title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Ensimmäisen uuden taistelulaivan (USS "Washington") rakentaminen sitten vuoden 1921 aloitettiin kesäkuussa 1940. Samassa kuussa valtuutettiin kasvattamaan laivaston kokoa 11 prosentilla ja laivaston komentaja Harold Rainsford Stark pyysi uutta 70% lisäystä eli noin 200 uutta laivaa, jonka pyynnön kongressi hyväksyi alle kuukaudessa. Samaan aikaan Lend-Lease -sopimus antoi briteille tarpeellisia hävittäjiä vastineeksi Yhdysvaltojen oikeuteen käyttää brittiläisiä tukikohtia.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Atlantin laivasto aktivoitiin uudelleen vuonna 1941. Laivaston ensimmäinen taistelutehtävä tapahtui 9. huhtikuuta, kun hävittäjä USS "Niblack" pudotti syvyyspommeja havaittua sukellusvenettä vastaan samalla, kun "Niblack" oli pelastamassa torpedoidun hollantilaisen rahtilaivan miehistöä. Viikkoa myöhemmin annettiin käsky hyökätä kaikkia akselivaltojen aluksia vastaan, jotka ovat lähempänä kuin 25 mailia Yhdysvaltain itärannikosta. Lokakuussa torpedoitiin hävittäjät USS "Kearny" ja USS "Reuben James", joka upposi.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Japanilaisten hyökkäys Pearl Harboriin oli täydellinen yllätys lähes kaikille ja taktisesti erittäin taitava operaatio. Yhdysvaltain laivasto yllätettiin täysin ja se oli kykenemätön tehokkaasti vastustamaan Japanin Kaukoidän valloitusta. Nopeassa tahdissa Filippiinit miehitettiin, Jaavanmeren taistelu hävittiin, Hollannin Itä-intia miehitettiin ja Wakensaari menetettiin. Mutta strategisesti se epäonnistui, sillä kostonhalu oli vahva ja eristäytymistä kannattavat jäivät vähemmistöön.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Selvisi myös että taistelulaivojen aikakausi oli loppumassa ja Pearl Harborista nostettuja ja korjattuja taistelulaivoja (paitsi tuhoutunut USS "Arizona") käytettiin pääasiassa rannikkotulitukena. Lentotukialus USS "Hornetilta" lähetettiin Doolittlen hyökkäys Tokioon huhtikuussa 1942 samalla kun lentotukialusten ympärille rakennetut erikoisyksiköt taistelivat Korallimeren taistelussa toukokuussa ja Midwayn taistelussa kesäkuussa torjuen japanilaisten etenemisen itään ja etelään.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Kun Yhdysvallat aloittivat ensimmäisen vastaoperaationsa, Guadalcanal maihinnousun, laivasto osallistui useisiin vähemmän tunnettuihin taisteluihin japanilaisten kanssa: tuhoisaan Savo-saarten taisteluun, jossa upposi neljä risteilijää, Santa Cruz -saarten taisteluun, Esperance-niemen taisteluun ja Guadalcanalin meritaisteluun.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Suuri osa laivaston toiminnasta liittyi maihinnousujen tukemiseen, ei ainoastaan Tyynellämerellä suoritettuun "saarihyppelyyn", mutta myös maihinnousuihin Euroopassa: Torch, Husky, Anzion maihinousu Italiassa, Overlord ja Dragoon.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Laivaston sukellusveneentorjuntaryhmä valtasi saksalaisen U-505 sukellusveneen 4. kesäkuuta 1944. Tämä oli ensimmäinen kerta sitten 1800-luvun, kun Yhdysvaltain laivaston alus valtasi vihollisaluksen merellä.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Filippiinien takaisinvaltaus alkoi maihinnousulla Leyten saarelle lokakuussa 1944. Japanin laivasto yritti torjua maihinnousua, mistä seurasi nelipäiväinen Leytenlahden taistelu, joka oli historian suurin meritaistelu.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Japanin antautuessa suuri laivue purjehti Tokionlahdelle todistamaan seremoniaa, joka suoritettiin taistelulaiva USS "Missourilla".


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Sodan jälkeen laivaston välitön kohtalo oli useiden laivojen romuttaminen ja poistaminen aktiivikäytöstä. Tätä ei kestänyt kauan, sillä jännitys Neuvostoliiton kanssa ja Korean sota osoittivat, että rauhanajan laivaston koko täytyy olla huomattavasti suurempi kuin oli suunniteltu. Laivastoja sijoitettiin strategisesti ympäri maailmaa ja ne liikkuivat vastineena ilmenneisiin kriiseihin.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: 1950-luvulla Hyman G. Rickoverin johdolla ydinvoima otettiin käyttöön laivoissa sekä ohjuksia ja suihkukoneita kehitettiin laivastolle. Laivasto sai maineen kaikkein teknisesti kehittyneimpänä puolustushaarana, jonka kalustosta ballistinen ohjussukellusveneet nousivat yhä hiljaisemmiksi ja tuhoavimmiksi.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Vietnamin sodassa taisteli epätavallinen yhdistelmä laivaston aluksia; lentotukialukset lähettivät mereltä tuhansia koneita ilmaiskuihin mantereelle ja pienet tykkiveneet partioivat jokia. Huolimatta laivaston käytöstä uusia rakennushankkeita rajoitettiin presidenttien Johnsonin ja Nixonin säästöohjelmilla ja monet lentotukialukset Etelä-Kiinan merellä olivat peräisin toisen maailmansodan ajalta. Vuoteen 1978 mennessä laivaston koko oli kutistunut 217 pinta-alukseen ja 119 sukellusveneeseen.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Kylmää sotaa valtamerillä hallitsi sotapelit, joissa esimerkiksi Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton sukellusveneet seurasivat toisiaan päiväkausia.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Samanaikaisesti Neuvostoliiton laivasto oli kasvanut ja se oli lukumäärällisesti suurempi kuin Yhdysvaltain laivasto kaikissa muissa alustyypeissä paitsi lentotukialuksissa. Tästä huolestuttiin ja Reaganin hallinto otti tavoitteeksi 600-aluksisen laivaston ja vuonna 1988 laivaston koko oli 588 alusta vaikkakin määrä laski jälleen seuraavina vuosina. Useita vanhoja taistelulaivoja otettiin uudelleen käyttöön 40 vuoden varastoinnin jälkeen, modernisoitiin ja ne tekivät näyttäviä esiintymisiä Libanonin rannikolla ja muualla.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Neuvostoliiton romahduksen seurauksena myös Punalaivasto hajosi jättäen mahdottomaksi operoida kaikkia laivoja miehistöpulan vuoksi. Tämä jätti Yhdysvallat ainoaksi laivastosupervallaksi.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Yhdysvaltain laivastoa supistettiin, mutta suhteessa muihin laivastovaltioihin Yhdysvaltain laivaston voima kasvoi. Joidenkin laskelmien mukaan 1990-luvulla Yhdysvalloilla olisi ollut suurempi laivasto kuin seuraavilla seitsemällä suurimmalla laivastolla yhteensä. Tämäkin saattoi olla aliarviointia, sillä Yhdysvaltain laivasto oli teknisesti kehittyneempi kuin muut laivastot.


title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: 1990-luvulla Yhdysvaltain laivastostrategia perustui maan yleiseen strategiaan, jonka mukaan Yhdysvaltojen tuli pystyä taistelemaan kahdessa yhtäaikaisessa, rajoitetussa sodassa eri rintamilla. Nykyään laivaston kokoa on pienennetty alle 300 alukseen alhaisimmilleen sitten ensimmäisen maailmansodan. Kuitenkin on huomattava, että modernit laivat ovat suurempi ja tulivoimaisempia kuin laivat 100 vuotta sitten.


title: Karelianismi

text: Karelianismi oli eri alojen tutkijoiden ja taiteilijoiden, kuten taidemaalareiden, valokuvaajien, arkkitehtien, kirjailijoiden ja säveltäjien kansallisromanttista Karjala-harrastusta. Karjalan tutkimusmatkailijoita kutsutaan karelianisteiksi, kareliaaneiksi tai Karjalan-kävijöiksi.


title: Karelianismi

text: Karelianismia esiintyi voimakkaimmillaan 1890-luvulla. Tutkimusmatkoja eri syistä tehtiin pääasiassa Vienan Karjalaan jo 1700-luvun lopulla ja eri tavoin Karjalan löytäminen jatkuu vielä tänäänkin.


title: Karelianismi

text: Tavoite oli pyrkiä suomalaisen kulttuurin alkulähteelle, jollaiseksi Karjala usein kuviteltiin. Etnografisen tallentamisharrastuksen lisäksi haluttiin luoda erityinen kalevalainen kulttuuri eräänlaiseksi Euroopan homeroslaisen antiikin vastineeksi. Kalevalainen kulttuurimaisema löydettiin Karjalasta, jonka elämäntapaa pidettiin muinaisaikaisen sopusointuisena. Taiteilijoiden Karjala-innostuksen taustalla oli myös 1800-luvun lopun uusromantiikka.


title: Karelianismi

text: Pohjoismainen sankaritarusto ja mytologinen kuvataide, jota muun muassa Gööttiläinen liitto oli edistänyt Ruotsissa 1800-luvun alusta alkaen sai vastineen suomalaisen muinaisrunouden kuvittamisena, kuten R. W. Ekmanin kalevalaisina kuvitus- ja maalausaiheina.


title: Karelianismi

text: Taiteilijoiden retket Karjalan "laulumaille" 1800-luvun lopussa liittyivät olennaisesti kareliaaniseen harrastukseen. Kuuluisia karelianisteja olivat kuvataiteilijat Akseli Gallen-Kallela, Eero Järnefelt, Louis Sparre, Pekka Halonen ja Albert Edelfelt sekä kirjailijat Eino Leino ja Juhani Aho. Myös valokuvaaja I. K. Inha kuvasi Karjalan maisemia kuuluisaksi tulleilla valokuvillaan ja arkkitehti Viktor Sucksdorff otti vaikutteita karjalaisuudesta ja kalevalaisuudesta.


title: Karelianismi

text: Eräs 1890-luvun eniten jälkiä jättäneistä Karjalan-matkoista oli arkkitehtien Yrjö Blomstedtin ja Viktor Sucksdorffin vaellus kesällä 1894. He julkaisivat matkan tulokset kuvitetussa kirjassaan "Karjalaisia rakennuksia ja koristemuotoja". Teoksesta tuli kansallisen taideteollisuustyylin tiennäyttäjä, koska monet muutkin taiteilijat lähtivät etsimään vanhoista rakennuksista ja koristemuodoista virikkeitä omille ideoilleen.


title: Karelianismi

text: Gallen-Kallela kohotti kalevalaisen maailman kansainvälisestä symbolismista ja jugendin virtauksista vaikutteita saaneen ilmaisunsa olennaiseksi osaksi. Jean Sibeliukselle kansalliset aiheet olivat tärkeitä 1910-luvun alkuun asti.


title: Karelianismi

text: Sana karelianismi otettiin käyttöön vasta paljon myöhemmin kuin suomalaiset taiteilijat tekivät vaelluksiaan Karjalaan. Sanan otti käyttöön kulttuurintutkija ja professori Yrjö Hirn vuonna 1939 julkaistun kirjansa "Matkamiehiä ja tietäjiä" artikkelissa. Se perustui Norrköpingissä Ruotsissa 26.10.1938 pidettyyn "suomalaisessa iltamassa" ja muualla Ruotsissa pidettyihin esitelmiin.


title: Karelianismi

text: Hirnin kirjan artikkelissa, joka on otsikoitu "Kalevala-romantiikka ja Akseli Gallen-Kallela sekä muutamia mietteitä karelianismista Suomen sivistyselämässä" kirjoittaja mainitsee, "...sivistyselämämme virtauksesta, jota voisi nimittää karelianismiksi". Siinä Hirn kertoo tuovansa esille "eräitä alastomia tosiasioita, jotka osoittavat Karjalan harrastuksen ja Kalevalan harrastuksen yhteenkuuluvaisuutta".


title: Karelianismi

text: Tutkimusmatkat karelianismin hengessä jatkuivat 1920-luvulle asti, kunnes Suomen ja Venäjän välinen raja suljettiin. Suomalaisten miehittäessä osaa Vienaa toisen maailmansodan aikana runokyliä alettiin tutkia jälleen. Neuvostoliiton lakkauduttua ja uusien rajanylityspaikkojen myötä matkailu Karjalan kyliin on tullut taas suosituksi.


title: Karelianismi

text: Karjalan runokylien elvytyshanke alkoi 1980-luvun lopulla. Elvytystyön tueksi perustettiin Vienan runokylät -projekti, jota ovat kansainvälisenä yhteistyönä toteuttaneet Karjalan tasavallassa toimiva Arhippa Perttusen säätiö ja Kuhmon Kulttuurikornitsa -säätiö (nykyinen Juminkeko-säätiö)


title: Ville Alanko

text: Vilho (Ville) Ilmari Alanko (6. helmikuuta 1907 Helsinki – 25. toukokuuta 1931 Helsinki) oli helsinkiläinen laulaja-banjisti. Hän oli jäsenenä Rajamäen pojat -lauluyhtyeessä vuosina 1923–1925 ja lauloi myös oopperan kuorossa. Alanko muistetaan Dallapé-orksesterin ensimmäisenä laulajana. Hän toimi yhtyeessä vuodesta 1925 kuolemaansa asti 1931. Ammatiltaan hän oli sorvari.


title: Ville Alanko

text: Alanko kuoli 24-vuotiaana keuhkokuumeeseen, johon hän sairastui ilmeisesti viimeisellä levytysmatkallaan. Levytuottaja Niilo Saarikko joutui itse laulamaan Alangolle aiotut Columbus-levytykset. Martti Jäppilä arvioi myöhemmin Ville Alangon uhrautuneen kokonaan orkesterin hyväksi, mikä sorti hänet ennenaikaiseen kuolemaan. Alangon muistoksi Dallapé esiintyi hyväntekeväisyyskonserteissa parantoloissa, sairaaloissa ja muissa vastaavissa kohteissa. Hänen jälkeensä Dallapén laulajaksi tuli Matti Jurva. Levytyksissä laulajana tuohon aikaan avusti myös Veli Lehto.


title: Jouko Karjalainen

text: Jouko Karjalainen (s. 27. heinäkuuta 1956, Kajaani) on suomalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti. Karjalainen on valmentanut Suomen yhdistetyn maajoukkuetta vuosina 1998–2002 ja 2006–2008.


title: Jouko Karjalainen

text: Lake Placidin olympialaisissa 1980 Karjalainen voitti olympiahopeaa 19. helmikuuta hyvän hiihtonsa ansiosta.


title: Jouko Karjalainen

text:
Seuratasolla Karjalainen edusti Kainuun Hiihtoseuraa ja Lahden Hiihtoseuraa. Ammatiltaan hän on ylivääpeli. Karjalainen työskenteli Hämeen rykmentissä ennen vuonna 2006 alkanutta valmentajan pestiä.
__notoc__


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1936

text: Jääkiekko oli olympialaisten ohjelmassa viidettä kertaa vuoden 1936 talviolympialaisissa. Ottelut pelattiin 6.–13. helmikuuta 1936. Turnaus oli samalla myös maailmanmestaruuskilpailu ja euroopanmestaruuskilpailu. Kisoihin osallistui 15 joukkuetta, mikä oli uusi ennätys. Joukkueet jaettiin neljään alkulohkoon. Jokaisen lohkon kaksi parasta muodostivat kaksi jatkolohkoa, joiden kaksi parasta pääsivät loppusarjaan. Loppusarjan sijoitusten perusteella jaettiin mitalit.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1936

text: Iso-Britannia onnistui sensaatiomaisesti päihittämään Kanadan ja voitti olympiakultaa. Iso-Britannian voitto ajoittui välierävaiheeseen ja vasta ottelun jälkeen ilmoitettiin välieräsarjan keskinäisten otteluiden jäävän voimaan myös loppusarjassa.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1936

text: Jatkolohkojen keskinäisten ottelujen tulokset jäivät voimaan loppusarjaan.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha, sittemmin suuriruhtinatar Viktoria Fjodorovna (25. marraskuuta 1876 Malta – 2. maaliskuuta 1936 Coburg, Saksa) oli suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš Romanovin puoliso. He olivat myös serkkuja. Suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš oli Venäjän keisari Aleksanteri II:n pojanpoika ja vallankumouksen jälkeen Romanov-suvun päämies ja Venäjän kruununtavoittelija.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text: Victoria syntyi Englannin hallitsijasukuun Edinburghin prinsessana San Antonion palatsissa Maltan saarella. Hänen isänsä oli kuningatar Viktorian toiseksi vanhin poika, Edinburghin herttua Alfred. Hänen äitinsä oli Maria Aleksandrovna Romanova, Venäjän keisari Aleksanteri II:n tytär.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text:
Victorian isä kuului Saksi-Coburg-Gotha-sukuun ja peri lapsettomalta sedältään Ernst II:lta Saksassa sijainneen Saksi-Coburg-Gothan kaksoisherttuakunnan, sillä hänen vanhempi veljensä Edvard oli jo Englannin kruununperijä. Prinssi Alfred muutti perheineen herttuakuntansa pääkaupunkiin Coburgiin vuonna 1889. Vuonna 1891 Victoria matkusti äitinsä Marian kanssa tämän veljen vaimon hautajaisiin Venäjälle. Hautajaisissa Victoria tapasi serkkunsa suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš Romanovin. Rakkaus syntyi ensi silmäyksellä. Victorian äiti ei kuitenkaan hyväksynyt avioliittoa Venäjän kuninkaallisen kanssa, koska hänen äitinsä oli riitautunut veljensä vaimon kanssa.
Sen jälkeen kun hänen siskonsa, prinsessa Marie oli nainut Romanian kruununprinssin ja myöhemmin kuninkaaksi nousseen Ferdinandin, Victoriasta tuli hovin ainoa kotona elävä täysikäinen naimaton neito ja hänelle alettiin etsiä sopivaa aviomiestä. Hänen isoäitinsä Englannin kuningatar Viktoria huomasi, että Victoria Melita tuli hyvin toimeen serkkunsa, Hessenin suurherttua Ernst Ludvigin kanssa, ja ehdotti avioliittoa. Ernst Ludvigin sisar oli Venäjän keisarinna Aleksandra Fjodorovna. Kuningatar Viktoria vaati ehdottomasti, että hänen lapsenlapsensa avioituisi suurherttua Ernst Ludvigin kanssa, ja Victoria Melitan äiti oli myös hyvin innoissaan, mutta Victoria ja Ernst Ludvig itse olivat haluttomia avioliittoon.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text: Victoria oli tavannut uudestaan suuriruhtinas Kirillin Pietarissa ja he olivat menneet salaa kihloihin. Kun tämä salakihlaus paljastui, Victoria Melita ja Ernst Ludvig suostuivat avioitumaan keskenään. Heidät vihittiin 9. huhtikuuta 1894 Ehrenbergin linnassa Coburgissa. Häät olivat suuret, niihin oli kutsuttu lähinnä Euroopan kuninkaallisia. Samalla Victoria Melitasta tuli Hessenin suurherttuatar Victoria. Liitto ei kuitenkaan ollut onnellinen.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text: Victorialle ja Ernst Ludvigille syntyi kaksi lasta, jotka kuolivat nuorina: Hessenin prinsessa Elisabet (1895–1903), joka kuoli lavantautiin, ja nimetön poika, joka syntyi kuolleena vuonna 1900. Victorian ja Ernstin suhde romahti vuonna 1897 Victorian palattua sisarensa luota Romaniasta ja huomattuaan, että hänen puolisonsa oli homoseksuaali. Kuningatar Viktoria vastusti pitkään avioeroa, mutta hänen kuoltuaan 1901 puolisot erosivat vielä samana vuonna. Victoria muutti äitinsä luokse Ranskan Rivieralle.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text: Kirill Vladimirovitšin salainen kihlaus Victoria Melitan kanssa oli myös suuri skandaali Venäjän hovissa. Ernstin sisar keisarinna Aleksandra Fjodorovna painosti miestään tsaari Nikolai II:ta karkottamaan Kirillin Venäjän kaukoitään. Kirill Vladimirovitš asui Kaukoidässä Venäjän–Japanin sodan syttymiseen asti vuonna 1904. Kirill osallistui sotaan ja onnistui pakenemaan japanilaisilta. Lopulta tsaari armahti Kirillin ja tämä sai palata takaisin Moskovaan ja lähteä maasta Saksaan Coburgiin, Victorian luokse. Kirill Vladimirovitš ja Victoria Melita avioituivat Coburgissa 8. lokakuuta 1905. Seremonia oli vaatimaton. Nikolai II erotti Kirillin Venäjän laivastosta eikä sallinut perheen muuttoa Venäjälle. Perhe muutti Pariisiin, jossa he asuivat Champs-Élysées’llä.


title: Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha

text: Nikolai II:n oli pakko palauttaa Kirillin asema sen jälkeen, kun Venäjän hovissa oli kuollut kruununperimysjäseniä. Kirillistä tuli Venäjän kruununperimysjärjestyksessä kolmas, ja Kirill ja Victoria Melita muuttivat takasin Venäjälle. Perhe asui Venäjällä siihen saakka, kun Venäjän vallankumous syttyi vuonna 1917, jolloin he pakenivat Suomeen Haikon kartanoon. Samana vuonna heille syntyi Porvoossa poika, joka kastettiin Haikossa Vladimir Kirillovitš Romanoviksi. Tätä ennen he olivat jo saaneet kaksi tytärtä. Suomesta perhe muutti 1919 takaisin Saksaan, Coburgiin. Lopulta perhe muutti 1925 Ranskaan, missä he asuivat loppuelämänsä. Vuonna 1924 Kirill Vladimirovitš Romanov julisti itsensä Venäjän maanpaossa olevaksi keisariksi ja ryhtyi tavoittelemaan kruunua. Hänen poikansa Vladimir Kirillovitš päätti, että hän ei aio vaatia Venäjän kruunua . Victoria Melita kuoli 1. toukokuuta 1936 ja hänet on haudattu Coburgiin. Suuriruhtinas Kirill kuoli 12. syyskuuta 1938.


title: Ingmar Englund

text: Ingmar Englund (7. lokakuuta 1920 Munsala – 5. elokuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kitaristi, banjonsoittaja, sovittaja ja orkesterinjohtaja. Hänellä oli aikoinaan oma Ingmar Englundin yhtye. Humppa-Veikoissa hän soitti kitaraa ja banjoa vuodesta 1958 1970-luvulle.


title: Ingmar Englund

text: 1950-luvulla Englund levytti muun muassa hanuristi Matti Viljasen sekä viulisti Per-Erik Förarsin kanssa sekä soolona ”Tumma yö”/”Kerro kultainen kuu” vuonna 1958 sekä ”Säkkijärven polkka”/”Sputnik-polkka” vuonna 1959. Englund kuului Kankkulan kaivolla -radio-ohjelmaa varten kasatun Humppa-Veikkojen peruskokoonpanoon lähes kuolemaansa asti. Hän oli mukana yli 300 levytyksessä.


title: E-Rotic

text: E-Rotic on saksalainen eurodance-yhtye. Se on tunnettu seksuaalisia aiheita käsittelevistä sanoituksistaan.


title: E-Rotic

text: Vuonna 1994 perustetun E-Rotic-yhtyeen muodostivat tuottaja David Brandes, laulaja Lyane Leigh (Liane Hegemann) ja räppäri Raz-Ma-Taz (Richard Michael Smith). Tuottaja David Brandes itse lauloi todellisuudessa melkein kaikki rap-osuudet. Hittilevyn "Sex Affairs" jälkeen David Brandes huomasi Lyanen sopimuksessa porsaanreiän, joka mahdollisti toisen laulajan käyttämisen yhtyeen keikoilla. Lyanen harmiksi sopimus määräsi hänet laulamaan kaikki kappaleet vielä "Mambo No. Sex" -levyyn saakka.


title: E-Rotic

text: 1996 Lyane perusti Raz-Ma-Tazin kanssa oman S.E.X. Appeal -yhtyeen hävittyään E-Rotic-nimen oikeuksista käydyn kiistan.


title: E-Rotic

text: E-Roticin uusiksi kasvoiksi tulivat Jeanette Christensen ja Terence d'Arby. Yhtye julkaisi kaksi hittilevyä "The Power Of Sex" (1996) ja "Sexual Madness" (1997), jonka jälkeen he levyttivät Abban lauluja sisältäneen levyn "Thank You For The Music" vuonna (1997). 1998 vuorossa oli ensimmäinen kokoelmalevy, joka sisälsi myös kaksi uutta kappaletta.


title: E-Rotic

text: Seuraava albumi julkaistiin vuonna 1999, ensin Japanissa nimellä "Kiss Me" ja myöhemmin Euroopassa nimellä "Mambo No. Sex". Euroopan versiosta oli poistettu kappale Kiss Me ja lisätty tilalle Lou Began "Mambo No. Five" -kappaletta parodioiva "Mambo No. Sex". Samana vuonna myös Terence d'Arby lähti yhtyeestä ja tilalle tuli Ché Jouaner.


title: E-Rotic

text: Vuonna 2000 Japanissa julkaistiin albumi "Gimme Gimme Gimme". Samana vuonna E-Rotic pyrki myös Saksan edustajaksi Eurovision laulukilpailuun kappaleella "Queen Of Light", mutta sijoittui kuudenneksi paikallisissa karsinnoissa. "Queen Of Light" lisättiin euroopan "Gimme Gimme Gimme" -albumiin ja albumin nimeksi vaihdettiin "Missing You". Japanissa julkaistiin myös albumi "Dancemania Presents: E-Rotic Megamix".


title: E-Rotic

text: Vuonna 2001 julkaistiin Japanissa peräti kolme albumia nimiltään "Sexual Healing", "Sex Generation" ja kokoelma "The Very Best Of". Jeanette Christensen erosi yhtyeestä ja tilalle tuli aiemmin Das Modul -yhtyeessä toiminut Yasemin Baysal.


title: E-Rotic

text: Ché Jouaner ja Yasemin erosivat molemmat yhtyeestä vuoden 2002 aikana. Heidät korvasivat Lydia Madawjewski ja Robert Spehar. Samana vuonna julkaistiin vain "The Collection" -kokoelmalevy.


title: E-Rotic

text: 2003 julkaistiin Japanissa kokoelma "Total Recall", jossa oli tehty vanhoista hittikappaleista uusia versioita. Myös uusi albumi "Coctail E-Rotic" julkaistiin. Euroopassa julkaistiin albumi "Total Recall", joka oli sekoitus molemmista Japanissa julkaistusta albumista.


title: E-Rotic

text: Vuonna 2016 E-Rotic julkaisi yllättäen kaksi uutta singleä "Video Starlet" ja "Murder me, ja ne" julkaistiin maailmanlaajuisesti huhtikuussa. Vaikka E-Rotic on keikkaillut läpi nämä vuodet, ovat he virallisesti tehneet come backin vasta nyt. Lyane Leigh kommentoi haastattelussaan mahdollisen uuden albumin riippuvan "Video Starlet" -singlen menestyksestä.


title: Tempe

text: Tempe tai tempeh on fermentoitu ruoka, joka tehdään perinteisesti soijapavuista. Tempe on hyvin suosittua Indonesiassa ja muualla Kaakkois-Aasiassa sekä nykyisin myös länsimaissa etenkin vegaanien keskuudessa. Etenkin länsimaissa tempeä valmistetaan myös herneestä ja makeasta lupiinista.


title: Tempe

text: Tofun tapaan tempe tarjoaa mahdollisuuden käyttää soijapapuja helpommin sulavassa muodossa. Tempe eroaa kuitenkin tofusta ravintosisältönsä ja makunsa puolesta, sillä fermentointiprosessin ja kokonaisten papujen käytön vuoksi siinä on tofua enemmän proteiinia, kuitua ja vitamiineja sekä jämäkämpi koostumus ja voimakkaampi maku, joka vahvistuu tuotteen ikääntyessä.


title: Tempe

text: Tempen valmistus alkaa kokonaisista soijapavuista, jotka pehmennetään liottamalla ja halkaistaan tai rikotaan osittain, sitten ne keitetään osittain. Seokseen lisätään mieto hapate, esimerkiksi viinietikka, sekä sekoitetaan joukkoon "Rhizopus oligosporus" -sieniviljelmää. Pavut levitetään ohueksi kerrokseksi ja jätetään fermentoitumaan noin 24 tunnin ajaksi 30 asteen lämpötilaan.


title: Tempe

text: Hyvässä tempessä pavut ovat sitoutuneet yhteen valkoisesta rihmastosta muodostuneella massalla. Matalammassa lämpötilassa tai vetoisessa paikassa harmaita tai mustia läikkiä voi ilmaantua tempen pintaan. Tämä ei kuitenkaan ole haitallista eikä sen pitäisi vaikuttaa makuun tai laatuun. Itiönmuodostus on normaalia kypsässä tempessä. Mieto ammoniakin tuoksu saattaa ympäröidä hyvää tempeä sen fermentoituessa.


title: Tempe

text: Soijaproteiini muuttuu helpommin sulavaksi tempen fermentointiprosessissa. Etenkin kaasua muodostavat oligosakkaridit vähenevät huomattavasti "R. oligosporus" -viljelmän avulla. Perinteisissä tempeä valmistavissa liikkeissä aloitusviljelmä sisältää usein myös muita hyödyllisiä bakteereja, jotka muodostavat vitamiineja (kuten B12). Länsimaissa on yleisempää käyttää puhdasviljelmää, joka sisältää vain "R. oligosporusta". Koska tempe tehdään kokonaisista pavuista, on se myös hyvä kuidun lähde.


title: Tempe

text: Keittiössä tempe valmistetaan usein leikkelemällä se paloiksi, marinoimalla tai uittamalla suolavedessä tai soijakastikkeessa ja sitten paistamalla. Paistettu tempe voidaan syödä pelkältään, käyttää chiliruoissa, keitoissa tai muhennoksissa. Tempeä voi myös käyttää jauhelihan tapaan. Tempen moniulotteista makua voidaan kuvailla pähkinäiseksi, lihaisaksi ja sienimäiseksi. Tempe kestää hyvin pakastusta ja sitä voi ostaa useista eko- ja etnokaupoista tuoreena, säilykkeenä tai pakasteena.


title: Tempe

text: Muita fermentoituja soijatuotteita ovat esimerkiksi:


title: Robert von Essen

text: Robert Wilhelm von Essen (2. syyskuuta 1901 Tsaritsyn – 24. syyskuuta 1957 Tukholma; julistettu kuolleeksi Suomessa 1. tammikuuta 1991, päätös 2. elokuuta 1994) oli venäläissuomalainen pianisti ja lauluntekijä. Hän syntyi Etelä-Venäjällä Tsaritsynissa (nyk. Volgograd), mutta muutti myöhemmin opiskelemaan Petrogradiin (nyk. Pietariin). Vuoden mittaisen asepalveluksensa hän suoritti soittokunnassa.


title: Robert von Essen

text: Esseniltä on levytetty hieman yli 90 sävellystä, joista suurin osa ei ole enää niin kutsutun suuren yleisön suosiossa. Monet hänen sävelmänsä sanoitti näyttelijänäkin tunnettu Eine Laine, nimimerkki Ela; muita sanoittajia olivat muun muassa Dagmar Parmas ja Arvo Kalliola ("Veikko Virmajoki"). Tunnetuin Essenin sävellyksistä lienee Olavi Virran laulama "Kun ilta ehtii", jonka Virta myös sanoitti.


title: Robert von Essen

text: Robert von Essen kuoli vuonna 1957 Tukholmassa.


title: Kierettijärvi

text: Kierettijärvi () on järvi Louhen piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kierettijärven pinta-ala on 223 km² ja sen suurin leveys on 16 kilometriä. Järven pinta on 88 metriä merenpinnan yläpuolella Järvi on hyvin rikkonainen ja siinä on noin 370 saarta. Järveen laskee muun muassa Luovuskanjärvi koillisesta. Kierettijärven pohjoisosaa kutsutaan Särkijärveksi ja sitä yhdistää muuhun järveen vain kapea salmi. Kierettijärven laskujoki Kierettijoki alkaa järven pohjoisosan, Särkijärven, luoteisosasta. Sieltä se virtaa koilliseen ja laskee Vienanmereen Kieretin kylän luona.


title: Coburg

text: Coburg on kaupunki Baijerissa Saksassa, Baijerin ja Thüringenin rajamaastossa, lähellä Tšekin rajaa Itzjoen varrella. Lähin suuri kaupunki on Nürnberg.


title: Coburg

text: Vuoden 2011 väestönlaskennassa Coburgissa oli 41 023 asukasta,


title: Coburg

text: Coburg oli aiemmin Coburgin herttuakunnan pääkaupunki. Saksi-Coburg-Gothan kuninkaallinen suku on kotoisin Coburgista. Martti Luther asui vuonna 1530 läheisessä Veste Coburgin linnassa. Vuonna 1920 Thüringenin osavaltion alueet Wettinin linjalla liittyivät kansanäänestyksellä Baijeriin. Kylmän sodan aikana Coburg, joka kuului Länsi-Saksaan, oli ns. reunakaupunki, ja rautaesiripun ympäröivänä pohjoisesta kolmesta suunnasta.


title: Kari Ristanen

text: Kari Antero Ristanen (s. 27. heinäkuuta 1958) on suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Kari Ristanen

text: Ristanen voitti Sarajevossa 1984 olympiapronssia viestissä ja Lahden MM-kisoissa 1989 viestihopeaa. Sarajevossa hän oli lisäksi 30 km:llä 17:s ja 50 km:llä 15:s. Calgaryssa 1988 Ristasen sijoitukset olivat 30 km:llä 27:s, 50 km:llä seitsemäs ja viestissä kahdeksas. MM-kilpailuissa hänen parhaat henkilökohtaiset sijoituksensa olivat 50 kilometrin viides ja 30 kilometrin yhdeksäs sija Oberstdorfissa 1987. Viimeiset arvokilpailut hänen urallaan olivat Val di Fiemmen MM-kilpailut 1991.


title: Kari Ristanen

text: Ristanen oli ensimmäisiä suomalaisia maajoukkuehiihtäjiä, joka oppi luisteluhiihdon tekniikan. Vapaalla tyylillä hän sijoittui maailmancupin osakilpailussa kahdesti toiseksi (14. joulukuuta 1985 Bibavikissä ja 10. joulukuuta 1986 Ramsaussa, molemmissa voittajana oli Gunde Svan).


title: Kari Ristanen

text: Seuratasolla Ristanen edusti Tampereen Poliisi-Urheilijoita. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri. Urheilu-uransa jälkeen Ristanen on muun muassa ajoittain ollut Yleisradion hiihtolähetysten kommentaattorina. Ristanen oli naimisissa maajoukkuehiihtäjä Eija Ristasen (omaa sukua Hyytiäinen) kanssa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1972

text: XI talviolympialaisissa Sapporossa, Japanissa vuonna 1972 järjestettiin pikaluistelussa kahdeksan kilpailutapahtumaa.


title: Battlefront

text: Battlefront tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1976

text: XII talviolympialaisissa Innsbruckissa, Itävallassa vuonna 1976 järjestettiin pikaluistelussa yhdeksän kilpailutapahtumaa. Uutena lajina mukana oli miesten 1 000 metrin kilpailu.


title: Murtomäki

text: Murtomäki tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Purola

text: Purola tarkoittaa seuraavia:


title: Jukka Ylipulli

text: Jukka Petteri Ylipulli (s. 6. helmikuuta 1963 Rovaniemi) on suomalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Jukka Ylipulli

text: Ylipulli voitti olympiapronssia Sarajevossa 1984 ja samana vuonna Rovaniemellä MM-hopeaa joukkuekilpailussa. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän oli voittamassa joukkuekilpailun pronssia. Ylipulli oli mukana vielä Val di Fiemmen MM-kisoissa 1991, joihin päättyi hänen kansainvälinen uransa.


title: Jukka Ylipulli

text: Maailmancup-osakilpailussa Ylipulli sijoittui parhaimmillaan toiseksi (25. maaliskuuta 1988 Rovaniemellä, kisan voitti Klaus Sulzenbacher).


title: Jukka Ylipulli

text: Koulutukseltaan Ylipulli on liikunnanohjaaja. Valmentamisen lisäksi hänellä on päätyö aluekouluttajana Lapin Liikunta ry:ssä. Seuratasolla Ylipulli edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Jukka Ylipullin veljet Heikki Ylipulli, Raimo Ylipulli ja Tuomo Ylipulli olivat myös menestyneitä talviurheilijoita.


title: Onnela

text: Onnela tarkoittaa seuraavia:


title: Lumilinna

text: Lumilinna voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Tšuuppa

text: Tšuuppa (; ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Tšuupanlahden perukassa Louhesta 48 kilometriä maanteitse pohjoiseen. Taajamassa on 3 200 asukasta (vuonna 2011).


title: Tšuuppa

text: Tšuupan kunnan pinta-ala on 50,29 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Louhen piirin Kiestingin ja muissa ilmansuunnissa Malinavaaran maalaiskuntiin. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesialuetta.


title: Tšuuppa

text: Kunnan alueella virtaavat pienet Tšupinka-, Plavežma-, Melnitšnaja- ja Srednjajajoet. Pieniä järviä ovat Levdozero ja kaksi Ivanovskojejärveä. Luonnonvaroihin kuuluvat loppuun asti hyödynnetyt savi- ja maasälpäesiintymät sekä koristekivi.


title: Tšuuppa

text: Tšuupan taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 84 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 8 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Tšuuppa

text: Tšuupan pogosta mainitaan Solovetskin luostarin asiakirjoissa vuonna 1574. Kylä kärsi opritšnikkien hävityksistä ja vuosina 1589 ja 1590 sen tuhosivat suomalaiset ja ruotsalaiset. Paikkakunta syntyi uudelleen Muurmannin radan asemana vuonna 1916. Vuonna 1922 siellä alettiin louhia maasälpää, kvartsia ja kiillettä. Tšuupan kaivos- ja rikastamokombinaatti oli aikoinaan Neuvostoliiton suurin muskoviitin, maasälvän ja pegmatiitin tuottaja, joka työllisti 2 500 henkeä. Tšuuppa sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1943.


title: Tšuuppa

text: Taajaman ohi kulkevasta Muurmannin radasta haarautuu sivurata Tšuupan satamaan, jossa on 2–7 metriä syvät laivalaiturit. Tšuupan asema sijaitsee kolmen kilometrin päässä taajamasta. Asemalla pysähtyy päivittäin molempiin suuntiin noin kymmenen kaukojunaa ja kaksi paikallisjunaa.


title: Tšuuppa

text: Tšuupasta on tieyhteys sen länsipuolelta kulkevalle Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle. Sen kautta menevät tiet Plotinaan, Tškalovskiin ja Hiitolammelle (ven. "Hetolambina"). Taajamasta on linja-autoyhteydet Tedinoon, Plotinaan, Malinavaaraan ja Hiitolammelle, etelään kohti Louhea ja Petroskoita sekä länteen Pääjärvelle.


title: Tšuuppa

text: Taajamassa toimii 1990-luvulla vaikeuksiin ajautunut Tšuupan kaivos- ja rikastamokombinaatti. Siellä on myös rakennustarvike- ja metsäteollisuutta, metsänhoitoalueen konttori sekä Pietarin yliopiston biologian tutkimusasema.


title: Tšuuppa

text: Julkisiin palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, ammattikoulu, urheilukoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja piirisairaala. Taajamassa on joukko kauppoja, pieni hotelli, kahvila ja huoltoasema. Vuonna 2002 avattiin Varlaam Kierettiläiselle omistettu ortodoksinen kirkko.


title: Pieni ele

text: Pieni ele -keräys (ent. Vaalikeräys) on Suomen vaalien aikaan äänestyspaikoilla terveysjärjestöjen toimittama keräys vammais- ja terveystyön hyväksi. Ensimmäinen keräys pidettiin jo Suomen ensimmäisissä vaaleissa 1907, silloin tuberkuloosia vastaan. Tuotto oli 30 016,87 markkaa. Toisen maailmansodan jälkeen vammaistyö sai enemmän painoarvoa. Vuonna 2010 tehdyn gallup-kyselyn perusteella nimestä Vaalikeräys luovuttiin, sillä ihmiset olivat virheellisesti liittäneet keräyksen politiikkaan. Sen jälkeen nimenä on ollut Pieni ele -keräys.


title: Pieni ele

text: Vuoden 2006 presidentinvaalissa kampanjan tunnuslause oli "Tuetaan toisiamme".


title: Ehud Olmert

text: Ehud Olmert (, s. 30. syyskuuta 1945 Palestiina) on israelilainen poliitikko, joka toimi Israelin pääministerinä vuosina 2006–2009. Hän nousi virkaatekeväksi pääministeriksi, kun tammikuussa 2006 pääministeri Ariel Sharon sairastui vakavasti, ja varsinaiseksi vaaleilla valittuna pääministerinä hän toimi huhtikuusta lähtien. Alun perin Olmert kuului oikeistolaiseen Likud-puolueeseen, mutta siirtyi Sharonin ja Likudin maltillisen siiven perustamaan keskustalaiseen Kadima-puolueeseen, jonka puheenjohtajana oli Sharonin jälkeen.


title: Ehud Olmert

text: Olmert jätti eronanomuksensa Israelin pääministerin virasta 21. syyskuuta 2008. Hän jätti virkansa häneen kohdistuvien korruptioepäilyjen takia. Seuraavana päivänä Israelin presidentti Shimon Peres valitsi uuden hallituksen muodostajaksi ulkoministeri Tzipi Livnin. Livni epäonnistui uuden hallituksen muodostamisessa ja ennenaikaiset vaalit voitti Likud-puolue ja uudeksi pääministeriksi tuli Benjamin Netanjahu.


title: Ehud Olmert

text:
Toukokuussa 2014 Olmert sai kuuden vuoden vankeustuomion lahjusten ottamisesta vuosina 1999–2003 ollessaan Jerusalemin pormestari.
Olmert syntyi venäjänjuutalaiseen perheeseen brittien Palestiinan mandaatissa ja opiskeli Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa. Hänellä on arvosanat psykologiassa, filosofiassa ja oikeustieteessä. Hänellä on oma lakitoimisto. Asepalvelusaikanaan hän toimi Israelin armeijassa tiedottajana. Perinteisesti monet Israelin pääministerit ovat entisiä puolustusministereitä, esikuntapäälliköitä ja rintamakomentajia.


title: Ehud Olmert

text: Olmert valittiin knessetiin 28-vuotiaana vuonna 1973, ja hänet valittiin uudelleen seitsemän kertaa. Sitä ennen hän palveli Israelin puolustusvoimissa Golanin prikaatissa ja armeijan julkaisutoimistossa. Vuodet 1981–1988 hän oli ulkopolitiikan ja turvallisuuden valiokunnassa ja on toiminut myös talous-, koulutus-, ja puolustusbudjettivaliokunnissa. Hän toimi salkuttomana ministerinä vastuualueenaan vähemmistöasiat 1988–1990 ja terveysministerinä 1990–1992. Vuodet 1993–2003 Olmert oli kaksi kautta Jerusalemin pormestarina, ensimmäisenä Likud-puolueen jäsenenä.


title: Ehud Olmert

text: Olmert valittiin kuudenteentoista knessetiin tammikuussa 2003. Hän oli puolueensa kampanjapäällikkönä ja siten hallitusratkaisun pääneuvottelijana. Vaalien jälkeen hänestä tuli varapääministeri ja teollisuuden, kaupan ja työvoiman ministeri. 2003–2004 hän oli myös viestintäministeri.


title: Ehud Olmert

text: 7. elokuuta 2005 Olmert otti vastuulleen valtiovarainministerin tehtävät Benjamin Netanjahun erottua Gazan kaistalta vetäytymistä koskevien vastalauseiden jälkeen. Olmert oli äänestänyt kuuden päivän sodassa miehitetyiltä alueilta vetäytymistä ja Camp Davidin rauhaa vastaan 1978, mutta tuki nyt vetäytymistä.


title: Ehud Olmert

text: Pääministeri Ariel Sharonin toisen kauden aikana Olmert oli varapääministeri, ja häntä pidettiin Sharonin oikeana kätenä. Kun Sharon lähti Likud-puolueesta ja perusti Kadiman, Olmert oli yksi ensimmäisistä hänen seuraajistaan. Sharonin lisäksi toinen Kadiman kantava voima on Israelin työväenpuolueesta tullut Shimon Peres.


title: Ehud Olmert

text: 4. tammikuuta 2006 Olmert nimitettiin vastaavaksi pääministeriksi. Sharon sai jatkoa pääministerin tehtävilleen Kadiman voitettua parlamenttivaalit 2006.


title: Ehud Olmert

text: 16. tammikuuta Olmert valittiin uuden Kadima-puolueen vastaavaksi puhemieheksi. Olmert on ilmoittanut tukevansa palestiinalaisvaltion luomista ja kannattanut luopumista osasta Länsirantaa, jotta Israel säilyisi juutalaisenemmistöisenä valtiona. Olmertin tavoitteena on sopia Israelin rajat neljän vuoden kuluessa käyttäen perustana Länsirannan turvamuuria.


title: Ehud Olmert

text: Kannatuksen heikkenemisen vuoksi Olmert otti lokakuussa 2006 hallitukseensa äärisionistisen Yisrael Beitenu -puolueen, jolloin puolestaan työväenpuolueen tiede- ja teknologiaministeri Ophir Pines-Pazin erosi. Hänen tilalleen työväenpuolue nimitti alkuvuodesta 2007 Israelin ensimmäisen muslimiministerin, Raleb Majadelen.


title: Ehud Olmert

text: 11. joulukuuta 2006 Olmert myönsi saksalaisen televisiokanavan haastattelussa epäsuorasti Israelin hallussa olevan ydinaseita, kun häneltä kysyttiin Israelin oletetun ydinaseen vaikutuksesta länsimaiden mahdollisuuksiin puuttua Iranin ydinohjelmaan.


title: Ehud Olmert

text: Myöhemmin Olmert väitti muistaneensa väärin ja korjasi sanomansa sanomalla Israelin vain yrittävän estää ydinaseiden leviämisen.


title: Ehud Olmert

text: Olmertin politiikan tavoitteena oli jatkaa Israelin rajojen yksipuoliseen vahvistamiseen tähtäävää Kadiman politiikkaa, mutta ongelmaksi tuli Hamasin voitto palestiinalaisten itsehallintoalueella sekä tästä koitunut jännitys Fatahin ja Hamasin sekä toisaalta Hamasin ja Israelin välillä. Virkaa tekevänä pääministerinä toimivan Olmertin asema heikkeni samalla kun usko siihen, että pelkkä rajojen yksipuolinen määrittely ja aitaaminen riittää turvallisuudeksi Israelissa koettujen raketti-iskujen jälkeen. Tämä kilpistyi Israelin suorittamiin hyökkäykseen Gazaan ja palestiinalaisparlamentaarikkojen pidätyksiin sekä siihen, että Hizbollah alkoi tukea Hamasia, mikä johti heinä–elokuussa 2006 34 päivää kestäneisiin taisteluihin Israelin puolustusvoimien ja Hizbollahin välillä. Sotatoimien johto koostui pääministeri Ehud Olmertista, puolustusministeri Amir Peretzistä ja esikuntapäällikkö Dan Halutzinista.


title: Ehud Olmert

text: Alkuvaiheessa Israel pyrki laajoilla Libanonin pommituksilla vaikuttamaan Libanonin hallituksen kautta Hizbollahiin. Pommitusten aiheuttamat humanitaariset tappiot kuitenkin herättivät laajaa kansainvälistä vastustusta. Taisteluiden loppuvaiheessa, kun tulitauosta oli jo päätetty, Israel aloitti laajan maahyökkäyksen jäljellä olevan kahden ja puolen vuorokauden aikana ja julistautui sodan voittajaksi. Sodan viimeisten 72 tunnin aikana Israel kylvi miljoonia rypälepommin tytärammuksia rajaseudulle. Taistelujen tauottua nämä ovat aiheuttaneet kymmenien – pääasiassa siviilien – kuoleman tai haavoittumisen.


title: Ehud Olmert

text: Israelin reservi piti sotaa heikosti johdettuna ja päämäärättömänä sekä tappioiden vuoksi viimeistä hyökkäystä tarkoituksettomana, koska alueelta kuitenkin jouduttiin vetäytymään ja luovuttamaan alueita Libanonin asevoimille, joiden kykyyn pitää Hizbollah alueelta pois ei luoteta. Tähän ja samalla maavoimien kohteluun Israelin puolustusbudjetissa suhteessa merivoimiin ja ilmavoimiin kyllästyneenä reserviläiset osoittivat mieltä pääministeri Olmertia vastaan ja vaativat tämän eroa. Olmert lupasi tutkintalautakunnan perustamisen käytyjä taisteluja tutkimaan.


title: Ehud Olmert

text: Eliyahu Winogradin johtama ns. Winogradin komission raportti huhtikuun 2007 lopussa syytti Olmertia "vakavasta epäonnistumisesta" sodan kulussa. Kokemattomat Olmert ja puolustusministeri Amir Peretz toimivat äkkinäisesti ja neuvoja kyselemättä, eivätkä sodan tavoitteet olleet selvillä, eikä niitä saavutettu.


title: Ehud Olmert

text:
Jo ennen raportin julkaisua Olmertia syytettiin myös korruptiosta.
Toukokuussa 2008 Morris Talansky tunnusti antaneensa Olmertille 15 vuoden aikana kaikkiaan 150 000 US$ käteistä kirjekuorissa. Syyskuussa 2008 Israelin poliisi suositti rikosjutun nostamista Olmertia vastaan.


title: Ehud Olmert

text: Olmertin suosio oli varsin matala sodan jälkeen ja korruptiosyytteiden vuoksi. Toukokuussa 2007 kaikkiaan 2 % äänestäjistä tuki häntä.


title: Ehud Olmert

text: Israel ja palestiinalaiset olivat hyvin lähellä päästä sopimukseen rauhanneuvotteluissa. Palestiinalaisten presidentti Mahmoud Abbasin mukaan Israel oli valmis vetäytymään lähes koko Länsirannalta, jonka alueesta palestiinalaiset olivat valmiit luovuttamaan noin 2 %. Abbasin mukaan sopimukseen olisi voitu päästä, joska Olmert olisi vielä pysynyt virassaan pari, kolme kuukautta.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: XIII talviolympialaisissa Lake Placidissa, Yhdysvalloissa vuonna 1980 järjestettiin pikaluistelussa yhdeksän kilpailutapahtumaa. Isäntämaan Eric Heiden voitti viisi kultamitalia, mihin ei yksikään toinen pikaluistelija ole yksissä olympialaisissa pystynyt.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 15. helmikuutaEric Heiden oli ennakkosuosikki kisojen kaikilla viidellä matkalla. Viikkoa aiemmin hän oli voittanut neljännen sprinttereiden maailmanmestaruutensa mutta oli hävinnyt siellä 500 metrin kilpailussa joukkuetoverilleen Tom Plantille. Lake Placidin avausmatkalla hän luisteli ensimmäisessä parissa Jevgeni Kulikovin kanssa ja jätti tämän taakseen viimeisestä kaarteesta suoralle tultaessa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 19. helmikuutaEric Heiden ja Gaetan Boucher luistelivat ensimmäisessä parissa eikä kukaan luistellut myöhemmissä pareissa heitä nopeammin.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 21. helmikuutaEric Heiden voitti jo neljännen kultamitalinsa ja hänen parinaan luistellut Kay Arne Stenshjemmet saavutti hopeaa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 16. helmikuutaEric Heiden voitti kisojen toisen kultamitalinsa. Kaksi paria Heidenin jälkeen luistellut Kay Arne Stenshjemmet johti vielä kaksi kierrosta ennen maalia mutta putosi lopussa tämän taakse.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 23. helmikuutaEric Heiden voitti ennätyksellisen viidennen kultamitalinsa maailmanennätysajalla oltuaan edellisenä iltana katsomassa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä jääkiekko-ottelua ja nukuttuaan yönsä huonosti.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 15. helmikuutaKultamitalisti Karin Enke nousi kansainväliseen tietoisuuteen vasta viikko ennen olympialaisia voittaessaan sprinttereiden maailmanmestaruuden.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 17. helmikuutaKärkikaksikko Petrusjova ja Mueller-Poulos luistelivat toisessa parissa, ja neuvostoliittolainen ehti maaliin yli kymmenen metriä vastustajaansa edellä.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 14. helmikuutaNaisten avausmatkan voitti 28-vuotias Annie Borckink, jolla ei aiemmin ollut yhtään arvokisamitalia.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

text: Kilpailupäivä: 20. helmikuuta


title: Aktivistit

text: Aktivistit voi tarkoittaa


title: Oliverin kriteerio

text:
Matematiikassa Oliverin kriteerio on sarjojen suppenemiseen liittyvä tulos. Sen mukaan jos positiiviterminen sarja
formula_1 suppenee, on voimassa formula_2.


title: Austrian Airlines

text: Austrian Airlines AG on itävaltalainen lentoyhtiö, joka on nykyään Lufthansan omistuksessa. Yhtiön kotikenttä on Wienin kansainvälinen lentoasema ja sen pääkonttori sijaitsee Wien-Schwechatissa. Yhtiö on Star Alliancen jäsen.


title: Austrian Airlines

text: Austrian perustettiin 30. syyskuuta 1957 ja neitsytlento lennettiin 31. maaliskuuta 1958 Vickers Viscount 779:llä Wienistä Lontooseen. Austrian Airlines muodostui Air Austrian ja Austrian Airwaysin fuusiossa. Ensimmäinen lento Atlantin yli lennettiin 1. huhtikuuta 1969 Brysselin kautta New Yorkiin yhteistyössä Sabenan kanssa.


title: Austrian Airlines

text: Austrianin ensimmäinen lento Wienistä Helsinki-Vantaan lentoasemalle lennettiin 1. huhtikuuta 1976.


title: Austrian Airlines

text: Austrian Airlinesin tytäryhtiöitä ovat Tyrolean Airways ja Lauda Air. Tyrolean hoitaa emoyhtiönsä alueellisia lentoja Euroopassa ja Lauda Air lentää lomalentoja.


title: Austrian Airlines

text: Austrian Airlines omisti 62 % vuonna 2007 konkurssiin menneestä Slovak Airlinesista.


title: Austrian Airlines

text: Austrian liikennöi 130 kohteeseen 66 valtiossa


title: Austrian Airlines

text:
Austrian on merkittävin lentoyhtiö Itä-Euroopan liikenteessä: yhtiö lentää Itä-Euroopassa 44 kohteeseen 24 valtiossa .
Austrian liikennöi myös Pohjois-Amerikkaan ja Kaukoitään.


title: Austrian Airlines

text: Vuonna 2006 Austrian oli ensimmäinen eurooppalainen lentoyhtiö, joka aloitti sodanjälkeiset lennot Irakin Arbiliin. Turvallisuustilanteen vuoksi lennot lopetettiin väliaikaisesti elokuussa 2007, mutta aloitettiin uudestaan kesäkuussa 2008. Uusimpia kohteita ovat Riad ja Jedda .


title: Austrian Airlines

text:
Vuonna 2009 Austrian kuljetti 9,0 miljoonaa matkustajaa. Matkustajakäyttöaste oli 73,3 %
Yhtiön laivasto käsittää tammikuussa 2018 seuraavat koneet:Austrian alkoi vuonna 2006 myydä laajarunkoisia Airbus-koneitansa. Yhtiö päätti keskittyä tulevaisuudessa Boeing 767- ja 777-lentokoneisiin.


title: Pirkko Määttä

text: Pirkko Määttä (s. 7. maaliskuuta 1959 Kuusamo) on suomalainen hiihdon maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän voitti urallaan kaikkiaan viisi olympia- ja MM-mitalia. Uran huippukohta osui Lahden MM-kisoihin 1989, joissa Määttä voitti kolme mitalia.


title: Pirkko Määttä

text: Pirkko Määttä tunnettiin parhaiten perinteisen hiihtotyylin taitajana; luistelutyylillä hän ei juuri menestynyt.


title: Pirkko Määttä

text: Maailmancupin osakilpailuissa Määttä sijoittui parhaimmillaan toiseksi (Davosissa 17. joulukuuta 1988 perinteisen tyylin 10 kilometrillä). Uransa Määttä päätti Thunder Bayn MM-kisoihin vuonna 1995.


title: Pirkko Määttä

text: Seuratasolla Määttä edusti Kuusamon Erä-Veikkoja. Urheilu-uran jälkeen hän opiskeli itselleen restonomin ylemmän AMK-tutkinnon, MBA-tutkinnon ja vielä avoimessa yliopistossa gerontologiaa. Hän toimi pitkään Nuorisokeskus Oivangin toiminnanjohtajana ja sen jälkeen Kuusamon kaupungin hyvinvointikoordinaattorina.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1984

text: XIV talviolympialaisissa Sarajevossa, Jugoslaviassa vuonna 1984 järjestettiin pikaluistelussa yhdeksän kilpailutapahtumaa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1988

text: XV talviolympialaisissa Calgaryssä, Kanadassa vuonna 1988 järjestettiin pikaluistelussa kymmenen kilpailutapahtumaa. Uutena tapahtumana mukana oli naisten 5 000 metrin kilpailu.


title: Dragster

text: Dragster on kiihdytysajossa käytettävä pitkä ja kapea, normaalisti yksipaikkainen ja takavetoinen auto. Dragsteria saatetaan sen ulkonäön vuoksi kutsua myös putkeksi. Dragsterissa ei yleensä ole lainkaan lokasuojia sen pienten etupyörien ja suurten takapyörien päällä. Nopeimmissa dragstereissa käytetään huomattavan suurta takaspoileria eli ilmanohjainta joka parantaa pyörien pitoa. Dragsterit ovat tavallisten autojen tapaan ohjattavissa kääntyvillä etupyörillä, mutta pitkän akselivälinsä ja kapean raidevälinsä ansiosta dragster kulkee vakaasti suoraan kilpailusuorituksen aikana. Dragstereiden akselistot eivät ole jousitettuja, vaan kiinnittyvät suoraan auton runkoon.


title: Dragster

text: Ensimmäisissä dragstereissa kuljettaja istui aivan auton takaosassa, taka-akselin päällä, mutta äärimmilleen viritettyjen moottoreiden ja voimansiirron osien räjähdykset asettivat kuljettajat suureen vaaraan, ja niinpä vuosien saatossa dragsterit kehittyivät niin, että ohjaamo-osa siirrettiin moottorin etupuolelle. Vanhan mallisia etumoottorisia dragstereita käytetään nykyään enimmäkseen vain näytösluonteisessa kilpakäytössä. Tosin jotkin etumoottoridragsterit ovat säilyneet myös aivan aktiivisessa kilpakäytössä, joskaan ei enää kaikkein nopeimmissa autoryhmissä.


title: Dragster

text: Nopeimmat dragsterit kisaavat "top fuel" -ryhmässä, jossa 8,2-litraisen mekaanisesti ahdetun V8-polttomoottorin polttoaineena käytetään nitrometaania. Tehoa näissä autoissa on jopa 8000 hevosvoimaa (5880 kW) ja ne kiihtyvät 0-100 km/h alle 0,4 sekunnissa ja 200 km/h noin kahdessa sekunnissa. Neljännesmailin (noin 400 metrin) matka seisovalla lähdöllä taittuu jopa alle 4,5 sekunnissa loppunopeuden ollessa jopa 540 km/h.


title: Sami Uotila

text: Sami Uotila voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Sulkavan Suursoudut

text: Sulkavan Suursoudut on vuosittain heinäkuussa järjestettävä, maailman suurimmaksi mainostettu soututapahtuma Saimaan vesillä Sulkavalla. Tapahtuman järjestää Sulkava-seura ry, joka on myös Sulkava-lehden pääomistaja. Vuonna 2011 soudettiin järjestyksessään 44. Suursoudut. Tällöin oli mukana vielä neljä henkilöä, jotka ovat soutaneet kaikissa järjestetyissä souduissa.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Ajatuksen suursouduista keksi veneentekijä Kauko Miettinen. Ensimmäiset soudut järjestettiin vuonna 1968, jolloin kisaan osallistui 38 soutajaa. Maaliin pääsi 36 kilpailijaa ja voiton vei tuolloin 67-vuotias Einari Luukkonen ajalla 8 tuntia 29 minuuttia ja 40 sekuntia.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Vuonna 1984 järjestettiin ensi kertaa kirkkoveneiden kilpasoutu. Sittemmin venetyypit ovat kehittyneet (muutama vuosi sitten poistettiin muun muassa kirkkoveneiden penkkirakenteisiin liittyvät rajoitukset) ja soutajamäärät kasvaneet. Nykyisin nelipäiväisiin soutuihin osallistuu vuosittain noin 8 000 soutajaa ja tänä aikana kunnassa vierailee noin 20 000 katsojaa, mikä tekee tapahtumasta yhden Suomen kesän suurimmista.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Vuoden 2006 tapahtumasta lähtien järjestyksenvalvonta on ulkoistettu ammattilaisille.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Vuonna 2007 järjestettiin neljännenkymmenennen kerran Sulkavan Suursoudut ja juhlavuoden kunniaksi tavallisesti nelipäiväinen kilpailu kesti kuusi päivää, tiistaista 3. heinäkuuta sunnuntaihin 8. heinäkuuta saakka. Tasavallan presidentti Tarja Halonen toimi juhlasoutujen suojelijana. Kuusipäiväisissä kisoissa oli myös uusi retkisarja. Vuodeksi 2008 palattiin jälleen neljäpäiväiseen tapahtumaan.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Kilpailun reitti on pituudeltaan 60 kilometriä. Useimmissa sarjoissa soutu alkaa Hakovirralta, missä virran (salmen) ylittää silta. Tällöin soutajat kiertävät Partalansaaren ympäri vastapäivään ympäri niitä salmia ja selkiä pitkin, jotka saaren molemmin puolin yhdistävät Pihlajaveden Etelä-Saimaaseen, reittiä ovat Enonvesi (5 km), Varmavirta (~10 km), Kietävälä (~26 km), Hirviniemi, puolimatka (~30 km), Lepistönselkä (yht. pit. ~10 km), Alanne (~58 km) Sulkavan keskustan tuntumassa sijaitsevalle soutustadionille. Yösoudussa kuljetaan samaa reittiä päinvastaiseen suuntaan, jolloin soutu alkaa soutustadionilta ja päättyy Hakovirralle. Kilpasarjoissa reitti kuljetaan yhteen menoon, retkisoudussa yövytään puolimatkassa olevalla, Sulkava-Seuran omistamalla Varvirannan levähdys- ja yöpymisalueella.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Reitti on suurimmaksi osaksi Sulkavan, keskiosaltaan kuitenkin Puumalan kunnan alueella. Lähellä Hakovirtaa se kulkee myös Sulkavan linnavuoren ohi.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Nopeimmin reitin on kiertänyt imatralainen kirkkovenejoukkue Kahvakopla kirkkoveneellä (vapaa penkki) vuonna 2004 aikaan 3.51,20. Myös muille kilpailuluokille tilastoidaan omia ennätyksiään.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Soutua pääsee parhaiten seuraamaan lähtö- tai saapumishetkellä, soudusta riippuen, joko Soutustadionille tai Hakovirralle. Kietävälän lossin tuntumassa voi katsoa soutajia reitin puolivälissä. Sulkavan Soutujen juhlinta huipentuu lauantai-illan rantakalajuhliin.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Sulkavan keskustassa virastotalon aukiolla paljastettiin 4. heinäkuuta 2007 Sulkavan Suursoutujen kunniaksi patsas, jonka on veistänyt porilainen kivitaiteilija Heikki Räsänen. Sulkavalaisesta Amadeus-kivestä veistetyn patsaan paljastivat Itä-Suomen läänin maaherra Pirjo Ala-Kapee ja suursoutujen ideoija, veneentekijä Kauko Miettinen. Tilaisuuteen osallistuivat myös kaikkiin soutuihin vuodesta 1968 lähtien osallistuneet viisi miestä.


title: Sulkavan Suursoudut

text: Taulukoissa kirkkoveneiden osalta vanhat kiinteiden penkkien (kp) aikana tehdyt ennätykset säilyvät, vaikka uusi penkkirakenteen vapautumisen jälkeen (vapaa penkki (vp)) tehty aika olisi parempi.


title: Sami Uotila (urheilija)

text: Sami Uotila (s. 2. marraskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut alppihiihtäjä. Uotila kuului Suomen maajoukkueeseen 1993–2007. Hänen päälajinsa alppihiihdossa oli suurpujottelu.


title: Sami Uotila (urheilija)

text: Uotila valmistui vuonna 1997 ylioppilaaksi Norges Toppidrettsgymnasista, joka sijaitsee Geilossa, Norjassa.


title: Sami Uotila (urheilija)

text: Uotila oli ensimmäinen suomalainen miesalpinisti, joka pääsi maailmancupin osakilpailussa palkintokorokkeelle. Tämä tapahtui Italian Alta Badian suurpujottelussa 16. joulukuuta 2001, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Uotila kärsi urallaan lukuisista loukkaantumisista.


title: Sami Uotila (urheilija)

text: Uotila on 169 cm pitkä ja painoi aktiiviurallaan 70 kg. Hän edusti Espoo Slalomia.


title: Sami Uotila (urheilija)

text: Uotilan kotirinne oli Vihti Ski Center, jossa hän on sittemmin toiminut yrittäjänä. Vuonna 2013 Uotila laajensi yritystoimintaansa hankkimalla omistukseensa myös Somerolla sijaitsevan matkailukohde Hiidenlinnan.


title: Sami Uotila (urheilija)

text: Aktiiviuransa jälkeen Uotila on toiminut myös alppihiihdon kommentaattorina MTV3 -kanavalla sekä vuodesta 2016 lähtien Eurosportilla.


title: Lakagigar

text: Lakagigar eli Laki on rakotulivuori Islannissa. Halkeama saa alkunsa Grímsvötn-tulivuoresta. Laki kuuluu vulkaaniseen alueeseen, jonka keskuskraatteri on Katla ja johon kuuluu myös viikinkiaikoina noin vuonna 935 purkautunut Eldgjá. Laki on nimetty 818 metriä korkean halkeaman jakaman vuoren mukaan.


title: Lakagigar

text: Tulivuoren vuonna 1783 tapahtunut purkaus on suurin laavavirtapurkaus historiallisella ajalla. Purkauksessa basalttista laavaa purkautui tulivuoresta seitsemän kuukauden ajan. Purkautuneen laavan määräksi on arvioitu 12–15 km³. Seuranneet satovahingot ja ruokavarastojen hävikit aiheuttivat nälänhädän, jossa kuoli 10 000 ihmistä eli viidesosa Islannin väestöstä. Suuren tuhkamäärän ohella purkauksessa vapautuneet runsaat fluorivety- ja rikkidioksidimäärät olivat tuhoisia. Ne saastuttivat laitumet, minkä seurauksena Islannin karjasta 11 000 nautaa, 28 000 hevosta ja 190 000 lammasta menehtyi. Niin ikään rannikkovedet pilaantuivat ajaen kalat syviin vesiin, mikä esti kalastuselinkeinon.


title: Lakagigar

text: On arvioitu, että rikkidioksidin kyllästämä sumu surmasi Britteinsaarilla 23 000 ihmistä. Monien muiden ohella Yhdysvaltojen lähettiläs Ranskassa, Benjamin Franklin, havaitsi rikkikaasujen vaikutuksen Pariisissa hengityksen vaikeutumisena ja silmien kirvelynä. Hän arveli lähteeksi islantilaisen Hekla-tulivuoren purkautumista.


title: Lakagigar

text: Ilmaston jäähtymisen vaikutukset muun muassa sadekausien rytmiin Aasiassa ja Afrikassa sekä myrkytykset surmasivat arviolta kuusi miljoonaa ihmistä.


title: Lakagigar

text: Pohjois-Amerikassa oli kylmin talvi koskaan ja lumimyrsky iski jopa Yhdysvaltojen eteläosiin: Mississippi jäätyi New Orleansissa ja Meksikonlahdella oli jäätä.


title: Wendla Randelin

text: Wendla Johanna Randelin (13. joulukuuta 1823 Huittinen – 4. helmikuuta 1906 Lokalahti), o.s. Cumenius, kirjailijanimeltään Wendela, oli suomalainen kirjailija. Hänen "Den Falna" -teoksensa on ensimmäisiä Suomessa ilmestyneitä romaaneja.


title: Wendla Randelin

text: Wendla Cumenius syntyi vuonna 1823 Huittisissa pappisperheeseen. Hänen isänsä oli Erik Johan Cumenius, koulutukseltaan pappi ja lääkäri. Äiti oli Carolina Gustava von Delwig. Äiti kuoli 1835 synnyttäessään kahdettatoista lastaan, ja hänen kuolemansa jälkeen perhe muutti Uuteenkaupunkiin, josta isä sai kirkkoherranviran.


title: Wendla Randelin

text: Wendla Cumeniuksen nuoruudesta tiedetään melko vähän. Hän opiskeli jonkin aikaa Turussa englantilaissyntyisen Anna Salmbergin tyttöpensionaatissa, jossa Fredrika Runeberg oli aikaisemmin saanut kirjallisia vaikutteita. Opinnot kustansi varakas setä, sotatuomari Carl Fredrik Cumenius, johon tytöllä oli läheiset välit ja jonka luona hän myös asui osan lapsuuttaan. Vuonna 1845 Wendla Cumenius meni naimisiin leskeksi jääneen Uudenkaupungin pormestarin Pehr Gustaf Randelinin kanssa.


title: Wendla Randelin

text: Wendla Randelinin tuttaviin kuului turkulainen kirjakauppias ja kustantaja J. W. Lillja, joka ilmeisesti ehdotti, että Randelin kirjoittaisi romaanin lisäämään vähäistä Suomessa julkaistujen romaanien määrää. Niinpä Randelin laati romaanin "Den Falna" (’langennut’, suom. "Elisabet"), joka ilmestyi 1848 Lilljan aloittamassa "Aura"-sarjassa.


title: Wendla Randelin

text: Randelinin teos sai varsin myönteisiä arvosteluja: mm. Zacharias Topelius ja J. V. Snellman kiittivät sitä. Vaikka teoksen teemana on aviorikos, se päättyy katumukseen, sovitukseen ja perheen eheytymiseen, mikä miellytti aikalaislukijoita. "Den Falnassa" on myös paljon viittauksia "Raamattuun". Kirja on toisaalta vahvasti kallellaan herännäisyyteen, johon virallinen kirkko suhtautui karsaasti.


title: Wendla Randelin

text: Kirjailijan todellista henkilöllisyyttä ei "Den Falnan" ilmestymisaikana tiedetty, arvelipa Snellman kirjailijan olevan ruotsalainen. Kirjan taustalla voikin nähdä vaikutteita ruotsalaisilta romaanikirjailijoilta, kuten suomalaissyntyiseltä Fredrika Bremeriltä, Sophie von Knorringilta ja Emilie Flygare-Carlénilta, sekä muusta ajan kirjallisuudesta. Kirjassa kuvataan esimerkiksi Bremerille tyypilliseen tapaan paljon perhe-elämää.


title: Wendla Randelin

text: Randelineille syntyi kaikkiaan seitsemän lasta. Vanhin poika Alarik kuoli viisivuotiaana. Vuonna 1859 elossa olivat Felix, Arthur Gustaf, Nina, Lydia Wendela ja Agda. Lasten ja kodin hoitamisen ohessa Wendla Randelinille ei jäänyt kovin paljon aikaa kirjoittaa. Hänen Suomen sodan aikoihin sijoittuva novellinsa "Maria" ilmestyi 1853 ruotsinkielisessä "Alku"-runokalenterissa, jonka toinen kirjoittaja oli Randelinin hyvä ystävä Augusta Vörlund. Novellin aihe oli saatu erään Uudessakaupungissa asuneen vanhan sotilaan kertomuksista. Randelin kirjoitti myös vuosina 1854–1866 ilmestyneeseen "Eos"-lastenlehteen.


title: Wendla Randelin

text: Vuonna 1858 Pehr Gustaf Randelin kuoli, ja Wendla Randelin joutui yksin huolehtimaan alaikäisistä lapsista. Hän sai 1859 Suomen siviiliviraston leski- ja orpokassasta eläkkeen, joka helpotti taloudellista tilannetta. Vuonna 1864 Randelin peri setänsä testamenttaaman Huhkolan kartanon Huittisissa. Hän muutti sinne lapsineen ja eli siellä lähes koko loppuelämänsä.


title: Wendla Randelin

text: Randelinin poika Felix sai kartanon hallintaansa 1876. Hänen äitinsä asui myöhemmin osittain Helsingissä ja osittain poikansa luona. Wendla Randelinin elämä päättyi Lokalahdella helmikuussa 1906.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1948

text: Jääkiekko oli kuudetta kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1948 talviolympialaisissa. Turnaus oli samalla myös maailmanmestaruuskilpailu ja euroopanmestaruuskilpailu. Turnauksen ottelut pelattiin 30. tammikuuta–8. helmikuuta 1948.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1948

text: Olympiaturnaukseen osallistui 9 maata, jotka pelasivat keskenään yksinkertaisen sarjan olympiavoitosta. Otteluiden pääpelipaiikana oli St. Moritzin olympiastadionin pikaluisteluareena. Talvi oli leuto, minkä johdosta osa otteluista aloitettiin jo aamuseitsemältä.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1948

text: Yhdysvaltain olympiakomitea ja jääkiekkoliitto eivät päässeet sopuun siitä, mikä joukkue kisoihin lähetetään. Lopulta molemmat järjestöt lähettivät Sveitsiin oman joukkueensa. Kansainvälinen olympiakomitea kielsi kumpaakin joukkuetta osallistumasta turnaukseen, mutta sveitsiläiset järjestäjät antoivat Yhdysvaltojen jääkiekkoliiton joukkueen silti pelata. Turnauksen jälkeen Kansainvälinen olympiakomitea diskasi neljänneksi sijoittuneen Yhdysvaltojen joukkueen. Se sai kuitenkin pitää neljännen sijansa MM-turnauksessa.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1948

text: Turnauksen voitti Kanada. Olympiavoitto oli Kanadalle viides. Mestaruus ratkesi maalieron perusteella. Kanada ja Tšekkoslovakia eivät hävinneet turnauksessa yhtään ottelua. Joukkueiden keskinäinen ottelu päättyi maalittomaan tasapeliin. Monet olivat kuitenkin sitä mieltä että Tšekkoslovakia oli turnauksessa vakuuttavampi, tähtipelaajanaan Tšekkoslovakialla oli Vladimír Zábrodský. Kanadan ei uskottu lähettäneen turnaukseen parasta mahdollista joukkuettaan, maata edusti Ottawa RCAF Flyers, jonka pelaajat koostuivat pääosin Kanadan puolustusvoimien henkilökunnasta.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1948

text: Yhdysvallat diskattiin kisojen jälkeen ja se menetti olympialaisten neljännen sijansa. Se sai kuitenkin pitää MM-kisojen neljännen sijan.


title: Verkkosivu

text: Verkkosivu eli web-sivu, www-sivu tai arkikielessä nettisivu tarkoittaa maailmanlaajuisessa verkossa eli Internetissä julkaistua hypertekstidokumenttia.


title: Verkkosivu

text: Verkkosivut sijaitsevat Internetin palvelinkoneella, josta käyttäjät voivat lukea niitä selainohjelmalla. Selain pyytää sivun palvelimelta käyttäen HTTP-protokollaa. Palvelin vastaa pyyntöön lähettämällä HTML- tai XML-kuvauskielellä koodatun dokumentin, jonka selain muuntaa käyttäjälle näytettävään muotoon.


title: Verkkosivu

text: Verkkosivut sisältävät yleensä hyperlinkkejä, eli viittauksia, toisiin verkkosivuihin. Käyttäjä voi halutessaan valita hyperlinkin selaimessaan jolloin selain siirtyy linkin osoittamalle verkkosivulle. Verkkosivujen välisistä linkeistä muodostuu hyperteksti, joka oli 1990-luvun alussa uusi, mullistava ominaisuus dokumentoinnissa.


title: Verkkosivu

text: Verkkosivut jaetaan staattisiin ja dynaamisiin sivuihin. Staattinen sivu on tiedosto palvelinkoneella. Se näkyy selaimella aina samanlaisena ja muuttuu vain, jos tiedostoa muokataan palvelimella.


title: Verkkosivu

text: Dynaaminen sivu luodaan vasta, kun selain sitä pyytää. Selaimen hakupyyntö käynnistää palvelinkoneella toimintoja, joiden tuloksena syntyy uusi verkkosivu. Tällaisella järjestelyllä on kaksi etua. Ensinnäkin verkkosivun sisältö voi riippua hakuajankohdasta, mikä mahdollistaa esimerkiksi kellonajan näyttämisen sivulla tai tietokantahaut käyttäjän antamien parametrien pohjalta. Toiseksi HTML-muotoisen tiedon muodostumismekanismi voidaan piilottaa palvelimelle. Selaimessa ei saa selville, miten dynaaminen tieto on muodostunut.


title: Verkkosivu

text: Verkkosivun tietosisältö ja ulkoasu erotellaan käyttämällä tyylisivuja (Cascade Style Sheets). Tyylisivuilla määritellään, miltä verkkosivun pitäisi näyttää katselijalle. Näin tietosisällöltään sama verkkosivu voidaan näyttää eri tavalla esimerkiksi tietokoneen WWW-selaimelle, kännykän näytölle, digi-tv:lle tai PDF-tiedostoksi esimerkiksi julkaisua varten. Tämä tekee tietosisällön muokkauksesta eksaktia, sillä se tehdään vain yhden kerran yhteen kohteeseen, josta se välittyy kaikille käyttäjille eri laitteilla. Verkossa jaettaviin XML-dokumentteihin voidaan liittää tyyliohje, jolloin niiden sisältö voidaan tulostaa siististi muotoiltuna.


title: Verkkosivu

text: Tyypillisiä verkkosivuja ovat ihmisten, yritysten, organisaatioiden, instituutioiden ja hallintoelimien kotisivut. Verkkosivuja käytetään myös tiedonjakamiseen (esimerkiksi Wikipedia) ja liiketoimintaan.


title: Verkkosivu

text: Näiden lisäksi on olemassa sivuja, joiden tarkoitus ei ole kertoa tietoa jostain määritetystä asiasta, vaan esimerkiksi koota muiden sivujen tiedot niin, että käyttäjät voivat niitä hakea (hakukone). Muita verkkosivutyyppejä ovat esimerkiksi portaali ja keskustelupalsta.


title: Musti Laiton

text: Musti Laiton on loviisalainen, vuonna 1995 perustettu kokeellisen musiikin orkesteri. Yhtye on nimetty W.A.S.P.-yhtyeen laulusolisti Blackie Lawlessin mukaan.Joitain orkesterin äänityksiä on saatavilla esimerkiksi Archive.org -sivuston kautta.


title: Musti Laiton

text: Jäsenet:


title: Musti Laiton

text: Entiset jäsenet:


title: Musti Laiton

text: Musti Laiton soittaa kokeellista musiikkia. Vaikutteita on otettu niin rock-, kuin pop-musiikista; sekä kokeellisen musiikin pioneereista, kuten Can tai vaikkapa Ween.


title: Musti Laiton

text: Vaikka orkesterin musiikki onkin pääsääntöisesti tekijänoikeuksista vapaata, ovat sitä julkaisseet muiden muassa New Music Community ja Digitalis Industries. Musti Laittoman musiikkia on kuultu myös näytelmissä, lyhytelokuvassa ja kuunnelmassa:


title: Karkun kirkko

text: Karkun kirkko ("Kristuksen tulemisen kirkko") on vuonna 1913 valmistunut Sastamalan seurakunnan harmaakivikirkko Sastamalan Karkussa Riippilänjärven rannalla lähellä Rautavettä. Kuopion hiippakunnan piispa Juho Koskimies, joka vietti aikanaan kesiään Karkussa, vihki kirkon käyttöön 21. joulukuuta 1913. Kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka alttaripäädystä ulkonee puolipyöreä apsidi. Pääsisäänkäyntinä toimiva torni päättyy katkaistuun pyramidikartioon. Julkisivu on muurattu eri kokoisista graniittikivistä. Matalissa seinissä on suorapäätteiset parittaiset ja katon lappeissa pyörökaariset ikkunat. Kirkkosali on kolmilaivainen ja sen yläpuolella tynnyriholvaus.


title: Karkun kirkko

text: Kirkon sijaintia puitiin Karkussa pitkään, suurelta osin siksi, että molemmin puolin Rautaveden pohjoispäätä levittäytyvän silloisen Karkun kunnan asujaimet eivät päässeet yksimielisyyteen edes siitä, kummalle puolelle Rautavettä kirkko pitäisi rakentaa. Lopulta läheisen Kosken ratsutilan omistaja Alfons Ekholm ratkaisi kiistan lahjoittamalla maata kirkon rakentamista ja hautausmaata varten. Myöskään kirkon malli ei tullut selville kiistoitta. Osa asukkaista halusi Karkkuun samanlaisen ja samankokoisen kirkon kuin naapuripitäjässä hieman aikaisemmin, vuonna 1855, valmistunut Tyrvään (uusi) kirkko. Kilvan voitti arkkitehti Oiva Kallion piirtämä harmaakivikirkko, josta tuli paljon pienempi kuin kopioitavaksi haaveiltu Tyrvään kirkko. Kirkon kolmesta kellosta kaksi on valettu 1700-luvulla, kolmannen ikää ei tunneta. Ne ovat peräisin aktiivikäytöstä poistuneesta Sastamalan keskiaikaisesta kivikirkosta, josta on tuotu myös vuosilta 1745 ja 1736 peräisin olevat 24- ja 16-haaraiset kynttiläkruunut. Karkun kirkon 12-äänikertaiset pneumaattiset urut ovat Thulén Urkutehtaalta Kangasalta vuodelta 1913. Kirkkotekstiilit on valmistettu Tyrvään kotiteollisuuskoulussa ja ne lahjoitti Vammalan kaupunki vuonna 1980. Kirkon vieressä on vuonna 1951 valmistunut pappila.


title: Karkun kirkko

text: Porin radalla Karkun kirkon vieressä on sijainnut vuosina 1931–1983 Äijärin seisake (lyhenne Äri).


title: Karkun kirkko

text: Karkun taistelun aikana huhtikuussa 1918 punaiset käyttivät kirkkoa linnoituksenaan ja turmelivat sen kalustoa ennen pakoaan. Valkoisten panssarijunan mukana kulkenut Kaarlo Lehtonen kirjoitti myöhemmin internetissä julkaistuun päiväkirjaansa: ""Punikit olivat häväisseet (kauniin) temppelin, vallan särkeneet urut pirstaleiksi samoin kynttiläkruunut ja penkit kiskoneet irti ja pilanneet vuolemalla kaikki ikkunat pirstattu pieniksi"". Taistelussa kaatuneet ja niiden jälkeen teloitetut punakaartilaiset haudattiin vuonna 1945 Karkun kirkkomaahan heidän linnoituksenaan käyttämänsä kirkon viereen, samaan riviin talvi- ja jatkosodan sankarivainajien kanssa. Paikalle pystytettiin muutamaa vuotta myöhemmin silloisen kirkkoherran K. E. Rinteen aloitteesta suurikokoinen "Sovinnon risti". Hautausmaalla on myös professori Otto-Iivari Meurmanin suunnittelema, vuonna 1951 valmistunut ruumishuone.


title: Karkun kirkko

text: Kirkko on peruskorjattu 1980. Kirkon urut on peruskorjattu vuonna 2002.


title: Djurgårdslinjen

text: Djurgårdslinjen on linjanumerolla 7N ajettava museoraitiovaunulinja Tukholmassa Ruotsissa. Linja lakkautettiin lähes kaikkien muiden Tukholman raitiovaunulinjojen kanssa oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisen yhteydessä vuonna 1967, mutta otettiin käyttöön museoraitiovaunulinjana kesäkuussa 1991. Linjaa liikennöi aatteellinen yhdistys Svenska Spårvägssällskapet. Tukholman paikallisliikenneyhtiö Storstockholms Lokaltrafik SL on vuodesta 2004 lähtien omistanut infrastruktuurin, mutta ei itse raitiovaunuja.


title: Djurgårdslinjen

text: Linjan reitti on Norrmalmstorgetilta Skansenille. Aikaisemmin toinen päätepysäkki oli Waldemarsuddessa. Sitä liikennöidään huhtikuun alusta joulukuun loppuun, kesäkuusta elokuuhun päivittäin. Käytössä olevat raitiovaunut ovat peräisin pääasiassa Tukholmasta, mutta muutamia on myös Göteborgista ja Oslosta. Vaunujen valmistusaika vaihtelee 1900-luvun alusta 1950-luvun loppuun. Liikenteessä on myös kahvilavaunu. Nykyinen linja kulkee osittain samaa reittiä kuin historiallinen vuonna 1877 liikennöinnin aloittanut Djurgårdslinjen.


title: Djurgårdslinjen

text: SL:n matkustuskortit käyvät maksuksi Djurgårdslinjenillä, mutta SL:n kupongit eivät. Elokuussa 2010 on aloitettu säännöllinen liikenne linjanumerolla 7 Waldemarsuddesta Sergelin torille.


title: Sastamala

text: Sastamala on Suomen kaupunki Pirkanmaan maakunnassa, Satakunnan maakuntarajan tuntumassa. Kaupungin väkiluku on asukasta (30.4.2015) ja pinta-ala  km², josta  km² on maata ja  km² sisävesiä (1.1.2015). Sastamala on pinta-alaltaan Pirkanmaan suurin kunta ja sen naapureita ovat Huittinen, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kankaanpää, Kokemäki, Nokia, Pori, Punkalaidun, Ulvila, Urjala ja Vesilahti.


title: Sastamala

text: Sastamala sijaitsee Kokemäenjoen vesistön molemmin puolin Pirkanmaan lounaiskulmassa. Kuntaa jakavat Kokemäenjoki, Liekovesi, Rautavesi ja Kulovesi. Muita merkittäviä vakavesiä kunnan alueella ovat Houhajärvi, Ylistenjärvi, Kiikoisjärvi ja Mouhijärvi.


title: Sastamala

text: Sastamalassa on 11 Natura-kohdetta: Kuorsumaanjärvi, Lavijärven-Palojärven kalliot, Puurijärvi-Isosuo, Kiikoisten metsä, Kilpijoen ranta, Kiimajärvi, Kilpikoski, Vehmaanniemi, Pirunvuori, Hanhijärvi-Keskinen-Tapiolanjärvi ja Ekojärvi.


title: Sastamala

text: Vuoden 2017 lopussa Sastamalassa oli 24 820 asukasta, joista 16 754 asui taajamissa, 7 816 haja-asutusalueilla ja 250 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Sastamalan taajama-aste on 68,2 %. Sastamalan taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:


title: Sastamala

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Sastamala

text: Sastamalassa on yhteensä 161 kylää, ja kunnan väestöstä kaksi kolmasosaa asuu maaseudulla ja kylissä. Kylät ovat järjestäytyneet yli 40:een kyläyhdistykseen. Kyläjako on luotu isojaon myötä 1700-luvulla, eikä se siten täysin vastaa nykytilannetta. Esimerkiksi Illo ja Putaja sijaitsevat muiden kylien mailla, eikä niitä löydy luettelosta.


title: Sastamala

text: Hoppu, Iisa, Kalliala, Kaukola, Ketola, Lousaja, Marttila, Myllymaa, Nokkakylä, Nuupala, Näntölä, Ojansuu, Parviala, Pitkämäki, Raivio, Roismala, Ruoksamo, Sastamala, Sileekallio, Sylvää, Tyrväänkylä, Varila, Vinkinmäki, Vinkki, Vinkkilä


title: Sastamala

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sastamalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Sastamala

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sastamalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.


title: Sastamala

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sastamalan kaupungin nykyisellä alueella.


title: Sastamala

text: Vammalan Ristimäen 300-luvulle ajoitettu röykkiöhauta miekanosineen muistuttaa rannikkoseutujen vauraita nuoremman roomalaisajan asehautauksia. Se on myös sisämaan ainoa hauta joka vastaa rannikon hautausperinnettä kyseisenä aikana. Merovingiajalla kalmistot yleistyvät Sastamalan alueella, mikä osaltaan kertoo väestönkasvusta ja asutuksen tihentymisestä. Sastamalan pitäjä oli suuri Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut pitäjä.


title: Sastamala

text: Sastamala-nimi esiintyi ensimmäisen kerran muodossa "Sastamall" eräässä kuningas Birger Maununpojan kirjeessä vuodelta 1300 tai 1303.


title: Sastamala

text: Uusi Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät. Aiemmin vuonna 1973 Vammalaan oli liitetty Tyrvää ja Karkku. Äetsän kunta oli taas muodostunut Kiikan ja Keikyän yhdistyessä vuonna 1981. Suodenniemi liittyi Vammalaan vuonna 2007 ja Kiikoinen uuteen Sastamalaan vuonna 2013.


title: Sastamala

text: Sastamalan vaakuna on entisen Karkun kunnan vaakuna, jonka on suunnitellut Lauri Ahlgrén.


title: Sastamala

text: Sastamalan kaupunginjohtaja vuodesta 2013 on Jarkko Malmberg.


title: Sastamala

text: Sastamalan kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, ja niiden paikkajako menee puolueittain seuraavasti:


title: Sastamala

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 8426 työpaikkaa. Niistä 8,5 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 63 % palveluissa ja 27 % jalostuksessa. Työttömien osuus työvoimasta oli 12,3%.


title: Sastamala

text: Eniten yhteisöveroa maksavat rakennussuunnittelualan yritys Partnos, kumi- ja muovituotteita valmistava Teknikum ja kaukolämmityksen läppäventtiileitä valmistava Vexve.


title: Sastamala

text: Sastamalan läpi kulkevat Tampereen ja Porin välinen valtatie 11 ja Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12. Kiikasta alkaa Kankaanpään kautta Kauhajoelle kulkeva kantatie 44. Kaupungista kulkee myös lukuisia seututeitä Hämeenkyröön, Punkalaitumelle, Vesilahdelle, Nokialle ja Laviaan.


title: Sastamala

text: Sastamalan läpi kulkee myös Tampere–Pori-rautatie. Junat pysähtyvät kaupungissa Vammalan ja Karkun rautatieasemilla.


title: Sastamala

text: Sastamalan lähimmät lentoasemat ovat Tampere-Pirkkalan lentoasema ja Porin lentoasema.


title: Sastamala

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Sastamala

text: Sastamalassa on pitkät perinteet kirjallisuuden parissa. Yksi suurimmista teematapahtumista on kaupungin keskustassa kesäisin järjestettävä Vanhan kirjallisuuden päivät. Heinäkuussa 2011 Sastamalaan avattiin lisäksi suomalaisen kirjan museo Pukstaavi, joka edistää suomalaista kirjakulttuuria ja lukemista. Pukstaavi on valtakunnallinen museo, joka kertoo yleistajuisesti suomalaisen kirjan kulttuurihistoriasta ja yhteiskunnallisesta merkityksestä. Vuoden 2013 alussa Sastamalan kaupunki julistautui Suomen kirjapääkaupungiksi. Tästä lähtien kaupunki on valinnut vuosittain vuoden Kirjapään. Ensimmäiset vuoden Kirjapäät ovat kirjailijat Mauri Kunnas 2013 ja Marko Vesterbacka 2014, hallintojohtaja Hannu Nikkilä 2015 ja kirjakauppias Sirkka-Liisa "Samu" Leino 2016.Sastamalan ystävyyskaupungit ovat (tilanne joulukuu 2015):


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Ukrainan parlamenttivaalit 2006 järjestettiin 26. maaliskuuta 2006. Ukrainan keskusvaalilautakunta ilmoitti vaalituloksen 10. huhtikuuta 2006. Ukrainan korkein hallinto-oikeus vahvisti tuloksen vasta 27. huhtikuuta, koska vaalilaskentaa koskien oli valituksista johtuvia oikeusprosesseja.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: ETYJin vaalitarkkailijoiden lausunnon mukaan vaalit sujuivat suurelta osin demokraattisesti.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Ukrainan Korkeimpaan neuvostoon valittiin vuosina 1998 ja 2002 yhteensä 450 edustajaa, joista 225 valittiin enemmistövaaliperiaatteella ja 225 suhteellisella vaaliperiaatteella. 2006 vaaleissa kaikki kansanedustajat valittiin suhteellisella vaalitavalla, mutta pitkiltä listoilta. Toisin sanoen äänestäjä äänestää vaalilistaa, mille puolue tai vaaliryhmittymä on jo asettanut ehdokkaat paremmuusjärjestykseen.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Ukrainassa kansanedustuslaitos on yksikamarinen ja valtio on muodoltaan yhtenäisvaltio ilman liittovaltiorakenteita. Järjestelmä oli presidenttivaltainen, mutta presidentinvaalien 2004 toisen kierroksen uusinnan yhteydessä sovittiin, että perustuslaki muuttuu parlamentaarisemmaksi mm. hallituksen muodostamisen osalta, vaikka presidentti vaikuttaa hallituksen muodostamisessa ulko- ja puolustusministerin valintaan.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Järjestettävissä parlamenttivaaleissa pyrittiin ottamaan huomioon vaalitarkkailun suositukset minimijulkisuuden takaamiseksi joukkotiedotusvälineissä kaikille vaaliryhmittymille.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Yhdysvaltain Kiovan suurlähettilään lausunnon mukaan järjestettävistä parlamenttivaaleista tulee Ukrainan itsenäisyyden (1991-) rehellisimmät.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Parlamenttivaalit 2006 odotettiin muodostuvan Ukrainan vuoden 2004 presidentinvaalien toisen kierroksen uusinnan sisäpoliittiseksi jatkoksi. Uusinnan voitti Viktor Juštšenko eikä toisella kierroksella eniten ääniä saanut pääministeri Viktor Janukovytš.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Vaalivoiton jälkeen presidentti Juštšenko nimitti parhaan liittolaisensa Julija Tymošenkon johtaman hallituksen. Tymošenko ei nauttinut Venäjän luottamusta ja hänellä oli moskovalaisen sotilassyyttäjän kansainvälinen etsintäkuulutus voimassa, minkä vuoksi Tymošenko ei tehnyt valtiovierailuja Venäjälle pääministeriaikanaan. Tilanteen laukaisemiseksi myös Juštšenko veti kannatuksensa pois pääministeriltä perustellen asiaa korruptioepäilyksillä, mikä johti pääministerin eroon ja entisten liittolaisten muodolliseen vastakkainasetteluun. Uusi Juri Jehanurovin johtama hallitus nimitettiin 22. syyskuuta 2005.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Ukrainan parlamentti äänesti 250 äänellä 10. tammikuuta 2006 epäluottamuslauseen Jehanurovin hallitukselle maakaasun hinnan miltei kaksinkertaistamisesta. Kazakstanissa vierailulla olevan presidentti Juštšenkon mukaan epäluottamuslause hallitukselle on perustuslaiton ja että asiaa pitää tutkia. Hänen mukaansa hallitus istuu parlamenttivaaleihin asti toimitusministeriönä.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Ukrainan parlamenttivaaleihin osallistuu 43 ryhmittymää tai puoluetta, joista vain 7-9 arvellaan selviävän 3%:n vaalikynnyksestä. Puolueiden muodostamista kokoomuksista merkittäviä ovat vuoden 2004 presidentinvaalin hävinnyttä entistä pääministeri Viktor Janukovytšia kannattava Alueiden puolue, presidentti Juštšenkon erottaman häntä seuranneen entisen pääministerin, Julija Tymošenkon, ryhmittymä sekä presidentti Viktor Juštšenkon kansanliitto "Meidän Ukrainamme", mikä muodosti oranssivallankumouksen ytimen joulukuussa 2004.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: ETYJ asettaa kolmekymmentä tarkkailijaryhmää, missä on kuusikymmentä pitkäaikaista tarkkailijaa ja kuusisataa lyhytaikaista tarkkailijaa Ukrainan parlamenttivaaleihin. Pitkäaikaiset tarkkailijat saapuvat Ukrainaan 27. tammikuuta ja lyhyaikaiset 22. maaliskuuta. Yhdessä tarkkailijaryhmässä on kaksi parina toimivaa pitkäaikaista tarkkailijaa ja kaksikymmentä pareina toimivaa lyhytaikaista vaalitarkkailijaa.


title: Ukrainan parlamenttivaalit 2006

text: Parlamenttivaaleihin asetettiin ehdokkaita 7 636, joista 5,9%:ia ehdokkaista valittiin.Ukrainan vaaleihin liittyy puolueiden oikeus saada kannattajiaan vaalilautakuntien jäseniksi. Ukrainan keskusvaalilautakunta on valtakunnallinen elin, mikä järjestää vaalit. Lisäksi äänestyspaikan paikallisen vaalilautakunnan ja keskusvaalilautakunnan välissä on aluevaalilautakunta, minkä jäsenet ilmoitetaan julkisesti verkossa jo ennen vaaleja niiden jäsenten tultua nimitetyiksi. Joillain ehdokkailla asettaneilla puolueilla tai vaaliryhmittymillä ei ole aluevaalilautakuntien jäseniä, mutta niiden etua voi valvoa puolue, mikä ei ole asettanut ehdokkaita, mutta minkä jäsenet ovat ehdokkaita toisella vaalilistalla. Nimen jälkeen oleva numero osoittaa aluevaalilautakuntien jäsenten määrän.Aluevaalilautakunnat ovat oikeushenkilöitä, kun taas äänestyspaikkojen paikalliset lautakunnat ovat paikallishallinnon elimiä.


title: Alueiden puolue

text: Alueiden puolue (, ) on 21. maaliskuuta 2001 rekisteröity viiden puolueen muodostama puolue Ukrainassa.


title: Alueiden puolue

text: Puoluetta muodostaessa Alueellisen elpymisen puolueeseen yhdistyivät Kauniin Ukrainan puolesta -puolue, Työväenpuolue, Ukrainan solidaarisuuden puolue ja Yleisukrainalainen eläkeläispuolue. Myöhemmin siihen ovat liittyneet Juri Boikon johtama Ukrainalainen tasavaltalaispuolue ja Työväen Ukraina -puolue


title: Alueiden puolue

text: Alueiden puolue kannattaa Ukrainan entistä pääministeri Viktor Janukovytšia, joka hävisi Viktor Juštšenkolle Ukrainan presidentinvaalit 2004. Puolueen vahvin kannatusalue on Etelä- ja Itä-Ukrainassa, missä on raskasta teollisuutta, kemianteollisuutta ja terästeollisuutta sekä kaivoksia. Ennen vuoden 2004 vaaleja puolue muutti linjaansa vasemmistolaisemmaksi ja populistisemmaksi ja keräsi myös entisten kommunistipuolueen kannattajien ääniä.


title: Alueiden puolue

text: Vuonna 2006 Alueiden puolue lupasi venäjälle virallisen kielen aseman sloganilla "Kaksi kieltä yhdelle kansalle!" ja muuttaa Ukrainan liittovaltioksi, jossa alueet saisivat laajemman itsemääräämisoikeuden. Nämä kuitenkin vaatisivat perustuslain muutoksia.


title: Alueiden puolue

text: Maaliskuun 2006 vaaleissa puolue sai 32,12 % äänistä ja 186/450 paikkaa Verh’ovna Radassa, maan parlamentissa, jossa se muodosti suurimman ryhmän. Presidentti Juštšenkon hajotettua etukäteen parlamentin, 30. syyskuuta 2007 järjestetyissä uusissa vaaleissa puolue sai 34,37 % äänistä ja 175 paikkaa menettäen 11.


title: Alueiden puolue

text: Puolueen ehdokas Viktor Janukovytš voitti vuoden 2010 presidentinvaalit.


title: Alueiden puolue

text: Maaliskuussa 2012 Vahva Ukraina liittyi Alueiden puolueeseen. Sen johtaja Serhi Tihipko sai paikan puoluejohdosta.


title: Alueiden puolue

text: Syksyn 2012 vaaleissa puolue sai 41,56 % äänistä ja 187 parlamenttipaikkaa. Joulukuussa muodostettuun parlamenttiryhmään tuli 210 jäsentä.


title: Alueiden puolue

text: Ns. Ukrainan vallankumouksen vuoksi presidentti Janukovytš syrjäytettiin 22. helmikuuta 2014 ja hän pakeni maasta. 24. päivä puolueen parlamenttiryhmän johtaja Oleksandr Jefremov ilmoitti puolueen siirtyvän oppositioon. Sen parlamenttiryhmä oli menettänyt 77 jäsentä muutamassa päivässä. Puolueen listoilta valitut ovat muodostaneet mm. Rauhan ja vakauden puolesta ja Talouskehitys -parlamenttiryhmät, joista jälkimmäinen sopi tukevansa Arseni Jatsenjukin hallitusta Batkivštšyna (Tymošenkon puolue), UDAR, Svoboda ja Itsenäinen eurooppalainen Ukraina -ryhmien kanssa.


title: Alueiden puolue

text: Maaliskuussa 2014 puolue erotti puoluekokouksessaan jäsenyydestään Janukovytšin, entisen pääministeri Mykola Azarovin, varapääministeri Serhi Arbuzovin ja useita muita entisiä ministereitä. Puolue nimitti ehdokkaakseen vuoden 2014 presidentinvaaliin Myhailo Dobkinin. Hän sai noin 3 % äänistä.


title: Alueiden puolue

text:
Puolue ei osallistunut lainkaan vuoden 2014 parlamenttivaaleihin, joita se piti laittomina, koska merkittävä osa Donbassin asukkaista ei saanut osallistua vaaleihin.
Osa puolueen jäsenistä osallistui vaaleihin Serhi Tihipkon uudelleenperustaman "Vahva Ukraina" -puolueen listoilta, osa Oppositioblokki -puolueessa.


title: Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue

text: Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue () puolestaan on hanke, jonka avulla Alueiden puolueen kannattajat pyrkivät osoittamaan 2004, että Ukrainan itäiset ja eteläiset alueet voisivat yhdistyä yhdeksi autonomiseksi alueeksi ja muodostaa yhtenäisen painostusryhmän, mihin tähtäävät hankkeet katsottiin perustuslain vastaisiksi.


title: Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue

text: Yksi Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon vuonna 2004 vaalikampanjan kolmannella kierroksella käyttämä iskulause oli Ukrainan alueellisen yhtenäisyyden säilyttäminen.


title: Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue

text: Kaakkois-Ukraina on poliittisena käsitteenä alue, mikä käsittää Itä-Ukrainan ja Etelä-Ukrainan, pääasiassa Dneprin koillisesta Moskovasta päin katsoen "vasemman rannan", missä on runsaasti Venäjän Gazpromin pyytämästä maakaasun hinnoista riippuvaista raskasta teollisuutta.


title: Kate Ryan

text: Kate Ryan (oik. Katrien Verbeeck; s. 22. heinäkuuta 1980) on belgialainen dancelaulaja ja lauluntekijä. Hän saavutti kansainvälistä huomiota coverillaan Mylène Farmerin kappaleesta ”Désenchantée”, joka oli suuri hitti eurooppalaisilla listoilla. Hän on solminut levytyssopimuksen EMI:n kanssa. Hän laulaa paljon ranskaksi.


title: Kate Ryan

text: Kate Ryan valittiin edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailussa 2006 kappaleella ”Je t’adore”, mutta hän karsiutui semifinaalissa.


title: Kate Ryan

text: Ryanin "Free"-albumilta suuri hitti oli cover-versio France Gallin kappaleesta ”Ella, elle l’a”.


title: Dragon Ball Z

text: Dragon Ball Z (, lyh. "DBZ") on japanilainen animesarja. Se perustuu Akira Toriyaman mangasarjaan Dragon Ball. Dragon Ball Z on jatkoa Dragon Ball -animesarjalle. Mangassa Dragon Ball Z sijoittuu lukujen 325-519 välille. Sarjan päähahmo on aikuiseksi kasvanut Son Goku, joka ystäviensä kanssa suojelee maapalloa monilta vaaroilta.


title: Dragon Ball Z

text: Dragon Ball Z on suosittu ympäri maailmaa. Manga- ja animesarjan ohella on julkaistu useita sarjaan liittyviä elokuvia ja pelejä sekä keräilykorttisarja. Keväällä 2009 julkaistiin elokuva "Dragonball Evolution", jossa piirroshahmoja esittävät oikeat näyttelijät. Suomessa animea on esittänyt Sub-kanava ja viimeisin sarjan esityskierros päättyi vuonna 2007. Mangakirjoja julkaisi Sangatsu Manga.


title: Dragon Ball Z

text:
Dragon Ball Z ilmestyi alun perin japanilaisessa "Shonen Jump" -lehdessä, jossa nähdään viikoittain eri mangasarjakuvataiteilijoiden eli "mangakojen" sarjoja. Myöhemmin sarjat on julkaistu kirjoina, joita on yhteensä 42. Alun perin kaikki kirjat olivat nimellä "Dragon Ball", mutta kun Toei Animation alkoi tehdä Dragon Ball Z -animesarjaa, lisättiin Z-kirjain nimen loppuun. Alun perin Akira Toriyama aikoi antaa sarjan nimeksi "Dragon Ball 2", mutta hänen ystävänsä ehdotti nimen loppuun Z-kirjainta, ja Toriyama hyväksyi sen.
Buu on kuitenkin lapsellisen oloinen, mutta kun Majin Buu "nuijanukuttaa" Daburan, selviää miten vahva Buu on. Gohan yrittää voittaa Buun, mutta häviää ja pyörtyy, ja hänen luullaan kuolleen. Samaan aikaan Vegeta saa huijattua Gokun häviämään. Kun Vegeta on hoidellut Gokun, Vegeta lähtee yksin Buuta vastaan. Vegeta nuijii Majin Buuta vaikka kuinka, mutta huomaa että Majin Buu on paljon tätä voimakkaampi ja räjäyttää itsensä tuhotakseen Majin Buun. Piccolo tulee paikalle ja huomaa että Majin Buu on regeneroinut itsensä. Piccolo pakenee ja Buu parantaa loukkaantuneen Babidin. Kun Babidi on kunnossa, hän ja Buu lähtevät tuhoamaan Maata. Sillä välin Goku alkaa virota ja lähtee Denden luo parannettavaksi. Kun Goku on kunnossa, Goku alkaa opettaa fuusiotanssia Gotenille ja Trunksille. Babidi ilmoittaa Maan asukkaille, että on saanut selville Trunksin olinpaikan, ja Bulma hätääntyy, että hänen vanhempansa ovat siellä. Trunks lähtee hakemaan lohikäärmetutkaa Capsule Corpista, että lohikäärmekuulat voitaisiin etsiä, ja kuolleet herättää. Sillä aikaa Goku pidättelee Majin Buuta ja muuttuu 3. asteen supersaiyalaiseksi. Lopulta Gokun pitää lähteä takaisin tuonpuoleiseen ja Piccolo jatkaa fuusiotanssin opettamista. Lopulta Goten ja Trunks oppivat oikeat tanssiliikkeet. Gotenks ei aio kuitenkaan odottaa että fuusio "raukeaisi" vaan lähtee taistelemaan Majin Buuta vastaan. Hän palaa pian mätkittynä takaisin Piccolon luo, jolta hän saa huudot.


title: Dragon Ball Z

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2008 Dragon Ball Z:n sijalle 49 laatimallaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 78.


title: London City Airport

text: London City Airport on Lontoon itäpuolella Newhamin Borough'ssa sijaitseva yksikiitoratainen lentokenttä. Kenttä sijaitsee noin 12 kilometriä Lontoon keskustasta. London City Airportilta lennetään niin Ison-Britannian sisäisiä, kuin ulkomaan lentojakin.


title: London City Airport

text: Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto valitsi London City Airportin kauden 2008/9 parhaaksi lentoasemaksi.


title: Piraattipuolue

text: Piraattipuolue (lyh. PP, Pir.) on suomalainen puolue, joka suhtautuu kriittisesti immateriaalioikeuksiin, kuten tekijänoikeuksiin ja patentteihin, sekä kansalaisoikeuksien, kuten sananvapauden, yksityisyydensuojan ja yksilönvapauksien rajoittamiseen. Puolue perustettiin toukokuussa 2008 ja merkittiin puoluerekisteriin elokuussa 2009. Eduskuntavaalien 2015 jälkeen puolue poistettiin puoluerekisteristä sen jäätyä ilman kansanedustajia kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa. Piraattipuolue hyväksyttiin takaisin rekisteriin kesäkuussa 2016.


title: Piraattipuolue

text: Piraattipuolue on osa kansainvälistä poliittista piraattiliikettä ja ottaa toiminnassaan mallia Rickard Falkvingen Ruotsiin vuonna 2006 perustamasta Piratpartietista. Puolueen jäsenmäärä on reilut 4 000, huhtikuuhun 2011 mennessä Piraattipuolueeseen oli liittynyt noin 3 500 jäsentä.


title: Piraattipuolue

text: Koska Piraattipuolueella ei ole virallista talouspoliittista kantaa, sitä ei voida sijoittaa perinteiselle vasemmisto–oikeisto-akselille. Arvomaailmaltaan Piraattipuolue edustaa muun muassa kansanvaltaa, sananvapautta, yksityisyyden suojaa ja hallinnon läpinäkyvyyttä.


title: Piraattipuolue

text: Piraattipuolue vaatii, että Suomen ja Euroopan unionin kansalaisoikeuksien rappeutumiseen puututaan. Tärkeäksi puolue katsoo yksityisyyden suojan niin internetissä kuin arkielämässä, ja vaatii kirjesalaisuuden laajentamista koskemaan myös tietoverkkojen kautta tapahtuvaa viestintää, vedoten yhteiskuntajärjestyksen ja kansallisen turvallisuuden riippuvaisuuteen sähköisen viestinnän suojasta.


title: Piraattipuolue

text: Tärkeänä Piraattipuolue pitää oikeutta ideoiden, tiedon ja kulttuurin vapaaseen vaihtoon, levittämiseen ja jakamiseen. Puolue katsoo, että aineettomiin hyödykkeisiin kohdistetaan kohtuuttomia rajoituksia luovan työn ulkopuolisten tahojen taloudellisten etuoikeuksien suojelemiseksi kuluttajansuojan, kansalaisoikeuksien ja yhteiskunnan voimavarojen kustannuksella. Puolueen mukaan nykyinen tekijänoikeusjärjestelmä ei suojaa luovien taiteilijoiden toimeentuloa.


title: Piraattipuolue

text: Patenttijärjestelmään Piraattipuolue suhtautuu kriittisesti. Puolue näkee patenttien ehkäisevän innovaatioiden syntyä; tämän katsotaan merkittävästi rajoittavan muiden toimijoiden toimintamahdollisuuksia markkinoilla. Puolue katsoo nykyisen teknologisen kehityksen ajaneen tekijänoikeus- ja patenttilainsäädännön sekä niiden pitkien suoja-aikojen ohi.


title: Piraattipuolue

text: Turun yliopiston professori Timo Soikkasen mukaan Piraattipuolue on osittain perinnön jatkaja, joka kuitenkin tekee poikkeuksellisen jyrkkiä kannanottoja yksilönvapauksien puolesta: ”Piraatit on kannanotoissaan ultraliberaali, jopa anarkistinen, puolue. Yksilö ja hänen oikeutensa ovat koko puolueen toiminnan keskiössä. Valtiota ei pidetä merkittävänä."


title: Piraattipuolue

text: Piraattipuolueen perustamiskokous pidettiin Tampereella 24.–25. toukokuuta 2008. Puolue merkittiin yhdistysrekisteriin syyskuussa 2008, jolloin se myös aloitti kannattajakorttien keräämisen tavoitteenaan päästä puoluerekisteriin kesäkuun 2009 europarlamenttivaaleja varten. Puolue ei kuitenkaan ehtinyt rekisteriin ennen vaaleja. Toukokuussa 2009 Piraattipuolue ilmoitti saaneensa kokoon tarvittavat 5000 korttia, ja puolue merkittiin rekisteriin 13. elokuuta 2009.


title: Piraattipuolue

text: Syksyllä 2009 aloitti ilmestymisensä Piraattipuolueen lehti "Purje", jonka ensimmäinen päätoimittaja oli Tapio Berschewsky. Lehti lopetti ilmestymisensä 2013 Piraattipuolueen siirtäessä tiedotuksensa muihin kanaviin.


title: Piraattipuolue

text: Syksyllä 2015 Piraattipuolue avasi kiristyskirje.fi -verkkosivun, joka tarjoaa ohjeita niille, jotka ovat saaneet lakitoimistojen lähettämän uhkasakkovaatimuksen tekijänoikeusloukkauksesta vertaisverkossa.


title: Piraattipuolue

text:
Tammikuussa 2016 Yleisradio uutisoi, että Piraattipuolue on saavuttanut yhden prosentin kannatuksen viimeisimmässä puolueiden kannatusmittauksessa.
Puolue osallistui ensimmäistä kertaa vaaleihin lokakuussa 2009, kun Loviisassa järjestettiin uudet kunnallisvaalit kuntaliitoksen takia. Piraattipuolueen yhden ehdokkaan lista keräsi 17 ääntä (0,2 %), eikä puolue saanut valtuutettuja.


title: Piraattipuolue

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Piraattipuolueella oli 127 ehdokasta 11 vaalipiirissä. Ehdokkaiden keski-ikä oli puolueista nuorin: 29 vuotta. Puolue keräsi 15 103 ääntä (0,5 %). Ehdokkaista eniten ääniä, 1074 kpl, sai Pasi Palmulehto.


title: Piraattipuolue

text: Kunnallisvaaleissa 2012 puolueella oli 121 ehdokasta 26:ssa kunnassa. Ehdokkaista eniten ääniä saivat Petrus Pennanen (265), Harri Kivistö (226) ja Ville Hautakangas (205). Piraatteja ei valittu valtuustoihin.


title: Piraattipuolue

text: Puolue sai europarlamenttivaaleissa 2014 0,7 % äänistä. Ehdokkaista eniten ääniä saivat Peter Sunde (2911), Petrus Pennanen (1186) ja Harri Kivistö (1128). Piraatteja ei valittu europarlamenttiin.


title: Piraattipuolue

text: Eduskuntavaaleissa 2015 Piraattipuolue sai 0,85 % äänistä. Eniten ääniä sai Petrus Pennanen (1972). Puolue ei saanut eduskuntapaikkoja.


title: Piraattipuolue

text: Kuntavaaleissa 2017 Piraattipuolue sai 0,4 % äänistä. Se sai kaksi valtuustopaikkaa: Petrus Pennanen (Helsinki) ja Arto Lampila (Jyväskylä), jotka ovat molemmat puolueen varapuheenjohtajia.


title: Piraattipuolue

text: Piraattipuolueen nuorisojärjestö Piraattinuoret perustettiin 5. helmikuuta 2009. Piraattinuoret ilmoittaa tavoitteekseen ”edistää nuorten kasvua aktiivisiksi kansalaisiksi sekä olla politiikasta kiinnostuneiden nuorten kohtauspiste”. Piraattinuorten puheenjohtajana toimii helsinkiläinen Maija Li Raudaskoski . Piraattinuoret on Piraattipuolueen jäsenjärjestö. Nuorisojärjestöön voivat kuulua alle 28-vuotiaat.


title: Pudasjärven kirkko

text: Pudasjärven kirkko on vuonna 1781 valmistunut ristikirkko.


title: Pudasjärven kirkko

text: Kirkko, kellotapuli ja hautausmaa sijaitsevat Pudasjärven kirkonkylällä seututien 855 varrella. Kirkko on järjestyksessä kolmas Riekinkankaalle Pudasjärven rantaan rakennettu kirkko. Siihen mahtuu noin 700 ihmistä. Alttaritaulun on maalannut Johan Gustav Hedman vuonna 1825.


title: Pudasjärven kirkko

text: Kirkkopihan välittömässä läheisyydessä on museoalue, jonne vanha kirkkotie kulkee. Kirkon kellotapuli on kolmikerroksinen ja sen ulkoseinillä ovat ainoat tunnetut Mikael Toppeliuksen ulkomaalaukset vuosilta 1765–1766, jotka saivat uuden maalin kesällä 2008. Konservoinnin yhteydessä maalattiin esiin aiemmin peitetyt lehväkuviot. Koristekuvioiden ohella Toppelius maalasi kellotapulin seiniin mm. runsauden sarven, Jeesusta symboloivan jousta käpälissään pitelevän leijonan sekä raamatunlauseita.


title: Pudasjärven kirkko

text: Kirkkopihassa on sisällissodan taisteluissa kaatuneiden hauta sekä Pudasjärven ensimmäisen kirkkoherran Josephus Palmannuksen ja hänen perheensä hauta. Palmannukset hukkuivat Pudasjärveen palatessaan helluntaikirkosta vuonna 1666. Hautausmaata ympäröi 1 370 metriä pitkä katettu hirsiaita. Keskellä on sankarihauta-alue, jossa on taiteilija Paavo Tolosen tekemä sankaripatsas ja E. Anderssonin suunnittelema kivinen muistoristi.


Umpihankihiihdon maailmanmestaruuskilpailut on Pudasjärven Urheilijat ry:n järjestämä kilpailu, jota on järjestetty Pudasjärvellä vuodesta 1998. Alkuvuosina kisamaastona pidettiin mitä tahansa siihen sopivaa seutua paikkakunnalla, mutta nykyisin sen pääpaikaksi on muodostunut Syötteen tunturialue. Mukaan kisaan pääsee niin aloittelija kuin aktiiviharrastajakin, eikä ammattilaisiakaan ole kielletty osallistumasta.


title: Umpihankihiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Joukkueen koko on 3–5 henkeä. Ensimmäisenä kilpailupäivänä samoillaan umpihangessa suunnistusosuuden hajontarasteilla ja hiihdetään tehtävärastien kautta yhteensä 25–50 kilometriä. Oikealla reitillä pysyminen vaatii koko päivän jatkuvaa suunnistamista. Tehtävärastien virheet ja vapaaehtoisten rastien etsimiset vaikuttavat tuntuvasti kunkin kilpailijan ja joukkueen umpihankihiihdon lähtöaikaan toisena kilpailupäivänä. Tehtävissä painotetaan erätaitoja ja talviretkeilijän turvallisuutta. Yön kilpailijat viettävät ulkona, tulilla.


text: Yksilösarjassa kilpaillaan henkilökohtaisesta mestaruudesta. Ensimmäisistä kisoista lähtien palkintosijat ovat olleet kolmen kauppaa. Juha Ronkainen Pudasjärveltä ja Juha Julkunen sekä Tuomo Ahola Savukoskelta ovat saaneet mestarin tittelin. Kiuruvedellä syntynyt Ari Komulainen on palkittu MM-mitalilla neljä kertaa.


text: Maailmanmestaruus ratkotaan toisen kilpailupäivän umpihankireitillä, jonka pituus on noin 8 kilometriä. Reitti on merkitty molemmilta reunoiltaan moottorikelkan jäljellä, jota ei missään tapauksessa saa ylittää. Niin sanotut perässähiihtäjät valvovat, ettei joukkue tai yksilökilpailija hiihdä toisten tekemää uraa. Nopeimmin reitin suorittanut joukkue tai kilpailija voittaa maailmanmestaruuden.


text: Ari Komulainen (s. 1958 tai 1959 Kiuruvesi) on suomalainen umpihankihiihtäjä ja eläkkeelle siirtynyt rajavartija. Komulainen on uransa varrella saavuttanut MM-kilpailuista kaksi kertaa hopeaa ja kaksi kertaa pronssia. Ensimmäisen kerran Komulainen tuli kolmanneksi yksilökilpailussa vuonna 2014. Kolme vuotta myöhemmin hän nousi hopealle. Komulaisella on yksilökilpailujen lisäksi joukkuekilpailun MM-hopeaa ja pronssia EkoRipen joukkueen kanssa vuosilta 2014 ja 2015. Vuonna 2009 hän edusti Metsähallitus/Raja -joukkuetta.


text: Komulainen jäi rajavartijan tehtävistä eläkkeelle vuonna 2009. Nykyisin hän asuu Kitsin kyläkunnassa Lieksassa.


text: Juha Julkunen (s. 1968 tai 1969 Savukoski) on suomalainen umpihanki-, maasto- ja ampumahiihtäjä. Julkunen on yhdeksänkertainen umpihankihiihdon maailmanmestari. Ampumahiihdossa hän on saavuttanut kolme Suomen mestaruutta 45-vuotiaiden miesten sarjassa, ja tukkilaisten SM-kilpailujen maratonilla hänet on palkittu voittajana 24 kertaa. Yhteensä hänellä on tukkilaiskisoista 74 Suomen mestaruutta, 25 hopeaa ja 16 pronssia.


text: Maastohiihdossa Julkunen edustaa Keminsuun Kisaa.