title: Punkalaidun

text: Punkalaitumen väestö vähenee keskimäärin 44 henkilöllä vuodessa eli suurin piirtein saman verran kuin lukiosta ja yläasteelta valmistuu oppilaita, jotka muuttavat muualle työpaikkojen ja koulutuksen perässä. Väestön vähetessä trendi on tosin laskeva, mutta kuitenkin jatkuva. Punkalaitumen kunnan liittämisestä naapurikaupunki Sastamalaan on käyty keskustelua. Liitospaineiden vuoksi kunta on aloittanut monia hankkeita, joiden toivotaan elävöittävän keskustaa. Tällaisia hankkeita ovat mm. uuden koulurakennuksen ja päiväkodin rakentaminen ja nykyisen koulurakennuksen purkaminen. Punkalaidunta halkovan Punkalaitumenjoen suistoon rakennettiin aiemmin puistobulevardi ja laituri. Keskustaan vanhan huoltoaseman tontille rakennettiin niin sanottu Pietarinaukio, jossa on mm. penkkejä, lasten leikkilaitteita ja jonkinlainen estradi mahdollisille viihdetaittelijoille ja komeljanttareille. Hankkeet on rahoitettu yhteisistä verovaroista, mutta myös EU:n maaseuturahasto on osallistunut kuluihin. Hankkeet on toteutettu sen suurempaa kansalaiskeskustelua käymättä kunnanhallituksen demokraattista toimintakaavaa kuitenkin noudattaen.


title: Punkalaidun

text: Hakuni, Halkivaha, Hankuri, Haviokoski, Jalasjoki, Kannisto, Kanteenmaa, Kivisenoja, Kokkola, Koskioinen, Kostila, Kouvola, Liitsola, Moisio, Mäenpää, Oriniemi, Parrila, Pärnänmaa, Sarkkila, Talala, Teikarla, Vanttila.


title: Punkalaidun

text: Vuoden 2017 lopussa Punkalaitumella oli 2 949 asukasta, joista 1 219 asui taajamissa, 1 697 haja-asutusalueilla ja 33 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Punkalaitumen taajama-aste on 41,8 %. Punkalaitumen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Punkalaitumen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 219 asukasta.


title: Punkalaidun

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Punkalaitumella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Punkalaidun

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Punkalaitumen alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.


title: Punkalaidun

text: Punkalaitumen kunnan väestöstä saa elantonsa palveluista 51,4 prosenttia, alkutuotannosta 26,2 prosenttia ja jalostuksesta 20,8 prosenttia.


title: Punkalaidun

text: Suurimmat työnantajat työntekijämäärällä mitattuna:


title: Punkalaidun

text: Kanteenmaan kylään, valtatie 2:n varteen on kohoamassa uusi biokaasulaitos


title: Punkalaidun

text: Vuonna 2008 Punkalaitumella avattiin (kolmannen kerran) turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. Aluksi perustettiin 24-paikkainen ryhmäkoti alaikäisille, ilman huoltajaa maahan tulleille turvapaikanhakijoille. Vähän myöhemmin perustettiin myös tukiasunnot itsenäistyville nuorille sekä vastaanottokeskus perheitä varten. Tällä hetkellä keskuksessa on noin 120 turvapaikanhakijaa ympäri maailman ja henkilökuntaa 12 henkilöä. Toimintaa ylläpitää Suomen Punaisen Ristin Varsinais-Suomen piiri ja keskus on osa Turun vastaanottokeskusta. Koulutusta kaikille -strategiansa mukaisesti kunta on järjestänyt perusopetukseen valmistavan koulutuksen perusopetusikäisille lapsille. Valmistavan opetuksen jälkeen oppilaat siirtyvät perusopetukseen. Esikouluikäisille järjestetään esikouluopetusta. Länsi-Suomen opisto ja Sastamalan seudun koulutuskuntayhtymä sekä Satakunnan koulutuskuntayhtymä tuottavat koulutuspalveluja aikuisille turvapaikanhakijoille. Koulutus aloitetaan jo turvapaikanhakuprosessin aikana. Sisäasiainministeriö on 2009 valinnut Punkalaitumen kunnan maahanmuuton valtakunnallisten pilottipaikkakuntien joukkoon.


title: Punkalaidun

text: Maahanmuuttovirasto ilmoitti toukokuussa 2014 lakkauttavansa Punkalaitumen vastaanottokeskuksen saman vuoden elokuun lopussa perustellen päätöstä turvapaikanhakijoiden vähentyneellä majoituspaikkojen tarpeella. Vastaanottokeskus avattiin uudelleen toimintaan vuonna 2015, kun ennätysmäärä turvapaikanhakijoita hakeutui Suomeen. Toiminnan ylläpitäjänä on edelleen SPR:n Varsinais-Suomen piiri.


title: Punkalaidun

text: Mauri Kunnaksen luoman Koiramäen maalaisympäristö on saanut hahmonsa Yli-Kirran talossa Punkalaitumen Talalan kylässä. Kotiseutuyhdistyksen ylläpitämä museon pihapiiri on edelleen samassa asussa kuin Koiramäen kirjoissa. "Koiramäen talo" Punkalaitumella on kesäisin kanatarhoineen ja kahviloineen varsinkin lapsiperheiden suosiossa. Kotiseutuyhdistyksen lähes 30 kertaa järjestämä Kaikkien aikojen maatalousnäyttely Yli-Kirran laajalla alueella kokoaa vuosittain tuhansia kävijöitä ihailemaan vanhoja puksuttavia maatalouskoneita, lankojen värjäystä, kakon paistoa ja muita satakuntalaiseen talonpoikaiseen elämään kuuluneita työtapoja. Ja luonnollisesti maistuvat ohrakryynipuuro ja väskynäsoppa.


title: Punkalaidun

text: Hyvin suosittu on myös Suomen kauneimpana lavana palkittu Särkän tanssilava, jota ylläpitää Punkalaitumen Kunto. Kunnassa sijaitsee Punkalaitumen Golfin pay and play -kenttä. Hyvin hoidetulle kentälle pääsee pelaamaan ilman seurajäsenyyttä tai green cardia, opetustakin on tarjolla. Koulutintti Oy tarjoaa majoitus- ja kokoustilaa vanhassa Sarkkilan kansakoulutalossa kirkon tuntumassa. Matkailukohde on myös KokkonKota, jonka kotaympäristö tarjoaa vaihtoehdon perinteisille juhlatiloille erilaisten tilaisuuksien järjestämiseen.


title: Punkalaidun

text: Punkalaitumen keskustan kylämaisema on Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luettelossa. Punkalaitumen kirkonseudun vaikuttavan kulttuurimaiseman muodostavat jokivarren avointa viljelymaisemaa seurailevat tiet, niihin liittyvät talonpoikaistilat ja pienasutus sekä maisemallisina kohokohtina kirkko, pappila, työväentalo ja kansakoulu. Hyvin säilynyt kokonaisuus on jokivarsiasutuksen ydinaluetta Satakunnassa.


title: Punkalaidun

text: Punkalaitumen seurakunnan kiinteistöt muodostavat kokonaisuuden Punkalaitumenjoen molemmin puolin. Punkalaitumen kirkko vuodelta 1774 on länsisuomalaista pitkäkirkkoperinnettä jatkava puinen, länsitornillinen kirkkorakennus. Kiviaidan rajaamalla kirkkomaalla on paljon vanhoja sukuhautoja muistomerkkeineen. Kirkon vieressä on 1954 valmistunut, sodanjälkeistä modernismia edustava seurakuntatalo. Joen puolella, kirkon alapuolella on niin kutsuttu alahautausmaa, jonka merkittävin osa on sankarihautausmaa. Polvistunutta nuorta sotilasta kuvaava sankaripatsas on kuvanveistäjä Johannes Haapasalon. Sankarihautausmaan vieritse kulkee polku valkoisen riippusillan yli kohti uusrenessanssiasuista kirkkoherranpappilaa, joka nykyisin on paitsi pappila myös kirkkoherranvirasto ja monien toimintojen kokoontumistila.


title: Punkalaidun

text: Punkalaitumen kunnantalo valittiin (Suomen Kuntaliitto) kesällä 2009 kolmen Suomen kauneimman kunnantalon joukkoon (Kuopion kaupungintalo, Pälkäneen kunnantalo).


title: Punkalaidun

text: Punkalaitumen kunnantalo on rakennettu vuonna 1923 Jugend-henkisesti kaksikerroksiseksi puurakennukseksi, josta ensimmäinen kerros on hirttä. Toinen kerros on laajan mansardikaton peittämä, jonka laella on soma lanterniini. Taloa on remontoitu useaan otteeseen. Vuosina 1992-1998 talossa tehtiin täydellinen peruskorjaus. Viimeisin korjaustyö tehtiin vuonna 2000. Kunnantalon pinta-ala on 915 m² ja keskimäärin sen huoneet ovat 15 m².Punkalaitumen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolavesiliha sekä sitruunankuorella ja pölysokerilla maustetut "pitopaakelssit", jotka tarjoillaan luumukräämin kera.


title: Puolanka

text: Puolanka on Suomen kunta, joka sijaitsee Kainuun maakunnan pohjoisosassa. Kunnan keskustaajama sijaitsee Puolankajärven pohjoisrannalla. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Puolangan naapurikunnat ovat Hyrynsalmi, Paltamo, Pudasjärvi, Ristijärvi, Suomussalmi, Utajärvi ja Vaala. Puolangalta maakuntakeskukseen Kajaaniin on sata kilometriä ja Ouluun 125 kilometriä.


title: Puolanka

text: Puolangan ensimmäisiä asuttajia olivat saamelaiset, joista muun muassa paikkakunnan nimistö yhä kertoo. Nimi Puolanka merkitsee saameksi palopaikkaa. Muita saameen perustuvia nimiä ovat ainakin Piltunkijärvi, Jaurakkavaara, Askanmäki ja Jorva. Lisäksi kunnan alueelta, etenkin Kongas- ja Osamankajärven rantamilta, on tavattu useita niin sanottuja lapinraunioita.


title: Puolanka

text: Vakinaisesti alue asutettiin 1550-luvulla, jolloin seudulle saapui savolaisia. Asutus alkoi tihentyä 1560-luvun loppuvuosina. Puolangan ensimmäiset kylät olivat Kongasmäki, Voipuanjärvi, Kivarinjärvi ja Lylykylä.


title: Puolanka

text: Puolangan historiaan liittyy tunnettu tarina Askanmäen kauniista Kaijasta. Tarina ajoittuu 1600-luvun loppuvuosille. 1890-luvulla kirjailija Juhani Aho kuuli metsänhoitajatuttavaltaan Kaijan tarinan, josta hän sai aiheita romaaniinsa "Juha".


title: Puolanka

text: Vuosi 1867 on Puolangan historian merkkivuosi, sillä tuolloin Hyrynsalmen seurakunnan alaisuudessa toiminut Puolangan kappeliseurakunta itsenäistyi. Samana vuonna perustettiin myös Puolangan kunta. Kunnan asukasluku ylitti 5 000 rajan vuoden 1900 tienoilla. Puolangan asukasluku oli suurimmillaan 1960, jolloin asukkaita oli 7 520. 1960-luvun loppupuolella väestö alkoi vähentyä. Kunnan aktiivisen politiikan ansioista Puolanka alkoi nopeasti teollistua 1970-luvulla. Kunnan huomattavin teollinen yritys on Sinisalo Sport Oy, joka on maailman suurin yksittäinen motocross-varusteita valmistava tuotantolaitos. Myös rakennustoiminnan merkitys kasvoi Kostamuksen rakennustöiden ansiosta 1970- ja 1980-luvuilla. 1985 Puolangan asukasluku oli 5 105. Väestömäärä on tuosta saakka ollut laskussa ja vuonna 2011 asukkaita oli 3 043.


title: Puolanka

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Puolanka

text: Puolanka jakautuu maisemiltaan kahteen osaan. Kunnan itäosaa hallitsevat komeat vaarat, länsiosille ovat sen sijaan ominaisia laajat nevalakeudet.


title: Puolanka

text: Kallioperä on vaihtelevaa. Itäosat kuuluvat Kainuun liuskealueeseen, jonka vaaraselänteet ovat kulutusta hyvin kestäviä kvartsiitteja. Kvartsiittien joukossa on useita kivilajeja, muun muassa Suomessa harvinaista kaoliinia, jota on Pihlajavaarassa, Leppälässä ja Pahkavaarassa. Länsiosan kallioperässä hallitsevat gneissigraniitit. Yleisin maalaji on moreeni. Kunnassa on useita harjujaksoja, mutta savea on vähän. Turvetta on paljon erityisesti kunnan länsi- ja eteläosissa. Kunnan itäosia halkoo pohjois- eteläsuuntainen vaarajakso, jonka tunnetuimmat vaarat ovat Rännivaara, Paljakka ja Kuirivaara. Syystä Puolankaa onkin kutsuttu ”Suomen vaarallisimmaksi pitäjäksi”. Puolanka on hyvin runsasmetsäinen kunta. Kainuun alkuperäisen metsäluonnon suojelemiseksi on perustettu Paljakan luonnonpuisto, jossa kasvavat muun muassa Suomen pisimmät kuuset. Kunnassa sijaitsee lisäksi Natura 2000 -ohjelman kohde Siikavaaran-Korpijoen seutu (FI1200401), jonka pääosan muodostaa Metsähallituksen mailla sijaitseva Siikavaaran luonnonsuojelualue. Siikavaara on sekä kasvillisuudeltaan että maisemallisesti Suomen arvokkaimpia luonnonsuojelualueita.


title: Puolanka

text: Puolangan vedet virtaavat Oulujoen, Kiiminkijoen ja Iijoen vesistöihin. Kiiminkijoen latvahaaroihin kuuluvassa Heinijoessa on 24 metriä korkea Hepoköngäs, Suomen huomattavin luonnontilainen vesiputous.


title: Puolanka

text: Kantatie 78 tulee Paltamosta Puolangalle ja jatkuu edelleen Pudasjärvelle. Seututie 800 Vaalasta jatkuu Puolangan kautta Taivalkoskelle. Yhdystie 8950 risteää valtatie 5:n kanssa Suomussalmella, kulkee Pesiökylän ja Joukokylän läpi, ylittäen seututie 800:n Joukokylässä ja päättyy kantatie 78:n risteykseen. Seututie 837 alkaa Utajärven keskustasta Sanginkylän, Juorkunan ja Särkijärven kylien kautta Puolangan keskustaan, jossa se risteää seututien 800 ja kantatien 78 kanssa. Seututie 891 alkaa Hyrynsalmelta valtatieltä 5 ja kulkee Hyrynsalmen keskustan, Haapolan, Väisälän, Kytömäen ja Rasinkylän kautta Puolangalle Leipivaaraan, jossa se yhtyy kantatiehen 78.


title: Puolanka

text: Aittokylä, Askankylä, Auho, Joukokylä, Kivarinjärvi, Kotila, Kongasmäki, Leipivaara, Lylykylä, Naulaperä, Puokio, Puolanka, Rasinkylä, Suolijärvi, Vihajärvi, Väyrylä, Yli-Oterma, Törmänmäki.


title: Puolanka

text: Vuoden 2017 lopussa Puolangalla oli 2 669 asukasta, joista 1 485 asui taajamissa, 1 155 haja-asutusalueilla ja 29 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Puolangan taajama-aste on 56,3 %. Puolangan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Puolangan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 485 asukasta.


title: Puolanka

text:
Puolangalla toimii muutamia urheiluseuroja. Yleisseura Puolangan Ryhti tarjoaa mahdollisuuksia harrastaa monipuolisesti niin talvi- kuin kesälajeja sisällä ja ulkona. Ryhti on useampana vuonna vastannut Kainuun rastiviikon järjestämisestä. Puolangan Ampujat tarjoaa mahdollisuuden ammunnan harrastamiseen. Omat seuransa löytyy myös keilaajille ja moottoriurheilijoille.
Puolangan Pallo-80 on jalkapallon parissa toimiva erikoisseura. Puolangan Moottorikerho/Urheiluautoilijat toimii moottoriurheiluseurana. Puolangalla on myös moottoriurheilukeskus Roninkankaalla, jossa järjestetään yleisittäin kaksi jokamiesluokan kilpailua per vuosi.


title: Puolanka

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Puolangalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Puolanka

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Puolangan rauhanyhdistys. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva, vuonna 1986 perustettu Puolangan helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Puolangan alueella toimii Kajaanin ortodoksinen seurakunta.


title: Puolanka

text: Puolanka ulkoisti terveyspalvelut Attendo Oy:lle vuoden 2013 vuoden alusta.


title: Puolanka

text: Kainuun Rastiviikot järjestettiin Puolangalla Luhtakankaalla kesällä 2016.


title: Puolanka

text: Lankafest järjestetään joka kesä Puolangan torilla. Esiintymässä on nimekkäitä esiintyjiä.


title: Puolanka

text: Talvisin Puolangan paljakan mittausasemalla on eniten lunta koko Suomesta.


title: Puolanka

text: Puolangan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla nauris-maitovelli, joka sisältää naurista ja perunaa.


title: Puumala

text:
Puumala on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä, kokonaispinta-alasta jopa prosenttia. Väestötiheys on asukasta/km. Puumalan naapurikunnat ovat Juva, Mikkeli, Ruokolahti, Savitaipale, Sulkava ja Taipalsaari. Puumalansalmi, minkä rannalla myös kunnan keskus sijaitsee, on Saimaan laiva- ja veneliikenteen solmukohta, mistä syystä Puumalasta käytetäänkin nimitystä "Saimaan Gibraltar". Puumalassa on asukaslukuun suhteutettuna toiseksi eniten vapaa-ajan asuntoja Suomessa.
Puumala on eräs Suomen vakaimpia kuntia talouden suhteen: talousluvut ovat rikkoneet kasvuennätyksensä kuusi vuotta peräkkäin, budjetti ollut ylijäämäinen lähes kahdella miljoonalla ja vuosikate on Suomen korkeimpia. Puumalaa kutsutaankin Saimaan alueen talousihmeeksi.. Puumalan työllisyys on kasvanut ja työttömien määrä on ennätyksellisen alhainen; 11,5% prosenttia, verrattuna lähikuntiin, kuten Sulkavaan (12,5%) ja Savonlinnaan (14,6%)


title: Puumala

text: Puumala on saaristokunta, jolla on 3000 rantakilometriä ja yli 700 saarta. Kesäisin Puumala vetää puoleensa niin mökkiläisiä, veneilijöitä kuin muitakin lomalaisia. Puumala on Suomen suosituimpia kesämökkipitäjiä. Kesän aikana on useita eri vapaa-ajan tapahtumia, joista yksi on Siltakemmakat. Puumalan suurimman hiekkarannan, Pistohiekan, ympäristö on kesäisin hyvin suosittu, ja siellä järjestetään kesäisin lavatansseja.


title: Puumala

text: Puumalassa on hiekkarantoja, luolia ja rotkoja. Lintusalon Telkonniemessä on hiidenkirnu.


title: Puumala

text: Puumalan Johannes Kastajan kirkko on Taavetti Rahikaisen 1830-1832 rakentama puinen ristikirkko, johon mahtuu 1200 henkeä.


title: Puumala

text: Puumalan Natura-kohteita ovat saimaannorpan elinalueena tunnetut Lietvesi, Luonteri ja Katosselkä-Tolvanselkä sekä Sielusenmäen aarnimetsäalue ja Puumalan Suurisuo.


title: Puumala

text: Hamula, Harmaala, Himahuuha, Huhtimaa, Hurissalo, Huuhkaala, Ihalais, Junninmäki, Kaipaala, Kauppila, Keriniemi, Kietävälä, Kukonharju, Kiljula, Kirkonkylä, Kitula, Kokkola, Kontila, Kyllölä, Lampila, Lieviskä, Liimattala, Lintusalo, Luukkola, Maunola, Miettula, Muuramäki, Niinimäki, Niinisaari, Ollila, Oritsalo, Pellilä, Petäjäniemi, Pirttimäki, Piskola, Pitkälahti, Repola, Rokansalo, Ruokotaipale, Ryhälä, Sepänkylä, Sipilänsaari, Sopala, Sorjola, Torsantaka, Valtola, Vesiniemi


title: Puumala

text: Vuoden 2017 lopussa Puumalassa oli 2 208 asukasta, joista 1 091 asui taajamissa, 1 088 haja-asutusalueilla ja 22 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Puumalan taajama-aste on 50,1 %. Puumalan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Puumalan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 091 asukasta.


title: Puumala

text: Puumala kuului alunperin Sääminkiin. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1616 ja pitäjä vuonna 1635. Keskiajalla Puumalan läpi kulki aikanaan tärkeä kauppareitti, Vanha Viipurintie. Puumalassa käytiin an liittyviä taisteluita vuonna 1788, ja Puumalan kirkko vaurioitui niissä. Puumalansalmen rannalla sijaitseva kirkonkylän satama oli 1900-luvun alusta tärkeä puutavaran tärkeän vientisatama. Kuopion ja Pietarin väliä kulkevat laivat pysähtyivät siellä.


title: Puumala

text: Rokansaareen rakennettiin taisteluhautoja ensimmäistä maailmansotaa varten. Myös Salpalinja kulki Puumalan läpi.


title: Puumala

text: 1980-luvulla jokaiselle Savon kunnalle valittiin omat nimikkoruoat. Puumalan perinneruoiksi äänestettiin tattaririeska sekä sianlihasta, sipulista ja kananmunista keitetty munapaisti.


title: Puumala

text: Puumalan kunnanjohtaja on Matias Hildén, mutta hän on virkavapaalla 2017-2019 toimiessaan kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen avustajana. Marraskuusta 2017 alkaen kunnanjohtajana on toiminut Nina Kuuva.


title: Puumala

text: Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kaudella 2017-2021 kuuluu kymmenen Keskustalle.


title: Puumala

text: Puumalan elinkeinorakenteessa palvelut on suurin sektori: Koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut, julkinen sektori 27 % ja kauppa, liikenne, ravintola- ja majoituspalvelut 22 %. Maa-, metsä- ja kalatalous 20 %, rakentaminen 8 %, teollisuus 7 % ja muut 16 %,


title: Puumala

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Maansiirto Backman, kirjolohia kasvattava Puumalan Lohi ja PuuLem, joka harjoittaa maatalouteen liittyvää hakkuu-, kuljetus-ja metsänparannustöitä ja liikennettä.


title: Puumala

text: Verrattuna muihin alueen kuntiin, Puumala voi taloudellisesti erinomaisesti. Puumalan tulot ylittävät menot ja ylijäämää syntyi vuonna 2017 1,6 miljoonaa euroa. Puumalan vuosikate on eräitä Suomen suurimmista. Kunnalla on enemmän varoja, kuin velkaa, ja se teki vuonna 2017 neljättä kertaa putkeen ennätystuloksen. Puumalaa kutsutaankin eräänä lempinimenään "Saimaan talousihmeeksi"


title: Puumala

text:
Puumalan keskusta sijaitsee kantatie 62 varrella. Keskustaajamassa sijaitsee Saimaan silta, jonka alitse kulkee Saimaan syväväylä.
Mikkelin, Puumalan, Imatran, Juvan ja Sulkavan välillä kulkevat linja-autot. Puumalan lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 64 kilometrin päässä Imatralla ja noin 72 kilometrin päässä Mikkelissä. Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Puumalasta noin 80–100 kilometrin etäisyyksillä Lappeenrannassa ja Mikkelissä.


title: Puumala

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Puumala

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Puumalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Puumala

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Puumalan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.


title: Puumala

text: Puumalan keskustassa toimii yhtenäiskoulu, jonne oppilaat kuljetetaan myös kunnan muista osista. Puumalan lukio lakkautettiin vuonna 2015. Kolme kyläkoulua on lakkautettu 2000-luvulla.. Keskustassa toimii lisäksi R-kioski, K-market Apaja, Sale, Väri- ja vapaa-aika Tiusanen, kahvilat Soroppi, Kuittinen ja Satama cafe, kukkakauppa, ravintolat Hovi ja Virta, apteekki, Halpalinna, Puumalan muotipuoti, Puumalan konepiste, sekä Huikon Auto, eli Puumalan Teboil.


title: Puumala

text: Kirkonkylällä palvelevat myös mm. kirjasto, tennishalli ja terveysasema.


title: Pyhtää

text: Pyhtää () on Suomen kunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla Kymenlaakson maakunnassa. Kunnan asukasluku on . Pyhtää on Suomen itäisin kaksikielinen kunta ja myös Kymenlaakson ainoa kaksikielinen kunta, josta syystä Pyhtää kuuluu Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Seutukuntajaossa se kuuluu Kotka–Haminan seutukuntaan ja on sen läntisin kunta. Pyhtään naapurikunnat ovat Loviisa, Kotka ja Kouvola.


title: Pyhtää

text: Pyhtään pinta-ala 743,26 km², josta 9,01 km² on sisävesistöjä. Kallioperältään se kuuluu Kaakkois-Suomen rapakivialueeseen. Kunta sijaitsee mantereen puolelta kokonaan Kymijoen suuhaarojen välissä, ja Pyhtäänhaara virtaa kokonaan kunnan alueella. Kunnan eteläosissa on viljelysmaisemaa Siltakylänjoen varrella, Heinlahdessa, Purolassa ja Pyhtäänhaaran varrella sekä pohjoisessa Hirvikosken kylässä. Pienen Siltakylänjoen vesistöalue jää Kymijoen suuhaarojen väliin. Pohjoisessa on laajoja suoalueita, jotka kuuluvat Valkmusan kansallispuistoon. Eteläisen Kymenlaakson suurimman järven Tammijärven itäosat kuuluvat Pyhtääseen. Muuten järviä on vähän, niihin kuuluvat Länsikylänjärvi, Huutjärvi, Kärsäjärvi ja Teutjärvi.


title: Pyhtää

text: Suomenlahden saariston merkittävimmät saaret Pyhtäällä ovat vain kapeiden salmien mantereesta erottama Munapirtti ja ulompana merellä sijaitseva Kaunissaari. Ulkosaaristo kuuluu Itäisen Suomenlahden kansallispuistoon. Merialueita kuntaan kuuluu 446 km².


title: Pyhtää

text: Ruotsinkieliset tulivat Pyhtään alueelle 1200-luvulla osana ruotsinkielisten muuttoa Suomen rannikkoseuduille. Pyhtää mainitaan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1380, sitä ennen se on ollut luultavasti Pernajan kappeliseurakunta. Pyhtäästä on erotettu itsenäisiksi Kymi, Elimäki ja Ruotsinpyhtää.


title: Pyhtää

text: Turun rauhassa vuonna 1743 osa Kaakkois-Suomea liitettiin Venäjään, jolloin raja tuli kulkemaan Kymijokea ja sen suiston läntisintä haaraa pitkin. Tällöin raja jakoi siihenastisen Pyhtään pitäjän kahtia. Ruotsin puolelle jääneestä osasta muodostettiin Ruotsinpyhtää, Pyhtään ja sen kirkonkylän jäädessä Venäjän puolelle.


title: Pyhtää

text: Pyhtääseen liitettiin lakkautetusta Ruotsinpyhtään kunnasta Haaviston ja Vastilan kylien alue vuonna 2010 tehdyssä Loviisan, Ruotsinpyhtään, Pernajan ja Liljendalin kuntaliitoksessa.


title: Pyhtää

text: Pyhtään kunnanjohtaja on vuodesta 2018 Jouni Eho. Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista seitsemän on kokoomuksen, viisi SDP:n ja viisi perussuomalaisten hallussa kaudella 2017–2021.


title: Pyhtää

text: Vuonna 2016 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat Intermarketing, lääkärikeskus ATA-Diagnostiikka ja toimitiloja vuokraava Tuusulan Yrityskeskus. Suurin työnantaja on paperin jatkojalostusta tekevä Pyroll, alkujaan Pyhtään Paperi Oy.


title: Pyhtää

text:
Pyhtää on kaksikielinen, 88,4 prosenttia asukkaista puhuu suomea äidinkielenään ja 7,8 prosenttia ruotsia.
Ruotsinkielisten osuus on suurin kunnan länsi- ja lounaisosissa, kun taas itä- ja pohjoisosat ovat voimakkaimmin suomenkielisiä. Väestön suurimmat keskittymät ovat idässä Kotkan suunnassa sijaitseva Siltakylän, Huutjärven ja Heinlahden alue sekä lännessä sijaitseva Pyhtään kirkonkylän alue. Väestötiheys on 16,6 asukasta/km².


title: Pyhtää


title: Pyhtää

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhtäällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Pyhtää

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhtään alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta.


title: Pyhtää

text: Pyhtään tärkein tieväylä on moottoritie E18. Ennen sen valmistumista tärkein tie oli Valtatie 7, joka kulkee kunnan läpi etelässä lähellä rannikkoa. Valtatie 7 noudattelee vanhan Kuninkaantien suuntaa ja kunnan tärkeimmät taajamat ovat kehittyneet myös tämän tien varrelle. Stockforsin sähkörautatie liikennöi Pyhtäällä vuosina 1905–1971.


title: Pyhtää

text: Pyhtäällä on neljä peruskoulua, jotka antavat opetusta vuosiluokille 1–6. Alakouluista kolme on suomenkielisiä eli Huutjärven koulu, Suur-Ahvenkosken koulu ja Hirvikosken koulu. Purolassa sijaitseva Pyttis svenska skola on ruotsinkielinen. Huutjärven koulussa on esikoulun ja alakoulun lisäksi Pyhtään ainoa yläkoulu. Pyttis svenska skolan oppilaat siirtyvät 7. vuosiluokalle Loviisaan tai Kotkaan. Huutjärven uusi koulurakennus valmistui vuonna 2007 ja sitä käy nykyään noin 470 oppilasta. Koulun ensimmäisenä vuotena koulussa oli yli 520 oppilasta. Toisen asteen koulutusta ei ole. Lähimmät lukiot ovat Loviisassa ja Kotkassa.


title: Pyhtää

text: Lopetettuja kouluja ovat Heinlahden koulu, Purolan koulu, Kankaan koulu ja Munapirtin ruotsinkielinen kansakoulu.Ahvenkoski (Abborfors), Alakylä (Nerbyn), Haavisto, Harjunkylä, Heinlahti (Heinlax), Hinkapyöli (Hinkaböle), Hirvikoski (Österhirvikoski), Huutjärvi, Itäkirkonkylä (Österkyrkoby), Itämyllykylä (Österkvarnby), Jonakorpi (Bjånakärret), Kangas, Kaunissaari (Fagerö), Kiviniemi (Lillkuppis), Loosari/Loosaari (Klåsarö), Länsikirkonkylä (Västerkyrkoby), Länsikylä (Västerby/Västerkuppis), Länsimyllykylä (Västerkvarnby), Malmi (Malm), Metsäkylä (Skogsbyn), Munapirtti (Mogenpört), Mutankylä (Mudasbyn), Pirtnuora (Pörtnor), Purola (Svartbäck), Roones (Rånäs), Siltakylä (Broby/Storkuppis), Struka (Stråka), Tuuski (Tuskas), Ulkokylä (Utby), Vastila, Ylikylä (Uppbyn).


title: Pyhtää

text: Vuoden 2017 lopussa Pyhtäällä oli 5 264 asukasta, joista 3 827 asui taajamissa, 1 350 haja-asutusalueilla ja 87 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pyhtään taajama-aste on 73,9 %. Pyhtään taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Pyhtää

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Pyhtää

text: Pyhtään pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lohikeitto, suolasilakat ja klimppisoppa.


title: Pyhäjoki

text: Pyhäjoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Raahen ja Kalajoen kuntien välissä Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pyhäjoen kunta on perustettu vuonna 1865, ja sen naapurikunnat ovat Kalajoki, Merijärvi, Oulainen ja Raahe.


title: Pyhäjoki

text: Kunnassa toimii yrittäjyyslukio. Kunnassa ilmestyy joka viikko jaettava ilmaisjakelulehti Pyhäjoen Kuulumiset.


title: Pyhäjoki

text: Fennovoima suunnittelee Suomen kuudennen ydinreaktorin rakentamista Pyhäjoelle, Hanhikiven alueelle. Enintään 1 800 megawatin voimala tuottaa sähköä aikaisintaan vuonna 2020. Pyhäjoen kunta omistaa Hanhikiven Sähkönmyynti Oy:ä, joka omistaa Fennovoiman suomalaista osakasta, Voimaosakeyhtiö SF:ää. Muita Hanhikiven Sähkönmyynti Oy:n osakkaita ovat Andament Group Oy, E. Helaakoski Oy ja SCG Specialist Contractors’ Group Oy.


title: Pyhäjoki

text: Pyhäjoen seudulta on löydetty joitakin kivikautisia esineitä, kuten kivikirveitä ja –talttoja. Seutua hallitsivat pitkään lappalaiset, jotka saivat vasta keskiajalla väistyä suomalaisen uudisasutuksen tieltä. Pyhäjoen seutu kuului Ruotsin ja Novgorodin välisiin raja-alueisiin. Hanhikiveä Pyhäjokisuun pohjoispuolella Parhalahdella on pidetty mahdollisena vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan rajakivenä.


title: Pyhäjoki

text: Pyhäjoki erotettiin Saloisista itsenäiseksi seurakunnaksi jo 1573. Siihen kuuluivat aluksi myös Pyhäjärvi, Kärsämäki, Haapavesi, Oulainen ja Merijärvi, jotka itsenäistyivät 1800-luvun jälkipuoliskolla. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1586. Sen korvasi C.L. Engelin suunnittelema, vuonna 1844 valmistunut ristikirkko, joka paloi salaman sytyttämänä 1974. Uusi kirkko rakennettiin 1976–1977.


title: Pyhäjoki

text: 1600-luvun puolivälissä oli Pyhäjoen kylässä jo 67 taloa. Väestö kuitenkin väheni vuosien 1695–1697 suurten katovuosien ja 1700-luvun alun isovihan aikana. Suomen sodan aikana 16. huhtikuuta 1808 Pyhäjoen Yppärissä ja Viirteessä käytiin verisiä kahakoita. Väestö sai toimeentulonsa maanviljelyksestä, karjataloudesta sekä joki- ja merikalastuksesta. Aluksi harjoitettiin myös hylkeenpyyntiä ja metsästystä. Pyhäjoki oli aikoinaan tärkeä kulkuväylä, jota pitkin kuljetettiin mm. tervaa. Jokisuun satamapaikan läheisyydessä sijaitsi myös tervahovi. 1900-luvun alkupuoliskolla Hourunkosken partaalla Pyhäjoen pohjoisessa suuhaarassa toimi A. Santaholma Oy:n puuhiomo.


title: Pyhäjoki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pyhäjoki

text: Pyhäjoki on Pohjanlahden rannikkopitäjä, joka on vähitellen noussut merestä. Kunnan maisemakuva on tasainen.


title: Pyhäjoki

text: Kallioperä on kivilajikoostumukseltaan vaihteleva. Yleisimmät kivilajit ovat kvartsi- granodioriitti. Kunnan keski- eteläosissa on graniittia ja kiilleliusketta ja pohjoisosassa myös amfiboliittia. Yleisin maalaji on moreeni, joka peittää kunnan korkeampia maastokohtia vaihtelevan paksuisena kerroksena. Savea ja hiesua on vain vesistöjen varsilla. Rannikolla ja kunnan pohjoisosassa on laajoja hiekkakankaita. Kivennäismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen peitossa. Voimakas maankohoaminen muuttaa jatkuvasti rannikon maisemia. Rannikon edustalla on joitakin pieniä saaria ja luotoja. Maasto kohoaa rannikolta sisämaahan niin, että itäosissa saavutetaan jo sadan metrin taso. Korkein kohouma yltää 113 metrin korkeuteen.


title: Pyhäjoki

text: Kunnan päävesistö on kahtena koskisena suuhaarana mereen laskeva Pyhäjoki. Muita suurempia jokia ovat Limingoja ja Yppärinjoki. Järviä on muutama mm. Polusjärvi, ja nekin ovat alaltaan pieniä. Suot peittävät kaksi kolmasosaa kunnan pinta-alasta. Suurimpia soita ovat Liminkaneva, Sydänneva ja Karhunneva.


title: Pyhäjoki

text: Vuosittain kunnassa järjestetään 134 kilometrin mittainen Pyhäjoki-melonta. Joulukuussa 2005 kunnassa järjestettiin ensimmäiset joulukuusenhaun SM-kilpailut. Joulukuussa 2006 ja 2007 järjestettiin joulukuusenhaun MM-kilpailut. Vanhoillislestadiolaisten Suviseurat järjestettiin Yppärin kylässä kesäkuussa 2014.


title: Pyhäjoki

text: Pyhäjoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla nahkiaiset, "laksloota" eli lohilaatikko ja makiajuusto.


title: Pyhäjoki

text: Etelänkylä, Kirkonkylä, Keskikylä, Limingoja, Parhalahti, Pirttikoski, Pohjankylä, Viirre, Yppäri.


title: Pyhäjoki

text: Vuoden 2017 lopussa Pyhäjoella oli 3 189 asukasta, joista 2 212 asui taajamissa, 964 haja-asutusalueilla ja 13 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pyhäjoen taajama-aste on 69,6 %. Pyhäjoen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Pyhäjoki

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Pyhäjoki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhäjoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Pyhäjoki

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhäjoen alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.


title: Pyhäjoki

text: Pyhäjoen Pauhu, Pyhäjoen Wirta, Yppärin Urheilijat, Pyhäjoen Joki-Kiekko


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvi (vuoteen 1968 Pyhäjärvi Ol, vuosina 1993–1995 Pyhäsalmi) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosassa. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Pyhäjärven naapurikuntia ovat Haapajärvi, Kiuruvesi, Kärsämäki, Pielavesi, Pihtipudas ja Pyhäntä. Pyhäjärvestä tuli vuoden 2017 alussa väkiluvultaan Suomen toiseksi pienin kaupunki-nimitystä käyttävä kunta Kaskisten jälkeen Juankosken liityttyä Kuopioon.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärven kunta oli vuoteen 1968 saakka "Pyhäjärvi Ol"-niminen, vuosina 1969–1992 "Pyhäjärvi", vuosina 1993–1995 "Pyhäsalmi" ja taas vuodesta 1996 "Pyhäjärvi"-niminen. Muita Pyhäjärvi-nimisiä kuntia Suomessa ovat olleet Pyhäjärvi Ul, joka nykyään kuuluu Karkkilaan, ja Pyhäjärvi Vpl, joka sijaitsi luovutetussa Karjalassa.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvestä tuli kaupunki vuonna 1993. Se vaihtoi nimensä keskustaajamansa mukaan Pyhäsalmeksi 1. tammikuuta 1993 kaupungiksi julistamisensa yhteydessä, mutta aiempaan nimeen palattiin 1. tammikuuta 1996 alkaen. Pyhäjärvellä on kanadalaisen First Quantum Minerals -yhtiön omistama Euroopan syvin (1,4 km) ja nykyaikaisin metallikaivos, josta louhitaan sinkkiä ja kuparia sisältävää malmia. Loppukesästä Pyhäjärvellä järjestetään Täydenkuun Tanssit -festivaali, joka on merkittävin nykytanssin tapahtuma Suomessa.


title: Pyhäjärvi

text: Pielavedelle vievän seututie 560:n varrella sijaitsee suuri siirtolohkare Rillankivi, jossa yhtyvät kolmen kunnan − Pyhäjärven, Pielaveden ja Pihtiputaan − sekä kolmen maakunnan − Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon ja Keski-Suomen − rajat. Vuoteen 1997 saakka kivi oli Oulun, Keski-Suomen ja Kuopion läänien yhteinen rajamerkki.


title: Pyhäjärvi

text: Ensimmäiset ihmiset saapuivat Pyhäjoen latvoille ja Pyhäjärven rannoille noin 5000 eaa. Huomattavin kivikautinen asuinpaikka on löydetty Rajahoikasta Kotajärven rannalta. Muinais-Päijänne ulottui aikoinaan Kotajärvelle ja laski Pohjanlahteen Hinkuanjokea pitkin Haapajärven tienoille. Rajahoikan runsas esineistö kuuluu Suomusjärven kulttuuriin. Muita esikeraamisia asuinpaikkoja ovat Hietakylän Ketola ja Kuivaniemi. Kampakeraamisen kulttuurin esineistöä on löydetty Likolahdesta ja Kuivaniemestä. Lisäksi Sammallahdesta on tavattu rautakautinen kirves.


title: Pyhäjärvi

text: Seutua hallitsivat pitkään lappalaiset, joista kertovat useat paikannimet. Keskiajalla alueen omistuksesta syntyi kiistaa karjalaisten, hämäläisten ja savolaisten erämiesten kesken. Hämäläisten ja savolaisten eräomistuksia alkoi selvittämään 1410-luvulla Haako Frille, jonka mukaan hämäläis-savolaisen eränautinta-alueen pohjoinen rajakivi nimettiin Rillankiveksi. Rillankivestä tuli myöhemmin kolmen maakunnan, Savon, Hämeen ja Pohjanmaan rajakohta. On myös esitetty, että Rillankivi olisi yksi Pähkinäsaaren rauhan rajakivistä ja että Pähkinäsaaren rauhan raja jatkui Pyhäjoen eteläpuolitse Pohjanlahteen jakaen Pyhäjärven kahtia. Rajankäynnistä huolimatta savolaisten ja hämäläisten välille syntyi kiistoja eräomistuksista, kun savolaiset alkoivat asuttaa Pyhäjärven seutua 1540-luvulla. Hämäläisten hävitysretkien vuoksi Pekka Rautio Kalajoelta ja Olli Tikka Pyhäjärveltä tekivät valitusretken kuninkaan luo. Kustaa Vaasa vahvistikin savolaisten oikeudet.


title: Pyhäjärvi

text: Maakirjojen mukaan Pyhäjärvellä oli vuonna 1553 jo kuusi taloa. 1600-luvulta lähtien asutus eteni nopeasti. Vuonna 1749 asukkaita oli 740, 1805 3 670 ja 1920 6 424. Pyhäjärven seutu kuului Salon kirkkopitäjään vuoteen 1563 asti, jolloin Pyhäjokilaakso erotettiin Pyhäjoen seurakunnaksi. Pyhäjärvestä tuli Pyhäjoen kappeliseurakunta 1650. Kun Kärsämäki erotettiin 1856 omaksi kirkkopitäjäksi, Pyhäjärvi liitettiin siihen. Pyhäjärven seurakunta itsenäistyi kuitenkin jo 1861. Pyhäjärven ensimmäinen kirkko oli vuonna 1647 rakennettu vaatimaton puukirkko Rauhalahden talon lähellä. Uusi kirkko valmistui 1739 Väisälänmäelle. Kirkko paloi salaman sytyttämänä 1895 ja seuraava vuonna paloi myös lähes valmis kirkko. Sebastian Grinpenbergin suunnittelema kirkko valmistui 1897.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvi kohosi jo varhain huomattavaksi maatalouspitäjäksi, jonka voimakas karjatalous perustui luonnonlaitumiin. 1800-luvulla useita järviä kuivatettiin uusien niittymaiden saamiseksi. Maidon jalostamiseksi perustettiin kylämeijereitä, jotka liittyivät vuonna 1894 Kansallismeijeri-nimiseksi meijeriyhtiöksi. Pyhäjärven Vesikoskeen perustettiin 1843 rautaruukki järvimalmin jalostamiseksi. Ruukki myytiin 1856 Henrik Sjöbergille, joka uusi laitteistoa ja lisäsi kankiraudan tuotantoa. Ruukin toiminta loppui konkurssiin vuonna 1873. Vesikoskella on toiminut mylly ja olutpanimo.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärven asukasluku nousi tasaisesti 1900-luvun alusta aina vuoteen 1962 saakka, jolloin asukkaita oli 9 823. Tämän jälkeen väestönkehitys kääntyi laskuun, joka pysähtyi vasta 1980-luvun alussa. Vuonna 1985 asukkaita oli 7 990. Maa- ja metsätalouden merkitys työllistäjänä väheni selvästi 1960- ja 1970-luvulla.


title: Pyhäjärvi

text: Aikaisemmin kunnasta käytettiin nimitystä "Pyhäjärvi Ol" (Oulun läänin Pyhäjärvi) erotukseksi Uudenmaan ja Viipurin lääneissä sijainneista samannimisistä kunnista (Pyhäjärvi Ul ja Pyhäjärvi Vpl). Pyhäjärvi Vpl jäi kuitenkin sodan jälkeen luovutetulle alueelle, ja myöhemmin vuonna 1969 Pyhäjärvi Ul liitettiin Karkkilaan. Kun Oulun läänin Pyhäjärvi täten jäi Suomen ainoaksi tämännimiseksi kunnaksi, nimen yhteydessä käytetty tarkenne Ol jäi tarpeettomana pois käytöstä.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvelle asutettiin alueluovutusten seurauksena soanlahtelaisia evakoita vuonna 1944. Sen seurauksena Pyhäsalmeen rakennettiin Suomen valtion varoilla ortodoksinen rukoushuone, ja Pyhäjärven ortodoksit määrättiin kuuluvaksi 1.1.1950 Kiuruveden ortodoksiseen seurakuntaan.


title: Pyhäjärvi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pyhäjärvi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhäjärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Pyhäjärvi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhäjärven alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvellä on kanadalaisen First Quantum Minerals -yhtiön omistama Euroopan syvin (1,4 km) ja nykyaikaisin metallikaivos, josta louhitaan sinkkiä ja kuparia sisältävää malmia.


title: Pyhäjärvi

text: Lisämalmin etsiminen ei tuottanut tulosta ja kaivos suljetaan.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärven luonnonmaisemat ovat vaihtelevat. Kunnan itä ja eteläosat ovat Järvi-Suomelle tyypillistä mäki- ja harjumaastoa, kun taas pohjoisosat ovat Suomenselän suolakeutta ja länsiosat pohjanmaata. Varsinkin Pyhäjärven ympärillä maisemat ovat vaihtelevammat kuin Keski-Pohjanmaalla yleensä. Maisemaa luonnehtivat vesistöjen elävöittämät laajat metsät ja suot sekä pienet peltoaukeamat.


title: Pyhäjärvi

text: Kallioperä on pääasiassa graniittia ja granodioriittia. Pyhäjärven itäosa kuuluu Savon liuskejaksoon ja länsiosa Pohjanmaan liuskealueeseen. Ruotasen alueella on rikkikiisu-sinkkivälke-esiintymä, jota hyödyntää kanadalainen First Quantum –yhtiö. Yleisin kivennäismaalaji on moreeni. Vähäiset savikot ovat keskittyneet Pyhäjärven luoteisten lahtien perukoihin ja Pyhäjoen laaksoon. Pyhäjärven etelärantaa sivuaa Joensuun tienoilta alkunsa saava harjujakso, joka jatkuu Pyhäjärveltä Haapajärvelle Pitkäkankaana. Pitkäkangas on yksi Suomen korkeimmista pitkittäisharjuista. Harjun korkeimmat kohoumat ovat Haaskanypäle ja Hautanypäle. Turvetta on eniten kunnan pohjois- ja luoteisosissa.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärven länsipuolella maasto on tasaista. Sen sijaan Pyhäjärven etelä- ja itäpuolella laajat alueet kohoavat yli 200 metrin tason. Kunnan itäosa on nimetty pinnanmuotojensa perusteella Mäkikyläksi, jonka korkein kohouma on Vuohtomäen Loutemäki. Kunnan korkein mäki on Havukkamäki. Lähes yhtä korkeita mäkiä ovat Leppämäki ja Pitäjänmäen Kotamäki.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvi on vedenjakajaseutua, kuntaa halkoo lounais-koillissuunnassa Suomenselän vedenjakaja. Pääosassa kuntaa vedet virtaavat Pyhäjoen kautta Perämereen. Kunnan itäosista vedet laskevat Saimaan vesistöön, etelästä Päijänteeseen ja lännestä Kalajoen vesistöön. Kunnan keskusjärvi on suuri ja rantaviivaltaan polveileva Pyhäjärvi, johon laskee useita pieniä jokia ja puroja. Järvi jakautuu viiteen altaaseen: Piiponselkään, Kesonselkään, Isoonselkään, Kirkkoselkään ja Junttiselkään. Rautatie ja maantie ylittävät järven Pyhäsalmen taajaman luona. Pyhäjärven vedet virtaavat Junttiselän pohjoispäästä säännöstelypadon kautta Pyhäjokeen. Pyhäjoen koskista on valjastettu Vesikoski ja Kalliokoski. Pyhäjärven jälkeen suurimpia järviä ovat Komujärvi, Parkkimanjärvi ja sekä osittain Haapajärven puolella sijaitseva Kuonanjärvi. Nurmesjärvi on kansainvälisesti merkittävä lintuvesi Pyhäjärven ja Kärsämäen rajalla. Merkittäviä lintuvesiä ovat myös Lohvanjärvi ja Särkijärvi.


title: Pyhäjärvi

text: Suot peittävät puolet Pyhäjärven maa-alasta. Eniten soita on kunnan pohjois- ja luoteisosissa. Huomattavat luonnontilaiset suoalueet ovat Kärsämänjärvien ympäristössä sekä Tervaneva ja Iso Karsikkoneva Pitkäkankaan tuntumassa.


title: Pyhäjärvi

text: Emolahti, Emoniemi-Kirkonkylä, Haapamäki, Hietakylä, Hiidenkylä, Jokikylä, Komu, Kuusenmäki, Köpsi, Lamminaho, Latvanen, Liittoperä, Lohvanperä, Niinimäki, Parkkima, Pitäjänmäki, Rannankylä, Ruotanen, Salmenkylä, Sammallahti, Särkiperä, Vuohtomäki ja Vuohtoniemi.


title: Pyhäjärvi

text: Vuoden 2017 lopussa Pyhäjärvellä oli 5 337 asukasta, joista 2 869 asui taajamissa, 2 436 haja-asutusalueilla ja 32 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pyhäjärven taajama-aste on 54,1 %. Pyhäjärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Pyhäjärvi

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvellä risteävät valtatiet 4 ja 27. Kaupungin läpi kulkee Iisalmi–Ylivieska-rautatie, ja reittiä kulkevat taajamajunat pysähtyvät Pyhäsalmen rautatieasemalla. Rautatie- ja linja-autoasema sijaitsevat aivan keskustan tuntumassa.Kaupunginjohtajaksi 2010 valittu Tita Rinnevaara ehti istua virassa vuoden verran ennen kuin häntä ryhdyttiin erottamaan. Käräjille päätyneessä jutussa hän sai maaliskuussa 2018 korvaukset ja kaupunginhallituksen puheenjohtajalle Jukka Tikanmäelle määrättiin sakot.


title: Pyhäjärvi

text: Kaupunginvaltuustossa paikat jakautuvat kunnallisvaalien 2017 jälkeen seuraavasti:


title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkupotut, nyrkkirieska ja ruismarjapuuro.


title: Pyhäntä

text: Pyhäntä on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pyhännän naapurikunnat ovat Kajaani, Kiuruvesi, Kärsämäki, Pyhäjärvi, Siikalatva


title: Pyhäntä

text: Pyhäntä kuuluu Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, missä Järvi-Suomen mäkimaat vaihettuvat Pohjanmaan lakeudeksi. Yli 60 % kunnan pinta-alasta on suota.


title: Pyhäntä

text: Kallioperä on pääasiassa kvartsidioriittia. Kunnan pohjois- ja koillisosassa ja Iso Lamujärven länsipuolella on graniittia ja luoteisosassa gneissiä. Yleisin maalaji on moreeni. Kunnan poikki kaartuu kaksi luode-kaakkoissuuntaista harjua. Pohjoinen harjujakso muodostaa luonnonkauniin Järvienkankaan ja jatkuu kohti pohjoista Tavastkengänharjuna. Eteläinen harjujakso alkaa kaakossa Kokkomäkenä, jatkuu Pitkänäkankaakana ja työntyy lopulta kauniina Kirkkoniemenä Pyhännänjärveen. Savea ja hiesua on jokilaaksoissa. Kivennäismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen peitossa. Pyhännän pinnanmuodot ovat vaihtelevammat kuin yleensä Pohjanmaalla. Alavinta on luoteessa, jossa maasto kohoaa kohti kaakkoa, missä useat kohoumat yltävät 200 metrin tasolle. Korkeimpia kohoumia ovat Itämäki, Viitamäki ja Pirttiaho.


title: Pyhäntä

text: Suurimpia järviä ovat Iso Lamujärvi, josta alkaa Siikajoen sivuhaara Lamujoki ja Pyhännänjärvi. Pyhännänjärvi laskee Pyhännänjoen kautta Siikajokeen, joka virtaa kunnan koillisosan kautta. Kunnassa on useita luonnonsuojelualueita. Kansanneva, Kurkineva ja Muurainsuo sekä Törmäsenrimpi ja Kolkanneva on rauhoitettu soidensuojelulain perusteella. Kontiokangas ja Ison Ahvenjärven harjut kuuluvat valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan.


title: Pyhäntä

text: Ahokylä, Ojalankylä, Lamujoki, Tavastkenkä, Viitamäki


title: Pyhäntä

text: Vuoden 2017 lopussa Pyhännällä oli 1 579 asukasta, joista 869 asui taajamissa, 687 haja-asutusalueilla ja 23 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pyhännän taajama-aste on 55,8 %. Pyhännän taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Pyhännän kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 869 asukasta.


title: Pyhäntä

text: Pyhännän vanhimmasta asutuksesta kertovat lukuisat kivitaltat ja reikäkivet, joita on löydetty etenkin vesistöjen varsilta. Vakinaisesti seutu asutettiin 1500-luvun keskivaiheilla, jolloin alueelle asettui savolaisia uudisasukkaita. Ensimmäinen kirjallinen maininta Pyhännästä on vuoden 1557 voudintileissä. Tämän perusteella sitä voidaan pitää Siikalatvan vanhimpana kylänä, sillä esimerkiksi Piippola ja Pulkkila mainitaan vasta kymmenen vuotta myöhemmin. Asutuksen tihentymistä rajoittivat karjalaisten tekemät hävitysretket. Vuonna 1770 alueella oli kuitenkin jo 24 taloa.


title: Pyhäntä

text: Alkujaan Pyhäntä kuului laajaan Salon pitäjään vuoteen 1691 saakka, jolloin se tuli osaksi Siikajoen seurakuntaa. Kun Piippolan seurakunta itsenäistyi 1845 siihen liitettiin myös Pyhäntä. Omaksi seurakunnaksi Pyhäntä erotettiin 1899, mikä toteutui 1909. Puinen Pyhännän kirkko rakennettiin 1907–1909. Vuonna 1899 Ahon, Kamulan, Lamun, Tavastkengän ja Viitamäen kylät erotettiin Piippolasta omaksi Pyhäntä-nimiseksi seurakunnakseen. Sen keskuspaikaksi sovittiin tuolloin Pyhännänjärven seutu, joka oli suunnilleen saman etäisyyden päässä kaikista kylistä. Vielä 1960-luvun lopulle saakka kunnan asutuksen painopiste oli Tavastkengän kylällä. Asutuksen keskittyminen kirkonkylälle alkoi vasta saman vuosikymmenen lopulla alkaneen voimakkaan teollistumisen myötä.


title: Pyhäntä

text: Pyhäntä oli pitkään erämaata, jonka asukkaiden yhteydet rannikolle olivat Siikajoen ja muutaman polun varassa. Tilanne muuttui vasta 1785, jolloin valmistui Pyhännän kautta kulkeva Oulu-Iisalmi-tie. Tie toi alueelle myös sodan, sillä Suomen sodassa 1808 venäläiset seurasivat kohti Oulua peräytyvää Sandelsia pitäjän poikki. Pyhännällä käytiin myös jotakin pieniä kahakoita.


title: Pyhäntä

text: Toisen maailmansodan aikana pyhäntäläisiä kuoli 98. Väkilukuun suhteutettuna luku on Suomen korkein, sillä se tarkoitti noin viittä prosenttia kunnan väestöstä. Talvisodassa kaatuneita oli 18, jatkosodassa 73 ja Lapin sodan aikana pyhäntäläisiä kaatui 7.


title: Pyhäntä

text: Pyhännän asukasluku kasvoi vuoteen 1940, jolloin asukkaita oli 2 186. Tämän jälkeen alkoi lähes 40 vuotta kestänyt väestökadon aika, jona aikana kunnan asukasluku pieneni runsaaseen 1600:an. 1970-luvun lopulla väestönkehitys kääntyi kasvuun, ja 1985 asukkaita oli 1 948. Pyhännän elinkeinorakenne muuttui voimakkaasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 maa- ja metsätaloudesta sai toimeentulonsa 64 prosenttia ammatissa toimivasta väestöstä, mutta 1980 enää 41,5 prosenttia. Vastaavasti teollisuuden, rakennustoiminnan ja palvelualan osuudet kasvoivat.


title: Pyhäntä

text: Pyhäntä on kunnan väkilukuun suhteutettuna Suomen teollistunein kunta. Suurimpia teollisia työnantajia ovat PRT-Forest Oy -konserni (Pyhännän Rakennustuote Oy, Piklas Oy), Maustaja Oy, LapWall Oy, Salvos Finland Oy, Feelia Oy ja Real Snacks Oy.


title: Pyhäntä

text: Vuonna 2015 Pyhännässä oli 813 työpaikkaa, joista 8 prosenttia alkutuotannossa, 63 prosenttia jalostuksessa ja 28 prosenttia palvelualoilla.


title: Pyhäntä

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat puisia rakennuselementtejä valmistava Lapwall, sinappia, ketsuppia ja vastaavia tuotteita tekevä Maustaja ja hirsimökkejä rakentava Salvos.


title: Pyhäntä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pyhäntä

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhännällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Siikalatvan kunnan alueella.


title: Pyhäntä

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhännän alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.


title: Pyhäntä

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Pyhännän kunnan nykyisellä alueella.


title: Pyhäntä

text: Pyhännän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "pottuloota" eli imelletty perunalaatikko ja "lihapöysti", ensin keitetty ja sitten paistettu liharuoka, jälkiruokana "uuniohorapuuro" eli uunissa kypsennetty ohraryynipuuro "marjasopan" eli marjakeiton kera.


title: Pyhäranta

text: Pyhäranta (ent. "Pyhämaan Rohdainen") on Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on merialueita ja  km sisävesiä. Väestötiheys on asukasta/km. Pyhärannan naapurikunnat ovat Laitila, Rauma ja Uusikaupunki.


title: Pyhäranta

text: Pyhäranta oli vuonna 2015 Varsinais-Suomen maakunnan pohjoisin ja Etelä-Suomen mantereen läntisin kunta.


title: Pyhäranta

text: Pyhärannan kirkonkylässä Rohdaisissa sijaitsee muun muassa kauppa, pankki, lounaskahvila, kukkakauppa, terveysasema ja leirintäalue.


title: Pyhäranta

text: Selkämeren kansallispuisto sijoittuu Pyhärannan, Kustavin, Uudenkaupungin, Rauman, Eurajoen, Luvian, Porin ja Merikarvian vesille.


title: Pyhäranta

text: Pyhärannan Natura-kohteita ovat Uudenkaupungin saaristo, Kulju-Taipaleenlahden salmimainen kaksiosainen sisälahti, joka erottaa Pyhämaan mantereesta, ja Otajärvi, joka on yksi Suomen parhaista lintuvesistä lajidiversiteetiltään ja parimäärältään.


title: Pyhäranta

text: Hirslahti, Ihode, Kauhianpää, Kaukka, Kaunissaari, Kukola, Lahdenvainio, Nihtiö, Nuuski, Polttila, Radansuu, Reila, Reitula, Rihtniemi (Verknäs), Rohdainen, Santtio (Sandnäs), Valkama (Vitby), Varhokylä ja Ylikylä (Överby).


title: Pyhäranta

text: Vuoden 2017 lopussa Pyhärannassa oli 2 077 asukasta, joista 874 asui taajamissa, 1 168 haja-asutusalueilla ja 35 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pyhärannan taajama-aste on 42,8 %. Pyhärannan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Pyhäranta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Ihoden taajama sijaitsee pääosin Pyhärannassa, mutta pieneltä osin myös Laitilassa.


title: Pyhäranta

text: Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan 1800-luvulta aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa, ja Pyhämaan Luoto eli Pyhämaa erosivat omiksi kunnikseen. Pyhämaa liitettiin Uuteenkaupunkiin vuonna 1973.


title: Pyhäranta

text: Nykyinen kansallisromanttista tyyliä edustava Pyhärannan kivikirkko valmistui 1909. Samalla paikalla on aiemmin ollut kaksi kirkkoa, 1690 ja 1758 valmistuneet Pyhärannan puukirkot.


title: Pyhäranta

text: Pyhärannan vs. kunnanjohtaja vuodesta 2018 on Harri Hiitiö. Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista 10 on Kokoomuksen hallussa kaudella 2017–2021.


title: Pyhäranta

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 509 työpaikkaa. Niistä 7,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 42 % palveluissa ja 48,5 % jalostuksessa. Pyhäranta oli Suomen neljänneksi teollistunein kunta: 39,3 prosenttia työvoimasta sai elantonsa teollisuudesta. Toisaalta palveluiden osuus oli pienempi kuin koko maan keskiarvo 75 %.


title: Pyhäranta

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden tukkukauppa Hallikallio, ikkunoita valmistava Saint-Gobain Glass Finland Oy ja AMH-Systems, joka suunnittelee ja toteuttaa paperi- ja elintarviketeollisuudelle järjestelmäratkaisuja materiaalien käsittelyyn ja liikuttamiseen.


title: Pyhäranta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pyhäranta

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhärannassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Pyhäranta

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pyhärannan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin rukoilevaisuus.Pyhärannan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla raastetusta perunasta tehty pannukakku ("riivat pannkakko") ja lipeäkalakeitto ("livekalasoppa").


title: Pyhäranta

text: Reilan alueella sijaitsee vuodesta 1969 toiminut Reilan harjoitus- ja ampuma-alue, jota käyttää Puolustusvoimat. Leirialue oli vuoteen 2009 asti myös pitkälti Lounais-Suomen Partiopiirin ja sitä edeltäneen Varsinais-Suomen Partiopiirin käytössä. Alueesta luovuttiin vuoden 2015 alussa.


title: Pyhäselkä

text: Pyhäselkä on entinen Suomen kunta ja nykyinen Joensuun kaupunginosa, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa, Itä-Suomen läänissä. Kuntaliitos Joensuun kaupungin kanssa tapahtui 1.1.2009. Entisen Pyhäselän kunnan väkiluku oli ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Keskustaajama (hallinnollinen keskus) oli Hammaslahti ja suurin taajama puolestaan Reijola. Kunnanvaltuusto oli päättänyt 17. joulukuuta 2007 yhdistymisestä Enon kunnan ohella Joensuun kaupunkiin vuoden 2009 alusta.


title: Pyhäselkä

text: Entisen Pyhäselän naapurikunnat olivat Joensuu, Liperi, Rääkkylä ja Tohmajärvi. Aiemmin naapurina oli myös Kiihtelysvaara, joka liittyi Joensuuhun 2005.


title: Pyhäselkä

text: Pyhäselässä sijaitsee Pyhäselän vankila.


title: Pyhäselkä

text: Tunnettuja Pyhäselässä asuvia kulttuurihenkilöitä ovat muun muassa kirjailija Eeva Tikka, kirjailija Matti Mäkelä, kuvataiteilija Saara Tikka, kuvataiteilija Aino Strandén-Sorvisto, taiteenkerääjä, liikemies Kyösti Kakkonen ja teatteriohjaaja Hannele Autti.


title: Pyhäselkä

text: Pohjois-Karjalan Opisto Niittylahdessa on ollut aina kunnan tärkeä kulttuurikeskus. Tällä hetkellä opistossa on näyttämötyön linja, ja siihen liittyvä teatteri Väkivahva tuottaa vuosittain näytelmän, jota esitetään Niittylahden lisäksi eri puolilla maakuntaa ja Suomea.


title: Pyhäselkä

text: Entistä Pyhäselän kuntaa halkoo pohjois-eteläsuunnassa valtatie 6 ja valtatie 9 sekä Karjalan rata. Hammaslahden rautatieasemalta on matkustajaliikenteen lakattua ainoastaan puutavaraliikennettä. Paikallisliikennettä Joensuun keskustaan hoidetaan nykyään linja-autoilla. Muita teitä ovat itä-länsisuuntaiset seututiet 484 Rääkkylään ja 492 Kiihtelysvaaraan.


title: Pyhäselkä

text: Tunnetuin urheilija on ollut keihäänheiton maailmanmestari Aki Parviainen, joka on edustanut Pyhäselän Urheilijoita. Olympiahiihtäjä ja -soutaja Jorma Kortelainen on syntyisin Pyhäselästä.


title: Pyhäselkä

text:
Entisen Pyhäselän alueella olevia kyliä ovat keskustaajama Hammaslahden lisäksi Kumpu, Mulo, Niittylahti, Niva, Reijola, Rekivaara, Suhmura ja OhvanaViimeinen kunnanjohtaja oli vuoden 2007 alusta kunnan talous- ja hallintojohtajana toiminut Jere Penttilä.
Hänen edeltäjänsä Lasse Haaranen siirtyi Joensuun Yrityskiinteistöt Oy:n toimitusjohtajaksi 1.3.2007.
Pyhäselän kunnanvaltuusto päätti 15.2.2007, että kunta osallistuu Joensuun kanssa tehtävään kuntaliitosselvitykseen . Kunnanvaltuusto päätti 17.12.2007 liittyä 1. tammikuuta 2009 alkaen Joensuun kaupunkiin . Kuntaliitos toteutui sittemmin päätöksen mukaisesti.


title: Pyhäselkä

text: Pyhäselän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "ryynirokka", perunasoseesta ja ohrajauhosta leivottu "perunakakkara", "lohkopiirakka" ja "mustikkasoppa".


title: Pälkäne

text: Pälkäne on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa, Tampereen seutukunnassa.


title: Pälkäne

text: Pälkäneen naapurikuntia ovat Hattula, Hämeenlinna, Kangasala, Padasjoki ja Valkeakoski. Aikaisempia naapurikuntia ovat Pälkäneeseen liitetyn Luopioisen lisäksi olleet Hämeenlinnaan liitetty Hauho, Kangasalaan liitetyt Kuhmalahti ja Sahalahti, Valkeakoskeen liitetty Sääksmäki sekä Hattulaan liitetty Tyrväntö.


title: Pälkäne

text: Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä.


title: Pälkäne

text: Väestötiheys on asukasta/km². Kirkonkylästä Onkkaalasta on matkaa Valkeakoskelle 23 kilometriä, Hämeenlinnaan 44 kilometriä, Tampereelle 35 kilometriä, Lahteen 91 kilometriä ja Helsinkiin 145 kilometriä. Onkkaalan ohella Pälkäneen suurimpia asutuskeskittymiä ovat Iltasmäki ja Laitikkala sekä Luopioisten kirkonkylä, Aitoo, Puutikkala, Rautajärvi ja Kyynärö.


title: Pälkäne

text: Pälkäneen kautta kulkee Tampereen ja Lahden välinen valtatie 12. Myös valtatie 3:n Hämeenlinnan ja Tampereen välinen osuus kulki 1960-luvulle asti Pälkäneen kautta; valtatiet yhtyivät Laitikkalassa. Tuolloin vielä sorapintainen tie rakennettiin uudelleen 1960- ja 1970-lukujen taitteessa ja nykyisin se on kantatie 57. Valtatie 3:n vanha linjaus noudattaa historiallisen, Hämeestä Pohjanmaalle kulkeneen maantien reittiä. Pälkäneeltä lähtevät seututiet Sahalahdelle ja Kuhmalahdelle (molemmat kuuluvat nykyisin Kangasalaan), Valkeakoskelle, Hauholle (nykyisin osa Hämeenlinnaa) ja Padasjoelle.


title: Pälkäne

text: Pälkäneellä on 1400- ja 1500-lukujen vaihteen tienoilla rakennettu kivikirkko, joka hylättiin uuden kirkon valmistuttua. Nykyisin käytössä oleva tiilikirkko, jonka suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel, valmistui kesällä 1839. Sappeen kylässä on hiihtokeskus. Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen Hämeen tutkimusasema toimi Myttäälän entisessä sotilasvirkatalossa vuosina 1927–2005. Muita huomattavia maatiloja ovat Ruotsilan, Ruokolan ja Kuiseman kartanot.


title: Pälkäne

text: Pälkäneen maisemakuvaa hallitsevat useat järvet, joista suurimmat ovat Mallasvesi Onkkaalan länsipuolella ja Pälkänevesi sen itäpuolella, sekä osittain Kangasalan puolella oleva Roine ja Hauhon (Hämeenlinnan) puolella oleva Ilmoilanselkä. Luopioisten järvistä huomattavin on Kukkia.


title: Pälkäne

text: Pälkäneen kautta kulkee Salpausselältä Pohjanmaalle ulottuva harjujakso, jonka selväpiirteisin ja korkein osa kunnan alueella on Onkkaalan luoteispuolella oleva Syrjänharju. Syrjänharjun korkeimmalla kohdalla (67 m Mallasveden yläpuolella) on vesitorni. Iltasmäessä harju on vielä selvästi näkyvissä, mutta kunnan etelärajaa kohti harjujakso muuttuu vähitellen melko huomaamattomaksi.


title: Pälkäne

text: Onkkaalan länsipuolella Mallasveden rannassa on Suomen suurin yhtenäinen tervaleppämetsikkö.


title: Pälkäne

text: Aikaisemmin luultavasti Sääksmäkeen kuulunut Pälkäne mainittiin itsenäisenä seurakuntana vuonna 1405 ja ainakin jo vuonna 1445 sillä oli oma kirkkoherra. Sahalahden seurakunta erotettiin Pälkäneestä vuonna 1581.


title: Pälkäne

text: Kostianvirta syntyi luonnonmullistuksessa vuonna 1604, kun Pälkänevesi puhkaisi itselleen uuden lasku-uoman Mallasveteen harjujakson matalimmasta kohdasta. Aikaisemmin Pälkänevesi oli laskenut Längelmäveteen ja sen vanhan lasku-uoman Sarsanvirran kautta Roineeseen. Luonnonmullistuksen seurauksena Sarsanvirta kuivui ja Längelmävesi alkoi laskea samassa yhteydessä syntyneen Iharinkosken kautta Pälkäneveteen.


title: Pälkäne

text: Pälkäneellä käytiin vuonna 1713 Kostianvirran taistelu. Se oli osa suurta Pohjan sotaa.


title: Pälkäne

text: Pälkäneelle asutettiin toisen maailmansodan jälkeen Kivennavan siirtoväkeä.


title: Pälkäne

text:
Pälkäneeseen aikaisemmin kuulunut Roineen länsipuolella sijaitseva, muusta kunnasta erillään ollut Painon kylä siirrettiin Valkeakoskeen vuonna 1975. Pälkäne ja Luopioinen yhdistyivät kuntaliitoksessa 1. tammikuuta 2007. Uuden kunnan nimeksi tuli Pälkäne ja vaakunaksi Luopioisten vaakuna. Kuntaliitokseen saakka käytössä olleen vaakunan oli suunnitellut Gustaf von Numers ja se oli vahvistettu vuonna 1956.
Kuntien yhdistyessä Pälkäneen 27-jäseninen ja Luopioisten 21-jäseninen kunnanvaltuusto yhdistyivät. Kunnanvaltuusto toimi 48-jäsenisenä vaalikauden 2005–2008 loppuun, minkä jälkeen aloitti uusi 27-jäseninen valtuusto.


title: Pälkäne

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pälkäne

text: Vuoden 2017 lopussa Pälkäneellä oli 6 567 asukasta, joista 3 665 asui taajamissa, 2 833 haja-asutusalueilla ja 69 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pälkäneen taajama-aste on 56,4 %. Pälkäneen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Pälkäne

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Pälkäne

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pälkäneellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Pälkäne

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pälkäneen alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.


title: Pälkäne

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Pälkäneen kunnan nykyisellä alueella.


title: Pälkäne

text: Seuraavassa Pälkäneen kylät on jaoteltu kahteen ryhmään vuonna 2007 tehtyä kuntaliitosta edeltäneen kuntajaon mukaan.


title: Pälkäne

text: Epaala, Harhala, Huhtioinen, Huntila, Kaitamo, Kankahainen, Kantokylä, Kinnala, Kirpu, Kollola, Kotila, Kuisema, Kukkola, Kuuliala, Kärväntälä, Laitikkala, Lovensalo, Luikala, Myttäälä, Mälkilä, Mällinoja, Oksala, Onkkaala, Pappila, Pitkäjärvi, Pohjalahti, Ruokola, Ruotsila, Salmentaka, Sappee, Seitsye, Tauriala, Tausti, Tommola, Töyräniemi, Vuolijoki ja Äimälä.


title: Pälkäne

text: Asutusalueita, jotka eivät ole rekisterikyliä: Iltasmäki, Ohveno ja Vimmu.


title: Pälkäne

text: Haltia, Luopioinen, Kuohijoki, Kyynärö, Padankoski, Puutikkala, Rautajärvi, Ämmätsä, Evinsalo, Kajantila, Kantola, Karviala, Kaukkala, Kouvala, Lemmettylä, Miemola, Mustilahti, Okerla, Sairiala, Säynäjärvi ja Vahdermetsä.


title: Pälkäne

text: Asutusalueita, jotka eivät ole rekisterikyliä: Aitoo, Holja ja Vihavuosi.


title: Pälkäne

text: Pälkäneen kirkonkylään pääsee seuraavia teitä pitkin:Pälkäneen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "tuuvinki" eli imelletty perunalaatikko, suolalahna, palviliha, "varikoinen", makea sahti ja luumukreemi.


title: Pöytyä

text: Pöytyä () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Pöytyä

text: Pöytyä ja Karinaisten kunta yhdistyivät vuoden 2005 alussa, ja Yläne liittyi Pöytyän kuntaan vuonna 2009. Molemmat kuntaliitokset toteutettiin lakkauttamalla liittyvät kunnat ja perustamalla uusi Pöytyän kunta. Ennen Yläneen liittymistä Pöytyään kunnan läntisimpänä pisteenä oli alun perin kahdeksan kunnan yhteinen rajakivi Kuhankuono.


title: Pöytyä

text: Pöytyän naapurikunnat ovat Aura, Eura, Koski Tl, Lieto, Loimaa, Marttila, Mynämäki, Oripää ja Säkylä. Kuhankuonon rajakivellä yhden rajapisteen naapurikuntia ovat lisäksi Masku, Nousiainen, Rusko ja Turku.


title: Pöytyä

text: Pöytyän kautta kulkevat valtatie 9 ja kantatie 41. Kunnan kautta kulkee myös Turku–Toijala-rata, mutta junat eivät enää pysähdy lopetetuilla Kyrön rautatieasemalla ja Kumilan seisakkeella.


title: Pöytyä

text: Museoviraston määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä Pöytyällä ovat Pöytyän kirkkoympäristö, Pihlavan kartano ja Varkaantie Pöytyällä; Mäenpään kylä ja Kyrön rautatieasema Karinaisissa; sekä Yläneen kirkonmäki ja pappila ja Yläneen Vanhakartano viljelymaisemineen Yläneellä.


title: Pöytyä

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pöytyällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Oripään kunnan alueella.


title: Pöytyä

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pöytyän alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus, herännäisyys Yläneen suunnalla sekä esikoislestadiolaisuus, jonka voimakkainta aluetta on Karinaisten Heikinsuo, jossa on liikkeen rukoushuone.


title: Pöytyä

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Liedon kunnan nykyisellä alueella.


title: Pöytyä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pöytyä

text: Vuoden 2017 lopussa Pöytyällä oli 8 422 asukasta, joista 4 271 asui taajamissa, 4 082 haja-asutusalueilla ja 69 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pöytyän taajama-aste on 51,1 %. Pöytyän taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Pöytyä

text: Kunnan keskustaajamat on lihavoitu.


title: Pöytyä

text: Auvainen, Ellinen, Helttula, Himainen, Jalkala, Juotola, Juva, Kantola, Karhunoja, Karinainen, Kaulanperä, Kaulansuu, Koivisto, Kolkkinen, Kulhua, Kumila, Lankkinen, Leisala, Mustanoja, Mäkiäinen, Naaranoja, Oja, Ortenoja, Paju, Pappila, Pihlava, Puho, Pöytyän Haveri, Raatikainen, Riihikoski, Taipalsaari, Vauranoja, Vistola


title: Pöytyä

text: Karinainen, Kiukainen, Kyrö, Mäenpää, Närppi, Suutarla, Tilkanen


title: Pöytyä

text: Heinijoki, Kajava, Keihäskoski, Kirkonkylä, Kurala, Kärrilä, Latvo, Lietsa, Mettäinen, Mykkälä, Mäenpää, Nokkala, Osa, Pramila, Tourula, Uusikartano, Vainionperä, Vimpa, Yläne, Ylänehaveri


title: Pöytyä

text: Kyläytoimintaa harjoittavia kyläyhteisöjä tai asuinalueita olivat Pöytyällä 2010-luvulla seuraavat:


title: Pöytyä

text: 1.8. 2018 alkaen Pöytyän kunnan koululaitoksessa oli kolme peruskoulun 1-9-luokkien yhtenäiskoulua: Elisenvaaran yhtenäiskoulu,Riihikosken yhtenäiskoulu ja Yläneen yhtenäiskoulu.


title: Pöytyä

text: Syksyllä 2018 toimintansa aloittaneet Riihikosken ja Elisenvaaran yhtenäiskoulut toimivat lukuvuonna 2018-2019 useassa toimipisteessä. Koulujen pysyvien tilojen arvioitiin valmistuvan Elisenvaarassa syksyksi 2021 ja Riihikoskella syksyksi 2019. Yläneellä yhtenäiskoulu on ollut toiminnassa vuodesta 2005. Koulujen toimipisteet syksyllä 2018 olivat:


title: Pöytyä

text: Lukio-opetusta tarjosi vuonna 2018 Elisenvaaran lukio.


title: Pöytyä

text: Pöytyän kunnan ylläpitämänä kunassa toimi vuonna 2018 Auranlaakson kansalaisopisto joka antaa opetusta Auran, Marttilan, Pöytyän ja Oripään kuntien alueella.


title: Pöytyä

text: Pöytyällä Karinaisten Kyrön kylässä sijaitsee Auranmaan Viikkolehden toimitus.


title: Pöytyä

text: Pöytyän Urheilijat pöytyäläinen yleisseura, jolla toimintaa mm. pesäpallossaPöytyän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "puljonki ja pasteija" eli lihaliemen kanssa nautitut liha-, riisi- ja sipulitäytteiset voitaikinapasteijat.


title: Pylkönmäki

text: Pylkönmäki on entinen Suomen kunta, joka perustettiin vuonna 1914 Karstulan ja Saarijärven kuntien osista ja liitettiin Saarijärven kaupunkiin 2009. Pylkönmäen naapurikunnat olivat Karstula, Multia, Saarijärvi, Soini ja Ähtäri. Pylkönmäki sijaitsi Länsi-Suomen läänissä ja Keski-Suomen maakunnassa, Suomenselän vedenjakajalla.


title: Pylkönmäki

text: Lähin rautatieasema sijaitsee Myllymäellä, Haapamäki–Seinäjoki-radan varrella.


title: Pylkönmäki

text: Pylkönmäen kunnanvaltuusto päätti 29. tammikuuta 2007 aloittaa kuntaliitosneuvottelut Saarijärven kanssa. Sekä Pylkönmäen että Saarijärven valtuustot hyväksyivät 25. kesäkuuta 2007 kuntaliitoksen toteuttamisen vuoden 2009 alussa, jolloin Pylkönmäki liitettiin Saarijärveen. Uudessa Saarijärven kaupungissa oli hieman yli 10 800 asukasta. Pylkönmäen seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan jo vuoden 2007 alussa.Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Puolimatka, Mulikka, Pajumäki, Soidinmäki, Vihanti, Pääjärvi


title: Pylkönmäki

text: Pylkönmäen asioista kertovat paikallislehdet Sampo ja Viiden Kunnan Sanomat sekä maakuntalehti Keskisuomalainen.


title: Pylkönmäki

text: Paikkakunnalla toimiva urheiluseura Pylkönmäen Yrittävä on perustettu vuonna 1912. Seura järjestää vuosittaiset Pylkön hiihdot, jotka pidettiin helmikuussa 2007 jo 59:nnen kerran. Pylkönmäki-päivät järjestetään vuosittain heinäkuun puolivälissä.


title: Pylkönmäki

text: 2. marraskuuta vuonna 1977 kaksi Suomen ilmavoimien lentäjää sai surmansa Fouga Magister-harjoituskoneen FM-65 maahansyöksyssä Pylkönmäellä. Konetyyppi määrättiin onnettomuuden vuoksi lentokieltoon.


title: Pylkönmäki

text: Pylkönmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto ja mustikkapuuro.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseaun poliittiset ajatukset vaikuttivat Ranskan vallankumoukseen ja romantiikan nousuun. Hänen radikaaliutensa ja vallankumouksellisuutensa näkyy hänen teoksessaan "Yhteiskuntasopimuksesta" esittämässään kuuluisassa lauseessa "Ihminen on syntynyt vapaaksi ja kaikkialla hän on kahleissa" (""L'homme est né libre, et partout il est dans les fers""). Rousseaun käsityksen mukaan luonto ja luonnollisuus ovat hyväksi ja sivistys, kulttuuri ja yhteiskunta ovat rappeuttaneet ihmisen.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau syntyi Genevessä nykyisen Sveitsin alueella, ja hän piti itseään koko elämänsä ajan geneveläisenä. Hänen äitinsä Suzanne Bernard Rousseau kuoli viikon kuluttua synnytyksestä synnytyksen aiheuttamiin komplikaatioihin. Hänen isänsä Isaac, kelloseppä ammatiltaan, hylkäsi hänet vuonna 1722 välttääkseen vankeusrangaistuksen kaksintaisteluun osallistumisesta. Rousseau päätyi erään papin hoitoon. Tämän sisar kuitenkin pahoinpiteli ja moitti häntä. Hänen lapsuusajan koulutuksensa koostui lähes vain Plutarkhoksen "Kuuluisien miesten elämäkertojen" ja kalvinististen saarnojen lukemisesta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau lähti Genevestä 1728 toimittuaan useita vuosia notaari- ja kaivertajaharjoittelijana. Hän tutustui kaksitoista vuotta vanhempaan katoliseen ranskalaiseen paronittareen Françoise-Louise de Warensiin, josta tuli myöhemmin hänen rakastajattarensa. De Warensin suojeluksessa hän kääntyi katolisuuteen.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau opiskeli joitakin viikkoja pappisseminaarissa ja vuoden 1729 alussa kuusi kuukautta Annecyn katedraalikuoron koulussa. Hän myös matkusteli paljon ja harjoitti erilaisia ammatteja, muun muassa hän toimi 1730-luvun alussa musiikinopettajana Chambéryssä. Vuonna 1736 hän viipyi jälleen de Warensin luona Chambéryn lähellä, mutta 1740 hän lähti jälleen, tällä kertaa Lyoniin opettamaan Gabriel Bonnet de Mablyn lasta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Vuonna 1742 Rousseau muutti Pariisiin esitelläkseen Ranskan tiedeakatemialle uuden nuotinnusmenetelmänsä. Se perustui yhteen riviin, jossa nuottien välisiä intervalleja edustavat numerot, sekä pisteisiin ja pilkkuihin, jotka osoittivat rytmin. Järjestelmä oli tarkoitettu sopimaan yhteen typografian kanssa. Akatemia hylkäsi ehdotuksen turhana eikä pitänyt sitä omintakeisena. Järjestelmä on kuitenkin käytössä joissakin maissa.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Vuosina 1743–44 Rousseau toimi Ranskan Venetsian-suurlähettilään sihteerinä. Hän viittasi usein myöhemmissä poliittisissa teoksissaan Venetsian tasavaltalaiseen hallintoon. Tämän jälkeen hän palasi Pariisiin, missä hän tutustui Thérèse Lavasseuriin, lukutaidottomaan ompelijattareen, ja asui yhdessä tämän kanssa kuolemaansa asti. He saivat viisi lasta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Pariisissa Rousseau tutustui Denis Diderot'hon ja kirjoitti vuodesta 1749 useita artikkeleita tämän toimittamaan tietosanakirjaan "Encyclopédie" aloittaen musiikkia käsittelevistä artikkeleista. Hänen merkittävin panoksensa ensyklopediaan oli vuonna 1755 kirjoitettu artikkeli kansantaloustieteestä (poliittinen taloustiede, "Economie Politique"). Pian tämän jälkeen hänen suhteensa Diderot'hon ja muihin ensyklopedisteihin kiristyivät.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau kävi 1749 Vincennesissä tapaamassa vangittuna ollutta Diderot'a. Tällöin hän kuuli Académie de Dijonin järjestämästä esseekilpailusta, jonka aiheena oli kysymys, oliko taiteiden ja tieteiden kehittyminen ollut hyödyksi moraalille. Rousseau vastasi esseessään "Discours sur les sciences et les arts" (1750) kieltävästi. Hän voitti kilpailun ja sai paljon mainetta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau sanoi saaneensa matkalla äkillisen oivalluksen, johon kaikki hänen myöhemmät filosofiset teoksensa perustuivat. Se ei kuitenkaan vähentänyt hänen kiinnostustaan musiikkiin. Vuonna 1752 esitettiin hänen säveltämänsä ooppera "Le Devin du village". Ooppera sai hyvän vastaanoton.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Vuonna 1754 Rousseau palasi Geneveen ja kääntyi takaisin kalvinismiin. Hän sai myös uudelleen Geneven kansalaisuuden. Vuonna 1755 hän sai valmiiksi teoksensa "Tutkielma ihmisten välisen eriarvoisuuden alkuperästä ja perusteista", joka on hänen merkittävimpiä teoksiaan. Tästä alkoivat ongelmat Rousseaun henkilökohtaisissa suhteissa, ja hän etääntyi Diderot'sta ja paroni Grimmistä.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Vuonna 1761 Rousseau julkaisi menestyksekkään romanttisen romaaninsa "Julie, ou la nouvelle Héloïse". Vuonna 1762 hän julkaisi kaksi merkittävää teosta: "Yhteiskuntasopimuksesta" valmistui huhtikuussa, "Émile eli kasvatuksesta" toukokuussa. Molemmissa teoksissa hän arvosteli uskontoa, ja kirjat kiellettiin sekä Ranskassa että Genevessä. Rousseau joutui pakenemaan vangitsemista. Hän poikkesi sekä Bernissä että Môtiersissä Neuchâtelissa, missä hän pääsi Preussin Fredrik Suuren suojelukseen. Môtiersissä Rousseau kirjoitti teoksen "Projet de Constitution pour la Corse".


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseauta vainottiin yhä laajemmin myös Sveitsissä – hänen kotiaan kivitettiin vuonna 1765 – joten hän pakeni filosofi David Humen luo Britanniaan. Puolentoista vuoden kuluttua hän lähti, koska uskoi Humen juonittelevan häntä vastaan. Hän palasi Ranskaan salanimellä ”Renou”, mutta hänen sallittiin virallisesti palata vasta vuonna 1770. Vuonna 1768 hän ja Thérèse menivät naimisiin, ja vuonna 1770 hän palasi Pariisiin. Palaamisen ehdoksi oli asetettu se, ettei hän saanut julkaista uusia kirjoja. Viimeisteltyään teoksen "Tunnustuksia" hän alkoi pitää yksityisiä lukutilaisuuksia. Senkin hän joutui lopettamaan vuonna 1771, ja "Tunnustuksien" ja sitä seuranneiden teosten julkaisu lykkääntyi vuoteen 1782, jolloin oli kulunut neljä vuotta hänen kuolemastaan.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Voltaire arvosteli Rousseauta siitä, että vaikka tämä kirjoitti paljon kasvatuksesta, esimerkiksi maailman tunnetuimman kasvatusoppaan "Émile", hän kuitenkin epäonnistui kotiopettajana ja antoi kaikki viisi omaa lastaan vastoin äidin tahtoa orpokotiin sitä mukaa kun nämä syntyivät. Rousseau puolustautui sanoen, että hänestä olisi tullut huono isä ja että lapsilla oli parempi elämä orpokodissa.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Ihmisenä Rousseau oli itsekeskeinen, neuroottinen ja myöhempinä vuosinaan ajoittain mielisairas. Mutta hänen ajatuksensa vaikuttivat ristiriitaisuudestaan huolimatta erittäin laajasti ja hänen selkeä, luonteva proosakielensä oli vaikutusvaltainen.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau kirjoitti kuolemaansa saakka. Vuonna 1772 hänet kutsuttiin esittämään uusi ehdotus Puolan perustuslaiksi. Siitä tuli hänen viimeinen merkittävämpi poliittinen teoksensa. Vuonna 1776 hän sai valmiiksi teoksen "Dialogues de Rousseau juge de Jean-Jacques" ja alkoi kirjoittaa teosta "Yksinäisen kulkijan mietteitä", joka jäi keskeneräiseksi. Hän sai verenvuodon aamukävelyllä markiisi de Giradinin maatilalla Ermenonvillessä Pariisin koillispuolella ja kuoli 2. heinäkuuta 1778.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau haudattiin aluksi Geneven "Île des Peupliersin" saarelle. Hänen ruumiinsa siirrettiin Pariisin Panthéoniin vuonna 1794, kuusitoista vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Hautaholvi suunniteltiin maalaispyhäköksi viittauksena hänen luontokäsityksiinsä. Vuonna 1834 Geneven kaupunki pystytti vastahakoisesti hänelle patsaan ensimmäiselle hautapaikalle Genevejärven "Île Rousseaulle".


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau lähti kollektivistisesta vapauskäsityksestä – mikäli kansan yhteistahto määrää jotain, tämä myös on kansalle parhaaksi, eikä kansan kollektiivisen vapauden periaatetta loukata vaikka individualistisessa mielessä jonkun yksilön vapautta loukattaisiinkin. Rousseaun mielestä päätöksenteon tulisi ilmentää vaikeasti kuvattavaa ilmiötä, jota hän kutsui "yleistahdoksi".


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau katsoi, että yhteiskunnan ja ihmisluonnon välillä on perustavanlaatuinen kuilu. Hän katsoi, että ihmiset ovat luonnostaan hyviä, ”jaloja villejä”, ollessaan luonnontilassa, joka oli kaikkien muiden eläinten tila ja se tila, jossa myös ihmiskunta oli ollut ennen sivistyksen ja yhteiskunnan luomista. Yhteiskunta oli kuitenkin pilannut ihmiset. Hän piti yhteiskuntaa keinotekoisena ja katsoi, että sen kehitys, erityisesti sosiaalisten riippuvuussuhteiden kehittyminen, oli ollut vahingollista ihmisten hyvinvoinnille.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Yhteiskunnan kielteinen vaikutus muutoin hyveellisiin ihmisiin keskittyy Rousseaun ajattelussa siirtymiseen myönteisestä itsensä rakastamisesta ("amour de soi") itserakkauteen ("amour-propre"). "Amour de soi" edustaa ihmisen luontaista tarvetta itsesäilytykseen, joka yhdistyy inhimillisen järjen voimaan. "Amour-propre" ei sen sijaan ole luonnollinen vaan keinotekoinen ja pakottaa ihmiset vertaamaan itseään toisiin, mikä luo epäoikeutetun pelon ja mahdollistaa ihmisille vahingonilon eli toisten heikkoudesta ja kärsimyksestä nauttimisen. Rousseau ei ollut ensimmäinen, joka teki tällaisen jaon. Sen oli esittänyt muun muassa myös markiisi de Vauvenargues.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Teoksessaan "Discours sur les sciences et les arts" Rousseau väitti, että taiteet ja tieteet eivät olleet hyödyttäneet ihmiskuntaa, koska niitä eivät olleet edistäneet ihmisten tarpeet vaan ihmisten ylpeys ja turhamaisuus. Myös kehityksen tuomat mahdollisuudet laiskotteluun ja ylellisyyteen edesauttoivat ihmiskunnan turmeltuneisuutta. Hän ehdotti, että tiedon lisääntyminen oli tehnyt hallituksista vahvempia ja murskannut ihmisten vapauden. Hänen johtopäätöksensä oli, että aineellinen kehitys oli pohjimmiltaan kaivanut perustuksen aidon ystävyyden alta ja korvannut sen kateudella, pelolla ja epäilyllä.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Teoksessaan "Tutkielma ihmisten välisen eriarvoisuuden alkuperästä ja perusteista" Rousseau selvitti, kuinka ihmiskunta oli kehittynyt ja samalla taantunut alkukantaisesta luonnontilasta nykyaikaiseksi yhteiskunnaksi. Rousseau ehdotti, että ensimmäiset ihmisolennot olivat eristäytyneitä puoliapinoita, jotka erotti eläimistä niiden kyky vapaaseen tahtoon ja täydellistymiseen. Hän myös väitti, että näillä alkuihmisillä oli perustava tarve pitää huoli itsestään ja luonnollinen kyky myötätuntoon ja sääliin. Kun ihmiset joutuivat liittymään toisiinsa läheisemmin väestönkasvun aiheuttamien paineiden seurauksena, heissä tapahtui psykologisia muutoksia ja he alkoivat arvostaa muiden hyvää mielipidettä itsestään osana omaa hyvinvointiaan. Rousseau yhdisti tämän uuden itsetietoisuuden ihmiskunnan kukoistuksen kulta-aikaan. Maanviljelyn ja metallurgian kehittyminen, yksityisomistus ja työnjako johtivat kuitenkin kasvaneeseen riippuvuuteen ja epätasa-arvoon. Seurannut ristiriidan tila johti Rousseaun johtopäätökseen, jonka mukaan ensimmäinen valtio keksittiin yhteiskuntasopimuksena rikkaiden ja voimakkaiden ehdotuksesta. Tämä alkuperäinen sopimus oli syvästi viallinen, koska varakkaammat ja vahvemmat yhteiskunnan jäsenet huijasivat muuta väestöä, ja niin epätasa-arvo asetettiin yhteiskunnan perustavanlaatuiseksi ominaisuudeksi. Rousseaun oma ehdotus yhteiskuntasopimukseksi voidaan nähdä vaihtoehtona tälle epärehelliselle liitolle. Teoksen lopussa Rousseau selittää, kuinka kulta-aikana kehittynyt halu saada arvoa muiden silmissä lopulta romutti ihmisten oikeamielisyyden ja rehellisyyden ihmisten eläessä keskellä riippuvuussuhteiden, hierarkioiden ja epätasa-arvon yhteiskuntaa.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseaun kenties merkittävin teos on "Yhteiskuntasopimuksesta", joka hahmottelee legitiimin poliittisen järjestyksen perusteita. Se julkaistiin vuonna 1762 ja siitä tuli yksi vaikutusvaltaisimmista poliittisen filosofian teoksista länsimaisessa perinteessä. Se kehitteli joitakin Rousseaun jo aiemmin "Encyclopédie"-artikkelissaan "Economie Politique" mainitsemia ajatuksia. Rousseau esitti, että luonnontila taantuu ja rappeutuu lopulta epäinhimilliseksi tilaksi, jossa ei ole lakeja eikä moraalia, missä vaiheessa ihmiskunnan tulee joko perustaa laillisia instituutioita tai tuhoutua. Taantumuksen tilassa ihmiset ovat yhä kasvavassa kilpailussa toistensa kanssa, mutta kuitenkin yhä riippuvaisempia toisistaan. Nämä kaksijakoiset paineet uhkaavat sekä hänen selviytymistään että vapauttaan.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseaun mukaan ihmiset voivat sekä säilyttää itsensä että vapautensa liittymällä yhteen yhteiskuntasopimuksella ja hylkäämällä vaateensa luonnonoikeudesta. Tämä johtuu siitä, että alistautuminen koko kansan yleistahdolle takaa sen, ettei yksilöiden tarvitse alistua toistensa tahdoille, sekä sen, että kaikki noudattavat tätä tahtoa, koska kaikki ovat yhdessä lain kirjoittajia. Rousseau katsoi, että suvereniteetin tuli olla kansalla, mutta teki kuitenkin selvän eron suvereenin ja hallituksen välillä. Hallituksen tehtävänä oli toteuttaa ja soveltaa yleistahtoa, ja sen tuli koostua pienemmästä joukosta kansalaisia eli raatimiehistä. Rousseau vastusti ajatusta, että ihmisten tulisi harjoittaa suvereniteettia edustajainkokouksen välityksellä. Sen sijaan heidän tuli tehdä lait suoraan. Suuri osa myöhemmistä väittelyistä Rousseaun teoriasta on koskenut hänen ajatustaan siitä, että yleistahtoa tottelemaan rajoitetut kansalaiset olisivat näin vapaita.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau esitti kasvatusta koskevat näkemyksensä osittain kaunokirjallisessa teoksessaan "Émile eli kasvatuksesta", joka käsitteli Émile-nimisen nuoren pojan varttumista Rousseaun itsensä kasvattamana. Rousseau kasvatti hänet maaseudulla, jonne hän katsoi ihmisten sopivan luonnollisesti paremmin kuin kaupunkiin, sillä kaupungissa opitaan ainoastaan pahoja tapoja. Kasvatuksen päämääränä oli hänen mukaansa oppia kuinka eletään, ja se tapahtui parhaiten seuraamalla opasta, joka voi osoittaa hyvän elämän suunnan.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Lapsen kasvu jakautuu viiteen jaksoon, joista ensimmäiseen kuuluu puhumaan oppiminen. Tällä jaksolla lapsen on tärkeä vahvistaa ruumistaan ja aistejaan. Toinen jakso kestää 12 ikävuoteen, kuten aiemmassakin tässä jaksossa lapsen on annettava toimia vapaasti ja oppia ennen kaikkia käytännön kautta. Kolmannessa vaiheessa, ikävuosina 12–15, ajattelua aletaan kehittää tietoisesti. Lapsen tulisi oppia ennen kaikkea opetuksen kautta. Tähän vaiheeseen kuuluu myös kirjan lukemine, ainoaksi sallituksi kirjaksi Rousseau hyväksyy Daniel Defoen kirjan "Robinson Crusoe". 15–20 ikävuoden välisenä jaksona moraalinen kasvatus tulee tärkeäksi. Nuoren on opittava toimimaan luonnollisen uskon mukaisesti oikein. Viimeiseen jaksoon kuuluu avioliitto ja perheen perustaminen.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Teos perustuu Rousseaun ajatuksiin terveellisestä elämästä. Pojan täytyy oppia seuraamaan yhteisöllisiä vaistojaan ja suojelemaan itseään kaupunkilaisen individualismin ja itsetietoisuuden paheilta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau oli omana aikanaan hyvin kiistanalainen uskonnollisten näkemystensä vuoksi. Hänen ajatuksensa siitä, että ihmiset ovat luonnostaan hyviä, oli ristiriidassa kristillisen perisyntiopin kanssa. Hänen "Émilessä" esittämänsä luonnollinen teologia johti kirjan kieltämiseen sekä kalvinistisessa Genevessä että katolisessa Pariisissa. "Yhteiskuntasopimuksessa" hän väitti, että todelliset Jeesuksen seuraajat eivät olisi hyviä kansalaisia. Tämä oli yksi syistä, miksi kirja tuomittiin Genevessä. Rousseau pyrki puolustamaan itseään syytöksiä vastaan Pariisin arkkipiispalle Christophe de Beaumontille osoittamassaan kirjeessä.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseau oli yksi ensimmäisiä nykyaikaisia kirjailijoita, joka arvosteli yksityisomistusta. Siksi hänet on usein nähty sosialismin edelläkävijänä. Esimerkiksi Karl Marx ei kuitenkaan mainitse Rousseauta kirjoituksissaan kovinkaan usein. Maximilien Robespierre jakoi Rousseaun näkemykset omaisuudesta. Rousseau kyseenalaisti myös sen oletuksen, että enemmistön tahto olisi aina oikea. Hän väitti, että hallinnon tavoitteena tuli olla vapauden, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden turvaaminen kaikille valtiossa, huolimatta enemmistön tahdosta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Yksi Rousseaun poliittisen ajattelun perusperiaatteista oli se, että politiikkaa ja moraalia ei tullut erottaa toisistaan. Kun valtio epäonnistui moraalisessa toiminnassa, se lakkaa toimimasta oikealla tavalla ja sen arvovalta kansalaisten yli lakkaa. Toinen tärkeä periaate oli vapaus, jonka suojelemiseksi valtio oli luotu.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseaun ajatukset koulutuksesta ovat vaikuttaneet nykyaikaisiin kasvatusteorioihin. Hän kiisti kirjanoppineisuuden merkityksen ja suositteli, että lapsen tunteita tuli kouluttaa ennen hänen järkeään. Hän painotti erityisesti kokemuksen kautta oppimista. John Darlingin vuonna 1994 julkaisema kirja "Child-Centred Education and its Critics" väittää, että nykyaikaisen kasvatusteorian historia olisi joukko alaviitteitä Rousseaun kirjoituksiin.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Merkittävimmissä teoksissaan Rousseau samasti luonnon villin ihmisen alkukantaiseen tilaan. Myöhemmin hän katsoi luonnon tarkoittavan sitä spontaania tapahtumasarjaa, jossa ihminen rakentaa itsekeskeistä, vaistoihin perustuvaa luonnettaan ja pientä maailmaansa. Näin luonto edustaa hänelle sisäistä eheyttään, jonka vastakohtana on yhteiskunnan suorittama orjuutus ja vankeuttaminen. Näin takaisin luontoon palaaminen tarkoittaa sitä, että ihmiselle palautetaan hänen luonnollisen kehityksensä voimat, jolloin hänet asetetaan kaikkien yhteiskunnan ahdistavien kahleiden ja ennakkotuomioiden ulkopuolelle. Tämä ajatus vaikutti merkittävästi myöhempään romantiikkaan.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Vaikka Ranskan suuri vallankumous alkoi liberalistisena, Rousseaun seuraaja Robespierre otti vallan vuonna 1793 ja teloitti liberaalit vallankumousjohtajat ja kaikki jotka uhkasivat hänen asemaansa. Sellaiset kirjailijat kuin Benjamin Constant ja Hegel syyttivät Rousseauta tästä terrorihallinnosta ja Robespierren totalitarismista, koska he näkivät Rousseaun aatteen mahdollistavan tällaisen hallinnon ilman kansalaisoikeuksia, kuten hengen ja omaisuuden suojaa. Rousseau kuitenkin kannatti suoraa demokratiaa edustuksellisen sijasta, ja jotkut ovat katsoneet, ettei sellaisia terrorisoivia päätöksiä olisi tehty suorassa demokratiassa, joten tämän vuoksi Rousseau ei katsonut kansalaisoikeuksia tarvittavan.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Toisaalta Rousseaun mielestä enemmistön mielipide ei välttämättä ollut oikea yleistahto ja toisaalta yksikin henkilö saattoi voida tulkita kansan yleistahtoa. Robespierre ja Saint-Just oikeuttivatkin vallankumouksen terrorikauden (1793–1794) Rousseaun ajatuksilla. Rousseau myös katsoi sensuuria tarvittavan, jottei kansa vieraantuisi yleistahdosta.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Robespierren ja Louis de Saint-Justin käsite "L’intérêt général" eli kansan tahto oli Rousseaun yleistahdon pohjalta toteutettu. Mielestään he vain ”karsivat pois turhan ja rappeutuneen” Rousseaun opin mukaisesti. Vallankumouksen väkivaltaistuminen tapahtui, kun jakobiiniklubit ympäri Ranskaa vaativat radikaalimpia uudistuksia vedoten Rousseauhun.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Benjamin Constant arvosteli vuonna 1819 kuuluisassa puheessaan ”On Ancient and Modern Liberty” Rousseauta ja etenkin hänen radikaaleja seuraajiaan kuten Abbé de Mablya kaiken alistamista yleistahdolle ja yksilövapauksien alistamista yhteiskunnalliselle voimalle.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Monet liberalistit kuten Karl Popper ja J. L. Talmonin "Totalitaarinen demokratia" (1952) ovat arvostelleet Rousseauta totalitarismin puolustamisesta. Myös filosofi Hannah Arendt katsoi Rousseaun aatteen puolustavan totalitarismia ja johtaneen Ranskan vallankumouksen ylilyönteihin. Politiikan tutkija J. S. Moloy kirjoitti: ”1900-luku lisäsi kansallissosialismin ja stalinismin jakobinismin rinnalle luetteloon kauhuista, joista Rousseauta voidaan syyttää – – Rousseaun katsottiin puolustaneet juuri sellaista ihmismielen peukalointia, jota 1900-luvun puolivälin hallinnot yrittivät toteuttaa.” On kuitenkin kiistelty siitä, oliko Rousseaulla todellista vaikutusta näihin hallintoihin.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseauta on laajalti pidetty vastavalistuksen liikkeellepanevana voimana, mutta muun muassa Isaiah Berlin piti häntä pikemminkin harhautuneena valistusfilosofina.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Arthur M. Melzerin mukaan Rousseau teki ensimmäiset merkittävät hyökkäykset valistusta vastaan, uskonnollisin vaikuttimin.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Graeme Garrard on samoilla linjoilla kirjoissaan "Rousseau's Counter-Enlightenment" (2003) ja "Counter-Enlightenments" (2006). Hänen mukaansa Ranskan vallankumous on hämärtänyt Rousseaun ja valistusajattelijoiden eroa. Valistusajattelijat asettivat järjen ja kirjoitetun lain etusijalle ja kyseenalaistivat uskomukset, kun taas Rousseau vetosi vaistoihin ja ”hyveen” mielivaltaan.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Useimmat vastavalistuksen analysoijat ovatkin pitäneet Rousseauta vastavalistuksen liikkeellepanevana voimana.


title: Jean-Jacques Rousseau

text: Rousseaun merkittävimmät teokset ovat:


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Georg Wilhelm Friedrich Hegel (27. elokuuta 1770 Stuttgart – 14. marraskuuta 1831 Berliini) oli saksalainen filosofi, jonka vaikutus on luultavasti ollut vahvimmillaan metafysiikassa, historianfilosofiassa sekä poliittisessa filosofiassa. Häntä pidetään saksalaisen idealismin tärkeimpänä edustajana. Hänen ajatuksillaan oli suuri vaikutus marxismiin. Hänen ajatustensa mennessä pois muodista Manner-Euroopassa syntyi Britanniassa anglohegeliläisyys, josta tuli muutamaksi vuosikymmeneksi Britannian hallitseva filosofinen koulukunta.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel näki valtion historiallisen kehityksen päämääränä. Absoluuttinen henki toteutti itseään luonnossa ja ihmisissä ja valtio edusti henkeä, ihmiskunnan rationaalisen ja eettisen kehityksen päämäärää. Tätä näkemystä on pidetty usein Hegelin edustaman kristinuskon filosofisena esityksenä, joskin hänen kuolemansa jälkeen useat kristityt syyttivät hänen ajatteluaan panteistiseksi. Hegeliläisessä filosofiassa valtio oli absoluuttisen hengen tuotos ja siten itseisarvo. Tätä voidaan pitää vastakohtana kantilaiselle ajattelulle, jossa ihmisillä on itseisarvo ja valtio palvelee heidän asiaansa. Hegelin mukaan olemassaolo on pohjimmiltaan filosofista ajattelua. Näin ollen hän on ontologinen idealisti.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel syntyi Stuttgartissa Saksassa vuonna 1770. Lapsena hän luki innokkaasti kaikenlaista kirjallisuutta, sanomalehtiä ja filosofisia esseitä. Ansio hänen kirjallisesta lapsuudestaan kuuluu osittain hänen äidilleen, joka ruokki aktiivisesti lapsensa älyllistä kehitystä. Hegelit olivat vauras keskiluokkainen perhe. Hänen isänsä toimi valtion virkamiehenä hallinnossa Württembergissä.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel sai koulutuksensa luterilaisessa Tübinger Stiftin seminaarissa Württembergissä. Siellä hän tapasi tulevan filosofin Friedrich Schellingin ja runoilija Friedrich Hölderlinin. Näitä kolmea yhdisti vastenmielisyys seminaarin rajoittavaa ympäristöä kohtaan, ja he ystävystyivät ja vaikuttivat kaikki toistensa ajatuksiin. He seurasivat yhdessä Ranskan suuren vallankumouksen taittumista ja omaksuivat Immanuel Kantin idealistisen filosofian kritiikin. Aluksi Hölderlin ja Schelling olivat ne, jotka uppoutuivat teoreettisiin väittelyihin kantilaisesta filosofiasta. Hegelin kiinnostus tuli myöhemmin, sen jälkeen kun hänen omat pyrkimyksensä työstää Kantin inspiroima populaarifilosofia olivat ajautuneet umpikujaan. Hänen aikomuksenaan oli ollut muiden populaarifilosofien tapaan esitellä ja käsitellä aikansa kysymyksiä ja edistää näin valistuksen arvoja. Suurin osa populaarifilosofeista oli saanut vaikutteita englantilaisilta tai skottilaisilta ajattelijoilta, kuten Lockelta ja Reidiltä; Hegel halusi "täydellistää" Kantin kriittisen filosofian samaan tyyliin. Tübingenissä hän suhtautui skeptisesti niihin hyvin teoreettisiin ja teknisiin keskusteluihin, joihin Hölderlin ja Schelling ottivat osaa. Vasta vuonna 1800 Hegel myönsi tarpeen selvittää kantilaisen järjestelmän ongelmat, ennen kuin voitiin toivoa sen soveltamista käytäntöön.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Vuonna 1801 Hegel varmisti paikan "privatdozentina" Jenan yliopistossa. Hän piti luentosarjoja, joista tuli erittäin suosittuja. Yliopisto nimitti Hegelin ylimääräiseksi professoriksi mahdollisesti Goethen arvovallan ansiosta. Napoleonin vallattua Preussin vuonna 1806 yliopisto piti kuitenkin sulkea. Hegel toimi jonkun aikaa journalistina ja meni naimisiin Marie von Tucherin kanssa vuonna 1811. Julkaistuaan teoksen "Logiikan tiede" ("Wissenschaft der Logik") Hegel sai viran Heidelbergin yliopistosta vuonna 1816. Hän julkaisi teoksen "Filosofisten tieteiden ensyklopedia" ("Enzyklopaedie der philosophischen Wissenschaften"), joka oli yhteenveto hänen filosofiastaan hänen luennoilleen osallistuville opiskelijoille.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Vuonna 1818 Hegel hyväksyi viran Berliinin yliopistossa filosofian varsinaisena professorina. Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III nimitti Hegelin yliopiston rehtoriksi vuonna 1830. Vuonna 1831 Berliinissä puhkesi koleraepidemia ja Hegel pakeni monien muiden tavoin. Hän kuitenkin palasi kaupunkiin liian aikaisin, sai tartunnan, ja kuoli muutama päivää myöhemmin nukkuessaan 61-vuotiaana.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel esitteli absoluuttisen idealismin nimellä tunnetun järjestelmän, jonka tavoitteena oli filosofian ja koko maailman historian ymmärtäminen. Hän esitti ihmiskunnan tietoisuuden historian matkana erilaisten maailmanselitysten tasojen läpi. Jokainen uusi selitys loi uusia sisäisiä ongelmia ja vastakohtaisuuksia ja johti jännitteisiin, jotka voitiin voittaa vain omaksumalla näkemys, jossa nämä vastakohtaisuudet voitiin sovittaa korkeampaan kokonaisuuteen. Esimerkiksi Ranskan suuri vallankumous merkitsi Hegelille todellisen vapauden esittelemistä eurooppalaisissa yhteiskunnissa ensimmäistä kertaa maailmanhistoriassa. Kuitenkin juuri tämän täydellisen uutuuden vuoksi se oli myös täydellisen radikaali ajatus, ja vallankumous kääntyi lopulta terroriksi. Historia kuitenkin etenee oppimalla virheistään: Ainoastaan tämän kokemuksen kautta voidaan saavuttaa perustuslaillinen valtio, jossa valtio on hyväntahtoinen organisoiva voima ja kansalaiset vapaita ja tasa-arvoisia.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegelin kuoleman jälkeen julkaistu historianfilosofinen teos "Philosophie der Geschichte" (Historianfilosofia) perustuu luentoihin, joita Hegel piti Berliinissä vuosina 1822–1831.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Teoksen pääajatus on ""yksinkertainen [...] ajatus, että järki hallitsee maailmaa ja että siis maailmanhistoriankin tapahtumat ovat olleet järkeviä"". Maailmanhistorian tarkastelu osoittaa, ""että se on ollut maailmanhengen järkevää, välttämätöntä kulkua"". Samalla tämä historia on ""hengen esitystä siitä, miten se hankkii itselleen tietoa siitä, mitä se itsessään on"", mikä taas merkitsee edistystä vapauden tietoisuudessa.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Aasialaisen yksinvallan maissa vain yksi oli vapaa, antiikin orjayhteiskunnissa muutamat olivat sitä. Näiden kahden kautta kehitys on kulkenut nykyiseen kristilliseen yhteiskuntaan, jossa kaikki ovat vapaita. Vapauden ja järjen toteutuminen muodostaa historian päämäärän, joka oli piilevänä olemassa jo historian alussa, aivan kuten ""idussa itsessään on puun koko luonto, hedelmien maku ja muoto"".


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Vaikka historiaa hallitsee järki, on hengen otettava huomioon myös ihmisten intohimot ja todelliset edut. Tällöin tarvitaan "järjen viekkautta" ("List der vernunft"), jonka ansiosta henki tarvittaessa saavuttaa tavoitteensa kiertoteitä pitkin. ""Ensi silmäys historiaan saa meidät vakuuttuneiksi siitä, että ihmisten toiminnat saavat käyttövoimansa heidän tarpeistaan, intohimoistaan, intresseistään, luonteistaan ja lahjoistaan [...]"."


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text:
Mitään suurta ei maailmaan ole pystytetty ilman intohimoja; myös henki voi hyvin valjastaa ne omien tarkoitustensa ajamiseen. Osapuilleen sama pätee historian merkkimiehiin. Sellaiset ihmiset – esimerkiksi Aleksanteri Suuri, Julius Caesar tai Napoleon – ajavat omia etujaan, mutta toteuttavat samalla maailmanhengen tehtävää. Usein he kulkevat suorinta tietä eteenpäin ja murskaavat paljon alleen. Yksilöiden onnesta he eivät piittaa, eivät edes omastaan. Saavutettuaan tavoitteensa he kuitenkin ""putoavat pois ytimen tyhjinä verhoina.""
Hegelin mukaan historian kantavia voimia ovat valtiot. ""Maailmanhistoriassa voi olla puhetta vain valtiota muodostavista kansoista"", hän väittää. Valtiossa ""toteutuu vapaus, so. ehdoton päämäärä."" ""Edelleen täytyy tietää"", Hegel jatkaa, ""että ihmisellä on vain valtion välityksellä kaikki arvo, kaikki henkinen todellisuus ."" Valtiottomia kansoja Hegel ei suostu lukemaan historian piiriin kuuluviksi.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Seikkaperäisimmin Hegel käsittelee valtiofilosofiaa teoksessaan "Oikeusfilosofian pääpiirteet" (Philosophie des Rechts, 1821). Siinä hän selvittää nykyaikaisen valtion luonnetta ja tekee merkittävän eron yhtäältä valtion ja toisaalta kansalaisyhteiskunnan ("bürgerliche Gesellschaft"; "Bürger" = kansalainen, porvari) välillä.