title: Barbara Bel Geddes

text: Hänen elokuvauransa alkoi vuonna 1947 Henry Fondan tähdittämästä elokuvasta "Pitkä yö" ("The Long Night"). Vuonna 1948 hän oli ehdolla parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi elokuvasta "Muistan äidin" ("I Remember Mama", 1948). Hänen ehkä kuuluisin elokuvaroolinsa on kuitenkin Hitchcockin "Vertigossa" (1958), jossa hän näytteli päähenkilön entistä tyttöystävää.


title: Barbara Bel Geddes

text: Bel Geddes menestyi loistavasti myös teatterissa ja hän oli pari kertaa ehdolla Tony-palkinnon saajaksi.


title: Barbara Bel Geddes

text: Bel Geddesin tunnetuin roolityö oli kuitenkin televisiosarja "Dallasin" Miss Ellie. 1980-luvun suosituimpiin kuuluva sarja teki hänestä tunnetun ympäri maailman. Hän on myös ainut prime time -saippuatähti, joka on voittanut Emmy-palkinnon parhaana draamanäyttelijättärenä. Donna Reed tuurasi Bel Geddesiä 1984–1985 Miss Ellien roolissa tämän ollessa sairauslomalla sydänkohtauksen takia.


title: Barbara Bel Geddes

text: Hän on kirjoittanut myös kaksi lastenkirjaa: "I Like to Be Me" (1963) ja "So Do I" (1972).


title: Barbara Bel Geddes

text: Bel Geddes kuoli keuhkosyöpään kotonaan Mainessa vuonna 2005.


title: Barbara Bel Geddes

text: Barbara Bel Geddesin isä oli lavastaja ja teollinen muotoilija Norman Bel Geddes.


title: Amebamaiset

text: Amebamaiset ovat taksonomisen määritelmän mukaan "Amoebozoa"-kuntaan kuuluvia yksisoluisia aitotumallisia eliöitä.


title: Amebamaiset

text:
Asiaan liittyvä terminologia ei ole ollut erityisen selkeä, sillä amebamaisia eliöitä on kutsuttu myös suomenkielisellä yleisnimellä juurijalkaiset. Toisaalta nykyään käytettävä Rhizaria-kunta voidaan helpoiten suomentaa juurijalkaisiksi, jolloin "juurijalkaiset"-nimitystä on suositeltavaa käyttää vain Rhizaria-kunnasta.
Monia Amoebozoa-kunnan ameboita esiintyy makeassa vedessä, kosteassa maassa ja mädäntyvien kasvien pinnalla. Ne ovat yleisiä koe-eläimiä, koska niitä on helppo tutkia laboratoriossa.
Ne liikkuvat muodostamalla solukalvostaan ulkonevia väliaikaisia valejalkoja. Valejalkojen takia ne näyttävät liikkuessaan jatkuvasti muuttavan muotoaan.
Morfologisen määritelmän mukaan ameboiksi on perinteisesti kutsuttu kaikkia sellaisia yksisoluisia eliöitä, jotka liikkuvat erilaisten valejalkojen avulla. Englanninkielinen termi "amoeboid" (suom. "amebamainen") viittaa tällaiseen ulkoiseen ominaisuuteen, erotukseksi termistä "amoeba", jolla tarkoitetaan Amoebozoa-kuntaan kuuluvia eliöitä. Valejalkojen avulla liikkuvia amebamaisia eliöitä, jotka eivät kuitenkaan kuulu Amoebozoa-kuntaan, tavataan aitotumaisten Rhizaria- ja Excavata-kunnissa. Monilla Rhizaria-kunnan edustajilla on erilaisia kovia ulkoisia kuoria ja tukirankoja, joita ei Amoebozoa-kunnan lajeilla ole.


title: Ameeba

text: Ameeba tarkoittaa seuraavia:


title: Ruutana (Kangasala)

text: Ruutana on Kangasalan pohjoinen taajama-alue. Se sijaitsee Tampereelta tullessa heti kaupunginrajan takana valtatie 9:n ja Tampere–Orivesi-radan varrella. Se on vanha radanvarren omakotialue, jota on viime vuosina täydennysrakennettu. Ruutanan eteläpuolella oleva Jussilan alue rakennettiin 1950-luvulla Tampellan työntekijöiden asuinalueeksi. Uusimpiin aluekokonaisuuksiin kuuluu Seurakunnantien ja Laureeninkallion alueet.


title: Ruutana (Kangasala)

text: Asukkaita Ruutanassa on noin 3200. Alue on voimakkaassa kasvussa.


title: Ruutana (Kangasala)

text: Kyläkeskuksessa on K-Market ja Ruutanan Oluthuone. Postipalvelut löytyvät Jyväskyläntien varresta Shell-huoltoasemalta. Huoltoasemalle johtaa 2000-luvulla rakennettu pyörätie. Tampereelta alueelle on vedetty myös kaapelitelevisioverkko.


title: Ruutana (Kangasala)

text: Ruutanassa on alakoulu, esikoulu, kunnallinen päiväkoti kahdessa yksikössä, terveysasema ja hammashoitola. Yksityisyrittäjinä palveluita tarjoavat muun muassa parturi-kampaamo, yksityinen englanninkielinen päiväkoti sekä yksityisiä perhepäivähoitajia. Seisakkeelta löytyy Oluthuoneen lisäksi eläinlääkärin ja hierojan palvelut. Koulun läheisyydessä on uima- ja veneranta. Katajajärven laavu Laureeninkallion lähellä on osa vaellusreitti Kaarinanpolkua.


title: Ruutana (Kangasala)

text: Alue kuuluu nykyään Tampereen seututariffivyöhykkeeseen. Arkisin TKL:n linjanumero 28B/C Tampereelle kulkee 0,5-1 tunnin välein työmatka- ja koululaisliikenteen aikaan. Lauantaisin ja sunnuntaisin 28B ajaa tunnin välein. Kangasalan kirkolle linja 46 ajaa kouluaikoina. Kangasalan keskustaan on matkaa n. 9 km ja Tampereen keskustaan n. 18 km. Ruutanan maantieyhteydet Tampereen suuntaan paranivat huomattavasti, kun valtatie 9 valmistui uudelleen rakennettuna taajaman pohjoispuolelle 1970-luvun alkupuolella.


title: Ruutana (Kangasala)

text: Ruutanassa pysähtyivät ennen myös Tampereelta Orivedelle ja Haapamäelle liikennöineet henkilöjunat, joiden avulla Ruutana kasvoi merkittäväksi taajamaksi. Ruutanan seisake avattiin Tampere–Haapamäki-radan ja Kangasalta Teiskoon menevän maantien risteyksessä vuonna 1907. Paikalle siirrettiin liikennepaikkarakennus Kirkkonummen Tolsasta vuonna 1933. Rakennus korvattiin uudella vuonna 1954. Tavaraliikenne Ruutanan seisakkeella lopetettiin vuonna 1968 ja liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1972. Liikennepaikkarakennus myytiin huutokaupalla purettavaksi vuonna 1971. Pysähdykset lopetettiin vuonna 1990. Aika ajoin on esiintynyt toiveita palauttaa henkilöjunapysähdys Ruutanaan, viimeksi Dm12-kiskobussien tullessa liikenteeseen Tampereen ja Haapamäen välille ja Tampereen pikaraitiotiekeskustelun yhteydessä.


title: Ruutana (Kangasala)

text: Kulttuurihistoriallisesti merkittävä Haralanharju sijaitsee lähellä Ruutanaa Havisevantien varrella. Haralanharjulla on Topeliuksen muistokivi. Muistomerkin vieressä sijainnut vuonna 1932 rakennettu Haralanharjun näkötorni tuhoutui tuhopoltossa 2007. Uusi torni otettiin käyttöön vuonna 2009.


title: Sri Lanka Matha

text: Sri Lanka Matha on Sri Lankan kansallislaulu. Sen sanoitukset ja musiikin teki Ananda Samarakoon vuonna 1940. Kappaletta on käytetty Sri Lankan kansallislauluna 22. marraskuuta 1951 lähtien.


title: Kuritushuone

text: Kuritushuonerangaistus oli vapausrangaistus, jossa vankeja pidettiin ankarammissa olosuhteissa kuin tavanomaisessa vankeusrangaistuksessa sikäli, että tuomitun sosiaalista kanssakäymistä rajoitettiin enemmän pitämällä vanki tiukemmasti eristettynä muista. Sen sijaan minkäänlaista varsinaista konkreettista kurittamista tuomio ei nimestään huolimatta sisältänyt. Lievin kuritushuonerangaistus oli kestoltaan kuusi kuukautta. Tämä merkitsi rikoksesta rangaistusta kärsimään lähtevälle vähintään kuuden kuukauden vapaudenmenetystä. Kuritushuonetta voitiin määrätä myös elinkaudeksi.


title: Kuritushuone

text: Vuoden 1889 rangaistusasetuksessa säädettiin, että kuritushuoneessa oli oltava kolme luokkaa: pakkoluokka, oppiluokka ja koeluokka. Jokainen vanki joutui aluksi pakkoluokkaan, ja käytöksensä perusteella hän saattoi edetä koeluokkaan, jossa rangaistus tuntui etujen ansiosta ”huokeimmalta” ja vanki sai ”enemmän tilaisuutta näyttää parannustansa”.


title: Kuritushuone

text: Suomen lainsäädännöstä kuritushuone rangaistusmuotona poistettiin vuonna 1975. Tällöin ei muutettu kaikkia kuritushuonerangaistuksen mainitsevia rikoslain pykäliä, vaan lakiin otettiin yleinen säännös, jonka mukaan niistä rikoksista, joista oli säädetty kuritushuonerangaistus, oli tuomittava kestoltaan vastaava vankeusrangaistus. Rikoslakiin on kuitenkin myöhemmin tehty suuri joukko muutoksia, joiden jäljiltä sanaa kuritushuone ei lakitekstissäkään enää juuri esiinny.


title: Tampereen Tietoverkko

text: Tampereen Tietoverkko Oy (TTV) oli vuonna 1973 perustettu suomalainen kaapelitelevisioyhtiö, jonka hallussa ollut verkko oli maan toiseksi suurin yhtenäinen kaapelitelevisioverkko.


title: Tampereen Tietoverkko

text: Yhtiö toimi Tampereella ja sen lähikunnissa. TTV rakennutti ja markkinoi kaapeliverkkoa, välitti verkossa useita kaikkien nähtävissä olevia peruskanavia ja tarjosi kotipäätteen avulla tilattaviksi lukuisia erityyppisiä maksukanavia.


title: Tampereen Tietoverkko

text: TTV sulautui Elisaan 1. maaliskuuta 2018.


title: Sisilian kieli

text: Sisilia on pääasiassa Sisilian saarella ja jonkin verran muualla Italian eteläosissa puhuttava romaaninen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 4,7 miljoonaa ihmistä. Sisilia on läheistä sukua italialle ja kielet ovat pitkälti keskenään ymmärrettäviä. Myös sisilialla on joitakin murteita. Kielessä on lainoja muun muassa kreikasta, arabiasta, katalaanista ja espanjasta.


title: Huoltoasema

text: Huoltoasema eli huoltamo on liike, joka myy moottoriajoneuvoihin polttoainetta ja muita tarvikkeita. Huoltoasema voi myös tarjota ajoneuvojen huoltoa ja muita oheispalveluja sekä myydä liikenteeseen liittymättömiä tuotteita, kuten elintarvikkeita.


title: Huoltoasema

text: Sähköautojen yleistymisen ennustetaan vaikuttavan huoltoasemien kysyntään, sillä sähköauton voi ladata kotona tai työpäivän aikana. Tämä vähentää tarvetta pysähtyä huoltoasemalla. Sähköautojen kasvava käyttösäde myös vaikuttaa huoltoasemilla tarjottavien sähköautojen latauspisteiden kysyntään. Esimerkiksi vuonna 2017 Tesla Model S 100D -sähköautomallilla kyettiin ajamaan 1078 kilometriä yhdellä latauksella.Huoltamoliiketoiminta kehittyi 1900-luvun alkuvuosikymmeninä nopeimmin Yhdysvalloissa mantereen vahvan yksityisautoilukulttuurin myötä. Huoltamoista sekä muista tien varsille sijoittuneista liikeyrityksistä – pikaruokaravintoloista, motelleista ja ostoskeskuksista – on tullut olennainen piirre Pohjois-Amerikan maiden maisemassa. Varhaisimmat autoilijat ostivat polttoaineensa rautakaupasta omaan kanisteriinsa, ja ensimmäiset 1900-luvulla syntyneet huoltamot olivat katoksia tai kojuja joiden edessä oli käsipumpulla varustettu bensiinisäiliö. Jo 1910-luvulla öljy-yhtiöt alkoivat panostaa huoltamoihin ja rakentaa pääteiden varsiin omannäköisiään huoltamorakennuksia näkyvine yhtiötunnuksineen. Pelkistä bensiinimyymälöistä huoltamoiden tehtävä laajeni auton korjaukseen ja huoltoon sekä yhä pidempiä matkoja ajavien autoilijoiden taukotarpeisiin. Huoltamoiden yhteyteen alkoi ilmestyä muitakin matkailupalveluita, kuten motelleja ja ravintoloita.


title: Huoltoasema

text: 1920-luvulla eri yhtiöiden yksittäiset huoltamot saattoivat muistuttaa kreikkalaista temppeliä, sveitsiläistä hiihtomajaa tai kiinalaista pagodia. 1930- ja 1940-luvuilla moderni ajattelu alkoi suosia keskenään yhdenmukaisia, jo kaukaa tietyn yhtiön huoltamoksi tunnistettavia rakennuksia, joiden tyylinä oli koneromanttinen art deco tai pelkistetty modernistinen arkkitehtuuri. Niiden suunnittelussa käytettiin ajan huippunimiä kuten Norman Bel Geddes, Raymond Loewy ja Walter Dorwin Teague, joka loi Texacon asemille erityisen toimivan ulkoasun. 1950-luvulla huoltamoarkkitehtuurista tuli yhä pelkistetympää, kun huoltamoketjujen mainonta siirtyi yhä enemmän televisioon eikä huoltamorakennusten seiniä tarvinnut enää peittää kirjavilla ulkomainoksilla.


title: Huoltoasema

text: 1960-luvulla tankkauksessa siirryttiin nopeasti itsepalveluun, ja huoltamoiden yhteyteen alkoi ilmestyä myöhään auki olevia elintarvikemyymälöitä (). Valtateiden varsien huoltamoista tuli yhä suurempia, ja monet niistä erikoistuivat palvelemaan rekkaliikennettä ja sen kuljettajia ympäri vuorokauden ().


title: Huoltoasema

text: Huoltoasemat Suomessa ovat enää vain pääasiassa liikennepolttoaineita jakelevia liikenneasemia, joilta voi ostaa jotain tarvikkeita, mutta joilla ei varsinaista autojen tai muiden moottoriajoneuvojen huoltoja enää suoriteta. Poikkeuksena ovat jokin yrittäjäpohjaiset asemat, joilla on huoltopalveluita ja jotka mainostavat jopa määräaikaishuoltoja.


title: Huoltoasema

text: Huoltoasemien määrä Suomessa on vähentynyt. Ympäristönormit tekevät investoinnit kalliiksi vähän bensiiniä myyville asemille, joten vanhat vähän myyvät asemat kannattaa sulkea ennemmin kuin muuttaa ne uusia normeja vastaaviksi. Raju hintakilpailu polttoainemyynnissä on ajanut palveluasemat hankkimaan katteensa muiden tuotteiden, kuten oluen myynnistä. Tätä ovat auttaneet Suomen liikeaikasäädökset, jotka antavat huoltoasemille vapaammat aukiolot kuin muille elintarvikeliikkeille.


title: Huoltoasema

text: Suomessa bensiininmyynti saavutti huippunsa vuonna 1992 ja dieselöljyn vuonna 2012.


title: Huoltoasema

text: Suuri osa Suomen huoltoasemista hankkii bensiininsä Nesteeltä, joka käyttää valtaosin venäläistä raakaöljyä fossiilisten tuotteidensa raaka-aineena. St1:n ja ABC:n polttoaineet hankkii North European Oil Trade Oy, jonka St1 ja SOK omistavat yhdessä. Neot hankkii bensiininsä Nesteen sijasta pääasiassa Ruotsin suurimmalta öljynjalostajalta Preemiltä. Aiemmin polttoaineet on hankittu norjalaiselta Statoililta peräisin ja Nesteen jalostamoilta. St1:n omistaman Shell-ketjun V-Power-erikoisbensiini on öljy-yhtiö Shellin valmistamaa. Teboil hankkii dieselpolttoaineen Venäjältä.


title: Huoltoasema

text: Suomen suurin jakeluketju on Neste. Litramäärissä Neste on myös markkinajohtaja vuonna 2008. Dieselpolttoaineen myynnissä Neste on ylivoimainen 41% markkinaosuudellaan. Bensiinissä suurimman tittelistä ovat 2010-luvulla kamppailleet ABC-asemat ja Neste.


title: Huoltoasema

text: Polttoaineiden jakelussa on tapahtunut suuria muutoksia useaan otteeseen sitten 1920-luvun, jolloin muusta vähittäiskaupasta erillinen polttoaineen myyntitoiminta alkoi. 1970- ja -80-lukujen huoltoasemien "kulta-ajan" jälkeen muutokset ovat olleet huomattavia. Asemien vähenemisen ja kylmäasemiksi muuttumisen lisäksi useampi ketju on myyty ja lakannut näkymästä katukuvassa. Esimerkkeinä näistä ovat Kesoil, Finnoil, Jet ja Esso. Myös maamme polttoainemyynnin alkuvaiheista asti mukana ollut Shell myi jakeluketjunsa St1:lle vuonna 2010.


title: Huoltoasema

text:
Leimallista onkin ollut vanhojen vuosikymmeniä vaikuttaneiden ketjujen katoaminen ja toisaalta täysin uusien, suomalaisessa omistuksessa pääosin olevien toimijoiden ilmaantuminen, joka alkoi St1:n ja ABC:n esiinmarssista 2000-luvun alussa.
Gulf palasi Suomeen pitkän tauon jälkeen 2010-luvun alussa. Asemat toimivat Gulf Oilin myöntämällä lisenssillä, mutta öljy-yhtiöllä itsellään ei ole mitään tekemistä huoltoasematoiminnan kanssa. Toinen 2010-luvun tulokas oli nyt jo lopettanut GT Retail Oy, joka pyrkii tarjoamaan huoltoasemapalveluita syrjäisemmillä seuduilla. Yhtiö lopetti toimintansa huhtikuussa 2016.


title: Tšamorron kieli

text: Tšamorro on austronesialainen kieli. Pääosa sen puhujista elää Guamilla ja Pohjois-Mariaaneilla. Tšamorrossa on eniten lainasanoja espanjan kielestä. Kielellä on yli 60 000 puhujaa.


title: Tšamorron kieli

text: ', A, Å, B, Ch, D, E, F, G, H, I, K, L, M, N, Ñ, Ng, O, P, R, S, T, U, Y


title: Chamorro

text: Chamorro tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Eläinten vallankumous

text: Eläinten vallankumous () on vuonna 1945 ilmestynyt George Orwellin romaani, joka kuvaa satiirisesti Venäjän vallankumouksen perintöä eläinsadun muodossa. Se on Orwellin tunnetuimpia teoksia romaanin "Vuonna 1984" ja muistelmateoksen "Katalonia, Katalonia" ohella.


title: Eläinten vallankumous

text: Romaanissa juopon maanviljelijän maatilalla asuvat eläimet tekevät vallankumouksen vanhan karjun ohjeiden mukaan. Vallankumousta johtaneet siat alkavat hallita tilaa ”animalismiksi” kutsumansa aatteen pohjalta. Vallankumouksen johtohahmot, karjut Napoleon ja Lumipallo, joutuvat riitoihin, ja Napoleonin voitettua valtataistelun Lumipallo karkotetaan tilalta. Sikojen vallan alla eläinten olot kovenevat, ja siat varaavat itselleen yhä lisää etuoikeuksia, kunnes animalismin alkuperäisistä ihanteista on jäljellä enää fraasi: "”Kaikki eläimet ovat tasa-arvoisia, mutta toiset eläimet ovat tasa-arvoisempia kuin toiset”". Napoleon järjestää lavastettuja oikeudenkäyntejä ja teloituttaa eläimiä toisten pelottelemiseksi, myöntää itselleen suurellisia arvonimiä ja kumoaa animalismin periaatteet yksi kerrallaan. Lopulta siat alkavat kävellä kahdella jalalla ruoskat kädessä, ja muita eläimiä kohdellaan jokseenkin samoin kuin ihmisten valtakaudella. Romaanin viimeisessä kohtauksessa toiset eläimet katselevat, kuinka siat kohottavat maljoja ihmisten kanssa, eivätkä ne enää erota sikoja ihmisistä.


title: Eläinten vallankumous

text: Kirjaa innoittivat Orwellin huomiot Espanjan sisällissodan tasavaltalaisten riidoista. Toisen maailmansodan aikana 1944 Orwellilla oli vaikeuksia saada ilmeisen neuvostovastaista kirjaa kustannetuksi. Sitä ei pidetty sopivana poliittiseen tilanteeseen, ja se tulkittiin trotskilaiseksi. Kolmas kustantaja hylkäsi teoksen Britannian tiedotusministeriön neuvosta; teos olisi voinut vahingoittaa maan suhteita Neuvostoliittoon. Itä-Euroopassa teos vapautettiin Unkarissa 1989 ja Neuvostoliitossa glasnostin myötä. Yhdysvalloissa sitä on vaadittu kiellettäväksi kommunismimyönteisenä ja yksityiskohtaista seksuaalista aineistoa sisältävänä.


title: Eläinten vallankumous

text: "Eläinten vallankumouksesta" on tehty kaksi elokuvasovitusta, vuonna 1954 valmistunut piirroselokuva "Eläinten kapina", joka oli Britannian ensimmäinen pitkä animaatioelokuva, sekä vuonna 1999 tietokonetehosteiden avulla tehty live-action-elokuva "Eläinten kapina". Molemmissa elokuvasovituksissa on kirjasta poikkeava onnellinen loppu. Lisäksi ensimmäisessä elokuvassa vanhaa tsaarinvaltaa ja uskontoa arvostelevia piirteitä on häivytetty.


title: Eläinten vallankumous

text: Brittiläinen rockyhtye Pink Floyd julkaisi vuonna 1977 Orwellin kirjan innoittaman teema-albumin "Animals", joka arvostelee kapitalistista kilpailuyhteiskuntaa.


title: Violeta Chamorro

text: Violeta Barrios de Chamorro (s.18. lokakuuta 1929 Rivas) on nicaragualainen toimittaja ja poliitikko. Hän oli Nicaraguan presidenttinä vuosina 1990–1997.


title: Violeta Chamorro

text: Chamorron aviomies Pedro Joaquín Chamorro Cardenal oli Somozan suvun valtaa vastustaneen La Prensa -lehden päätoimittaja. Kun hänet murhattiin 10. tammikuuta 1978, Violeta Chamorro otti lehden vastuulleen ja tuki sandinisteja Somozaa vastaan. Kun Anastasio Somoza Debayle syöstiin vallasta 1979, Chamorro oli jäsenenä sen jälkeisessä "Kansallisen jälleenrakennuksen hallituksessa", josta hän kuitenkin erosi huhtikuussa 1980.


title: Violeta Chamorro

text: Tämän jälkeen La Prensa arvosteli voimakkaasti myös Kansallisen jälleenrakennuksen hallitusta ja sen johtajaa, sittemmin presidenttiä Daniel Ortegaa. Sandinistit puolestaan syyttivät Chamorroa rahan ottamisesta Yhdysvalloilta, joka pyrki tuolloin kaatamaan Nicaraguan hallituksen kouluttamalla, rahoittamalla ja aseistamalla oikeistolaisia contra-sissejä. La Prensaa sensuroitiin ajoittain laajaltikin käydyn sisällissodan aikana.


title: Violeta Chamorro

text: Vuoden 1990 vaaleissa Violeta Chamorro asettui 14 puolueen muodostaman oppositioryhmittymän presidenttiehdokkaaksi ja tuli valituksi ensimmäisellä kierroksella, saaden 55 prosenttia äänistä.


title: Violeta Chamorro

text: Hänen kaudellaan Nicaraguan talouselämää liberalisoitiin voimakkaasti ja maan sotalaitos palautettiin rauhanaikaisiin oloihin. Presidenttiytensä jälkeen Chamorro vetäytyi politiikasta.


title: Carcassonne

text: Carcassonne on linnoitettu kaupunki ja Auden departementin pääkaupunki Etelä-Ranskassa. Kaupungin asukasluku on 46 639 (2006). Carcassonne sijaitsee Ranskan eteläosassa 90 kilometriä kaakkoon Toulousesta.


title: Carcassonne

text: Carcassonnen kaupunki on tunnettu keskiaikaisesta linnoitetusta osastaan ("La Cité"), jossa nykyään asuu vain muutama kymmenen ihmistä. Aude-joen toiselle rannalle levittäytyy kaupungin uudempi osa. Carcassonnen linnoitus restauroitiin 1800-luvulla, ja se kirjattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1997.


title: Carcassonne

text: Carcassonne kuuluu Välimeren ilmastovyöhykkeeseen. Sille on tunnusomaista kuivat ja kuumat kesät, leudot syksyt ja talvet sekä sateiset keväät. Lunta sataa harvoin, vain keskimäärin seitsemänä päivänä vuodessa joulukuun ja maaliskuun välisenä aikana. Pakkaspäivät ovat vieläkin harvinaisempia, joten lumi ei ole koskaan pysyvää.


title: Carcassonne

text: Sateet ovat rankimmillaan lokakuussa ja huhtikuussa. Kesäisin sateet tulevat myrskyinä ja voivat muuttua jopa hyvinkin raivokkaiksi raekuuroiksi. Raekuurot ovat tuhoisia viiniköynnöksille. Lisäksi Carcassonnessa mitataan voimakkaita tuulia (yli 55 km/h) keskimäärin 117 päivänä vuodessa. Tuulet puhaltavat joko idästä, lännestä tai mereltä.


title: Carcassonne

text: Carcassonne sijaitsee Välimeren rannikon ja Toulousen välisellä suurella liikenneväylällä. Muinoin Carcassonneen kuljettiin pitkin Canal du Midiä, 1600-luvulta peräisin olevaa kanavaa, joka edelleen kulkee kaupungin pohjoispuolella. Nykyään kaupunkiin pääsee autolla valtatietä A61 Toulousen ja Montpellier’n suunnilta. Valtatie A61 on osa Välimeren ja Atlantin yhdistävää l’autoroute des Deux Mers -tieverkostoa. Lisäksi Toulouse-Sète -junayhteys kulkee Carcassonnen kautta ja Carcassonnen lentokentältä on yhteydet Isoon-Britanniaan (Lontooseen, Liverpooliin ja Nottinghamiin), Irlantiin (Dubliniin ja Shannoniin) sekä Belgiaan (Charleroihin).


title: Carcassonne

text: Carcassonne sijaitsee Aude-joen rannalla. Joki virtaa kaupunkiin rauhallisesti kulkien vuoriston rotkojen läpi. Kaupunki jaetaan yleensä kahteen osaan: joen länsirannalla olevaan ”ville basseen” (alakaupunki) ja kukkulan laelle rakennettuun Cité de Carcassonneen, joka tunnetaan myös nimellä ”ville haute” (yläkaupunki). Ville haute sijaitsee noin 150 metriä ville bassen yläpuolella.


title: Carcassonne

text: Carcassonnen vanha, linnoitettu osa, Cité, on ainutlaatuinen keskiaikainen rakennelma Euroopan mittakaavassa kokonsa ja kuntonsa puolesta. Sitä ympäröi kahdessa rivissä suojamuurit ja sen keskellä kohoaa kreivien linna ja Saint-Nazairen basilika.


title: Carcassonne

text: Kreivien linna on linnoitus Carcassonnen sydämessä. Sitä ovat käyttäneet kotinaan Carcassonnen varakreivit. Jotkin linnan perustuksista on rakennettu ensimmäiseltä vuosisadalta peräisin olevan domuksen päälle. Uusi linna on rakennettu 1100-luvun alussa ja siitä on vielä jäljellä keskustorni. Linnaa on muutettu useaan otteeseen vuosisatojen aikana. Suurimmat muutokset tehtiin vuonna 1229, jolloin linnasta tuli kuninkaan käskystä paikallishallinnon keskus. Vuosien 1240 ja 1250 välisenä aikana muutostöillä pyrittiin linnan vahvistamiseen.


title: Carcassonne

text: Linnassa voi vierailla vuoden ympäri ja sieltä pääsee myös Citén muureille. Linnassa sijaitsee muun muassa kivimuseo sekä pysyvä näyttely, joka kertoo Citén entisöinnistä 1800-luvulla.


title: Carcassonne

text: Saint-Nazairen basilika on alkujaan pieni, 1000-luvulta peräisin oleva romaaninen kirkko, jonka Paavi Urbanus II pyhitti katedraaliksi vuonna 1096. Sen paikalla on joskus ollut karolingikatedraali, josta nykyään ei kuitenkaan ole enää jäljellä mitään. Basilikan krypta on uuden katedraalin aikainen, vaikka sen huono kunto voisi vihjata muuta. Uuden katedraalin on rakennuttanut Trencavelin perhe.


title: Carcassonne

text: Tavallisemmin ville basse -nimellä tunnettu kaupunginosa on Carcassonnen kauppa- ja asumiskeskus. Vuonna 1247 Ranskan kuningas Ludvig IX antoi luvan rakentaa suuren, heikosti linnoitetun kylän carcassonnelaisten asuttamiseksi. Kylää kiertävä, 2800 metriä pitkä valli on rakennettu kreivi Armagnacin käskystä vuosien 1355 ja 1359 välisenä aikana. Vuonna 1355 Englannin kuninkaan Edvard III:n vanhin poika Edvard Musta prinssi, tuhosi ville bassen. Vuonna 1359 linnoitusta muokattiin ja se sai nykyisen muotonsa.


title: Carcassonne

text: Ville bassea ympäröineistä muureista on nykyään jäljellä vain joitain jäänteitä kylän itäpuolella. Kylän asemakaava on ruutukaava, jonka keskustassa on Carnot’n aukio. Aukiota käytetään vielä nykyäänkin torina. Kylän kapeat kujat risteävät suorassa kulmassa ja kulkevat kaupungin halki laidalta laidalle. Tämä on eteläranskalaisissa kylissä tyypillinen kaava, joka keskiajalla mahdollisti kaupungin puolustajien esteettömän kulun kaupungin laidalta toiselle puolustamaan muureja hyökkäyksiltä.


title: Carcassonne

text: 1500-luvun lopussa kaupungin muureja vahvistettiin neljällä linnoituksella eli bastionilla. Näitä olivat bastion Saint-Martin, bastion du Calvaire, bastion de Montmorency ja bastion de la Tour Grosse (myös nimellä bastion des Moulins). Nämä rakennustyöt keskeytyivät Ranskan uskonsotien ajaksi 1562–1598, kun keskityttiin ville bassen puolustuksien vahvistamiseen.


title: Carcassonne

text: Nykyään ville bassessa on paljon kävelykatuja, joiden varsilla on kauppoja. Carnot’n keskusaukiolla järjestetään kesäisin useita ilmaisia näytöksiä festival de la Bastide -festivaalin aikaan.


title: Carcassonne

text: Kylän muut rakennukset ovat tyypillisiä kylän historiallisille perinteille. Pont Vieux -silta (225 m) oli ensimmäinen silta, joka yhdisti kylän osat toisiinsa Aude-joen yli. Nykyään se on kävelysilta.


title: Carcassonne

text: Ville bassen sydämessä on viljasiilo, joka on rakennettu vuonna 1769. Boulevard Marcoulla sijaitsee vastarintaliikkeen muistomerkki, kuvanveistäjä René Ichén tekemä Lutteurs-patsas. Se esittää kahta toisensa kohtaavaa taistelijaa (lutteurs = taistelijat).


title: Käävät

text: Käävät on vanhentunut nimi sienisuvusta "Polyporaceae". Ne ovat kantasieniä, jotka kasvavat usein puun rungossa puun loisena tai lahottajana. Elävällä puulla kasvaessaan kääpä vahingoittaa puuta lahottamalla sitä, kuolleella puulla taas elävät yleensä eri lajit. Suomessa esiintyy yli kaksisataa eri kääpälajia. Nykyään on todettu, että Polyporales on vain yksi monista lahkoista, jossa kääpiä esiintyy. Muita lahkoja ovat esimerkiksi Hymenochaetales, Gloeophyllales, Thecisporales ja jopa vahveroista tunnettu Cantharellales sekä paljon helttasieniä sisältävä Agaricales-lahko, ja esimerkiksi lampaankääpä ("Albatrellus ovinus") on samassa Boletales-lahkossa tattien, rouskujen ja haperoiden kanssa. Osittain käävät ovat vain hyvinkin kaukaista sukua toisilleen. Lisäksi on paljon kääpämäisiä sieniä, joita pidetään rajatapauksena, voiko niitä laskea kääviksi. Tällaisia ovat esimerkiksi raspikat, rypykät, vanukat ja kelmukat.


title: Käävät

text: Käävän monivuotinen sienirihmasto elää puun sisällä. Itiöemä kasvaa puun ulkopinnalla joko pinnanmyötäisenä eli resupinaatisena, selvästi kasvualustastaan ulkonevana eli pileaattisena tai jotkin lajit näiden sekamuotona (puoliresupinaattinen). Itiöemällä ei yleensä ole jalkaa. Kääpien itiöemät voivat olla joko yksivuotisia tai monivuotisia. Monivuotisten kääpien, kuten taulakäävän ("Fomes fomentarius"), itiöemät saattavat kasvaa varsin kookkaiksi. Usein käävän elämän lopettaa emäpuun lahoaminen pois, mutta myös käävillä on loisia. Jalalliset käävät kasvavat tavallisesti maassa. Kääpien tunnusmerkkinä on itiöemän alapinnan pillistö, joka kuitenkin poikkeaa tattien pillistöstä selvästi. Heltallisia kääpiä tunnetaan myös, esimerkiksi koivunhelttakääpä ("Trametes betulinus").


title: Käävät

text: Käävät ovat monien muiden sienten tavoin hajottajia. Ne siis muuttavat kuolleen eloperäisen puumassan epäorgaaniseen muotoon.


title: Käävät

text: Jotkut käävät, kuten männynkääpä ("Phellinus pini"), voivat olla merkki vanhasta metsästä, sillä ne eivät elä nuoressa ja terveessä puussa. Nuoressa metsätalousmetsässä kääpiä ja kääpälajeja on varsin vähän. Osa käävistä vaatii kasvualustakseen kuolleen maapuun, ja vaativimmat lajit jopa jonkin toisen kääpälajin esilahottaman rungon. Yksivuotisissa lajeissa sen sijaan on hyvinkin yleisiä ja vaatimattomia lajeja. Pinovyökääpä ("Trametes ochracea") esiintyy hyvin yleisesti jopa muutaman sormen paksuisilla kuolleilla lehtipuun rungoilla.


title: Käävät

text: Osaa käävistä voi maallikko erehtyä luulemaan aivan toisenlaiseksi sieneksi, kuten homeeksi niiden pinnanmuotoisen kasvutavan ja epämääräisen muodon vuoksi.


title: Käävät

text: Monet käävät, varsinkin taulakäävät, ovat tunnettuja siitä, että ne kuivattuina ja sytytettyinä kytevät hyvin hitaasti ilman liekkiä, muuttuen pikkuhiljaa tuhkaksi. Kääpä saattaa kyteä tuntikaudet savuten. Tämä näkyy joidenkin kääpien suomenkielisissä nimissä: taulakäävästä tehtiin taulaa tulentekoa helpottamaan, ja arinakääpää ("Phellinus igniarius") käytettiin tulen säilyttämiseen uunissa, eli se laitettiin uunin arinalle hiljalleen kytevän hiilloksen tulta säilyttämään.


title: Käävät

text: Kääpiä on palo-ominaisuuksiensa vuoksi käytetty myös tulen kuljettamiseen. Kytevän käävän päälle on kiedottu mahdollisimman paljon kosteaa nahkaa tai kangasta, jotta kääpä saisi mahdollisimman vähän happea ja palaisi mahdollisimman hitaasti. Tulen kuljetusta käävässä auttaa myös se, että kääpien kuoret palavat huonosti, ja eristävät osaltaan kytevän sisuksen.


title: Käävät

text: Taulaaminen on kansanperinteellistä iho-oireiden ja särkyjen hoitoa käävällä. Kääpä sytytetään kytemään, ja sen kuuman tuhkan annetaan putoilla iholle. Tuhkassa on tervamaista ainetta, jonka on ilmeisesti ajateltu auttavan ihovaivoihin tervan tavoin. Entisen Neuvostoliiton alueella on käytetty pakurikääpää lääkkeenä.


title: Käävät

text: Kääpiä voidaan käyttää tekstiilien värjäykseen. Väriaineet irrotetaan liottamalla. Muiden kuin yksivuotisten kääpien keräämistä on kuitenkin syytä välttää, sillä lajintunnistus saattaa olla aloittelijalle hankalaa, ja mukaan voi vahingossa tulla uhanalainenkin laji.


title: Käävät

text: "Abundisporus" - "Amyloporia" - "Amyloporiella" - "Antromycopsis" - "Australoporus" - "Austrolentinus" - "Bridgeoporus" - "Burgoa" - "Cerrena" - "Coriolopsis" - "Cryptomphalina" - "Cryptoporus" - "Daedaleopsis" - "Datronia" - "Dichomitus" - "Earliella" - "Echinochaete" - "Fabisporus" - "Faerberia" - "Favolus" - "Flabellophora" - "Fomes" - "Fomitella" - "Fomitiporia" - "Fuscocerrena" - "Fuscoporia" - "Globifomes" - "Grammothelopsis" - "Haploporus" - "Hexagonia" - "Laccocephalum" - "Laetifomes" - "Laetiporus" - "Lasiochlaena" - "Lentinus" - "Lenzites" - "Leptoporellus" - "Lignosus" - "Lithopolyporales" - "Macrohyporia" - "Macroporia" - "Megasporoporia" - "Microporellus" - "Microporus" - "Mollicarpus" - "Mycelithe" - "Navisporus" - "Neolentinus" - "Neolentiporus" - "Nigrofomes" - "Nigroporus" - "Oligoporus" - "Osmoporus" - "Pachykytospora" - "Pachyma" - "Panus" - "Perenniporia" - "Perenniporiella" - "Phaeolus" - "Phaeotrametes" - "Phellinidium" - "Phellinopsis" - "Phellinus" – "Phellopilus" - "Phylloporia" - "Piloporia" - "Podofomes" - "Polyporus" - "Poria" - "Porodaedalea" - "Porodisculus" - "Poronidulus" - "Pseudofavolus" - "Pseudopiptoporus" - "Ptychogaster" - "Pycnoporellus" - "Pycnoporus" - "Pyrofomes" - "Roseofavolus" - "Royoporus" - "Rubroporus" - "Ryvardenia" - "Skeletocutis" - "Sparsitubus" - "Stiptophyllum" - "Tinctoporellus" - "Trametes" - "Trichaptum" - "Tyromyces" - "Vanderbylia" - "Xerotus"


title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 on Turusta Loimaan, Tampereen, Jämsän, Jyväskylän, Kuopion ja Joensuun kautta Tohmajärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 663 kilometriä.


title: Valtatie 9

text: Lukuun ottamatta lyhyttä osuutta aivan Turun keskustan tuntumassa on valtatie 9 Turusta Siilinjärven Vuorelaan myös osa Eurooppatietä E63, joka jatkuu Kuopiosta Kajaanin ja Kuusamon kautta Sodankylään.


title: Valtatie 9

text: Tien Turun ja Jyväskylän välinen osuus kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon. Koko valtatie 9 kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.


title: Valtatie 9

text: Moottoritietä valtatiellä 9 on noin 130 kilometrin matkalla yhteensä kuudella toisistaan erillisellä osuudella.


title: Valtatie 9

text: Juice Leskinen on levyttänyt "Valtatie 9" -nimisen kappaleen vuonna 1974.


title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 alkaa Turun keskustasta. Turun kehätien eli kantatien 40 ja Liedon asemanseudun välinen tieosuus on moottoritietä, minkä jälkeen tie jatkuu leveäkaistatienä Auraan saakka. Tämän jälkeen tie jatkuu tavanomaisena kaksikaistaisena valtatienä Pöytyän, Loimaan, Humppilan, ja Urjalan kautta Akaaseen ja Valkeakoskelle, jossa se yhtyy valtatiehen 3 ja jatkuu moottoritienä Lempäälän kautta Tampereelle.


title: Valtatie 9

text: Tampereella valtatie 9 kulkee nelitasoisen Lakalaivan eritasoliittymän kautta ja ohittaa Tampereen kaupungin moottoritienä, johon kuuluu myös Karkunvuoren tunneli. Tampereen Linnainmaan kohdalla moottoritie muuttuu ensin moottoriliikennetieksi ja hieman ennen Kangasalaan kuuluvaa Ruutanan kylää edelleen kaksikaistaiseksi valtatieksi. Tie jatkuu Oriveden, Länkipohjan, Jämsän, Korpilahden ja Muuramen kautta Jyväskylään. Oriveden ja Muuramen välillä on säännöllisesti ohituskaistaosuuksia.


title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 ohittaa Jyväskylän osittain moottoritienä ja osittain nelikaistaisena valtatienä. Jyväskylän keskustan ja Kanavuoren välillä tie kulkee yhdessä valtateiden 4, 13 ja 23 kanssa. Lisäksi tie kulkee Vaajakosken taajaman läpi heikentäen liikenteen sujuvuutta. Myös Vaajakosken ja Kanavuoren välinen tieosuus on kaksikaistaisena neljän valtatien yhteisenä osuutena ongelmallinen.


title: Valtatie 9

text: Nelostie erkanee Kanavuoressa, valtatie 13 Laukaan kunnan Lievestuoreella ja 23 vähän Hankasalmen aseman jälkeen. Valtatie 9 jatkuu edelleen Suonenjoen kautta Kuopion eteläosiin, jossa se yhtyy valtatiehen 5 ja ohittaa Kuopion moottoritietä pitkin.


title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 eroaa valtatiestä 5 yli Siilinjärven Vuorelassa, ja sieltä Riistaveden, Tuusniemen ja Outokummun kautta Liperin Viinijärvelle, missä se yhtyy taas valtatiehen 23. Siilinjärven ja Liperin Ylämyllyn välinen tie on kaksikaistainen ja monin paikoin mutkainen ja mäkinen. Ylämyllyn ja Joensuun Niittylahden väli on moottoritietä, jonka molemmissa päissä lyhyt moottoriliikennetieosuus. Joensuussa valtatie 9 liittyy valtatiehen 6 jatkuen Tohmajärven Onkamoon, jossa valtatie 9 eroaa valtatiestä 6. Onkamon jälkeen tie jatkuu Niiralan rajanylityspaikalle, josta on yhteys Venäjän Sortavalaan.


title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Lieto – Aura – Pöytyä – Loimaa – Humppila – Urjala – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Kangasala – Orivesi – Jämsä – Jyväskylä – Muurame – Jyväskylä (uudelleen) – Laukaa – Hankasalmi – Pieksämäki – Rautalampi – Pieksämäki (uudelleen) – Rautalampi (uudelleen) – Suonenjoki – Leppävirta – Kuopio – Siilinjärvi – Kuopio (uudelleen) – Tuusniemi – Outokumpu – Liperi – Joensuu – Tohmajärvi


title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 Kuopiosta Tohmajärvelle on osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle.


title: Valtatie 9

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä tieksi 9 numeroitiin Turusta Huittisten, Tampereen ja Jämsän kautta Jyväskylään kulkenut reitti. Tien reitti on merkittävästi muuttunut näistä ajoista. Alun perin tie kulki osittain samaa reittiä valtateiden 2 (Vampulasta Huittisiin), 11 (Mouhijärven Häijäästä Tampereelle) sekä 3 ja 12 (Tampereelta Kangasalan Huutijärvelle) kanssa. Jo ennen talvisotaa oli aloitettu tien parannustyöt oikomalla pahimpia mutkia esimerkiksi Kangasalan ja Oriveden välillä. Kangasalan Huutijärven ja Oriveden välisen osuuden kunnostus tehtiin loppuun työttömyystöinä vuosina 1953–1955, mutta valmistuttuaan tie ei enää vastannut kasvaneen liikenteen vaatimuksia. 1950-luvun lopulla Huutijärvelle muodostui neljän suunnan tienristeys Sahalahden ja Kuhmalahden kautta Kuhmoisiin kulkevan tien (nykyisin seututie 325) valmistuttua.


title: Valtatie 9

text: Uusi tieyhteys Huittisten ja Nokian välille valmistui 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa ja tällöin valtatie siirtyi Vammalan ja Nokian välillä Kokemäenjoen vesistön pohjoispuolelta sen eteläpuolelle. Silloiseen Suoniemen kuntaan kuuluneeseen Sarkolaan muodostui yksi Suomen päätieverkon suurimmista nousuista. Uusi tieosuus Huittisista Auraan valmistui hieman myöhemmin ja uusi valtatie korvasi Auran, Pöytyän, Oripään ja Vampulan kirkonkylien kautta kulkeneen vanhan tien, joka oli monin paikoin osa historiallista Huovintietä. Virttaankankaalla tielle rakennettiin kolmen kilometrin pituinen lentokoneiden varalaskupaikka.


title: Valtatie 9

text: 1960-luvulla oikaistiin merkittävästi Oriveden ja Jämsän väliä. Tie linjattiin Längelmäen Länkipohjasta Jämsään suoraan, kun vanha tie kiersi Kuoreveden Hallin kautta. Tämäkin tie osoittautui liikenteen vilkastuessa kuitenkin ennen pitkää kapeaksi ja mutkaiseksi.


title: Valtatie 9

text: 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa valmistui uusi valtatieosuus Aurasta Loimaan ja Humppilan kautta Lempäälän Kuljuun, jossa se yhtyi valtatiehen 3. Turun ja Auran välillä on tien vanha reitti säilynyt varsin hyvin seututienä 222. Reitti Aurasta Huittisten kautta Nokialle sai numeron 41 ja Nokian ja Tampereen välinen osuus numeron 11. Vanha valtatie on monin paikoin muuallakin, mm. Huittisissa, Sastamalassa ja Nokialla edelleen käytössä yleisenä tienä, lyhyempiä osuuksia on myös paikallis- ja yksityisteinä.


title: Valtatie 9

text: 1970-luvulla valmistui reitti Tampereelta Orivedelle. Siihen asti tie 9 oli kulkenut valtateiden 3 ja 12 kanssa samaa reittiä Tampereen Kalevan, Messukylän ja Kaukajärven kautta Kangasalan keskustaan ja keskustan itäpuolella olevan Huutijärven risteykseen asti, josta tie kulki Längelmäveden rantoja Orivedelle. Tie Kaukajärveltä Kangasalle on nykyisin numeroltaan 339. Huutijärven ja Oriveden välinen järvenrantareitti muuttui maantieksi 324, mutta 1990-luvun lopulla se korotettiin kantatieksi 58.


title: Valtatie 9

text: Uusi reitti Jyväskylästä Lievestuoreen ja Hankasalmen kautta Suonenjoelle ja Kuopioon on valmistunut vasta 1970-luvulla. Sitä ennen reitti kulki kantatietä 69, joka tuolloin kulki Jyväskylästä Laukaaseen nykyisen seututien 637 reittiä. Laukaasta kantatie 69 jatkui Konneveden ja Rautalammin kautta Suonenjoelle ja edelleen nykyistä 9-tien reittiä Kuopioon.


title: Valtatie 9

text: Vuonna 1977 valmistui Jyväskylän ja Vaajakosken välinen moottoritie, jonka eräät ratkaisut nostivat tien rakentamiskustannukset varsin korkeiksi. Niinpä rahat eivät riittäneetkään Vaajakosken taajaman ohittamiseen, eikä ohitustietä ole vieläkään rakennettu.


title: Valtatie 9

text: Tampereen itäinen ohikulkutie valmistui vasta vuonna 1994. Sitä ennen valtatie 9 kulki Tampereen läpi.


title: Valtatie 9

text: 1990-luvun puoliväliin saakka Jämsän ja Jyväskylän välinen osuus oli yhteinen nelostien kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa nelostie viitoitettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolelta ja tie Lahdesta Jämsään sai uuden numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän välille 24-tietä ei merkitty, vaan osuus on nykyisin vain 9-tietä.


title: Valtatie 9

text: Vuonna 2000 valmistui Helsingin ja Tampereen välinen moottoritie ja siinä yhteydessä myös 9-tie sai uuden reitin: Kylmäkosken pohjoispuolelta rakennettiin noin kahdeksan kilometriä uutta tietä Toijalan luoteispuolelle, jossa 9-tie yhtyy valtatiehen 3. Turun ja Tampereen välinen matka piteni muutamalla kilometrillä, mutta toisaalta reitille syntyi 19 kilometriä uutta moottoritieosuutta. Vanha tie Kylmäkoskelta Lempäälään sai numeron 190.


title: Valtatie 9

text: Vuosina 2001–2003 tietä parannettiin merkittäväsi Oriveden ja Jämsän sekä Korpilahden ja Muuramen välillä. Tien suuntausta parannettiin tasaamalla mäkiä ja oikomalla mutkia, tietä levennettiin, sille rakennettiin keskikaiteellisia ohituskaistoja ja riista-aitoja sekä uusia siltoja ja eritasoliittymiä.


title: Valtatie 9

text: Vuonna 2010 valtatietä 9 jatkettiin Kuopiosta Niiralan raja-asemalle liittämällä valtatie 17 ja kantatie 70 osaksi sitä. Valtatie 9:n merkintä, tiennumerot ja tienviitat Sortavalaan ovat ala-arvoiset Joensuun Niittylahden ja Tohmajärven Onkamon välillä. Tilanne paranee Joensuun kohdalla moottoritien valmistuttua, mutta muulla osalla numero 9 näkyy vain siellä täällä (v 2013), opasteet ovat vain tielle 6 ja tienviitat Lappeenrantaan. Syksyllä 2013 opasteita on uusittu Niittylahden ja Onkamon välillä, mutta jostain syystä uusijalla on unohtunut n:o 9 sekä Sortavala.


title: Valtatie 9

text: Syksyllä 2013 otettiin käyttöön Joensuun kaupungin ohittava moottoritie Siilaisten ja Repokallion eritasoliittymien välisellä, suurimmaksi osaksi valtatien 6 kanssa yhteisellä kuuden kilometrin osuudella. Samassa yhteydessä rakennettiin toinen silta Pielisjoen yli, uusi eritasoliittymä Karjalankadun liittymään sekä melusuojausta ja kevyen liikenteen väyliä. Olemassa olevia eritasoliittymiä parannettiin. Hankkeen valmistuttua myös nykyinen Ylämyllyn ja Siilaisten välinen nelikaistainen osuus muutettiin moottoritieksi.


title: Valtatie 9

text: Joensuun kehätien valmistuttua nelikaistaisten osuuksien väliin oli jäämässä vajaan 4 kilometrin pituinen yksiajoratainen osuus. Tieosuus parannettiin moottoritieksi ja Karhunmäkeen rakennettiin uusi eritasoliittymä. Hanke valmistui vuonna 2014.


title: Valtatie 9

text: Kuopion Päivärannan ja Siilinjärven Vuorelan välisellä valtateiden 5 ja 9 yhteisellä osuudella sijaitsi aiemmin kahden moottoritien väliin sijoittunut nelikaistainen sekaliikennetieosuus, jolla oli myös huonokuntoiset avattavat Kallansillat. Sillat jouduttiin avaamaan 300–400 kertaa purjehduskaudessa, mikä aiheutti merkittävää haittaa liikenteelle. Syksyllä 2014 valmistui uusi tieosuus moottoritienä, ja nostosillat korvattiin kiinteillä silloilla. Lisäksi tien eritasoliittymiä parannettiin ja tien itäpuolelle rakennettiin rinnakkaistie ja kevyen liikenteen väylät. Hankkeen kustannusarvio oli noin 90 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 9

text: Pirkanmaan ELY-keskus suunnittelee Tampereen ja Oriveden välisen tieosuuden muuttamista nelikaistaiseksi. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui marraskuussa 2010 ja se asetettiin maantielain mukaisesti nähtäville helmikuussa 2011. Yleissuunnitelman mukaan nykyiseen maastokäytävään sijoittuva tie toteutetaan moottoritienä Tampereen Alasjärven ja Kangasalan Ruutanan välisellä osuudella ja siitä Orivedelle nelikaistaisena keskikaiteellisena sekaliikennetienä. Hankkeen kustannusarvio on 110 M€. Yhteysvälin parantaminen on mukana vuoden 2012 liikennepoliittisen selonteon vuosien 2016–2022 liikenneverkon kehittämisohjelman suunnittelukohteena. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen suunnitteluvalmiutta edistetään ja jatkosuunnittelussa arvioidaan vaihtoehtoisia ratkaisuja ja monipuolisten keinojen hyödyntämistä.


title: Valtatie 9

text: Liikennevirasto suunnittelee Jämsän ja Korpilahden välillä olevan neljän ohituskaistan muuttamista keskikaiteelliseksi. Suunnitelman tavoitteena on parantaa tien liikenneturvallisuutta.


title: Valtatie 9

text: Kuopion itäpuolella sijaitsee avattava Jännevirran silta. Silta avataan satoja kertoja kesässä ja liikenteen sujuvuudessa ja turvallisuudessa on puutteita. Uusi 24 metrin korkuinen silta on suunniteltu nykyisen sillan eteläpuolelle. Tavoitteena on, että uuden sillan rakentaminen alkaisi vuonna 2016.


title: Valtatie 9

text: Pitemmän tähtäimen suunnitelmissa on siirtää Kuopiossa valtatie 9 uuteen paikkaan 18 kilometrin matkalla. Uusi tie alkaisi nelikaistaisena Kuopion keskustan tuntumasta Maljalammen eritasoliittymän kohdalta ja alittaisi Männistön kaupunginosan 1,35 kilometrin pituisessa kalliotunnelissa. Honkalahden kohdalle rakennettavan eritasoliittymän jälkeen tie muuttuisi kaksikaistaiseksi ja kulkisi Iso-Telkkoon Kallaveden ylittävää 1,28 kilometristä vinoköysisiltaa pitkin ja siitä edelleen Vaajasaloon. Tästä tie jatkuisi Kortejoen pohjoispuolitse metsävaltaisen maaston läpi ja yhtyisi nykyiseen tiehen hieman ennen Pelonniementien liittymää. Tien kaksikaistaiselle osuudelle rakennettaisiin kaksi ohituskaistaparia. Suunnitelmaan kuuluu yhteensä 21 siltaa ja neljä uutta eritasoliittymää, minkä lisäksi kahta nykyistä eritasoliittymää parannettaisiin. Uusi tie lyhentäisi Kuopion ja Joensuun välistä matkaa noin kymmenellä kilometrillä. Matka Kuopion keskustasta Vehmersalmelle lyhenisi noin 20 kilometrillä. Lisäksi tie korvaisi nykyisen Kortesalmen lossin. Hankkeen kustannusarvio on noin 100 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisesta tai rahoituksesta ei ole tehty päätöstä.


title: Valtatie 9

text: Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Liikenneviraston tavoitteena on parantaa koko valtatietä niin, että vuonna 2025 koko tiellä olisi säännöllisesti keskikaiteellisia ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.


title: Valtatie 9

text: Valtatiellä 9 on hyvä joukkoliikenteen tarjonta. Esimerkiksi Kuopion ja Joensuun välisellä osuudella kulkee välin pysähtymättä taittavia erikoispikavuoroja, tavallisia pikavuoroja ja maaseututaajamia palvelevia vakiovuoroja. Lisäksi on molempiin suuntiin yksi päivittäinen Suomen halki poikittain kulkeva Vaasa–Joensuu-pikavuoro.


title: Martin Sheen

text: Martin Sheen (syntyjään Ramón Gerard Antonio Estévez, s. 3. elokuuta 1940 Dayton, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi etenkin pääosasta elokuvassa "Ilmestyskirja. Nyt" sekä muista elokuvista kuten "Julma maa", "Gandhi", "Wall Street – rahan ja vallan katu", "Ota kiinni jos saat", "JFK – avoin tapaus" ja "The Departed" sekä televisiosarjasta "West Wing".


title: Martin Sheen

text: Sheen on myös tunnettujen näyttelijöiden Charlie Sheenin ja Emilio Estevezin isä. Lisäksi Sheenilla on kaksi muuta lasta, Renée (s. 1967) ja Ramón (s. 1963), jotka ovat myös näyttelijöitä. Sheen on ollut naimisissa vuodesta 1961 lähtien Janet Templetonin kanssa.


title: Martin Sheen

text: Sheen on Irakin sodan vastainen aktivisti. Sheen on pidätetty mielenosoitusten takia noin 63 kertaa. Sheen toimii myös PETA:n puolestapuhujana.


title: Martin Sheen

text: Tällä hetkellä Sheen asuu Irlannissa ja opiskelee muun muassa englantilaista kirjallisuutta ja filosofiaa Galwayssa sijaitsevassa yliopistossa.


title: Martin Sheen

text: Sheen on saanut kuusi Emmy-ehdokkuutta ja voittanut Golden Globen ja pari Screen Actors Guild -palkintoa roolistaan West Wingissä.


title: Martin Sheen

text: Sheenillä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: West Wing

text: West Wing ("The West Wing") on Yhdysvaltain presidentin kanslian henkilökunnasta ja valtakunnan politiikasta kertova kuvitteellinen, osin tosipohjainen draamasarja. Yhtä pääosaa, demokraattien presidentti Jed Bartletia, näyttelee Martin Sheen. Sarja käynnistyi Yhdysvalloissa vuonna 1999, ja sitä tehtiin seitsemän tuotantokautta aina vuoteen 2006. Jaksoissa kommentoitiin ajankohtaisia teemoja, ja sarjan nähtiin ottavan epäsuorasti kantaa republikaanipresidentti George W. Bushin toimiin Valkoisessa talossa. West Wing voitti useita Emmy-palkintoja.


title: West Wing

text: Sarjan mainoslause on ""Right place. Right time. Right man."" ().


title: West Wing

text: Suomessa sarjaa on nähty kaikki seitsemän tuotantokautta Nelosella. Sarjaa on myös esitetty SuomiTV:llä.


title: Oikeuspositivismi

text: Oikeuspositivismi on modernin oikeustieteen ja oikeusfilosofian suuntaus, jonka mukaan lait ovat ihmisten tekemiä sääntöjä, ja että lain ja moraalin välillä ei ole välttämätöntä tai sisäsyntyistä yhteyttä. Tässä näkemyksessään oikeuspositivismi edustaa yhtä ääripäätä suhtautumisessaan kysymykseen, onko lailla ja moraalilla jonkinlainen sisäinen ja sisällöllinen suhde.


title: Oikeuspositivismi

text: Oikeuspositivismin kuuluisimpia ajattelijoita ovat mm. Hans Kelsen, Alf Ross ja H. L. A. Hart. Eroistaan huolimatta heitä yhdisti ajatus oikeudesta, joka on aina ihmisten luomaa, inhimillisen tekemisen ja toiminnan tulosta. Oikeuspositivismi vastustaa luonnonoikeutta, jonka mukaan moraaliton laki ei ole oikea laki.


title: Oikeuspositivismi

text: Oikeuspositivismin pääjaottelu on lakipositivismin eli legalismin ja teoreettisen positivismin välillä.


title: Oikeuspositivismi

text: Oikeuspositivismi liittyy positivismiin, tieteenfilosofiseen liikkeeseen, joka pyrki puhdistamaan tieteen teologiasta ja metafysiikasta. Positivistit katsoivat, etteivät korkealentoiset filosofian osa-alueet kuten metafysiikka ja metaetiikka ole lainkaan tiedettä, koska tiede tähtää aina varmaan lopputulokseen jotain kautta. Metafyysiset pohdinnat ovat vain asioiden turhaa pyörittelemistä, eikä muiden tieteiden tulisi täten perustua tämänkaltaisille mielettömille pohdinnoille tai uskomuksille. Oikeustieteen puolella tätä ideaa kehitteli esimerkiksi Hans Kelsen "Puhtaassa oikeusopissaan".


title: Oikeuspositivismi

text: Positivismi sanana viittaa ihmisten siirtymiseen yhteiskunnallisessa ajattelussaan tarkastelemaan positiivista vallankäyttöä, säädettyä lakia ihmiskunnan koossapitävänä voimana. Tämä oli eräs tärkeä harppaus kohti modernia yhteiskuntaa. Aikaisemmat filosofit (vielä Thomas Hobbes ja John Lockekin) ajattelivat maailmassa olevan jonkinlaisia luonnonoikeuksia, joille ihmisten moraalisuus ja sitä kautta säädetyt lait perustuivat. Nyt luonnontieteiden noustua ja ihmisen otettua luonnonlait omaan haltuunsa, tällaisille ajatuksille ei ollut enää tilaa. Ihminen oli luonnon herra, jonka velvollisuus on käyttää luontoa hyväkseen. Tätä ajatusta pohjusti jo 1600-luvun alussa Francis Bacon.


title: Oikeuspositivismi

text: Luonnontieteet, fysiikka ja psykologia tutkivat sitä, "miten asiat ovat" ja ratkaisevat ongelmansa kausaalisuhteen avulla: Kun A tapahtuu, siitä johtuu välttämättä, että tapahtuu myös B.


title: Oikeuspositivismi

text: Esimerkkinä, että jos...Tällainen tutkiminen ei kuitenkaan vastaa siihen "miten asioiden pitäisi olla". Tätä kysyviä tieteen aloja ovat mm. etiikka ja oikeustiede. Moraali esittää ihmisille erilaisia käyttäytymissäännöksiä, normeja, joiden mukaan elämme, mutta koska niitä ei voi suoranaisesti tutkia havaintojen kautta, voidaan kyseenalaistaa, kuinka pitkälle niiden tutkiminen on tiedettä. Oikeustiede on monien yhteiskuntajärjestystä rakennelleiden ajattelijoiden mielestä paras esimerkki pitämisestä (miten asioiden "pitäisi" olla).


title: Oikeuspositivismi

text: Kelsen kuvasi olemisen ja pitämisen suhdetta "imputaation" kautta. Hänen mukaansa se on kausaalisuhdetta vastaava operoimisväline pitämistä tutkivien tieteiden yhteydessä. Siinä missä luonnontieteilijät pyrkivät varmaan tietoon kausaalisuudella, oikeustieteilijät pyrkivät samaan tavoitteeseen imputaation avulla. Tällaiset suhteet ovat muotoa: Kun A tapahtuu, "pitää" tapahtua myös B.


title: Oikeuspositivismi

text: Esimerkiksi


title: Oikeuspositivismi

text: Niin kausaalisuhde kuin Kelsenin luoma imputaatiokin perustuvat pitkälti Aristoteleen antiikissa luomaan syllogismiin eli tietynlaiseen johdonmukaiseen päättelyyn.


title: Oikeuspositivismi

text: Kelsenistä ja Hartista poiketen Ross pyrki luomaan jonkinlaisen yhteyden olemisen ja pitämisen välille. Tätä hän kutsui oikeuden dualismiksi.


title: Shikoku

text: Shikoku (, ”neljä maata” ) on Japanin neljästä pääsaaresta pienin sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan. Shikoku sijaitsee Tyynessä valtameressä; sen pohjois- ja itäpuolella Seton sisämeren takana on Japanin suurin saari Honshū ja sen länsipuolella Bungon kanavan ja Hōyonsalmen toisella puolella sijaitsee Kyūshūn saari. Shikokun vanhoja nimiä ovat muiden muassa "Iyo-no-futana-shima" (伊予之二名島), "Iyo-shima" (伊予島) ja "Futana-shima" (二名島). Nykyinen nimi viittaa neljään vanhaan maakuntaan, joihin saari aiemmin jaettiin: Awa, Iyo, Sanuki ja Tosa.


title: Shikoku

text: Shikokun pinta-ala on 18 292 neliökilometriä. Saari jakautuu neljään prefektuuriin, jotka ovat Ehime, Kagawa, Kōchi ja Tokushiman prefektuuri. Asukkaita Shikokulla on noin 4 064 000 (vuonna 2006), vain 3,2 prosenttia Japanin väkiluvusta. Saari on yhdistettynä Honshūhun lautalla, ilmateitse sekä vuodesta 1988 alkaen siltaverkostolla. Ennen siltojen valmistumista Shikoku oli hyvin eristäytynyt muista saarista ja vapaan liikkumisen Shikokun ja muiden saarien välillä odotettiin parantavan taloudellista tilannetta sillan molemmissa päissä. Näin ei kuitenkaan ainakaan vielä ole tapahtunut.


title: Shikoku

text: Idästä länteen kulkeva vuorijono jakaa Shikokun kapeaan pohjoiseen lohkoon Seton sisämerta vasten sekä eteläiseen lohkoon Tyyntä valtamerta vasten. Suurin osa saaren 4,5 miljoonasta asukkaasta asuu pohjoisessa ja suurista kaupungeista kaikki paitsi yksi sijaitsevatkin pohjoisessa lohkossa. Ishizuchi-vuori Ehimessä on 1 982 metriä korkea ja saaren korkein vuori. Saaren teollisuus on kohtalaisen kehittynyttä ja sisältää muun muassa kuparin käsittelylaitoksen, jossa tärkeän Besshin kuparikaivoksen kuparia käsitellään. Laajat hedelmälliset alueet, varsinkin idässä, kasvattavat riisiä ja talvisin vehnää ja ohraa. Erilaisia hedelmiä kasvatetaan laajalti koko pohjoisosassa, muiden muassa sitrushedelmiä, persimoneja, persikkaa ja viinirypäleitä. Koska Shikokulla kasvatetaan paljon vehnää, udonista tuli tärkeä osa Kagawan alueen ihmisten ruokavaliota Edo-kaudella.


title: Shikoku

text: Laajempi eteläinen alue on vuoristoista ja harvaan asuttua. Ainoa suurempi alanko on pieni tasanko Kōchissa, jossa prefektuurin pääkaupunki sijaitsee. Leudon talven takia saarella pystytään kasvattaman kaksi satoa vuodessa: ensin riisiä ja sen jälkeen syysvehnää tai syysohraa.


title: Shikoku

text: Shikoku tunnetaan muun muassa 88 temppelin pyhiinvaelluksestaan, joka seuraa munkki Kūkain jalanjälkiä. Pyhiinvaelluksen pituus on noin 1 200 kilometriä.


title: Bambassi

text: Bambassi on Etiopiassa puhuttava afroaasialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 5 000 henkilöä (1982). Kielellä on ainakin kaksi murretta. Jotkut bambassin puhujat käyttävät myös oromon ja arabian kieliä. Enemmistö kielen puhujista on muslimeja. Kielen sanajärjestys on SOV (subjekti-objekti-verbi).


title: Hanno Möttölä

text: Hanno Aleksanteri Möttölä (s. 9. syyskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen koripalloilija, joka lopetti pelaajauransa vuoden 2014 MM-kilpailujen jälkeen. Häntä pidetään kaikkien aikojen menestyneimpänä suomalaisena lajissaan. Möttölä on ensimmäinen suomalainen, joka on pelannut NBA:ssa ja on Suomen maajoukkueen kaikkien aikojen parhaita pelaajia.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä aloitti koripallon Käpylän Panttereissa. Hän siirtyi pian pelaamaan Pakilan NMKY:hyn, josta hän siirtyi edelleen Helsingin NMKY:hyn. Vuodet 1996–2000 hän pelasi Utahin yliopiston joukkueen Utah Utesin riveissä ennen siirtymistään kahdeksi vuodeksi Atlanta Hawksiin. Tämän jälkeen Möttölä siirtyi Eurooppaan ja pelasi TAU Cerámicassa, Fortitudo Bolognassa, Scavolini Pesarossa, Žalgiris Kaunasissa, sekä Aris Thessalonikissa. Syksyllä 2008 Möttölä ilmoitti lopettavansa koripallouransa, mutta vuonna 2009 hän jatkoi uraansa sekä maa- että seurajoukkueessa välivuoden jälkeen.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä on voittanut urallaan kerran ULEB Cupin ja Liettuan mestaruuden. Näiden lisäksi hän on voittanut lukuisia nuorten Suomen mestaruuksia. Möttölä on myös kahdeksankertainen Vuoden koripalloilija. Hänet on valittu kaksi kertaa Euroliiga-kierroksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Hanno Möttölä

text: Hanno Möttölä aloitti koripalloilun 6-vuotiaana isoveljensä innoittamana. Harrastus alkoi Käpylän Panttereissa, mistä tie vei kolme vuotta myöhemmin Pakilan NMKY:n joukkueeseen. Vuonna 1989 Möttölä siirtyi Helsingin NMKY:n joukkueeseen, josta tuli myös hänen kasvattajaseuransa Suomessa. Eero Nikkarisen tultua joukkueen valmentajaksi koripallon pelaamisesta tuli vakavampaa, ja Möttölä alkoi panostaa lajiin. Möttölä pelasi Pakilan NMKY:n ja Helsingin NMKY:n yhdistelmäjoukkueessa, jossa hänen suuri potentiaalinsa huomattiin. Joukkue oli yksi Suomen parhaimmista juniorijoukkueista, sillä pelaajien perusasiat olivat jo kunnossa. Heti Nikkarisen ensimmäisellä valmennuskaudella joukkue voitti C-nuorten Suomen mestaruuden. Kaudeksi 1991–1992 HNMKY selvitti tiensä B-nuorten SM-sarjaan, vaikka suurin osa joukkueesta oli muita joukkueita vuoden nuorempi. Nikkarinen näki tämän hyvänä asiana, sillä joukkue sai pelata kovia pelejä. Alkukauden vaikeuksista huolimatta HNMKY voitti kevätkaudella seitsemän ottelua yhdeksästä ja jäi ainoastaan yhden voiton päähän pudotuspeleistä. Jo tuolloin Möttölältä odotettiin enemmän kuin muulta joukkueelta.


title: Hanno Möttölä

text: Seuraavaksi kaudeksi Möttölä oli kehittynyt paljon ja oli noussut joukkueen parhaimpien pelaajien joukkoon. Pituuttakin oli kertynyt, sillä hän oli jo lähes kaksimetrinen. B-nuorissa HNMKY voitti samana kautena myös Suomen mestaruuden. Kun Möttölä valittiin nuorten maajoukkueeseen, hän tuli paremmin koripallokansan tietoisuuteen. Muun muassa Pentti Salmi huomasi Möttölän lahjakkuuden pitäen tätä tulevaisuudenlupauksena. Myös yliopistojen värvääjät osoittivat kiinnostuksensa Möttölään. Pelikauden 1993–1994 Möttölä vietti vaihto-oppilaana San Antoniossa, muttei saanut pelata lukion joukkueessa, koska hän oli jo pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Möttölä sai kuitenkin harjoitella joukkueen kanssa, minkä lisäksi hän pelasi ulkona päivittäin. Hänen vaihto-oppilasvuotensa jäi kuitenkin kesken, sillä keväällä 1994 Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentaja Henrik Dettmann soitti Möttölälle ja pyysi tätä alle 22-vuotiaiden EM-kisoihin. Kisojen ja vaihto-oppilasvuoden jälkeen oli selvää, että Möttölä oli valmis HNMKY:n edustusjoukkueeseen. Hänet nostettiinkin edustusjoukkueeseen yhdessä Ville Oljen kanssa kaudeksi 1994–1995.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä jatkoi nopeaa kehittymistään, mutta ei saanut itsestään kaikkea irti peleissä. Ennakkoluulottomalla pelillään hän sai kuitenkin paljon peliaikaa SM-sarjassa. Vuoden 1995 lopulla Rick Majerus vieraili Helsingissä katsastamassa Möttölän osaamista, ja joululomalla Möttölän oli aika käydä tutustumassa Utahin yliopistoon Yhdysvalloissa. Kausi jatkui kuitenkin Suomessa, ja vasta seuraavana kesänä Los Angelesissa pelattu turnaus sai houkuteltua Möttölän muuttamaan Yhdysvaltoihin. Syksyllä 1996 hän muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan Utahin yliopistoon.


title: Hanno Möttölä

text: Kilpailu peliajasta oli Utahin yliopistossa kovaa. Joukkueen tunnetuin pelaaja oli Keith Van Horn, joka pelasi myös samalla pelipaikalla kuin Möttölä. Aluksi Möttölä oli valmis jo lähtemään pois yliopistosta, mutta päätti parin kuukauden harjoittelun jälkeen jäädä pelaamaan. Möttölä aloitti kauden hyvin, ja NBA:n kykyjenetsijät pitivät hänen rohkeudestaan. Myös Majerus piti Hannon alkua hyvänä, mutta hänen mukaansa Möttölä hävisi silti muille pelaajille fyysisyydessä. Möttölä oli kauden ajan joukkueen ensimmäinen penkkipelaaja, mutta pääsi kerran myös aloitusviisikkoon Van Hornin ollessa poissa. Kyseisessä ottelussa UC-Irvineä vastaan Möttölä heitti 19 pistettä. Helmikuussa Utah aloitti neljäntoista ottelun mittaisen voittoputken, jonka turvin joukkue selviytyi aina WAC-turnauksen loppuotteluun asti. Loppuottelussa Utah voitti Teksasin yliopiston luvuin 89–68 ja voitti konferenssin mestaruuden. NCAA-turnauksessa Utah selvisi helpohkosti läntisen alueen loppuotteluun, jossa Kentuckyn yliopisto voitti Utahin lukemin 59–72. Möttölän ensimmäinen yliopistokausi oli ohi, ja hänet valittiin WAC-divisioonan tulokasviisikkoon.


title: Hanno Möttölä

text: Toisella kaudella Van Horn lähti NBA:han ja media odotti Utahin menestyksen hiipuvan. Joukkueen sisällä kuitenkin tiedettiin kaiken olevan kunnossa. Utah aloittikin kauden 87–59-voitolla Fullerton Statesta Möttölän tehdessä 12 pistettä. Utah jatkoi voittokulkuaan voittamalla kauden 18 ensimmäistä peliään ja nousi maan rankingissa toiselle sijalle. Möttölä otti Van Hornin jättämän laiturin paikan ja nousi aloitusviisikkoon. Utahin ensimmäinen tappio tuli vasta helmikuussa New Mexicoa vastaan. NCAA:ssa Utah voitti ottelut niukasti ja pääsi taas läntisen alueen loppuotteluun, jossa sillä oli vastassa ykköseksi sijoitettu Arizonan yliopisto. Utah voitti ottelun selvästi luvuin 76–51 Majeruksen uuden puolustusmuodon ansiosta ja joukkue pääsi Final Fouriin. Lopputurnaukseen pääsy takasi myös runsaasti julkisuutta Möttölälle sekä koko joukkueelle. NCAA-turnauksen välierissä joukkue sai vastaansa Pohjois-Carolinan yliopiston, jonka riveissä pelasi jo silloin tunnettu Vince Carter. Utah jatkoi hyviä otteitaan ja voitti Pohjois-Carolinan 65–59, jolloin joukkue selviytyi NCAA:n loppuotteluun. Finaaliin oli päässyt myös Kentucky, joka oli tiputtanut Utahin jo kahtena vuotena peräkkäin. Kentucky voitti Utahin pitkään johtaman ottelun luvuin 78–69. Möttölä oli loppuottelussa joukkueensa parhaimpia pistemiehiä tehtyään 15 pistettä.


title: Hanno Möttölä

text: Kauden 1998–1999 alussa oli selvää, että Möttölä tulisi saamaan enemmän peliaikaa ja vastuuta. Korinaluspelaajista Michael Doleac oli lähtenyt NBA:han, ja pelaajia, jotka olivat olleet merkittävissä rooleissa Final Four –kaudella oli jäljellä ainoastaan kaksi. Utahin kausi alkoi keskinkertaisesti, sillä kymmenestä ensimmäisestä ottelustaan joukkueen onnistui voittaa kuusi. Tämän jälkeen joukkue kuitenkin ryhdistäytyi ja pelasi 23 ottelun tappiottoman jakson. Samalla yliopisto pelasi historiansa ensimmäisen tappiottoman konferenssikauden. Myös Wac-turnauksessa Utah jatkoi hyviä otteitaan voittamalla kolme seuraavaa otteluaan. Möttölä heitti Teksasia vastaan uuden piste-ennätyksensä, 28 pistettä. NCAA-turnauksessa joukkue sen sijaan pääsi ainoastaan toiselle kierrokselle, jossa Miamin yliopisto voitti Utahin kahdeksalla pisteellä. Tämä oli joukkueelle suuri pettymys, sillä Utah oli tippunut näin aikaisessa vaiheessa viimeksi vuonna 1995. Joka tapauksessa kausi oli Möttölän osalta hyvä yksilötasolla. Hänet valittiin WAC-konferenssin tähdistöviisikkoon ja hän oli konferenssinsa paras vapaaheittäjä.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölän aloittaessa viimeisen yliopistokautensa hänet luettiin maan parhaimpien yliopistopelaajien joukkoon. Myös Möttölällä itsellään oli kovat odotukset kaudesta, mutta samalla hän tiesi, että joukkue oli joutunut luopumaan muutamista tärkeistä pelaajista. Kausi lähti lupaavasti käyntiin, mutta toisessa harjoitusottelussa Möttölän nivelsiteet venähtivät. Tämä tuli pahimpaan mahdolliseen aikaan, sillä loukkaantuminen vaikutti Möttölän asetelmiin NBA:n kykyjenetsijöiden listoilla. Hän joutui kuntouttamaan polveaan neljä viikkoa ja teki paluun kentille joulukuussa Chicago Statea vastaan. Ottelu sujui Möttölältä hyvin, sillä hän teki 16 pistettä. Seuraavassa pelissä Teksasia vastaan Möttölä teki 32 pistettä ja johdatti joukkueensa 79–73-voittoon. Helmikuussa Möttölä loukkasi peukalonsa ja kyynärpäänsä ottelussa ilmavoimien akatemiaa vastaan. Hän pelasi vielä kaksi ottelua, mutta joutui vetäytymään kentiltä, kun vammat eivät alkaneet parantua. Myöhemmin selvisi, etteivät vammat olleet ammattilaisuraa vaarantavia. Tämä ei kuitenkaan auttanut Möttölän tilannetta, sillä ajatellen Möttölän tuli saada peliaikaa. Runkosarjan lopussa Möttölä palasi kentälle ottelussa Nevadan yliopistoa vastaan ja teki heti kaksikymmentä pistettä. Runkosarjan päätyttyä hänet valittiin konferenssin tähdistöviisikkoon loukkaantumisistaan huolimatta. Utah selviytyi niukasti taas mukaan NCAA:han, jossa joukkue sai vastaansa Saint Louisin yliopiston. Utah voitti Saint Louisin ja pääsi seuraavalle kierrokselle. Vastus koveni heti, sillä vastaan tuli Michigan State, joka oli aiemmin voittanut Antti Nikkilän edustaman Valparaison yliopiston. Utah hävisikin ottelun Möttölän tehdessä 16 pistettä. Ottelu oli Möttölän yliopistouran viimeinen.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä kiersi toukokuun lopusta kesäkuun puoleenväliin saakka esittäytymässä eri NBA-joukkueille varmistaakseen valintansa ensimmäisellä kierroksella. Yksikään joukkue ei kuitenkaan luvannut varmasti varata häntä ensimmäisellä kierroksella. Möttölä ilmoittautui varaustilaisuuteen, muttei itse matkustanut paikalle. Ensimmäisen kierroksen mentyä Möttölä oli pettynyt, koska hän oli odottanut tulevansa varatuksi aikaisemmin. Toisen kierroksen aloittivat joukkueet, joiden luona Möttölä ei ollut edes käynyt testattavana. Lopulta Atlanta Hawks varasi Möttölän toisella kierroksella varausnumerolla 40. Toisen kierroksen varaus tarkoitti, ettei Möttölä saanut automaattisesti sopimusta NBA:han, vaan hän joutui ansaitsemaan paikkansa Hawksin joukkueessa kesäturnausten kautta. Möttölä oli Atlantassa pidetyssä kesäturnauksessa joukkueensa paras pistemies 17,0 pisteen keskiarvolla ja teki Bostonin kesäturnauksessakin pisteitä 6,3 pisteen keskiarvolla. Möttölä sai harjoitusten sekä hyvin menneen Atlantan turnauksen ansiosta Hawksin valmennusjohdon vakuuttumaan taidoistaan ja allekirjoitti NBA-sopimuksen Hawksin kanssa heinäkuun 2000 lopulla. Sopimus oli yhden kauden mittainen, mutta sisälsi Hawksin option myös seuraavasta kaudesta.


title: Hanno Möttölä

text: Kauden 2000–2001 käynnistyttyä Möttölästä tuli historian ensimmäinen suomalainen koripalloilija NBA:ssa. Hawksien ensimmäisessä ottelussa Möttölä pääsi joukkueen aloitusviisikkoon, kun joukkueen muut sentterit olivat poissa. Möttölä tekikin ottelussa kymmenen pistettä ja otti viisi levypalloa 31 minuutissa. Seuraavissa kahdessa pelissä Möttölä oli myös aloituksessa. NBA:ssa Möttölän vaikeudeksi muodostui hänen mukaansa uuden pelityylin opetteleminen: yliopistokoripallossa Möttölälle oli opetettu askelmerkki-järjestelmä, kun taas NBA:ssa hänen tuli haastaa heti pallon saatuaan. Kauden parhaan pelinsä Möttölä pelasi Detroit Pistonsia vastaan tehtyään 11 pistettä. Kauden aikana hän joutui olemaan poissa kuudesta pelistä loukkaantumisten takia. Pahin loukkaantuminen sattui helmikuussa, jolloin yliopistossa saatu vamma uusiutui. Joukkueeseen liittyi kauden aikana myös Toni Kukoč, joka on kuulunut Möttölän idoleihin koko hänen elämänsä ajan. Kausi ei sujunut Hawksilta hyvin, sillä joukkue voitti 25 ja hävisi 57 ottelua. Hawks päätti kauden 122–119-voittoon Washington Wizardsista, mutta seura ei päässyt pudotuspeleihin. Möttölä ei pelannut viimeisessä pelissä, koska hän oli loukannut edellisessä pelissä nilkkansa. Hänen esityksensä olivat tilastojen valossa parempia loppukaudesta, sillä huhtikuussa hän teki keskimäärin 6,1 pistettä ja otti 3,1 levypalloa ottelua kohden.


title: Hanno Möttölä

text: Kauden 2001–2002 Hawks aloitti tappiolla Houston Rocketsille. Möttölä pelasi pelissä ainoastaan viisi minuuttia, mutta sai silti tehtyä neljä pistettä. Joukkueen vaikean loukkaantumistilanteen takia Möttölä alkoi saada paljon vastuuta marraskuussa 2001. Hän heittikin San Antonio Spursia vastaan uuden piste-ennätyksensä, neljätoista pistettä. Tammikuussa Möttölä sivusi piste-ennätystään tehtyään neljätoista pistettä Orlando Magicia vastaan. Hän pääsi aloittamaan pelin kentältä, sillä Shareef Abdur-Rahim oli pelikiellossa. Kauden edetessä Möttölän tehot kuitenkin hiipuivat. Kauden neljässä viimeisessä pelissä Möttölä sai taas peliaikaa ja vastuuta tehden kolmessa ottelussa yli kymmenen pistettä. Kauden loputtua Möttölällä oli ristiriitainen tunne, sillä hän oli saanut paljon peliaikaa ja vastuuta, muttei ollut silti saanut kaikkea irti itsestään. Positiivisena Möttölä piti kuitenkin pääsyään kentälle silloin, kun voitosta taisteltiin, eikä pelin jo ratkettua. Häntä harmitti se, ettei hän ollut tarpeeksi itsekäs pelaaja: hän ei suostunut heittämään kauden aikana huonoista paikoista, vaikka olisikin saanut tällöin enemmän pisteitä.


title: Hanno Möttölä

text: Hanno Möttölän kaksivuotinen sopimus Hawksin kanssa oli loppunut, eikä uuden sopimuksen saaminen ollut helppoa NBA:n ja NBA-pelaajayhdistyksen välisten sopimusriitojen takia. Uuden luksusveron takia joukkueet eivät halunneet allekirjoittaa uusia sopimuksia, ennen kuin luksusveron määrä olisi päätetty. Tämän vuoksi Möttölän agentit alkoivat hakea uutta sopimusta Euroopasta ja NBA:sta. Euroopasta tuli 4-5 hyvää tarjousta, joista TAU Cerámica Vitorian kaksivuotinen sopimus tuntui parhaalta. Myöhemmin Möttölä on kertonut katuvansa lähtöään pois NBA:sta. Ensivaikutelma seurasta ei ollut hyvä, sillä ensimmäisissä harjoituksissa paikalla oli ainoastaan kolme varsinaista pelaajaa: joukkueen muut pelaajat olivat joko loukkaantuneina tai MM-kisoissa. Jugoslavialaisen valmentajan Duško Ivanovićin harjoitusmetodit tuntuivat Möttölästä oudoilta, sillä yksi yhdysvaltalaispelaaja joutui muutamaksi päiväksi sairaalaan nestehukan takia. Uuteen pelityyliin sopeutuminen oli Möttölälle vaikeaa, sillä se erosi paljon NBA:n pelityylistä.


title: Hanno Möttölä

text: Kauden ensimmäisessä ottelussa Möttölä kuitenkin otti heti ratkaisijan roolin ja heitti ratkaisevan kolmosen 73–74-voittoon päättyneessä ottelussa Joventut Badalonaa vastaan. Möttölä osallistui myös ensimmäisenä suomalaisena pelaajana Euroliigaan ja aloitti sen näyttävästi. Ensimmäisessä Euroliiga-ottelussaan hän teki 31 pistettä Maccabi Tel Avivia vastaan, minkä ansiosta hänet valittiin Euroliigan viikon arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Hanno Möttölä

text: Joukkueen pelit olivat kauden aikana melkoista vuoristorataa, kuten Möttölänkin. Joukkueen peliä vaikeuttivat myös useat pelaajavaihdokset ja loukkaantumiset. Möttölä itse loukkaantui marraskuun alussa, kun hän nyrjäytti nilkkansa harjoituksissa. Joukkueenjohto ei suuresti välittänyt Möttölän loukkaantumisesta, vaikka Möttölä itse tiesi sen pahaksi. Möttölä harmistui ja ilmoitti seurajohdolle haluavansa purkaa sopimuksensa, koska ei tuntenut enää oloaan turvalliseksi. Sopimus purettiin joulukuun alussa, mutta Möttölällä ei ollut vielä löytänyt uutta seuraa. Viimeisen pelinsä seuran paidassa Möttölä pelasi pari päivää sopimuksen purkamisen jälkeen Maccabia vastaan: hän teki 16 pistettä kolmen pisteen voittoon päättyneessä ottelussa. Tämän jälkeen hän kuntoutti nilkkaansa koko kevään ajan ja pystyi harjoittelemaan normaalisti vasta toukokuussa 2003.


title: Hanno Möttölä

text: Kesällä 2003 Möttölä osallistui Miami Heatin ja San Antonio Spursin paidassa an ja turnauksiin, mutta pelit eivät aluksi sujuneet hyvin. Hänen tahtinsa kuitenkin parani loppua kohden ja viimeisessä pelissä Dallas Mavericksia vastaan Möttölä teki kymmenen pistettä. Näytöt annettuaan Möttölä ei onnistunut kuitenkaan saamaan NBA-sopimusta, vaan teki elokuussa 2003 vuoden mittaisen sopimuksen italialaisen, Italian pääsarjan lisäksi Euroliigaa pelanneen Skipper Bolognan kanssa.


title: Hanno Möttölä

text:
Bologna aloitti kauden 98–84-voitolla Teramo Basketista. Möttölä teki ottelussa neljätoista pistettä 22 minuutin aikana. Möttölä olikin tyytyväinen alkukauden esityksiinsä ja sanoi myös vastuuta tulleen paljon. Euroliigan joukkue aloitti yhdentoista pisteen kotivoitolla KK Krkasta. Möttölä oli ottelussa joukkueensa paras pistemies tehden 17 pistettä. Pisteiden valossa parhaan Italian liigan pelinsä Möttölä pelasi marraskuun lopussa tappioon päättyneessä pelissä Scavolini Pesaroa vastaan. Hän teki ottelussa 21 pistettä, ja samalla Bolognan kymmenen ottelun voittoputki katkesi.
Maaliskuun alussa Möttölä loukkasi sormensa ja joutui kolmen viikon ajan parantelemaan vammaansa. Paluuottelussaan hän teki 22 pistettä Union Olimpijaa vastaan. Joukkue jatkoi hyviä otteitaan Euroliigassa ja selviytyi neljän parhaan joukkoon. Ratkaisevassa ottelussa Bologna voitti Pau-Orthezin pisteellä ja varmisti lohkovoiton. Möttölä oli joukkueensa tehokkaimpia pelaajia tehden 17 pistettä ja otettuaan 12 levypalloa. Välierissä Bologna kohtasi italialaisen Montepaschi Sienan ja voitti sen jatkoajan jälkeen pistein 103–102. Möttölä kärsi ottelussa virhevaikeuksista ja pelasi ainoastaan 13 minuuttia. Hän teki ottelussa kuitenkin 12 pistettä, joista suurimman osan pelin loppuhetkillä. Loppuottelussa joukkue kohtasi kotijoukkue Maccabi Tel Avivin, joka voitti ottelun luvuin 118–74. Möttölä oli pelissä kentällä kaksikymmentä minuuttia, joiden aikana hän teki seitsemän pistettä. Italian liigassa Bologna selvisi myös loppuotteluihin, mutta hävisi ne otteluvoitoin 3–0. Suurimpia syitä huonoon loppuottelusarjaan olivat joukkueen takamiesten loukkaantuminen sekä huono heittopeli.


title: Hanno Möttölä

text: Kesällä 2004 Möttölä solmi kahden vuoden sopimuksen Scavolini Pesaron kanssa. Kaudella 2004–2005 joukkueen kokoonpanossa pelasi myös toinen suomalainen koripalloilija, Teemu Rannikko. Scavolini aloitti Italian liigakauden voitolla Basket Livornosta. Möttölä teki ottelussa 13 pistettä, minkä lisäksi hän otti saman verran levypalloja. Italian liigan uuden piste-ennätyksensä hän teki Pallalcesto Amatori Udinea vastaan lokakuun lopulla. Vaikka ottelu päättyi Scavolinin tappioon, Möttölä teki siitä huolimatta 22 pistettä. Euroliigan Scavolini aloitti voitolla Union Olimpijasta. Möttölä oli ottelussa joukkueensa parhaimpia pistemiehiä ja teki 19 pistettä.


title: Hanno Möttölä

text: Joulukuussa joukkueen kuvioita sekoitti päävalmentaja Phil Melillon erottaminen. Tästä huolimatta Möttölä pelasi hyvin, ja hän tekikin joulukuun lopulla 21 pistettä Italian mestari Montepaschi Sienaa vastaan. Kauden parhaan Euroliiga-pelinsä hän pelasi maaliskuussa 90–88-voittoon päättyneessä ottelussa Real Madridia vastaan. Möttölä teki ottelussa 23 pistettä ja otti kuusi levypalloa, minkä ansiosta hänet valittiin toista kertaa uransa aikana kierroksen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Euroliigassa Scavolini pääsi puolivälieriin, joissa se hävisi Maccabi Tel Aviville voitoin 2–0. Viimeisessä, ratkaisevassa ottelussa Möttölä oli joukkueensa toiseksi paras pistemies 20 pisteellään.


title: Hanno Möttölä

text: Italian liigassa seuran kausi päättyi huonosti, sillä joukkue ei selviytynyt edes pudotuspeleihin, mikä varmistui jo 91–68-tappioon päättyneessä ottelussa Montepaschi Sienaa vastaan. Kesän aikana seura ajautui konkurssiin, ja Möttölä joutui hakemaan uutta seuraa. Huolestuttavia merkkejä seuran suunnalta oli kuulunut jo loppukauden aikana, jolloin palkat olivat olleet myöhässä. Möttölä purkikin sopimuksen jo ennen kuin seuran lopullinen kohtalo oli sinetöity.


title: Hanno Möttölä

text: Kesällä 2005 Möttölä teki Moskovan Dynamon kanssa kaksivuotisen sopimuksen. Samalla hänestä tuli ensimmäinen suomalainen koripalloilija Venäjän Superliigassa. Yhtenä tärkeänä siirtoon vaikuttaneena tekijänä Möttölä piti joukkueen valmentaja Dušan Ivkovićin halua saada hänet seuraansa. Dynamo aloitti kauden kolmella perättäisellä voitolla, ja ensimmäinen tappio tuli lokakuun lopulla Spartak Primorjea vastaan. Marraskuussa Dynamo aloitti ULEB Cupin voitolla Belgradin Punaisesta Tähdestä. 83–77-voittoon päättyneessä ottelussa Möttölä teki 12 pistettä ja otti kaksi levypalloa. Kauden parhaan pelinsä Superliigassa Möttölä pelasi UNIKS Kazania vastaan joulukuussa tehtyään 18 pistettä. Parhaat pelinsä ULEB Cupissa hän pelasi Lottomatica Romaa ja Hapoel Jerusalemia vastaan tehden 13 pistettä.


title: Hanno Möttölä

text: Helmikuun aikana Möttölän esitykset alkoivat kuitenkin kääntyä vaatimattomiksi, minkä takia hän sai vähemmän peliaikaa kuin ennen. Hän pyrki saamaan lisää peliaikaa seuran järjestämällä leirillä Espanjassa, jossa hän kokeili sentterinä pelaamista. ULEB Cupin neljännesvälierissä Dynamo voitti selvästi Spirou Charleroin. Möttölän peliaika lisääntyi hieman, ja joukkue pääsi myös puolivälieristä jatkoon voitettuaan Belgradin Punaisen tähden. Välierissä Dynamo voitti Hapoel Jerusalemin yhteiskorien avulla kymmenellä pisteellä ja eteni loppuotteluun. Dynamo voitti finaalissa kreikkalaisen Aris Thessalonikin ja otti siten seuran historian ensimmäisen mestaruuden Euroopasta. Dynamon valmentaja ei kuitenkaan päästänyt Möttölää kentälle koko ottelun aikana. Venäjän Superliigassa Dynamon tie katkesi puolivälieriin joukkueen hävittyä Kazanille otteluvoitoin 3–0. Dynamo purki kauden jälkeen Möttölän sopimuksen, sillä joukkueen päämanagerin mukaan Möttölä ei ollut täyttänyt seuran odotuksia. Lisäksi hänen valitettiin olleen liian tarkka raha-asioista sekä erakoituneen muusta joukkueesta.


title: Hanno Möttölä

text: Kaudeksi 2006–2007 Möttölä teki vuoden mittaisen sopimuksen Žalgiris Kaunasin kanssa. Žalgiris aloitti kauden hyvin voittaen Liettuan koripalloliigassa KK Nevėžisin pistein 100–79. Möttölä onnistui hyvin heti ensimmäisessä pelissään tehden 17 pistettä. Ennen Euroliiga-avausta Žalgiris oli voittanut kaikki kolme Liettuan koripalloliigan peliään sekä viisi Baltian liigan peliä. Ensimmäisessä Euroliiga-ottelussa seuran voittoputki katkesi 95–82-tappiolla Benetton Trevisolle. Tästä huolimatta Möttölä teki ottelussa kymmenen pistettä ja otti kolme levypalloa. Kauden parhaan Euroliiga-pelinsä Möttölä pelasi Arisia vastaan tehtyään kaksikymmentä pistettä, mikä ei kuitenkaan auttanut joukkuetta voittoon, sillä Aris voitti ottelun luvuin 73–66. Joulukuussa joukkueen uudeksi valmentajaksi tuli Rimantas Grigas; samoihin aikoihin Möttölä nyrjäytti nilkkansa, mikä johti parin viikon lepoon kentiltä. Möttölän palattua joukkueeseen hänen peliaikansa väheni, eikä hänen pelinsä enää kulkenut entisen lailla. Euroliigassa joukkue ei päässyt myöskään alkulohkoaan pidemmälle. Helmikuussa Žalgiris voitti Liettuan Cupin loppuottelussa BC Lietuvos Rytasin. Möttölä jäi ottelussa ainoastaan kolmeen pisteeseen, mutta otti viisi levypalloa. Žalgiris eteni Baltian liigan finaaliin Lietuvos Rytasin vastustajaksi. Rytas voitti ottelun luvuin 81–77. Möttölä pääsi kentälle ainoastaan viideksi minuutiksi, mutta teki neljä pistettä. Kotimaan liigassa Žalgiris eteni myös loppuotteluihin, joissa vastassa oli tuttu Rytas. Möttölä sai ottelusarjassa vain vähän peliaikaa, mistä hän ei peitellyt pettymystään. Žalgiris voitti loppuottelusarjan voitoin 4–2, mutta Möttölä ei ollut ratkaisuottelussa mukana edes pelaavassa kokoonpanossa.


title: Hanno Möttölä

text: Kaudeksi 2007–2008 Möttölä teki sopimuksen kreikkalaisen Aris Thessalonikin kanssa. Joukkue pelasi Kreikan pääsarjan lisäksi Euroliigaa. Sopimuksen syntyyn vaikutti ratkaisevasti suomalais-kanadalaisen Gordon Herbertin siirtyminen joukkueen päävalmentajaksi, sillä ilman häntä Möttölä ei olisi omien sanojensa mukaan siirtynyt seuraan. Aris Thessaloniki oli kiinnostunut Möttölän palkkaamisesta jo edelliskaudella, mutta tällöin hän oli valinnut Liettuan. Aris aloitti kotimaan liigan 18 pisteen voitolla Olympiada Patrasista Möttölän tehdessä kymmenen pistettä. Euroliigan joukkue aloitti 87–83-voitolla Unicaja Málagasta. Möttölä teki ottelussa yhdeksän pistettä ja otti lisäksi kolme levypalloa. Joukkue pelasi hyvin ja saavutti tammikuussa kahdeksan ottelun voittoputken voitettuaan paikallisvastustaja PAOK Thessalonikin. Euroliigassa joukkue pelasi myös hyvin, ja Aris selviytyi kuudentoista parhaan joukkoon oltuaan lohkonsa viides. Jatkosarjasta joukkueen ei kuitenkaan enää onnistunut jatkaa, sillä se voitti kuudesta pelistään kaksi ja sijoittui lohkonsa viimeiseksi. Viimeisessä Euroliiga-pelissään Aris voitti BC Lietuvos Rytasin lukemin 83–74 Möttölän jäädessä pisteittä. Kreikan liigassa joukkue sijoittui runkosarjan viidenneksi ja sai vastaansa neljänneksi sijoittuneen Maroussin. Aris hävisi otteluparin otteluvoitoin 2–1, mikä päätti Möttölän kauden. Hän piti kuitenkin olostaan Kreikassa ja kehui Arisia ylivoimaisesti parhaaksi organisaatioksi pelaajaurallaan.


title: Hanno Möttölä

text: Kesällä 2008 Möttölä pelasi Suomen koripallomaajoukkueessa EM-karsintoja. Suomi selviytyi karsinnasta seuraavan kesän EM-lisäkarsintaan, mutta suora paikka EM-kisoissa jäi haaveeksi. Unkaria vastaan pelatun EM-karsintojen viimeisen ottelun jälkeen Möttölä ilmoitti lopettavansa uransa. Ottelu oli Möttölälle uran sadas miesten maajoukkueessa. Möttölä olisi saanut vielä ainakin kahdeksi vuodeksi rahakkaan sopimuksen Eurooppaan, mutta hän halusi kahdentoista koripallon ehdoilla vietetyn vuoden jälkeen järjestää aikaa myös perheelleen. Möttölä siirtyi lopettamispäätöksen myötä pelaamaan koripalloa harrastuksenaan miesten II-divisioonaan FC Passen joukkueeseen.


title: Hanno Möttölä

text:
Hanno Möttölä ilmoitti paluustaan Suomen koripallomaajoukkueeseen kesän 2009 alussa pidetyssä lehdistötilaisuudessa. EM-karsintojen jälkeen hänen oli tarkoitus jatkaa uraansa myös seuratasolla.
Syyskuussa 2009 Torpan Pojat ilmoittikin solmineensa kahden kauden pituisen sopimuksen Möttölän kanssa. Möttölän aiottu Korisliiga-kauden aloitus siirtyi kuitenkin helmikuulle, koska hän joutui akillesjänneleikkaukseen. Paluuta myöhästytti myös umpilisäkkeen leikkaus, joka jouduttiin suorittamaan joulun jälkeen. Helmikuun alussa Möttölä pelasi ensimmäisen ottelunsa Torpan Pojissa joukkueen kohdattua Kouvot. Vaikka ottelu päättyi ToPon kolmentoista pisteen tappioon, teki Möttölä kahdeksantoista pistettä. Möttölän pelatessa Topo hävisi kolme peliä voittaen yhdeksän, ja varmisti runkosarjan kolmannen sijan. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella joukkue sai vastaansa Korihait. Topo voitti pudotuspelien ensimmäisen kierroksen suoraan voitoin 3–0, ja välierissä joukkue kaatoi vielä Kouvot voitoin 3–1. Loppuottelusarjan toisessa ottelussa Tampereen Pyrintöä vastaan Möttölä teki SM-sarjan piste-ennätyksensä heitettyään 33 pistettä. Ennen neljättä finaaliottelua Möttölä oli tehnyt 48 perättäistä onnistunutta vapaaheittoa, jolla hän sivusi Korisliigan ennätystä. Seuraavassa ottelussa hän kuitenkin heitti yhden vapaaheiton ohi. Loppuottelusarja päättyi lopulta Pyrinnön hyväksi 3–2-otteluvoitoin Möttölän jäädessä viimeisessä ottelussa neljään pisteeseen.


title: Hanno Möttölä

text: Elokuussa 2010 Möttölä loukkasi akillesjänteensä ja joutui jättämään EM-karsintaotteluita väliin. Leikkauksen takia myös hänen Korisliiga-kauden avauksensa lykkääntyi. Paluun Torpan paitaan Möttölä teki vasta tammikuussa 2011 cup-ottelussa Korihaita vastaan. Hän ei pystynyt edustamaan seuraa koko loppukautta loukkaantumisen takia.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä jatkoi Torpan Pojissa myös kaudella 2011–2012. Pian paluun jälkeen hän kärsi jännevammasta ja joutui jättämään otteluita väliin. Lopulta hän pelasi kauden aikana 28 ottelua.


title: Hanno Möttölä

text: Kauden 2012–2013 alussa Möttölä ei pelannut missään joukkueessa, mutta helmikuussa 2013 hän teki I-divisioonaseura Torpan Poikien kanssa pelaajasopimuksen.


title: Hanno Möttölä

text: Hanno Möttölä puki ensimmäistä kertaa päälleen Suomi-paidan vuonna 1992 noustuaan Harri Jokelan valmentamaan nuorten maajoukkueeseen. Vuonna 1994 Möttölä pääsi pelaamaan 17 vuoden ikäisenä 22-vuotiaiden EM-lopputurnaukseen Sloveniaan. Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentaja Henrik Dettmann pitää tätä EM-turnausta Möttölän kansainvälisenä läpimurtona.


title: Hanno Möttölä

text: Kun Suomen miesten maajoukkue vuonna 1995 pelasi Ateenan EM-kisoissa, otti joukkueen päävalmentaja Henrik Dettmann 18-vuotiaan Möttölän mukaan joukkueeseen. Kaikki maajoukkuepelaajat eivät olleet tyytyväisiä toimintaan, sillä ajateltiin, että heidän työnsä tuloksista pääsisivät nauttimaan pelaajat, jotka eivät olleet mukana EM-karsinnoissa. Pelien alettua puheet kuitenkin vähenivät, ja Möttölä otettiin hyvin vastaan. Ateenassa Möttölä pelasi kolmanneksi vähiten joukkueessa, mutta otti siitä huolimatta toiseksi eniten levypalloja. Möttölä on sanonut, että hänellä oli tuolloin rajaton itseluottamus, joten pelit sujuivat hänen osaltaan melko hyvin. Möttölä ei kuitenkaan ollut tyytyväinen huonoon heittopeliinsä. Tilastojen valossa Möttölä pelasi parhaan pelinsä kisojen ensimmäisessä ottelussa Venäjää vastaan, jossa hän teki seitsemän pistettä ja otti kuusi levypalloa.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä on kuulunut monen vuoden ajan maajoukkueen kantaviin voimiin. Tilastojen valossa Möttölän parhaat maajoukkuevuodet ajoittuvat 2000-luvun alkupuolelle, jolloin hän teki vuoden 2003 EM-kisojen karsinnoissa keskimäärin 19,0 pistettä ja otti 7,7 levypalloa ottelua kohden. Möttölän ottelukohtainen piste-ennätys maajoukkueessa on 42 pistettä, jonka hän teki vuonna 2001 Islantia vastaan. Möttölän piste-ennätys nuorisomaajoukkueissa on 43 pistettä, jonka hän teki vuonna 1997 alle 22-vuotiaiden joukkueessa.


title: Hanno Möttölä

text: Suomi selviytyi vuonna 2011 Liettuan EM-kilpailuihin, joihin myös Möttölä osallistui. Hän pelasi viidessä ottelussa ja teki parhaimmillaan 10 pistettä Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan. Hän joutui jättäytymään kipeytyneen nivesensa takia sivuun EM-peleistä viikon ajaksi. Möttölä teki paluun kisojen päätösottelussa Sloveniaa vastaan, jolloin hän teki neljä pistettä.


title: Hanno Möttölä

text: Suomen jäätyä Bilbaon MM-turnauksessa alkulohkoon Möttölä ilmoitti lopettavansa pelaajauransa. Ura pelaajana ei myöskään jatku enää seurajoukkueissa, vaan jatkossa Möttölä toimii Helsinki Basketball Academyn valmentajana.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä pitää itseään selkeästi isona laitahyökkääjänä. Hänen yliopistovalmentajansa Rick Majeruksen mukaan Möttölä saattoi pelata yliopistosarjoissa paikkoja 3–5. Möttölä on tunnettu itsekritiikistään: jo nuorena hän tuskastui helposti omiin suorituksiinsa. Möttölän maajoukkuevalmentajana toimineen Jarmo Laitisen mukaan Möttölä oli nuorena muita heikompi fyysisesti, mikä vaikutti myös hänen nopeuteensa. Möttölä alkoi kuitenkin kehittyä nopeasti, kun hänen fysiikkansa ja pituutensa kasvoivat. Möttölän mukaan hän teki Suomessa suurimman osan koreista korin alta, mutta yliopistossa hänen pelityylinsä monipuolistui. Yhdysvalloissa Möttölän pelitapaa pidettiin ”eurooppalaisena”, koska hän pystyi heittämään sekä liikkumaan hyvin kentällä. Yliopistossa Möttölä oppi arvostamaan joukkuepelaamista. Hän toivoi siirtyvänsä NBA-joukkueeseen, jossa pelattaisiin paljon pelikuvioita.


title: Hanno Möttölä

text: NBA:ssa pelatessaan Möttölälle sanottiin, että hänen tulisi kehittää voimaa ja nopeutta. Lisäksi levypallo- ja korinaluspelit olivat alueita, joissa hänen olisi pitänyt kehittyä. NBA:ssa hän ei kuulunut sarjan tähtipelaajiin, mutta oli tunnettu kovasta asenteestaan ja työnteostaan. Palattuaan Torpan Poikiin Möttölä ilmoitti tavoitteekseen kansainvälisen pelitempon tuomisen joukkueeseen. Hän halusi myös auttaa kokemuksellaan joukkuetta sekä kentällä että sen ulkopuolella.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölän isä on Kari ja äiti Marjatta. Ollessaan nuori Möttölä harrasti useita muitakin urheilulajeja, muun muassa jalkapalloa. Hän kävi peruskoulua Käpylän yhtenäiskoulussa, mutta siirtyi lukioon mentyään Mäkelänrinteen lukioon. Möttölä suoritti ylioppilaskirjoitukset vuonna 1996 ja aloitti saman vuoden kesällä asepalveluksen Lahden Urheilukoulussa. Hän ei kuitenkaan ehtinyt käydä armeijaa loppuun, sillä hän muutti opiskelemaan Utahiin. Utahin yliopistossa Möttölä luki pääaineenaan taloustieteitä.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölä avioitui vuonna 2001 Ulla Leinikan kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta. Vuoden 2008 lopettamisen jälkeen Möttölä muutti perheensä kanssa asumaan Käpylään remontoimaansa taloon. Möttölän veli Matias Möttölä on toimittaja ja tietokirjailija. Hän on kirjoittanut kirjan "Unelmien NBA", jossa hän kertoo NBA-sarjasta ja haastattelee Möttölää.


title: Hanno Möttölä

text: Möttölän pikkuserkkuja ovat menestyneet NHL-jääkiekkoilijat Jarkko Ruutu ja Tuomo Ruutu sekä NHL-kykyjenetsijä Mikko Ruutu. Möttölä oli mukana perustamassa helsinkiläistä urheiluseura FC Passea vuonna 2002.


title: Lolita

text: Lolita on Vladimir Nabokovin vuonna 1955 julkaistu romaani. Romaani on saavuttanut kuuluisuuden uutta luovan tyylinsä ja kiistanalaisen aiheensa vuoksi. "Lolita" kertoo keski-ikäisen miehen seksuaalisesta hullaantumisesta 12-vuotiaaseen tyttöön.


title: Lolita

text: Ensimmäisessä persoonassa kirjoitetun kirjan päähenkilö ja minä-kertoja on keski-ikäinen, Euroopasta Yhdysvaltoihin muuttanut kirjallisuudentutkija, joka kertoo tarinan salanimellä Humbert Humbert.


title: Lolita

text: Romaanin nimihenkilö on Dolores Haze, jota Humbert kutsuu nimellä Lolita.


title: Lolita

text: Päähenkilö Humbert Humbert vuokraa itselleen huoneen keski-ikäisen leskirouvan Charlotte Hazen asunnosta. Humbertia kiehtovat esiteini-ikäiset tytöt, joita hän mielessään kutsuu ”nymfeteiksi”, ja suhtautuu vinoutuneessa maailmassaan heihin kuin aikuisiin lasten vartaloissa. Humbert on ihastunut Charlotten tyttäreen, hurmaavaan Lolitaan, ja pian hän naikin rouva Hazen voidakseen olla aina Lolitan lähellä. Rouva Hazen yllättävän kuoleman jälkeen, josta Lolita syyttää Humbertia, Humbert ottaa Lolitan mukaansa ja lähtee pakomatkalle peläten jatkuvasti kiinnijäämistä.


title: Lolita

text: Kirjan teemoihin kuuluu vahvasti ihmisen tutkinta. Kirja tutkii seksuaalista himoa ja sen vaikutusta ihmisen luonteeseen, kuten Humbertin muuttuminen näennäisen normaalista, mukavasta miehestä voimakkaan omistushaluiseksi, häikäilemättömäksi ja pelokkaaksi. Kirja peilaa myös erilaisia ihmisiä ja pelkoa, joita nämä ihmiset kokevat muun maailman suhtautumisesta heidän poikkeaviin taipumuksiinsa.


title: Lolita

text: Kirja on filmatisoitu kahdesti: vuonna 1962 Stanley Kubrickin ohjaamana nimellä "Lolita" sekä vuonna 1997 Adrian Lynen ohjaamana samoin nimellä "Lolita".


title: Lolita

text: Kirja on myös innoittanut musiikkia ja kuvataidetta, esimerkiksi Suomessa Virtasen laulu ”Lolita”, Johanna Kurkelan vuonna 2010 ilmestynyt levy "Hyvästi, Dolores Haze" ja Venäjällä Rodion Štšedrinin ooppera "Lolita" vuodelta 1992.


title: Lolita

text: Kirja julistettiin heti ilmestyttyään vuonna 1955 kielletyksi kirjaksi. Siitä kuitenkin tuli bestseller Euroopassa ja Amerikassa.


title: Lolita

text: Helle Kannila totesi "Arvostelevaan kirjaluetteloon" vuonna 1960 kirjoittamassaan arviossa Nabokovin olevan lahjakas kirjoittaja ja kirjan sisältävän ”kosolti taidokkaasti, usein ironisesti esitettyjä havaintoja ja ajatuksia”. Hän oli kuitenkin myös sitä mieltä, että teosta tuskin lopulta voi pitää niin merkittävänä, että sitä olisi kirjastoille erityisesti suositeltava, vaan ”niissä tullaan jos halutaan hyvin toimeen ilman tällaista varmaan monenlaista harmia aiheuttavaa sensaatiokirjan maineen saanutta romaania”.


title: Ptolemaios III

text: Ptolemaios III Euergetes (, 246–222 eaa.) oli Egyptin faarao vuosina 246–222 eaa. Hänen vanhempansa olivat Ptolemaios II ja Arsinoë II. Ptolemaioksesta tuli faarao kun hänen isänsä kuoli vuonna 246 eaa. Hän menin naimisiin Kyrenen Bereniken kanssa noin vuonna 244 eaa. ja sai tämän kanssa pojan, Ptolemaios IV:n, ja tyttären, Arsinoë III:n.


title: Ptolemaios III

text: Ptolemaios aloitti sodan seleukidien valtakuntaa vastaan sen jälkeen kun hänen siskonsa Berenike murhattiin. Berenike oli ollut naimisissa Antiokhos II:n kanssa, mutta tämä oli eronnut hänestä Ptolemaios II:n kuoltua.


title: Ptolemaios III

text: Ptolemaios lahjoitti Ateenaan niin kutsutun Ptolemaioksen gymnasionin, joka oli kaupungin merkittävimpiä kouluja.


title: Denise Bellon

text: Denise Bellon (1902-1999) oli ranskalainen valokuvaaja, jonka ranskalaisen Match-lehti lähetti Suomeen vuonna 1939. Hänen tehtävänään oli laatia valokuvareportaaseja sotaan valmistautuvasta maasta ja hän kuvasi sekä kansan arkista aherrusta metsätöissä että kulttuurielämää Wäinö Aaltosesta Jean Sibeliukseen.


title: Kieretti

text: Kieretti () on entinen kylä, kaupunkimainen taajama ja rautatieasema Karjalan tasavallan Louhen piirin Plotinan kunnassa Venäjällä. Kylä sijaitsee Vienanmeren Kantalahteen laskevan Kierettijoen suussa 13 kilometriä Plotinan taajamasta koilliseen.


title: Kieretti

text: Kieretin pomorilaiskylä on syntynyt 1400–1500-luvun vaihteessa. Osittain Solovetskin luostarille kuuluneessa volostissa harjoitettiin suolankeittoa, kalastusta ja helmenpyyntiä sekä louhittiin ikkunalasina käytettyä muskoviittikiillettä. Pekka Vesaisen johtama sissijoukko hävitti Kieretin vuonna 1589, ja seuraavana vuonna ruotsalaiset polttivat sen uudestaan. Kylässä oli jo 1500-luvulla kirkko, joka tulipalojen jälkeen korvattiin aina uudella. Myöhemmin lähes kaikki seurakuntalaiset olivat vanhauskoisia. 1700-luvun alussa perustettiin Kieretin tulliasema, joka lakkautettiin vasta vuonna 1926. 1800-luvulla kierettiläisten pääelinkeino oli sillin ja lohen kalastus sekä hylkeenpyynti. Kieretinlahden Srednisaarelle perustettiin vuonna 1881 tai toisten tietojen mukaan 1890 sahalaitos, jota myöhemmin laajennettiin ja uudistettiin.


title: Kieretti

text: 1800–1900-lukujen vaihteessa Kieretti oli Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus. Se rajoittui pohjoisessa Koudan, lännessä Kiestingin ja etelässä Vitsataipaleen ja Ponkaman kuntiin sekä idässä Vienanmereen. Kieretin kylän ja sahan lisäksi kuntaan kuului viisi kylää: Mustajoki, Nilmijärvi, Puulonki, Parfejevo eli Tyrhy ja Novaja eli Uusikylä. Kieretin kylässä oli koulu, lääkintäasema, kyytiasema, 117 taloa ja 509 asukasta. Vuonna 1907 kunnassa oli 1 089 asukasta, joista 548 oli karjalaisia.


title: Kieretti

text: 1920-luvulla perustettiin Louhen piirin kuulunut Kieretin kyläneuvosto, johon kuului myös karjalaisten asuttama Sonostrovin kylä. Vuonna 1926 Kieretissä oli 1 029 asukasta, joista 57 oli karjalaisia. Vuonna 1933 Kieretin kylässä oli 708 ja sahalla 1 100 asukasta. Samana vuonna perustettiin kalastuskolhoosi "Krasnyi rybak". Kylässä oli kahdeksanvuotinen koulu, kerhotalo, kirjasto, sairaala, leipomo ja kauppa.


title: Kieretti

text: Kieretin saha sai vuonna 1956 kaupunkimaisen taajaman statuksen. Sen yhteyteen kuuluvat myös Kieretin, Krivoje Ozeron ja Sonostrovin kylät sekä Postelnojen ja Sonostrovin asutukset. Saha suljettiin 1960-luvun lopussa puuraaka-aineen ehtymisen takia. Samaan aikaan myös kalastus muuttui kannattamattomaksi. Viranomaiset päättivät lakkauttaa paikkakunnan, ja sen asukkaat siirrettiin alueen muihin asutuskeskuksiin.


title: Kieretti

text: Kieretti oli myös Kieretin kylän länsipuolella Louhen ja Tšuupan välissä sijainneen Muurmannin radan rautatieaseman nimi, mutta asema ei ole enää käytössä.


title: Kieretti

text: Kieretistä oli kotoisin Karjalan valistajiin kuuluva Varlaam Kierettiläinen. Hänet haudattiin kylän kirkon alttarin alle, josta pyhäinjäännökset kaivettiin esiin vuonna 1722. Tarinan mukaan Varlaam oli 1500-luvulla toimineen Kieretin seurakuntaluostarin perustaja.


title: Kieretti

text: Kylän toinen merkkihenkilö on venäläisten kansansatujen taitaja Matvei Korgujev, joka osasi myös karjalaisia satuja ja kertovia runoja. Elias Lönnrot vieraili Kieretissä seitsemännellä runonkeruumatkallaan vuonna 1837 ja kymmenennellä matkallaan 1842.


title: Kieretti

text: Nykyään Kieretissä on lähinnä kesäasutusta. Lähistöllä harjoitetaan kaivosteollisuutta. Kylän eteläpuolella toimii kalanviljelylaitos. Kieretin kylässä on tsasouna ja Srednisaarella Pietarin yliopiston merentutkimusasema. Kylässä toimii paikallisen matkailuyrityksen vierasmaja.


title: Apua! Orkesteri

text: Apua! Orkesteri oli suomalainen hyväntekeväisyysprojekti, joka levytti vuonna 1985 singlen "Maksamme velkaa". Sen esikuvina olivat brittiläinen Band Aid ja amerikkalainen USA for Africa.


title: Apua! Orkesteri

text: Levyn tuotto meni Etiopian kuivuusalueiden hädänalaisille. Kappaleet sävelsi ja sanoitti Juice Leskinen, sovittajana toimi Anssi Tikanmäki. Levyllä esiintyi mittava joukko suomalaisia rocktähtiä. Artistit Auttavat Aasiaa -nimellä esiintynyt kokoonpano levytti vuonna 2005 "Maksamme velkaa" -kappaleesta uuden version, jonka tuotto meni Aasian tsunamiuhrien hyväksi.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Vuonna 1550 tapahtuneen perustamisensa jälkeen Helsingin kaupungin rajat ovat muuttuneet monta kertaa. Kaupungin väestön lisääntyessä on tarvittu lisämaata uusille rakennuksille. Samalla on pidetty tärkeänä, että lisäalueet ovat pääkaupungin eivätkä naapurikuntien hallinnassa.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Kustaa Vaasa antoi kauppa- ja purjehdussäännön 1. helmikuuta 1550. Vähentääkseen Tallinnan hallitsevaa asemaa Ruotsin ulkomaankaupan hoitamisessa hän määräsi siinä perustettavaksi Suomenlahdelle uuden kauppapaikan, Santahaminan. Sinne kauppapaikka alun perin pitikin perustaa, mutta se perustettiinkin talonpoikaispurjehduksen valtaväylän, Vantaanjoen, suualueelle. Jotta sinne saataisiin kauppiaita annettiin Rauman, Ulvilan, Tammisaaren ja Porvoon porvareille muuttokäsky. Ankarilla uhkauksilla heidät saatiinkin vähitellen muuttamaan uuteen kaupunkiin.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Kaupungin tonttialue pakkolunastettiin yksityisiltä Helsingin pitäjän maanomistajilta. Maat ilmeisesti lahjoitettiin kaupungille, vaikkei tuolta ajalta tunnetakaan mitään lahjakirjaa.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Vantaanjoen länsirannalla olevaan kaupunkiin rakennettiin asuntojen lisäksi kirkko, koulu, raastupa ja sairastupa. Kaupungin vieressä olevaan saareen rakennettiin kuninkaankartano. Viljelysmaat sille saatiin korvausta vastaan Helsingin pitäjän Länsi-Viikin (Västervik), Itä-Viikin (Östervik) ja Koskelan (Forsby) talonpojilta. Kaupungin viereisestä kuninkaankartanosta kruununvoudit valvoivat uuden kauppakeskuksen elämää.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Siirtoaikeista huolimatta kaupungin asema vakiintui, kun Juhana III myönsi sille erioikeudet eli privilegiot 3. elokuuta 1569. Tämän erioikeuskirjan nojalla uudelle kauppakaupungille myönnettiin samanlaiset erioikeudet kuin muillakin valtakunnan merikaupungeilla oli. Erioikeuksien nojalla kaupungin asukkaiden sallittiin harjoittaa vapaata kauppaa. Muilta kaupankäynti kiellettiin ankarasti.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Asukkaille myönnettiin karjalaitumeksi, kalastusta ja muita tarpeita varten kaksi kylää: Kumpula (Kumtähti, Gomthecht), jossa oli kuusi taloa ja Koskela (Fårsby), jossa oli neljä taloa. Lisäksi kaupunki sai Mustikkamaan (Blåbersholmen), Korkeasaaren (Högeholmen), Sompasaaren (Sumpparin, Sompeholmen), Helsinginselän (tarkoitti ilmeisesti sekä Vanhankaupunginselkää että Kruunuvuorenselkää) sekä kaupungin puoleisen osan koskea kaupungin tarpeiksi rakennettavaa myllyä varten. Samalla asukkaiden irtain ja kiinteä omaisuus otettiin kuninkaalliseen suojelukseen kaikkea vääryyttä ja väkivaltaa vastaan. Uuden kaupungin maapinta-ala oli noin 883 hehtaaria.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Kuningas katsoi myöhemmin tulleensa harhautetuksi, kun antoi helsinkiläisille sellaista maata, johon hänellä itselläänkään ei ollut oikeutta. Niinpä 20. heinäkuuta 1586 tehdyllä ratkaisulla Kumpulan rälssisäteri sai jäädä yksityiseen omistukseen. Helsinki sai Kumpulasta vain säteriin kuulumattomat maat. Kaupungin pinta-ala supistui päätöksellä 638 hehtaariksi.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Kuningas Sigismund uudisti kaupungin erioikeudet 30. kesäkuuta 1594. Lahjoitusmaiden joukossa mainitaan uutena alueena Oulunkylässä (Åggelby) sijaitsevat maat, joista myöhemmin muodostui Nybondaksen tila. Tämä alue ei kuitenkaan ollut julkisoikeudellisesti kaupunkialuetta, vaan kuului Helsingin pitäjään. Kaupungin rajojen tarkkaa sijaintia ei muutenkaan näinä aikoina määritelty rajankäynnein, vaan rajat olivat ylimuistoiseen nautintaan perustuvia summittaisia linjauksia.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Vantaanjoen suulla sijaitsevan Helsingin ja Porvoon vähäinen kaupallinen merkitys sai valtaneuvoston pohtimaan uuden kaupungin perustamista. Asiaan tutustuminen oli myös syksyllä 1637 Suomen kenraalikuvernööriksi nimitetyn Pietari Brahen ensimmäisiä työtehtäviä. Hän ehdotti laajempaa hallinnon uudistamista. Hänestä hallinto helpottuisi jos laaja Uudenmaan ja Hämeen lääni jaettaisiin kahteen osaan.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Uuden maaherran residenssi eli asunto tulisi perustettavaan kaupunkiin, jonne uskottiin saatavan asukkaita verohuojennusten turvin Vantaan Helsingistä ja Porvoosta. Kaupungin yhteyksiä sisämaahan tulisi parantamaan rakenteilla ollut maantie Hämeenlinnaan.


title: Helsingin alueellinen laajeneminen

text: Kristiina-kuningattaren holhoojahallitus päättikin perustaa ja rakentaa Suomen suuriruhtinaskuntaan uuden kauppa-, meri- ja tapulikaupungin 13. marraskuuta 1638. Paikaksi valittiin Porvoon ja Helsingin välillä oleva Santahamina (Sandöön), joka sijaitsi sopivasti aavan meren rannalla.