title: Rockabilly

text: Rockabilly on yksi rockin tyylilajeista. Rockabilly yhdistelee vaikutteita countrysta ("hillbilly"-musiikista), rhythm and bluesista ja rock and rollista. Rockabilly syntyi 1950-luvun puolivälissä ja se oli suosittua erityisesti valkoisen nuorison keskuudessa noin vuoteen 1958 asti. Tämän jälkeen tyyli jatkoi elämäänsä alakulttuurina, ilman merkittävää listasuosiota ennen 1970-luvun lopun uudelleensyntyä. Rockabillyn istrumentaatio perustuu sähkökitaraan, kontrabassoon ja rumpuihin. Merkittäviä rockabilly-artisteja olivat mm. Elvis Presley, Carl Perkins, Johnny Cash, Johnny Burnette ja Eddie Cochran. Elvis Presley myöhemmin siirtyi rock and rollin ja Johnny Cash country-musiikin pariin. Merkittävä rockabilly-levymerkki oli Memphisissä, Tennesseessä toiminut Sun Records, jonka artisteja olivat mm. "Miljoonan Dollarin Kvartetin" jäsenet Elvis Presley, Jerry Lee Lewis, Johnny Cash ja Carl Perkins.


title: Rockabilly

text:
Rockabilly on hyvin nopeatempoista 2/4- tai 2/2 -tahtilajissa soitettua musiikkia. Rumpukomppi sekä länkyttävä kontrabasso antavat tunnusomaisen tavarajunamaisen rytmin. Kitarana käytetään yleensä puoliakustista sähkökitaraa. Kitarassa käytetään usein kaikua ja twangia, mutta yliohjausta tai säröä vain harvoin. Bluesskaala joko duurissa tai mollissa on hyvin tunnusomainen.
Carl Perkinsin mukaan ensimmäinen Rockabilly kappale on Elvis Presleyn levyttämä ”Blue Moon Of Kentucky” vuodelta 1954.
Rockabilly nousi uudestaan muotiin 1970-luvun lopulla mm. Isossa-Britanniassa ja Suomessa. Rockabillyn ja punkin kohtaaminen synnytti psychobillyksi kutsutun tyylin 1980-luvulla. Rockabillyn suosio on ollut 1990- ja 2000-luvulla maailmanlaajuisesti vakaata ja hieman kasvavaa. Yhtyeitä on runsaasti ja niiden taso on tasaisesti parantunut.


title: Rockabilly

text: 1970- ja 1980-luvun vaihteessa rockabilly nousi uuden aallon ohella nuorison suosituimmaksi musiikiksi Suomessa. Tyylisuunnan ja koko Suomen ykkösnimenä toimi silloin keravalainen Teddy & The Tigers, jonka esikoisalbumi "Boppin"' ilmestyi vuonna 1978. Turkulais-raisiolainen Buck Jones bändeineen oli myös ykkösnimiä. Brittiläiset Matchbox, Crazy Cavan & His Rhythm Rockers sekä Flying Saucers olivat Suomessakin huippusuosittuja. Vuosina 1981-1982 amerikkalainen Stray Cats oli yksi suosituimmista yhtyeistä Suomessa ja saavutti laajaa suosiota myös muiden kuin rockabilly-fanien keskuudessa. Pitkän linjan rockabilly-muusikot, kuten Ray Campi ja Sleepy LaBeef kävivät Euroopan kiertueilla hyvällä menestyksellä, myös Suomessa.


title: Rockabilly

text: Muoti-ilmiönä rockabilly hiipui Suomessa 1980-luvun alkupuoliskolla. 1990- ja 2000-luvulla musiikin uskolliset kannattajat ovat muodostaneet elinvoimaisen alakulttuurin. Aika-ajoin jotkut rockabillyyn pohjaavat yhtyeet saavuttavat myös laajempaa suosiota. Listoille nousseita suomalaisyhtyeitä on muun muassa Francine.


title: Rockabilly

text:
1950-luku
Modernit artistit (1970-luvulta lähtien)


title: Rockabilly

text: Suomalaiset


title: Alfred Neubauer

text: Alfred Neubauer (29. maaliskuuta 1891 Neutitschein, Preussi, Saksa – 22. elokuuta 1980 Stuttgart, Baden-Württemberg, Saksa) oli Mercedes-GP-kilpa-autoilujoukkueen johtaja ja tallipäällikkö, joka hoiti virkaansa vuosina 1926–1951.


title: Alfred Neubauer

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Neubauer tuli testaajaksi Austria-Daimlerille. Vuonna 1922 hän ajoi kilpaa itse mutta totesi, ettei hänestä tule koskaan huippuluokan kilpa-ajajaa. "Oivalsin nopeasti, ettei minun lahjakkuuteni ollut ajotaidossa, vaan organisoinnissa, suunnittelussa ja johtamisessa", kirjoitti Neubauer kirjassaan "Männer, Farauen und Motoren".


title: Alfred Neubauer

text: Neubauer työskenteli muun muassa Ferdinand Porschen palveluksessa. Vuonna 1921 perustettiin Daimler-Benz. Samana vuonna Neubauer ryhtyi kilpa-autoilijoiden ensimmäiseksi manageriksi. Tuolloin rata-autokilpailut olivat vielä sekavia, eikä kilpailijoillekaan ollut aina ennen maaliintuloa selvää, kuka johti kilpailua. Neubauerin luoma merkkijärjestelmä toi tähän muutoksen.


title: Alfred Neubauer

text: Neubauer tunnetaan myös varikkokäyntien kehittäjänä.


title: Alfred Neubauer

text: Tarina kertoo, että Nürburgringin kisassa Neubauerin Mercedes-Benz-autot painoivat punnituksessa 751 kilogrammaa, kun rajoitus oli 750 kilogrammaa. Neubauerin käskystä autojen maalit raavittiin pois ja hopeanväriset autot painoivat seuraavana päivänä tasan 750 kiloa. Tästä syntyi lempinimi Mercedesin kilpa-autoille myöhemmin annettu nimi "Hopeanuoli".


title: Alfred Neubauer

text: Neubauer johti Mercedesiä aikana, jolloin kuljettajien kuolemat kisoissa eivät olleet epätavallisia. Siksi hän ei koskaan solminutkaan kovin läheisiä suhteita oman tallinsa kuljettajiin. Bernd Rosemeyerin kuoleman jälkeen Neubauer kuitenkin kirjoitti melko avoimesti tunnoistaan; "Olen elämässäni nähnyt monien kuolevan - suurten ja kuuluisien miesten, rakkaitten ystävien ja urheiden vastustajien. Mutta koskaan en ole katsonut heitä autonsa jäännöksissä. Haluaisin muistaa heidät sellaisina kuin he olivat eläessään. He ovat yhä muistissani. Myös Bernd Rosemeyer. Minulle vaalea, nauravakasvoinen ja loistavasilmäinen Bernd, tämä säteilevä nuori Siegfried ja valloittaja, ei ole kuollut. Minulle hän on eräänä päivänä astunut hopeanväriseen vaunuun ja ajanut pois tuntemattomaan maaliin. Lähtenyt matkalle, jolle me kaikki joskus joudumme lähtemään".


title: Alfred Neubauer

text: Toinen maailmansota katkaisi Neubauerin työskentelyn, mutta sen jälkeen hän palasi takaisin Mercedes-Benzille. Siellä hän sai käskyn perustaa uusi kilpailuosasto edustamaan merkkiä kilparadoilla. 4. heinäkuuta 1954, samana päivänä, kun Saksa voitti jalkapalloilun maailmanmestaruuden, Neubauerin johtamat hopeanuolet asettuivat lähtöruutuihinsa 15 vuoden tauon jälkeen. Kisa ajettiin Ranskan Reimsissä, ja talli sai kaksoisvoiton. Seuraavana vuonna Le Mansin kisassa sattui paha onnettomuus, kun Mercedes-kuljettaja Pierre Leveghin auto suistui katsomoon. Onnettomuudessa kuoli 72 ja loukkaantui noin 150.


title: Alfred Neubauer

text: 10. joulukuuta 1955 Neubauer sai kirjeen, jossa ilmoitettiin "Mercedeksen vetäytyvän moottoriurheilusta ainakin muutamaksi vuodeksi..." Tämä siitä huolimatta, että Mercedes oli juuri voittanut sekä toisen peräkkäisen Formula 1 -sarjan maailmanmestaruutensa ajajana Juan Manuel Fangio että urheiluautojen maailmanmestaruuden.


title: Rock-Jerry

text: Rock-Jerry (oik. Kaj Alvar Järnström, käytti myös taiteilijanimeä Jerry, s. 30. kesäkuuta 1943 Helsinki) on suomalainen rocklaulaja. Hän voitti vuonna 1959 rock-kuninkuuskilpailun. Seuraavana vuonna nimellä Rock-Jerry & His Masters tehtyä Rock-Jerryn debyytti-EP:tä "Suomen Rock-kuningas" (sisälsi kappaleet "Long Tall Sally" / "Waltzing Matilda" / "Stupid Cupid" / "Only Sixteen") pidetään ensimmäisenä varsinaisena suomalaisena rock-levynä. Rock-Jerryn managerina toimi Onni Gideon.


title: Rock-Jerry

text: Rock-Jerry keskittyi 1960-luvun alun jälkeen kauppatieteen opintoihin, mutta teki comebackin vuonna 1974 julkaisten kaksi albumia. Vuonna 2000 julkaistiin "20 suosikkia – When The Saints Go Marchin' In" -kokoelma, mikä sisältää Rock-Jerryn tunnetuimmat levytykset.


title: Aatos

text: Aatos on suomalaisen miehen etunimi.


title: Aatos

text: Runokielessä 'aatos' merkitsee ylevää ajatusta. Aatosta käytetään myös Aadolf- tai Aatami-nimen puhuttelumuotona. Toisaalta nimi muistuttaa alkujaan kreikkalaisperäistä nimeä "Athos", joka on tullut tunnetuksi varsinkin Alexandre Dumas vanhemman teoksesta Kolme muskettisoturia. Väestörekisterikeskuksen mukaan on Suomessa ollut kirjoilla marraskuuhun 2018 mennessä 12 603 Aatos-nimistä miestä ja ainakin kaksi naista.


title: Timo Jämsen

text: Timo Jämsen (oik. Keijo Tauvo Ahola, 18. joulukuuta 1942 Pori – 8. toukokuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen rocklaulaja ja kitaristi, joka tuli tunnetuksi 1960-luvun alun ensimmäisessä suomalaisessa rock-aallossa menestyttyään Suomen rock-kuninkuuskilpailussa 16. marraskuuta 1959.


title: Timo Jämsen

text: Jämsen levytti ensimmäiset levynsä Fazerille, mutta siirtyi pian Scandian talliin. Tältä vuonna 1961 alkaneelta levytyskaudelta tunnetuimpia äänityksiä ovat alun perin Elviksen esittämä ”Kohtalon tähti” (”Flaming Star”), Cliff Richard -cover ”Tuollainen tyttö” (”Girl Like You”) ja kitarayhtye The Strangersin kanssa vuonna 1963 nimellä Timo Jämsen & The Strangers tehty EP ”Yyterin twist”. Rockin suosion alkaessa hiipua Jämsen siirtyi rautalankamusiikkiin ja liittyi The Esquires -yhtyeeseen vuonna 1963. Beatles-ilmiön rantauduttua Suomeenkin yhtye äänitti useita Beatles-hittejä suomeksi. Näistä parhaiten menestyi Lennon-McCartney-sävellys ”Maailma ilman rakkautta” (”World Without Love”). 1960-luvulla ahkerasti keikkaillut yhtye teki paluun 1990-luvulla.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Siniset ylijättiläiset ovat ylijättiläistähtiä, joiden luminositeettiluokka on I ja spektriluokka O tai B.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Siniset ylijättiläiset ovat erittäin kuumia ja kirkkaita, ja niiden pintalämpötila on 30 000–50 000 K. Niillä on yleensä 10–50 kertaa Auringon massa ja noin 25 kertaa Auringon säde. Nämä harvinaiset ja arvoitukselliset tähdet ovat lähes kuumimpia ja kirkkaimpia tähtiä koko tunnetussa maailmankaikkeudessa. Siniset ylijättiläiset ovat yleensä paljon pienempiä kuin niiden punaiset vastineet.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Suurten massojensa takia niiden elinkaari on suhteellisesti erittäin lyhyt, ja niitä havaitaan usein nuorissa muodostelmissa, kuten avoimissa tähtijoukoissa, kierteisgalaksien haaroissa ja epäsäännöllisissä galakseissa. Niitä havaitaan joskus myös kierteisgalaksien keskuksissa, elliptisissä galakseissa ja pallomaisissa tähtijoukoissa, joiden uskotaan yleisesti koostuvan vanhemmista tähdistä.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Tunnetuin esimerkki sinisestä ylijättiläisestä on Rigel, kirkkain tähti Orionin tähdistössä. Sen massa on noin 20 kertaa Auringon massa ja sen kirkkaus 60 000 kertaa suurempi. Koska siniset jättiläiset ovat harvinaisia ja lyhytikäisiä, niitä ei tunneta kovin paljon.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Siniset ylijättiläiset edustavat hitaan palamisen vaihetta massiivisen tähden kuolemassa. Koska ytimen ydinreaktiot ovat hieman hitaampia, näiden tähtien pinnoista tulee normaalia kuumempia. Punaiset ylijättiläiset voivat muuttua sinisiksi ylijättiläisiksi, jos niiden ydinreaktiot tulevat jostakin syystä hitaammiksi. Tällaisessa tilanteessa niistä voi tulla myös pulsareita.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Punaisista ylijättiläisistä lähtevä aurinkotuuli on tiheää ja hidasta, mutta sinisistä ylijättiläisistä tuleva on nopeaa ja harvaa. Kun punainen ylijättiläinen muuttuu siniseksi ylijättiläiseksi, nopeampi aurinkotuuli saavuttaa jo lähteneen hitaamman aurinkotuulen ja läheisestä materiasta tulee tiheämpää. Lähes kaikkien tunnettujen sinisten ylijättiläisten lähistöllä leijuu tällaista tiheää materiaa, mikä viittaa siihen, että ne kaikki ovat joskus olleet punaisia ylijättiläisiä.


title: Sininen ylijättiläinen

text: Aikaisemmin oli arvioitu, että kaikki supernovat syntyvät punaisista ylijättiläisistä, kunnes Supernova 1987A todistettiin syntyneeksi sinisestä B3-luokan ylijättiläisestä.


title: James Gosling

text: James Gosling O.C., Ph.D. (s. 19. toukokuuta 1955 Calgary, Kanada) on tietokoneohjelmien kehittäjä.


title: James Gosling

text: Gosling työskenteli vuodesta 1984 vuoteen 2010 yhdysvaltalaisen tietokoneita ja tietokoneohjelmia valmistavan yrityksen Sun Microsystems palveluksessa.


title: James Gosling

text: Gosling jätti Sun Microsystemsin 2. huhtikuuta 2010, vähän sen jälkeen kun Oracle Corporation oli ostanut yrityksen. Eronsa syystä Gosling kirjoitti blogiinsa, että mitä tahansa paikkaansapitävää ja vilpitöntä hän sanoisikin, se tekisi enemmän harmia kuin hyötyä.


title: James Gosling

text: Maaliskuussa 2011 Gosling aloitti Googlen palveluksessa.


title: James Gosling

text: Vuonna 1994 hän kehitti ja oli samalla myös Java-ohjelmointikielen keksijä. Hän teki Javan alkuperäisen arkkitehtuurin ja toteutti sen alkuperäisen ohjelmointikielen kääntäjän ja virtuaalikoneen. Tämän saavutuksen ansiosta hänet on valittu Yhdysvaltojen National Academy of Engineeringin jäseneksi. Hän on osaltaan vaikuttanut suuresti myös muiden tietokoneohjelmien kehitykseen, kuten NeWs-ikkunointi ja Gosling Emacs.


title: James Gosling

text: Hänen tiedetään tekevän pääosan suunnittelutyöstään omalla PowerBook-tietokoneellaan.


title: Auringon luminositeetti

text: Auringon luminositeetti on Auringon säteilemä valoteho tai auringon säteilemä kokonaisteho kaikilla aaltoalueilla.


title: Auringon luminositeetti

text: Auringon kokonaisluminositeetti L tai L on:


Auringon luminositeetti


title: Auringon luminositeetti

text: Auringon säteily näkyvällä alueella eli visuaalinen luminositeetti L on:


title: Auringon luminositeetti

text: kun Aurinko säteilee 100 lm/W.


title: Teuvo

text: Teuvo on miehen nimi. Nimipäivää vietetään 9. marraskuuta vuodesta 1929 alkaen.


title: Teuvo

text: Teuvo on suomalainen kansanomainen muoto kreikkalaisesta nimestä Teodoros, joka merkitsee Jumalan lahjaa. Nimi Teuvo esiintyi jo vuonna 1833 Kansanvalistusseuran kalenterissa. Nimi on annettu marraskuuhun 2016 loppuun mennessä 14 329 suomalaiselle miehelle ja ainakin yhdelle naiselle.


title: Vanilla Ice

text: Robert Matthew Van Winkle (s. 31. lokakuuta 1967 Miami Lakes, Florida), joka tunnetaan paremmin artistinimellä Vanilla Ice, on yhdysvaltalainen rap-artisti, näyttelijä ja tv-juontaja. Hänet tunnetaan parhaiten hittikappaleestaan "Ice Ice Baby", joka nousi ensimmäisenä hip hop-singlelevytyksenä Billboard myyntilistojen kärkeen vuonna 1990.


title: Vanilla Ice

text: Vanilla Ice on esiintynyt tositv-ohjelmissa, kuten vuonna 2010 alkaneessa sarjassaan "The Vanilla Ice Project". Vuonna 2012 hän esitti itseään elokuvassa "That's my boy".


title: Vanilla Ice

text: Van Winkle oli naimisissa Laura Van Winklen kanssa vuodesta 1997 vuoteen 2016 ja heillä on kaksi tytärtä. Van Winkle pidätettiin kahdesti avioliiton aikana hänen pahoinpideltyään vaimoaan.


title: Pariisin ooppera

text: Pariisin ooppera eli Opéra de Paris eli l'Opéra, on Ranskan merkittävin oopperaseurue. Sen on perustanut Ludvig XIV vuonna 1669. Se nimettiin aluksi Académie d'Opéraksi, sitten Académie Royale de Musiqueksi. Vuosina 1672–1687 sitä johti Jean-Baptiste Lully joka vaikutti suuresti koko ranskalaisen oopperan kehitykseen. Oopperassa toimii Pariisin oopperan baletti (Ballet de l'Opéra de Paris).


title: Pariisin ooppera

text: Oopperaesitykset ja modernin teatterin esitykset pidetään Opéra Bastillessa, kun taas klassisen baletin estradina on Palais Garnier.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Geostationaarinen rata on noin 35 786 kilometrin päässä suoraan Maan pinnan yläpuolella päiväntasaajalla sijaitseva ympyrän muotoinen kiertorata, joka on eräs erikoistapaus geosynkronisesta radasta. Siitä käytetään lyhennettä GEO (). Se on yleinen tietoliikennesatelliittien kiertorata. Satelliitin kiertoaika on yksi sideerinen vuorokausi.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Idean geostationaarisesta radasta ja sen käytöstä tietoliikenteeseen esitti vuonna 1928 slovenialainen Herman Potočnik. Vuonna 1945 englantilainen tieteisfiktiokirjailija Arthur C. Clarke toi sen laajempaan tietoon. Tämän takia ratoja kutsutaan toisinaan englantilaisissa alan julkaisuissa Clarken radoiksi ("Clarke Orbits" tai "Clarke Belt").


title: Geostationaarinen kiertorata

text: GEO-radalla kiertävä satelliitti näyttää maasta käsin pysyvän paikoillaan, koska se kiertää Maata samalla kulmanopeudella kuin Maa pyörii. Geostationaarisella radalla kiertävälle satelliitille voidaan johtaa ratanopeus 11 052 km/h. Tämä on yleisin tietoliikennesatelliittien kiertorata, koska tällöin satelliitti voi käyttää suunnattavia antenneja, joita ei tarvitse kiertää vuorokauden kuluessa. Koska kiertorata on pituudeltaan rajattu, Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) jakaa sitä pituuspiireittäin tarjouskilvan kautta. Etenkin Tyynenmeren päiväntasaajalla sijaitsevat pienet saarivaltiot ovat myyneet niille kuuluvia radan paikkoja tietoliikenneyhtiöille.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Muita tietoliikennesatelliittien ratoja ovat mm. Molnija-radat.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Vapaassa pudotusliikkeessä ympyräradalla keskipako- ja keskuskappaleen vetovoima kumoavat toisensa.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Newtonin toisen lain mukaan voimat ovat muotoa massa kertaa kiihtyvyys:


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Satelliitin massa kumoutuu, joten rata on siitä riippumaton.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Keskipakovoiman kiihtyvyys on:


title: Geostationaarinen kiertorata

text: jossa formula_4 kulmanopeus ja formula_5 radan säde mitattuna keskuskappaleen keskipisteestä.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Keskuskappaleen gravitaation vetovoima on


title: Geostationaarinen kiertorata

text: jossa formula_7 on Maan massa ja formula_8 on gravitaatiovakio.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Täten saadaan


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Korvataan formula_11 kertoimella formula_12, joka on geosentrinen gravitaatiovakio:


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Kulmanopeus formula_4 on toisaalta matka (formula_15) jaettuna periodilla, joka on Maalle 86164 sekuntia. Täten saadaan


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Säde on 42164 km Maan keskipisteestä eli Maan pinnalta 35786 km.


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Ratanopeus on


title: Geostationaarinen kiertorata

text: Ulkoavaruus ei kansainvälisen ulkoavaruutta koskevan sopimuksen mukaan kuulu kenellekään. Vuonna 1976 kahdeksan päiväntasaajalla olevaa maata (Ecuador, Kolumbia, Brasilia, Kongon tasavalta, Zaire, Uganda, Kenia ja Indonesia) kokoontuivat Bogotassa Kolumbiassa ja tekivät "Bogotan julistuksen", jossa ne vaativat hallintaoikeutta maiden kohdalla olevaan geosynkronisen kiertoradan osaan. Näitä vaatimuksia ei ole kansainvälisesti tunnustettu, Suomi esimerkiksi toteaa, että:


title: Isoelektrinen piste

text: Isoelektrinen piste tarkoittaa pH-arvoa, jossa molekyylin nettovaraus on nolla, ja jossa se ei siis liiku varausta kohti. Isoelektrinen piste on tyypillinen aminohapoille, joilla on sekä hapanosa että amino-osa joka on emäksinen. Vesiliuoksessa karboksyylihapon vety protolysoituu ja amino-osa puolestaan ottaa vedyn vastaan. Tämän reaktion tapahtuessa täydellisesti molekyyli on ulkoisesti varaukseton. Tätä kutsutaan aminohapon isoelektriseksi pisteeksi.


title: Isoelektrinen piste

text: Isoelektrinen fokusointi on biomolekyylien elektroforeettinen erottelumenetelmä, jossa tasavirran avulla synnytettävässä pH-gradientissa molekyylit, esimerkiksi proteiinit, liikkuvat isoelektriseen pisteeseensä.


title: Isoelektrinen piste

text: pH-gradientin ollessa sähkövirran suuntainen näyte laitetaan geelin keskiosaan. Kun sähkövirta kytketään, alkavat molekyylit liikkua nettovarauksensa mukaisesti sähkökentässä. Negatiiviset liikkuvat kohti positiivista päätä ja positiiviset kohti negatiivista. Molekyylin nettovaraus muuttuu jatkuvasti molekyylin protonoituessa tai deprotonoituessa (protonia vastaanottaessa tai luovuttaessa), kun se etenee geelissä. Lopulta molekyyli saavuttaa pH:n, jossa sen nettovaraus on nolla. Tämä pH on molekyylin isoelektrinen piste, jossa molekyyli pysähtyy geelissä paikalleen, koska sillä ei ole enää varausta, joka veisi sitä anodille tai katodille. Jos molekyyli diffundoituu pois isoelektrisestä pisteestään, saa se heti nettovarauksen ja liikkuu takaisin isoelektriseen pisteeseensä sähkövirran avulla. Tämän ilmiön avulla molekyylit konsentroituvat tarkasti oikeaan kohtaan geelillä, ja näin ollen tällä menetelmällä pystytään erottelemaan proteiineja niiden elektronisen luonteen mukaan.


title: Isoelektrinen piste

text: Isoioninen piste on sama kuin isoelektrinen piste, silloin kun ionisidokset on nollassa.


title: Isoelektrinen piste

text: Elektroforeesi


title: Le domino noir

text: Le domino noir on ranskalaisen säveltäjän Daniel-François-Esprit Auberin ooppera, joka kantaesitettiin vuonna 1837. Tämä hyvin suosittu teos esitettiin vuosien 1837 ja 1910 välillä yli 1200 kertaa. Oopperan nimi viittaa Angèlen naamiaisissa yllään pitämään viittaan.


title: Le domino noir

text: Kuten useassa muussakin Auberin oopperassa, Le domino noirin musiikissa on vahvaa paikallisväriä - tässä tapauksessa siis Espanjan, mukana on aragoneesi- ja bolerotanssia ja kastanjetteja. Eri näytösten tunnelma ja musiikki ovat toisistaan poikkeavia; Naamiaisiin keskittyvässä ensimmäisessä näytöksessä tanssinumerot hallitsevat, toisessa kuullaan juomalauluja ja kuorolaulantaa, luostarissa tapahtuvassa kolmannessa taas tunnelma rauhoittuu ja välillä kuullaan jopa urkuja.Madrid 1800-luvulla.


title: Le domino noir

text: Horace, nuori espanjalainen aatelismies, muistelee kuinka vuosi sitten kuningattaren naamiaisissa tapasi ja ihastui neitoon, jonka nimeä hän ei koskaan saanut selville. Hän menee vuosittaisiin naamiaisiin toivoen tapaavansa hänet uudestaan. Nainen saapuukiin, naamioituna kuten viime kerralla ja niin ikään saman naisen kanssa. Molemmat heistä ovat nunnia, kuningattaren serkku Angèle ja ystävänsä Brigitte. Angèlelle juhlat ovat viimeinen sosiaalinen tilaisuus ennen siirtymistä luostariin kun taas Brigitte on luopumassa luostarielämästä ja menossa naimisiin. Kello yhdeltätoista Horacen ystävä kreivi Juliano puijaa Brigiten uskomaan että on jo keskiyö, milloin luostarin portit aina suljetaan. Brigitte ryntää pois joten Horacelle ja Angèlelle jää hieman aikaa kahdestaan. Kellon lyödessä kaksitoista Angèlekin kuitenkin lähtee.


title: Le domino noir

text: Julianon odotellessa majatalohuoneessaan vieraitaan (mm. Horacea) luostarista ulos lukittu Angèle ilmestyy ovelle ja pyytää majatalonpitäjää Jacintheä antamaan hänelle yösijan. Angèle on huolissaan tapaavansa Horacen jolloin hänen nunnanstatuksensa paljastuisi. Jacinthe, joka puolestaan odottaa veljentytärtään Inésilleä, saa idean ja Angèle puetaan hänen vaatteisiinsa ja esitellään muille vieraille Inésillenä. Tästä huolimatta Horace hoksaa naisen identiteetin, muttei saa tyrmistykseltään sanaa suustaan. Jacinthe haetuttaa paikalle luostarin ovenvartijan Perezin ja varmistaa Angèlen saavan sisäänpääsyn takaisin luostariin.


title: Le domino noir

text: Hillittömien yhteensattumien kautta Angèle vapautuu nunnanlupauksistaan ja on näin vapaa menemään naimisiin Horacen kanssa.


title: Dominoviitta

text: Dominoviitta on löysähkö, ilmeisesti venetsialaista alkuperää oleva viitta, johon kuuluu olennaisena osana pieni kasvon yläosan peittävä naamio. Dominoviittaa voivat käyttää naamiaisissa henkilöt, jotka eivät esitä mitään tiettyä henkilöä tai hahmoa.


title: Dominoviitta

text: François Rabelais'sta kerrotaan seuraavaa tarinaa: "Hieman ennen kuolemaansa Rabelais istui vuoteellaan, yllään domino (viitta ja naamio). Kun hän sai kuulla kunniansa pelleilystään vakavalla hetkellä, Rabelais vastasi latinaksi: 'Beati qui in Domino moriuntur.' ’Siunattuja olkoot he, jotka kuolevat herrassa (tai dominossa!)’"


title: Vilho Niittymaa

text: Vilho Aleksander Niittymaa (19. elokuuta 1896 Yläne – 29. kesäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kiekonheiton olympiamitalisti.


title: Vilho Niittymaa

text: Niittymaa sai kiekonheiton olympiahopeaa Pariisin kisoissa 1924. Hänen tuloksensa Yhdysvaltain Clarence Houserin voittamassa kisassa oli 44,95.


title: Vilho Niittymaa

text: Vuonna 1922 Niittymaa voitti kiekonheiton Englannin mestaruuden. Samana vuonna hän voitti lajinsa Suomen ensimmäisessä yleisurheilumaaottelussa Ranskaa vastaan. Myös ensimmäisessä Suomi–Ruotsi-maaottelussa 1925 Niittymaa oli paras. Suomen mestaruuden hän voitti yhdeksän kertaa.


title: Vilho Niittymaa

text: Kiekonheiton lisäksi Niittymaa kilpaili mm. kuulantyönnössä ja moukarinheitossa. Hän osallistui vuosikymmenien ajan aktiivisesti NMKY:n urheilutoimintaan ja sai NMKY:n Urheiluliiton kultaisen ansiomerkin.


title: Volmar Wikström

text: Volmar Valdemar Wikström (27. joulukuuta 1889 Parainen - 10. kesäkuuta 1957 Helsinki) (kirjoitettu myös muodossa Volmar Vikström) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.


title: Volmar Wikström

text: Wikström saavutti olympiahopeaa Pariisin 1924 olympialaisten vapaapainissa.


title: Volmar Wikström

text: SM-tasolla Wikström voitti SM-kultaa kreikkalais-roomalaisessa painissa 1914 alle 67,5 kg:n sarjassa sekä vapaapainissa 1924 alle 72 kg:n sarjassa.


title: Volmar Wikström

text: Aktiiviuransa jälkeen hän toimi Helsingin Atleettiklubin puheenjohtajana 1925–1934 ja 1950–1951, Suomen Nyrkkeilyliiton puheenjohtajana 1934 sekä ammattinyrkkeilypromoottorina.


title: Suopotkupallo

text: Suopotkupallo on Suomessa kehitetty muunnelma jalkapallosta. Siinä on jalkapallo siirretty uuteen elementtiin, riittävän märälle suolle. Ajatus on lähtenyt liikkeelle suomalaisten hiihtäjien voimaharjoittelusta, jossa he juoksivat suolla.


title: Suopotkupallo

text: Lajin ensiaskelia otettiin 1990-luvun lopulla ja vuonna 1998 järjestettiin ensimmäiset SM-kisat. Seuraavana vuonna oli vuorossa EM-kisat ja sitä seuraavasta eli vuodesta 2000 lähtien on pelattu maailmanmestaruudesta. Kisat järjestetään Hyrynsalmen Pölhövaaran Vuorisuolla.


title: Suopotkupallo

text: "Kainuun Paroonit Ry" ilmoitti syksyllä 2006 järjestävänsä oman MM-tapahtuman kesästä 2007 alkaen Sotkamon Heinämäkeen. Hankkeesta nousi kohu ja oli jopa mahdollista, että olisi järjestetty kahdet erilliset suopotkupallon maailmanmestaruuskilpailut. Osa rahoittajista kuitenkin vetäytyi, joten kisojen järjestelyvastuu siirtyi "Hiihtokeskus Ukkohalla OY:lle" ja suopotkupallon MM-kisat järjestetään jatkossakin vain Hyrynsalmella.


title: Suopotkupallo

text: Ensimmäiset ulkomaalaiset maailmanmestarit olivat vuonna 2004 miesten kilpasarjassa "Penza-Center" ja business-sarjassa "LiRa/2", molemmat joukkueet ovat Venäjältä. Vuonna 2005 Penza-Center uusi voittonsa. Mestaruus palasi Suomeen vuoden 2006 turnauksessa, kun "Nicky on the Butt" kirkasti neljä vuotta aiemmin voittamansa pronssin maailmanmestaruudeksi. Vuoden 2017 mestaruuden voitti miehissä venäläinen "Saint-Petersburg Lakes" -joukkue ja naisissa suomalainen "STBF"-joukkue.


title: Suopotkupallo

text: Jalkapallosta suopotkupallo poikkeaa muutenkin kuin kenttänsä pehmeyden puolesta. Kentän koko on 60x35 metriä ja maalit 2x5 metriä. Peliaika on 2x10 minuuttia. Kulmapotkut, rangaistuslaukaukset ja sivurajaheitot suoritetaan käsistä potkaisemalla. Paitsiosääntö ei ole voimassa. Suoraan maalivahdin käsistä lähteneestä avauksesta tullutta maalia ei hyväksytä (ellei joku muu koske palloon ennen maalin syntyä). Kaikki vapaapotkut, sivurajaheitot ja kulmapotkut ovat epäsuoria. Kentällä on yhtä aikaa 1 + 5 pelaajaa. Pelissä on lentävät vaihdot eikä vaihtopelaajien määrää ole rajoitettu (ellei järjestäjä tee niin).


title: Henri Cartier-Bresson

text: Henri Cartier-Bresson (22. elokuuta 1908 Chanteloup-en-Brie – 3. elokuuta 2004 Montjustin) oli tunnettu ranskalainen valokuvaaja ja eräs 1900-luvun kuuluisimmista valokuvataiteilijoista. Häntä kutsutaan kuvajournalismin isäksi. Muiden ansioidensa lisäksi Bresson tunnetaan yhtenä Magnum Photosin perustajista. Vuonna 1982 Cartier-Bressonille myönnettiin kansainvälinen Hasselblad-palkinto.


title: Henri Cartier-Bresson

text: Cartier-Bresson kuvasi Leican 35-millimetrin filmiä käyttävällä mittaetsinkameralla, lähinnä 50 millimetrin normaaliobjektiivilla sekä joskus laajakulmaobjektiivilla maisemia. Hän oli ensimmäisiä ammattikuvaajia, jotka kuvasivat kinofilmille työkseen, ja auttoi kehittämään kuvajournalismin niin sanottua katukuvaustyyliä, mikä vaikutti tuleviin valokuvaajasukupolviin. Cartier-Bresson ei koskaan kuvannut salaman kanssa, sillä hän piti sitä epäkohteliaana: ""Impolite... like coming to a concert with a pistol in your hand."" ("Epäkohteliasta... kuin tulisi konserttiin pistooli kädessä.") Hän halusi muodostaa valokuvat kamerassaan eikä pimiössä. Tätä periaatettaan hän todisti täysin muokkaamattomilla täyden negatiivikuva-alueen kokoisilla vedoksilla.


title: Henri Cartier-Bresson

text: Cartier-Bresson sai modernistisen maalaustaiteen koulutuksen. Tämä oli osaltaan vaikuttamassa "ratkaisevan hetken" käsitteen syntyyn. Ratkaiseva hetki ei ollut pelkästään tapahtumien huippuhetki vaan pikemminkin kuvan geometriaan ja tilallisuuteen liittyvä sommitteluperiaate. Vielä vanhalla iällään Cartier-Bresson piti yllä nuorena saamaansa kuvataiteen kipinää, sillä viimeiset vuotensa hän piirsi ahkerasti.


title: Dalian

text: Dalian (entinen Dalnyi, Dairen, Lüda) on satamakaupunki Liaoningin maakunnassa Kiinassa. Vuonna 2010 kaupungissa asui 3 902 467 henkilöä.


title: Dalian

text: Dalian sijaitsee Liaotungin niemimaan kannaksen kapeimmalla kohdalla. Kaupungin länsirantaa huuhtoo Bohainmeri ja itärantaa Keltainenmeri.


title: Dalian

text: Dalianin satama on Kiinan suurimpia öljysatamia ja kuuluu maailman kymmenen suurimman sataman joukkoon. Kaupungissa onkin paljon öljynjalostusta ja kemianteollisuutta. Kiinan hallitus on antanut Dalianille monia etuoikeuksia, kuten "vapaan kaupungin" aseman. Tämän ansiosta kaupunkiin on tullut paljon ulkomaalaisia sijoituksia. Kaupungin sijainnin strategisen tärkeyden huomasivat muutkin kuin kiinalaiset.


title: Dalian

text: Yhdistynyt kuningaskunta miehitti alueen toisen oopiumisodan aikana vuosina 1856-1860. Sodan jälkeen alue palautettiin kiinalaisille, mutta he joutuivat puolestaan luovuttamaan sen Venäjälle vuonna 1898. Venäläiset antoivat kaupungille nimen "Dalnyi" (, "kaukainen"). Japani miehitti alueen Venäjän–Japanin sodassa vuonna 1904 ja sotaa seuranneessa Portsmouthin rauhassa Venäjä luovutti alueen Japanille. Japani antoi kaupungille nimen "Dairen" ja hallitsi aluetta ensin suoraan ja sittemmin perustamansa nukkevaltio Mantšukuon kautta. Venäläiskaudesta jäi suhteellisen vähän historiallisia rakennuksia, kun taas japanilaiselta kaudelta niitä on edelleen useita. Japanilaiset kaupunkisuunnittelijat rakensivat alueita uudelleen ja laajensivat kaupunkialuetta vuonna 1937. Kaupungin sataman kautta vietiin raaka-aineita Mantšuriasta Japaniin.


title: Dalian

text: Toisen maailmansodan seurauksena Neuvostoliitto hyökkäsi Japanin miehittämään Mantšuriaan vuonna 1945. Neuvostoliitto hallitsi kaupunkia yhdessä kiinalaisten kanssa vuoteen 1955 saakka, jolloin se palautettiin kokonaan kiinalaisille. Kiinalaiset nimittivät kaupunkia "Ludaksi" vuoteen 1979 saakka, jolloin nimeksi tuli uudestaan Dalian. Vuonna 1984 kaupungista tuli yksi neljästätoista avoimien ovien kaupungista Kiinassa, jonne ulkomaalaiset saattoivat investoida.


title: Dalian

text: Dalianin tärkeimmät teollisuudenalat ovat petrokemikaalit, laiteteollisuus, laivanrakennus, elektroniikka ja informaatioteknologia. Vuonna 2012 kaupungin teollisuuden tuotannon arvo oli 320,74 miljardia renminbiä. Kaupungin suuriin yrityksiin kuuluvat PetroChina's Dalian, Dalian Locomotive & Roll Stock Works, Dalian Shipbuilding Industry ja Dalian Port. Teollisuuden ohella Dalian on Koillis-Kiinan finanssikeskus.


title: Dalian

text: Dalianin satama on Kiinan suurin öljy- ja kaasusatama, sekä koko maan kolmanneksi suurin satama tavaratonneissa mitattuna.


title: Kontiovaara

text: Kontiovaara on kylä Lieksassa.


title: Kontiovaara

text: Kontiovaarassa on ollut pysyvää asutusta jo ainakin 1600-luvulla. Kyseisen vuosisadan puolivälin ajoilta löytyvät ensimmäiset maininnat asutustiloista.


title: Kontiovaara

text: Seuraavien vuosisatojen aikana asutus laajeni ja vakiintui. Maanviljely ja metsästys sekä kalastus olivat pääelinkeinoina. 1900-luvulla metsätyöt olivat suuri työllistäjä.


title: Kontiovaara

text: Toisen maailmansodan aikaan Kontiovaaran kylä joutui venäläisten partisaanien iskujen kohteeksi. Partisaanit majoittuivat lähialueilla ja saivat varustetäydennystä lentokoneista pudotetuilla varustetorpedoilla Patvinsuolle. Partisaanien iskujen kohteiksi joutuivat niin siviilit kuin sotilaatkin. Kontiovaarasta löytyy partisaanien tuhoista kertova muistomerkki Sarvivaaran ja Mäkikankaan väliltä tienvierestä.


title: Kontiovaara

text: Sotien jälkeen alkanut maan rakentaminen lisäsi metsätöiden määrää myös Kontiovaarassa. Kylällä oli metsäkämppiä Mäkikankaalla, Suomussa ja Repoahossa. Kauppojakin oli kaksin kappalein, samoin tanssilava.


title: Kontiovaara

text: 1960-luvun alussa kylällä oli asukkaita jopa kuutisensataa, jos tukkijätkät huomioidaan. Sitten alkoi muuttoliike kaupunkeihin ja eritoten eteläisimpään Suomeen. Kylä liki tyhjeni vuosikymmenessä ja asujaimistoksi jäi eläkeikäistä väestöä.


title: Kontiovaara

text: Vuosituhannen vaihteen jälkeen on kylällä enää pari vakituista asukasta. Kesäasutus on lisääntymään päin, heidän joukossaan kylän entisten asukkaiden perillisiä.


title: Kontiovaara

text: Patvinsuon kansallispuisto ja Suomunjärvi sijaitsevat Kontiovaaran kylän laidalla. Ihmiset ovat löytäneet alueen ja varsinkin kesäaikaan alueella käy luontoon tutustumassa runsaasti matkailijoita.


title: Edil Rosenqvist

text: Albert Edil Rosenqvist (11. joulukuuta 1892 Degerby – 14. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen painija ja kaksinkertainen olympiamitalisti.


title: Edil Rosenqvist

text: Rosenqvist edusti Suomea kolmissa olympialaisissa. Antwerpenissa 1920 hän sai hopeaa kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa keskisarjassa ja Pariisissa 1924 hopeaa raskaassa sarjassa. Amsterdamissa 1928 hän osallistui vapaapainiin ja sijoittui raskaassa keskisarjassa seitsemänneksi.


title: Edil Rosenqvist

text: Maailmanmestaruuden Rosenqvist voitti kahdesti, 1921 ja 1922. Sen jälkeen ei MM-kilpailuja hänen aktiiviaikanaan enää järjestettykään. EM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 1930.


title: Edil Rosenqvist

text: "Rusa" Rosenqvist edusti kotimaassaan Helsingin Atleettiklubia, jonka kunniajäseneksi hänet valittiin.


title: Qingdao

text: Qingdao (yksink.: 青岛, perint.: 青島, pinyin: Qīngdǎo, suomeksi: "Vihreä saari", aiempi translitterointi: Tsingtao) on satamakaupunki Shandongin maakunnassa Kiinassa. Qingdao sijaitsee Keltaisenmeren rannalla Shandongin niemimaalla. Kaupunkialueella on 2,6 miljoonaa (2004) asukasta. Ympäröivä seutu mukaan luettuna Qingdao käsittää 10 654 km² alueen, jolla asuu 7,3 miljoonaa ihmistä (2004). Qingdaossa pidettiin vuoden 2008 Pekingin olympiakisojen purjehduskilpailut.


title: Qingdao

text: Qingdaon perustamispäivänä pidetään 14. kesäkuuta 1891, jolloin Qing-dynastia rakennutti paikalle sotilaiden asuntoja. Vielä tuolloin paikka tunnettiin nimellä Jiao’ao. Saksan keisarikunta miehitti alueen vuonna 1897 sen jälkeen, kun saksalaisia lähetyssaarnaajia vastaan oli hyökätty Juyessä Shandongissa. Jiao’aon kiinalaiset sotilaat eivät tehneet vastarintaa ja Kiina allekirjoitti 6. marraskuuta 1898 sopimuksen, jolla alue vuokrattiin Saksalle 99 vuodeksi. Saksalaiset rakennuttivat varsinaisen kaupungin ja sataman, jonka saksalainen nimi Tsingtau johdettiin Qingdao-nimisestä saaresta. Vuokrasopimuksen alussa vuonna 1897 kaupungissa oli arviolta 83 000 asukasta. 2. syyskuuta 1898 Qingdao julistettiin vapaaksi satamaksi ja se asetettiin laivaston alaisuuteen siirtomaaviraston sijaan. Sataman ja kaupungin lisäksi saksalaiset rakennuttivat vuonna 1904 valmistuneen rautatien Jinaniin. Kaupungista pyrittiin rakentamaan mallisiirtokunta eurooppalaisittain rakennetun keskustan ja palveluiden kuten sairaaloiden ja koulujen kautta. Taloudellisesti siirtokunnasta ei kuitenkaan tullut kannattava. Saksan vallan ajan loppupuolella kaupungissa asui arviolta 200 000 asukasta, joista noin 98 % oli kiinalaisia.


title: Qingdao

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Japani miehitti kaupungin 7. marraskuuta 1914. Myös Kiina julisti sodan Saksalle vuonna 1917. Versailles’n rauhan nojalla kaupunki jäi kuitenkin Japanin hallintaan. Kiinalle epäedullinen rauhansopimus johti mielenosoituksiin Pekingissä 4. toukokuuta 1919 ja patrioottisen toukokuun neljännen päivän liikkeen syntyyn. Yhdysvallat painosti Japania palauttamaan alueen Kiinalle, johon Japani myöntyi Washingtonin konferenssin seurauksena. Japani luovutti kaupungin Kiinalle 10. joulukuuta 1922, mutta miehitti sen uudelleen toisen maailmansodan aikana vuosina 1937–1945.


title: Qingdao

text: Sodan jälkeen Kiinan kansantasavallan vallan alettua vuonna 1949 kaupunki kasvoi ja sulautti itseensä sitä ympäröineitä asutuskeskuksia. Tätä kehitystä jatkui aina vuoteen 1984 saakka. Nykyisin Qingdao on yksi Kiinan 15:stä alimaakuntatason kaupungista. 1990-luvulta lähtien kaupungin keskustaa on siirretty alkuperäiseltä paikaltaan Foshanin lahdelta itään vanhan kaupungin suojelemiseksi. Tämän kehityksen takia kaupungissa voidaan katsoa olevan kaksi varsinaista keskustaa, vanhakaupunki vanhoine siirtomaa-ajan rakennuksineen ja uudempi taloudellinen keskus pilvenpiirtäjineen.


title: Qingdao

text: Qingdaossa on suuri tieverkko ja teitä on yhteensä sen alueella lähes 14 000:n kilometrin verran. Alueelta on myös rautatieyhteydet sisämaahan. Qingdaon satama luetaan rahtimääränsä perusteella maailman kymmenen suurimman sataman joukkoon. Yhteyksiä ulkomaille kulkee Qingdao Liutingin kansainvälisen lentokentän kautta. Kaupungista kulkee myös laivareittejä Etelä-Koreaan ja Japaniin.


title: Qingdao

text: Virallisissa julkaisuissa Qingdaota kuvaillaan usein tekstiili-, kemian- ja kevyenteollisuuden keskukseksi. Alun perin saksalaisten perustama Tsingtao-panimo on Kiinan tunnetuin olutpanimo ja sijaitsee Qingdaossa.


title: Qingdao

text: Qingdaon nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Qingdaon televisiotorni, St. Michael’s Cathedral, Ba Da Guan ja Jiaozhou Governor’s Hall. Qingdaon kaupungissa on paljon vanhoja saksalaistyylisiä taloja, koska Qingdao oli merkittävä kauppa-alue Saksalle ja muille Euroopan maille.


title: Qingdao

text: Hallinnollisessa jaossa Qingdao on prefektuuritason kaupunki, mutta sillä on ns. alimaakuntatason kaupungin status. Eli se on maakunnan ohjauksessa kuten muut prefektuuritason alueet, mutta toimii itsenäisesti maakunnasta talouden ja lainsäädännön osilta.


title: Qingdao

text: Kaupunki jakautuu seitsemään kaupunkipiiriin sekä kolmeen piirikuntatason kaupunkiin.


title: Decca Records

text: Decca Records on vuonna 1929 Isossa-Britanniassa perustettu levy-yhtiö. Se oli merkittävimpiä levymerkkejä vuosikymmeniä. Deccalle ovat levyttäneet muun muassa Louis Armstrong, The Rolling Stones, The Everly Brothers ja The Moody Blues.


title: Decca Records

text: Decca kustantaa levyjä myös klassisen musiikin, oopperan ja musikaalin saralla.


title: Decca Records

text:
Vuonna 1948 Musiikki-Fazer sai Deccan edustuksen Suomeen ja alkoi julkaista myös suomalaista tuotantoa Decca -levymerkillä. Decca- ja
Rytmi-levyillä esiintyivät säännöllisesti suosituimmat solistit Henry Theel, Olavi Virta, Tapio Rautavaara, Erkki Junkkarinen, Kauko Käyhkö (Justeeri), Reino Helismaa ja Metro-tytöt.


title: U-putki

text: U-putki (U-putkimanometri) on paine-eron mittauksessa käytetty mittalaite. Mittalaite on nimensä mukaisesti U-muotoinen putki, joka on täytetty nesteellä. Nestepintojen korkeuseron avulla U-putken eri haaroissa voidaan laskea paine-ero putken suiden välillä.


title: U-putki

text: Paine-ero lasketaan kaavalla:


U-putki


title: U-putki

text: jossa ρ on nesteen tiheys kyseisessä tilassa ja g on maan vetovoimakiihtyvyys.


title: U-putki

text: Nesteenä U-putkessa käytetään yleisesti vettä pienille paine-eroille ja elohopeaa suurille paine-eroille. Kun maan vetovoiman kiihtyvyytenä käytetään arvoa 9,807 m/s² sekä veden tiheytenä 998 kg/m³ ja elohopean 13 534 kg/m³, saadaan nestepintojen eron funktiona seuraavat paine-erot:


title: U-putki

text: Vesitäytteisellä U-putkella voidaan mitata esimerkiksi rakennuksessa vallitsevaa ali- tai ylipainetta, joka usein on vain muutaman millin vesipatsaan suuruinen. Elohopeatäytteisellä U-putkella voidaan taas mitata esimerkiksi lähellä täydellistä tyhjiötä olevia paineita alle metrin mittaisella U-putkella. Jos sama halutaan tehdä vesitäytteisellä putkella, tarvitaan noin 10 metriä korkea, käytännössä hyvin hankala U-putki. Elohopeapatsaan korkeutta on yleisesti käytetty myös verenpaineen mittayksikkönä.


title: U-putki

text: Perinteinen vaaitus vesiletkulla (rakennuksilla samojen tasokorkeuksien mittaus ja merkitseminen) on tavallaan käänteinen sovellus U-putkesta. Kun mitattavat tasot ovat saman ilmanpaineen vaikutuksessa, tiedetään että letkun nestepintojen korkeusero on nolla – selkeämmin sanottuna vesipinnat ovat samassa tasossa. Näin voidaan siirtää haluttu tasopiste niin pitkälle kuin vain käytössä oleva vesiletku sallii.


title: U-putki

text: Niin painemittauksessa kuin vaaituksessakin on käytännössä varmistettava, että mittausletku on täysin nesteen täyttämä, eikä letkussa ole tukoksia tai ilmakuplia.


title: Sykemittari

text: Sykemittari on laite, joka mittaa sydämen lyöntitiheyttä eli sykettä.


title: Sykemittari

text: Sykemittarissa on yleensä rinnan ympäri kulkeva hihnalla kiinnitettävä lähetinosa, jonka elektrodit rekisteröivät sydämen sähköimpulsseja, ja ranteeseen kiinnitettävä, rannekelloa muistuttava vastaanotin. Kehittyneet mallit siirtävät urheilusuoritteen aikana kerätyt tiedot tietokoneelle tai sekä laskevat viikko- ja kuukausituloksia tai kalorinkulutuksia.


title: Sykemittari

text: Saatavilla on myös Bluetoothin tai radiotaajuuksien kautta älypuhelimeen tietoja lähettäviä sykeantureita.


title: Sykemittari

text: Monet kuntoliikuntaa ja urheilua harjoittavat tai laihduttajat pääsevät tavoitteisiinsa, kun liikuntaharjoitus tehdään oikealla sykealueella, joka lasketaan prosentteina maksimisykkeestä.


title: Sykemittari

text: Sykemittareita valmistavat muun muassa Garmin, FRWD, Polar Electro, Suunto ja Oura Health.


title: Sykemittari

text: Professori Seppo Säynäjäkangas pohti hiihtolenkeillään, miten kunnon kohentumista voisi mitata. Ideaa pienestä sydänmonitorista tukivat Suomen Hiihtoliitto ja Keksintösäätiö. Säynäjäkangas haki patenttia keksinnölleen vuonna 1975. Sittemmin Polar-sykemittarista on tullut kansainvälinen menestystuote ja alansa markkinajohtaja.


title: Maalivahti

text: Maalivahti on monissa joukkuelajeissa käytetty erityinen pelaaja, jonka tehtävä on torjua vastustajan maalintekoyritykset. Maalivahteja käytetään ringetessä, jalkapallossa, jääkiekossa, salibandyssä, käsipallossa, jääpallossa, vesipallossa sekä monessa muussa lajissa. Maalivahteja koskevat lähes poikkeuksetta erilaiset säännöt kuin muita pelaajia.


title: Maalivahti

text: Jalkapallossa maalivahti on muihin pelaajiin nähden poikkeavassa asemassa. Hänellä on oikeus pelata palloa käsillä omalla rangaistusalueellaan. Oman rangaistusalueensa ulkopuolella maalivahdilla ei ole erityisoikeuksia muihin pelaajiin nähden.


title: Maalivahti

text: Maalivahdille tärkeitä ominaisuuksia ovat reaktionopeus, pelisilmä ja ketteryys rohkeuden ohessa. Viimeisen vuosikymmenen aikana maalivahtipeli on entistä enemmän painottunut pelinjohtamiseen. Myös jalalla pelaamisen merkitys on kasvanut.


title: Maalivahti

text: Jääkiekkomaalivahdin varustus poikkeaa kenttäpelaajan varusteista siten, että toisessa kädessään maalivahdilla on levyhansikas eli niin sanottu kilpi ja toisessa räpylä; maila on kilpikädessä. Polvisuojat ovat torjuntatehon lisäämiseksi leveät. Lisäksi jääkiekkomaalivahti käyttää rintapanssaria, jossa on myös olkapääsuojat, alasuojaa sekä maskia. Maila on malliltaan kenttäpelaajan mailaa leveämpi. Sitä käytetään sekä torjumiseen että kiekon laukomiseen.


title: Maalivahti

text: Salibandyssä maalivahdilla ei ole mailaa. Maalivahti saa ottaa pallon käsiinsä vain ollessaan hänelle merkityllä alueella. Kasvomaski on maalivahdille pakollinen varuste. Myös ohuiden hansikkaiden käyttö on sallittu. Oleellinen ero jääkiekkoon on, että suojukset saavat vain suojata maalivahtia, eivät estää maalin syntymistä.


title: Maalivahti

text: Salibandyssä heittotaidolla on pelin avaamisen kannalta keskeinen merkitys toisin kuin jääkiekossa, jossa maalivahti yleensä vain antaa kiekon lähimmälle oman joukkueensa pelaajalle.


title: Maalivahti

text: Torjuntaprosentti on etenkin jääkiekossa ja salibandyssä maalivahdin pelituloksen mittaamiseen käytettävä matemaattinen arvo, joka ilmaisee prosentteina hänen torjumansa laukaukset kaikista hänen vartioimaansa maalia kohti tehdyistä laukauksista. Maalin ohi menneitä laukauksia ei lasketa mukaan.


Maalivahti


title: Maalivahti

text: Esimerkiksi, jos maalivahti torjuu 34 laukauksesta 30, torjuntaprosentti muodostuu seuraavasti: formula_2. Tilastoissa se on tapana merkitä pohjoisamerikkalaisittain .882 tai eurooppalaisittain kahdella desimaalilla 88,20 %.


title: Maalivahti

text: Koko joukkueen torjuntaprosenttiin lasketaan joukkueen kaikkien maalivahtien yhteensä tekemät torjunnat joukkueen maalia kohti tehdyistä laukauksista. Käytettävästä laskentatavasta riippuu, vaikuttavatko joukkueen torjuntaprosenttiin myös ilman maalivahtia, tyhjään maaliin tehdyt maalit vai eivät.


title: Synopsis

text: Synopsis on tiivistelmä tai yleiskuvaus esimerkiksi kuvallisesta tai kirjallisesta teoksesta.


title: Synopsis

text: Synopsis pyrkii kuvailemaan teoksen sisältöä ja sen tuotantoa vastaamalla muun muassa kysymyksiin "miksi", "mitä", "kenelle" ja "miten".


title: Synopsis

text: Synopsis tulee kreikan kielen sanoista συν ("syn", ”yhdessä”) ja οψις ("opsis", ”näkeminen”).


title: Arto Satonen

text: Arto Olavi Satonen (s. 20. lokakuuta 1966 Vammala) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja Pirkanmaan vaalipiiristä vuodesta 2003.


title: Arto Satonen

text: Kesäkuusta 2014 kesäkuuhun 2016 Satonen toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Hän on ollut eduskunnan toinen varapuhemies kesäkuusta 2016 helmikuuhun 2018.


title: Arto Satonen

text: Helmikuusta 2018 lähtien hän on toiminut suuren valiokunnan puheenjohtajana.


title: Arto Satonen

text: Satonen valmistui ylioppilasmerkonomiksi Etelä-Satakunnan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1989 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi Lapin yliopistosta vuonna 1997. Hänen pro gradu -tutkielmansa käsitteli thatcherismia ja sen vaikutusta Ahon hallituksen politiikkaan. Hänellä on myös täydentäviä opintoja Cambridgen yliopistosta, jossa hänen pääaineensa oli Ison-Britannian talous ja politiikka.


title: Arto Satonen

text: Satonen käsittelee thatcherismia hyvinvointiyhteiskunnan pelastusoppina pamfletissaan ”Hyvinvointiyhteiskunnan pelastusoppi: 16 murrettua myyttiä”, jossa hyvinvointivaltion käsitteestä on luovuttu. Raportissaan ”Realismia turvapaikkapolitiikkaan, resursseja kotoutumiseen: Kansanedustaja Arto Satosen raportti” Satonen yhdistää turvapaikkapolitiikkaa ja maahanmuuttoa.


title: Arto Satonen

text: Satonen toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän talouspoliittisena sihteerinä vuonna 1997, jolloin valtiovarainministeri Sauli Niinistön johdolla valmisteltiin Suomen liittymistä Euroopan unionin talous- ja rahaliitto EMU:hun ja yhteisvaluutta euroon.


title: Arto Satonen

text: Eduskunnan lisäksi Satonen on työskennellyt opettajana TAMK:n liiketaloudellisessa yksikössä ja opettanut myös HAMK:n Valkeakosken, PirAMK:n Ikaalisten ja SAMK:n Huittisten yksiköissä vuosina 1999–2003. Vuonna 1998 hän toimi myös vierailevana tutkijana Waikaton yliopistossa Uudessa-Seelannissa sekä vierailevana luennoitsijana Unkarissa, Virossa ja Latviassa vuonna 2000. Lisäksi Satonen on suorittanut ammatillista koulutusta ja toiminut useita vuosia yrittäjänä kaupan ja kiinteistöjen alalla.


title: Arto Satonen

text: Satonen on sotilasarvoltaan reservin alikersantti, ja hän on osallistunut maanpuolustuskursseille.


title: Arto Satonen

text: Satonen on ollut Vammalan/Sastamalan kaupunginvaltuutettu yhtäjaksoisesti vuodesta 1997 lähtien. Hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 2001–2004. Viimeksi hän tuli valituksi Sastamalan kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2012 vaalikaudelle 2013–2016. Lisäksi hän on toiminut kansanedustajakautensa aikana kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajana vuosina 2005–2014.


title: Arto Satonen

text: Satonen oli ehdolla vuoden 1999 eduskuntavaaleissa ja sai 2 130 ääntä, mutta jäi toiseksi varakansanedustajaksi. Hän oli ehdolla Satakunnan vaalipiiristä, koska hänen kotikuntansa Vammala (nykyisin Sastamala) kuului vielä tuolloin Satakuntaan. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Satonen valittiin ensimmäistä kertaa eduskuntaan. Hän sai 4 024 ääntä Pirkanmaan vaalipiirissä.


title: Arto Satonen

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Satonen valittiin jatkokaudelle. Hän sai 6 678 ääntä Pirkanmaan vaalipiirissä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Satonen sai 7 021 ääntä Pirkanmaan vaalipiirissä, ja hänet valittiin kolmannelle eduskuntakaudelle.


title: Arto Satonen

text: 21. helmikuuta 2008 Satonen ilmoitti Sastamalan Kokoomuksen tukemana halustaan lähteä kokoomuksen varapuheenjohtajaehdokkaaksi. 29. huhtikuuta Satonen nimettiin Pirkanmaan Kokoomuksen virallisesti asettamaksi varapuheenjohtajaehdokkaaksi kokoomuksen Tampereella 13.–15. kesäkuuta pidettyyn puoluekokoukseen, jossa hän jäi äänestyksen jälkeen 19 äänen päähän varapuheenjohtajaksi valinnasta.


title: Arto Satonen

text: 13. marraskuuta 2012 kokoomuksen eduskuntaryhmä valitsi Satosen eduskuntaryhmän toiseksi varapuheenjohtajaksi Petteri Orpon tilalle, kun Orpo nimitettiin eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. 23. kesäkuuta 2014 Satonen valittiin yksimielisesti eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi Orpon siirryttyä ministeriksi.


title: Arto Satonen

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Satonen valittiin neljännelle kaudelle eduskuntaan. Hän sai 5 339 ääntä Pirkanmaan vaalipiirissä. 27. toukokuuta 2015 Satonen valiittiin jatkamaan kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana.


title: Arto Satonen

text: Satonen oli ensimmäisellä vaalikaudellaan (2003–2007) perustuslakivaliokunnan jäsen. Hän oli työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen vuosina 2005–2011 ja uudelleen vuodesta 2012, vuodet 2007–2011 hän oli valiokunnan puheenjohtaja. Vuosina 2007–2012 Satonen oli kansainvälisten asiain foorumin jäsen. Vuodesta 2007 Satonen on ollut maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsen. Vuosina 2011–2012 hän oli liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtaja. Maaliskuusta 2013 Satonen on ollut Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Arto Satonen

text: Eduskunnassa Satonen on tehnyt aloitteita ja kysymyksiä erityisesti kilpailukyky-, yrittäjyys-, koulutus- ja kansainvälisyysasioissa.


title: Arto Satonen

text: Vuonna 2009 Satonen oli päävastuussa kokoomuksen eduskuntaryhmän maahanmuuttoraportin 'Realismia turvapaikkapolitiikkaan, resursseja kotoutumiseen' valmistelusta ja julkaisusta.


title: Arto Satonen

text: 1. maaliskuuta 2011 tuli voimaan presidentin allekirjoittama työsopimuslain muutos, joka sai alkunsa Satosen vuonna 2007 erään diakonin yhteydenoton jälkeen kehittämästä lakialoitteesta, jonka allekirjoitti Satosen ehdotuksesta 122 kansanedustajaa. Lainmuutos paransi hallituksen esittelyn mukaan ”työntekijöiden mahdollisuuksia jäädä väliaikaisesti pois työstä perheenjäsenen hoitamiseksi” (omaishoito), ja se turvasi työntekijälle ”eräin edellytyksin mahdollisuuden palata työhön” sovitun poissaoloajan aikana tai sen jälkeen. Ennen lain voimaantuloa lainmuutosta valmisteltiin työ- ja elinkeinoministeriössä vuosina 2008–2010, jolloin esimerkiksi ministeriön työryhmä pohti aloitteen johdosta asiaa ja teki perusteellisen selvityksen omaishoitajien hoitovapaasta kokonaisuutena. Hallituksen esitys lainmuutoksesta annettiin syksyllä 2010, ja se hyväksyttiin eduskunnassa helmikuussa 2011.


title: Arto Satonen

text: Vuonna 2014 Satonen julkaisi omakustannekirjan "Hyvinvointi yhteiskunnanpelastusoppi – 16 murrettua myyttiä". Kirjassa Satonen käy läpi 16 poliittisessa keskustelussa usein toistuvaa väitettä, joita useat poliitikot pitävät esillä ja monet suomalaiset kannattavat.


title: Arto Satonen

text: Satonen oli Pirkanmaan sairaanhoitopiirin hallituksen jäsen vuosina 2005–2009. Vuodesta 2009 hän on ollut sairaanhoitopiirin valtuuston puheenjohtaja. Hän on ollut myös Veikkauksen hallintoneuvoston jäsen.


title: Arto Satonen

text: Satonen on Sastamalassa Vanhan kirjallisuuden päivät -kulttuuritapahtuman järjestävän yhdistyksen varapuheenjohtaja (2002–).


title: Arto Satonen

text: Aiemmin Satonen on toiminut Suomen olympiakomitean valtuuskunnan jäsenenä (2004–2007), Suomen Keskusshakkiliiton puheenjohtajana (2004–2007) ja Finnfundin hallintoneuvoston jäsenenä (2004–2011). Lisäksi Satonen on toiminut Suomen Lentopalloliiton puheenjohtajana (2012–2014)


title: Arto Satonen

text: Satonen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Vammalassa, ja hänen isänsä oli K-kauppias Toivo Satonen. Politiikan lisäksi hänet tunnetaan paikkakunnalla siitä, että hän on toiminut kolumnistina ja näkynyt eri paikallislehdissä 1990-luvun alusta lähtien, työskennellyt paikallisena yrittäjänä ja ollut aktiivinen urheilun saralla. Satonen on muun muassa toiminut Vammalan Lentopallo ry:n (VaLePa) varapuheenjohtajana (2004–2011) ja grilliyrittäjänä.


title: Arto Satonen

text: Vapaa-aikanaan Satonen pelaa tennistä ja rantalentopalloa, ja hänet tunnetaan lisäksi innokkaaksi palloilu-urheilun seuraajaksi sekä englantilaisen jalkapalloseura Evertonin kannattajaksi.


title: Arto Satonen

text: Satonen on vanha SM-tason ja myöhemmin puoliammattilaiseksi luonnehdittu shakin pelaaja, joka sijoittui syksyllä 2010 kolmanneksi shakin avoimissa Suomen mestaruuskilpailuissa ja oli mukana voittamassa Vammalan Shakkikerhon ensimmäistä nopean shakin joukkueiden Suomen mestaruutta vuonna 2012. Lisäksi hän on eduskunnan moninkertainen shakkimestari, jonka myös Sauli Niinistö on toivonut useiden yritysten jälkeen jonain päivänä pystyvänsä voittamaan.


title: Petolahti

text: Petolahti () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Petolahden kunta liitettiin vuonna 1973 Maalahteen. Petolahden puukirkko on vuodelta 1805.


title: Petolahti

text: Petolahden naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Bergö, Korsnäs, Maalahti, Pirttikylä ja Ylimarkku.


title: Petolahti

text: Petolahden kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 99,7 prosenttia kunnan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Petolahti

text: Vanhoissa ruotsinkielisissä kirjoitusmuodoissa oli pitkään "Peto"-, "Pete", "Peta"-vaihtelua, kunnes vuodesta 1725 vakiintui nykyinen nimimuoto "Petalax". Alkuperäinen nimi on alueen varhaisten suomalaisten antama lahdennimi, jonka lopussa on nykyisen "lahti"-sanan vanhempi muoto "laksi". Ralf Saxénin mukaan nimen alkuperäinen suomalainen muoto olisi ollut "Petalahti" ~ "Petaalahti" ~ "Petä(j)älahti". On mahdollista, että alkuperäinen nimi on kuitenkin ollut "Petäjälaksi", alkuosa puulajin nimestä "petäjä". "Petäjä"- on tavallinen myös suomesta ruotsiin lainatuissa nimissä, esim. Petsmo. "Petalax"-nimen suomenkielinen vastine haki muotoaan ennen kuin se vakiintui Petolahdeksi (1885).


title: Petolahti

text: Gammelby (Vanhakylä), Nyby (Uusikylä)


title: Petolahti

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Petolahden ainoa taajama oli kirkonkylä, jossa oli 212 asukasta vuonna 1960 ja 411 asukasta vuonna 1970.


title: Petolahti

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Petolahden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: David Pitchford

text: David Pitchford (s. 21. huhtikuuta 1965) on brittiläinen entinen Jaguarin Formula 1 -tallin toimitusjohtaja. Pitchford nimettiin joulukuussa 2002 Jaguarin toimitusjohtajaksi korvaten tehtävässään Günther Steinerin. 7. tammikuuta 2005 Pitchford irtisanottiin tehtävästään yhdessä tallipäällikön Tony Purnellin kanssa.


title: David Pitchford

text: Pitchfordin kanssa työskennelleitä kuljettajia olivat David Coulthard, Christian Klien ja Vitantonio Liuzzi.


title: Jagdtiger

text: Jagdtiger () oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen raskas panssarintorjuntavaunu.


title: Jagdtiger

text: Jagdtiger perustui raskaan Tiger II -panssarivaunun alustaan ja tuli palveluskäyttöön loppuvuodesta 1944. Itävaltalaisen Steyr–Daimler–Puchin tytäryritys, Nibelungenwerke, valmisti yhteensä noin 77–88 kappaletta näitä Henschelin ja Porschen suunnittelemia vaunuja, joten vaunulla ei ollut käytännön merkitystä sodan kulkuun.


title: Jagdtiger

text: Aseistuksena siinä oli tehokas 128-millimetrinen Pak 80 L/55 -tykki, jonka yli 28-kiloinen Panzergranate 43 -panssarikranaatti pystyi läpäisemään kaikki aikansa panssarit, kun taas Jagdtigerin taistelutilan 250 millimetriä paksua etupanssaria ei pystynyt läpäisemään mikään liittoutuneiden panssarintorjunta-ase. Erikoisuutena Jagdtigerissä oli kartussilaukauksesta johtuen kaksi lataajaa. Ensimmäinen lataajista työnsi ammuksen lukkoon ja toinen kartussin sen perään. Joskus väitetään muutamaan vaunuun asennetun 88 mm Pak 43 L/71 -panssarintorjuntatykin, mutta asiasta ei ole varmuutta. Lähi-ilmatorjuntaan ja jalkaväkeä vastaan siinä oli ensin yksi ja myöhemmissä malleissa kaksi MG-34- tai MG-42-konekivääriä.


title: Jagdtiger

text: Vaikka Jagdtiger oli panssaroinniltaan ja aseistukseltaan ylivertainen liittoutuneiden panssarivaunuihin verrattuna, se oli kuitenkin kaukana voittamattomasta. Sen kenttäkelpoisuuden suurimmat rajoitteet olivat suuri koko ja valtava paino, jotka johtivat muun muassa vaunun painoon nähden liian heikkotehoisen moottorin ja voimansiirtojärjestelmän häiriö- ja rikkoontumisalttiuteen, sekä liialliseen bensiinin kulutukseen, joka polttoainepulan kourissa kamppailleessa Saksassa oli äärimmäisen vakava sotilaallinen ongelma. Näin ollen Jagdtiger oli parhaimmillaan puolustustehtävissä, jotka eivät niinkään vaatineet hyökkäystaistelun tavoin jatkuvaa liikettä. Vihollisen ilmavoimilta säästyneet vaunut kohtasivat loppunsa yleensä oman miehistönsä räjäyttäminä bensiinin loppumisen tai teknisen vian takia.


title: Jagdtiger

text: Vain kaksi raskasta panssarintorjuntapataljoonaa, (schwere Panzerjäger-Abteilung) numerot 512 ja 653, saivat Jagdtiger-vaunuja käyttöönsä. Kuuluisimmat Jagdtiger-kalustolla taistelleet vaununjohtajat lienevät luutnantti Otto Carius ja kapteeni Albert Ernst, jotka toimivat sodan lopussa komppanianpäälliköinä 512. raskaassa panssarintorjuntapataljoonassa.


title: Hillbilly

text: Hillbilly on tavallisesti halventava nimitys Yhdysvaltain maaseudun valkoihoisille asukkaille ja varsinkin Appalakkien vuoristoseudun asukkaille.


title: Hillbilly

text: Sanan alkuperä on 1600-luvun lopun Irlannin Ulsterista. Englannin mainiota vallankumousta seuranneessa sisällissodassa Vilhelm III Oranialainen päihitti vuonna 1690 Stuart-suvun katolisen kuningas Jaakko II:n Boynen taistelussa. Vilhelmin ulsterilais-skottilaisia kannattajia kutsuttiin nimillä ""Orangemen"" (oranialaiset) ja ""Billy Boys"". Vastaavasti Appalakkien seudulle asettuneita ulsterilais-skottilaisia Vilhelmin kannattajia kutsuttiin nimellä ""Hillbillies"".


title: Hillbilly

text: Country-musiikkia on välillä kutsuttu myös hillbilly-musiikiksi.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Pihlajavesi oli Keski-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Pihlajaveden kunta liitettiin Keuruun kuntaan vuoden 1969 alussa. Pihlajavesi oli Keski-Suomen läänin läntisin kunta.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Pihlajaveden naapurikunnat olivat Keuruu, Pohjaslahti, Vilppula, Virrat ja Ähtäri.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Pihlajavesi sijaitsee harvaan asutun Suomenselän vedenjakaja-alueen läntisessä päässä ja Pihlajaveden reitti kuuluu osana Kokemäenjoen vesistöön. Samalla Pihlajavesi on Keski-Suomen maakunnan läntisin kylä, Etelä-Pohjanmaan ja Pirkanmaan naapurina. Maasto on epätasaista ja monet mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Maaston keskikorkeus merenpinnasta on 140–160 metriä.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Asukkaita oli enimmillään 1950-luvulla 2 330 henkeä, vuonna 1962 vielä 2 050. Kun kuntaliitos Keuruuseen tehtiin 1969 oli asukkaita alle 2 000. Nyt 2000-luvulla väkiluku on pudonnut alle viidensadan. Kesäisin mökkiläisten määrä kuitenkin kaksinkertaistaa väkiluvun. Ainoa merkittävä asutuskeskittymä on Pihlajaveden rautatieaseman ympärillä, mutta sitäkään ei ole koskaan luokiteltu taajamaksi.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Etäisyys Pihlajavedeltä Keuruun keskustaan on 21 kilometriä, Jyväskylään 80 km, Seinäjoelle 110 km, Tampereelle 150 km ja Helsinkiin 312 km. Pihlajaveden kautta kulkevat valtatie 23 sekä Haapamäen ja Seinäjoen välinen rautatie (ns. vanha Pohjanmaan rata). Pihlajaveden rautatieasema on yhä käytössä henkilöliikenne- ja junakohtauspaikkana. Entisen kunnan eteläosan halki kulkee vuonna 1985 käytöstä poistettu Pori–Haapamäki-rata. Lähin lentokenttä on Jyväskylän lentoasema.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Pihlajaveden seudulla tiedetään liikkuneen ihmisiä jo noin 7 500 vuotta sitten, mutta vanhin tehty esinelöytö on rautakauden aikainen tulusrauta. Kaukaa etelästä tulleet satakuntalaiset ja hämäläiset eränkävijät pystyttivät Pihlajaveden seudulle kalamajoja ja -pirttejä, mutta eivät asettuneet seudulle asumaan. Erämaaomistuksia oli Sääksmäen, Pirkkalan, Messukylän ja Lempäälän pitäjien taloilla. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti erämaaomistukset 1500-luvun puolivälissä, minkä jälkeen Pihlajavedelle alkoi saapua kaskiviljelijöitä ja uudisraivaajia Savosta.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: 1500-luvulla tulevan Pihlajaveden pitäjän alueella oli alle kymmenen taloa ja 1600-luvun aikana taloluku lisääntyi vain muutamalla. Kun Keuruu erotettiin Ruovedestä vuoden 1630 tienoilla, Pihlajavesi jäi Keuruun yhteyteen. Vuonna 1776 Keuruu ja sen mukana Pihlajavesi siirrettiin Turun läänistä uuteen Vaasan lääniin. Vuodesta 1960 lähtien Pihlajavesi kuului Keski-Suomen lääniin. Pihlajaveden liikenneolot paranivat huomattavasti vanhan Pohjanmaan radan valmistuessa vuonna 1883.


title: Pihlajavesi (kunta)

text: Pihlajaveden ensimmäinen kirkko rakennettiin Matti Åkerblomin johdolla 1780-luvulla ja se on yhä käytössä kesäisin. Pihlajavesi sai kappelin oikeudet yhdessä Multian kanssa vuonna 1831 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1895. Pihlajaveden uusi kirkko valmistui Pihlajavesi-järven etelärannalle vuonna 1870, joten vanha kirkko on ollut autiona jo huomattavasti kauemmin kuin se oli aikanaan käytössä.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pihlajaveden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Juutalaiset juhlapäivät

text: Juutalaiset juhlapäivät juontavat juurensa usein Toorasta. Ne on lueteltu muun muassa kolmannessa Mooseksen kirjassa. Muita juhlapäiviä on myöhemmin lisätty uudempien juutalaisten historian merkkitapahtumien muistoksi.


title: Juutalaiset juhlapäivät

text: Juutalaiset juhlapäivät noudattavat juutalaista kalenteria eivätkä siksi osu gregoriaanisessa kalenterissa vuoden tietyille päiville. Juutalaisille päivä alkaa auringon laskiessa, ja juhlaa edeltävän päivän ilta ("erev") lasketaan juhlaan kuuluvaksi.Toorassa säädettyihin juhliin liittyy roš hodešia lukuun ottamatta rajoituksia, jotka muistuttavat sapattiin liittyviä työnteon kieltoja. Toorassa säädettyinä juhlina rukoillaan ylimääräinen musaf-rukous, joka vastaa Toorassa mainittua ylimääräistä musaf-uhria. Israelin ulkopuolella näitä juhlia vietetään aina kaksi päivää, kun Israelissa kaikki muut paitsi roš hašana kestävät vain yhden päivän.Israelin valtion perustamisen jälkeen juutalaiset ovat ottaneet käyttöön joitakin uusia juhlapäiviä.


title: Silikaatti

text: Silikaatti voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Filotas

text: Filotas (kuoli 330 eaa.) oli makedonialainen sotilas. Hän oli Aleksanteri Suuren kokeneimman päällikön Parmenionin vanhin poika. Filotas eteni urallaan aina ratsuväen komentajaksi mutta ei kuitenkaan päässyt kuninkaan lähipiirin jäseneksi. Filotas johti ratsuväkeä Granikosjoen, Issoksen ja Gaugamelan taisteluissa. Ratsuväellä oli kaikissa näissä taisteluissa tärkeä osa.


title: Filotas

text: Vuoden 330 eaa. lopulla Filotas kuuli Aleksanteriin kohdistuneesta salajuonesta: eräät sotilaat aikoivat murhata kuninkaan. Filotas piti kuitenkin asian omana tietonaan. Aleksanterin johtama armeija oli edennyt jo syvälle Persian valtakunnan kaukaisimpiin maakuntiin, ja osa sotilaista toivoi jo sodan loppuvan. Jos Aleksanteri olisi murhattu, olisi Filiotaalla tai hänen isälään ollut hyvä tilaisuus kaapata valta itselleen. Aleksanteri halusi kuitenkin armahtaa Filotaan, mutta seuraavana päivänä Krateros ja Koinos syyttivät Filotasta ja hänet vangittiin.


title: Filotas

text: Aleksanteri syytti Filotasta armeijan edessä salajuonesta häntä itseään kohtaan. Makedoniassa armeijalla oli tällaisissa tapauksissa tuomiovalta. Hefaistion, Krateros ja Koenos vaativat, että Filotasta kidutettaisiin, jotta totuus selviäisi. Kidutuksen jälkeen Filotas tunnusti, että hän oli tiennyt salajuonesta ja suunnitellut isänsä kanssa vallankaappausta. Tämän kuultuaan armeija tuomitsi hänet kuolemaan. Isä tuomittiin myös kuolemaan vaikka hän olikin tuolloin Ekbatanassa.


title: Filotas

text: Antiikin historioitsijoiden mukaan ei ollut varmuutta siitä, oliko Filotas tosiaan syyllinen. Ensimmäistä salajuonta pidettiin todellisena, Parmenionin ja Filotaan salajuonta ei pidetä yhtä todennäköisenä. Olihan Filotas tunnustanut vasta kidutuksen jälkeen.


title: Wendigo

text: Wendigo (myös Windigo, Windago, Windiga tai Witiko) on Pohjois-Amerikan ja Kanadan monien algonkin-kansojen tuntema myyttinen olento. Wendigo kuuluu osana eritoten creiden, inuitien ja ojibwojen perinteiseen kulttuuriin. Sitä on pidetty pahana yliluonnollisena voimana, joka vaeltaa pohjoisen metsissä ja käyttää ravinnokseen ihmislihaa. Wendigoilla on todettu olleen vahva yhteys talveen ja kylmyyteen sekä niiden mukana tulleeseen nälänhätään. Tarinoita Wendigosta elää yhä Kanadan ja Minnesotan metsissä ja preerioilla.


title: Wendigo

text: Maailman terveysjärjestö (WHO) tuntee Wendigon vakavana mielenterveydellisenä sairautena, jolla on oma kansainvälinen luokituksensa ja koodinsa "aikuisten käyttäytymishäiriöiden" tautiluokassa.


title: Wendigo

text: Perimätiedon mukaan Wendigo syntyi, kun taistelu henkiinjäämisestä sai inhimilliset olennot syömään toisiaan. Joidenkin arvelujen mukaan legenda Wendigosta oli luotu ainoastaan "varoitukseksi" kannibalismia vastaan.


title: Wendigo

text: Ensimmäinen maininta Wendigon kaltaisesta hirviöstä tuli ranskalaisilta jesuiitoilta talvella 1634–1635. Isä Paul Le Jeune kirjoitti hulluksi tulleesta innu-metsästäjästä, joka yritti syödä vaimonsa, veljensä ja lankonsa. Toinen maininta on vuodelta 1661. Pohjoisessa Quebecin provinssissa asuneet intiaanit olivat kertoneet välttävänsä Tadoussacin ympäristöä, jossa ihmisissyöjähirviöt vaanivat. Montagnais-naskapien heimon mukaan kokonaisia sukuja oli joutunut kannibalismin uhreiksi. 1700-luvulla useat ojibwa-intiaanit tunnustivat eurooppalaisille pelkäävänsä pahaa yliluonnollista voimaa, josta he käyttivät nimeä "Wiitikka". Tämä olento aiheutti suurten joukkojen keskuuteen levinneen Wendigo-hysterian.


title: Wendigo

text: Wendigon kerrotaan näyttäytyneen useita kertoja Rosesun kaupungin lähellä pohjoisessa Minnesotassa 1800-luvun lopulta aina 1920-luvulle asti. Jokaista Wendigosta tehtyä havaintoa seurasi selittämätön kuolemantapaus. Monet cree-intiaanit metsästivät Wendigoja 1900-luvulla. Eräs kuuluisimmista tämän lajityypin metsästäjistä oli cree-intiaani, poppamies Jack Fiddler, joka omien sanojensa mukaan oli surmannut vähintään 14 Wendigoa. 1800-luvulta 1950-luvulle on todisteena hyvin dokumentoituja asiakirjoja, joissa on 70 mainintaa Wendigoiksi muuttuneista henkilöistä, joukossa myös useita naisia.


title: Wendigo

text: 1950-luvulla saatiin vielä vahva näyttö syvään juurtuneesta Wendigo-myytistä ja sen aiheuttamasta joukkohysteriasta. Kanadalaisen toimittaja kirjoitti paikallisessa sanomalehdessä Wendigon ilmestymisestä Ontarion metsiin ja sai yli tuhat saulteauxia (ojibwat) kauhun valtaan. He kokoontuivat suureksi ryhmäksi saadakseen toisistaan turvaa ja kieltäytyivät menemästä metsään, jossa Wendigo vaani heitä.


title: Wendigo

text: Legendan mukaan ihminen, joka sortuu nälissään syömään toisen ihmisen lihaa, muuttuu itse Wendigoksi, joka on tuomittu ikuiseen vaeltamiseen maan päällä ja sammumattomaan ihmislihan himoon, jota yksikään ateria ei tyydytä. Voimakkaimpien Wendigojen sanotaan pystyvän hallitsemaan säätä ja langettamaan pimeyden jo tunteja ennen auringonlaskua. Silminnäkijähavainnot Wendigosta vaihtelivat, mutta yleisimmät kuvaukset sisälsivät mainintoja ihmisen muotoisesta, 3–5 metriä pitkästä kelmeäihoisesta, tai joskus kokonaan karvojen peittämästä olennosta. Wendigon silmät on nähty hehkuvan punaisina, ja olennon sydäntä on luonnehdittu kylmäksi ja jäiseksi. Jättiläisen kimeän äänen pitkäkestoinen kaiku oli ukkoseen verrattava. Joidenkin havaintojen mukaan Wendigo näytti ihonväriltään mustalta.


title: Wendigo

text: Eri kertomusten perusteella Wendigo saattoi seurata uhriaan tuntikausia ja ajaa tämän hulluuteen ja epätoivoon nostattamalla uhriinsa kuumeen. Metsän pahan hengen kuiskaukset tuntuivat kuuluvan kaikkialta. Aina, kun uhri kääntyi katsomaan olkansa yli, Wendigo piiloutui lähimmän kiven tai puun taakse. Kun uhri oli loppuunajettu epätoivon ja pakokauhun myötä, Wendigo kävi hänen kimppuunsa ja silpoi hänet valtavilla kynsillään. Syötyään uhrinsa Wendigo jatkoi loputonta metsästystään. Se näyttäytyi lähinnä talvi-aikaan ja pystyi uimaan jääkylmissä vesissä.


title: Wendigo

text: Joidenkin kuvausten mukaan Wendigoksi muuttuminen tapahtui asteittain. Syyksi saattoi riittää epäonnistunut metsästysretki. Uuden persoonallisuuden valtaan joutuneen uhrin kannibalismi saattoi paljastua hänen suhtautumisestaan sukulaisiin, jotka hän näki ruokapöytään kuuluvana riistana. Jokuset tutkijat pitävät Wendigoa pelkkänä murhaajana, joka ei syönyt uhrejaan.


title: Wendigo

text: Wendigo tunsi puut, pensaikot ja luolat. Joskus sen sanottiin asuvan hylätyssä kaivoksessa ja kuljettavansa uhrinsa sinne talviruoakseen. Siellä Wendigo ripusti heidät roikkumaan katosta kiinni jopa kahdeksi viikoksi.


title: Wendigo

text: Wendigo on herättänyt algonkin-kieliseen kulttuuriin sidoksissa olleen psykiatrillisen käsitteen mielisairaudesta, joka paremmin tunnetaan Wendigo-psykoosina. Taudin oireina on mainittu mm. anoreksia ja unettomuus. Hoito tapahtui intiaanikommuunien henkimiesten ja myöhemmin myös länsimaisten lääkärien valvonnassa. Jos parannuskeinot eivät tepsineet Wendigon valtaan joutunut surmattiin tulevien veritekojen estämiseksi. Oma yhteisö paloitteli uhrin pieniin palasiin ja poltti. Hänen jääkylmä sydämensä sulatettiin ja murskattiin. Joskus tämä tehtiin hopeisella kepillä tai kirveellä.


title: Wendigo

text: Stephen Kingin romaanissa "Eksyneiden jumala" wendigo on 12 metriä korkea, sarvipäinen ja keltaisen suomupeitteen peittämä hirviö, joka muuttaa ihmisen kosketuksellaan kannibaaliksi. Romaanin on myös tulkittu kuvattavan Wendigoa paholaisena. Wendigo esiintyy myös tietokonepelissä "Warcraft 3" ja sen lisäosassa neutraalina hirviönä. Pelissä se muistuttaa hieman karhun ja vuohen yhdistelmää ja on hyvin suurikokoinen. Samankaltainen olento esiintyy myös "Supernatural"-televisiosarjan ensimmäisen kauden toisessa jaksossa.


title: Wendigo

text: Japanilaisessa anime-jatkumossa "Digimon" esiintyy digitaalinen hirviö nimeltä Wendigomon. NBC:n televisiosarjassa "Hannibal" wendigoa muistuttava hahmo symbolisoi Hannibal Lecterin hahmoa Will Grahamin mielessä. Myös "" -animaatiosarjassa esiintyy hirviöitä, joita kutsutaan wendigoiksi.


title: Wendigo

text: Wendigoja nähdään myös vuoden 2015 seikkailu-kauhupelissä "Until Dawn". Pelissä joukko nuoria jää loukkuun Kanadan vuoristoon, jossa parveilee wendigoja ja joita nuorten täytyy varoa.


title: Peter Green

text: Peter Green, syntyjään Peter Allen Greenbaum (s. 29. lokakuuta 1946, Bethnal Green, Englanti), on brittiläinen blues/rock-kitaristi ja Fleetwood Macin perustajajäsen.


title: Peter Green

text: Peter Green on yksi niistä John Mayallin 1960-luvulla johtaman "rockin korkeakoulun" kautta maineeseen nousseista muusikoista, jotka loivat uraa myöhemmin omalla soolourallaan sekä kitaristeina että muusikkoina monissa maailmanmaineeseen nousseissa blues- ja rock-yhtyeissä.


title: Peter Green

text: Peter Allen Greenbaum syntyi 29.10. 1946 Lontoon East Endissä nelilapsisen työläisperheen nuorimpana lapsena. Hän kiinnostui kitaransoitosta ensi kerran 10-vuotiaana, kun hänen vanhempi veljensä toi kotiin halvan espanjalaisen kitaran. "Veljeni opetti minulle muutamia sointuja ja kiinnostuin soittamisesta." Aikaisia innostajia olivat Hank B. Marvin (The Shadows), blues-kitaristit Muddy Waters ja B.B. King sekä "jotkut vanhat juutalais-laulut."


title: Peter Green

text: Greenbaum, joka 15-vuotiaana alkoi kutsua itseään Peter Greeniksi, soitti bassoa useissa amatöörikokoonpanoissa, kunnes vuonna 1966 kosketinsoittaja Peter Bardens pyysi häntä soittamaan yhtyeeseensä Peter B's Loonersiin. Tällöin hän 19-vuotiaana tapasi myös ensi kerran Mick Fleetwoodin, yhtyeen rumpalin. Loonerseissa Green soitti kolme kuukautta, kunnes liittyi jo samana vuonna John Mayallin johtamaan Bluesbreakers -yhtyeeseen. Hän oli ollut Bluesbreakers-kitaristi Eric Claptonin suuri ihailija ja kun Clapton lähti perustamaan Cream-yhtyettä, Mayall pestasi lupaavan, nuoren kitaristin korvaamaan yhtyeessä lähes jumalan maineeseen ("Clapton is God") nousseen muusikon.


title: Peter Green

text: Bluesbreakersissa saavuttamastaan suosiosta ja arvostuksesta huolimatta Green halusi kuitenkin perustaa oman yhtyeen ja jätti Bluesbreakersin jo ensimmäisen "A Hard Road" -albumin jälkeen. Green perusti vuonna 1967 yhdessä Mick Fleetwoodin (rummut), John McVien (basso) ja Jeremy Spencerin (kitara) kanssa Fleetwood Macin. Greenin paikan Mayallin yhtyeessä täytti Mick Taylor, joka taas tuli myöhemmin tunnetuksi The Rolling Stones -kitaristina. Greenin aikakaudella Fleetwood Mac soitti vanhoja blues-klassikoita, blues-rockia sekä lähinnä Greenin säveltämiä blues-pohjaisia teoksia, mutta Greenin lähdön jälkeen tyyli muuttui radikaalisti AOR-rockiksi. Blues-puristit pitävätkin Fleetwood Macia Greenin jälkeen täysin eri yhtyeenä, eikä sillä ole mitään tekemistä alkuperäisen Fleetwood Macin kanssa. Korkeimmalle sijalle Britti-listoilla ylsi yhtyeen debyytti-albumi, "Peter Green´s Fleetwood Mac", ollen maaliskuussa 1968 sijalla 4., pysytellen listoilla yhteensä 37 viikkoa. Levy ylsi myös Suomessa top-10:iin.


title: Peter Green

text: Greenin aikana yhtyeen suurimpia hittejä olivat "Oh Well", "Man of the World", "The Green Manalishi" ja ennen kaikkea "Albatross", yksi rock-historian tunnetuimmista instrumentaaleista. Green kirjoitti Fleetwood Macille myös kappaleen "Black Magic Woman", josta tuli suuri hitti Santanan coveroimana.


title: Peter Green

text: Vuonna 1970 Green erosi Fleetwood Macista huume- ja mielenterveysongelmien vuoksi ja julkaisi kokeellisen soololevyn "The End Of The Game" (1970). Tämän jälkeen Green katosi musiikkikuvioista vuosiksi. Tammikuussa 1977 Green vieraili kirjanpitäjänsä luona haulikolla aseistautuneena uhkailemassa häntä suunniltaan siitä, että tekijänoikeuskorvauksia maksettiin yhä. Green pidätettiin, mutta vietiin psykiatristen tutkimusten jälkeen mielisairaalaan, jossa hänellä todettiin skitsofrenia. Green oli jonkin aikaa vahvassa lääkityksessä, mutta pääsi kotiin lääkäreiden päätettyä, että sairaalaympäristöstä oli enemmän haittaa kuin hyötyä toipumiselle.


title: Peter Green

text: Green julkaisi seuraavan levyn "In The Skies" vasta 1979. Muutaman tuotteliaan vuoden jälkeen hän katosi taas ja palasi musiikkielämään vasta 1990-luvun loppupuolella Peter Green Splinter Groupin myötä. Splinter Group julkaisi yhteensä 9 albumia vuosien 1997-2003 aikana. Yhtye vieraili Provinssirockissa 1997 ja Pori Jazzissa 2001.


title: Peter Green

text: Vuoden 2004 alussa Splinter Groupin kiertue ja uuden studio-albumin nauhoitukset keskeytettiin - Green jätti yhtyeen ja muutti Ruotsiin. Pian tämän jälkeen hän liittyi jäseneksi The British Blues All Stars -yhtyeeseen, jolle oli buukattu kiertue seuraavalle vuodelle. Kiertue kuitenkin keskeytettiin saksofonisti Dick Heckstall-Smithin kuoleman vuoksi.


title: Peter Green

text:
Helmikuussa 2009 Green aloitti uudelleen soittamisen ja keikkailun, tällä kertaa kiertuekokoonpanolla Peter Green and Friends. Yhtyeeseen kuuluivat Mike Dodd (laulu/kitara), Geraint Watkins (piano/koskettimet/laulu), Matt Radford (basso), Andrew Flude (rummut) ja Martin Winning (saxofoni). Kiertue ulottui vuoden 2010 puolelle asti.
John Mayall & the Bluesbreakers


title: Peter Green

text: Gordon Smith


title: Peter Green

text: Eddie Boyd


title: Peter Green

text: Otis Spann


title: Peter Green

text: Shotgun Express


title: Peter Green

text: Burning Hall Sunflower Blues Band


title: Peter Green

text: Jeremy Spencer


title: Peter Green

text: Ansley Dunbar


title: Peter Green

text: Steampacket


title: Peter Green

text: Duster Bennett


title: Peter Green

text: Memphis Slim


title: Peter Green

text: Peter Bardens


title: Peter Green

text: Gass


title: Peter Green

text: Mick Fleetwood


title: Peter Green

text: B. B. King


title: Peter Green

text: Country Joe McDonald


title: Peter Green

text: Toe Fat


title: Peter Green

text: SAS Band


title: Peter Green

text: Dick Heckstall-Smith


title: Peter Green

text: Peter Gabriel


title: Peter Green

text: The Troggs


title: Sun Ra

text: Sun Ra (entinen Herman Boole Blount, 22. toukokuuta 1914, Birmingham, Alabama – 30. toukokuuta 1993, Philadelphia) oli jazzsäveltäjä, orkesterinjohtaja ja pianisti. Hänet tunnetaan avantgarde-jazzin keskeisimpiin nimiin kuuluvana musiikillisena innovaattorina sekä koko musiikin historian eriskummallisimpiin hahmoihin kuuluvana henkilönä.


title: Sun Ra

text: Sun Ra väitti kuuluvansa enkelirotuun ja olevansa kotoisin Saturnus-planeetalta. Hän kehitti oman monimutkaisen kosmisen filosofiansa sekä valveutuneisuutta (”awareness”) ja rauhaa korostavan, usein runojen muotoon puetun sanoman. Sun Ra vastusti myös usein puheissaan rasismia sekä huumeiden käyttöä. Sun Ran syntymäajasta ei ole varmaa tietoa. Hän on antanut lukuisia eri päivämääriä siitä, milloin hän ”saapui maan päälle”. Monet näistä päivämääristä ovat ajoitukseltaan varsin muinaisia. Ulkopuoliset yleensä sanovat hänen syntyneen joskus vuosien 1910 ja 1918 välillä (artikkelin alussa oleva tieto perustuu hänen passiinsa). Sun Ra ei koskaan mennyt naimisiin, ja hänen tuttavansa ovat sanoneet, ettei hän näyttänyt olevan kiinnostunut seksuaalisista tai romanttisista suhteista muihin ihmisiin.


title: Sun Ra

text: Syntymänimeltään Sun Ra on Herman Boole Blount. Hän syntyi Birminghamissa, Alabaman osavaltiossa. Hänen nuoruudestaan ei tiedetä kovin paljoa. Hän soitti jo ammattimuusikkona pianoa 1930-luvun alkuvuosina. Hän siirtyi vuonna 1934 Chicagoon ja johti 1940-luvun alussa jo omia pieniä yhtyeitään. Hän esiintyi Fletcher Hendersonin ja Wyonie Harrisin kanssa. Toisen maailmansodan kuluessa hän oli vankilassa aseistakieltäytymisen vuoksi. Myöhemmin hän hylkäsi syntymänimensä kokonaan ja omaksui egyptiläisen Ra-jumalan nimen. Hän kokosi myös oman yhtyeensä, Arkestran, jonka jäsenet ovat vaihdelleen jatkuvasti vuosien varrella. Sun Ran pianonsoittotekniikka oli saanut vaikutteita bluesista, Count Basielta, Thelonious Monkilta ja eurooppalaisesta impressionismista.


title: Sun Ra

text: Sun Ra aloitti big band -yhtyejohtajan tehtävänsä Chicagossa 1950-luvun alkupuolella. Jo tällöin hän alkoi kehittää big band -ohjelmistoaan "kosmisen musiikin" suuntaan, vaikka hänen musiikkinsa oli vielä tuolloin tiukasti etukäteen sovitettua ja siinä oli kuultavissa vaikutteita Duke Ellingtonilta ja Count Basielta. Mukana oli jo tuolloin saksofonistit Marshall Allen, John Gilmore ja Pat Patrick, joista kukin oli Sun Ran yhteistyökumppani seuraavien 40 vuoden ajan. Sun Ran oma filosofia ja maailmankuva sai ilmeisesti kypsän muotonsa jo vuonna 1952, jolloin hän vaihtoi virallisesti nimeään. Muinaisesta Egyptistä ja science fictionista vaikutteita saaneet asusteet tulivat osaksi Sun Ran persoonaa 1950-luvun lopulla.


title: Sun Ra

text: Vuonna 1961 Sun Ra orkestereineen siirtyi Chicagosta New Yorkiin. Aluksi hänen oli vaikeaa löytää esiintymispaikkoja. Samoihin aikoihin Sun Ran musiikki muuttui huomattavasti kokeellisemmaksi ja sai vaikutteita samoihin aikoihin syntyneestä free jazzista. Kollektiivinen improvisointi nousi keskeiseen asemaan. Sun Ra alkoi myös tehdä kokeita mitä erilaisimmilla yhdistelmillä eri soittimia ja hän hyödynsi uutta nauhoitusteknologiaa kuten nauhakaikua ja muita erikoisia ääniä. Sun Ra laittoi muusikkonsa usein soittamaan rumpuja ottaen näin vaikutteita etnisestä musiikista. Saksofonistinsa hän laittoi soittamaan muita puhallinsoittimia kuten oboeta, huilua ja klarinettia. Lisäksi Sun Ra alkoi kokeilla ensimmäisten muusikkojen joukossa syntetisaattoreita ja muita uusia sähköisiä soittimia. Lisäksi show’ta täydensivät tanssijat. Sun Ra nousi suosionsa huipulle niin sanotun beat-sukupolven aikana. 1960-luvun lopulla hän muutti Philadelphiaan, joka pysyi hänen majapaikkanaan hänen kuolemaansa asti.


title: Sun Ra

text: 1970-luvulla Sun Ra palasi lähemmäs perinteisempää swing-musiikkia. Sun Ra piti tärkeänä perinteistä jazz-traditiota ja halusi pysytellä siinä. Nyt orkesteri esiintyi myös Euroopassa, muun muassa Suomessa Helsingin Kulttuuritalolla ja sai näin uutta yleisöä. Sun Ra ja hänen orkesterinsa jatkoivat esiintymistä Sun Ran vuonna 1993 tapahtuneeseen kuolemaan asti.


title: Sun Ra

text: Sun Ralta on julkaistu yli sata levyä. Monet niistä julkaistiin alun perin vain hyvin pieninä painoksina, joita levitettiin konserteissa. Myöhemmin isommat levymerkit ovat julkaisseet niitä uudestaan. Tunnetumpien levyjen joukkoon kuuluvat esimerkiksi:


title: Gackt

text: Gackt Camui () on Okinawalla, Japanissa syntynyt laulaja.


title: Gackt

text: Ensimmäinen kokoonpano, jossa Gackt on ollut mukana, oli nimeltään Cain's Feel. Yhtyeessä oli mukana myös Gacktin nykyinen kitaristi You. Alun perin Gacktin tuli soittaa yhtyeessä rumpuja, mutta sopivan laulajan puuttuessa Gacktista tuli yhtyeen solisti. Vuonna 1995 Gackt muutti Tokioon ja astui parrasvaloihin Malice Mizer -nimisen visual kei -tyylisen yhtyeen laulajana. Hän ystävystyi erityisesti Malice Mizerin rumpalin Kamin kanssa, vaikka tulikin hyvin toimeen kaikkien yhtyeen jäsenten kanssa. Vuonna 1999 Gackt erosi Malice Mizeristä, ja vielä samana vuonna Kami menehtyi aivoverenvuotoon, mikä oli raskas menetys Gacktille. Eron syyksi on arveltu riitaantumista yhtyeen keulakuvan, kitaristi Manan, kanssa. Gackt laulaa Malice Mizerin levyillä "Voyage ~Sans Retour~" ja "Merveilles".


title: Gackt

text: Gacktilla on ympärillään tiivis ystävistä koostuva bändi jota kutsutaan Gacktjobiksi.


title: Gackt

text: G&Lovers on Gacktin virallinen faniklubi.


title: Gackt

text:
Gackt on tehnyt yhteistyötä X-Japanin Yoshikin ja Luna Sean Sugizon sekä sooloartistina parhaiten tunnetun Miyavin kanssa S.K.I.N-projektissa, jonka tavoitteena oli tehdä japanilaista musiikkia tunnetuksi maailmalla.
Tämän jälkeen Gackt oli mukana yhtyeessä nimeltä Yellow Fried Chickenz.


title: Gackt

text: Gackt on syntynyt 4. heinäkuuta 1973. Hän on saanut varsin ankaran kasvatuksen ja hänet pakotettiin soittamaan pianoa. Vaikka hän ei nuorena pitänytkään pianonsoitosta, on aikaisesta harjoittelusta ollut myöhemmin hyötyä. Gackt on tarkka yksityiselämästään ja häntä nähdään harvoin lehdissä - ellei kyse ole hänen urastaan. Gackt on ollut naimisissa 90-luvulla, mutta hän erosi korealaisesta vaimostaan, kun fanit alkoivat olla liian tunkeilevia, ja yhteistä aikaa oli liian vähän.


title: Kama

text: Kama (, tataariksi Чулман, "Çulman") on 1 805 kilometriä pitkä Volgan sivujoki Itä-Euroopassa Venäjällä.


title: Kama

text: Kama saa alkunsa Udmurtian pohjoisimmasta osasta, Kaman ylängöltä, josta se virtaa aluksi pohjoiseen Kirovin alueelle, kääntyy sitten itään, virtaa Permin Komin halki Permin alueelle ja kääntyy etelään. Sitten se virtaa Udmurtian kaakkoisosan halki Baškirian rajalle ja virtaa rajaa seuraillen lounaaseen Tatarstanin puolelle. Tatarstanin halki virrattuaan se laskee Volgaan Tatarstanin länsiosassa.


title: Kama

text: Kama on yksi Volgan suurimmista sivujoista ja tärkeä vesiliikenneväylä. Kaman omista sivujoista suurimmat ovat Vjatka ja Belaja. Joessa on suuria voimalaitoksia ja tekojärviä, ylävirrasta lukien Kaman tekojärvi (1 915 km²), Votkinskin tekojärvi (1 120 km²) ja Ala-Kaman tekojärvi (1 080 km²). Kama yhtyy Volgaan Kuibyševin tekojärven kohdalla, joka ulottuu Kaman alajuoksulle ja on Euroopan tekojärvistä suurin (6 450 km²).


title: Kama

text: Tärkeimmät kaupungit Kaman varrella tai sen tuntumassa, latvalta lukien, ovat


title: Sarapul

text: Sarapul () on noin sadan tuhannen asukkaan teollisuuskaupunki Kamajoen varrella Udmurtian kaakkoisosassa Venäjällä, 66 kilometriä tasavallan pääkaupungista Iževskistä kaakkoon. Sarapul ei kuulu sitä ympäröivään Sarapulin piiriin vaan on oma piiritason hallintoyksikkönsä.


title: Sarapul

text:
Vuoden 2010 väestönlaskennassa asukasluku oli 101 381; Sarapul oli Udmurtian toiseksi suurin kaupunki.
Sarapulista on rautatieyhteydet muualle Udmurtiaan sekä Kazaniin ja Jekaterinburgiin. Lisäksi kaupungissa on suuri jokisatama. Kaupungin merkittävät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, metalli- ja elektromekaaninenteollisuus.


title: Sarapul

text: Sarapulissa on draamateatteri ja neljä kulttuuritaloa. Kaupunkia ympäröivä luonto, ilmasto ja sijainti Kaman varrella houkuttelevat kaupunkiin turisteja, metsästäjiä ja kalastajia.


title: Sarapul

text: Sarapul perustettiin 1500-luvun puolivälissä ja sen nimenä oli aluksi "Voznesenskoje". Kaupunki ja piirikuntakeskus Sarapulista tuli 1780.


title: Kantokääpä

text: Kantokääpä ("Fomitopsis pinicola") esiintyy nimensä mukaisesti kannoissa ja kaatuneissa puissa, myös puutavarassa. Se saattaa tunkeutua heikentyneisiin, eläviin puihin, joissa se aiheuttaa ruskolahoa. Kääpä on monivuotinen, 15–25 cm:n levyinen, kova ja värikäs: Itiöemässä on tyypillisesti mustia ja oranssinsävyisiä värejä ja harmaita, mutta ei yleensä vaaleanpunaista.


title: Kantokääpä

text: Kantokääpä esiintyy sekä havupuissa varsinkin kuusella ja männyllä että lehtipuilla etenkin koivuilla ja harmaalepällä, metsänrajalle asti. Laji on pohjoisella pallonpuoliskolla sirkumpolaarinen, eli sitä tavataan Euraasian lisäksi Pohjois-Amerikassa.


title: Kantokääpä

text: Kantokääpä on aggressiivinen elävänkin puun lahottaja varsinkin pohjoisissa varttuneissa kuusikoissa, mutta suurimmat taloudelliset tuhot se on aiheuttanut metsään jätetyssä sahatavarassa. Männyssä kääpälajin lahovaikutus jää tavallisesti pinnalliseksi.


title: Kantokääpä

text:
Lajilla on omintakeinen, hieman imelähkö tuoksu, jonka perusteella sen voi erottaa luonnossa toisista samantapaisista käävistä kuten esimerkiksi arinakäävästä. Kantokäävälle on luonteenomaista myös pisarointi eli se kasvaessaan voimakkaasti tuottaa runsaastikin näkyviä nestepisaroita.
Kantokääpää voidaan käyttää myös sienivärjäykseen, jolloin saadaan joko beigen, ruskean, siniharmaan tai ruskeanmustan sävyjä.


title: Kantokääpä

text: Erityisenä piirteenä on, että voimakkaan punainen rusokääpä ("Pycnoporellus fulgens") kasvaa vain kantokäävän lahottamassa puussa, samoin ilmeisesti myös orvakoihin luettava peikonnahka ("Crustoderma dryinum")


title: Glazov

text: Glazov (, udmurtiksi Глаз, "Glaz") on noin sadan tuhannen asukkaan teollisuuskaupunki Tšepetskijoen varrella Udmurtian tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Glazov ei kuulu sitä ympäröivään Glazovin piiriin (17 132 as, 2010) vaan on oma hallintoyksikkönsä (kaupunkipiirikunta, "gorodskoi okrug "Gorod Glazov""), jonka väkiluku oli 95 854 (2010).


title: Glazov

text: Kaupunki sijaitsee Siperian radan varrella, 1163 km Moskovasta. Sieltä on 180 km etelään Udmurtian pääkaupunkiin Iževskiin. Glazov on Pohjois-Udmurtian teollisuus- ja kulttuurikeskus. Kaupungin merkittävät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, puunjalostus-, vaate- ja elintarviketeollisuus. Tärkein teollisuuslaitos on "Tšepetski mehanšetski zavod" (ОАО «Чепецкий механический завод»), joka valmistaa ydinvoimaloiden rakentamisessa käytettäviä metalleja.


title: Glazov

text: Glazovin kylä perustettiin 1500- tai 1600-luvulla. Kaupunginoikeudet se sai 1780, jolloin siitä tuli myös piirikuntakeskus. Vähäpätöisenä kaupunkina sitä 1800-luvulla käytettiin ei-toivottujen henkilöiden karkotuspaikkana. Siperian radan varteen kaupunki joutui 1898.


title: Silikaattimineraali

text: Silikaattimineraalit eli silikaatit (< lat. "silicium" = pii) ovat laaja ja monimuotoinen ryhmä mineraaleja, jotka muodostavat 90 prosenttia maankuoresta ja joihin kuuluu yli 300 eri mineraalia. Silikaattimineraalit muodostuvat piin ja hapen yhdisteestä (yleensä SiO tai SiO) ja yhdestä tai useammasta metallista sekä joskus myös vedystä. Silikaattimineraalit muodostavat maankuoren merkittävimmät kivilajit.


title: Silikaattimineraali

text: Silikaattimineraalien kiderakenteen perustan muodostavat pii- ja happiatomien muodostamat tetraedrit, jotka ovat erillään tai muodostavat monimutkaisiakin rakenteita aina ketjuista renkaiksi ja verkoiksi. Tetraedrit liittyvät toisiinsa ionien avulla, jotka ovat yleensä metalleja. Tetraedrien muodostamien rakenteiden perusteella silikaatit voidaan jaotella useiksi ryhmiksi ja niiden alaryhmiksi:


title: Silikaattimineraali

text:
Jalosilikaatit eli nesosilikaatit eli ortosilikaatit sisältävät erillisiä SiO-tetraedrejä. Niiden takenne on tiivis ja ne ovat siksi varsin raskaita mineraaleja.Sorosilikaatit sisältävät erillisiä kaksoistetraedrejä, jotka jakavat yhden happiatomin ja ovat muotoa SiO.Rengas- eli syklosilikaatit koostuvat SiO-tetraedrien muodostamista renkaista, joissa on kussakin joko kolme, neljä tai kuusi piihappitetraedria. Jokainen piiatomi jakaa muiden piiatomien kanssa kaksi happiatomiaan.Ketju- eli inosilikaatit koostuvat ketjuiksi järjestäytyneistä tetraedreistä, joiden atomit ovat sijoittuneet muotoon SiO tai SiO.
Verkko- eli fyllosilikaatit koostuvat SiO-tetraedrien muodostamista verkoista. Verkkorakenne on vahva, mutta koska verkkojen väliset sidokset ovat heikkoja, lohkeavat mineraalit helposti asematason suunnassa.Hohka- eli tektosilikaateilla on kolmiulotteinen verkosto SiO-tetraedreja, joissa jokainen happiatomi jaetaan viereisen piiatomin kanssa. Niihin kuuluvat mineraalit muodostavat 75 prosenttia maankuoren aineesta. Hohkasilikaatit ovat tavallisesti varsin värittömiä, keveitä ja kovia mineraaleja.


title: Heikki Hela

text: Heikki Juha Hela (s. 19. heinäkuuta 1964 Aitolahti) on suomalainen muusikko ja näyttelijä. Hela on koulutukseltaan opettaja. Hänet tunnetaan muun muassa Kummeli-ryhmän jäsenenä.


title: Heikki Hela

text: Helan laulajaura alkoi jo 1980-luvulla menestyksekkäässä gospelyhtyeessä nimeltä Gospel Power. Yhtyeen hajottua hän siirtyi sekulaarimusiikin puolelle 1994 Kummelin kautta ”Uneton yö” -kappaleella, joka tuli yleisölle jo tutuksi keväällä 1993 näkyneessä Kummelin jakson musiikkivideossa. Vuonna 1994 julkaistiin Helan esikoisalbumi "Kaikista kaikkein" ja Hela palkittiin vuoden miessolisti-tulokkaana. Nykyisin hän toimii sessiomuusikkona ja levyttää soolotuotantoa.


title: Heikki Hela

text: Hela on esiintynyt "Herra Heinämäen Lato-orkesteri" -lastensarjassa Herra Heinämäkenä. Sarjan teossa oli mukana muitakin Kummelin jäseniä – Timo Kahilainen tuottajana ja Heikki Silvennoinen kertojana.


title: Heikki Hela

text: Hela voitti Jussin parhaasta miessivuosasta elokuvassa "Kahlekuningas" vuonna 2002. Lisäksi hän oli vuonna 1998 miessivuosa-ehdokkaana elokuvasta "Kummeli Kultakuume".


title: Heikki Hela

text: Hela on oman soolotuotantonsa lisäksi tehnyt kappaleita myös Anna Hanskille, Santeri Kinnuselle ja Ninni Poijärvelle. Lisäksi ”Uneton yö” -kappaleesta on tehty coverversioita.


title: Heikki Hela

text: Hela esittää Rauli "Badding" Somerjokea vuoden 2017 heinäkuussa Someron huvikeskus Esakalliossa ensi-iltansa saaneessa Badding-nimisessä musiikkinäytelmässä.


title: Heikki Hela

text: Hela on ollut vuodesta 2015 naimisissa näyttelijä Kaisa Helan (o.s. Mattila) kanssa. Aiemmin hän oli naimisissa näyttelijä Mari Postin kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi yhteistä lasta.


title: Možga

text:
Možga (udmurtiksi ja ) on kaupunki Sjuga-joen varrella Udmurtian lounaisosassa Venäjällä 97 kilometriä Iževskistä lounaaseen. Kaupungin asukasluku on 47 961 (2010). Možga ei kuulu sitä ympäröivään Možgan piiriin (28 293 as., 2010) vaan muodostaa oman kaupunkipiirikuntansa.
Možga on ainoa teollisuuskeskus Lounais-Udmurtiassa. Kaupungin läheisyydessä on seitsemän maakaasukenttää.


title: Možga

text: Paikkakunta perustettiin Sjugan lasitehtaan perustamisen yhteydessä 1835 ja tunnettiin nimellä "Sjuginski zavod". Vuonna 1924 se sai nimen "Krasnyi", ja nykyisen nimensä ja kaupungin statuksen vuonna 1927.


title: Kambarka

text: Kambarka () on noin 11 000 asukkaan kaupunki pienen Kambarka-joen varrella noin 18 000 asukkaan Kambarkan piirissä Udmurtian itäosassa Venäjällä neljä kilometriä Kamajoesta ja 116 kilometriä Iževskistä kaakkoon.


title: Kambarka

text: Kambarka on huomattava teollisuuskeskus. Kaupungin merkittävimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, metalli-, pakkausmateriaali- ja elintarviketeollisuus. Kaupungin lähistöllä on ollut kemiallisten aseiden tuhoamislaitos.


title: Kambarka

text: Kambarka perustettiin 1761 Demidovien teollisuusdynastian omistaman rautatehtaan yhteyteen. Kaupunki siitä tuli 1945.


title: Peltoherkkusieni

text: Peltoherkkusieni ("Agaricus arvensis") kasvaa keskikesästä alkaen nurmikoilla, laitumilla ja puistoissa maan eteläosissa. Sientä löytyy myös Keski-Suomesta. Se on hyvä ruokasieni, mutta sen saattaa sekoittaa myrkylliseen valkokärpässieneen. Jos et ole varma lajista, jätä sieni poimimatta!


title: Peltoherkkusieni

text: Peltoherkkusienen lakki on 7–15 cm, nuorempana puolipallomainen, vanhemmiten laakean kupera. Valkoinen tai kermanvalkoinen. Heltat ovat irtotyviset, alussa punertavat, mutta ne tummenevat vanhemmiten violetinmustiksi. Jalka 5–14 cm pitkä, 1–3 cm paksu ja valkoinen. Rengas isohko, alapinnalta tähtimäisesti suomuinen. Malto kellertyy ilmassa. Aniksen tai mantelin kaltainen tuoksu. Itiöpölyn väri on tummanruskea


title: Peltoherkkusieni

text: Kasvaa Lapissa asti, etelässä taajamissa yleinen.


title: Peltoherkkusieni

text: Etelän taajamissa teiden varsilla, nurmikoilla ja puistoissa. Usein isoina ryhminä ja noidankehinä. Elo–syyskuussa.


title: Peltoherkkusieni

text: Erinomainen ruokasieni, mutta kerää ilmansaasteita kuten kadmiumia ja lyijyä, joten sen syötiä ei suositella alueita joiden lähellä on liikenettä tai teollisuutta. Peltoherkkusieni ei ole Eviran ylläpitämällä ohjeellisella listauksella suositeltavista ruokasienistä.


title: Uva (Udmurtia)

text: Uva ( ja ) on kaupunkimainen taajama ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Uvajoen varrella 96 kilometriä Iževskistä länteen. Taajama on Uvan piirin keskus. Asukkaita on 20 000 henkeä (vuonna 2010).


title: Uva (Udmurtia)

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1924 perustetusta metsätyöläisten asutuksesta. Vuonna 1935 siitä tuli piirikeskus ja vuonna 1938 kaupunkimainen taajama. Asukkaista kaksi kolmasosaa on venäläisiä ja kolmannes udmurtteja.


title: Uva (Udmurtia)

text: Uvan kautta kulkee Iževskin ja Kilmezin välinen rautatie sekä Iževskista Nylgan kautta johtava maantie, joka haarautuu taajamassa Vavožiin, Seltyyn ja Sjumsiin. Siellä toimii metsä- ja puunjalostusteollisuutta, turpeentuotantoyritys, sikala ja suurkanala, meijeri, lihanjalostuslaitos ja muuta elintarviketeollisuutta. Taajamassa on opettajaopisto, ammattikoulu, kulttuuritalo, elokuvateatteri, tasavallan kansallismuseon ja taidemuseon osastot, piirisairaala ja parantola.


title: Sinimustat

text: Sinimustat oli Suomessa 1930–1936 toiminut, aluksi Lapuan liikettä ja sittemmin Isänmaallista kansanliikettä myötäillyt oikeistoradikaali nuorisojärjestö.


title: Sinimustat

text: Sinimustat perustettiin talvella 1930–1931, kun Lapuan yhteiskoulun oppilaat perustivat kouluunsa Lapuan liikkeen aatteiden elähdyttäminä Sinimustat-kerhon. Sen ensimmäisenä puheenjohtajana oli Aulis Ojajärvi ja sihteerinä Jouko Sinisalo. Sinimustat toimivat Lapuan liikkeen nuorisojärjestönä. Järjestöllä ei ollut yhteyksiä ylioppilaskuntiin, eikä se ottanut kantaa kielikysymykseen.


title: Sinimustat

text: Lapuan liikkeen toiminnan loputtua talvella 1932 Sinimustat jäi tuuliajolle. IKL:ssä havaittiin kuitenkin pian nuorisojärjestön tarve, ja valmis organisaatio siihen oli olemassa. Tammikuussa 1933 Sinimustat siirtyi IKL:n läheisyyteen. Tällöin järjestön keskusjohto siirtyi Helsinkiin ja sen johtoon tuli pastori Elias Simojoki.


title: Sinimustat

text: Sinimustilla ja IKL:llä ei ollut virallista suhdetta. Sinimustien paikallisosaston johtajaa valittaessa oli kuitenkin kuultava IKL:n paikallisjohtajaa ja molempien järjestöjen johdossa oli samoja henkilöitä, ml. kaksi IKL:n kansanedustajaa, Simojoki ja Reino Ala-Kulju.


title: Sinimustat

text: Syksyn 1933 sääntöjen mukaan Sinimustiin saattoi liittyä jokainen 10 vuotta täyttänyt tyttö tai poika. Kaikilla sinimustilla oli yhtenäinen järjestöpuku, musta pusero ja sininen solmio. Sinimustat käyttivät myös roomalaista tervehdystä. Jokainen 17-vuotias sinimusta saattoi liittyä IKL:n paikallisosastoon. Järjestön tarkoitukseksi nimitettiin Suur-Suomen luominen. Tämän saavuttamiseksi tuli toimia isänmaallisen ja suomalaiskansallisen hengen herättämiseksi ja lujittamiseksi Suomen nuorison keskuudessa. Ideologia sai vaikutteita erityisesti Akateemiselta Karjala-Seuralta. Ajan Suunnan mukaan: ”Suur-Suomi, jonka raja on kaukana ja kansa väkevä – siinä Sinimustien uljas päämäärä.” Kaikessa toiminnassaan sinimustien oli noudatettava kristillissiveellistä kuria ja järjestystä.


title: Sinimustat

text: Jokainen sinimusta määrättiin ehdottomasti liittymään suojeluskuntaan tai sen poikaosastoon harjaantuakseen sotilaalliseen kuriin. Nuoret määrättiin myös perehtymään marssimusiikkiin ja aatteelliseen kirjallisuuteen. Pakollisia marssilauluja piti opetella toistakymmentä Maamme-laulun ja ”Luo lippujen” (Horst Wessel) lisäksi ennen valalle pääsyä. Suositeltavaa kirjallisuutta olivat esimerkiksi Aarno Karimon "Kumpujen yöstä", Sulo-Weikko Pekkolan "Kalterijääkärit", J. O. Hannulan "Vapaussodan historia", Paavo Talvelan "Aunuksen retken albumi" ja erilaiset Benito Mussolinin ja Horst Wesselin elämäkerrat.


title: Sinimustat

text: Uusi nuorisojärjestö sai välittömästi koulunuorison parissa suuren suosion. Sinimusta-osastoja oli toiminnassa 1935 seitsemänkymmentä. Valan tehneitä jäseniä oli noin 5 500, mutta Simojoen mukaan sen aatteita kannattivat kymmenet tuhannet nuoret. Kouluhallitus puolestaan kielsi järjestömerkit jo ennen syksyn 1933 koulun alkua.