title: Bantut

text: Termin ”bantut” käyttö on jossain määrin ongelmallista, koska yleisesti ottaen bantuilla käsitetään bantukielten puhujia, mutta näitä kieliä puhuvat myös jotkin kansat, jotka eivät ole etnisesti sukua bantuille, ja vastaavasti osa etnisistä bantuista on omaksunut jonkin muun, yleensä eurooppalaisen kielen. Näissä tilanteissa bantut määritellään yhteisen historiansa perusteella.


title: Bantut

text: Bantut asuttavat nykyään valtaosaa päiväntasaajan eteläpuolisesta Afrikan mantereesta. He ovat kuitenkin suhteellisen uusia tulokkaita lähes koko tällä alueella. Bantujen ja bantukielten levittäytyminen on seurausta laajamittaisesta muuttoliikkeestä, yhdestä ihmiskunnan historian laajimmista.


title: Bantut

text: Bantujen alkukoti oli Guineanlahden pohjukassa, alueella joka muodostaa nykyisen Kamerunin lounaisosan ja Nigerian kaakkoisosan. Tämä on voitu todistaa niin geneettisillä kuin kielitieteellisilläkin tutkimuksilla. Kaikki bantukielet kuuluvat yhteen ainoaan nigeriläis-kongolaisten kielten alaryhmään, ja niiden lähimmät sukukielet ovat edelleen Nigerian ja Kamerunin alueilla. Alkuperäiset bantut asuivat vain tällä alueella vielä niinkin äskettäin kuin 4 000 vuotta sitten.


title: Bantut

text: Afrikan eteläpuoliskon alkuperäiset asukkaat olivat khoisan-kansoja eli saneja ja khoita sekä pygmejä ja muita kääpiökansoja. Khoisanien ja bantujen välillä on selviä eroja, mikä osoittaa päiväntasaajan kahden puolen eläneiden ihmisryhmien olleen erossa toisistaan melko pitkään ennen viimeisimpien vuosituhansien kansainvaelluksia.


title: Bantut

text: Bantujen nopea levittäytyminen khoisanien asuttamille alueille oli mahdollista elinkeinojen eroavuuksien takia. Päiväntasaajan pohjoispuolisesta Afrikasta löytyi luonnonvaraisena useita viljelykelpoisia kasveja sekä myös joitakin eläimiä jotka oli mahdollista kesyttää. Päiväntasaajan eteläpuolella ei ollut mitään näistä. Niinpä negridit päätyivät jo varhain viljelemään maata tai paimentolaisiksi ja kehittivät heimoyhteiskuntia, johon liittyi myös varsin kehittynyt aseistus. Khoisanit taas pysyivät alkukantaisina metsästäjä-keräilijöinä, jotka myöhemmin bantujen levittäytyessä yksinkertaisesti siirtyivät syrjään karummille maille, tai joskus sulautuivat laajenevaan bantuväestöön.


title: Bantut

text: Bantuekspansion ensimmäinen vaihe oli heidän levittäytymisensä alkukodistaan keskisen Afrikan sademetsiin toisella vuosituhannella ennen ajanlaskumme alkua. Tämä vaihe oli suhteellisen hidas, ja vasta noin tuhatta vuotta myöhemmin, vähän ennen ajanlaskun alkua, bantukansoja alkaa ilmaantua idässä suurten järvien alueelle ja etelässä Sambiaan. Heidän tuloaan ulos sademetsistä pidetään ekspansion toisena vaiheena. Joskus ajanlaskun alun jälkeisen ensimmäisen vuosituhannen aikana Itä-Afrikkaan ja Sambiaan tuli idästä uusia viljelykasveja, ilmeisesti Madagaskarin malaijien Kaakkois-Aasiasta tuomia. Näiden hyödyntäminen mahdollisti bantujen levittäytymisen edelleen Kenian rannikolle ja toisaalla Zimbabween saakka. Tämä ekspansion kolmas vaihe lähti Sambiasta ja tapahtui nähtävästi vasta vuoden 600 jälkeen.


title: Bantut

text: Vuoden 1000 paikkeilla sisämaahan lähelle Sambesi-jokea kehittyi Zimbabwen valtakunta, kenties ensimmäinen eteläisen pallonpuoliskon suuri valtio. Tansanian ja Mosambikin rannikoilla liikkui tuohon aikaan paljon Lähi-idän merenkulkijoita, arabeja, jotka perustivat kauppa-asemiaan ja siirtokuntiaan hyviin satamapaikkoihin. Vielä tuohonkaan aikaan rannikoilla ei ollut lainkaan bantuja, ensimmäiset bantukansat saapuivat Mosambikiin vuoden 1000 jälkeen. Heidän saapumisensa merkitsi arabien kaupan kasvua, khoisaneilla kun ei juuri kauppatavaroita ollut. Zimbabwen valtakunta pääsi nopeasti mukaan kaupankäyntiin ja seuraavien vuosisatojen aikana se keräsi mittavat tulot myymällä jalometalleja, norsunluuta ja muita tuotteitaan rannikon kauppiaille. Tässä vaiheessa syntyi myös ehkä tunnetuin bantukieli, Kenian ja Tansanian swahili, eräänlaiseksi bantujen yhteiseksi kauppakieleksi merenkulkijoiden kanssa. Suahilin sanavarastosta suurin osa onkin lainasanoja Aasian kielistä, enimmäkseen arabiasta, mutta myös persiasta ja intialaisista kielistä.


title: Bantut

text: Zimbabwe romahti viimeistään 1400-luvulla luonnonvarojensa vähenemiseen, ja valtakunnan kaupungit hylättiin. Seuraavalla vuosisadalla bantut levittäytyivät edelleen syvemmälle Etelä-Afrikkaan, kunnes Kapmaassa eivät päässeet enää pidemmälle, bantujen hyödyntämät afrikkalaiset viljelykasvit kun eivät kasva Kapmaan ilmastossa, joka on välimerenilmaston aluetta. Samoin bantut eivät menneet Kalaharin autiomaahan tai sitä ympäröiville alueille, jotka käsittävät suurelta osin nykyisen Namibian ja Botswanan, osia Angolasta ja Kapmaan pohjoisosan. Näillä alueilla khoisanit saivat edelleen olla rauhassa. Muuten bantut olivat levittäytyneet koko mantereen eteläpuoliskolle, joskin Tansaniassa säilyi eristyksissä muutamia khoisan-kansoja, jotka edelleen puhuvat omia kieliään. Muualla khoisanit varmaankin sulautuivat kokonaan bantuihin, lisäksi eräillä eteläisen Afrikan alueilla on khoisaneita jotka ovat vain omaksuneet jonkin bantukielen. Samoin keskisen Afrikan sademetsien pygmit, jotka ovat olleet paljon pidempään bantujen vaikutuspiirissä, puhuvat nykyään vain bantukieliä, mutta ovat säilyneet geneettisesti erilaisina kääpiökansoina, vaikkakin enemmän tai vähemmän bantuihin sekoittuneina.


title: Bantut

text: Länsi-Afrikassa Kongojoen suistoon syntyi 1300-luvulla pienehkö Kongon kuningaskunta. Täällä tapahtui myös ensimmäinen kohtaaminen eurooppalaisten ja bantujen välillä, kun portugalilaiset vuonna 1483 purjehtivat jokisuistoon, ja ryhtyivät vähän myöhemmin säännölliseen yhteydenpitoon kongolaisten kanssa. Portugalilaisten tuella Kongon valtakunta alkoi kasvaa ja siitä tuli 1500-luvun kuluessa alueen merkittävä mahti, ennen kuin se sitten alkoi heiketä sisällissotiin. Portugalille Kongo ja lähiseudut tulivat pian merkittäväksi orjakaupan lähtöalueeksi, kun Amerikka oli valloitettu ja sinne tarvittiin työvoimaa. Portugalilaiset perustivat siirtokuntia länsirannikolle Angolaan ja itärannikolle Mosambikiin, ja olivat pitkään ainoita eurooppalaisia näissä osissa maailmaa.


title: Bantut

text: Kun alankomaalaiset, joista myöhemmin polveutuivat buurit ja heistä afrikaanerit, perustivat siirtokuntansa Kapkaupunkiin 1652, ei viljavassa ja hedelmällisessä Kapmaassa ollut bantuja, joten alueella selvittiin yli vuosisadan ajan ilman suurempia konflikteja, khoisanien siirtyessä eurooppalaisten tieltä. Kuitenkin jo 1500-luvulta alkaen oli sotaisien niililäis-saharalaisten maasaiden ja muiden pohjoisen Afrikan kansojen levittäytyminen Itä-Afrikkaan aina Tansaniaan saakka ajanut alueen bantuja etelään päin. Tämä synnytti väestöpainetta Zimbabwen alueella ja itäisen Etelä-Afrikan kansat alkoivat liikehtiä. Näistä merkittävimpiä olivat Nguni-alaryhmään kuuluvat, kuten xhosat, zulut ja swazit. Ensimmäiset varsinaiset kohtaamiset itään ja koilliseen levittäytyvien buurien ja xhosien välillä lienevät olleet vasta 1700-luvun loppupuolella.


title: Bantut

text: Britannia puuttui Etelä-Afrikan asioihin saman vuosisadan lopussa. Ranska oli valloittanut Alankomaat, ja britit katsoivat oikeudekseen suojella siirtomaita miehittämällä ne. Kapmaasta tulikin pian pysyvästi brittiläinen siirtomaa. Buureja tämä ei miellyttänyt, ja osa heistä lähti koilliseen 1800-luvun alkupuolella. Kun zulut olivat samoihin aikoihin Shaka Zulun johdolla perustaneet lyhytaikaisen sotilasvallan, johti tämä ensimmäisiin suuriin sotiin eurooppalaisten ja bantujen välillä. Pian buurit perustivat valtionsa bantujen alueille, jotka britit myöhemmin vuorostaan valloittivat. Vähemmistönä olevien eurooppalaisten valta johti Etelä-Afrikassa myöhemmin Apartheid-rotuerotteluun, vastaava järjestelmä oli käytössä myös Rhodesiassa.


title: Bantut

text: Euroopan suurvallat jakoivat Afrikan mantereen keskenään 1800-luvun lopun valloituksissaan. Tämä johti bantukansojen alistamiseen, mutta 1900-luvun puolella he pääsivät myös osallisiksi länsimaisen teknologisen kehityksen saavutuksista, ja vuoden 1960 molemmin puolin jälleen itsenäistyneissä Afrikan maissa ovat bantut päässeet hallitsemaan, viimeisenä Etelä-Afrikassa 1994.


title: Dione

text: Dione merkitsee seuraavia asioita:


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: X-Files – taistelu tulevaisuudesta on amerikkalainen tieteiselokuva, joka sai ensi-iltansa 19. kesäkuuta 1998. Elokuva pohjautuu suosittuun televisiosarjaan "Salaiset kansiot", ja sijoittuu tapahtumiltaan sarjan viidennen ja kuudennen tuotantokauden väliin, joiden välissä se myös tuli ensi-iltaan.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Elokuvan ohjasi Rob Bowman, ja sen pääosissa esiintyvät David Duchovny, Gillian Anderson, Mitch Pileggi, William B. Davis, John Neville ja Martin Landau.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Noin vuonna 35000 eaa. kaksi neandertalilaista löytävät salaperäisen luolan, jonne olivat nähneet oudon olion menevän aiemmin. He kohtaavat olion, joka on selvästikin avaruusolio, luolassa. Olio tappaa toisen heistä ja samalla toinen onnistuu tappamaan itse otuksen. Otuksen ruumiista valuva veri on mustaa ja se osoittautuukin samaksi mustaksi mönjäksi, jota on aiemminkin nähty sarjassa (mm. jaksot "Tunguska" ja "Terma"). Osa mönjästä imeytyy neandertalilaiseen ja loppu siitä maahan.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Vuonna 1998, Texasissa ryhmä pikkupoikia leikkii arkeologeja. Yksi pojista, Stevie, putoaa yllättäen suureen onkaloon. Luola on sama, jossa neandertalilaiset tappoivat - ja kuolivat. Stevie löytää maasta kallon. Tutkiessaan sitä tulee maasta esiin mustaa mönjää, joka imeytyy häneen ja muodostaa mustan kalvon hänen silmiinsä.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Hieman myöhemmin Dallasissa Mulder ja Scully ovat etsimässä pommia eräästä rakennuksesta läheltä FBIn sikäläistä päämajaa. Mulder löytää pommin limonadiautomaatista ja rakennus evakuoidaan. Vastaava erikoisagentti kertoo kykenevänsä purkamaan pommin ja jää yksin rakennukseen. Mulder ja Scully ryntäävät ulos tietämättä sitä, ettei mies edes yritä purkaa pommia. Rakennus räjähtää tappaen miehen. Talon raunioista löytyy myös muutama muu ruumis. Mulder ja Scully osallistuvat myöhemmin Washingtonissa kuulusteluun tapahtuneesta. Scully saa kuulla, että hänet siirretään muihin tehtäviin toiselle paikkakunnalle X-arkiston tuhoutumisen jälkeen. Hän kertoo Mulderille mieluummin lopettavansa työnsä kuin siirtyvän muihin hommiin.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Masentuneena työpäivän jälkeen Mulder suuntaa baariin ja juo suruunsa. Baarin WC on tietenkin suljettu, joten Mulderin täytyy mennä baarin takana olevalle kujalle "toimittaakseen asiansa". (Hauskana yksityiskohtana hän "heittää vetensä" Independence Day -julisteelle.) Mies, joka esittäytyy tri Alvin Kurtzweiliksi, tulee myös ulos ja kertoo tälle työskennelleensä tämän isän, William Mulderin, kanssa. Hän kertoo Mulderille, että hallitus laittoi pommin rakennukseen tuhotakseen siellä olevan FEMA:n ("Federal Emergency Management Agency", Liittovaltion hätätilatoimintayksikkö) toimiston, koska siellä olivat Stevie ja häntä pelastaneet palomiehet karanteenissa. (Ne ruumiit, jotka löytyivät raunioista) Hän kertoo Mulderille, että Stevie ja palomiehet olivat jo kuolleet räjähdyksen sattuessa.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Mulder soittaa Scullylle ja he menevät Bethesdan sairaalalle, jossa räjähdyksessa kuolleiden ruumiita säilytetään. Sillä välin Tupakkamies menee Blackwoodiin, Teksasiin, jossa Stevie putosi onkaloon. Siellä hallitus on rakentanut karanteenitilan onkalon suulle. Sisällä tohtori kertoo Tupakkamiehelle, että neljännen palomiehen sisälle imeytynyt mönjä on kasvamassa ja mutatoitumassa. Hän näyttää Tupakkamiehelle ruumista ja vatsan läpi näkyy selvästi jokin liikkuva olio. Bethesdan sairaalassa Scully tutkii ruumiita ja löytää niistä oireita, joita hän ei ole ikinä ennen nähnyt. Kun hän jatkaa tutkimuksiaan, Mulder menee etsimään Kurtzweilia.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Kun hän saapuu Kurtzweilin asunnolle, hän löytää sieltä poliiseja ja etsiviä, jotka väittävät Kurtzweilin levittäneen lapsipornoa InterNetissä. Mulder löytää Kurtzweilin asunnon ulkopuolella olevalta kujalta. Kurtzweil kertoo hänelle, että lapsipornojuttu on valhetta ja keksitty vain siksi, että hänet voitaisiin laittaa vankilaan. Hän kertoo myös, että FEMA kutsuttiin Teksasiin hoitamaan Hantavirus-epidemia. Hän painottaa, että kyse ei ollut Hantaviruksesta.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Teksasissa Mulder ja Scully saapuvat paikalle, jossa Stevie putosi luolaan. Siellä kaikki näyttää aivan uudelta, luolan suuaukolle on pystytetty leikkikenttä - vielä hieman irtonaisen ruohomaton päälle. Agentit huomaavat muutaman Stevien kavereista, jotka eivät suostu kuitenkaan kertomaan mitään. Mulder huomaa, että jokaiselle heistä on ostettu uusi pyörä. Suostuttelun jälkeen lapset kertovat agenteille, minnepäin miehet, jotka kielsivät heitä kertomasta mitään, lähtivät. He kertovat myös, että miehet lähtivät suurilla rekoilla, joiden lavoina olivat suuret tankit. Mulder ja Scully lähtevät poikien osoittamaan suuntaan. He tulevat vihdoin junanradalle, josta menee juuri ohi juna, jonka vaunuina on suuria tankkeja. Agentit tajuavat, että rekkojen tankit on lastattu tuohon junaan ja lähtevät seuraamaan sitä. He ajavat erään mäen päälle ja näkevät junan ajavan kohti kahta hohtavaa puolipallon muotoista rakennusta, jotka ovat jättiläismäisen maissipellon ympäröiminä.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Mulder ja Scully menevät sisälle rakennuksiin ja huomaavat ne autioiksi. Mulder kuulee korkeaa surinaa ja tajuaa äkkiä mitä se on. Ennen kuin hän ehtii varoittaa Scullya, lattia avautuu useista kohdista ja lukemattomat mehiläiset tunkeutuvat ulos sieltä parveillen kaikkialla. Agentit pääsevät pois kupolista huomatakseen äkkiä kahden mustan, merkitsemättömän helikopterin tulevan esille. He pakenevat maissipeltoon ja onnistuvat piiloutumaan helikoptereilta. Ne häviävät yhtä äkkiä kuin ilmestyivätkin.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Agentit palaavat takaisin Washingtoniin, jossa Scullylla on kuulustelu. Scully esittää kuulustelijalleen Jane Cassidylle fossilisoituneita luunsiruja, jotka todistavat pommin räjäytetyn Stevien ja palomiesten ruumiiden tuhoamiseksi. Scully ei huomaa, että yksi mehiläisistä onkin matkustanut hänen takkinsa sisällä Washingtoniin asti. Se kiipeää Scullyn kauluksen alle. Mulder käy sillä välin Kurtzweilin puheilla. Hän kertoo, että mehiläisiä luultavasti käytetään viruksen levittämiseen. Miesten välillä alkaa "paukkua" ja riidan jälkeen Mulder menee asuntoonsa. Hän katsoo erästä vanhaa valokuvaa, josta hän tunnistaa Kurtzweilin nuorena. Scullyn kuulustelu loppuu ja hän menee Mulderin asunnolle, ja kertoo että hänet on määrätty muihin tehtäviin.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Ampiainen kiipeää Scullyn niskaan ja pistää. Hän kaatuu maahan ja alkaa saada oireita - samantapaisia kuin henkilöillä, jotka ovat mehiläisille allergisia - paitsi, että hän ei ole niille allerginen. Mulder soittaa ambulanssin. Se saapuu yllättävän nopeasti. Scully nostetaan sisälle ja Mulder menee kysymään kuskilta, mihin sairaalaan hänet viedään. Mulder tunnistaa kuskin, se on sama henkilö, joka keskeytti kerran hänen keskustelunsa Kurtzweilin kanssa. Mies vetää aseen esille ja ampuu. Mulder ehtii hieman hypätä sivulle ja luoti vain viistää hänen päätään. Pian oikea ambulanssi tulee ja vie hänet sairaalaan.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Hän herää samana iltana sairaalassa ja näkee ympärillään koko The Lone Gunmen -joukko. He kertovat Mulderille, että tämä ei voi lähteä sairaalasta huomaamatta, koska joku henkilö vartioi ulkopuolella. Mulder ottaa Byersin puvun ja pääsee sillä tavoin ulos sairaalasta huomaamatta. Poistuessaan Mulder näkee miehen, joka ampui häntä, menevän huoneeseen, jossa hän oli.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Kurtzweil pakoilee jotakuta baarin takana olevilla kujilla. Hän luulee päässeensä turvaan, mutta törmääkin Manikyyrimieheen. Mulder menee tällä välin baariin etsimään Kurtzweilia. Hän ei tietenkään löydä häntä, joten hän menee ulos baarin takaovesta. Siellä hän näkee Manikyyrimiehen autonkuljettajan sulkevan auton takapaksia. Manikyyrimies pyytää Mulderia autoon. Mulder kysyy häneltä Kurtzweilin olinpaikkaa. Hän antaa ymmärtää Kurtzweilin olevan takakontissa ja tietäen aikansa olevan lopussa, antaa Mulderille kirjekuoren, jossa on Scullyn olinpaikan koordinaatit ja heikon rokotteen, jonka tulisi pelastaa tämän henki. Manikyyrimies vetää esiin aseensa ja osoittaa sillä Mulderia. Sitten hän kääntää sen kohti kuljettajaa ja ampuu. Hän sanoo "Älkää luottako kenenkään" ja pakottaa Mulderin autosta osoittaen tätä aseellaan. Mulderin ollessa tarpeeksi kaukana autosta, Manikyyrimies menee sen sisälle. Silloin koko auto räjähtää kappaleiksi tappaen sekä Manikyyrimiehen että Kurtzweilin. Päivä myöhemmin Mulder on Antarktiksella. Sinne Manikyyrimiehen koordinaatit osoittivat. Mulder löytää sieltä lisää kupolin muotoisia rakennuksia ja näkee Tupakkamiehen lähtevän yhdestä niistä.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Mulder pääsee sisälle rakennuksiin ulkokautta, kun hän putoaa erääseen onkaloon. Onkalo osoittautuu jättimäiseksi luolaksi, joka on ilmiselvästi peräisin avaruudesta. Mulder löytää suuren rivin jättimäisiä pakastelaatikoita, jotka on täytetty vedellä. Yhdessä niistä on Scully. Mulder ruiskuttaa Scullyyn rokotteen. Silloin koko paikka alkaa täristä - virus on selvästi tunkeutunut koko ylläpitolaitteistoon. Mulder ja Scully pääsevät juuri ja juuri pakenemaan luolasta ja pelastumaan avaruusolennoilta, joita alkaa purkautua pakastelokeroissa kauemmin olleiden sisältä. He pääsevät ulkoilmaan.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: He luulevat jo olevansa turvassa, mutta huomaavatkin sitten, että jää alkaa vajota maan sisälle kovaa vauhtia. He alkavat juosta kauemmas jään koko ajan vajoten heidän takanaan. He putoavat jään mukana alas, mutta vain muutaman metrin, tömähtäen jättimäisen UFOn päälle, joka nousee ylös jään alta. He valuvat UFOn päältä maahan ja Mulder katsoo sitä nähden sen leijailevan hetken aikaa jään yllä ja lähtevän sitten matkoihinsa kaukana siintävien vuorien yli.


title: X-Files – taistelu tulevaisuudesta

text: Päiviä myöhemmin Washingtonissa Mulderin ja Scullyn tarinaa ei uskota. Mulder on murtunut ja on varma siitä, että Scully aikoo edelleenkin erota. Hän odottaa tätä puistonpenkillä, jonne hän saapuukin. Scully kertoi haluavansa jatkaa Mulderin parina. Asuinpaikassaan Tunisiassa Smoking-Man tulee Strugholdin luokse ja antaa tälle sähkeen, jossa lukee "X-ARKISTO AVATTU. STOP. LÄHETÄ NEUVOJA. STOP." Strughold puristaa sähkeen kasaan ja heittää sen maahan. Sitten hän ja Smoking-Man lähtevät kävelevään kohti hulmuavalla maissipellolla olevia valkoisia, kupolimaisia rakennuksia.


title: Omar Bongo

text: El Hadj Omar Bongo Ondimba (alkuaan Albert-Bernard Bongo) (30. joulukuuta 1935 Lewai, Ranskan Päiväntasaajan Afrikka nykyään Bongoville, Gabon – 8. kesäkuuta 2009 Barcelona, Katalonia, Espanja) oli Gabonin presidentti vuosina 1967–2009. Hänen alkuperäinen nimensä oli Albert Bernard Bongo. Hän kuului bateke-heimoon.


title: Omar Bongo

text: Bongo kävi koulunsa Brazzavillessa, tuolloisessa Ranskan päiväntasaajan Afrikan pääkaupungissa. Hän palveli postissa, kunnes lähti sotilasuralle. Bongo palveli ilmavoimissa Brazzavillessa, Banguissa ja Fort Lamyssa. Gabonin itsenäistyttyä Bongo oli ulkoministeriön palveluksessa, sittemmin presidentinhallinnon varajohtaja maaliskuusta 1962. Vuodesta 1965 hän oli puolustusministeriössä ja turistiministerinä.


title: Omar Bongo

text: Léon M'ba valitsi Bongon varapresidentikseen marraskuussa 1966. Hänestä tuli presidentti 28. marraskuuta 1967, kun entinen presidentti kuoli. Vuonna 1968 Bongo julisti Gabonin yksipuoluevaltioksi ja otti Gabonin demokraattisen puolueen pääsihteerin tehtävät. Hän voitti sekä 1973 että 1979 vaalit ainoana ehdokkaana. Bongoa vastaan 1989 paljastuneen kaappaussuunnitelman jälkeen muodostettiin senaatti sekä säädettiin kokoontumisen ja lehdistönvapaus. Oppositiopuolueet sallittiin viimein 1991. Hänet valittiin uudelleen 1993, 1998 ja 2005.


title: Omar Bongo

text:
Bongo rohkaisi ulkomaisia investointeja ja piti maassa vakauden, mikä toi Gaboniin lähinnä uraani- ja öljyaloille ranskalaisia investointeja.
Bongon massiiviset projektit, etenkin vuoden 1977 Afrikan yhtenäisyysjärjestön kokoukseen valmistautuminen ja Trans-Gabon-rautatieprojekti, ajoivat maan velkoihin. Myös presidentinpalatsin rakennus tuli maksamaan 30 miljoonaa US$.


title: Omar Bongo

text: Vuonna 1973 Bongo kääntyi islaminuskoon, jolloin hän otti nimen Omar. Al-Hadj on pyhiinvaelluksen suorittaneen arvonimi. Vuonna 2003 hän lisäsi sukunimeensä 'Ondimba'.


title: Omar Bongo

text:
Kaikkiaan Bongo oli naimisissa kolme kertaa ja sai noin 50 lasta.
Bongon vanhin tytär Pascaline Bongo Ondimba (s. 1959) toimi maan ulkoministerinä ja myöhemmin presidentinhallinnon päällikkönä.
Laulaja Patience Dabanyn kanssa Bongolla on poika Ali Bongo Ondimba (Alain Bernard Bongo, s. 1959) ja tytär Albertine Amissa Bongo. Ali Bongo Ondimba toimi maan puolustusministerinä vuodesta 1999, ja hänestä povattiin isänsä seuraajaa.
Myöhemmin Bongo oli naimisissa Kongon tasavallan presidentti Denis Sassou Nguesson tyttären Edith Lucie Bongo Odimban kanssa.


title: Omar Bongo

text: Pitkällä presidenttikaudellaan Bongo ehti kerätä perheelleen mittavan omaisuuden, johon kuuluu muutama linna ja 11 asuntoa Pariisissa. Lisäksi perheellä on Nizzassa kolme taloa ja kaksi asuntoa ja perheen käytössä on kaksi Ferraria ja viisi Mercedes-Benziä.


title: Omar Bongo

text:
Toukokuun 2009 alussa Bongo ilmoitti väliaikaisesti jättävänsä tehtävänsä vaimonsa kuoleman vuoksi. Hänen vaimonsa kuoli maaliskuussa 2009 45-vuotiaana pitkälliseen sairauteen Marokossa.
Myöhemmin toukokuussa Bongo oli yksityisklinikalla Barcelonassa hoitamassa suolistosyöpäänsä. Bongon terveydentila oli Gabonissa erityisen salailun aihe; kaksi lehteä lakkautettiin niiden kirjoitettua aiheesta, ja ranskalaisia toimittajia pidätettiin samasta syystä.


title: Bongoville

text: Bongoville on kaupunki Gabonin kaakkoisosassa, Haut Ogoouén maakunnassa, Francevillestä itään. Sen aiempi nimi oli Lewai, mutta myöhemmin kaupunki sai uuden nimen siellä syntyneen presidentti Omar Bongon mukaan. Asukkaita on 1 000–2 000.


title: Novial

text: Novial on tanskalaisen Otto Jespersenin tekemä keinotekoinen kieli. Sen sanasto tulee pääosin germaanisista ja romaanisista kielistä. Kieliopissa on vaikutteita enimmäkseen englannista.


title: Novial

text: Novial esiteltiin ensimmäistä kertaa Jespersenin kirjassa "An International Language" vuonna 1928. Kielen sanakirja, "Novial Lexike" julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin. Suomenkielinen versio "Kansainvälinen kieli" julkaistiin vuonna 1932.


title: Novial

text: Isä meidän – Nusen Patro


title: Ekspreso

text: Ekspreso on Jay Bowksin vuonna 1996 kehittämä keinotekoinen kieli. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla ja siinä on 26 kirjainta. Kielen on tarkoitus olla helpompi oppia kuin useimpien luonnollisten kielten.


title: Kadonnut maailma – Jurassic Park

text: Kadonnut maailma – Jurassic Park () on Steven Spielbergin ohjaama elokuva vuodelta 1997. Se on "Jurassic Park" -elokuvasarjan toinen osa ja perustuu löyhästi Michael Crichtonin romaaniin "Kadonnut maailma", jonka pohjalta David Koepp laati käsikirjoituksen. Elokuva sijoittuu neljä vuotta "Jurassic Parkin" tapahtumien jälkeen.


title: Kadonnut maailma – Jurassic Park

text: Elokuva jakoi edeltäjänsä tavoin arvostelijoiden mielipiteet. Steven Spielberg itse on sanonut tehneensä elokuvan rahasta.


title: Kadonnut maailma – Jurassic Park

text: Jurassic Parkin onnettomuudesta on kulunut neljä vuotta. Kansainvälisen yrityksen InGenin johtokunta on vienyt John Hammondilta yhtiön hallinnan, ja nyt sen omistaa tämän veljenpoika Peter Ludlow. Hammond kutsuu Ian Malcolmin luokseen ja kertoo, että varsinaisen puistosaaren, Isla Nublarin, lisäksi on toinenkin saari, Isla Sorna, eli Alue B. Siellä suurin osa hirmuliskoista luotiin ja kasvatettiin ja vietiin sitten Isla Nublarille, joka toimi varsinaisena näyttämönä yleisölle. Onnettomuuden jälkeen pyörremyrsky tuhosi Alue B:n laitokset ja aidat, joten dinosaurukset elävät nyt täysin vapaina ja muodostavat täydellisen ekologisen systeemin. Nyt saaren rauhaa uhkaa Ludlowin lähettämä retkikunta, jonka aikomuksena on vangita dinosauruksia ja tuoda ne mantereelle uuteen dinosauruspuistoon San Diegoon. Hammond pyytää Malcolmia ja kolmea muuta henkilöä lähtemään saarelle dokumentoimaan dinosauruksia omassa elinympäristössään vaikuttaakseen yleiseen mielipiteeseen pitää saari koskemattomana. Malcolm kieltäytyy, mutta lähtee pikimmiten kuultuaan, että Hammond on jo lähettänyt hänen tyttöystävänsä Sarah Hardingin saarelle.


title: Kadonnut maailma – Jurassic Park

text: Löydettyään tyttöystävänsä saarelta Malcolm auttaa häntä vapauttamaan retkikunnan vangitsemia dinosauruksia. Tämän jälkeen sekä kuvausryhmä että aseistautunut retkikunta joutuvat dinosaurusten (pääasiassa Velociraptorien ja Tyrannosaurusten) hyökkäyksen kohteeksi. Lopulta selviytyjät pääsevät pakenemaan saarelta. Eräs retkikunnan jäsen on onnistunut nukuttamaan täysikasvuisen tyrannosauruksen ja sen poikasen. Kummatkin lähetetään San Diegoon esittelyä varten. Kaikki ei kuitenkaan suju niin kuin olisi pitänyt: tyrannosaurus herää kesken laivamatkan ja tappaa kaikki laivalla. Pian tyrannosaurus juoksee vapaana San Diegossa.


title: Väinämöisen kiellot

text: Väinämöisen kiellot olivat joukko sääntöjä, joita tunsi muistinvarainen karjalainen ja suomalainen kansanperinne. Niiden katsottiin periytyvän suurelta tietäjältä Väinämöiseltä, jolla on myös jumalaisia piirteitä. Eräs jumalainen piirre oli juuri tämä auktoriteetin asema. M. A. Castrenin mukaan "kaikki mitä jaloa ja suurta kansa saattoi ajatella, se omistettiin Väinämöiselle".


title: Väinämöisen kiellot

text: Väinämöisen kielloista osaa tuli noudattaa tosielämässä, osa oli jopa suoranaisia tabuja. Osaa saatettiin käyttää lasten opettamiseen. Kalevalamittaisten runojen avulla muistettiin säännöt ja niiden syyt ja alkuperä. Joissain runoissa lueteltiin useita kieltoja, toisissa mainittiin vain yksi kertomuksen opetuksena.


title: Väinämöisen kiellot

text:
Väinämöinen kielsi ja epäsi eri perinteissä muun muassa:Kaikki Väinämöisen opetukset eivät olleet kieltoja, osa oli suosituksia tai toteamuksia. Osa Väinämöisen opetuksista elää yhä sananlaskuina.
Kaikkia kansanperinteen välittämiä sääntöjä ja varoituksia ei pantu Väinämöisen nimiin. Kansanperinteessä tunnettiin myös seuraavia sääntöjä ja varoituksia:


title: Bysanttilainen musiikki

text: Bysanttilainen musiikki on idän patriarkaattien, nykyisen ortodoksisen kirkon alueen kirkkomusiikkia, joka syntyi Bysantin valtakunnan valtakaudella. Termiä käytetään myös myöhemmin sävelletystä musiikista, jos se noudattaa samoja sääntöjä.


title: Bysanttilainen musiikki

text: Musiikin melodiat perustuivat kahdeksaan säveleen, eli "ekhoihin", joista muodostui esikuva läntisen kirkon kahdeksalle moodille. Jumalanpalveluksissa käytettyjä lauluja alettiin kirjata muistiin 900-luvulta alkaen, ja monia näistä sävellyksistä käytetään ortodoksisissa kirkoissa edelleen.


title: Bysanttilainen musiikki

text: Monet bysanttilaiset kirkkolaulut perustuvat "kantonisaatioon" eli melodian kokoamiseen pienistä melodianpätkistä koottaviin suurempiin teoksiin. Joitain teemoja käytettiin fraasien alussa ja toisia lopussa ja joitain niiden puolivälissä. Jotkin fraasit puolestaan toimivat siltoina eri osien välillä. Näitä eri fraaseja yhdistelemällä pystyttiin tuottamaan teoksen lopullinen melodia.


title: Tuhkarokko

text:
Tuhkarokko eli morbilli on tuhkarokkoviruksen aiheuttama lastentauti, jonka voi saada vain kerran elämässään.
Tuhkarokko on herkästi ilmateitse tarttuva infektio, minkä vuoksi yhden sairastuneen altistamien määrä voi olla hyvin suuri. Tuhkarokko on sitä vakavampi sairaus, mitä vanhempi potilas on.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokko tuhoaa immuunijärjestelmään sairastumiseen mennessä kertyneen muistin, minkä vuoksi siihen sairastanut on kolmen vuoden ajan alttiimpi sairastumaan erilaisiin infektioihin.


title: Tuhkarokko

text: Vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui WHO:n mukaan 191 343 henkilöä maailmalla. Tuhkarokkoon on rokote. Suomessa tuhkarokko oli harvinainen.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokon itämisaika on 9–11 vuorokautta, ja taudin ensioireisiin kuuluu korkea kuume, silmien punoitus, nuha ja yskä. Tautiin kuuluu myös kuumeen aiheuttama uupumus ja usein silmätulehdus. 3–4 vuorokauden kuluttua rokosta kuume laskee ja samalla ilmestyy ihottuma. Ihottuma alkaa ylävartalolta. Se ei kutia yhtä paljon kuin esimerkiksi vesirokko.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokkovirus käy B- ja T-immuunisolujen kimppuun, joihin kuuluvat myös ihmisen sairastamat infektiot muistavat immuunijärjestelmän muistisolut.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokko voi aiheuttaa jälkitauteja, joista tavallisimmat ovat välikorvan tulehdus ja keuhkokuume. Virus saattaa vaurioittaa keskushermostoa, ja taudin pelätyin komplikaatio onkin aivotulehdus. Tuhkarokon vakavien jälkitautien vaara on suurin aikuisilla, pienillä lapsilla ja immuunipuutteisilla henkilöillä. Sairastuneiden tulisi tuhkarokkoa epäillessään olla etukäteen yhteydessä puhelimitse omaan terveyskeskukseen toimintaohjeiden saamiseksi.


title: Tuhkarokko

text: Kuumeeseen voi antaa lääkettä, mutta tuhkarokko paranee itsekseen. Lapsen oloa voi helpottaa himmentämällä valot ja laittamalla kutinaan talkkia.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokkoon on rokote, joka Suomessa annetaan yleensä MPR-yhdistelmärokotteena. Niin sanottu laumasuoja tuhkarokon leviämistä vastaan syntyy, kun 96–99 prosenttia väestöstä on rokotettu. MPR-rokotteen kattavuus on monin paikoin pudonnut alle 95 prosentin rajan. Pietarsaaren seudun lisäksi näin on käynyt esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella.


title: Tuhkarokko

text: HealthMap-tartuntamallin mukaan yksi tautitapaus johtaa kahteen tartuntaan 70 päivän kuluessa, jos väestö on kattavasti rokotettu. Jos sitä vastoin vain 60 prosenttia on rokotettu, uusia tartuntoja tulee samassa ajassa 2 800.


title: Tuhkarokko

text: Ennen rokotusohjelmaa Suomessa kuoli tuhkarokkoon keskimäärin kolme ihmistä vuodessa. Rokotteen käyttöönoton jälkeen kuolleisuus on pienentynyt muissakin infektiotaudeissa. Suomessa rokotukset alkoivat vuonna 1975.


title: Tuhkarokko

text: Ensimmäisen tieteellisen kuvauksen tuhkarokosta antoi Al-Razi (860–932), kun hän kirjassaan erotti tuhkarokon isorokosta ja vesirokosta.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokkokuolemat vähentyivät WHO:n mukaan vuosien 2000–2017 välillä yli 80 prosenttia. Kuolleisuuden väheneminen johtuu WHO:n mukaan vastustuskyvyn paranemisesta ja lasten rokottamisesta tuhkarokkoa vastaan. Vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui 296 629 henkilöä, joista eurooppalaisia oli 20 499 ja suomalaisia kolme. WHO:n tilastojen mukaan vuonna 2017 oli kuolemantapauksia 110 000, pääasiassa alle viisivuotiaita lapsia.


title: Tuhkarokko

text: Suomessa tuhkarokko on harvinainen, ja siihen sairastuu vuosittain arviolta alle viisi henkilöä. Suomessa vuonna 2015 syntyneiden lasten rokkotuskattavuus tuhkarokon osalta on rokotusrekisterin perusteella yli 94 prosenttia, paikoin alle 90 prosenttia, kun sen pitäisi olla yli 95 prosenttia, että sairastumisia ei tulisi. Aiemmin kattavuus selvitettiin otannalla. Elokuussa 2011 neljä ihmistä sairastui Puolustusvoimien Santahaminan varuskunnassa tuhkarokkoon.


title: Tuhkarokko

text: Tuhkarokko saapuu Suomeen tavallisesti ulkomailta. Tammikuussa 2014 Sammatin Steinerkoulussa todettiin yhdellä lapsella Aasiasta saatu tuhkarokko. Steinerkoululaisten vanhemmat ovat keskimääräistä haluttomampia rokotuttamaan lapsiaan. Lääkäri Tanja Nummilan mukaan tauti voi tarttua herkästi ja ilmatartuntana. Nummila kertoi, että rokotteen saaneet ovat suojassa tartunnalta ja muut joutuvat odottamaan taudin mahdollista itämistä kotonaan. Nummila totesi, että tapaus vaaransi myös viereisen päiväkodin lapset. Vuonna 2013 tuhkarokkoon sairastui Suomessa kaksi henkilöä, ja vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui yhteensä kolme henkilöä, joista kaikki olivat laboratoriossa varmistettuja tapauksia.


title: Tuhkarokko

text: Marraskuussa 2018 Luodossa todettiin yksi tuhkarokkotapaus. Taudille altistui arviolta 300 henkilöä. Tartunnan saanutta lasta ei ollut rokotettu tuhkarokkoa vastaan.


title: Siegessäule

text: Siegessäule () on Saksan yhdistymissotien kunniaksi pystytetty muistomerkki Berliinissä. Se sijaitsee nykyisin "Grosser Stern" -nimisellä pyöreällä aukiolla Straße des 17. Junin varrella, joka kulkee Tiergartenin puistoalueen halki.


title: Siegessäule

text: Siegessäulea ryhdyttiin rakentamaan Heinrich Strackin suunnitelmien mukaan vuonna 1864 Preussin ja Tanskan välisessä sodassa saavutetun voiton kunniaksi. Pylvään rakennustöiden aikana Preussi voitti sodissa myös Itävallan 1866 ja Ranskan 1871. Kun pylväs paljastettiin vuonna 1873, se omistettiin lopulta kaikille näille voitoille. Pylväs muodostui alkujaan kolmesta kerroksesta, jotka oli koristeltu kolmessa sodassa lyödyiltä vihollisilta sotasaaliina saaduilla tykeillä. Pylvään huipulla on Friedrich Draken veistämä voitonjumala Victorian kullattu patsas. Jalustaa kiertää taidemaalari Anton von Wernerin suunnittelema ja Antonio Salviatin toteuttama Saksan historiasta kertova mosaiikki. Jalustan alaosassa on neljä vuosien 1864–1871 sotia kuvaavaa reliefiä, jotka ovat kaikki eri kuvanveistäjien tekemiä.


title: Siegessäule

text: Siegessäulen alkuperäinen paikka oli valtiopäivätalon edessä Königsplatzilla (nykyinen Platz der Republik), jossa sitä ympäröivät Otto von Bismarckin, Helmuth von Moltken ja Albrecht von Roonin patsaat. Vuonna 1939 pylväs ja patsaat siirrettiin pois Adolf Hitlerin määräyksestä, koska ne olivat hänen (koskaan toteutumattomien) uudisrakennussuunnitelmiensa tiellä. Tuolloin Siegessäule sijoitettiin nykyiseen paikkaansa Tiergartenin puistoon, keskelle Berliinin halkaisevaa, itä–länsi-akseliksi kutsuttua kymmenen kilometriä pitkää suoraa katulinjaa. Pylväälle myös rakennettiin uusi jalusta ja siihen lisättiin neljäs kerros, jolloin se sai nykyisen 67 metrin korkeutensa. Siirto luultavasti pelasti Siegessäulen, sillä alkuperäisellä paikallaan se olisi tuhoutunut toisen maailmansodan pommituksissa. Legendan mukaan ranskalaiset sotilaat halusivat sodan jälkeen räjäyttää Siegessäulen, koska se juhlisti Ranskan nöyryyttävää tappiota Saksalle vuonna 1871, mutta tämä estettiin, koska Berliinin historialliset muistomerkit olivat muutenkin kärsineet kohtuuttomasti.


title: Siegessäule

text: Siegessäule on yksi Berliinin suosituimpia nähtävyyksiä ja kaupungin keskeisimpiä symboleja. Pylvään jalustassa toimii museo ja sen huipulla 285 porrasaskelman päässä on näköalatasanne.


title: Segovia

text: Segovia on samannimisen maakunnan pääkaupunki Kastilia ja Leónin itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee Eresma- ja Clamoresjokien yhtymäkohdassa Sierra de Guadarraman vuoriston juurella, noin tunnin ajomatkan päässä maan pääkaupungista Madridista. Kaupungin väkiluku on noin 53 000 (2014).


title: Segovia

text: Maurien aikana kaupungin nimi oli Šiqūbiyyah (arabiaksi شقوبية).


title: Segovia

text: Segovian vanhakaupunki ja sen roomalainen akvedukti on Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Kaupunki on suosittu turistikohde, ja siellä vieraillaan erityisesti päiväretkillä Madridista.


title: Ossi

text: Ossi on suomalainen miehen etunimi. Se on ehkä muunnos kelttiläisperäisestä nimestä Ossin, joka tuli tunnetuksi 1700-luvun runoteoksesta Ossianin laulut.


title: Ossi

text: Ossin nimipäivä on 17. heinäkuuta. Osseja on Väestörekisterikeskuksen mukaan ollut Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä 9 504.


title: Väinämöisen tie

text: Väinämöisen tie, Väinämöisen kulku ja Väinämöisen veneenjälki ovat kansanperinteellisiä nimityksiä tyvenelle kohdalle muutoin lainehtivalla vedenpinnalla. Itse Väinämöisen nimi viittaa sanaan "väinä", joka tarkoittaa tyventä kohtaa joessa. Samaa tarkoittaa myös Väinämöisen toinen nimitys "suvantolainen".


title: Väinämöisen tie

text: Vedenpinnan nimitysten lisäksi Väinämöiseen liittyviä nimityksiä löytyy luonnosta tähtitaivaalta, kuten Väinämöisen miekka tai viikate (Orion) ja Väinämöiset tai Väinämöisen virsut (Seulaset). Näitä tähdistöjä on käytetty suunnistamiseen vesillä. Tämän vuoksi Martti Haavio arveli Väinämöisen (taruhahmona tai jumalolentona) alun perin liittyneen kiinteästi vesillä liikkumiseen.


title: Motu Nao

text: Motu Nao on saari kaakkoisilla Marquesas-saarilla Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Fatu Hivan saaresta 22 kilometriä koilliseen. Saaren korkein kohta on neljä metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Paulin kieltosääntö

text: Paulin kieltosääntö on keskeinen kvanttimekaniikan perusperiaate. Sen mukaan kaksi samanlaista fermionia – esimerkiksi elektronia – ei voi olla yhtä aikaa täsmälleen samassa kvanttitilassa. Kieltosäännön julkaisi itävaltalais-sveitsiläinen fyysikko Wolfgang Pauli vuonna 1925 ja hän sai työstään Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1945.


title: Paulin kieltosääntö

text: Myöhemmin englantilainen Paul Dirac ja italialainen Enrico Fermi selittivät, miten Paulin kieltosääntö johtuu kvanttimekaniikan peruslaeista. Kieltosääntö seuraa siitä, että identtisten fermionien aaltofunktion on oltava antisymmetrinen kahden hiukkasen vaihdossa.


title: Paulin kieltosääntö

text: Koska elektronin spinkvanttiluku voi olla joko +1/2 tai −1/2, samalla orbitaalilla voi Paulin kieltosäännön mukaan olla enintään kaksi elektronia. Jos atomin elektroneja kuvataan vetyatomin orbitaalien kvanttiluvuilla (pääkvanttiluku "n", sivukvanttiluku "l", magneettinen kvanttiluku "m" ja spinkvanttiluku "m"), kahdella saman atomin elektronilla ei voi olla samaa neljän kvanttiluvun yhdistelmää. Esimerkiksi litiumin perustilan elektronikonfiguraatio on 1s2s. Kaksi ensimmäistä elektronia täyttävät 1s-orbitaalin ("n" = 1, "l" = 0, "m" = 0), kun ne asettuvat sille vastakkaisin spinein ("m" = +1/2 ja "m" = −1/2). Kolmas elektroni sijoittuu 2s-orbitaalille ("n" = 2, "l" = 0, "m" = 0, "m" = +1/2 tai "m" = −1/2). Paulin kieltosäännön vuoksi kaikki elektronit eivät voi asettua energialtaan alimmalle 1s-orbitaalille.


title: Paulin kieltosääntö

text: Statistisessa fysiikassa systeemeihin, joissa on useita fermioneja, sovelletaan Fermin–Diracin statistiikkaa, jossa Paulin kieltosääntö on otettu huomioon. Bosoneja kieltosääntö ei koske, minkä vuoksi useiden bosonien muodostamiin systeemeihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa.


title: Paulin kieltosääntö

text: Atomissa jokaista pääkvanttiluvun arvoa "n" kohti on olemassa vain tietty määrä sivukvanttiluvun ja magneettisen kvanttiluvun mahdollisia arvoja. Sivukvanttiluku "l" on aina kokonaisluku, vähintään 0 ja enintään "n - 1". Kun sillä on tietty arvo "l", magneettisen kvanttiluvun "m" mahdollisia arvoja taas ovat positiiviset ja negatiiviset kokonaisluvut "-l": stä "l":ään. Spinkvanttiluvulla "m" on yleensäkin vain kaksi mahdollista arvoa, +1/2 ja -1/2. Tämän vuoksi atomissa kutakin pääkvanttilukua "n" vastaavalla elektronikuorella voi olla vain tietty määrä, enintään "2 · n" elektronia. Näin Paulin kieltosäännön avulla voidaan selittää ne alkuaineiden ominaisuuksissa havaitut säännönmukaisuudet, joihin alkuaineiden jaksollinen järjestelmä perustuu.


title: Paulin kieltosääntö

text: Paulin kieltosäännön keskeisiä seurauksia on myös fermionikaasun sisäinen paine. Koska kaksi fermionia ei voi olla täsmälleen samassa tilassa, niiden välillä on statistinen repulsio eli ne kokevat ylimääräisen hylkimisvoiman. Tämän takia tavallinen aine ei puristu rajattomasti kasaan. Tällä paineella on erityistä merkitystä muun muassa luhistuvissa tähdissä. Elektronikaasun paine riittää estämään valkoisen kääpiön kasaan luhistumisen. Neutronitähdessä puolestaan neutronikaasun paine estää tähden luhistumisen mustaksi aukoksi.


title: Viimeinen mohikaani

text: Viimeinen mohikaani () on James Fenimore Cooperin kenties kuuluisin teos. Se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1826. Kirja kertoo Englannin ja Ranskan välisestä siirtomaataistelusta Pohjois-Amerikan villeissä metsissä. Taistelut imaisevat mukaansa myös alueella asustavia intiaaniheimoja, mukaan lukien mohikaaniheimon kolme viimeistä jäsentä.


title: Viimeinen mohikaani

text: Elokuvien lisäksi Viimeisestä mohikaanista on tehty minitelevisiosarjoja, ooppera ja sarjakuva.


title: ProBoards

text: ProBoards on yhdysvaltalainen Internet-palvelu, jota käytetään keskustelufoorumien tekemiseen. ProBoards on ilmainen, mutta sillä tehdyille keskustelualueille tulee mainosbannereita.


title: ProBoards

text: Patrick Clinger perusti ProBoardsin tammikuussa 2000. 30. huhtikuuta 2005 ProBoardsiin tehtiin päivityksiä, jossa muun muassa ylläpitäjätoimintoja ja keskustelualueiden käyttöä helpotettiin.


title: ProBoards

text: ProBoardsia saavat käyttää kaikki yli 13-vuotiaat henkilöt (alle 18-vuotiaat huoltajan luvalla). Kaikkien keskustelualueiden on oltava englannin kielellä. Jos ProBoardsilla luotu keskustelualue rikkoo ProBoardsin sääntöjä, ylläpitäjät saattavat sulkea sen.


title: ProBoards

text: Lokakuussa 2006 ProBoardsilla oli tehty yli 1 800 000 keskustelufoorumia. Viestejä ProBoards-foorumeille oli lähetetty yli 385 840 000.


title: Wolfgang Pauli

text: Wolfgang Ernst Pauli (25. huhtikuuta 1900 Wien – 15. joulukuuta 1958 Zürich) oli itävaltalainen fyysikko. Wolfgang Pauli tunnetaan parhaiten Paulin kieltosäännön nimellä kulkevasta kvanttimekaniikkaan liittyvästä perustavanlaatuisesta periaatteesta sekä spintiloihin liittyvistä tutkimuksistaan. Paulin kieltosäännön myötä hänelle myönnettiin fysiikan Nobel-palkinto vuonna 1945.


title: Wolfgang Pauli

text:
Wolfgang Pauli syntyi Wienissä Wolfgang Joseph Paulin ja Berta Camilla Schützin perheeseen.
Wolfgang kasvoi älymystön parissa Wienissä, joka oli 1900-luvun alussa yksi maailman keskeisimpiä tiedekaupunkeja. Hänen kummisetänsä ja mentorinsa oli fyysikko-filosofi Ernst Mach, jolta Wolfgang oli saanut myös toisen nimensä.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli oli jo nuorena hyvin lahjakas matemaattisesti. Hän opiskeli lukioaikana itsenäisesti suhteellisuusteoriaa ja kirjoitti siitä 18-vuotiaana ensimmäisen tutkielmansa. Münchenin yliopistossa Pauli opiskeli fysiikkaa. Hän tutki muun muassa Arnold Sommerfeldin alaisuudessa Bohrin–Sommerfeldin atomiteoriaa. Sommerfeld oli Paulin väitöskirjatyön ohjaaja. Hän väitteli tohtoriksi 1921 teoreettisesta fysiikasta. Sommerfeldin ehdotuksesta hän kirjoitti myös artikkelin suhteellisuusteoriasta matemaattisten aineiden tietosanakirjaan "Encyklopädie der mathematischen Wissenschafteniin". Artikkelista Pauli sai ylistystä Albert Einsteinilta.


title: Wolfgang Pauli

text: Saatuaan väitöskirjansa valmiiksi Pauli työskenteli 1921–1922 Göttingenin yliopistossa Max Bornin apulaisena ja 1922 Hampurin yliopistossa Wilhelm Lenzin apulaisena. Hän oli virkavapaalla 1922–1923, jolloin hän työskenteli Kööpenhaminan Niels Bohr -instituutissa. Pauli palasi Hampuriin 1924 suorittaakseen habilitaation.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli jatkoi Hampurissa luennoitsijana ja osallistui kvanttimekaniikan kehittämiseen. Hän ratkaisi 1924–1925 atomin spektriin liittyviä ongelmia esittämällä uuden kvanttiluvun, jota myöhemmin alettiin kutsua spiniksi. Hän päätteli myös, että jos kvanttimekaanisessa tilassa on jo elektroni, se kieltää muiden elektronien pääsyn siihen tilaan. Tästä säännöstä tuli myöhemmin osa kvanttimekaniikkaa, ja se tunnetaan Paulin kieltosääntönä.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli sai 1928 professuurin ETH Zürichistä. Hän toimi virassa aina kuolemaansa asti ja oli kehittämässä yliopistoon Gregor Wentzelin kanssa menestynyttä teoreettisen fysiikan koulukuntaa.


title: Wolfgang Pauli

text: Zürichin-aikanaan Pauli kiinnostui psykoanalyysistä. Tähän vaikutti hänen äitinsä vuonna 1927 tekemä itsemurha ja avioliittonsa päättyminen vuonna 1930. Hän kiinnostui siitä ensin terapiamuotona, mutta myöhemmin siitä tuli myös filosofinen kiinnostuksen kohde. Pauli tutki C. G. Jungin teorioita ja niiden sovellusta fysikaalisen maailman ymmärtämiseen. Hän oli myös Jungin henkilökohtainen potilas. Heidän potilassuhteensa päättyi 1934, mutta he jatkoivat useamman vuoden kirjeenvaihtoa, joka koski fysiikkaa ja psykologiaa.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli otaksui 1930, että neutraalit partikkelit olisivat beetahajoamisen energian säilymisen taustalla. Neutriinojen olemassaolon pystyivät todistamaan Clyde Clowan ja Fred Reines vasta vuonna 1956. Hänen symmetrian analyysinsä johti 1940 teoreemaan, joka loi yhteyden partikkelin spinin ja sen tilastollisten ominaisuuksien välille.


title: Wolfgang Pauli

text: Paulin isän puolen isovanhemmat olivat juutalaisia, joten hän hyväksyi vuonna 1940 Princetonin Institute for Advanced Studyn paikan vierailevana professorina. Siellä hän työskenteli pääosin mesoniteorian parissa. Hän sai kuulla marraskuussa 1945 saaneensa Nobelin palkinnon kieltosäännöstään. Hän ei pystynyt kuitenkaan osallistumaan Tukholmassa järjestettyyn Nobel-tilaisuuteen.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli palasi 1946 vanhaan professuuriinsa Zürichiin, vaikka hän oli samana vuonna saanut Yhdysvaltain kansalaisuuden. Palattuaan Eurooppaan Pauli pystyi myös hakemaan Nobelin palkintonsa. Sveitsin kansalaisuuden hän sai 1949. ETH:ssa hän tutki oppilaidensa kanssa renormalisointia kvanttisähködynamiikassa ja kvanttikenttäteorian CPT-symmetriaa.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli kiinnostui viimeisinä vuosinaan entistä enemmän filosofiasta. Hän pyrki ymmärtämään fysistä ja psyykeä saman todellisuuden toisiaan vahvistavina elementteinä.


title: Wolfgang Pauli

text: Pauli mukaan on nimetty myös niin sanottu Pauli-efektistä. Sen mukaan joidenkin henkilöiden läsnäolo saa tekniset välineet epäkuntoon. Pauli uskoi itsekin siihen, että jotain pahaa saattoi tapahtua, kun hän vain astui huoneeseen. Monet muutkin uskoivat siihen, ja esimerkiksi Otto Stern oli kieltänyt Paulia tulemasta laboratorioonsa.


title: Valkohuulitarhakotilo

text: Valkohuulitarhakotilo ("Cepaea hortensis") on tarhakotiloihin kuuluva kotilolaji. Se on korkeudeltaan 1,2–1,5 senttimetriä ja leveydeltään 1,8–2,0 senttimetriä.


title: Valkohuulitarhakotilo

text: Valkohuulitarhakotiloita on muutamia värimuotoja. Joissakin värimuodoissa kuori on yksivärisen keltainen ja toisissa taas pohjalla on 1–5 ruskeaa juovaa. Suomessa tavallisin värimuoto on viisijuovainen.


title: Valkohuulitarhakotilo

text: Lähisukulaisen mustahuulitarhakotilon tunnistaa mustasta huulesta. Niiden väritys on muuten samanlainen kun valkohuulitarhakotilolla. Lisäksi mustahuulitarhakotilo on hiukan suurempi kuin valkohuulitarhakotilo.


title: Valkohuulitarhakotilo

text: Valkohuulitarhakotilo elää Suomen etelä- ja lounaisosan rehevissä lehdoissa ja puutarhoissa.


title: Valkohuulitarhakotilo

text: Ravintona tämä laji käyttää kasvien vihreitä sekä lakastuneita osia. Valkohuulitarhakotilo pitää esimerkiksi nokkosten lehdistä, sillä nokkosen lehtien polttavat rauhaset eivät satuta kotiloita.


title: Valkohuulitarhakotilo

text: Myyrät ja linnut, etenkin rastaat, syövät halukkaasti kotiloita.


title: Sileäsulkukotilo

text: Sileäsulkukotilon tieteellinen nimi on "Cochlodina laminata".


title: Sileäsulkukotilo

text: Tämän lajin korkeus on 1,5–2 cm ja leveys 4 mm. Sulkukotiloita on ulkonäkönsä vuoksi kutsuttu myös sikarikotiloiksi. Kotilon kuori muodostuu noin kymmenestä vasemmalle kiertyvästä kierteestä ja on 3-4 mm:n paksuinen.


title: Sileäsulkukotilo

text: Sileäsulkukotilo on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomen lehdoissa.


title: Sileäsulkukotilo

text: Sileäsulkukotilot kiipeilevät syömäretkillään varsinkin niille tärkeän puun, haavan, rungoilla.


title: Rosario (Argentiina)

text: Rosario on kaupunki Argentiinassa. Se on Santa Fen maakunnan suurin kaupunki ja koko Argentiinan kolmanneksi suurin taajama Córdoban ja Buenos Airesin jälkeen. Itse kaupungissa oli vuonna 2010 noin 967 000 asukasta, sen suurkaupunkialueella 1,2 miljoonaa. Kaupunki sijaitsee noin 300 kilometriä Buenos Airesista pohjoiseen. Rosarion asukasluku on noin 910 000 ja pinta-ala 178 neliökilometriä.


title: Rosario (Argentiina)

text: Nykyisen Rosarion alue asutettiin ensimmäistä kertaa 1600-luvulla. Rosarion varsinaisesta perustamisajasta ei ole tietoa. Siitä tuli kaupunki 5. elokuuta 1852. Tämän jälkeen Rosarion asukasluku alkoi kasvaa nopeammin kuin koskaan ennen. Vielä 1850-luvun alussa Rosarion asukasluku oli ollut noin 3 000. Vuonna 1887 siellä oli noin 50 000 asukasta.


title: Rosario (Argentiina)

text:
Kaupunkiin vedettiin rautatie joka yhdisti sen sisämaahan, ja satamaa uusittiin useaan otteeseen. Niinpä Rosario säilyi Argentiinan johtavana satamana ja yhtenä maailman tärkeimmistä viljasatamista 1940-luvulle asti.
Kaupunki sijaitsee Paranajoen länsirannalla noin 290 km Buenos Airesista.


title: Rosario (Argentiina)

text: Rosariosta on lentoyhteys Buenos Airesiin, Cordobaan ja Chilen Santiagoon. Linja-autot vievät sekä tärkeimpiin kotimaan kohteisiin että Paraguayhin, Brasiliaan, Chileen ja Uruguayhin.


title: Rosario (Argentiina)

text: Club Atlético Rosario Central ja Newell's Old Boys ovat kaupungin kaksi jalkapallojoukkuetta maan pääsarjassa. Jälkimmäisessä pelannut Lionel Messi on kotoisin kaupungista, samoin kuin Che Guevara.


title: Edistyksellinen kansanpuolue

text: Edistyksellinen kansanpuolue () on toinen Liechtensteinin kahdesta suuresta puolueesta. Se on maapäivien suurin puolue 12 paikalla 25:stä, ja pääministeri Otmar Hasler tulee FBP:stä.


title: Edistyksellinen kansanpuolue

text: Konservatiivipuolue FBP pohjaa näkemyksensä kristilliseen maailmankatsomukseen ja pitää tärkeänä monarkian samoin kuin vapaan, sosiaalisen ja demokraattisen oikeusvaltion säilyttämistä koko kansan hyvinvoinnin takaamiseksi. Puolue katsoo tavoitteekseen myös eri kansanryhmien saamisen kiinnostuneemmaksi poliittisesta toiminnasta. FBP:n tavoitteena on myös saada kaikkiin virkoihin vähintään kolmasosa naisia ja kolmasosa miehiä sukupuolten tasa-arvon turvaamiseksi.


title: Edistyksellinen kansanpuolue

text: FBP perustettiin 1918 vastapainoksi vastaperustetulle liberaali-konservatiiviselle kristillis-sosialistiselle kansanpuolueelle ja toteutti vanhoillis-konservatiivista politiikkaa. FBP on johtanut hallitusta 1928–1970, 1974–1978, 1993 ja 2001–2005 absoluuttisella enemmistöllä maapäivillä. Vuoden 2005 maapäivävaaleissa puolue menetti absoluuttisen enemmistön, mutta säilyi suurimpana puolueena ja Otmar Hasler sai jatkaa pääministerinä.


title: Luettelo Viron saarista

text: Tämä on luettelo Viron saarista.


title: Luettelo Färsaarten saarista

text: Tämä on luettelo Färsaarten saarista. Saaria on 18, joista Lítla Dímun on ainoa asumaton.


title: Luettelo Malesian saarista

text: Tämä on luettelo Malesian saarista.


title: Ligitan

text: Ligitan on saari Malesiassa. Se sijaitsee suuremmasta Borneon saaresta itään.


title: Ligitan

text: Vuoteen 2002 saakka oli kiisteltyä, kuuluiko Ligitan Malesialle vai Indonesialle. Vuonna 2002 Kansainvälinen tuomioistuin päätti että Ligitan ja naapurisaari Sipadanin tulee antaa Malesian hallintaan.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Ydinvoimaa käytetään hyvin vaihtelevissa käyttötarkoituksissa voimalaitoksista sukellusveneisiin, satelliiteista majakoihin. Ydinpolttoaineen suuri energiasisältö mahdollistaa toisaalta suurten energiamäärien tuottamisen pienillä materiaalivirroilla tai toisaalta sallii pitkäkestoisen energiantuotannon ilman tarvetta lisätä polttoainetta.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Ydinvoimalaitoksia pidetään teollisuusmaiden jatkuvaan, mittakaavaltaan suureen sähkönkulutukseen sopivana energiamuotona, sillä jo varsin pienellä määrällä voimalaitoksia ja suhteellisen vähäisellä polttoainemäärällä voidaan kattaa teollisuusmaan sähköntarve miltei kokonaan tai osa siitä. Esimerkiksi Ranskassa 78 % kaikesta sähköstä tulee jo ydinvoimasta ja ydinvoiman tuotantoa pyritään edelleen kasvattamaan. Koska sähkömarkkinoilla voimalaitosten ajojärjestyksestä tavallisesti muotoutuu sellainen, että kulutuksen laskiessa ensimmäisinä alas ajetaan kalliiden muuttuvien kustannusten voimalaitokset, suhteellisen edullista sähköä tuottavia ydinvoimaloita käytetään yleensä miltei tauotta. Ydinvoimalan tuotantoa voidaan toki myös säätää ja niin myös paljon ydinsähköä tuottavissa maissa yleisesti tehdään.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: 1950-luvun jälkeen ydinvoimaloiden määrä on kasvanut huomattavasti. Vuoteen 1964 mennessä maailmassa oli 14 reaktoria kytkettynä sähköverkkoon, vuonna 1970 81 reaktoria, vuonna 1975 jo 167, vuonna 1985 365 ja vuonna 1999 428. Ydinvoimalla tuotetaan tätä nykyä noin 16 % maailman sähköstä  ja 6,5 % kaikesta energiasta .


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Maailman ydinvoimajärjestön WNA:n mukaan () 25. toukokuuta 2005 maailmassa oli 439 ydinvoimareaktoria 30 maassa ja niiden yhteenlaskettu sähköteho oli 366 GW. Uusia voimalaitosreaktoreita oli rakenteilla 25, suunnitteilla 39 ja ehdotettu 73. Kaikesta maailman sähköstä noin 16 % tuotetaan ydinvoimalla – mikä tekee ydinvoimasta vesivoiman veroisen maailman toiseksi merkittävimmän kasvihuonekaasupäästöttömän sähköenergianlähteen. Kaikesta tuotetusta energiasta ydinvoimalla tuotetaan noin 7 %. Tuotantoon kulutettiin noin 68 tuhatta tonnia uraania. Tämä määrä mahtuisi kuutioon, jonka särmät ovat 15 metriä pitkät. Laskennallisesti siis koko maailman sähkönkulutus voitaisiin kattaa 400 tuhannella uraanitonnilla vuodessa, mikä mahtuisi kuutioon jonka särmät ovat 30 metriä pitkät.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Kevytvesireaktori (hidastinaineena tavallinen vesi) on selvästi yleisin voimalaitoskäytössä, niitä on yhteensä 355, joista 263 painevesireaktoreita ja 92 kiehutusvesireaktoreita. Seuraavaksi yleisin on CANDU-reaktori, joita on 38. Loput 46 ovat harvinaisempia reaktorityyppejä Näistä 16 on entisen Neuvostoliiton alueella vielä käytössä olevia RBMK-reaktoreita.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Ylivoimaisesti suurin osa kaikista ydinkäyttöisistä aluksista on sukellusveneitä. Muista sotalaivoista suurin osa on lentotukialuksia (11 Yhdysvaltain alusta ja Ranskan FS Charles de Gaulle). Myös Venäjän laivaston Orlan-luokan ohjusristeilijät ovat ydinkäyttöisiä. Näiden lisäksi Yhdysvallat on käyttänyt ydinvoimaa myös risteilijä- ja hävittäjäluokan aluksissa. Muutama alus rakennettiin 1970-luvulla. Niistä luovuttiin vuosituhannen vaihteen tienoilla, eikä uusia ole suunnitteilla. Sukellusveneen ydinpolttoainetta ei yleensä tarvitse vaihtaa koko aluksen käyttöiän aikana kertaakaan. Sukellusveneet pyrkivät pysymään huomaamattomina, ja ydinkäyttöisenä aluksen ei tarvitse nousta pinnalle akkuja lataamaan. Tukialukset ovat käytössä jopa yli 50 vuotta, ja ydinpolttoaineen vaihtaminen käyttöiän aikana on yleensä tarpeellista.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Kauppamerenkulussa ydinvoimalta odotettiin paljon vielä 1950-60 luvuilla. Ydinkäyttöisiä rahtialuksia on kuitenkin rakennettu vain neljä, NS Savannah (Yhdysvallat), NS Otto Hahn (Saksa), NS Mutsu (Japani) sekä NS Sevmorput (Venäjä). Savannah poistettiin liikenteestä 1972, vain kahdeksan vuoden käytön jälkeen. Otto Hahnin reaktori poistettiin 1979, ja alus jatkoi 2000-luvulle asti liikennettä tavanomaisella koneistolla usealla eri nimellä. Japanilainen Mutsu ei koskaan kuljettanut kaupallista rahtia. Alus on muutettu tavaomaisella koneistolla liikkuvaksi merentutkimusalukseksi. Venäläinen Sevmorput kuljetti rahtia arktisilla vesillä vuoteen 2007, jonka jälkeen alus vedettiin telkalle. Semorputosta on tarkoitus muokata maailman ensimmäistä ydinkäyttöistä öljynporausalusta. Alus on jäävahvistettu, ja se voi murtaa metrin paksuista kiintojäätä.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Pohjoisella jäämerellä operoi myös joukko venäläisiä Arktika-luokan jäänmurtajia sekä pohjoisissa joissa kaksi Taimyr-jokimurtajaa.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Pohjoisilla alueilla löytyy myös ydinparistoilla varustettuja majakoita.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Yhteensä maailman merillä on ydinkäyttöisille aluksille tähän mennessä kertynyt 12000 reaktorinkäyttövuotta (WNA: ).


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Kauas suuntautuvilla avaruuslennoilla käytetään yleisesti ydinvoimaa, sillä muut voimanlähteet ovat vähemmän kestäviä, suurikokoisempia, vaikeammin ennustettavia tai kuluttavat enemmän polttoainetta. Tavallisin ydinenergianlähde avaruudessa on niin sanottu isotooppiparisto eli RTG (radiothermoelectric generator). Niitä on useimmissa syvälle aurinkokuntaan matkustavissa avaruusluotaimissa ja monilla planeettalennoilla. RTG perustuu radioaktiivisen aineen, usein plutoniumin, hajoamisessa syntyvän lämmön hyödyntämiseen termosähköisen jännitteen luomisessa. Isotooppiparistoja on käytetty mm. Apollo-kuulennoilla ja Cassini-luotaimessa.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Myös ydinreaktoreita käytetään avaruudessa ja sellainen soveltuu myös raketin voimanlähteeksi. Neuvostoliitto lähetti kiertoradalle useita RORSAT-satelliitteja, joiden tutka saa energiansa ydinreaktorista. Yhdysvallat on kehittänyt ydinkäyttöisiä raketteja ja sellaista on myös kokeiltu avaruudessa Snapshot-lennolla 1965. NASAn projekti Prometheuksen tarkoituksena on kehittää ydinraketti tuleviin planeettojen välisiin lentoihin. Historiallisesti Orion-projekti pyrki samaan tavoitteeseen jokseenkin erilaisella tekniikalla. (Simpson, 1995)


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Marraskuussa 2009 Venäjä ilmoitti suunnittelevansa ydinrakettia, jolla voitaisiin lentää muun muassa Marsiin. NASA on suunnitellut ydinreaktoreiden käyttämistä Kuu- ja Mars-tukikohtien voimanlähteenä. Aurinkoenergian tuottamat alhaiset tehomäärät eivät välttämättä riitä pitkäaikaiseen oleskeluun vieraalla taivaankappaleella. Lisäksi Kuun kokonaisen kuukauden kestävän yön ajan täytyy saada energiaa jostain muusta lähteestä. Ydinreaktori on kompaktina ja erittäin pitkäkestoisena voimanlähteenä houkutteleva ratkaisu tukikohdan energianlähteeksi.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Ydinvoimalaitos tuottaa suuria määriä energiaa. Koska kaikki ydinreaktorin lämpö ei ole muunnettavissa sähköksi, merkittävä osa energiasta täytyy johtaa lämpönä ympäristöön: vesistöön tai jäähdytystorneihin. On luonteva ajatus, että meren rannalla toimiva ydinvoimalaitos käyttää osan energiastaan suolanpoistoon. Toistaiseksi vedenpuhdistus ydinvoimalla keskittyy meriveden puhdistukseen, mutta samantapaisella prosessilla on mahdollista myös kuumentamalla steriloida makeaa vettä. Nykyisin ydinkäyttöisen vedenpuhdistuksen merkitys on vähäinen koko maailman mittakaavassa, mutta paikallisesti sillä tuotetaan merkittäviä määriä puhdasta vettä.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Suuren lämmöntuotantonsa takia ydinvoiman tiedetään soveltuvan vedenpuhdistukseen ja sitä on tähän tarkoitukseen myös käytetty. Kaspianmeren rannalla Aqtaw'ssa Kazakstanissa toimi vuodesta 1972 vuoteen 1999 BN-350 -tyyppinen hyötöreaktorivoimala, joka tuotti 135 MW sähköä ja 3320 tonnia puhdasta vettä tunnissa. Japanissa on kymmenkunta suolanpoistolaitosta, jotka saavat käyttöenergiansa painevesireaktoreista. Näille reaktoreille on kertynyt yhteensä 100 vuotta reaktorinkäyttökokemusta.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Intiassa Madrakseen suunnitellaan demonstraatiolaitosta, jonka kahdella reaktorilla on tarkoitus tuottaa runsaat 5000 tonnia puhdasta vettä päivässä. Hanke toimii prototyyppinä suuremmille 45 000 tonnin päivätuotantoon kykeneville laitoksille. Kiinassa tutkitaan mahdollisuutta tuottaa 160 000 tonnia puhdasta vettä päivässä ydinvoimalla Yantain alueella. Venäjällä rakennetaan lautoilla siirrettävää KLT-40 -reaktoria vedenpuhdistukseen.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Yhtä lailla kuin vedenpuhdistukseen, ydinreaktorin ylijäämälämpö soveltuu kaukolämmöksi. Tässä tarkoituksessa ydinvoimaa on käytetty Kanadassa, Venäjällä ja eräissä Itä-Euroopan maissa. Ruotsalainen ABB suunnitteli yksinomaan kaukolämmitykseen tarkoitetun kaupunkireaktorin, jonka käyttöönottoa suunniteltiin Pohjoismaissa (Choppin et al., 2002). Myös Loviisan ydinvoimalan lämmön hyödyntämistä kaukolämpönä Pääkaupunkiseudulle on ehdotettu, mutta hanketta ei ole pidetty kannattavana. Ydinvoiman vastustus (katso ydinvoimakeskustelu) on sittemmin lopettanut lähes kaikki hankkeet ydinvoiman käyttämiseksi lämmityksessä, joka sinällään on hyvin ristiriitaista sillä ydinvoiman hukkalämmön talteenotolla pystyttäisiin vähentämään alueellisesti merkittävä määrä lämmityksestä tulevia päästöjä lisäämättä ydinpolttoaineen käyttöä.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Energiantuotannon lisäksi ydinenergialla on lääketieteellistä käyttöä. Tutkimusreaktorit ovat pieniä verrattuna voimalaitoksissa ja merenkulussa käytettyihin reaktoreihin. Esimerkiksi Suomessa, Espoon Otaniememessä käynnistettiin 1962 FiR 1 -reaktori. Reaktorin alkuperäinen käyttötarkoitus oli ennen ydinvoiman energiakäytön aloittamista tutkimus ja koulutus sekä nuklidituotanto. Reaktori suljettiin vuonna 2015. Sen lämpöteho oli 250 kW, joka lauhdutettiin suoraan ulkoilmaan eikä sitä käytetty hyödyksi. Vuodesta 1999 reaktoria käytettiin Suomessa kehitetyn BNCT- eli boorisädehoidon antamiseen pään ja kaulan alueiden syövän hoitoon. Hoitotapa on toistaiseksi kokeellinen, mutta sillä on saatu lupaavia tuloksia.  Reaktorin omistaa VTT.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Kylmän sodan aikana sekä Yhdysvallat että Neuvostoliitto suunnittelivat ydinkäyttöisiä pommikoneita. Yhdysvaltain Convair X-6 ja Neuvostoliiton Tupolev Tu-119 hylättiin pian koelentojen jälkeen. Molemmissa projekteissa suurin syy hylkäykseen oli ydinreaktorin liian suuri turvallisuusriski.


title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Vaikka ydinvoimalan polttoaine ei sovellukaan sellaisenaan käytettäväksi ydinaseissa, koska sen rikastusaste on vain 3–5% ja vaikka rikastaminen onkin teknisesti vaativa ja hankalasti toteutettava prosessi, on sitä vastoin varsin helppoa laimentaa ydinräjähteiden materiaaleja n. 90% siten, että ne voidaan hävittää ydinreaktorin polttoaineena. Tällä hetkellä ydinaseriisuntasopimusten mukaisesti ydinräjähteitä hävitetään aktiivisesti Yhdysvalloissa ja Venäjällä. Yhdysvaltojen sähköntuotannosta noin 10% on peräisin hävitettävistä ydinaseista saatavasta ydinpolttoaineesta, mikä vastaa noin puolta maan kaikesta ydinsähköstä. Ilman luotettavaa tapaa tuhota ydinasemateriaaleja ydinaseriisunnan käytännön toteutus olisi vaikeaa tai miltei mahdotonta. Ydinaseista saatavan MOX-polttoaineen käyttäminen voimalaitoksissa on kohdannut vastustusta eri järjestöiltä (katso ydinvoimakeskustelu). (Hore-Lacey, 2003)


title: Sipadan

text: Sipadan (malaijiksi "Pulau Sipadan") on tuliperäinen saari Malesiassa. Se sijaitsee Celebesinmeressä, noin 36 km Borneosta kaakkoon. Saari on muodostunut merenpohjassa olevan tulivuoren ja vuosituhansien aikana kasvaneen koralliriutan päälle. Se nousee 600 m miltei pystysuoraan merenpohjasta. Koralliriutan ekosysteemi tarjoaa elinympäristön noin 3000 eri lajille.


title: Sipadan

text: Saaren tärkein elinkeino on sukellusmatkailu. Todella suosittu sukelluskohde siitä tuli sen jälkeen kun Jacques Cousteau huomasi saaren lajiston monipuolisuuden. Parhaimmissa tapauksessa 10 metrin päässä rannalta on 600 metrin äkkijyrkkä pudotus. Saaren korallien läheisyydessä voi tavata valtavia kalaparvia, haita, kilpikonnia ja valaita. Tyypillisiä lajeja ovat esimerkiksi, barrakudat, rauskut, vasarahait ja valashai. Saaren juuressa on kalkkikiviluolia, joista löytyy kilpikonnan luurankoja.


title: Sipadan

text: Suurelle yleisölle saari tuli tunnetuksi vuonna 2000 kun Abu Sayyaf kidnappasi 23. huhtikuuta saarella olleen useiden eri maiden kansalaisista koostuneen matkailijaryhmän Jolon saarelle Filippiineille. Panttivankien joukossa olivat saarella sukeltamassa olleet suomalaiset Seppo Fränti ja Risto Vahanen, jotka vapautettiin saman vuoden syyskuussa.


title: Sipadan

text: Vuoteen 2002 oli kiisteltyä, kuuluiko Sipadan Malesialle vai Indonesialle. Joulukuussa 2002 kansainvälisen tuomioistuimen päätöksellä se päätettiin yhdessä Ligitanin saaren kanssa antaa Malesian hallintaan. Malesian hallituksen päätöksellä saaren sukellusliikkeet määrättiin siirtämään toimintansa Sipadania ympäröiville saarille saaren ekosysteemin suojelemiseksi vuoden 2004 loppuun mennessä. 15. toukokuuta 2006 rakennustarvikelastissa ollut proomu ajautui saaren kylkeen Barracuda Pointin lähellä tuhoten jopa 372 m² saaren koralleista. Myöhemmin kävi ilmi, että rakennustarvikkeet oli varattu saarelle rakennettavaan Malesian hallituksen rahoittamaa sukelluskeskusta varten. Rakennustyöt jatkuvat edelleen muiden sukellusyrittäjien ja Malesian pääministerin vastustuksesta huolimatta.


title: Luettelo Meksikon saarista

text: Tämä on luettelo Meksikon saarista.


title: Alert

text: Alert on Kanadan ilmavoimien tukikohta ja maailman pohjoisin paikka, jossa on vakituista asutusta. Alert sijaitsee Kanadassa Nunavutin territoriossa sijaitsevan Ellesmerensaaren koilliskulmassa vain 817 kilometrin päässä pohjoisnavasta. Keskilämpötila Alertissa on nollan yläpuolella vain heinäkuussa (+3,3 °C) ja elokuussa (+0,8 °C). Maa on roudassa ympäri vuoden.


title: Alert

text: Alertissa sijaitsevat Kanadan ilmavoimien signaalitiedusteluasema CFS Alert, Kanadan ympäristöministeriön sääasema sekä maailman pohjoisin vakituinen lentokenttä. Kanadan tilastolaitoksen vuonna 2011 suorittamassa väestönlaskennassa Alertissa oli viisi vakituista asukasta. Näiden lisäksi alueella työskentelee noin 60 väliaikaista asukasta.


title: Alert

text: Alert sijaitsee Lincolninmeren etelärannalla Ellesmerensaaren luoteiskulmassa vain 817 kilometrin päässä pohjoisnavasta. Se on huomattavasti kauempana kuin pohjoisimmat inuiitti-asutukset, joista lähin on 800 kilometriä etelään sijaitseva Grise Fiord. Lähimpään kaupunkiin, Iqaluitiin, on matkaa yli 2 000 kilometriä. Inuiitit kutsuivat aluetta Inuiittien maiden takaiseksi maaksi ().


title: Alert

text: Asutuskeskuksen maisema muodostuu kukkuloista ja laaksoista, eikä siellä juuri ole suurempaa kasvillisuutta, tästä huolimatta alueella tavataan sen lyhyen kesän (heinä-, elokuu) aikana noin 70 eri kasvilajia. Monet arktiset kukka- ja kasvilajit pystyvät selviytymään kivien ja kallioiden raoissa. Yleisimmät kasvit alueella ovat nurmikat, kohokkikasvit, tunturiunikko, rikot, tundrapaju ja lapinvuokko. Alertin ympäristö on polaariaavikkoa. Maaperä on muodostunut saviliuskeesta ja savikivestä, meri on ahtojään peitossa ympäri vuoden.


title: Alert

text: Keskiyön aurinko paistaa huhtikuun ensimmäisestä viikosta syyskuun alkuun, kaamos kestää lokakuun puolivälistä helmikuun loppuun, eikä aurinko silloin nouse horisontin yläpuolelle. Alert on niin kaukana pohjoisessa, ettei siellä havaita revontulia, ja kompassin neula osoittaa pohjoisen sijasta luoteeseen. Magneettinen pohjoisnapa sijaitsee tällä hetkellä Ellesmerensaaren länsipuolella ja liikkuu noin 40 kilometriä vuodessa pohjoiseen.


title: Alert

text: Alertin ympäristö on karua eikä pysty tarjoamaan elinmahdollisuuksia monellekaan eläinlajiille. Alueen eläimistöön kuuluvat muun muassa naali, hylje, arktinen susi, myskihärkä, karibu, sopulit, mutta alueelle eksyy harvemmin kärppiä ja jääkarhuja. Alueella pesii lyhyen kesän aikana muuttolintuja, joista yleisimpiä ovat isolokki, jäälokki, tunturikihu, kurpat, karikukot, isosirri, pulmunen, alli sekä harvemmin alueella pesivät lumihanhet. Hyönteisiä ei alueelta tavata muuta kuin lähellä maanpintaa, kesäauringon lämmittämien kivien läheltä tavattavia hämähäkkejä, paarmoja, nautakiiliäisiä.


title: Alert

text: Alert sijaitsee kylmällä vyöhykkeellä, jossa on keskikuiva ilmastotyyppi ja sademäärä on hyvin pieni. Vuoden keskilämpötila pysyttelee nollan alapuolella kymmenen kuukautta vuodesta, ainoastaan heinä-elokuussa keskilämpötila nousee nollan yläpuolelle. Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila nousee vain 3,3 °C:n tienoille. Ilmastosta johtuen ilman kosteusprosentti on hyvin pieni ja siten sade- ja lumimäärä jäävät hyvin pieniksi.


title: Alert

text:
Yhdysvaltojen ilmatieteenlaitos ja Kanadan liikenneministeriö rakensivat vuosina 1946–1950 arktiselle alueelle sääasemia (Eureka, Resolute, Mould Bay, Isachsen ja Alert), joita kutsuttiin nimellä Joint Weather Station (JAWS). Alun perin yksi sääasemista piti perustaa Ellesmerensaaren pohjoisimpaan kärkeen Cape Columbiaan, mutta varusteita kuljettaneet jäänmurtajat eivät päässeet vuonna 1948 perille vaikeiden jääolojen takia. Sopiva sijainti sääasemalle löydettiin sadan kilometrin päästä Cape Sheridanista. Paikka nimettiin Alertiksi englantilaisen "HMS Alert" -laivan mukaan, joka vietti talven 1875–1876 kymmenen kilometrin päässä. Aseman rakentaminen alkoi huhtikuussa 1950, ja se otettiin käyttöön syyskuussa. Rakentamisesta vastasivat kahdeksan aseman varsinaista työntekijää ja neljä avuksi tullutta työmiestä.
Kanadan armeija kiinnostui JAWS-asemista, koska tukikohdat vahvistivat valtion suvereniteettia laajalla asumattomalla alueella, jonka Kanada oli julistanut omakseen. Lisäksi Alert sijaitsi lähellä Neuvostoliittoa ja soveltui signaalitiedustelun tarkoituksiin. 1950-luvun puolivälissä Kanadan ilmavoimat, silloinen Royal Canadian Air Force, vahvisti asemiaan arktisella alueella, ja vuonna 1956 Alertiin pystytettiin rakennus pitkän matkan viestintäliikenteen tutkimusta varten.


title: Alert

text: Seuraavana vuonna Alert otettiin laajemmin signaalitiedustelun käyttöön, ja Kanadan laivasto ja ilmavoimat rakensivat sinne viisi rakennusta lisää: ruokalan, kolme asuinrakennusta, yhden voimalan sekä autotallina toimineen huoltorakennuksen. Rakennetuissa tiloissa pystyttiin majoittamaan yhteensä 24 asukasta. Vuonna 1958 asemapaikka sai nimen "Alert Wireless Station". Alertin komennusta pidettiin yleisesti vaikeana, ja vuoteen 1980 saakka sinne sai lähettää ainoastaan miehiä.


title: Alert

text: 1. helmikuuta 1968 Kanadan puolustusvoimien uudelleen organisoinnin yhteydessä armeijan tiedusteluasemalle annettiin uusi nimi Canadian Forces Station Alert (CFS Alert), ja samalla sinne sijoitettiin ilmavoimien ja laivaston henkilökunnan sijaan pääosin tiedusteluväkeä. Suurimmillaan CFS Alert -aseman miehistön koko oli 214 henkilöä, aikana jolloin siitä tuli olennainen osa maailmanlaajuista ECHELON-tiedusteluverkkoa.


title: Alert

text: Kanadan puolustusmenojen vähennysten ja viestintäteknologian automatisoitumisen myötä vuosina 1997-1998 CFS Alertin miehistö supistettiin 74 henkilöön ja suurin osa signaalitiedustelusta muutettiin CFS Leitrimistä käsin etäohjatuksi. Jäljelle jäänyt henkilökunta on pääosin vastuussa lentokentän ylläpidosta ja huollosta, ja signaalitiedustelua jäi hoitamaan vain kuusi henkilöä. Vuoden 2001 terrori-iskujen jälkeen aseman rahoitusta kasvatettiin hetkellisesti, mutta jo vuonna 2006 uutiskanava CBC kertoi, että kohonneiden lämmityskulujen takia puolustusvoimat pyrkii ulkoistamaan Alertin aseman huollon yksityisille alihankkijoille.


title: Alert

text: 1. huhtikuuta 2009 asema siirtyi sotilastiedustelulta takaisin Kanadan ilmavoimien hallintaan ja siitä tuli osa 8 Wing Trenton -yksikköä. Samalla ilmoitettiin, että aseman henkilökunta vähenee edelleen ja suurin osa huoltohenkilökunnasta ulkoistetaan.


title: Alert

text: Kaikki Royal Canadian Air Forcen koneessa olleet, seitsemän sotilasta ja kaksi tutkijaa, menehtyivät Alertissa 31. heinäkuuta 1950, kun heidän Lancaster-koneensa joutui onnettomuuteen. Kun koneesta pudotettiin asemalle tarvikkeita laskuvarjoilla, yksi varjoista kietoutui koneen peräsimen ympärille, jolloin lentäjät menettivät koneen hallinnan.


title: Alert

text: C-130 Hercules kuljetuskone, joka oli osa Boxtop 22 -harjoitusta, joutui 30. lokakuuta 1991 onnettomuuteen 30 kilometrin päässä kiitotiestä. Koneessa oli 18 henkilöä mukaan lukien lentäjät. Neljä matkustajaa kuoli koneen syöksyttyä maahan, ja lentäjä kuoli saamiinsa vammoihin ennen pelastajien saapumista noin 30 tuntia myöhemmin. Pelastusoperaatiota haittasi erittäin voimakas lumimyrsky. Muun muassa Robert Mason Lee on kirjoittanut tapahtuneesta kirjan, "Death and Deliverance". Kirjan pohjalta on tehty elokuva "Jäätävä kamppailu", jossa pääosaa näyttelee Richard Chamberlain..


title: Alert

text: Alertissa sijaitsee Kanadan ilmavoimien signaalitiedusteluasema CFS Alert, Kanadan ympäristöministeriön sääasema sekä Yhdistyneiden kansakuntien alaisen Global Atmosphere Watch -tutkimusohjelman laboratorio. Yhteyksiä ulkomaailmaan hoitaa maailman pohjoisin vakituinen lentokenttä, Alertin lentoasema. Kanadan tilastolaitoksen vuonna 2006 suorittamassa väestönlaskennassa Alertissa oli viisi vakituista asukasta. Ilmavoimien tukikohdassa työskentelee 50–60 henkilöä, joista parikymmentä on sotilashenkilöitä, noin 30 siviiliurakoitsijoita, ja Environment Canadan sääasemalla on neljä työntekijää.


title: Alert

text: Toiminnan ollessa laajimmillaan 1990-luvulla asemalla oli noin 240 henkilöä, sittemmin useita toimintoja on automatisoitu, ja nykyisin henkilökuntaa on 50–60. Nykyinen henkilökunta on sijoitettu asemalla puoleksi vuodeksi kerrallaan, mutta muutamat erikoisosaamista vaativat työtehtävät kestävät ainoastaan kolme kuukautta. Vain harva suostuu palaamaan uudelle komennukselle.


title: Richard Ashcroft

text: Richard Paul Ashcroft (s. 11. syyskuuta 1971, Billinge Higher End, Greater Manchester) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten The Verve -yhtyeen karismaattisena keulakuvana, vokalistina, kitaristina ja lauluntekijänä.


title: Richard Ashcroft

text:
Yhtyeen hajottua 1999 Ashcroft on julkaissut kolme soololevyä: "Alone With Everybody" (2000) nousi ykköseksi brittilistalla, "Human Conditions" (2002) listasijoitus 3:s ja uusimpana listan sijalle 2 yltänyt "Keys To The World" (2006).
1990-luvun puolivälissä huume- ja alkoholiongelmien kanssa painiskellut Ashcroft asuu nykyään suurimmasta julkisuusmyllystä vetäytyneenä yhdessä vaimonsa Katen ja poikiensa Sonnyn ja Cassiuksen kanssa. Hänet tunnetaan myös Oasis-veljesten Noel ja Liam Gallagherin hyvänä ystävänä - Oasiksella on jopa hänelle omistettu kappale "Cast No Shadow". Coldplay-yhtyeen Chris Martin on sanonut pitävänsä Ashcroftia maailman parhaimpana laulajana.


title: Richard Ashcroft

text: Richard Ashcroftin tunnetuimpia tuotoksia ovat "Bitter Sweet Symphony", "Sonnet", "The Drugs Don't Work", "A Song For The Lovers" ja "Break The Night With Colour".


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Rudolf I Habsburgilainen (1. toukokuuta 1218 – 15. heinäkuuta 1291 Speyer) oli Saksan kuningas, Habsburgin kreivi, Kyburgin kreivi, Thurgaun maakreivi ja Löwensteinin kreivi. Hänellä oli tärkeä osa Habsburgien nousussa yhdeksi Euroopan mahtisuvuista.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Rudolf oli Fredrik II:n kummipoika.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Isänsä kuoltua 1239 Rudolf peri suvun tilukset Elsassissa ja Aargaussa. Paavi Innocentius IV julisti Rudolfin kirkonkiroukseen vuonna 1254.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Rudolfia edeltänyt "Suuri hallitsijattomuus" oli Saksalle kurjuuden aika, jolloin ruhtinaat rasittivat valtakuntaa keskinäisillä sodilla. Paavin kehotuksesta kokoontuivat viimein ruhtinaat Frankfurtiin uudella vaalilla uudistamaan keisariutta. Mainzin arkkipiispan onnistui silloin toimittaa enimmät äänet Habsburgin kreiville Rudolfille.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Tällä ruhtinaalla oli Sveitsissä suuret maa-alueet, ja hänellä oli myös laajaa kannatusta. Kruunaus keisariksi tapahtui Aachenissa. Kerrotaan, että kun ruhtinaat olivat kirkossa alttarin ympärillä ottamassa vastaan läänejänsä, huomattiinkin valtakunnan valtikan hävinneen. Hurskaalla ja maltillisella mielellä otti Rudolf silloin alttarilta ristin, sanoen: "Tämän ristin, jonka kautta koko maailma on lunastettu, pitänee toki käydä valtikasta."


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Kohta sen jälkeen Rudolf luopui enimmistä oikeuksista Italian maihin ja tunnusti siellä paavin maallisen vallan. Hän ei myöskään kruunauttanut itseään Roomassa keisariksi. Huolellisesti hän karttoi kaikkea sekaantumista Italian asioihin ja kaikkia sotaretkiä sinne.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Ruhtinaita kohtaan Rudolf sitä vastoin piti voimakkaasti yllä keisarin valtaa. Böömin kuningas Ottokar II Přemysl oli toivonut itse tulevansa valituksi keisariksi, eikä hän nyt tunnustanut onnekkaampaa kilpailijaansa. Kolme kertaa kehotti Rudolf häntä tulemaan tekemään vasallin valan ja luovuttamaan ne valtakunnan maat, joita hän edelleen piti omanaan, mutta Ottokar ei tullut. Nopeasti Rudolf kuitenkin pakotti hänet sovinnontekoon, jolloin Ottokarin täytyi luovuttaa Itävalta, Steiermark, Kärnten ja Krain, ja hän otti vastaan Böömin ja Määrin Saksan valtakunnan lääninä.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Kunnianosoitus lääninherralle tehtiin julkisesti Rudolfin leirissä. Loistavan seurueen etupäässä kulki Ottokar kullasta ja jalokivistä loistavassa kuninkaanpuvussaan saksalaisten ritarien muhkeiden rivien ohitse polvillansa tekemään vasallinvalaa. Rudolf istui valtaistuimellaan, yllään yksinkertainen, harmaa sotilaspuku. Kun joku kysyi häneltä, eikö hän aikonut ottaa yllensä keisarillista pukua, vastasi hän tarinan mukaan: "En ota: Böömin kuningas on usein nauranut minun harmaata pukuani, vaan tänään se nauraa häntä." Kohta tämän nöyryyttävän kohtauksen jälkeen lähti Ottokar taisteluun, mutta kärsi pahan tappion ja kaatui itse sotakentällä. Hänen peruutetut alueensa tulivat Habsburg-suvun perintömaiksi ja Itävallan monarkian perustaksi.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Rudolf pyrki voimakkaasti uudistamaan maanrauhaa ja yleistä järjestystä. Kiellettyään kolmilla valtiopäivillä peräkkäin riidat ja rosvoamisen hän matkusteli itse kaikkialla valtakunnassaan sovittaen hyvällä tai kukistaen asevoimalla kaikkia riitoja ja ankarasti rangaisten väkivallan tekijöitä. Yksistään Tyringissä hän hävitti kymmeniä rosvolinnoja ja hirtätti ritarit, jotka olivat ryöstelleet matkustajia; kerran Erfurtissa hän mestautti yhtaikaa miltei sata aatelista rosvoa.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Vaatetuksessaan ja elintavassaan oli Rudolfilla maine yksinkertaisena, luonteeltaan leikillisenä ja lempeänä ihmisenä. Kerrotaan, että eräänä päivänä, kun hän piti hovileiriä Mainzin edustalla, tuli hän tavallisessa harmaassa puvussaan kaupunkiin. Koska aamu oli kylmä ja hänen käsiänsä paleli, astui hän leivintupaan, jonka uunista näki tulen välkkyvän. Leipurin vaimo, luullen häntä tavalliseksi sotamieheksi, käski häntä tylysti pois. "Mene tiehesi," sanoi hän, "kerjäläiskuninkaasi luo, joka hevosillaan ja sotamiehillään imee koko maan köyhäksi. Jos et mene tiehesi, kaadan sangon vettä päällesi." Rudolf kuitenkin seisoi lämpiävän uunin edessä; vaimo häntä ensin haukkui ja, kun Rudolf levollisesti tuota kuunteli, hän viimein todellakin kaatoi vettä sangon täyden hänen päällensä. Väristen palasi Rudolf leiriin, muutti vaatteet ja lämmitteli.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Päivällistä syödessään hän sitten otti pullon viiniä ja vadin parasta ruokaa, käski hovipalvelijan viemään ne leipurin vaimolle ja sanomaan terveisiä vanhalta sotamieheltä. Vaimo, saatuaan kuulla, kenenkä hän oli kastellut, peljästyi ja juoksi heti leiriin sekä heittäytyi maahan keisarin jalkain juureen, joka vielä istui pöydässä. Rudolf kuitenkin käski hänen nousta ylös ja kaikkein läsnä olevien herrojen kuullen kertoa, mitä oli sanonut; ja jos vaimo yritti jättämään pois jotakuta liian mehevää haukkumasanaa, muistutti keisari sen hänelle kaikkien herrain suureksi huviksi.


title: Rudolf I Habsburgilainen

text: Kun Rudolfin elämä lähestyi loppuaan, hän yritti taivuttaa saksalaisia ruhtinaita valitsemaan poikaansa Albrektin keisariksi. Mutta he, peläten Albrektin ankaraa luonnetta ja Habsburg-suvun karttuvaa valtaa, hylkäsivät ehdotuksen. Tyytymättömänä Rudolf poistui Frankfurtista, jossa oli pitänyt kokousta, ja lähti silloin jo sairaana Strassburgiin. Kun hänelle eräänä päivänä ennustettiin, että hänen loppunsa jo oli lähellä, sanotaan keisarin vastanneen: "No hyvä, kiiruhdetaan sitten Speyeriin!" Tuskin saavuttuansa Saksan keisarien hautakaupunkiin kuoli hän 73 vuoden ikäisenä vuonna 1291.


title: Pohjoismarquesasin kieli

text: Pohjoismarquesas on Marquesas-saarten pohjoisosissa, Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sitä pidetään useimmiten eri kielenä kuin etelämarquesas, jota puhutaan eteläisillä Marquesas-saarilla. Pohjoismarquesasia puhuu äidinkielenään noin 3 400 ihmistä (1981).


title: Pohjoismarquesasin kieli

text: Pohjoismarquesasilla on ainakin neljä murretta:


title: Etelämarquesasin kieli

text: Etelämarquesas on eteläisillä Marquesassaarilla, Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 2 100 ihmistä (1981). Etelämarquesasin murteita ovat hivaoa, tahuta ja fatuhiva. Etelämarquesasia pidetään useimmiten eri kielenä kuin pohjoisilla Marquesasaarilla puhuttava pohjoismarquesas. Etelämarquesasin kielessä on 9 konsonanttia: f h k p t m n ' v, joista ' tarkoittaa glottaaliklusiilia.


title: Rhea (kuu)

text: Rhea on Saturnuksen toiseksi suurin sekä aurinkokunnan yhdeksänneksi suurin kuu. Sen löysi italialainen tähtitieteilijä Giovanni Domenico Cassini 23. joulukuuta 1672. Rhea on saanut nimensä kreikkalaisen mytologian titaanin Rhean mukaan. Se on myös ensimmäinen kuu, jonka ympärillä on havaittu olevan rengasjärjestelmä.


title: Rhea (kuu)

text: Rhea on nimetty kreikkalaisen mytologian Rhean, ”jumalten äidin”, mukaan. Sitä kutsutaan myös nimellä Saturnus V (koska se on viides suuri kuu planeetasta ulospäin). Cassini nimesi neljän löytämänsä kuun (Tethyksen, Dionen, Japetuksen ja Rhean) ryhmän ”Ludvigin tähdiksi” () tukijansa kuningas Ludvig XIV:n kunniaksi.


title: Rhea (kuu)

text: Rhea on jäinen kappale, jonka keskitiheys on noin 1,233 g/cm³. Alhainen tiheys viittaa siihen, että kuu koostuu 25-prosenttisesti erilaisista kivistä (keskitiheys 3,0 g/cm³) ja 75-prosenttisesti vesijäästä (tiheys 0,9 g/cm³). Vaikka Rhea on aurinkokunnan yhdeksänneksi suurin kuu, sen massa on vain kymmenenneksi suurin.


title: Rhea (kuu)

text: Aiemmin epäiltiin, että kuun ydin koostuisi kivestä, mutta Cassini-luotaimen vuonna 2005 tekemistä mittauksista on päätelty, että kuun rakenne on homogeeninen ja ydin on siten osittain jäätä.


title: Rhea (kuu)

text: Rhean hitausmomentista on ollut paljon kiistelyä. Aluksi Cassinin kuvien jälkeen sen arveltiin olevan 0,4. Myöhemmin uuden arvion mukaan luku oli 0,34. Seuraava arvio oli 0,37. Myöhemmin kuitenkin alettiin ajatella, ettei lukua voisi päätellä vain vetovoiman perusteella.


title: Rhea (kuu)

text: Rhean pinta on erittäin kraatteroitunut lukuun ottamatta joitakin tasaisia alueita kuun näkymättömiin jäävällä puoliskolla. Kuun pinta voidaan jakaa kraatteritiheyden perusteella kahteen eri alueeseen: ensimmäinen alue koostuu kraattereista, joiden läpimitta on yli 40 kilometriä, ja toinen, pääosin navoilla ja osittain päiväntasaajalla, alle 40 kilometrin läpimitan kraattereista. Rhean pintalämpötila on 99 K (−174 °C) auringonvalossa ja 53–73 K (−220 – −200 °C) varjossa.


title: Rhea (kuu)

text: Rhean pinnalla sijaitsee 48 kilometrin läpimittainen Inktoni-kraatteri. Se on luultavaksi yksi nuorimmista Saturnuksen sisempien kuiden kraattereista. Näkyvällä puoliskolla on lisäksi kirkkaita alueita, joiden uskotaan syntyneen Rhean alkuvaiheissa jäätulivuorten vaikutuksella, kun kuun sisus oli nestemäinen.


title: Rhea (kuu)

text: Marraskuussa 2010 Nasa ilmoitti, että Rhealta on havaittu heikko ilmakehä, joka on lähes kokonaan eksosfääriä. Ilmakehä koostuu hapesta ja hiilidioksidista.


title: Rhea (kuu)

text: Voyager 1 -luotaimen ohilennolla luotain havaitsi latautunutta elektronivirtaa Saturnuksen magneettikentässä Rheaan päin, mutta havaintoja ei tutkittu sen tarkemmin. Vasta Cassinin ohilennon jälkeen ilmiöön alettiin kiinnittää huomiota, mikä nosti epäilyksiä Rhean mahdollisesta rengasjärjestelmästä, joka koostuisi pääasiassa pienkappaleista. Kuusta otetuissa kuvissa ei kuitenkaan näkynyt merkkejä renkaista. Nasa vahvisti renkaiden olemassaolon 6. maaliskuuta 2008 ilmestyneessä "Science"-tiedejulkaisussa.


title: Rhea (kuu)

text: Renkaat ovat luultavasti syntyneet Rhean ja pienemmän kappaleen törmäyksessä. Törmäys olisi nostanut materiaa kuun pinnalta kiertämään sitä. Toinen mahdollinen selitys on, että Rhean lähelle on tullut pienempi Saturnuksen kiertolainen, joka on Rochen rajan ylitettyään hajonnut kappaleiksi ja jäänyt kiertämään kuuta.


title: Rhea (kuu)

text: Cassini-luotain on kuvannut Rheaa muutamia kertoja vaihtelevilta etäisyyksiltä. Yksi ohilento tehtiin 26. marraskuuta 2005 500 kilometrin päästä, ja toinen 30. elokuuta 2007 5 750 kilometrin päästä. Tähän mennessä toiseksi lähin ohilehto tapahtui 2. maaliskuuta 2010 vain 100 kilometrin etäisyydeltä. Tällä ohilennolla oli tarkoitus hankkia lisätietoa Rhean renkaista, mutta tietoa ei saatu ja tiedonkeruu siirrettiin tulevaisuudessa paremmasta kulmasta tapahtuvaan lentoon. Uusin ohilento tehtiin 69 kilometrin etäisyydeltä 11. tammikuuta 2011.


title: Pekka Puupää (elokuva)

text: Pekka Puupää (1953) on Suomen Filmiteollisuuden tuottaman "Pekka ja Pätkä" -elokuvasarjan ensimmäinen osa. Sen on ohjannut Ville Salminen ja käsikirjoittanut Reino Helismaa.


title: Pekka Puupää (elokuva)

text: Pekka Puupää -sarjakuvan pohjalta tehdystä ensimmäiseltä elokuvalta ei odotettu paljon, mutta kun se yllättäen menestyi, se sai kaksitoista osaa jatkokseen. Kriitikko katsoo että kohelluselokuvalla on ainoastaan nostalgisia arvoja.


title: Pekka Puupää (elokuva)

text: Rouva Justiina Puupää lähtee sukuloimaan ja jättää miehensä Pekka Puupään kotimieheksi Helsinkiin. Pekka ja hänen kaverinsa Pätkä ryhtyvät heti hautomaan rahantekosuunnitelmia. Justiina ei ole jättänyt Pekalle yhtään rahaa vaan tehnyt etukäteen valtavat ruokaostokset, mutta Pekka ja Pätkä myyvät ruoat ovelta ovelle. Rahoilla he laittavat lehteen ilmoituksen "Pekka Puupään lastentarhasta".


title: Pekka Puupää (elokuva)

text: Samaan aikaan pikkurikollinen Petteri varastaa miljonäärin vauvan. Hän pakenee paikalta taksilla, jonka kuljettaja Erkki Saarikivi on tietämätön asiakkaansa rikollisista puuhista. Nähdessään poliiseja Petteri pakenee kerrostaloon ja piilottaa vauvan Puupäiden asuntoon. Saarikivi seuraa perässä, koska Petteri ei maksanut matkaansa, mutta Petteri kolkkaa taksikuskin ja piilottaa hänet viereiseen asuntoon. Kun Pekka ja Pätkä tulevat kotiin ja löytävät vauvan, he kuvittelevat lastentarhansa saaneen ensimmäisen asiakkaan. Heidän naapurinsa neiti Ritva Ranta puolestaan kauhistuu löytäessään eteisestään tajuttoman Saarikiven, mutta kaksikko päätyy lopulta treffeille.


title: Pekka Puupää (elokuva)

text: Pekan ja Pätkän lastenhoitometodit ovat omaperäisiä: he syöttävät vauvalle läskisoosia ja keinuttavat sitä kattolampussa. Neiti Ranta kauhistuu nähdessään tämän ja opettaa reipasotteisesti Puupäille oikeaa lastenhoitoa. "Pekka Puupään lastentarha" ei kuitenkaan vedä asiakkaita, joten Pekka ja Pätkä kehittävät uuden rahanhankintakeinon, osallistumisen otteluun nyrkkeilijä Hermanni Ronskia vastaan. Erehdyksen takia otteluun joutuu Pekan sijasta Pätkä. Pätkä on alakynnessä, kunnes Ronski juo siemauksen hänen kamferipullostaan – joka Puupäiden lääkekaapin sekasortoisen tilan vuoksi sisältää unilääkettä – ja nukahtaa kesken ottelun. Lapsi on jätetty ulos vaunuihin nukkumaan, ja ohikulkeva Petteri varastaa sen jälleen, mutta jää pian kiinni. Lopuksi kiitollinen miljonääri antaa Pekalle ja Pätkälle lapsensa hoitamisesta muhkean palkkion.


title: Pekka Puupää (elokuva)

text: Kreditoimattomissa rooleissa näyttelee mm. Åke Lindman ja Kauko Kokkonen.


title: Jeju

text: Jeju (, hanja 濟州島) on Etelä-Korealle kuuluva saari Korean niemimaan eteläpuolella. Se muodostaa muutaman muun pikkusaaren kanssa Jejun autonomisen maakunnan (, hanja 濟州特別自治道). Saari sijaitsee Itä-Kiinan meren ja Keltaisenmeren rajalla Koreansalmen länsireunalla ja Japanin Kyūshūn saaren länsipuolella. Jeju on Etelä-Korean maakunnista sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan pienin: maakunnassa asuu 550 211 henkeä (vuonna 2010), ja sen pinta-ala on 1 845,36 neliökilometriä.


title: Jeju

text: Jeju on Etelä-Korealle kuuluvista saarista suurin, ja se on tuliperäinen. Saaren ja samalla myös koko Etelä-Korean korkein kohta on tulivuori Hallasan, joka kohoaa 1 950 metrin korkeuteen merenpinnasta. Saari on noin 70 kilometriä pitkä ja 40 kilometriä leveä. Hallasania ympäröi 360 sivutulivuorta.


title: Jeju

text: Hallasan-vuoren keskellä on kraatterijärvi.


title: Jeju

text: Vuoden kylmimpienkin kuukausien, tammi- ja helmikuun, keskimääräinen ylin lämpötila on kolmisen astetta plussan puolella. Lämpimintä on heinä- ja elokuussa, lähes 30 astetta.


title: Jeju

text: Maakunta jakautuu kahteen kaupunkiin, jotka ovat saaren pohjoisosan käsittävä Jeju ja eteläosan käsittävä Seogwipo.


title: Jeju

text: Jejun saarelta on löydetty satoja kivikautisia esineitä. Ensimmäisen vuosituhannen lopussa saarella oli Tamnan kuningaskunta, joka kävi kauppaa Manner-Kiinan ja Korean niemimaan valtioiden kanssa. Tamnasta tuli osa Koryota vuonna 1105. Joseon-dynastia hallitsi Jejua 1402–1910, ja rakennutti sen rannikoille linnoituksia. Japanilaiset kuitenkin miehittivät sen ja hallitsivat saarta toiseen maailmansotaan asti.


title: Jeju

text: Jeju erotettiin Etelä-Jeollan maakunnasta omaksi alueekseen vuonna 1946.


title: Jeju

text: Saarella vallitsee muuta Koreaa lämpimämpi subtrooppinen ilmasto, ja sen eristyneisyyden vuoksi sinne on kehittynyt omaperäinen kulttuuri, jonka piirteitä ovat muun muassa "dol hareubang" -kivipatsaat ja matriarkaalinen perherakenne.


title: Jeju

text: Naisten asema Jejulla on vahvempi kuin muualla Koreassa osittain "Haenyeo"-perinteen ansiosta. Haenyeot ovat naispuolisia sukeltajia, jotka keräävät meren pohjasta simpukoita ja äyriäisiä. Naiset sukeltavat pidättäen hengitystään 2–3 minuuttia varusteinaan vain lyijyliivi ja uimalasit. Perinteisesti sukeltaminen aloitetaan noin kymmenvuotiaana. Sukeltavat naiset ovat olleet aktiivisia myös yhteiskunnallisesti, toimineet vastarintaliikkeessä japanilaismiehityksen aikana ja nyttemmin ympäristöliikkeessä, sekä perustaneet osuustoiminnallisia ravintoloita.


title: Jeju

text: Jejulla on kasvatettu yli 700 vuotta saaren omaa ponirotua. Yhteen aikaan neljäsosa maaseudun kotitalouksista osallistui hevosten kasvatukseen. Nykyisin jejunponi on suojeltu alkuperäisrotu. Mongolialaisten valloittaessa Koreaa 1276 saarelle tuotiin mongolianhevosia, joita risteytettiin saaren oman ponikannan kanssa. Mongoliaa on joskus pidetty jejunponien alkuperämaana, mutta historialliset asiakirjat osoittavat Jejulla olleen hyvin kehittyneen hevosmieskulttuurin jo ennen mongolien tuloa.


title: Jeju

text: Kylien lähelle on rakennettu "bangsatap"-nimisiä 3–4 metriä korkeita kivitorneja, joiden tarkoitus on suojella kylää pahoilta hengiltä ja onnettomuuksilta.


title: Jeju

text: Jeju on suosittu matkailukohde. Se on hyväksytty Unescon maailmanperintöluetteloon luontokohteena nimellä ”Jejun tuliperäinen saari ja laavatunnelit”.


title: Jeju

text: Jejun melko vähäravinteinen vulkaaninen maaperä ja erilainen ilmasto ovat muokanneet maanviljelystä varsin erilaisen kuin Manner-Koreassa. Sademäärä on liian pieni riisin kasvattamiseen. Sen sijaan siellä viljellään jonkun verran ohraa ja hirssiä. Jejulla kasvatetaan paljon sitrushedelmiä, mutta vapautuvan kaupan pelätään uhkaavan hedelmänviljelyn kannattavuutta. Karjanhoito keskittyy mustiin sikoihin ja fasaaneihin. Merestä saadaan kalan lisäksi monia selkärangattomia, kuten merikorvia.


title: Jeju

text: Jejun etelärannalle on yli kymmenen vuotta ollut suunnitteilla laivastotukikohta. Hanke on lykkäytynyt paikallisten asukkaiden vastustuksen takia.


title: Jeju

text: Jeju on suosittu matkailukohde, jonne on lentoja kaikilta Korean lentokentiltä ja joiltakin ulkomaisilta kentiltä. Saarelle pääsee myös matkustajalautoilla, joita lähtee esimerkiksi Busanista ja Mokposta.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: Yks', kaks', kolme () on vuonna 1961 valmistunut komediaelokuva, jonka ohjasi Billy Wilder. Elokuvassa näyttelevät James Cagney, Horst Buchholz, Pamela Tiffin, Arlene Francis, ja Howard St. John. Elokuva sijoittuu kylmän sodan aikaiseen jaettuun Berliiniin ja siinä pilkataan idän ja lännen erilaisia yhteiskuntajärjestelmiä sekä saksalaista kansanluonnetta.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: Eletään jaetussa Berliinissä hieman ennen rajan sulkemista. C. R. MacNamara on Coca-Cola Companyn Länsi-Berliinin johtaja joka haaveilee yhtiön Euroopan-johtajan paikasta. Hän neuvottelee venäläisten komissaarien kanssa Coca-Colan myymisestä Neuvostoliittoon ja siinä sivussa pettää kyynistä vaimoaan seksikkään sihteerinsä Ingeborgin kanssa. Yhtiön pääjohtaja lähettää MacNamaran hoiviin Euroopassa vierailevan 17-vuotiaan tyttärensä Scarlettin joka osoittautuu miesten perässä juoksevaksi villikoksi. Kun lomaa on kulunut kaksi kuukautta ja isäukko on kohta tulossa hakemaan Scarlettia, tämä ilmoittaa menneensä salaa naimisiin jäykkäniskaisen itäberliiniläisen kommunistipojan Oton kanssa ja aikovansa muuttaa Moskovaan.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: MacNamara antaa parille häälahjaksi "Wall Street Journaliin" käärityn käkikellon, jossa on käen tilalla pieni Setä Samuli ja joka soittaa "Yankee Doodlea". Kellon sekä Oton moottoripyörään salaa kiinnitetyn provosoivan ilmapallon nähtyään DDR:n poliisi heittää Oton vankilaan amerikkalaisen propagandan levittämisestä. MacNamara luulee ongelmien olevan ohi kunnes paljastuu että Scarlett on raskaana. MacNamara saa Ingeborgin ja konttoripäällikkönsä Schlemmerin (joka paljastuu matkan varrella vanhaksi natsiksi) avulla venäläiset komissaarit hankkimaan Oton pois vankilasta, mutta tämä on nyt leimattu amerikkalaiseksi vakoojaksi eikä rautaesiripun toiselle puolelle ole enää asiaa. Elokuvan kiihkeässä loppujaksossa Otosta muokataan parissa tunnissa unelmavävy: hänet sliipataan aristokraatin näköiseksi, hotellin miestenhuonetta valvova köyhtynyt kreivi adoptoi hänet maksua vastaan ja MacNamara nimittää hänet Berliinin Coca-Cola-tehtaan johtajaksi. Sumutus onnistuu niin hyvin että Scarlettin isä nimittää Oton Euroopan-johtajakseen. MacNamara saa pettymyksekseen siirron osastopäälliköksi Atlantan pääkonttoriin, mikä kuitenkin pelastaa hänen avioliittonsa.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: "Yks’, kaks’, kolmen" pohjana on Ferenc Molnárin farssinäytelmä "Egy, kettő, három" (1929), jonka tapahtumat käsikirjoittajat Billy Wilder ja I. A. L. Diamond siirsivät 1800-luvun porvarispiireistä 1960-luvun jaettuun Berliiniin. Elokuva kuvattiin aidoilla tapahtumapaikoilla Itä- ja Länsi-Berliinissä; Berliinin muurin rakentaminen kuitenkin alkoi kuvausten ollessa vielä käynnissä ja vapaa liikkuminen kaupungissa loppui, joten joitakin ulkokohtauksia piti lavastaa muualle.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: "Yks’, kaks’, kolmen" huumori on nopeaa, terävää ja mitään kunnioittamatonta; Billy Wilderin omien sanojen mukaan hänen tavoitteenaan oli ”maailman nopein elokuva”. Amerikkalaiset kuvataan kyynisiksi ja rahanahneiksi. Kommunisteja edustavat toisaalta nuori ja fanaattinen Otto joka saarnaa kapitalismin kuolemaa, toisaalta laiskanpulleat ja korruptoituneet komissaarit. Saksalaiset puolestaan kuvataan kalseiksi äkseeraajiksi ja heidän natsimenneisyydellään vitsaillaan avoimesti, ohjaaja-käsikirjoittajan kotitaustasta huolimatta – juutalainen Wilder pakeni Saksasta 1933 ja hänen vanhempansa kuolivat Auschwitzissa. MacNamaran sotilaallinen konttoripäällikkö Schlemmer paljastuu elokuvan aikana entiseksi SS-mieheksi ja haikailee ”vanhoja hyviä aikoja”:


title: Yks’, kaks’, kolme

text:
MacNamara: ”Schlemmer, montako kertaa olen sanonut, etten halua henkilökunnan nousevan seisomaan kun tulen sisään? He elävät nyt demokratiassa!”
Schlemmer: ”Siinähän ongelma juuri onkin. Vanhaan hyvään aikaan he tekivät mitä käskettiin, nyt he elävät demokratiassa ja tekevät mitä haluavat. Ja he haluavat nousta seisomaan.”


title: Yks’, kaks’, kolme

text: Elokuvan tunnusmusiikkina on Aram Hatšaturjanin "Sapelitanssi", joka soi alku- ja lopputekstien ohella useissa vauhdikkaimmista kohtauksista.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: Elokuva menestyi tuoreeltaan huonosti; kun oikeassa elämässä Neuvostoliitto toimitti ydinaseita Kuubaan ja maailma pelkäsi ydinsotaa, harva nauroi tällaisille repliikeille: ”Me toimitamme Kuubaan raketteja, he toimittavat meille sikareita. Sikarit ovat kurjia, mutta niin ovat raketitkin.” Ohjaaja Billy Wilder, joka oli pitänyt esikuvanaan Marx-veljesten komedioita, tokaisi: ”Heillä oli Chico, Harpo ja Groucho, minulla oli vain Karl. Karl osoittautui vähiten hauskaksi.” Myöhemmin "Yks’, kaks’, kolmen" kulttimaine on tasaisesti kasvanut. Suuren yleisön suosikiksi siitä ei ole koskaan ollut, sillä sen huumorin ymmärtäminen vaatii ainakin perustietämystä kylmän sodan poliittisesta historiasta, ja siinä viljellään muutenkin viittauksia etenkin Saksan ja Yhdysvaltain historiaan.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: Elokuva oli kielletty Suomessa vuosina 1962–1986 poliittisin perustein. Suurimman ongelman muodosti Grand Hotel Potemkin -kohtaus, jossa neuvostokomissaarit juhlivat vodkan voimalla niin riehakkaasti, että Nikita Hruštšovin muotokuva putoaa kehyksistään ja sen alta paljastuu Josif Stalinin kuva. Hruštšov oli vain paria vuotta aikaisemmin tuominnut julkisesti Stalinin ja tämän terrorin.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Suomen tienumerointijärjestelmä on Suomen tieverkkoon sovellettava tapa numeroida tiet niiden laadun ja tyypin mukaan; vastaavia järjestelmiä on käytössä myös monissa muissa maissa. Tienumeroinnin avulla tien käyttäjä voi jo numeron perusteella tehdä päätelmiä tien laadusta ja tyypistä. Teiden numerointia käytetään opasteissa paikannimien ohella. Lisäksi teiden numerointi helpottaa niiden hallinnointia. Suomessa vuonna 1938 käyttöön otettu valtateiden ja kantateiden numerointijärjestelmä on perusteiltaan säilynyt verraten muuttumattomana.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Suomen maantieverkko on jaettu valta-, kanta-, seutu- ja yhdysteihin. Opasteissa eri tieluokat erottaa toisistaan sekä opasteen värin että käytetyn numeron perusteella. Toisin kuin eräissä muissa maissa, kuten Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Suomessa moottoritiet numeroidaan samoin kuin muut tiet.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa, Eurooppatiet eivät Suomessa ole osa kansallista tieluokitusjärjestelmää, vaan ainoastaan opasteissa annettava lisätieto. Suomessa Eurooppateillä on siis aina myös kansallinen tienumero.