title: Pyrrhonismi

text: Muiden hellenistisen filosofian keskeisimpien koulukuntien, kuten stoalaisuuden ja epikurolaisuuden, tapaan pyrrhonistien päämääränä elämässä oli mielenrauhan saavuttaminen ("ataraksia"), ja filosofia palveli ensi sijassa tätä käytännöllistä päämäärää. Pyrrhonistit katsoivat mielenrauhan olevan seurausta siitä, että ihminen kouluttaa mielensä olemaan sitoutumatta mihinkään epäselviä asioita koskeviin väittämiin. Pyrrhonistit katsoivat, että mielipiteemme ja tekemämme perusteettomat arvostelmat johtavat erilaisiin haluihin, kärsimystä tuottaviin ponnistuksiin ja pettymyksiin. Ihminen vapautuu kaikesta tästä, kun ei aseta mitään vaihtoehtoisista tiloista tai arvostelmista toisen edelle. Koska täydellinen toimimattomuus olisi kuitenkin tarkoittanut samaa kuin kuolema, pyrrhonistit sallivat kuitenkin yleisten tapojen noudattamisen tavallisessa arkielämässä, vaikkakin pidättäytyivät liittämästä mihinkään vaiheeseen varmuudella esitettyjä väittämiä.


title: Pyrrhonismi

text: Pyrrhonistit esittivät lukuisia erilaisia argumentteja sille, miksi uskomusten muodostamista on vältettävä. Esimerkit esittivät yleensä, että sekä jonkin väittämän että sen kiellon tueksi on olemassa yhtä vahvoja perusteluja. Useat esimerkeistä koskivat havaintokokemusta: esimerkiksi esineet näyttävät erilaisilta riippuen etäisyydestä, havainto-olosuhteista, käytetyistä aisteista, sekä havaitsijan mielentilasta, vireystilasta ja terveydestä, ja niin edelleen. Tunnetuimpia argumentteja ovat Ainesidemoksen niin kutsutut kymmenen trooppia ("tropoi") eli argumenttimuotoa, sekä Agrippan viisi trooppia.


title: Pyrrhonismi

text: Ainesidemos esitti seuraavat kymmenen trooppia, jotka kuvaavat, miksi pyrrhonisti pidättäytyy todellisuutta koskevista kannanotoista:Agrippa puolestaan esitti seuraavat viisi trooppia:Pyrrhonistisen koulukunnan edustajia olivat:Osa nimistä on epävarmoja, koska lähteisiin ja ajoituksiin liittyy ongelmia.


title: Aristokles Messeneläinen

text: Aristokles Messeneläinen (, 100–200-lukujen vaihde) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Aleksanteri Afrodisiaslaisen sanotaan olleen hänen oppilaansa.


title: Aristokles Messeneläinen

text: Aristokles kirjoitti lähinnä filosofian historiasta, erityisesti platonismista, stoalaisuudesta, pyrrhonismista, protagorismista ja epikurolaisuudesta. Hänen kirjoituksensa ovat kaikkein arvokkaimpia pyrrhonismin eli myöhemmän skeptikoiden koulukunnan vaiheiden historian kannalta.


title: Betty Elfving

text: Betty Gustafva Lovisa Elfving (16. maaliskuuta 1837 Pori – 29. lokakuuta 1923 Turku), kirjailijanimeltään Aura, oli suomalainen romaanikirjailija. Hänet tunnetaan historiallisista romaaneista, jotka saavuttivat aikoinaan suosiota erityisesti nuorten keskuudessa.


title: Betty Elfving

text: Betty Elfving syntyi Porissa vuonna 1837 keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli professori Johan Fredrik Elfving, joka oli alkujaan sepän poika, mutta nousi silloisessa säätyjärjestyksessä poikkeuksellisen korkealle: professoriksi ja piirilääkäriksi. Äidin nimi oli Vendla Elfving (omaa sukua Sucksdorff), ja hän kuului loviisalaiseen porvarissukuun.


title: Betty Elfving

text: Betty Elfvingin koti oli ruotsinkielinen, mutta Elfvingistä tuli jo nuorena innokas suomen kielen ystävä. Siitä huolimatta hän kirjoitti romaaninsa ruotsiksi, josta ne käännettiin suomeksi. Ruotsiksi Elfvingin teoksia ei ilmestynyt lainkaan. Elfving oli kiinnostunut myös Suomen historiasta, mikä näkyy hänen teoksissaan. Suomen kielen harrastuksessa Betty Elfving erosi täydellisesti nuoremmasta veljestään, kasvitieteen professori Fredrik Elfvingistä, joka kuului kiihkeimpiin ruotsinmielisiin. Poliittisesti Betty Elfving oli lähellä nuorsuomalaisia piirejä.


title: Betty Elfving

text: Elfving oli Suomalaisessa teatterissa vaikuttaneen Emilie Bergbomin läheinen ystävä. He olivat tutustuneet toisiinsa 1870-luvulla naisille luentoja pitävässä seurassa Naisakatemiassa, ja he olivat kirjeenvaihdossa keskenään Bergbomin kuolemaan asti. Elfvingille lähettämissään kirjeissä Bergbom saattoi purkaa huoliaan, joista hän ei pystynyt puhumaan muiden kanssa. Elfvingin läheisestä suhteesta Bergbomiin kertoo sekin, että he tekivät yhdessä Bergbomin veljen Kaarlo Bergbomin kanssa Tukholmaan, Kööpenhaminaan ja Berliiniin suuntautuneen matkan.


title: Betty Elfving

text: Kirjallisen uransa Elfving aloitti vasta 50-vuotiaana ja silloinkin salanimellä Aura, kuten aiemmin oli varsinkin naisilla yleisenä tapana, sillä naisten kirjoittaminen ei ollut samalla tavalla hyväksyttyä kuin miesten. Hänen esikoisteoksensa oli "Härkmannin pojat", isonvihan ajoista kertova historiallinen sotaromaani. Teoksen päähenkilöinä ovat Keuruun kirkkoherran pojat Miihkali ja Yrjö Härkman, jotka sota Venäjää vastaan tempaisee mukaansa, Miihkalin vaimo Elina ja Karjalasta kotoisin oleva Alli. Härkmanin pojat perustuvat historiallisesti todellisiin papin poikiin Gabriel, Juhana ja Kustaa Herpmaniin, jotka puolustivat kotiseutuaan venäläisiä vastaan vuosina 1714–1715.


title: Betty Elfving

text: Miihkalin ongelmana on valinta sotilaallisen ja hengellisen toiminnan välillä; lopulta hän päätyy mukaan sotaan. Alli puolestaan etsii mahtimiesten joukosta apua orjuuteen joutuneelle perheelleen, mutta kohtaa vain pettymyksiä. Miihkalin, Elinan ja Allin ympärille rakentuu kolmiodraama, joka kyseenalaistaa muuten sankarina näyttäytyvän Miihkalin hyveellisyyden. Sankaruus onkin "Härkmannin pojissa" problematisoitu tavalla, joka on usein vierasta ajan muulle sotakirjallisuudelle.


title: Betty Elfving

text: "Härkmannin pojat" kuvaa Ruotsin armeijan ylipäällikköä Lybeckerin varsin kriittisessä valossa, kun tämä on kiinnostuneempi lemmikkiporsaastaan kuin armeijan johtamisesta. Teoksessa sankariksi nostetaan sen sijaan kenraalimajuri Armfelt, joka on kuitenkin voimaton esimiehensä ponnettomuuden edessä. Ruotsille tappiollinen sota pyritään kääntämään Suomen itsenäisyyden voitoksi. Esimerkiksi Topeliuksen teoksiin verrattuna Elfving esittää ruotsalaiset kielteisemmässä valossa.


title: Betty Elfving

text: Romaanissa on huomattavaa se, että varsinaista taistelua ei juuri kuvata, vaikka sota on jatkuvasti läsnä. Teos rakentuu kohtauksittain siirtymällä tapahtumasta toiseen. Väliin jäävää aikaa ei tarkemmin selitetä. Tässä voi nähdä vaikutteita näytelmäkirjallisuudesta. Romaaniin sisältyy myös historiankirjoitusta muistuttavia jaksoja, joissa selitetään tapahtumien ja henkilöiden taustoja. Omaan aikaansa suhteutettuna ne ovat varsin päteviä.


title: Betty Elfving

text: Elfving avusti Suomalaista teatteria Turussa keräämällä rahaa ja osallistumalla järjestelyihin. Hän oli myös valmis auttamaan, kun Bergbomit pohtivat teatterin siirtämistä Turkuun. Elfving kirjoitti itse Yrjö Maunu Sprengtportenista kertovan näytelmän "Sprengtportenin oppilaat", jonka esittämisen Suomalaisessa teatterissa sensuuri kuitenkin kielsi talvella 1890. Näytelmän esitti Jalmari Finnen johtama Maaseututeatteri vasta suurlakon jälkeen vuonna 1905, mutta se ei silloin saavuttanut mainittavaa menestystä.


title: Betty Elfving

text: Vuonna 1902 Elfving julkaisi toisen historiallisen romaaninsa "Vuosisatain perintö", joka ilmestyi kahdessa osassa (1. osa "Arpaa heittettäissä", 2. osa "Murrosaikana"). Teos sijoittuu pikkuvihan aikoihin. Päähenkilönä on historiallisesti todellinen Maria Sprengtport ja venäläinen upseeri Attila, jotka ajavat Suomen itsenäisyyttä. Teoksellaan Elfving sai sekä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon että Valtion kirjallisuuspalkinnon.


title: Betty Elfving

text: "Vuosisatain perintö" jäi Elfvingin viimeiseksi teokseksi. Hän kuoli vuonna 1923 kotikaupungissaan Turussa. "Härkmanin pojista" otettiin hänen kuolemansa jälkeen 1926 kolmas painos, mutta sittemmin Elfving on jäänyt unohduksiin, eikä häntä juuri huomioida kirjallisuushistorioissa. Osittain tämä johtunee hänen tuotantonsa suppeudesta, osittain teosten romanttisesta luonteesta sekä kansallisesta ja uskonnollisesta paatoksesta.


title: Betty Elfving

text: Elfvingin tuotanto kuuluu vahvasti romantiikan kirjalliseen suuntaukseen, ja siinä voi nähdä vaikutteita Zacharias Topeliuksen romaaneista ja Runebergin teoksista, myös luonnonkuvauksessa. Toisaalta historiallis-aatteelliselta pohjalta teoksissa on yhtäläisyyksiä Yrjö Koskisen "Suomen kansan historian" kanssa. Se ei ole ihme, sillä Topelius ja Koskinen kommentoivat Elfvingin teosten käsikirjoituksia. Agathon Meurman toimi Elfvingin ateljeekriitikkona ja toimitti teosten suomennokset. Ulkomaisista esikuvista lienevät Elfvingin tuotantoon vaikuttaneet eniten Walter Scottin romaanit.


title: Betty Elfving

text: Elfvingin romaanien naisten rooli sodassa on kuitenkin ilmeisen poikkeava mieskirjailijoihin verrattuna ja voi rinnastua esimerkiksi Fredrika Runebergin historiallisten romaanien naisnäkökulmaan. Elfvingin naishahmot murtavat Fredrika Runebergin naisia vahvemmin naisen sosiaalisia rajoja, kuten "Härkmannin poikien" Alli, joka seuraa sotajoukon mukana ilmeisesti kuitenkaan osallistumatta varsinaisiin taisteluihin. Miihkal koettaa estää Allia lähtemästä sotaan, koska tämä on ”ainoastaan nainen, niinkuin linnunpoika palavassa hongassa”, mutta estely kumotaan:


title: Betty Elfving

text: Alli pukeutuu miehen vaatteisiin mennessään venäläisten leiriin seurassaan poikaansa sotaan seuraava Iikka. Myös "Vuosisatain perinnön" Maria Sprengtport seuraa, vaikka on nainen.


title: Betty Elfving

text: Elfvingin teokset ovat voimakkaasti uskonnollisia, ja päähenkilöt viittaavat usein Jumalaan, kuten Allikin yllä olevassa katkelmassa. Isänmaallisuus kietoutuu yhteen uskonnollisuuden kanssa rukouksissa, että taistelu voitettaisiin. Tältä osin Elfvingin kirjojen voi nähdä tukevan aikansa kansallista ideologiaa, jota "Härkmannin poikien" ilmestyessä jo 1880–1890-lukujen realismi rikkoi. Toisaalta Elfvingin kansankuvausta kiitettiin arvosteluissa, vaikka se ei ollut aivan yhtä ihannoivaa kuin esimerkiksi Runebergillä (esimerkiksi "Härkmannin poikien" Antero).


title: Ravintola Messenius

text: Ravintola Messenius on vuonna 1937 perustettu perinteinen ruokaravintola Helsingin Taka-Töölössä Messeniuksenkadulla, jossa se on toiminut perustamisestaan saakka.


title: Ravintola Messenius

text: Messenius oli Suomen ensimmäinen ravintola, joka alkoi tarjota lankkupihviä. Toinen tunnettu Messeniuksen ruokalaji on vorschmack. Messenius on muun muassa kirjailijoiden suosima paikka.


title: Ravintola Messenius

text: Eräs merkittävimpiä Messeniuksen kävijöitä oli Salman Rushdie. Käydessään Suomessa suojelupoliisin tiukan vartioinnin alaisena Rushdie sai päähänpiston, että haluaisi käydä täysin ennaltasuunnittelemattomalla kapakkakäynnillä. Suojelupoliisin väki oli aluksi kovin huolestunut, mutta kääntäjä Arto Häilä ehdotti Messeniusta. Tapauksen kunniaksi ravintolapöydän yllä on pronssilaatta, johon on kirjattu Salmanin juoneen siellä ensimmäisen tuoppinsa tiloissa, jota turvamiehet eivät olleet ennakolta "varmistaneet".


title: Batavian tasavalta

text: Batavian tasavalta (hollanniksi "Bataafse Republiek") oli vuosina 1795–1806 Yhdistyneistä provinsseista (käsitti nykyiset Alankomaat ja Belgian) ranskalaisvalloituksen jälkeen Ranskan mallin mukaan luotu tasavalta. Se oli käytännössä Ranskan vasallivaltio. Batavian tasavalta julistettiin perustetuksi 19. tammikuuta 1795, päivä sen jälkeen kun maaherra ("stadhouder") Vilhelm V Oranialainen pakeni Englantiin. Uusi tasavalta sai nimensä bataaveilta, germaaniheimolta joka oli elänyt Alankomaissa roomalaisaikoina ja joita pidettiin hollantilaisten esi-isinä.


title: Batavian tasavalta

text: Päinvastoin kuin Ranskassa, vallankumous tapahtui verrattain rauhallisesti. Maa oli ollut tasavalta kaksi vuosisataa ja aatelistoa oli niukasti, eikä giljotiinia tarvittu. Vanhan tasavalta oli ollut vanhahtava ja päätöksenteko hidasta ja joskus mahdotonta provinssien estettyä uudistukset. Batavian tasavalta muutti hallinnon keskitetymmäksi ja tehokkaammaksi. Monet sen uudistuksista jäivät voimaan.


title: Batavian tasavalta

text: Ainoina merkkeinä epävakaudesta olivat vallankaappaukset. Ensimmäinen tapahtui 1798, kun vallankumoukselliset komentaja kyllästyivät demokraattisten uudistusten hitauteen kansalliskokouksen sisäisten riitojen vuoksi. Toinen kaappaus tapahtui 1801, kun ranskalainen komentaja, Napoleonin tukemana, järjesti konservatiivisen kaappauksen, joka peruutti vuoden 1798 kaappauksen tulokset.


title: Batavian tasavalta

text: Edelleen vastakohtana Ranskan vallankumoukselle uusi tasavalta ei ajautunut terroriin tai diktatuuriin. Napoleon asetti 1805 Rutger Jan Schimmelpenninckin tasavallan presidentiksi ("raadspensionaris"). Vuonna 1806 hän kuitenkin pakotti Schimmelpenninckin eroamaan ja asetti veljensä Louis Bonaparten uuden Hollannin kuningaskunnan kuninkaaksi.


title: Hollannin kuningaskunta

text: Hollannin kuningaskunta (, ) oli lyhytaikainen (1806–1810) Napoleonin luoma valtio Euroopassa. Se käsitti nykyisen Alankomaiden ja Belgian alueet. Sen hallitsijana oli Napoleonin kolmas veli Louis Bonaparte (hollanniksi "Lodewijk").


title: Hollannin kuningaskunta

text: Louis järjesti maahan yhtenäisen valuutan ja lain Ranskan mallin mukaan. Hän ei kuitenkaan selviytynyt tehtävästään Napoleonin vaatimusten mukaan; salakuljetus oli laajaa, eikä Britannian vastainen saarto pitänyt. Maan armeija ei myöskään ollut riittävän puolustuskykyinen. Elo-joulukuussa 1809 britit nousivat maihin Zeelannissa, mutteivat onnistuneet valtaamaan merkittäviä alueita.


title: Hollannin kuningaskunta

text: Eteläisimmät maakunnat, Brabant ja Zeeland, liitettiin maaliskuussa 1810 Ranskaan. Koko kuningaskunta purettiin heinäkuussa 1810 ja Alankomaat liitettiin Ranskaan IJsselin departementiksi vuoteen 1813 saakka ja Amsterdam nimitettiin Ranskan keisarikunnan kolmanneksi pääkaupungiksi. Britit valloittivat 1811 Alankomaiden siirtokunnat Jaavalla. Ranskalaiset vetäytyivät maasta lopulta marraskuussa 1813.


title: Blur

text: Blur on englantilainen yhtye, joka perustettiin vuonna 1989 Lontoossa.


title: Blur

text: Yhtyeen perustivat laulaja-kosketinsoittaja Damon Albarn, kitaristi Graham Coxon ja basisti Alex James Lontoossa vuonna 1989. Myöhemmin kokoonpanoon liittyi myös rumpali Dave Rowntree. Blur jatkoi The Kinksin ja The Jamin aloittamaa perinnettä rockyhtyeenä, joka kuvailee lauluissaan brittiläistä elämäntapaa ja yhteiskuntaa. Muita tärkeitä vaikuttajia The Kinksin ohella ovat The Beatles ja uuden aallon yhtye XTC. Myöhemmin yhtye otti myös vaikutteita yhdysvaltalaisilta vaihtoehtorockin yhtyeiltä kuten Pavement. Blurilla on hallussan monia klassikoita ja hittejä uransa varrelta joista tunnetuimmat "There's No Other Way", "For Tomorrow", "Girls & Boys", "Parklife", "End of a Century", "Country House" (#1 UK), "The Universal", "Beetlebum" (#1 UK), "Song 2", "Coffee & TV" ja "Tender".


title: Blur

text: 90-luvun alun kasvuvuosien ja kulttimaineen keräämisen myötä Blur oli suosituimmillaan 1990-luvun puolivälissä brittipopin suosion räjähdettyä uusiin lukemiin. Muita vastaavia kitaravetoisia indie-yhtyeitä edustivat samoihin aikoihin muun muassa Oasis, Pulp, Suede, Supergrass ja Radiohead. Blurin ensimmäinen albumi "Leisure" edusti The Stone Rosesin ja The Happy Mondaysin viitoittamaa, Madchester- ja Baggy-vaikutteista rockmusiikkia. Levyn ensisingle "There's No Other Way" muodostui yhtyeen ensimmäiseksi hitiksi. Madchester-buumin väsähdettyä yhtye kasvoi tyylillisesti eteenpäin. Toinen albumi "Modern Life Is Rubbish" edusti popmaisempaa rocklinjaa. Vaikka albumilta ei löytynyt yhtäkään suoranaista hittiä, toivat esimerkiksi kappaleet "Popscene" ja "For Tomorrow" yhtyeelle paljon näkyvyyttä. Toista levyä sävyttänyt paluu englantilaisuuteen niin lyriikoiden kuin estetiikankin puolesta toi yhtyeelle myös entistä enemmän faneja ja julkisuutta. Kolmas levy "Parklife" vei Blurin brittilistojen kärkeen ja merkkasi brittipopin kulta-aikojen alkua. Levyn singlet "Parklife", "End of a Century", "To The End" ja "Girls & Boys" nousivat kaikki vähintään brittien Top 20:een. Girls & Boys oli myös Blurin läpimurtohitti Ison-Britannian ulkopuolella. Singlejen lisäksi kappale "This Is A Low" nousi erittäin suosituksi fanien parissa yhtyeen keikkojen myötä. Isossa-Britanniassa albumi on yhtyeen arvostetuin sekä monipuolisen hittipotentiaalinsa että edelliseltä levyltä jatkuneen, korostetun brittiläisyytensä takia.


title: Blur

text: Suosionsa huipulla Blur koki suurta vastakkainasettelua etenkin Manchesterilaisen Oasis-yhtyeen kanssa. Välienselvittely kärjistyi vuonna 1995, kun Blur päätti julkaista "Country House"-singlen samana päivänä kun Oasis oli julkaisemassa "Roll With It"-singlen. Yhtyeiden keskinäinen taisto brittilistan ykköspaikasta jakoi kansaa ja pääsi jopa valtakunnallisiin uutislähetyksiin päivän polttavimpana puheenaiheena. Hieman halvemman hinnan ja paremman markkinoinnin tuloksena "Country House" meni singlelistan kärkeen jättäen Oasiksen kakkossijalle. Tämän jälkeen Blurin neljäs albumi, "The Great Escape", näki päivänvalon. Levyn muut singlet, "The Universal", "Charmless Man" ja "Stereotypes" nousivat kaikki brittien singlelistan Top 10:een. Albumin jälkeen kitaristi Graham Coxonin ja laulaja Damon Albarnin välit alkoivat tulehtua musiikillisten erimielisyyksien vuoksi; Albarn halusi ylläpitää aikaisempaa The Kinks -vaikutteista poplinjaa, kun suosioon kyllästynyt Coxon puolestaan halusi viedä yhtyeen kohti kokeellisempaa suuntaa. He päätyivät kompromissiin, josta kehkeytyi jälleen yksi menestysalbumi "Blur" (1997). Yhtye sai toisen singleykkössijansa melankolisella, kriitikoiden ylistämällä "Beetlebum"-hitillä. Jopa Oasiksen Noel Gallagher on kehunut kappaletta. Menestystä jatkoi tunnetulla bassoriffillä kulkeva noiserock-single "Song 2", josta on tullut yhtyeen ylivoimaisesti tunnetuin laulu ympäri maailmaa.


title: Blur

text: 1999 julkaistiin Blurin kuudes levy "13". Tuottajanvaihdoksen myötä levyn äänimaailma muuttui paikoittain erittäinkin kokeelliseksi, mutta elementtejä indierockista oli vielä havaittavissa. Levyn tummaa tunnelmaa ja lyriikkoja sävytti kauttaaltaan myös laulaja Damon Albarnin ero pitkäaikaisesta suhteesta Elastica-yhtyeen keulakuvaan Justine Frischmanniin, josta esimerkiksi gospelvaikutteita sisältävä kappale "Tender" kertoo. 2000 yhtyeeltä julkaistiin kokoelma "Blur: The Best of", joka kokosi yhteen Blurin siihenastiset hitit ja klassikot. Kokoelmaa varten levytettiin myös yksi uusi kappale, "Music Is My Radar", joka julkaistiin singlenä kokoelman ilmestymisen aikoihin. Tämän jälkeen Blur siirtyi määrittelemättömälle tauolle ja laulaja Damon Albarn työsti Gorillaz-yhtyeen debyyttialbumia, joka nousi omaksi, kansainväliseksi menestystarinakseen.


title: Blur

text: Vuoden 2002 levytyssessioissa kitaristi Graham Coxonin ja muiden yhtyeen jäsenten pitkäaikainen keskinäinen jännite kulminoitui päihdeongelmaisen Coxonin lähtemiseen yhtyeestä. Hän päätti jatkaa jo viime vuosikymmenen lopulta alkanutta soolouraansa. Blur jatkoi levyttämistä triona ilman Coxonia ja 2003 julkaistiin albumi "Think Tank". Levy sisälsi aikaisempien albumien "Blur" (1997) ja "13" (1999) tapaan vaihtoehtorockin vaikutteita lisäten musiikkiin elektronisia instrumentteja, afrikkalaisia vaikutteita ja jättäen kitarat pois lähes kokonaan. Albumin suurimmaksi hitiksi muodostui "Crazy Beat", jota monet kriitikot ja fanit vertasivat takavuosien tuotokseen "Song 2" kappaleiden hengenheimolaisuuden vuoksi. Think Tankin jälkeen Damon Albarn jatkoi afrikkahenkisen musiikin parissa julkaisten kollaboraatioalbumin "Mali Music". Tämän jälkeen häntä työllisti Gorillaz, jonka nimellä julkaistiin 2005 levy "Demon Days". Albarn on työskennellyt myös The Clash-yhtyeen basistin Paul Simonin, The Verve sekä Gorillazista tutun kitaristin Simon Tongin ja nigerialaisen rumpalin Tony Allenin kanssa, joka johti konseptimaiseen albumiin "The Good, the Bad & the Queen" (2007). Vuonna 2009 hän sävelsi myös oopperan Monkey: Journey to the West.


title: Blur

text: Loppuvuodesta 2008 Blur ilmoitti palanneensa yhteen alkuperäiskokoonpanossa, ja järjestävänsä kesällä 2009 massiivisen ulkoilmakonsertin Lontoon Hyde Parkissa. 60.000 lippua myytiin loppuun muutamissa minuuteissa, joten pian bändi ilmoitti järjestävänsä toisenkin konsertin samaisessa paikassa. Lopulta paluukonsertteja järjestettiin reilu kourallinen pitkin kesää 2009, ja yhtye harjoitteli niitä varten uudestaan koko diskografiansa sisällön. Paluukeikkojen jälkeen yhtye vietti hiljaiseloa, sillä esimerkiksi Albarn oli jälleen kiireinen kolmannen Gorillaz-pitkäsoiton "Plastic Beach" kanssa. Huhtikuussa 2010 Blur ilmoitti julkaisevansa 7-tuumaisen singlen "Fool's Day". Singleä julkaistiin vain tuhat kappaletta maailmanlaajuisen levykauppojen päivän kunniaksi, ja se myytiin loppuun saman tien.


title: Blur

text: "The Magic Whip", yhtyeen ensimmäinen studioalbumi sitten vuoden 2003, julkaistiin alkuvuodesta 2015.


title: Isorokko

text: Isorokko on yleisvaarallinen, vuonna 1980 luonnosta hävitetyksi julistettu, virusperäinen tartuntatauti. Sen aiheuttaja on Variola-niminen DNA-virus. Isorokko on hävitetty maailmasta Maailman terveysjärjestön rokotuskampanjalla. Ainoat tunnetut virusnäytteet ovat tiettävästi Yhdysvaltojen Atlantassa sijaitsevan CDC:n toimitiloissa ja Venäjällä Moskovan virustutkimusinstituutin (Moscow Research Institute for Viral Preparations) tarkoin vartioiduissa laboratorioissa.


title: Isorokko

text: Isorokko oli ihmiskunnan vitsaus antiikin ajoista asti. "Variola major", viruksen patogeenisempi kanta, sai aikaan pahan rokkotaudin, jossa kuolleisuus oli noin 30 prosenttia. Taudista selvinneet saivat usein pysyviä rokkoarpia ihoonsa. Monet taudista selviytyneet myös menettivät näkönsä ja kävelykykynsä.


title: Isorokko

text: Uudet tutkimukset ovat muuttaneet käsitystä isorokon historiasta. Tunnistettu DNA-tieto isorokosta on vasta vuodelta 1588, ja ilmeisesti sitä aikaisemmat tautikuvaukset ovat olleet muita tauteja. Tähän viittaava tieto saatiin vuonna 2015 Vilnassa tutkitusta muumiosta. Tutkijaryhmään kuului Helsingin yliopiston tutkijatohtori Maria Perdomo. Vertaamalla vuoden 1588 DNA-näytettä nykyajan isorokkovirukseen tutkijat päättelivät, että tuhansia vuosia vanhoja isorokkotartuntoja ei voinut olla.


title: Isorokko

text: Edward Jenner havaitsi 1700-luvulla, että lehmänrokkotaudin sairastaneet karjakot eivät kuolleet altistuttuaan isorokolle. Tämän perusteella hän sittemmin kehitti tehokkaan isorokkorokotteen, jolla isorokkoepidemiat saatiin kuriin. Maailman terveysjärjestön käyttämä rokotekanta on "Vaccinia"-virus, joka on läheistä sukua "Variola"-virukselle.


title: Isorokko

text: On arveltu, että vuosina 165–180 jaa. riehunut Aureliuksen rutto olisi ollut sittenkin isorokkoa. Taudin toivat Seleukeiasta palaavat sotilaat. Ennen kuin epidemia ehti laantua, se oli jo vaikuttanut Anatolian, Egyptiin, Kreikkaan ja Italian alueilla. Joillakin alueilla ruttoon kuoli pahimmillaan kolmannes väestöstä, ja Rooman armeija koki suuria menetyksiä. Keskimäärin tartunnan saaneista kuolleisuus oli 7–10 prosentin luokkaa, ja kaupunkialueilla kuolleisuus oli 13–15 %. Vuonna 180 Marcus Aurelius sai tartunnan ja kuoli armeijan leirissä. On spekuloitu, että tämä tartunta olisi ollut ruttoa, ja tauti nimettiinkin Aureliuksen mukaan. Kaikkiaan tautiin arvellaan kuolleen noin viisi miljoonaa henkilöä. Kreikkalainen lääkäri Galenos nimesi taudin oireiksi kuumeen, ripulin, kurkkukivun sekä yhdeksännen päivän jälkeen puhkeavan kuivan tai märkivän ihottuman. Taudin on tämän perusteella päätelty olleen todennäköisesti isorokkoa.


title: Isorokko

text: WHO julisti isorokon hävitetyksi 8. toukokuuta 1980. Viimeinen luontainen tartunta tapahtui Somaliassa 22. lokakuuta 1977, kun sairaalan keittäjä Ali Maow Maalin sai taudin sairastuneelta lapselta. Maalin selvisi hengissä. Brittiläinen Janet Parker sen sijaan kuoli tautiin syyskuussa 1978 laboratoriossa sattuneen vahingon seurauksena.


title: Isorokko

text: Nykyisin ihmisten vastustuskyky isorokolle on heikko, koska taudinaiheuttajaa ei esiinny luonnossa. Tämä on synnyttänyt pelkoja viruksen käyttämisestä biologisena aseena laboratorioissa säilytettyjen näytteiden avulla. Toisaalta näytteiden avulla on mahdollista kehittää rokotteita ja hoitokeinoja sen varalle, että virusta pääsisi jälleen populaatioon.


title: Dendrologia

text: Dendrologia (kreikan sanoista "dendron" ’puu’ ja "logos" ’oppi’) eli puulajitiede tarkoittaa puuvartisten kasvien tutkimista. Dendrologiassa määritellään, kuvataan ja luokitellaan puuvartisia kasveja sekä tutkitaan niiden biologisia ominaisuuksia.


title: Dendrologia

text: Puuvartisia kasveja ovat esimerkiksi puut, pensaat, varvut ja liaanit. Ne eivät muodosta taksonomisesti yhtenäistä ryhmää, eivätkä siten välttämättä ole toisilleen läheistä sukua. Monissa kasvisuvuissa on sekä puu- että ruohovartisia lajeja, ja moniin kuuluu vain muutama puuvartinen laji.


title: High End

text:
High End on nimitys äänentoistolaitteistolle ja -harrastukselle, jossa on tavoitteena luonnollinen äänentoisto ilman minkäänlaisia kompromisseja rakenteiden, materiaalien tai hinnan suhteen.
Normaalista Hifi-harrastajasta High-Endisti poikkeaa lähinnä siinä, että jälkimmäinen on valmis maksamaan hyvinkin suuria summia äänentoistolaitteistosta. Esimerkiksi kaiutinkaapelit voivat maksaa tuhansia euroja, kaiuttimet, vahvistimet ja levysoittimet jopa kymmeniäkin tuhansia.
Hifin ja High Endin ero ei ole kuitenkaan aivan tarkasti määriteltävissä ja molempia käytetäänkin esimerkiksi mainonnassa varsin vapaasti.


title: High End

text: Englannin kielessä sanaa high end voidaan käyttää kuvaamaan mitä tahansa kalleinta ja parasta mahdollista palvelua tai tuotetta.


title: Immuniteetti

text: Immuniteetti eli vastustuskyky on elimistön kyky suojautua taudinaiheuttajia vastaan. Immuniteetti voidaan jakaa karkeasti kahteen luokkaan: luontainen ja adaptiivinen immuniteetti. Luonnollinen immuniteetti estää patogeeneja pääsemästä elimistöön sekä niiden leviämisen elimistössä. Luonnolliseen immuniteettiin ei liity oppimista vaan se toimii jokaisella patogeenikohtamisella samalla tavalla. Hankittu immuniteetti toimii silloin, kun luonnollinen immuniteetti ei ole onnistunut estämään patogeenejä leviämästä elimistöön. Hankittu immuniteetti muuttuu jokaisen patogeenikohtamisen jälkeen tehokkaammaksi ja se on spesifisempi kuin luonnollinen immuniteetti.


title: Immuniteetti

text: Luonnollinen immuniteetti (luontainen immuniteetti) (englanniksi "innate immunity") tunnistaa ja tuhoaa mikrobeja. Luontainen immuniteetti toimii tiettyjen solureseptorien avulla, jotka tunnistavat mikrobien rakenteita ja aktivoivat solut, jotka ovat kontaktissa mikrobien kanssa. Luontainen immuniteetti on ilmeisesti evoluution vanha keksintö, mutta sillä on erinomaisen tärkeä rooli immuunivasteen säätelyssä. Luontaisen immuniteetin solut (esimerkiksi makrofagit) eivät tunnista kaikkia mikrobeja eivätkä kykene muodostamaan ns. muistisoluja.


title: Immuniteetti

text: Hankittu immuniteetti eli adaptiivinen immuniteetti on evoluution uudempi keksintö. Se perustuu T- ja B-soluihin, joilla on erityiset, spesifiset reseptorit mikrobeja vastaan. B-solujen reseptori on immunoglobuliini M (IgM) ja T-solujen reseptoria kutsutaan T-solureseptoriksi. Molemmat sijaitsevat solun pinnalla, ja kullakin yksittäisellä solulla on vain yksi reseptorityyppi. Adaptiivisen immuniteetin kauneus piilee siinä, että T- ja B-solujen solunkehityksen aikana kussakin solussa reseptoria koodittava geeni käy läpi satunnaisen geneettisen rekombinaation, joka saa aikaan sen että reseptoreita voi olla miljardeja erilaisia. Täten elimistössä tuotetaan jatkuvasti miljardeja spesifisiä T- ja B-soluja, joilla kullakin on oma spesifinen reseptorinsa, eli kukin solu tunnistaa tietyn mikrobin tai muun antigeenin.


title: Immuniteetti

text: Kun B- tai T-solu kohtaa mikrobin, jota vastaan sillä on spesifinen reseptori, alkaa ns. klonaalinen laajentuminen, jossa kyseinen solu jakautuu hyvin nopeasti. Tämä saa aikaan humoraalisen immuunivasteen, jossa B-solut tuottavat liukoisia vasta-aineita (immunoglobuliineja), ja soluvälitteisen T-soluvasteen, jossa ns. tappaja-T-solut tuhoavat mikrobi-infektoituneet solut elimistössä. Lopuksi immuunivaste vaimenee, ja jäljelle jää ns. muistisoluja, jotka mahdollistavat kyseisen immuunivasteen nopean reaktivaation, jos kyseinen mikrobi tavataan uudestaan elimistössä. Muistisolujen ansiosta ihminen ei yleensä sairasta tiettyä mikrobitautia kahdesti. Joskus immuunivaste voi olla liian voimakas, jolloin elimistön kudokset tai elimet voivat vaurioitua. Tunnetaan myös autoimmuunitauteja, joissa elimistön oma immuniteetti alkaa hyökätä omia soluja vastaan. Näiden tautien alkusyytä ei usein tiedetä.


title: Immuniteetti

text: Jo antiikin aikoina tiedettiin, että tietyn taudin sairastaneet ihmiset eivät sairastuneet samaan tautiin uudestaan. Taustalla olevaa mekanismia ei tiedetty, ja yleisesti uskottiin, että tartuntataudit olivat yliluonnollista alkuperää tai saastuneen ilman aiheuttamia.


title: Immuniteetti

text: Saksalainen lääkäri Robert Koch ja ranskalainen kemisti Louis Pasteur tekivät 1800-luvulla uraauurtavia tutkimuksia, jotka todistivat aukottomasti, että tartuntataudit ovat mikrobien aiheuttamia. Tämä mahdollisti rokotteiden kehittämisen, mikä on johtanut monien tartuntatautien (esimerkiksi tuhkarokko, kurkkumätä) merkittävään vähenemiseen tai jopa katoamiseen kehittyneistä maista.


title: Seisova aalto

text: Seisova aalto on fysiikan aalto-opissa ilmiö, jossa heijastuvat aallot vahvistavat toisiaan eli interferoivat. Seisovassa aaltoliikkeessä on ns. solmuja ja kupuja. Solmut ovat kohtia, joissa aallon amplitudi on koko ajan nolla; kuvut sijaitsevat solmujen puolivälissä.


title: Seisova aalto

text: Akustiikassa seisovia aaltoja kutsutaan myös huonemoodeiksi. Ilmiö syntyy kun huoneen mitta on puolet ääniaallon pituudesta tai sen monikerta. Aalto vahvistaa itseään kimmotessaan seinästä ja jää soimaan. Huonemoodit ovat hyvin paikallisia: Niiden olemassaolon voi todeta soittamalla pistetaajuuksia stereoista ja kävelemällä huoneessa, joissain kohtaa ääni vaimentuu ja toisessa korostuu. Ero voimakkuudessa voi olla merkittävä jo metrin murto-osien siirtymisellä.


title: Seisova aalto

text:
Moodit ovat varsinkin lähes kuutionmallisten betoniseinäisten huoneiden ongelma äänentoistossa, sillä mitä lähempänä huoneen mitat ovat toisiaan, sitä epätasaisemmin moodien aiheuttamat piikit taajuusvasteessa sijoittuvat. Kevytseinäisissä huoneissa matalat taajuudet
kulkevat helposti rakenteiden läpi, eivätkä siksi jää voimakkaasti soimaan. Paikallisuutensa vuoksi huonemoodien vaikutusta äänentoistoon voi vähentää äänilähteiden sekä kuuntelupaikan sijoituksella: Nyrkkisääntönä seinien, ja erityisesti nurkkien, lähistöllä moodit ovat voimakkaimmillaan kun taas huoneen keskellä on vaimentumia.


title: Seisova aalto

text: Elektroniikassa seisova aalto syntyy helposti siirtolinjassa, kun signaalin aallot johtimen impedanssisovittamattomista päistä heijastuessaan menevät samaan vaiheeseen. Vähän alle valonnopeuden oleva signaali muodostaa korkeilla radiotaajuuksilla ja tiedonsiirrossa helposti tällaisen tilanteen jo metrien etäisyyksillä ja allekin.


title: Seisova aalto

text: Jos syöttöjohtoa, tavallisesti koaksiaalikaapelia, ei ole päätetty sen ominaisimpedanssia vastaavaan puhtaaseen resistanssiin, syntyy seisova aalto. Syöttöjohtoon lähetetty teho ei siirry kohteeseensa vaan osa siitä heijastuu takaisin lähtöpistettä kohti. Näin syöttöjohtoon syntyy paikallaan olevia virta- ja jännitevaihteluita. Seisovan aallon suhde on U / U , myös SAS, V.S.W.R ja SWR nimityksiä käytetään.


title: Seisova aalto

text: Radiotekniikassa seisova aalto syntyy helposti johtimessa tai heijastavien seinämien välille, kun aaltoja mahtuu välille jokin tasamäärä. Ilmiötä käytetään hyväksikin resonoivissa ontelorakenteissa.


title: Celebrimbor

text:
Celebrimbor on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -teoksen maailmassa.
Toisella Ajalla Celebrimbor oli Eregionin sepistä taitavin ja takoi haltioille kolme mahtisormusta, jotka antoivat kantajilleen eri voimia tai ominaisuuksia.


title: Celebrimbor

text: Celebrimbor ”Hopeakäsi” on haltia Finwën suvusta. Isänsä Curufinin karkottamisen jälkeen hän jäi Nargothrondiin asumaan. Hän sai surmansa Sauronin kädestä, jolloin Fëanorin suku sammui.


title: Celebrimbor

text:
Celebrimbor esiintyy -pelissä. Siinä Celebrimbor on vankina Mordorissa. Hän varastaa Sauronin sormuksen ja alkaa kerätä omaa örkkiarmeijaansa sormuksen avulla, mutta lopulta sormus pettää hänet.
Lisäksi peliä varten julkaistu DLC (maksullinen lisäosa) Bright Lord kertoo kuinka Celebrimbor joutui vangiksi Mordoriin.


title: Fëanor

text:
Fëanor on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion".
Fëanor oli yksi "noldor"in elda, yksi niistä, jotka lähtivät Keski-Maasta elääkseen yhdessä "valar"in kanssa Valinorissa, Amanin maassa. Hänet nimettiin isänsä mukaan Finwëksi tai Finweminya ja myöhemmin nimellä Curufinwë ("Kyvykäs Finwë(n poika)"). Hän oli mahtavin "noldor"ista, ja hetken heidän kuninkaansa. Hänen nimensä on sekoitus sindarista (Faenor) ja quenyasta (Fëanáro), ja kumpikin tarkoitti "Tulen Henki". Hänet tunnettiin seppänä, timantinhiojana, ja soturina, hän teki Silmarilit ja kehitti tengwar-riimut. Hän teki suurella varmuudella "palantír"it. Hän oli Finwën, "noldor"in Korkean Kuninkaan, ja tämän vaimon Mírielin, vanhin poika. Fëanor vei äidiltään syntyessään niin paljon elinvoimaa, että tämän henki jätti perheensä, ja matkasi Lórienin puutarhaan. Finwë meni uudestaan naimisiin, ja sai kaksi poikaa, Fëanorin velipuolet Fingolfinin ja Finarfinin, ja myös kaksi tytärtä, Findisin ja Irimën. Fëanor itse nai Nerdalenin, Mahtanin tyttären, ja tämä synnytti hänelle seitsemän poikaa: Maedhros, Maglor, Celegorm, Caranthir, Curufin, Amrod ja Amras.


title: Fëanor

text:
Fëanorin äitipuoli Indis ei ollut yhtään paha, vaikka Fëanor niin uskoikin. Fëanor inhosi Indistä, ja hän ja hänen perheensä asui erillään tästä ja tämän lapsista.
Silloin Melkor, mahtavin vala ja pahuuden lähde, oli pettänyt "valar"in ajattelemaan, että hän oli parantanut tapansa. Pahoitellen hän lähti Valinorista, ja samalla käännytti pahaksi joitakin "noldor"ista ja teki heistä hänen pahuutensa välikappaleita, erityisesti Fëanorista. Mutta Fëanor ei luottanut yhtään Melkoriin, mikä oli tämän suunnitelman pohja.


title: Fëanor

text:
Suurimpana saavutuksenaan, Fëanor otti Kahden Puun valoa, ja valmisti siitä kolme Silmarilia, myös tunnettu nimellä Suuret Jalokivet. Hän arvosti Silmarileja yli kaiken muun, epäili "valar"ia ja muuta "eldar"ia siitä, että he aikoivat viedä Silmarilit. Hän vartioi jalokiviä hyvin tarkasti ja näytti ne vain lähimmille sukulaisilleen.
Melkor halusi suuresti Silmarileja ja hänen otteensa Fëanorissa kasvoi, mutta "valar" eivät vieläkään aavistaneet Melkorin suunnitelmia. Melkor käytti hyväkseen Fëanorin ylimielisyyttä ja käytöstä, laittaen häneen ajatuksen, että hänen velipuolensa Fingolfin aikoi viedä Silmarilit ja ottaa Fëanorin paikan Finwën perijänä. Tämän ajatuksen takia Fëanor alkoi uhata Fingolfinin henkeä (tämä tapahtui silloin, kun "noldor" alkoi takoa aseita). Tästä syystä "valar" karkottivat hänet Formenokseen. Hän otti suuret aarteensa mukanaan, myös Silmarilit, mitkä hän lukitsi laatikkoon. Näyttääkseen tukensa vanhinta poikaansa kohtaan, Finwë lähti Formenokseen.


title: Fëanor

text: "Valar" tajusivat, että Fëanorin käytös oli ollut Melkorin syytä. He lähettivät Tulkasin vangitsemaan hänet uudelleen, mutta häntä ei löytynyt. Melkoria ei oltu nähty pitkään aikaan, kunnes hän ilmestyi odottamatta Formenoksessa. Finwëllä ja Fëanorilla oli ollut pakkomielle siitä, että Fingolfin tulisi kuninkaaksi, ja näytti, että Melkorin valheet olisivatkin totta. Melkor yritti uudelleen vakuuttaa Fëanorin siitä, mutta epäonnistui, ja Fëanor ymmärsi, että Melkorin tavoite oli saada Silmarilit, sulki oven Melkorin edestä, ja tämä lähti. Kun "valar" kuulivat tapahtuneesta, he alkoivat metsästää uudelleen. Mutta vaikutti, että Melkor oli jo lähtenyt Valinorista ja olisi menossa pohjoiseen, mutta menikin etelään.


title: Fëanor

text: Sitten "valar" halusivat parantaa Fëanorin ja Fingolfinin välisen välirikon, ja kutsuivat molemmat Valinoriin tekemään rauhaa. Fingolfin ojensi kättään kohti velipuoltaan, tunnustaen Fëanorin paikan vanhimpana, ja tämän he hyväksyivät. Sillä välin Melkor meni etelään Amanista, Avathariin, etsimään suurta hämähäkkimäistä olentoa Ungoliantia. Ungoliant auttoi Melkoria tuhoamaan Kaksi Puuta, tuoden pimeyden Valinoriin. Sieltä nämä kaksi menivät Formenokseen, surmasivat Finwën ja veivät kaikki jalokivet, myös Silmarilit. He karkasivat Keski-maahan Helcaraxëa (tunnettiin myös nimellä Kirskuva Jää) pitkin pohjoiseen Beleriandiin Keski-Maahan.


title: Fëanor

text: Fëanor ja Fingolfin olivat sopimassa riitojaan, juuri kun Valinor pimeni. Valar tiesivät, että Puiden valo säilyi enää Silmarileissa ja Yavanna pyysi Fëanoria antamaan jalokivet heille, jotta he voisivat parantaa Puut. Fëanor kieltäytyi antamasta Silmarileja Valareille vapaaehtoisesti ja sanoi, että jos ne vietäisiin häneltä väkisin, silloin he olisivat kaikki samanlaisia kuin Melkor. Tämän jälkeen viestinviejä saapui kertomaan Formenoksen tapahtumista. Viestinviejän mukaan, Melkor, oli tullut Fëanorin laaksoon, Formenokseen, mustan sumun keskellä. Korkea Kuningas Finwë oli taistellut ja hävinnyt Melkorille, ja oli ensimmäinen haltia, joka surmattiin Valinorissa. Melkor tuhosi laakson, ottaen monia arvokkaita kiviä. Kaikkein huomattavimpana oli se, että hän oli varastanut Silmarilit.


title: Fëanor

text:
"Valar" ja "eldar" ymmärsivät nyt kokonaan Melkorin petoksen tarkoituksen. Fëanor, kuultuaan isänsä murhasta ja arvokkaiden Silmarilien varkaudesta, nimitti Melkorin Morgothiksi, ”Maailman mustaksi viholliseksi” (suoraan käännetty ”Musta vihollinen”). Nyt "noldorin" kuningas, Fëanor piti kiihkeimmän puheen, mitä on koskaan Ardassa nähty, jossa hän julisti Morgothin häpeätahraksi. Hän haukkui Suurta Vihollista, mutta Morgothin takia, myös moitti "valar"ia heidän teoistaan. Hän sanoi kansalleen, että "valar" olivat hylänneet heidät, joten "noldor"in täytyi seurata häntä Keski-Maahan taistelemaan Morgothia vastaan. Sillon Fëanor vannoi Fëanorin valan, jonka kaikki hänen seitsemän poikaansa vahvistivat, luvaten taistella jokaisen kanssa, oli hän haltia ihminen, maia tai vala, joka piti hallussaan Silmarileja ja pitäen Ilúvataria todistajanaan. Myöhemmin tämä vala aiheutti suurta surua koko "noldor"ille.
Fëanorin vala:


title: Fëanor

text: Etsiessään tietä Keski-Maahan, Fëanor meni Amanin rannikolle, missä laivanrakentajat, "teleri"-haltiat, asuivat, vaatien heidän laivojaan käyttöönsä. "Teleri" kieltäytyivät, joten vastaukseksi, Fëanor ja hänen aseistettu ja kiihkeä joukko "noldor"ia hyökkäsi kevyesti vsrustautuneiden "teleri"n kimppuun, tuhoten heidän asumuksensa ja varastaen heidän laivansa. Kiusaantuneena tästä teosta Finarfin, Finwën kolmas poika, otti miehensä ja kääntyi takaisin. "Valar" päästivät heidät takaisin, ja Finarfin hallitsi "noldor"in Korkeana Kuninkaana Valinorissa. Laivoja oli liian vähän viemään kaikki "noldor" meren yli, joten Fëanor ja hänen poikansa johtivat ensimmäistä joukkoa. Saavuttuaan Losgariin, Lammothin maahan, Beleriandissa, missä he päättivät polttaa laivansa ja jättää Fingolfinin seuraajat taakseen. Koska maa oli litteä tuohon aikaan, jäljelle jääneet "noldor" näkivät tulen, ja tiesivät pääsevänsä Keski-Maahan vain ylittämällä Helcaraxën. Tämän he tekivät Fingolfinin johdolla, ja kokivat suuria menetyksiä matkalla, joka karisti uskoa Fëanoria ja hänen poikiaan kohtaan.


title: Fëanor

text: Tietäen "noldor"in saapumisesta, Morgoth käski armeijoidensa hyökätä Angbandista ja ne hyökkäsivät Fëanorin kimppuun Mithrimissä. Tätä taistelua kutsuttiin nimellä Taistelu tähtien alla, tai Dagor-nuin-Giliath, koska Kuuta ja Aurinkoa ei oltu luotu vielä. "Noldor" voittivat taistelun ja tuhosivat Morgothin armeijat. Fëanor, joka oli vielä voimissaan, puski kohti Angbandia, ja pääsi poikineen jo näköetäisyydelle, kun heidän kimppuunsa hyökkäsi balrog-joukko. Fëanor taisteli urhoollisesti, vaikka sai monia haavoja Gothmogilta, balrogien johtajalta. Hänen poikansa toivat suuren joukon vahvistuksia, ja balrogit ajettiin pois. Kuitenkin Fëanor, joka makasi taistelukentällä, tiesi haavojensa olevan kuolettavia. Hän kirosi Angbandin linnoituksen, vaikka näki kuoleman silmin, että hänen joukkonsa eivät saisi tuhottua sitä linnoitusta. Hänen kuolemansa hetkenä, hänen tulinen sielunsa pakeni, ja jätti jäljelle vain tuhkaa. Hänen poikiaan sitoi vielä vala palauttaa Silmarilit, ja se vaikutti suuresti Beleriandin tapahtumiin Ensimmäisellä ajalla.


title: Eregion

text: Eregion, “Paatsamien maa”, on J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjatrilogian maailmaan pohjautuvissa teoksissa paikka, jota ihmiset kutsuivat nimellä Paatsamala.


title: Eregion

text: Kyseessä oli "noldor"in valtakunta Glanduinin ja Bruinenin jokien välissä. Galadriel ja Celeborn perustivat sen Toisella Ajalla. Valtakunta kukoisti kiinteässä kanssakäymisessä Sauronin tuhoaman Khazad-dûmin kanssa.


title: Eregion

text: Kun Celeborn ja Galadriel perustivat Lothlórienin, he jättivät Eregionin Celebrimborin, Fëanorin pojanpojan hallittavaksi. Hän takoi valeasuisen Sauronin opastuksella Kolme Sormusta. Mutta kun he tajusivat Sauron yrittäen hallita niitä sekä kääpiöiden ja ihmisten mahtisormuksia omalla Valtasormuksellaan ja kieltäytyivät käyttämästä niitä, Sauron hyökkäsi Eregioniin. Eregion tuhoutui sodassa ja Celebrimbor sai surmansa, mutta Kolme Sormusta saatiin pidettyä poissa Sauronin käsistä.


title: Círdan

text: Círdan (sindaria, ) on J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjojen maailmaan pohjautuvissa teoksissa haltia, Falasin satamien valtias. Hän pakeni Satamien tuhouduttua Nirnaeth Arnoediadin jälkeen Gil-galadin kanssa Balarin Saarelle. Toisella ja Kolmannella Ajalla hän oli Harmaitten Satamien vartija Lhûnin lahden pohjukassa. Gandalfin tullessa hän antoi tälle Naryan, Tulen Sormuksen.


title: Círdan

text: Cirdan oli "sindar"ia vaikka laivanrakentajat yleensä olivat "teleri"ä. Círdan kuvaillaan erilaisena kuin muut haltiat. Hänellä on harmaat hiukset ja tuuhea parta. Tämä johtunee hänen korkeasta iästään, sillä hän oli Kolmannen Ajan lopussa melkein 11 000-vuotias.


title: Círdan

text: Elokuvissa Círdanilla oli erittäin pieni rooli. "" prologissa nähdään kuinka hän, Gil-galad ja Galadriel saavat omat mahtisormuksensa. "n" lopussa hänet nähdään Harmaissa Satamissa.


title: Círdan

text: Círdan eroaa elokuvassa kirjaversiosta siten, että hänellä ei ollut partaa. Círdania näytteli elokuvissa Michael Elsworth.


title: Refleksikotelo

text: Refleksikotelo on äänentoistossa käytetty kaiuttimien rakenne, jossa kaiuttimen kotelon yhteyteen on asetettu Helmholtzin resonaattori. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että suljettuun koteloon on lisätty putki, joka viritykseltään jatkaa kaiuttimien bassotoistoa. Refleksiteoria patentoitiin vuosia ennen kuin sen toiminta tunnettiin. Refleksikotelon toimintaperiaatteessa ei ole mitään yhteistä suljetun kotelon kanssa.


title: Refleksikotelo

text: Refleksiperiaate yksinkertaistettuna on seuraava. Johdettaessa kaiutinelementtiin positiivinen sähkövirta kaiutin liikkuu ulospäin. Refleksitoiminto tukee tätä samassa vaiheessa, jolloin myös refleksiaukon kautta ulospäin pyrkii ilmaa. Tämä vastustaa elementin liikettä, kun koteloon syntyy alipaine samaan aikaan ulos liikkuvan elementin liikettä vastaan. Elementtiin ajettava negatiivinen sähkövirta taas liikuttaa elementtiä koteloon päin ja kotelo pyrkii vastustamaan elementin liikettä lisäämällä kotelossa sisällä olevaa ilmanpainetta. Elementin liikepoikkeama pysyy viritystaajuuden kohdalla ja yläpuolella aina pienenä ollen pienimmillään juuri resonanssitaajuudella.


title: Refleksikotelo

text: Myös impedanssikäyrän minimi on tarkasti viritystaajuudella eikä alimmilla taajuuksilla kuten suljetussa kotelossa. Refleksikotelon impedanssikäyrä on kaksihuippuinen ja suljetussa kotelossa yksihuippuinen.


title: Refleksikotelo

text: Refleksikotelon etu moniin muihin koteloratkaisuihin verrattuna on sen suurempi herkkyys – ilmanpaine-erot kotelon sisällä ovat suuret. Resonassitoiminto ohjaa tarkasti bassokartion liikettä. Bassotoiston kannalta haittapuolia ovat refleksiputken viritystaajuuden alapuolella nopeasti laskeva bassotoisto sekä ryhmäviive. Viive aiheutuu, koska ääni ei muodostu itse elementistä, vaan putken resonoinnista. Tätä ongelmaa voi vähentää asentamalla putken lähelle elementtiä, varsinkin suurissa koteloissa. Ryhmäviiveen ohjeellinen maksimiarvo on yleensä noin 20 millisekuntia. Harvinaisempi, lähinnä subwoofereiden, ongelma on refleksiputken läpi kulkevan ilmavirran aiheuttamat suhisevat häiriöäänet.


title: Refleksikotelo

text: Suurin osa kaupallisista kaiuttimista on toteutettu refleksikotelolla.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text: Suljettu kotelo on äänentoistossa käytetty kaiutinkotelon rakenne, joka on nimensä mukaisesti suljettu.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text: Suljetussa kotelossa oleva ilma toimii jousena ja kontrolloi elementin liikettä, minkä vuoksi kotelon tulee olla täysin tiivis. Sen etuina on helppo toteutus ja tarkempi bassotoisto kuin refleksikotelolla ja verraten pieni koko. Haittapuolina ovat pienempi herkkyys sekä bassotoiston huono ulottuvuus ja suurempi särö.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text: Suljettu kotelo toimii ilmajousiperiaatteella. Elementin pyrkiessä ulospäin positiivisella virralla ilmajousi muodostaa koteloon alipaineen, joka vastustaa elementin liikettä. Negatiivisella virralla elementti pyrkii liikkumaan kotelon sisään ja taas suureneva ilmanpaine vastustaa liikettä.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text: Elementin takasäteily vaimenee kokonaan kotelon sisälle. Tämän vuoksi kaiuttimen vaste muuttuu tasaisesti laskevaksi.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text: Suljettu kotelo on helppo suunnitella, sillä muutamien kymmenien prosenttien vaihtelu tilavuudessa ei yleensä juuri vaikuta lopputulokseen.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text:
Suljetun kotelon sisäiset paineen vaihtelut eivät ole suuria, refleksikotelo taas on aina mitoitettava
tukevammaksi.


title: Suljettu kaiutinkotelo

text: Suljettu kotelo on lineaarinen matalimmille taajuuksille asti, mutta äänen herkkyys kärsii tällöin. Suljetun kotelon transienttien toisto on erinomainen. Subwooferia suunniteltaessa refleksikotelo on usein parempi ratkaisu. Suuren elementin käyttö parantaa suljetun kotelon toimintaedellytyksiä.


title: Jakosuodin

text: Jakosuodin (oikeammin jakosuodatin) -nimitystä käytetään sähköisestä suodatinkokonaisuudesta, joka jakaa sähköisen signaalin spektrin osiin, eli jakaa taajuuskaistan esimerkiksi eri kaiutinelementtien toistettavaksi.


title: Jakosuodin

text: Passiivinen jakosuodin muodostuu reaktiivisista komponenteista, keloista ja kondensaattoreista, sekä resistiivisistä vastuksista. Aktiivinen jakosuodin koostuu vahvistinkomponentista ja siihen liitetyistä vastuksista ja kondensaattoreista. Digitaalinen jakosuodin taas koostuu signaalinkäsittelyprosessorista (DSP), sen ohjelmasta ja mahdollisista analogi/digitaali/analogi-muuntimista.


title: Jakosuodin

text: Jakosuotimet koostuvat elektronisista suodattimista, joita ovat mm: Jakosuotimen tärkeimmät muuttujat ovat jakojyrkkyys ja -taajuus. Ensimmäinen kertoo kuinka jyrkästi taajuuksia suodatetaan. Tätä ilmaistaan yleensä yksiköllä dB/oct eli desibeliä/oktaavi tai dB/dek eli desibeliä/dekadi. Monesti puhutaan ensimmäisen, toisen, kolmannen jne. asteen jakosuotimista: 1. asteen suodin sisältää yhden reaktiivisen komponentin (kelan / kondensaattorin), 2. asteen kaksi jne. Jakotaajuus taas ilmaisee taajuuden, jolla toisto siirtyy elementiltä toiselle, eli taajuuden, jolla ao. elementtien saamat signaalit ovat yhtä suuria.


title: Jakosuodin

text: Jakosuotimia käytetään esimerkiksi kaiuttimissa. Esimerkiksi kolmitiekaiuttimen jakosuotimeen tarvitaan tavallisesti alipäästösuodin bassoelementille, kaistanpäästösuodin keskiäänielementille sekä ylipäästösuodin diskanttielementille. Lisäksi voidaan tarvita vaimennin tai kokopäästösuotimia, jotta eri elementtien herkkyys- ja vaiheominaisuudet saadaan sovitettua saumattomasti yhteen. Suunnittelussa on otettava huomioon komponenttien kuumeneminen ja tehonkesto.


title: Jakosuodin

text: Aktiivinen jakosuodin sisältää signaalia vahvistavia komponentteja, lähinnä transistoreja tai niitä sisältäviä mikropiirejä (operaatiovahvistimia, OPA), jotka tarvitsevat sähkövirtaa toimiakseen. Passiivinen suodin ei tarvitse sähkönsyöttöä, mutta sillä voi vain vaimentaa signaaleja. Aktiivisessa suotimessa taajuuksien erottelu tapahtuu ennen signaalin vientiä päätevahvistimelle.


title: Jakosuodin

text: Aktiivisen jakosuodattimen ominaisuuksia


title: Jakosuodin

text:
Tiivistettynä siis jakosuodin jakaa eri taajuusalueet eri elementeille sopivaksi ja näin voidaan välttyä elementtien ylikuormittumiselta.
Bassotaajuinen signaali kohtuuvoimakkuudella voisi melko pian rikkoa pienen diskantin.


title: Pippuri

text: Pippuri ("Piper nigrum") on Intian rannikolta peräisin oleva köynnöskasvi, jonka mausteena käytettäviä marjoja myös kutsutaan pippuriksi. Aluksi marjat ovat vihreitä, mutta kypsyttyään ne muuttuvat punertaviksi. Kasvin marjoista saadaan kolmea erilaista maustetta riippuen valmistustavasta.


title: Pippuri

text: Mustapippuria saadaan, kun tertut poimitaan raakoina eli vihreinä ja kuivataan auringossa, jolloin ne muuttuvat tummanruskeiksi ja pinnalta ryppyisiksi.


title: Pippuri

text: Viherpippuria saadaan siten, että raaka vihreä hedelmä pakastekuivataan tai säilötään etikkaliemeen.


title: Pippuri

text: Valkopippuri valmistetaan niin, että marjan annetaan kasvaa täysin kypsäksi (punaiseksi). Poimimisen jälkeen kypsistä marjoista liotetaan punainen kuoriosa pois.


title: Pippuri

text: Valkopippuri ja mustapippuri tunnettiin jo keskiajalla, mutta viherpippurin valmistusprosessin keksi Claude Terrail 1960-luvulla. Pippuri on maailman yksi käytetyimmistä mausteista.


title: Pippuri

text: Vanhimmat maininnat pippurin käytöstä Euroopassa ovat jo Kreikasta vuonna 300 eaa., jolloin Aleksanteri Suuren henkilääkäri Theofrastos kirjoitti niistä. Keskiajalla Platina mainitsi, että pippuria on alun perin kasvanut vain Arabiassa ja Etiopiassa mutta nykyisin myös Italiassa. Hän kuvaili pippuria lämpimäksi ja kuivaksi raaka-aineeksi, joka lämmittää vatsaa sekä maksaa, on vahingollinen sapelle, kehittää ja vapauttaa suolikaasua sekä edistää virtsan siirtymistä.


title: Pippuri

text: Keskiajalla pippuri oli tärkein tuontimauste, ja sitä käytettiin jopa maksuvälineenä. Vuonna 1180 perustettiin Lontooseen erityinen pippurikilta, ja samantapainen seura perustettiin myös Saksaan (Pfeffersacke) ja Ranskaan (poivres). Ennen Vasco da Gaman tutkimusretkeä (1498) lähes kaikki Eurooppaan tuleva pippuri kulki Venetsian kautta; venetsialaiset kauppiaat ostivat sitä Välimeren itärannikon satamakaupungeista, jonne sitä tuotiin Itä-Aasiasta monien välikäsien kautta.


title: Pippuri

text: Pippurin käytöstä keskiajalla liikkuu erilaisia käsityksiä. Hyvin yleisesti tunnutaan olevan sitä mieltä, että pippuria käytettiin ylen runsaasti, jotta saataisiin peitettyä pilaantuneen raaka-aineen (liha tai kala) paha maku. Toisaalta pippuri oli keskiajalla niin kallista, että sillä, jolla sitä oli mahdollisuus käyttää runsaasti, oli varmasti mahdollisuus hankkia tuoreita raaka-aineita. Paljon todennäköisempää on, että niin keskiaikana kuin nykyäänkin joillakin ihmisillä on tarve kerskailla sillä, miten mausteisesta (tai tulisesta) ruuasta he pitävät. Lisäksi tuliseen ruokaan tottunut ihminen osoitti melko suoraan olevansa hyvin varakas. Mausteiden liioitteleva käyttäminen siis saattoi olla vain pöyhkeilyä. Tosin toiset tutkijat epäilevät, että mausteiden yletön käyttö on pelkkä legenda.


title: Pippuri

text: Pippurin kirpeä maku johtuu kasvin sisältämästä alkaloidista nimeltään piperiini.


title: Nenetsia

text: Nenetsia eli Nenetsien autonominen piirikunta () on Venäjän federaation autonominen piirikunta Pohjoisen jäämeren rannalla Koillis-Euroopassa.


title: Nenetsia

text: Nenetsien autonominen piirikunta on yksi Venäjän 83:sta federaatiosubjektista, vaikka onkin osa Arkangelin aluetta, joka itsekin on federaatiosubjekti. Nenetsian hallintokeskus on Narjan-Marin kaupunki.


title: Nenetsia

text: Piirikunta kuuluu osana Arkangelin alueeseen. Se rajoittuu lännessä Vienanmereen, pohjoisessa Barentsinmereen, koillisessa Karanmereen, idässä Jamalin Nenetsiaan, etelässä Komin tasavaltaan ja lounaassa Arkangelin alueeseen. Manneralueen lisäksi Nenetsiaan kuuluvat Kolgujevin ja Vaigatšin saaret. Karanportti erottaa Vaigatšin sen pohjoispuolella olevasta Novaja Zemlajasta, joka myös kuuluu Arkangelin alueeseen. Barentsinmeren kaakkoisosaa Kolgujevin itäpuolella ja Novaja Zemlajan eteläpuolella kutsutaan joskus Petšoranmereksi. Pinta-alaltaan piirikunta on noin puolen Suomen kokoinen.


title: Nenetsia

text:
Piirikunta sijaitsee pääosin Koillis-Euroopassa. Neuvostoliiton maantieteellinen seura pystytti vuonna 1975 maantieteellisen Euroopan ja Aasian välisen muistomerkin Amderman sääaseman lähistölle kohtaan, jossa Vaigatš on lähimpänä Euraasian mannerta. Tämän lähestymisen mukaan Uralvuoriston jatkona Vaigatš muodostaa osan luonnonmaantieteellista Euroopan rajaa. Kaikkein koillisin osa Nenesiaa on siten jo Aasiaa.
Nenetsian maasto on suurimmaksi osaksi melko tasaista. Suurimmat maankohoumat ovat Uralvuoret maan itäosassa ja noin 300–400 metriä korkea Timanin selänne länsiosassa. Nenetsian pinta-alasta yli 75 prosenttia on tundraa, vain aivan alueen eteläisimmissä osissa on metsää. Alueella on myös ikiroutaa.


title: Nenetsia

text: Suurin joki on Petšora, josta 220 kilometriä on Nenetsian puolella. Se saa alkunsa kaukaa etelästä Komin tasavallan puolelta ja laskee Barentsinmeren Petšoranlahteen piirikunnan keskiosassa. Karajoki muodostaa suuren osan piirikunnan itärajasta. Nenetsian alueella on runsaasti pieniä jokia ja tundrajärviä.


title: Nenetsia

text: Eläimistä mainittakoon poro, naali, kettu, jääkarhu, hylkeet ja mursu. Kesäisin alueella on lisäksi runsaasti lintuja ja kaloja.


title: Nenetsia

text: Ilmasto on ankara ja arktinen. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee lounaisosien -12 asteesta koillisen -22 Celsius-asteeseen. Heinäkuun keskilämpötila kohoaa piirikunnan pohjoisosissa +6 °C ja +13 °C:een etelässä. Vuotuinen sademäärä on 350 mm luokkaa (280–420 mm).


title: Nenetsia

text:
Narjan-Marin keskimääräisiä ilmastotilastoja
Merkittävimmät luonnonsuojelualueet ovat Barentsinmeren äärellä sijaitseva, useasta osasta koostuva "Nenetsian luonnonpuisto" ja heti sen ydinosan länsipuolella oleva "Nenetsian suojelualue".


title: Nenetsia

text: Nenetsian alue liitettiin Venäjään 1400-luvun lopulla. Petšoran suistoon Pustoi-järven rannalle perustettiin Pustozjorskin kaupunki Iivana III:n määräyksestä vuonna 1499. Alueelle muutti venäläisiä ja komilaisia uudisasukkaita, jotka elivät kalastuksella ja metsästyksellä. Kaupunki menetti sotilaallisen ja kaupallisen merkityksensä 1700-luvun lopulla.


title: Nenetsia

text: Samojedien kansallinen piirikunta perustettiin vuonna 1929. Narjan-Marista tuli piirikunnan hallinnollinen keskus vuonna 1932. Piirikunnan nimi muutettiin Nenetsian autonomiseksi piirikunnaksi vuonna 1977.


title: Nenetsia

text: Nenetsit olivat nomadeja, jotka elivät poronhoidolla, metsästyksellä ja kalastuksella. 1930-luvulla nenetsit kollektivisoitiin poronhoito- ja kalastuskolhooseihin. Alueen venäläis- ja komilaisväestö kollektivisoitiin kalastus- ja karjanhoitokolhooseihin. Osa nenetseistä asettui jo 1930-1950-luvuilla pysyvästi asumaan vasta perustettuihin kolhoosien tukikohtakyliin, jossa he kalastivat, työskentelivät vasta perustetuilla karjatiloilla tai valtion sektorilla. 1960-luvulla aloitettiin aktiivinen poronhoitajien asuttamispolitiikka. Perheet pyrittiin asuttamaan kyliin; vain miehet kävisivät tundralla hoitamassa poroja. Tämä politiikka onnistui vain osittain. Vielä nykyään osa poronhoitajista elää perheineen tundralla, vaikka paikoin vain miehet ovat tundralla. 1920-luvulta lähtien nomadiperheiden lapsia varten avattiin asuntolakouluja, joissa lapset asuivat kouluvuoden. Kouluissa oli venäjänkielinen opetusohjelma, joissa ei huomioitu paikalliskulttuuria ollenkaan.


title: Nenetsia

text: Nenetsian asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 42 090 ja asukastiheys on 0,24 as./km².


title: Nenetsia

text: Nenetsiassa on vain yksi kaupunki Narjan-Mar, jossa asui 21 658 asukasta (väestönlaskenta 2010). Muita asutuskeskuksia ovat Iskatelei (kaupunkityyppinen taajama, 6 881 as.) Narjan-Marin vieressä ja Amderma (541 as.) alueen koillisosassa. Väestöstä kaupunkilaisia oli 67,8 %.


title: Nenetsia

text: Oheinen taulukko kuvaa Nenetsian väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 väestönlaskentojen mukaan.


title: Nenetsia

text: Piirikunnan virallisina kielinä ovat nenetsi ja venäjä. Nenetsit asuvat suurimmaksi osaksi kylissä. Nenetsit puhuvat uralilaiseen kieliryhmään kuuluvaa nenetsiä. Slaavilainen väestö asuu sen sijaan pääasiassa kaupungeissa.


title: Nenetsia

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Nenetsian väestö jakaantui etnisiin ryhmiin seuraavasti: venäläisiä 66,13 % (26 648), nenetsejä 18,62 % (7 504), komeja 8,99 % (3 623), muita 6,26 % (2 524). Lisäksi 4,2 % (1 791) väestöstä ei ilmoittanut omaa etnistä ryhmäänsä.


title: Nenetsia

text: Väestön jakautuminen etnisiin ryhmiin eri väestönlaskennoissa:


title: Nenetsia

text: Hallinnollisesti Nenetsia kuuluu Arkangelin alueeseen. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen siitä tuli myös Venäjän federaation jäsenalue (subjekti), jollainen Arkangelin aluekin on. Piirikuntaa johtavat hallinnon päämies (vuodesta 2009 Igor Fjodorov ja edustajainkokous ("sobranije deputatov").


title: Nenetsia

text: Piirikunnan hallintokeskus Narjan-Mar on Nenetsian ainoa kaupunki. Paikallishallinnon tasolla se muodostaa oman 21 658 asukkaan kaupunkipiirikuntansa.


title: Nenetsia

text: Nenetsian koko muu alue muodostaa vuonna 2005 perustetun, yhteensä 20 432 asukkaan Zapoljarnyin piirin. Tähän erittäin laajaan kunnallispiiriin kuuluu yksi kaupunkikunta (Iskatelei, kaupunkityyppinen taajama, 6 881 as.), ja 18 maalaiskuntaa, joista yksi on maaseututaajama (Amderma) ja 17 kyläneuvoston nimeä käyttävää maalaiskuntaa. Yhden maalaiskunnan keskus eli Harutan taajama sijaitsee eksklaavina Komin tasavallan pohjoisosissa, mutta kuuluu silti Nenetsian paikallishallinnon piiriin.


title: Nenetsia

text: Zapoljarnyin piirin kuuluu yhteensä 19 kaupunki- tai maalaiskuntaa. Oheisesta taulukosta tämä kuntajako käy ilmi:


title: Nenetsia

text: Koska Nenetsian autonomisen piirikunnan alueella on runsaasti petrokemian tuotantohankkeita, piirikunnan pysyvien asukkaiden lisäksi alueella ilmeisesti toimii ja asuu tilapäisesti tuhansia muualla kirjoilla olevia työntekijöitä.


title: Nenetsia

text: Nenetsian talous perustuu erityisesti öljyn- ja maakaasun tuotantoon, jotka tuottavat 90% piirikunnan tuloista. Alueen öljy- ja kaasuvarojen aktiivinen tutkiminen alkoi 1960-luvulla. Nykyään piirikunnasta ja sen edustan merialueilta tunnetaan yli 80 öljy- tai kaasukenttää. Erityisen merkittävää on öljyntalous; kaasuntuotanto on vähäistä. Öljyntuotanto alkoi jo muutamilla kentillä jo 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa, mutta vasta 2000-luvun alussa se kasvoi merkittävästi. Suuri osa alueen kentistä on vielä hyödyntämättä. Vuoteen 2002 mennessä alueelta oli pumpattu 34,5 miljoonaa tonnia öljyä. Alueen öljykenttien varannoiksi on arvioitu 1100 miljoonaa tonnia.


title: Nenetsia

text: Venäjän tilastokeskuksen Rosstatin mukaan Nenetsian osuus maan bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 145,8 miljardia ruplaa, mikä vastasi 0,4 prosenttia koko Venäjän BKT:stä. Koska alueella asui saman vuoden väestönlaskennan mukaan pysyvästi vain runsas 42 tuhatta henkeä (kaasu- ja öljytyöläiset eivät ole pääsääntöisesti mukana, koska he ovat yleensä kirjoilla muualla), laskennallinen BKT henkeä kohti määritelty nousi Nenetsien autonomisessa piirikunnassa maan korkeimmaksi eli 3 469 tuhanteen ruplaan henkeä kohden (noin 84 831 EUR).


title: Nenetsia

text: Piirikunnassa harjoitetaan myös porotaloutta, kalastusta, turkiseläinten pyyntiä- ja tarhausta, hylkeen pyyntiä sekä elintarvike- ja sahateollisuutta. Piirikunnassa arvioitiin olevan noin 157 000 poroa vuonna 2007. Porotaloutta harjoitetaan osaksi neuvostoajalta periytyvissä poroprikaateissa tai niiden seuraajayhteisöissä. Alueella on noin 20 porotilaa tai -yhteisöä; poronhoidon parissa työskenteli kuitenkin vain noin 900 henkeä vuonna 2004. Heistä moni oli etniseltä taustaltaan alueen alkuperäisväestöä. Porojen laidunmaat ovat osaksi Komin alueella. Porotaloutta tuetaan taloudellisesti. Porotaloudessa työskentelevät hankkivat tuloja osallistumalla myös kaupalliseen kalastukseen, joka on pääosin muiden kuin alueen alkuperäisväestön hallinnassa. Karjanhoito ja vähäinen maanviljely tuottaa meijerituotteita ja perunoita sekä kasvihuonetuotteita.


title: Nenetsia

text: Narjan-Marin läheisyydessä on maanteitä, mutta piirikunnan maantieverkko on ollut pitkään erillään Venäjän muusta maantieverkosta. Ympärivuotisesti liikennöitävä maantieverkko ulottui aiemmin Komin tasavallan Usinskin suunnalta alueen etelä- ja keskiosien öljyntuotantokentille, esimerkiksi Harjaginskin (Harjagan) työtaajamaan, jossa Lukoilin, Totalin ja muiden öljy-yhtiöiden työntekijät myös majoittuvat. Narjan-Marista lähtevä tie ulottui puolestaan itään piirikunnan keskiosien suuntaan. Komin kanssa tehtyjen hankesuunnitelmien mukaan vuoteen 2025 mennessä ympärivuotinen maantieyhteys aiotaan ulottaa Nenetsiaan rakentamalla osin kokonaan kantatietä osin ikiroudan yli välille Syktyvkar–Petšora–Usinsk– Nenetsian Narjan-Mar. Suuren tiesuunnitelman perustelujen mukaan mukaan 174 kylää tai muuta taajamaa ja jopa 500 000 henkeä pääsisi näin Komista ja lähialueilta ympärivuotisen tieyhteyden piiriin. Uusien digitaalisten karttojen mukaan jonkinlainen tieyhteys Komin tasavallan Usinskista olisi kuitenkin jo olemassa Narjan-Mariin (esimerkiksi OpenStreetMap).


title: Nenetsia

text: Liikenne tapahtuu yhä suurelta osin vesi- ja ilmateitse. Narjan-Marissa on kaupallinen lentoasema; pienempiä maapohjaisia kiitoteitä on useilla paikkakunnilla. Ilmaliikenteessä helikopterit ovat keskeinen kuljetusväline. Paikallisesti tärkeimmät yleissatamat sijaitsevat Narjan-Marissa ja Amdermassa. Rahtimääränsä puolesta alueen tärkein satama on kuitenkin merellä sijaitseva Lukoil-yhtiön Varandein öljyterminaali. Vuonna 2012 pyrittiin ottamaan tuotantoon myös Barentsinmeren ensimmäinen arktinen öljynporauslautta, mutta käyttöönottoa siirrettiin tuonnemmaksi. Tämä Prirazlomnaja-öljyntuotantolautta (Приразломная) ja samannimisen kentän porausoikeudet kuuluvat valtiollisen Gazprom-konsernin tytäryritykselle (Gazprom neft shelf). Lautan tuotantosuunnitelmien toteutuessa siitä tulee rahtimääränsä puolesta yksi Nenetsian autonomisen piirikunnan suurimmista laivaliikenteen rahtauspisteistä. Tuotannon alkamisesta Prirazlomnajan öljykentällä uutisoitiin joulukuussa 2013.


title: Kolgujev

text: Kolgujev () on saari Kaninin niemimaan koillispuolella Barentsinmeressä Koillis-Euroopan rannikolla. Se kuuluu Nenetsian autonomiseen piirikuntaan, joka on samalla osa Venäjän Arkangelin aluetta. Jokseenkin pyöreän saaren läpimitta on noin 80 km ja pinta-ala on noin 5 200 km² (toisen lähteen mukaan 4968 km²). Saari sijaitsee runsaan 70 kilometrin etäisyydellä mantereesta.


title: Kolgujev

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Kolgujevin maalaiskunnassa asui yhteensä 424 asukasta. Saaren väestö koostuu yhtäältä poronhoitoa harjoittavista nenetseistä (alkuperäisväestöä) ja toisaalta petrokemian tuotannon parissa toimivasta väestöstä, joista suuri osa tulee muualta. Ainoa asutuskeskus on saaren etelärannalla sijaitseva Bugrinon taajama, johon avattiin lentokenttä pienkoneille vuonna 2002.


title: Kolgujev

text: Lukoilin tytäryhtiö Arcticneft poraa saarelta öljyä. Saaren koillisrannan läheisyydessä on pieni Kolgujevin öljyterminaali, jota kautta seudulta porattua öljyä viedään esimerkiksi Murmanskin satamaan.


title: Vaigatš

text: Vaigatš (, nenetsiksi Хэбиди’’ тен) on saari Karanmeren ja Barentsinmeren välissä Koillis-Euroopan rannikolla. Se kuuluu hallinnollisesti Venäjän Luoteisen federaatiopiirin Nenetsian autonomiseen piirikuntaan.


title: Vaigatš

text: Saaren pinta-ala on 3 383 km² ja se on noin 100 km pitkä ja 30–40 km leveä. Saaressa on monia lahtia; pääosin maasto on tasaista. Maaperä koostuu devonisesta kalkista ja saviliuskeesta. Korkein kohta yltää 157 metriin (joidenkin lähteiden mukaan 170 metriin) Vaigatš on jatkoa Uralvuoristolle. Ilmasto on kylmä: helmikuun keskilämpötila on noin -20 ja kesäkuun +5 celsiusastetta. Saari on pääasiassa tundraa ja siellä on lyhyitä 20–40 kilometrin mittaisia jokia, lukuisia soita ja pikkujärviä. Eläimistöstä mainittakoon kettu, jääkarhu, mursu ja hylkeet. Kesäisin on myös runsaasti lintuja.


title: Vaigatš

text:
Karanportti erottaa sen pohjoispuolella olevasta Novaja Zemljan saaresta.
Saaren pohjoiskärjessä toimii vuonna 1950 perustettu polaaritutkimus- ja säähavaintoasema Vaigatš. Etelärannalla sijaitsee Varnekin kylä. Saarella ei juuri ole vakituista asutusta, kesäisin nenetsit, komit ja venäläiset käyvät saarella kalastamassa ja metsästämässä turkiseläimiä.


title: Vaigatš

text: Vuonna 2007 saarelle päätettiin perustaa 243 000 hehtaarin laajuinen luonnonpuistotasoinen luonnonsuojelualue.


title: Kauklahti

text: Kauklahti (, puhekielessä usein "Kökkeli") on Espoon länsiosassa Kehä III:n varrella sijaitseva kaupunginosa.


title: Kauklahti

text: Kauklahdessa oli vuodenvaihteessa 2017/18 jo 10 149 asukasta, ja Kauklahti onkin voimakkaasti kasvava kaupunginosa, kun viime vuosina alueen väkimäärä on lisääntynyt 5–8 % kasvuvauhtia.


title: Kauklahti

text: Suurin osa muuttajista on nuoria lapsiperheitä ja suomenkielisiä, ja Kauklahden ruotsinkielisten asukkainen osuus onkin ensimmäistä kertaa pudonnut alle 10 % osuuden ollessa enää 9,4 %.


title: Kauklahti

text: Lähimmät suuret keskukset ovat Espoon keskus idässä ja Espoonlahti etelässä. Suur-Kauklahteen lukeutuvat Espoonkartano, Vanttila ja Kurttila.


title: Kauklahti

text: Kauklahden nimi on muuntunut alkuperäisestä nimestä "Kaukalaksi", joka tarkoitti Espoonlahden perukasta koilliseen työntynyttä pitkää ja kapeaa lahtea. Alkujaan sana laksi on suomen kielessä tarkoittanut lahtea.


title: Kauklahti

text: Kauklahti on Espoon vanhimpia asuinalueita; vanhin asutuksesta kertova arkeologinen löytö on tehty lähellä Espoonkartanoa ja on peräisin kivikaudelta noin 4000 eaa. 1200-luvulle asti Kauklahti oli hämäläisten kauppapaikka, kunnes lahti kasvoi umpeen ja alueelle tuli ruotsalaista väestöä. Kauklahden kautta kulki myös vanha Turusta Viipuriin johtanut Kuninkaantie.


title: Kauklahti

text: Helsingin-Turun rantarata valmistui 1903, ja alusta lähtien sillä oli asema myös Kauklahdessa. Aseman ympärille muodostui pian huomattava teollisuustaajama. Sinne perustettiin muun muassa useita tiilitehtaita ja muuta pienteollisuutta ja 1900-luvulla Kauklahden lasitehdas samoin kuin sota-ajan teollisuutta.


title: Kauklahti

text: Kauklahden suomenkielinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1891 Åminnen kartanossa. Espoon kunta otti kansakoulun hallintaansa 1902. Useiden muuttojen jälkeen koulu sai oman koulutalon vuonna 1911. Uusi ajanmukaisempi arkkitehtien Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelema koulutalo; Hansakallion Koulu, vihittiin 25. toukokuuta 1959. Kymmenen luokkahuonetta ja erikoistiloja sisältävä koulu oli osittain yksikerroksinen ja osittain kaksikerroksinen. Kahdessa rivitalossa oli asunnot 12 opettajalle. Hansakallion koulua peruskorjattiin ja laajennettiin 2009-2011, laajennuksen myötä rivitalot purettiin. Kauklahden ruotsinkielinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1906 Sakan tilalla. Nykyinen koulurakennus Kurttilassa valmistui 1910 ja kuuluu jugendtyylin merkittäviin puisiin koulurakennuksiin torneineen ja kymmenine kattoineen. Koulun nimi peruskoulujärjestelmään siirtymisen myötä on Kungsgårdsskolan. Koulusta valmistui kuvitettu historiikkiteos 100-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: Kauklahti

text: Kauklahden historia on monipuolinen ja monikerroksinen ja ansaitsee suurempaa huomiota. Kivikaudelta keskiaikaan todennettu asutus, jota löytyisi vielä enemmänkin alueelta, Kuninkaantie ja kartanoiden aika, rautatie ja Porkkalan miehityksen merkitys, teollisuusajan historia tillitehtaista lasitehtaaseen ja sotateollisuuteen (Kauklahden tiilitehtaat tuottivat useana vuonna eniten tiiliä koko Suomessa!) yms. yms. Onneksi jonkin verran kirjallisuutta on ilmestynyt ja aivan viime vuosina.


title: Kauklahti

text: Kauklahdessa kunnallisia palveluita tarjoavat muun muassa monet päiväkodit (yksityisissä myös liikuntapainotteinen päiväkoti sekä ruotsin- ja englanninkieliset päiväkodit) ja asukaspuisto Palttina, kirjasto, alakouluja ja yläkouluja (myös ruotsinkieliset), lukio, nuorisotila ja Kauklahden Kappeli. Yksityisiä palveluja Kauklahdessa ovat mm. apteekki, kalakauppa, kuntosali, R-kioski rautatieasemalla, huoltoasema, katsastusasema, useita autokorjaamoita, konevuokraamo, 30 vuotta alueella toiminut kukkakauppa, hammaslääkäri, eläinlääkäri, hierojia, kauneushoitola, vyöhyketerapia, muutama parturi-kampaamo sekä kaksi ruokakauppaa. K-Marketin (ent. Valintatalo) yhteydessä on myös asiamiesposti ja pankkiautomaatti, Toisen ruokakaupan LIDLin yhteydessä sijaitsee ALKO. Kauklahden keskustassa sijaitsee myös kylän ylepys, perinteikäs Halmeen leipomo-kahvila, jonka Emil Halme perusti jo vuonna 1899.


title: Kauklahti

text: Bassenmäellä taas sijaitsee Kauklahden VPK, Köklax FBK, joka toimii Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokuntana.


title: Kauklahti

text: Kauklahden aseman eteläpuolella Vanttilassa on Kauklahden teollisuusalue, jossa sijaitsee muun muassa Lumenen (entisen Noiron) kosmetiikkatehdas, kaksi pizzeriaa ja palkittu kierrätysyritys Romu-Keinänen. Aseman luona toimi vuosina 1923–1952 Kauklahden lasitehdas, joka oli merkittävä työllistäjä. Nykyään rakennuksessa toimii Kuusakoski Oy:n palvelupiste. Erilaisia yrityksiä ja pienteollisuutta on Myntinsyrjän alueella sekä Vanttilassa teollisuusalueella, jonne on myös rakenteilla pieni kauppakeskus, johon on tulossa mm. K-Supermarket.


title: Kauklahti

text: Kauklahden alueella onkin varsin kattavat palvelut, ja ainoana puutteena on tällä hetkellä suutaripalvelut.


title: Kauklahti

text: 1990-luvun alkupuolella lopetti myös keskustassa toiminut "ET", elintarvikekioski. Aikaisekseen ET oli erikoinen siitä, että kioskiin pääsi kauppamaisesti asioimaan sisäpuolelle. Kauklahden R-Kioski remontoitiin sisäkioskiksi vasta myöhemmin. Apteekki laajensi sittemmin toimintansa senkin tiloihin. Kaksi pankkikonttoria, Merita (ent. SYP) ja Leonia (ent. Postipankki) sulkivat myös vuoron perään.


title: Kauklahti

text: Espoonkartano (1700-luvulta) ja sen alueella Suomen vanhin kiviholvisilta ovat alueen tunnettuja nähtävyyksiä. Myös Bensulsin tien varressa löytyy vanha kiviholvisilta. Alueella on monipuolinen ja upea luonto, sillä Kauklahti sijaitsee kahden joen, Espoonjoki ja Mankinjoki suistossa. Vanhoja tammia löytyy muualtakin kuin Espoonkartanon luota, sillä aluetta halkoo Vanha Kuninkaantie, mikä näkyy monen muunkin tila- ja kartanorakennuksen olemassaolona, mm. Åminne, Jupp, Jofs, Uraalin vanha työväentalo.


title: Kauklahti

text: Espoonkartanon välittömässä läheisyydessä toimii myös ruotsinkielinen kesäteatteri Finns sommarteater.


title: Kauklahti

text: Kauklahti rajautuu meren rantaan, ja alueen teollisuushistoria onkin paikoin vielä näkyvissä, mm. alueella sijainneiden tiilitehtaiden laitureita on vielä näkyvissä. Myös lasitehtaan kohdalla Espoonjoen rantatöyräällä on näkyvissä lasitehtaan aikaisien rakennusten jälkiä.


title: Kauklahti

text: Kauklahden Lasilaaksossa sijaitsee myös upea luonnonsuojelualue, Fiskarsinmäen luonnonsuojelualue, jonka lintutornista voi havainnoida Espoonlahden runsasta linnustoa.


title: Kauklahti

text: Kauklahteen on hyvät junayhteydet johtuen siitä, että rantarata kulkee Kauklahden läpi. Kauklahden asemalla pysähtyvät paikallisjunat U ja E sekä yö-juna L tarjoten palvelua useimmiten noin 15 minuutin välein. Paikallisjunaliikenteeseen tuli edelleen parannusta 12. elokuuta 2007 alkaen, kun E-junien pääteasemaksi tuli Kauklahti ja junaliikenteen vuorovälit tihenivät 30 minuutista 15 minuuttiin. Lisäksi Espoon sisäiset linja-autovuorot 118, 166, 167 ja lähibussi 168 sekä seutuliikenteen bussit 165, 165N, 213 palvelevat kauklahtelaisia. Ja vielä myös poikittaislinja 911 palvelee kauklahtelaisia Kirkkonummen suuntaan.


title: Kauklahti

text: Kauklahden ja Vanttilan välistä liikennettä välittää rantaradan ali kulkeva tunneli, joka avattiin liikenteelle tammikuussa 2011. Kesäkuuhun 2009 asti tunnelin paikalla oli Etelä-Suomen vaarallisin tasoristeys. Suuren vaaratekijän muodostivat junien nopeudet, tasoristeyksen sijainti Hansatien välittömässä läheisyydessä heti mäen alla, autoilijoiden varomattomuus sekä liikennesääntöjen noudattamattomuus tasoristeyksen alueella. Puomien ollessa alhaalla toisinaan pitkäänkin (jopa 4,5 minuuttia), kun tasoristeys oli Kauklahden aseman varoalueella – sumppuuntui myös Hansatie helposti.


title: Kauklahti

text: Muutamassa vuosikymmenessä mökkivaltaisesta radanvarren kylästä on tullut lähiömäisempi, ja kerrostalojakin on rakennettu 1970-luvulta asti. Kauklahden keskustan tuntuma on jo ennen asuntomessujen aikaa kokenut suuria mullistuksia: 1990-luku toi Kustaanmäen ja Ramsaynkujan suuret rivitaloalueet. Nykyään Kauklahti on kasvuseutua, muun muassa Hansavalkama on uusi rakenteilla oleva asuinalue Kehä III läheisyydessä.


title: Kauklahti

text: Vuoden 2006 asuntomessut pidettiin Kauklahdessa. Messuilla kävi odotettua vähemmän väkeä, 174 305 kävijää , mutta Espoon kaupunki oli julkisuudessa niihin silti tyytyväinen. Lehdistössä kiiteltiin messualueen arkkitehteja modernista ja ennakkoluulottomasta suunnittelusta


title: Kauklahti

text: Kauklahti on kuitenkin edelleen vuonna 2018 rauhallinen kylämäinen ja todella luonnonläheinen ja helposti saavutettava asuinalue Espoon länsilaidalla. Monet muuttajat ovatkin ns. paluumuuttajia, kun lapsuutensa Kauklahdessa viettäneet nuoret palaavat alueelle omaa perhettään kasvattamaan. Nopean väestönkasvun haittapuolena on koulutilojen ahtaus, ja nyt keväällä 2018 vaikutetaankin kaupungin virkamiehiin ja päättäjiin mm. oikean asukasmäärän kasvulukujen avulla, jotta Kauklahdessa säilyy oma lukio EYL (Espoon Yhteislyseon Lukio).


title: Ian Curtis

text: Ian Kevin Curtis (15. heinäkuuta 1956 – 18. toukokuuta 1980) oli brittiläinen laulaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaiten urastaan yhtyeessä Joy Division, jota hän oli perustamassa vuonna 1977 Manchesterissä. Curtisin kenties suurimpia vaikutteita olivat muusikot Jim Morrison (The Doors), David Bowie ja Iggy Pop sekä kirjailijat William Burroughs, J. G. Ballard ja Joseph Conrad. Hän teki itsemurhan vuonna 1980. Kuoleman jälkeen Curtisista on tullut lähes myyttinen hahmo rockpiireissä.


title: Ian Curtis

text: Vuonna 1976 Ian Curtis liittyi tuolloin vielä Warsaw-nimellä liikkuneeseen yhtyeeseen laulajaksi. Ensimmäinen yhtyeen julkaisu oli EP "An Ideal For Living". Uusi nimi Joy Division oli englanninkielinen käännös toisen maailmansodan aikaisten saksalaisten kenttäbordellien kutsumanimestä. Julkaisun myötä Joy Division sai myös ensimmäisen televisioesiintymisensä Tony Wilsonin (josta tuli myöhemmin erityisesti Curtisin ystävä) luotsaamalla kanavalla. Tästä alkoi suosion raju nousu, joka huipentui ensimmäiseen kokopitkään albumiin "Unknown Pleasures", joka myös jäi ainoaksi Curtisin eläessä julkaistuksi albumiksi. Ainoastaan singlenä julkaistu ”Love Will Tear Us Apart” nousi suureksi hitiksi.


title: Ian Curtis

text: Yhtyettä alkoi kuitenkin pian vaivata Ian Curtisin pahentuva epilepsia, joka sai hänet muun muassa menettämään tajuntansa kesken konsertin. Curtis myös masentui pahasti, ja hänen yksityiselämäänsä varjostivat kolmiodraama ja isyyden tuoma vastuu, jota hän ei katsonut pystyvänsä täyttämään kiertue-elämän puitteissa. Curtis purki synkkiä ajatuksiaan laulujen sanoituksiin, joista kuuluisin on ”Love Will Tear Us Apart”.


title: Ian Curtis

text: Curtis kärsi epilepsiasta ja masennuksesta, ja hän teki itsemurhan keväällä 1980 juuri ennen Joy Divisonin Yhdysvaltojen konserttikiertuetta. Kuoleman jälkeen julkaistu yhtyeen toinen albumi, "Closer", oli jopa ensimmäistä levyä synkempi ja apaattisempi, mutta myös kriitikoiden ylistämä teos.


title: Ian Curtis

text: Curtisin hirttäytymisen jälkeen muut Joy Divisionin jäsenet – Peter Hook, Bernard Sumner ja Stephen Morris – perustivat uuden yhtyeen, New Orderin. Yhtyeeseen otettiin neljänneksi jäseneksi Gillian Gilbert.


title: Ian Curtis

text: Curtisin hautakivessä lukee yhden Joy Division -kappaleen nimi ”Love Will Tear Us Apart”. Heinäkuun 2008 alussa Macclesfieldin hautausmaalla ollut hautakivi varastettiin. Ianin vaimo Deborah Curtis on kirjoittanut miehensä elämästä kirjan "Touching from a Distance". Sen pohjalta valmistui vuonna 2007 Anton Corbijnin ohjaama elokuva "Control".


title: Polyeteeni

text: Polyeteeni (lyhenne PE) eli "polyetyleeni" on yksi yksinkertaisimmista ja halvimmista polymeereistä. Polyeteeni on myös käytetyin muovin polymeerinen raaka-aine ympäri maailmaa. Ominaisuuksiltaan se on vahamaista ja kemiallisesti reagoimatonta muovia. Polyeteenin CAS-numero on 9002-88-4.


title: Polyeteeni

text: Polyeteeniä valmistetaan polymeroimalla eteeniä eli etyleeniä (CH:CH). Eteenin polymerisaatioreaktiossa monomeerin kaksoissidokset hajoavat ja muodostuu uusia yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia hiiliatomien välille, jolloin syntyy makromolekyyli. Polyeteenimolekyyli sisältää ainoastaan hiili- ja vetyatomeja, ja sitä voitaisiin pitää myös pitkäketjuisena alkaanisarjan hiilivetynä.


title: Polyeteeni

text: Ensimmäisenä polyeteeniä syntetisoinut henkilö oli saksalainen kemisti Hans von Pechmann, joka valmisti sitä sattumalta vuonna 1898. Eric Fawcett ja Reginald Gibson kehittivät vuonna 1933 ICI Chemicalsin laboratoriossa teollisen polyeteenin syntetisoinnin, jälleen vahingossa. Michael Perrin, ICI Chemicalsin tutkija hänkin, kehitti vuonna 1935 tätä vahinkoreaktiota eteenpäin, ja polyeteenin teollinen tuotanto pääsi alkamaan vuonna 1939.


title: Polyeteeni

text: Polyeteenit jaotellaan niiden tiheyden mukaan.


title: Alexander Dubček

text: Alexander Dubček (27. marraskuuta 1921 Uhrovec – 7. marraskuuta 1992 Praha) oli tšekkoslovakialainen poliitikko. Hän toimi Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen ensimmäisenä sihteerinä ja maansa johtajana vuosina 1968–1969. Heti ensimmäisenä virkavuotenaan Dubček käynnisti muista itäblokin maista poiketen poliittisia uudistuksia, joiden luomaa vapaampaa ilmapiiriä kutsuttiin Prahan kevääksi. Seuraavana syksynä Neuvostoliitto ja muut Varsovan liiton maat miehittivät Tšekkoslovakian ja uudistukset peruttiin.


title: Alexander Dubček

text: Dubček oli kansallisuudeltaan slovakki. Hänen vanhempansa olivat Yhdysvaltoihin muuttaneita köyhiä slovakkisiirtolaisia, joilla oli sosialistisia ihanteita. Isä Stephan oli saanut vuonna 1916 Yhdysvaltojen kansalaisuuden. Seuraavana vuonna Yhdysvallat liittyi ensimmäiseen maailmansotaan, ja Alexander Dubčekin isä meni pasifistisen vakaumuksensa vuoksi mieluummin vankilaan kuin lähti sotimaan. Vuonna 1921, saatuaan tiedon uuden Tšekkoslovakian synnystä, perhe päätti palata Slovakiaan.


title: Alexander Dubček

text: Alexander Dubček syntyi Uhrovecissa, joka oli hänen isänsä suvun kotikaupunki. Sattumalta Alexander Dubčekin syntymätalo oli myös 1800-luvun slovakialaisen kansallisen liikehdinnän keskushahmon Ludovit Štúrin syntymäkoti. Dubčekin syntymän aikoihin Tšekkoslovakian tasavaltaa koettelivat taloudelliset vaikeudet, jotka tuntuivat erityisen hankalilta juuri Slovakian puolella. Taloudelliset vaikeudet vahvistivat Dubčekin perheen sosialistista vakaumusta, ja 25. syyskuuta 1921 Stefan Dubček johti puhetta Slovakian sosiaalidemokraattisen puolueen paikallisosaston kokouksessa. Kokouksessa muodostettiin Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen paikallisosasto, jonka puheenjohtajaksi hänet valittiin.


title: Alexander Dubček

text: Dubčekin perhe kuuli Interhelposta vuoden 1924 paikkeilla. Se oli työläisten ja maanviljelijöiden osuuskunta, joka auttoi Neuvostoliittoa teollisuuden ja maatalouden kehittämistyössä. Perhe muutti vuonna 1925 kirgisialaiseen Biškekin kaupunkiin, yli 6 000 kilometrin päähän kotoaan. Monelle Interhelpon 303 jäsenestä Kirgisian alkukantaiset olot olivat pettymys. Ensimmäisiltä kuukausilta ei saatu lainkaan palkkaa, ja asuntoina olivat vuoden 1905 Venäjän ja Japanin välisen sodan aikaiset sotilasparakit. Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin kielsi osuuskunnan toiminnan vuonna 1943. Muuten Dubček kuvailee lapsuuttaan Kirgisiassa onnelliseksi.


title: Alexander Dubček

text: Vuonna 1929 Neuvostoliitossa aloitettiin kollektivisointi, joka ulottui seuraavana vuonna myös Kirgisiaan. Nuori Alexander muistaa nähneensä Ukrainasta ja Venäjältä karkotettuja talonpoikia. Perhe asui tuolloin Frunzessa (joksi Biškekin nimi oli muutettu vuonna 1926). Kaupungin hedelmänviljelijät kaatoivat hedelmäpuitaan vastustaakseen kollektivisointia. Vuonna 1933 perhe muutti Gorkin kaupunkiin.


title: Alexander Dubček

text: Vuonna 1935 sattui välikohtaus, jonka vuoksi perheen äiti ja vanhempi poika Julius muuttivat takaisin kotimaahan. Alexander jäi isänsä kanssa Neuvostoliittoon vielä kolmeksi vuodeksi. Vaikka veli ja äiti olivat poissa, elämä oli muuten onnellista. Vuodesta 1936 lähtien aikuisten elämä alkoi kuitenkin synkentyä, ja se heijastui myös lapsiin ja nuoriin. Koulussa opettajat käskivät leikata kirjoista irti sellaisista henkilöistä kertovia sivuja, jotka oli julistettu ”vallankumouksen vihollisiksi”. Erityisen hämmentävä oli Buharinin, Jagodan ja Rykovin oikeudenkäynti maaliskuussa 1938: kuinka oli mahdollista, että aikaisemmin sankareina pidetyt henkilöt olivatkin nyt valtion vihollisia?


title: Alexander Dubček

text: Kesällä 1938 Neuvostoliiton korkein neuvosto julkaisi asetuksen, jonka mukaan kaikkien maassa oleskelevien ulkomaalaisten tulee joko ottaa Neuvostoliiton kansalaisuus tai poistua maasta. Saman vuoden marraskuussa Stefan Dubček päätti palata poikansa kanssa kotiseudulleen.


title: Alexander Dubček

text: Alexander Dubček liittyi Slovakian kommunistiseen puolueeseen vuonna 1939 isänsä antaman esimerkin innostamana. Toisen maailmansodan aikana hän taisteli vastarintaliikkeessä. Vuonna 1939 Slovakian tasavalta oli itsenäistynyt Jozef Tison johdolla. Maa oli kuitenkin kansallissosialistisen Saksan ”suojelussa”. Toisen maailmansodan puhjettua Slovakian aseteollisuus tarjosi työpaikkoja, samoin Tison hallinnon turvallisuus- ja poliisiorganisaatiot. Tämän vuoksi jotkut slovakkipiirit katsovat vuosien 1939–1944 luoneen maahan vakautta ja vaurautta. Alexander Dubček on itse muistellut, ettei muista tuolloin juuri kenenkään iloinneen elinoloistaan, saati sitten vaurastuneen. Lisäksi hän muistuttaa kyseisen ajan inhimillisistä ja moraalisista seuraamuksista. Näin ollen kommunistinen puolue ja toimiminen vastarintaliikkeessä olivat hänelle itsestäänselvyys, vaikkakin hän huomauttaa, ettei hänellä juuri ollut vertailukohtaa tekemilleen valinnoille.


title: Alexander Dubček

text: 29. elokuuta 1944 alkoi Slovakian epäonnistunut kansannousu. Dubček osallistui veljensä kanssa taisteluihin, joissa hän haavoittui ja hänen Julius-veljensä kuoli. Saksan armeija kukisti kansannousun, ja Dubček joutui piileskelemään vangitsijoita pienessä Velčicen kylässä aina sodan loppuun asti. Rauhan tultua hän työskenteli vuoteen 1949 asti Trenčínissä hiivatehtaan huoltomiehenä.


title: Alexander Dubček

text: Vuodesta 1945 alkaen Tšekkoslovakiassa ryhdyttiin toteuttamaan kansallistamista ja maauudistusta. Lisäksi otettiin käyttöön yleinen sairausvakuutus. Vuoden 1948 alussa kommunistit nousivat valtaan (”voittoisa helmikuu”). Dubček ajatteli tuolloin, että tavallisille ihmisille avautuisi nyt mahdollisuus kunnolliseen elämään: jokaisella olisi asunto, ja kaikkien vatsat olisivat täynnä. Myöhemmin, vanhana miehenä, hän katsoo olleensa tuolloin naiivi ja miettineensä liian vähän vapauden merkitystä.


title: Alexander Dubček

text: Vuoteen 1949 saakka Dubček oli ollut mukana poliittisessa toiminnassa ainoastaan työpaikkansa kommunistipuolueen solussa. Niinpä hän yllättyi, kun hänet saman vuoden kesäkuussa kutsuttiin Trenčínin kaupungin aluesihteeristöön tekemään politiikkaa päätoimisesti. Hän pohti tarjousta vaimonsa Annan kanssa, sillä nuori perhe tarvitsi rahaa ja puolue maksoi pienempää palkkaa kuin tehdas. Harkinnan jälkeen hän kuitenkin päätti ottaa paikan vastaan.


title: Alexander Dubček

text: Kolmen kuukauden kuluttua puoluetyön alkamisesta Dubček osallistui puoluetyön kursseille Harmonian kylpyläkaupungissa, ja kurssin päätyttyä maaliskuussa 1950 hän suoritti asepalveluksensa. Perhepiirissä sattui tuohon aikaan surullinen tapahtuma: Alexander Dubčekin setä Michal teki itsemurhan. Michal Dubček oli joutunut aiheettomien kavallussyytteiden uhriksi. Hänen väitettiin kavaltaneen rahaa räätälien osuuskunnasta, jonka johtaja ja perustaja hän oli. Myöhemmin syytteet kumottiin aiheettomina.


title: Alexander Dubček

text: Sotilaspalveluksen suorittamisen jälkeen Dubček työskenteli Trenčínin aluekomitean ensimmäisenä sihteerinä. 1950-luvun alkuvuodet Dubček muistaa surullisina ja huolestuttavina. Häntä huoletti paitsi setänsä kohtalo myös se, että Tšekkoslovakiassa oli tuohon aikaan ankara poliittinen sortokausi. Useita tunnettuja isänmaanystäviä ja poliitikkoja vangittiin ja heitä syytettiin mitä mielikuvituksellisimmin perustein. Rangaistuksina oli usein elinkautinen vankeus tai kuolemantuomio. Sortoa puolusteltiin Stalinin teorialla ”luokkataistelun kiihtymisestä”.


title: Alexander Dubček

text: Myöhemmin 1960-luvulla edellisen vuosikymmenen poliittisia oikeudenkäyntejä tutkiessaan Dubčekille ilmeni, että valtionpoliisi oli toiminut kuin valtio valtiossa. Se sai usein ohjeensa suoraan Neuvostoliitosta ja 1950-luvun näytösoikeudenkäynnit olivat neuvostoliittolaisten suunnittelemia ja ohjaamia. Ankaraa sortoa jatkui vuosia ja Dubček oli monien ystäviensä kanssa hämmentynyt. Mitä heidän unelmalleen oli tapahtumassa? Toisaalta ajateltiin, että sosialismi oli ajautunut kunnottomien ja vilpillisten ihmisten käsiin ja jos sen käytännön toteutus palautettaisiin sopimaan yhteen sen filosofisten arvojen kanssa, kaikki muuttuisi.


title: Alexander Dubček

text: Lokakuussa 1951 Dubček nimitettiin Bratislavaan Slovakian kommunistisen puolueen keskuskomitean toimitsijaksi ja ylennettiin vuonna 1953 Banská Bystrican piirisihteeriksi. Piirisihteerinä Dubček joutui tekemään pitkiä työpäiviä ja ottamaan osaa monenlaiseen päätöksentekoon koskien niin maataloutta, teollisuutta kuin asuntokysymyksiäkin.


title: Alexander Dubček

text: Dubček nimitettiin Tšekkoslovakian kommunistipuolueen keskuskomiteaan vuonna 1955. Samana vuonna hän lähti opiskelemaan Moskovan poliittiseen instituuttiin, josta hän valmistui vuonna 1958. Puoluekoulun opetus oli tiukasti marxismi-leninismin viitekehykseen sidottua. Eriävistä mielipiteistä kerrottiin, mutta ne kaikki leimattiin ”vihamielisiksi” ja ”revisionistisiksi”. Lev Trotskin, Karl Kautskyn ja Rosa Luxemburgin kirjoituksista esitettiin sitaatteja vain niiden virheellisiksi osoittamisen vuoksi. Historian tapahtumien tulkinta vaihteli jatkuvasti puolueen linjan mukaan. Koulun kirjaston virallisissa luetteloissa ei ollut ainuttakaan Leniniä arvostelevaa teosta.


title: Alexander Dubček

text: Moskovan poliittisen instituutin vuosina Dubčekin mieleen kylvettiin ensimmäiset epäilyksen siemenet. Hän luki Neuvostoliiton kommunistisen puolueen virallisesta linjasta suuresti poikkeavat Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen Gothan ja Erfurtin julistukset. Hän alkoi myös vertailla kriittisesti Marxin ja Leninin kirjoituksia toisiinsa. Marxin pohdinnat sosialistisen muutoksen edellytyksistä saattoivat Leninin pohdinnat epäilyttävään valoon, vaikka ne esiteltiin lopullisena totuutena. Lisäksi Marx oli demokraattisempi kuin Lenin, hänen ajatuksensa köyhälistön yksinvallasta ei merkinnyt poikkeamista enemmistövallasta. Dubček alkoi mielessään kyseenalaistaa Leninin Marxin teorioihin tekemien viitteiden merkityksellisyyden. Merkittävältä tuntui myös Leninin lause, joka kyseenalaisti Neuvostoliiton johtoaseman sosialistisen leirin johdossa. Lenin oli kirjoittanut, että vallankumouksen voittaessa kehittyneessä maassa takapajuinen Venäjä seuraa perässä. Dubček muistaa alleviivanneensa lauseen ja kirjoittaneensa marginaaliin ”Tšekkoslovakia?” ja ”Itä-Saksa?”


title: Alexander Dubček

text: Dubčekin opiskellessa poliittisessa instituutissa Neuvostoliitossa alkoi Nikita Hruštšovin johdolla ”suojasääksi” kutsuttu aika. Poliittisen instituutin ulkomaalaiset oppilaat saattoivat kuulla neuvostoliittolaisten oppilaiden arvostelevan Stalinia murhaajaksi ja vankeja alkoi palata leireiltä. Neuvostoliittolaiset oppilaat lukivat otteita Hruštšovin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 20. edustajakokouksessa pitämästä puheesta. Paluu takaisin Tšekkoslovakiaan tuntui paluulta ”stalinistiseen talveen”.


title: Alexander Dubček

text: Syyskuussa vuonna 1958 Dubček palasi perheensä luo Trenčíniin, minne perhe oli asettunut isän opiskelujen ajaksi. Pian sen jälkeen oli edessä muutto Bratislavaan, missä odotti työ piirisihteerinä. Tšekkoslovakian poliittisessa ilmapiirissä oli ollut jonkin verran liikehdintää. Jotkut olivat jo vaatimassa kommunistisen puolueen ylimääräistä puoluekokousta. Aloitteellisuus oli ollut kuitenkin pienten piirien asia ja stalinismin vastainen oppositio oli helppo tukahduttaa. Tšekkoslovakian presidentti Antonín Zápotocký oli kuollut ja uudeksi presidentiksi valittiin marraskuussa 1957 Antonín Novotný, joka oli kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri. Ensimmäisen sihteerin ja presidentin tehtävät kiedottiin yhteen, ja puolue ja valtio sekoitettiin toisiinsa. Novotný tunnettiin kaikkien muutosten sitkeähenkisenä vastustajana, ja hänen uhmaamistaan pidettiin poliittisena itsemurhana. Novotný ajoi läpi vuoden 1959 perustuslakiuudistuksen, joka kodifioi kommunistisen puolueen vallan ja heikensi Slovakian itsehallintoa.


title: Alexander Dubček

text: Toimittuaan kaksi vuotta Bratislavassa Dubček sai siirron Prahaan keskuskomitean teollisuussihteeriksi. Vuosia 1960–1962 Dubček on kuvannut hyödyllisiksi, sillä hän sai kokonaiskuvan maan taloudellisista ja poliittisista ongelmista ja tutustui muihin uudistusmielisiin, joista Ota Šikin ja Karel Kuban kanssa hän teki yhteistyötä vuonna 1968. Näinä aikoina Dubček otti ensi kertaa yhteen Novotnýn kanssa. Asiat koskivat 1950-luvun poliittisten vainojen uhrien rehabilitointia ja maan talouden investointikohteita.


title: Alexander Dubček

text: Vuonna 1962 Dubček oli jo Tšekkoslovakian kommunistipuoleen keskuskomitean täysivaltainen jäsen.


title: Alexander Dubček

text: 1960-luvulla Tšekkoslovakiassa alkoi nousta esiin mielipiteitä, jotka vaativat uudistuksia ja vapaampia oloja. Vuodesta 1963 lähtien Slovakian kirjailijaliiton lehti "Kultúrny život" alkoi ottaa esille aikaisemmin kiellettyinä pidettyjä asioita. Lehti oli ollut vapaa ennakkosensuurista. Pian samankaltaisia kirjoituksia tuli myös Slovakian kommunistisen puolueen sanomalehden "Pravdan" sivuille. Dubček sekä rohkaisi arvostelua että katsoi sitä tarvittaessa läpi sormien. Antonin Novotnýn hallinto vastasi tähän perustamalla lehdistösensuuriviraston vuonna 1964 ja yrittämällä syrjäyttää Dubčekin. Tšekin kulttuurielämä ja lehdistö oli myös otettu tiukkaan kontrolliin.


title: Alexander Dubček

text: Painostuksesta huolimatta Dubček päätti jatkaa oikeaksi katsomallaan linjalla. Hän liikkui kansan parissa ilman poliiseja ja keskusteli vapaasti kaikkien halukkaiden kanssa. Kansalaisten luottamus kasvoi, ja toistaiseksi Dubček tunsi tunsi olevansa turvassa syrjäyttämisyrityksiltä.


title: Alexander Dubček

text: Vuoden 1967 loppupuolella oli tullut selväksi, että välienselvittelyä uudistusmielisten ja stalinistien välillä ei voitu välttää. Tšekkoslovakiassa oli alkuvuodesta 1967 käynnistetty ”uusi talousmekaniikka”. Pian selvisi, että tämä supistettu hanke ei riittänyt mihinkään. Kommunistisen puolueen aluekomiteoiden istunnoissa niin Tšekissä kuin Slovakiassakin käytiin kiivasta keskustelua yhteiskunnan tilasta, ja maan todettiin olevan kriisissä talouden, kulttuurin ja kansallisuuksien välisten suhteiden alueilla. Useat tunnetut kirjailijat, kuten Pavel Kohout, Ludvík Vaculík ja Milan Kundera, tuomitsivat stalinistisen hallinnon ja vaativat demokratiaa.


title: Alexander Dubček

text: Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen keskuskomitean istunto käynnistettiin 30. lokakuuta 1967. Dubček oli keskittynyt kokouksessa kolmeen aiheeseen: 1) "Puoluejohdon" "oli tehtävä itsekritiikkiä eikä vain tuomittava aluejärjestöjä, 2) Puolueen ja hallituksen välille oli tehtävä selkeä raja; puolue ei saa sekaantua päivittäin valtionhallintoon, 3) Oli aloitettava keskuskomitean päätöksiin perustuvan toimintaohjelman laatiminen". Antonin Novotný ja hänen liittolaisensa torjuivat Dubčekin ehdotukset ilman äänestystä. Seuraavana päivänä Novotný matkusti Moskovaan lokakuun vallankumouksen 50-vuotisjuhliin.


title: Alexander Dubček

text: Palattuaan Moskovasta Novotný syytti Dubčekia ”nationalistisesta poikkeamasta”. Lisäksi hän oli pyytänyt Leonid Brežnevin Prahaan ratkaisemaan asian stalinistisiiven eduksi. Brežnev saapuikin Prahaan kaikessa hiljaisuudessa 8. joulukuuta 1967. Uudistusmieliset totesivat neuvotteluissa Brežneville, että Antonin Novotnýn hallinto on kaiken kehityksen tiellä. Brežnev ei esittänyt asiasta mitään mielipidettä eikä puuttunut siihen, kuka olisi Novotnýn seuraaja. Brežnev poistui maasta jo seuraavana päivänä. Keskuskomitea keskusteli taloudesta 19. joulukuuta, ja 5. tammikuuta 1968 alkoi ratkaiseva kokous. Novotný saatiin syrjään, ja Alexander Dubček valittiin ainoana ehdokkaana kommunistisen puolueen ensimmäiseksi sihteeriksi. Virkaanastujaispuheessaan Dubček herrasmiesmäisesti kiitti Antonin Novotnýta tämän tekemästä työstä. Presidentin virasta Novotný erotettiin 22. maaliskuuta 1968, ja uudeksi presidentiksi nousi toisen maailmansodan veteraani, kenraali Ludvik Svoboda.


title: Alexander Dubček

text: Ajanjaksoa maaliskuusta elokuuhun nimitetään Prahan kevääksi. Pian presidentin vaihdoksen jälkeen Dubček ja hänen harmaana eminenssinään pidetty professori Zdenĕk Mlynar julistivat toimintaohjelmansa. Ohjelma sisälsi murskaavan arvion kommunistien 20 vuotta kestäneestä valtakaudesta. Todettiin, että talouspolitiikka oli ”tyhjentänyt maan aineelliset ja henkiset voimavarat, johtanut kehityksen pysähtymiseen ja väestön elintason alenemiseen”. Asuntokannan todettiin olevan ”katastrofaalisessa tilassa”, miljöö oli ”kulttuuriton”. Hyvin suoritetusta työstä tunnetun mielihyvän sijaan oli astunut ”välinpitämättömyys, tehtävien mekaaninen täyttäminen ja alistuminen tilanteeseen, jonka oli luonut pätemätön ja aloitekyvytön johto”. Nyt luotaisiin uusi ”ihmiskasvoinen sosialismi”.


title: Alexander Dubček

text: Dubček kumosi lehdistösensuurin. Lisäksi vuonna 1948 kielletty perinteikäs voimisteluseura Sokol sallittiin jälleen, ja poliittisesti vainotut perustivat Klubi 231:n, joka vaati syyttömästi tuomittujen kunnian palauttamista. Pian muodostettiin myös ”osallistuvien puolueettomien klubi” (KAN), jolla oli poliittisen puolueen piirteitä olematta kuitenkaan poliittinen puolue. Suoritettiin mielipidekysely, jonka mukaan vain kuusi prosenttia uskoi kehityksen heikentävän sosialismia ja vain 1,9 prosenttia halusi suurempaa riippumattomuutta Neuvostoliitosta. Henkilökohtaisesti Dubček piti tärkeänä parantaa tšekkien ja slovakkien suhteita ja luoda Tšekkoslovakiasta aidosti toimiva liittovaltio. Lakiesitys asiasta oli määrä hyväksyttää parlamentissa 20. elokuuta 1968. Uudessa ohjelmassa tähdennettiin myös vapautta: kaikki ulkojuridiset rajoitukset tuli poistaa, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden tuli olla myös todellisuutta, sekä irtisanouduttiin diktatorisista toimenpiteistä. Kansalaisille taattiin matkustusvapaus myös ulkomaille. Taloudessa pyrittiin yritysten itsehallintoon, keskusjohtoisuuden purkuun ja palvelualojen yksityisyritysten laillistamiseen. Neuvostoliittolaiset tulkitsivat viimeisen kohdan tarkoittavan kapitalismiin palaamista.


title: Alexander Dubček

text: Dubčekin ”Prahan kevään” alkuaikojen toiminnasta on esitetty kahdenlaista arvostelua. Joidenkin mielestä hän oli liian varovainen, ja joidenkin mielestä hän eteni asioissa liian nopeasti. Dubček itse on todennut, että yritti huolellisesti punnita vallitsevia tosiseikkoja eri puolilta. Hän ei missään vaiheessa uskonut, että maa miehitettäisiin. Politiikassaan hän pyrki nojautumaan yleiseen mielipiteeseen. Vappuna 1968 hän liikuttui suuren yleisön spontaanisti esittämästä tuesta. Osaltaan Dubčekin suosiota kasvatti hänen vaatimattomuutensa. Tultuaan kommunistisen puolueen ensimmäiseksi sihteeriksi hän asui Prahassa vaatimattomassa hotellissa ja matkusti viikonlopuiksi perheensä luo Bratislavaan. Protokollapäällikkö joutui taivuttelemaan häntä etsimään asemaansa vastaavan asunnon.


title: Alexander Dubček

text: Varmistaakseen uudistusten läpimenon Dubček toteutti puolueessa useita henkilövaihdoksia. Varapääministereiksi nousivat uudistusmielinen Ota Šik sekä myöhemmin konservatiivien puolelle loikannut Gustáv Husák. Konservatiivit kuitenkin painostivat pitkin kevättä uutta hallitusta. Uuden politiikan mukaan hallituksella oli entistä itsenäisempi asema, se ei ollut enää kommunistisen puolueen käskyläinen.


title: Alexander Dubček

text: Tšekkoslovakian edustajat kutsuttiin 23. maaliskuuta 1968 Dresdeniin käsittelemään taloudellista yhteistyötä. Romanian edustajat eivät olleet paikalla. DDR:n johtaja Walter Ulbricht avasi kokouksen, hylkäsi esityslistalla olleet talousasiat ja siirtyi käsittelemään Tšekkoslovakian tilannetta. Dubček muisteli myöhemmin tunteneensa itsensä niin petetyksi, että oli kävellä ulos salista. Kokouksessa luettiin tšekkoslovakialaisia sanomalehtiä, joiden artikkeleista etsittiin perusteita syytöksille ”vastavallankumouksesta” ja ”otteen menetyksestä” ja väläyteltiin sosialismiin kohdistuvan ulkovaltojen uhkia. Dubček puolusteli lehdistön oikeutta kirjoittaa asioista vapaasti ja toimivansa kansan parhaaksi. Lisäksi hän tähdensi maansa hoitavan velvollisuutensa Varsovan liitossa tinkimättä. Dubčekin mukaan Leonid Brežnev näytteli kokouksessa huolestunutta isää ja Walter Ulbricht ja Władysław Gomułka syyttäjiä.