title: Anarkismi

text: Anarkistisen toiminnan huippukautena Suomessa pidetään vuosia 1906–1909. Vuoden 1905 suurlakon yhteydessä perustettujen ensimmäisten punakaartien lakkauttamisen jälkeen Suomen suuriruhtinaskunnassa alkoi useiden maanalaisten ryhmien aseellinen toiminta tsaarinvaltaa vastaan. Osa ryhmistä oli anarkistisia ja ne osallistuivat erilaisiin terroritekoihin yhdessä muiden työläisaktivistien ja porvarillisen Aktiivisen vastustuspuolueen kanssa osana aktivistiliikettä. Syksyyn 1909 mennessä ryhmien toiminta hiipui, kun useita niiden jäseniä oli surmattu ja vangittu tai he olivat lähteneet maanpakoon. 1910-luvun merkittävimmäksi anarkistiksi nousi kuopiolaissyntyinen asianajaja Jean Boldt, joka aikaisemmin oli tunnettu teosofina. Kesäkuussa 1917 anarkistit valtasivat Helsingin Nikolainkirkon, jonka portailla Boldt oli jo keväästä lähtien pitänyt puheita. Valtaus päättyi Boldtin pidätykseen ja sitä seuranneisiin mellakoihin, joissa loukkaantui kolme miliisiä. Anarkistien kokoukset jatkuivat kuitenkin Senaatintorilla vielä koko kesän ajan, vaikka viranomaiset olivat sulkeneet Boldtin Niuvanniemen mielisairaalaan. Helsingissä majailleet venäläiset sotilaat puolestaan perustivat kesällä 1917 nykyisen Postitalon paikalla sijainneeseen tehtaaseen niin sanotun "Anarkistiklubin". Loppuvuodesta venäläisten anarkistien hallussa oli hetken aikaa myös Katajanokan Kasino, ennen kuin punaiset valtasivat sen tammikuussa 1918. Sisällissodan aikana saman vuoden maaliskuussa kuoli anarkistien ja punakaartilaisen miliisin välisessä välikohtauksessa yksi venäläinen ja yksi suomalainen anarkisti. Eräiden arvioiden mukaan Suomessa majailleen venäläisen sotaväen joukossa oli jopa enemmän anarkisteja kuin bolševikkejä. Jotkut venäläiset anarkistit osallistuivat myös sisällissotaan punaisten puolella. Helmikuussa 250 Tsentrobaltin anarkistimatruusia oli mukana Ruoveden taistelussa.


title: Anarkismi

text: Varsinaista järjestäytynyttä anarkistista toimintaa ei itsenäisessä Suomessa syntynyt ennen 1960-lukua. Maassa eli kuitenkin yksittäisiä suomalaisia anarkisteja ja venäläisiä anarkoemigrantteja, jotka olivat anarkistiseen Kronstadtin kapinaan osallistuneita matruuseja ja sotilaita. Heitä saapui Suomeen maaliskuussa 1921 yli 6 000. Kronstadtin pakolaiset suljettiin aluksi keskitysleireille Karjalan kannakselle, jonka jälkeen osa palasi Neuvosto-Venäjälle ja osa jäi pysyvästi Suomeen. Kaikki Kronstadin pakolaiset eivät kuitenkaan varsinaisesti olleet anarkisteja.


title: Anarkismi

text: Vuonna 1933 takavarikoitiin ja poltettiin oikeuden päätöksellä yksitoista vuotta aikaisemmin kuolleen anarkistin Kaarlo Uskelan runoteos "Pillastunut runohepo". Sitä pidettiin osittain ateistisena ja kirkonvastaisena.


title: Anarkismi

text: Vuoden 1968 opiskelijaliikehdinnän yhteydessä anarkismista kiinnostuneita aineksia kerääntyi underground-liikkeen ja "Ultra"-lehden ympärille. Helsingissä aloitti toimintansa myös anarkistinen Nalle Puh -seura, jonka tilaisuuksissa pohdittiin hyvän taistelua pahaa vastaan satuolentojen tarjoamin esimerkein. Anarkovitsailijat saavuttivat Reijo Viitasen mukaan lyhyeksi aikaa vuonna 1968 jopa enemmistön Akateemisessa Sosialistiseurassa, mutta Nalle Puh-seuran johtavat jäsenet suuntautuivat pian tämän jälkeen kohti Suomen kommunistista puoluetta ja marxismia.


title: Anarkismi

text: 1970- ja 1980-luvuilla toimi anarkistien keskustelupiirejä ja ilmestyi joitain anarkistisia pienlehtiä. Ensimmäisenä valtakunnallisena suomalaisena anarkistijärjestönä voidaan pitää vuosina 1986–1988 toimintansa käynnistänyttä Suomen Anarkosyndikalistista Liittoa (SAL), joka 1992 muutti nimensä Suomen Anarkistiliitoksi anarkoindividualismin yleistyttyä liikkeessä. Anarkokapitalisteja ei SAL:n piiriin kuitenkaan kelpuutettu. Vuonna 1989 aloitti ilmestymisensä, nykyään helsinkiläisen kollektiivin julkaisema, Kapinatyöläinen-lehti. SAL:n jäsenmäärä nousi parhaimmillaan vuonna 1993 kahteen ja puoleen sataan. Suomalaisen anarkistiliikkeen kokoa ei kuitenkaan voitu mitata sen jäsenmäärällä, johtuen SAL:n rakenteesta sekä siitä, että anarkistit toimivat monesti monissa muissa järjestöissä ja ryhmissä, kuten Antifassa ja eläinoikeusliikkeessä. SAL:n toiminta kriisiytyi ja hiipui vuosikymmenen lopulla. Suomen anarkistiliitto lakkautettiin vuonna 1999. Syksyllä 1996 perustettiin, osin SAL:n kilpailijaksi, anarkosyndikalistinen Solidaarisuus-ammattiliitto, joka sekin kuitenkin lopetti toimintansa jo 2000-luvun alussa. Tampereella järjestetyt ekoanarkistiset Mustavihreät päivät keräsivät vuosituhannen vaihteessa satoja osanottajia vuosittain. Myös Oikeutta eläimille ja Ruokaa ei aseita ovat pitkälti olleet anarkistien pyörittämiä.


title: Anarkismi

text: Nykyisin antikapitalistiset anarkistit toimivat suurelta osin erilaisissa kansalaisliikkeissä, mutta myös paikallisissa anarkistiryhmissä ympäri maata. Esimerkiksi Helsingissä aloitti 2003 toimintaryhmä Anarkistinen Toiminta. Uudehkoja anarkistisia projekteja ovat esimerkiksi Väärinajattelija-lehti sekä Takku.net ja muut erilaiset internet-sivustot. Helsingin yliopiston opiskelijat perustivat syksyllä 2006 A-ryhmä-nimisen anarkistiryhmän. Valtakunnallisia anarkistitapaamisia on pidetty eri puolella Suomea. Syksystä 2005 lähtien on Tampereella järjestetty anarkistinen festivaali Musta Pispala.


title: Anarkismi

text: Vuosituhannen vaihteessa huomiota sai itsenäisyyspäivänä Helsingissä järjestetyt Kuokkavierasjuhlat, joita pidettiin vuosina 1996–2003 sekä 2006. Syyskuussa 2006 järjestettiin Helsingissä myös Smash Asem -mielenosoitus ja kansainvälinen anarkistitapaaminen. Kuokkavierasjuhlien tyylinen tapahtuma herätettiin henkiin jälleen vuonna 2013 nimellä Kiakkovierasjuhlat, kun tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto oli poikkeuksellisesti Tampereella. Punk-kulttuurissa anarkohenkisyys voi Suomessa hyvin. Ympyröityä A-kirjainta käyttävät tunnuksissaan jopa platinaluokan artistit kuten Apulanta, mutta myös vahvemmin kantaa ottavalla anarko-, hardcore- ja crust-punkilla on oma uskollinen kannattajakuntansa. 1990- ja 2000-lukujen tunnetuimpia anarkisteja Suomessa ovat olleet muun muassa Ari Vakkilainen ja Antti Rautiainen.


title: Anarkismi

text: Vuonna 2007 Suomeen perustettiin Anarkistimartat. Se on rekisteröity marttajärjestö, joka pohjaa toimintansa Marttaliiton sääntöihin.


title: Anarkismi

text: Vuoden 2015 kesäkuun 6. päivä perustettiin Helsingissä anarkistinen liitto Alusta, johon liittyi niin yksityishenkilöitä kuin anarkistiryhmiäkin. Ryhmiä olivat perustamishetkellä A-ryhmä Helsingistä, Aura Turusta ja koko Pohjois-Karjalan alueella toimiva Anarkistinen Karjala-Seura. Ryhmiä perustettaneen myös esimerkiksi Tampereelle, Jyväskylään ja Lohjalle. Tämän lisäksi liittoon liittyi yksityishenkilöitä mm. Vaasasta ja Miehikkälästä.


title: Anarkismi

text: Poliisin mukaan vasemmistoanarkistit ja uusnatsit järjestävät Suomessakin keskinäisiä tappeluita jopa ennalta sovitusti. Vasemmistoanarkistit ovat myös soluttautuneet HJK:n fanikunnan liepeille ja järjestäneet tappeluita sen ympäriltä.


title: Anarkismi

text: Sisäministeriön väkivaltaisen ekstremismin tilannekatsauksen mukaan vuonna 2016 anarkistiliike ei ole kovinkaan järjestäytynyt vaan pikemminkin verkon välityksellä kommunikoiva ja ajoittain yhteen kokoontuva löyhä verkosto. Keskeisin kommunikoinnin kanava on Takku.net-sivusto.


title: Anarkismi

text: Tunnetuin anarkistinen symboli on niin sanottu anarkistimerkki, joka koostuu ympyröidystä A-kirjaimesta. Sen alkuperä tulee sanoista "L’anarchie c’est l’ordre" ”AO” (Anarkia on järjestys). Toinen näkyvä symboli on kulmittain jaettu punamusta lippu, joka liitetään yleensä anarkosyndikalismiin. Siitä on olemassa eri suuntauksille omia versioitaan, kuten anarkokapitalistien keltamusta, anarkofeministien violettimusta sekä ekoanarkistien vihermusta lippu. Anarkistit käyttävät tunnuksenaan myös pelkästään mustaa lippua. Lisäksi tunnettu on sähisevää mustaa kissaa esittävä symboli, joka on alun perin kirjailija ja ay-aktiivi Ralph Chaplinin amerikkalaiselle IWW-ammattiliitolle piirtämä. Nykyään mustaa kissaa käytetään myös useissa muissa anarkismiin liittyvissä yhteyksissä.


title: Anarkosyndikalismi

text: Anarkosyndikalismi on anarkismin haara, joka keskittyy työväenliikeeseen. ""Syndicalisme"" on ranskankielinen sana, joka merkitsee ammattiyhdistysliikettä. Anarkosyndikalistit näkevät ammattiliitot potentiaalisena voimana vallankumouksellisen yhteiskunnallisen muutoksen aikaansaamisessa ja kapitalismin sekä valtion kaatamisessa. Anarkosyndikalistit haluavat korvata kapitalismin ja valtiot työläisten itse demokraattisesti organisoimalla päätöksenteolla. Anarkosyndikalistit pyrkivät lakkauttamaan palkkajärjestelmän ja tuotantovälineiden yksityisomistuksen, joiden he uskovat johtavan luokkaeroihin. Anarkosyndikalismi on pysynyt suosittuna ja aktiivisena anarkismin koulukuntana ja sillä on monia tunnettuja kannattajia sekä nykyisin monia aktiivisia organisaatioita.


title: Anarkosyndikalismi

text: Espanjan sisällissodan aikana Barcelona ja sitä ympäröivä Katalonia jäi anarkosyndikalistien valtaan. Espanjan tasavallan puolella olevat anarkistit, 1910 Barcelonassa perustettu työväen kansalliskonfederaatio Confederación Nacional del Trabajo (CNT), kumosivat ammattiyhdistysliikkeen perusteella järjestäytyneen miliisin avulla vanhan vallan. Tavarat jaettiin hankintakuponkien perusteella ja arvon mittana olivat työtunnit, jotka olivat kaikilla yhtä arvokkaita.


title: Anarkososialismi

text: Anarkososialismi tai libertaarisosialismi sisältää ryhmän poliittisia filosofioita, jotka pyrkivät luomaan yhteiskunnan ilman poliittisia, taloudellisia tai sosiaalisia hierarkioita - yhteiskunnan, jossa kaikki väkivaltaiset tai sortavat instituutiot olisi lakkautettu ja niiden sijasta jokaisella olisi vapaa, tasavertainen yhteys tiedon ja tuotannon välineisiin, tai yhteiskunta, jossa sortavia instituutioita ja hierarkioita olisi radikaalisti vähennetty ja heikennetty. Tämä saavutettaisiin lakkauttamalla yksityisomistus ja antamalla tuotantovälineiden ja resurssien suora hallinta työväenluokalle ja muille omistamattomille luokille. Vaikka sosialismin monet muodot painottavat valtion tai poliittisen puolueen roolia vapauden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämisessä, libertariaanit sosialistit luottavat ammattiliittoihin, työläisneuvostoihin, osuuskuntiin, kansalaisten kokouksiin ja muihin ei-byrokraattisiin, hajautettuihin toiminnan muotoihin. Monet libertariaanit sosialistit puhuvat valtion täydellisen poistamisen puolesta ja näkevät valtion kapitalistisen luokkajärjestyksen suojavallina.


title: Anarkososialismi

text: Libertaarisosialistisiksi kutsuttuja poliittisia filosofioita ovat muun muassa: monet anarkismin variaatiot (kuten esimerkiksi anarkistinen kommunismi, kollektivistinen anarkismi, vasemmistoanarkismi, anarkosyndikalismi ja jotkut individualistisen anarkismin muodot), mutualismi, sosiaaliekologia ja neuvostoihin perustuva kommunismi (tai jopa kommunismi itsessään, niin kuin sen kuvailivat Karl Marx ja Lenin sosialismin kehittyneimmäksi vaiheeksi). Jotkut käyttävät libertaarisosialismi-termiä synonyyminä anarkismille.


title: Anarkososialismi

text: Eräs tunnettu libertaarisosialisti on yhdysvaltalainen kielitieteen professori Noam Chomsky.


title: Ayn Rand

text: Ayn Rand (oik. Ayn Rand O'Connor, alk. Alisa Zinovjevna Rozenbaum (); 2. helmikuuta 1905 Pietari, Venäjän keisarikunta – 6. maaliskuuta 1982 New York, Yhdysvallat) oli Venäjällä syntynyt, Yhdysvaltoihin muuttanut kirjailija ja filosofi, jonka perustama oppisuunta objektivismi korostaa objektiivisen todellisuuden, rationaalisen ajattelun, egoistisen etiikan ja kapitalistisen politiikan merkitystä. Ayn Randin kulttuurista perintöä ja hänen objektivismifilosofiaansa vaalii yhdysvaltalainen vuonna 1985 perustettu Ayn Rand Institute.


title: Ayn Rand

text: Ayn Rand syntyi Pietarissa varakkaaseen venäjänjuutalaiseen apteekkariperheeseen. Hänen perhettään vainottiin, ja perhe muutti Pietarista Krimille neljäksi vuodeksi Randin ollessa 12-vuotias. Paluun jälkeen perhe näki nälkää, ja isän omistama apteekki kansallistettiin valtiolle.


title: Ayn Rand

text: Rand valmistui Petrogradin valtionyliopistosta ja pääsi turistiviisumilla vierailemaan sukulaistensa luokse Yhdysvaltoihin. Kun hän vuonna 1926 muutti pysyvästi Yhdysvaltoihin, hän muutti nimensä Ayn Randiksi. Rand oli muunnelma perheen sukunimestä, etunimen Ayn sanotaan olevan muunnelma suomalaisen naiskirjailijan nimestä. Rand on sanonut, että oli vain kuullut nimen eikä hän ollut lukenut yhtään kirjailijan teosta. Suomalainen nimi oli mahdollisesti Aino.


title: Ayn Rand

text: Randin romaanien keskiössä on ”randilaisen sankarin” arkkityyppi, henkilö, jonka kyvyt ja riippumattomuus aiheuttavat konfliktin enemmistön kanssa mutta joka silti sitkeästi pitää kiinni arvoistaan. Tämä toistaa Randin kokemusta, kun hän jo pikkulapsena päätti aina pysyä ihanteissaan vastoin vastustamansa kommunismin pyrkimystä määrätä ihmiskohtaloista. Rand uskoi, että ihmisen tulee valita arvonsa ja toimintansa järkeen nojautuen, että ihmisellä on oikeus olla olemassa itsensä vuoksi, vailla pakkoa uhrata itsensä toisille tai oikeutta uhrata toisia itsensä vuoksi, ja että kenelläkään ei ole oikeutta ottaa arvoja toisista (hyödyntää toisia) fyysisen voiman avulla, eikä tuputtaa toisille aatteita tai ajatuksia väkivalloin.


title: Ayn Rand

text: Rand kirjoitti Neuvostoliiton totalitarismista ja piti sosialismia ja kansallissosialismia epäinhimillisinä järjestelminä. Hän sai vähitellen miljoonia lukijoita ympäri maailmaa. Yhdysvaltain keskuspankin entinen pääjohtaja Alan Greenspan on tunnetuimpia randilaisia ajattelijoita. Myös suomalainen pankkiiri Björn Wahlroos on nimennyt Randin itselleen tärkeäksi ajattelijaksi.


title: Ayn Rand

text: Monien mielestä Rand oli libertaristi, mutta Rand itse haukkui libertaristeja ”hirviömäisiksi, kuvottaviksi ihmisiksi, jotka plagioivat ideoitani omiin tarkoituksiinsa”. Libertaaripuoluetta Rand piti suurena vitsinä. Erityisesti anarkisteja Rand vihasi: hän käytti heistä nimitystä ”roskaväki” ("scum").


title: Ayn Rand

text: Yksi Randin keskeisistä ajatuksista on omistuksen koskemattomuus: yksilön valta omaan kehoonsa ja omaisuuteensa. Rand asettaa tälle kuitenkin joitakin rajoitteita, joista Ayn Rand -instituutin perustaja Leonard Peikoff käyttää nimitystä ”omistusoikeuden kontekstuaalisuus”. Rand esittää, että omistusoikeudet voivat olla olemassa vain riittävän sivistyksen piirissä. Näin ollen hänen mukaansa eurooppalaisilla oli aikoinaan täysi oikeus ottaa Pohjois-Amerikka itselleen intiaaneilta. Näin siksi, että Amerikan alkuperäiskansa eli alkeellisessa heimokulttuurissa, eikä heillä ollut riittävää sivistystä omistusoikeuden käsitteen ymmärtämiseen ja kunnioittamiseen.


title: Ayn Rand

text: Randin ajatusmaailmaan vaikuttivat eniten Aristoteles ja valistusajattelijat. Silti Rand piti Immanuel Kantin filosofiaa pahana. Friedrich Nietzsche filosofiaa hän vihasi, mutta arvosti tätä kirjailijana.


title: Ayn Rand

text: Nuoruuden kokemukset vaikuttivat Randin myöhempään kommunisminvastaisuuteen, mikä ilmenee hänen 1936 julkaistussa omaelämäkerrallisessa ensiromaanissaan "We the Living". Romaani filmatisoitiin 1940-luvulla Italiassa nimellä "Noi vivi" muodissa olleen neorealismin hengessä. Pari vuotta myöhemmin (1938) julkaistua dystopiaromaania "Anthem" ei ole sovittu elokuvaksi. King Vidor ohjasi Randin romaanista "The Fountainhead" (1943) vuonna 1949 Randin oman käsikirjoituksen pohjalta Hollywood-elokuvaversio "Pilvenpiirtäjä". Rand kirjoitti käsikirjoituksia myös muutamiin muihin elokuviin ja teatterinäytelmiin. Kirjasta "Kun maailma järkkyi" tehty elokuva "Kun maailma järkkyi" (2011), jonka on ohjannut Paul Johansson.


title: Ayn Rand

text: Rand oli naimisissa taiteilija Frank O'Connorin kanssa. Heillä ei ollut lapsia.


title: Ayn Rand

text: Rand oli tupakoija ja tupakan haittavaikutusten jyrkkä kieltäjä. Rand kuitenkin sairastui keuhkosyöpään. Rand käytti myös amfetamiinia 30 vuoden ajan vuodesta 1942 1970-luvulle.


title: Objektivismi

text: Objektivismi viittaa seuraaviin filosofisiin näkökantoihin:Objektivismin vastakohtina voidaan yleensä pitää relativismia ja subjektivismia.


title: Kapitalisti

text: Kapitalisti merkitsee joko rikasta pääoman eli kapitaalin omistajaa tai kapitalismin kannattajaa. Pääoman omistajasta sanaa käytetään varsinkin politiikasta puhuttaessa.


title: Kapitalisti

text: Kapitalisti on erityisesti pääoman tuotolla (korot, osingot, vuokrat tms.) eläjä, jonka ei tarvitse tehdä työtä elääkseen.


title: Kapitalisti

text: Marxismin mukaan pääomatuloilla eläjä riistää työläisiä eli proletaareja.


title: Kapitalisti

text: Marxilaisen ajattelun mukaan kapitalistisessa yhteiskunnassa kapitalisti omistaa tuotantovälineet. Omistuksen nojalla hän saa määräysvallan tuotannon tuloksiin. Osan tuotannosta syntyneestä arvonnoususta kapitalisti maksaa työläisille palkkana, mutta loput hän pitää itse. Muita tuloja kapitalisti saattaa hankkia keinottelemalla ei-tuotannollisilla finanssipääomilla kuten arvopapereilla ja kiinteistöillä. Kapitalistit myös kilpailevat keskenään. Kilpailun seurauksena kapitalistien pääomat kasautuvat entistä harvempien kapitalistien käsiin.


title: Marx

text: Marx-nimisiä ihmisiä:


title: Ludwig von Mises

text: Ludwig von Mises (29. syyskuuta 1881 – 10. lokakuuta 1973) oli viimeisiä itävaltalaista koulukuntaa edustavia taloustieteilijöitä ja nykyisen libertaristisen liikkeen merkittävä esikuva.


title: Ludwig von Mises

text: Ludwig von Mises oli matemaatikko ja fyysikko Richard von Misesin veli. Hän syntyi Itävalta-Unkarin imperiumin itäosassa sijainneessa Lembergissä (nykyinen Lviv Ukrainassa) ja opetti Wienin yliopistossa 1913–1934. Samanaikaisesti hän toimi Itävallan valtion taloudellisena neuvonantajana muun muassa Itävallan keskuskauppakamarin virkamiehen ominaisuudessa ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen myös Kansainliiton asettaman Itävallan sotakorvauskomitean johtajana.


title: Ludwig von Mises

text: Vuonna 1934 hän muutti Geneveen Sveitsiin saatuaan viran kansainvälisen talouden professorina Institut Universitaire des Hautes Études Internationalesissa. Sveitsissä asuessaankin Mises jatkoi osa-aikaisesti työtään Itävallan keskuskauppakamarissa, mutta vuoden 1938 Anschlussin yhteydessä tapahtuneen Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen valtaannousun jälkeen Mises ei voinut palata Itävaltaan juutalaisen syntyperänsä vuoksi.


title: Ludwig von Mises

text: Vuonna 1940 hän muutti edelleen Yhdysvaltoihin, missä hän opetti New Yorkin yliopistossa 1945–1969.


title: Ludwig von Mises

text: Misesiä pidetään usein itävaltalaisen taloustieteen yhtenä keskeisenä asiantuntijana. Kirjoissaan "Human action" ja "Epistemological problems of economics" hän myös hahmotteli prakseologiaa, itävaltalaisen sosiologian kulmakiveä. Mises kirjoitti ja luennoi laajasti klassisesta liberalismista. Hän kannatti täysin vapaata markkinataloutta ja vähimmäistä yövartijavaltiota. Misesillä oli ratkaiseva vaikutus oppilaaseensa Friedrich von Hayekiin, joka sai sittemmin taloustieteen Nobel-palkinnon ja tunnettiin myös liberalismia puolustavana kirjailijana ja filosofina. Hayek on sanonut kääntyneensä sosialismista liberalismiin parikymmenvuotiaana 1920-luvulla nimenomaan opettajansa Misesin teosten "Liberalismi" ja "Sosialismi" ansiosta. Mises vastusti sosialismia ja suunnitelmataloutta sen vähäisimmissäkin muodoissa koko elämänsä ajan, mutta hänen luottamuksensa vapaaseen markkinatalouteen lujittui vasta hänen nähtyään bolševikkien valtaantulon Venäjällä ja kansallissosialismin nousun Saksassa ja Itävallassa.


title: Ludwig von Mises

text: Mises pyrki osoittamaan, että kun valtio lisää rahamäärää katteettomasti, seurauksena on suhdannevaihteluita, syntyy talouskupla, jota seuraa lama.


title: Ludwig von Mises

text: Mises myös tutki valtiojohtoisten talouksien ja (kannattamiensa) vapaiden markkinatalouksien eroja sekä osoitti talouslaskun ongelman: suunnitelmataloudessa, ilman markkinatalouden hintamekanismia, hyödykkeen kysyntää ei voi tietää, joten on mahdotonta tehdä oikeaa päätöstä siitä, paljonko sitä pitäisi tuottaa. Tällä perusteella hän ennusti Neuvostoliiton romahduksen poikkeuksellisen varhaisessa vaiheessa.


title: Ludwig von Mises

text: Auburnissa Alabamassa toimiva Ludwig von Mises -instituutti on perustettu jatkamaan von Misesin työtä. Instituutin nykyisen linjan yhteydet von Misesin ajatuksiin ovat kiistanalaisia.


title: Margaret Thatcher

text: Margaret Hilda Thatcher (o.s. Roberts; ) oli brittiläinen poliitikko. Hän oli maansa ensimmäinen naispääministeri (1979–1990) ja konservatiivipuolueen puheenjohtaja.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcherin johdolla konservatiivit saivat murskavoiton vuoden 1979 vaaleissa, ja hänestä tuli historian ensimmäinen suurvallan naispääministeri; hän toimi virassa yhtäjaksoisesti vuoteen 1990 asti. Thatcher valittiin pääministeriksi uudelleen 1983 ja 1987. Hän oli ensimmäinen kolmesti vaalit voittanut pääministeri sitten 1820-luvun. Vuonna 1988 hänestä tuli Britannian pitkäaikaisin pääministeri 1900-luvulla.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher toteutti laajoja uudistuksia brittiläisessä yhteiskunnassa. Thatcher tuli tunnetuksi siitä että hän perusteli toimenpiteitä lausahduksella "”There is no alternative”" (), joka tunnetaan lyhenteenä TINA. Thatcherille muodostui rimmaava liikanimi "”milk snatcher”" () hänen leikattuaan kouluista maidon.


title: Margaret Thatcher

text: Ulkopolitiikassa Thatcher ylläpiti erityissuhdetta Yhdysvaltoihin, erityisesti ystävänsä Ronald Reaganin toimiessa maan presidenttinä 1981–1988.


title: Margaret Thatcher

text: Margaret Roberts syntyi Granthamissa, Lincolnshiressa Englannissa. Hänen isänsä Alfred Roberts omisti pienen kaupan ja oli metodistikirkon maallikkosaarnaaja sekä Liberaalipuolueen kannattaja ja kunnanvaltuuston jäsen. Margaret Thatcher pysyi metodistina koko elämänsä ajan. Hän kävi Kesteven and Grantham Girls’ Schoolia. Kotonaan hän työskenteli pienestä pitäen isänsä kaupassa.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher pääsi Oxfordin yliopiston Somerville Collegeen ja opiskeli kemiaa, erityisesti kristallografiaa, sekä osallistui aktiivisesti yliopiston Konservatiiviyhdistyksen toimintaan ja nousi sen johtoon. Lisätäkseen poliittista asiantuntemustaan Thatcher opiskeli sittemmin myös lakia ja valmistui juristiksi vuonna 1953. Samana vuonna hän sai kaksoset, Carolin ja Markin. Avioliiton hän oli solminut vuonna 1951 Denis Thatcherin kanssa; he olivat tutustuneet Kentin konservatiivien toiminnassa.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher oli konservatiivien nuorin ehdokas vuoden 1950 vaaleissa. Muutamassa ensimmäisessä vaalissa hän pääsi ehdokkaaksi vain vaalipiireissä, joissa puolueella ei ollut mahdollisuuksia, mutta hän kavensi niissä työväenpuolueen etumatkaa. Thatcher valittiin parlamenttiin vuonna 1959. Ensipuheissa edustajilla on tapana kiitellä laveasti vaalipiiriään. Thatcher kuitenkin sanoi vain, että Finchleyn asukkaat odottavat hänen menevän suoraan asiaan, ja alkoi puolustaa yksityistä lakialoitettaan, joka sittemmin menikin läpi. Sen ansiosta kunnanvaltuustojen kokouksista tuli julkisia ja lehdistölle tuli oikeus raportoida niistä.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher valittiin konservatiivien varjohallitukseen 1967. Kun puolue voitti vaalit vuonna 1970, hänestä tuli opetus- ja tiedeministeri Edward Heathin hallitukseen, kunnes konservatiivit hävisivät vuoden 1974 vaalit. Tässä tehtävässä hän sai inhoamansa liikanimen ”maitovaras” (milk snatcher) poistettuaan budjettisyistä koululaisilta siihen asti ilmaisen maitoannoksen kouluaterioista.


title: Margaret Thatcher

text: Konservatiivit kärsivät vuonna 1974 toisenkin vaalitappion, mutta puolueen johtohahmot arvioivat siitä huolimatta Heathin aseman niin vankaksi, etteivät uskaltaneet haastaa tätä. Thatcher uskalsi ja yllättäen voitti tämän molemmissa äänestyksissä ja näin hänestä tuli vuonna 1975 puolueen ensimmäinen naispuheenjohtaja.


title: Margaret Thatcher

text: Vuonna 1976 Thatcher piti kuuluisan puheensa, jossa Neuvostoliittoa suututti erityisesti seuraava kohta:


title: Margaret Thatcher

text: Tämän seurauksena Neuvostoliiton puolustusministeriön "Krasnaja zvezda" -lehdessä työskentelevä journalisti Juri Gavrilov nimitti lehden 24. tammikuuta 1976 julkaistussa numerossa Thatcheria ”Rautarouvaksi”. Nimitys levisi ja jäi elämään.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcherin johdolla konservatiivit saivat murskavoiton vuoden 1979 vaaleissa, ja hänet nimitettiin pääministeriksi.


title: Margaret Thatcher

text: Vuonna 1981 useat Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n aktivistit aloittivat vankilassa syömälakon saadakseen poliittisen vangin aseman, jonka työväenpuolue oli heiltä viisi vuotta aikaisemmin lakkauttanut. Thatcher ei myöntynyt vaatimuksiin. Kun kymmenen aktivistia oli kuollut, muut luopuivat lakosta. Syömälakko ja kuolemat saivat runsaasti julkisuutta, mitä pidetään suurena propagandavoittona aktivisteille ja IRA:n poliittisen siiven Sinn Féinin poliittisen nousun alkuna.


title: Margaret Thatcher

text: Argentiinan sotilashallitus valtasi Falklandinsaaret 1982. Thatcher määräsi Kuninkaallisen laivaston argentiinalaisia vastaan, mikä johti Falklandin sotaan. Sota päättyi brittien voittoon.


title: Margaret Thatcher

text: Britannian hallitus ilmoitti vuonna 1984 aikovansa sulkea hiilikaivosta Pohjois-Englannissa ja Walesissä. Kaivostyöläiset aloittivat lakon. Lakon laillisuus sekä lakkovahtien ja poliisien väliset väkivaltaisuudet herättivät suurta kiistaa. Thatcher oli valmistautunut lakkoihin muun muassa keräämällä voimaloille suuret hiilivarastot, minkä vuoksi lakko ei aiheuttanut sähkökatkoja. Vuoden lakon jälkeen ammattiliitto luopui lakosta. Ay-liike jatkoi Thatcherin politiikan arvostelua.


title: Margaret Thatcher

text: IRA teki pommi-iskun 12. lokakuuta 1984 Brightonissa konservatiivipuolueen puoluekokouspaikkana toimineeseen hotelliin. Viisi ihmistä kuoli ja muita loukkaantui. Surmansa sai muun muassa parlamentin jäsen Anthony Berry ja teollisuusministeri Norman Tebbit loukkaantui. Thatcher selvisi vahingoittumattomana, sillä hän oli räjähdyksen tapahtuessa huoneistonsa työhuoneessa.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher antoi vuonna 1987 naistenlehdelle kuuluisan lausuntonsa: ”Yhteiskuntaa ei ole olemassa. On vain yksittäisiä miehiä ja naisia, ja sitten on perheitä.”


title: Margaret Thatcher

text: Thatcherin mukaan vuonna 1989 valtiovarainministeri oli talouden ylikuumentuessa nostanut korkoja 15 prosenttiin EMU-valmistautumisen vuoksi vastoin Thatcherin tahtoa ja kertomatta tälle. Koronnousun seurauksena maan talouskasvu ja Thatcherin suosio heikkenivät pahasti.


title: Margaret Thatcher

text: Kansansuosiota verotti myös se, että Thatcher oli ajanut kaikille kunnan asukkaille tulojen tai varallisuuden suuruudesta riippumatta samansuuruista veroa eli niin sanottua henkiveroa ("poll tax"; tosin siinä oli helpotuksia matalatuloisille) kunnallisen kiinteistöveron tilalle. Veroa vastustavat mielenosoitukset yltyivät lopulta mellakoiksi.


title: Margaret Thatcher

text: Valtaosa konservatiivipuolueesta vastusti Britannian liittymistä Euroopan talous- ja rahaliittoon (EMU), jonka suhteen Thatcher teki pieniä myönnytyksiä säilyttääkseen vaikutusvaltansa Euroopan yhteisöön. Moni kilpailija vaistosi hetken tulleen, ja Thatcher pyrittiin painostamaan eroon.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher oli ollut pettynyt eräiden ministeriensä toimiin ja hoitanut osin heidänkin toimiaan, mikä oli herättänyt vastustusta. Keskeisiä vastustajia olivat Geoffrey Howe ja Michael Heseltine.


title: Margaret Thatcher

text: Heseltine haastoi Thatcherin vuonna 1990 puolueen puheenjohtajakilvassa. Thatcher voitti kilpailijansa ensimmäisellä kierroksella, mutta äänimäärä ei riittänyt suoraan valintaan, eikä hän asettunut ehdolle toiselle kierrokselle, sillä hänen voittonsa olisi ollut epävarma. Toisen kierroksen voitti John Major, josta näin tuli paitsi puoluejohtaja myös pääministeri.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher julisti pääministeriyden jälkeen toimivansa vielä innolla parlamentissa ihanteidensa eteen ja niin hän tekikin. Hän vastusti erityisesti vallan keskittämistä Brysseliin. Seuraavissa vaaleissa (1992) Thatcher ei enää asettunut ehdolle. Tavan mukaan hänestä tehtiin tuolloin paronitar ja hän siirtyi parlamentin (vähemmän vaikutusvaltaiseen) ylähuoneeseen. Hän oli myös sukkanauharitarikunnan jäsen.


title: Margaret Thatcher

text: Vuonna 1998 Thatcher teki paljon julkisuutta saaneen vierailun Chilen entisen diktaattori Augusto Pinochetin luokse, joka oli asetettu kotiarestiin Lontooseen. Pinochet oli ollut avainliittolainen Falklandin sodassa.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher kirjoitti kaksiosaiset muistelmat. Yksityisesti hän tuomitsi monet Majorin toimista, mikä raportoitiin laajalti lehdistössä. Hän tuki vielä tämän seuraajia vaaleissa, kunnes vuonna 2002 pienten sydänkohtausten jälkeen lääkäri kielsi häneltä julkiset esiintymiset. Hän jäi leskeksi 26. kesäkuuta 2003.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher osallistui presidentti Reaganin hautajaisiin kesäkuussa 2004; tosin siellä hänen muistopuheensa esitettiin ennalta nauhoitettuna stressin välttämiseksi. Maaliskuussa 2006 hänet nähtiin konservatiiviministeri John Profumon hautajaisissa, ja syyskuussa 2007 hän kävi teellä Downing Street numero 10:ssä pääministeri Gordon Brownin luona. Hän oli pitkään monien arvovaltaisten yhdistysten johtaja.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcherin terveys alkoi heiketä 2000-luvulla: vuoden 2002 sydänkohtauksen lisäksi hänen kerrottiin saaneen pieniä aivohalvauskohtauksia, ja hän kärsi vaikeasta dementiasta. Kesällä 2010 tuli julkisuuteen tieto Thatcheria koskevasta elokuvahankkeesta, jossa tämän muistisairauskin tuotaisiin esille. Thatcherin lapset arvostelivat aietta. "Rautarouva"-elokuvan painopiste on Falklandin sotaa edeltävissä vaiheissa. Nimiroolissa on Meryl Streep.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher kuoli 8. huhtikuuta 2013 halvauskohtauksen jälkeen. Hänen kuolemansa jälkeen kansanliike sai nostetuksi Judy Garlandin esittämän kappaleen ”Ding Dong! the Witch is Dead” () elokuvasta "Ihmemaa Oz" Skotlannin Scottish Singles Chartin sijalle 1 ja Britannian singlelistan sijalle 2. Punkyhtye Notsensiblesin kappaletta ”I'm in Love with Margaret Thatcher” () masinoitiin samalla tavalla ja se saavutti UK Singles Chartin sijan 35.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher oli Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin hengenheimolainen. Kumpikin uskoi kapitalismin olevan sekä eettisesti oikea että eniten hyvinvointia tuottava järjestelmä. He arvostelivat Neuvostoliiton ihmisoikeusloukkauksia ja uskoivat maan pyrkivän maailmanherruuteen. Toisaalta he uskoivat – toisin kuin useat muut 1970- ja 1980-luvun vaihteessa – neuvostoblokin lopulta häviävän kylmän sodan. Tätä he katsoivat voivansa nopeuttaa haastamalla sen kiihtyvään kilpavarusteluun. Varustelutaso, joka vei noin viisi prosenttia Yhdysvaltain kansantuotteesta vei moninkertaisen osuuden Neuvostoliiton paljon alhaisemmasta kansantuotteesta ja näin tukahdutti sen talouden raskaiden verojen tavoin. Puolustajien mielestä kylmän sodan voitto oli kaksikon tinkimättömyyden ansiota, vastustajien mielestä se tapahtui heistä huolimatta. Thatcher antoi Yhdysvaltain sijoittaa ydinaseita Britanniaan, mitä vastaan rauhanliike järjesti mielenosoituksia.


title: Margaret Thatcher

text: Tarina kertoo Thatcherin Fontainebleaun kokouksessa 1984 sanoneen: ”Haluan rahani takaisin”, minkä seurauksena Britannialle myönnettiin jäsenmaksualennus. Todellisuudessa Thatcher sanoi: ”Emme pyydä EY:ltä tai muiltakaan rahaa. Me vain haluamme omat rahamme takaisin.” Britanniasta oli tulossa suurin nettomaksaja EU:ssa. Pääongelmana oli Britannian pieni maataloussektori, joten EU:n maataloustukijärjestelmästä hyötyivät muut valtiot.


title: Margaret Thatcher

text: Vuonna 1988 Thatcher piti puheen, jossa hän vastusti esityksiä EY:n päätöksenteon keskittämisestä ja liittovaltiorakenteesta. Hänen mielestään EY:n tulisi lisätä kansalaisten vapautta, ei rajoittaa eikä säädellä sitä. Hänestä Britannian monet taistelut valloittajia vastaan eivät saisi kumoutua sillä, että valta siirrettäisiin uudelle Brysselin supervaltiolle. Erityisesti hän vastusti rahaliitto Emua. Tuolloin tulivat myös näkyviin konservatiivipuolueen jakolinjat suhteessa EY:hyn.


title: Margaret Thatcher

text: Oikeistolaisten kriitikkojen mukaan ammattiyhdistysliike oli jähmettänyt talouden ja oli vaarana työllisyydelle, ja työväenpuolue oli epäonnistunut yrityksissään rajoittaa sen valtaa. Thatcher poisti vaiheittain ammattiyhdistysliikkeen etuoikeuksia, ja vastaavasti ay-liike toteutti monia lakkoja, joiden tarkoitus oli vahingoittaa Thatcheriä poliittisesti.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher oli hyvin tinkimätön Pohjois-Irlannin kannoissaan ja piti aluetta osana Britanniaa. Hänen mukaansa asia kuului vain alueen väestölle (jonka protestanttienemmistö halusi pysyä Britannian osana), hallitukselle ja parlamentille, eikä hän suostunut tekemään myönnytyksiä terroristeille.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher tuki kuolemanrangaistuksen palauttamista Britanniaan.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher oli harvoja konservatiiviedustajia, jotka äänestivät homoseksuaalisuuden laillistamisen puolesta. Tästä huolimatta myöhemmin vuoden 1988 Local Government Actin luku 28 kielsi erikseen kunnallishallinnoilta ”homoseksuaalisuuden edistämisen” ja kouluilta homoseksuaalisuuden opettamisen hyväksyttävänä. Thatcher vastusti lain kumoamista vuonna 2000. Thatcher oli laillistamassa aborttia.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher piti Nelson Mandelan Afrikan kansalliskongressia terroristijärjestönä. Hän vastusti myös kansainvälisiä pakotteita Etelä-Afrikkaa vastaan.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcherin mukaan sellaista asiaa kuin yhteiskunta ei ole olemassa.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher ei ollut kiinnostunut feminismiliikkeestä ja hänen mukaansa nainen voidaan ylentää vain meriitin perusteella. Thatcheria kritisoitiin vain yhden naisen nimittämisestä kabinettiinsa 11 vuoden aikana. Thatcherin myös kerrotaan sanoneen että hän vihaa feminismiä ja sanoneen sitä myrkyksi. Vuonna 1982 Thatcher sanoi että taistelu naisten oikeuksista on jo suurelti voitettu.


title: Margaret Thatcher

text: Thatcher on yksi ristiriitaisimpia brittiläisiä poliitikkoja maan historiassa. Useat länsimaalaiset poliitikot ja oikeistolaiset korostavat hänen merkitystään Kylmän sodan voittamisessa yhdessä Yhdysvaltojen presidentti Ronald Reaganin kanssa. Muun muassa Timo Soini on kertonut pitävänsä Thatcheria poliittisena idolinaan. Britanniassa hänet muistetaan ennen kaikkea laajamittaisten yksityistämisten ja julkisen sektorin leikkausten toteuttajana, jotka johtivat luokkaerojen kasvuun ja työväestön aseman heikentymiseen. Työväestön keskuudessa katkeruus Thatcherin hallintoa kohtaan jatkui vielä pitkään tämän jäätyä politiikan ulkopuolelle. Thatcherin kuolema jopa synnytti spontaaneja "kansanjuhlia" eri puolilla Iso-Britanniaa.


title: Margaret Thatcher

text: Brittiparlamentin jäsenet valitsivat 2013 Margaret Thatcherin maan sodanjälkeisen ajan menestyksekkäimmäksi pääministeriksi. Asteikolla 0–10 hän sai arvosanakseen 7,4, jolla hän jätti taakseen Labour-taustaiset kollegansa Clement Attleen (7,3) ja Tony Blairin (6,8).


title: Maankohoaminen

text: Maankohoaminen tarkoittaa maan hyvin hidasta kohoamista. Se johtuu uusimmasta jääkaudesta, jolloin jäätikkö painoi maankuoren lommolleen. Jäätikön aiheuttama maankuoren lommolleen painuminen on havaittavissa nykyään Etelämantereen ja Grönlannin jäätiköistä. Kun jäätikkö on sulanut, lommo pyrkii hitaasti oikenemaan. Kun maa kohoaa rannikolla, kuivaa maata ilmestyy, saaret kasvavat ja merestä ilmestyy uusia saaria. Suomessa maan kohoaminen näkyy selvimmin muun muassa Vaasan seuduilla Merenkurkun rannoilla. Merenkurkun saariston maapinta-ala kasvaa vuosittain noin neliökilometrillä. Koko Suomen pinta-ala kasvaa vuosittain noin seitsemällä neliökilometrillä.


title: Maankohoaminen

text: Fennoskandiassa postglasiaalinen maannousu on suurimmillaan Oulun–Kemin alueella, noin 9 mm vuodessa merenpintaan nähden. Etelä-Suomessa maannousun suuruus on 3–5 mm vuodessa. Suomenlahden pohjukassa nousua ei enää tapahdu. Pohjanmaan muuta Suomea nopeammasta maannoususta johtuen esimerkiksi Vuoksen vesistön laskusuunta on kääntynyt Pohjanlahdesta Suomenlahteen. Suurinta maankohoaminen on Kanadassa Hudsonin lahden alueella, missä se on 13,1 mm vuodessa.


title: Maankohoaminen

text: Monet nykyiset niemet ja rantaa lähellä olevat mäet ovat entisiä saaria. Tämä on syynä siihen, että suomalaisessa paikannimistössä monia niemiä ja mäkiä kutsutaan edelleen saariksi.


title: Maankohoaminen

text: Maannousualue ei rajoitu Suomeen vaan ulottuu koko Fennoskandian yli. Pohjois-Kanadassa on vastaava, mutta paljon laajempi ”laurentiidinen” maannousualue, kuten Länsi-Siperiassakin. Fennoskandian maannousualue on kuitenkin ainoa, joka on tiheän asutuksen keskellä ja siksi parhaiten tutkittu.


title: Maankohoaminen

text: Suomessa Merenkurkku on maankohoamisen takia päässyt Unescon Maailmanperintöluetteloon. Merenkurkun saaristo on Ruotsin Höga Kustenin (Korkean Rannikon) maailmaperintökohteen laajennus.


title: Maankohoaminen

text: Ruotsalainen luonnontutkija Urban Hjärne julkaisi vuonna 1706 tutkimuksen maatumisesta Itämeren vedenpintaan liittyen. Myös suomalainen piispa Eerik Eerikinpoika Sorolainen tutki samaa ilmiötä. Ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius hakkasi vuonna 1731 vuosiluvun Gävlen edustalla olevaan ”norppakiveen” merenpinnan seurantaa varten ja arvioi maannousun suuruudeksi yhden metrin vuosisataa kohden. Toisaalta tiettävästi vanhin maankohoamista koskeva kirjallinen dokumentti on Ruotsista vuodelta 1491, jolloin erään kaupungin asukkaat valittivat kaupungin johdolle pakenevasta merenrannasta ja mataloituvasta venereiteistä. Kaupunki vaadittiin rakennettavaksi, ja rakennettiinkin, lähemmäksi merta.


title: Maankohoaminen

text: Louis Agassiz (1807-1873) julkaisi jääkausiteorian, joka sai maankohoamiseen liittyvään tutkimukseen vauhtia. Skotlantilainen tiedemies Thomas Francis Jamieson (1829-1913) kehitti vuonna 1865 glasiaali-isostasiateorian jääkauden jälkeisestä maankohoamisesta. Kun geologian kehityksen myötä tiedostettiin jääkausien olemassaolo, alettiin ymmärtää, että maannousun syy on isostaattisen tasapainon palautuminen Fennoskandian mannerjäätikön sulamisen jälkeen noin 11 000 vuotta sitten viimeisen jääkauden lopulla. Gerard de Geer (1858-1943) esitti tutkimuksen ""Merenpinnan muutoksista Skandinaviassa kvartäärikaudella"" ja esitti yhtenäisen isobaasin sisältävän maannousukartan Fennoskandiasta ja Pohjois-Amerikasta.


title: Maankohoaminen

text: Maannousun seuranta tapahtuu seuraavilla menetelmillä:Geodeettisen GPS-menetelmän avulla voidaan seurata postglasiaalista maannousua jopa kolmessa ulottuvuudessa: se sisältää myös (pienen) vaakakomponentin. Puhutaan mieluummin postglasiaalisesta muodonpalautusilmiöstä (postglacial rebound). Painovoimamittaukset ovat riippumaton tapa tutkia nousun tarkkaa mekanismia, etenkin "miten" massa virtaa takaisin Fennoskandian maankuoren alle. Maannousututkimuksen avulla voidaan myös selvittää Maan vaipan ns. viskositeetti, eli kuinka tehokkaasti vaipan kalliomassat vastustavat plastista deformaatiota eri syvyyksillä. Ks. kuva. Mareografinen ja tarkkavaaitusten antamat mittaukset kohdistuvat jonkin vuoden keskimerenpintaan ja niiden avulla määritetään ns. "havaittu maankohoaminen", joka eroaan maan keskipisteestä mitatusta "absoluuttisesta maankohoamisesta".


title: Maankohoaminen

text: Toisaalta maankohoamista tutkimisessa on kauan käytetty rannikkoalueiden vanhoja vedenkorkeusmerkkejä sekä vanhoja karttoja. Edelleen perimätieto rannan sijainnista, satamien mataloituminen ja historia tiedot kaupunkien siirrosta ovat luoneet pohjaa maankohoamista koskeville arvioille. Rantakerrostumien perusteella on voitu arvioida muinaisen aallokon rajaa, vedenpinnan korkeutta ja vesistön laajuutta. Stratigrafisella eli kerrostuminen kerrosjärjestystä ja mikrofossiilisisältöä (~piileväfossiilit) tutkimalla on saatu tietoa rannan sijainnista.


title: Maankohoaminen

text: Mannerlaattojen liikkeiden vaikutus maankohoamiseen on pientä, sillä laattojen liikkeellä voidaan selittää vain noin millimetrin suuruinen kohoaminen vuosittain. Kohoamisteorian selittäminen jääkaudella on looginen, joskin teoriaan sisältyy epäsäännöllisyyksiä, joita ainoastaan yksi syy, jääkausi ja isostasia, eivät selitä. Onkin esitetty näkemyksiä siitä, että nykyinen maankohoamisilmiö olisi jatkumo entiselle, jo kauan jatkuneelle maankohoamiselle, ja että maankohoaminen ei olisi vain jäämassan aiheuttama ilmiö, vaan se olisi seurausta laattojen tektonisista liikkeistä. On tehty arvioita jään painosta, jonka perusteella on arvioitu, ettei mannerjää olisi ollut tarpeeksi painava aiheuttaakseen maankohoamisilmiötä vaan pikemmin ollut hidastamassa muinaisista vuoristoista vapautumisesta johtuvaa maankohoamista. Tektonisia prosesseja maankohoamisteoria ei pysty selittämään: vaikka mannerjään reuna ulottui laajimmillaan Puolaan saakka, Puolassa maa ei kohoa, vaan se "”teorian vastaisesti”" vajoaa. Edelleen kysymyksiä on herättänyt maankohoamisvyöhykkeen jatkuminen Suomesta Mustanmeren ja Kaspianmeren alueelle saakka, vaikka siellä ei tiettävästi ole koskaan ollut mannerjäätä.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelu tarkoittaa uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen. Usein vapaa-ajattelulla tarkoitetaan ateismia.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelua ei tule sekoittaa vapaamielisyyteen.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelulla tarkoitetaan historiallisesti lähinnä ateistisia ajatussuuntauksia, joita ovat edustaneet ateistit, uskonnottomat sekulaarihumanistit, rationalistit ja materialistit. Suomessa kansainvälistä vapaa-ajattelijaliikettä on edustanut Vapaa-ajattelijain liitto.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelun aatteelliset juuret ulottuvat muinaiseen Intiaan ja Kreikkaan. Renessanssin aikana uudestaan herännyt kiinnostus antiikin humanismiin ja luonnontieteiden nousu edistivät vapaa-ajattelua. 1600-luvun lopulla ja 1700-luvulla vapaa-ajattelu merkitsi ensisijaisesti uskonnosta tai uskonnollisista dogmeista vapaata ajattelua. Nimitys vapaa-ajattelija levisi John Tolandin ja Anthony Collinsin välityksellä. Myöhemmin vapaa-ajattelua kehittivät valistusajattelijat. Ranskan vallankumouksen yhteydessä ilmestyi 1793 lehti "Le Libre Penseur" (Vapaa ajattelija), mutta järjestäytynyt vapaa-ajattelijaliike syntyi vasta myöhemmin.


title: Vapaa-ajattelu

text: Kansallisella tasolla vapaa-ajattelijat järjestäytyivät ensin 1860-luvulla Englannissa. 1870-luvulla järjestäytyminen jatkui Yhdysvalloissa ja Saksassa. Manner-Euroopan maista vapaa-ajattelijat järjestäytyivät parhaiten Belgiassa. Sen voimaa edisti liberalistien ja sosialistien yhteinen taistelu katolista kirkkoa vastaan. Ranskassa vaikutti vahva tasavaltalainen vapaa-ajattelun perinne, mutta liikkeen voimaa heikensi jakautuminen liberalistiseen ja sosialistiseen siipeen. Kirkonvastainen perinne oli vahva myös Espanjassa ja Italiassa, mutta järjestäytyminen oli vähäistä.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto () perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Perustajat olivat D. M. Bennet Yhdysvalloista, Giovanni Bovio Italiasta, Charles Bradlaugh Englannista, Ludwig Büchner Saksasta, Ramon Chies Espanjasta, Wilhelm Liebknecht Saksasta, alankomaalaissyntyinen Jakob Moleschott Italiasta, César de Paepe Belgiasta, Charles Renouvier Ranskasta, Herbert Spencer Englannista ja Karl Vogt Sveitsistä. Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen ja ihmiskunnan vapauttamiseen uskonnollisista ennakkoluuloista. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Tärkein toimintamuoto on ollut yhteiset kongressit. Suomesta liittoon kuului aikaisemmin Vapaa-ajattelijain liitto 1946–1994.


title: Vapaa-ajattelu

text: Rooman kongressissa 1904 liitto hyväksyi yhteisen periaatejulistuksen. Maailmanliiton eri kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen uudistustyön avulla. Vapaa-ajattelijain mielestä näiden päämäärien toteuttaminen edellyttää kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Julistuksissa todetaan myös, että vapaa-ajattelijain kansainvälinen liike on puoluepoliittisesti sitoutumaton ja että vapaa-ajattelijat levittävät aatettaan väkivallattomin ja demokraattisin menetelmin. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905. Vuoden 1905 kongressi pidettiinkin Pariisissa.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vuosina 1913–20 kongresseja ei voitu pitää maailmansodan vuoksi. Kun Benito Mussolini tuli valtaan Italiassa ja Adolf Hitler Saksassa, he lakkauttivat vapaa-ajattelijajärjestöt. Toisen maailmansodan jälkeen liitto sai vuosien tauon jälkeen kootuksi rivinsä ja piti ensimmäisen sodanjälkeisen kongressinsa Lontoossa keväällä 1946. Sodan jälkeen liitto oli selvästi kallellaan työväenluokkaiseen ateismiin päin. Se ei kuitenkaan ollut liiton ainoa juonne, sillä esimerkiksi brittiläiset vapaa-ajattelijat pitivät Lontoon kongressissa näkyvästi esillä poliittisesti sitoutumatonta humanismia.


title: Vapaa-ajattelu

text: Suomessa valistusaate vaikutti lähinnä sivistyneistön keskuudessa. 1800-luvun lopulla Suomeen tuli darvinismi. Vuonna 1887 yritettiin perustaa uskonnonvapaus- ja suvaitsevaisuusyhdistys, mutta viranomaiset eivät sallineet yhdistyksen toimia. Vuonna 1889 Eero Erkon toimittama lehti "Keski-Suomi" julkaisi artikkelisarjan kehitysopista. Sen johdosta syntyi kiivas keskustelu, johon osallistuivat muun muassa Juhani Aho ja Minna Canth. Samana vuonna alkoivat Minna Canth ja A. B. Mäkelä julkaista Kuopiossa "Vapaita Aatteita" -lehteä, joka esitteli muun muassa kehitysoppia. Lehti oli lopetettava, koska ennakkosensuuri poisti suuren osan lehden kirjoituksista.


title: Vapaa-ajattelu

text: 1900-luvun vaihteessa työväenliikkeen johdossa oli useita uskontokriitikoita. Vuonna 1903 Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen ohjelmaan otettiin kirkon erottaminen valtiosta ja uskonnonopetuksen poistaminen kouluista.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vuosina 1902–05 ilmestyneeseen "Euterpe"-lehteen kirjoittivat muun muassa Rolf Lagerborg, Gunnar Castrén ja Georg Schauman. Vuosina 1909–17 S. E. Kristiansson julkaisi "Vapaa Ajatus" -lehteä. A. B. Sarlin kirjoitti laajan kirjasarjan salanimellä Asa Jalas.


title: Vapaa-ajattelu

text: Ylioppilasyhdistys Prometheuksen toimintaan (1905–14) osallistuivat muun muassa Edvard Westermarck, Rafael Karsten, Rolf Lagerborg, Knut Tallqvist, Wilhelm Bolin, Yrjö Hirn, Georg Schauman, Hjalmar Magnus Eklund, Harry Federley, Alma Söderhjelm, Gunnar Castrén, K. H. Wiik, Viktor Heikel ja Ernst Lampén. Yhdistys vaati tunnustuksellisen uskonnonopetuksen poistamista kouluista. Westermarck oli myös Englannin vapaa-ajattelijajärjestön jäsen.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelijat odottivat paljon vuoden 1923 uskonnonvapauslailta. Tuloksiin pettyneinä he alkoivat 1920-luvun lopulla perustaa siviilirekisteriläisyhdistyksiä. Yhdistykset muun muassa perustivat omia hautausmaita. 1930-luvun alussa siviilirekisteriläisten järjestäytyminen vaikeutui, mutta vuosikymmenen lopulla järjestäytyminen saattoi jatkua, ja 1937 perustettiin Suomen siviilirekisteriyhdistysten keskusliitto, josta tuli myöhemmin Vapaa-ajattelijain liitto Liiton äänenkannattaja alkoi ilmestyä 1937 nimellä "Ajatuksen vapaus".


title: Vapaa-ajattelu

text: Talvisodan lähestyessä hallitusta vaadittiin lakkauttamaan epäilyttäviksi katsottuja järjestöjä. Keskeisen Tampereen yhdistyksen lakkauttaminen lähes lopetti siviilirekisteriläisliikkeen toiminnan jo hieman ennen talvisotaa. Liiton kotipaikka siirrettiin Turkuun, ja tiettävästi varsinaista toimintaa liiton tasolla oli seuraavan kerran vasta keväällä 1942. Kunnolla toiminta jatkui vasta jatkosodan jälkeen 1945. Tällöin liiton kotipaikaksi tuli Helsinki. Liiton lehden nimeksi tuli "Vapaa ajattelija". Toisen maailmansodan jälkeen Suomen vapaa-ajattelijain järjestäytyminen jatkui vilkkaana, ja myös kirkosta eroaminen yleistyi.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelijain liitto on osa kansainvälistä vapaa-ajattelija-, humanisti-, sekularisti-, ateisti- ja rationalistiliikettä. Liiton tavoitteena on kirkon ja valtion ero sekä tieteellisen todellisuuskäsityksen edistäminen. Liiton jäsenyhdistyksiin kuuluu noin 1 500 jäsentä. Sääntöjensä mukaan liitto on uskonnottomien ja uskontokuntiin kuulumattomien henkilöiden muodostamien yhdistysten keskusjärjestö. Liitto on poliittisesti sitoutumaton. Sen tavoitteena on ajaa uskonnottomien etuja, oikeuksia ja oikeusturvaa sekä edistää tieteeseen perustuvan uskonnottoman todellisuuskäsityksen leviämistä, uskontokritiikkiä ja ajatuksenvapautta.


title: Vapaa-ajattelu

text: Liiton on tarkoituksena toimia uskonnottomien yhteiskunnallisen ja oikeudellisen aseman parantamiseksi tekemällä aloitteita valtiovallalle ja kunnille ja toimimalla uskonnottomien puolestapuhujana julkisessa keskustelussa. Liiton tavoitteina on myös antaa tietoa uskonnottomien ihmisten oikeuksista ja velvollisuuksista. Liitto myös valistaa ihmisiä uskonnottomaan tapakulttuuriin liittyvissä tavoissa kuten nimenantojuhlassa, aikuistumiskoulutuksessa ja -juhlassa, avioliiton solmimisessa ja hautajaisten järjestämisestä.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelijoiden mielestä julkisen vallan tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Tavoitteena on lainsäädännöllisin muutoksin valtiokirkkojärjestelmän purkaminen ja uskonnonopetuksen poistaminen kouluista, päivähoidosta sekä valtion yliopistoista. Kaksi valtiokirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä kirkollisveron kautta. Kirkoilla ei tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia.


title: Vapaa-ajattelu

text: Liiton puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa Kusti Kulo, V. T. Aaltonen, Yrjö Ruutu, Väinö Voipio, Kari Saari, Erkki Hartikainen ja Jussi K. Niemelä. 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa liiton pääsihteeri Erkki Hartikaisen tavoitteena oli saada Suomen kouluihin oma oppiaine uskonnottomille. Hartikainen teki vuonna 1978 kantelun Yhdistyneitten Kansakuntien ihmisoikeuskomitealle uskontojen historian ja siveysopin peruskoulun opetussuunnitelmasta Suomessa. Kantelu ratkesi 1981 ja Suomeen saatiin elämänkatsomustieto kouluihin oppiaineeksi. Vuodesta 1985 Hartikainen on johtanut Suomen ateistiyhdistystä, joka perustettiin tämän mukaan varajärjestöksi siltä varalta, että muut järjestöt luopuvat ateistien ihmisoikeuksien puolustamisesta.


title: Vapaa-ajattelu

text: Kirjailija Väinö Voipio määritteli vapaa-ajattelijan seuraavasti (1963):


title: Vapaa-ajattelu

text: Kari Saaren mukaan vapaa-ajattelu määritellään nykyisin käsitykseksi, jolle on tunnusomaista järkiperäisyys ja avoimuus uusille perustelluille näkemyksille, sekä kyky jatkuvaan uudistumiseen. Vapaa-ajattelu arvostaa järjen vapaata käyttöä ja tieteellistä ajattelua. Vapaa-ajattelijat eivät pidä totena mitään muuta kuin sellaista, mikä on älyllisesti perusteltua. W. K. Cliffordin tunnetun lausuman mukaan on aina ja kaikkialla väärin uskoa mihinkään riittämättömin perustein. Saaren mukaan aina tulee olemaan asioita, josta ei tiettynä hetkenä ole inhimillistä tietoa. Ei ole kuitenkaan luottamista siihen, että olisi olemassa jokin kokemusperäisen tutkimuksen ja havainnoinnin ylittävä keino hankkia tietoa kaikkeudesta, kuten henkilökohtaiset kokemukset tai pyhien kirjojen tapaiset arvovallat. Vapaa-ajatteluun kuuluu pyrkimys taistella henkistä urautumista ja auktoriteettiuskoa vastaan.


title: Vapaa-ajattelu

text: Saaren mukaan aina tulee olemaan asioita, joita ihmisjärki ei tietyllä hetkellä kykene käsittämään. Ei ole kuitenkaan osoitettu, että olisi olemassa jokin uskonnollinen tietämisen laji, jonka avulla voitaisiin saada selville tieteeltä ja järkiajattelulta salattuja totuuksia.


title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelijain liiton kulttuuriohjelman mukaan vapaa-ajattelijat edustavat Suomessa sekulaaria humanismia, joka on luontoon perustuva, ei-jumalauskoinen ja eettinen elämänkäsitys.


title: Vapaa-ajattelu

text: Jussi K. Niemelä kirjoitti vuonna 2009 toimiessaan Vapaa-ajattelijain liiton puheenjohtajana, että useille tahoille on pesiytynyt ennakkoluulo, jossa vapaa-ajattelu yhdistetään neuvostoliittolaiseen marxilaiseen ateismiin. Niemelän mukaan tätä ennakkoluuloa levittää kirkko. Hänen mukaansa suhtautumista vapaa-ajatteluun voi verrata joidenkin kristillisten tahojen tapaan suhtautua homoihin, jossa homot hyväksytään niin kauan kuin he eivät tee homoseksuaalisia tekoja. Niemelän mukaan asiaa voisi auttaa se, jos ateistit alkaisivat käyttää itsestään englannin kielen sanaa bright, joka yhdistää vapaa-ajattelun länsimaiseen humanistiseen liikkeeseen.


title: Vapaa-ajattelu

text: Erkki Hartikainen pitää sanaa 'bright' huonona peitenimenä. Myös 'vapaa-ajattelija', 'rationalisti' ja 'humanisti' ovat sekaannuksia aiheuttavia peitenimiä. Kun bright-sanaa levitettiin, hän sanojensa mukaan esitti Atheist Alliancelle vastalauseen moiselle sanahölmöilylle. Ateismia ei voida Hartikaisen mielestä tehokkaasti edistää peitenimillä. Ateismista on puhuttava ateismina tai vielä mieluummin jumalattomuutena. Uskonnottomien piilotteleminen peitenimien takana on hänestä ”imagofasismia”, ryhmän imagon nostamisen asettamista kaikkien muiden asioiden edelle. Jos jotain muuta sanaa halutaan käyttää, ateistit voivat kutsua itseään sivistyneiksi.


title: Tory

text: Tory-puolue on Ison-Britannian konservatiivisen puolueen lempinimi.


title: Tory

text: Nimitys "tory" tulee iirinkielisestä sanasta "toraidhe", ja se on tarkoittanut 1640- ja 1650-luvuilla irlantilaisia sotilaita, jotka taistelivat Oliver Cromwellia ja englantilaisia miehittäjiä vastaan. Englannin uskonpuhdistuksen aikaan 1600-luvun lopulla oli vallalla toryjen ja whigien välinen kiista siitä, voiko kuningas Jaakko II nousta valtaistuimelle, vaikka oli katolinen, anglikaanikirkkoa tukeneen veljensä Kaarle II:n jälkeen. Toryt kannattivat tällöin Jaakkoa. Toryt ja whigit olivat Ison-Britannian parlamentin kaksi puoluetta 1700-luvulla, vaikka niiden väliset erot osittain laimenivatkin.


title: Konservatismi

text:
Konservatismi (uuslat. "conservatismus", latinan sanasta "conservare" ’säilyttää’) on poliittinen aatesuuntaus, joka puolustaa perinteitä ja perinteisiä arvoja, vastustaa kumouksellisuutta ja radikalismia ja pyrkii uudistusten maltillisuuteen. Konservatismi syntyi Ranskan suuren vallankumouksen vastavaikutuksena 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa ja asettui vastustamaan valistusaikana kehittyneitä liberalismia ja sosialismia. Konservatismi korostaa historiallisen kehityksen tietä syntyneiden yhteiskuntamuotojen arvoa. Jatkuvuuden turvaajina ovat yhteiskunnassa sellaiset laitokset kuin perhe, uskonto ja armeija, jotka takaavat moraalisen järjestyksen.
Poliittista kirjoa kuvaavavassa vasemmisto-oikeisto-vastakkainasettelussa konservatismi on perinteisesti sijoitettu oikeistoon. Oltuaan alun perin liberalismin ja demokratian oppeja vastustavaa, konservatismi muuttui myöhemmin kapitalismin kannattajaksi. Konservatiivit omaksuivat nationalismin ja kansakunta muodostui konservatismin keskeiseksi yhteisöksi. Taloudellisissa käsityksissään konservatismi korostaa liberalismin tavoin yksityisomistuksen ja vapaan markkinatalouden merkitystä. Konservatiivinen politiikka on hyväksynyt myös maltillisesti toteutetun sosiaalipolitiikan.


title: Konservatismi

text: Konservatismin merkitys riippuu siitä, mitä pidetään perinteisenä tiettynä aikana tietyssä paikassa. Täten eri maiden konservatiivit saattavat olla monista asioista eri mieltä. Poliittisen konservatiivisuuden syntyi monarkian ja aristokratian puolustamisena vapautta ja tasa-arvoa korostavia valistusaatteita vastaan. Nämä aatteet ja porvariston varallisuuden kasvu muodostivat taustan Yhdysvaltain itsenäistymiselle 1776 ja varsinkin Ranskan vallankumoukselle 1789.


title: Konservatismi

text: Brittiläinen Edmund Burke muotoili brittiläisen konservatismin periaatteita teoksessaan "Reflections on the Revolution in France" (1790). Burke hän katsoi perinteisiin pohjautuvien arvojen hylkäämisen johtavan yhteiskunnassa sekasortoon. Burke suositteli maltillista brittiläistä monarkiaa, kun taas ranskalainen kreivi Joseph de Maistre vaati palaamista rajattomaan monarkiaan. Napoleonin sotien jälkeen Ranskaan tuli restauraation aika. Sanaa konservatismi käytettiin tiettävästi ensi kertaa monarkian restauraatiota kannattaneessa sanomalehdessä "Le Conservatour" (1818–20).


title: Konservatismi

text: Amerikkalaisen konservatismin synty liittyy federalistiseen puolueeseen, joka Burken tavoin vaati eri valtiomahtien valvontaa toisiaan kohtaan. Federalistien mielestä perinteisen aateliston puuttuessa parhaat hallitsemisen kyvyt oli ”luonnollisella” aatelistolla, jonka asema perustui varallisuuteen ja sivistykseen.


title: Konservatismi

text: Englantilainen Benjamin Disraeli ja preussilainen Otto von Bismarck pyrkivät katkaisemaan liberalismin ja sosialismin kannatuksen kasvun huolehtimalla yhteiskunnallisista parannuksista. Kansallisuusaate kehittyi edistysmielis-liberaalisesta säilyttäväksi tekijäksi. Kansallismielisiin tunteisiin vedottiin poliittisia, uskonnollisia tai kansallisia vähemmistöjä vastaan. Näin tehtiin esimerkiksi Ranskassa Dreyfusin tapauksen aikana. Venäjän tunnetuin konservatiivinen vaikuttaja oli Konstantin Pobedonostsev, jolla oli suuri vaikutus Aleksanteri III:n politiikkaan.


title: Konservatismi

text: Useissa maissa oikeistolaiset puolueet muodostavat konservatismin poliittisen perustan, vaikka monien oikeistolaisten puolueiden poliittinen ohjelmaa ei voi sanoa kokonaisuudessaan konservatiiviseksi. Tällaisia puolueita ovat olleet muun muassa kristillisdemokraattiset ja kristillissosiaaliset puolueet.


title: Konservatismi

text: Euroopassa konservatiivisiin tai liberaalikonservatiivisiin puolueisiin on luettu muun muassa keskustaoikeistolaiset Britannian konservatiivipuolue, Ranskan tasavaltalaiset, Saksan kristillisdemokraattinen unioni, Forza Italia, Norjan konservatiivipuolue ja Ruotsin Maltillinen kokoomus.


title: Konservatismi

text: Suomessa keskustaoikeistolainen Kansallinen kokoomus on saanut konservatiivien ja liberaalien ääniä. Suomen Kristillisdemokraatit edustaa kristillisdemokraattista ja Perussuomalaiset kristillissosiaalista arvokonservatismia.


title: Konservatismi

text: Yhdysvalloissa konservatismi yhdistetään republikaaniseen puolueeseen, mutta maassa on myös useita pieniä konservatiivisia puolueita sekä konservatiivisia kansalaisjärjestöjä. Järjestäytyneen konservatiivisuuden sisällä on useita suuntauksia, jotka poikkeavat huomattavasti toisistaan. Toisesta maailmansodasta 1970- ja 1980-luvulle asti oikeiston vaikutusvaltaisin konservatiivinen suuntaus oli "New Conservatism" (suom. 'uuskonservatismi'). Sen jälkeen maassa ovat vahvistuneet kristillinen oikeisto, neokonservatismi, jota myös uuskonservatismiksi kutsutaan, sekä paleokonservatismi.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalainen taloustiede on yksi taloustieteellisen ajattelun koulukunnista, jonka näkemykset perustuvat metodologiseen individualismiin – eli ajatukseen siitä, että yhteiskunnalliset ja sosiaaliset ilmiöt ovat seurausta yksilöiden toiminnasta ja motivaatiopohjasta. Itävaltalaisen koulukunnan ajattelumaailma on verrattain lähellä uusklassista taloustiedettä, mutta kuitenkin uusklassismista poiketen se korostaa hyödyn subjektiivisuutta, markkinoiden toiminnan epävarmuutta, yrittäjyyden riskejä, sääntelyn toimimattomuutta ja nykyisen rahajärjestelmän epäneutraalisuutta suhteessa kansantalouteen.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Koulukunnan näkemykset olivat keskeisessä roolissa modernin taloustieteen kehityksessä 1800-luvulla aikaansa edellä olevan Carl Mengerin luodessa muun muassa laskevan rajahyödyn ja marginaalisuureiden käsitteet, jotka ovat edelleen yleisesti hyväksytty selitys ja vallitseva näkemys taloustieteessä hintojen määräytymiselle markkinoilla. Myös hyödyn subjektiivisuus – eli ajatus siitä että hyödykkeen hintatasoa ei määrää pelkästään siihen sitoutuneiden työtuntien määrä, vaan se kuinka arvokkaaksi kukin yksittäinen taloudellinen toimija kyseessä olevan hyödykkeen määrittelee – sekä suunnitelmataloutta kritisoiva talouslaskennan ongelma ovat tulleet yleisesti hyväksytyksi osaksi taloustieteen valtavirtanäkemystä. Itävaltalaisen koulukunnan erimielisyydet kuitenkin kasvoivat yleisesti hyväksyttyjen taloustieteen näkemysten kanssa, ja 1900-luvun loppupuolella se erkaantui valtavirrasta etupäässä anarkokapitalistisen rothbardilaisen haaran piiriin. Nykyisellään teoriaa pidetään varsin kiistanalaisena, mutta sen painotuksella tuottavuuden luovaan osuuteen ja kritiikillä uusklassisen talousteorian käyttäytymistieteellisiä teorioita kohtaan on ollut merkittävä vaikutus taloustieteen kehitykseen.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalainen koulukunta sai alkunsa Itävallan keisarikunnan pääkaupungissa Wienissä ja se tuotti 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa huomattavia taloustieteen edistysaskelia, mutta sen jälkeen itseään itävaltalaisiksi kutsuneet ajattelijat ovat eriytyneet taloustieteen valtavirran myöhemmistä näkemyksistä ja saaneet kritiikkiä monilta tunnetuilta taloustieteilijöiltä, kuten valtavirran taloustiedettä edustavilta libertaarilta Bryan Caplanilta, keynesiläisiltä Paul Krugmanilta ja Paul Samuelsonilta sekä myös monetaristien Milton Friedmanilta.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaisen koulukunnan aiempia aikaansaannoksia ovat muun muassa neoklassinen arvoteoria ja subjektiivinen arvoteoria sekä osa talouslaskun ongelma -teoriaa, joka käsittelee keskusjohtoisen suunnitelmatalouden ja toisaalta hajautetun vapaan markkinatalouden kykyä kohdentaa resursseja järkevästi. Hayekin mukaan markkinatalouden avulla pystytään parhaiten hyödyntämään tietoa yhteiskunnallisella tasolla, sillä yksilöiden hallussa oleva tieto on puutteellista ja sirpaleista. Näitä kontribuutioita tuottivat varhaiset itävaltalaiset Carl Mengeristä alkaen, ja von Misesillä ja Hayekillä oli vielä osuutensa niissä, vaikka heidän viime vuosinaan valtavirran taloustiede kehittyi jo eräiltä muilta osin erilleen heistä.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Nykyitävaltalainen taloustiede on suosittua etenkin anarkokapitalistien rothbardilaisen haaran keskuudessa. Ludwig von Mises -instituuteista Yhdysvalloissa sijaitseva on itävaltalainen.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaisen talousteorian määrävä luonne on sen metodologia, jonka mukaan positivistinen asenne ja luonnontieteellisen metodin käyttö ei ole läheskään yhtä hyvä idea kuin taloustieteen ja ihmisen toiminnan tutkiminen käytännönläheisen logiikan, prakseologian avulla. Ludwig von Mises katsoi, että taloustiede poikkeaa luonnontieteistä, joten taloustieteissä ei voi teorian luomisessa käyttää empiiristä metodia vaan apriorista päättelyä. Itävaltalaisen taloustieteen kuuluisimmat edustajat ovat Carl Menger, Ludwig von Mises ja Friedrich Hayek. Nimestään huolimatta itävaltalainen taloustiede oli suosituinta Yhdysvalloissa toisen maailmansodan jälkeen, koska esimerkiksi Ludwig von Mises muutti Yhdysvaltoihin, ja Itävallassa oli kansallissosialismin valtakaudella vaikeata harjoittaa itävaltalaista taloustiedettä. Koulukunta on kuitenkin nykyään varsin marginaalisessa asemassa uusklassiseen taloustieteeseen nähden.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaisen taloustieteen mukaan markkinat eivät ole tasapainossa markkinataloudessa kuten uusklassinen taloustiede teorioissaan usein olettaa. Itävaltalaiset taloustieteilijät kritisoivat uusklassisen taloustieteen yksinkertaistettuja tasapainomalleja ja niiden naiiveja taustaoletuksia (ks. täydellinen kilpailu), jotka ovat heidän näkemystensä mukaan kaukana rahoitusmarkkinoiden todellisesta luonteesta. Kapitalismi ja sen mukanaan tuoma kilpailu ja hajautettu vapaa markkinatalous koetaan kuitenkin parhaana talousjärjestelmänä, koska sen nähdään reagoivan parhaimmalla mahdollisella tavalla markkinoiden epätasapainoon, kuten esimerkiksi pääoman ja omistuksen keskittymiseen. Itävaltalaiset taloustieteilijät katsovat valtion olevan monopolien ja kartellien lähde ja tukija eivätkä määrittele yksityistä, potentiaalisesti kilpailulle altista yritystä monopoliksi tai katso vapaassa markkinataloudessa syntynyttä kartellia tai luonnollista monopolia välttämättä haitalliseksi ja tyypillisesti vastustavat kilpailulainsäädäntöä, joka vähentää sopimusvapautta.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Uusklassisesta taloustieteestä itävaltalaisen koulukunnan erottaa ennen kaikkea jälkimmäisen negatiivinen suhtautuminen yksittäisten toimijoiden toimintojen vaikutusten summan aggregointiin makrotasolle, sekä usein kriittinen suhtautuminen uusklassisen taloustieteen yksinkertaistettuihin matemaattisiin malleihin. Itävaltalaiset taloustieteilijät katsovat, että yksinkertaistetut matemaattiset mallit epärealistisine taustaoletuksineen eivät ole hyödyllisiä talouden monimutkaisuuden ja ihmisen käyttäytymisen ennakoimattomuuden takia.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaisen taloustieteen tutkimusperinne poikkeaa merkittävästi valtavirran taloustiedettä nykyisin hallitsevasta neoklassisen taloustieteen lähestymistavasta. Itävaltalaisen koulukunnan edustajien mukaan talouselämän ja rahoitusmaailman tutkimista ei voida lähestyä kuin muita luonnontieteitä, joissa tutkitaan lähinnä fyysisiä ilmiöitä joilla ei ole omaa tahtoa (kuten kemiaa, fysiikkaa ja biologiaa). Heidän tutkimuskäsityksensä perustuu metodologiseen dualismiin, jossa taloustieteen tutkimuskohde on lähempänä yhteiskuntatieteitä kuin luonnontieteitä. Luonnontieteet pyrkivät tutkimaan kasveja ja planeettoja, kun taas yhteiskuntatieteilijät tutkivat inhimillistä ajattelua, asioiden subjektiivista arvostusta ja taloudellisten toimijoiden omaa tahtoa. Itävaltalaiset taloustieteilijät pyrkivät välttämään sellaisia tutkimusasetelmia, jossa inhimilliset taloudelliset toimijat oletetaan tahdottomiksi objekteiksi, jotka ovat täysin poliittisten aatteiden ja valtiovallan ohjailtavissa. Objektiivisena pysyminen on itävaltalaisten ajattelijoiden mukaan suurempi ongelma yhteiskuntatieteille, sillä niissä tutkija ei ole samalla tavalla ulkopuolinen ja erillinen tutkimuskohteestaan, toisin kuin luonnontieteille. Yhteiskuntatieteissä tutkija on aina välttämättä osa tutkimiaan ilmiöitä.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaisten ratkaisu tähän taloustieteen objektiivisuusongelmaan on apriorismi, jonka perusajatuksena on se että tutkijalla on käytössään eräänlaisia perustavanlaatuisia postulaatteja eli totena pidettäviä aksioomia, joiden kautta hän voi johtaa päätelmiä deduktiivisesti. Aksioomat ovat tosia, eikä niitä voida osoittaa empiirisesti oikeiksi tai vääriksi. Näistä loogisesti tehtyjen johtopäätösten tulee myös silloin olla tosia. Tästä loogisesta päättelyprosessista on itävaltalaisten taloustieteilijöiden mukaan helppo erottaa moitteettomat ja puolueettomat tutkimukset, ja ne tutkimukset joihin on sekoitettu analyysin mukaan omia toiveita ja poliittisia uskomuksia.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Klassisen taloustieteen kehitys jumittui aikanaan pitkälti arvonmäärityksen ongelmaan, ja he yrittivätkin osoittaa että asioilla olisi olemassa jokin rahassa ilmaistava perustavaa laatua oleva objektiivinen arvo. Itävaltalaisen koulukunnan merkittävä saavutus on ollut ratkaisun tarjoaminen tähän ongelmaan. Itävaltalaisten taloustieteilijöiden mukaan asioilla on se arvo, minkä ihmiset niille antavat, riippumatta niiden valmistamiseen sitoutuneista työtunneista ja muista kustannuksista, eli subjektiivinen arvoteoria. Subjektivismi ja rajahyödyn teoria olivat vallankumouksellisia ideoita taloustieteellisessä ajattelussa, ja näitä itävaltalaisen koulukunnan ajatuksia pidetään edelleen yhtenä taloustieteen merkittävimmistä edistysaskeleista.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaiset ajattelijat keskittyvät mieluummin inhimillisiin taloudellisiin toimijoihin yksilönä kuin ryhmänä, organisaationa tai yhteiskuntaluokkana, koska ne eivät ole toimivia subjekteja. Metodologisen individualismin mukaan esimerkiksi valtio muodostuu aina sen nimissä toimivista yksittäisistä poliitikoista ja muista virkamiehistä, joiden henkilökohtaisesta toiminnasta ja motivaatiopohjasta kumpuavat erilaiset yhteiskunnalliset ja sosiaaliset ilmiöt. Itävaltalaisten taloustieteilijöiden mukaan ihmisten toiminta on aina tarkoituksenmukaista ja rationaalista. Rationaalisella ajattelulla itävaltalaiset tarkoittavat nimenomaan tietoista päämäärien tavoittelua. Näin itävaltalaisten käsitys rationaalisuudesta on itseasiassa huomattavasti laajempi kuin neoklassisen taloustieteen kapea-alaisempi käsitys puhtaasta voiton maksimoinnista, joka ei esimerkiksi ota huomioon muuttuvaa sijoituskäyttäytymistä eläkkeelle siirryttäessä. Esimerkiksi neoklassisen taloustieteen mukaan olisikin irrationaalista realisoida voittoja eläkkeelle siirryttäessä (koska siinä taloudellinen hyöty ei maksimoidu), kun taas itävaltalaisen koulukunnan edustajat tiedostavat sen, että ihmisen elinaika on rajallinen ja voittojen kotiuttaminen ennen kuolemaa on ihmisen tarkoituksenmukaista eli rationaalista toimintaa.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Lisäksi itävaltalaisen rahateorian erityisenä piirteenä on kansantalouden suhdannevaihteluiden (kuten ylikuumenemisten ja lamakausien) selittäminen itävaltalaisella sykliteorialla (), inflatorisella rahapolitiikalla ja osittaiseen kassavarantovelvoitteeseen perustuvalla keskusjohtoisella pankkijärjestelmällä (). Itävaltalaisten taloustieteilijöiden näkemysten mukaan "nousukaudella" liian löysän rahapolitiikan takia korkotaso on matalampi kuin luonnollisen korkotason tulisi olla, minkä seurauksena taloudelliset toimijat kuvittelevat resurssien olevan suurempia kuin ne todellisuudessa ovatkaan, säästävät liian vähän, pankit myöntävät luottoja liian löysin perustein tuottamattomiin kohteisiin ja sijoittajat investoivat vääriin instrumentteihin, jotka lamakaudella osoittautuvatkin tappiollisiksi. Itävaltalaiset taloustieteilijät katsovat, että lama on jopa tarpeellinen kestämättömän nousukauden virheiden korjaamiseksi ja että keskuspankkijohtoinen rahapoliittinen elvytys johtaa lopulta talouden vääristymien pahenemiseen ja laman pitkittymiseen. Itävaltalaiset taloustieteilijät katsovat, että keynesiläinen elvyttävä rahapolitiikka on kestämätöntä ja että löysällä rahapolitiikalla ei voida estää lamaa, vaan itseasiassa päinvastoin sillä luodaan, vahvistetaan ja pitkitetään lamoja. Taloustieteilijä Murray Rothbard katsoi, että 1930-luvun suuri lama oli seurausta 1920-luvun löysästä rahapolitiikasta. Hän kritisoikin monetaristeja siitä, että he uskovat keskuspankin rahamäärää tasaisesti ja hitaasti lisäävän rahapolitiikan olevan neutraalia ja voivan estää lamat, kuten 1930-luvun laman ja inflaation. Murray Rothbard katsoi inflaation olevan rahamäärän kasvua, eikä uskonut hintaindeksien voivan mitata inflaatiota mielekkäästi.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalaiset taloustieteilijät kuten Ludwig von Mises ja Friedrich von Hayek ovat kritisoineet myös sosialisteja ja väittäneet, että sosialistinen suunnitelmatalous on mahdotonta tai tehotonta, koska sosialismissa ei ole yrittäjiä eikä pääomaa ja koska markkinatalouden hajautettua päätöksentekoa ei voida korvata suunnitelmataloudella. Itävaltalaiset taloustieteilijät, varsinkin Hayek katsoivat, että markkinatalouden informaatio on hajautunutta eikä sitä voida saada selville suunnitelmatalouden ylläpitämissä virastoissa. Itävaltalaisen taloustieteellisen katsantosuunnan mukaan markkinatalouden hintajärjestelmää on mahdotonta toteuttaa sosialismissa hyvin. Mises, Hayek ja muut itävaltalaiset taloustieteilijät kritisoivat myös sosiaalivaltiota. Hayek kritisoi sosiaalivaltiota kirjassaan nimeltä "Tie orjuuteen". Hayek kutsui sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja muita sosiaalisia käsitteitä tyhjiksi kirjassaan "Kohtalokas ylimieli".


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Eräät libertaarit taloustieteilijät ovat katsoneet nykyitävaltalaisten uskovan tiettyihin "ilmeisiin" tosiasioihin liian vahvasti, vaikka empiria osoittaa, että nämä eivät kaikissa tilanteissa täysin pidä paikkaansa. Caplanin mukaan itävaltalaiset myös ajattelevat näkemyseronsa taloustieteen valtavirrasta suuremmaksi kuin se todellisuudessa onkaan. Milton Friedmanin mukaan monetaristinen taloustiede, selittäessään Yhdysvaltojen suhdannevaihtelujen historian, osuu hyvin yksiin tapahtuneiden tosiasioiden kanssa toisin kuin itävaltalainen.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Itävaltalainen suhdannevaihteluteoria (eng. "Austrian Business Cycle Theory", ABCT) tai sykliteoria yrittää selittää suhdannevaihteluita heterodoksisen itävaltalaisen koulukunnan ideajoukon avulla. Teoria pitää suhdannevaihteluita pankkien liian löysän luotonannon vääjäämättömänä seurauksena ja keskuspankkien tehottomien rahapoliittisten toimien pahentamana, minkä seurauksena korkoaste pysyy liian matalana liian kauan, johtaen liialliseen luotonluontiin, spekulatiivisiin talouskupliin ja vähentyneeseen säästämisasteeseen.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Puolestapuhujat uskovat, että pitkittynyt matalien korkoasteiden ja liiallisen luotonluonnin ajanjakso johtaa epävakaaseen epätasapainoon säästämisen ja investoimisen välillä. Teorian mukaan suhdannevaihtelu alkaa seuraavalla tavalla: Matalilla korkoasteilla on taipumus stimuloida lainan ottamista pankkijärjestelmästä. Tämä luoton laajentuminen aiheuttaa rahan tarjonnan laajentumisen, rahan luonnin prosessin vähimmäisvarantojärjestelmässä avulla. Esitetään, että tämä johtaa kestämättömään luottoperäiseen boomiin, jonka aikana keinotekoisesti stimuloitu lainan ottaminen pyrkii väheneviin investointimahdollisuuksiin. Vaikkain kiistelty, puolestapuhujat ovat sitä mieltä, että luottoperäinen boomi johtaa laajalle levinneisiin huonoihin investointeihin. Teoriassa oikaisu tai "luottorusentuminen" – yleisemmin kutsuttu "taantumaksi" tai "romahdukseksi" – tapahtuu, kun eksponentiaalinen luoton luontia ei voida pitää yllä. Silloin rahan tarjonta yhtäkkiä ja terävästi kutistuu markkinoiden lopulta "puhdistuessa", aiheuttaen resurssien uudelleen allokoitumisen takaisin tehokkaampiin käyttökohteisiin.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Nämä vallitsevat vaurioittavat ja häiritsevät vaikutukset annettuna, joita itävältalaiset ajattelijat uskovat aiheuttaneen, uskovat olevan epävakaata ja kestämätöntä kasvua luotteperäisessä rahassa, monet puolestapuhujat (kuten Murray Rothbard) puhuu joko pankkijärjestelmän raskaan sääntelyn tai useammin vapaan pankkitoiminnan puolesta. Itävaltalaisen suhdannevaihtelu teorian pääpuolestapuhujat historiallisesti olivat Ludwig von Mises ja Friedrich Hayek. Hayek voitti Nobelin talouspalkinnon vuonna 1974 (jakaen sen Gunnar Myrdalin kanssa) osaksi työstään tämän teorian parissa.


title: Itävaltalainen taloustiede

text: Koska uudelta luottoperäiseltä rahalta vie erittäin vähän aikaa suodattua alkuperäisiltä lainan ottajilta lainaksi otettujen varojen (erilaiset tuotannontekijät) saajille, mikseivät kaikki boomit pääty nopeasti? Itävaltalaiset väittävät, että jatkuvasti laajentuvat pankkiluotto voi pitää lainan ottajia yhden askeleen kuluttajan rangaistuksen (retribution) edellä (keskuspankin perättäisten matalampien korkoastein avulla). Teoriassa tämä siirtää tuonnemmaksi "havahtumisen päivää" ja lykkää kestämättömästi pullistettujen varallisuuserähintojen romahdusta. Se voidaan myös väliaikaisesti panna pois hintadeflaatiolla tai ulkosyntyisillä tapahtumilla, kuten siten että markkinoiden osanottajat ja pankit hankkivat "halvalla" tai vapailla markkinoilla kaupattavia resursseja rahoittamalla lainanottoa (kuten maan hankkimista paikallishallinnolta tai äärimmäisissä tapauksissa ulkomaisen maan hankinnalla sodan avulla).


title: Kultakanta

text: Kultakanta on rahakanta, joka perustuu kullan käyttöön rahan arvon perustana. Kultakanta otettiin käyttöön Britanniassa 1816, Suomessa 1878, Ranskassa ja Yhdysvalloissa 1870-luvulla ja suurimmassa osassa maailmaa 1890-luvulle mennessä. Sitä ennen oli ollut käytössä hopeakanta.


title: Kultakanta

text: Arvometalleihin perustuvat rahayksiköt olivat vallitsevia useimmissa maissa 1900-luvun alkuun asti. Monien rahayksiköiden nimetkin ovat alkujaan arvometallien painoyksikköjä. Esimerkiksi Englannin punta eli "pound" on sama sana kuin painoyksikkö "pauna" eli "naula" (noin 450 grammaa). Punta oli hopean painoyksikkö, joten jos jokin maksoi kaksi puntaa, se tarkoitti, että se maksoi 900 grammaa hopeaa.


title: Kultakanta

text: Vanhempina aikoina jalometallirahat kiersivät maksuvälineinä, mutta 1600-luvulta lähtien niiden ohella tulivat käyttöön setelit. Alkujaan setelit olivat kuitteja arvometalleista; setelejä vastaan pankista sai lunastaa setelissä mainitun määrän tiettyä metallia. Esimerkiksi Suomen Pankin seteleissä luki vielä 1900-luvun alussa, että "tätä seteliä vastaan Suomen Pankki maksaa X markkaa kullassa". Edelleen lyötiin myös kultarahoja, joiden paino oli laissa säädetty, mutta käytännössä niitä oli liikkeessä vain vähän. Suurin osa kullasta olikin harkkoina keskuspankin holveissa, ja pääasiallisena maksuvälineenä olivat setelit.


title: Kultakanta

text: Pankkien liikkeelle laskema setelien määrä vastasi pankkien holveissa olevaa arvometallien määrää. Pankki saattoi painaa esimerkiksi miljoona puntaa seteleinä vain, jos sillä oli vastaava määrä kultaa holvissaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana valtiot kuitenkin laskivat liikkeelle katteettomia seteleitä maksaakseen sodankäyntimenojaan; tämä rahamäärän lisäys suhteessa arvometallien määrään johti siihen, että rahayksikköjen kytkös arvometalleihin katkesi. Sodan jälkeen kulta- ja hopeakantoja yritettiin palauttaa monissa maissa, mutta 1930-luvun laman aikoihin nämä pyrkimykset ajautuivat karille devalvaatioiden ynnä muiden kriisien vuoksi.


title: Kultakanta

text: Poikkeustapauksissa jalometallikannasta oli eräissä maissa luovuttu joksikin ajaksi jo aikaisemmin. Esimerkiksi Ranskan vallankumouksen aikaisille seteleille, assignaateille ei ollut määritelty kulta- tai hopea-arvoa.


title: Kultakanta

text: Kulta- ja hopearahoja sekä muita jalometalleja on käytetty rahan perustana kauan. Antiikin Roomassa käytettiin aureuksia kultarahoina, denaruksia hopearahoina ja sestertiuksia messinkirahoina. Firenze käytti floriinia, jossa oli noin 3,5 grammaa kultaa. Myös Venetsian dukaatissa oli noin 3,5 grammaa kultaa. Dukaatteja lyötiin kolikoiksi monissa maissa 1800-luvulle saakka.


title: Kultakanta

text: Kultakannan johtavana periaatteena on rahan yhdenvertaisuus kultaan nähden. Jotta rahasta ei olisi tullut kultaa arvokkaampaa, oli oikeus lyöttää kullasta rahaa. Jotta kullasta ei olisi tullut rahaa arvokkaampaa, oli oikeus sulattaa rahaa kullaksi. Jotta eri maihin ei olisi muodostunut erilaisia kultaraha-arvosuhteita, oli kullan vienti- ja tuonti maahan vapaata. Jotta kulta-arvoihin kolikkojen tapaan sidottua setelirahaa ei olisi voinut tuottaa enempää kuin mitä oli kultaa, piti seteleillä olla keskuspankeissa kultakate: ne oli voitavat saada lunastaa kultaan. Monissa maissa kultakantaa edelsi hopeakanta.


title: Kultakanta

text: Englanti siirtyi kultakantaan käytännössä 1717, kun rahapajan johtaja Isaac Newton korotti arvosuhteen tasolle 15,3. 1820-luvulta 1800-luvun loppuun monissa maissa oli arvonmäärityksen perustana kultafrangi. Kullan ja hopean virallinen vaihtosuhde oli 1820-luvulta 1890-luvulla hieman alle 16. 1870-luvun puolivälissä hopeaa alkoi löytyä runsaasti ja kullan markkinahinta suhteessa hopean nousi ensin noin 18:aan, sitten 22:een ja lopulta 24:ään. Kulta- ja hopeakannat erkanivat toisistaan.


title: Kultakanta

text: Ensimmäinen laaja kultakanta vallitsi maailmassa 1870–1914. Se mahdollisti maailmankaupan laajenemisen siksi, että monien maiden valuutat oli sidottu toisiinsa kultakannan avulla. Avainasemassa oli Englannin punta, joka oli nyt määritelty arvoltaan niin, että yksi punta vastasi 113 graania (7,3 g) kultaa. Kausi päättyi ensimmäiseen maailmansotaan, mikä merkitsi vaihdettavuuden rajoittamista, minkä vuoksi maiden rahapolitiikat itsenäistyivät toisistaan ja erkanivat käytännössä kultakannasta.


title: Kultakanta

text: Ranskassa oli vallalla kaksimetallikanta, joka perustui kulta- ja hopeakantaan, eli jossa kulta oli 15,5 kertaa niin arvokasta kuin hopea. Ranskan ja Preussin sodan tuloksena Saksan valtakunta muodostui ja se sai sotakorvaukseksi viisi miljardia frangia, millä kyettiin muodostamaan mittava kultavaranto, jonka avulla se perusti kultakantaan perustuvan Saksan markan. Saksan kultakantakehitystä seurasivat Norja, Ruotsi ja Tanska 1873, jolloin muodostui Skandinavian rahaliitto.


title: Kultakanta

text: Yhdysvallat liittyi kultakantaan 1873, Suomi 1878 frangijärjestelmän kautta. Suomen markka määriteltiin Ranskan frangin arvoiseksi, ja se tuli voimaan 1878 lopussa. Muu Venäjä liittyi kultakantaan vuonna 1897.


title: Kultakanta

text: Toinen kultakanta vallitsi 1925–1933. Sen mahdollisti maiden toipuminen ensimmäisestä maailmansodasta ja se päättyi suureen maailmanlamaan, jolloin valtiot tekivät laman voittamiseksi toisistaan riippumatonta ja itsenäistä rahapolitiikkaa. Paluuta kultakantaan valmisteltiin Brysselin konferenssissa 1920 ja Genovan konferenssissa 1922. Jotta deflaatiolta vältyttäisiin, olisi heikoimmat valuutat devalvoitava ennen kultakantaan ryhtymistä.


title: Kultakanta

text: Kultakannassa pidettiin tärkeänä, että rahajärjestelmän tarvitseman kultametallin tarvetta vähennettäisiin, jolloin varantovaluutaksi kultaa korvaamaan ajateltiin Englannin puntaa ja Yhdysvaltain dollaria. Näin ollen muiden maiden ei tarvitsisi sitoa rahaansa suoraan kultaan, vaan kiinteä vaihtokurssi Englannin puntaan tai Yhdysvaltain dollariin riittäisi. Englannin punnalle määrättiin sama kulta-arvo kuin sillä oli ollut ennen ensimmäistä maailmansotaa, vaikka sen arvo oli inflaation vuoksi ehtinyt jo merkittävästi alentua. Ranskassa arvonpalautusta ei yritetty, vaan Ranskan frangi jäi ensimmäistä maailmansotaa edeltänyttä tasoaan vähäarvoisemmaksi kultaan nähden.


title: Kultakanta

text: Kultakantaan palaamista kritisoitiin. Yksi näkyvimmistä kriitikoista oli John Maynard Keynes, joka kirjoitti kirjan "Tract on Monetary Reform" 1923. Keynesin mielestä kulta oli ”barbaarinen jäänne” ja että rahajärjestelmää ei pitäisi sitoa kullan arvoon, vaan antaa ”ihmisen järkiperäiseen hoitoon”.


title: Kultakanta

text: Monet maat palasivat kultakantaan 1920-luvulla: Ruotsi 1924, Britannia 1925, Suomi 1926 ja Ranska 1926. Uuteen kultakantaan perustuvien periaatteiden mukaan kultaa menettävän maan pitää korottaa korkojaan, jotta maan valuuttaan sijoittaminen tulee talletusten ja joukkovelkakirjojen muodossa kannattavammaksi ja kultavirta kääntyy. Kultaa saavien maiden puolestaan tulee alentaa korkojaan. 1930-luvun laman alettua kulta alkoi virrata Ranskaan ja Yhdysvaltoihin. Britannia ja Saksa joutuivat ahtaammalle menettäessään kultaansa, jolloin niiden oli kiristettävä rahapolitiikkaansa. 1931 tuli kansainvälinen valuuttakriisi, jonka seurauksena Britannia irrotti punnan kultakannasta 21. syyskuuta 1931, jolloin sen arvo heikkeni kultaan nähden noin 25 prosenttia kelluessaan. Myös Pohjoismaat irtosivat kultakannasta. Saksa ryhtyi valuuttasäännöstelyyn vuonna 1933. Yhdysvallat irtosi käytännössä kultakannasta 1933 ja Ranska 1936.


title: Kultakanta

text: Suomen markka oli sidottuna kultaan 1878–1915 ja 1926–1931. Kultarahoja lyötiin seoksesta, jossa oli 900 promillea kultaa, loput kuparia. Vuodesta 1870 lähtien 20 markan kultaraha painoi 6,45 grammaa, 10 markan raha puolet tästä. Vuonna 1926 voimaan tulleen rahalain mukaan lyötiin 100 ja 200 markan kultarahoja. Tällöin 100 markan rahassa oli 4,21 grammaa ja 200 markan rahassa 8,42 grammaa 900 promillen kultaa.


title: Kultakanta

text: Vuoden 1792 Coinage Act määritteli, että


title: Kultakanta

text: Myöhemmin dollari määriteltiin unssin avulla siten, että yksi dollari oli 1/20,67 unssia kultaa (1,5048 g)


title: Kultakanta

text: Vuoden 1934 Gold Reserve Act muutti dollarin sidoksen 1/35 unssiin. Sidos oli voimassa Bretton Woodsin järjestelmän loppuun saakka 1971.


title: Kultakanta

text: Nimellisesti kulta- tai hopeakantaa ylläpidettiin Yhdysvalloissa 1970-luvulle asti siten, että 35 dollaria vastasi yhtä troy-unssia kultaa, mutta oikeus vaihtaa seteleitä kultaan oli enää vain muilla valtiolla ja niiden keskuspankeilla, ei yksityishenkilöillä. Muiden valtioiden keskuspankit pitivät hallussaan kullan sijasta Yhdysvaltain dollareita. Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon irrotti dollarin lopullisesti kullasta 15. elokuuta 1971 Yhdysvalloissa valta-asemaan nousseen monetaristisen taloustieteen oppien mukaisesti. Koska dollarilla oli ollut reservivaluuttana maailmanlaajuinen merkitys, tämä merkitsi samalla kultakannasta luopumista koko maailmassa.


title: Kultakanta

text: Kultakannan lopettamiseen vaikutti Yhdysvaltain öljyntuotannon kääntyminen laskuun, minkä seurauksena tuontiöljy olisi siirtänyt vähitellen kaiken Yhdysvaltain kullan öljynviejämaihin. Lopettamalla kultakannan Yhdysvallat antoi öljystä vastineeksi ”tyhjästä nyhjäistyä” paperirahaa, ei fyysistä varallisuutta, ja säilytti näin taloudellisen valta-asemansa. Sittemmin kullan hinta dollareissa on noussut monikymmenkertaiseksi eli dollarin arvo kullassa on pudonnut murto-osaan entisestä.


title: Kultakanta

text: Toisen maailmansodan lopussa kesällä 1944 järjestettiin Yhdysvalloissa Bretton Woodsin konferenssi, jossa määriteltiin perusteet ensimmäinen kansainvälisellä sopimuksella luodulle rahajärjestelmälle, Bretton Woodsin järjestelmä, joka johti myös kansainvälisen valuuttarahaston perustamiseen 1945. Järjestelmän varantovaluutaksi tuli Yhdysvaltain dollari, joka puolestaan sidottiin kultaan kurssilla 35 Yhdysvaltain dollaria / kultaunssi. Kaikki muut valuutat määriteltiin Yhdysvaltain dollarin arvon perusteella. Suomen markan pariteettikurssiksi tuli 230 Suomen markkaa dollaria kohti vuonna 1951. Suomen markka devalvoitiin useita kertoja.


title: Kultakanta

text: Vietnamin sota kiihdytti Yhdysvaltojen inflaatiota 1970-luvun alkuun mennessä. Luotiin uusi arvoperusta, "special drawing rights" eli erityiset nosto-oikeudet korvaamaan kultaa. Yhdysvaltain dollarin kultakate väheni 1970 55 %:sta 22 %:iin. Vuonna 1971 Richard Nixonin hallinto irrotti Yhdysvaltain dollarin kultasidoksestaan, ja vuonna 1973 Bretton Woodsin järjestelmä lakkasi kokonaan olemasta.


title: Kultakanta

text: 1976 solmittiin Jamaikan sopimus, jossa päätettiin, että kansainvälisen valuuttarahaston jäsenvaltiot voivat itse valita valuuttakurssijärjestelmänsä. Kulta demonetisoitiin eli sitä ei enää käytetty rahan määrittelemiseksi. Tämän seurauksena maailman päävaluutat ovat kelluneet vapaasti toisiinsa nähden. Suomessa säädettiin 1977 uusi rahalaki, jossa kultaa ei enää mainittu.


title: Kultakanta

text: Nykyisin kultakannasta on luovuttu ja rahan arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan mukaan.


title: Kultakanta

text: Itävaltalaisen taloustieteen mukaan kultakannasta luopuminen, eli rahan liikkeellelasku ilman rahan arvon takeena olevaa arvometallia, vääristää rahoitusmarkkinoiden toimintaa ja aiheuttaa kansantalouden suhdannevaihteluita.


title: Kultakanta

text: Näkemyksessä ei käsitellä vahvasti deflaation haittoja.


title: Kultakanta

text: Vuosina 2007–2008 alkaneen taantuman myötä kultakanta on tullut taas näkyvämmin julkiseen keskusteluun. Muun muassa Yhdysvaltain vuoden 2012 presidentinvaalien yhteydessä republikaanit perustivat komitean, jonka tarkoituksena on tutkia kultakannan palauttamista. Myös Suomessa on ehdotettu kultakantaan siirtymistä.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassinen taloustiede on termi, jolla kutsutaan taloustieteen nykyisin vallitsevaa koulukuntaa. Uusklassisessa analyysissa tarkastellaan yksilöiden preferenssien pohjalta tekemiä valintoja. Yleensä oletetaan, että yksilö tekee valintansa rationaalisuuden tai hyödynmaksimoinnin mukaisesti, käytettävissään olevan informaation pohjalta. Uusklassista taloustiedettä sanotaan myös marginalistiseksi koulukunnaksi tai ortodoksiseksi taloustieteeksi.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Nykyinen mikrotaloustiede pohjautuu suoraan uusklassiseen teoriaan, vaikkakin siihen kohdistettu kritiikki on vaikuttanut nykyiseen tieteeseen. Sen sijaan nykyisessä makrotaloustieteessä uusklassisuuden merkitys ei ole yksiselitteinen. Nykyajan yliopistomaailmassa se on hallitseva taloustieteen koulukunta. Sitä on myös kritisoitu voimakkaasti, sillä siltä katsotaan puuttuvan empiiristä evidenssiä ja useita sen taustaolettamuksia pidetään virheellisinä. Jotkut ovat jopa kutsuneet sitä pseudotieteeksi.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Klassinen taloustiede, joka kehitettiin 1700- ja 1800-luvuilla, sisälsi teorian tuotteen arvosta ja tulonjaosta. Arvon ajateltiin muodostuvan tuotannon kustannuksista. Tuotantoprosessin ajateltiin myös määräävän tulonjaon. Maanomistaja sai maanvuokran, työläiset palkan ja tuotantoon sijoittanut voitot. Klassinen taloustiede pohjautuu etenkin Adam Smithin ja David Ricardon työhön.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Vähitellen osa taloustieteilijöistä alkoi painottaa kuluttajan saamaa hyötyä. Ajatuksen pohjalta muodostui teoria, jonka mukaan hyödykkeiden arvo määräytyy niiden tuottaman hyödyn perusteella. Tämän jälkeen ruvettiin tarkastelemaan kysynnän ja tarjonnan merkitystä hinnanmuodostuksessa, ja uusklassinen taloustiede sai alkunsa.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassisen taloustieteen katsotaan tavallisesti alkaneen William Stanley Jevonsin "Theory of political economy" (1871), Carl Mengerin "Principles of economics" (1871) ja Leon Walrasin "Elements of pure economics" (1874–1877) myötä. Näiden taloustieteilijöiden sanotaan laukaisseen niin sanotun marginalismin tai uusklassisen vallankumouksen. Taloustieteen historian tutkijat ovat kiistelleet siitä:


title: Uusklassinen taloustiede

text: Myöhemmin englantilaisen Alfred Marshallin vuonna 1890 julkaisema teos "Principles of Economics" sai määräävän aseman. Hänen mielestään edeltäjät olivat painottaneet liikaa kuluttajan hyötyä siinä missä klassiset taloustieteilijät olivat painottaneet tuotantoa eli tarjontaa. Marshall oli ensimmäinen, joka käytti kysyntä- ja tarjontafunktioita hinnan määrittämisessä.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Seuraava iso kehitysaskel uusklassisessa teoriassa tapahtui 1933. Tällöin Joan Robinson ja Edward H. Chamberlain julkistivat lähes yhtäaikaisesti kirjansa "The economics of imperfect competition" ja "The theory of monopolistic competition", joissa esiteltiin epätäydellisen kilpailun periaate.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Teorian matemaattisessa muotoilussa olennainen virstapylväs oli Paul Samuelsonin teos "Foundations of Economic Analysis" (1947).


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassisella taloustieteellä () tarkoitetaan ensisijaisesti yllä kuvattua mikrotalouden teoriaa, jossa yleisen tasapainon avulla aggregoidaan yksittäisten kuluttajien ja yritysten toiminta makrotasolle. Tämä teoria ei kuitenkaan tuota mitään yhtenäistä analyysikehikkoa makrotaloustieteen tarpeisiin.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Makrotaloustieteen yhteydessä termillä uusklassinen taloustiede (tai uusi klassinen taloustiede) () on täsmällisempi merkitys. Sillä viitataan koulukuntaan joka sai alkunsa 1970-luvulla. Se vastusti keynesiläistä taloustiedettä, ja rakensi mallinsa puhtaasti uusklassisen teorian pohjalta. Koulukunta painottaa erityisesti makromallien mikroperustan tärkeyttä. Uuskeynesiläinen taloustiede kehittyi osittain juuri tämän kritiikin pohjalta.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Koulukunnan keskeinen ajatus oli, että talouden toimijat ovat rationaalisia ja epävarmuuden vallitessa toimivat rationaalisten odotusten pohjalta. Sen tunnetuin teoria selittää suhdannevaihtelua. Real Business Cycle -mallin tunnettuja kehittäjiä ovat Robert Lucas Jr., Finn E. Kydland, ja Edward C. Prescott.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassista taloustiedettä on kritisoitu siitä, että se sisältäisi normatiivisen vinouman. Se ei keskittyisi selittämään todellista taloudellista toimintaa vaan kuvaamaan ideaalisia tilanteita, joihin Pareto-optimaalisuus soveltuu.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Esimerkiksi uusklassista olettamusta taloudellisten toimijoiden rationaalisuudesta on kritisoitu voimakkaasti eikä sen olla katsottu kuvaavan totuudenmukaisella tavalla inhimillistä psykologiaa. Esimerkiksi Thorstein Veblen kritisoi oppia pisteliääseen tyyliinsä toteamalla, että neoklassinen taloustiede olettaa henkilön olevan[A] lightning calculator of pleasures and pains, who oscillates like a homogeneous globule of desire of happiness under the impulse of stimuli that shift about the area, but leave him intact.Suurten korporaatioiden voidaan ehkä olettaa olevan lähempänä neoklassista ihannetta voittojen maksimoinnista, mutta tämä ei ole mitenkään välttämättä toivottava lopputulos laajempien sosiaalisten vaikutusten kannalta.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassisen taloustieteen olettamus yleisestä tasapainosta (yleinen tasapainoteoria) ei monien kriitikoiden mukaan vastaa nykyistä, pääomahyödykkeitä sisältävää taloutta. Siirtyminen mikrotaloustieteellisestä tasapaino-olettamuksesta makrotaloudelliseen tasapainoon sisältää olettamuksia, jotka eivät ole realistisia; Sonnenschein-Mantel-Debreu teoreemana tunnetut tulokset osoittavat, uusklassisen formalismin sisällä, miten rajoittuneita tasapainon edellyttämät olettamukset ovat. Steve Keenin mukaan nämä olettamukset ovat niin rajoittuneita, että ne vain osoittavat koko tasapaino-olettamuksen mielettömyyden:If neoclassical economists took this neoclassical result seriously, then they would not draw “downward sloping market demand curves” in microeconomics–they would instead draw squiggly lines–and they wouldn’t use equilibrium “supply and demand” analysis. But not only do they do that, they also model the entire economy as a single individual in what they call “Dynamic Stochastic General Equilibrium” models.These absurd models were what led to them believing that the economy was in great shape, just before it collapsed into the Great Recession.Yleisesti monet näkevät uusklassisen teorian yrityksen mallintaa kompleksista järjestelmään matemaattisesti epärealistisena ja tuhoontuomittuna. Jotkut toisaalta näkevät uudemmassa tutkimuksessa käytettyjen matemaattisten mallien ylittävän perinteisen uusklassisen taloustieteen, missä toiset ovat eri mieltä. Kriitikot näyttäisivät jakautuvan niihin, jotka pitävät matemaattista metodia lähtökohtaisesti vääränä sekä niihin, joiden mukaan se on potentiaalisesti kelvollinen vaikka nykyisissä metodeissa on vakavia ongelmia.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Juuri väitteet epärealistisista taustaolettamuksista, esimerkiksi taloudellisten agenttien psykologiaa koskevista, ovat uusklassisen taloustieteen kritiikin tavanomaisin lähtökohta. Se ei kuitenkaan ole ainoa premissi, jota kritisoidaan epärealistisuudesta. Uusklassista taloustiedettä on myös voimakkaasti kritisoitu sen individualismista tai siitä, miten se olettaa yksilöt preferenssiensä suhteen toisistaan riippumattomiksi. Tässä suhteessa sen on ristiriidassa sekä Adam Smithin että John Maynard Keynesin ajattelun kanssa, joista etenkin jälkimmäinen näki taloudellisen toiminnan olennaisella tavalla laumakäyttäytymisenä, kuten esimerkiksi hänen teoriansa talouden hintakuplista hyvin osoittaa.


title: Nobel-palkinto

text: Nobel-palkinto (ruots. "Nobelpriset", norj. "Nobelprisen") on vuosittain fysiikan, kemian, lääketieteen, kirjallisuuden ja rauhan alalla jaettava hyvin merkittävä palkinto.


title: Nobel-palkinto

text: Nobel-palkinto on ruotsalaisen keksijän Alfred Nobelin (1833–1896) alulle panema ja hänen mukaansa nimetty. Nobel määritteli testamentissaan palkinnon perusteet ja viisi ensimmäistä kategoriaa. Ensimmäiset Nobel-palkinnot jaettiin vuonna 1901.


title: Nobel-palkinto

text: Nobel-ehdokkaiden valinta on pitkä prosessi, johon kutsutaan tuhansia arvovaltaisia henkilöitä. Ehdokkaat nimetään palkitsemisvuoden tammikuun loppuun mennessä. Sen jälkeen kunkin palkinnon myöntävä instituutio asettaa komitean, joka käy ehdokkaat huolellisesti läpi ja valitsee palkinnon saajan. Palkittujen nimet julkistetaan syksyllä, ja palkintoseremoniat pidetään 10. joulukuuta Tukholmassa ja Oslossa. Palkinnon saajalle annetaan mitali, diplomi ja vajaan miljoonan euron rahapalkinto.


title: Nobel-palkinto

text: Myös Ruotsin keskuspankin myöntämää taloustieteenpalkintoa kutsutaan usein Nobel-palkinnoksi ja se myös jaetaan samassa tilaisuudessa muiden palkintojen kanssa.


title: Nobel-palkinto

text: Ruotsalainen keksijä Alfred Nobel määräsi vuonna 1895 kirjoittamassaan testamentissa, että suurin osa hänen omaisuudestaan käytettäisiin hänen kuolemansa jälkeen viiden palkinnon perustamiseen ”niille, jotka edeltävänä vuonna ovat eniten hyödyttäneet ihmiskuntaa”. Testamentti määräsi myös, että palkinnot myöntäisi tietyt neljä instituutiota: Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia (fysiikka ja kemia), Karoliininen instituutti (fysiologia tai lääketiede), Ruotsin akatemia (kirjallisuus) sekä Norjan Nobel-komitea (rauha).


title: Nobel-palkinto

text: Norjan parlamentti hyväksyi testamentin huhtikuussa 1897 ja valitsi Norjan Nobel-komitean jäsenet pian sen jälkeen. Seuraavana vuonna myös ruotsalaiset instituutiot hyväksyivät testamentin. Vuonna 1900 perustettiin Nobel-säätiö rahoittamaan ja valvomaan palkintoa.


title: Nobel-palkinto

text: Ensimmäiset viisi palkintokategoriaa (fysiikka, kemia, fysiologia tai lääketiede, kirjallisuus ja rauha) perustettiin Nobelin testamentin mukaan, ja ensimmäiset palkinnot jaettiin 10. joulukuuta 1901 päivälleen viisi vuotta Nobelin kuoleman jälkeen. Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi perustettiin vuonna 1968, ja ensimmäinen taloustieteen palkinto annettiin seuraavana vuonna.


title: Nobel-palkinto

text: Alfred Nobel sääti palkintojen myöntämisperusteet testamentissaan. Vuonna 1900 säädettiin tarkentavia perusteita. Näitä sääntöjä ei sittemmin ole kovin paljon muutettu. Alfred Nobelin epäkäytännöllinen vaatimus, että palkinto myönnetään ”edellisen vuoden” saavutuksista on laajennettu koskemaan pidempää ajanjaksoa. Nobelin vaatimusta kirjallisuuspalkitun töiden ”idealistisesta tendenssistä” tulkitaan nykyisin alkuaikoja löyhemmin.


title: Nobel-palkinto

text: Vuosina 1940, 1941 ja 1942 ei maailmansodan vuoksi jaettu yhtään Nobel-palkintoa. Vuonna 1916 ensimmäisen maailmansodan aikana jaettiin vain kirjallisuuspalkinto. Viimeisin jakamaton palkinto on vuodelta 1972, jolloin ei jaettu rauhanpalkintoa.