, jonka varrella ovat lukuisat talvella hiihtolatuina ylläpidettävät pururadat, joista on hyvä yhteys Messilän kartanoon ja Tiirismaan luonnonsuojelualueen maastoon, samoin myös Lahteen Lahden urheilukeskukseen. Tapanilan hiihtomaja on eräänlainen keskuspaikka, josta pääsee kaikkialle: Urheilukeskukseen, Messilään, Tiirismaalle, Heinsuolle ja Rautakankareelle. Hiihtomaja on kaksikerroksinen ja sen yläkerrassa toimi aiemmin kahvila.


title: Jalkaranta

text: Tapanilassa toimii Lahden Steinerkoulu.


title: Jalkaranta

text: Jatkettaessä tietä pitkin mäkeä, on seuraava alue Kankola. Se laskeutuu pohjoisessa Vesijärven rantaan. Kankolan urheilukentällä voi pelata kesäisin jalkapalloa ja tennistä sekä talvisin jääkiekkoa. Urheilukentän vieressä on Kankolan uimaranta ja pienvenesatama.


title: Jalkaranta

text: Kankolassa on R-kioski. Pizzeria Finlandia ja Lounasravintola Juhana 1. Aikaisemmin alueella oli ensin BP:n liikenneasema, joka muuttui Unioniksi ja lopulta Nesteeksi, jolloin sieltä purettiin lounasravintola ja asema muuttui korttiautomaattiasemaksi. Huoltoaseman vieressä oli Spar, mutta se joutui lopettamaan ja tilalle rakennettiin Ok Hämeenmaan S-market-Jalkaranta. Polttoaineenmyynti alueella päättyi v. 2007. Jalkarannan vedenottamolta nostetaan noin 40% Lahden ja Hollolan käyttövedestä pohjavetenä. Kankolassa toimi päiväkoti, mikä kuitenkin purettiin syksyllä 2011 homevaurioiden vuoksi.


title: Jalkaranta

text: Kankolasta pohjoiseen päin samalla tasanteella on Jalkarannan koulu.Jalkarannan koulun yhteydessä toimii Ahonkulman päiväkoti ja Jalkarannan kirjasto sekä hammashoitola. Jalkarannan koulun vieressä Tarjantien varrella on uusia kerrostaloja sekä Jalkarannan sairaala (2008).


title: Jalkaranta

text: Ala-asteen tilat ovat kouluajan ulkopuolella urheiluseurojen käytössä. Jalkarannassa sijaitsee myös Tapanilan hiihtomaja, josta avautuvat laajat kuntoilu- ja hiihtoreitit. Messilän kartanon lomakeskus sijaitsee muutaman kilometrin päässä Jalkarannasta Hollolan kunnan puolella.


title: Jalkaranta

text: Kankolan tasanne jatkuu Kiikkulana, joka jatkuu myös Vesijärven rantaan. Tyypillistä Kiikkulalle ovat Lahden Seudun Osuuspankin rahoittamat korkeat kerrostalot, joilta aukenee näköalan pitkälle Vesijärvelle.


title: Jalkaranta

text: Lähempänä rantaa on kolmikerroksisia pitkiä kerrostaloja, jotka Rauma-Repola oli rakennuttanut työntekijöilleen vuokra-asunnoiksi. Sittemmin asunnot on myyty asukkaille asunto-osakeyhtiömuodossa.


title: Jalkaranta

text: Kiikkulanranta oli 1970-luvulla kaislikkoa, jossa kasvoi pajuja. 1980-luvulla ranta raivattiin uimarannaksi ja uimarannan sekä luisteluratana talvella käytettävän urheilukentän väliin rakennettiin tenniskenttä. Alue kuitenkin tunnetaan Kankolan kenttänä.


title: Jalkaranta

text: Jalkaranta jatkuu korkealle Rautakankareelle, jossa on Jalkarannantien molemmin puolin rivi- ja omakotitaloasutusta. Hollolan kunnan rajalta alkaa Messilä, jonka rannassa on pienvenesatama, uimaranta ja matkailuvaunualue.


title: Jalkaranta

text: Korpikankare on Rautakankareen tapainen metsäinen osa Jalkarantaa. Se päättyy Hollolan rajalle, mistä alkaa Messilä.


title: Jalkaranta

text: Jalkarantaan kulkee arkisin linja-auto 5-8 kertaa tunnissa. Linjoja alueella ovat 1 erilaisine kirjaimineen, 11 ja 35. Linja 1 ajaa Jalkarannantietä lisäkirjaimen osoittamalle päätepysäkille. R vuorot ajavat Rautakankareelle, K Korpikankareelle, M Messilään ja kirjaimettomat Kiikkulaan. Linjalla on myös vuoroja, jotka ajavat Tapanilan ja Tarjantien kautta. Linjat 11 ja 35 ajavat Jalkarannantietä keskussairaalalle. 11 ajaa Tapanilan läpi Tapanilankatua ja 35 ajaa Tarjantien kautta.


title: Amfolyytti

text: Amfolyytti on kemiassa aine, joka voi toimia sekä happona että emäksenä.


title: Amfolyytti

text: Tunnetuin amfolyytti on vesi HO, joka autoprotolyysin seurauksena hajoaa oksonium- ja hydroksidi-ioneiksi: 2 HO formula_1 HO + OH


title: Amfolyytti

text: Muita amfolyyttejä ovat esimerkiksi aminohapot ja proteiinit.


title: Toivo Hj. Långström

text: Toivo Hjalmar Långström (12. toukokuuta 1889 Helsinki – 30. syyskuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysaktivisti. Hän oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja (1922–1923) ja puheenjohtaja, kun viranomaiset lakkauttivat puolueen ja pidättivät sen johtajat elokuussa 1923.


title: Toivo Hj. Långström

text: Långströmin vanhemmat olivat suutari Anders Långström ja Helena Kristiina Hiltunen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1910 taideteollisuuskeskuskoulun. Långström oli sorvaajan oppilaana Helsingissä 1904–1906, merimiehenä 1906 sekä metallisorvaajana 1906–1918. Suomen sisällissodan aikana Långström toimi Kansanvaltuuskunnan työasiainosaston virkamiehenä, ja sodan loppuvaiheissa hän siirtyi Venäjälle, jossa hän toimi laivaston liikkuvan konepajan teknillisenä johtajana 1918–1920.


title: Toivo Hj. Långström

text: Palattuaan Suomeen Långström työskenteli metallisorvaajana Helsingissä 1920–1922. Hän oli vankilassa poliittisista syistä 1923–1926 ja toimi vapauduttuaan Työväenjärjestöjen Tiedonantajan toimittajana 1926–1927 sekä Rakennustyöväen liiton sihteerinä 1927–1929. Långström oli uudelleen vangittuna poliittisista syistä 1930–1934. Långström oli SKP:n Suomen byroon jäsen joulukuusta 1928 tammikuuhun 1930, jolloin hänet vangittiin. Långström tuki voimakkaasti SKP:n politiikkaa, jossa niin ”sosiaalifasistit” kuin ”hoipertelijatkin” tuomittiin jyrkästi. Syksyllä 1929 Långström nousi Suomen Ammattijärjestön toimeenpanevaan valiokuntaan, kun SKP otti järjestön haltuunsa hoipertelijoilta.


title: Toivo Hj. Långström

text: Päästyään vapaaksi hän oli itsenäinen yrittäjä 1934–1940. Långström oli Metallityöväen liiton sihteeri 1940–1941 ennen kuin joutui taas vankeuteen jatkosodan ajaksi. Sodan jälkeen Långström oli kansanhuoltoministeriön osastosihteerinä 1946–1948 ja Kulutusosuuskuntien keskusliiton teknillisenä johtajana 1948–1959.


title: Toivo Hj. Långström

text: Långström oli kansanedustajana 1922–1923 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja oli myös puolueen puheenjohtaja 1923. Långström toimi myös Helsingin kaupunginvaltuutettuna. Hän oli Metallityöväen liiton varapuheenjohtaja ja kuului Suomen kansan demokraattisen liiton liittotoimikuntaan, Suomen rauhanpuolustajien keskustoimikuntaan ja Osuusliike Elannon johtokuntaan.


title: Toivo Hj. Långström

text: Toivo Långström oli naimisissa vuodesta 1944 Tilda Ahlforsin kanssa.


title: Hjalmar Erik Eklund

text: Hjalmar Erik Eklund (s. 3. elokuuta 1888 Akaa) oli suomalainen poliitikko. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli satulaseppä.


title: Hjalmar Erik Eklund

text: Suomen sisällissodan alkaessa Eklund oli toiminut Suomen Sosialidemokraattisen Raittiusliiton kiertävänä puhujana joulukuusta 1917 lähtien. Myöhemmin sodan aikana hän työkenteli kansanvaltuuskunnan maksukonttorissa ja kuului sodan loppuvaiheessa ilmeisesti myös punakaartiin. Huhtikuun lopussa Eklund pakeni Helsingistä Viipuriin. Hänet vangittiin Virolahdella ja toimitettiin myöhemmin Tammisaaren vankileirille.


title: Hjalmar Erik Eklund

text: Sodan jälkeen Eklund toimi Suomen sosialistisen työväenpuolueen puheenjohtajana 28. joulukuuta 1920 – 26. tammikuuta 1922. Hän toimi myös Suomen sosialidemokraattisen nuorisoliiton puheenjohtajana vuodet 1919–1922, ja nousi 1920-luvun puolivälissä Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan. Hän käytti myöhemmin Neuvostoliitossa nimeä Johan Salminen. Arvo Tuomisen mukaan Eklund sai surmansa Stalinin vainoissa vuonna 1937.


title: Jaakko Kivi

text: Jaakko Severus Kivi (vuoteen 1907 Jurvala; 21. lokakuuta 1892 Humppila – 28. kesäkuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen metallityömies, kommunistipoliitikko ja ammattiyhdistysmies. Hän kuului 1920- ja 1930-luvulla Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) maanalaiseen johtoon, toimi Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) puheenjohtajana kuusi kuukautta vuonna 1920 ja oli 1945–1952 Metallityöväen Liiton varapuheenjohtajana.


title: Jaakko Kivi

text: Kivi oli mökkiläisen poika Humppilasta ja hänen koulunkäyntinsä rajoittui kansakouluun. Hän muutti 1909 Helsinkiin, jossa hän työskenteli ensin rakennustyömailla ja vuodesta 1912 viilarina valtionrautateiden Helsingin konepajalla. Hän tuli työväenliikkeeseen metallimiesten ammattiosaston kautta ja osallistui Suomen sisällissotaan punakaartin riveissä. Kivi antautui sodan lopussa saksalaisille Lahdessa, mutta onnistui pakenemaan vankileiriltä ja piileskeli kotonaan Helsingissä, kunnes sai uuden työpaikan valtion laivatelakalta Helsingin Katajanokalla. Kivi liittyi maanalaiseen SKP:hen vuonna 1919. Hänet valittiin 1920 julkiseksi puolueeksi perustetun SSTP:n puheenjohtajaksi, mutta menetettyään työpaikkansa Helsingissä hän siirtyi vielä samana vuonna puolueen piiriedustajaksi Keski-Suomeen. Sen jälkeen hän oli SSTP:n toimihenkilönä ja viimeksi Uudenmaan piirisihteerinä vuonna 1923, jolloin hän meni maan alle, kun muu puoluejohto vangittiin.


title: Jaakko Kivi

text: Kivi teki seuraavan viiden vuoden ajan maanalaista työtä SKP:lle. Hän kuului puolueen Suomen byrooseen syyskuusta 1923 alkaen ja oli organisaattori syksystä 1923 seuraavaan syksyyn. Hänet pidätettiin poliittisen toimintansa johdosta huhtikuussa 1928 ja hän oli vangittuna toukokuuhun 1934. Vapauduttuaan hän perusti Helsinkiin oman metalliverstaan, jota piti vuoteen 1940. Kivi kuului koko 1930-luvun ajan SKP:n maanalaiseen johtoon, mutta esiintyi myös laillisissa työväenjärjestöissä, kuten Helsingin Toveriseurassa. Hänet valittiin 1936 Elannon edustajistoon ja Helsingin Työväen Säästöpankin isännöitsijäksi. Uusien kommunistipidätysten jälkeen Kiven metalliverstas muodosti vuonna 1939 lähes kaiken, mitä SKP:n virallisesta johdosta oli Suomessa jäljellä. Hän sai muutamaa päivää ennen talvisodan syttymistä Otto Wille Kuusiselta Neuvostoliitosta salaisen viestin, jossa Suomen johtavia kommunisteja kehotettiin välttämään pidätys ja pyrkimään ”pohjoiseen”. Kivi pysyikin piilossa talvisodan ajan, mutta tuli sen jälkeen takaisin mukaan julkiseen toimintaan. Hänet vangittiin marraskuussa 1940, ja hän oli turvasäilövankeudessa syksyyn 1944 saakka.


title: Jaakko Kivi

text: Toisen maailmansodan jälkeen Kiveä ei huolittu mukaan laillistetun SKP:n johtoon, koska hänen katsottiin olleen liian passiivinen talvisodan aikana. Hän toimi sen sijaan Suomen Kansan Demokraattisessa Liitossa (SKDL). Hän kelpasi myös monenlaisiin julkisiin tehtäviin, joista tärkein oli toimiminen Metallityöväen Liiton varapuheenjohtajana 1945–1952. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1945–1947 ja kuului Valtion Metallitehtaitten johtokuntaan 1945–1951 sekä Valmet Oy:n hallintoneuvostoon vuodesta 1952. Kivi oli yksi viidestä Yrjö Sirolan Säätiön (YSS) säädekirjan allekirjoittajasta. Kiven muistelmateos "Yössä maan alla" julkaistiin 1975.


title: Jaakko Kivi

text: Jaakko Kiven poika Oiva Kivi oli myöhemmin Työväen Urheiluliiton varapuheenjohtaja.


title: August Raatikainen (sosialisti)

text: August Aataminpoika Raatikainen (2. maaliskuuta 1884 Maaninka – 10. huhtikuuta 1952) oli suomalainen vasemmistopoliitikko, joka toimi Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen (SSTP) ensimmäisenä puheenjohtajana vuonna 1920. Hän loi uransa lähinnä ammattiyhdistysliikkeessä.


title: August Raatikainen (sosialisti)

text: Raatikainen syntyi työmiehen poikana Maaningalla ja työskenteli nuorena maataloustöissä sekä ajomiehenä. Vuosina 1904–1908 hän oli kaivostyöläisenä Yhdysvalloissa Michiganin ja Montanan osavaltioissa ja Suomeen palattuaan jälleen sekatyöläisenä, muun muassa mielisairaanhoitajana Tampereella ja 1910–1912 Helsingissä vanginvartijan kesäsijaisena. Toimiessaan 1912–1917 osuusliike Elannon ajomiehenä Raatikainen tuli ammattiosaston kautta mukaan Suomen Kuljetustyöntekijäin Liiton (SKL) toimintaan, ja hänet palkattiin kesällä 1917 liiton järjestäjäksi.


title: August Raatikainen (sosialisti)

text: Sisällissodan alkamispäivänä suojeluskuntalaiset pidättivät Käkisalmessa SKL:n asioilla olleen Raatikaisen, ja hän joutui olemaan vankileirillä syksyyn 1918 asti. Valtiorikosoikeuden langettama neljän vuoden vankeusrangaistus muutettiin pian ehdolliseksi ja Raatikainen vapautui syyskuun lopussa 1918, jolloin hän palasi järjestäjän työhönsä. Seuraavana vuonna hän kävi järjestämään satamalakkoja eri puolille Suomea, kannustaen ammattiosastoja erityisesti paikallisiin ja äkillisiin pistelakkoihin, mikä hankaloitti työnantajien harjoittamaa lakonmurtamista. Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) johto vastusti tätä taktiikkaa, joka SKL:ssä kytkettiinkin vallankumouksellisuuteen. Raatikaiselle muodostui näin jo valmiiksi vasemmistoradikaali leima, kun hänet valittiin 1920 SKL:n puheenjohtajaksi.


title: August Raatikainen (sosialisti)

text:
Raatikainen oli mukana perustamassa uutta puoluetta SDP:n vasemmalle puolelle. Hän oli SSTP:n väliaikaisen puoluetoimikunnan jäsen 17. helmikuuta – 14. toukokuuta 1920 ja valittiin perustavassa kokouksessa 13. toukokuuta 1920 uuden puolueen puheenjohtajaksi. Seuraavana päivänä poliisi pidätti kokouksen johtajat ja heidät tuomittiin valtiopetoksesta, sillä SSTP oli päättänyt liittyä Kommunistiseen Internationaaliin. Raatikainen joutui istumaan vankilassa vuoteen 1925.
Vapauduttuaan Raatikainen toimi 1925–1930 Suomen Nahkatyöntekijäin Liiton sihteerinä, vaikkei hänellä ollut alan työkokemusta. Hän johti muutamaa poikkeuksellisen pitkäksi ja katkeraksi venynyttä lakkotaistelua, joista Nokian kumitehtaan lakko päättyi työntekijöiden kannalta surullisesti. Suomen ammattiyhdistysliikkeen johdon hajotessa vuonna 1929 Raatikainen siirtyi kommunisteista erkaantuneisiin "hoipertelijoihin". Hän kuului sosialistisen Suomen työväen vasemmistoryhmän keskustoimikuntaan. Nahka- ja Kumiteollisuustyöväen Liitto lakkautettiin ja Raatikainen pidätettiin jälleen keväällä 1930. Hän ei enää myöhemmin palannut näkyvään rooliin politiikassa tai ammattiyhdistysliikkeessä.


title: Erasmus Darwin

text: Erasmus Darwin (12. joulukuuta 1731 – 18. huhtikuuta 1802) oli englantilainen lääkäri ja luonnontutkija, joka kirjoitti suorasanaisia runoja ja asiateoksia, jotka herättivät aikalaisissa kiinnostusta ja keskustelua kehitysopillisten uusien ajatusten vuoksi. Erasmus Darwin oli naimisissa kahdesti ja hän sai yli kymmenen lasta. Hän oli myös kahden tunnetun tieteilijän, evoluutioteorian esittäjä Charles Robert Darwinin (1809–1882) ja monella alalla toimineen Francis Galtonin (1822–1911) isoisä.


title: Erasmus Darwin

text: Erasmus Darwin syntyi perheensä kuopukseksi Nottingshamshiressa. Hänen isänsä oli asianajaja Robert Darwin ja äiti Elizabeth Hill. Darwin opiskeli Cambridgen ja Edinburghin yliopistoissa. Hänen tieteelliseksi päätyökseen jäi "Zoonomia" (1794-1796) ja runouden saralta "The Botanic Garden" (1789-1792).


title: Erasmus Darwin

text: Darwin oli Lunar societyn perustajajäseniä, ja seura kokoontui aluksi hänen kotonaan.


title: Köli

text: Köli on veneessä tai laivassa aluksen pohjasta alaspäin jatkuva levynomainen rakenne. Sen tehtävä on rajoittaa purjehdittaessa sortoa eli aluksen ajautumista sivusuunnassa. Lisäksi köli pyrkii oikaisemaan veneen purjeista aiheutuvaa kallistumista. Moottorivoimalla kulkevat alukset eivät tarvitse pinta-alaköliä, kuten purjealukset.


title: Köli

text: Kiintoköli on pinta-alaltaan suurempi ja huomattavasti painavampi, se myös vähentää aluksen kallistumista alatuuleen. Nostoköliä käytetään purjejollissa ja monirunkoveneissä, tämän kevytrakenteisen puu-, metalli- tai muovilevystä valmistetun kölin vaikuttavaa pinta-alaa voidaan vähentää tai poistaa se nostamalla köli osittain tai kokonaan kölilaatikon sisään myötätuuleen purjehdittaessa. Pohjarakenteiden kitka pienenee ja aluksen nopeus kasvaa.


title: Köli

text: Laivan rakentaminen alkaa kölinlaskusta. Laivan köli on aluksen pitkittäisosista tärkein. Teräsrakenteisessa laivassa köli on keskilaivassa pituussuunnassa oleva vankka metallipalkki perästä keulaan, ja se tehdään metallilevyistä sekä rakennetta tukevista muotoraudoista. Kaaret ja pohjalevyt kiinnitetään köliin. Laivan keulassa ja perässä köli liitetään keula- ja perärankaan. Telakalla laivan koko paino on pääasiassa kölin päällä.


title: Pasaatituuli

text: Pasaatituulet ovat päiväntasaajan molemmin puolin puhaltavia tuulia, jotka puhaltavat pohjoisella pallonpuoliskolla koillisesta ja eteläisellä pallonpuoliskolla kaakosta. Pasaatituulten vyöhyke on kääntöpiirien välissä. Pasaatituulet virtaavat subtrooppisilta korkeapaineen alueilta kohti päiväntasaajan matalapaineita.


title: Pasaatituuli

text: Pasaatituuli on hepoasteilta kohti päiväntasaajaa puhaltava säännöllinen tuuli ja käytännössä näkyvin planetaarisen tuulijärjestelmän tuulista. Coriolis-ilmiö aiheuttaa sen, että tuulet pyrkivät pohjoisella pallonpuoliskolla kääntymään kulkusuunnastaan oikealle ja eteläisellä pallonpuoliskolla kulkusuunnastaan vasemmalle. Ilmiö perustuu siihen, että päiväntasaajan kohdalla maapallon pinnan pyörimisnopeus on fysiikan lakien mukaisesti huomattavasti suurempi kuin napa-alueilla. Pohjoisella pallonpuoliskolla tuuli kääntyy pohjoisesta, jolloin sitä kutsutaan koillispasaatiksi, ja eteläisellä puoliskolla tuulee taas etelästä, seurauksena nimitys kaakkoispasaati.


title: Pasaatituuli

text: Päiväntasaajan seudulla, missä Auringon säteily maapallolla on voimakkainta, lämmin ilma nousee ylös noin 10–20 kilometrin korkeuteen ja kääntyy korkealla virtaamaan pohjoiseen tai koilliseen päiväntasaajalta. Ilmamassat viilenevät matkallaan ja laskeutuvat alas noin 30. asteen kohdalla pohjoista ja eteläistä leveyttä. Näille alueille syntyy hepoasteiksi nimitetty korkeapaineen alue. Täältä ilma kääntyy virtaamaan pasaatituulina alemmilla korkeuksilla takaisin kohti päiväntasaajan matalapaineen alueita. Tätä kiertoliikettä nimitetään Hadleyn soluksi.


title: Pasaatituuli

text: Pasaatituulten nopeus on noin 5–10 m/s. Merenkulkijat ovat kautta aikojen käyttäneet niitä hyväkseen purjehtiessaan mantereelta toiselle.


title: Yangchuanosaurus

text: Yangchuanosaurus ("Yangchuanin lisko") oli myöhäisellä jurakaudella ja varhaisella liitukaudella 163-145 miljoonaa vuotta sitten elänyt hirmulisko. Sen nimesivät Dong, Chang, Li & Zhou vuonna 1978. Pisimmät yksilöt ovat arviolta olleet noin 10 metriä pitkiä ja runsaat kaksi tonnia painavia. Se oli tyypillinen allosauri, jolla oli valtava pää, voimakkaat leuat ja pykäläreunaiset hampaat. Pitkä häntä auttoi sitä tasapainon pitämisessä silloin, kun tämä hirmulisko harppoi saaliinsa perässä vahvoilla takaraajoillaan. Ensimmäisen "Yangchuanosauruksen" löytöpaikka on Kiina.


title: Dorygnathus

text: Dorygnathus eli "harppuunaleuka" oli lentolisko, jonka siipien kärkiväli oli noin yhden metrin. "Dorygnathus" eli jurakaudella, 190 miljoonaa vuotta sitten, Euroopassa. Suvun latinankielisen nimen antoi Wagner vuonna 1860. "Dorygnathus" oli sukua "Rhamphorhynchus"-lentoliskoille.


title: Wightsaari

text: Wightsaari () on Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluva saari Southamptonin edustalla, Englannin etelärannikolla. Saari on yksi Euroopan tärkeitä paleontologisia tutkimuskohteita, sillä sieltä on löydetty runsaasti dinosaurusten fossiilisia jäänteitä. Saarella on vuosina 1968–1970 sekä taas vuodesta 2002 alkaen pidetty Isle of Wight Festival -rockfestivaali, joka keräsi vuonna 1970 yleisöä 500 000 henkeä.


title: Wightsaari

text: Vuonna 686 saaresta tuli viimeinen Britannian osa, jonka asukkaat käännytettiin kristinuskoon.


title: Wightsaari

text: Viktoriaaniselta ajalta lähtien suosittuna lomakohteena toiminut saari tunnetaan vuosittaisesta purjehduskilpailusta, regatasta. Saarella asui suosittu englantilainen runoilija Alfred Tennyson, naapurinaan 1860-luvulla valokuvauksen pioneeri Julia Margaret Cameron. Saarella sijaitsi kuningatar Viktorian suuresti rakastama kesäasunto Osborne House, jossa kuningatar myös kuoli. Saaren historiaa siivittää laivanrakennus ja purjehdus, ja saarella on valmistettu myös lentoveneitä sekä maailman ensimmäinen ilmatyynyalus.


title: Wightsaari

text: Ennen Rutlandin, Englannin pienimmän kreivikunnan, perustamista uudelleen vuonna 1997, Wightsaari oli Englannin pienin "county". Saarella oli vuonna 2012 arviolta 138 700 asukasta, sen pinta-ala on 384 km ja hallinnollinen keskus Newport. Yhdellä kansanedustajallaan se on pienin kreivikunta, jolla on edustusta Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa.


title: Wightsaari

text: Wightsaaren tärkein elinkeino on matkailu, mutta saarella on myös vahvat perinteet maanviljelyssä. Ilmasto on suotuisampi kuin muualla Englannissa ja kasvukauden pituus on etu paikallisille maanviljelijöille, joiden on myytävä tuotteitaan kalliimmalla muualle maahan korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi. Nykyisin saarella vietetään jopa valkosipulifestivaalia menestyneen sadon ja myynnin vuoksi. Wightsaarella on myös yksi Britteinsaarten vanhimpia viinitiloja.


title: Porajmos

text: Porajmos oli Natsi-Saksan toteuttama Euroopan romaneihin kohdistunut kansanmurha, jota pidetään osana holokaustia. Romaninkielinen nimitys on romaniaktivisti Ian Hancockin käyttöönottama.


title: Porajmos

text: Romaneja (mukaan lukien sintit) oli syrjitty Saksassa jo kauan ennen kuin kansallissosialistit tulivat valtaan 1933 ja aloittivat kansanmurha-aikeidensa vaiheittaisen ja määrätietoisen toteuttamisen. Julkisuudessa romanivastaisuus oli jopa vahvempaa kuin vihamielisyys juutalaisia kohtaan. Saksan ja Itävallan viranomaiset olivat kannattaneet ”mustalaisvitsauksen” ratkaisuna romanien asuttamista paikoilleen ja integroimista saksalaiseen yhteiskuntaan. Kansalaisten parissa kannatusta sai ajatus integroimisen tapahtumisesta jossain muualla kuin heidän kotikunnassaan.


title: Porajmos

text: Natsien tultua valtaan romaneja alettiin torjua aluksi häiritsemällä heidän leiriytymisiään ja rajoittamalla heidän ammatinharjoittamistaan. Vähitellen romaneille alettiin perustaa suuriin kaupunkeihin leiripaikoiksi piikkilangoilla ympäröityjä ja vartioituja ghettoja. Nürnbergin lait rajoittivat myös romanien oikeuksia, vaikka heitä ei niissä varsinaisesti mainittukaan. Valtakunnan rikospoliisivirastoon perustettiin vuonna 1938 ”Valtakunnankeskus mustalaisten aiheuttamaa häiriötä vastaan”. Rotuhygienisten tutkimusten perusteella romanit jaettiin luokkiin, joista täysveriset mustalaiset olivat alimpia. Vuoden 1938 alkupuolelta lähtien romaneja alettiin määrätä keskitysleireihin ”suojavankeuteen”. Monet puhuivat myös romanien pakkosteriloinnin puolesta. Romanien hävittämisestä tuli natsihallituksen julkilausuttu rotupoliittinen päämäärä. Koska stereotypiat romaneista kerjääjinä, varkaina, sivistymättöminä ja seksuaalisesti aggressiivisina olivat laajalle levinneitä, heidän kova kohtelunsa ei herättänyt vastarintaa.


title: Porajmos

text: Heti toisen maailmansodan alettua, 2. syyskuuta 1939 ”mustalaisten ja mustalaisten tapaan vaeltelevien henkilöiden kuljeskelu” Saksan valtakunnan raja-alueilla kiellettiin. Lokakuussa 1939 ”mustalaiset ja mustalaissekarotuiset” eivät enää saaneet poistua asuma- tai oleskelupaikkakunnaltaan. Tämän määräyksen myötä alkoi romanivainojen viimeinen vaihe. Saksan maaperällä olleet noin 30 000 romania päätettiin pakkokuljettaa Puolaan pakkotyöleireille. Kuljetukset alkoivat 16. toukokuuta 1940. Heinrich Himmler antoi 16. joulukuuta 1942 määräyksen, jonka pohjalta romaneja alettiin seuraavana vuonna siirtää keskitysleireihin kuten Auschwitziin. Sen jälkeen saksalaiset ryhtyivät tuhoamaan romaneja Puolan tuhoamisleireillä sekä joukkoteloituksissa valloittamillaan alueilla. Murhiin osallistuivat saksalaisten lisäksi myös paikalliset miliisit ja muut saksalaisten apurijoukot.


title: Porajmos

text: Kansanmurhassa kuolleiden romanien määrää on vaikea arvioida, sillä Itä- ja Etelä-Euroopan romaneita ei ollut juurikaan tilastoitu. Myös murhien dokumentointi oli puutteellista. Arviot kuolonuhreista vaihtelevat 200 000:n ja 500 000:n välillä.


title: Porajmos

text: Zbigniew Brzezinski on arvioinut, että 800 000 romania kuoli natsien toimesta, ja Ian Hancock arvioi kuolleita olevan yli 1 500 000. Historoitsija Timothy Snyderin mukaan pelkästään Neuvostoliitossa on yli 8 000 dokumentoitua tapausta jossa romaneita murhattiin Einsatzgruppenin toimesta.


title: Porajmos

text: Vainoista selvinneet romanit eivät sodan jälkeen pitkään aikaan saaneet osakseen apua ja ymmärtämystä. Saksan viranomaiset, poliitikot ja kansalaiset pitivät 1970-luvulle saakka romaneja syypäänä omaan kohtaloonsa, sillä keskitysleireihin joutumista pidettiin heidän rikollisuutensa ja epäsosiaalisuutensa seurauksena. Romanit ovat alkaneet saada ymmärrystä vainoilleen vasta kansalaisoikeusliikkeen myötä.


title: Rucouskiria

text: Rucouskiria Bibliasta oli Mikael Agricolan kirjoittama rukouskirja. Se painettiin vuonna 1544. Kirja sisälsi Raamatusta ja perinteisistä katolisista sekä uudemmista hartauskirjoista koottuja ja suomennettuja rukouksia. Raamatun ulkopuoliset rukoukset olivat peräisin muun muassa "Missale Aboensesta", Tuomas Kempiläisen teoksesta "Kristuksen seuraamisesta", sekä Lutherin ja Erasmus Rotterdamilaisen teoksista. Ne olivat hengeltään melko katolisia ja ainoastaan pintapuolisesti sovitettuja luterilaisuuteen.


title: Rucouskiria

text:
"Rucouskiria" sisälsi myös Agricolan oman esipuheen, jossa hän puolusti suomen kielen käyttöä kirjassa, sekä kalenterin, jossa oli myös astrologista, astronomista ja lääketieteellistä tietoa.
Kirjassa oli 877 sivua ja 17 puupiirroskuvaa.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text: Jerusalemin toinen temppeli oli Jerusalemin Temppelivuorella sijainnut juutalaisen uskonnon keskus, jossa suoritettiin uskontoon kuuluvia uhrimenoja. Se rakennettiin mahdollisesti 400-luvulla eaa., Vanhan testamentin mukaan jo 500-luvulla eaa. Kuningas Herodes laajensi temppeliä ajanlaskun alun tienoilla, ja roomalaiset tuhosivat sen vuonna 70 jaa.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text: Toista temppeliä edelsi Jerusalemissa ensimmäinen temppeli eli Salomon temppeli, jonka valloittajat tuhosivat 500-luvun alussa eaa. Toinen temppeli rakennettiin sen paikalle. Vanhan testamentin mukaan temppeli rakennettiin vuosina 515/514 eaa. Arkeologiset todisteet eivät vahvista tätä rakennusajankohtaa, sillä varhaisimmat arkeologiset jäänteet, temppelikompleksin uloimmat muurit, ovat peräisin vasta roomalaisajalta. Moni arkeologi arveleekin nykyisin, että toinen temppeli rakennettiin vasta Nehemian aikana 400-luvun loppupuolella eaa. Toisessa temppelissä jatkettiin varhaiseen juutalaisuuteen kuulunutta uhrauskulttia, vaikka lain merkitys olikin uskonnossa noussut jo sen rinnalle.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text: Hasmonien dynastian (140–63 eaa.) aikaiset kuninkaat kunnostivat temppeliä ja mahdollisesti laajensivatkin sitä. Tällöin temppelialue oli vielä vain muurien reunustama tasanne.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text:
Kuningas Herodes aloitti toisen temppelin uudistus- ja laajennustyön vuonna 19 eaa. Työ saatiin päätökseen vasta kauan hänen kuolemansa 4 eaa. jälkeen. Evankeliumien mukaan eräs ylipapeista sanoo temppelin rakentamisen kestäneen 46 vuotta eli sen mukaan temppeli olisi valmistunut noin vuonna 26 jaa.
Herodes laajensi temppelialueen kaksi kertaa aikaisempaa suuremmaksi: läntisestä muurista tuli noin 480 metriä pitkä ja eteläisestä seinästä noin 280 metriä. Muurit tehtiin suurista kiviharkoista, jotka olivat korkeudeltaan noin 1,1 metriä ja leveydeltään 2,5 metriä, pisimmillään jopa 12 metriä. Alaosan kivet muodostivat vaakasuoria rivistöjä ja olivat suurempia kuin yläosan kivet, jotka muodostivat pystysuoria rivistöjä, pilarimaisia ulkonemia ja syvennyksiä.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text: Herodes rakennutti laajoille, koretetuille penkereille temppeleitä, jotka olivat tyypillisiä roomalaiselle arkkitehtuurille viimeisellä vuosisadalla eaa.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text: Herodes joutui seuraamaan uudistustyössään osittain Vanhan testamentin kuvauksia Salomon aikaisesta ensimmäisestä temppelistä sekä hasmonikaudella uudistettua toista temppeliä. Omaa kreikkalais- ja roomalaisvaikutteista arkkitehtonista tyyliään hän pystyi parhaiten toteuttamaan temppelialueen eteläreunaan rakennuttamassaan Kuninkaan pylväskäytävässä, josta tuli roomalaisen maailman suurin basilika-tyyppinen rakennus. Toinen näkyvä merkki kuninkaan läsnäolosta temppelialueella oli sen pohjoispuolella sijainnut Antonian linnoitus.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text:
Kuninkaan pylväskäytävässä toimivat luultavasti Uudessa testamentissakin mainitut rahanvaihtajat ja kyyhkysenmyyjät, jotka palvelivat temppeliin saapuvia pyhiinvaeltajia. Uhrilampaita kaupattiin luultavimmin temppelin ulkopuolella.
Herodeksen rakennuttaman temppelialueen keskustan arkkitehtuurissa yhdistyivät juutalaiset, hellenistiset ja roomalaiset vaikutteet. Alueen keskellä oli pyhäkkö, jonka sisimpään osaan, kaikkeinpyhimpään, oli pääsy vain ylipapilla kerran vuodessa suurena sovituspäivänä. Kaikkeinpyhin oli historioitsija Josephuksen mukaan päällystetty kultalevyillä, jotka loistivat kauas auringonnousun aikana. Jumalaa esittävää patsasta kaikkeinpyhimmässä ei enää ollut, kuten vielä ensimmäisessä temppelissä oli ollut. Kaikkeinpyhintä ympäröi pappien esipiha, johon pääsy oli vain papistolla. Pappien esipihalla toimitettiin eläinuhrit. Sen ympärillä oli israelilaisten esipiha, jolle rituaalisesti puhtaat israelilaiset miehet pääsivät seuraamaan uhritoimituksia ja kuuntelemaan temppelipapiston lauluja. Israelilaisten esipihaan tultiin naisille tarkoitetun naisten esipihan kautta. "Mišnan" mukaan naiset pääsivät tietyissä tapauksissa tuomaan uhrin temppelin uhrialueelle ja katselemaan temppelipapiston toimintaa länsiseinämän lehteriltä. Puolentoista metrin korkuisen aidan takana oli suurimman osan koko temppelialueesta täyttänyt pakanoiden esipiha, jolle ei-juutalaisetkin saivat tulla. Ei ole selvää, saivatko myös ei-juutalaiset uhrata temppelialueella.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text:
Temppeli oli yksi antiikin ihmeellisimmistä rakennuksista, jota hämmästelivät maailmaa kiertäneetkin katselijat. Temppelin oviaukko oli 50 kyynärää korkea ja 40 kyynärää leveä, ja sen ovet olivat kultalevyin koristeltua messinkiä. Historioitsija Josephuksen mukaan porttien avaamiseen tarvittiin 20 miestä.
Talmudin mukaan porttien avautuminen ei ollut toistuva tapahtuma, tai se ei ilmeisesti ainakaan jatkunut 40 vuoden ajan temppelin tuhoutumiseen asti. Tästä kielii Yoma 39b:n loppuosa:
Roomalaiset tuhosivat temppelin vuonna 70 piirittäessään Jerusalemia ja kukistettuaan juutalaisten kansannousun. Roomalaiset jättivät temppelistä pystyyn vain läntisen ulkomuurin osan, joka tunnetaan nykyisin Itkumuurina. Nykyiset temppelialueen muurit myötäilevät Herodeksen rakennuttaman temppelin perustuksia, mutta ne on rakennettu vasta keskiajalla. Vain Herodeksen temppelialueen ulkomuureista ja temppelialueelle johtavista portaista ja portaikoista on säilynyt arkeologisia jäänteitä. Temppelialueen sisäosista ei arkeologisia jäänteitä ole säilynyt. Temppelin jäänteet ovat vuosisatojen kuluessa hautautuneet rakennuskerrosten alle. Temppelivuorella sijaitsevat nykyisin muslimien al-Aqsa-moskeija ja Kalliomoskeija.


title: Jerusalemin toinen temppeli

text: Josephuksen, Filonin ja "Mišnan" antamat kuvaukset temppelistä eroavat joissain kohdissa huomattavasti toisistaan. Sen seurauksena myös temppelistä tehdyt rekonstruktiot ja pienoismallit näyttävät erilaisilta.


title: Vapaauinti

text: Vapaauinti on yksi uinnin kilpailulajeista. Arkikielessä vapaauinnilla tarkoitetaan kuitenkin usein krooliuinnin tekniikkaa.


title: Vapaauinti

text: Vapaauinnin etenemistapaa ei ole nykyisissä kilpailusäännöissä rajoitettu, eli kilpailija voi käyttää parhaaksi katsomaansa tekniikkaa, jossa ei hyödynnetä apuvälineitä. Tämän vuoksi nuoret uintiharrastajat saavatkin ensimmäiset kilpailukokemuksensa usein vapaauinnista, ja toisaalta vapaauinti on lajeista arvostetuin.


title: Vapaauinti

text: Kilpailuissa vapaauinti aloitetaan lähtökorokkeelta hypäten. Nuoret ja aloittelijat saattavat pienissä kilpailuissa kuitenkin lähteä vedestä, altaan päädystä ponnistaen. Tyypillisesti altaan päädyissä käytetään volttikäännöstä, jossa kuperkeikkamaiselle liikkeellä heitetään jalat veden yläpuolelta päätyyn ja ponnistetaan mahdollisimman virtaviivaisessa asennossa liukuun. Käännöstekniikkaa ei vapaauinnissa ole rajoitettu. On kuitenkin huomattava, että kaikissa uintilajeissa pohjassa käveleminen tai siitä ponnistaminen on kiellettyä. Liu'ussa monet uimarit hyödyntävät delfiinipotkua vuoropotkun sijaan. Liuku ei kuitenkaan saa olla 15:tä metriä pidempi. Tämä sääntö pätee myös selkä- ja perhosuinnissa.


title: Vapaauinti

text: Uintitekniikkana käytetään yleensä vain krooliuintia. Uimarista ja matkasta riippuen uintitekniikasta nähdään jonkin verran erilaisia variaatioita. Lyhyillä matkoilla uimarit hengittävät harvoin, ja jotkut saattavat uida 50 metrin matkan jopa kokonaan hengittämättä. Pisimmillä matkoilla hengitetään yleensä joko joka toisella tai joka kolmannella vedolla. Myös potkurytmi vaihtelee. Pisimmillä matkoilla saatetaan edelleen nähdä vain kaksi kertaa käsivetoparia kohden potkaisevia uimareita.


title: Vapaauinti

text: Viralliset vapaauinnin kilpailulajit ovat 50, 100, 200, 400, 800 ja 1 500 metrin vapaauinnit. Lisäksi mukaan voidaan laskea myös avovesiuinnin kilpailumatkat, jotka arvokisoissa ovat 5, 10 ja 25 kilometriä. Yleensä arvostetuimpana ja kovatasoisimpana uintimatkana pidetään sadan metrin ja 1 500 metrin vapaauinteja. Perinteisesti kilpailuissa 800:n metrin vapaauinti on ollut vain naisten ja 1 500 metriä on miesten ja naisten matka. Käytännöstä on kuitenkin osittain luovuttu.


title: Vapaauinti

text: Vapaauinnin viestilajeina Suomessa uidaan yleisesti 4×50 metrin, 4×100 metrin ja 4×200 metrin matkoja, jotka sisältyvät Suomen mestaruusuintien ohjelmaan. Suomen ennätyksiä on kirjattu myös 10×50 metrin ja 20×50 metrin matkoille, mutta näitä viestiuinteja voidaan pitää kuriositeetteina.


title: Vapaauinti

text: Vapaauimareille tyypillinen vamma on olkapään rasituskipu, jota kutsutaan yleisnimityksellä "uimarin olkapää".


title: Vapaauinti

text: Naisista Yhdysvaltain Janet Evans hallitsi naisten pitkiä vapaauintimatkoja (400 ja 800 metriä) poikkeuksellisen pitkän ajan lähes voittamattomana 1980-luvun puolivälistä 1990-luvun puoliväliin. Hän saavutti kolme olympiakultaa ja hänen maailmanennätyksensä ovat osoittautuneet ajan mittaan erityisen kovatasoisiksi.


title: Vapaauinti

text: Saksan Franziska van Almsick nousi Evansin tapaan huipulle nuorena. Hän taantui kuitenkin huomattavasti alaikäisenä 1990-luvun alussa saavutetun menestyksen jälkeen. Almsick jatkoi kuitenkin uintiuraansa ja saavutti viestimitaleita vielä Ateenan olympialaisissa 2004.


title: Vapaauinti

text: Miehissä Johnny Weissmüller tunnetaan ensimmäisenä minuutin rajan sadan metrin vapaauinnissa alittaneena uimarina. Weissmüller tuli laajalti tunnetuksi Tarzan-elokuvista, joissa usein nähtiin myös hänen uintitekniikkaansa. Weissmüllerin saavuttamien aikojen arvoa kohottaa se, että hän piti uidessaan päätään veden pinnan yläpuolella, mikä tekee uinnista huomattavasti raskaampaa nykytekniikkaan verrattuna.


title: Vapaauinti

text: Venäjän Aleksandr Popov oli 1990-luvun menestyksekkäin vapaauimari, joka menestyi arvokisoissa ja maailmanennätystilastoissa viidenkymmenen ja sadan metrin vapaauinneissa. Popov tunnettiin poikkeuksellisen hitaasta käsivetorytmistään. Vetorytmin hitautta voidaan pitää merkkinä käsivedon tehokkuudesta, ja Popovia pidettiinkin nimenomaan teknisesti ylivoimaisena uimarina.


title: Vapaauinti

text: Popov ja Weissmüller ovat ainoat vapaauimarit, jotka ovat voittaneet sadan metrin vapaauinnin kaksissa peräkkäisissä olympialaisissa.


title: Vapaauinti

text: Yhdysvaltain Matt Biondi on yksi olympiahistorian menestyneimmistä urheilijoista. Hän saavutti kahdeksan olympiavoittoa ja yhteensä 11 olympiamitalia. Hänet tunnettiin ennen kaikkea vapaauimarina, mutta yhden olympiahopean hän saavutti myös perhosuinnissa.


title: Vapaauinti

text: Yhdysvaltain Mark Spitz on yksi olympiahistorian menestyneimmistä urheilijoista. Hän saavutti yhdeksän olympiavoittoa ja yhteensä 11 olympiamitalia. Olympiavoitoista kuusi tuli vapaauinnissa (ml. viestit). Hänen Münchenin olympialaisissa 1972 voittamansa seitsemän kultamitalia olivat yksittäisten olympialaisten ennätys, kunnes Yhdysvaltain Michael Phelps saavutti Pekingin olympialaisissa 2008 kahdeksan kultamitalia.


title: Vapaauinti

text: Menestyneimmän suomalaisen vapaauimarin asemaan voidaan asettaa kaksi ehdokasta. Antti Kasvio saavutti useita arvokisavoittoja kahdensadan ja neljänsadan metrin vapaauinneissa. Lisäksi hän katkaisi olympiatasolla suomalaisten uimareiden vuosikymmeniä kestäneen mitalittoman kauden pronssillaan Barcelonassa 1992. Toinen ehdokas on Hanna-Maria Seppälä, jonka toistaiseksi suurin saavutus on pitkän radan sadan metrin vapaauinnin maailmanmestaruus vuodelta 2003. Seppälän saavutuksen arvoa korottaa erityisesti sadan metrin vapaauinnin laaja arvostus. Lisäksi paremmin sekauimarina tunnettu Jani Sievinen on voittanut Euroopan mestaruuden 200 metrin vapaauinnissa.


title: Käsitekartta

text:
Käsitekartoilla tarkoitetaan aihepiirien ja käsitteistöjen graafisia esityksiä kaavioina. Käsitekartat ovat väittämien
(väittämäjoukkojen) ulkoisia esityksiä. Käsitekarttojen tarkoituksena on sisältöjen havainnollistaminen esimerkiksi tekstin sisällön suunnittelua, opiskelua tai analyysia varten. Sanaa käsitekartta voidaan käyttää yleisterminä tai viittaamaan analyyttiseen esitystapaan, jossa käsitteiden väliset suhteet korostuvat. Käsitekartta on eri asia kuin miellekartta eli mind map.


title: Käsitekartta

text:
"Ideointikäytössä" käsitekarttatekniikan tarkoituksena on tallentaa luovassa prosessissa syntyviä ideoita siinä järjestyksessä kun ne tulevat mieleen.
Taustalla on ajatus, että käsitekarttaa käytettäessä muodostuvat ideat on helpompi sijoittaa kokonaisuuteen kuin esimerkiksi käytettäessä jäsennysrunkoa, jossa uuden idean pitäisi heti löytää oikea paikkansa.


title: Käsitekartta

text: "Tiedonhaku" edellyttää hakuaiheen selventämistä ja muotoilua. Käsitekarttoja voidaan käyttää tunnistettaessa hakuaiheeseen kuuluvia käsitteitä ja niiden välisiä suhteita. Tunnistetut käsitteet täsmennetään edelleen hakutermeiksi, joita käytetään haun suorittamiseen tietokannoista tai Internetin hakukoneilla. Jos käytössä on käsitekarttaohjelmisto, hakutulokset voidaan tallentaa osaksi tiedonhaun ja kirjoittamisen työalustaa, jota käytetään prosessin eri vaiheissa.


title: Käsitekartta

text: "Tilanneanalyysia vaativissa tehtävissä" käsitekarttoja tai miellekarttoja voidaan käyttää ajatuksien selkiinnyttämiseen ja esilletuomiseen. Tarkoituksena voi olla esimerkiksi ongelmien tunnistaminen ja tarkentaminen.


title: Käsitekartta

text: "Opiskelussa" niiden tarkoitus on selventää niin opettajille kuin opiskelijoillekin tarkasteltavaan tehtävään liittyviä keskeisiä ideoita. Ohjatussa opiskelussa käsitekartoilla voidaan arvioida oppijoiden tietämystä opiskelun eri vaiheissa. Ryhmässä tehtynä käsitekartta toimii merkitysneuvottelun välineenä, synnyttää keskustelua ja tutustuttaa merkityksen luomiseen yhteistyönä. Käsitekarttojen käyttö voi parantaa opiskelun mielekkyyttä, koska oppijat hahmottavat opiskeltavan aiheen ja oman tietämyksensä paremmin.


title: Käsitekartta

text: Uusien aihepiirien opiskelua voidaan helpottaa siten, että opiskelijat laativat yhdessä ohjaajan kanssa käsitekartan luetun tekstin tai tekstinosan keskeisistä käsitteistä. Kartta voidaan piirtämisen sijasta laatia käyttämällä erillisiä lappuja sekä käsitteille että niitä yhdistäville linkkisanoille. Tällöin linkkisanoja on helppo siirrellä ja muuttaa kunnes saavutetaan tyydyttävä esitys.


title: Käsitekartta

text: Käsitekarttoja voidaan pitää prosessikirjoittamiseen liittyvänä työkaluna. Perinteisissä kirjoittamisen malleissa käsitekarttojen käyttö liitetään varsinaista kirjoittamista edeltäviin vaiheisiin (prewriting). Käsitekarttaohjelmistojen käytön myötä käsitekarttatyö liittyy kirjoittamisen prosessiin tiiviimmin: käsitekarttapohjaan voidaan jo kirjoittaa tekstin alustavaa versiota ja vasta myöhemmin siirrytään käyttämään tekstinkäsittelyohjelmaa.


title: Käsitekartta

text: Vuosina 232-304 j.a.a. eläneen Porfyrioksen piirtämää puudiagrammia pidetään varhaisimpana graafisena esityksenä käsitteiden välisistä suhteista. Porfyrios käytti kaaviotaan Aristoteleen esittämien kategorioiden tarkastelussa. Myös Ramon Llull (1235-1315) sovelsi kaaviotekniikoita samaan tarkoitukseen.


title: Käsitekartta

text: Käsitekarttojen nykymuodot liittyvät semanttisten verkkojen esitystavan kehitykseen tekoälytutkimuksessa. Allan Collinsia ja M. Ross Quilliania pidetään tästä, tietämyksen esittämisen problematiikkaan liittyvästä näkökulmasta käsitekarttojen kehittelyn pioneereina.


title: Käsitekartta

text: Joseph D. Novak, D. Bob Gowin sekä Tony Buzan ovat vaikuttaneet käsitekarttojen yleistymiseen muun muassa opiskelun ja luovan työn välineinä. Novakin ja Gowinin (1990, 4) mukaan käsitekartoitus on muun muassa "keino auttaa opiskelijoita ja opettajia löytämään oppimateriaalin tarkoitus".


title: Käsitekartta

text: Buzan alkoi kehitellä muun muassa mindmap-tekniikkaan johtaneita ajatuksia turhauduttuaan opiskelijan kohtaamaan tietotulvaan ja siihen ettei löytänyt "opastusta aivojen käyttöön". Hän siis löysi aukon opiskelumenetelmistä ja niihin liittyvästä kirjallisuudesta ja alkoi täyttää sitä. (Buzan & Buzan 2000, 14–16).


title: Käsitekartta

text: "CmapTools" on maksuton Java-ohjelma, jolla voi laatia käsitekarttoja. Useimmat muut visualisointiohjelmat tekevät miellekarttoja, eivät käsitekarttoja.


title: Media-assistentti

text: Media-assistentti (120 ov) on toisen asteen audiovisuaalisen viestinnän perustutkinnon tutkintonimike. Tutkinto antaa valmiuden työskennellä sähköisen viestinnän alalla. Audiovisuaalisen viestinnän osa-alueiksi lasketaan mm. valokuvaus, elokuva, graafinen suunnittelu, video-, radio- ja tv- työskentely, multimediatuotanto, teatteri- ja esitystekniikka ja www-suunnittelu. Suuntautumisalat vaihtelevat oppilaitoksittain, useiden oppilaitosten tarjotessa mahdollisuuden valita suuntaumisala opintojen edetessä.


title: Media-assistentti

text: Media tarkoittaa välinettä ja assistentti apulaista. Media-assistentin nimike syntyi toisen asteen ammatillisen koulutuksen uudistuksessa vuonna 2001.


title: Media-assistentti

text: Audiovisuaalisen viestinnän perustutkinnon suorittaminen antaa yleisen jatko-opintokelpoisuuden. Media-assistentin tutkintonimike sekoitetaan usein medianomin tutkintoon, joka vastaa alempaa ammattikorkeakoulutukintoa. Ammattitutkintojen lisäksi Ammattikorkeakouluissa suoritettava medianomi (amk) -tutkinto on luonteva tapa syventää asiantuntemustaan. Myös eri tiede- ja taideyliopistojen viestinnän ja taiteen linjat tarjoavat sopivaa jatkokoulutusta.


title: Miellekartta

text: Miellekartta tai mind map tai ajatuskartta on ideointia ja asioiden jäsentämistä varten suunniteltu esitysmuoto, jonka nykyaikaisen muodon luojana ja popularisoijana pidetään englantilaista Tony Buzania (1974).


title: Miellekartta

text: Miellekarttaa voi käyttää opiskeltavan asian havainnollistamiseen, asian rakenteiden ja yhteyksien selkeyttämiseen, muistiinpanojen tekemiseen tai ideointiin. Miellekarttojen käyttäjien mielestä muistiinpanojen tekeminen tällä tavoin parantaa asioiden ymmärtämistä ja suuren asiakokonaisuuksien hahmottamista. Miellekarttaa tehdessä asiakokonaisuuden pystyy myös tiivistämään tehokkaasti, ja sitä luettaessa asiat palauttamaan mieliin helposti. Miellekarttoja käyttävien opiskelijoiden on myös todettu onnistuvan valintakokeissaan keskimäärin muita paremmin.


title: Miellekartta

text: Tony Buzanin mukaan miellekartat ovat tehokkaita, koska ne eivät aiheuta ”hypnoosinkaltaista transsia” kuten muut muistiinpanotekniikat. Hänen mielestään miellekartan tekijä hyödyntää molempia aivopuoliskojaan tasapuolisesti ja käyttää aivojaan ja intuitiotaan tehokkaammin. Jotkut ovat kuitenkin pitäneet tällaisia ylisanoja markkinointipuheena.


title: Miellekartta

text: Tutkimuksen mukaan käsitekartat tuottavat laadukkaampaa ajattelua kuin miellekartat, mutta eivät raskautensa takia sovi kaikkiin tilanteisiin (esimerkiksi asioiden mieleenpalauttaminen koetilanteessa).


title: Miellekartta

text: Tyhjän paperin keskelle kirjoitetaan tai piirretään kartan pääasia eli "avainsana", ja siihen liittyvät alakohdat piirretään haarautumaan siitä pensasmaisesti, muodostaen taas uusia alakohtia. Nämä alakohdat yhdistetään ylä- ja alakohtiinsa viivoilla ja muilla piirroselementeillä. Miellekartoissa on suotavaa käyttää rohkeasti värejä, erilaisia muotoja ja piirroksia. Kartan visuaalisen monimuotoisuuden tarkoitus on havainnollistaa asioiden keskinäisiä suhteita ja myös auttaa muistamaan miellekartta paremmin vahvojen visuaalisten mielleyhtymien kautta.Tietokoneille on tehty ohjelmia, joilla voi tehdä miellekarttoja. Näitä ovat muun muassa ilmaiset "FreeMind" ja "CmapTools" (myös käsitekartoille). Ilmaisia selainpohjaisia miellekarttaohjelmia ovat mm. MindMeister, Mindomo, Mind42, Popplet ja Bubbl.us. Älypuhelimelle löytyy erilaisia sovelluksia. iPhone-puhelimissa toimivia sovelluksia ovat mm. Mindly ja MindNode.


title: Miellekartta

text: "Mind Map" on myös rekisteröity tavaramerkki.


title: Tasaviritys

text: Tasaviritys on soittimien viritysjärjestelmä, jossa oktaavi jaetaan tasaisesti joukkoon sävelaskelia niin että jokainen sävelten väli on yhtä suuri. Välien yhtäsuuruus tarkoittaa, että jokainen kahden peräkkäisen sävelen taajuuksien suhde on vakio. Puhuttaessa tasavireisyydestä tarkoitetaan yleensä, että oktaavi on jaettu 12 osaan (/ oktaavia on puolisävelaskel). Tämä merkitsee, että puoliaskelen päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_1 ≈ 1,05946 ja esimerkiksi kvintin (seitsemän puoliaskelen) päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_2 ≈ 1,49831. Tämä siis poikkeaa jonkin verran puhtaasta kvintistä, jossa suhde on / eli 1,5.


title: Tasaviritys

text: Tasaviritys on länsimaisessa musiikissa yleisin viritysjärjestelmä. Kaikki soittimet, joiden sävelien korkeutta ei voida soittaessa portaattomasti muuttaa, viritetään yleensä tasavireisiksi. Tällaisia instrumentteja ovat muiden muassa piano ja kitara.


title: Tasaviritys

text: Tasaviritys keksittiin Kiinassa 300-luvulla, mutta otettiin länsimaissa laajalti käyttöön vasta 1700-luvulla. Tasavirityksen hyviä puolia on se, että kaikki sävellajit kuulostavat samankaltaisilta ja musiikki voidaan transponoida sellaisenaan mihin tahansa sävelkorkeuteen. Tasavirityksen huonoja puolia taas on, ettei mikään intervalli, oktaaveja lukuun ottamatta, ole puhdas. Länsimaisen ihmisen sävelkorva on kuitenkin yleensä tottunut tähän epäpuhtauteen. Lisäksi enharmoniset sävelet, kuten fis ja ges, soivat samankorkuisina, vaikka puhtaasti viritettyinä niiden välillä olisi pieni korkeusero. Sävellajien samankaltaisuuden takia myös eri sävellajien ominaisluonteet hämärtyvät ja siten osa musiikin monimuotoisuudesta katoaa.


title: Salomon temppeli

text: Salomon temppeli (, ""Beit HaMikdash"") eli Jerusalemin ensimmäinen temppeli, Raamatussa myös ""Herran temppeli"", oli Raamatun mukaan Jerusalemin ensimmäinen juutalainen pyhäkkö. Raamatun mukaan sen rakennutti kuningas Salomo, ja se korvasi Mooseksen rakennuttaman Ilmestysmajan. Babylonialaiset tuhosivat sen vuonna 586 eaa. Jälleenrakennettua temppeliä, joka valmistui vuonna 516 eaa. ja tuhoutui vuonna 70 jaa., kutsutaan nimellä "Jerusalemin toinen temppeli". Salomon temppelin rakentamisen tarkat ohjeet on 1. Aik. mukaan annettu ensin Daavidille ja hän on puolestaan luovuttanut ne Salomolle.


title: Salomon temppeli

text: Temppelin sisintä osaa kutsuttiin nimellä kaikkeinpyhin, ja Raamatun mukaan temppelissä säilytettiin liitonarkkia.


title: Salomon temppeli

text: Temppelin tai liitonarkin olemassaolosta ei ole kiistatonta arkeologista todistusaineistoa.


title: Salomon temppeli

text: Raamatun mukaan Daavidin ensimmäinen teko kuninkaana oli valloittaa Jerusalem ja julistaa se hänen kuningaskuntansa pääkaupungiksi. Kuitenkaan kaupunki ei ollut täydellinen valinta kaikilta osin. Moorian vuori oli tärkeä paikka, jossa Aabraham aikoi uhrata poikansa Iisakin, siten temppeli oli rakennettava sinne. Daavidin sanotaan valloittaneen Jerusalemin 1004 eaa., jolloin hän teki siitä hallituksensa keskuksen. Hän toi liitonarkin kaupunkiin. Jerusalemista syntyi poliittinen ja hengellinen keskus juutalaisille. Kuningas Daavidia käskettiin olla rakentamatta temppeliä ja rakentamisen suoritti hänen poikansa Salomo. Uskonnollisten rituaalien keskittyminen temppeliin teki Jerusalemista paikan pyhiinvaellukselle ja merkittävän kaupan keskuksen.


title: Salomon temppeli

text: Kaupunki toimi pääkaupunkina yhdistyneenä kuningaskuntana Israelissa, mutta muuttui kahden heikomman (Juudan) kuningaskunnaksi Salomon kuoleman jälkeen ja jakoi maan kahteen kuningaskuntaan. Se säilytti asemansa valloituksista ja Pohjoisen kuningaskunnan tekemästä tuhoamisesta sekä assyrialaisten avusta huolimatta 722 eaa. Juuri Jerusalemissa suurin osa suurimmista profeetoista oli kirjoittamassa, arvioimassa hengellisiä ja eettisiä periaatteita, joista tuli juutalaisen uskon peruspilarit. Kaupungin olivat vuonna 586 eaa. valloittaneet babylonialaiset kuninkaansa Nebukadressar II:n käskystä.


title: Salomon temppeli

text: Raamatun mukaan, temppeli valloitettiin, ryöstettiin ja tuhottiin monta kertaa sen historiassa (vuosiluvut ovat arvioita):


title: Salomon temppeli

text: Temppelirakennuksessa oli kolme osaa: eteishalli (Ulam), temppelisali eli Pyhä (Hechal) ja Kaikkein Pyhin (Dvir/Debir). Pyhässä oli 10 kultaista lampunjalkaa, 10 näkyleipäpöytää ja suitsutusalttari. Kaikkein pyhimmässä oli kaksi öljypuusta tehtyä ja kullalla päällystettyä kerubia ja liitonarkku. Temppelin mitat on Raamatussa ilmoitettu kyynärämittoina. Tuohon aikaan kyynärämittoja oli käytössä useita erilaisia. Nykymitoissa kyynärä tarkoitti Babyloniassa 495 mm ja 518 mm, Egyptissä 458 ja 525 mm, Attikassa 462 mm ja Roomassa 444 mm. Lyhyttä Raamatullista kyynärämittaa käytetään luultavasti Kuninkaiden kirjan kuvauksessa Salomon temppelistä, jossa yksi kyynärä on 18 nykyajan tuumaa (0,4572 metriä.) Nykyisessä suomalaisessa raamatunkäännöksessä ilmoitetut varsinaisen temppelin mitat ovat: pituus 60 kyynärää (n. 27 metriä), leveys 20 kyynärää (n. 9-10 metriä) ja korkeus 30 kyynärää (n. 13-14 metriä). Raamatun suomalaisen nykykäännöksen mukaiset Kuninkaiden kirja ja Aikakirja kertovat temppelin mitoiksi samat luvut. Molemmat kertovat esim. eteishallin olleen leveydeltään 20 kyynärää eli sama kuin temppelin leveys. Tämän tiedon lisäksi Kuninkaiden kirja kertoo eteishallin olleen syvyydeltään 10 kyynärää (ulkoni temppelin päädystä tämän verran) ja Aikakirja puolestaan kertoo sen olleen 20 kyynärää korkea. Juutalaisten muinaisajat -teoksessa Josephus puolestaan kertoo, että Salomon temppeli oli paitsi 60 kyynärää pitkä, se oli myös 60 kyynärää korkea. Leveydestä Josephus on sentään samaa mieltä Raamatun kirjojen kanssa (20 kyynärää). Josephus esittää edelleen, että temppelirakennuksen päällä oli vielä toinen yhtä korkea rakennus, jolloin koko rakennelman korkeudeksi muodostui 120 kyynärää.(!) Jonkin verran erilaisia rakenteita ja mittoja temppelistä esiintyy myös Raamatun kirjojen eri aikakausien versioissa. Masoreettisen tekstin mukaan temppelin pituus oli 60 kyynärää, leveys 20 ja korkeus 30 kyynärää. Varhaisen kreikankielisen käännöksen Septuagintan (LXX) mukaan temppelin (naos) pituus oli 40, leveys 20 ja korkeus 25 kyynärää. Masoreettinen teksti kertoo, että temppelin korkeus oli 30 kyynärää, mutta kaikkein pyhimmän korkeus oli vain 20 kyynärää.


title: Salomon temppeli

text: Rakennusta ympäröi eteishallia lukuun ottamatta kylkirakennus jossa oli kolme kerrosta. Kussakin kerroksessa oli kolmekymmentä pientä huonetta. Josephuksen mukaan huoneiden koko oli 5 x 5 kyynärää, mutta niiden korkeus oli 20 kyynärää. Tämänkaltaisia sivuhuoneita oli Josephuksen mukaan kaikissa kolmessa kerroksessa. 1 Kun. mukaan sivuhuoneet olivat kuitenkin erikokoisia: ”Kylkirakennuksen alin kerros oli viiden, keskimmäinen kuuden ja kolmas seitsemän kyynärän levyinen. Temppelin ulkoseinä oli näet porrastettu niin, ettei setripalkeille tarvinnut tehdä koloja seinään.” Korkeus: 5 kyynärää. Kylkirakennukseen oli ovi etelän puolelta. Keskimmäiseen kerrokseen noustiin portaita, samoin sieltä kolmanteen kerrokseen. Englantilainen nykykielinen raamatunkäännös (RSV) kertoo myös, että kylkirakennukseen oli ovi ”rakennuksen eteläpuolelta”. Sen alaviitteessä kuitenkin todetaan, että alkuperäinen hepreankielinen sijaintia tarkoittava sana merkitsee hartioita: oviaukko oli siis hartian kohdalla.


title: Salomon temppeli

text: Sekä Raamattu, että Josephus mainitsevat kuningas Salomon pystyttäneen kaksi pylvästä temppelin edustalle. Näiden nimet olivat Jakin ja Boas. Pylväiden kuvauksessa on kuitenkin eroavaisuuksia eri lähteiden välillä 1 Kun. 7:15 mainitsee pylväiden olleen pronssisia ja kummankin olleen 18 kyynärän korkuisia (n. 8 metriä).2. Aik. 3:15 kertoo kuitenkin pylväiden olleen 35 kyynärän korkuiset. Josephus puolestaan mainitsee pilareiden olleen messinkisiä ja 18 kyynärän korkuiset. Pylväät olivat onttoja ja niiden seinämärakenteen vahvuus oli neljän sormen eli kämmenen vahvuus.


title: Salomon temppeli

text: Käsitys temppelissä olleista kiertoportaista lienee peräisin Lutherin Raamatunkäännöksestä vuodelta 1545 sekä englanninkielisestä King James Bible –versiosta vuodelta 1611. Kiertoportaista ei kuitenkaan puhuta mitään suomalaisissa Raamatunkäännöksissä vuosilta 1933 ja 1992. Josephus ei myöskään mainitse kiertoportaita, vaikkakin pitää leveitä portaita, joilla temppelirakennuksessa noustiin yläkerroksiin, taidokkaina. Leroy Watermanin mukaan alkuperäistermi, jolla usein viitataan tässä yhteydessä kiertoportaisiin on masoreettisessa tekstissä ”lulim”, joka esiintyy teksteissä vain yhden kerran.


title: Salomon temppeli

text: Temppelin pihamaalla oli vaskimeri, jota kannatteli 12 häränkuvaa, polttouhrialttari ja kymmenen pientä vaskiallasta, joissa huuhdottiin polttouhrit.


title: Kumpuaminen

text: Kumpuaminen on oseanografinen ilmiö, jossa tiheää, yleensä ravinteikasta vettä kohoaa meren pintaa kohti. Kumpuamista tapahtuu yleensä rannikoiden läheisyydessä, mutta tuuli voi aiheuttaa kumpuamista myös keskemmällä valtamerta tai se voi liittyä merenpohjan topografiaan. Vastakkaista ilmiötä, jossa vesi painuu kohti pohjaa, kutsutaan painumiseksi.


title: Kumpuaminen

text: Rannikon lähettyvillä tapahtuva kumpuaminen tunnetaan parhaiten ja siitä on ihmiselle eniten hyötyä kalastuksen kannalta. Kumpuaminen tuo pintaan ravinteikasta vettä, jonka perässä tulevat planktonia ravintonaan käyttävät merenelävät. Kumpuamista tapahtuu etenkin Perun, Arabianmeren ja Kalifornian rannikoilla sekä eteläisen Afrikan länsi- ja Uuden-Seelannin itärannikolla.


title: Kumpuaminen

text: Avaintekijä rannikon lähellä tapahtuvassa kumpuamisessa on Coriolis-ilmiö, joka kääntää merivirtoja pohjoisella pallonpuoliskolla virtaussuunnasta oikealle ja eteläisellä vasemmalle. Kun tuuli puhaltaa rannikon suuntaisesti, Coriolis-ilmiö aiheuttaa joko rannikolta poispäin tai rannikkoa kohti suuntautuvan virtauksen, ns. Ekmanin kuljetusvirran. Jos vesi kulkeutuu rannikolta poispäin, sen korvaa syvemmältä nouseva tiheämpi vesi. Päinvastaisessa tapauksessa tapahtuu painumista.


title: Kumpuaminen

text: Myös konvektio voi aiheuttaa veden nousemisen kohti pintaa, mutta tällöin ei tarkkaan ottaen ole kyse kumpuamisesta. Konvektiota tapahtuu myös muissa fluideissa, esimerkiksi Maan vaipan magmassa tai tähden plasmassa.


title: Kumpuaminen

text: Kumpuaminen nostaa pintaan ravinteikasta vettä, jossa on runsaasti nitraatteja ja fosfaatteja, mikä johtaa yksisoluisten levien eli fytoplanktonin runsaaseen lisääntymiseen. Tämän vaikutus näkyy koko ravintoketjussa, jonka viimeinen lenkki plankton on. Esimerkiksi merenalaisen vuoren lähellä tapahtuvat merivirtojen poikkeamat voivat aiheuttaa paikallista kumpuamista, mikä näkyy eliörikkaana alueena keskellä muuten tuottamatonta valtamerta.