title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: Lahden ammattikorkeakoulun tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan (TKI) laajuus on kasvanut merkittävästi vuosittain ja se onkin alueen suurin julkisrahoitteinen TKI-toimija. Opetus- ja kulttuuriministeriö on palkinnut LAMKin useasti tuloksellisesta tutkimus-, kehitys- sekä aluevaikutustoiminnasta.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: Lahden ammattikorkeakoulu aloitti toimintansa vuonna 1992, jolloin oppilaitokset olivat kuntien ja valtion omistuksessa. LAMKin ylläpitäjä vuosina 1996-2014 oli Päijät-Hämeen koulutuskonserni. 1.1.2015 LAMK aloitti itsenäisenä Lahden ammattikorkeakoulu osakeyhtiönä, jonka omistajia ovat Lahden kaupunki 69,05 %, Koulutuskeskus Salpaus -kuntayhtymä 8,93 % , Heinolan kaupunki 8,34 %, Hollolan kunta 7,58 % ja Orimattilan kaupunki 6,10 %.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: LAMK on siirtynyt Lappeenrannan teknillisen yliopiston LUT:n omistukseen vuoden vaihteessa 2017-2018. LUT korkeakoulut -kokonaisuuteen kuuluvat sen jälkeen LUT-yliopisto (viralliseksi nimeksi esitetään Lappeenrannan−Lahden teknillinen yliopisto), Saimaan ammattikorkeakoulu ja Lahden ammattikorkeakoulu.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulun opiskelijoiden edunvalvonnasta ja yhteisestä toiminnasta vastaavana opiskelijakuntana toimii Lahden ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (LAMKO).


title: Doorilainen pylväsjärjestelmä

text: Doorilainen tyyli on yksi kolmesta klassisesta pylväsjärjestelmästä, jotka kehittyivät antiikin Kreikassa. Kaksi muuta ovat joonialainen ja korinttilainen. Pylväsjärjestelmiin kuuluu pylväiden lisäksi myös palkisto.


title: Doorilainen pylväsjärjestelmä

text: Doorilainen pylväsjärjestelmä on vanhin klassisista järjestelmistä. Varhaisia esimerkkejä on kuvattu rakennusten pienoismalleissa 700–600-luvuilta eaa. Järjestelmä vakiintui Kreikassa 400-luvulla eaa., ja on muodoltaan yksinkertainen, raskas ja karu. Doorilaisissa pylväissä ei ole jalustaa, vaan ne kohoavat suoraan alustalta eli stylobaatilta. Pylvään varressa on 16–20 pystysuuntaista uurretta eli kanneluuria, ja pylväs kapenee ylöspäin. Kapiteeli muodostuu ulospäin kaarevasta tyynymäisestä pyörölaatasta eli ekinuksesta ja neliskulmaisesta katelaatasta, abakuksesta.


title: Doorilainen pylväsjärjestelmä

text: Doorilaiset pylväät kannattelevat koristelematonta arkkitraavia, jonka yläpuolella on friisi, jossa vuorottelevat uurretut laatat eli triglyfit ja reliefikentät eli metoopit. Friisin yläpuolella on kattolista, korniisi, joka muodostaa päätykolmion alareunan.


title: Doorilainen pylväsjärjestelmä

text: Etruskit ja roomalaiset kehittivät doorilaisesta tyylistä muokatun version, jota kutsutaan "toskanalaiseksi". Toskanalainen pylväs seisoo jalustalla, on doorilaista sirompi ja uurtamaton. Toskanalaista tyyliä käytettiin usein renessanssiaikana, kuten Bramanten Tempiettossa. Andrea Palladio suosi toskanalaista tyyliä arkkitehtuurissaan.


title: Doorilainen pylväsjärjestelmä

text: Esimerkkinä doorilaisesta tyylistä on Ateenan Akropoliille rakennettu Parthenon, joka on omistettu kaupungin suojelusjumalalle Pallas Athenelle. Italian Paestumissa on kolme hyvin säilynyttä kreikkalaista doorilaista temppeliä, jotka edustavat Parthenonia varhaisempaa kehitysastetta.


title: Joonialainen pylväsjärjestelmä

text: Joonialainen pylväsjärjestelmä tai joonialainen tyyli on yksi kolmesta klassisesta pylväsjärjestelmästä, jotka kehittyivät antiikin Kreikassa. Kaksi muuta ovat doorilainen ja korinttilainen. Pylväsjärjestelmiin kuuluu pylväiden lisäksi myös palkisto. Pylväsjärjestelmä on saanut nimensä Joonian alueesta.


title: Joonialainen pylväsjärjestelmä

text: Joonialainen pylväsjärjestelmä kehittyi kreikkalaisen maailman itäosissa, ja se on doorilaista järjestelmää kevyempi ja koristeellisempi. Pylväs on doorilaista hoikempi, varsi on uurrettu eli kanneloitu, ja pylvään jalustassa on kovera koururengas "skotia" ja kupera vannikka, "torus". Joonialainen kapiteeli koostuu ohuesta ekinuslaatasta ja kahdesta voluutasta, niin sanotuista häränsarvista. Pylväät kannattelevat kolmesta sileäpintaisesta palkista muodostuvaa arkkitraavia.


title: Joonialainen pylväsjärjestelmä

text: Joonialaiset temppelit ovat muita temppeleitä sirompia, hyvänä esimerkkinä Ateenan Akropoliille rakennettu Athene Niken temppeli.


title: Korinttilainen pylväsjärjestelmä

text: Korinttilainen pylväsjärjestelmä tai korinttilainen tyyli on yksi kolmesta klassisesta pylväsjärjestelmästä, jotka kehittyivät antiikin Kreikassa. Kaksi muuta ovat joonialainen pylväsjärjestelmä ja doorilainen pylväsjärjestelmä. Pylväsjärjestelmiin kuuluu pylväiden lisäksi myös palkisto.


title: Korinttilainen pylväsjärjestelmä

text: Korinttilainen pylväsjärjestelmä on klassisista pylväsjärjestelmistä monimutkaisin ja koristelluin. Pylväässä on plintti ja koristeellinen baasi. Pylväänvarsi on hoikka, ja siinä on samanlaiset kanneluurit eli uurteet kuin joonialaisessa pylväässä. Korinttilaisessa kapiteelissa käytetään akantin lehviä koristeena.


title: Korinttilainen pylväsjärjestelmä

text: Korinttilainen tyyli kehittyi Kreikassa viimeisenä pylväsjärjestelmistä joskus 400-luvulla eaa. Sitä käytettiin aluksi lähinnä sisätiloissa, kuten Bassain Apollon temppelissä ja monissa pyörötemppeleissä. Myöhemmin roomalaiset yhdistivät joonialaisen tyylin voluutit korinttilaiseen akantinlehvästöön, josta käytetään nimitystä komposiittapylväsjärjestelmä.


title: Boulevard Périphérique

text: Boulevard périphérique on Pariisin moottoritiemäinen kehätie. Tien rakentaminen aloitettiin 1970-luvun alussa ja saatiin valmiiksi 25. toukokuuta 1973. Tie rakennettiin 1920-luvulla puretun Pariisin puolustusmuurin jättämälle avoimelle alueelle. Kaupungin raja kulkee tietä pitkin tai hyvin lähellä sitä kaikkialla muualla paitsi suurten puistoalueiden, Bois de Boulognen ja Bois de Vincennes'n kohdalla, jotka kuuluvat Pariisiin, mutta sijaitsevat kehätien ulkopuolella.


title: Lämpöpatteri

text: Lämpöpatteri on lämpöä luovuttava eli ympäristöään lämmittävä, yleensä metallinen laite, jota käytetään rakennusten lämmittämiseen. Lämpöpatteri sijoitetaan yleensä ulkoseinän sisäpinnalle, tyypillisesti ikkunan alle estämään kylmän ilman virtaus lattialle.


title: Lämpöpatteri

text: Tyypillisesti patteri on kiinteästi asennettu. Sähkötoimisista pattereista on myös siirrettäviä pistokkeellisia versioita (sähkölämmitin).


title: Lämpöpatteri

text: Lämpöpatterin keksijänä pidetään Pietarissa asunutta venäläistä yrittäjää Franz San Gallia, joka vuonna 1843 keksi lämmittää huoneita kuuman veden avulla. Vuonna 1857 tuote oli valmis markkinoille. Siitä tuli heti alusta alkaen suuri kaupallinen menestys.


title: Lämpöpatteri

text: Lämpöpatterit jaetaan toimintaperiaatteensa mukaan joko radiaattoreihin tai konvektoreihin. Radiaattoreissa lämmön siirto perustuu lämpösäteilyyn, konvektoreissa kiertävän ilman lämmittämiseen. Lämmönjakotavan vuoksi konvektoreiden pinnat ovat radiaattoreiden pintoja viileämpiä. Rakennetyypit voidaan myös yhdistää, jolloin esimerkiksi radiaattorin takapintaan kiinnitetään ilmankiertoa ja lämmönjakoa tehostavat metallilevyt.


title: Lämpöpatteri

text: Lämpöpatterit voidaan jakaa myös suoraa lämpöä antaviin ja varaaviin. Varaavissa lämpöpattereissa voidaan tarvittava energia ottaa halvan yösähkötariffin aikaan, lämpö luovutetaan lämmittimestä vähitellen päivän aikana. Lämpöpattereiden varauskyky on kuitenkin varsin vaatimaton. Varauskykyä käytetään lähinnä tasaamaan lämpötilaa erityisesti sähkötoimisissa pattereissa.


title: Lämpöpatteri

text: Useimmiten lämpöpatterit liitetään kiertovesilämmitysjärjestelmään, eli ne lämmitetään kuumalla patterin sisällä kiertävällä vedellä. Vesi kiertää erillisessä putkistossa joko kiertovesipumpun avulla tai ns. vapaakierrolla huonetilasta ja lämpöpatterista toiseen, ja viimein takaisin varaajaan. Varaajan vesi lämmitetään joko öljy-, puu-, pelletti- tai kaasukäyttöisellä lämpökattilalla, sähkövastuksella, kaukolämpöverkostoon liitetyllä lämmönsiirtimellä maalämpöpumppujärjestelmällä tai aurinkokeräimillä.


title: Lämpöpatteri

text: Mikäli kiertovesiputkistoon joutuu ilmaa, se kertyy putkiston korkeimpaan kohtaan, tai mahdollisesti lämpöpatteriin, joka on tällöin "ilmattava", sillä muuten lämpöpatterista lämpiää vain alaosa. Putkistossa oleva ilma voi aiheuttaa myös lorisevaa ääntä. Tämä korjataan ilmaventtiilillä.


title: Lämpöpatteri

text: Sähköpatteri on sähkövastuksilla lämpenevä yleensä teräspellistä tehty lämmityslaite eli energia patteriin tuodaan sähkövirtana. Sähkötoimisia lämpöpattereita tuotetaan myös siirreltävinä pistokkeellisina malleina.


title: Lämpöpatteri

text: Sähkötoiminen lämpöpatteri, arkikielessä "sähköpatteri", on yleensä "suoraa lämpöä" antava konvektori: lämmittimen kuumat pinnat aiheuttavat ilmavirtauksen, jossa ohimenevä ilma lämpeää ja leviää virtauksen avulla huonetilaan. Lämmittimellä itsellään ei ole merkittävää lämmönvarauskapasiteettia vaan se lämmittää tilaa ainoastaan sähköenergiaa kuluttaessaan. Suora sähkölämmitys on asennuskustannuksiltaan edullista, mutta käyttökustannuksiltaan varaavaa kalliimpaa.


title: Lämpöpatteri

text: Sähkötoimisen lämpöpatterin lämmönvarauskapasiteettia voidaan suurentaa kasvattamalla patterin massaa. Varaavan sähköpatterin pintalämpötila ja siten sen lähistön ilman lämpötila on yleensä huipultaan matalampi ja tasaisempi kuin kevytrakenteisen. Näin koska yleensä lämmön tuottavaa sähkövastusta käytetään päälle-pois -sykleissä, ei säätämällä sen jatkuvaa tehoa. Varaava patteri varastoi itseensä saman lämpömäärän pienemmällä pintalämpötilalla ja myös tasaisempana. Varauskyky toimii siis puskurivarastona. Patterin massaa voidaan kasvattaa täyttämällä se öljyllä (öljytäytteinen sähkölämmitin) tai sijoittamalla sen sisään sopivanmuotoisia betonikiviä. Myös lämpöpatterin kuori voi olla varaava, esimerkiksi kivirakenteinen – Suomessa tuotetaan vuolukivirakenteisia sähkölämmityspattereita.


title: Lämpöpatteri

text: Sähkölämmitteinen lämpöpatteri voi olla myös varaavan ja suoraa lämpöä antavan yhdistelmä, jolloin se toimii sekä radiaattorina että konvektorina. Tällöin patterissa on ilman kiertoa ja lämmönluovutusta tehostava rivoitus.


title: Lämpöpatteri

text: Pattereiden luovuttamaa lämpötehoa säädellään ilman lämpötilaan reagoivalla termostaatilla.


title: Lämpöpatteri

text: Patteritermostaatti on vesikeskuslämmityksen patterin oleellinen osa. Patteritermostaatti säätelee veden virtaamaa ja katkaisee veden kierron patterissa lämpötilan noustua haluttuun arvoon ja lämpötilan laskiessa se taas aukeaa.


title: Lämpöpatteri

text: Vesikiertoisissa pattereissa termostaatti säätää veden virtaamaa patteriventtiilin avulla. Jokaisessa patterissa on oma termostaattinsa. Vesikiertoinen järjestelmä saattaa olla myös kiinteäsäätöinen, ilman mahdollisuutta lämpötehon säätöön.


title: Lämpöpatteri

text: Sähkötoimisten lämpöpattereiden toimintaa ohjataan yleensä termostaatilla, joka katkaisee virran kun lämpötila on riittävän korkea. Termostaatteja voi olla jokaisessa patterissa omansa, tai useampaa patteria ohjataan yhdellä termostaatilla.


title: Lämpöpatteri

text: Termostaatti voi olla myös ns. huonetermostaatti, jolla hallitaan kaikkia huoneessa olevia pattereita ja mahdollisesti myös jäähdytyslaitteita (jäähdytyspalkki). Huonetermostaatin etuna on sen helppokäyttöisyys, termostaatti säätelee lämpöä automaattisesti, haittana kalliimpi investointikustannus.


title: Kookospähkinä

text: Kookospähkinä on kookospalmun hedelmä. Kasvitieteellisesti se on eräänlainen luumarja. Hedelmän sisältöä käytetään eri tavoin ravintona, ja sen karkeasta, punaruskeasta kuidusta valmistetaan naruja ja mattoja.


title: Kookospähkinä

text: Kookospähkinässä on uloimpana ohuen eksokarpin sisällä kuituinen mesokarppi, joka on pähkinän kuituraaka-aineen lähde.


title: Kookospähkinä

text: Kuitukerroksen sisällä on kova endokarppi. Endokarpin sisällä on hedelmäliha.


title: Kookospähkinä

text: Hedelmälihan lisäksi kookoksen hedelmä sisältää kirkasta nestettä, jota myydään "kookosvetenä". Kasvitieteilijät kutsuvat nestettä kookosmaidoksi. Sitä käytetään usein sellaisenaan janojuomana.


title: Kookospähkinä

text: Elintarvikkeena tunnettu kookosmaito sen sijaan on hedelmän lihasta jauhamalla, puristamalla ja uuttamalla saatua valkoista nestettä. Tuotteen viskositeetti voi vaihdella hyvin maitomaisesta lähes jähmeään; jälkimmäistä myydään myös "kookoskermana". Kookosmaitoa ja -kermaa käytetään paljon etenkin thaimaalaisessa ruuassa hyvin samaan tapaan kuin kermaa ja maitoa länsimaisessa keittiössä.


title: Kookospähkinä

text: Hedelmän lihaa voidaan myös raastaa, jolloin siitä saadaan kookoshiutaleita. Niitä käytetään pääasiassa jälkiruokiin ja makeisiin. Kookospähkinän kuivattu siemenvalkuainen on kopraa.


title: Kookospähkinä

text: Valkoinen pähkinäinen kookoksen malto sisältää noin 35 prosenttia kookosöljyä, joksi se voidaan myös jalostaa eri menetelmillä. Vaikka kookosöljy on kasviperäinen öljy, se poikkeaa olennaisesti useimmista muista kasviöljyistä sikäli, että se sisältää noin 90 % tyydyttyneitä rasvahappoja, joista suuri osa on keskipitkiä rasvahappoja.


title: Kookospähkinä

text: Kookospähkinä on tuore, kun ravistettaessa neste hölskyy hedelmän sisällä. Kun hedelmä vanhenee, neste imeytyy hedelmälihaan.


title: Kookospähkinä

text: 100 grammaa kookospähkinää sisältääKookoskuitua eli kookospähkinäkuitua saadaan kookospalmun hedelmän kuorikerroksesta. Se on ainoa kaupallisesti merkittävä hedelmäkuitulaji. Kuoren sisäpinnasta kuidut irrotetaan liottamalla, minkä jälkeen ne puhdistetaan hakkaamalla ja häkilöimällä eli suoristamalla ja jaottelemalla niitä piikkiharjalla. Tuhannesta pähkinästä voidaan erottaa noin 140 kilogrammaa hyvää kuitua ja 40 kg harjoihin kelpaavaa kuitua. Kierteisten kuitujen pituus voi olla jopa 250 mm, mutta peruskuidut ovat vain 0,5–1,0 mm pitkiä. Kookoskuituja käytetään mattojen valmistuksessa ja aiemmin myös köysien teossa.


title: Córdoba (Espanjan maakunta)

text: Córdoba on maakunta eteläisessä Espanjassa Andalusian itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Málagan, Sevillan, Badajozin, Ciudad Realin, Jaénin ja Granadan maakunnat.


title: Córdoba (Espanjan maakunta)

text: Córdoban pinta-ala on 13 771 neliökilometriä. Maakunnan väkiluku on 788 219 (vuonna 2017) ja väestötiheys 57,2 asukasta neliökilometrillä. 40 prosenttia väestöstä asuu pääkaupungissa Córdobassa. Maakunnassa on yhteensä 75 kuntaa.


title: Badajoz (maakunta)

text: Badajoz on maakunta läntisessä Espanjassa Extremaduran itsehallintoalueen eteläosassa. Sen rajanaapureita ovat Portugali sekä Cáceresin, Toledon, Ciudad Realin, Córdoban, Sevillan ja Huelvan maakunnat.


title: Badajoz (maakunta)

text: Badajozin pinta-ala on 21 766 neliökilometriä, joten se on Espanjan suurin maakunta. Extremaduran toinen maakunta, Cáceres, on toiseksi suurin. Maakunnan väkiluku on 679 884 (vuonna 2017), ja pääkaupunki Badajoz. Toinen tärkeä kaupunki on Mérida, joka toimii itsehallintoalueen pääkaupunkina.


title: Cáceres (maakunta)

text: Cáceres on maakunta läntisessä Espanjassa Extremaduran itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Portugali sekä Salamancan, Ávilan, Toledon ja Badajozin maakunnat.


title: Cáceres (maakunta)

text: Cáceresin väkiluku on 400 036 (vuonna 2017) ja pinta-ala 19 868 neliökilometriä. Viidennes väestöstä asuu pääkaupungissa Cáceresissa. Toinen tärkeä kaupunki on Plasencia.


title: FC Lahti

text: FC Lahti on lahtelainen jalkapalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa. FC Lahti pelaa kauden kaikki kotiottelunsa Lahden Kisapuistossa.


title: FC Lahti

text: FC Lahti perustettiin vuonna 1996, kun FC Kuusysin ja Lahden Reippaan edustusjoukkueet yhdistettiin. Veikkausliigassa se on pelannut kausilla 1999–2010 ja uudelleen kaudesta 2012 alkaen. Seura on saavuttanut Veikkausliigan pronssia kausilla 2008 ja 2014 sekä Suomen Cupin hopeaa kaudella 2002.


title: FC Lahti

text: Vuonna 2018 perustettu FC Lahti aloitti A-poikien SM-sarjassa. Joukkue korvasi Kakkosesta pudonneen FC Lahti Akatemian. Muita juniorijoukkueita A-junioreista F-junioreihin hallinnoi FC Reipas.


title: FC Lahti

text: FC Lahti perustettiin 7. marraskuuta 1996 jatkamaan FC Kuusysin ja Lahden Reippaan perinteitä lahtelaisena jalkapallon huippuseurana. Reipas ja Kuusysi päättivät keskittyä jatkossa vain junioritoimintaan ja naisjalkapalloon. FC Lahti aloitti kaudella 1997 Kuusysin 1. divisioonan etelälohkon sarjapaikalla ja reservijoukkueeksi perustettu Pallo-Lahti 2. divisioonassa Reippaan sarjapaikalla. Joukkueen valmentajana ja managerina toimi Harri Kampman apunaan Esa Pekonen.


title: FC Lahti

text:
Joukkue kasattiin perustajaseurojen parhaimmistosta. Pelaajistosta tulikin täysin lahtelainen muutamaa ulkomaalaispelaajaa lukuun ottamatta. Myös paikallinen yrityselämä lähti innolla tukemaan FC Lahtea. Mustat paidat nousivat heti alussa joukkueen tunnusmerkiksi - kokomusta voitti jopa paitojen väristä järjestetyn yleisöäänestyksen. FC Lahden ensimmäinen kausi alkoi kuitenkin pelillisesti vaisusti. Kesän koittaessa peli kuitenkin parani, ja lopulta sijoitus lohkossa oli toinen.
Seuraavalla kaudella FC Lahden selkeä tavoite oli nousta Veikkausliigan, mitä helpotti liigan laajentuminen kahdentoista joukkueen sarjaksi. Pelaajisto muuttui varsin paljon. Neljän ulkomaalaisvahvistuksen Lahti sai kovan luokan paluumuuttajan, kun Ajaxissakin pelannut Petri Tiainen liittyi joukkueeseen. Kesken kauden Lahteen palasi myös Ismo Lius. Alkukaudesta nousuhaaveet kokivat kuitenkin kolauksen, kun päävalmentaja Harri Kampman siirtyi Skotlannin pääsarjassa pelaavan Motherwellin manageriksi. Kakkosvalmentaja Esa Pekonen otti ohjat käsiinsä ja tekikin erinomaista työtä, sillä Lahti voitti lohkonsa ja varmisti nousunsa yläloppusarjassa jo kolme kierrosta ennen kauden päätöstä. Lisäksi FC Lahti voitti Ykköscupin ja eteni Suomen Cupissa 16 parhaan joukkoon.


title: FC Lahti

text: Ensimmäisen liigakaudeksi joukkue muuttui jälleen. Kapteeni Tero Penttilä siirtyi Hakaan, ja mustapaitojen rinkiin liittyivät kokeneet Jarkko Koskinen, Petri Järvinen ja Rodrigo. Lisäksi Kirkkonummelta hankittiin lupaava Mika Väyrynen.


title: FC Lahti

text: Menestys liigassa ei kuitenkaan vastannut odotuksia. Valmentaja Pekonen sai lähteä ja tilalle nousi Jari Pyykölä. Pekonen palasi joukkueeseen loppukaudesta, tosin pelaajana. FC Lahden riveissä pelasi kauden aikana seitsemän ulkomaalaista, mikä vaikutti osaltaan joukkuehenkeen. Kausi päättyi karsintaotteluihin FF Jaroa vastaan, joissa Lahti pelastui lopulta Jarkko Koskisen rangaistuspotkumaalilla.


title: FC Lahti

text: Toinen liigakausi toi sijoituksen kahdeksantena. Kausi alkoi heikosti, mutta syksyllä peli kulki ja sarjapaikka varmistui. Jari Pyykölä ajoi joukkueeseen kurinalaista joukkuepuolustamista ja antoi vastuuta nuorille pelaajille. Taloudellisesti merkittävin uutinen oli Petri Pasasen siirto AFC Ajaxiin. Lisäksi Heikki Haara siirtyi kauden aikana Wimbledon FC:hen.


title: FC Lahti

text: Kausi 2001 oli tuloksellisesti vaihteleva. Alkukaudesta pisteitä kertyi puolustavalla taktiikalla niukasti. Valmentaja Jari Pyykölä muutti kuitenkin pelisuunnitelmaa hyökkäävämmäksi, mikä toimi myös tuloksellisesti. Syksyllä peli jatkui yleisöystävällisenä, mutta joukkue menetti tehokkuutensa. Veikkausliiga päättyi FC Lahden osalta yhdeksänteen sijaan. Tavoitteena ollut kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuminen valui käsistä, kun viimeisellä kierroksella KuPS vei pisteet ja nousi Lahden ohi.


title: FC Lahti

text: Mustapaitojen pelaajat nousivat maajoukkueeseen laajalla rintamalla. U21-joukkueessa pelasivat Jarno Heinikangas ja Tuomas Haapala. Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa lahtelaisista pelasivat Teemu Lampinen ja Jukka Hirvonen. 18-vuotiaiden EM-kotikisoissa pelasi kolme lahtelaista: Henri Ahonen, Janne Hannula ja Pekka Lagerblom. Kauden aikana Lahti solmi myös milanolaisen Interin kanssa satelliittiseurasopimuksen. Resurssien puutteen vuoksi hallitus päätti lakkauttaa reservijoukkue FC Pallo-Lahden toiminnan.


title: FC Lahti

text:
Seuraava kausi alkoi tutun valmentajan johdolla, kun Harri Kampman palasi Motherwellin ja Tampereen kierrokseltaan Lahteen. Seura asetti tavoitteekseen kuudennen sijan sarjassa. Kampmanin mukanaan tuoma aggressiivisen karvauspeli toimi varsinkin keskikesällä mallikkaasti. Nuo keskikesän pelit pelattiin poikkeuksellisesti Kisapuistossa. Joukkue olikin tavoitteessaan vielä yläloppusarjan alkaessa, mutta heikko syksy pudotti sijoituksen kahdeksanneksi. Suomen Cupissa tulos oli kuitenkin parempi. Gnistania vastaan joukkue oli pitkään pulassa, mutta Lahti voitti pelin lopulta numeroin 2-0. Välierässä Allianssia vastaan sankariksi nousi Gabor Bardi rangaistuspotkutorjunnoillaan. Joukkue taisteli itsensä finaaliin asti, mutta ei kyennyt loppuottelussa kaatamaan vahvaa Hakaa.
Kaudeksi 2003 FC Lahti sai kaksi kovaa, kokenutta ja tuttua vahvistusta. Uusina niminä seuraan liittyivät Jukka Koskinen ja Tommi Kautonen. Surkeasta kauden aloituksesta huolimatta joukkue saavutti siihen astisen liiga-aikansa parhaan sijoituksen ollen viides. Joukkue oli pelaajistoltaan lähes täysin lahtelainen. Suomen Cup päättyi masentavasti Käpylän Pallolle kärsittyyn tappioon. Kauden päätteeksi loistavan kauden pelannut Pekka Lagerblom siirtyi Saksaan ja Werder Bremeniin.


title: FC Lahti

text: Kausi 2004 muistetaan ennen kaikkea Jari Litmasen paluusta kotikaupunkiinsa. Litmasen myötä FC Lahti sai valtavasti mediahuomiota. Ensiesiintymisensä Litmanen teki Liigacupin finaalissa, jonka Allianssi lopulta vei nimiinsä. Kokoonpano muuttui muutenkin, sillä Michail Slawuta ei jatkanut joukkueessa ja Tuomas Haapala sekä Niki Helenius siirtyivät MyPaan. Lahden paitaan siirtyi U21-maalivahti Tatu Niskanen.


title: FC Lahti

text: Kauden avausottelussa Lahden Stadionilla oli todellinen yleisöryntäys, kun 12850 lahtelaista halusi nähdä Litmasen paluun. Veikkausliiga kulki lahtelaisittain kohtalaisesti, mutta liian monet tasapelit toivat lopulta sijan seitsemän. Joukkue kärsi tappioita koko kaudella vain kuusi eli saman määrä kuin hopeaa ottanut Allianssi. Suomen Cupissa joukkue eteni kahdeksan parhaan joukkoon. Cup-taival päättyi 8. kierroksella Valkeakoskella. Njazi Kuqi vakuutti Birminghamin ja solmi kauden päätteeksi 3,5-vuotisen sopimuksen Valioliigaan.


title: FC Lahti

text: 2005 Lahti teki muutamia nimekkäitä hankintoja (mm. Mika Kottila) ja joukkue nostettiin mediassa jopa mestarisuosikiksi. Liigacupin finaalissa Lahti kohtasi jälleen Allianssin, mutta pokaali matkasi taas Vantaalle. Veikkausliigakausi käynnistyi jälleen tahmeasti. Kun puolustuksen loukkaantumistilanne helpotti, näkyi se heti tuloksissa ja joukkue sai myös kaivattuja voittoja. Loppusijoitus oli kuudes. Suomen Cupissa FC Lahti taipui vasta semifinaalin rangaistuslaukauskilpailussa TPS:lle. Christian Sund siirtyi maaliskuussa Norjan Stabækiin. Kauden jälkeen myös Kari Arkivuo muutti Norjaan Sandefjordin joukkueeseen. Päävalmentaja Harri Kampmanin työsopimus purettiin värikkäiden vaiheiden jälkeen loppuvuodesta.


title: FC Lahti

text: Uusi kausi alkoi Antti Muurisen johdolla. Alkukautta varjostivat etenkin kotiotteluissa ilmennyt tehottomuus ja loukkaantumiset. Christian Sundin paluu sai kuitenkin pelin taas toimimaan ja pistepussi alkoi karttua parempaan tahtiin. Ensimmäistä kauttaan Muurisen komennossa pelannut FC Lahti sijoittui Veikkausliigassa kahdeksanneksi. Kauden jälkeen Tommi Kautonen, Mika Kottila ja Jarkko Koskinen päättivät menestyksekkäät uransa.


title: FC Lahti

text: Muurisen toisella kaudella peli kulki vaihtelevasti ja sijoitus löytyi jälleen keskikastista - tällä kertaa sijalta kahdeksas. Kauden kohokohta oli Liigacupin voitto huhtikuussa. Inter kaatui seuran historian kolmannessa finaalissa rangaistuspotkuilla. Antti Muurinen teki elokuussa sopimuksen HJK:n kanssa ja sai tästä kritiikkiä erityisesti lahtelaisfaneilta. Lopulta Muurinen siirtyikin kesken kauden helsinkiläisseuraan. Lahden loppukauden valmentajana toimi kakkosluotsi Luciano Martins.


title: FC Lahti

text: Kaudeksi 2008 Lahden valmentajaksi tuli seurassa aikaisemmin pelannut Ilkka Mäkelä. Pelaajisto muuttui hallitusti ja vain neljä (Slawuta, Hauhia, Taulo ja Sund) enemmän pelannutta miestä vaihtoi maisemaa. Mäkelä muutti joukkueen taktiikkaa puolustavammaksi ja toi mukanaan tiukan prässipelin. Talvikaudella peli kulki mainiosti ja liigacupissa Lahti eteni aina välieriin asti, jossa TPS kuitenkin osoittautui vahvemmaksi. Kauden kynnyksellä pitkään palvellut toiminnanjohtaja Jussi Lumio siirtyi syrjään ja tilalle tuli markkinointi- ja myyntijohtajan tehtäviä yritysmaailmassa hoitanut Milko Marsala.


title: FC Lahti

text: Lahti aloitti kauden vahvasti ja pysytteli tiiviisti sarjataulukon kärkisijoilla. Joukkue pelasi liikkuvaa ja viihdyttävää peliä. Heinäkuun alussa hyvää kautta pelannut Berat Sadik siirtyi Saksan Bundesliigan Arminia Bielefeldiin. Heinäkuussa kaikkien aikojen suomalaisjalkapalloilija Jari Litmanen liittyi Lahden harjoitusrinkiin ja teki huikean paluun pelikentille 11. elokuuta ottelussa Kuopion Palloseuraa vastaan. Lahden 8-1-voittoon päättyneessä ottelussa reilut puoli tuntia pelannut Litmanen teki kaksi maalia ja syötti kaksi osumaa.


title: FC Lahti

text: Lahti taisteli sijoituksista kärjen tuntumassa kauden loppuun asti. Jonne Kemppisen viime hetken maali kauden toiseksi viimeisessä ottelussa IFK Maarianhamnia vastaan siirsi mahdollisuuden voittaa pronssia kauden viimeiseen otteluun, jossa FC Lahti kohtasi HJK:n. Lahti voittikin HJK:n Finnair Stadiumilla 0-1 Drilon Shalan maalilla. Historiallista pronssijuhlaa todisti helsinkiläisten lisäksi noin 500-600 Lahdesta saapunutta kannattajaa.


title: FC Lahti

text: Kausi 2009 alkoi Uusi Lahti Cupin voitolla. Helmikuun puolessa välissä toimitusjohtaja Milko Marsala siirtyi uusien haasteiden pariin ja Urpo Karjalainen otti hänen tehtävänsä väliaikaisesti hoitoonsa . Myöhemmin keväällä toimitusjohtajaksi valittiin Hasse Kallström . Joukkue kärsi koko talvi- ja kevätkauden suuresta määrästä loukkaantumisia. Liigacupin otteluissa Lahden kokoonpanossa nähtiin välillä suuri määrä juniori-ikäisiä pelaajia. Varamiehisistä kokoonpanoista huolimatta FC Lahti eteni jatkoon alkulohkostaan ja taipui puolivälierässä vasta rangaistuspotkukilpailussa. Pahin takaisku tuli helmikuussa, kun Rafael loukkasi harjoitusottelussa IFK Mariehamnia vastaan polvensa ja joutui useaksi kuukaudeksi sivuun pelikentiltä . Kuntoutuminen eteni kuitenkin odotettua nopeammin ja kauden alkaessa Rafael oli jo palannut joukkueharjoituksiin. Myös paluu kentille tapahtui jo toisessa sarjaottelussa.


title: FC Lahti

text: FC Lahti lähti kauteen edellisvuoteen nähden varsin pienin kokoonpanomuutoksin. Pyry Kärkkäinen siirtyi talven aikana HJK:hon ja Pekka Kainu Vaasan Palloseuraan. Lisäksi vähän pelannut Eetu Sassila siirtyi Ykkösen PK-35:een. FC Lahti vahvistui MyPa:sta tulleella Mohamed Fofanalla sekä koeaikanaan vakuuttaneilla City Starsin Toni Huuhkalla ja FC Hämeenlinnan Jussi Heikkisellä. Kauden kynnyksellä joukkueeseen liittyi vielä paluumuuttaja Niki Helenius. Jari Litmanen pelasi keväällä Liigacupin otteluita Lahden paidassa ja teki lopulta kolme päivää ennen kauden avausottelua vuoden jatkosopimuksen FC Lahden kanssa.


title: FC Lahti

text: Kausi Veikkausliigassa alkoi hyvin, ja joukkue jatkoi edellisellä kaudella alkanutta tappiottomien otteluiden putkea kuudella. Se teki näin myös uuden seuraennätyksen. Kuitenkin loukkaantumiset koettelivat ryhmää jo alkukaudella. Jussi Heikkinen ja Jukka Veltheim loukkaantuivat heti kauden alussa ja liittyivät saman kohtalon harjoituskaudella kokeneen Mika Hännisen seuraan. Pelillisesti kesä jatkui haparoiden. Europelit kuormittivat entisestään loukkaantumisista kärsinyttä joukkuetta, ja heinäkuun liigaotteluissa nähtiin ajoittain varamiehinen lahtelaisryhmä. Hienojen europeliotteiden vastapainoksi pelit kotimaassa takkusivat, ja joukkue vakiinnutti paikkansa sarjataulukossa alemmassa keskikastissa. Kahden ottelun visiitti Kisapuistoon oli yhtä monen tappion myötä pelillisesti epäonnistunut. Lopulta kausi päättyi liigassa odotuksia heikompaan 11. sijaan. Cupissa Lahti selvisi välieriin asti, mutta Inter oli Lahden Stadionilla liian vahva ja jatkoi lopulta mestariksi asti.


title: FC Lahti

text: Talven aikana FC Lahti menetti edelliskauden runkopelaajistaa maalivahti Viktor Szentpeterin sekä Konsta Hietasen, Kalle Eerolan ja Italiaan siirtyneen Henri Toivomäen. Lisäksi useita vähemmän pelanneita pelaajia siirtyi toisaalle. Juha Tuomi nostettiin ykkösmaalivahdiksi ja toisen paikan otti Janne Leino (FC City Stars). Hyökkäystä vahvistamaan hankittiin FC Hämeenlinnasta edelliskauden Ykkösen maalikuningas Pekka Sihvola. Lainassa ollut puolustaja Jarkko Värttö siirtyi vakituisesti joukkueen riveihin. Lisäksi joukkueeseen liittyivät Janne Törmänen (Klubi-04), Ibrahim Köse (Reipas-A) ja Juho-Matti Heikari (Reipas-A). Liigacupissa ja kevään harjoitusotteluissa joukkueen otteet olivat heikkoja. Erityisesti topparikaksikon Haara - Moilanen pitkät loukkaantumiset aiheuttivat puolustuspeliin haasteita. Kauden alla vielä myös kolmas toppari Toni Huuhka loukkasi sääriluunsa, joten Lahti oli pakotettu hankkimaan joukkueeseen täydennyksiksi Tennant McVean ja Hugo Mirandan. Kaksi vuorokautta ennen avausottelua julkistettiin Jari Litmasen jatkosopimus seuran kanssa. Kausi alkoi tuloksellisesti huonosti, eikä kesäkuukausien ottelut tuoneet parempia tuloksia. Henri Toivomäki, Berat Sadik ja Kalle Eerola palasivat kesken kauden joukkueeseen ja joukkue nousi viimeiseltä sijalta kaksi kierrosta ennen sarjan päätöstä kolmen ottelun voittoputken myötä. IFK Mariehamnia vastaan joukkue jäi tasapeliin ja viimeisestä ottelusta oli käytännössä otettava voitto sarjapaikan säilyttämiseksi. Lahti johti viimeistä ottelua vielä tauolla 0-2, mutta TPS onnistui kääntämään pelin edukseen ja FC Lahden 12 vuoden liigataival päättyi putoamiseen.


title: FC Lahti

text: FC Lahti on pelannut kotiotteluitaan sekä Lahden stadionilla että Kisapuistossa. Stadionin kapasiteetti on 7 465 ja Kisapuiston 3187.


title: FC Lahti

text: FCLK eli FC Lahden Kannattajat aloitti toimintansa FC Lahden ensimmäisessä ottelussa. Se on sittemmin kasvanut yhdeksi merkittävimmistä suomalaisista kannattajaryhmistä. FCLK koostuu lähinnä nuorista miehistä, mutta mukaan on tullut myös naisia. Otteluissa ryhmä kannustaa joukkuettaan laulaen ja on tullut tunnetuksi muutenkin värikkäästä esiintymisestään.


title: FC Lahti

text: FCLK järjestää kauden aikana bussireissuja Veikkausliigan ja Suomen Cupin vierasotteluihin.


title: FC Lahti

text: "FC Lahti ry" perustettiin vuonna 1996. Seuran toiminta säilyi yhdistyspohjaisena yli vuosikymmenen, kunnes tarve uudenlaiselle toimintamuodolle nousi esiin. Kesällä 2008 perustettiin "FC Lahti Oy", jonka hoitoon ry:n jalkapalloliiketoiminta siirrettiin saman vuoden joulukuussa. FC Lahti ry. jäi toimimaan seuran taustayhdistykseksi. Osakeyhtiön ensimmäisen vaiheen osakeanti tuotti 250 000 euron pääoman. Osakkeita merkitsivät 32 henkilöä tai muuta tahoa, joiden joukossa olivat esimerkiksi Jari Litmanen, Joonas Kolkka, puheenjohtaja Urpo Karjalainen, toiminnanjohtaja Milko Marsala, ex-toiminnanjohtaja Jussi Lumio ja valmentaja Ilkka Mäkelä sekä FC Kuusysi.


title: FC Lahti

text: Johtohenkilöt


title: FC Lahti

text: FC Lahti ry.FC Lahti Oy


title: FC Lahti

text:
Ulkomaalaispelaajat ovat aina olleet osa FC Lahden kokoonpanoa. Vielä yhdelläkään kaudella joukkueen kokoonpano ei ole muodostunut puhtaasti kotimaisista jalkapalloilijoista. Tämä on tuonut uutta ja erilaista väriä lahtelaiseen jalkapallokulttuurin. Porin Jazzin 90-luvun alussa aloittama brasialaispelaajien palkkaamisbuumi näkyi myös FC Lahden pelaajistossa vielä vuosituhannen vaihteeseen asti. Myöhemmin ulkomaalaispelaajia on hankittu monipuolisemmin eri maista. Liigataipaleen ensimmäisinä vuosina joukkueessa pelasi määrällisesti paljon ulkomaalaisia, mutta on huomattava monen uran jääneen Lahdessa hyvin lyhyeksi.
FC Lahti saavutti vuonna 2008 historiansa ensimmäisen eurocup-paikan sijoituttuaan Veikkausliigassa kolmanneksi. Lahti osallistui siten kaudella 2009-2010 Eurooppa-liigan karsintoihin. Ensimmäisen karsintakierroksen vastustajat arvottiin 22. kesäkuuta 2009
. Sijoittettuna arvonnassa ollut Lahti sai vastustajakseen KS Dinamo Tiranan Albaniasta . Ensimmäinen osaottelu Lahdessa oli kotijoukkueen ja Jari Litmasen näytöstä. Lahti otti turvallisen tuntuisen kolmen maalin johdon toiseen osaotteluun, vaikka vastustaja onnistuikin tekemään vierasmaalin. Litmanen syötti kolme lahtelaisosumaa. Albanian ottelussa osat vaihtuivat ja Tirana oli niskan päällä, mutta ei lahtelaisten onneksi onnistunut maalinteossa kahta kertaa useammin. FC Lahti eteni toiselle kierrokselle.


title: FC Lahti

text: Toisen ja kolmannen kierroksen arvonnat suoritettiin yhdellä kertaa. Toisen kierroksen vastukseksi nostettiin slovenialainen ND Gorica ja mahdolliseksi kolmannen kierroksen vastustajaksi Club Brugge Belgiasta. Toinen kierros lähti käyntiin hieman takkuillen, kun Gorica vei avausottelun kotikentällään nimiinsä. Tasaväkisesti sujunut ottelu antoi kuitenkin FC Lahden joukkueelle uskoa otteluparin voittamiseen kotikentällä. Hiihtostadionilla nähtiinkin jopa Tirana-ottelua suvereenimpi kotijoukkueen näytös. Jari Litmanen räjäytti yleisön huutoon toisen puoliajan maalillaan, joka tasasi puntit kokonaistilanteessa. Rafaelin maali reilut 10 minuuttia ennen päätösvihellystä oli lopulta viimeinen naula slovenialaisten arkkuun, eivätkä vieraat kyenneet enää kunnon kiriin.


title: FC Lahti

text: Kolmannelle kierrokselle Lahti matkusti Belgiaan. Lahti hiljensi heti ottelun alussa kotiyleisön, kun Janne Moilanen puski vierasjoukkueen johtoon kulmapotkusta. Brugge osoitti kovuutensa iskemällä kahdesti vielä ensimmäisen puoliajan aikana, mutta Eero Korten maali toi Lahden vielä tasoihin. Lopulta Brugge rankaisi vielä kerran Jonathan Blondelin lisäaikamaalilla, joka jätti hieman karvaan sivumaun muuten loistavaan esitykseen. Kaksi tehtyä vierasmaalia antoi kuitenkin kohtalaiset lähtökohdat ratkaisevaan kotiotteluun.


title: FC Lahti

text:
Loppuunmyydyllä Lahden Stadionilla ennakkosuosikkina otteluun lähtenyt Brugge hallitsi tapahtumia ottelun alkupuolella, mutta ei onnistunut puolittaisista paikoistaan tekemään maaleja. Toisen puoliajan loppua kohden Lahti lisäsi voimaa hyökkäykseen ja alkoi saada tilanteita vastustajan päätyyn. Paras paikka rakentui Jukka Vanniselle, joka epäonnistui laukauksessaan. Lahden painostuksen keskellä Brugge sai vastahyökkäyksensä päätteksi kulmapotkun, jonka jälkitilanteesta pallo löysi tiensä Lahden verkkoon. Lahti ei kuitenkaan luovuttanut ja sai yhä paremmin peliä haltuunsa. Konsta Hietasen lähettämä ja Rafaelin ohi päästämä pystysyöttö löysi 87. minuutilla Vannisen, joka viimeisteli otteun loppulukemiksi 1-1. Lahti painosti viimeiset minuutit, ja Drilon Shala pääsi vielä lisäajalla puskemaan viidestä metristä, mutta pallo leijaili vain niukasti yli Brugge-maalin. Belgialaiset jatkoivat vaivoin Eurooppa-liigan pudotuspelikierroksellepäivitetty 17.12.2018
Mukana ovat vain Veikkausliigan tai Ykkösen osumat.


title: Gregory Peck

text: Eldred Gregory Peck (5. huhtikuuta 1916 La Jolla, Kalifornia, Yhdysvallat – 12. kesäkuuta 2003 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä.


title: Gregory Peck

text: Peck syntyi La Jollassa, Kaliforniassa 5. huhtikuuta 1916. Peckin vanhemmat erosivat hänen ollessaan viisivuotias, ja Peckin isoäiti otti huolehtiakseen hänen kasvatuksestaan. Peck lähetettiin kymmenvuotiaana Los Angelesiin katoliseen sotilaskouluun. Hän kävi San Diegon high schoolia. Valmistuttuaan Peck meni San Diegon valtionyliopistoon, mutta lopetti opinnot vuoden päästä. Peck työskenteli lyhyen ajan öljy-yhtiön rekankuljettajana. Vuonna 1936 hän kirjautui Kalifornian yliopistoon Berkeleyyn suorittamaan lääketieteen valmistavia opintoja. Hänen pääaineensa oli englannin kieli, ja hän souti yliopiston joukkueessa. Viimeisenä opiskeluvuotenaan Peck esiintyi yliopiston Little Theaterin viidessä näytelmässä.


title: Gregory Peck

text: Valmistuttuaan yliopistosta Peck lakkasi käyttämästä etunimeään "Eldred" ja muutti vuonna 1939 New Yorkiin opiskellakseen Neighborhood Playhousessa. Peck oli usein varaton ja nukkui toisinaan Central Parkissa. Hän työskenteli vuoden 1939 maailmannäyttelyssä sekä NBC-televisioaseman kiertokäyntioppaana.


title: Gregory Peck

text: Peckin ensiesiintyminen Broadwaylla tapahtui vuonna 1942 Emlyn Williamsin "Morning Starin" pääosassa. Peck oli vapautettu asepalveluksesta tanssiopetuksessa saamansa selkävaivan johdosta. Sota-aikana hänellä olikin useita näyttelijänrooleja.


title: Gregory Peck

text:
Peckin ensimmäinen elokuva oli vuonna 1944 ilmestynyt "Kunnian päivät". Peck asetettiin viidesti ehdolle parhaan pääosanesittäjän Oscarista, joista neljä ehdokkuutta tuli hänen elokuvauransa viitenä ensimmäisenä vuonna: elokuvista "Taivasten valtakunnan avaimet" (1944), "Elämän kevät" (1946), "Hiljainen sopimus" (1947) ja "Ilmojen kotkat" (1949).
Peck voitti Oscarin viidennestä ehdokkuudestaan vuonna 1962, Atticus Finchin roolista Harper Leen romaaniin perustuvassa elokuvassa "Kuin surmaisi satakielen" ("To Kill a Mockingbird"). Roolihenkilö oli lamakauden asianajaja ja yksinhuoltaja. Etelävaltioiden kansalaisoikeusliikkeen kiihkeimpänä kautena vuonna 1962 julkaistun elokuvan on sanottu olleen Peckin suosikki. Vuonna 2003 Yhdysvaltain elokuvainstituutti nimesi Atticus Finchin parhaaksi elokuvasankariksi viimeisen sadan vuoden aikana. Peckin muita suosittuja elokuvia oli Loma Roomassa ("Roman Holiday"), jossa hän esiintyi toimittajana yhdessä Audrey Hepburnin kanssa Hepburnin voittaessa Oscarin ensimmäisestä suuresta elokuvaroolistaan.


title: Gregory Peck

text: Vuonna 1947 Peck allekirjoitti epäamerikkalaista toimintaa elokuvateollisuudessa tutkinutta komiteaa moittivan kirjeen, jonka johdosta useat Hollywoodin henkilöt joutuivat mustalle listalle. Peck vastusti Vietnamin sotaa, vaikkakin tuki Vietnamissa taistelevaa poikaansa Stepheniä. Vuonna 1972 Peck tuotti Philip Berriganin näytelmän "The Trial of the Catonsville Nine" elokuvaversion, joka käsitteli ryhmää siviilivastarinnasta syytettyjä Vietnamin sodan vastustajia.


title: Gregory Peck

text: 1980-luvulla Peck esiintyi television minisarjassa "The Blue and the Gray" Abraham Lincolnin roolissa. Hän esiintyi myös tositapahtumiin perustuvassa televisioelokuvassa "The Scarlet and The Black", jossa hän esitti Vatikaanissa asuvaa katolista pappia, joka salakuljetti juutalaisia ja muita pakolaisia natsien valtaamilta alueilta toisen maailmansodan aikana.


title: Gregory Peck

text: Gregory Peckillä on tähti Hollywood Walk of Famella 6100 Hollywood Bulevardilla. Vuonna 1979 hänet palkittiin ansioistaan lännenelokuvissa National Cowboy & Western Heritage Museumissa Oklahoma Cityssä, Oklahomassa.


title: Gregory Peck

text: Peck vetäytyi aktiivisesta elokuvienteosta eläkkeelle 1990-luvun alussa. Peckille myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1989.


title: Gregory Peck

text: Peckin suvussa oli irlantilais-englantilais-skotlantilaisia katolilaisia. Peck oli Yhdysvaltain demokraattisen puolueen pitkäikäinen tukija.


title: Gregory Peck

text: Peck perusti University College Dublin elokuvakoulun Irlantiin ja toimi lyhyen aikaa Yhdysvaltain syöpäyhdistyksen puheenjohtajana. Kuten Cary Grant ennen häntä, Peck vietti viimeiset vuotensa kiertämällä ympäri maailmaa erilaisissa tilaisuuksissa, joissa hän näytti otteita elokuvistaan, muisteli elämäänsä ja vastasi yleisön kysymyksiin.


title: Gregory Peck

text: Gregory Peck oli naimisissa 1942–1954 suomalaissukuisen Greta Kukkosen kanssa, ja häntä kutsuttiinkin lempinimellä "suomalaisten vävypoika". Peck vieraili Suomessa tammikuussa 1953. Pariskunta sai kolme poikaa: Jonathan, Stephen ja Carey.


title: Gregory Peck

text: Peckin kaksipäiväinen vierailu Helsingissä tammikuussa 1953 oli aikansa suuri mediatapahtuma. Jo Helsinki-Vantaan lentoasemalla häntä oli vastassa lehtimiesten lisäksi suuri ihailijajoukko. Ensimmäisen vierailupäivän iltana Peck osallistui Suomen ensi-iltaan tulleen "Kilimanjaron lumet" -elokuvan kutsuvierasnäytäntöön, jossa häntä haastatteli Yleisradioon kreivi Carl-Erik Creutz. Peckin suomalaissyntyinen vaimo ei saapunut miehensä kanssa vanhaan kotimaahansa, mitä tosin ei enemmälti ihmetelty. Myöhemmin ilmeni, että Greta ja Gregory Peckin avioliitto oli vierailun aikana viimeisillään.


title: Gregory Peck

text: Peck kuoli nukkuessaan 87-vuotiaana 12. kesäkuuta 2003 Los Angelesissa. Peckin muistoa jäivät kunnioittamaan hänen toinen vaimonsa Veronique Passani, heidän kaksi lastaan sekä kaksi lasta edellisestä avioliitosta. Peckin vanhin poika Jonathan oli tehnyt itsemurhan vuonna 1975.


title: Emajoki

text: Emajoki () on itäisessä Virossa virtaava 101 km:n pituinen joki. Se Viron toiseksi suurimmasta järvestä Võrtsjärvestä Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalta ja laskee kohti itää Viron suurimpaan järveen Peipsijärveen.


title: Emajoki

text: Emajoki virtaa hitaasti ja mutkitellen läpi Tartumaan Tarton kaupungin halkaisten. Korkeusero koko joen matkalla Võrtsjärven ja Peipsijärven välillä on vain 3,6 metriä. Pian Võrtsjärven jälkeen jokeen yhtyy pohjoisesta tuleva Pedja jõgi Alam-Pedjan luonnonsuojelualueen kohdalla. Emajoki virtaa halki laajan suoalueen, joka päättyy vasta lähempänä Tarttoa. Toinen suoalue alkaa ennen Peipsijärveä, ja sen alkupuolella Emajokeen yhtyy etelästä Ahjajoki. Lisäksi Emajoella on lukuisia pienempiä sivujokia.


title: Emajoki

text: Emajoki on navigoitavissa koko pituudeltaan. Joella liikennöi linjalaivoja ja siellä harrastetaan kanoottiretkeilyä. Joki on ruovikkoinen ja sitä luonnehtivat ulpukka- ja lummekasvustot, mutta siinä on myös uimiseen sopivia hiekkarantoja.


title: Pilli

text: Pilli tai vihellyspilli on musiikki-instrumentti, joka tuottaa vain yhden sävelen, yleensä korkean vihellyksen. Ääni syntyy kun pilliin puhalletaan ja ilmavirta pakotetaan pillin läpi.


title: Pilli

text: Pillejä käytetään lähinnä merkinantoon. Pillejä on monenlaisia kuten poliisin ja erotuomarin pillit tai suuremmat junan pilli ja laivan höyrypilli. Pilli sinällään ei ole kovin "musikaalinen", koska pelkällä yhdellä pillillä ei voi tuottaa melodiaa. Kuitenkin esimerkiksi uruissa useat pillit ja pillistöt mahdollistavat musiikin.


title: Pilli

text: Maailman kuuluisimmat pillimallit ovat jalkapallotuomareiden käyttämä Fox 40 ja jääkiekkotuomareiden Acme Whistles.


title: Pilli

text: Sormipilli on pilli, jota käyttävät pääasiassa erotuomarit. Sormipillissä on metalli- tai muovikahvat, joiden avulla pilliä pidellään etu- ja keskisormin. Muovipillejä käytetään yleensä pienenmissä tiloissa (esim. salibandy tai koripallo), kun metallipillejä käytetään esimerkiksi jääkiekossa tai amerikkalaisessa jalkapallossa.


title: Vasta-aine

text:
Vasta-aineet eli immunoglobuliinit (Ig) ovat immuunijärjestelmään kuuluvia liukoisia glykoproteiineja, joiden avulla elimistö tunnistaa vieraita organismeja tai niiden osia. Jokainen vasta-aine tunnistaa tietyn antigeenin. Vasta-aineita syntetisoivat ja erittävät plasmasoluiksi muuntuneet immuunijärjestelmän B-lymfosyytit eli B-solut. Vasta-aineen esiasteet toimivat B-solujen reseptoreina. Aktivoituessaan B-solu alkaa tuottaa ja erittää reseptorinsa kaltaisia vasta-aineita.
Vasta-aineiden tuotanto on liukoisen puolustusjärjestelmän päätehtävä.


title: Vasta-aine

text: Virheellisesti toimivat vasta-aineet reagoivat elimistön omien kudosten soluihin. Yhdessä virheellisesti toimivien imusolujen kanssa virheelliset vasta-aineet aiheuttavat autoimmuunisairauksia, kuten diabetestä ja nivelreumaa.


title: Vasta-aine

text: Immunoglobuliinit ovat Y:n muotoisia proteiineja, jotka koostuvat neljästä polypeptidiketjusta: kahdesta identtisestä kevytketjusta ja kahdesta identtisestä raskasketjusta, jotka kiinnittyvät toisiinsa rikkisilloilla. Vasta-aine voi koostua yhdestä tai useammasta immunoglobuliinista.


title: Vasta-aine

text: Sekä raskasketjuissa että kevytketjuissa on yksi variaabeli domeeni. Kevytketjussa on lisäksi yksi vakiodomeeni ja raskasketjussa kolme. Variaabelit domeenit vastaavat antigeenien tunnistuksesta. Niiden monimuotoisuus selittää myös sen, miten on mahdollista, että immunoglobuliinit ovat spesifisiä, mutta elimistö pystyy kuitenkin tunnistamaan lukuisan määrän vieraita partikkeleita.


title: Vasta-aine

text: Kevytketjut koostuvat variaabelista domeenista (V), vakiodomeenista (C) ja nämä J-segmentistä (joining, liittävä). J-segmentti koodaa 13 aminohapon aluetta kevytketjussa. Kevytketjujen geeniperheitä on kaksi, κ ja λ.


title: Vasta-aine

text: Ihmisen perimän κ-perheessä on 76 eri variaabelia geeniä, 5 eri J-segmenttiä, ja 1 vakiogeeni. λ-perheessä on noin 300 variaabelia geeniä, ja noin 6 JC-geeniparia.


title: Vasta-aine

text: Raskasketjut muodostuvat pääasiassa variaabelista domeenista (V) ja kolmesta vakiodomeenista (C). Näiden välissä on lisäksi J-segmentti ja D-segmentti (diversity, monipuolisuus).


title: Vasta-aine

text: Immunoglobuliinit jaetaan isotyyppeihin (luokkiin) niiden raskasketjujen vakiodomeenien mukaan. Isotyyppejä on viisi: IgG, IgA, IgM, IgD ja IgE. Näitä vastaavat raskasketjut ovat γ, α, μ, δ ja ε.


title: Vasta-aine

text: IgG on immunoglobuliineista yleisin. Se esiintyy monomeerisenä. IgG voi kulkeutua istukan läpi ja suojella sikiötä, kun sen oma immuunijärjestelmä ei vielä ole kehittynyt.


title: Vasta-aine

text: Lymfosyytit ilmentävät yleensä vain yhtä isotyyppiä kerrallaan, mutta joissain tapauksissa solun isotyyppi saattaa muuttua solunjakautumisen yhteydessä.


title: Vasta-aine

text: Nisäkkäät voivat tuottaa 10–10 erilaista vasta-ainemolekyyliä. Geneettinen monimuotoisuus selittää tästä vain murto-osan.


title: Vasta-aine

text: V- D- ja J-geenisekvenssien päissä on konservoituneita nukleotidisekvenssejä, joiden kohdalta geenisegmentit yhdistetään. Yhdistämisen yhteydessä entsyymit poistavat ja lisäävät nukleotideja yhdistymiskohtaan, mikä luo vaihtelua vasta-aineisiin. VJ-yhdistymiskohta on osa antigeeniä sitovaa kohtaa ja osallistuu kontaktien luomiseen kevyt- ja raskasketjun välillä. (Jos lisättyjen nukleotidien määrä ei ole jaettu kolmella, geenin lukukehys muuttuu ja geeniä ei voi ekspressoida.)


title: Vasta-aine

text: Vasta-aineiden monimuotoisuuden takana on myös somaattisia mutaatioita, joita tapahtuu B-solujen klonaalisen lisääntymisen yhteydessä. Somaattinen mutaatio kohdistuu joka 1000:een DNA:n emäkseen. Somaattisen mutaation ansiosta puolet alkuperäisen solun jälkeläisistä kantaa mutaatiota.


title: Koka

text: Koka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Savanni

text: Savanni on trooppinen kasvillisuusvyöhyke . Se on ilmastoltaan mielenkiintoinen, koska siellä vuorottelevat Kuiva- ja sadekausi . Tämän takia kasvillisuus on niin sanotusti kuivakaudelle sopeutuvaa. Eniten sataa kesällä. Sadekaudella on ukkossateita, jotka aiheuttavat monesti tulvia. Savannin kuiva kausi kestää yli kymmenen viikkoa, mutta alle 7,5 kuukautta.


title: Savanni

text: Savanneja esiintyy tropiikissa aavikoiden ja sademetsien välissä. Päiväntasaajalla on yleensä sademetsää, mutta Itä-Afrikassa savannia on myös päiväntasaajalla, sillä alue on ylänköä eikä sademetsä siksi menesty. Sademäärä vaihtelee 250–2 000 millimetrin välillä. Savannilla on puita yleensä 10–49 prosentilla maa-alasta.


title: Savanni

text: Tyypillisellä savannilla ruohomaastossa kasvaa harvakseltaan akaasiapuita, mutta on myös metsäsavanneja ja ruohosavanneja ja kaikkea siltä väliltä. Kuivina kausina puut ja pensaat pudottavat lehtensä ja ruoho kuihtuu. Savannia sanotaan sademetsän ja aron väliseksi siirtymäalueeksi.


title: Savanni

text: Sana "savanni" on alkujaan peräisin Amerikasta, Karibian saariston alkuperäisasukkaiden tainojen sanastosta. Se on merkinnyt lämpimien seutujen puutonta, heinää kasvavaa aluetta, mutta siirtynyt myöhemmin tarkoittamaan myös monenlaista vähäpuustoista maata, joka kuitenkaan ei vielä ole metsää.Angola on tyypillinen savannimaa Afrikassa.


title: Savanni

text: Savannia voi olla jopa 2 000 metrin korkeudessa, mutta tavallisempaa se on alle 1 000 metrissä.Kostealla savannilla voi kasvaa ainavihantia puita. Puolikosteilla ja kuivilla savanneilla hallitsee ruohokasvillisuus. Kuiva metsä on harvapuista metsää, jossa kasvaa ruohoa. Kuivaa metsää kasvaa varsinkin savannien ja monsuunialueiden välimaastossa.Savannit voidaan jakaa myös seuraavasti:


title: Savanni

text: Savannien eläimistö on erittäin monipuolista. Savannien yleisimmät eläimet ovat suuria kasvinsyöjiä ja lihansyöjiä.


title: Evita

text: Evita voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pave Maijanen

text: Pekka Juhani ”Pave” Maijanen (s. 3. syyskuuta 1950 Lappeenranta) on suomalainen muusikko, joka on uransa aikana toiminut laulajana, lauluntekijänä, basistina, kosketinsoittajana, rumpalina, kitaristina ja tuottajana. Soolouransa lisäksi Maijanen tunnetaan varsinkin Royalsista, Rock’n’Roll Bandistä, Pepe & Paradisesta ja myös Dingon ja Hurriganesin kosketinsoittaja-tuottajana. Maijasen ensimmäinen työ tuottajana oli Wigwamin "Nuclear Nightclub" -albumi. Maijasen omia menestyskappaleita ovat muun muassa ”Lähtisitkö”, ”Jano”, ”Elämän nälkä”, ”Ikävä” ja ”Sirkus saapuu tivoliin”. Maijanen edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1992 kappaleella "Yamma Yamma". Maijaselle myönnettiin vuonna 2012 Iskelmä-Finlandia-palkinto, ja 2015 hän oli mukana "Vain elämää" -televisiosarjan 4. tuotantokaudella.


title: Pave Maijanen

text: Maijanen sai kuusivuotiaana ensimmäisen instrumenttinsa, huuliharpun, ja soitti sillä ensimmäiset esiintymisensä. Ensimmäinen yhtye oli vuonna 1964 Top Cats, mihin häntä pyydettiin rumpaliksi. Hän lainasi harjoitteluun rummut Lappeenrannan kasarmin soittokunnasta. Ours-yhtyeessä hän soitti aluksi rumpuja, myöhemmin kitaraa sekä sähköurkuja. Yhtye esiintyi jo laajemmin muun muassa Helsingissä sekä osallistui Tampereella rockin SM-kisoihin. Maijanen oli rumpalina seuranneessa Kopet-yhtyeessä, joka pääsi ammattimaiselle ohjelmatoimistolle. Yhtye voitti rockin SM-kilpailun Vaasan kesä -tapahtumassa ja esiintyi muun muassa Lappeenrannan alueradion lähetyksissä. 1969 Maijanen haki opiskelijaksi Helsingin yliopiston voimistelulaitokseen, minne hän ei päässyt. Hän pelasi tähän aikaan aktiivisesti jääkiekkoa Suomen sarja -tasolla.


title: Pave Maijanen

text: Hessu Hietanen sekä rumpali Rauli Puumalainen pyysivät Maijasta liittymään Johnny Liebkindin taustayhtyeeseen kitaristiksi kesäkiertueen päätyttyä sen siirtyessä Kristianin taustayhtyeeksi, jonka nimeksi tuli Mielikummitus. Maijanen levytti Kristianin kokoonpanossa singlen "Aquarius"/"Never My Lover". Seuraava yhtye oli Matti Sarapaltion johtama Smokings. Tässä yhtyeessä Maijanen on kertonut oppineensa sovitusten tekemisen ja merkityksen Tuomo Tanskan opastamana.


title: Pave Maijanen

text: Muusikon ura jatkui Pepe & Paradise -yhtyeen basistina, mihin häntä suositteli yhtyeen kosketinsoittajaksi siirtynyt Pedro Hietanen. Tätä aikaa Maijanen on kuvannut erittäin merkittäväksi kehittymisessään muusikkona Markku Johanssonin mutta myös koko yhtyeen vaikutuksesta. 1973 hän lähti Paradisesta suorittamaan asevelvollisuutensa. Dave Lindholm ja Janne Ödner tutustuttivat hänet rumpali Affe Forsmaniin. Forsmanin ja Ödnerin kanssa hän suunnitteli kokoonpanoa. He soittavat Maijasen ”Fever”-singlellä.


title: Pave Maijanen

text: Maijanen toimi solistina muun muassa kitaristi Albert Järvisen albumeilla. Maijasen oma ensimmäinen soolosingle ”Fever” ilmestyi vuonna 1974. Tämän jälkeen seurasi Rock’n’Roll Band, joka hajosi nopeasti eri käsityksiin musiikin suunnasta ja tyylistä. Maijasesta tuli seuraavaksi Royals-yhtyeen laulaja-basisti. Siinä hän sävelsi ensimmäiset kappaleensa itsenäisesti. Sanoitukset teki Jim Pembroke ja kappaleet tulivat albumille Out.


title: Pave Maijanen

text: Maijanen aloitti tuottajana 1975 Wigwamin "Nuclear Nightclub" -albumilla. Tässä hän oli tuohon aikaan harvinaisesti mukana yhtyeen harjoituksissa. Muita tuotantoja olivat muiden muassa Dead End 5, Rock’n’Roll Band sekä Jimi Sumén. Lisäksi hän teki sovituksia sekä lauloi taustoja eri yhtyeille ja artisteille. 1980-luvulla hän tuotti muun muassa Hurriganesin viimeisimmät albumit sekä suositun Dingon levyt. Toisinaan Maijasta on kutsuttu myös ”kuudenneksi Dingoksi”, sillä hän oli aktiivisesti mukana Dingon toiminnassa 1980-luvulla.


title: Pave Maijanen

text: 1980-luvun alussa Maijanen perusti yhtyeen Pave’s Mistakes, joka julkaisi kaksi albumia. Jälkimmäisellä levyllä "Pidä huolta" Pave sävelsi, sanoitti ja tulkitsi ensimmäiset suomenkieliset levytyksensä. Levyn otsikkokappaleesta tuli vuoden 1981 suurimpia hittejä.


title: Pave Maijanen

text: Ensimmäinen pelkästään Maijasen omaa nimeä kantava sooloalbumi "Tanssivat kengät" ilmestyi vuonna 1983, sisältäen muun muassa edellisenä vuonna julkaistun disco-funk-hitin ”Aiaiai”. Koko 1980-luvun ajan Pave on soololevyillään levyttänyt suomenkielistä rock- ja popmusiikkia. Maijanen teki laulunsa yleensä itse, usein salanimellä Maija Paavonen. Myös Hector teki Paven levyille sanoituksia. 1980-luvun puolessavälissä Pave Maijasen sooloura oli suosituimmillaan. Albumit "Maijanen" (1984) ja "Palava sydän" (1985) myivät timanttilevyyn oikeuttavan määrän ja "Maailman tuulet" (1987) kultaa. Maijasen hittejä olivat muun muassa ”Lähtisitkö”, ”Jano”, ”Joki ja meri”, ”Elämän nälkä” ja ”Ikävä”. Englanninkielisen "Would You" -levyn hän teki vuonna 1987 käyttäen MAYA-nimeä.


title: Pave Maijanen

text: 1990-luvulla Paven ura lähti laskusuuntaan. Albumit eivät myyneet enää entiseen tapaan ja suurena iskuna tuli viimeinen sija vuoden 1992 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Yamma Yamma”. Oman soolouransa hiljaiselon aikana hän toimi muun muassa kosketinsoittajana Dingon paluukonserteissa vuosina 1993–1994 ja soitti kaikki kosketinsoitinosuudet Dingon albumilla "Via Finlandia". Vuosikymmenen lopulla Pave palasi takaisin parrasvaloihin, kun hänen, Kirkan, Hectorin ja Pepe Willbergin Mestarit Areenalla -ryhmä esiintyi loppuunmyydyille jäähalleille ja järjesti ensimmäisenä suomalaisena esiintyjänä oman konsertin Helsingin Olympiastadionilla. Oman uuden soolouran luominen Mestarit Areenalla -projektin jälkeen tyrehtyi kuitenkin nopeasti.


title: Pave Maijanen

text: Maijanen on tehnyt musiikkia myös televisioon. Hän on laulanut tunnusmusiikit muun muassa piirrossarjoihin "Ankronikka" sekä "Nalle Puhin uudet seikkailut". Maijasen salanimiä musiikintekijänä ovat olleet Paavo Maijanen ja Maija Paavonen (tai M. Paavonen).


title: Pave Maijanen

text: Kesäkuussa 2014 Maijaselle myönnettiin taiteilijaeläke. Hän on jatkanut konsertointia Polaris-jousikvartetin kanssa sekä Silvennoinen & Maijanen Band -kokonpanossa.


title: Pave Maijanen

text: Pave Maijanen on naimisissa Liisa Maijasen kanssa, ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Pave Maijanen on aktiivinen veteraanijääkiekkoilija.


title: Ávila (maakunta)

text: Ávila on maakunta Keski-Espanjassa Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen eteläosassa. Sen rajanaapureita ovat Toledon, Cáceresin, Salamancan, Valladolidin, Segovian ja Madridin maakunnat.


title: Ávila (maakunta)

text: Maakunnan asukasluku on 160 700 (vuonna 2017) ja pinta-ala 8 050 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Ávila.


title: Kiivi (hedelmä)

text: Kiivi on yleisnimi laikkuköynnösten sukuun kuuluvien kasvien hedelmälle. Yleisin kiivi on kiiviköynnöksen ("Actinidia deliciosa") hedelmä, joka on hieman kananmunaa isompi ruskea, sisältä vihreä hedelmä. Se on soikea, ja sitä ympäröi ohut karvainen kuori. Erittäin makea hedelmäliha on helakanvihreä lukuun ottamatta ydinosaa, jossa se on valkoista. Siemenet ovat pieniä ja hennosti purppuranvärisiä, ja ne ympäröivät valkeaa hedelmälihaa.


title: Kiivi (hedelmä)

text: Kiivi on alkujaan lähtöisin Kiinasta. Sieltä kasvin siemenet toi vuonna 1906 Uuteen-Seelantiin Isabel Fraser, joka Wanganui Girls' Collegen rehtorin ominaisuudessa kävi tutustumassa kiinalaiseen koululaitokseen. Siemenet istutti puutarhuri Alexander Allison, ja vasta 1910 köynnöksistä saatiin ensimmäiset hedelmät. Hayward Wright kehitti 1930-luvulla "Hayward"-lajikkeen, jonka pohjalta vähitellen alkoi lajin kaupallinen tuotanto 1940-luvulla. Uudesta-Seelannista hedelmät tuotiin Eurooppaan, missä niitä on saanut vasta 1970-luvulta lähtien. Nimi juontaa juurensa Uuden-Seelannin kansallislintuun kiiviin. Hedelmän pinta muistuttaa linnun höyheniä. Hedelmä tunnettiin Suomessa ennen myös nimellä "kiinankarviainen" (käännetty vanhasta englanninkielisestä nimestä "Chinese gooseberry").


title: Kiivi (hedelmä)

text: Laikkuköynnöksiin kuuluu 94 lajia, joista seitsemää viljellään niiden hedelmien takia.


title: Kiivi (hedelmä)

text: Kiivi sisältää runsaasti C-vitamiinia, yhdestä kiivi-hedelmästä saa riittävän päiväannoksen C-vitamiinia . Kiivi on myös hyvä K-vitamiinin ja kohtalaisen hyvä E-vitamiinin lähde. Kivennäisaineista kiivissä on merkittävinä pitoisuuksina kaliumia ja kuparia. Runsaan ravintokuitupitoisuuden takia kiivillä saattaa olla laksatiivisia vaikutuksia. Kiivi sisältää myös runsaasti allergeeneja. Jotkut koivuallergikot voivat koivun lisäksi saada oireita muun muassa kiiveistä.


title: Kiivi (hedelmä)

text: Fineli: Kiivin ravintosisältö


title: Perón

text: Perón on seuraavien tunnettujen henkilöiden nimi:


title: Burgos (maakunta)

text: Burgos on maakunta pohjoisessa Espanjassa Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen koillisosassa. Sen rajanaapureita ovat Palencian, Cantabrian, Biskajan, Álavan, La Riojan, Sorian, Segovian ja Valladolidin maakunnat.


title: Burgos (maakunta)

text: Burgosin pinta-ala on 14 269 neliökilometriä


title: Burgos (maakunta)

text: Maakunnan tärkeimmät joet ovat Ebro ja Duero. Duero virtaa maakunnan eteläosassa, ja sen ympärillä sijaitsee erinomaisia viininviljelysmaita. Maakunnan kaakkois- ja pohjoisosat ovat vuoristoisia.


title: Cuenca (maakunta)

text: Cuenca on maakunta keskisessä Espanjassa Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen itäosassa. Sen rajanaapureita ovat Valencian, Albaceten, Ciudad Realin, Toledon, Madridin, Guadalajaran ja Teruelin maakunnat.


title: Cuenca (maakunta)

text: Vuonna 2017 Cuencan väkiluku oli 198 718. Maakunnan pinta-ala on 17 141 neliökilometriä. Lähes neljännes väestöstä asuu pääkaupungissa Cuencassa. Maakunnassa on yhteensä 238 kuntaa.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Johannes (siviilinimeltään Johannes Wilho Rinne, 16. elokuuta 1923 Turku – 1. heinäkuuta 2010 Turku) oli Suomen ortodoksisen kirkkokunnan arkkipiispa vuosina 1987–2001. Eläkkeelle siirryttyään hän sai Konstantinopolin Ekumeeniselta patriarkalta Nikean metropoliitan ja Bithynian eksarkin korkean arvon.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Johannes Wilho Rinteen vanhemmat olivat tullipäällysmies Fredrik Wilhelm Rinne ja Aina Rauha Lindgren-Toivonen. Hän kävi koulunsa Turussa ja kirjoitti ylioppilaaksi Turun klassillisesta lukiosta vuonna 1942. Hän suoritti Åbo Akademissa teologian kandidaatin tutkinnon vuonna 1948. Samana vuonna hän siirtyi opiskelemaan Englantiin anglikaaniseen St. John's Collegeen, Durhamin yliopistoon, noin vuodeksi. Teologian lisensiaattitutkinnon hän suoritti syksyllä 1952. Vuosina 1952–1953 hän oli stipendiaattina Yhdysvalloissa ja suoritti Master of Theology -tutkinnon New Yorkissa vuonna 1953.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Opintojensa ohessa Rinne toimi opettajana. Englannista palattuaan hän meni Paraisten ruotsinkielisen yhteiskoulun opettajaksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1951 asti. Auskultointi kouluvirkoja varten tapahtui lukuvuonna 1951–1952 Turun ruotsalaisessa normaalilyseossa. Vuosina 1953–1966 hän toimi opettajana ja rehtorina eri puolilla Suomea: ensin opettajana Lahdessa Kannaksen yhteiskoulussa 1953–1954 ja sen jälkeen Kittilän yhteislyseossa, jonka rehtorina hän toimi vuodet 1954–1962. Joensuun normaalilyseossa hän toimi vuodesta 1962 ja Turun klassillisessa lyseossa vuodesta 1963.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: 1950-luvun lopulla Rinne opiskeli Helsingin yliopistossa psykologiaa ja kasvatustieteitä. Åbo Akademissa hän toimi 1960-luvun alussa erilaisissa tehtävissä. Vuonna 1966 hän väitteli teologian tohtoriksi aiheenaan anglikaanisen arkkipiispa William Templen näkemys Jumalan valtakunnasta. Väitöskirja on englanninkielinen, eikä sitä ole käännetty suomeksi.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Vuonna 1966 hän kääntyi luterilaisesta ortodoksiksi ja siirtyi jatkamaan opiskelujaan Kreikkaan Tessalonikin Aristoteleen yliopistoon, jossa hän teki vuonna 1971 toisen väitöskirjan kreikan kielellä. Väitöskirja on käännetty myös suomeksi nimellä "Ykseyden ja yhdenmukaisuuden suhde kirkossa ekumeenisten synodien valossa".


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Ortodoksiksi kääntymistä seuranneena vuonna 1967 Johannes Rinne vihittiin Konstantinopolissa diakoniksi, ja saman vuoden syksyllä hänet liitettiin Kreikassa Patmoksen saarella sijaitsevan Johanneksen luostarin veljestöön ja vihittiin munkiksi ja papiksi. Hän sai myös arkkimandriitan arvon, jota ei tuolloin ollut Suomessa kenelläkään toisella munkilla. Palattuaan Suomeen Johannes toimi Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvoston päätoimittajana ja sihteerinä 1968–1969, sen jälkeen päätoimittajuus jatkui vuoteen 1979.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Vuonna 1969 arkkimandriitta Johannes valittiin apulaispiispaksi virkanimikkeellä Lapin piispa. Samana vuonna hän hoiti ensin viransijaisena ja piispa Aleksanterin kuoltua virkaa tekevänä myös Helsingin piispan virkaa noin vuoden ajan. Helsingin ortodoksisen hiippakunnan piispaksi hänet valittiin vuonna 1970 ja vuonna 1972 hänelle myönnettiin Helsingin metropoliitan arvo. Tuolloin Suomen ortodoksiset hiippakunnat korotettiin metropoliittakunniksi. Helsingin metropoliitan tehtävää hän hoiti arkkipiispaksi valintaansa asti.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Suomen ortodoksisen kirkkokunnan arkkipiispana hän toimi vuodet 1987–2001. Johanneksen aika oli Suomen ortodoksisessa kirkossa sisäisen vahvistumisen ja pienoisen kasvun aikaa. Johannes toimi Viron ortodoksisen kirkon vt. arkkipiispana 1990-luvun lopulla, kun osa Viron seurakunnista siirtyi Moskovan patriarkaatista Konstantinopolin patriarkaatin alaisuuteen. Eläkkeelle siirryttyään hän sai arvonimekseen harvinaisen Nikean metropoliitan arvon. Tässä tehtävässä hän osallistui muun muassa ensimmäistä kertaa suomalaisena piispana Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin työskentelyyn. Jäätyään eläkkeelle hän muutti synnyinkaupunkiinsa Turkuun, jossa hän kuoli 1. heinäkuuta 2010.


title: Johannes (arkkipiispa)

text: Kirkollisten tehtäviensä ohessa metropoliitta Johannes toimi eri yliopistoissa (Åbo Akademi, Helsingin yliopisto, Joensuun yliopisto) assistenttina sekä virkaatekevänä professorina ja dosenttina. Häntä pidettiin ortodoksisen kanonisen perinteen johtavana asiantuntijana Suomessa. Johannes vihittiin teologian kunniatohtoriksi vuonna 1972 Unkarissa, Debrecenin yliopistossa.


title: Johannes (arkkipiispa)

text:
Johannes sai monia merkittäviä kunniamerkkejä uransa aikana. Niistä tärkeimmät ovat:
Johanneksen kirjoituksia on julkaistu myös juhlakirjassa:


title: Granada (maakunta)

text: Granada on maakunta Andalusian itsehallintoalueen itäosassa Espanjan eteläosassa Välimeren rannalla. Sen rajanaapureita ovat Málagan, Córdoban, Jaénin, Albaceten, Murcian ja Almerían maakunnat.


title: Granada (maakunta)

text: Granadan pinta-ala on 12 647 neliökilometriä. Sen väkiluku on 912 938 (vuonna 2017) ja väestötiheys 73 asukasta neliökilometrillä. Noin 30 prosenttia väestöstä asuu maakunnan pääkaupungissa Granadassa. Maakunnassa on yhteensä 168 kuntaa.


title: Granada (maakunta)

text: Manner-Espanjan korkein vuori Mulhacén (3 481 metriä) sijaitsee Granadassa. Granada jakaa Sierra Nevadan kansallispuiston Almerían kanssa.


title: Granada (maakunta)

text: Nähtävyyksiä ovat Granadan maurilainen arkkitehtuuri ja erityisesti Alhambran palatsi. Talvisin vuoriston hiihtokeskuksissa lasketellaan.


title: Guadalajara (maakunta)

text: Guadalajara on maakunta keskisessä Espanjassa Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Cuencan, Madridin, Segovian, Sorian, Zaragozan ja Teruelin maakunnat.


title: Guadalajara (maakunta)

text: Guadalajaran väkiluku on 253 310 (vuonna 2017) ja pinta-ala 12 212 neliökilometriä. Lähes 40 prosenttia väestöstä asuu pääkaupungissa Guadalajarassa. Maakunnassa on yhteensä 288 kuntaa, joista yli kolme neljännestä on alle 200 asukkaan kyliä.


title: Guadalajara (maakunta)

text: Alueella sijaitsee Pastranan keskiaikainen kylä.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordin yliopisto on keskiajalla perustettu yliopisto Oxfordin kaupungissa Englannissa. Se on englanninkielisen maailman vanhin yliopisto. Oxford ja Cambridgen yliopisto, joita yhdessä kutsutaan joskus nimellä ”Oxbridge”, ovat kilpailleet veljellisesti vuosisatojen ajan. Molemmat kuuluvat myös niin sanottuun kultaiseen kolmioon.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordin yliopiston perustamispäivää ei tiedetä, mutta opetustoimintaa siellä on ollut ainakin vuodesta 1096. Kun Henrik II kielsi englantilaisia opiskelijoita opiskelemasta Pariisin yliopistossa 1167, Oxford alkoi kasvaa nopeasti. Yliopiston perustamisen jälkeen opiskelijoita alkoi saapua sekä maan pohjois- että eteläosista, mikä jakoi opiskelijat myös yliopiston sisällä. Samoin eri uskontokuntien edustajat, kuten anglikaanit, fransiskaanit, karmeliitat ja augustinolaiset, saapuivat Oxfordiin 1200-luvulla alkaen perustaa yhteisöjä ja rakentaa asuntoloita omille opiskelijoilleen. Rochesterin piispa laati kuitenkin ensimmäiset collegesäädökset, minkä jälkeen opiskelijat alkoivat siirtyä uskonnollisista yhdyskunnista collegeihin.


title: Oxfordin yliopisto

text: 1400-luvulla renessanssin vaikutukset alkoivat näkyä myös Oxfordissa esimerkiksi kreikan kielen opetuksen lisääntymisenä. Reformaatio katkaisi Englannin siteet katoliseen kirkkoon ja jatkaakseen ammatissaan monet uskontokuntaan kuuluneet opettajat joutuivat muuttamaan Manner-Eurooppaan. Renessanssi vaikutti myös opetustapojen muuttumiseen, kun keskiaikainen skolastiikka jäi uudenaikaisempien menetelmien jalkoihin.


title: Oxfordin yliopisto

text: 1800-luku merkitsi monia uudistuksia Oxfordissa: suulliset kuulustelut esimerkiksi korvattiin kirjallisilla pääsykokeilla ja yliopiston alaisuuteen perustettiin neljä naiscollegea – täyden opinto-oikeuden naiset saivat kuitenkin vasta vuonna 1920. 1900-luvun puolivälissä Oxfordiin saapui paljon Neuvostoliiton ja Natsi-Saksan vainoja paenneita akateemikkoja.


title: Oxfordin yliopisto

text: Vuoteen 1866 asti tutkinnon suorittajan piti olla anglikaanisen kirkon jäsen, muinaiskreikkaa tuli hallita vuoteen 1920 ja pakollinen latina poistettiin 1960.


title: Oxfordin yliopisto

text: Colleget ovat Oxfordin yliopiston toiminnan perusta. Kaikkien opettajien ja opiskelijoiden on oltava jonkun collegen tai niin sanotun ”permanent private hallin” (PPH) jäseniä. College ei ole pelkkä asuntola, vaan niillä on melko itsenäinen rooli ja vastuu perus- ja jatkotutkintoa suorittavista opiskelijoista. Jotkut colleget ottavat vain jatko-opiskelijoita. Permanent private halleista useat ovat sidoksissa kirkkoon ja vain miehille. College-rakenne on peräisin ajalta, jolloin yliopisto syntyi itsenäisten oppilaitosten yhteensulautumana. Opiskelijavalinnat ja tutkinnot suoritetaan kuitenkin koko yliopiston tasolla, ei omalle collegelle. Tyypillisessä collegessa on ruokasali illallisia varten, kappeli, kirjasto, baari, seniorien oleskeluhuone, jatko-opiskelijoiden oleskeluhuone, perustutkinto-opiskelijoiden oleskeluhuone, huoneet 200–400 perustutkinto-opiskelijalle sekä tilat collegen johtajalle ja muille opettajille. Rakennusten ikä vaihtelee keskiaikaisista erittäin moderneihin, mutta useimmissa collegeissa ne muodostavat nelikulmion jykevien porttien suojaaman sisäpihan ympärille.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordin virallinen johtaja on kansleri, jonka valitsee yliopistosta valmistuneista koostuva elin. Useimpien englantilaisten yliopistojen käytännön mukaisesti kansleri on Oxfordissakin lähinnä muodollinen johtaja, joka ei juurikaan osallistu yliopiston päivittäisten asioiden hoitamiseen. Varakansleri sen sijaan on "de facto" yliopiston hallinnon johtaja. Hänen alaisuudessaan työskentelee viisi pro-varakansleria, joilla on omat vastuualueensa. Yliopiston hallinnollisen elimen muodostaa erillinen konselji, joka koostuu varakanslerista, laitosten johtajista ja muista valituista jäsenistä. Korkeinta valtaa Oxfordissa käyttää kuitenkin erillinen parlamentti, joka koostuu 3 700 opetuksen ja hallinnon parissa työskentelevästä henkilöstä. Myös ylioppilaskunnalla on edustajansa parlamentissa.


title: Oxfordin yliopisto

text: Lukukautena 2005–2006 yliopiston tulot olivat 608 miljoonaa ja collegejen tulot 237 miljoonaa puntaa (josta 41 miljoonaa tuli yliopiston kautta). Vuonna 2008 Oxford käynnisti rahainkeruuhankkeen, jonka tarkoituksena on saada kokoon 1,25 miljardia puntaa, joka pyritään sijoittamaan akateemisiin virkoihin ja ohjelmiin, opiskelijoiden tukemiseen ja infrastruktuurin kehittämiseen (mukaan lukien uudet rakennukset).


title: Oxfordin yliopisto

text: Kandidaatin tutkinnon opiskelijavalinnat tapahtuvat collegekohtaisesti, mutta kuitenkin niiden välisen yhteistyön kautta, jotta parhaat oppilaat saisivat opiskelupaikan riippumatta siitä, minkä collegen he ovat alun perin valinneet: colleget voivat siis siirtää oppilaita toisilleen tasapainon turvaamiseksi. Valinta perustuu opiskelumenestykseen, ennakoituihin koetuloksiin, hakijan lähettämiin opintonäytteisiin, koulun suosituksiin, haastatteluihin ja joissakin tapauksissa haastattelua edeltävään pääsykokeeseen. Suurten hakijamäärien vuoksi opiskelijat voivat hakea joko Oxfordiin tai Cambridgeen, mutta eivät molempiin; tämä ei kuitenkaan koske toista kandidaatin tutkintoaan suorittamaan pyrkiviä opiskelijoita.


title: Oxfordin yliopisto

text: Maisterin tutkinnon opiskelijavalinnoissa jotkut colleget suosivat opiskelijoita, jotka ovat kiinnostuneet kyseisen collegen alumnien tutkimusaiheista. Maisterivalinnoissa opiskelijavalinta tehdään ensin laitoksella ja vastan sitten opiskelijan valitsemassa collegessa.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordia on myös syytetty opiskelijavalintojen epäoikeudenmukaisuudesta; väitteiden mukaan yliopisto syrjisi potentiaalisia oppilaita sosioekonomisen aseman ja koulutustaustan perusteella. Vuonna 2000 asia nousi vahvasti julkisuuteen niin sanotun Laura Spencen tapauksen vuoksi, kun valtion koulusta erinomaisin arvosanoin valmistunut Spence ei kovista odotuksista huolimatta päässyt yliopistoon. Erityisesti yliopistoa on syytetty yksityiskouluista tulevien oppilaiden suosimisesta, ja suurin osa kandidaatin tutkintoa suorittavista oppilaista onkin valmistunut yksityiskoulusta. Vuonna 2007 Oxford muutti opiskelijavalintakäytäntöään luvaten ottaa huomioon myös hakijan koulutaustan ja suhteuttaa sen opintomenestykseen.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordin opiskelijoilla on myös mahdollisuus saada stipendirahoitusta omille opinnoilleen. Yliopiston oma stipendiohjelma on Ison-Britannian kattavin ja myös yksittäiset colleget voivat myöntää rahoitusta ja palkintoja hyvästä opintomenestyksestä omille opiskelijoilleen. Myös maisterivaiheen opiskelijoilla on useita stipendi- ja rahoitusmahdollisuuksia, joista kenties tunnetuin on Rhodes-stipendi.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordin lukuvuodessa on kolme lukukautta, joilla on omat nimensä: Michaelmas-lukukausi kestää lokakuusta joulukuuhun, Hilary-lukukausi tammikuusta maaliskuuhun ja Trinity-lukukausi jatkuu huhtikuusta kesäkuuhun. Näiden lukukausien lomassa on myös kahdeksan viikon periodeja, joiden puitteissa kandidaatintutkintoa suorittavien opiskelijoiden opetus tapahtuu.


title: Oxfordin yliopisto

text: Pääosa opiskelusta tapahtuu henkilökohtaisen ohjaajan valvonnassa: sovitaan viikoittainen tapaamisaika ja siihen mennessä tehdään tehtävät, esimerkiksi jonkun kirjan lukeminen ja esseen kirjoitus siitä, tai tiettyjen luentojen seuraaminen ja niistä muistiinpanojen esittäminen. Tästä seuraa, että Oxfordista valmistuvat ovat harjaantuneita asioiden esittämiseen suullisesti ja kirjallisesti.


title: Oxfordin yliopisto

text: Aina 1960-luvulle asti opiskelijat pukeutuivat aina akateemisten vaatimusten mukaisesti, ja tätä näkee Oxfordissa yhä tänäkin päivänä. Useimmat Oxfordin perinteet ovat kuitenkin collegekohtaisia.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordin keskeisin tutkimuskirjasto on vuonna 1598 perustettu Bodleian Library, joka avasi ovensa käyttäjille vuonna 1602. Sen kokoelmiin kuuluu kahdeksan miljoonaa nidettä ja se on Yhdistyneen kuningaskunnan toiseksi suurin kirjasto British Libraryn jälkeen. Koska kirjaston erityisoikeuksiin kuuluu saada vapaakappale jokaisesta maassa julkaistusta kirjasta, sen kokoelmat kasvavat noin viidellä hyllykilometrillä vuosittain. Sen kokoelmiin kuuluu myös lukemattomia harvinaisia ensipainoksia.


title: Oxfordin yliopisto

text: Bodleianin ohella yliopiston alaisuudessa toimii myös monia eri teemoihin erikoistuneita kirjastoja kuten Sackler Library, joka säilyttää erityisesti klassisia kokoelmia. Lisäksi useimmilla laitoksilla on omat tieteenalakirjastonsa ja colleget ylläpitävät omia kirjastojaan. Valtavien kokoelmien vuoksi kirjastojen ylläpitäminen vaatii paljon voimavaroja. Bodleianilla onkin käynnissä valtaisa teosten digitalisointihanke Googlen kanssa.


title: Oxfordin yliopisto

text: Kirjastojen lisäksi yliopiston alaisuuteen kuuluu myös useita museoita ja gallerioita. Vuonna 1683 perustettu Ashmolean Museum on Yhdistyneen kuningaskunnan vanhin museo ja maailman vanhin yliopistomuseo. Sen kokoelmiin kuuluu merkittävä määrä taidetta ja arkeologisia esineitä: muun muassa Michelangelon, Leonardo da Vincin ja Pablo Picasson töitä. Lisäksi yliopiston alaisuudessa toimii muun muassa tieteen historian museo ja suuri kasvitieteellinen puutarha.


title: Oxfordin yliopisto

text: Vuonna 2008 "Times Good University Guide" listasi Oxfordin Britannian parhaaksi ja Cambridgen toiseksi parhaaksi yliopistoksi. Ainekohtaisissa arvosteluissa Oxford menestyi parhaiten muun muassa politiikan tutkimuksessa, lääketieteissä, englannin kielessä, Lähi-Idän ja Afrikan tutkimuksessa, musiikkitieteessä, filosofiassa ja kauppatieteissä. Lisäksi Oxford menestyi toiseksi parhaiten maailmanlaajuisessa yliopistosta valmistuneiden työllisyyttä mittaavassa tutkimuksessa.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxford on myös yksi neljästä Coimbra-ryhmään kuuluvasta englantilaisesta yliopistosta ja yksi neljästä, jotka ovat osa Eurooppalaisten tutkimusyliopistojen ryhmää (League of European Research Universities). Se on ainoa Britannian yliopisto, joka kuuluu Europaeum-ryhmään.


title: Oxfordin yliopisto

text: Oxfordista valmistuneisiin kuuluu neljä Britannian ja ainakin kahdeksan muiden maiden kuningasta, 25 Britannian pääministeriä, kuusi pyhimykseksi julistettua, 86 arkkipiispaa ja 18 kardinaalia. Oxfordin yliopiston entisistä oppilaista ja opettajista 47 on saanut Nobel-palkinnon. Maailman yliopistoista Oxford on tuottanut seitsemänneksi eniten nobelisteja: edellä ovat kilpakumppani Cambridgen lisäksi Chicagon, Columbian, Harvardin ja Kalifornian yliopistot sekä Massachusetts Institute of Technology Yhdysvalloissa.


title: Oxfordin yliopisto

text: Lisäksi Oxfordissa on opiskellut ja opettanut lukuisia kuuluisia kansantaloustieteilijöitä, mukaan lukien Adam Smith, Alfred Marshall, E. F. Schumacher ja Amartya Sen, sekä filosofeja kuten John Locke, Thomas Hobbes ja Jeremy Bentham. Myös Albert Einstein ja Erwin Schrödinger ovat viettäneet aikaa yliopistolla. Oxfordissa opiskelleisiin näyttelijöihin lukeutuvat muun muassa Hugh Grant, Michael Palin ja Terry Jones.


title: Oxfordin yliopisto

text: Yliopiston alaisuudessa toimii lukematon määrä erilaisia kerhoja ja yhteisöjä, kuten väittelyseura, jalkapallokerho, nyrkkeilyseura, draamakerho ja soutuseura, joka tunnetaan erityisesti vuosittaisesta Oxfordin ja Cambridgen välisestä soutukilpailusta. Lisäksi yliopistolla ilmestyy useita opiskelijoiden julkaisemia lehtiä.


title: Oxfordin yliopisto

text: Vanhana yliopistona Oxford on ollut tapahtumapaikkana useissa tarinoissa, kirjoissa ja elokuvissa. Vuoteen 1989 mennessä oli kirjoitettu ainakin 533 Oxfordiin sijoittuvaa romaania, ja määrä kasvaa jatkuvasti.


title: Laikkuköynnökset

text: Laikkuköynnökset ("Actinidia") on laikkuköynnöskasvien ("Actinidiaceae") heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin sata lajia, joista monia kasvatetaan yleisesti sekä ravinto- että koristekasveina.


title: Laikkuköynnökset

text: Laikkuköynnökset ovat kesävihantia, yleensä kaksikotisia köynnöksiä tai rentoja pensaita. Erityisesti hedelmäntuotannossa suositaan yksikotisia yksilöitä, jolloin ei tarvitse istuttaa hedelmää tuottamattomia pölyttäjäkasveja. Laikkuköynnösten lehdet ovat versoissa kierteisesti. Lehden ruoti on pitkä ja lehtilapa ehyt, sulkasuoninen ja hammaslaitainen. Hedekasvien lehdissä on usein suuria punaisia ja valkoisia laikkuja, ja tämä ominaisuus on myös pohjana suvun suomenkieliselle nimelle. Emikasvien lehdet ovat sitä vastoin tavallisesti laikuttomia ja väriltään vihreitä.


title: Laikkuköynnökset

text: Kukinto on lehtihankainen viuhko ja kukat ovat yleensä yksineuvoisia. Toisinaan tavataan myös kaksineuvoisia kukkia, mutta silloinkin ne ovat toiminnallisesti yleensä yksineuvoisia. Kukassa on terälehtiä viisi ja usein verholehtiä saman verran. Teriö on erilehtinen, säteittäinen, noin 2 cm leveä ja väriltään valkoinen tai punertava. Hedelmä on tyypiltään marja. Erityisesti kiiviköynnöksen hedelmää kutsutaan myös kiiviksi. Myös muiden lajien hedelmiä kutsutaan kiiveiksi, mutta niiden kaupallinen käyttö ei ole vielä kiiviköynnöksen hedelmän tasolla.


title: Laikkuköynnökset

text: Hedelmäntuotannon kannalta merkittävin laji on kiiviköynnös ("Actinidia deliciosa"), jonka kaupallinen viljely alkoi Uudesta-Seelannissa 1900-luvun alkupuolella ja levisi sieltä vähitellen ympäri maapallon. Suomessa laikkuköynnöksiä viljellään sekä koriste- että hedelmäkasveina lähinnä kolmea lajia, jotka ovat osoittautuneet riittävän talvenkestäviksi maan eteläosassa. Yleisin näistä on kiinanlaikkuköynnös ("Actinidia kolomikta"), jota on istutettu paljon puutarhoihin sekä jonkin verran myös yleisiin puistoihin. Huomattavasti harvinaisempana kasvatetaan myös japaninlaikkuköynnöstä ("Actinidia arguta") ja mantšurianlaikkuköynnöstä ("Actinidia polygama"). Näiden lajien viljely yleistynee lähitulevaisuudessa, kun saadaan talvenkestävämpää kantaa tarjolle.


title: Voitonpäivä

text: Voitonpäivä (, V-E-Day, , ) on useissa toisessa maailmansodassa liittoutuneiden puolella taistelleissa maissa juhlapäivä, jota vietetään natsi-Saksasta 8. toukokuuta 1945 saadun voiton kunniaksi. Juhlapäivää vietetään useissa Länsi-Euroopan maissa, muun muassa Norjassa ja Ranskassa, 8. toukokuuta.


title: Voitonpäivä

text: Sen sijaan Neuvostoliitossa sitä juhlittiin 9. toukokuuta, kuten edelleenkin Venäjällä, Ukrainassa ja eräissä muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Syy on se, että Saksan antautuessa vuorokausi oli Neuvostoliiton alueella ehtinyt jo vaihtua yhdeksänneksi toukokuuta (Moskovan aika on kaksi tuntia Keski-Eurooppaa edellä).


title: Voitonpäivä

text: Päivä on vapaapäivä kymmenessä entisessä neuvostotasavallassa: Armeniassa, Azerbaidžanissa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Moldovassa, Tadžikistanissa, Ukrainassa, Uzbekistanissa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä.


title: Voitonpäivä

text: Länsiliittoutuneille voitonpäivä on 8. toukokuuta 1945, koska tuolloin Alfred Jodlin Reimsissä allekirjoittama saksalaisten antautuminen tuli voimaan kello 23:01 Keski-Euroopan aikaa. Voitonpäivää piti juhlia 9. päivä, mutta tieto antautumisesta levisi jo aiemmin.


title: Voitonpäivä

text: Neuvostoliitolle antautumisen allekirjoitti seuraavana päivänä 9. toukokuuta 1945 kello 00:03 sotamarsalkka Wilhelm Keitel Wehrmachtin, suuramiraali Hans-Georg von Friedeburg Kriegsmarinen ja kenraalieversti Hans-Jürgen Stumpff Luftwaffen puolesta Berliinin Karlshorstissa marsalkka Georgi Žukoville.


title: Voitonpäivä

text: 9. toukokuuta on myös Euroopan unionin Eurooppa-päivä, mikä johtuu Robert Schumanin vuonna 1950 antamasta julistuksesta, mitä pidetään nykyisen Euroopan unionin alkuna.


title: Voitonpäivä

text: Neuvostoliiton aikana voitonpäivää ei juurikaan juhlittu kansainvälisten kutsuvieraiden kanssa, mutta 50. voitonpäivää juhlittiin 1995 laajasti kutsumalla juhliin myös toisen maailmansodan hävinneiden valtioiden edustajia. Suomea 1995 Moskovan voitonpäivillä edusti ensimmäistä kertaa silloinen tasavallan presidentti Martti Ahtisaari. 60. voitonpäivillä Suomea edusti tasavallan presidentti Tarja Halonen. Kymmenen vuotta myöhemmin, 2015, ei enää Suomen Tasavallan presidentti, Sauli Niinistö, osallistunut voitonpäiviin Moskovassa. Yhden kerran myös länsiliittoutuneet ovat osallistuneet marssilla voitonpäivän juhliin paraatissa.


title: Voitonpäivä

text: 60. voitonpäivän juhlintaan liittyi historiasta johtuvia diplomaattisia kysymyksiä, muun muassa toivomuksia siitä, että Venäjä esittäisi anteeksipyyntöjä Neuvostoliiton toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen suorittamista toimenpiteistä.


title: Voitonpäivä

text: Puolassa on muistettu Katynin joukkomurhaa, jonka panivat toimeen neuvostojoukot ampumalla noin 20 000 puolalaista aktiivi- ja reserviupseeria, virkamiestä jne. vuonna 1940. Kun joukkohaudat löytyivät, neuvostovalta yritti pitkään vyöryttää syyn saksalaisten niskoille.


title: Voitonpäivä

text: Latviassa, Liettuassa ja Virossa on muisteltu sitä, että Neuvostoliiton voitto Saksasta merkitsi kansallisesta näkökulmasta Neuvostoliiton miehityksen jatkoa Neuvostoliiton (1940) ja Saksan (1941–1944) jälkeen.


title: Voitonpäivä

text: Venäjän presidentin tiedottaja Sergei Jastržembski muistutti Venäjän näkökulmasta, ettei Neuvostoliitto käynyt sotaa 1940 Baltian maita vastaan, vaan nämä liittyivät muodollisesti moitteettomassa järjestyksessä Neuvostoliittoon neuvostotasavalloiksi.


title: Voitonpäivä

text: Ukrainassa taas arvioitiin uudelleen historiaa etenkin presidentti Viktor Juštšenkon oranssikoalition vuonna 2004 voittamien presidentinvaalien jälkeen, jolloin pyrittiin luomaan kansallismieltä ja ottamaan etäisyyttä Venäjään muun muassa pyrkimällä luomaan Holodomor-nälänhädästä oma ukrainalainen murhenäytelmänsä. Länsi-Ukrainasta koottiin galitsialainen sotajoukko Waffen-SS:ään taistelemaan neuvostojoukkoja vastaan toisen maailmansodan lopussa. Lisäksi Juštšenko myönsi puna-armeijaa vastaan taistelleelle Stepan Banderalle Ukrainan sankarin arvonimen.


title: Voitonpäivä

text: Venäjä ei ole pitänyt toisen maailmansodan oheisilmiöihin liittyvistä huomautuksista, vaan on korostanut raskasta osaansa toisessa maailmansodassa 1941–1944 ennen kuin länsivallat Normandian maihinnousulla avasivat toisen rintaman.


title: Voitonpäivä

text: 9. toukokuuta 2005 53 maan valtiojohdon edustajat, muun muassa Yhdysvaltain presidentti George W. Bush, vastaanottivat voitonpäivän Moskovassa. Voitonpäivän juhliin osallistuivat Puola, Latvia ja Ukraina, mutta Viro ja Liettua jättivät osallistumatta. Venäjä on korostanut Baltian maiden osalta, että juhlakutsu lähetettiin vain valtionpäämiehille, mikä edellyttäisi presidenttien osallistumista.


title: Voitonpäivä

text: Diplomaattisesti kansainvälistynyt ja eurooppalaistunut voitonpäivä on tapa osoittaa, että Neuvostoliitto oli yksi toisen maailmansodan voittajista Yhdysvaltain ja Britannian rinnalla, joka kärsi erittäin suuret aineelliset tappiot ja henkilötappiot kansallissosialistisen Saksan vastaisessa taistelussa.


title: Voitonpäivä

text: Euroopan unionin komission varapuheenjohtaja Günther Verheugen totesi 3. toukokuuta 2005 Tallinnassa, että kaikki kolme Baltian maata, Latvia, Liettua ja Viro ansaitsisivat Moskovasta anteeksipyynnön neuvostomiehityksen vuoksi.


title: Voitonpäivä

text: Venäjän presidentti Vladimir Putin puolestaan vastasi 5. toukokuuta 2005 Saksan televisiossa, että Baltian maat olivat kansainvälisen politiikan vaihtorahaa, mutta ettei Venäjä pyydä miehitystä anteeksi ja että Venäjä on jo aikaisemmin tuominnut tapahtumista aikaisemmin tehdyt johtopäätökset.


title: Voitonpäivä

text: Torstaina 5. toukokuuta ilmoitettiin, että Ukrainan presidentti tuleekin Moskovaan voitonpäivän juhlallisuuksiin, vaikka oli ajatellut mennä matkalta palattuaan viettämään päivän Ukrainan veteraanien kanssa.


title: Voitonpäivä

text: Juhlallisuuksiin osallistui myös Latvian presidentti Vaira Vīķe-Freiberga. Siitä jäivät pois Viron presidentti Arnold Rüütel ja Liettuan presidentti Valdas Adamkus ja perjantaina 6. toukokuuta ilmoituksen mukaisesti myös Tony Blair vaalivoittonsa aiheuttaman hallituksenmuodostamisen vuoksi, minkä Putin ilmoitti ymmärtäneensä puhelimessa. Samana päivänä ilmoitti Venäjän ulkoasiainministeriön Aleksandr Jakovenko, että sen on vaikea kommentoida ilmoitusta, minkä mukaan Georgian presidentti Saakašvili ei tule voitonpäivän juhlille Moskovaan.


title: Voitonpäivä

text: Georgia halusi venäläisten joukkojen vetäytyvän Pohjois-Georgiasta, mutta Georgian ulkoasiainministeri Salome Zurabišvili ei päässyt aikataulusta yksimielisyyteen Venäjän ulkoasiainministeri Sergei Lavrovin kanssa asioista 6. toukokuuta nelituntisessa neuvottelussa, minkä päätteeksi Zurabišvili totesi, ettei presidentti Saakašvilillä ole syytä tulla Moskovaan ennen kuin edistystä tapahtuu. Georgia olisi halunnut Venäjän vetävän joukkonsa vuoteen 2008 mennessä.


title: Voitonpäivä

text: Presidentti George W. Bush totesi 7. toukokuuta Riiassa Latviassa, Liettuan, Latvian ja Viron presidenttien ollessa koolla, että toisen maailmansodan loppuminen aiheutti Baltian maille sortoa. Hän sanoi myös toivovansa, että historian tuon vaiheen yli päästäisiin nyt.


title: Voitonpäivä

text: 70. voitonpäivän juhlallisuuksia vietettiin 9. toukokuuta 2015 Moskovassa. Venäjän presidentti Vladimir Putin kiitti muun muassa Yhdysvaltain, Iso-Britannian ja Ranskan panosta toisen maailmansodan voittoon. Useimpien länsimaiden johtajat boikotoivat tilaisuutta Ukrainan sodan vuoksi.


title: Voitonpäivä

text: 73. voitonpäivän juhlallisuuksia vietetään 9. toukokuuta 2018 Moskovassa. Venäjän federaation asevoimat esittelevät paraatissa ennakkoon 2018 ilmoitettuja uusia aseita.


title: Henri Lebesgue

text: Henri Léon Lebesgue (28. kesäkuuta 1875 – 26. heinäkuuta 1941) oli ranskalainen matemaatikko, joka on tunnettu kehittämästään integraalikäsitteestä. Lebesguen integraali oli alun perin julkaistu hänen väitöskirjassaan Intégral, longueur, aire ("Integraali, pituus, pinta-ala"). Lebesgue väitteli Nancyn yliopistosta vuonna 1902.


title: Henri Lebesgue

text: Lebesguen isä työskenteli kirjapainossa latojana, ja hän kuoli tuberkuloosiin kun hänen poikansa oli vielä hyvin nuori. Lebesgue itse kärsi heikosta terveydestä koko ikänsä. Hänen äitinsä työskenteli väsymättään miehensä kuoleman jälkeen tukeakseen poikaansa. Hän oli luokkansa parhaita peruskoulussa ja jatkoi myöhemmin École Normale Supérieuressa.


title: Henri Lebesgue

text: Lebesgue meni naimisiin erään opiskelijakaverinsa siskon kanssa ja sai hänen kanssaan kaksi lasta, Suzannen ja Jacquesin. Hän jatkoi väitöskirjansa kirjoittamista samalla kun hän opetti Nancyssä ala-astelaisia.


title: Henri Lebesgue

text: Tämä artikkeli kertoo Lebesguen integraalista historiallisesta näkökohdasta. Katso artikkelia mittateoria jos haluat lukea aiheesta matemaattisemmasta näkökulmasta.


title: Henri Lebesgue

text: Integrointi on matemaattinen operaatio, jolla pystytään esimerkiksi määrittämään funktion kuvaajan ja koordinaattiakseleiden väliin jäävien alueiden pinta-aloja. Integrointiteoriaa kehitti ensimmäisenä Arkhimedes 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua täyttämällä alueita säännöllisillä monikulmioilla, mutta tätä metodia voitiin hyödyntää vain tapauksiin, joissa esiintyi geometristä säännönmukaisuutta. 1600-luvulla Isaac Newton ja Gottfried Leibniz keksivät toisistaan riippumatta, että integraalit ovat sellaisten funktioiden etsimistä, joilla on annettu derivaatta. Tämä antoi matemaatikoille ensimmäistä kertaa mahdollisuuden määrittää monien funktioiden integraalit. Toisin kuin Arkhimedeen metodilla, Newtonin ja Leibnizin integraalilaskennalla ei ollut vahvaa pohjaa.


title: Henri Lebesgue

text: 1800-luvulla Cauchy kehitti viimein raja-arvon täsmällisen määritelmän ja Bernhard Riemann jatkoi idean kehittelyä kehittämällä Riemannin integraalin. Tässä integraalikäsitteessä on ideana täyttää funktion ja koordinaattiakseleiden suuntaisten suorien rajaama alue suorakulmioilla kahdella tavalla: ensiksi siten, että kukin suorakulmio sisältyy kokonaan alueen sisään ja sitten siten, että jokainen alueen piste kuuluu johonkin suorakulmioon. Jos jakoa tihennettäessä rajatta näiden suorakulmiokokoelmien yhteiset pinta-alat yhtyvät, on annettu funktio Riemann-integroituva. Tämä ei toteudu kaikkien funktioiden kohdalla, joten kaikki funktiot eivät ole Riemann-integroituvia.


title: Henri Lebesgue

text: Lebesgue kehitti uuden menetelmän ratkaistakseen tätä ongelmaa. Kun aiemmat integraalikäsitteet pyrkivät tarkastelemaan integroituvuutta lähtöjoukon perusteella, Lebesguen integraali tarkastelee integroituvuutta maalijoukon perusteella. Lebesguen idea oli ensiksi kehittää integraali niin sanotuille yksinkertaisille funktioille, mitallisille funktioille jotka saavat vain äärellisen monta arvoa. Tällöin monimutkaisempien funktioiden integraalit saadaan approksimoimalla funktioita yksinkertaisilla funktioilla ja ottamalla supremum näiden funktioiden integraaleista.


title: Henri Lebesgue

text: Lebesguen integraalilla on se ominaisuus, että kaikki Riemann-integroituvat funktiot ovat myös Lebesgue-integroituvia, ja tällaisissa tapauksissa integraalit yhtyvät. On kuitenkin olemassa monia funktioita, joilla on olemassa Lebesguen integraali mutta ei Riemannin integraalia.


title: Henri Lebesgue

text: Kehittäessään Lebesguen integraalia Lebesgue keksi niin sanotun Lebesguen mitan käsitteen, joka yleistää tietyn välin pituuden käsitteen hyvin suurelle joukkokokoelmalle, mitallisille joukoille. Lebesguen tekniikkaa yhdistää mitat integraalikäsitteeseen voidaan helposti yleistää moniin muihinkin tilanteisiin, ja tätä matematiikan osa-aluetta kutsutaan mittateoriaksi.


title: Henri Lebesgue

text: Lebesguen integraali on riittämätön yhdessä suhteessa. Riemannin integraali on yleistetty epäoleelliseksi Riemannin integraaliksi, jolla voidaan integroida funktioita, joiden määrittelyjoukko on avoin väli suljetun välin sijasta. Lebesguen integraalilla pystytään integroimaan monia avoimella välillä määriteltyjä funktioita, vaikkakaan ei kaikkia. Henstockin integraali on vielä Lebesguen integraaliakin yleisempi integraali, joka perustuu enemmänkin Riemannin integraalin käsitteeseen kuin Lebesguen integraaliin, jossa on pyritty välttämään joitakin Lebesguen integraalin ja määräämättömän Riemannin integraalin ominaisuuksia. Kuitenkin Henstockin integraali käyttää hyväkseen tiettyjä reaaliakselin ominaisuuksia, eikä yleisty niin hyvin kuin Lebesguen integraali.


title: Henri Lebesgue

text: Väitöskirjansa lisäksi Lebesgue kirjoitti kaksi kirjaa, "Leçons sur l'intégration et la recherché des fonctions primitives" (1904) ja "Leçons sur les séries trigonométriques" (1906) muiden julkaisujensa lisäksi.


title: Henri Lebesgue

text:
Vaikka Lebesguen integraali oli esimerkki varsin merkittävästä yleistyksestä, Lebesgue ei muuten yleistänyt tuloksia merkittävästi ja tutkikin yleisesti ottaen tarkasti rajattujen ongelmien parissa. Hänen tutkimuksensa liittyivät yleensä analyysiin.
Hän kirjoittikin: "Réduites à des théories générales, les mathématiques seraient une belle forme sans contenu" ("Keskittymällä yleisiin lauseisiin matematiikka olisi kaunista mutta ei tyydyttävää").


title: Katyn

text: Katyn (; []) on noin 45 000 asukkaan Smolenskin piirissä Smolenskin alueella Venäjällä sijaitseva kylä noin 30 km länteen Smolenskista. Katynin maalaiskunnassa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 4 298 henkeä.


title: Katyn

text: Katynin metsässä tehtiin keväällä 1940 Katynin joukkomurha, jossa Neuvostoliitto murhasi tuhansia puolalaisia upseereja ja kansalaisia. Neuvostoliitto väitti yli 20 000 puolalaisen joukkomurhaa saksalaisten tekemäksi, mutta oli itse siihen syyllinen, minkä Mihail Gorbatšov lopulta myönsi 1980-luvun lopulla.


title: Zhang Yimou

text: Zhang Yimou yksink.: 张艺谋, perint.: 張藝謀, pinyin: Zhāng Yìmóu (s. 14. marraskuuta 1950) on kiinalainen elokuvaohjaaja.


title: Zhang Yimou

text: Zhang Yimou luetaan Chen Kaigen ja Tian Zhuangzhuangin ohella kiinalaisten elokuvaohjaajien ”viidenteen sukupolveen”. Zhang aloitti uransa kuvaajana ja teki yhteistyötä Chen Kaigen kanssa muun muassa tämän palkitussa elokuvassa "Keltainen maa" (1984). Zhangin ensimmäinen oma täyspitkä elokuva oli Mo Yanin romaaniin perustuva "Punainen pelto" (1987). 1990-luvun alun elokuvat "Ju Dou – kielletty rakkaus" ja "Punainen lyhty" toivat Zhangille myös kansainvälistä suosiota.


title: Zhang Yimou

text: Kaikissa Zhangin varhaisissa elokuvissa naispääosaa esitti Gong Li. Pariskunnan suhde päättyi "Shanghai Triadin" (1995) kuvausten aikaan ja se jäi heidän viimeiseksi yhteiseksi elokuvakseen ennen vuoden 2006 tuotantoa "Kultaisen kukan kirous". Zhangin elokuville on ollut ominaista voimakkaat, mutta traagiset naishahmot ja vahvasti visuaalinen, väreillä herkutteleva kuvaus. Osa Zhangin elokuvista on ollut Kiinassa kielletty niiden sisältämän erotiikan tai poliittisiksi tulkittujen vihjailujen vuoksi.


title: Zhang Yimou

text: Zhangin 1990-luvun loppupuolella ohjaamat elokuvat jäivät suhteellisen vähälle huomiolle, kunnes vuonna 2002 julkaistu, suurella budjetilla tehty historiallinen fiktio "Hero" nousi suurmenestykseen niin Kiinassa kuin muualla maailmassa. Seuraava Zhang Yimoun elokuva, "Lentävien tikarien talo", keräsi myös suuria katsojalukuja, mutta kriitikot eivät ole olleet aivan yhtä innostuneita.


title: Viktor Emanuel III

text: Viktor Emanuel III (, 11. marraskuuta 1869 – 28. joulukuuta 1947) oli Italian kuningas vuosina 1900–1946. Hän vaati myös Etiopian keisarin (1936–1943) ja Albanian kuninkaan arvonimiä (1939–1943) itselleen.


title: Viktor Emanuel III

text: Viktor Emanuel III oli Umberto I:n ja Savoijin prinsessan Margherita Teresa Giovannan poika. Hän meni naimisiin Montenegron Nikola I Petrović Njegošin tyttären Elena Petrovićin kanssa. Hän nousi valtaan 29. heinäkuuta 1900 isänsä salamurhan jälkeen.


title: Viktor Emanuel III

text: Viktor Emanuel III osoitti alkukaudellaan merkkejä demokratian tukemisesta. Hän kuitenkin nimitti 1922 Benito Mussolinin pääministeriksi hylättyään neuvon kieltää fasistien marssi Roomaan. Hän ei myöskään toiminut aktiivisesti fasisteja vastaan, ja hänestä tuli lopulta pelkkä nukkehallitsija. Hän ei vastustanut julkisesti fasistien rotulakeja 1938, kun monet juutalaiset upseerit tekivät itsemurhan kuollakseen univormussa. Sveitsiläinen historioitsija Eddy Bauer tosin väittää teoksessaan "Toinen maailmansota", että kuningas suhtautui kyynisesti Mussolinin hänelle tyrkyttämiin koreisiin arvonimiin.


title: Viktor Emanuel III

text: Viktor Emanuelin toimet osoittautuivat pettymykseksi monille. Erotettuaan Mussolinin 1943 hän pakeni Roomasta oman turvallisuutensa vuoksi, vaikka paavi Pius XII jäi Roomaan, kuten myös Ison-Britannian Yrjö VI Lontooseen pommitusten aikana. kansansuosionsa menettäneenä hän luopui vuonna 1946 kruunusta poikansa Umberton hyväksi. Hän kuoli Egyptissä 1947. Italian monarkia lakkautettiin pian.


title: Viktor Emanuel III

text: Italian joukkojen syrjäytettyä keisari Haile Selassien ja Albanian Zogu I:n Viktor Emanuel III:n asemaa Etiopian keisarina ei kuitenkaan hyväksytty yleisesti. Hän luopui arvonimistään Albanian kuninkaana ja Etiopian keisarina vuonna 1943.


title: Sloboda-Ukraina

text: Sloboda-Ukraina (, ) on historiallinen alue Koillis-Ukrainassa ja siihen rajautuvalla Venäjän lähialueella.


title: Sloboda-Ukraina

text: Sloboda-Ukraina oli Moskovan Venäjän lounaista rajamaata, jolla oli laaja autonomia 1600–1700-luvuilla kasakoiden hallinnassa. Venäjän keisarikunnassa alueelle perustettiin vuonna 1765 Sloboda-Ukrainan kuvernementti, josta vuonna 1835 tuli Harkovan kuvernementti.


title: Sloboda-Ukraina

text: Nykykartalla historiallisen Sloboda-Ukrainan alue kattaa Ukrainan Harkovan alueen kokonaan ja osan Sumyn aluetta, Donetskin aluetta ja Luhanskin aluetta sekä osia Venäjän Belgorodin alueesta, Kurskin alueesta ja Voronežin alueesta.


title: Umberto II

text: Umberto II (15. syyskuuta 1904 – 18. maaliskuuta 1983) oli viimeinen Italian kuningas hiukan yli kuukauden ajan 9. toukokuuta 1946 – 12. kesäkuuta 1946. (Lempinimeltään "Re di Maggio", toukokuun kuningas.)


title: Umberto II

text: Piemonten prinssiksi syntynyt Umberto opiskeli Torinon sotilasakatemiassa ja valmistui vuonna 1923. Isänsä pyynnöstä Umberto nai vuonna 1930 Marie-José Charlotte Sophie Amélie Henriette Gabriellen, Belgian Albert I:n tyttären. He saivat neljä lasta.


title: Umberto II

text: Syrjäytettyään Benito Mussolinin vuonna 1943 kuningas Viktor Emanuel III antoi perustuslaillisen valtansa pojalleen Umbertolle ja matkusti Egyptiin. Hänen isänsä luopui vallasta vain muutamaa viikkoa ennen kansanäänestystä monarkiasta ja Umberto hallitsi 35 päivää. Kun monarkia päätettiin virallisesti, Umberto lähti Italiasta lopulliseen maanpakoon  Sveitsiin ja Portugaliin.


title: Umberto II

text: Pääministeri Alcide De Gasperi otti aseman maan väliaikaisena johtajana. Italian vuoden 1947 perustuslaki kielsi kuningassuvun miespuolisia jälkeläisiä enää saapumasta maahan.


title: Umberto II

text: Maanpaossa Umberto erosi järjestetystä avioliitostaan ja aloitti playboyn elämän. Yksikään Italian hallituksen edustaja ei osallistunut hänen hautajaisiinsa.


title: Nikola I

text: Nikola I Petrović-Njegoš (Краљ Никола I Петровић Његош) (7. lokakuuta 1841 Njegoš, Montenegro – 2. maaliskuuta 1921 Antibes, Ranska) oli Montenegron ruhtinas vuosina 1860–1910 ja kuningas 1910–1918. Hänen valtakaudellaan Montenegro sai itsenäisyydelleen kansainvälisen tunnustuksen vuonna 1878. Ensimmäisen maailmansodan aikana se kuitenkin miehitettiin, jolloin Nikolan oli lähdettävä maanpakoon. Hän oli Petrović-Njegošin suvun viimeinen hallitsija. Nikola I sai lempinimen Euroopan appiukko, kun hänen tyttärensä naitettiin eri maiden hoveihin.


title: Nikola I

text: Nikolan vanhemmat olivat suurvoivodi Mirko Petrović-Njegoš ja Stana Martinović. Hän opiskeli vuosina 1858–1860 Pariisissa. Hän oli lapsettoman setänsä, ruhtinas Danilo I:n kruununperijä. Nikolasta tuli vain 18-vuotiaana Montenegron ruhtinas, kun Danilo kuoli salamurhan uhrina 13. elokuuta 1860. Nikola I oli vahva hallitsija, ja hän johti Montenegroa menestyksekkäissä sodissa Ottomaanien valtakuntaa vastaan vuosina 1862 ja 1876. Montenegro osallistui myös Venäjän–Turkin sotaan ja sen jälkeen vuoden 1878 Berliinin kongressi antoi Montenegron itsenäisyydelle kansainvälisen tunnustuksen. Rauhansopimuksen seurauksena Montenegron alue kaksinkertaistui ja se sai yhteyden Adrianmeren rannikkoon. Venäjä ryhtyi tämän jälkeen tukemaan Montenegroa taloudellisesti ja sotilaallisesti. Seuraavat vuodet maa nautti suhteellisesta rauhasta ja vakaudesta. Maa sai myös lehdistönvapauden ja rikoslain.