title: Molekyylipilvi

text: Molekyylipilvi, jonka läpimitta on noin 100 parsekia (326 valovuotta), on neutraalin vedyn pilvessä oleva tiivistymä. Näiden neutraalin vedyn pilvien läpimitta on 1 kpc eli 3 260 valovuotta. Auringon etäisyydellä Linnunradan keskuksesta suurin osa kaikesta tähtienvälisestä aineesta on molekyyleinä. Yhdessä molekyylipilvessä on hyvinkin miljoonia Auringon massoja. Pilvet sijaitsevat Linnunradan spiraalihaaroissa, ja niiden niin sanottu skaalakorkeus on Linnunradassa noin 50–75 parsekia. Skaalakorkeus on korkeus, jossa molekyylipilven tiheys laskee kertoimella 1/2,7.


title: Molekyylipilvi

text: Tähdet muodostuvat yleensä jättiläismäisissä molekyylipilvissä, koska niiden tiheys on suuri ja lämpötila alhainen. Näin niissä toteutuu kriteeri, jossa kaasun sisäinen painovoima voittaa kaasun paineen. Molekyylipilvissä tapahtuu yliäänen nopeudella virtauksia pyörteisessä, magnetisoituneessa kaasussa. Nämä virtaukset kuluttavat pilven energiaa ja aiheuttavat pilven osien kutistumista. Mutta samaan aikaan pilvet hajoavat muun muassa uusien tähtien kaasukuplien laajenemisen takia. Molekyylipilvet ovat yleensä hyvin vakaita, mutta tähtien synnyn laukaisee supernovien šokkiaalto ja magneettinen häiriö tai pilvien keskinäinen törmäys. Jättimolekyylipilvessä on tiheämpiä pilviä, joiden läpimitta on 10 parsekia (yli 30 valovuotta), ja näissä hyvin tiheitä ytimiä, joiden läpimitta on parsek eli noin 3 valovuotta.


title: HI-alue

text:
HI-alue on neutraalin atomaarisen vedyn H muodostama kaasupilvi.
Yksittäisinä atomeina oleva vety säteilee 21 cm:n (1,420 MHz) alueella radiosäteilyä.
Kun laajeneva HII-alue törmää HI-alueeseen, HII-alue loistaa kirkkaampana kuin muutoin.


title: Pikaluistelu

text: Pikaluistelu on urheilulaji, jossa kilpailijat pyrkivät soikion muotoisella jäisellä radalla etenemään luistimilla ennalta määrätyn matkan mahdollisimman nopeasti.


title: Pikaluistelu

text: Pikaluistelu on yksi vanhimmista talviolympialaisten urheilulajeista. Kansainvälinen luisteluliitto ISU ("International Skating Union") on perustettu jo vuonna 1892, ja lajin maailmanmestaruudesta on kilpailtu vuodesta 1893 lähtien. Kilpailumatkat ovat alusta lähtien olleet 500, 1 500, 5 000 ja 10 000 metriä.


title: Pikaluistelu

text: MM- ja EM-kilpailuissa kilpaillaan kaikkien matkojen yleismestaruudesta, kun sen sijaan olympialaisissa jaetaan mitalit kultakin matkalta erikseen. Ainoastaan ensimmäisissä talviolympialaisissa 1924 Chamonix'ssä palkittiin kokonaiskilpailun voittaja, tuolloin Suomen Clas Thunberg. Vuonna 1976 olympiaohjelmaan lisättiin 1 000 metrin matka. 1990-luvulla myös yksittäismatkoille on alettu järjestää omat MM-kilpailunsa. Suomi oli yhdessä Norjan kanssa pikaluistelun alkuaikojen mahtimaita 1950-luvulle saakka.


title: Pikaluistelu

text: MM-kilpailuissa naisten sarja oli ensimmäistä kertaa mukana 1933, ja olympialaisissa 1960 Squaw Valleyssä. 1976 Innsbruckissa olympiaohjelmaan lisättiin miesten 1 000 metriä, ja 1988 Calgaryssä naisten 5 000 metriä.


title: Pikaluistelu

text: Aikaisemmin luistelijat eivät olleet kovinkaan voimakkaasti erikoistuneet tietyille matkoille, ja esimerkiksi 1980 Lake Placidin olympialaisissa Yhdysvaltain Eric Heiden voitti kaikki viisi miesten kultamitalia. Nykyisin luistelijat ovat erikoistuneet pitemmille tai lyhyemmille kilpailumatkoille, ja yksittäiskilpailujen MM-kisoja on alettu järjestää. Samaten maailmancupissa kilpaillaan matkakohtaisesti.


title: Pikaluistelu

text:
1986 pikaluistelun emä- ja mahtimaan Alankomaiden Heerenveeniin valmistui hallirata, ja 1988 Calgaryssä kilpailtiin olympialaisissa jo sisäradalla. Vielä 1992 Albertvillessä luisteltiin ulkojäillä, toistaiseksi viimeisen kerran olympialaisten historiassa.
Sisäradoille siirtymisen jälkeen toinen vallankumous tapahtui talvella 1997/1998, jolloin käyttöön otettiin ns. "klap"-luistimet, jossa luistin on kiinnitetty hieman suksisiteen tapaan terään ainoastaan etuosastaan. Klap-luistin mahdollistaa ennen kaikkea reisien voiman siirron tehokkaammin jäähän. Tästä seurasi huikean tuloskehityksen vaihe ja esimerkiksi 1998 Naganon talviolympialaisissa monet maailmanennätykset laitettiin uuteen uskoon. Kierrosaikoihin tuli parannusta noin sekunnin verran.


title: Pikaluistelu

text: Teknistä kehitystä on tapahtunut myös luistelijoiden asuissa, joiden aerodynaamisia ominaisuuksia on parannettu muun muassa materiaaleja kehittämällä.


title: Pikaluistelu

text: 2006 Torinon olympialaisissa oli ensi kertaa mukana ratapyöräilystä omaksuttu joukkuetakaa-ajokilpailu.


title: Pikaluistelu

text: Aikuiset luistelevat arvokisoissa 400 metrin mittaisella radalla. Luistinradalla on kaksi leveydeltään vähintään nelimetristä rataa. Kilpailut kilpaillaan parilähtönä, jossa radoilla on kerrallaan kaksi luistelijaa, ja he vuoron perään vaihtavat rataa kunkin kierroksen aikana takasuoralla sijaitsevalla 70 metrin mittaisella vaihtoalueella.


title: Pikaluistelu

text: Kokonais- eli yleiskilpailussa luistelumatkan käydään lyhimmästä pidempään siten, että kunkin matkan 500 metrin keskiajat lasketaan yhteen. Kilpailut käydään kahdessa tai kolmessa päivässä.


title: Pikaluistelu

text: Sprinttimatkoilla (500 ja 1 000 metriä) kumpikin matka luistellaan kahdesti kaksipäiväisissä yhteispistekilpailuissa edellä mainitun pistelaskujärjestelmän mukaan.


title: Skaalakorkeus

text: Skaalakorkeus "H" on planeetan kaasukehän tai sen osana olevan kaasun se korkeus, jossa kaasun osapaine pienenee e:nteen osaan pinnalla vallitsevasta paineesta. Tässä e on Neperin luku eli noin 2,718. Maalle hapen skaalakorkeus on 7 kilometriä, typen 8 kilometriä ja vedyn 120 kilometriä. Koko ilmakehän skaalakorkeus on 8,5 kilometriä. Vedyn korkea skaalakorkeus merkitsee sitä, että vetykaasu karkaa Maan ilmakehästä. Skaalakorkeus määräytyy kaasujen lämpöliikkeestä, eli lämpötilasta ja kaasuosasten massasta.


title: Skaalakorkeus

text: Maan ilmakehälle skaalakorkeus H = 8500 m, kun lämpötila on 290 K eli noin +17 °C. Skaalakorkeus voidaan määritellä yhtälöllä


title: Skaalakorkeus

text: jossaSkaalakorkeuden "H" avulla voidaan laskea paineen väheneminen ylöspäin mentäessä, jos paine maan pinnalla tunnetaan


title: Skaalakorkeus

text: jossa H on skaalakorkeus, P on paine korkeudella 0 (ilmalle 1,01×10Pa) ja P = paine korkeudella z.


title: Skaalakorkeus

text: Huomattava on, että esimerkiksi Aurinkoa Maata lähempänä kiertävässä Venuksessa vesihöyryn skaalakorkeus on 40 km, Maassa se on 13 km. Venuksen vesihöyry karkaa avaruuteen Maata nopeammin ja planeetalla ei senkään takia ole meriä.


title: Skaalakorkeus

text: Muutamia kaasujen skaalakorkeuksia Maalle, Venukselle ja Marsille:


title: Sakari Kuosmanen

text: Sakari ”Saku” Kuosmanen (s. 6. syyskuuta 1956 Helsinki) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän on levyttänyt useita sooloalbumeita ja tehnyt yhteistyötä Sleepy Sleepersin ja Leningrad Cowboysin kanssa. Kuosmanen on myös ohjaaja Aki Kaurismäen luottonäyttelijä.


title: Sakari Kuosmanen

text: Kuosmasen taiteilijaprofiili on muuttunut ajan myötä merkittävästi. 1980-luvulla hän identifioitui rokkiin, nykyään hänet nähdään iskelmän tekijänä. Hän on myös tehnyt televisioon Aake Kallialan kanssa ohjelmasarjan "Aaken ja Sakun kesäkeittiö" vuonna 1999.


title: Sakari Kuosmanen

text: Kuosmanen on ollut mukana myös ravintolabisneksessä. Hän on pitänyt ravintoloita Kuopion matkustajasatamassa Galley Kalamarinassa, Playa del Inglesissä, Lempäälän Ideaparkissa ja Nuorgamissa..


title: Sakari Kuosmanen

text: Kuosmanen asuu Siilinjärvellä ja hänellä on neljä lasta.


title: Suomen Kuvalehti

text: Suomen Kuvalehti (lyhenne SK) on suomalainen perjantaisin ilmestyvä aikakauslehti, jota julkaisee Otavamedia Oy. Lehti käsittelee ajankohtaisia kotimaan ja ulkomaan tapahtumia, yhteiskunnallisia asioita, talouden ja politiikan aiheita, kulttuuri-ilmiöitä sekä tiedettä. Lehden päätoimittaja on Ville Pernaa.


title: Suomen Kuvalehti

text: Lehdessä julkaistaan vakituisesti sarjakuvaa "Helmi ja Heikki". Lehden Jyviä ja akanoita -palstalla, jonka aloitti Sakari Virkkunen vuonna 1958, julkaistaan muissa lehdissä kirjoitettuja kömmähdyksiä.


title: Suomen Kuvalehti

text: Ensimmäinen "Suomen Kuvalehti" -nimeä käyttänyt lehti ilmestyi vuosina 1873–1880 ja toinen vuonna 1894.


title: Suomen Kuvalehti

text: Nykyinen "Suomen Kuvalehti" aloitti ilmestymisensä vuonna 1916, ja siihen yhdistyi "Kansan Kuvalehti" vuonna 1934. Ensimmäisenä päätoimittajana vuonna 1916 toimi Matti Kivekäs, joka sai myöhemmin surmansa Suomen sisällissodassa valkoisten puolella.


title: Suomen Kuvalehti

text: "Suomen Kuvalehti" järjesti vuonna 1929 ajan rotuoppien innoittamana suomalaisen naistyypin puhdasta edustajaa etsivät kauneuskisat. Kallonmittaustakin sisältäneen kisan voittajaksi kruunattiin Irma Carberg.


title: Suomen Kuvalehti

text: "Suomen Kuvalehti" on jakanut vuosittain vuodesta 1975 alkaen journalistipalkinnon ”vaikuttavasta journalistisesta toiminnasta tai merkittävistä kansallisia tai yhteiskunnallisia kysymyksiä käsittelevistä kirjoituksista tai ohjelmista mediassa”. Palkintosumma on 5 000 euroa.


title: Suomen Kuvalehti

text: Syyskuussa 2010 lehti alkoi ilmestyä myös iPad-laitteille suunnattuna digilehtenä. Joulukuussa 2013 lehti uudisti toimintaansa ja sen verkkoversio muuttui osin maksulliseksi.


title: Globuli

text: Globuli on tähtienvälinen tumma kaasupilvi keskellä kirkasta hohtavaa emissiosumua.


title: Globuli

text:
Bokin globuli on tumma pilvi, jossa muodostuu tähtiä.
10-50 auringon massaiset globulit ovat emissiosumujen keskellä olevia noin yhden valovuoden läpimittaisia tummia alueita, joissa on mm. molekulaarista vetyä, häkää (CO) ja silikaattipölyä 1 % massasta. Näissä muodostuu tai on muodostunut kaksois- tai moninkertaisia tähtiä. Infrapuna- ja millimetrialueen havainnot viittaavat kaasun virtaukseen kohti prototähteä. Joissain globuleissa on lämpimiä kohteita, toisissa Herbig-Haro-kohteita ja joissakin molekulaarisen kaasun ulosvirtausta. Jos molekyylipilvi joutuu vaikkapa supernovan läpäisemäksi siitä saattaa tulla globuli.


title: Globuli

text:
Thackerayn globuleja on havaittu vain pilvessä IC 2944.
Ne ovat tiheitä, läpikuultavia tiheän pölyn pilviä.
Näistä globuleista tiedetään hyvin vähän.


title: Gemini 3

text: Gemini 3 oli USA:n ensimmäinen kahden miehen avaruuslento. Gemini tarkoittaa kaksosia. Gemini 3 -avaruuslento toteutettiin 23. maaliskuuta 1965 ja se kesti noin 5 tuntia. Aluksessa olleiden astronauttien nimet olivat Virgil Grissom ja John Young. Virgil Grissom oli jo aiemmin osallistunut USA:n toiselle avaruuslennolle, hypylle avaruuteen, Mercury 4 -avaruusaluksella.


title: Jeansin massa

text:
Jeansin massaa M suurempi kaasupilvi kutistuu kokoon oman painovoimansa ansiosta.
Kaasupilvessä kaasun lämmöstä johtuva paine, magneettikentät jne pyrkivät hajottamaan pilveä.
Painovoima pyrkii kutistamaan pilveä. Kun
painovoima on hajottavia voimia suurempi, kaasupilvi kutistuu kasaan. Jeansin massaa vastaa myös Jeansin pituus tietyn massaiselle kaasupilvelle, sekä Janensin tiheys tietyn kokoiselle kaasupilvelle.


title: Jeansin massa

text:
missä formula_2 on Jeansin massa,
formula_3 on äänen nopeus,
formula_4 on gravitaatiovakio ja
formula_5 on kaasun tiheys.


title: Gravitaatiovakio

text: Gravitaatiovakio G on vakio, jonka avulla lasketaan painovoima tietyllä etäisyydellä tietyn massaisesta kappaleesta. Painovoima on suoraan verrannollinen kappaleiden massoihin ja kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön. Verrannollisuuskerroin on gravitaatiovakio.


title: Gravitaatiovakio

text: Gravitaatiovakion arvo on:


title: Gravitaatiovakio

text: Vakion suhteellinen epätarkkuus on formula_3.


title: Gravitaatiovakio

text: Gravitaatiovakio sisältyi vakiokertoimena jo Isaac Newtonin vuonna 1687 julkaisemaan gravitaatiolakiin, mutta sen arvo pysyi vielä yli sadan vuoden ajan tuntemattomana. Tämä johtui siitä, että punnittavissa olevien kappaleiden väliset gravitaatiovoimat ovat niin heikkoja, ettei niitä pystytty havaitsemaan.


title: Gravitaatiovakio

text: Newtonin aikana tunnettiin jo Maan pinnalla vallitseva painovoiman kiihtyvyys, joka nykyisissä mittayksiköissä on "g" = 9,81 "m/s" sekä Maan säde "r" = 6366 km = 6,366 · 10 "m" , joten näiden avulla voitiin kyllä laskea Maan massan ja gravitaatiovakion tulo:


title: Gravitaatiovakio

text:
mistä saatiin tulon arvoksi noin 3,9 · 10 "m/s". Yhtäpitävästi tämä tulo voitiin laskea myös Kuun kiertoajan ja
etäisyyden avulla seuraavasti:


title: Gravitaatiovakio

text: missä v on Kuun liikenopeus, R sen radan säde = 3,8 · 10 m ja T sen kiertoaika = 27,5 "d" = 2,376 · 10 "s", mistä tulon GM arvoksi saadaan niin ikään 3,9 · 10 "m/s".


title: Gravitaatiovakio

text: Sitä seikkaa, että nämä molemmat johtivat samaan tulokseen, Newton pitikin tärkeänä todisteena gravitaatiolain yleispätevyydelle. Maan massalle ja samalla gravitaatiovakiolle hän saattoi kuitenkin esittää vain hyvin karkeita likiarvoja olettamalla, että Maan tiheys olisi kauttaaltaan samaa luokkaa kuin kallioperän pintakerroksissa yleisimpien kivilajien.


title: Gravitaatiovakio

text: Tarkemmin gravitaatiovakion sai ensimmäisenä mitatuksi vasta Henry Cavendish vuonna 1798 käyttämällä John Michellin keksimää torsiovaakaa. Siihen hän kiinnitti kaksi lyijykuulaa, joiden välinen gravitaatiovoima oli jo mitattavissa niiden aikaansaaman kiertymän perusteella. Samalla hän sai määritetyksi myös Maan massan, ja Maan keskitiheys osoittautui selvästi suuremmaksi kuin Maan pintakerrosten kallioperän. Cavendishin saama arvo poikkesi nykyisin hyväksytystä vain suunnilleen yhden prosentin. Kuitenkin mittausteknisten hankaluuksien vuoksi gravitaatiovakion arvo tunnetaan vielä nykyisinkin epätarkemmin kuin muiden yleisten luonnonvakioiden.


title: Gemini 4

text: Gemini 4 oli avaruuslento, joka toteutettiin 3.–7. kesäkuuta 1965. Lento kesti yhteensä 98 tuntia. Avaruusaluksessa mukana olivat astronautit Edward White ja James McDivitt. White suoritti ensimmäisenä yhdysvaltalaisena avaruuskävelyn. Se tapahtui 160 kilometrin lentokorkeudessa ja kesti 20 minuuttia.


title: Gemini 4

text: Lennon aikana miehistö yritti mennä lähelle avaruuteen jäänyttä Titan-kantoraketin osaa. Yritys kuitenkin epäonnistui miehistön tekemän virheen takia.


title: Harold Pinter

text: Harold Pinter, CH, CBE (10. lokakuuta 1930 Lontoo – 24. joulukuuta 2008 Lontoo), oli Nobel-palkittu englantilainen näytelmäkirjailija, käsikirjoittaja, näyttelijä, teatterinjohtaja, runoilija, poliittinen toimija ja Central School of Speech and Draman johtaja.


title: Harold Pinter

text: Julkaistuaan teini-iässä runoja ja näyteltyään koulunäytelmissä Pinter aloitti teatteriuransa 1950-luvun puolivälissä näyttelijänä nimellä David Baron. Hänen kirjailijanuransa kesti yli 50 vuotta. Ensimmäinen näytelmä oli "Huone" (1957), ja hän kirjoitti 29 näytelmää ja 26 käsikirjoitusta, sketsejä, radio- ja televisionäytelmiä, runoja novelleja, yhden romaanin, esseitä puheita ja kirjeitä.


title: Harold Pinter

text: Hän on ollut tunnetuin näytelmäkirjailijana ja käsikirjoittajana, ja niiden alojen merkittävimpiä teoksia ovat "Syntymäpäiväjuhla" (1957), "Talonmies" (1959), elokuvana "Caretaker – Kuokkavieras" (1963), "Kotiinpaluu" (1964) ja "Petos" (1978), jotka kaikki on sovitettu elokuviksi, ja muiden teosten sovittamisesta käsikirjoituksiksi, kuten "Palvelija" (1963), "The Go-Between – sanansaattaja" (1970), "Ranskalaisen luutnantin nainen" (1981), "Oikeusjuttu" (1993) ja "Pirullista peliä" (2007). Hän ohjasi näyttämölle, televisiolle ja elokuvaksi lähes 50 teosta sekä omista että toisten teoksista. Hänen terveytensä heikkeni vuodesta 2001, mutta hän jatkoi näyttelemistä sekä teatterissa että elokuvassa ja viimeinen esiintyminen oli kriitikkojen kiittämä lokakuussa 2006 valmistunut tuotanto Samuel Beckettin "Viimeinen ääninauha", Royal Court Theatre 50-vuotisjuhlakaudella. Sen lisäksi, että hän jatkoi kirjoittamista, lähinnä runojen, antoi haastatteluja, puhui yhteiskunnallisista kysymyksistä ja oli läsnä omissa teatteri- ja elokuvaensi-illoissaan ja ynnä muissa, hän otti lokakuussa 2008 vastaan Central School of Speech and Draman johtotehtävän.


title: Harold Pinter

text: Pinterin näytelmissä on usein ristiriitaisten luonteiden välisiä voimakkaita ristiriitoja. Taistelu käydään sanallisesta ja tilan hallinnasta ja siitä, miten kumpikin osapuoli muistaa menneet tapahtumat. Näytelmille ovat tyylillisesti ominaisia tauot ja hiljaisuus, komedian ajoitus, provokatiivinen kuvasto, nokkela dialogi, kaksimielisyys, iva ja uhka. Temaattisesti moniselitteisinä ne nostavat esiin monimutkaisia kysymyksiä ihmisen yksilöllisestä identiteetistä, jota tukahduttavat yhteiskunnalliset voimat, kielen valta ja muistin epätarkkuus. Pinteriä on teostensa tavoin pidetty monimutkaisena ja ristiriitaisena . Vaikka Pinter julkisesti karttoi käyttämästä omista teoksistaan käsitettä "poliittinen teatteri", hän alkoi 1980-luvun puolivälissä kirjoittaa avoimen poliittisia näytelmiä, jotka kuvastivat hänen omaa kasvavaa kiinnostustaan poliittisiin kysymyksiin ja hänen elämässään tapahtuneita muutoksia. Tämä suuntaus hänen tuotannossaan ja hänen vasemmistolainen poliittinen toimintansa herättivät jossain määrin keskustelua. Poliittinen suuntautuminen näkyi myös vuoden 2005 Nobel-puheessa, jossa Pinter hyökkäsi rajusti Yhdysvaltojen toisen maailmansodan jälkeen harjoittamaa ulkopolitiikkaa vastaan.


title: Harold Pinter

text: Pinterille on myönnetty 19 arvonimeä ja lukuisia muita kunnianosoituksia ja palkintoja, kuten Nobelin kirjallisuuspalkinto ja Ranskan Kunnialegioonan jäsenyys. Hänen kunniakseen ovat oppilaitokset ja esittävien taiteiden organisaatiot nimenneet konferensseja ja juhlia. Nobelin palkintoa myöntäessään Ruotsin akatemia mainitsi, että häntä "pidetään yleisesti 1900-luvun jälkipuoliskon brittiläisen draaman merkittävimpänä edustajana". Hän sai 19. kunnia-arvon Central School of Speech and Dramalta poissa olevana sairauden vuoksi 10. joulukuuta 2008. 25. joulukuuta 2008 hänen vaimonsa Antonia Fraser ilmoitti hänen kuolleen syöpään edellisenä päivänä.


title: Jan Bos

text: Jan Bos (s. 29. maaliskuuta 1975 Harderwijk, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija ja kilpapyöräilijä.


title: Jan Bos

text: Matkakohtaisista MM-kisoista Bosilla on 1 000 metriltä kulta vuodelta 1999 ja kolme hopeaa vuosilta 1997, 2000 ja 2005 sekä 1500 metriltä pronssia vuodelta 2000. Sprintterien MM-kisoista Bosilla on maailmanmestaruuskulta vuodelta 1998, hopeaa vuodelta 1999 ja pronssia vuodelta 2006. 1998 Naganon olympialaisista Bos voitti 1000 metrillä hopeaa ja 2002 Salt Lake Cityn kisoissa hän uusi hopeamitalinsa samalla matkalla.


title: Jan Bos

text: 2004 Ateenan kesäolympialaisissa Bos osallistui ratapyöräilyn joukkuekilpailuun yhdessä veljensä Theo Bosin kanssa.


title: Kutaisi

text: Kutaisi () on Georgian toiseksi suurin kaupunki ja Imeretin alueen pääkaupunki. Vuodesta 2012 lähtien se on myös Georgian parlamentin ja hallituksen kotipaikka. Kaupungissa on 197 000 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 65 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee Imeretin keskiosassa Rioni-joen varrella 80–180 metrin korkeudella merenpinnasta. Kukkulainen Okriban alue sijaitsee kaupungin pohjoispuolella ja Kolkhiin alanko etelä- ja länsipuolella. Tbilisiin on matkaa 220 kilometriä.


title: Kutaisi

text: Antiikin aikaan Kutaisi oli Kolkhiin valtakunnan pääkaupunki. Kaupungin nimi tulee kreikan sanasta "kuata" ja tarkoittaa "kivistä". Historioitsijat uskovat, että Kutaisi, entinen "Aia", oli Iasonin ja argonauttien määränpää heidän etsiessään kultaista taljaa. Keskiajalla Kutaisi toimi yhdistyneen Georgian kuningaskunnan pääkaupunkina ja myöhemmin Imeretin kuningaskunnan keskuksena. 1800-luvun alussa Venäjän keisarikunta liitti Imeretin itseensä ja Kutaisista tuli Kutaisin kuvernementin pääkaupunki.


title: Kutaisi

text: Kaupunki liitettiin Potin–Tbilisin rautatiehen vuonna 1877, ja seuraavina vuosikymmeninä sen asukasluku kasvoi voimakkaasti. Kutaisiin perustettiin viinin ja mineraaliveden tuotantolaitoksia. 1921 kaupunki toimi 14 päivää puna-armeijan Tbilisistä ajaman menševikkihallituksen pääkaupunkina. 10. maaliskuuta 1921 puna-armeija valloitti kaupungin. Ennen Georgian uutta itsenäisyyttä 1991 Kutaisi oli tärkeä teollisuuskeskus.


title: Kutaisi

text: Georgian parlamenttia siirtyi vuonna 2012 Kutaisiin vanhasta neuvostoarkkitehtuuria ja keskushallintoa edustaneesta rakennuksesta Tbilisissä. Uuden parlamenttirakennuksen (2012) tieltä räjäytettiin neuvostoajoista muistuttanut "Merab Berdzenišvili" luoma toisen maailmansodan veteraanien monumentti, missä yhteydessä menehtyi kaksi sivullista joulukuussa 2009. Vuosina 2010-2012 Kutaisiin valmistui uusi rakennus Georgian hallitukselle (2010), parlamentille (2012) ja sen henkilökunnalle (2011). Vuodesta 2012 Georgian parlamentti on kokoontunut Kutaisissa.


title: Kutaisi

text: Kutaisi sijoittuu pääosin tasangolle, mutta kaupungin pohjoiset alueet ovat kukkuloilla. Kaupunki levittäytyy Rioni-joen molemmille rannoille. Ilmasto on kostean subtrooppinen: talvi on suhteellisen lämmin ja kesä kuuma. Keskilämpötila Kutaisissa on 14,5 astetta celsiusta ja vuosittainen sademäärä noin 1 730 millimetriä.


title: Kutaisi

text: Keskiaikainen kaupunki on yhä näkyvissä. Erityisesti Mtsvane qvavilan juutalainen kortteli on hyvin säilynyt. Kolme Rioni-joen ylittävää siltaa ovat itsessään nähtävyyksiä: vanhin niistä, Tšatšvis khidi, rakennettiin vuonna 1866, Tsiteli khidi myös 1860-luvulla ja Tetri khidi vuonna 1872. Ukimerionin kukkulalla joen toisella puolella sijaitsee Bagratin katedraali, jonka Georgian kuningas Bagrat III rakennutti vuonna 1003 ja osmanit räjäyttivät vuonna 1692. Rakennus on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon yhdessä kaupungin lähistöllä sijaitsevan Gelatin luostarin kanssa. Katedraalin lähellä on kuninkaallisen palatsin ja linnoituksen raunio, jonka luota avautuu näkymä luostarille saakka. Kaupungissa on myös historian ja etnografian museo, jossa on näytteillä esimerkiksi antiikin ajan esineistöä, 900-luvun ikoneita, käsikirjoituksia ja tyypillistä esineistöä Imeretin alueelta.


title: Prototähti

text: Prototähti on syntyvä tähti. Sitä ympäröi tähtienvälisen aineen pilvi, josta tähti on tiivistymässä. Prototähtiä voidaan havaita vain pitkäaaltoisen säteilyn alueella: radio- tai infrapunasäteilyllä.


title: Prototähti

text: Tähdet syntyvät kaasupilvistä kutistumalla, jonka kitka vapauttaa lämpöä, mikä lopulta käynnistää ydinreaktiot. Tähti on kaasupilvi, joka tuottaa energiaa ydinreaktioilla. Prototähtivaihe kestää tähtienvälisen kaasupilven kutistumisesta ydinreaktioiden alkamiseen tähden keskustassa. Prototähden tyypillinen läpimitta on 100 AU. Prototähdelle syntyy varsin varhaisessa vaiheessa kaasukiekko, johon putoaa ympäröivästä kaasuvaipasta kaasua. Toisaalta syntynyt, valoa loistava tähti suihkuttaa navoiltaan ainetta valtavalla nopeudella.


title: Prototähti

text: Juuri syntynyt, luokan 0 prototähti on rakenteeltaan punertava tähti, jota ympäröi litteä kaasukiekko. Kiekko paksunee voimakkaasti 100-200 AU:n päässä keskustähdestä. Sivulta virtaa tähän paksunemaan kaasua. Tähden ympäristöstä sinkoutuu kaasua nopeina suihkuina kauas avaruuteen. Kaasun kiihdyttää kiekon kuuman sisäosan ja tähden ympäristön välinen magneettinen vuorovaikutus.


title: Prototähti

text: Jos prototähti havaitaan, se nähdään infrapuna-alueella IR-lähteenä kaasu- ja pölypilven sisässä. Prototähtivaihe kestää Auringon kaltaisella tähdellä tyypillisesti 10 miljoonaa vuotta, ja 15 Auringon massaisella tähdellä "vain" 50 000–100 000 vuotta. Esimerkkejä varsinaisista prototähdistä ovat CE (1996) ja M(2000), jotka pyörivät hyvin nopealla, noin 300 kilometrin sekuntivauhdilla. Prototähti alkaa tasapainotilassa olevan jättiläismolekyylipilven kutistumisella, joka johtuu Linnunradan tiheysaallosta, supernovaräjähdyksen aiheuttamasta shokkiaallosta tai pilvien keskinäisestä törmäyksestä. Kutistuva pilven alue useimmiten pirstoutuu eli fragmentoituu osiin, jotka taas hajoavat osiin, jotka hajoavat osiin. Lopputulos on tähtijoukko. Auringon massaisen tiheän pilven eli Bokin globulin säde on tyypillisesti 0,1 parsekia eli 20 000 AU:ta tai 4,3 miljoonaa Auringon sädettä. Lämpötila pilven sisuksissa on 10 kelviniä.


title: Prototähti

text: Alussa pilven tiheysjakauma noudattaa lakia p=r ja ulompana yli 5000 AU:n päässä p=r. Pilvistä tehdyt mittaukset ovat hyvin epätarkkoja tämän suhteen. Pilven tiheys kasvaa keskustaa kohden. Kutistuvan pilven lämpötila kasvaa jatkuvasti kaasuosasten putoamisliikkeen synnyttävän kitkan vaikutuksesta. Ensin vetymolekyylit hajoavat eli dissosioituvat noin 2000 asteen lämpötilassa. Sitten vetyatomit ionisoituvat suunnilleen 10 000 asteen lämpötilassa. Tähti alkaa säteillä näkyvää valoa kun sen pinta on noin 2500 asteen lämpöinen. Helium ionisoituu 100 000 asteessa. Viriaaliteoreeman mukaan puolet syntyneestä gravitaatioenergiasta joka on luokkaa 7*10 joulea lämmittää tähteä ja puolet säteilee pois. Viriaaliteoreemassahan 2*lämpöliike+gravitaatio=0. Lopuksi syntyvän tähden keskustassa alkaa ydinreaktio. Kutistuvan pilven tiheä keskusosa ehtii romahtaa kasaan ennen kuin harva laitaosa. Koska prototähti pyörii noin, sen tiiviin ytimen ympärille muodostuu laaja kaasukiekko, josta tulee myöhemmin planeettakunta. Kaasukiekko on kertymäkiekko, koska siihen putoaa jatkuvasti kaasua. Tähden lämpötila nousee ja se säteilee säteilylakien mukaan yhä lyhytaaltoisempaa sähkömagneettista säteilyä. Aluksi syntyvä 40 km/s prototähti säteilee radioalueella, mikroaaltoalueella ja alimillimetrialueella. Sitten säteilyn maksimi siirtyy kaukoinfrapunaan ja lähi-infrapunaan. Lopulta tähti säteilee näkyvää valoa, joka ei monesti näy tiheän pilven läpi. Auringon massaisen tähden kiekon minimisäde on 2–5 Auringon sädettä. Auringon pitäisi kutistuttuaan pyöriä 200–300 km/s.


title: Prototähti

text: Eräässä vaiheesa pilvi tulee läpinäkymättömäksi infrapunalle, joka vaikeuttaa suoria havaintoja. Prototähden muodostumisen lopputulos on pääsarjan tähti, jolla on ympärillään kaasusta ja pölystä muodostunut kiekko, jossa alkanut planeettakunnan syntyprosessi jatkuu. Juuri syntynyt pääsarjan tähti voi arvion mukaan pyöriä 50–150 km/s tai nopeamminkin tai alle 10 km/s. Havainnot viittaavat siihen, että syntyneet tähdet saattavat pyöriä hyvin erilaisilla nopeudella. Esipääsarjan tähdet pyörivät ehkä 20–60 km/s. pyörimisnopeus riippuu edeltävän prototähden massasta.


title: Prototähti

text: Tunnettu prototähti on IRAS 4 sumussa NGC 1333, joka on esikaksoistähti. Kun prototähti on kutistunut noin 70–1000 Auringon säteiseksi, siitä tulee ensin FU Orionis-tähti, sitten T Tauri-tähti. Globulia B335 epäillään alkuvaiheessa olevaksi prototähdeksi.


title: Prototähti

text: 1) Noin 400 000 AU:n (2 parsekia) "läpimittaisen" tiheä molekyylipilvi jolla on tiheä ydin, esitähti kutistuu. Vain 10% suurista 100 000 Auringon massaisista molekyylipilvistä muodostuu tähdiksi.


title: Prototähti

text: 2) Noin 10 000 AU:n "säteinen" pilven ydin alkaa kutistua. Lopulta tähti alkaa säteillä valoa. Juuri kutistuneen suunnilleen auringon massaisen tähden ikä on 100 000 vuotta. Esimerkki esitähtiytimestä Oph D eli L 1696A.


title: Prototähti

text: 3) Prototähti noin 500 AU:n säteisen molekyylipilven sisässä. Prototähti on kaasukiekon ympäröimä valoa loistava tähti, jonka navoilta lähtevät suihkut, jotka syntyvät esitähden ja sitä ympäroivän ionisoituneen kaasukiekon magneettisesta kytkennästä. Vaihe kestää 10 000–100 000 vuotta. Nuorten tähtien luokka 0. Pilven lämpötila 20–35 K. Tähden pintalämpötila 3500–4500 astetta. Kiekkoon virtaa epäsäännöllisesti kaasua, niin että se repeytyy välillä kappaleiksi. Suihkut purkautuvat ajoittain voimakkaasti. Monet prototähdet pyörivät noin 40 km/s tai 25 km/s.


title: Prototähti

text: 4) Kaasukiekon ja tähden ympärillä oleva molekyylipilvi hävinnyt. Kaasukiekon läpimitta 100 AU. Tämä vaihe kestää 0,1–3 miljoonaa vuotta. Sitä kutsutaan T Tauri-vaiheeksi. Nuorten tähtien luokka I/II.


title: Prototähti

text: 5) Noin 3–50 miljoonaa kestävä vaihe, jossa planeetat osin muotoutuneet ja pölykiekko hävinnyt. Planeettojen välissä vielä runsaasti muodostumisesta jäänyttä romua. Keskustähti ei vielä täysin vakaassa pääsarjavaiheessa. Tämä on esipääsarjavaihe eli PMS.


title: Prototähti

text: 6) Pääsarjavaihe, jolloin Auringon massaisen tähden pintalämpötila 6000 astetta. Tähti vakautunut, ydinreaktiot alkaneet.


title: Tiheysaaltoteoria

text: Tiheysaaltoteoria on Chia-Chiao Lin ja Frank H. Shun 1960-luvulla kehittämä teoria spiraaligalaksin muodostumista. Sen avulla on pystytty selittämään miksi molekyylipilvet, HII-alueet ja pimeät sumut muodostuvat galaksin kierrehaaroihin.


title: Tiheysaaltoteoria

text: Tiheysaalto on pyörivässä järjestelmässä, kuten galaksissa tai kertymäkiekossa esiintyvä liikkuva paineaalto. Se etenee keskustasta ulospäin, kunnes vaimenee olemattomiin. Esimerkiksi Linnunradan ja muiden galaksien kierteishaarat ovat tiheysaaltoja, jotka ovat saaneet aikaan kohtaamansa tähtienvälisen kaasun kokoonpuristumista ja romahtamista uusiksi tähdiksi. Nämä uudet ja kirkkaat tähdet paljastavat galaktisten tiheysaaltojen olemassaolon.


title: Tiheysaaltoteoria

text: Galaksien tiheysaallot saavat alkunsa ja pysyvät yllä mitä todennäköisimmin pienempien seuralaisgalaksien aikaan saamien, niin kutsuttujen Lindbladin resonanssien avulla. Myös galaksien keskustojen epäsymmetrisyys, kuten kaksi toisiaan kiertävää massiivista mustaa aukkoa voivat olla tiheysaaltojen alullepaneva voima.


title: Adam Małysz

text: Adam Małysz [] (s. 3. joulukuuta 1977 Wisła, Puola) on puolalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, sittemmin auto-urheilija. Mäkihyppyuransa jälkeen hän on ajanut erämaarallikilpailuja.


title: Adam Małysz

text: Häntä voidaan saavutustensa perusteella pitää yhtenä kaikkien aikojen parhaista mäkihyppääjistä, sillä hän on voittanut neljä maailmanmestaruutta, neljä olympiamitalia ja neljä kertaa maailmancupin kokonaiskilpailun voiton, sekä voittanut kertaalleen Keski-Euroopan mäkiviikon.


title: Adam Małysz

text: Małysz aloitti uransa 1995, ja kahden kauden ajan hän kilpaili keskitasolla maailmancupissa. Vuosituhannen alussa hän nousi maailman huipulle voittamalla 2000–2001 Keski-Euroopan mäkiviikon, maailmancupin kokonaiskilpailun, K90-mäen maailmanmestaruuden sekä hopeaa K120-mäestä.


title: Adam Małysz

text: Vuonna 2002 Małysz uusi maailmancupin kokonaisvoittonsa ja otti Salt Lake Cityn olympialaisissa hopeaa suur- ja pronssia normaalimäestä. Vuotta myöhemmin Małysz voitti kolmannen maailmancupin kokonaiskilpailunsa sekä maailmanmestaruuskilpailuissa molemmat mäkihypyn yksilökilpailut Italian Val di Fiemmessä.


title: Adam Małysz

text: Kaudella 2003–2004 alkoivat vaikeudet, jotka romahduttivat Małyszin maailmancupissa kauden päätteeksi lopulta sijalle 12. Myöskään lentomäen MM-kisoista ei tullut mainittavaa menestystä. Seuraavalla kaudella Małysz hyppäsi tasaisen varmasti, vaikka 2000-luvun alun menestys olikin enää kaukainen muisto. Lopulta puolalainen nousi maailmancupissa neljännelle sijalle. Kaudella 2005–2006 Małysz nappasi yhden maailmancupin osakilpailuvoiton loppukaudesta, mutta juuri muuta mainittavan arvoista kausi ei puolalaiselle tuottanut. Olympialaisten 7. ja 14. sija kuvastivat Małyszin kautta hyvin. Tuloksena maailmancupissa oli yhdeksäs sija. Seuraavalle kaudelle, 2006–2007, Puolan hiihtoliitto palkkasi maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi Hannu Lepistön. Lepistö palautti Małyszin pitkästä aikaa mukaan maailmancupin kärkitaistoon, ja juuri ennen Sapporon MM-kisoja hän voitti kolme maailmancupin osakilpailua. Myös MM-kisat sujuivat Małyszilta hyvin, lopputuloksena suurmäen neljäs sija ja normaalimäen maailmanmestaruus.


title: Adam Małysz

text: 11. maaliskuuta 2007 Małysz nousi kaikkien aikojen maailmancupin osakilpailujen voittotilastossa toiseksi ohi Janne Ahosen (tuolloin 32 voittoa), nousten tasoihin Jens Weißflogin kanssa (33 voittoa). Kaksi päivää myöhemmin, 13. maaliskuuta, Małysz ohitti myös Weißflogin nousten yksinään voittotilaston kakkoseksi. Keväällä 2012 Gregor Schlierenzauer pudotti Małyszin tilastossa kolmanneksi.


title: Adam Małysz

text: Kauden 2007 kevätpuolella Małysz nousi huippukuntoon voittaen loppukauden 12 viimeisestä kilpailusta yhdeksän. Kovakuntoinen puolalainen ohitti maailmancupin kokonaiskilpailussa lopulta norjalaisen Anders Jacobsenin ja voitti mäkihypyn maailmancupin urallaan neljättä kertaa. Małysz voitti loppukaudesta myös Nordic Tournamentin neljästä kilpailusta kolme ja voitti samalla koko turnauksen.


title: Adam Małysz

text: Kausi 2008–2009 alkoi heikosti, ja Małysz jätti mäkiviikon kesken. Hänen henkilökohtaiseksi valmentajakseen palkattiin Hannu Lepistö. Liberecin MM-kisat menivät heikosti, eikä puolalainen päässyt edes kymmenen parhaan joukkoon kummassakaan kilpailussa. Loppukaudesta Małyszin taso kuitenkin nousi ja hän ylsi pariin otteeseen palkintokorokkeelle kilpailuissa.


title: Adam Małysz

text: Kaudella 2009–2010 Małysz palasi huipputasolle ja saavutti Vancouverin olympialaisissa kaksi henkilökohtaista hopeamitalia. Olympialaisista lähtien Małysz ja kaksi henkilökohtaista olympiakultamitaa voittanut Simon Ammann hallitsivat maailmancupin osakilpailuja. Maailmancupin kokonaistilanteessa hänen loppusijoituksensa oli viides. Lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Planicassa Małysz sijoittui neljänneksi jääden pronssimitalista 0,4 pisteen päähän.


title: Adam Małysz

text: Kaudella 2010–2011 Małysz, joka yleensä oli parhaassa vireessään vasta kevätpuolella kautta, aloitti kauden tasaisesti ollen lähes koko ajan kärkikymmenikössä. Kaudella Małysz keräsi yhdeksän palkintopallisijaa, joista yksi oli voitto. Oslon MM-kisoissa Małysz sai pronssia normaalimäen kilpailussa. Kisojen jälkeen hän kertoi lopettavansa uransa tähän kauteen. Viimeisessä kilpailussaan maailmancupissa 20. maaliskuuta Małysz otti kolmannen sijan. 26. maaliskuuta hänen kunniakseen pidettiin jäähyväiskilpailu, jonne kutsuttiin maailman hyppyeliitti. Sääolosuhteet vesittivät useimpien kilpailun, mutta Małysz pääsi alas turvallisesti ja hyppäsi kaikkein pisimmän hypyn.Małysz on osallistunut kansainvälisiin erämaarallikilpailuihin, kuten arvostetuimpaan Dakar-ralliin useampana vuotena.


title: Herbigin–Haron kohde

text: Herbig-Haro-kohde (HH-kohde) on pieni tähtimäinen kirkas sumu, jollaisia on havaittu T Tauri -tähtien lähellä.


title: Herbigin–Haron kohde

text: Se on ilmeisesti kaasusuihkupari, joka sinkoutuu vastamuodostuneesta tähdestä napojen suunnassa. Kaasu suihkuaa noin 150 km/s nopeudella. Suihkun törmätessä tähtienväliseen aineeseen se hohtaa hyvin kirkkaana. Herbig-Haro-kohteita on usein tähtien syntyalueilla.


title: Herbigin–Haron kohde

text: Kohteet on nimetty George Herbigin ja Guillermo Haron mukaan, jotka havaitsivat niitä toisistaan riippumatta non 50 vuotta sitten.


title: Herbigin–Haron kohde

text: 80 % Herbig-Haro-kohteista on syntyviä tai nuoria kaksoistähtiä. Yli 400 HH-kohdetta on löydetty, mutta niitä oletetaan olevan Linnunradassa jopa 150 000. Varsinaisesti Herbig-Haro-kohde tarkoittaa suihkun aiheuttamaa kirkastumaa tähtienvälisessä aineessa. Herbig-Haro-kohteiden suihkujen "kuumimmat" kohdat ovat yleensä alle 0,5 parsekin päässä keskustähdistään, mutta ne saattavat ulottua jopa yhden parsekin päähän. Herbig-Haro-kohteet ovat useimmiten Bokin globuleiden, tummien kaasumöykkyjen, lähellä keskustähteään. 20–30 % HH-kohteen kaasusta on ionisoitunut, mutta kauempana tämä osuus laskee. Shokkitörmäys tähtienväliseen aineeseen ionisoi monesti taas kaasua, ja nämä kirkkaat suihkujen "päät" hohtavat. Suihkut liikkuvat nopeudella 100–1 000 km/s. Ne syntyvät syntyvän tähden ympärillä nopeasti pyörivän kaasukiekon sisäosissa.


title: Herbigin–Haron kohde

text: HH-kohteiden lämpötila on 8 000–12 000 K, tiheys muutamia tuhansia – muutamia kymmeniä tuhansia hiukkasia /cm. Planetaarisissa sumuissa ja emissiosumuissa on noin 1 000 hiukasta/cm. Suihkujen massat ovat 1–20 Maan massaa.


title: T Tauri -tähti

text: T Tauri -tähti on nuori tähti, joka on kutistumassa kohti vakaata tilaa ja ydinreaktioiden alkamista. Näissä tähdissä havaitaan epäsäännöllisiä valonvaihteluja, ne ovat siis kirkkaudeltaan muuttuvia tähtiä. Niiden muuttujaluokka on INT. T Tauri -tähdet luetaan sumumuuttujiin ja purkautuviin muuttujiin. Nämä tähdet ovat nuorimpia näkyviä tähtiä. T Tauri -tähdissä on enemmän litiumia kuin Auringossa, koska ytimen lämpötila ei nouse tarpeeksi korkeaksi.


title: Pieni Magellanin pilvi

text: Pieni Magellanin pilvi (Pieni Magalhãesin pilvi, SMC), josta käytetään myös tunnusta NGC 292, on Linnunradan seuralaisgalaksi. Se sijaitsee Tukaanin tähdistössä, lähellään Suuri Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan. Ne ovat osa Linnunradan ja sen suurten naapurigalaksien muodostamaa Paikallista ryhmää. Niiden yhteisnimitys on Magellanin pilvet.


title: Pieni Magellanin pilvi

text: Pieni Magellanin pilvi sijaitsee 210 000 valovuoden päässä meistä. Se on varsin pieni epäsäännöllinen galaksi, jossa on kuitenkin vähintään 10 miljardia tähteä. Kääpiögalaksin läpimitta on useita tuhansia valovuosia, ja se on Linnunradan kolmanneksi lähin seuralainen. "Isoveljensä" Suuren Magellanin pilven tavoin se kiertää Linnunrataa, ja on arveltu, etteivät Magellanin pilvien radat ole toisistaan riippuvaisia.


title: Pieni Magellanin pilvi

text: Pienen Magellanin pilven löytöhistoria on samanlainen kuin Suurenkin, ovathan ne toisilleen lähekkäisiä ja helposti erottuvia eteläisen tähtitaivaan kohteita. Eteläisen pallonpuoliskon kansat ovat varmasti tunteneet galaksin jo esihistoriallisina aikoina, mutta eurooppalaisille se oli tuntematon ennen suurten löytöretkien aikaa. Amerigo Vespucci havaitsi ilmeisesti galaksin kolmannella merimatkallaan 1503–1504, mutta vasta vuonna 1519 kohde tuli länsimaiden tietoisuuteen, kun Fernão de Magalhães löysi uudelleen sekä suuren että pienen "pilven", jotka nimettiin hänen mukaansa.


title: Pieni Magellanin pilvi

text: Koska Pieni Magellanin pilvi sijaitsee vain 18 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta, ei sitä milloinkaan voida havaita Euroopasta eikä muiltakaan pohjoisilta alueilta. Sen sijaan eteläisellä pallonpuoliskolla ja päiväntasaajan molemmin puolin se on suhteellisen hyvä havaintokohde. Se on myös yksi kaukaisimmista kohteista, jotka voi nähdä paljain silmin. Galaksi on kuitenkin Suurta Magellanin pilveä pienempi kooltaan, ja se sijaitsee myös sitä kauempana, joten se on selvästi himmeämpi, kirkkaudeltaan (magnitudiltaan) noin +2,7, eli se näkyy hyvin ilman apuvälineitä valosaasteettomassa ympäristössä. Laajahkon koon takia sen pintakirkkaus on pieni, ja se näyttää todellakin epämääräiseltä pilveltä.


title: Planetesimaali

text:
Planetesimaali on pieni taivaankappale, jollaisesta tähtiä kiertävät planeetat syntyvät. Se on niin suuri, ettei kaasun jarrutus vaikuta siihen merkittävästi. Planetesimaalien kokoluokka vaihtelee metristä pieniin planeettoihin. Komeetat ja pikkuplaneetat saattavat olla
jäljelle jääneitä planetesimaaleja.


title: Planetesimaali

text:
Planetesimaali määritellään useimmin kappaleeksi, jonka kokoinen
taivaankappale pystyy vaikuttamaan vetovoimallaan suunnilleen saman kokoisin kappaleeseen. Planetesimaali on myös niin suuri, ettei ympäröivä kaasu vaikuta käytännössä sen liikkeeseen lämpöliikeellään, pyörteisyydellään jne.
Tämän mukaan pienimpien planetesimaalien läpimitta olisi noin 1 km, mikä vastaa pientä pikkuplaneettaa. Suurimpien planetesimaalien läpimitat ovat noin 100-1000 km luokkaa.


title: Planetesimaali

text:
Thomas Chamberlin esitti ajatuksen, että planeetat olisivat syntyneet törmäämällä pienemmistä kappaleista. Näitä hän kutsui infinitesimaali- sanasta kehitetyllä planetesimaali-sanalla. Planetesimaaliajatusta kannattanut Forest Moulton esitti 1905 planetesimaalien tulleen Auringosta tähden lähiohituksen takia irronneesta kielekkestä. Teoria Auringosta sinkoutuneesta aineesta jäi seuraavina vuosikymmeninä pois muodista, koska laskemalla todettiin mahdottomaksi, että Auringosta nopeasti pois sinkoava aine voisi tiivistyä tai jäädä Aurinkoa kiertämään.
Planetesimaaliteorian kehittivät tieteellisempään muotoon neuvostoliittolaiset Otto Schmidt ja Viktor Safronov.


title: Planetesimaali

text:
Kaasu ja pöly asettuivat alkuaurinkoa syntyneessä esiplanetaarisessa kiekossa osasten keskinäisten törmäysten ja pyörimisen takia samaan tasoon. Pienet epäsäännölliset pölyhiukkaset kasautuivat helposti noin millimetrin-metrin kokoisiksi jyväsiksi. Nämä ajautuivat kaasun jarrutuksen takia kohti Aurinkoa. Teorian mukaan nämä kasautuivat planetesimaaleiksi. Tätä esti osasten kimpoaminen ja hajoaminen törmäyksissä sekä jyvästen ajautuminen Aurinkoon. Osasten kasvua voi verrata "villakoirien" kasvuun ja suurten rakeiden syntyyn ukkospilvessä.
Osaset kasvoivat, jos olivat huokoisia, jäisiä ja keskinäinen törmäysnopeus pienehkö.
Planetesimaalien syntyä ei täysin ymmärretä. Niiden synnyn katsotaan yleensä vaativan tuhansia kertoja suurempaa pintatiheyttä kuin mikä esiplanetaarisessa kiekossa keskimäärin oli.Planetesimaalien synty saattoi johtua pääosin mm. kaasun pyörteilystä.


title: Planetesimaali

text: Planetesimaalit törmäilivät toisiinsa muodostaen protoplaneettoja. Nykyään planetesimaalit ovat joko poistuneet aurinkokunnasta, yhdistyneet suuremmiksi kappaleiksi tai kiertävät aurinkoa joko asteroidivyöhykkeellä tai aurinkokunnan ulko-osissa, esim. Kuiperin vyöhykkeellä.


title: Shambhala

text: Chang Shambhala eli Shambhala (tai "Shamballa", "Shambala") on vanhoissa buddhalaisissa kirjoituksissa ja useissa aasialaisissa taruissa esiintyvä myyttinen kuningaskunta. Shambhalaa on kuvattu paikaksi jossa vallitsi rauha ja hyvinvointi, ja jota johtivat viisaat ja myötätuntoiset hallitsijat. Kiinassa sen arveltiin olevan Kunlunvuorten laaksossa, Intialaiset taas arvelivat vastaavan Kalapa-paikan sijaitsevan Himalajasta pohjoiseen. Tiibetin kirjallinen traditio sijoittaa sen lähelle Sîtâ-jokea, Gobin autiomaan länsiosaan. Joidenkin mukaan Shambhala on taivaallinen, eikä sijaitse tässä maailmassa. Jotkut taas uskovat sen sijaitsevan maan alla.


title: Shambhala

text: Dalai Lama Tenzin Gyatson mukaan Shambhalaa ei voi löytää kartasta, vaan vaikka se onkin todellinen, se on pikemminkin sellaisen puhtaan maan kaltainen, jonka voi nähdä vain ihminen jonka karma ja ansio on kypsynyt. Chögyam Trungpan mukaan Shambhalassa on kysymys soturin eli rohkeuden polusta, joka on avoin kenelle tahansa aitoa ja pelotonta olemisen tapaa etsivälle ihmiselle. Käsitys perustuu vanhoihin tarinoihin, joiden mukaan Shambhalan kuningaskunta katosi maan päältä korkeampaan olotilaan monta sataa vuotta sitten, ja sen Rigden-kuninkaat valvovat ihmisten toimia edelleen.


title: Shambhala

text: Tiibetin buddhalaisten kronikoiden mukaan Shambhala oli todellinen kuningaskunta. Tarinan mukaan Gautama Buddha, opettaessaan Râjaghiran Korppikotkan vuorella esiintyi samaan aikaan Dhânyakatakassa Etelä-Intiassa Kâlachakrana. Kuulijoiden joukossa ollut Shambhalan kuningas Suchandra (tiib. Dawa Sangpo) kokosi opetukset ja vei ne valtakuntaansa. Vuonna 966 orissalainen mestari Chilupa toi Kâlachakran opetukset takaisin intiaan, josta ne olivat kadonneet.


title: Shambhala

text: Joissakin buddhalaisissa teksteissä kuvataan reittiä Shambhalaan yksityiskohtaisesti, mutta on erimielisyyttä siitä, onko ohjeet ymmärrettävä kirjaimellisesti vai vertauskuvallisesti. 1800-luvulla elänyt buddhalainen opettaja Mipham laati Kâlachakran suuren kommentaarin, jonka mukaan Shambhala sijaitsee Sitajoen pohjoispuolella, ja maata halkoo kahdeksan vuorijonoa.


title: Shambhala

text: Teosofian perustajan Helena Blavatskyn mukaan Shambhala on paikka vuorten ympäröimässä erämaassa. Hänen mukaansa sen yleisin sijoituspaikka on Tiibetistä luoteeseen, mutta muita arveltuja paikkoja ovat tutkimaton Tiibetin keskiosa, Gangdisri-vuoriston ja Gobin pohjoisreunan väli, Kunduz ja Kashmir. Vedantaoppinut T. Subba Row'n mukaan Shambhala oli muinainen pyhä saari joka oli sijainnut meressä, jonka paikalla on nykyinen Gobin autiomaa.


title: Shambhala

text: Eurooppalaiset tutkimusmatkailijat ja seikkailijat ovat etsineet Shambhalaa varsinkin Himalajalta, Kunlunvuorilta ja Altaivuorilta ja niiden väliseltä alueelta. Shambhala on voinut myös olla innoittajana tarinalle Shangri-Lasta. Jotkut länsimaiset tutkijat ovat esittäneet, että Shambhala on voinut olla joku historiallisten lähteiden perusteella tunnetuista kuningaskunnista, kuten keskiaasialainen Zhang-Zhungin kuningaskunta.


title: Shambhala

text: Shambhala on vaikuttanut myös viihdealalla; -videopelissä etsitään 'Cintamanin kiveä' Shambhalasta.


title: Protoplaneetta

text: Protoplaneetta on syntyvä planeetta, joka on tavallista planeettaa pienempi. Eräässä mielessä esimerkiksi Marsia voitaneen pitää Aurinkokunnan syntyajoilta jäljelle jääneenä protoplaneettana.


title: Protoplaneetta

text: Protoplaneetta on pallomainen, jos sen läpimitta on suunnilleen yli 400–900 kilometriä. Protoplaneetta kerää itseensä lisää materiaalia, kun sen painovoima vetää pienempiä kappaleita puoleensa.


title: Protoplaneetta

text: Kun protoplaneetan halkaisija on noin 4 000 kilometriä, se voi pitää myös jonkinlaisen kaasukehän. Halkaisijan ollessa noin 10 000 kilometriä planeetalla voi olla jo huomattava kaasukehä, ja jos muut edellytykset täyttyvät, se voi mahdollisesti ylläpitää elämää.


title: Protoplaneetta

text: Protoplaneettoja oli kymmeniä niin sanotussa oligarkkivaiheessa.


title: Protoplaneetta

text: Oman aurinkokuntamme syntyvaiheissa melko iso protoplaneetta Theia mahdollisesti törmäsi proto-Maahan, minkä seurauksena syntyi Maa–Kuu-yhdistelmä. Tätä on astronomisesti pidettävä kaksoisplaneettana enemmän kuin planeetta–satelliitti-yhdistelmänä.


title: Protoplaneetta

text: Mahdollisesti myös Venus-planeettaan sen synnyn alkuvaiheessa törmäsi suuri kohde. Alku-Venus ei hajonnut osiin, mutta sen "vuorokausi" on pidempi kuin Venuksen "vuosi". Lisäksi Venus pyörii vastapäivään.


title: Protoplaneetta

text: Kaukana Auringosta protoplaneetat keräsivät ympäröivästä esiplanetaarisesta kiekosta ympärilleen suuren kaasuvaipan ja niistä tuli jättiläisplaneettoja. Protoplaneetat vaelsivat alkuaurinkoa ympäröivässä, aurinkosumua sisältävässä kertymäkiekossa kohti Aurinkoa. Lisäksi kolme suurinta asteroidia, Vesta, Ceres ja Pallas ovat aurinkokunnan alkuajoilta säilyneitä protoplaneettoja. Suuret Neptunuksentakaiset kappaleet mm. Kuiperin vyöhykkeellä ovat myös protoplaneettoja.


title: Erkki Toivanen

text: Erkki Matti Toivanen (18. toukokuuta 1938 Kuopio – 21. heinäkuuta 2011 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) oli Yleisradion toimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja sekä kulttuurikeskustelija. Hän asui vuosikymmeniä Pariisissa ja Lontoossa. TV- ja radioraporttiensa ja -dokumenttiensa lisäksi hän kirjoitti kirjoja eurooppalaisuudesta ja runsaasti artikkeleita ja kolumneja aikakaus- ja ammattilehtiin. Hän luonnehti itseään ”eurosaurukseksi” Otto von Habsburgin esikuvan mukaan.


title: Erkki Toivanen

text: Äitinsä puolelta Erkki Toivanen oli virolainen: taiteilija Adele Toivanen, o.s. Konga, oli syntyisin Itä-Virumaan Narva-Jõesuusta. Erkki Toivasen isä oli toimitusjohtaja Paavo Toivanen.


title: Erkki Toivanen

text: Adele Toivanen puhui lapselleen viroa, ja narvalaiselta kodinhoitajalta Toivanen oppi venäjää. Osa sukulaisista asui eri puolilla Eurooppaa, ja heiltä Toivanen oppi saksaa. Suuri osa äidin puolen sukulaisista kuitenkin joutui Siperiaan, jossa he myös kuolivat.


title: Erkki Toivanen

text: Toivanen opiskeli Sibelius-akatemiassa pianon soittoa ja yliopistolla poliittista historiaa. “Pianonsoitto kuului yleissivistykseen, kuten kielitaito”, Toivanen kertoi eräässä haastattelussa. Iltaisin hän näytteli rouva Tuderuksen amatööriteatterissa. Tuderus vihki Toivasen ranskalaisen kirjallisuuden, musiikin ja keittiön salaisuuksiin. Eurooppalaisuuteen hän sai viimeisen silauksen kurssilla Salzburgissa. Useimmat siellä halusivat Brysseliin, ja ilmassa oli vahva Eurooppa-aate. Toivanen valmistui yliopistosta valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1962.


title: Erkki Toivanen

text: Toivasesta piti tulla diplomaatti, mutta ulkoministeriön kehno alkupalkka kuitenkin säikäytti hänet, ja hän päätyi sitten toimittajaksi BBC World Servicen suomenkieliselle osastolle vuonna 1963. Eräs hänen tehtävistään BBC:ssä oli tuottaa musiikki Anselm Hollon ja Matti Rossin kirjoittamiin suomenkielisiin radiodraamoihin.


title: Erkki Toivanen

text: Vuonna 1968 hän siirtyi Yleisradioon televisiouutisiin ja työskenteli tv-uutisten ulkomaantoimittajana vuosina 1969–1972. Vuonna 1972 hän muutti Lontooseen Ylen kirjeenvaihtajaksi ja sieltä vuonna 1982 Pariisiin. Tämän jälkeen Toivanen toimi TV1:n erikoistoimittajana vuosina 1987–1994 ja uutistoimituksen erikoiskirjeenvaihtajana vuosina 1995–2001. Hän jäi eläkkeelle Yleisradiosta vuonna 2001.


title: Erkki Toivanen

text: Eurosta Toivanen sanoi, että se luotiin surkealla kurssilla, koska sekä Ranskan että Saksan taloudet tarvitsivat devalvaatiota. Euro ja devalvaatio lanseerattiin idealismin kaavussa, mikä oli väärin. François Mitterrandia ja hänen hallintoaan Toivanen nimitti ”šamppanjasosialisteiksi, joilla ei ollut mitään kosketusta todellisuuteen”. John Major oli henkilönä ”hailakka”, ja 18 vuoden hallitsemisen jälkeen konservatiivinen puolue oli ”aivan umpikujassa”. Tilalle tuli Tony Blair, joka oli vain ”puolisivistynyt” ja jonka puolue oli täynnä nousukkaita. Margaret Thatcheristä hänellä sentään oli jotain hyvääkin sanottavaa: Oli hänen ”ansiotaan, että "old boys networkit", hyvä veli -verkostot purettiin. Hän rikkoi kaikki vanhat luutuneet valtakeskittymät, ei vain ay-liikettä.”


title: Erkki Toivanen

text: Lokakuussa 2006 Erkki Toivanen nimitettiin Suomen ensimmäiseksi Reilun kaupan lähettilääksi. Vuodesta 2008 Erkki Toivanen toimi Suomen Kulttuuriperinnön Tuki -yhdistyksen puheenjohtajana. Hän toimi Suomessa myös Puu kulttuurissa ry:n puhemiehenä.


title: Erkki Toivanen

text: Erkki Toivanen oli naimisissa vuosina 1963–1966. Avioliitosta syntyi vuonna 1964 tytär. Vuodesta 1972 Erkki Toivasen miesystävä oli glamrock-yhtye T-rexin managerina aikoinaan tunnettu länsi-intialainen Lennox Walker.


title: Erkki Toivanen

text: Toivanen sai aivoinfarktin 14. heinäkuuta 2010 ja uuden kolme viikkoa myöhemmin. Saman vuoden lokakuussa hänellä todettiin aivoissa pieni syöpäkasvain, joka leikattiin joulukuussa 2010. Hoidoista huolimatta hän kuoli heinäkuussa 2011 nukkuessaan. Erkki Toivasen tuhkat ripoteltiin Blanchisseusen rannalle Trinidadin saarelle.


title: Spacelab

text: Spacelab oli Euroopan avaruusjärjestön avaruuslaboratorio, joka suunniteltiin mahtumaan avaruussukkulan rahtiruumaan.


title: Spacelab

text: Huhtikuussa 1973 NASA ja ESRO (Euroopan avaruusjärjestön edeltäjä) päättivät avaruuslaboratorion rakentamisesta. Ensimmäisten komponenttien valmistus alkoi vuonna 1974. Spacelabin rakensi saksalainen ERNO, josta myöhemmin tuli osa EADS Space Transportation-yhtiötä. Moduuleita rakennettiin kaksi kappaletta. Ensimmäinen laboratorio LM1 toimitettiin ilmaiseksi NASAlle, jota vastaan ESAn astrounautit saivat käyttää sukkulan kuljetuspalvelua. Spacelabiin kuului myös järjestelmä, jolla voitiin tehdä kokeita laboratorion ulkopuolella, tyhjiössä. Sen rakensi British Aerospace-yhtiö.


title: Spacelab

text: Spacelab oli joko ainoana tai yhtenä hyötykuormana 25:llä NASAn avaruussukkulalennolla 1983–2000 välisenä aikana. Spacelab palasi sukkulan mukana takaisin maahan. ISS-aseman rakentaminen lopetti Spacelab-lennot, mutta näiden kaltaisia Spacehab-lentoja jatkettiin - Columbian onnettomuuslento STS-107 oli sellainen.


title: Kōshin’etsu

text: Kōshin’etsu () on Japanin Chūbun seudulla sijaitseva alue, joka koostuu Yamanashin, Naganon ja Niigatan prefektuureista. Sen nimi on muodostettu näitä prefektuureja vastanneiden provinssien eli Kain, Shinanon ja Echigon nimien ensimmäisistä kirjoitusmerkeistä: Kain (甲斐) ensimmäinen kirjoitusmerkki voidaan lukea myös "kō", Shinanon (信濃) "shin" ja Echigon (越後) "etsu".


title: Kōshin’etsu

text: Kōshin’etsulla on tiiviit taloudelliset ja yhteiskunnalliset siteet sen itäpuolella sijaitsevaan Kantōn alueeseen, ja niistä käytetäänkin usein yhdistelmänimeä Kantō–Kōshin’etsun alue. Kōshin’etsu on suureksi osaksi vuoristo- ja ylänköaluetta, joka toimii matkailu- ja virkistyskohteena Kantōn ja Keihanshinin metropolien asukkaille. Alueen maatalous tuottaa esimerkiksi "koshihikari"-riisiä sekä kasviksia ja hedelmiä.


title: Tōkai

text: Tōkai () on Chūbun seudun sisällä oleva alue Japanissa Honshūn saarella Tyynen valtameren rannalla. Tōkain alueeseen kuuluvat Aichin, Mien ja Shizuokan prefektuurit sekä osia Gifun prefektuurista, mutta sen rajoja ei ole tarkoin määritelty.


title: Tōkai

text: Tōkai tunnetaan Japanin tärkeimpänä teentuottaja-alueena sekä modernista teollisuudestaan, erityisesti autoteollisuudesta. Taloudellisesti se on kuitenkin jäänyt usein naapurialueidensa, Kansain ja Kantōn, varjoon. Tōkain prefektuureista Shizuokassa asutus on keskittynyt kapealle Tyynenmeren rantakaistaleelle ja Mien sekä Aichin prefektuurit ympäröivät Isenlahtea. Gifu kuuluu vuorostaan suureksi osaksi Honshūn keskiosan vuoristoalueeseen, joka erottaa Tōkain Japaninmeren rannikon Hokurikun alueesta. Alueen merkittävin kaupunki on Nagoya.


title: Jumbo

text: Jumbo (1860? – 15. syyskuuta 1885) oli Abyssiniassa 1861 pyydystetty afrikannorsu, joka kuljetettiin aluksi Pariisiin eläintarhaan. Vuonna 1865 se siirrettiin Lontoon eläintarhaan, missä siitä tuli suosittu vetonaula, jolla ihmiset saattoivat ratsastaa. Lontoossa sille annettiin nimeksi "Jumbo". Vuonna 1882 Jumbo myytiin P. T. Barnumin sirkukseen. Se sai surmansa St. Thomasissa, Kanadan Ontariossa, jäätyään rautatieasemalla veturin alle. Jumbon luuranko lahjoitettiin New Yorkiin luonnonhistorialliseen museoon. Sen nahka kiersi vielä pitkään Barnumin sirkuksen mukana, kunnes se lahjoitettiin vuonna 1889 Tuftsin yliopistoon. Nahka oli näytteillä aina vuoteen 1975 asti, jolloin se tuhoutui tulipalossa.


title: Sapporo

text: Sapporo (, ) on Japanin viidenneksi suurin kaupunki ja Hokkaidōn suurin kaupunki. Sapporo on Hokkaidōn prefektuurin pääkaupunki ja on myös Ishikarin yleiskehitystoimiston sijaintipaikka. Sapporo on yksi Japanin virallisista suurkaupungeista. Sen asukasluku on 1 934 675 (maaliskuussa 2015) ja pinta-ala 1 121,26 km².


title: Sapporo

text: Sapporossa järjestettiin ensimmäiset Aasiassa pidetyt talviolympialaiset vuonna 1972. Lisäksi siellä järjestetään vuosittain Sapporon lumifestivaali, joka tuo kaupunkiin yli kaksi miljoonaa turistia vuodessa. Sapporossa on myös olutpanimo Sapporon pääkonttori, ja siellä valmistetaan shiroi koibito -suklaakeksejä.


title: Sapporo

text: Sapporo sijaitsee Ishikarin tasangon lounaisosassa, Toyohirajoen valuma-alueella Ishikarijoen varrella.


title: Sapporo

text: Sapporossa vallitsee meri-ilmasto, johon kuuluvat suuret kesän ja talven lämpötilaerot. Kaupungin sademäärät ovat suuria, ja Sapporossa koetaan toisinaan lumimyrskyjä.


title: Sapporo

text: Edo-kauden lopulla vuonna 1866 nykyisen Sapporon alueen halki alettiin rakentaa kanaalia, jolloin seudulle perustettiin Sapporon kylä. Kaupungin nimi tulee Toyohirajoen ainunkielisestä nimestä ”kuiva, suuri joki”. Virallisesti Sapporon kaupungin perustamisvuotena pidetään vuotta 1869, jolloin uusi Meiji-hallinto määräsi sen Hokkaidōn hallinnolliseksi keskukseksi Hakodaten sijaan.


title: Sapporo

text: Sapporo jakautuu kymmeneen suuralueeseen. Niistä asukasluvultaan suurin on Kita-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Minami-ku. Kaupungin ydinalueen muodostaa Chūō-ku.


title: Sapporo

text: Sapporossa on yksi raitiovaunulinja ja maailman ensimmäinen kumipyöräinen metro. Sapporon metro valmistui 1971, hyvissä ajoin ennen olympiakisoja. Keskustan ulkopuolella se kulkee maan päällä, mutta rata on katettu alumiinikatoksella, jonka on tarkoitus vähentää meluhaittoja ja suojata rataa lumelta. Metrolinjoja on kolme: Nanboku-, Tōzai- ja Tōhō-linja.


title: Sapporo

text: Kaupungin lähellä on kaksi lentokenttää: Okadaman lentoasema (kuusi kilometriä kaupungin keskustasta) hoitaa paikallisliikennettä Hokkaidōn saarella, sillä asemalla liikennöidään vain potkuriturbiinikoneilla. Vajaan 40 km:n päässä on Chitosen lentoasema, josta on säännöllisiä yhteyksiä muualle Japaniin sekä ulkomaille Kiinaan, Taiwaniin, Etelä-Koreaan ja Venäjälle. Chitose on Japanin neljänneksi vilkkain kotimaanliikenteen lentokenttä.


title: Sapporo

text: Kaupungissa toimii neljä julkista ja neljätoista yksityistä yliopistoa. Hokkaidōn yliopisto on yksi Japanin arvostetuimmista."Ōdōri kōen" on leveä puistokatu, joka sijaitsee Sapporon keskustassa. Katu on 1,5 km pitkä, ja sen pinta-ala on 78 901 neliömetriä.


title: Sapporo

text: Sapporossa järjestetään vuosittain lumifestivaali, jossa käy noin kaksi miljoonaa matkailijaa. Festivaali alkoi vuonna 1950 opiskelijoiden spontaanista lumiveistosten rakentelusta, mutta viisi vuotta myöhemmin läheisen puolustusvoimien tukikohdan joukot alkoivat tehdä massiivisia jääveistoksia osana tiimityön ja johtamistaidon opintojaan. Nykyisin jääveistoskilpailuun osallistuu pari tusinaa joukkuetta kaikkialta maailmasta.


title: Sapporo

text: Sapporo Dome -stadion on vuonna 2001 rakennettu sisähalli, jossa on järjestetty useita suuria urheilutapahtumia. Sapporossa pelattiin kolme alkulohkojen ottelua jalkapallon MM-kisoissa 2002. Kaupunki isännöi myös muutamia pelejä vuoden 2006 koripallon MM-kisoissa sekä toimi pohjoismaisten hiihtolajien MM-kisojen isäntäkaupunkina vuonna 2007. Sapporossa sijaitsevasta Ōkurayama-hyppyrimäestä hypätään vuosittain mäkihypyn maailmancupin osakilpailuja.


title: Sapporo

text: Sapporo haki myös vuoden 1984 talviolympialaisia, mutta ei tullut valituksi.


title: Perchenhevonen

text: Perchenhevonen (myös "percheron") on noin 150–168 cm:n korkuinen ja noin 900 kiloa painava kylmäverinen työhevosrotu, joka on kotoisin Ranskasta. Se sopii maatalous- ja metsätyöhön, ja sitä käytetään myös paraateissa ja esimerkiksi panimoiden näyttävinä mainos- ja jakeluhevosina. Percheroneja kasvatetaan myös teuraaksi.


title: Perchenhevonen

text: Perchenhevoset ovat väriltään yleensä kimoja tai mustia.


title: Kouluaste

text: Kouluasteen tutkinto on vanha ammatillisista tutkinnoista käytetty nimitys Suomessa. Nykyään puhutaan toisen asteen tutkinnoista (ensimmäinen aste on peruskoulu ja kolmas aste korkeakouluopinnot). Kouluasteen yläpuolella olivat aikanaan opistoasteen tutkinnot.


title: Kouluaste

text: Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkintouudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet kouluasteelta toiselle asteelle. Esimerkiksi kaupallisella alalla oli kouluasteella merkantin ja opistoasteella merkonomin koulutus. Nykyään merkantin tutkintoa ei ole enää olemassa, ja merkonomi on laskenut toisen asteen tutkinnoksi.


title: Neverwinter Nights

text: Neverwinter Nights (yleisesti NwN) on BioWaren kehittämä ja Infogramesin/Atarin alun perin 2002 julkaisema "Neverwinter Nights" -tietokoneroolipelisarjan videopeli. Pelistä julkaistiin kaksi versiota, toinen Microsoft Windowsille ja toinen Mac OS X:lle. Windows-versio toimii myös Linuxilla Internetistä ladattavan päivityksen avulla. Pelin kehitystyökalut toimivat toistaiseksi vain Windowsilla.


title: Neverwinter Nights

text: Pelissä oli kaksi erikoista puolta: Ensinnäkin se oli BioWaren ensimmäinen 3D-grafiikkaa hyödyntävä roolipeli, "Baldur's Gate" -sarjassa käytetty Infinity Engine vaihtui 3D-pohjaiseen kokonaan uuteen Aurora Engineen. Toisekseenkin se otti kehityksen lähtökohdaksi nimenomaan "modattavuuden": Pelin kantava konsepti oli mahdollistaa "tavallinen" roolipelaaminen, jossa pelinjohtaja luo seikkailun puitteet ja johtaa pelin toiminnan. Tämän mahdollistamiseksi pelin mukana tuli kattava työkalu, Aurora Toolset, jolla oli mahdollista rakentaa kokonaan uusia seikkailuja. Peli tukee maksimissaan 64 pelaajan yhtäaikaista pelaamista (Linux Serverillä raja 96 pelaajaa). Lisäksi peliin kuului myös varsinainen yksin- tai moninpelattava kampanja.


title: Neverwinter Nights

text: Peli itsessään pohjaa "Dungeons & Dragons" -lisenssiin (ollen samalla ensimmäinen BioWaren "D&D":n kolmanteen laitokseen pohjaava peli), ja pelin virallinen kampanja sijoittuu Forgotten Realms -maailmaan. "D&D"-säännöt on toteutettu kattavasti, joskin joitain pelillisiä muutoksia on tehty.


title: Neverwinter Nights

text: Peruskampanjassa seikkailu sijoittuu Faerûnin pohjoisosiin, Ikikesään (Neverwinter), Luskaniin sekä niiden lähialueille. Seikkailu käynnistyy Ikikesän ollessa vaikean ruttotaudin kourissa.


title: Neverwinter Nights

text: "Shadows of Undrentide" on "NWN":n ensimmäinen laajennus, joka julkaistiin kesällä 2003. Laajennuksen tärkeimpiä myyntivaltteja olivat useat uudet hahmoluokat sekä pelinrakentajille suunnatut uudet ympäristöt ja toiminnot.


title: Neverwinter Nights

text: Lisäksi laajennuksessa on uusi, "NWN":n varsinaisesta peruskampanjasta kokonaan erillinen uusi kampanja.


title: Neverwinter Nights

text: Loppuvuodesta 2003 julkaistu "NWN":n toinen lisälevy toi mukanaan suuria muutoksia pelin kehityspuolelle. Jälleen kerran lisälevyn mukana oli uusia hahmoluokkia, ja suurimpana muutoksena eeppiset hahmotasot (mahdollistaen hahmojen kehittymisen tasolle 40). Mukana tuli myös paljon uusia lisäosia moduulinrakentajille.


title: Neverwinter Nights

text: Uusi kampanja jatkaa "Shadows of Undrentiden" tarinaa. Se sijoittuu Syväveteen ("Waterdeep") ja Uumenenalaan ("Underdark").


title: Neverwinter Nights

text: Maaliskuussa 2004 faniryhmä julkaisi "Community Expansion Packin", joka on kokoelma fanien rakentamia uusia esineitä ja varusteita, suunniteltuna niin yksinpelikampanjoita kuin Internet-pelejä silmällä pitäen. Se julkaistiin Internetissä ilmaiseksi. Lisäpaketin tarkoituksena oli lähinnä tuoda pelaajille ja moduulinkehittäjille standardoitu, yhtenäinen, laadukas ja jatkuvasti päivittyvä paketti lisämateriaalia; usein lisämateriaalin käyttö moduuleissa tyssäsi siihen, että käyttäjät joutuivat etsimään tarvittavat lisämateriaalit käsin, joten yhtenäinen paketti helpottaa moduulien pelaamista.


title: Neverwinter Nights

text: Loppuvuodesta 2004 BioWare avasi Internet-kaupan, jonka kautta pelaajat voivat ostaa verkosta ladattavia uusia seikkailuja, jotka vastaavat kooltaan ja laadultaan kaupallisia tuotteita. Tähän mennessä niitä on julkaistu useita, mm. "Shadowguard", palkittu "Kingmaker", ja "Pirates of the Sword Coast". Myöhemmin nämä on julkaistu myös tavallisena myyntiversiona yhdellä CD-ROMilla.


title: Neverwinter Nights

text: BioWare lopetti laajennusosien myynnin Internet-kaupassaan Atarin pyynnöstä 30. elokuuta 2009. Vielä tähän mennessä Atari ei ole mahdollistanut vaihtoehtoista tapaa kaikkien verkossa julkaistujen laajennusosien hankkimiseen.


title: Neverwinter Nights

text: Huolimatta erittäin laadukkaasta kehitysympäristöstä, varsinaisia pelimoduleita ei alkuvaiheessa julkaistu kovin paljoa, johtuen siitä että kehitysympäristö koettiin liian monimutkaiseksi käyttää. Varsinainen alueiden kehittäminen oli yksinkertaista, mutta kunnollisten pelijuonien kehittäminen vaati pelin NWScript-ohjelmointikielen opettelun, ja kielen dokumentaatio ei ollut kovin hyvä alkuvaiheessa. Lisäksi pelinjohtajien DM Client -ohjelma koettiin alussa kömpelöksi.


title: Neverwinter Nights

text: Jonkin aikaa julkaisun jälkeen tilanne kuitenkin parani ja uusia yksinpelattavia moduleja alkoi ilmestyä. Myöhemmin ilmestyi myös fanien rakentamia työkaluja, kuten erilaisia skriptigeneraattoreita joilla pelijuonen rakentaminen onnistui ilman suurempaa ohjelmointikokemustakin. Pelinjohtamisen ongelmat on ratkottu bugikorjauspäivityksissä ja pelijärjestelmissä skriptaamalla.


title: Neverwinter Nights

text: Huolimatta siitä että "NWN" ei ole rakennettu varsinaisten MUD- tai MMORPG-järjestelmien rakentamiseen, tällä hetkellä suosituin "NWN"-pelimuoto lienee erilaiset "Persistent World"-järjestelmät, jotka toimivat edellä mainittujen tavalla. Nykyisin myös pelinjohtajien vetämät seikkailut ovat hyvin suosittuja, esimerkiksi Neverwinter Connections on varsin vilkas pelaajien ja pelinjohtajien kohtaamispaikka, jossa järjestetään tiheään erityyppisiä pelejä.


title: Opistoaste

text: Opistoasteen tutkinto on ammatillisista tutkinnoista Suomessa käytetty vanha nimitys. Nykyään sen tilalla ovat osin ammattikorkeakoulututkinnot ja osin toisen asteen tutkinnot. Opistoasteen alapuolella olivat aikanaan kouluasteen tutkinnot.


title: Opistoaste

text: Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkinnonuudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet opistoasteelta ammattikorkeakouluun. Esimerkiksi kaupallisella alalla opistoasteella oli merkonomin tutkinto, jonka yläpuolelle muodostettiin tradenomin ammattikorkeakoulututkinto. Merkonomi-nimike sen sijaan jäi väistyvän opistoasteen tilalle muodostetun toisen asteen liiketalouden perustutkinnon nimikkeeksi.


title: Opistoaste

text: Aiemman opistoasteen ja esimerkiksi nykyisen toisen asteen tutkintojen vaativuuseroja voi tarvittaessa selventää Tilastokeskuksen koulutusluokitusta käyttäen. Opistossa suoritettu merkonomin tutkinto katsotaan sen mukaan alimman korkea-asteen tutkinnoksi. Sitä alemman tason eli keskiasteen tutkintoja ovat muun muassa ylioppilastutkinto, erityisammattitutkinto, artesaanin, asentajan, mekaanikon, laborantin ja lähihoitajan tutkinnot.


title: Kauppaoppilaitos

text: Kauppaoppilaitos on ammattioppilaitos, jossa koulutetaan merkonomeja, datanomeja ja sihteerejä. Aiemmin toiminnassa olivat kauppakoulut ja kauppaopistot, joista edelliset kouluttivat käytöstä poistuneeseen merkantin tutkintoon, ja aikaisemmin opistoasteisiin merkonomin ja datanomin tutkintoihin.


title: Kauppaoppilaitos

text: Korkeampia kaupallisen alan oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulujen liiketalouden yksiköt (kouluttavat tradenomeja) sekä kauppakorkeakoulut ja monialaisten yliopistojen kauppatieteen yksiköt (kouluttavat kauppatieteiden maistereita).


title: Kauppaoppilaitos

text: Monet kauppaoppilaitokset toimivat nykyään ammattiopistojen ja koulutuskuntayhtymien alaisuudessa.


title: HDCP

text: HDCP ("High-Bandwith Digital Content Protection") on Intelin kehittämä digitaalisten oikeuksien hallintajärjestelmä äänen ja kuvan hallintaa varten DVI- ja HDMI-liitännöissä. HDCP ei ole vapaasti käytettävissä vaan sitä käyttävien laitevalmistajien on ostettava lisenssi oikeudenomistajalta.


title: HDCP

text: HDCP:n käyttöön lisenssejä myöntää Digital Content Protection, LLC, Intelin tytäryhtiö. Lisenssin ostajat lupautuvat lisenssimaksujen lisäksi rajoittamaan tuotteidensa ominaisuuksia. Esimerkiksi HD-tasoisen videomateriaalin tarkkuus tulee rajoittaa DVD-laatuiseksi ei-HDCP-yhteensopivista videoulostuloista, mikäli ohjelmalähde niin vaatii. Vastaavasti DVD-Audio-ääni tulee rajoittaa DAT-laatuiseksi ei-HDCP-yhteensopivista ääniulostuloista (rajoite ei koske analogisia ääniulostuloja). Laitteiden tulee myös estää kopioiden valmistaminen toistettavasta sisällöstä ja ne tulee valmistaa niin, että ne "tehokkaasti tekevät toivottomiksi yritykset murtaa sisällönsuojausvaatimukset".


title: HDCP

text: HDCP:n päätarkoitus on salaamattoman sisällön lähetyksen estäminen. Tavoitteen saavuttamiseksi on kehitetty seuraavat kolme järjestelmää:Jo vuonna 2001, eli ennen kuin ensimmäistäkään HDCP:tä tukevaa laitetta oli markkinoilla, paljastivat kryptoanalyytikot vakavia puutteita järjestelmässä, varsinkin sen lineaarisessa avaintenvaihdossa.  Samoihin aikoihin edellisen julkistuksen kanssa tunnettu kryptoanalyytikko Niels Ferguson kertoi murtaneensa järjestelmän, mutta kieltäytyi paljastamasta menetelmäänsä koska pelkäsi että hänelle tulisi ongelmia DMCA:n perusteella.


title: HDCP

text: HD-DVD- ja Blu-ray-levyillä voidaan käyttää nk. Image Constraint Tokenia (ICT), jonka havaitessaan soitin ei suostu lähettämään täyden tarkkuuden kuvaa suojaamattoman analogi- tai digiliitännän yli, vaan käyttää alaspäin näytteistettyä (960×540p) kuvaa. Ainakin osa suurimmista elokuvastudioista ei käytä ICT:tä ennen vuotta 2010, koska Yhdysvalloissa on vielä laajat käyttäjäkunnat HD-televisioilla joissa ei ole HDCP-yhteensopivia liitäntöjä.


title: HDCP

text: Tammikuussa 2005 EICTA (European Industry Association for Information Systems) ilmoitti että Euroopassa myytäviin näyttölaitteisiin vaaditaan HDCP, jos laitetta aiotaan markkinoida ns. HD-readynä.


title: HDCP

text: HDCP:n oikeuksienomistajat ja markkinoijat ovat sanoneet että järjestelmän olisi tarkoitus lopettaa luvaton kotikopiointi ja seuraavan sukupolven elokuvalevyjen kuten Blu-rayn ja HD-DVD:n internetpiratismi, mutta kriitikot kuten EFF ovat väittäneet että tarkoituksena olisi vain rajoittaa kuluttajan oikeuksia ja valinnanmahdollisuuksia.  Lisäksi on sanottu että HDCP ja sen lisenssiehdot rajoittavat laitevalmistajia lukitsemalla nämä yksipuolisesti määrätyn lisenssin ehtoihin, ja estävät lisensittömiä valmistajia tulemasta teräväpiirtotelevisioiden markkinoille.


title: Raimund IV (Toulouse)

text: Raimund IV ("Raymond", 1052–1105) oli Toulousen kreivi ja Provencen rajakreivi. Hän oli yksi ensimmäisen ristiretken johtajista. Hänen isänsä oli Toulousen kreivi Pons ja hänen äitinsä oli Almodis de La Marche. Hän seurasi veljeään Vilhelm IV:ä Toulousen kreivinä vuonna 1094.


title: Raimund IV (Toulouse)

text: Raimund oli eräs ensimmäisistä henkilöistä joka ilmoitti lähtevänsä ristiretkelle. Hän oli myös rikkain ja vanhin kaikista niistä jotka ottivat osaa ensimmäiseen ristiretkeen. Raimund lähti Toulousesta lokakuussa 1096. Raimondin hurskautta kuvaa se että hän oli päättänyt että kuolisi pyhällä maalla. Raimond marssi saattueineen aluksi Dyrrakioniin ja sieltä Konstantinopoliin. Raimond oli ainut ristiretken johtajista joka ei vannonut uskollisuutta Bysantin keisari Aleksiokselle. Hän vannoi kuitenkin ystävyysvalan keisaria kohtaan ja lupasi tälle apua heidän kummankin yhteistä vihamiestä Taranton Bohemundia vastaan.


title: Raimund IV (Toulouse)

text: Raimund oli paikalla Nikaian piirityksen, Dorylaeumin taistelun ja Antiokian piirityksen aikana. Antiokian valtauksen jälkeen Raimund vastusti sitä että Bohemund saisi kaupungin itselleen. Raimund olisi halunnut palauttaa Antiokian keisarille kuten tälle oli luvattu. Raimund jäi tässä kamppailussa tappiolle ja Bohemundista tuli lopulta Antiokian ruhtinas. Vuoden 1098 syksyllä Raimund johti loput ristiretkeläisistä Jerusalemia kohti.


title: Raimund IV (Toulouse)

text: Matakalla etelään Raimund yritti vallata Tripolin lähellä olevan Arqan kaupungin. Piiritys kesti kuitenkin pidempään kun oli luultu ja Raimundin suosio laski ristiretkeläisten keskuudessa. 13. toukokuuta Raimund luopui lopulta yrityksestä ja jatkoi matkaa Jerusalemia kohti joka vallattiin piirityksen jälkeen. Raimundille tarjottiin Jerusalemin kuninkuutta, mutta hän kieltäytyi. Lopulta Bouillonin Godefroy valittiin hallitsijaksi.


title: Raimund IV (Toulouse)

text: Askalonin taistelun jälkeen Raimund riitaantui Godefroyn kanssa ja lähti pohjoista kohti missä hän valtasi Latakian Bohemundilta, joka oli juuri vallannut sen Aleksiokselta. Raimund matkustikin nyt Konstantinopoliin jossa hän liittoutui Aleksioksen kanssa Bohemundia vastaan. Raimund otti osaa myös epäonnistuneeseen vuoden 1101 ristiretkeen. Ristiretken tuhon jälkeen vuonna 1102 Raimund pakeni Konstantinopoliin. Matkustettuaan sieltä Antiokiaan Raimund joutui Bohemundin serkun Tankredin vangiksi. Hänet päästettiin vapaaksi vasta sen jälkeen kun oli luvannut olla hyökkäämättä Antiokian ruhtinaskuntaa vastaan. Hän petti kuitenkin pian lupauksensa ja valtasi Tortosan. Hän alkoi myös piirittää Tripolia, mutta kuoli vuonna 1105. Kaupunki vallattiin vasta vuonna 1109 Raimundin veljenpojan Vilhelm-Jordanin johdolla.


title: Dies irae

text: Dies irae () oli katolisen kirkon sielunmessun eli "Requiemin" sequentia-jakson latinankielinen tunnetumpi nimitys. Sen on luultavasti kirjoittanut Tuomas Celanolainen. Teksti poistettiin requiemin kaavasta katolisen kirkon vuoden 1970 liturgisessa uudistuksessa ja sitä käytetään enää hetkipalveluksissa katolisen kirkkovuoden viimeisellä viikolla juuri ennen adventtia. Runon ensimmäinen säkeistö on:


title: Dies irae

text: eli:


title: Dies irae

text: Runon innoittajana on mahdollisesti toiminut Sefanjan kirjan 1. luvun jakeet 15–16 Vulgatan mukaan:


title: Dies irae

text: "Dies irae" on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa numerolla 158, nimellä "Vihan päivä kauhistava!" Virren on suomentanut Hemminki Maskulainen vuonna 1605 ja uudistanut August Ahlqvist vuonna 1866. Virsikirjassa esiintyvässä suomennoksessa on alkuperäisen latinalaisen runon 19 säkeistöstä kuitenkin mukana vain kahdeksan.


title: Dies irae

text: Dies irae esitettiin tavallisesti laulamalla se osana Requiem-palvelusta, ja sen melodia on seuraava:


title: Dies irae

text:
Teksti latinaksi ja suomenkielinen vapaa käännös:
Perinteistä gregoriaanista melodiaa lainataan seuraavissa sävelteoksissa:


title: Normaalikoulu

text: Normaalikoulut eli harjoittelukoulut ovat yliopistojen oppilaitoksia, joissa opettajaksi opiskelevat opettajakokelaat eli auskultantit suorittavat opettajaharjoittelunsa pääosan. Kaikki normaalikoulut kuuluvat samalla paikkakunnalla toimivaan yliopiston kasvatustieteelliseen tiedekuntaan. Riippuen siitä, koulutetaanko paikkakunnalla aineen- vai luokanopettajia, koulussa on joko peruskoulun 1.–6. tai 7.–9. luokat sekä mahdollisesti lukio. Joissain normaalikouluissa on sekä täydellinen peruskoulu että lukio. Suomessa on 11 yliopistojen kasvatustieteellisiin tiedekuntiin kuuluvaa normaalikoulua.


title: Normaalikoulu

text: Normaalikoulun nimi on laina ranskan kielestä saksan kielen välittämänä. Sana "normaali" ei tarkoita tässä tapauksessa tavanomaista vaan normin antavaa. Puhekielessä normaalikoulua kutsutaan usein ”norssiksi”. Aiemmin myös ammatillista opettajankoulutusta antaneita laitoksia kutsuttiin normaalioppilaitoksiksi (esimerkiksi Kurun normaalimetsäoppilaitos).


title: Normaalikoulu

text: Normaalikoulujen toiminta yliopistojen oppilaitoksina on harvinainen poikkeustapaus Suomen nykyisessä koulutusjärjestelmässä. Lähes kaikki muut peruskoulut ja lukiot ovat kuntien tai yksityisten (esimerkiksi Steinerkoulut) omistamia. Syynä järjestelyyn on normaalikoulujen tehtävä opettajien kouluttajina. Tämän on katsottu vaativan, että normaalikoulu toimii osana yliopistoa. Ennen peruskoulujärjestelmään siirtymistä 1970-luvulla lähes kaikki nykyiset normaalikoulut olivat joko kansakoulunopettajaseminaarien harjoittelukouluja tai itsenäisiä valtion normaalikouluja, jotka toimivat suoraan kouluhallituksen alaisina, täysin rinnastettavissa muihin valtiollisiin oppikouluihin. Kun kaikki opettajankoulutus akateemistettiin, normaalikouluista tuli osa uusia kasvatustieteellisiä tiedekuntia. Ennen vuoden 2010 yliopistolakia normaalikoulutkin olivat valtion oppilaitoksia, mutta sittemmin tämä yliopistojen yhteys valtioon on purettu.


title: Normaalikoulu

text: Oppilaansa normaalikoulu ottaa tavanomaiseen tapaan sijaintikunnastaan. Käytännössä normaalikoulu on määritelty lähikouluksi tietylle alueelle, jolla on sopiva väestöpohja. Sijaintikunta maksaa tästä valtiolle korvauksen. Opetus tapahtuu pääosin normaalisti, mutta osan tunneista pitävät opetusharjoittelijat. Näitä tunteja on aina valvomassa luokan varsinainen opettaja, joka antaa jälkikäteen palautteen suorituksesta. Normaalikoulun opettajat antavat lisäksi opetusharjoittelijoille ohjausta ja opetusta koulunpidollisissa ja käytännöllisissä tehtävissä.


title: Normaalikoulu

text: Koska normaalikoulut toimivat osana yliopistoa, ne tarjoavat luonnollisen kohteen erilaisille kasvatustieteellisille tutkimuksille ja kokeiluille. Opetukselliset kokeilut ovat osa normaalia opettajan työtä, mutta tutkimusten suorittaminen oppilailla vaatii vanhempien luvan. Usein onkin tapana pyytää normaalikoululaisten vanhemmilta yleissuostumus erilaisten pienimuotoisten kyselyjen suorittamiseen oppilaille. Tämä riittää tyypillisten pro gradujen ja proseminaaritöiden tarpeisiin. Laajemmat tutkimusprojektit vaativat tarkemman hyväksymismenettelyn.


title: Normaalikoulu

text: Yleensä normaalikoulun oppilasta kohden käytetty rahamäärä on hieman suurempi kuin vastaavassa kunnan koulussa. Tähän on syynä pyrkimys tarjota opetusharjoittelijoille kasvatustieteen nykytilaa vastaava harjoitteluympäristö.


title: Normaalikoulu

text: Nimen perässä on mainittu suluissa, mitä yliopistoa osa se on, ja mitkä luokka-asteet koulussa toimivat.


title: Kasvain

text: Kasvain eli tuumori () eli neoplasma () on solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva muodostuma. Kasvain voi olla joko hyvän- tai pahanlaatuinen. Pahanlaatuiset kasvaimet eli syöpäkasvaimet voivat lähettää etäpesäkkeitä eli metastasoida. Hyvänlaatuiset kasvaimet eivät metastasoi, mutta nekin voivat olla terveyshaitta esimerkiksi painaessaan elintärkeitä rakenteita aivoissa tai muissa elimissä.


title: Kasvain

text: "Neoplasia", ’uusi kasvu’ tai ’uudismuodostus’, tarkoittaa kasvaimen kasvua. Rupert Allan Willis määritteli kasvaimen epänormaaliksi kudosmassaksi, jonka kasvu on runsaampaa ja koordinoimatonta verrattuna ympäröivään normaaliin kudokseen. Lisäksi kasvaimen kasvu ei lopu, vaikka sen syntyyn johtanut ärsyke poistuisi.


title: Kasvain

text: Onkologia (, ’kasvain’ tai ’tilavuus’) on kasvaimia tutkiva tieteenala.


title: Hansakortteli

text: Hansakortteli eli Hansa on kauppakeskus Turun ydinkeskustassa, kauppatorin laidalla VII kaupunginosassa. Yli 130 liikkeellään se on Turun suurin kauppakeskus, ja keskuksessa kävi ostoksilla vuonna 2017 noin 12,4 miljoonaa asiakasta. Hansan myynti oli 227 miljoonaa euroa vuonna 2017. Samassa rakennuksessa, kauppakeskuksen länsipäässä, on Stockmannin Turun-tavaratalo neljässä kerroksessa.


title: Hansakortteli

text: Kauppakeskus on rakennettu kuuden aiemmin muussa käytössä olleen rakennuksen sekä kahden uuden rakennuksen sisälle, ja näiden väliin on rakennettu koko korttelin kattava lasikatto. Hansa on suosittu kohtauspaikka ja siellä on mahdollista järjestää pieniä tapahtumia, kuten musiikki- tai muotiesityksiä.


title: Hansakortteli

text: Hansakorttelissa on käynnissä mittavat uudistustyöt.


title: Hansakortteli

text: Ensimmäisen kerran paikalle suunniteltiin kauppakeskusta jo 1960-luvulla, jolloin oli suunnitelmana purkaa kaikki korttelin rakennukset alta. Tämä ei kuitenkaan toteutunut. Asia nousi seuraavan kerran esille 1980-luvulla, jolloin Turun keskustaan kaivattiin huomiota herättävää vetonaulaa. Tässä yhteydessä keksittiin idea "Hansakorttelista", lasilla katetusta koko korttelin käsittävästä kauppakeskuksesta.


title: Hansakortteli

text: Hankkeen suunnittelijaksi palkattiin Benito Casagrande. Hansakortteli rakennettiin useassa osassa: ensimmäinen osa valmistui vuonna 1985 ja viimeinen vuonna 1988. Kauppakeskusta rakennettaessa onnistuttiin säilyttämään kadunvarsitalot ja katukuva entisellään, mikä oli poikkeavaa moniin Turun keskustan aiempiin rakennushankkeisiin verrattuna.


title: Hansakortteli

text: Hansakorttelin tiloissa tehdään vuosina 2017–2019 merkittäviä uudistustöitä, joiden suunnittelusta vastaa Schauman Arkkitehdit.


title: Security Service

text: Security Service (tunnetaan paremmin nimellä MI5) on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan salaisen palvelun osastoista. Sen päätoimialue on maan sisäinen turvallisuus, ulkoisesta turvallisuudesta vastaa Secret Intelligence Service (SIS), joka tunnetaan myös nimellä MI6.


title: Security Service

text: Security Service perustettiin vuonna 1909 nimellä Secret Service Bureau. Vuonna 1994 osaston päämaja siirrettiin Thames Houseen Lontooseen.


title: Yhteiskoulu

text: Yhteiskoulu on historiallisesti tarkoittanut oppilaitosta, varsinkin oppikoulua, jossa opiskelee sekä poikia että tyttöjä. Suomessa monet oppikoulut olivat aiemmin joko erillisiä poika- tai tyttökouluja, mutta jo 1800-luvulla niiden rinnalle perustettiin myös yhteiskouluja, ensimmäisenä Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu vuonna 1886.


title: Yhteiskoulu

text: Suomen kansakoulut olivat alusta lähtien yhteisiä pojille ja tytöille, samoin kuin nykyisin kaikki peruskoulut ja lukiot, mutta niistä ei yleensä ole käytetty yhteiskoulu-nimitystä.


title: Yhteiskoulu

text: Sana yhteiskoulu esiintyy yhä monen peruskoulun ja lukion nimessä, vaikka sillä ei enää mitään käytännön merkitystä olekaan. Pääsääntöisesti yhteiskoulu-sanaa nimessään käyttävissä kouluissa toimii tänä päivänä sekä peruskoulun yläaste (luokat 7–9) että lukio. Termiä voidaan käyttää kuitenkin myös koulun historian takia kuten esimerkiksi Tampereen yhteiskoulun lukiossa.


title: Tohtorinhattu

text: Tohtorinhattu on arvonmerkki, jota käyttävät perinteisesti yliopiston promootiossa tohtoriksi promovoidut henkilöt, kunniatohtorit mukaan luettuina. Nykyään myös promootioon osallistumattomat käyttävät tohtorinhattua. Hattu on malliltaan silinteri eli siinä on kovitettu lieri ja korkea kupu.


title: Tohtorinhattu

text:
Hatun väri on:
Tekniikan tohtorin hattu on musta, mutta poikkeaa muista käännetyn lierinsä ansiosta. Muissa tohtorinhatuissa on suora lieri.
Tohtorinhattuun kiinnitetään lyyra, joka on erilainen eri tiedekunnista valmistuneilla tohtoreilla. Hatun päällyskangas on silkkiä, kuvussa laskostettu ja muuten sileä. Sisäpuolelta hattu on tavanomaisen silinterin kaltainen.


title: Tohtorinhattu

text: Tohtorinhattu valmistetaan käsityönä mittojen mukaan ns. formaattorin avulla. Hattua varten mitataan kallon muoto ja koko, niin että hattu asettuu päähän silinterin tapaan oikealle kohdalle, ei silmille mutta ei myöskään ylös otsalle. Lyyra kiinnitetään hatun kuvun etuosaan keskelle. Tohtorinhatun tyypillinen hinta vuonna 2012 oli noin 500-600 euroa.


title: Tohtorinhattu

text:
Tohtorinhattua käytetään tietyissä akateemisissa juhlatilaisuuksissa, joista tärkeimpiä esimerkkejä ovat:
Tohtorinhattua koskee pitkälti sama pukeutumisetiketti kuin muitakin silinterihattuja. Perinteisesti miehet käyttävät tohtorinhattua vain frakin kanssa, johon kuuluu päiväsaikaan musta ja illalla valkoinen liivi. Naiset käyttävät puolestaan useimmiten mustaa iltapukua.


title: Tohtorinhattu

text: Tohtorinhattu on henkilökohtainen eikä sitä yleensä lainata muille henkilöille. Yhdessä mahdollisen tohtorin miekan kanssa se muodostaa väitelleen henkilön omat akateemiset tunnusmerkit - tohtorinhattu on omistajalleen tieteellisen vapauden vertauskuva. Hattua säilytetään sille valmistetussa hattukotelossa, jossa sitä pidetään sivuttain, niin että lierille, jonka reunat ovat kotelon pohjaan ja kanteen päin, on oma tukensa kotelon sisällä.


title: Verivirtsaisuus

text: Verivirtsaisuus eli hematuria tarkoittaa veren esiintymistä virtsassa. Se voi olla oire useista eri munuaistaudeista tai virtsakivistä. Muun muassa munuaissyöpä aiheuttaa jatkuvaa tai ajoittaista verivirtsaisuutta. Miehillä sairaus voi johtua myös eturauhasperäisistä vaivoista. Yleisin ikä saada verivirtsaisuus on 60–70 vuotta.


title: Verivirtsaisuus

text: Sairaus voi olla erittäin vakava, täysin harmiton tai ohimenevä tila.


title: Verivirtsaisuus

text: Virtsatessa veren voi nähdä itse, tai sitä voi olla niin vähän, että tarvitaan mikroskooppia sen näkemiseen. Sairauden aiheuttajasta paljastuu usein taudin vakavuus. Jos tauti on lievä, aiheuttajana on eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu. Jos sairaus on ohimenevä, aiheuttajana on virtsatieinfektiot, munuais- ja rakkokivet tai virtsarakon tulehdus.


title: Verivirtsaisuus

text: Sairauden ollessa vakava, aiheuttaa sairauden pahanlaatuiset kasvaimet, kuten rakkokasvaimet. Vakavaa verivirtsaisuutta aiheuttavat myös virtsanjohdinkivet, munuaisaltaan laajentuma ("hydronefroosi"), munuaisten rakkulatauti, munuaiskudossairaudet ja tuberkuloosi.


title: Verivirtsaisuus

text: Tapaturman jälkeen esiintyvä verivirtsaisuus viittaa munuaisten tai muiden virtsateiden vaurioon.


title: At the Gates

text: At the Gates on ruotsalainen death metal -yhtye. Yhtyeen suosituimmaksi albumiksi jäi vuonna 1995 julkaistu "Slaughter of the Soul". Myös moni yhdysvaltalainen metalcore-yhtye on saanut vaikutteita At the Gatesilta, muun muassa The Black Dahlia Murder, As I Lay Dying ja Darkest Hour.


title: At the Gates

text: Kun yhtye hajosi vuonna 1996, rumpali Adrian Erlandsson, basisti Jonas Björler ja kitaristi Anders Björler perustivat The Hauntedin. Laulaja Tomas Lindberg vieraili lukuisissa eri projekteissa, kuten Skitsystem, Disfear, The Crown ja Nightrage. The Hauntedin rumpali Adrian Erlandsson jätti yhtyeen myöhemmin liityttyään Cradle of Filthiin. Yhtye lupautui tekemään paluun kesällä 2008 ja esiintyi muun muassa Ruisrockissa ja Turussa 4. heinäkuuta 2008.


title: Beverly Hills

text: Beverly Hills on kaupunki Los Angelesin piirikunnan länsiosassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Beverly Hills

text: Beverly Hillsin asukasluku oli vuoden väestönlaskennassa 33 784. Tuolloin kaupungin asukkaista 85,1 % katsoi edustavansa valkoisia ("whites"), 1,8 % mustia tai afroamerikkalaisia ("Black or African American") ja 7,1 % aasialaisia ("Asian").


title: Beverly Hills

text: Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Beverly Hillsin pinta-ala on 14,7 km² josta 14,7 km² maata, vesipinta-alaa alueella ei ole ollenkaan.


title: Beverly Hills

text: Kaupunki on lähes kokonaan Los Angelesin kaupungin ympäröimä. Pohjoisessa kaupunki rajaantuu Santa Monica Mountains -kukkuloihin, idässä West Hollywoodin kaupunkiin ja Los Angelesin kaupunkiin, etelässä Los Angelesin kaupunkiin ja lännessä Westwood Villageen ja Century Cityyn, jotka ovat Los Angelesiin kuuluvia kaupunginosia eivätkä omia kaupunkejaan. Yhdessä Bel-Airin ja Holmby Hillsin kanssa Beverly Hills muodostaa ns. "Platinum Trianglen".


title: The Crown

text: The Crown on ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye. Yhtye otti vaikutteita myös hard rockin puolelta. Yhtyeen nimi oli aluksi "Crown of Thorns", mutta nimi vaihdettiin, koska samanniminen yhtye oli jo olemassa. The Crownin sanoitukset käsittelevät muun muassa uskontoja ja kapinoita. Yhtye ehti julkaista kolmentoista toimintavuotensa aikana seitsemän albumia. The Crown hajosi vuonna 2004 mutta bändi palasi takaisin yhteen joulukuussa 2009 uutena laulajanaan Jonas Stålhammar, sittemmin yhtyeen laulajaksi on jälleen palannut Johan Lindstrand.DVD:t


title: Ylioppilaslakki

text: Ylioppilaslakki (yleiskielessä myös valkolakki) on valkoinen, mustareunainen lakki, jota käyttävät ylioppilastutkinnon suorittaneet ylioppilasjuhlassa ja myöhemmin erityisesti vappuna.


title: Ylioppilaslakki

text: Suomalaisessa ylioppilaslakissa on valkoinen samettipäällinen ja musta samettireunus, kova musta lippa sekä kullanvärinen kokardi. Lakki otettiin käyttöön 1810-luvulla ja vakiintui nykyiseen muotoonsa 1870-luvulla. Tanskassa ja Ruotsissa yleistyi 1840-luvulta alkaen valkoinen lakki. Uppsalasta saadun mallin mukaan tilasi joukko Helsingin yliopiston opiskelijoita keväällä 1865 ompelija Maria Grapelta valkoiset lakit, joita vanhoillisemmat nimittivät maitolakeiksi. Suomalaisia erikoisuuksia olivat kokardi ja sininen vuori.


title: Ylioppilaslakki

text: Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäinen naisylioppilas oli keisarin erikoisluvalla kirjoittanut Maria Tschetschulin. Hän ei saanut ylioppilasjuhlissaan käyttää ylioppilaslakkia, vaan hänen piti tyytyä pelkkään lyyraan, jonka hän oli kiinnittänyt kampauksessaan valkoiseen rusettiin. Hän oli Suomessa vuonna 1870 ensimmäinen nainen, joka pääsi yliopistoon. Hänen jälkeensä seuraava ylioppilaaksi 1873 kirjoittanut nainen Emma Irene Åström käytti kuitenkin kieltoa uhmaten ylioppilaaksi päästessään lakkia, mitä kuitenkin paheksuttiin eikä hän saanut pitää lakkia ulkona. Naisylioppilaiden yhdistys De Kvinnliga ryhtyi suunnittelemaan naisille omaa ylioppilaslakkia 1890. Malliehdotuksia pyydettiin eri taiteilijoilta ja yhden ehdotuksen lähetti myös Akseli Gallen-Kallela. Olga Andsten oli kuitenkin tehnyt ehdotuksen juna-asemalla näkemästään naisten hatusta ja hänen ehdotuksensa lopulta valittiin. Tämä Suomen ensimmäinen naisten ylioppilaslakki esiteltiin suomen- ja ruotsinkielisissä lehdissä vappuna 1890, ja sitä käytettiin aina 1890-luvun lopulle saakka. Kun naiset saivat 1897 oikeuden kirjoittautua ylioppilaskuntaan, he saivat samalla oikeuden käyttää samanlaista ylioppilaslakkia kuin miehet.


title: Ylioppilaslakki

text: Aina 1950-luvulle asti ylioppilaslakkia oli tapana pitää päässä koko yliopiston kesäloman ajan, vapusta syyskuun loppuun; nykyään lakkia käytetään lähinnä vappuna ja erilaisissa akateemisissa juhlissa.


title: Ylioppilaslakki

text: Vuoteen 1917 saakka ylioppilastutkinto oli Helsingin yliopiston pääsykoe, jolloin kaikilla lakin käyttäjillä oli ainakin muodollisesti opiskelupaikka Helsingin yliopistossa. Muistona tuosta ajasta kaikkien uusien ylioppilaslakkien kokardina on edelleen Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan tunnus, Apollon lyyra. Vuodesta 1919 alkaen lakki on painettu päähän jo koulussa. Monissa yliopistoissa ja korkeakouluissa ylioppilaskunta suosittelee, että opiskelija vaihtaisi lyyran tilalle oman yliopistonsa ylioppilaskunnan kokardin päästyään opiskelemaan yliopistoon. International Baccalaureate -ylioppilailla on tapana käyttää omaa IB-kirjaimet sisältävää kokardiaan. European Baccalaureate -ylioppilailla on myös tapana käyttää omaa lyyraa, jossa seppeleen siasta lyyraa ympäröi euroopan unionin tähdet. Kuopion yliopiston ylioppilaskunnan tunnus kokardin sijaan on punottu keltamustanauha, joka kulkee lakin kuvun valkoisen osan poikki, ja jonka saa osallistuttuaan sivistykseen vihkimiseen vapun aattona; lakissa pidetään kuitenkin edelleen lyyraa.


title: Ylioppilaslakki

text: 1800-luvun loppupuolella kielikysymys jakoi akateemista maailmaa ja heijastui myös ylioppilaslakkeihin. Lyyran koolla viestitettiin kantajan kielipoliittista näkemystä: ruotsinkieliset ylioppilaat käyttivät halkaisijaltaan 22 mm lyyraa, maltilliset suomenkieliset 16 mm ”puolueetonta” lyyraa, ja aktiiviset suomenkieliset 14 mm ”aitosuomalaista”, radikaalit 12 mm "kiihkosuomalaista" ja kaikkein jyrkimmät 10 mm "raivosuomalaista" lyyraa. Tämä jako on säilynyt nykypäivään saakka, sillä ruotsinkieliset ylioppilaat käyttävät edelleen 22 mm lyyria ja suomenkieliset 16 ja 14 mm lyyria.


title: Ylioppilaslakki

text: Ylioppilaslakin vuorin värit ovat tunnus ylioppilaan kuulumisesta omaan maakuntaansa. Aiemmin ylioppilas valitsikin lakkinsa vuorin väreiksi oman osakuntansa värit. Nykyään tyypillisin vuori on yleisisänmaallisen sinivalkoinen. Kuitenkin ruotsinkielisillä ylioppilailla on yleensä punakeltainen tai sinikeltavalkoinen vuori ja ainakin Satakunnassa, Pohjois-Savossa sekä Pohjois-Karjalassa ovat edelleen käytössä maakunnalliset vuorit: Satakunnassa sinikeltainen, Pohjois-Savossa keltamusta ja Pohjois-Karjalassa punamusta. Helsingin ranskalais-suomalaisen koulun oppilailla suomalaisen yo-lakin vuori on sini-valko-punainen, eli Ranskan trikolorin värit.


title: Ylioppilaslakki

text: Yhdysvalloissa on käytössä esimerkiksi musta nelikulmainen tupsullinen lakki, jonka oppilaat saavat high schoolin loppukokeet läpäistyään.


title: Ylioppilaslakki

text: Ruotsissa käytettävä ylioppilaslakki on likimain yhdenmukainen suomalaisten käyttämien lakkien kanssa, mutta sen vuori on sinikeltainen ja kokardina toimii sinikeltainen ruusuke.


title: Ylioppilaslakki

text: Tanskalaiset ylioppilaat puolestaan käyttävät lakkia, jossa mustan samettinauhan on korvannut Tanskan värien mukainen punavalkea nauha. Kokardi on kangasta ja siinä on kuvattuna valkea risti punaisella pohjalla.


title: Evenkin kieli

text: Evenkin kieli (aikaisempi nimitys "tunguusi"; evenkiksi эвэды турэн, "evedy turen") on Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli.


title: Evenkin kieli

text: Evenkit asuvat valtavan laajalla alueella Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Taimyrin piireissä, Burjatian ja Jakutian tasavalloissa, Irkutskin, Tomskin, Tšitan, Amurin ja Sahalinin alueilla, Habarovskin aluepiirissä sekä Kiinassa ja Mongoliassa. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 29 900 evenkiä ja 9 900 evenkin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan evenkeistä 30,3 % ilmoitti äidinkielekseen evenkin, 28,3 % venäjän ja 40 % jakuutin. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 35 600 evenkiä ja 7 600 evenkin puhujaa.


title: Evenkin kieli

text: Alueellisesti he jakautuvat seuraavasti:Kiinassa evenkejä on noin 19 000 henkeä (vuonna 1982), joista 17 000 puhuu evenkiä äidinkielenään. Toisena kielenään evenkiä käyttää lisäksi noin 7 500 muiden kansallisuuksien edustajaa. Mongoliassa evenkejä arvioidaan olevan yli 2 000 henkeä.


title: Evenkin kieli

text: Tutkimusten mukaan evenkin kieli on Venäjällä säilynyt parhaiten Evenkiassa, Amurin alueella ja Habarovskin aluepiirissä. Jakutiassa suurin osa puhuu jakuttia tai venäjää. Burjatiassa evenkit osaavat venäjän ja evenkin lisäksi myös burjaattia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Jakutian evenkeistä 89,1 % puhuu venäjää ja 84,6 % jakuuttia. Burjatiassa venäjää osaa 98,5 % ja burjaattia 19,6 %. Kiinassa osa evenkeistä puhuu äidinkielenään mongolia.


title: Evenkin kieli

text: Evenki kuuluu pohjoistunguusilaisten kielten siperialaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat eveni, negidaali ja Kiinassa puhuttu orotšoni. Kieli jakautuu pohjoiseen, eteläiseen ja itäiseen murreryhmään, jotka käsittävät yli 50 paikallismurretta.


title: Evenkin kieli

text: 1920–1930-lukujen vaihteessa luotiin latinalaiseen kirjaimistoon ja Irkutskin alueella puhuttuun etelämurteeseen perustunut evenkin kirjakieli. Vuosina 1936–1937 otettiin käyttöön kyrillinen kirjaimisto, ja vuonna 1952 tehtiin päätös kirjakielen siirtämisestä Evenkiassa puhuttavalle Poligusin murteelle, joka myös kuuluu etelämurteisiin. Murre-erojen takia kirjakielinä on käytetty myös Jakutiassa ja Amurin alueella puhuttuja itämurteita. Evenkiksi on julkaistu koulujen oppikirjoja, kansanperinnekokoelmia, jonkin verran alkuperäistä kaunokirjallisuutta sekä aikaisemmin myös käännöskirjallisuutta. Evenkian, Burjatian, Irkutskin ja Amurin alueen paikallislehdissä julkaistaan evenkinkielistä aineistoa. Kieltä opetetaan aineena Evenkian, Jakutian, Burjatian, Krasnojarskin ja Habarovskin aluepiirien, Tšitan ja Amurin alueen kouluissa. Opettajia koulutetaan Jakutian ja Nikolajevsk-na-Amuren opettajaopistoissa sekä Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Evenkiassa, Jakutiassa ja Burjatiassa lähetetään evenkinkielisiä radio-ohjelmia.


title: Evenkin kieli

text: Nykyään evenki on vakavasti uhanalainen kieli. Yhteisön ja perheen elävänä kommunikaatiovälineenä sitä käytetään enää eräissä syrjäisissä asutuskeskuksissa.


title: Hypokondria

text: Hypokondria (F 45.2) on mielenterveyden häiriö, josta kärsivä luulee tai pelkää perusteetta sairastavansa jotakin vakavaa sairautta. Hypokondriaa kutsutaan puhekielessä myös luulotaudiksi tai luulosairaudeksi. Hypokondria on suunnilleen yhtä yleistä miehillä ja naisilla. Hypokondriaa esiintyy kaiken ikäisillä, mutta useimmiten se puhkeaa nuorella aikuisiällä.


title: Hypokondria

text: Huomattava osa hypokondria-diagnooseista on virheellisiä, ja etenkin naisille annetaan usein väärä hypokondria-diagnoosi. Yhdysvaltojen autoimmuunisairausyhdistyksen toiminnanjohtajan mukaan yli 40 prosentille autoimmuunisairautta potevista naispotilaista annetaan tai ehdotetaan hypokondria-diagnoosia ennen oikean diagnoosin löytymistä.


title: Hypokondria

text: Hypokondria liittyy yleensä johonkin muuhun psyykkiseen sairauteen. Noin kaksi kolmasosaa hypokondrikoista kärsivät myös masennuksesta tai paniikkihäiriöstä. Hypokondria on somatoforminen häiriö, ja varsin monesti se esiintyy kliinisen depression lisätautina.


title: Hypokondria

text: Hypokondrikko ei yleensä kuvittele tai valehtele oireitaan vaan kokee ne oikeasti. Merkki hypokondriasta on kuitenkin vähäistenkin oireiden jatkuva leimaaminen vakaviksi sairauksiksi. Sitkeä käsitys ja pelko esimerkiksi syövän tai AIDSin olemassaolosta voi pysyä jopa useiden lääkärintutkimusten jälkeen. Vakavimmillaan hypokondria saattaa olla psykoottistasoista, jolloin potilas on harhaluuloinen eli täysin vakuuttunut omasta vakavasta sairaudestaan. Tavallisesti potilas kuitenkin käsittää pelkonsa osin aiheettomaksi tai liioitelluksi mutta ei voi sille mitään.


title: Hypokondria

text: Hypokondriasta kärsivä potilas on jatkuvasti peloissaan ja ahdistunut oireistaan, ja tämä saattaa johtaa masennukseen, joka taas nostaa itsemurhan riskiä. Yleensä potilas osaa nimetä "sairautensa" hyvinkin tarkkaan ja seuraa lähes kaikkia ruumiinsa tapahtumia. Potilas uskoo, että hänen pelkäämänsä sairaus johtaa kuolemaan tai huomattaviin ruumiillisiin vammoihin. Ohimenevä vakavasta sairaudesta kärsimisen pelko ei ole merkki psyykkisestä sairaudesta, mutta kyseessä on hoitoa vaativa tila, kun pelko on erittäin pitkäaikaista ja arkipäivän toimia haittaavaa.


title: Hypokondria

text: Hypokondriaa voidaan hoitaa psykoterapialla. Joillekin potilaille myös masennuslääkkeistä on apua. Useilla pitkäaikaisesta hypokondriasta kärsivistä henkilöistä on elämässään oireettomia jaksoja.


title: Buchenwald

text: Buchenwald oli kansallissosialistien vuonna 1937 perustama keskitysleiri Ettersbergissä Weimarin luoteispuolella. Leirin vankeja käytettiin työvoimana paikallisissa asetehtaissa. Vaikka Buchenwald ei ollut varsinainen tuhoamisleiri, siellä tapahtui sotavankien joukkomurhia ja useat vangit kuolivat lääketieteellisiin kokeisiin tai SS-vartijoiden mielivallan uhreina. Liittoutuneiden joukot vapauttivat leirin vuonna 1945, minkä jälkeen neuvostoliittolaiset käyttivät rakennuksia saksalaisvankien säilytykseen.


title: Buchenwald

text: Buchenwald oli Saksassa sijainneista keskitysleireistä suurimpia. Yhteensä 250 000 ihmistä oli vankeina Buchenwaldissa leirin toiminta-aikana. Leirillä kuolleiden määrä on yli 56 000.


title: Buchenwald

text: Leirin ensimmäinen komendantti oli Karl Otto Koch, joka johti leiriä vuodesta 1937 vuoteen 1941. Hänen toinen vaimonsa Ilse Koch oli pahamaineinen ”Buchenwaldin noita” ("Die Hexe von Buchenwald"). Lempinimensä hän sai vankeja kohtaan osoittamastaan julmuudesta. Natsiviranomaiset pidättivät ja teloittivat Karl Otto Kochin väärentämisestä ja kavalluksista huhtikuussa 1945, kun taas Ilse sai sodan jälkeen elinikäisen vankeusrangaistuksen. Hän teki itsemurhan sellissään vuonna 1967.


title: Buchenwald

text: Leirin rakensivat keskitysleirivangit itse. Buchenwaldin vankimäärä kasvoi räjähdysmäisesti heti perustamisen jälkeen. Heinäkuun 1937 tuhat vankia oli vaihtunut kymmeneen tuhanteen vuoden 1939 lopussa. Joulukuussa 1943 vankeja oli miltei 40 000, vuotta myöhemmin yli 60 000 ja vuonna 1945 yli 80 000.


title: Buchenwald

text: Alun alkaen Buchenwaldin keskitysleiri oli tarkoitettu saksalaisille. Leirin ensimmäiset vangit olivat kansallissosialistien poliittisia vastustajia, moninkertaisesti tuomittuja rikollisia sekä ”asosiaaleja” (kansallissosialistisen käsityksen mukaan yhteiskuntaan sopeutumattomia). Myöhemmin leiriin tuotiin myös Saksan juutalaisia, Jehovan todistajia ja homoseksuaaleja. Toisen maailmansodan alettua leiriin alettiin tuoda myös ulkomaalaisia, sekä juutalaisia että sotavankeja. Erityisesti neuvostoliittolaisten sotavankien osuus oli huomattava. Keväällä 1945 leirin asukkaista 95 prosenttia oli ulkomaalaisia.