title: Alicia Keys

text:
Vuonna 2005 julkaistiin Keysin livealbumi "Unplugged", joka kuuluu "MTV Unplugged" -sarjaan. Levy sai vuoden 2006 Grammy-gaalassa neljä ehdokkuutta, muun muassa kategorioissa paras R&B-albumi ja paras R&B-kappale. Lisäksi Keys oli ehdolla kategoriassa paras R&B-duetto kappaleella "If This World Were Mine" (duetto Jermaine Paulin kanssa), joka julkaistiin Luther Vandrossin tribuuttialbumilla "So Amazing: An All-Star Tribute To Luther Vandross". Keys duetoi vuonna 2005 Ray Charlesin kanssa kappaleella "America The Beautiful", joka julkaistiin albumilla "Genius & Friends".
Marraskuussa 2007 ilmestyi Alicia Keysin kolmas studioalbumi "As I Am". Se debytoi Billboard 200 -listan ykkösenä myyden ensimmäisellä viikolla 742 000 kappaletta, mikä oli siihen mennessä vuoden 2007 toiseksi paras viikkomyynti ja paras naissooloartistin myynti Yhdysvalloissa sitten Norah Jonesin vuoden 2004 albumin "Feels Like Home". Albumin ensimmäisestä singlestä "No One" tuli maailmanlaajuinen hitti sekä Keysin uran kolmas ykköshitti Yhdysvalloissa. Hän voitti kappaleella kaksi Grammy-palkintoa vuoden 2008 gaalassa, kategorioissa paras R&B-kappale ja paras naisartistin R&B-esitys. Lisäksi Keys voitti palkinnon maailman parhaiten myyneenä R&B-artistina vuoden 2008 World Music Awardseissa. Keys levytti yhdessä Jack Whiten kanssa kappaleen "Another Way to Die", joka toimi James Bond -elokuvan "007 Quantum of Solace" tunnuskappaleena. Vuoden 2009 Grammy-gaalassa Keys voitti palkinnon kappaleella "Superwoman" kategoriassa paras naisartistin R&B-esitys.


title: Alicia Keys

text: Vuoden 2009 loppupuolella Keys vieraili Jay-Z:n albumilla "The Blueprint 3" kappaleella "Empire State of Mind", josta tuli suuri hitti Yhdysvalloissa.


title: Alicia Keys

text: Neljäs studioalbumi, "The Element of Freedom", julkaistiin joulukuussa 2009. Se nousi Yhdysvalloissa ilmestymisviikollaan Billboard 200 -listan kakkoseksi ja sitä myytiin ensimmäisellä viikolla 417 000 kappaletta. Albumilta on julkaistu singlet "Doesn't Mean Anything, Try Sleeping with a Broken Heart, Empire State Of Mind" ja "Un-Thinkable (I'm Ready)". "The Element of Freedom" on Keysin ensimmäinen albumi, joka nousi albumilistan ykköseksi Englannissa. Vuonna 2010 Keys julkaisi oman versionsa Blondien kappaleesta "Rapture" "Sinkkuelämää 2" -elokuvan soundtrackillä. Lisäksi hän levytti kappaleen "Fireworks" Draken kanssa albumille "Thank Me Later". Toisin kuin aikaisemmat levyt, "The Element of Freedom" ei saanut yhtään ehdokkuutta vuoden 2011 Grammy-gaalassa. Sen sijaan kappale "Empire State of Mind" oli ehdolla kolmessa kategoriassa: vuoden äänite, paras yhteistyö (rap & laulu) ja paras rap-kappale. Kappale palkittiin kahdessa jälkimmäisessä.


title: Alicia Keys

text: Keys on työskennellyt myös näyttelijänä. Hän esiintyi televisiossa ensimmäisen kerran jo vuonna 1985, jolloin hänellä oli pieni rooli yhdessä tilannekomediasarja "The Cosby Show’n" jaksossa. Vuosina 2001 ja 2003 hän vieraili sarjoissa "Siskoni on noita" ja "American Dreams". Vuonna 2007 hän teki ensimmäisen isomman roolinsa elokuvassa "Smokin’ Aces", jossa näyttelivät hänen lisäkseen muun muassa Ben Affleck, Jeremy Piven, Ryan Reynolds ja Andy García. Keys esitti elokuvassa palkkamurhaaja Georgia Sykesia. Hänellä on rooli myös samana vuonna julkaistussa draamakomediassa "Nanny Diaries", joka perustuu samannimiseen romaaniin. Lisäksi vuonna 2007 Keys esiintyi draamasarjassa "Cane" esittäen itseään. Vuonna 2008 Keys näytteli June Boatwrightia Will Smithin tuottamassa elokuvassa "Mehiläisten salaisuudet", jossa esiintyivät myös Dakota Fanning, Paul Bettany, Jennifer Hudson, Sophie Okonedo ja Queen Latifah. Hän myös vieraili sarjassa "Empire".


title: Alicia Keys

text: Alicia Keys osallistuu aktiivisesti hyväntekeväisyyteen. Hän on yksi "Keep A Child Alive (KCA)" -järjestön perustajista ja toimii myös järjestön keulakuvana. KCA kerää varoja afrikkalaisille HIV-viruksesta ja aidsista kärsiville ihmisille, joilla ei ole varaa lääkehoitoon. Keys emännöi joka vuosi New Yorkissa ja Lontoossa järjestettävän "KCA Black Ball" -konsertin, jonka lipputulot lahjoitetaan KCA:lle. Vuoden 2005 Maailman aids-päivää varten Keys duetoi yhdessä U2:n Bonon kanssa kappaleen ”Don’t Give Up (Africa)”, joka on uusintaversio Peter Gabrielin ja Kate Bushin kappaleesta "Don't Give Up". Vuoden 2009 Maailman aids- päivää varten Keys konsertoi New Yorkissa ja kaikki konsertin lipputulot lahjoitettiin "Keep A Child Alive" -järjestölle. Konsertti näytettiin ilmaiseksi myös YouTubessa.


title: Käpy

text: Käpy on paljassiemenisen kasvin emikukinto. Paljassiemenisillä kasveilla on tavallisesti erilliset hedekukinnot eli hedekävyt ja emikukinnot eli emikävyt. Nimitys käpy viittaa näistä yleensä erityisesti emikäpyyn.


title: Käpy

text: Käpy koostuu lapakosta eli kukintorangasta, jonka ympärillä on suomumaisia emilehtiä eli emisuomuja sekä havupuilla myös peitinsuomuja. Toisinaan näitä käpyjen osia kutsutaan kukiksi, mutta täsmällisesti määriteltynä paljassiemenisillä kasveilla ei ole kukkia. Monilla paljassiemenisillä kasveilla emisuomut tai peitinsuomut paksuuntuvat ja puutuvat käpysuomuiksi kävyn kypsyessä, mutta toisilla, kuten esimerkiksi havupuihin kuuluvilla katajilla ("Juniperus"), ne voivat muuttua meheviksi, ja muodostaa koppisiemenisten kasvien hedelmää muistuttavan mehevän kävyn.


title: MS-tauti

text: MS-tauti eli multippeliskleroosi eli keskushermoston pesäkekovettumatauti (lyhenne MS) on krooninen keskushermoston hajapesäkkeinen tulehdussairaus, jonka oireet aiheutuvat joko valkean tai harmaan aivoaineen vaurioitumisesta tai tulehduksen kemiallisten välittäjäaineiden vaikutuksesta hermosoluihin. Tulehdus ja sen aiheuttama myeliinin vaurioituminen heikentävät keskushermoston hermoimpulssien eli hermosäikeissä kulkevien sähköisten viestien kulkua, mikä ilmenee hermostollisina oireina. Akuutin myeliinituhon (demyelinaation) jälkeen myeliiniä voi kasvaa takaisin ja oireet saattavat osin parantua, mutta ajan myötä tulehdusreaktion aiheuttama myeliinin, aksonien ja hermosolujen vaurioituminen ja arpeutuminen johtavat yleensä toimintakyvyn pysyvään heikkenemiseen. Nykyisin arvellaan, ettei MS-tauti olisi yksi sairaus, vaan kirjo useita eri sairauksia. Suurin osa tutkijoista pitää niitä autoimmuunisairauksina. MS-potilailla havaittu aivo-veriesteen heikentyminen näyttäisi kuitenkin tukevan 1970-luvulla esitettyä teoriaa, jonka mukaan MS-tauti johtuisi päinvastoin immuunipuutoksesta eli immuunijärjestelmän puutteellisesta kyvystä eliminoida elimistöön päätyneitä mikrobeja.


title: MS-tauti

text: MS-potilaiden keskushermostossa eli aivoissa ja selkäytimessä on käynnissä dynaaminen prosessi, jossa tulehduspesäkkeitä muodostuu ja korjaantuu jatkuvasti. Magneettikuvissa näkyvää plakkia pidetään merkkinä tulehduksesta, joka vaurioittaa hermojen viejähaarakkeita ja tuhoaa niitä peittävän myeliinivaipan. Myeliini on rasvoista ja valkuaisaineista koostuva solukalvon osa, joka verhoaa hermosyitä parantaen niiden sähkönjohtavuutta. MS-tauti hävittää lisäksi hermoston tärkeitä tukisoluja, kuten myeliiniä muodostavia oligodendrosyyttejä. Näistä vaurioista seuraa heikentynyt kyky välittää hermoimpulsseja.. Laaja ja täydellinen myeliinikato ja siihen liittyvä hermosyyn eli aksonin katkeaminen aiheuttavat pysyviä oireita. Oireiden katoaminen pahenemisvaiheen jälkeen on parhaiten selitettävissä kudosturvotuksen vähentymisellä ja lopullisen vaurion lähellä olleiden, säikähdyksellä selvinneiden hermoratojen toiminnan elpymisellä.


title: MS-tauti

text: Aivojen valkeaan aineeseen sekä selkäytimeen etenkin kaularangan alueelle muodostuu MS-taudissa plakkia, joka näkyy magneettikuvauksessa (MRI) radiosignaalin voimistumisena. Plakkia on kahdenlaista: tuoretta eli akuuttia sekä kroonista eli pitkään kehittynyttä. Tuoreet plakit ovat pyöreähköjä, ne kasvavat joka suuntaan ja niiden ympärillä oleva aivokudos saattaa olla turvonnut. Krooniset eli pitkään kehittyneet plakit ovat pitkulaisia..


title: MS-tauti

text: Magneettikuvauksessa löydetty MS-plakki ei korreloi kovin hyvin taudin oireiden kanssa ja tavallisissa magneettikuvissa näkvien aktiivisten plakkien lukumäärä vähenee taudin edetessä. Taudin edetessä niin pitkälle, että se aiheuttaa jatkuvia oireita ja jatkuvasti etenevää toimintakyvyn heikkenemistä, T2-kuvassa näkyvien muutosten määrä alkaa tasapainottua, mutta aivojen surkastuminen ja koko keskushermoston alueella tapahtuva hermojen viejähaarakkeiden kato lisääntyvät lähes eksponentiaalisesti.


title: MS-tauti

text: 2010-luvun alussa havaittiin, että MS-potilailla esiintyy plakkia myös harmaassa aivoaineessa. Harmaassa aineessa näkyvä plakki on yleensä merkki kognitiivisten kykyjen heikkenemisestä. Harmaan aivoaineen katoa esiintyy etenkin taudin pidemmälle edenneessä muodossa.


title: MS-tauti

text: MS-potilailla on todettu myös aivo-veriesteen heikentymistä sekä hypoperfuusiota eli aivojen verenvirtauksen heikkenemistä.


title: MS-tauti

text: Suurin osa tutkijoista pitää MS-tautia autoimmuunisairautena, jonka laukaisevat altistavat geenit yhdessä nikotiinin kaltaisten ympäristötekijöiden sekä ehkä myös tulehdusta aiheuttavien mikrobien kanssa. MS-taudin oireet näyttäisivät liittyvän osalla potilaita keskushermostosta verta poistavien kaulan jugularislaskimoiden tai azygoslaskimon synnynnäisiin rakennemuutoksiin, jotka heikentävät veren virtausta keskushermostossa.Andreas Laupacis, Erin Lillie, Andrew Dueck, Sharon Straus, Laure Perrier,Jodie M. Burton, Richard Aviv, Kevin Thorpe, Thomas Feasby and Julian Spears. Association between chronic cerebrospinal venous insufficiency and multiple sclerosis: a meta-analysis. CMAJ November 8, 2011 vol. 183 no. 16. doi: 10.1503/cmaj.111074


title: MS-tauti

text: MS-taudin perinnöllisyydestä tiedetään, että jos identtisistä kaksosista toinen sairastuu MS-tautiin, 30–40 prosentissa tapauksista toinenkin sairastuu. Konkordanssi näyttäisi olevan voimakkaampaa pohjoiseurooppalaisilla ja naisilla (joiden keskuudessa perinnölliset tekijät ovat tästä päätellen tärkeämpiä MS-taudin synnyssä). Perheenjäsenen sairastuminen MS-tautiin kymmenkertaistaa yksilön riskin sairastua itsekin MS-tautiin.


title: MS-tauti

text: MS-taudille altistavia geenivariantteja näyttäisi olevan satoja, jotka liittyvät usein merkittävästi immunologisiin reaktioreitteihin ja eräisiin T-solutyyppeihin. MS-tautiriskiin liittyy ainakin HLA-geenejä. MS-taudin riskiä kasvattavat tietyt kaksi geeniä noin 30 prosentilla.


title: MS-tauti

text: Ympäristötekijöiden osuus MS-taudin synnyssä on päätelty siitä, että taudin esiintymisessä on suurta maantieteellistä vaihtelua. Esimerkiksi tarttuvien bakteerien ja virusten on epäilty vaikuttavan taudin syntyyn. Myös ultraviolettisäteilyn pienempi saanti näyttää liittyvän MS-tautiin, mikä selittäisi sen, miksi tauti on yleisempää kauempana päiväntasaajasta. Ultraviolettisäteilyn vaikutus saattaa välittyä D-vitamiinin kautta, jolla on vaikutuksia immuunijärjestelmään.


title: MS-tauti

text: MS-taudin synnystä on olemassa erilaisia hypoteesejä :


title: MS-tauti

text: MS-tautia diagnosoidaan nykyisin aiempaa enemmän, mutta ei ole varmuutta siitä, onko kyseessä taudin lisääntyminen vai se, että MS-tauti osataan diagnosoida entistä paremmin uusien aivokuvantamismenetelmien avulla.


title: MS-tauti

text: MS-tauti yleistyi myös 1900-luvun alussa. On arveltu, että se saattoi liittyä teollisen vallankumouksen aiheuttamiin muutoksiin ympäristössä, elintavoissa tai terveydenhuollossa. Teollinen vallankumous johti esimerkiksi naisten lapsiluvun vähenemiseen ja naisen riski sairastua MS-tautiin pienenee jokaisen synnytyksen myötä.


title: MS-tauti

text: Naisten riski sairastua MS-tautiin oli ennen kaksinkertainen, mutta nykyisin MS-tautiin sairastuu neljä naista jokaista miespotilasta kohden.


title: MS-tauti

text: Suurin osa MS-potilaista saa diagnoosin 20 ja 50 ikävuoden välissä, mutta MS-tautiin sairastuu myös lapsia ja vanhuksia.


title: MS-tauti

text: MS-tautia esiintyy sitä enemmän, mitä kauempana päiväntasaajasta maa sijaitsee. Tämä selittyy osaksi sillä, että MS-tautia esiintyy alueilla, joilla auringon valon määrä on matala ja D-vitamiinin saanti sen vuoksi vähäisempää. Pohjoiseurooppalaisilla on lisäksi enemmän perinnöllistä alttiutta sairastua MS-tautiin kuin intiaaneilla, inuiiteilla, tummaihoisilla afrikkalaisilla sekä varsin eristyneillä ryhmillä kuten hutteriiteilla.


title: MS-tauti

text: MS-taudin esiintyvyys on Suomessa maailman korkeimpia. Suomessa todetaan vuosittain noin 200–250 uutta MS-tapausta, ja yhteensä sairastuneita on yli 9 000 henkilöä. Tautia esiintyy Kyrönmaalla enemmän kuin ympäröivillä alueilla, ja siellä esiintyvyys on myös maailman suurimpia.


title: MS-tauti

text: MS-tauti on yleistynyt voimakkaasti eräissä Sisilian osissa.


title: MS-tauti

text: MS-taudin puhkeamisajankohta on yleensä mahdoton määrittää tarkasti, koska osa pesäkkeistä sijaitsee sellaisilla alueilla, että ne eivät aiheuta välttämättä kliinisiä oireita, vaikka ovat havaittavissa magneettikuvista. Siten on mahdollista, että keskushermostossa on MS-taudille tyypillisiä tulehdusmuutoksia vuosienkin ajan ennen kuin plakki osuu oireita aiheuttavalle alueelle, jolloin tauti "nousee pintaan" ja diagnoosi voidaan tehdä. Oireita edeltävää tulehdusjaksoa kutsutaan subkliiniseksi MS-taudiksi, jota esiintyy arvioiden mukaan jopa yhtä paljon kuin kliinistä. Subliinisen vaiheen aikana magneettikuvassa näkyy yleensä vain muutama plakki.


title: MS-tauti

text: MS-tautiin liittyy tyypillisesti pahenemisvaiheita eli relapseja, jotka voivat kestää muutamasta päivästä useisiin viikkoihin. Relapsin aikana entiset oireet pahenevat tai ilmaantuu kokonaan uusia oireita. Vakavimmillaan potilas on halvautunut..


title: MS-tauti

text: MS-taudissa erotetaan kolme päämuotoa sen etenemisen mukaan.


title: MS-tauti

text: Aaltomaisesti etenevässä (relapsoiva-remittoivassa) tautimuodossa esiintyy aika ajoin pahenemisvaiheita, joiden välillä oireet lieventyvät tai häviävät kokonaan. Pahenemisvaiheiden väli vaihtelee suuresti, muutamasta viikosta jopa muutamiin vuosiin saakka. Ajan mittaan toipuminen pahenemisvaiheista ei tapahdu täydellisesti, ja osa oireista jää pysyviksi. Aaltomaisesti etenevä tautimuoto on yleisin; sitä esiintyy noin 80–85 %:lla MS-tautia sairastavista.


title: MS-tauti

text: Pahenemisvaiheen saa aikaa keskushermostoon ilmaantuva tulehdus. Oireiden lieventyminen pahenemisvaiheiden välillä johtuu useista eri tekijöistä:Kahdessa tilanteessa on todettu olevan lisääntynyt alttius pahenemisvaiheille: infektion (yleensä virusinfektio) jälkeiset viikot sekä synnytystä seuraavat kuukaudet. Syynä pidetään tartuntataudin ja raskauden vaikutuksia immuunijärjestelmään.


title: MS-tauti

text: Aaltomaisesti etenevä MS-tauti muuttuu vuosien kuluessa useimmiten jatkuvasti eteneväksi. Tällöin sitä kutsutaan "toissijaisesti eteneväksi" (sekundaarisesti progressiivinen tautimuoto). Joillakin potilailla tauti voi kuitenkin pysyä aaltomaisesti etenevänä koko eliniän ajan.


title: MS-tauti

text: Ensisijaisesti etenevässä (primaaristi progressiivisessa) muodossa MS-tauti etenee jatkuvasti sairauden alusta alkaen. Pahenemisvaiheita ei esiinny lainkaan, vaan tauti etenee tasaisesti alusta alkaen. Oireet johtuvat tässä tautimuodossa pääasiassa hermosolujen vahingoittumisesta eikä tulehduksista. Tämä tautimuoto on vain pienellä osalla MS-tautia sairastavista. Ensisijaisesti etenevä tautimuoto poikkeaa siinä määrin aaltomaisesti etenevästä muodosta, että näitä kahta tautimuotoa on jopa pidetty eri tauteina.


title: MS-tauti

text: Toissijaisesti eteneväksi MS-taudiksi kutsutaan tautityyppiä, jossa sairauden oireet jatkuvat tai pahenevat relapsien välillä. Pahenemisvaiheita saattaa tulla tai ei tule lainkaan. Noin 60 %:lle aaltomaista MS-tautia sairastavista kehittyy toissijaisesti etenevä tauti, kun ensioireista on kulunut 15 vuotta.


title: MS-tauti

text: Tästä luokittelusta riippumaton on niin kutsuttu hyvänlaatuinen MS-tauti, joka ei rajoita potilaan elämää merkittävästi ainakaan 15 vuoteen diagnoosin jälkeen. Potilaalla on alkuvaiheessa yksi tai kaksi kohtausta, joista hän toipuu täysin, eikä tauti sen jälkeen pahene eikä toimintakyky huonone pysyvästi. Kyseessä on hyvänlaatuinen MS-tauti vain, jos 10–15 vuotta taudin alkamisen jälkeen toimintakyky on edelleen hyvin vähän huonontunut ja sairaus oli alun perin luokiteltu aaltomaisesti eteneväksi MS-taudiksi.


title: MS-tauti

text: Hyvänlaatuinen MS-tauti aiheuttaa yleensä puhkeamisvaiheessa esim. aistien lieviä oireita. Hyvänlaatuista MS-tautia sairastavien määrää on vaikea määrittää. Kuolinsyytutkimuksissa on havaittu, että kliinisesti todetuista MS-tapauksista noin 20 % on hyvänlaatuisia. On myös väitetty, että jopa 20–30 %:lla on suhteellisen hyvänlaatuinen MS-tauti ja sairauden vaikutukset pysyvät vähäisinä 10–15 vuoden ajan tai pitempäänkin.


title: MS-tauti

text: MS-potilaan oirekuva ja oireiden vaikeusaste vaihtelevat usein hyvin paljon. Lisäksi myös potilaiden välillä on suurta vaihtelua, minkä vuoksi taudin kulkua on vaikea ennustaa. Sairaus aiheuttaa pahimmillaan sokeutumisen tai kyvyttömyyden kävellä, mutta suurin osa potilaista säilyttää liikuntakykynsa niin hyvin, että kykenee liikkumaan koko ikänsä ilman apuvälineitä.


title: MS-tauti

text: MS-taudin oireet riippuvat siitä, minkä hermoston alueella vaurio on tapahtunut. Oireiden esiintymisen tiheys korreloi aivomuutosten kokonaisvolyymin kanssa. MS-taudin yleisin oire on fyysinen tai kognitiivínen uupumus, josta kärsii 80 prosenttia potilaista. Noin puolella sairastuneista esiintyy kognitiivisia häiriöitä eli muistamiseen ja/tai muuhun tiedonkäsittelyyn liittyviä ongelmia. Kognitiiviset häiriöt ovat yleisin syy siihen, että MS-potilas joutuu jäämään työkyvyttömyyseläkkeelle. MS-tautiin liittyvät kognitiiviset oireet eivät etene kuitenkaan yhtä pitkälle kuin Alzheimerin taudissa.


title: MS-tauti

text: Yli puolella MS-potilaista on jossain taudin vaiheessa päivittäistä elämää haittaava kipu, ja noin neljäsosalla potilaista on MS-taudin aiheuttama tuntoratavaurioon liittyvä krooninen hermovauriokipu. Jos MS-vaurioita on paljon selkäytimessä, niistä voi seurata virtsan ja ulosteen pidätysongelmia sekä ehkä myös hankaluuksia seksuaalitoiminnoissa.


title: MS-tauti

text: Haju- ja makuaistin katoaminen saattaa olla MS-taudin ensimmäinen oire.


title: MS-tauti

text: Yleisimpiä alkuoireita ovat: Muita MS-taudin oireita ovat edellisten lisäksi:MS-potilaiden oireita mitataan niin sanotulla EDSS-lomakkeella, jonka kysymykset painottuvat alaraajaoireisiin.


title: MS-tauti

text: MS-taudin ennuste on parantunut 20–30 vuodessa huimasti, eikä kaikkia syitä siihen tiedetä.


title: MS-tauti

text: MS-tauti saattaa edetä äkillisesti vaikeuttaen liikunta- ja toimintakykyä tai pysyä loppuelämän ajan vain aavistuksena taustalla. Taudin luonteesta johtuen oireet kunkin potilaan kohdalla ovat hyvin yksilöllisiä. Kaikilla potilailla havaittavia ongelmia esiintyy kuitenkin näköhermoston ja tuntohermoston alueilla. MS-taudilla on suotuisampi ennuste silloin, kun taudin ensioireina on näköhermontulehdus.


title: MS-tauti

text: Vuonna 2014 yli puolet Suomen 7 000 MS-potilaasta (2017 tarkistettu luku on yli 9 000) sai osa- tai kokoaikaista työkyvyttömyyseläkettä. Suuri osa MS-potilaista selviää pitkään toiminta-, liikuntakykyisenä ja voivat työskennellä lähes normaalisti. Jotkut MS-potilasta jaksavat työskennellä eläkeikään asti ja useimmat ainakin vuosikymmeniä sairastuttuaan.


title: MS-tauti

text: MS-taudista kärsivillä on yleisesti ottaen alentunut syöpäriski, mutta tiettyjen syöpätautien, kuten virtsarakon syövän ja pahanlaatuisten aivokasvainten riski on tavallista suurempi.


title: MS-tauti

text: MS-tauti vaikuttaa elinikään siten, että MS-potilaat kuolevat keskimäärin kymmenen vuotta muita nuorempina. MS-potilaiden yleisimmät kuolinsyyt ovat MS-taudin ja liitännäissairauksien lisäksi sydän- ja verisuonitaudit sekä syövät ja hengityssairaudet. MS-potilaat kuolevat muita useammin myös tulehdustauteihin ja itsemurhiin..


title: MS-tauti

text: MS-oireiden vaihtelevuudesta ja moninaisuudesta johtuen varman MS-diagnoosin tekeminen saattaa kestää joskus hyvinkin pitkään. Voimassa olevan hoitosuosituksen mukaan tauti voidaan todeta MS:ksi vasta, kun siinä on ollut kaksi pahenemisvaihetta. Nyt neurologit alkavat olla sitä mieltä, että taudinmääritys voitaisiin tehdä aiemmin..


title: MS-tauti

text: MS-tauti diagnosoidaan ilmi näköhermon tulehduttua. Ennen sitä potilaalla on voinut olla vuosikaudet epämääräisiä oireita, joihin hän ei ole kiinnittänyt sen enempää huomioita. Hän on ehkä kuitenkin pannut merkille satunnaiset horjahdukset, tavaroiden tippumisen käsistä ja oudot tuntemukset iholla.


title: MS-tauti

text: Jos näköhermon tulehduksen takaa paljastuu MS-tauti, tulehdus lasketaan ensimmäiseksi pahenemisvaiheeksi eli relapsiksi. Pahenemisvaiheet ovat olennainen osa tautia. Ne ovat esimerkiksi päivän tai parin mittaisia jaksoja, jolloin entiset oireet pahenevat tai tulee äkillisesti kokonaan uusia oireita. Vakavimmillaan potilas on halvautunut. Useimmissa tapauksissa ensimmäiset oireet voidaan havaita jo ennen 20 vuoden ikää, mutta niiden tunnistaminen juuri MS-taudista johtuviksi on hankalaa.


title: MS-tauti

text: MS-diagnoosin vahvistamiseksi on suljettava pois muut samankaltaisia oireita ja löydöksiä aiheuttavat sairaudet. Näitä ovat mm. aivokasvaimet, vaskuliitti ja sarkoidoosi sekä neuroborrelioosi, joka on yksi muoto punkkien levittämästä borrelioosista.


title: MS-tauti

text: Magneettikuvaus mullisti MS-taudin diagnostiikan 1980-luvulla, sillä sen avulla saatiin selville, onko MS-potilaiden aivojen valkeassa aineessa ja etenkin aivokurkiaisessa MS-plakkeja. Hollantilainen Frederik Barkhof on luonut kriteeristön MS-diagnoosin tekemiseksi pelkkien magneettikuvissa näkyvien plakkien perusteella. MS-tauti voidaan diagnosoida, jos magneettikuvissa havaitaan vähintään kolme alla luetellusta neljästä löydöksestä:


title: MS-tauti

text: Tavanomainen magneettikuvaus ei paljasta kuitenkaan harmaan aivoaineen plakkeja eikä myöskään esimerkiksi kaikkia aivojen valkean aineen muutoksia, sillä magneettispektroskopian eli toiminnallisen magneettikuvauksen (fMRI) avulla on päästy selville siitä, että magneettikuvassa normaalilta näyttävä valkea aine ei ole aina normaalia. 2010-luvun alussa ruvettiin kehittämään diagnostiikkaa, joka huomioisi myös harmaan aivoaineen plakit. Lisäksi kaularangan motoristen ja sensoristen säikeiden vaurioalueet ovat MRI-kuvissa usein normaalin näköisiä.


title: MS-tauti

text: Yksittäiset plakit eivät ole varma osoitus MS-taudista, sillä niitä esiintyy myös muissa sairauksissa ja jopa täysin oireettomilla henkilöillä. Jopa 30–40 %:lla yli 40-vuotiaista ihmisistä voidaan havaita plakkeja aivoissa. Pelkkiin magneettikuvauslöydöksiin perustuvaa diagnoosia ei voida pitää tämän vuoksi luotettavana, vaan lisäksi on oltava ajallisia muutoksia potilaan neurologisissa oireissa sekä immunologisia poikkeavuuksia aivo-selkäydinnesteessä. Edellä mainitut seikat johtavat siihen, että MS-potilaat saavat usein aluksi diagnoosin kliiniseesti eriytynyt oireyhtymä (KEO) ja lopullinen diagnoosi varmistuu vasta pitkän ajan kuluttua.


title: MS-tauti

text: Selkäydinnesteen tulehdusmuutokset tukevat MS-diagnoosia, mutta niiden puuttuminen ei sulje pois MS-tautia, koska kaikilla MS-potilailla ei niitä ole. Suurin merkitys selkäydinnesteen tutkimuksella onkin MS-taudin erottamisessa muista sairauksista. Hermoratojen toimintaa mittaavien herätevastetutkimusten (VEP, SEP) tarve MS-taudin diagnosoinnissa on vähentynyt magneettikuvauksen yleistymisen seurauksena.


title: MS-tauti

text: On viitteitä siitä, että masennus, kaksisuuntainen mielialahäiriö sekä paniikki- ja ahdistuneisuushäiriö ovat huomattavasti tavallista yleisempiä MS-potilailla. Myös lapsuuden aikaiset oppimishäiriöt ovat huomattavasti tavallista yleisempiä lapsilla, jotka sairastuvat aikusena MS-tautiin. Muita mahdollisia liitännäisiä ovat virtsaelinten syöpä, suolistosairaudet, epilepsia, kaihi ja levottomien jalkojen oireyhtymä.


title: MS-tauti

text:
MS-tautiin ei ole parantavaa hoitoa, mutta lääkkeiden on todettu vähentävän sekä taudin pahenemisvaiheita että uusia, magneettikuvassa näkyviä tulehdusmuutoksia. Ensimmäisen sukupolven MS-lääkkeet vähensivät pahenemiskohtauksia noin kolmanneksella ja uuden sukupolven natalitsumabi jopa kahdella kolmanneksella.
MS-taudissa käytettävät lääkkeet maksavat 1000-3000 euroa kuussa, mutta osa pistoksena annettavista lääkkeistä kuuluu erityiskorvattavuuden piiriin. D-vitamiinivalmisteet rauhoittavat yliaktiivista immuunijärjestelmää ja fysioterapialla voidaan lievittää taudin oireita ja ylläpitää potilaan toimintakykyä. MS-taudin oireita hoidetaan joissain maissa myös aivojen verenkiertoa parantavalla kaulan laskimoiden pallolaajennuksella.


title: MS-tauti

text: Aaltomaisen MS-taudin kulkuun vaikuttava immunomoduloiva lääkitys tulisi aloittaa heti MS-taudin diagnoosin varmennuttua, koska lääkkeillä on osoitettu olevan merkittävä teho ennen kaikkea taudin alkuvaiheessa vallalla olevaan tulehdukseen. Aaltomaiseen tautimuotoon kuuluvia pahenemisvaiheita pyritään "estämään" immuunijärjestelmän toimintaa muuntavilla lääkkeillä (immunomodulaattorit). Ensilinjan lääkehoitona käytetään beetainterferoneja 1a ja 1b yhdessä glatirameeriasetaatin kanssa. Beetainterferoni ei kuitenkaan hidasta vuonna 2012 suoritetun laajan kanadalaistutkimuksen mukaan MS-taudin aiheuttaman invaliditeetin etenemistä. Jos interferonista ei ole potilaalle apua, vaihdetaan glatirameeriasetaattiin ja päinvastoin Tulevaisuudessa MS-tauti nujerretaan kenties kantasoluhoidoilla. Beetainterferonin ja glatirameerin teho on kuitenkin kohtalaisen vaatimaton ja pistoksina toteutettavat hoidot aiheuttavat joissain tilanteissa ongelmia. Käytännössä melko monet potilaista kehittävät vuosien mittaan lisäksi vasta-aineita interferoniin, jolloin lääke menettää tehonsa


title: MS-tauti

text: Aiempia immunomoduloivia lääkityksiä kaksi kertaa tehokkaampi biologinen lääke natalitsumabi (Tysabri) tuli markkinoille vuonna 2006. Natalitsumabi vähentää pahenemisvaiheita kahdella kolmanneksella sekä vähentää myös selvästi magneettitutkimuksissa havaittavia aivomuutoksia. Natalitsumabin varjopuolena on kuitenkin se, että hoitoon liittyy vajaan promillen riski saada progressiivinen multifokaalinen leukoenkefalopatia eli PML-aivotulehdus, joka on pahimmillaan tappava sairaus. Kuukauden annos maksaa lähes 1800 euroa, mutta Suomessa lääke on ilmainen potilaalle. Natalitsumabihoito toteutetaan sairaalassa kerran kuussa annettavana infuusiona. Natalitsumabihoidot aloitetaan, jos ensilinjan hoidoilla ei saavuteta riittävää vastetta. Natalitsumabia käytetään lisäksi ensilinjan lääkkeenä, jos MS-taudin oirekuva on alkanut erityisen aggressiivisesti.


title: MS-tauti

text: Markkinoille tuli vuonna 2013 toinen biologinen lääke nimeltä alemtutsumabi (Lemtrada). Se on monoklonaalinen vasta-aine, joka tunnistaa ja tuhoaa CD52-pinta-antigeeniä ilmentävät T- ja B-solut. Alemtutsumabin vähentää tehokkaimmin MS-taudin pahenemisvaiheita, mutta sillä on merkittäviä haittavaikutuksia, joten lääkettä käytetään ensisijaisesti niille potilaille, joiden taudinkuva on erityisen aggressiivinen. Biologiset lääkkeet vähentävät MS-taudin pahenemisvaiheita 80–90 % lumelääkkeeseen verrattuna, mutta niiden käyttöön liittyy merkittäviä, vakavia ja jopa vuosia lääkkeen käytön jälkeen ilmaantuvia haittavaikutuksia.


title: MS-tauti

text: MS-potilaalle voidaan määrätä myös vuonna 2012 markkinoille tullutta fingolimodia (Gilenya), joka on ensilinjan pistoshoitoja selvästi tehokkaampi, mutta heikompi kuin biologiset lääkkeet . MS-tautia voidaan hoitaa myös immuunipuolustuksesta vastaavia imusoluja vähentävällä dimetyylifumaraatilla (BG-12, Tecfidera).


title: MS-tauti

text: MS-taudin pahenemisvaiheita hoidetaan erittäin vahvoilla kortisoneilla, joilla MS-potilaan vointi alkaakin yleensä kohentua päivien ja viikkojen kuluessa. Tässä kortisonipulssihoidossa annetaan suuria kortisoniannoksia suoneen lyhyen ajan kuluessa (tyypillisesti 1 g päivässä kolmen päivän ajan). Kortisoni on voimakas tulehduksia lievittävä (anti-inflammatorinen) ja immuunijärjestelmän toimintaa hillitsevä (immunosuppressiivinen) lääke. Sen vaikutusmekanismia MS-taudissa ei tunneta tarkkaan. Se lievittää joka tapauksessa tulehduksen aiheuttamaa turvotusta keskushermostossa ja helpottaa siten hermoimpulssien kulkua. Kortisoni ei kuitenkaan paranna myeliini- eikä hermovaurioita. Kortisoni tehoaa eri potilaisiin eri tavalla. Kortisoni nopeuttaa pahenemisvaiheen oireiden korjautumista ja vähentää magneettikuvauksella todettavia myeliinivaurioita, mutta sen suotuisa vaikutus kestää vain lyhyen aikaa. Kortisonihoidon vaikutuksesta MS-taudin ennusteeseen pitkällä tähtäimellä ei ole tutkimustietoa. Suurilla kortisoniannoksilla on pidempään käytettynä pahoja sivuvaikutuksia, minkä vuoksi käyttö on rajoitettava mahdollisimman lyhyelle ajanjaksolle. Pienillä kortisoniannoksilla ei ole tehoa MS-taudin hoidossa sen enempää lyhyt- kuin pitkäaikaisessakaan käytössä.


title: MS-tauti

text: Spastisiteetin hoidossa ovat peruslääkkeitä baklofeeni ja titsanidiini. Baklofeeni on keskushermoston välittäjäaineen gamma-aminovoihappon (GABA) johdannainen, joka vaimentaa selkäytimen yliaktiivisia refleksejä. Pistoksina lihakseen annettava botuliini on käyttökelpoinen lääke joidenkin lihasten spastisuuteen. Botuliini on hermomyrkky, joka on tullut tunnetuksi käytöstään kosmeettisissa hoidoissa. MS-tautiin liittyviä kipuja hoidetaan mm. gabapentiinillä, pregabaliinilla ja amitriptyliinillä, jotka nostavat hermojen kipu- ja ärsytyskynnystä. Gabapentiini on epilepsialääke, joka tehoaa hyvin myös neuropaattisiin kipuihin. Amitriptyliini on vanha depressiolääke, joka toimii kivun lievityksessä eri tavalla ja huomattavasti pienempinä annoksina kuin depression hoidossa. Tulehduskipulääkkeet eivät yleensä tehoa neuropaattisiin kipuihin, eivätkä myöskään opioidit. Poikkeuksena on opioideihin luettu tramadoli, jolla on osoitettu olevan tehoa myös neuropaattisiin kipuihin. Myös kognitiivisia oireita voidaan uusimpien tutkimusten mukaan mahdollisesti lievittää eräillä lääkkeillä. Kognitiivisia toimintoja voidaan myös harjaannuttaa neuropsykologisella kuntoutuksella. Virtsarakon toiminnan häiriöihin on käytettävissä useita lääkkeitä. Uupumuksen hoidossa on kokeiltu amantadiinia. Sen tehosta ei kuitenkaan ole vahvaa näyttöä.


title: MS-tauti

text: Liikunta pitää yllä MS-potilaiden lihaskuntoa ja tasapainoa, ehkäisee masennusta ja vähentää uupumusta sekä parantaa suolen ja rakon toimintaa. MS-potilaita kehotettiin välttämään liikuntaa vielä 1990-luvun puolivälissä, mutta nykyisin suositellaan liikunnan harrastamista aaltoilevan tautimuodon parempien jaksojen aikana. Liikunta voi johtaa MS-potilailla oireita lisäävään elimistön ylikuumenemiseen, mutta sitä voi ehkäistä riittävällä nesteytyksellä ja liikunnan ja levon sopivalla vuorottelulla.


title: MS-tauti

text: MS-potilaan hoitoon kuuluu tarvittaessa myös fysioterapia, puheterapia, neuropsykologinen kuntoutus ja toimintaterapia.


title: MS-tauti

text: Kantasoluhoidolla voidaan ehkä joskus tulevaisuudessa pystyä korjaamaan demyelinisaatiota ja muita kudosvauroita.


title: MS-tauti

text: Brain-lehden heinäkuun 2003 numerossa Lontoon neurologisen instituutin University Collegen tutkijat raportoivat, että synteettisen kannabisagonistin WIN 55,212-2 käyttö toi "huomattavaa neurologista suojausta" multippeliskleroosin eläinmalleissa. Tämän tutkimuksen tulokset ovat tärkeitä, koska ne viittaavat siihen, että oireiden hallinnan lisäksi "... kannabis voi myös hidastaa neurodegeneratiivisia prosesseja, jotka lopulta johtavat MS-taudin krooniseen invaliditeettiin ja todennäköisesti muihin tauteihin", tutkijat sanoivat loppupäätelmissään. Tutkijat Alankomaiden Vrija University Medical Centerin neurologian osastolta raportoivat myös ensimmäistä kertaa vuonna 2003, että THC:n oraalinen käyttö voi vahvistaa MS-potilaiden immuniteettijärjestelmää. "Nämä tulokset viittaavat kannabinoidien tulehdusta poistaviin lääkinnällisiin mahdollisuuksiin MS-taudissa", kertoivat tutkijat loppuyhteenvedossaan. Britannian hallitus sponsoroi tällä hetkellä kolmen vuoden kliinistä koetta, jonka tarkoituksena on arvioida kannabinoidien pitkäaikaisvaikutuksia sekä MS-taudin oireiden että taudin etenemisen hallinnassa. Health Canada on myös äskettäin hyväksynyt kannabisekstraktien reseptikäytön MS-tautiin liittyvän neuropaattisen kivun hoitoon. Suomessa on Finohta (Terveydenhuollon menetelmien arviointiyksikkö) julkaissut lyhennelmän kysymyksessä olevan lääkkeen (kauppanimeltään "Sativex") vaikutuksia koskevista tutkimuksista. Samankaltaisten kannabisekstraktien myyntiluvat odottavat hyväksymistä useissa Euroopan maissa. Britanniassa lupa on jo myönnetty.


title: MS-tauti

text: Italialainen tutkimus selvitti Sativex-lääkkeen vaikutusta potilaiden spastisiteettiin ja jänneheijasteiden herkkyyteen. Tutkimusryhmän hoitamien 20 MS-potilaan Sativex-hoidolla ei todettu olevan merkittävää hyötyä spastisiteettiin. Isossa-Britanniassa tehty kaksoissokkoutettu satunnaistettu tutkimus vertasi Sativex-lääkettä yhdessä ensilinjan kivunhoidon kanssa. Mukana oli 339 potilasta. Ensimmäisessä vaiheessa potilaat jaettiin kahteen ryhmään jossa 167 sai Sativex-hoitoa ja 172 sai lumehoitoa. Tässä vaiheessa ei tilastollisesti merkittävää eroa kivun helpottaneiden määrässä ollut hoitoryhmien välillä 14 viikon kuluttua hoidon aloittamisesta, vaikka viikon 10 kohdalla ero oli näkyvissä. Eli kipu helpottui ensimmäisessä vaiheessa yhtä monella sekä lume että hoitoryhmässä. Tutkimuksen toisessa vaiheessa tutkittiin oireiden palaamista. Tässä vaiheessa oireet palasivat tilastollisesti nopeammin lumehoitoryhmässä.


title: MS-tauti

text: Kannabiksen pitkäaikaisella käytöllä MS-tautipotilailla on tehty tutkimus, jossa selvitettiin kognitiivista tasoa verrattuna MS-potilaisiin, jotka eivät käyttäneet kannabista. Tutkimuksen päähavainto oli, että niillä MS-potilailla, jotka käyttivät kannabista olisi enemmän kognitiivisia ongelmia.


title: MS-tauti

text: Krooninen keskushermoston laskimoiden vajaatoiminta (CCSVI, Chronic cerebrospinal venous insufficiency) on italialaisen laskimoasiantuntija Paolo Zambonin vuonna 2009 nimeämä tutkimuslöydösZamboni P1, Galeotti R, Menegatti E, Malagoni AM, Tacconi G, Dall'Ara S, Bartolomei I, Salvi F. Chronic cerebrospinal venous insufficiency in patients with multiple sclerosis. Journal of neurology, neurosurgery, and psychiatry. 2009 Apr;80(4):392-9. doi: 10.1136/jnnp.2008.157164. Epub 2008 Dec 5.. Kansainvälinen laskimosairauksia tutkivan järjestön (International Union of Phlebology) mukaan CCSVI on laskimosairaus, minkä synnyn taustalla on jo sikiövaiheessa tapahtunut kehityshäiriö. CCSVI tarkoittaa keskushermostosta verta poistavien kaulan jugularislaskimoiden tai azygoslaskimon rakennemuutoksia, jotka heikentävät verenvirtausta laskimossa ja keskushermostossa. Zambonin tutkimuslöydös on liitetty MS-tautiin ja kolmen julkaistun meta-tutkimuksen mukaan CCSVI ilmenee useammin MS-diagnosoiduilla kuin terveillä verrokeillaAndreas Laupacis, Erin Lillie, Andrew Dueck, Sharon Straus, Laure Perrier,Jodie M. Burton, Richard Aviv, Kevin Thorpe, Thomas Feasby and Julian Spears. Association between chronic cerebrospinal venous insufficiency and multiple sclerosis: a meta-analysis. CMAJ November 8, 2011 vol. 183 no. 16. doi: 10.1503/cmaj.111074Zwischenberger BA, Beasley MM, Davenport DL, Xenos ES. Meta-analysis of the correlation between chronic cerebrospinal venous insufficiency and multiple sclerosis. Vasc Endovascular Surg. 2013 Nov;47(8):620-4. doi: 10.1177/1538574413503562. Epub 2013 Sep 4.. Tiedekentällä CCSVI on erittäin kiistanalainen ja erityisesti näkemyserot ovat korostuneet neurologisen tieteenhaaran ja CCSVI tutkijoiden (verisuoni, radiologia)kesken. Yksi suurimmista ongelmista on ollut CCSVI:n diagnosointi ja eri tutkijat ovatkin saaneet hyvin erilaisia tutkimustuloksia. On esitetty, että erilaiset tutkimustulokset johtuisivat erilaisista tutkimusmetodeista ja uusi mittausmetodi vaatisi lisäkoulutustaP.M. Bavera, Training and Learning Curve in Chronic Cerebrospinal Venous Insufficiency Assessment. American Journal of Neuroradiology. 2013, doi: 10.3174/ajnr.A3570. CCSVI:n yleisin hoitomuoto on laskimon pallolaajennus.


title: MS-tauti

text: Useimmissa tehdyissä alustavissa kliinisissä tutkimuksissa laskimoiden pallolaajennuksella on todettu positiivisia vaikutuksia MS-tautipotilaiden oireisiin. Tosin CCSVI laskimoahtaumissa käytettyjä toimenpiteitä tutkitaan edelleen, jotta tietyt ongelmakohdat saataisiin ratkaistua. Zamboni et al totesivat jo pilottitutkimuksessaan 2009, että noin puolella (47 %) operoiduista MS-tautipotilaista pallolaajennuksella avattu jugulaarilaskimo ahtautui uudelleen 1,5 vuoden tarkkailuaikana. Myös Veroux et al tekemässä tutkimuksessa osoittautui, että pallolaajennus oli riittämätön toimenpide osalle operoiduista MS-tautipotilaista. He luokittelivat tutkimansa MS-diagnosoidut kolmeen ryhmään ja vakavasti hidastuneen virtauksen ryhmässä (juglaarilaskimon tyhjenemisaika yli 6 sekuntia) noin kolmasosalla pallolaajennuksella ei saavutettu virtauksen korjaantumista. Lievemmissä virtausongelmissa (tyhjenemisaika 4-6 sekuntia) pallolaajennus sen sijaan korjasi virtausnopeutta lyhyellä aikavälillä mitattaessa. Edellä mainituista syistä MS-tautipotilaille suositellaan malttia, jotta tutkimustyö niin ilmiön kuin sen hoitomenetelmän suhteen on edennyt riittävästi.


title: MS-tauti

text: Ensimmäisen kliinisen tutkimuksen CCSVI laskimoahtaumien hoitamisesta pallolaajennuksella toteutti Paolo Zambonin tutkimusryhmä, ja sen tulokset julkaistiin Journal of Vascular Surgery tiedejulkaisussa, loppuvuodesta 2009. Tässä pilottitutkimuksessa oli mukana 65 MS-tautipotilasta, kolmesta eri tautimuodosta (35 RR, 20 SP ja 10 PP). Tehdyn pallolaajennuksen vaikutuksia mitattiin 18 kk:n ajan. Tutkimuksessa todettiin, että pallolaajennus oli turvallinen hoitotoimenpide. Pallolaajennuksen myötä mitattiin laskimopaineen pieneneminen operoiduissa jugulaari- ja azygoslaskimoissa. MS-taudin liittyviä muutoksia todettiin erityisesti RR-muotoa sairastavassa ryhmässä; pahenemisvaiheiden määrä väheni, aktiivisten MS-leesioiden määrä laski (50 % > 12 %), potilaiden toimintakyky parantui merkittävästi. Elämänlaadun pisteytyksien (physcical ja mental QOL) parantumista todettiin kaikissa tautimuotoryhmissä (paitsi mental QOL ei muuttunut SP ryhmässä).


title: MS-tauti

text:
MS-taudissa fatiikki on yksi sairauden vaikeimmaksi koetuista oireista, eikä sen mekanismeja tunneta kovinkaan hyvin. Fatiikin helpottuminen on todettu eri CCSVI tutkimuksissa ja Malagoni et al esittivätkin, että fatiikki voi olla CCSVI:stä johtuvaa. He kartoittivat 31 MS-tautipotilaan fatiikin tasoa FSS ja MFIS kartoituksella ennen laskimo-operaatiota sekä 1kk, 6 kk ja 12 kk operaation jälkeen. Operaation jälkeen tehdyissä mittauksissa todettiin fatiikin merkittävää vähenemistä sekä 6 minuutin kävelytestien tulosten parantumista. Marian Simka ja kumppanit kartoittivat myös laskimo-operaatioiden vaikutuksia MS-tautipotilaiden fatiikkiin. Heidän tutkimukseen osallistui 340 MS-tautipotilasta, joiden fatiikki arvioitiin FSS pisteytyksellä ennen operaatiota ja 6 kk operaation jälkeen. Tulosten vertailu osoitti, että fatiikki oli vähentynyt merkittävästi operaation myötä. Tutkijat havaitsivat myös, että erityisesti vaikeaa fatiikkia kokeneilla MS-tautipotilailla oire helpottui keskimääräistä enemmän. Stanfordin yliopiston (USA) tunnettu verisuonikirurgi Michael Dake julkaisi oman pilottitutkimuksensa alustavia tuloksia verisuoniasiantuntijoiden kansainvälisessä konferenssissa (ISET, 2011). Stanfordin operoitiin 30 MS-tautipotilasta ja vuoden kuluttua operaatiosta tehdyssä kartoituksessa todettiin, että MS-fatiikki oli vähentynyt noin puoleen entisestä.
Stanfordin yliopiston lisäksi kolme muutakin Yhdysvaltalaista tutkijaryhmää julkaisi tuloksiaan vuoden 2012 aikana. Kalifornialaistutkijat (Hubbard et al) analysoivat 259 MS-tautipotilaan verenvirtauksia ja operoivat CCSVI ahtaumia. Hoitotoimenpiteen tuloksellisuutta arvioitin 1 kk ja 6 kk operaation jälkeen MSIS-29 mittaristolla (Multiple Sclerosis Impact Scale). Fyysistä ja psyykkistä vaikutusta mittaavan MSIS pisteytyksen mukaan operaatio paransi tilastollisesti merkittävästi MS-tautipotilaiden tilaa. Yhden kuukauden tarkastuskohdassa potilaiden fyysistä tilaa arvioiva MSIS-pisteytys kohosi 67,9 %:lla potilaista ja 6 kk:n kohdalla 53,6 %:lla potilaista pisteytys osoitti parempaa tilannetta. Psyykkisen osa-alueen MSIS-pisteytys oli kohentunut 1kk ja 6 kk kohdalla noin puolella potilaista (53 % ja 44,4 %). Chicagon yliopiston tutkimuksessa (Ferral et al) MS-tautipotilaiden laskimoahtaumia todettiin katetri venografialla 95 %:lla tutkituista MS-tautipotilaista (n=94). Oireiden helpottumista Chicagon tutkijat havaitsivat 55 %:lla operoiduista. Heidän tutkimuksessa hieman vajaalla puolella operoiduista oli MS-taudin progressiivinen tautimuoto. Maaliskuussa 2012 pidetyssä radiologien konferenssissa (San Francisco) New Yorkin tutkimusryhmän edustaja Kenneth Mandato esitteli 192 MS-tautipotilaalle (96 RR, 66 SP, 30 PP) tehdyn operoinnin tuloksia. Laskimo-operaatioiden vaikutuksia mitattiin kyselytutkimuksena, missä kartoitettiin mm. fyysistä toimintakykyä, fatiikkia, seksuaalista toimintakykyä, emotionaalista sekä kognitiivista tilannetta. Tulosten analysointi osoitti, että operoinnista selkeämmin hyötyivät vähemmän aikaa (alle 10 vuotta) MS-tautia sairastaneet. Fyysisen toimintakyvyn osalta kaikkiaan 75 % operoidun kohdalla todettiin parantumista lyhyellä aikavälillä.


title: MS-tauti

text: Yhdysvaltalaistutkijoiden lisäksi vuonna 2012 julkaistiin kaksi Paolo Zambonin tutkimusryhmän kartoitusta laskimoiden operoinnista. Functional Neurology tiedejulkaisussa esiteltiin tutkimus, missä selviteltiin laskimo-operaation tuloksellisuutta kahden vuoden aikavälillä. Tutkimus kohdentui RR-tautimuotoa sairastaviin MS-potilaisiin, joista 29 tilaa arvioitiin niin laskimoiden virtauksien kuin neurologisen tilan osalta. Pallolaajennuksen hemodynaamista tilaa seurattiin kolmen kuukauden välein tehdyssä ultraääni mittauksessa (Echo Color Doppler). Kahden vuoden aikana 16 MS-tautipotilaan jugulaarilaskimoiden virtaus säilyi hyvänä, mutta 11 potilaan kohdalla operaatio suoritettiin kahdesti ja kahdelle potilaalle kolmesti. MS-taudin pahenemisvaiheiden osalta todettiin tilastollisesti merkittävää vähenemistä; kahden vuoden aikana pahenemisvaiheiden keskiarvo oli 0,45 ja operaatiota edeltävänä kahden vuoden aikajaksona vastaava lukema oli 0,76 (p=0,021). MS-taudin invaliditeettiä osoittava EDSS arvo oli myös laskenut tilastollisesti merkittävästi neljän vuoden aikavälillä; kaksi vuotta ennen operaatiota mitattu ryhmän keskiarvo oli 2,27 ja kaksi vuotta operaation jälkeen ryhmän EDSS pisteiden keskiarvo oli 1,98 (p=0,037). Tutkijoiden mukaan operoitujen tilanteen kohentuminen liittyy todennäköisesti virtausesteiden korjaamiseen ja sen myötä parempaan verenvirtaukseen aivoissa. Tämän tutkimuksen tärkeä havainto oli myös se, että huomattavalla osalla potilaista operoitu kaulan jugulaarilaskimo ahtautuu uudelleen. Edellä mainittuun ongelmaan liittyen laskimosairauksien tiedelehti Phlebology julkaisi tapaustutkimuksen (Zamboni et al), missä italialaisella MS-tautia sairastavalla naisella pallolaajennuksen jälkeen todettiin hyvä hoitovaste, mutta todetut hyödyt katosivat kohtalaisen nopeasti. Kun naisen jugulaarilaskimoita tutkittiin tarkemmin, niin todettiin että kaulan omohyoid-lihas painoi jugulaarilaskimoa, estäen kunnollisen verenvirtauksen. Kyseinen lihas operoitiin kirurgisesti ja potilaan neurologisessa tilassa todettin selkeä kohentuminen. Kaksi vuotta kirurgisen operaation jälkeen naisen EDSS arvo oli laskenut kaksi pistettä ja potilaan tuntohäiriöt sekä fatiikki olivat poistuneet.


title: MS-tauti

text: Radak et al toteuttivat kliinisen tutkimuksensa paljolti samanlaisena kuin Zambonin ryhmän pilottitutkimus ja heidän tutkimus julkaistiin 2013 Phlebology lehdessä. Heidän tutkimukseen valittiin 72 MS-tautipotilasta (44 RR, 20 SP, 4 PP sekä 4 benigni), joiden tilaa seurattiin 1 kk, 6 kk ja 12 kk kohdissa. Operaatioiden tulos ilmeni hemodynaamisten mittauksien ja arvojen parantumisena. Zambonin pilottitutkimuksen mallia noudattaen, myös tässä tutkimuksessa todettiin laskimopaineen merkittävä väheneminen jugulaarilaskimossa (P 0.01). Toinen 2014 julkaistu (Scalise et al, Phlebology) kliininen tutkimus keskittyi selkeämmin arvioimaan toimenpiteen vaikutuksia verenvirtaukseen. Kaikkiaan 45 MS/CCSVI-potilaalle tehtiin laskimo-operaatio ja tilannetta arvoitiin uudelleen 3 kk operaation jälkeen. Laskimoiden toimintaa kuvaavat arvot (VH ja VHISS) olivat merkittävästi vähentyneet operaation jälkeen, mutta ei kaikilla. Neurologisessa arviossa EDSS arvo oli merkittävästi pienempi kuin ennen operaatiota (−5.5%, p Pyhän Lidwinan elämäkerran mukaan hän sairastui vuonna 1396. Elämäkerrassa esitetyn taudinkuvan perusteella pidetään mahdollisena, että hänellä olisi ollut MS-tauti. Vuonna 1868 Jean-Martin Charcot määritteli MS-taudin erillisenä tautina, ja hän myös kuvasi siihen liittyvän demyelinisaation ja aksonikadon.


title: MS-tauti

text: MS-tauti oli pitkään lääketieteelle suuri arvoitus, eikä sen syntymekanismia täysin tunneta vieläkään. Vielä 1900-luvulla viralliset näkemykset sen syistä vaihtelivat useaan otteeseen – sairautta saatettiin pitää esimerkiksi verenkierron toimintahäiriönä. Tietämys sairaudesta alkoi lisääntyä nopeasti vasta aivan vuosisadan lopussa.


title: Beherit

text: Beherit on suomalainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1989.


title: Beherit

text: Beheritiä pidetään Suomen ensimmäisenä black metal -yhtyeenä. Yhtyeen viimeiset albumit eivät ole olleet enää tyyliltään black metallia vaan koskettimilla ja muilla koneilla tehtyä rituaalimusiikkia black metal -hengessä. Muutoksen syynä on, että yhtyeen vokalistina ja kitaristina toiminutta Marko Laihoa ei enää kiinnostanut metallimusiikin tekeminen. Beherit lakkasi olemasta, mutta Laiho jatkoi musiikin tekemistä. Vuonna 1999 tuli julki Suuri Shamaani -CD täynnä kosketinvoittoista ambientia. Tämän jälkeen Laiho jatkoi DJ Gamma -nimellä hardcore techno -piireissä.


title: Beherit

text: Keväällä 2009 yhtye julkaisi ensimmäisen uuden albumin (Engram) yli kymmenen vuoden tauon jälkeen. Kahdesta edellisestä, ambient-vaikutteisesta albumista (H418ov21.C, Electric Doom Synthesis) poiketen, Engram on Drawing Down The Moon -albumin tyylistä black metalia raskailla kitarasoundeilla höystettynä.


title: Beherit

text: Yhtye julkaisi demon "Down There..." -nimellä The Lord Diabolus.


title: Ryöppäys

text: Ryöppääminen eli ruoka-aineen nopea keittäminen voi tapahtua kuumassa vedessä tai höyryssä kiehuttamalla. Tarkoituksena on joko pehmentää ruoka-ainetta, poistaa siitä makuhaittoja tai myrkkyjä taikka hidastaa entsyymien toimintaa. Ryöppäämisessä ruoka-aine ei ehdi kypsyä.


title: Ryöppäys

text: Kemiallisessa mielessä ryöppäys on yksikköoperaatioihin kuuluva kiinteä-nesteuutto. Ruoka-aineessa ei siis ryöpättäessä tapahdu kemiallista reaktiota, vaan sen ainesosat eriytetään fysikaalisesti toisistaan uuttamalla osa niistä veteen.


title: Ryöppäys

text: Tyypillisiä ryöpättäviä sieniä ovat myrkyllinen korvasieni ja kirpeänmakuiset rouskut. Korvasienet on ryöpättävä avonaisessa kattilassa kaksi kertaa vähintään viisi minuuttia runsaassa vedessä, jotta hengenvaarallinen solumyrkky gyromitriini saadaan liukenemaan. Keitinvesi on siihen liuenneiden myrkkyjen takia kaadettava jokaisen ryöppäyskerran jälkeen pois ja sienet huuhdeltava hyvin. Riittävästä tuuletuksesta on huolehdittava.


title: Ryöppäys

text: Muita myrkkysieniä ei tule ryöpättynäkään syödä. Esimerkiksi punakärpässientä ei suositella ruokasieneksi, vaikka sen myrkyt ovat vesiliukoisia ja vähenevät keitettäessä. Sen sijaan esimerkiksi valkokärpässienen ja suippumyrkkyseitikin hengenvaaralliset myrkyt eivät häviä ryöppäämälläkään, joten niitä ei saa missään tapauksessa syödä.


title: Ryöppäys

text: Rouskujen ryöppäämisen tarkoitus on poistaa kirpeää makua ja siihen riittää viiden minuutin kertaryöppäys. Tähän löytyy monenlaisia ohjeita, joissa liotus- ja keittoajat vaihtelevat. Useimmat rouskut tulee ryöpätä, mutta esimerkiksi sellaisenaankin miedon makuiset leppärouskut ja kultarousku eivät vaadi ryöppäystä.


title: Ryöppäys

text: Monet kasvikset ryöpätään ennen pakastamista tai hapattamista, jotta entsyymitoiminta pysähtyisi ja mikrobit kuolisivat.


title: Leo I

text: Leo I eli Flavius Valerius Leo Augustus (401–18. tammikuuta 474) oli Itä-Rooman keisari 457–474.


title: Leo I

text: Leo kruunattiin keisariksi 7. helmikuuta 457. Se oli ensimmäinen kerta, jolloin Konstantinopolin patriarkka oli mukana kruunajaisissa. Leon valitsi keisariksi armeijan komentaja Aspar, joka aluksi piti Leoa nukkehallitsijanaan. Leo onnistui kuitenkin päästä eroon Asparista, kun hän liittoutui isaurialaisten kanssa. Aspar syrjäytettiin ja murhattiin vuonna 471.


title: Leo I

text: Leon tytär meni naimisiin isaurialaisten johtajan Tarasicodissan kanssa, josta myöhemmin tuli keisari Zenon vuonna 474.


title: Leo I

text: Leon aikana hunnit ja gootit hyökkäsivät useita kertoja Balkanille, mutteivät pystyneet valtaamaan Konstantinopolia Theodosius II:n rakennuttamien muurien takia. Vuonna 467 Leo nimitti Anthemiuksen Länsi-Rooman keisariksi.


title: Leo I

text: Vuonna 468 hän lähetti retkikunnan vandaaleja vastaan, mutta se kukistui Leon langon Basiliscuksen takia.


title: Kalttaus

text:
Kalttaamisessa ruoka-ainetta keitetään, kunnes sen uloin kerros on valmis irrotettavaksi.
Kalttaus tarkoittaa myös kokonaisen ruhon käsittelyä karvojen poistamiseksi niin, että nahka jätetään paikoilleen – toisin kuin nylkemisessä. Esimerkiksi sian ruho kastetaan kiehuvaan veteen, minkä jälkeen karvoitus, nahan pintakerros ja niissä olleet epäpuhtaudet irtoavat helposti.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Kieltolaki on 1973 perustettu porilainen rock-yhtye, joka toimi aktiivisimmillaan n. 70-luvun puolivälistä aina 80-luvun alkuun. Yhtyeen omasta tuotannosta vastasi pääosin tuolloin kitaristi Jonttu Virta.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Alkuperäinen kokoonpano oli Ari Marjamäki (laulu), Pekka Rantanen (kitara), Hannu Rask (basso) Olli Vuorinen (rummut). Jonttu tuli mukaan myöhemmin, mutta melko alussa. Bandin treenikämppä oli rumpali Olli (Ooke) Vuorisen kotitalon piharakennuksessa Musan kaupunginosassa Tulosentiellä.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Ensimmäisiä keikkoja Kieltolaki teki tuolloin suosituissa ja satamäärin yleisöä keränneissä koulubileissä. Ensimmäiset tanssilavakeikat suuntautuivat nuorelle rock and roll -yhtyeelle muun muassa Porin Kuplahallille, Köyliön Lallintalolle ja Aitoon Honkalaan.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Bändi keikkaili koko 1970-luvun pitkin Suomen tanssilavoja, työväentaloja, sekä merkittävämpiä rock-klubeja myöten ollen kyseisellä vuosikymmenellä yksi eniten rock-keikkoja tehnyt porilainen kokoonpano. Managerina toimi alkuvaiheessa porilainen Arto Impola ja vuodesta 1976 alkaen muun muassa "Mänttäläinen hengenmies" Defiers yhtyeen rumpali Pastori Pohjalainen.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Kieltolaki teki 1970-luvulla useita äänityksiä Porin Ylen silloisella Karhulinnan studiolla. 1977 bändi äänitti Pekka Nurmikallion legendaarisella Lahdessa sijainneella Microvox-studiolla Finnlevyn ja Suosikki-lehden julkaisemalle Rock Rallye 77 -kokoelmalle kitaristi Jonttu Virran biisin "I saw the city". Alun perin singlelle tarkoitettu – lähinnä Kieltolain linjaa lähempänä ollut – Jontun kappale "Travelin man" jäi bändin ja Finnlevyn sopimuksesta huolimatta julkaisematta.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Kieltolain silloisessa pitkäaikaisimmassa kokoonpanossa soittivat Arska Marjamäki (laulu), Jonttu Virta (kitara), Naassi Rask (basso) ja Masa Lepistö (rummut). Jonttu Virta siirtyi 1982 Kieltolaista perusteilla olevaan Dingoon. Kieltolaki jatkoi toimintaansa Marjamäen ja Raskin luotsaamana. Uusina porilaisina kitaristeina nähtiin mm. Pena Puurila ja Mika Lundgren.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Uudestaan aktiivisempi ja säännöllisempi keikkailu starttasi Marjamäen ja Raskin lisäksi ex-Appendix-rumpali Vesku Koivusalon ja ex-Sharks-kitaristi Kristian Lehtisen voimin. Kyseinen Kieltolain kokoonpano levytti 1987 Marjamäen, Raskin ja Virran kappaleista tehdyn singlen "Nightdriver" ja "Bad bad girl".


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Kieltolain musiikkia kuullaan myös 1990-luvulla julkaistulla Pori Grafitilla. Porilaisten bändien harvinaisuuksia sisältäneellä äänitteellä Kieltolailta on mukana Marjamäen suomenkielinen Yölintu-kappale.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Kieltolain julkaisematonta materiaalia on 1970- ja 1980-luvuilla äänitetty mainittujen Karhulinnan ja Microvoxin studioiden lisäksi mm. Mika Sundqvistin MSL- Studiolla, Ahti Impolan Studiolla & useina liveäänityksinä.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: 1970-80 luvun vaihteessa yhtye teki rhytm and blues keikkoja ja äänityksiä nimellä The Bitchs. 1980-1990 -lukujen taitteessa bändi keikkaili myös nimellä Mailbox Boogie.


title: Kieltolaki (yhtye)

text:
Yli 35 vuotta sitten perustettu Kieltolaki on toiminnassa edelleen. Pitkän tauon jälkeen "ensimmäinen ”vanhan kokoonpanon”" live esiintyminen bändillä oli maaliskuussa 2008 Porissa Kulttuuritalo Annankatu 6: ssa.
Yhtyeen kokoonpano ko. keikalla oli Arska Marjamäki, laulu ("nykyisin myös Bayou Train"), Naassi Rask, basso ("nyk. myös Rocktoscope") ja Jonttu Virta, kitara ("nyk. myös Jonttu & Kide Duo ja Solid Citizens"). Rumpalina oli jo 70-luvullakin Kieltolaissa soittanut Jauho Saarto.


title: Kieltolaki (yhtye)

text: Kieltolain nykyiseen (elokuu 2008 →) kokoonpanoon kuuluu Marjamäen, Raskin ja Virran lisäksi useista porilaisista rock kokoonpanoista tuttu rumpali Pakeri Hannus.


title: Leo II

text: Leo II eli Flavius Leo Augustus (467 – 10. marraskuuta 474) oli Itä-Rooman keisari vuonna 474. Hänen isänsä oli Zenon ja hänen äitinsä oli keisari Leo I:n tytär Ariadne.


title: Leo II

text: Leo I:n lähimpänä sukulaisena hänestä tuli keisari vuonna 474. Zenon hallitsi valtakuntaa poikansa ollessa vielä alaikäinen. Kun Leo kuoli vain kymmenen kuukautta sen jälkeen kun hänestä oli tullut keisari, seurasi Zenon häntä keisarina.


title: QQ Blue

text: QQ Blue oli porilainen rock-yhtye (vuosina 1986–1987), joka perustettiin suositun Dingon hajoamisen jälkeen. QQ Bluen laulusolistina toimi Joe Meikle, joka oli aiemmin toiminut Dingon englanninkielisten kappaleiden sanoittajana. Kitaristina toimi Dingon perustajäsen Jonttu Virta, basistina Olli-Pekka ”Patu” Ruohonen. Yhtye julkaisi albumin "Crusade". Levyn sävelsi pääasiassa Jonttu Virta ja sanoitti Joe Meikle. Yhtye lauloi englanniksi.


title: Eva Marie Saint

text: Eva Marie Saint (s. 4. heinäkuuta 1924 Newark, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt vaaleita, viehättäviä naispääosia monissa elokuvissa 1950-luvulta alkaen.


title: Eva Marie Saint

text: Saint opiskeli näyttelemistä Bowling Green State Universityssä ja teki joitakin töitä radiossa ja televisiossa ennen Drama Critics Awardin voittoa roolistaan näytelmässä "A Trip to Bountiful" (1953). Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli "Alastomassa satamassa" (1954) vastanäyttelijänään Marlon Brando. Saintin suoritus palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla. Hän teki tunnetuimmat elokuvansa uransa alkuaikoina: "Kourallinen lunta" (1957) vastanäyttelijänä Don Murray, Alfred Hitchcockin "Vaarallinen romanssi" (1959) vastanäyttelijänä Cary Grant ja "Exodus" (1960) vastanäyttelijänä Paul Newman. Saint näytteli myös vuonna 1966 ilmestyneessä Formula 1:stä kertovassa "Grand Prix" -elokuvassa.


title: Eva Marie Saint

text: Jouduttuaan 1970-luvulla näyttelemään vain toisen luokan elokuvissa Saint palasi 1980-luvulla televisioon ja teatteriin. Hän näytteli useissa televisioelokuvissa ja sai vuonna 1990 Emmyn minisarjasta "Harkittu murha". Saint näytteli Martha Kentiä, Teräsmiehen äitiä, elokuvassa "Superman Returns" (2006).


title: Eva Marie Saint

text: Saintillä on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famellä, yksi elokuvista (6624 Hollywood Boulevard) ja toinen televisiosta (6730 Hollywood Boulevard).


title: Eva Marie Saint

text: Eva Marie Saint oli naimisissa Jeffrey Haydenin kanssa vuodesta 1951 lähtien aina Haydenin kuolemaan joulukuussa 2016 saakka. Heillä oli kaksi lasta.


title: Tiikeribarbi

text:
Tiikeribarbi ("Puntius rhomboocellatus") on särkikaloihin kuuluva kala. Se on suosittu akvaariokala.
Tiikeribarbilla on neljä tummaa raitaa kellertävällä pohjalla, lähisukulaislajilla viisiraitabarbilla raitoja on viisi, mistä kertovat myös tieteelliset nimet ("tetrazona" = neliraitainen, "pentazona" = viisiraitainen). Evät ovat punaiset. Kuononkärki on koiraalla punainen, minkä avulla voi erottaa aikuisten yksilöiden sukupuolet toisistaan.


title: Tiikeribarbi

text: Tiikeribarbi on kotoisin Sumatran ja Borneon joki- ja järvivesistä.


title: Tiikeribarbi

text: Tiikeribarbi on melko rauhallinen kala mutta saattaa näykkiä pitkäeväisten kalojen eviä. Niitä pidetään vähintään viiden yksilön parvessa, johon muodostuu tiukka nokkimisjärjestys. Mitä suuremmassa parvessa tiikeribarbit elävät, sitä rauhallisemmin ne käyttäytyvät. Liian pienessä parvessa barbit kiusaavat usein parven pienimmän hengiltä, tai saattavat ahdistella muiden lajien kaloja.


title: Tiikeribarbi

text: Pehmeä tai keskikova vesi, pH 6,5–7,5 , lämpötila 24–26 °C, akvaarion pituus vähintään 80 cm


title: Iin junaturma

text: Iin junaturma tapahtui keskiviikkona 9. helmikuuta 2000 kello 15.04 Iissä, Oulun pohjoispuolella, Olhavan ja Iin liikennepaikkojen välillä rataosuudella Oulu–Tornio.


title: Iin junaturma

text: Rovaniemeltä Oulun kautta Kajaaniin matkalla ollut pikajuna P 974 ja rataa ylittämässä ollut pakettiauto törmäsivät toisiinsa vartioimattomassa Akolan metsäautotien tasoristeyksessä. Törmäyksen seurauksena juna suistui kiskoilta ja pakettiauto vaurioitui käyttökelvottomaksi.


title: Iin junaturma

text: Törmäyksessä Mercedes-Benz 307D -mallisen pakettiauton peräosa kiilautui raskaan dieselveturin alle suistaen sen ja kaikki junan neljä vaunua raiteilta. Junan nopeus oli törmäyshetkellä 120 km/h. Onnettomuudessa vakavimmin loukkaantui veturinkuljettaja, lievempiä vammoja saivat pakettiauton kuljettaja ja yhdeksän junamatkustajaa.


title: Iin junaturma

text: Yhteentörmäyksessä veturin kulkusuunnassa etummainen teli suistui heti kiskoilta. Veturi jatkoi matkaansa työntäen pakettiautoa edellään noin 25 metrin matkan ennen kuin auto sinkoutui junan oikealle puolelle. Veturin takateli pysyi kiskoilla ainakin 100 metrin matkan törmäyskohdasta, jolloin veturi suistui alas ratapenkereelle vieden ensimmäisen vaunun mukanaan.


title: Iin junaturma

text: 160 metrin päässä tasoristeyksestä veturin keula törmäsi maahan, ja veturi kääntyi lähes 180 astetta keula tulosuuntaan kaatuen vasemmalle kyljelleen, ja se liukui vielä kyljellään perä edellä 25 metrin matkan ennen pysähtymistään 185 metrin päähän tasoristeyksesta ja 18 metrin päähän radasta.


title: Iin junaturma

text: Myös junan ensimmäinen vaunu kaatui kyljelleen suistuvan veturin vetäessä sen etutelin pois kiskoilta ja takaa tulevien vaunujen pakottaessa sen pois raiteilta. Loukkaantuneista matkustajista kuusi istui ensimmäisessä vaunussa. Loput kolme vaunua suistuivat kiskoilta mutta pysyivät pystyssä raiteen päällä.


title: Iin junaturma

text: Onnettomuuden seurauksena junan veturi, Dr16 nro 2814, jouduttiin pahoin vaurioituneena hylkäämään. Veturista tuli näin ollen Dr16-sarjan ensimmäinen hylätty veturi. Myös junan ensimmäinen vaunu hylättiin. Onnettomuuden kokonaiskustannukset olivat noin 20,3 miljoonaa markkaa (noin 3,4 miljoonaa euroa).


title: Minkiö

text: Minkiö on Jokioisten kunnan kylä Lounais-Hämeessä, kuntakeskuksen pohjoispuolella yhdystien 2813 (Humppilantie) varrella, johon suuri osa Minkiön taloista on keskittynyt. Minkiön kylään kuuluvat Kalakosken, Minkiönkylän, Nivan ja Uudenkulman kulmakunnat. Kyläalue on hajanainen ja sijaitsee peltomaiseman ympäröimänä kuntakeskuksen pohjoispuolella.


title: Eija Lapinleimu

text: Eija Liisa Lapinleimu (s. 1969) on kauppatieteiden maisteri, kirjailija ja itsehoito-ohjaaja.


title: Eija Lapinleimu

text: Vuonna 2005 Lapinleimu tuomittiin kahdeksi vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen törkeästä kavalluksesta. Hän oli kavaltanut lähes 170 000 euroa yhdysvaltalaiselta suuryhtiöltä ja siirtänyt ne Thaimaahan.


title: Mauste

text: Mausteet ovat aineita, joita lisätään ruokaan tuomaan makua tai parantamaan säilyvyyttä. Mausteet voivat olla voimakkaan makuisia tai voimakasaromisia kasvin osia, kasvista eristettyjä ainesosia tai mineraaleja. Maustekasveja käytetään usein hajusteissa ja kosmetiikassa, mutta mausteita on käytetty myös lääkkeinä sekä uskonnollisissa rituaaleissa.


title: Mauste

text: Mausteena käytettävät kasvit luokitellaan useimmiten yrteiksi, sillä maustekasvi ei ole ruokaa, vaan sen tarkoitus on toimia maun antajana. Kasvista voidaan käyttää lehtiä, kukkia, juurta, vartta, kuorta, hedelmiä, marjoja, siemeniä tai eristettyjä aineita. Usein kasvin osat kuivataan paremman säilyvyyden vuoksi ja kuljettamisen helpottamiseksi sekä jauhetaan, jotta niitä olisi helpompi käyttää.


title: Mauste

text: Ruokasuola (NaCl) on mineraali, jota louhitaan suolakaivoksista tai kerätään merivettä haihduttamalla. Mineraalina sen kutsumanimi on haliitti eli vuorisuola.


title: Mauste

text: Mausteet ovat olleet läsnä ihmisten historiassa hyvin pitkään. Ne olivat yksi kalleimmista asioista, joita käytettiin vaihdon välineinä muinaisina aikoina ja keskiajalla. Mausteet olivat ensisijainen syy siihen, miksi portugalilainen merenkävijä Vasco da Gama purjehti Intiaan. Suurin piirtein samoihin aikoihin, kun Kristoffer Kolumbus löysi Uuden maan, hän kärkkäästi kuvasi uudet löytyneet mausteet mahdollisille sijoittajille.


title: Mauste

text: Erityisesti suolaa on käytetty ruoan säilöntään ja pilaantuneen ruoan maun peittämiseen. Suolattu ravinto säilyy pitkään, ja liottamalla siitä saadaan taas syöntikelpoista.


title: Mauste

text: Suomessa Meira on mausteiden markkinajohtaja. Meiran maustetehdas Helsingin Vallilassa on toiminut vuodesta 1920.


title: Mauste

text: Monilla valmistajilla on eri ruokalajeihin käytettäviä mausteseoksia, kuten broilerimauste, pizzamauste ja aromisuola. Niiden tärkeä ainesosa on lisäaine natriumglutamaatti (E621), jonka ansiosta sinänsä mauton ruoka saadaan maistumaan paremmalta.


title: Vuokkokala

text: Vuokkokala "(Amphiprion ocellaris)" on koralliahveniin kuuluva kala. Sen englanninkielinen nimi on clownfish, ja suomennoksia klovnikala, tai jopa pellekala, näkee silloin tällöin. Animaatioelokuva "Nemoa etsimässä" kasvatti vuokkokalojen suosiota akvaarioissa.


title: Vuokkokala

text: Akvaarioissa pidetään muitakin vuokkokalalajeja; kaiken kaikkiaan lajeja on kolmisenkymmentä.


title: Vuokkokala

text: Vuokkokala on noin 5-7 cm pitkä, pyöreämuotoinen, ja siinä on leveitä oransseja ja valkoisia raitoja, joiden välissä hyvin kapea musta raita. Ensimmäinen valkoinen raita on silmän takana, toinen kalan puolivälissä, ja siinä on pullistuma eteenpäin, ja kolmas raita on pyrstön tyvessä. Naaras on suurempi kuin koiras.


title: Vuokkokala

text:
Australian rannikolla tavataan harvinaista, normaalia tummempaa muotoa. Myös tätä tummaa muotoa kasvatetaan akvaariohoidokiksi.
Vuokkokala muistuttaa paljon kiilavuokkokalaa ("Amphiprion percula"), varmin tapa erottaa ne on laskea selkäevän ruodot, joita on kiilavuokkokalalla aina 10, vuokkokalalla yleensä 11. Aidolla vuokkokalalla ei myöskään ole koskaan leveää mustaa reunusta evissään. Myös risteytymiä esiintyy akvaariokaupassa.


title: Vuokkokala

text: Vuokkokalat ovat kotoisin lämpimältä Tyyneltä valtamereltä ja Intian valtameren itäosista: aluetta rajaavat Andamaanit ja Nikobaarit, Thaimaa, Malesia, Australian luoteisrannikko, Singapore, Indonesia ja Filippiinit. Ne elävät laguuneissa ja suojaisilla koralliriutoilla korkeintaan 15 metrin syvyydessä. Vuokkokalat ovat suosittuja akvaariokaloja, ja ne saadaan varsin helposti lisääntymään myös akvaario-oloissa.


title: Vuokkokala

text: Luonnossa vuokkokalat elävät symbioosissa merivuokon kanssa. Vuokkokala on immuuni isäntävuokkonsa polttaville lonkeroille - suojausmenetelmän biologian yksityiskohdat ovat vielä selvittämättä, mutta ne liittynevät vuokon ihoa suojaavaan limakerrokseen. Ilmeisesti vuokkokala syö vuokon lonkeroiden välistä loisia ja tähteitä, ja samalla sen liikkeet parantavat veden kiertoa vuokon lähellä.


title: Vuokkokala

text:
Luonnossa vuokkokalojen on havaittu käyttävän isäntinään "Heteractis magnifica" -vuokkoja sekä
"Stichodactyla" suvun lajeja "Stichodactyla gigantea" ja "Stichodactyla mertensii".
Jos vuokkoa ei löydy, vuokkokalat hakevat jonkun suojaisen kohteen "vuokonkorvikkeeksi". Parhaiten käy pitkätentakkelinen koralli, kuten "Euphyllia"- ja "Goniopora"-lajit, mutta akvaariossa sopivan muotoinen kukkaruukun kappale tai jopa lämmityslaite voi kelvata. Vuokkokalat sopivat pieniinkin, alle 150-litraisiin akvaarioihin. Sellaisen vesiolot eivät kuitenkaan ole tarpeeksi vakaat merivuokon pitämiseen kalojen isäntänä.


title: Vuokkokala

text: Vuokkokalat ovat pariuskollisia ja kutevat saman vuokon läheisyydessä jota ne pitävät isäntänään. Ennen kututapahtumaa koiras puhdistaa pesäksi alueen kalliopohjalta, läheltä vuokon suojaavia lonkeroita. Soidinmenojen aikana koiras näykkii ja ajaa naarasta takaa. Se tulee aggressiiviseksi myös muita kaloja kohtaan. Kuteminen ajoittuu täydenkuun aikaan aamun tunteihin. Naaras munii 100-1000 oranssinsävyistä, noin 3-4 mm kokoista mätimunaa parin tunnin aikana. Koiras ui sen perässä ja hedelmöittää mätimunat, jotka tarttuvat pesään ohuella seitillä. Mätimunien kuoriutuminen kestää lämpötilasta riippuen noin viikon. Munista kuoriutuu toukkia, jotka elävät meren pinnalla planktonin joukossa 8-12 päivää. Sen jälkeen ne painuvat lähelle pohjaa, muuttuvat pikkukalojen näköisiksi ja alkavat etsiä sopivaa isäntävuokkoa.


title: Vuokkokala

text: Muiden "Amphiprioninae"-alaheimon lajien tapaan vuokkokalatkin voivat vaihtaa sukupuolta. Vastakuoriutuneet pikkukalat ovat kaikki koiraita. Yhdessä vuokossa elää hallitseva naaras ja koiras, sekä mahdollisesti joukko pienempiä koiraita. Naaras on kooltaan suurin ja hallitsee kaikkia muita, vahvin koiras rökittää puolestaan nuorempiaan. Jos naaras kuolee, suurin koiras muuttuu naaraaksi.


title: Vuokkokala

text: Vuokkokala elää puhtaassa suolavedessä ja syö lihapitoista ruokaa. Luonnossa ne syövät lähinnä eläinplanktonia, jonkun verran myös kasviplanktonia ja levää. Niiden on havaittu myös syövän loisia isäntänä toimivasta merivuokosta.


title: Vuokkokala

text: Wilkerson määritteli vuokkokalan poikasten kehittymiselle riittävät vesiolot näin: pH välillä 7.7 - 8.3, ammoniakkia pH:ssa 8.3 korkeintaan 3ppm, pH:ssa 7.5 korkeintaan 25 ppm, ominaispaino 1.018-1.026, nitriittiä alle 20 ppm, nitraattia alle 100 ppm ja lämpötila välillä 22-28 C. Aikuiset kalat ovat yleensä kestävämpiä vesiolojen vaihteluille, mutta käytännössä aikuisten vuokkokalojen akvaariossa vesiolojen seuranta liittyy usein isäntävuokon hyvinvointiin.


title: Jokioisten rautatie

text: Jokioisten rautatie (JR, myös Jokioisten–Forssan rautatie) oli kapearaiteinen 1898 käyttöön otettu rautatie Humppilan ja Forssan välillä. Henkilöliikenne radalla lakkautettiin 1954 ja tavaraliikenne 1974; nykyään osa alkuperäisestä rautatiestä on museokäytössä nimellä Jokioisten Museorautatie.


title: Jokioisten rautatie

text: Rautatie kulki Valtionrautateiden Humppilan asemalta Jokioisten kautta Forssaan. Sen linjapituus oli noin 23 kilometriä ja raideleveys 750 mm eli noin puolet valtion rataverkon raideleveydestä. Forssassa rataan liittyi Forssa-osakeyhtiön, sittemmin Oy Finlayson-Forssa Ab:n sähkörautatie.


title: Jokioisten rautatie

text: Jokioisten rautatie avattiin väliaikaiselle rautatieliikenteelle 9. joulukuuta 1898, ja yleiselle tavara- ja henkilöliikentelle 25. lokakuuta 1899. Rautatieyhtiön pääomistaja oli Jokioisten kartano. Kun kartano päätyi valtion haltuun 1918, tuli myös Jokioisten Rautatie Oy:stä valtion yhtiö. Suomen valtio omistikin rautatieyhtiön loppuun asti.


title: Jokioisten rautatie

text: Varhaisvuosina suunniteltiin myös radan jatkamista Forssasta etelään aina Karkkilaan asti. Karkkilassa rata olisi yhdistynyt Hyvinkään-Karkkilan rautatiehen. Suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet.


title: Jokioisten rautatie

text: Radan merkitys kasvoi sotavuosina: Jokioisilla sijaitseva Ferraria Oy valmisti kaiken armeijan tarvitseman piikkilangan ja Finlayson Oy:n Forssan tehtaat puolestaan kaiken armeijan vaatekankaan; Jokioisten rautatie oli ainoa tapa kuljettaa niin raaka-aineet kuin valmis tuotantokin. Sotavuosina ajettiinkin radan raskaimmat junat: ne olivat 300 tonnin piikkilankajunia.


title: Jokioisten rautatie

text: Radan uusin ja tehokkain veturi, JR 4 Henschel 1937, vietiin sotakorvausten ennakkomaksuna vuonna 1945 ainoana tähän tarkoitukseen kelpuutettuna käytettynä veturina. Kaikki muut sotakorvausveturit olivat joko suoraan tehtaalta vietyjä tai varta vasten rakennettuja.


title: Jokioisten rautatie

text: JR välitti yleistä henkilöliikennettä Forssan ja Humppilan välillä aluksi junilla, myöhemmin myös linja-autoilla. Henkilöjunavuorot vaihtelivat vuosina 1899–1954 1–7 henkilöjunaparin välillä. Viimeinenkin henkilöjunavuoro lakkautettiin kannattamattomana 1954.


title: Jokioisten rautatie

text: Matkustajaliikenteessä siirryttiin 1950-luvulla linja-autoihin, joita ehti olla kaikkiaan kuusi kappaletta. Kaikissa autoissa oli takana ulkoiset polkupyöräkoukut, viidessä ensimmäisessä myös tavarateline; vain viimeksi hankitussa oli sisäinen tavaratila. Tämäkin liikenne lopetettiin kannattamattomana ja linja-autotoiminta siirtyi forssalaiselle liikennöitsijä J. Okslahdelle 4.8.1970 alkaen. Kaikki linja-autot olivat loppuun asti miehitettyjä sekä kuljettajalla että rahastajalla.


title: Jokioisten rautatie

text: Tavaraliikenne jatkui henkilöliikenteen lakkauttamisen jälkeenkin, mutta se kävi vuosi vuodelta tappiollisemmaksi kasvavien siirtokuormauskustannusten vuoksi. Kaikki liikenne joka JR:n ja VR:n välillä kulki, oli kuormattava VR:n leveäraiteisista vaunuista JR:n kapearaiteisiin vaunuihin. Tämä helpottui hieman kun käyttöön saatiin ns. lavettivaunuja, joilla leveäraidevaunuja voitiin kuljettaa kapearaiteisella radalla.


title: Jokioisten rautatie

text: Jokioisten rautatien toiminta lopetettiin 29. maaliskuuta 1974, jolloin rautatien viimeinen käyttökuntoinen veturi, belgialaisen Tubizen valmistama höyryveturi numero 4 veti viimeisen tavarajunan Forssasta Humppilaan ja takaisin.


title: Jokioisten rautatie

text: Rautatiestä purettiin 7 kilometrin osuus Forssasta Jokioisten asemalle vuoden 1974 aikana. Vuonna 1975 rautatieyhtiö purki 8 kilometrin osuuden Minkiöltä Humppilaan.


title: Jokioisten rautatie

text: Nykyisin osuus Minkiö–Humppila on rakennettu uudelleen alkuperäiselle paikalleen. Minkiön pieni seisakelaituri on kehittynyt merkittävästi Jokioisten Museorautatien ja Kapearaidemuseon toiminnan ansiosta.


title: Jokioisten rautatie

text: Yhtiön käytössä ehti olla 9 höyryveturia joista 2 lainassa, 4 moottoriveturia ja 2 moottorivaunua.


title: Jokioisten rautatie

text: Veturit 1 ja 2 olivat yhdysvaltalaisen H&K Porterin 1897 valmistamia märkähöyryvetureita. Veturien ominaisuudet ylittivät aikanaan niihin asetetut odotukset. Molemmat veturit palvelivat aina 1940-luvun loppupuolelle. Ne poistettiin Tubize-veturien 4 ja 5 saapuessa. Joskin niiden käyttö väheni alkuperäisen nelosveturin (Henschel) myötä. Veturit säilyivät 1950-luvun alkuun. Ykkönen romutettiin 1953, kakkonen vuotta aiemmin.


title: Jokioisten rautatie

text: Ensimmäinen kolmosveturi oli yhdysvaltalaisen The Baldwin Worksin valmistama märkähöyryveturi, ja se saapui 1900. Veturi osoittautui kuitenkin liian raskaaksi rautatien kiskotuksille, ja se myytiin Venäjälle 1915. Se päätyi lopulta Viron rautateille, ja romutettiin 1938. Talteen jäänyt höyrykattila tuhoutui pommituksissa.


title: Jokioisten rautatie

text: Uusi kolmonen oli Lokomon 1922 valmistama märkähöyryveturi. Veturi oli yhtiön kirjoilla vuoteen 1960, viimeiset vuodet varalla. Veturi romutettiin samana vuonna.


title: Jokioisten rautatie

text: Yhtiön voimakkain veturi, saksalaisen Henchelin valmistama numero 4 saapui 1938. Se oli yhtiön ensimmäinen tulistinhöyryveturi. Tilauksessa veturin vaadittiin kykenemään vetämään 210 tonnin kuorma rautatien ylös rautatien vaativan ns. Huhtaan mäen. Veturi luovutettiin sotakorvauksena Neuvostoliittoon 1945, ja se päätyi Neuvosto-Liettuan rautateille. Veturi romutettiin 1956.


title: Jokioisten rautatie

text: Henchelin luovutuksen jälkeen rautatieyhtiö lainasi kahta Loviisan–Vesijärven veturia vuosien 1945–1947 aikana. (4 ja 5) Näistä nelonen jouduttiin palauttamaan jo saman vuoden aikana pyöränrenkaan irrottua. Tilalle tuli numero 5, joka oli lainassa 1947 asti, uusien Tubize-veturien saapuessa se voitiin palauttaa. Nämä yhdysvaltalaisen Brooks Locomotive Worksin veturit olivat ainoat Jokioisten rautatien aktiiviaikana rataosuudella liikkuneet tenderiveturit


title: Jokioisten rautatie

text: Tubizet, veturit 4 ja 5 saapuivat 1947 ja 1948. Ne vastasivat suuresta osasta liikennettä 1960-luvulle asti. Viitonen poistettiin liikenteestä 1964 sen tulipesän revettyä.


title: Jokioisten rautatie

text:
Viitonen myytiin Isoon-Britanniaan 1972. Siellä veturi kunnostettiin 2000-luvun alussa museoajoon, mutta eri vaiheiden jälkeen veturi palasi kotiin, ja vetää nyt museojunia Jokioisten museorautatiellä. Numero neljä oli yhtiön käytössä sen lakkauttamiseen asti. Se sai vetää yhtiön viimeisen kaupallisen rahtijunan 1974, koska yhtiön moottoriveturit eivät sillä hetkellä olleet käyttökunnossa. Veturi on käyttökuntoisena museorautatiellä.
Raiteilla liikkui myös silloisen Veturien ystävät ry:n hallinnassa ollut Tampellan valmistama entinen Hyvinkään-Karkkilan rautatien HKR5. Forssan ja Humppilan väliä ehdittiin ajaa 1971-1973-välisenä aikana. Tämäkin veturi kuuluu nyt Jokioisten museorautatien kalustoon.


title: Jokioisten rautatie

text: Alun perin sotakorvausvetureiksi tarkoitettuja Valmetin Move 21-vetureita päätyi eri reittejä Jokioisten rautateille. Moottoriveturit 1, 2 ja 3 ostettiin 1960 Loviisa-Vesijärven rautatieltä, kun se leveäraiteistettiin. Yhtiö osti myös Hyvinkään-Karkkilan rautatieltä samantyyppisen veturin 1967 toiminnan siellä päättyessä.


title: Jokioisten rautatie

text: LVR oli numeroinut veturinsa numeroilla 1, 2 ja 3, eikä JR tätä muuttanut. HKR:n veturia ei ollut alun perinkään numeroitu, eikä JR antanut sille numeroa. Nämä veturit hoitivat suurimman osan rautatien 1960- ja 1970-lukujen liikenteestä. Loppuvuosina ne olivat kuitenkin jo loppuun ajettuina usein epäkuntoisia, ja toisinaan jouduttiin yhtiön viimeistä höyryveturia (nro 4) käyttämään. Näin myös, jos kuorma oli liian raskas dieseleille. Moottorivetureista 1, 3 ja "Karkkilalainen" ovat museorautatien hallussa. Kakkonen oli hajotettu varaosiksi 1960-luvun lopulla. Tällä hetkellä nro 3 ja HKR:n veturi ovat ajokuntoisia. Kolmatta veturia kunnostetaan.


title: Jokioisten rautatie

text: Yhtiö sai ensimmäisen moottorivaununsa 1930. Huolimatta nopeudestaan (koeajossa pääteasemien väliin kului aikaa noin puoli tuntia) ja huomattavasta polttoaineen säästöstä höyryjuniin verrattuna vaunuun ei oltu täysin tyytyväisiä. Osasyy tähän oli vaunun kaksiakselisuus ja lyhyt akseliväli, tästä seurasi vaunun "poukkoileva" käytös. Vaunu poistettiin käytöstä uuden saavuttua 1932, ja vuonna 1939 kori myytiin yksityishenkilölle saunarakennukseksi, jonka sanotaan olevan vielä jäljellä. Koneisto romutettiin, akselit hyödynnettiin muissa vaunuissa. Voimansiirron hammaspyörällä varustettu toinen akseli on vielä käytössä eräässä kunnostetussa umpitavaravaunussa.


title: Jokioisten rautatie

text: Moottorivaunu numero 2 saapui 1932. Neliakselista vaunua käytettiin kymmenkunta vuotta lähes ainoana matkustajaliikenteen vaununa. Talvisodan aikana vaunu pysyi liikenteessä, vaikka polttoainepula välillä vaivasikin. Jatkosodan aikana 1942 polttoainepula pysäytti vaunun. Armeija pakko-otti vaunun rintamakäyttöön, jonne se jäikin joukkojen vetäytyessä 1944. Vaunu päätyi monen vaiheen jälkeen Baltiaan jossa se ajettiin loppuun noin vuoteen 1960 mennessä.


title: Jokioisten rautatie

text: Molemmat moottorivaunut oli valmistanut Valtionrautateiden Pasilan konepaja.


title: Jokioisten rautatie

text: Sodan jälkeen puhuttiin myös uuden moottorivaunun hankinnasta, mutta tästä luovuttiin ja päätettiin hankkia yhden sijaan kaksi Tubize-veturia. Toisaalta yhtiön matkustajaliikenne siirtyi rautateiltä maantielle jo 1950-luvulla.


title: Halaaminen

text: Halaaminen on tunteiden ilmaisun muoto, jossa kaksi tai useampi henkilöä kietoo kätensä tiukasti toistensa vartaloiden ympärille yleensä rinnan korkeudelta. Halaaminen voi olla kestoltaan sekunnin murto-osan pituinen, mutta se voi kestää myös pidempään. Useamman yksilön yhteistä halausta sanotaan joukko- tai ryhmähalaukseksi. Halaamista pidetään yleisesti intiimimpänä kuin kättelyä, muttei niin intiiminä kuin suutelua.


title: Halaaminen

text: Halaamista esiintyy ihmisillä rakkaus- ja ystävyyssuhteissa, sekä erilaisten onnistumisen hetkinä. Jälkimmäisessä tapauksessa myös toisilleen vieraat ihmiset saattavat halata toisiaan. Onnistumisen hetkiin kuuluvat esimerkiksi voitonhetket urheilukilpailuissa ja oppilaiden valmistuminen koulusta, jolloin he saattavat halata vuorotellen luokanopettajaansa.


title: Halaaminen

text: Halaamisella on tutkittuja, myönteisiä terveysvaikutuksia. Se tuottaa oksitosiinia, joka lievittää ahdistusta ja vahvistaa ihmisten välistä kiintymystä ja luottamusta toisiinsa. Eräs yhdysvaltalainen yliopistotutkimus osoitti, että koskettaminen muun muassa lieventää kivun tunnetta, alentaa diabeetikoilla veren glukoosiarvoja sekä parantaa syöpäpotilaiden vastustuskykyä.


title: Halaaminen

text: Halaamisen yhteydessä kehoon välittyy dopamiinia, joka kohottaa mielialaa. Lisäksi halaaminen vapauttaa kehoon endorfiineja sekä serotoniinia, jotka estävät yhdessä alakuloa ja edistävät muun muassa painonhallintaa.


title: Halaaminen

text: Halaaminen lisää itseluottamusta etenkin lapsilla, ja juuri itseluottamuksen kannalta lapsen on erityisen hyvä saada paljon halauksia vanhemmiltaan. Tällöin hän tuntee olonsa arvostetuksi ja rakastetuksi.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä käsittää turvalaitteisiin kytketyt visuaaliset opastimet sekä kiinteät merkit, joilla ohjataan rautatieliikennettä. Opastimet toimivat optisena osana rautateiden turvalaitteita, ja niillä välitetään veturinkuljettajalle liikenteenohjauksen käskyjä. 1990-luvulla Suomessa otettiin käyttöön uusi opastinjärjestelmä. Nykyään ainoastaan Helsingin liikennepaikalla on käytössä vanhan opastinjärjestelmän opastimia.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Rautateiden opastimet eivät toimi samalla tavoin kuin tieliikenteen liikennevalot. Liikennevalot toimivat "syklisesti", kun taas rautateillä liikenteenohjaajat antavat opastimilla junille lupia liikkua asetinlaitteen välityksellä. Toisin kuin tieliikenteessä, suurten junapainojen ja pitkien jarrutusmatkojen vuoksi junia ei kuljeteta pelkästään kuljettajan näkemän varassa. Junaliikenne edellyttää aina toimivaa liikenteenohjausta. Veturinkuljettajat eivät itse valitse käyttämäänsä raidetta, vaan junien käyttämät kulkutiet asettaa ja turvaa liikenneohjaaja. Veturinkuljettaja ei myöskään saa itsenäisesti päättää, milloin hän "saa" lähteä liikkeelle.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Opastimien perusopaste on yleensä "seis". Tämä opaste on aina ehdoton, eikä sitä saa ohittaa ilman liikenteenohjauksen antamaa lupaa. Tärkeimmät opastimet Suomessa ovat pääopastin, esiopastin, suojastusopastin ja raideopastin.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Pääopastinta käytetään junaliikenteen turvaamisessa, ja sen opasteet koskevat kaikkea liikennettä. Liikenneohjaaja asettaa pääopastimiin ajon sallivat opasteet. Opastimet asettuvat näyttämään ajon sallivaa opastetta vasta, kun kaikki turvalaitetoiminnot asetinlaitteessa ovat toteutuneet onnistuneesti. Jotta opastin voisi näyttää muuta opastetta kuin "seis", täytyy seuraavien perusedellytysten toteutua:Pääopastin voi näyttää seuraavia opasteita:


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Esiopastin on pääopastimen tai suojastusopastimen opasteista ennakolta ilmoittava opastin. Se sijaitsee vähintään nopeusrajoituksen määräämän matkan päässä ennen sen tarkoittamaa opastinta. Esiopastin ilmaisee seuraavan opastimen opasteen ennakkotietona. Esiopastin itsessään ei ohjaa liikennettä, eikä se voi näyttää "seis"-opastetta.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Esiopastin voidaan myös sijoittaa pääopastimen kanssa samaan mastoon. Tällöin esiopastin on pimeänä, kun pääopastin näyttää seis-opastetta.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Vanhassa opastinjärjestelmässä esiopastimia oli kahta tyyppiä, ns. kaksitoiminen ja kolmitoiminen esiopastin.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Kaksitoimisen esiopastimen opastinkäsitteet olivat aina vilkkuvia, ja kaksitoimiset olivat ensimmäisiä käyttöön otettuja valoesiopastimia. Ensimmäisten vuosikymmenten aikana kaksitoimiset valoesiopastimet olivat yhdellä vaihtovärillisellä kaasukäyttöisillä valoyksiköllä varustettuja, jolloin vilkkuvan kaasukäyttöisen valon väriä vaihdettiin valkoisesta vihreäksi erityisen vihreän värilinssin avulla.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Kolmitoiminen esiopastin tuli käyttöön Jt-1969:n myötä. Kolmitoimisen esiopastimen "odota seis" -käsite ilmaistiin aina vilkkuvalla valkoisella valolla, "odota aja 35" -käsite vilkkuvalla vihreällä valolla ja "odota aja" kiinteällä vihreällä valolla.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Esiopastimet olivat kaksitoimisia, kun ne sijaitsivat pääopastimen alapuolella samassa mastossa sekä yleensä mekaanisten asetinlaitteiden ja varmistuslukko- ja opastinturvalaitosten yhteydessä siipi- tai pääopastimen esiopastimena. Kolmitoimisia esiopastimia käytettiin yleensä kauko-ohjattujen releasetinlaitteiden yhteydessä pääopastimen esiopastimena. Paikallisesti ohjatuilla releasetinlaitteilla oli tapauskohtaista, oliko esiopastin kaksi- vai kolmitoiminen.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text:
Nykyään vanhan järjestelmän esiopastimia on käytössä ainoastaan samassa mastossa olevien pääopastimien kanssa Helsingin liikennepaikalla. Niiden vilkkulaitteet on kytketty pois käytöstä vuonna 2003, joten ne näyttävät kiinteää vihreää (seuraava opastin näyttää jotain ajon sallivaa opastetta) tai kiinteää valkoista (seuraava opastin näyttää seis-opastetta) valoa silloin, kun yläpuolella olevassa pääopastimessa on jokin ajon salliva opastinkäsite.
Esiopastin voi näyttää seuraavia opasteita:


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Suojastusopastin on suojastukseen liittyvä itsetoiminen, liikennepaikkojen välillä sijaitseva opastin. Suojastusopastimia käytetään jakamaan liikennepaikkojen välinen osuus "suojaväleihin". Suojastusopastimien käyttö nostaa radan kapasiteettia, koska useampia junia voidaan ajaa peräkkäin. Suojastusopastimia on korvattu turvalaitteiden uusimistöiden yhteydessä pää- ja esiopastimen yhdistelmillä. Uusia suojastusopastimia ei enää asenneta.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Suojastusopastin näyttää seis-opastetta, kun sen suojaamalla suojavälillä on juna tai muu yksikkö. Ajon salliva opaste asettuu opastimeen automaattisesti suojavälillä olevan junan sivuutettua seuraavan opastimen eli sen poistuttua suojastusopastimen tarkoittavalta suojaväliltä. Suojastusopastimen opasteet myös ilmoittavat, näyttääkö seuraava opastin seis-opastetta vai jotain ajon sallivaa opastetta. Molempiin suuntiin suojastetun rataosan suojastusopastimien ajon sallivat opasteet ovat riippuvaisia asetetusta liikennesuunnasta. Liikennesuunnan vastaiset opastimet näyttävät aina seis-opastetta.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Suojastusopastin voi näyttää kolmea erilaista opastetta:


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Raideopastin on pienikokoinen opastin, jota käytetään pääasiallisesti vaihtotyön ohjaamisessa. Raideopastimella annetaan tiettyjen turvalaite- ja kulkutie-ehtojen täytyttyä opaste "aja varovasti", joka oikeuttaa veturinkuljettajan sivuuttamaan opastimen. Raiteella kuitenkin voi olla jokin este, esimerkiksi vaunuja tai toinen juna. Raideopastimen ohittamisen jälkeen kuljettaja tai vaihtotyönjohtaja on vastuussa siitä, että yksikkö liikkuu turvallisesti ja riittävän alhaisella nopeudella.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Raideopastin voidaan sijoittaa myös pääopastimen yhteyteen. Tällöin raideopastin näyttää opastetta "aja varovasti", mikäli pääopastin näyttää jotain ajon sallivaa opastetta. Raideopastimella voidaan tällöin myös antaa opaste "aja varovasti", vaikka pääopastin näyttäisi opastetta "seis". Tällä tavoin annetaan vaihtotyöyksikölle lupa ohittaa punaista näyttävä pääopastin.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Nykyiset raideopastimet ovat kaikki valo-opastimia. Aiemmin käytössä on ollut myös mekaanisia lyhtyraideopastimia. Uuden opastinjärjestelmän raideopastimella voidaan antaa opasteet "seis", "aja varovasti" sekä "ei opasteita", sekä vanhan opastinjärjestelmän raideopastimella voidaan antaa opasteet "seis", "aja varovasti", "aja" sekä "ei opasteita":


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text:
Lukitusopastin on pienikokoinen opastin, jota käytetään ilmaisemaan avattavan sillan lukituksen tilaa, raiteen liikennöinnin estävän portin, puomin tai oven asentoa, raiteen liikennöinnin estävän kuormaus- tai purkulaitteen tilaa, ja kääntöpöydän liikennöitävyyttä. Lukitusopastimen termi on avattavilla silloilla aiemmin ollut siltaopastin. Lukitusopastimen Aja-käsite muutettiin Ei opasteita -käsitteeksi 2000-luvun loppupuolella johtuen Rautatieviraston määrityksestä, ettei lukitusopastin saa antaa ajon sallivaa opastetta. Lukitusopastimella annetaan seuraavat opasteet:
Joidenkin teollisuus- tai sivuraiteiden varoituslaitoksellisten tasoristeysten kannen molemmin puolin on sijoitettu tasoristeysopastimet. Nämä tasoristeysopastimet ilmoittavat milloin varoituslaitos on hälyttänyt riittävästi, jolloin rautatiekalusto voi ylittää varoituslaitoksella varustetun tasoristeyksen. Tasoristeysopastimia käytetään vain tasoristeysten yhteydessä, joiden yli liikennöidään vain vaihtotyönä, ja joille ei voida varmistaa kulkutietä. Tasoristeysopastimia ei käytetä pääraiteilla, raiteilla joille voidaan varmistaa kulkutie, tai raiteilla joiden suurin sallittu nopeus on yli 35 km/h.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Joissakin kaksi- tai useampiraiteisissa varoituslaitoksillisissa tasoristeyksissä voi olla sekä junaliikenteeseen käytettävä pääraide että sivuraide, jolla liikennöidään ainoastaan vaihtotyönä, jolloin tasoristeyksen sivuraiteella on tasoristeysopastimet, mutta tasoristeyksen pääraiteella niitä ei ole.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Toisto-opastin, nk. Kertaaja on opastinjärjestelmää täydentävä laite, joka toistaa lähtösuunnan pääopastimen opasteen. Toisto-opastimia, nk. kertaajia on käytetty täydentämään lähtösuunnan pääopastimen ajon sallivan opasteen näkyvyyttä matkustajalaitureiden lähellä paikoilla, joilla näkyvyys pääopastimille on ollut rajoitettu esimerkiksi ratageometrian kaarteiden tai pitkän laiturirakenteen vuoksi, ja lähtösuunnan pääopastimen opaste on haluttu kerrata matkustajalaiturilta lähtevälle junalle. Kertaajat ovat pääosin poistuneet käytöstä Suonenjoen junaonnettomuuden jälkeen Onnettomuustutkintakeskuksen suosituksesta johtuen ja nykyisin niitä on käytössä enää Helsingin päärautatieasemalla.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text:
Järjestelyopastimella annetaan opasteita vaihtotyössä. (Jt1987, Jt1996) Opasteet voidaan toistaa veturissa olevalla järjestelyopastimen kertaajalla. (Jt1996)
Järjestelyopastimen opasteet:


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text:
Työntönopeuksista määrätään laskumäen käyttösäännössä. (Jt1996)
Opastin on sammuksissa, kun opasteita ei anneta. (Jt1987, Jt1996)


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Laskumäen järjestelyopastimen yhteydessä voi olla opastin, jolla vastakkaiseen suuntaan annetaan "laskumäkityö käynnissä" -opaste. (Jt1987, Jt1996)


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Junanlähetysopastimen opasteet (Jt1987). Jt1996:sta oli junanlähetysopastin kokonaan poistettu, sillä lähtömääräys oli alettu antaa junalle pääasiassa raidekohtaisella pääopastimella tai radiolla, eikä kohtaamisistakaan enää niin usein ilmoitettu. (Resiina 3/2005)


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Joillakin junanlähetysopastimilla voitiin antaa myös seuraavat opasteet (Jt1987):


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text:
Vaihdonkielto-opastin on rakenteeltaan palkki- tai valo-opastin. (Jt1987)
Vaihdonkielto-opastimen opasteet:


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Jos valo-opastin on sammuksissa, vaihtotyö ja ratatyöliikenne on kielletty.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Turvalaitoksen käyttösäännössä määritellään, mitä raiteita ja vaihtoliikkeitä vaihdonkielto-opastimien opasteet tarkoittavat.


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text:
Vaunuvaa'an opastimena käytetään levyä tai valo-opastinta riippuen siitä, millainen vaaka on kysymyksessä. (Jt1987)
Vaunuvaa'an opastimien opasteet:


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Vaunuvaa'an opastimena käytetään valo-opastinta, levyä tai nopeusmerkkiä, jossa on lisäkilpi "vaaka". (Jt1996)


title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Liikennepaikkakohtaisissa lisämääräyksissä annetaan tarkemmat ohjeet vaunuvaa'an opastimien opasteiden käytöstä. (Jt1996)


title: Fenyylihydratsiini

text: Fenyylihydratsiini on väritön tai vaaleankeltainen aromaattinen yhdiste, joka liukenee veteen. Fenyylihydratsiinin moolimassa on 108,14 g/mol, sulamispiste 19,5 °C, kiehumispiste (hajoaa) 243,5 °C, tiheys 1,1 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 88 °C, itsesyttymislämpötila 174 °C ja CAS-numero 100-63-0. Se on syövyttävä, karsinogeeninen ja myrkyllinen aine. Fenyylihydratsiinista käytetään myös nimiä "hydratsiinobentseeni" ja "monofenyylihydratsiini".


title: Fenyylihydratsiini

text: Fenyylihydratsiinia valmistetaan bentsiinidiatsoniumkloridia natriumsulfiitin avulla. Laboratorioissa käytetään usein tina(II)kloridia. Myös aniliini ja klooriamiini reagoivat emäksisissä olosuhteissa muodostaen fenyylihydratsiinia. Yhdistettä käytetään värien ja lääkeaineiden valmistuksessa ja analyyttisenä reagenssina aldehydien ja ketonien toteamiseen.


title: Fenyylihydratsiini

text: Hermann Emil Fischer käytti fenyylihydratsiinia sokerien tutkimuksessa, josta hän sai Nobelin kemianpalkinnon.


title: Akku

text: Akku (alun perin akkumulaattori < "kasata") on laite, joka varastoi sähköenergiaa sähkökemiallisessa muodossa. Ladattaessa akku muuttaa sähköenergian kemialliseksi energiaksi ja purettaessa takaisin sähköenergiaksi. Sanalla akku tarkoitetaan yleisesti sekundääriparistoa, jossa purkauksen aikana tapahtuu ensiksikin primäärireaktio, jossa sähköenergia vapautuu. Sen lisäksi tapahtuu sekundäärireaktio, jossa purkauksessa vapautuneet yhdisteet sitoutuvat kemiallisesti akkuun. Näin reaktiot ovat myös käänteisiä, eli akku voidaan jälleenvarata. Paristoissa sen sijaan tapahtuu vain primäärireaktio ja reaktiotuotteet sitoutuvat esimerkiksi imeytymällä kennon materiaaleihin. Näin ollen reaktiot eivät ole kahdensuuntaisia. Paristoja sanotaan myös primäärikennoiksi. Akku-sanaa voidaan käyttää myös energian säilömisestä paineeseen esimerkiksi paineakkuun tai muulla tavalla, esimerkiksi vauhtipyörään.


title: Akku

text: Kemiallisessa sähköparissa jännitesarjan mukaan vähemmän jalo metalli syöpyy liuokseen jalomman pelkistyessä levylle. Esimerkiksi tyhjän lyijyakun molemmat lyijylevyt ovat peittyneet lyijysulfaatilla ja ladattaessa akun positiivinen napa hapettuu lyijyoksidiksi ja negatiivinen napa pelkistyy lyijymetalliksi.


title: Akku

text: Gaston Planté kehitti vuonna 1859 lyijyakun kahdesta lyijykelmusta, jotka oli eristetty kumisuikaleilla ja upotettu 10-prosenttiseen rikkihappoon.


title: Akku

text: Akut voidaan jakaa perinteisiin akkuihin ja litiumakkuihin. Perinteiset akut jaetaan kahteen perusryhmään niissä olevan elektrolyytin mukaan:


title: Akku

text:
Kaikki akut voidaan jaotella elektrodien tai käyttötarkoituksen mukaan:
Nikkelikadmiumakku keksittiin alun perin jo vuonna 1899. Waldemar Jungner ja Thomas Alva Edison saivat patentit "lipeä"akulle lähes samanaikaisesti. Molemmilla oli useita patentteja lipeä-akkuihin: Jungnerilla NiCd-akuille: Swed. Pat. No. 8,558 (1897), 10,177 (1899), 11,132 (1899), 11,487 (1899) ja 15,567 (1901, Huom: FeOH) sekä Ger.Pat 110,210 (1899). Edisonilla NiFe-akuille: Ger.Pat 157,290 (1901, U.S. Pat. No. 678,722 (1901), 692,507 (1902). Avoin NiCd-akku on ollut teollisuuskäytössä keksimisestään lähtien. Suljettu NiCd-akku patentoitiin jo 1930-luvulla (Dassler ym., Ger.Pat. 674,829, 1933). Kuluttajamarkkinoille se tuli vasta 1950-luvulla, kun oivallettiin negatiivisen massan ylimitoituksen vaikutus vedyn kehityksen vähentämiseksi. NiCd-akku on vanhimpia markkinoilla edelleen olevia akkutyyppejä.


title: Akku

text: NiCd-akun positiivinen elektrodi on valmistettu nikkelihydroksidista ja negatiivinen kadmiumista. Nikkelihydroksidin valmistuksessa käytetään jauhemetallurgista 255-tyyppistä nikkelijauhetta. Elektrolyyttinä on kaliumhydroksidiliuos. Vaikka uusia akkutekniikoita on viime aikoina kehitetty, ovat myös NiCd-akkujen ominaisuudet kehittyneet. Kapasiteetti on kasvanut ja muisti-ilmiötäkin on saatu vähennettyä.


title: Akku

text: Syksystä 2009 alkaen EU:n alueella direktiivin 2006/66/EY mukaan NiCd-akkuja ei ole saanut käyttää kuluttajatuotteissa. Käyttö on sallittua vain erikseen ilmoitetuissa käyttötarkoituksissa, koska kadmium (Cd) on ympäristölle ja ihmisille erittäin vaarallinen myrkky.


title: Akku

text: NiCd-akun kestoikä on suuri oikein käytettynä. NiCd-akun virranantokyky on suuri: akkua voidaan kuormittaa yli 10 C:n virralla (eli esimerkiksi 1,2 Ah:n akkua 12 A:n virralla), ja hetkellisesti akku kykenee antamaan vielä huomattavan paljon suurempiakin virtapulsseja, koska sen sisäinen resistanssi on matala. Tämän vuoksi NiCd-akkuja käytetään paljon virtaa tarvitsevissa työkaluissa, esimerkiksi porakoneissa. Käyttölämpötila-alue on laaja, ja akku antaa virtaa hyvin pakkasellakin, koska elektrolyytti toimii vain virrankuljettimena eikä osallistu reaktioon. Suljettuja NiCd-kennoja valmistetaan erilaisilla tekniikoilla ja ominaisuuksilla monenlaisiin käyttötarkoituksiin. Esimerkkinä voidaan mainita nappikennot, jotka valmistetaan massatekniikalla, ja sylinterimäiset kennot, jotka valmistetaan sintraustekniikalla. Sylinterimäisiä kennoja valmistetaan myös suuremmille käyttölämpötiloille (+70 °C). NiCd-akku kestää muita akkutyyppejä paremmin väärinkäyttöä, esimerkiksi ylilatausta ja syväpurkausta. Se ei ole arka syväpurkauksille eikä vahingoitu, vaikka sitä pidetään varaamattomana pitkäänkin.


title: Akku

text: NiCd-akkujen itsepurkaus on suhteellisen suuri, eikä niissä siksi ole uutena täyttä kapasiteettia. Ensimmäisellä kerralla akkua pitää ladata pitkään (yleensä 24 tuntia). Täysi kapasiteetti saavutetaan vasta 2–3 lataus- ja purkauskerran jälkeen. Kapasiteetti vähenee käytön ja latauskertojen myötä, mutta NiCd-akku kestää noin 800–1000 varaus-purkausjaksoa.


title: Akku

text: NiCd-akku kestää pikalatausta (n. 1 h) mikäli lämpötila on 5–45 °C. Akku ottaa latausta vastaan alhaisemmissakin lämpötiloissa, mutta kehittää kaasuja, jotka nostavat painetta kennojen sisällä. Tämän vuoksi kylmässä olisi käytettävä hidaslatausta sopivan latausajan ollessa 10 tunnin luokkaa. Kuumemmassa kuin 45 °C akku ei ota vastaan latausta täyden kapasiteetin edestä, vaan esimerkiksi 60 °C:ssa saavutettava varaustaso on enää 50 % nimellisestä kapasiteetista. Myös akun lataaminen kuumemmaksi kuin 45 °C lyhentää akun ikää.


title: Akku

text: Kun NiCd-akun napajännite latauksessa kääntyy laskuun, voidaan akun katsoa olevan täyteen varattu. Tällöin sen lämpötila on alkanut nousta, mikä aiheuttaa akun sähkömotorisen voiman alenemisen. Hyvälaatuinen latauslaite tunnistaa nämä ilmiöt ja lopettaa pikalatauksen siirtyen hitaaseen ylläpitolataukseen. Vaikka NiCd-akku kestääkin ylilatausta, sitä ei kannata pitää pitkiä aikoja ylläpitovarauksessa, vaan akku tulisi mieluummin ottaa käyttöön.


title: Akku

text: NiCd-akun yksi huono puoli on muisti-ilmiö: mikäli akkua puretaan jatkuvasti samanmääräisesti eikä pureta välillä tyhjäksi, sen sähkönvarauskyky eli kapasiteetti alenee käytettyyn purkausmäärään. Muisti-ilmiö esiintyy vain sintratuissa NiCd-akuissa. Muisti-ilmiö johtuu akkukennojen elektrodien aktiiviaineen kahden arvoisen oksidin muutoksesta alempiasteiseksi ja sitä kautta materiaalikiteiden muutoksesta alemman energiatason kiderakenteeseen, joka aiheuttaa purkausjännitteen alenemisen. Se näkyy akun purkausjännitteessä noin 0,2 voltin ylimääräisenä alentumisena. Tämä ilmiö huomattiin ensimmäistä kertaa, kun NiCd-akkuja käytettiin satelliittien testauksessa.. Simuloitaessa satelliitin toimintaa sen ollessa maan pimeällä puolella akut purkaantuivat vain osittain, ja kun virtaa sitten olisi tarvittu enemmän, se ei onnistunutkaan, sillä akut olivat "oppineet", kuinka tyhjäksi ne yleensä käytetään. Muisti-ilmiö on myös puhelimen käyttäjälle varsin epämiellyttävä tuttavuus: akun kapasiteetti ikään kuin häviää jonnekin. Muisti-ilmiön voi välttää purkamalla akun aika ajoin kunnolla tyhjäksi (siten että kennojen napajännite laskee 1 V:iin) ja varaamalla akut taas täyteen. Nykyisille NiCd-akuille, jotka ovat päivittäisessä käytössä, pitäisi yhden kuukausittaisen "tyhjennysharjoituksen" riittää. Jos akkua ei ole hoidettu asianmukaisesti ja se on päässyt huonoon kuntoon, sitä voi elvyttää purkamalla akun pienellä virralla hitaasti hyvin tyhjäksi ("U" < 0,6 V) ja lataamalla sen sitten normaalisti täyteen. Jos täyttä akkua säilytetään käyttämättä, se purkaantuu itsestään. 24 tunnin sisällä akku on menettänyt 10 % varauksestaan, ja normaalilämpötilassa itsepurkaus jatkuu sen jälkeen 10 % kuukaudessa.


title: Akku

text: NiCd-akkua voi säilyttää käyttämättä jopa viiden vuoden ajan. Parhaiten akku säilyy, kun se puretaan aivan tyhjäksi. Akkua ei missään tapauksessa pidä oikosulkea navoistaan. Pitkän säilytyksen aikana on tarpeen ladata ja purkaa akku silloin tällöin. Akkua tulee säilyttää kuivassa ja viileässä paikassa.