title: Capoeira

text: Todenmukaisimman teorian mukaan tärkeitä capoeiran syntyyn vaikuttaneita tekijöitä olivat erilaiset kamppailulajit, tanssit, taistelutanssit ja rituaalit Afrikasta, Euroopasta ja Latinalaisesta Amerikasta, jotka ovat sekoittuneet kulttuurilliseksi synteesiksi vuosisatojen mittaan. Kun yhdistetään ihmisen tietynlainen synnynnäinen tarve ilmaista itseään kulttuurillisesti, afrikkalaisessa sosiaalisessa kulttuurissa ilmenevä häilyvä raja kamppailun, musiikin ja tanssin välillä, taistelutanssien suosio afrikkalaisessa kulttuurissa ja länsiafrikkalaisten melko rankka elinympäristön muutos, saadaan lopputulokseksi capoeira; spontaanina mutta välttämättömänä inhimillisenä ja kulttuurillisena itseilmauksen muotona. Kuvaukset capoeirasta 1800-luvun ensimmäiseltä puoliskolta ovat hyvin samankaltaisia nykycapoeiran kanssa. Voisi siis sanoa, että capoeira on kehittynyt kulttuurillisena synteesinä nykymuotoonsa suunnilleen vuosien 1800-1850 välisenä aikana. Capoeira ei kuitenkaan ole kulttuurillisena synteesinä ainutlaatuinen, vaan samankaltaisia esimerkiksi juuri tanssia ja taistelua yhdistäviä lajeja löytyy monestakin orjia vastaanottaneesta maasta.


title: Capoeira

text: Eri syntyteoriat ehdottavat yksittäisiä afrikkalaisia tansseja ja rituaaleja capoeiran alkujuureksi. Erään tunnetuimman teorian mukaan capoeira liittyy Angolan eteläpuolella eläneen mucupe-heimon initiaatiorituaaliin (rituaali, jossa tyttö siirtyy aikuisuuteen) eli efundulaan. Brasilialaisen historioitsijan lbano de Neves e Souzan teorian mukaan efundulan yhteydessä nuoret soturit tanssivat n’goloa eli seeprojen tanssia. N’golon voittaneella pojalla on oikeus valita vaimo ilman myötäjäisiä initiaatiorituaaliin osallistuvien tyttöjen joukosta. Ajan myötä Benguelan alueen roistojoukot ("muxilingues") alkoivat käyttää n’golon askelia taistellessaan. Tämän Neves e Souzan näkemyksen mukaan tämän perinteen alueelta kaapatut orjat olisivat vieneet capoeiran keskeiset elementit mukanaan Brasiliaan ja capoeira juontuisi suoraan n’golosta. Neves e Souzan teoria on kuitenkin siitä esitetyn kritiikin perusteella hyvin puutteellinen, eikä perustu historiallisiin faktoihin. Neves e Souzan epäillään jopa tekaisseen todistusaineistoa. Tämän vuoksi tämä kuuluisa teoria ei ole kovin varteenotettava tekijä capoeiran historiaa tutkittaessa.


title: Capoeira

text: Joidenkin kertomusten mukaan plantaasien isännille capoeira oli uhka ja he kielsivät taistelutaitojen harjoittamisen. Tämän vuoksi orjat halusivat piilottaa taistelutekniikat tilanteen niin vaatiessa ja yhdistivät "angolaleikkiin" musiikkia ja rituaalimaisia liikkeitä. Näin orjat hämäsivät isäntiään, jotka eivät aina ymmärtäneet, että outojen rituaalipuuhien taakse oli kätkettynä tappavia itsepuolustusliikkeitä. Tämä tarina ei kuitenkaan ainakaan Brasilian lakikäytäntöjä 1800-luvulla tarkastellessa voi pitää paikkaansa. Suunnilleen vuoteen 1814 saakka orjanomistajat olivat sallineet erilaiset kulttuuriset ilmaisut, myös kamppailun. Niihin oli jopa kannustettu, sillä niitä pidettiin eräänlaisina orjuusjärjestelmän varoventtiileinä ja ne pitivät yllä afrikkalaisryhmien välisiä eroja. Joidenkin plantaasien omistajien tiedetään viihdyttäneen itseään seuraamalla orjien taistelua ja jopa erilaisia haasteotteluita järjestettiin. Vuoden 1814 jälkeen käsitykset orjien vaarallisuudesta kuitenkin muuttuivat. Tähän johtivat useat orjakapinat sekä Portugalin hovin saapuminen Rio de Janeiroon. Orjiin alettiin suunnata mittavia vainoja ja kaikenlaiset kulttuurillisen ilmaisun muodot kiellettiin, kamppailu, tanssi ja rituaalit mukaan lukien. Taistelutaitojen naamioiminen tanssiksi tai rituaaliksi ei olisi täten ollut järkevää, sillä niitäkään ei enää suvaittu.


title: Capoeira

text: Jotkut capoeiran historiaa tutkineet esittävät quilombojen syntymisen ja niissä elämisen keskeisenä capoeiran kehitysvaiheena. Erään tarinan mukaan nykycapoeiran merkittävin juuri olisi peräisin Palmaresin quilombosta. Tarinan mukaan leirin tuhoamisvaiheessa paenneet capoeiristat levittävät taistelutanssin Brasilian muihin osiin. Kerrotaan myös, että jatkuva orjanomistajien taholta tullut uhka olisi toiminut käyttövoimana capoeiran kehittymiselle quilomboissa. Eri plantaaseilta paenneiden orjien mukana capoeira olisi jalostunut edelleen tehokkaaksi taistelulajiksi. Nykytiedon mukaan näin ei kuitenkaan käynyt; quilomboja puolustettiin ennen kaikkea niiden syrjäisellä sijainnilla ja viime kädessä tuliaseilla. Capoeiralla ja quilomboilla ei siis nykyään nähdä mitään kovin merkittävää suhdetta. Quilomboissa, samoin kuin muissakin afrikkalaisperäisten orjien kokoontumispaikoissa on kuitenkin mahdollistunut itseilmaisun vapaus, valta omaan kehoon ja ajankäyttöön sekä tarve eri heimoja edustavien karanneiden orjien identiteetin vahvistamiselle. Tämä on tietysti ollut erittäin hedelmällistä maaperää pienelle kulttuurivaihdolle.


title: Capoeira

text: Suoran yhteyden johonkin yksittäiseen afrikkalaiseen perinteeseen etsimisen, Palmaresin sankarillisen puolustamisen ja tanssiksi naamioidun itsepuolustuslajin lisäksi on olemassa muitakin teorioita, jotka perustuvat lähinnä capoeiristojen tai tutkijoiden mielikuvitukseen. Niihin liittyvät esimerkiksi kertomukset eri eläinten liikkeiden matkimisesta tai orjien käsikahleista, jotka mahdollistivat vain jaloilla tehtävät tekniikat. Nämäkään teoriat eivät kuitenkaan tämänhetkisen historiallisen tiedon perusteella pidä paikkaansa.


title: Capoeira

text: Afrikan ja Etelä-Amerikan välisen orjakaupan käynnistyttyä 1500-luvulla capoeira-sanalla viitattiin yleisesti mitä tahansa afrikkalaisperäisten orjien käyttämään kamppailumuotoon. Nykymuotoista capoeiraa ei kuitenkaan tuohon aikaan ole ilmeisesti ollut vielä olemassa.


title: Capoeira

text: Ensimmäiset capoeirasta kertovat kirjalliset lähteet löytyvät 1770-luvulta, jolloin riolainen toimittaja Joaquim Manuel de Macedo kuvasi capoeiraa ja capoeiristoja kolumneissaan. Tähän aikaan capoeiraa tavattiin jonkinlaisessa muodossa kolmesta kaupungista: Rio de Janeirosta, Recifestä ja Salvadorista. Rio de Janeiron capoeira, jota myöhemmin kutsuttaisiin "capoeira carioca", ei ollut kuitenkaan aivan samanlaista kuin nykymuotoinen capoeira. Rio de Janeirossa capoeira näyttäytyi ainoastaan väkivaltaisessa muodossaan, eikä siinä käytetty lainkaan musiikkia.


title: Capoeira

text: Erilaisista 1800-luvun taideteoksista löytyy viitteitä capoeiraan. Saksalainen taidemaalari Johann Moritz Rugendas kuvasi brasilialaista kulttuuria vuonna 1824 ilmestyneessä kirjassaan "Voyage Pittoresque et historique dans le Brésil". Kirjasta löytyy esimerkiksi kuva "Jogar capoeira ou Danse de la guerre", jonka kuvatekstissä todetaan:


title: Capoeira

text: "Mustat harrastavat erästä toista sotaisaa ja paljon rajumpaa lajia – capoeiraa. Kaksi mestaria käy toistensa kimppuun, kumpikin yrittää kaataa vastustajansa puskemalla tätä rintaan. Hyökkäys estetään sivuhypyillä ja taitavalla estämisellä. Mutta silloin tällöin käy niin, että päät iskeytyvät yhteen kovalla voimalla, ja hauskanpito alenee taisteluksi, jossa ei ole harvinaista, että veitset tahraavat urheilun verellä."


title: Capoeira

text: Afrikkalaisen kulttuurin erilaiset piirteet hyväksyttiin Brasiliassa 1800-luvun alkupuolelle saakka. Afrikkalaisuuden moninaisuutta jopa edistettiin, koska erilaisten kulttuurivaikutteiden ajateltiin estävän yhtenäisen identiteetin ja tehokkaan vastarinnan synnyn. Tilanne muuttui täysin 1800-luvun alkupuolella Portugalin kuninkaan Dom João VI:n tultua maanpakoon Brasiliaan, kun Napoléon Bonaparte ulotti Euroopan valloituksensa myös Iberian niemimaalle.


title: Capoeira

text: Eräs Brasilian uusien vallanpitäjien hallitsemispolitiikan kulmakivistä oli alkuperäiskulttuurien järjestelmällinen tuhoaminen. Tämän vuoksi kaikki afrikkalaisuuden ilmentymät pyrittiin kieltämään Brasiliassa. Luonnollisesti tämä koski myös capoeiraa. Viranomaisten ohella monet orjaisännät kielsivät lajin harjoittamisen. Orjien omanarvontunnon nousun seuraukset oli jo nähty esimerkiksi Haitilla vuonna 1804, ja vallanpitäjät pelkäsivät capoeiran antavan kansallisuustunteen ja identiteetin rakennusaineksia. Siirtomaahallintoa koskeva laki vuodelta 1814 laki kielsi muiden alkuperäiskulttuurien ilmentymien ohella kaikki tanssit, jotka eivät olleet eurooppalaista alkuperää. Nämä kulttuurien ilmentymiä koskeneet käytänteet paljastavat, että teoria capoeiran naamioimisesta tanssiksi ei mitä luultavimmin ole paikkansapitävä. Rio de Janeiron poliisin arkistosta tavataan ensimmäiset viranomaisten kirjalliset tiedot capoeirasta. Näissä 1800-luvun alun dokumenteista voidaan nähdä capoeiran väkivaltainen luonne. Vuoden 1809 arkistomateriaalissa capoeiraa kuvataan lajiksi, jossa "käytetään keppiä, puukkoa, nyrkkiä ja partaveistä". Kamppailu- ja teräasetekniikoita harjoiteltiin aktiivisesti kunkin katujengin harjoituksissa, joista oli vastuussa aina joku jengin vanhempi jäsen. Kuvattu capoeira kuului Rio de Janeirossa liikkuvien jengien valtataisteluihin ja ryhmän voimakkaamman identiteetin kasvattamiseen.


title: Capoeira

text: Väkivaltaisuudesta kertovat myös Rio de Janeiron sotilaskomission kirjeet sotaministeriölle vuodelta 1821. Eräässä kirjeessä kerrotaan capoeiristojen tappaneen kuusi ihmistä ja puukottaneen useita. Karnevaalien aikana käydyissä taisteluissa rikollisjengien kerrottiin ottelevan "oikeasta tyylistä taistella". Virkavalta vastasi tällaiseen toimintaan kovin ottein. Capoeiraa harjoittelemasta ja käyttämästä tavatut pidätettiin ja heitä kidutettiin. Tämän ajan Rio de Janeiron poliisipäällikön tapoihin kuului leikata kiinnijääneen capoeiristan hauis poikki. Lopuksi kuulusteltava heitettiin vankityrmään. Usein käytettiin myös julkista rangaistusta, esimerkiksi ruoskintaa.


title: Capoeira

text: Valtion viranomaiset päättivät aika ajoin käyttää capoeiraa hyödykseen. Hallituksen virkamiehet määräsivät capoeiristoja käytettävän ei-toivottuja saksalaisia ja irlantilaisia lähetyssaarnaajia vastaan 1820-luvun lopulla. Brasilian kruunu hyödynsi capoeiristojen taitoja Paraguayta vastaan käydyssä sodassa vuosina 1865–1870. Sotatoimissa kunnostautumisesta palkinnoksi orjille luvattiin vapaus – tätä lupausta ei kuitenkaan yleisesti täytetty.


title: Capoeira

text: Kun Brasiliaan vuonna 1889 sai ensimmäisen rikoslakinsa, capoeiristat saivat erikoismaininnan. Capoeira kriminalisoitiin lain voimalla ja se päätettiin kitkeä lopullisesti pois myös kaupungeista. "Código Penal da República dos Estados Unidos do Brasil" kyseiseltä vuodelta toteaa, että capoeira, samoin kuin kaikki afrikkalaisen kulttuurin ilmentymät, taide, uskonnot, musiikki ja tanssit ovat kiellettyjä. Lain aiheuttaman vainon vuoksi capoeira taantui useissa osissa Brasiliaa, mutta Bahian osavaltiossa capoeira eli vahvana.


title: Capoeira

text: Merkillepantavaa on se, että capoeiraa harjoitettiin 1800-luvulla monissa suurkaupungeissa, kuten Rio de Janeirossa ja Recifessä, lajin väkivaltaisemmassa muodossa. Vuosisadan vaihteessa capoeira kuului kaikkein pahamaineisimpien rikollisten perustaitoihin. Capoeirataidot olivat myös yksilöiden vahvan itsetietoisuuden osasia. Samalla capoeira loi tiiviitä ja vaikeasti kontrolloitavia ryhmiä ja vaarallisia taistelijoita. Capoeiraryhmiä tai katujengejä kutsuttiin yleisnimellä "maltas". Uudessa kaupunkimiljöössä capoeirataitoja käytettiin itsepuolustuksen lisäksi henkilökohtaisen kunnian ja omaisuuden hankkimiseen sekä uuden identiteetin rakennusaineena. Rio de Janeiron capoeiraa "capoeira cariocaa", samoin kuin recifeläistä capoeiraa, harrastettiin 1700- ja 1800-luvuilla ilmeisesti kokonaan ilman musiikkia ja se oli tyyliltään ja tarkoitusperiltään paljon väkivaltaisempaa kuin esimerkiksi Bahian capoeira. Teräasetekniikat kuuluivat olennaisena osana capoeira cariocaan. Riodejaneirolainen ja recifeläinen capoeira kuihtuivat lopulta kuitenkin käytännöllisesti katsoen pois poliisin harjoittaman ankaran painostuksen takia 1900-luvun alkuun mennessä.


title: Capoeira

text: 1900-luvun loppupuolella capoeira on muuttunut melkoisesti. 1960- ja 1970-luvuilla riolaisen Senzala-ryhmän edelleen kehittäessä opetusmenetelmiä ja capoeiraan tuotiin muitakin uutuuksia: vyöjärjestelmät, univormut ja tarkat suoritustavat tiettyjen tekniikoiden suorittamiseen. Senzala-ryhmän opetusmenetelmän ja tietynlaisen standardoinnin suosio on kuitenkin ollut 1900-luvun loppupuolella laajaa. Tätä nykyä käytännössä lähes kaikki maailman capoeira-ryhmät tyylistä riippumatta siis noudattavat Senzala-ryhmän 1960-luvulla käyttöönottamaa opetusmenetelmää, joka puolestaan on perua itämaisista kamppailulajeista.


title: Capoeira

text: Ehkä suurimpana muutoksena nähtiin kuitenkin isompien ryhmien synty ja capoeiran leviäminen kaikkiin maailman suurkaupunkeihin. Esimerkiksi johtorakenteeltaan poikkeuksellinen, mestrekoalition hallinnoima Senzala-ryhmä, mestre Camisan ABADÀ-ryhmä, ABADÀ:sta lähteneiden mestre Paulinho Sabián, mestre Bonecon ja mestre Paulãon Capoeira Brasil -ryhmä, mestre Mão Brancan Meia Lua Inteira -ryhmä ja mestre Suassunan Cordão de Ouro -ryhmä ovat kasvaneet valtaviksi, kymmeniätuhansia oppilaita sisältäviksi megaryhmiksi, joilla on toimipisteitä useammalla kuin kahdella mantereella. Lisäksi näistä ryhmistä erkaantuneita pienempiä ryhmiä on vastaavasti vieläkin enemmän. Capoeirakouluja ja -tyylejä saattaa nykyään löytyä useita Skandinaviasta ja jopa pienemmistäkin kaupungeista.


title: Capoeira

text: Capoeira ei standardoitumisesta huolimatta ole ollut viime vuosikymmeninäkään aivan harmitonta touhua. Se on hyvin monimuotoista, ja turistin ulottumattomissa olevat Rio de Janeiron slummien rodat ovat nykyäänkin jotain aivan muuta kuin capoeirarodat Suomen kesäisissä puistoissa.


title: Capoeira

text: Capoeira on viimeisen kymmenen vuoden aikana jatkanut voimakasta leviämistään ympäri maailmaa, ja seuroja on nykyään runsaasti kaikilla asutuilla mantereilla, likipitäen kaikissa maissa. Suomessa capoeiran harrastajia on oletettavasti noin 800, ja seuroja on suurimmissa kaupungeissa.


title: Capoeira

text: Capoeira de angola -tyyli on pääosin rauhallisempaa, raskaampaa ja täynnä erilaisia riittejä sekä tapoja. Angola-tyylissä tärkeää ovat erilaiset tapahtumat, kuten "passo-á-dois", jossa ottelijat kohtaavat hetkellisesti tiettyjen sääntöjen mukaan. Capoeira angolat ovat monitasoisia ja saattavat toisinaan kiihtyä erittäin nopeiksikin. Angola-tyyliä pidetään perinteisempänä capoeiran tyylinä.


title: Capoeira

text: "Mestre" Pastinhan elämäntyö hänen nimeämänsä capoeira de angola -tyylisuunnan kohdalla on myös ollut hyvin merkittävää capoeiran nykytilaa ajatellen. "Mestre" Pastinha (Vicente Ferreira Pastinha) avasi capoeira de angola -koulun vuonna 1941. Siellä Pastinhan ideologian mukaista capoeiraa alettiin opettaa ensimmäistä kertaa systemaattisesti. Pastinhan tavoitteena lienee ollut, samoin kuin Bimballa, säilyttää capoeiran kulttuurillinen rikkaus sekä samalla hankkia capoeiralle tietynlainen urheilullinen status. Pastinhan perintöä kunnioittavat nykyään monet capoeira de angola -tyylisuuntaa harjoittelevat capoeiraryhmät keltamustissa univormuissaan.


title: Capoeira

text: Mestre Pastinha tuli tunnetuksi capoeiran filosofina monien aforismiensa vuoksi. Mestre Pastinha sokeutui elämän loppuaikana ja kuoli 92 vuoden ikäisenä vuonna 1981 köyhänä ja hylättynä pienessä huoneessaan Brasilian viranomaisten suljettua Largo do Pelourinholla sijaitsevan koulun luvaten avustaa uuden koulun perustamisessa. Pastinha ei kuitenkaan koskaan saanut tätä luvattua koulua. Capoeira de angola jäi kuitenkin elämään.


title: Capoeira

text: Capoeira regional on tyyliltään nopeaa, ilmavaa ja akrobaattista. Regional-tyylin pelaajia voi nykyään nähdä useiden yhtyeiden musiikkivideoissa ja joissakin mainoksissa. Kuten angola-tyylissäkin, musiikki ja kulttuuri ovat tärkeässä osassa myös regional-tyylissä. Osittain laulut ovat samoja mutta esimerkiksi berimbaulla soitettava rytmi on erilaista sekä musiikin tahti on usein nopeampaa. Laulut lauletaan brasilianportugaliksi.


title: Capoeira

text: Bahiassa capoeiran erään osa-alueen koodisto muokkautui uudestaan, kun muista capoeiratyyleistä erottui regional-tyylisuunta 1930-luvulla. Capoeira regional -koulukunta henkilöityi hyvin vahvasti mestre Bimbaan (Manoel dos Reis Machado), joka lisäsi oppimaansa capoeiraan muista kamppailulajeista vaikutteina tulleita kamppailu- ja taistelutekniikoita, opetusmenetelmiä, uusia ottelumuotoja ja keskiluokkaisuutta. Esimerkiksi jogo de cinturan akrobaattiset ainekset toivat lajiin lisää näyttävyyttä. Bimban capoeira regional, kuten sitä nykyään kutsutaan, sai aluksi nimityksen "bahialainen taistelulaji" (port. "luta regional baiana"). Myöhemmin nimi capoeira regional vakiintui käytäntöön. Bimban esittelemiin uutuuksiin kuului opetusmenetelmien osalta esimerkiksi valmiiksi suunniteltuja pariharjoituksia, musiikissa Bimba ansioksi luetaan esimerkiksi íuna-rytmin kehittäminen. Bimban suurin saavutus lienee silti ollut capoeiran tietynlainen keskiluokkaistaminen erilaisten seremonioiden, avoimien kurssien ja kamppailullisen käyttäytymiskoodiston kautta.


title: Capoeira

text: Rytmiä capoeiristoille soitetaan berimbaulla. Se on puun kuten biribapuun varresta valmistettu, noin seitsemän kämmenmittaa ja halkaisijaltaan pari kämmenmittaa paksu soitin. Päästä päähän on viritetty kieli. Ääntä vahvistava kaikukoppa on kuiva pullokurpitsa, jossa on ympyränmuotoinen aukko. Berimbauta on kolmea tyyppiä matalaäänisestä korkeaääniseen. Soitinta pidetään vasemmassa kädessä. Soittimella voidaan tuottaa kaksi eri ääntä puukepin ja kolikon avulla. Berimbaun rytmit voivat olla luonteeltaan erilaisia, esimerkiksi hitaita tai nopeita, tai harmonisia tai ei-harmonisia. Erilaisten rytmien kautta määrätään tanssin luonne.


title: Capoeira

text: Muita capoeiran soittimia ovat pandeiro-tamburiini ja atabaque-rumpu sekä agogô, kaksiosainen lehmänkello, ja reco-reco, raspi.


title: Capoeira

text: Berimbaun rytmejä säestetään laululla. Lauluja on kolmen tyyppisiä. "Corridosissa" solisti laulaa yhden säkeen ja kuoro vastaa samalla kertosäkeellä. "Quadrasissa" solisti improvisoi neljä säettä ja kuoro vastaa aina samalla kertosäkeellä. "Laidanha"-laulussa, joka lauletaan ennen pelin alkamista, solisti laulaa ensin yksin ensimmäisen osan ja sen jälkeen kuoron kanssa kuoron vastatessa hänelle toistamalla hänen sanansa. Capoeiran laulujen sanoituksissa on opetuksia, käyttäytymissääntöjä ja elämänfilosofiaa. Moni laulu viittaa johonkin candomblé-yksikköön.


title: Capoeira

text: Capoeriaa otellaan ringissä, jonka nimi on "roda" (lausutaan brasilianportugaliksi "hoda"). Roda muodostetaan niin, että bateria soittaa yhtenä osana rodan kehää, ja kaikki osallistujat muodostavat yhdessä ympyrän. Ottelu alkaa kahden pelaajan mentyä baterian eteen pyytämään lupaa aloittamiseen, ja sen jälkeen he siirtyvät keskellä ympyrää ottelemaan. Ottelut ovat iloisia tapahtumia, jotka usein ovat capoeiraa parhaimmillaan. Kun ottelun johtaja soittaa berimbauta, hän laulaa ja muut vastaavat lauluihin kuorona.


title: Capoeira

text: Vaikka capoeiralla on osin väkivaltainenkin historia, se on nykyään yhteisöllistä ja ystävien keskeistä.


title: Capoeira

text: Capoeiralla ei ole Suomessa kattojärjestöä (kuten ei muuallakaan maailmassa) tai kansallista capoeira-seuraa. Käytännössä capoeiraa harjoitetaan useissa eri seuroissa kaikissa suurissa kaupungeissa ja myös pienemmissä kaupungeissa (esimerkiksi Porvoossa). Jotkin seurat toimivat useammassa kaupungissa, mutta monet ovat yksittäisiä seuroja, jotka toimivat jonkin opettajan alaisuudessa. Molemmat tyylisuunnat ovat hyvin edustettuina.


title: Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista

text: ABCDEFHJKLMN


text: OP


text: RSTUVWZADEFHIKL MNOPRSTV


title: Untitled (Korn)

text: Untitled on Kornin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 31. heinäkuuta 2007. Normaalissa versiossa levystä on 13 kappaletta, mutta deluxe-versio sisältää yhden enemmän (mukana on bonusraita "Sing Sorrow"). Albumi julkaistiin ilman nimeä, koska yhtyeen vokalisti Jonathan Davis halusi, että yhtyeen fanit saavat kutsua albumia millä nimellä tahansa. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti hieman yli miljoona kopiota. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.


title: Untitled (Korn)

text: Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jolla ei ole mukana rumpali David Silveriaa.


title: Kekkosen III hallitus

text: Kekkosen III hallitus oli Suomen tasavallan 35. hallitus. Se oli Maalaisliiton, SDP:n ja RKP:n muodostama punamultahallitus. Hallitus toimi 659 hallituspäivää 20. syyskuuta 1951 - 9. heinäkuuta 1953.


title: Kekkosen III hallitus

text: Korean sota jyrkensi suurvaltapolitiikan kahtiajakoa ja pienten valtioiden puolueettomuudella katsottiin olevan uutta arvoa kiristyvässä ilmapiirissä. Pääministeri Urho Kekkonen luonnosteli suurta ulkopoliittista puhettaan pitkin syksyä 1951 ja sai sille joulun tienoilla presidentti J. K. Paasikiven hyväksynnän. Kekkonen joutui kuitenkin sappileikkaukseen ja puhe jäi pitämättä. Sen keskeiset kohdat julkaistiin hänen toipilasaikanaan tammikuussa 1952 Maalaisliiton pää-äänenkannattajassa Maakansassa ja puhetta alettiinkin kutsua pyjamantaskupuheeksi.


title: Kekkosen III hallitus

text: Hallituksen toimikaudella syyskuussa 1952 Suomi sai suoritetuiksi loppuun sotakorvauksensa Neuvostoliitolle. Tämän kunniaksi järjestettiin Helsingin messuhallissa juhlatilaisuus, jossa puhuivat pääministeri Urho Kekkonen ja kauppa- ja teollisuusministeri Penna Tervo.


title: Kekkosen III hallitus

text: Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Onni Peltonen ja toinen maatalousministeri Matti Lepistö erosivat hallituksesta marraskuussa 1952 sen jälkeen, kun eduskunnan oikeusasiamies Paavo Kastari oli katsonut heidän menetelleen lain vastaisesti heidän toimiessaan Fagerholmin hallituksen ministereinä vuonna 1949. Keväällä 1953 eduskunta asetti Peltosen ja Lepistön sekä heidän entiset ministeritoverinsa Aleksi Aaltosen ja Jussi Raatikaisen syytteeseen valtakunnanoikeudessa ns. salaputkijutun vuoksi.


title: Super Mario All-Stars

text: Super Mario All-Stars on Nintendon vuonna Super Nintendo Entertainment Systemille sekä vuonna Wiille julkaisema pelikokoelma, joka sisältää uudistetut versiot neljästä Nintendo Entertainment Systemille ilmestyneestä pelistä yhdessä kokoelmassa. Pelit ovat:


title: Super Mario All-Stars

text: "The Lost Levels" ilmestyi NES:ille ainoastaan Japanissa. Pelien grafiikka ja äänet on uusittu kokonaan ja niihin on lisätty tallennusmahdollisuus. Myös pienempiä muutoksia on tehty. Myöhemmin vuonna 1994 "All-Stars" pakettiin lisättiin myös "Super Mario World" -peli, mutta harvat omistavat tätä versiota paketista. Vuonna 2010 Wiille julkaistiin juhlajulkaisu "Super Mario All-Starsista", kun "Super Mario Bros." -pelin julkaisusta oli kulunut 25 vuotta. Tämä julkaisu on nimeltään "Super Mario All-Stars. 25th Anniversary Edition". Sisällöltään peli on juuri samanlainen, kuin alkuperäinen SNES-versio. Wii-versiota voi pelata Wii Remotella sivuttain, Classic Controllerilla tai GameCube -ohjaimella.


title: Intiantiikeri

text: Intiantiikeri eli bengalintiikeri ("Panthera tigris tigris") on tiikerin ("Panthera tigris") uhanalainen alalaji. Siitä tavataan myös valkoista värimuotoa, jota kutsutaan rewantiikeriksi.


title: Intiantiikeri

text:
Intiantiikeriuroksen pituus kuonon päästä hännän päähän on 2,7–3,1 metriä ja se painaa 180–260 kilogrammaa. Säkäkorkeutta intiantiikerillä on noin 120 senttimetriä.
Valkeat laikut korvien takana auttavat tiikereitä näkemään toisensa yön pimeydessä. Tiikeri on hyvin harteikas ja sen etujalat ovat suuret, joten se pystyy kaatamaan kookkaankin saaliseläimen.
Vahvat leuat ja pitkät raateluhampaat helpottavat tarttumista saaliiseen. Valtavilla tassuillaan tiikeri voi kellistää saaliseläimen yhdellä iskulla.


title: Intiantiikeri

text: Intiantiikereitä tavataan metsissä ja ruohoalueilla Bangladeshissa, Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa ja Nepalissa. Se on sekä Bangladeshin että Intian kansalliseläin. On arvioitu, että bengalintiikereitä olisi 2 000–4 600 yksilöä villinä luonnossa, joten se olisi tiikerin alalajeista yleisin. Suurimmaksi osaksi nämä tiikerit asuvat Intian ja Bangladeshin alueilla.


title: Intiantiikeri

text: Tiikerit metsästävät erilaisia saaliseläimiä, mutta erityisen taitavasti ne saalistavat sorkkaeläimiä, kuten hirvieläimiä, antilooppeja ja villisikoja. Sundarbanssissa villisika on yksi merkittävimmistä saaliseläimistä. Se syö mielellään myös erilaisia hirvieläimiä kuten aksishirviä ja sambarhirviä. Muilla alueilla tiikerit saalistavat valtavia, jopa tonnin painoisia nautaeläimiä, gaureja.


title: Indokiinantiikeri

text: Indokiinantiikeri ("Panthera tigris corbetti"), joka tunnetaan myös nimellä malaijantiikeri nimettiin omaksi alalajikseen vasta vuonna 1968. Alalaji on saanut tieteellisen nimensä brittiläisen metsästäjän ja luonnontieteilijän Jim Corbettin mukaan.


title: Indokiinantiikeri

text:
Indokiinantiikeri elää Kaakkois-Aasiassa pääosin Vietnamin, Kambodžan, Thaimaan ja Laosin alueella, lisäksi sitä on tavattu Myanmarissa, eteläisessä Kiinassa ja Malesian niemimaalla.
Indokiinantiikerille reviiri on muiden tiikerilajien tapaan tärkeä. Ne eivät yleensä taistele reviireistään. Indokiinantiikereille riittää, että ne merkkaavat oman reviirinsä raja-alueet virtsalla. Se riittää ilmaisemaan muille tiikereille, että reviiri on varattu. Urokset pitävät omat reviirinsä tiukasti erillään, mutta uroksen reviiri voi limittyä osittain päällekkäin useammankin naaraan reviirin kanssa.
Tätä alalajia on seurattu vähän, syynä se, että sen elinseudut sijaitsevat kaukaisilla, metsäisillä ja vuoristoisilla rajaseuduilla.


title: Indokiinantiikeri

text:
Se on melko pienikokoinen ja sillä on poikkeuksellisen leveät raidat.
Indokiinantiikerit ovat pienempiä ja tummempia verrattuna intiantiikereihin.
Urokset ovat naaraita suurempia. Niiden pituus on 2,57–2,84 metriä. Keskimäärin urospuoliset Indokiinantiikerit ovat noin 2,7 metriä kuononpäästä hännänpäähän ja painavat noin 150–195 kilogrammaa. Naaraspuoliset Indokiinantiikerit ovat noin 2,31–2,64 metriä pitkiä ja painavat noin 100–130 kilogrammaa.


title: Indokiinantiikeri

text: Indokiinantiikerit syövät hirvieläimiä, villisikoja, erilaisia kaloja sekä kilpikonnia.


title: Indokiinantiikeri

text:
Alalaji saalistaa pääosin yöllä, mutta välillä vuodenajasta riippuen myös päivällä.
Näkö ja kuulo ovat tärkeässä asemassa saalistuksessa, hajuaisti ei niinkään.


title: Kronstadtin kapina

text: Kronstadtin kapina oli Kronstadtin laivastotukikohdan sotilaiden epäonnistunut kapina bolševikkejä vastaan vuonna 1921. Sitä on pidetty viimeisenä merkittävänä kapinayrityksenä bolševikkejä vastaan neuvosto-Venäjällä.


title: Kronstadtin kapina

text: Vuonna 1921 joukko anarkistimatruuseja ja sotilaita nousi bolševikkivaltaa vastaan Kronstadtissa. He vaativat sananvapautta, vasemmistolaisten poliittisten vankien vapauttamista, monipuoluejärjestelmää ja oikeutta itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, toisin sanoen sitä autonomiaa, jota bolševikit olivat luvanneet 1917 päästäkseen valtaan.


title: Kronstadtin kapina

text: Kapinaa edelsi Pietarissa Baltian telakan ja Putilovin tehtaan lakkoilu. Käytännössä vaatimuksena oli luopua sotakommunismista ja palauttaa neuvostojen valta. Kronstadtin kapina alkoi kuitenkin vasta neljä kuukautta Pietarin lakkojen jälkeen, joten kapinan ajankohta ei ollut ennalta sovittu. Matruusien kritiikki kohdistui ennen kaikkea Pobaltiin eli Baltian laivaston poliittiseen johtoon. Kronstadtin matruuseista 5 000 erosi kommunistisen puolueen jäsenyydestä. He eivät myöskään hyväksyneet sota-asiain kansankomissaari Lev Trotskia.


title: Kronstadtin kapina

text: Mihail Kalinin tuli neuvottelemaan matruusien kanssa. Neuvotteluaikaa käytettiin noin 100 000 sotilaan armeijan kokoamiseen. Joukon kokoamiseen käytettiin myös pakkoa.


title: Kronstadtin kapina

text: 28. helmikuuta 1921 Petropavlovskin matruusit esittivät 15-kohtaisen vaatimuslistan:


title: Kronstadtin kapina

text: Ensimmäinen hyökkäys 8. maaliskuuta kuitenkin torjuttiin ja puna-armeija menetti 80 % joukoistaan. Siperialainen jalkaväkidivisioona, jonka vahvuus oli 12 000 kului matruusien vastaisessa taistelussa 200 miehen vahvuiseksi. 18. päivä lähetettiin toinen joukko Mihail Tuhatševskin johdolla, vahvistettuna muun muassa bolševikkipuolueen 10. puoluekokouksen osanottajilla, kukistamaan kapinoivat matruusit. Sotilaita oli tällä kertaa noin 50 000. Hyökkäys myös tapahtui yöllä ja joukot olivat paremmin varusteltuja. Tällä kertaa kapina kukistettiin armottomasti.


title: Kronstadtin kapina

text: Kronstadtista pakeni noin 6 400 kapinallista jään yli Suomeen. Suomessa pakolaiset siirrettiin välittömästi Inon, Raivolan, Terijoen ja Koiviston keskitysleireille punavankien kanssa. Suurin osa lähti takaisin armahduksen turvin tai maailmalle, mutta noin 1600 jäi Suomeen pysyvästi.


title: Sumatrantiikeri

text:
Sumatrantiikeri ("Panthera tigris sumatrae") on pienikokoinen ja tiheäjuovainen tiikeri, jota tavataan ainoastaan Sumatran saarella Indonesiassa. Se on viimeinen suurilla saarilla asuvista tiikerin alalajeista. Sumatrantiikeri on äärimmäisen uhanalainen ja niitä arvioidaan olevan jäljellä vain noin 200–400 yksilöä luonnossa ja noin 200 yksilöä eläintarhoissa. Lajin pelätään kuolevan sukupuuttoon vielä tällä vuosisadalla. Siksi Indonesian pitäisikin ryhtyä suojelutoimiin.
Se on hyvä uimari ja viihtyy vedessä.
Joskus on esitetty väitteitä, että sumatrantiikeri ei olisi tiikerin alalaji vaan aivan oma lajinsa.


title: Sumatrantiikeri

text:
Sumatrantiikerillä on tumman okranpunainen turkki ja pitkät kaulakarvat. Se on tiikereistä tummin väritykseltään.
Sumatrantiikerin karva on lyhyempi kuin muilla tiikerin alalajeilla.
Sumatrantiikeri on pienin tiikerien alalajeista.
Urospuolinen Sumatrantiikeri painaa noin 120 kilogrammaa ja on keskimäärin 2,4 metriä pitkä. Naaraspuolinen painaa noin 90 kilogrammaa ja on noin 2,2 metriä pitkä.


title: Sumatrantiikeri

text:
Sumatrantiikerit syövät muun muassa villisikoja, hirvieläimiä (kuten muntjakkeja ), kaloja, krokotiileja, kanoja ja hanhia.
Saalistamisessa sumatrantiikerin tummuudesta on hyötyä, sillä se saalistaa iltahämärässä.
Niiden näkökyky on pimeässä jopa kuusi kertaa parempi kuin ihmisen.


title: Pederastia

text: Pederastia (kr. παιδεραστία < παῖς 'lapsi' + ἐραστής 'rakastaja') tarkoittaa ensisijaisesti antiikin Kreikan kulttuurissa esiintynyttä aikuisen miehen ja nuorukaisen välistä seksuaalissävytteistä suhdetta. Perinteinen aikuistumisriitti oli teini-ikään tulleen nuoren antaminen isän valitseman miehen kasvatettavaksi. Kasvatukseen sisältyi urheilua ja opintoja. Lisäksi pojan ja kasvattajan suhteeseen sisältyi eroottista homoseksuaalisuutta, jolla poikaa opetettiin ymmärtämään rakkauden ja huomioon ottamisen merkitys, ja näin hänestä oletettiin kehittyvän vastuuntuntoinen aikuinen. Poika tavallaan asetettiin naisen asemaan, jotta hän oppisi kohtelemaan naisia oikein. Myöhemmin pederastialla tarkoitettiin yleensä vain homoseksuaalisuutta, mutta se oli laajalle levinnyt väärinkäsitys.


title: Pederastia

text: Aikuisella iällä nuorukaisen odotettiin menevän naimisiin perheen hyväksymän tai valitseman naisen kanssa, eikä aikuisten miesten välistä homoseksuaalisuutta välttämättä katsottu hyvällä. Kreikkalaisen kasvatuksen ääripäitä olivat ateenalaisten sivistyneenä ja hienostuneena pitämät tavat ja spartalaisten äärimmäiseen itsekuriin perustuva poikien kasvatus sotureiksi. Spartalaisten pederastiasta ei ole arkeologisia todisteita; sen sijaan Ateenasta ja muista kreikan kaupunkivaltioista niitä on löytynyt runsaasti.


title: Pertti Paasio

text: Pertti Kullervo Paasio (s. 2. huhtikuuta 1939 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Paasio on toiminut kansanedustajana ja Harri Holkerin hallituksen ministerinä. Paasio oli SDP:n puheenjohtajana vuosina 1987–1991.


title: Pertti Paasio

text: Paasio on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1968. Hänelle myönnettiin ministerin arvonimi vuonna 2004. Myös Paasion isä Rafael Paasio oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtaja. Pertti Paasion tytär Heli Paasio oli kansanedustaja vuosina 1999–2015.


title: Pertti Paasio

text: Pertti Paasio nousi ensimmäiseltä varasijalta eduskuntaan edustaja Esko Niskasen tilalle 5. heinäkuuta 1975, mutta ei pystynyt säilyttämään paikkaansa vuoden 1979 eduskuntavaaleissa. Hän kuitenkin nousi jälleen 1. heinäkuuta 1982 edustaja Jacob Södermanin tilalle eduskuntaan, jossa hän säilytti paikkansa kunnes tuli valituksi Euroopan parlamentin jäseneksi 1996.


title: Pertti Paasio

text: Paasio oli ulkoasiainministeri Holkerin hallituksessa 1989–1991. Hän toimi myös Turun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 2003–2006 sekä valtuuston jäsenenä vuosina 1965–1990 ja 2001–2008. Hän oli Ulkosuomalaisparlamentin puhemies ja Suomi-Seuran puheenjohtaja 1998–2010.


title: Novarupta

text: Novarupta on 841 metrin korkuinen tulivuori Alaskassa, noin 450 kilometrin päässä Anchoragesta lounaaseen. Novaruptan alue on rauhoitettu osana Katmain kansallispuistoa.


title: Novarupta

text: Novarupta purkautui rajusti vuonna 1912.


title: Drive-in

text: Drive-in on englanninkielinen ilmaus, jota käytetään palveluista joita voi käyttää poistumatta omasta autostaan. Erityisen suosittuja olivat 1960-luvulle asti drive-in-elokuvateatterit ja edelleen hampurilaisravintolat ym. pikaruokapaikat. Autojen pikapesu on eräänlainen drive-in-palvelu.


title: Drive-in

text: Drive-in elokuvateatteri sai patentin Yhdysvalloissa laman keskellä vuonna 1933.


title: Drive-in

text: Drive-in on suosittu Yhdysvalloissa, koska oma auto antaa yksityisyyttä (mm. elokuvat). Suomessa drive-in-pikaruokapaikat yleistyivät 1990-luvulla, tosin Suomen ensimmäinen drive-in nakkikioski avattiin jo vuonna 1968 Porissa.


title: Drive-in

text: Suomessa toimi 1960–80-luvuilla useita autopankkeja. Niissä pankkikonttorin palveluita sai autosta käsin.


title: Uisko

text: Uisko on vanha purjeellisen ja soudettavan veneen nimitys. Se on kevytrakenteinen ja tehty useasta laitalaudasta. Sitä voitiin vetää kannasten yli.


title: Uisko

text: Uiskon varhaisin kirjallinen maininta löytyy Ruotsin vanhimmasta kirjallisesta teoksesta, 1300-luvun alussa kirjoitetusta Eerikinkronikasta, johon se on lainattu suomen kielestä. Kronikassa Uiskot mainitaan Karjalaisten veneinä. Myös 1500-luvun alusta löytyy kirjallinen maininta wisko-tyypin veneistä. Sana on lainautunut myös venäjään jostakin itämerensuomalaisesta kielestä.


title: Uisko

text: Sana "uisko" on eräs muoto sanasta "lisko", joka on tarkoittanut mm. käärmettä ja matelijaa. Viroksi "uss" tarkoittaa käärmettä. Laiva on ehkä samaistettu käärmeeseen ja siksi nimetty sen mukaan. Tallennetussa kansanrunoudessa sana "uisko" esiintyy kirjain kirjaimelta tässä asussa vain harvoin, ja silloinkin se tarkoittaa käärmettä. Myös viikingit kutsuivat laivojaan käärmettä tarkoittavalla sanalla.


title: Pitkävene

text: Pitkäveneellä tarkoitetaan yleensä viikinkien pitkiä purjeellisia soutuveneitä, joita kutsutaan myös viikinkilaivoiksi. Vastaavia veneitä oli kuitenkin myös muilla merenkävijäryhmillä, esimerkiksi varhaiset kreikkalaiset pentekonter-tyyppiset alukset. Suomessa tämäntapaista venettä saatettiin kutsua uiskoksi ja runollisessa mielessä "satalaudaksi" tai "satahangaksi".


title: Pitkävene

text: Kapeitten ja pitkien veneiden runkonopeus on suuri. Toisaalta pitkien puisten veneiden rakenne ei ollut kovin jäykkä, ja ne taipuilivat aallokossa. Viikinkien pitkäveneet oli tarkoitettu lähinnä sotimiseen. Viikingeillä oli myös enemmän kaupankäyntiin ja kuljetukseen tehtyjä aluksia, knarreja, jotka olivat lyhyempiä ja korkeampia sekä varustettu jonkinlaisella ruumalla.


title: Pitkävene

text: Arkeologisten löytöjen perusteella voidaan hahmottaa viikinkien pitkäveneen kehitystä. Hjortspring-vene, joka on ajoitettu noin vuodelle 350 ennen ajanlaskun alkua, on yksinkertainen sotakanootti. Lähes seitsemän sataa vuotta nuorempi Nydamin vene on jo kehittyneempi mutta vielä ilman purjetta. 600-luvun aluksia on löytynyt Englannin Sutton Hoosta ja Norjan Kvalsundista. Kvalsundin veneessä oli jo kehittynyt köli, ja sen mittasuhteet vastaavat viikinkilaivoja.


title: Pitkävene

text: Kalevalaisessa runoudessa kerrotaan usein veneistä, jotka voidaan tulkita pitkäveneiksi. Seuraava kuvaus on Kalevalasta:


title: Pitkävene

text: Vainajia on usein poltettu tai haudattu pitkäveneissä. Tätä kutsutaan venehautaukseksi. Kuuluisia viikinkien venehautoja ovat Tunen venehauta, Osebergin laiva ja Gokstadin laiva.


title: György Ligeti

text: György Sándor Ligeti [djördj ša:ndor ligäti] (28. toukokuuta 1923 Dicsőszentmárton (nyk. Târnăveni, Transilvania) – 12. kesäkuuta 2006 Wien) oli unkarilaissyntyinen Itävallassa asunut säveltäjä, jota laajalti pidetään yhtenä 1900-luvun suurista soitinmusiikkisäveltäjistä. Useat hänen sävellyksistään ovat klassisen musiikin piireissä hyvin tunnettuja, mutta suuri yleisö tuntenee hänet parhaiten teoksista, joita Stanley Kubrick käytti elokuvissaan "" ja "Eyes Wide Shut".


title: György Ligeti

text: Ligeti syntyi Dicsőszentmártonissa (nykyään Târnăveni) ja sai varhaisen musiikkikasvatuksensa Kolozsvárin (nykyään Cluj-Napoca) konservatoriossa nykyisen Romanian Transilvaniassa. Hänen koulutuksensa keskeytyi vuonna 1943, kun Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue pakotti hänet juutalaisuutensa vuoksi tekemään työtä. Samoihin aikoihin hänen vanhempansa, veljensä ja muut sukulaisensa vietiin Auschwitzin keskitysleirille; hänen äitinsä oli ainoa, joka selviytyi.


title: György Ligeti

text: Sodan jälkeen Ligeti jatkoi opintojaan Budapestissa ja valmistui vuonna 1949. Hänen opettajiaan olivat Pál Kadosa, Ferenc Farkas, Zoltán Kodály ja Sándor Veress. Hän siirtyi tekemään etnomusikologista tutkimusta romanialaisesta kansanmusiikista, mutta vuoden kuluttua palasi vanhaan opinahjoonsa Budapestiin opettamaan harmoniaa, kontrapunktia ja musiikkianalyysia. Silloinen kommunistihallinto oli kuitenkin katkaissut yhteydet Unkarin ja lännen väliltä, ja Ligetin täytyi kuunnella salaa radiolähetyksiä pysyäkseen musiikin tyylivirtausten mukana. Joulukuussa 1956, kaksi kuukautta sen jälkeen, kun neuvostoarmeija oli pysäyttänyt Unkarin kansannousun, hän pakeni Wieniin ja myöhemmin otti Itävallan kansalaisuuden.


title: György Ligeti

text: Itävallassa Ligeti pystyi tapaamaan useita avantgarden avainhahmoja, jotka olivat olleet Unkarissa hänen saavuttamattomissaan. Näihin kuuluivat säveltäjät Karlheinz Stockhausen ja Gottfried Michael Koenig, joista molemmat työskentelivät uraauurtavan elektronisen musiikin parissa. Ligeti työskenteli samassa kölniläisessä studiossa kuin hekin, ja vaikka häntä inspiroivatkin äänet, joita hän siellä pystyi luomaan, hän päätyi tekemään vain vähän elektronista musiikkia ja keskittyi sen sijaan soitinsävellyksiinsä, jotka usein kuitenkin sisältävät elektronista musiikkia muistuttavia tekstuureja.


title: György Ligeti

text: Tästä ajasta lähtien Ligetin tuotantoa alettiin tuntea paremmin, ja hänen tunnetuimman tuotantonsa voitaisiin sanoa sijoittuvan "Apparitionsin" (1958–1959) ja "Lontanon" (1967) väliselle ajalle, vaikka hänen myöhempi oopperansa "Le Grand Macabre" (1978) on myös varsin tunnettu. Nyttemmin myös hänen kolme etydikirjaansa pianolle ovat tulleet tunnetuiksi muun muassa Pierre-Laurent Aimardin ja Federik Ullénin tekemien levytysten myötä.


title: György Ligeti

text: Ligeti opetti Hampurissa vuodet 1973–1989. 1980-luvusta lähtien hän kärsi terveysongelmista, jotka hidastivat hänen sävellystuotantoaan, vaikka hän jatkoikin kirjoittamista.


title: György Ligeti

text: Ligeti on sanonut pitävänsä Benoît Mandelbrotin fraktaaligeometriasta ja Lewis Carrollin ja Douglas R. Hofstadterin kirjoituksista. Hän suunnitteli yli kymmenen vuoden ajan oopperaa "Alice", joka olisi perustunut romaaneihin "Liisan seikkailut ihmemaassa" ja "Liisan seikkailut peilimaailmassa".


title: György Ligeti

text: Ligetin varhaistuotanto on jatkoa hänen maanmiehensä Béla Bartókin musiikilliselle kielelle. Esimerkiksi pianosarjaa "Musica ricercata" (1951–1953) verrataan usein Bartókin pianoteossarjaan "Mikrokosmos". "Musica ricercata" koostuu kaiken kaikkiaan yhdestätoista kappaleesta. Ensimmäisessä käytetään ainoastaan a-säveltä eri oktaaveissa. Vasta kappaleen lopussa ilmestyy toinen sävel, joka on d. Seuraavassa kappaleessa lisätään joukkoon kolmas, sitä seuraavassa neljäs ja niin edelleen, niin että yhdennessätoista kappaleessa esiintyvät kaikki kromaattisen sävelasteikon kaksitoista säveltä.


title: György Ligeti

text: Jo tässä uransa varhaisessa vaiheessa Ligetiin vaikutti Unkarin silloinen kommunistihallinto. Valtiovalta kielsi "Musica ricercatan" kymmenennen osan väittäen sitä "dekadentiksi". Vaikuttaa siltä, että tämä nimitys johtui sen vapaamielisestä pienien sekunti-intervallien käytöstä. Ottaen huomioon paljon radikaalimman suunnan, johon Ligeti oli musiikkiaan pian vievä, on tuskin yllättävää, että hän koki tarpeelliseksi jättää Unkarin.


title: György Ligeti

text: Kölniin saavuttuaan hän alkoi kirjoittaa elektronista musiikkia Karlheinz Stockhausenin kanssa. Tällä saralla hän kuitenkin sävelsi vain kolme kappaletta, mm. "Glissandi" (1957) ja "Artikulation" (1958), ennen kuin palasi soitinmusiikin pariin. Hänen myöhempi musiikkinsa näyttää saaneen vaikutteita hänen elektronisista kokeiluistaan, ja monet hänen luomistaan äänestä muistuttivat elektronisia tekstuureja. "Apparitions" (1958–1959) oli ensimmäinen sävellys joka toi hänelle kuuluisuutta, mutta hänen seuraava sävellyksensä "Atmosphères" on näistä kahdesta nykyään tunnetumpi. Stanley Kubrick käytti sitä (samoin kuin osia "Lux Aeternasta" ja "Aventuresista") "" musiikkina, ja ilman Ligetin lupaa. Elokuvan tuottanut MGM maksoi tästä myöhemmin säveltäjälle pienen korvauksen.


title: György Ligeti

text: "Atmosphères" (1961) on sävelletty sinfoniaorkesterille. Sitä pidetään avainkappaleena Ligetin tuotannossa, sillä se tuo esiin useita niistä käsitteistä, joita hän tutkisi läpi 1960-luvun. Se hylkää näennäisesti kokonaan melodian, harmonian ja rytmin keskittyen sen sijaan täysin tuotetun äänen tekstuuriin ja sen äänenväriin; tästä tekniikkaa kutsutaan kenttätekniikaksi. Kappale alkaa yhdellä suurimmista koskaan kirjoitetuista klustereista – jokainen kromaattisen sävelasteikon sävel viiden oktaavin alalta soitetaan yhtä aikaa. Kappale tuntuu kasvavan ulos tästä alun massiivisesta, mutta hyvin hiljaisesta soinnusta tekstuurien jatkuvasti muuttuessa.


title: György Ligeti

text: Ligeti loi termin "mikropolyfonia" "Atmosphèresissa", "Apparitionsissa" ja muissa tämän kauden teoksissaan käyttämälleen sävellystekniikalle. Hän selitti mikropolyfoniaa seuraavasti: "Eri soitinosuuksien monimutkainen polyfonia ilmentyy harmonis-musiikillisena virtauksena, jossa harmoniat eivät muutu äkillisesti, vaan sulautuvat toisiinsa; yksi selkeästi erotettavissa oleva intervalliyhdistelmä sumenee asteittain, ja tästä sumusta voidaan erottaa muodostumassa oleva uusi intervalliyhdistelmä."


title: György Ligeti

text: 1970-luvulta alkaen Ligeti palasi jossain määrin melodisempaan tyyliin, ja alkoi myös keskittyä rytmiin. Kappaleet "Continuum" (1970), "Clocks and Clouds" (1972–1973) ynnä muut hän kirjoitti, ennen kuin kuuli Steve Reichin ja Terry Rileyn musiikkia vuonna 1972, mutta toinen hänen "Kolmesta kappaleestaan kahdelle pianolle", "Selbstportrait mit Reich und Riley (und Chopin ist auch dabei)", tuo ilmi tämän vaikutteen. Hän myös kiinnostui afrikkalaisen musiikin – varsinkin pygmien musiikin – rytmiikasta. 1970-luvun puolessavälissä hän kirjoitti ensimmäisen oopperansa "Le Grand Macabre", absurdistisen teatteriteoksen. Hänen 1980- ja 1990-luvun musiikkinsa on hyödyntänyt monimutkaisia mekaanisia rytmejä mutta hänen kromaattinen sävelkielensä on muuttunut ilmavammaksi (hän suosii päällekkäisiä molli- ja duurisointuja ja polymodaalisia rakenteita). Erityisen merkittäviä ovat "Études pour le piano" (Kirja I, 1985; Kirja II, 1993; Kirja III kesken), joissa on vaikutteita gamelan-musiikista, afrikkalaisista polyrytmeistä, Bartókilta, Conlon Nancarrow'lta ja Bill Evansilta. Muita huomattavia tämäntyyppisiä sävellyksiä ovat käyrätorvitrio (1982), pianokonsertto (1985–1988), viulukonsertto (1992) ja a cappella -teos "Nonsense Madrigals" (1993).


title: György Ligeti

text: Ligetin viimeiseksi teokseksi jäi "Hampurin-konsertto" ("Hamburgisches Konzert") käyrätorvelle ja kamariorkesterille (1998–1999, 2003).


title: Rajaton

text: Rajaton on kuusijäseninen a cappella -lauluyhtye, joka on perustettu vuonna 1997 Helsingissä.


title: Rajaton

text: Yhtyeeseen kuuluvat Essi Wuorela (sopraano), Aili Ikonen (mezzosopraano), Soila Sariola (altto), Hannu Lepola (tenori), Ahti Paunu (baritoni) ja Jussi Chydenius (basso).


title: Rajaton

text: Yhtye ei ole keskittynyt tiettyyn musiikkityyliin, vaan esitykset ja levytykset vaihtelevat popista ja jazzista hengellisiin lauluihin. Yhtye konsertoi ympäri maailmaa niin festivaaleilla kuin kirkoissakin. Rajaton on esiintynyt myös yhdessä orkestereiden, muun muassa UMO Jazz Orchestran ja Sinfonia Lahden, kanssa.


title: Rajaton

text: Keväällä 2005 "Kevät"-albumi pysyi 11 viikkoa Suomen virallisella listalla ollen parhaimmillaan sijalla 3. "Kevät"-albumin myynti saavutti kultalevyn rajan (15 000 kpl) kuukauden kuluessa levyn julkaisusta. Vuoden 2005 marraskuun loppuun mennessä Rajattoman levyjä oli myyty yli 100 000 kappaletta. Rajattoman myydyin albumi on "Joulu", joka ylitti tuplaplatinaan oikeuttavan 60 000 levyn rajan marraskuussa 2007.Yhtyettä olivat perustamassa Wuorelan, Moskarin, Paunun ja Chydeniuksen lisäksi Sanna Akkanen ja Antti Lehtimaja, jotka jäivät toiminnasta pois seuraavana vuonna. Vuosina 2001–2002 ja 2010 Nina Tapio on tuurannut Wuorelaa tämän sairauslomien takia. Vuosina 2013–2014 opintovapaalla ja äitiyslomalla ollutta Soila Sariolaa tuurasivat Tuuli Ikonen ja Saima Hyökki. Syksyllä 2014 Hannu Lepolan sapattivapaan aikana häntä tuurasi Jukka Nylund.


title: Tikki

text: Tikki voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Tikkipeli

text: Tikkipeli on korttipelityyppi, jossa pelaajat kilpailevat tikkien saamisesta. Kullakin pelikierroksella jokainen pelaaja lyö vuorollaan pöytään yhden kortin, yleensä avoimesti ja myötäpäivään edeten. Korkeimman sopivaa maata olevan kortin lyönyt voittaa kierroksen. Tikeissä on usein niin sanottuja valttikortteja, jotka kuuluvat muita arvokkaampaan maahan. Tikkipeleissä on erilaisia pakkoja, ja yleisimmin peleissä pitää lyödä samaa maata ilman valttipakkoa, jos pelaajalla ei ole lyödä sopivaa maata. Pelistä riippuu, millaiseen tikkimäärään pyritään: pelaajat pyrkivät saamaan esimerkiksi mahdollisimman monta tikkiä, mahdollisimman vähän tikkejä tai täsmälleen ennalta lupaamansa määrän tikkejä.


title: Tikkipeli

text: Tikkipelejä on monia erilaisia, ja ne jaetaan perustikki- ja pistetikkipeleihin. Ne jaetaan edelleen moniin alaryhmiin, ja lisäksi on monia pelejä, joissa on tikkimäisiä piirteitä. Perustikeissä ei korteilla ole erityisarvoa, vaan niiden tavoitteena on yleensä voittaa jokin tietty määrä tai mahdollisimman monta tikkiä. Pistetikkipeleissä pelin voittaja määräytyy kerättyjen tikkien mukaan. Molemmissa ryhmissä on myös misääripelejä, joissa tavoitteena on olla voittamatta tikkejä.


title: Tikkipeli

text: Tikkipeleissä pelaajat kilpailevat tikkien voittamisesta. Tikillä tarkoitetaan yhtä kierrosta, jonka aikana yleensä kaikki pelaajat pelaavat yhden kortin pöytään. Joissain peleissä voidaan pelata useampiakin kortteja kierroksella. Tikin voittaja saa yleensä kortit itselleen ja mahdollisuuden aloittaa seuraava kierros. Koko pelin voittaa usein se, joka kerää eniten tikkejä tai voittaa arvokkaimmat kortit itselleen.


title: Tikkipeli

text: Tikkipeleissä käytetään valttikortteja. Valtit kuuluvat tiettyyn maahan, joka on muita arvokkaampi. Tikin voittaa suurin valtti, jos pelissä on mukana valtteja. Tarot-korteissa on erilliset valtit, mutta useissa peleissä valttina oleva maa vaihtelee jakojen välillä.


title: Tikkipeli

text: Tikkipeleissä on sääntöjä, jotka määräävät, mitä kortteja saa pelata. Näitä sääntöjä kutsutaan pakoiksi. Jos pelissä on maapakko eli maantuntopakko, tikkiin on lyötävä sitä maata oleva kortti, jolla tikki on aloitettu. Jos pelaajalla ei ole tarvittavaa maata, hän saa pelata mitä korttia tahansa. Joissain peleissä on valttipakko, jolloin valttia on pakko pelata, jos pelaajalla ei ole kädessään kysyttyä maata. Sakaamiseksi kutsutaan turhan, väärää maata olevan kortin pelaamista. Sakaamisessa pelaaja voi pyrkiä esimerkiksi poistamaan kädestään pieniä kortteja.


title: Tikkipeli

text: Jos pelissä on ylimenopakko, pelaajan on aina pelattava tikkiin kortti, joka voittaa siihen asti pelatut kortit. Ylimenopakko voi koskea myös vain valtin pelaamista.


title: Tikkipeli

text: Pakoista on eri peleissä erilaisia yhdistelmiä eikä kaikkia pakkoja ole joka peleissä. Löyhimmällään ei ole mitään pakkoja, mutta silloin pelit ovat usein melko kaoottisia. Yleisin sääntö länsimaisissa tikkipeleissä on maantuntopakko ilman valttipakkoa. Siitä käytetään nimeä visti- tai bridgesääntö suosituimpien sitä käyttävien pelien mukaan. Maantunnustuspakosta voi olla myös sellainen variaatio, jossa valttiakin voi pelata, vaikka pystyisikin pelaamaan maata. Sääntö on vanhanaikainen ja melko harvinainen. Valttipakko on harvinainen tarot-pelien ulkopuolella, mutta taroteissa se on perussääntö. Ylimenopakko on myös harvinainen sääntö.


title: Tikkipeli

text: Tikkipelit on suurin niin sanottujen pelaamispelien ryhmä. Se voidaan jakaa edelleen kolmeen luokkaan perustikki- ja pistetikkipeleihin. Lisäksi tikkipeleihin voidaan lukea joitakin pelejä, joiden pelimekanismi eroaa hieman muista tikkipeleistä.


title: Tikkipeli

text: Perustikkipeleissä tikin arvo ei riipu sen sisältämistä korteista, ja niiden päämääränä on yleensä voittaa jokin tietty määrä tai mahdollisimman monta tikkiä. Joskus tavoitteena voi olla myös voittaa esimerkiksi viimeinen tikki tai hävitä tikit. Perustikkipelit voidaan jakaa edelleen kymmeneen alakategoriaan. Tunnetuimpia perustikkipelejä ovat 1700-luvulla suosittu visti ja siitä kehittynyt bridge.


title: Tikkipeli

text: Pistetikkipeleissä korteilla on arvo ja pelin voittaja määräytyy kerättyjen pisteiden mukaan. Pistetikeissä on sekä pelejä, joissa on määrä kerätä pisteitä mutta myös niin sanottuja misääripelejä, joissa on tarkoitus välttää pisteitä. Peleissä, joissa kerätään pisteitä, voittaja määräytyy sen mukaan, kuka ylittää ensimmäisenä tietyn pisterajan tai saa eniten pisteitä. Harvinaisemmassa tapauksessa pisteitä on tarkoitus saada mahdollisimman lähelle ennustettua maksimipistemäärää. Monissa tikkipeleissä on lisäksi muitakin mahdollisuuksia saada lisäpisteitä, kuten kädessä olevien korttien yhdistelmästä.


title: Tikkipeli

text: Perustikki- ja pistetikkipelien lisäksi on useita pelejä, joiden pelimekaniikka muistuttaa tikkipelejä. Niissä pelaajat pelaavat vuorollaan tikin, mutta kierroksen ei tarvitse mennä koko pöydän ympäri tai se voi mennä useamman kerran sen ympäri. Pelaajat voivat myös hankkia lisää kortteja pelin aikana. Näiden syiden takia näissä tikkiä muistuttavissa peleissä kädet voivat olla pelaajilla eri suuruiset.


title: Tikkipeli

text: Bridgessä on maantunnustuspakko, mutta ei valttipakkoa eikä ylimenopakkoa. Korttien arvojärjestys maan sisällä korkeimmasta alimpaan on normaali: A,K,Q,J,10,9,8,7,6,5,4,3,2. Pelin valtti määräytyy tarjouskierroksen perusteella, myös valtiton peli (sangi) on mahdollinen. Edellisen tikin voittaja aloittaa seuraavan.


title: Siperiantiikeri

text: Siperiantiikeri eli amurintiikeri ("Panthera tigris altaica") on suurin kaikista luonnonvaraisista tiikereistä ja kissaeläimistä. Urokset painavat tavallisesti 180–306 kilogrammaa ja pituutta niille kertyy kuononpäästä hännänpäähän 2,70–3,30 metriä. Naaraat ovat yleensä pienempiä, sillä paino jää 100–167 kilogrammaan ja pituuskin 2,40–2,75 metriin. Suurin tavattu yksilö on painanut 464 kilogrammaa ja pisin on ollut 3,96 metriä pitkä. Suurimpien urosten pituus kuononpäästä hännänjuureen voi olla 2,2 metriä. Korkeudessa siperiantiikeri häviää leijonille, siperiantiikeri on kuitenkin pidempi ja painavampi.


title: Siperiantiikeri

text: Siperiantiikeri elää Amurjoen lähistöllä itäisessä Siperiassa. Sillä on muita tiikereitä pidempi turkki. Se on erittäin uhanalainen ja vuonna 1940 arvioitiin, että niitä oli jäljellä enää vain noin 40 yksilöä, jotka vaelsivat laajoilla alueilla. Viimeisten arvioiden mukaan tiikereitä elää vapaana 480–520 yksilöä ja kanta on vahvistumassa hiljalleen. Siperiantiikerin reviiri voi olla tuhannen neliökilometrin laajuinen, ja niiden on usein vaikea löytää toisiaan paritteluaikana. Lajin yksilöitä elää vankeudessa paljon enemmän kuin luonnossa.


title: Siperiantiikeri

text: Amur Leopard and Tiger Alliance eli ALTA on Amurin kissapetojen suojeluun osallistuvien yhteisöjen kattojärjestö, johon myös Korkeasaari kuuluu. ALTA:n suojelupartiot valvovat kissapetojen elinalueita metsästäjien ja metsäpalojen varalta. Alueen kylissä ja kouluissa tehdään ympäristökasvatusta ja karjanomistajille korvataan kissapetojen aiheuttamat karjanmenetykset.


title: Siperiantiikeri

text: Siperiantiikerin kiima-aika ajoittuu talveen. Silloin uros haeskelee kumppania elinpiiriltään. Ellei kukaan huomaa sen pistävää hajua, se alkaa karjua tullakseen havaituksi. Uros ja naaras saattavat paritella jopa sata kertaa muutaman päivän aikana ja eroavat sitten.


title: Siperiantiikeri

text: Naaras kantaa pentuja runsaat kolme kuukautta, ja poikii 2–5 poikasta suojaiseen piiloon. Poikasten varttuminen aikuisiksi on kaikkea muuta kuin varmaa ja taistelu olemassaolosta on epätoivoista. Poikaset nahistelevat emonsa nisistä ja lihovat maidolla. Jos emo joutuu siirtämään pentunsa uuteen paikkaan, se aloittaa vahvimmasta, sillä aina se ei ehdi kantaa kaikkia poikasiaan turvaan. Pentujen suurin uhka on vieras uros. Vallatessaan kilpailijan elinpiirin se tappaa kaikki löytämänsä pennut, jotta voisi paritella emon kanssa.


title: Siperiantiikeri

text: Siperiantiikeri syö mieluiten kookkaita nisäkkäitä, kuten villisikoja, myskihirviä, metsäkauriita ja japaninhirviä. Siperiantiikerin saaliista 5–8 prosenttia on kauluskarhuja ja ruskeakarhuja. Lukumäärä voi nousta kavioeläinkannan vähentyessä. Tiikeri hiipii vaivihkaa saaliinsa perässä ja ryntää tai loikkaa sitten uhrinsa kimppuun. Purema niskaan murskaa tavallisesti selkärangan ja selkäytimen, mutta tiikeri voi myös tukahduttaa kamppailevan uhrin kurkusta puremalla. Tiikeri pitää saaliinsa kiinni upottamalla kyntensä sen kylkiin tai selkään. Vaikeammissa kamppailuissa siperiantiikeri voi käyttää voimakkaita takaraajojaan saaliin tappamiseen. Siperiantiikerin kynnet voivat kasvaa jopa 10 senttimetrin pituisiksi.


title: Siperiantiikeri

text: Tappamansa eläimen tiikeri raahaa suojaan saadakseen aterioida rauhassa. Se saattaa syödä jopa 40 kiloa lihaa kerralla. Tiikeri peittää saaliinsa maahan, pysyttelee noin sadan metrin säteellä paikasta ja voi käydä aterioimassa jopa viikon ajan haaskallaan.


title: Kiinantiikeri

text: Kiinantiikeri eli amoyntiikeri ("Panthera tigris amoyensis") on tiikerin alalaji ja ruumiinrakenteeltaan kaikkein lähimpänä alkutiikeriä.


title: Kiinantiikeri

text: Kiinantiikerillä on tummahko, pitkä turkki ja tiheät, leveät juovat. Häntä on varsin tylppä.


title: Kiinantiikeri

text: Kiinantiikeri on äärimmäisen uhanalainen ja tulee mitä ilmeisimmin kuolemaan pian sukupuuttoon. Jäljellä on enää vain noin 20 yksilöä, vaikkakin tarkkaa laskentaa on vaikea tehdä lajin piilottelevan luonteen takia. Vankeudessa elää kuutisenkymmentä yksilöä.


title: Tigris

text: Tigris on itäisempi kahdesta suuresta joesta, Tigris ja Eufrat, joista Kaksoisvirtainmaa eli Mesopotamia on saanut nimensä. Tigris on noin 1 900 kilometriä pitkä. Irakin pääkaupunki Bagdad sijaitsee Tigriksen länsirannalla. Historiallisesti tärkeät Niniven, Ktesifonin ja Seleukeian kaupungit ovat myös sijainneet sen varrella. Myös Saddam Husseinin kotikaupunki Tikrit sijaitsee joen varrella ja on saanut nimensä sen mukaan.


title: Tigris

text: Tigrisin lähteet ovat Taurusvuoristossa Turkissa Elazığin kaupungin lounaispuolella. Sillä on monia pieniä sivujokia, joiden yhteinen valuma-alue kattaa suuren osan Turkin itäosaa. Se muodostaa osan Turkin ja Syyrian välisestä rajasta, ja Khābūrjoki yhtyy siihen lähellä Irakin rajaa. Mosulin lähellä jokilaaksosta on tehty tekojärvi. Joki saapuu alluviaalitasangolle lähellä Samarraa. Bagdadin lähistöllä joen molemmin puolin on rakennettu tulvavallit.


title: Tigris

text: Joen uoma tasangolla on muuttunut monia kertoja, sekä luonnollisesti että ihmisen toimien takia. Noin 200 km Bagdadista alavirtaan on laaja riisinviljely- ja suoalue, jota monet Tigrisin sivuhaarat kastelevat. Suoalueelta alkaa Shatt al-Arab -joki, johon myös Eufrat laskee. Shatt al-Arab on osa Iranin ja Irakin välistä rajaa, ja Irakin ainoa yhteys merelle.


title: Tigris

text: Ennen nykyaikaisten patojen rakentamista Tigrisin keskimääräiseksi virtaamaksi arvioitiin 1 340 kuutiometriä sekunnissa. Se kuljetti tonnin kiintoainesta sekunnissa. Nykyisin 90 % vedestä ja kiintoaineesta, joka ohittaa Bagdadin, ei koskaan päädy mereen, vaan haihtuu tai käytetään kasteluun ja imeytyy suoalueille.


title: Tigris

text: Tigrisiin on rakennettu useita patoja sekä sähköntuotantoa että kasteluveden säännöstelyä varten. Turkin puolella on Kralkizin (rakennettu 1985–1997), Batmanin (1986–1999), Diclen (1986–1997) ja Ilısun padot. Irakin puolella on useita patoja, josta suurin on Mosulissa. Muut Irakin puolen padot ovat Kutissa (rakennettu 1939) ja Samarrassa (1954).


title: Belitung

text: Belitung (aiemmin myös Billiton) on saari Indonesiassa. Se kuului Etelä-Sumatran provinssiin ennen kuin se vuonna 2000 muodosti yhdessä Bangkan ja muutamien pienempien saarten kanssa oman Bangka-Belitungin provinssinsa. Belitung sijaitsee Sumatran saaresta hieman itään.


title: Belitung

text: Belitung oli Ison-Britannian hallussa vuodesta 1812 lähtien, mutta se luovutti alueen Alankomaille vuonna 1824. Belitungin suurin kaupunki on Tanjungpandan. Saarella on yhteensä noin 260 000 asukasta ja sen pinta-ala on noin 4800 neliökilometriä.


title: Dio

text: Dio oli yhdysvaltalainen heavy metal -yhtye, jota johti solisti Ronnie James Dio (Ronald Padavona). Hän perusti Dion lokakuussa 1982 jätettyään Black Sabbathin. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Ronnien lisäksi Vivian Campbell kitarassa, Jimmy Bain bassossa ja Vinny Appice rummuissa. Yhtyeen albumeita on myyty maailmanlaajuisesti yli 47 miljoonaa. Dion kuuluisimpia kappaleita ovat muun muassa ”Holy Diver”, ”Rainbow in the Dark”, ”Don’t Talk To Strangers”, ”Stand Up And Shout”, ”We Rock”, ”The Last In Line”, ”Evil Eyes”, ”Rock ’N’ Roll Children” ja ”Hungry For Heaven”.


title: Dio

text: Toukokuussa 1983 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "Holy Diver", jolla solisti Ronnie James Dio soitti myös kosketinsoittimia. Jotta voitiin välttää laulajan pitäminen koskettimiston takana konserteissa, yhtyeeseen palkattiin kosketinsoittajaksi Claude Schnell. Holy Diveria pidetään Dion parhaana työnä ja klassikkona rock-musiikin saralla.


title: Dio

text: Viisijäsenisenä yhtye julkaisi 2. heinäkuuta 1984 albumin "The Last in Line", jota seurasi "Sacred Heart" 15. elokuuta 1985. Jälkimmäistä albumia varten äänitettiin useita kappaleita kiertueella. Ne oli määrä julkaista studioäänityksen "Time to Burn" -kappaleen ohella "Intermission"-EP:llä.


title: Dio

text: Vuonna 1986 Vivian Campbellin jätti yhtyeen ja hänen tilalleen otettiin Craig Goldy. 12. heinäkuuta 1987 julkaistiin neljäs albumi "Dream Evil." Campbell liittyi Def Leppardiin vuonna 1993.


title: Dio

text: Vuonna 1990 Ronnie James Dio laittoi kokoonpanonsa kokonaan uusiksi. Uudella "Lock Up the Wolves" -levyllä soitti kitaraa Rowan Robertson, bassoa Teddy Cook, koskettimia Jens Johansson ja rumpuja Simon Wright. "Lock Up the Wolves" oli tyylillisesti hyppy pois Dion aikaisemmasta tuotannosta sisältäen raskaampia ja bluesahtavimpeja riffejä ja kappaleita. Levy sai kohtalaisen hyviä arvosteluja.


title: Dio

text: Vuonna 1991 "Lock Up the Wolves"-kiertueen jälkeen Ronnie pani yhtyeensä telakalle ja lähti Black Sabbathiin. Hän julkaisi Black Sabbathin kanssa levyn "Dehumanizer". Dio kuitenkin lähti pian Sabbathista riitojen takia.


title: Dio

text: "Dehumanizer" oli musiikkityyliltään erittäin raskas, ja se vaikutti erittäin paljon Dion kuudennen studioalbumin, "Strange Highwaysin", tyylilajiin. Levyllä oli soittamassa Dion vanha rumpali Vinny Appice ja nykyinen kosketinsoittaja Scott Warren, mutta suurimmat kysymysmerkit asettuivat basisti Jeff Pilsonin (entinen Dokkenin jäsen) ja kitaristi Tracy G Griljavan kohdalle. "Strange Highways" sai lähinnä huonoja arvosteluita johtuen albumin yleisestä, jopa doomahtavasta raskaudesta, eikä se myöskään menestynyt hyvin. Vuonna 1996 jatkoa seurasi "Angry Machinesilla", joka oli kenties vielä edeltäjäänsä raskaampi ja synkempi. Vuonna 1998 Dio julkaisi livelevyn "Inferno - The Last in Live". Varsinaisen lamakauden lopulla Dio erotti Tracy G:n ja Jeff Pilsonin yhtyeestä ja tilalle tulivat Craig Goldy ja Jimmy Bain. Tracy G pyysi Diolta voisiko hän jäädä rytmikitaristiksi, mutta vastaus oli kieltävä. Vinny Appice erosi myös ja hänen tilalleen palasi Simon Wright.


title: Dio

text: Elo- ja syyskuussa 2004 Diolta tuli kymmenes studioalbumi "Master of the Moon", jonka julkaisi Yhdysvalloissa Sanctuary Records ja Euroopassa SPV Records. Albumilla on taas kerran Jeff Pilson bassossa. Aikaisemmin Pilson on soittanut Dion kanssa 1990-luvulla. Levyllä on myös Craig Goldy jälleen kitaristina. Goldy oli aiemmin jättänyt bändin Dream Evil -kiertueen jälkeen. Goldy oli uudelleen soittamassa kahdeksannella albumilla "Magica", mutta lähti ennen kuin yhdeksäs albumi "Killing the Dragon" oli ehtinyt valmistua. Goldy palasi Dioon kesällä 2003, jolloin bändi oli kiertueella Motörheadin ja Iron Maidenin kanssa.


title: Dio

text: Vuonna 2004 Dio oli Euroopan kiertueella heinäkuusta elokuuhun (Suomessa heinäkuussa, Tuska Open Air Metal Festival), ja elokuussa Etelä-Amerikassa, sekä Yhdysvaltain kiertueella loka-syyskuussa. Kiertuekokoonpanossa oli Ronnie James Dio solistina, Craig Goldy kitarassa, Rudy Sarzo bassossa, Simon Wright rummuissa ja Scott Warren koskettimissa.


title: Dio

text: Dio esiintyi Suomessa kesällä 2005 Sauna Open Air-festivaaleilla Tampereella sekä (yhdessä Asian ja Uriah Heepin kanssa) joulukuussa, jolloin se soitti keikat Jyväskylässä, Helsingissä ja Oulussa. Viimeisimmät esiintymiset Suomessa bändi teki kesäkuussa 2008, 6.6. Oulun Teatria-clubilla ja 7.6. Lahdessa F1 Boat Grand Prix -tapahtumassa.


title: Dio

text: Dion oli tarkoitus aloittaa loppuvuodesta 2009 maailmankiertue, joka olisi kattanut muun muassa kolme konserttia Suomessa (Helsingin Kaapelitehdas, Tampereen Klubi ja Oulun Teatria), mutta kiertue jouduttiin perumaan laulaja Ronnie James Dion sairastuttua vatsasyöpään.


title: Dio

text: Ronnie James Dio kuoli viipymättä aloitetuista syöpähoidoista huolimatta 16. toukokuuta 2010 kello 7.45 Yhdysvaltain länsirannikon aikaa läheistensä läsnä ollessa.


title: Flores

text: Flores on saari Indonesiassa. Se kuuluu Pienten Sundasaarten ryhmään. Flores sijaitsee Sumbawasta ja Komodosta itään sekä Lomblenista ja Alor-saarista länteen. Floresin eteläpuolella on Sumba ja pohjoispuolella Sulawesi.


title: Flores

text: Floresin pinta-ala on 15 175 km² ja väkiluku noin 1 500 000. Suurin kaupunki on Maumere. Vaikka Indonesian pääuskonto on islam, suurin osa (noin 91 %) Floresin asukkaista on roomalaiskatolilaisia kristittyjä.


title: Flores

text: Hallinnollisesti saari on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia. Kielellisesti Flores ei ole yhtenäinen, vaan saarella puhutaan monia kieliä, jotka kaikki kuuluvat austronesialaiseen kielikuntaan. Pääkielet ovat ngadha, nage, keo, ende ja lio.


title: Flores

text: Flores on useimpien muiden Pienten Sundasaarten tapaan tuliperäinen ja siellä sijaitsee useita aktiivisia tulivuoria, tärkeimpinä Keli Mutu, Egon, Ilimuda, Leroboleng ja Lewotobi. Näistä Keli Mutun kraatterissa on kolme vulkaanista järveä, jotka vaihtavat väriään epäsäännöllisin väliajoin ja muodostavat tärkeän matkailukohteen saarelle. Saarta ympäröivät koralliriutat kärsivät pahoin vuonna 1992 saarelle iskeneestä tsunamista. Riutat ovat tuhoutuneet myös paikallisten kalastajien yleisesti käyttämien räjähteiden ja myrkyllisten kemikaalien takia. Indonesialaisessa koralliriuttojen kunnostusohjelmassa ("Coremap") tehdyn selvityksen mukaan jopa 75 prosenttia riutoista on vaurioutunut joko maanjäristysten tai kalastusräjäytysten ja -kemikaalien takia.


title: Flores

text: Maailman suurin elävä matelijalaji, komodonvaraani, esiintyy Komodon lisäksi myös Floresilla. Saarella kotoperäinen laji on floresin jättiläisrotta ("Papagomys armandvillei"). Vuonna 2003 Floresilta löydettiin jäänteitä tieteelle aiemmin tuntemattomasta ihmislajista, floresinihmisestä ("Homo floresiensis"), jonka arvioidaan kuolleen sukupuuttoon aikaisintaan 12 000 vuotta sitten. Jotkut tutkijat ovat pitäneet löydöksiä vain mikrokefaliaa sairastaneen nykyihmisen jäännöksinä, mutta viimeaikaiset tutkimukset tukevat näkemystä, jonka mukaan floresinihminen olisi oma erillinen ihmislajinsa.


title: Quthing

text: Quthing on:


title: Quthing (alue)

text: Quthing on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 916 neliökilometriä ja siellä on arviolta 129 533 asukasta (vuonna 2011). Myös alueen pääkaupunki on nimeltään Quthing.


title: Quthing (alue)

text: Alue sijaitsee Lesothon eteläosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Mohale’s Hoekin ja Qacha’s Nekin alueisiin sekä etelässä Etelä-Afrikan tasavaltaan.


title: Leriben alue

text: Leribe on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 828 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 331 117 (2011).


title: Leriben alue

text: Leriben pääkaupunki on Hlotse, josta käytetään joskus myös nimitystä "Leribe". Leriben naapurialueet ovat Butha-Buthe, Berea, Mokhotlong ja Thaba-Tseka. Sillä on yhteistä rajaa myös Etelä-Afrikan tasavallan kanssa.


title: Madura

text: Madura on saari Indonesiassa. Se sijaitsee hieman Jaavasta koilliseen. Saaren pinta-ala on noin 4 250 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 525 000 (v. 2005). Madura kuuluu Itä-Jaavan provinssiin. Yleisin Maduralla puhuttava kieli on maduran kieli, jota puhutaan myös monilla Maduran lähistöllä sijaitsevilla saarilla. Maduralla on neljä aluetta, jotka ovat Bangkalan, Sampang, Pamekasan ja Sumenep.


title: Madura

text: Madura on kuuluisa härkäkilpailustaan, jossa ratsastaja, yleensä nuori poika, ratsastaa yksinkertaisella kahden härän vetämällä kärryllä 100 m pitkän radan 10–15 sekunnissa. Kilpailuja järjestetään useissa kaupungeissa elo-syyskuussa vuosittain ja loppukilpailu pidetään Pamekasansassa syys-lokakuun vaihteessa.


title: Ukonvaaja

text: Ukonvaaja tarkoittaa kivikauden kiviesinettä, kuten kivikirvestä tai kivitalttaa, joka on otettu myöhemmin taikaesineeksi. Ukonvaajaksi kutsutaan myös fulguriittia, maahan osuneen salamaniskun jälkeä, jossa hiekka on lasittunut putkimaiseksi muodostumaksi.


title: Ukonvaaja

text: Ukonvaajan muita nimityksiä olivat esimerkiksi "vuolin", "vasama", "ukonnaula", "ukonkiila", "ukonnalkki", "ukonkirves". Ukonkirveillä tarkoitetaan tosin myös ukonkirves-koruja. Tuohikirje 292:ssa on ukonvaajasta mahdollisesti käytetty nimitystä "jumalan nuoli".


title: Ukonvaaja

text: Kiviesineitä ja fulguriitteja löytyi maasta varsinkin sateen jälkeen. Ukonvaajojen uskottiin iskeytyneen maahan salamaniskun yhteydessä, sillä luonnollista selitystä niiden syntyyn ei tiedetty. Ehkä Ukko oli ampunut tai heittänyt ne maahan. Yliluonnollisen alkuperänsä vuoksi ukonvaajojen uskottiin suojaavan ukkosen iskuilta tai omaavan muitakin taikavoimia. Nykypäiviin säilyneen uskomuksen mukaan salama ei iske kahta kertaa samaan paikkaan.


title: Ukonvaaja

text: Vielä 1800-luvulla joidenkin talojen perustuksiin on laitettu ukonvaaja suojaamaan taloa salaman iskuilta ja tulipaloilta. Tällainen kivikautinen esine on löydetty myös Mikael Agricolan taloksi oletetun talon perustuksista. Myös viljavakkaan tai rahakirstuun on voitu laittaa ukonvaaja tuomaan vaurautta.


title: Ukonvaaja

text: Kaulan kasvaimia ja kyhmyjä on yritetty hoitaa painelemalla niitä ukonvaajoilla. Samalla on lausuttu loitsu, jossa on kutsuttu Kuuterneitoa tekemään puihin pahkoja.


title: Maduran kieli

text: Madura on austronesialainen kieli. Sen äidinkielisiä puhujia on noin 6 770 900, ja määrä on vähenemään päin. He elävät pääosin Indonesiassa Maduran saarella ja sen lähistöllä. Monet maduraa äidinkielenään puhuvista osaavat myös indonesiaa. Maduran kielellä on useita murteita. Kieltä kirjoitettiin aiemmin jaavalaisella kirjoitusjärjestelmällä, mutta nykyään käytetään useimmiten latinalaisia aakkosia.


title: Vince Neil

text: Vince Neil (oikealta nimeltään Vincent Neil Wharton, s. 8. helmikuuta 1961 Hollywood, Kalifornia) on glam metal -yhtye Mötley Crüen laulusolisti. Vaaleahiuksinen Neil liittyi yhtyeeseen 1981 soitettuaan sitä ennen coverversioita Rock Candy -yhtyeessä. Mötley Crüen ensimmäisen nykykokoonpanolla olevan kappaleen nimi oli "Live Wire".


title: Vince Neil

text: Vuoden 1983 Shout at the Devilin myötä Mötley Crüe nousi suureen suosioon, jossa se pysyi seuraavan vuosikymmenen alkuun saakka. Vuonna 1984 Neil ajoi Redondo Beachin läheisyydessä humalapäissään autoa, joka kolaroi pahasti vastaantulijoiden kanssa. Kyydissä ollut Hanoi Rocks -yhtyeen rumpali Razzle (Nicholas Dingley) sai surmansa. Myös vastaantulevassa autossa matkustanut nuori pariskunta loukkaantui. Razzlen kuoleman jälkeen muut käänsivät selkänsä Neilille. Hän on sanonut myöhemmin, että olisi ansainnut isomman rangaistuksen. 1980-luvun puolivälissä pahimmillaan olleen huumeiden- ja alkoholinkäytön jälkeen Neil (yhtyeen muiden jäsenten tavoin) hankkiutui katkaisuhoitoon. Vieroitushoidon jälkeen vuonna 1989 julkaistu täysin raitis albumi "Dr. Feelgood" nousi Yhdysvaltain albumilistan ykköseksi.


title: Vince Neil

text: Helmikuussa 1992 Neilin ja Crüen tiet erosivat ja laulaja aloitti soolouran, joka kesti kaiken kaikkiaan viitisen vuotta. Ensimmäinen albumi "Exposed" on tyylillisesti lähellä 1980-luvun puolivälin Crüeta, toinen albumi "Carved In Stone" heijastelee enemmän syntyaikansa (1990-luvun puoliväli) musiikillisia tuulia. Neilin bändissä soittivat Steve Stevens, Dave Marshall, Robbie Crane ja Vikki Foxx. 2000-luvun alussa Neil oli tähtenä VH1-kanavan tosi-TV-ohjelman "Remaking" osassa, jonka aikana hänet "muokattiin" uudelleen. Muokkaus sisälsi muun muassa plastiikkakirurgiaa, kehonrakennusta ja ruokavaliomuutoksia.


title: Vince Neil

text: Neil sopi riitansa Nikki Sixxin, Tommy Leen ja Mick Marsin kanssa ja palasi Mötley Crüen riveihin vuonna 1997. Myös levy-yhtiön painostuksella oli vaikutusta paluuseen. Samana vuonna yhtye julkaisi levyn Generation Swine, jolla alun perin olisi pitänyt laulaa John Corabi.


title: Vince Neil

text:
Neil asui lapsena Yhdysvaltain niihin aikoihin vaarallisimpiin lukeutuvassa kaupungissa, Comptonissa Kaliforniassa. Neil kertoo Mötley Crüen elämäkertakirjassaan kuinka hän oli odottamassa jäätelöautoa kun eräs jengi tuli häntä kohti ja viilsi melkein hänen kurkkunsa auki vain saadakseen hänen jäätelörahansa. Tästä huolimatta hänen vanhempansa eivät halunneet vaihtaa asuinaluetta.
Neil tutustui lukioaikoinaan hänen tulevaan bändikaveriinsa, Tommy Leehen. Neil menetti lapsensa, nelivuotiaaksi ehtineen tyttärensä Skylarin, 15. elokuuta 1995. Skylar Lynnae Wharton menehtyi syöpään viiden kuukauden sairaalahoidon jälkeen. Skylarin muistoksi vietetään joka vuosi golfturnaus. Neilillä on myös kaksi muuta lasta: Neil Jason Wharton (s. 1978), jonka hän sai ollessaan 17-vuotias, sekä Stacey Elizabeth Wharton (s. 1985). Vuonna 2010 ilmestyi Neilin omaeläkerta "Tattoos & Tequila", joka on julkaistu myös suomeksi nimellä "Tatuointeja ja Tequilaa".


title: Melkor

text: Morgoth Bauglir, alun perin Melkor, on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion". Nimen Morgoth merkitys on ”Maailman musta vihollinen”, Bauglirin ”Pakottaja” ja Melkorin ”Hän joka nousee mahdissa”.


title: Melkor

text: Melkor oli Ardan voimakkain "vala", ja ennen maailman luomista hän taisteli luojajumala Eru Ilúvatarin kanssa Ainurin Soitossa. Hän oli ensimmäinen "Musta Ruhtinas" sekä haltioiden ja ihmisten alkuperäinen päävihollinen.


title: Melkor

text: Silmarillionin Valaquentan kuvauksen mukaan Melkor oli saanut Ilúvatarilta suuren mahdin, ja hän oli aluksi kuin Manwë. Hänellä oli osuus muiden valarin tiedoista ja taidoista, mutta hän tuhlasi sen kaiken pahan palvelukseen, sillä hän himoitsi Ardaa ja sen kuninkuutta itselleen. Hän vajosi loistosta ylpeyteen, vihaan ja pimeyteen. Melkor vihasi kaikkea paitsi itseään ja oli suruton ja säälimätön henki. Tultuaan Ardaan hän käytti pimeyttä pahoissa töissään ja täytti kaikki elolliset pimeän pelolla.


title: Melkor

text: Ennen Ardan luomista Melkor oli kateellinen luojalleen ja halusi muiden tahtojen kuninkuuden itselleen. Hän käytti paljon aikaa etsiessään Sammumatonta Liekkiä, joka ei lopulta ollutkaan esine, vaan Erun luomisvoima. Ainurin Soiton aikana hän taisteli Erun kanssa ja sai vedettyä monta heikompaa Ainuria luokseen. Melkorin kilpailu Erun kanssa myös edisti maailman luomista: kun Ulmo loi veden, Melkor yritti tuhota sen ensin äärimmäisellä kuumuudella ja sitten äärimmäisellä kylmyydellä luoden näin pilvet ja jään.


title: Melkor

text: Melkor taisteli muiden valarien kanssa pitkään Ardan hallitsemisesta. Koska hän oli yksi mahtavimmista valarin joukossa, ja osasi kaikkien muiden taitoja, hän pystyi torjumaan muiden yhdistyneen voiman. Taistelu ei kuitenkaan ollut tasainen toisten samaan aikaan luodessa uutta maailmaa ja yrittäessä järjestää Melkorin aiheuttamaa kaaosta. Tulkas oli saapunut Ardaan vain taistellakseen suurta pahaa vastaan ja valar järjestivät Ardaa muovatakseen sen Suuren Soiton synnyttämän näyn mukaiseksi. Melkor ei kuitenkaan tehnyt liikettäkään ennen kuin valar viimein lepäsivät. Silloin Melkor hyökkäsi seuraajineen ja tuhosi Kaksi Valoa. Arda vaipui pimeyteen ja Almaren, valarien koti, tuhoutui.


title: Melkor

text: Valar muuttivat tapahtuman jälkeen Valinoriin ja Melkor hallitsi Keski-Maata Utumnon linnoituksestaan pohjoisesta. Hänelle kasvoi halu omistaa kaiken uudessa maailmassa ja pian kaikki oli hänen valtansa alaisena. Kuitenkin tämä heikensi Melkoria ja teki hänestä voimattomamman. Mustan Ruhtinaan valtakausi loppui, kun Eru herätti haltiat idässä ja valar päättivät pelastaa heidät Melkorin pahuudelta. He julistivat heti sodan Melkoria vastaan ja lopulta toivat hänet Valinoriin, missä hän sai palvella Mandosin Huoneessa kolme Aikaa. Sodan aikana suurin osa pohjoisesta Keski-Maasta oli tuhoutunut. Valarin tietämättä Melkor oli jo alkanut kaapata haltioita ja muuttaa heitä örkeiksi, jota työtä jatkoi hänen palvelijansa Sauron.


title: Melkor

text: Kun hänen vankeutensa oli loppunut, hän esiintyi aluksi katuvana, mutta petti sitten viekkaudella Noldorit, Valinorissa elävän haltiakansan, ja varasti Silmarilit, minkä takia Noldorin Fëanor antoi Melkorille nimen Morgoth, ”Maailman Musta Vihollinen”. Ungoliantin avulla Melkor onnistui tappamaan Finwën, Fëanorin isän ja Noldorin kuninkaan, sekä tuhoamaan Valinorin Kaksi Puuta tuoden pimeyden Valinoriin ennen pakoaan.


title: Melkor

text: Palattuaan Keski-Maahan hän meni taas pohjoiseen, tällä kertaa Angbandin linnoitukseen, jota valar eivät olleet tuhonneet. Haltioiden lisäksi kääpiöt ja ihmiset vastustivat Melkoria eikä hän onnistunut palaamaan takaisin Keski-Maan yksinvaltiaaksi.


title: Melkor

text: Melkor palautti jälleen voimansa, ja örkkien sotajoukot sikisivät ylivoimaisesti suuremmiksi kuin Noldor ja Sindar. Hän tuhosi pian vihollisensa yksi kerrallaan petoksella tai väkivalloin, kunnes vain pieniä joukkoja oli jäljellä, kuten kääpiöiden linnoitus Sinivuorilla, Sirionin Suissa ja Balarin saarella, ja haltioiden valtakunnista oli jäljellä vain salassa rakennetut. Hänen valtansa ei kuitenkaan kestänyt, sillä viimeistenkin valtakuntien tuhouduttua, päätti Eärendil puolihaltia pyytää valarilta apua Morgothia vastaan. Valar suostuivat, mutta tällä kertaa valar eivät itse seuranneet joukkojaan sotaan, koska pelkäsivät, että Keski-Maa voisi kärsiä vielä suurempia vahinkoja heidän voimansa jäljiltä. Sotajoukkojen johtajaksi määrättiinkin Manwën airut ja kilvenkantaja, maia Eönwë, jolle ei kukaan vetänyt vertoja aseiden käyttäjänä.


title: Melkor

text: Moni maia ja suurin osa calaquendista eli haltioista, jotka asuivat Valinorissa, purjehti Sindarin haltioiden sukuisten teleri-haltioiden tekemillä laivoilla Keski-Maahan. Tällöin Morgothin sotajoukko oli jo niin suuri ettei se enää mahtunut koko Anfaughlithille, mutta valarin sotajoukon edessä örkkien joukot kaatuivat kuin heinä kulon edessä, balrogit tuhottiin lähes kokonaan ja vain harvat pääsivät pakoon, piiloutuakseen syvälle maan sisuksiin. Epätoivoisena Morgoth käytti viimeisen mahdollisuutensa vapauttamalla uudet luomuksensa, Siivekkäät pedot, ja niistä mahtavimman lohikäärmeen Ancalagon Mustan. Tällöin Eärendil saapui lentävällä laivallaan, Kotkat ja kaikki taivaan lentävät olennot rinnallaan taisteluun, ja Thangorodrim murtui lyödyn Ancalagonin ruumiin alla.


title: Melkor

text: Vihan Sodan aikana Beleriand ja suuri osa pohjoisesta Keski-Maasta tuhoutui, mutta lopussa Morgoth voitettiin ja hänen rangaistuksensa oli oleva lopullinen. Koska hän oli heikentänyt itseään niin paljon, hän ei voinut enää torjua muita valareita. Hänet lyötiin armoa anelevana jo toistamiseen polvilleen, hänen kruununsa murskattiin jalkoihin, ja hänet vietiin jälleen kerran Aülen takomaan kettinkiin sidottuna tuomiolle. Hänet karkotettiin ja suljettiin maailman porttien ulkopuolelle eikä hän koskaan pystynyt palaamaan. Morgothin pahuus jäi silti Ardaan.


title: Melkor

text: Melkor pystyi ottamaan minkä muodon tahansa ja aluksi hänellä oli kaunis ulkomuoto kuten muillakin valarilla. Kun hän oli onnistunut karkottamaan Noldorin Valinorista, varastanut Silmarilit ja muuttanut Angbandiin, hän alkoi kuitenkin muistuttaa Mustaa Ruhtinasta Morgothia: ulkomuoto oli valtava ja kauhea katsoa. Silloin hän menetti kykynsä muuttaa hahmoaan ja jäi tähän yhteen, kauheaan muotoon. Hänen kätensä olivat palaneet hänen kantaessaan varastamiaan Silmarileja, eivätkä koskaan palanneet ennalleen. Hän takoi itselleen rautakruunun ja kutsui itseään Maailman Kuninkaaksi, ja kuninkuutensa merkiksi kiinnitti Silmarilit kruunuunsa, vaikka niiden jatkuva kantaminen koitui lopulta kestämättömäksi. Taistellessaan Korkean Kuninkaan Fingolfinin kanssa tämä iski häntä seitsemään kertaan, viimeisenä jalkaan, ja hän nilkutti aikansa loppuun asti. Taistelun päättyessä Morgothin voittoon, kotkien johtaja Thorondor syöksyi alas ja viilsi Morgothin kasvoja, ja tästä jäi ikuinen arpi. Taistelussa Morgoth käytti Grondia, Alamaailman Vasaraa.


title: Melkor

text: Melkor jakoi osan kaikkien valarin voimasta, mutta käytti sitä omaksi hyödykseen toisin kuin muut. Kun Melkor oli saanut vallan koko Keski-Maahan taivuttaen kaiken tahtoonsa, hän menetti samalla paljon omasta voimastaan. Ensimmäisen Ajan lopulla Morgoth kiskottiin viimein ulos Angbandin linnoituksesta kahleissa, eikä hän enää kyennyt vastustamaan Valinorin armeijaa. Melkor oli hyvin ahne ja itsekäs ja tuhosi kaikki jotka eivät palvelleet häntä, mikäli hän piti heitä uhkana. Sääli ylitti hänen käsityskykynsä, samoin rohkeus. Melkor oli valarista ainut, joka tunsi pelon.


title: Melkor

text: Mahtavimpana Ardan asukkaana Morgothin pääpalvelijoita olivat Sauron (joka myöhemmin tunnettiin nimellä Mordorin Musta Ruhtinas), ja pääluutnanttinsa Gothmog, Balrogien Ruhtinas ja Angbandin lohikäärme, Glaurung, Lohikäärmeiden Isä, ja Ancalagon Musta, suurin siivekkäistä lohikäärmeistä, mutta keneenkään Morgoth ei luottanut tai ehdottanut seuraajakseen.


title: Melkor

text: Kuten myöhempi Musta Ruhtinas Sauron, Morgoth oli hyvin voimakastahtoinen ja pyrki taivuttamaan valtansa alle koko Ardan. Alussa hän kyllä yritti tuhota kaiken valarin luoman, koska hän ei saanut valaria taipumaan hänen tahtoonsa; kaikki valarin työt hän tuhosi jos suinkin vain voi eikä mikään toteutunut niin kuin valar tarkoittivat. Hän vihasi Ilúvatarin Lapsia (eli ihmisiä ja haltioita), koska heillä oli itsenäinen sielu ja tahto. Jossain kohtaa Ardan luomista Morgothilla oli liittolaisena tai palvelijana hämähäkinmuotoinen Ungoliant, ja Valinorin Pimentymisen aikana hän teki tekopyhän liiton tämän kanssa tuhotakseen Valarin Puut.


title: Melkor

text: Kun ihmiset saapuivat, heistä kuultuaan Morgoth jätti hetkeksi Angbandin linnoituksen nähdäkseen heidät ja tutustuakseen heihin itse. Vanhoissa legendoissa Atanatarí ihmisten isistä yrittivät unohtaa puhuneensa Mustalle Ruhtinaalle, joka sai heidät inhoamaan Ilúvataria sydämissään. Atanatarí olivat niitä ihmisiä, jotka katuivat ja pakenivat, mutta Morgothilla oli myöhemmin paljon ihmislegioonia palveluksessaan. Jo tuohon aikaan olivat idästä kotoisin olevat Mustan Ruhtinaan palvelijoita, samoin kuin myöhemmin Sauroninkin. Tätä eivät haltiat koskaan tulleet unohtamaan suhteessaan ihmisiin.


title: Melkor

text: Morgoth jopa petti omia palvelijoitaan: kun Noldor olivat kuolleet, hän sitoi kaikki Hithlumin mailla eläneet ihmiset palvelukseensa kieltäen heitä pakenemasta sieltä. Näytti siltä, kerrankin voitollisesti, että hän saisi tuhottua heidät kaikki, kun hän tuhosi ne jotka sotivat heidän puolestaan. Hän loi myös Siivekkäät pedot.


title: Melkor

text: Lisäksi Morgothin linnakkeen Angbandin portilla oli hänen kasvattisutensa Carcaroth, joka ei koskaan nukkunut.


title: Melkor

text: Melkor Morgothilla oli suuri rooli Ardan luonnissa: alussa hän taisteli valarien kanssa, vaikka hänen kaikki suunnitelmansa tuhoutuivatkin. Hänen Ulmon vesiin vapauttamansa äärimmäinen kylmyys loi jään ja lumen, hänen tulensa eivät polttaneet meriä, vaan loivat pilvet. Kuitenkin hän oli joskus myös voitokas: hän tuhosi Kaksi Valoa, ja muutti alkuperäisen Ardan symmetriaa.


title: Melkor

text:
Morgoth kehitti örkkien rodun kiduttamalla haltioita ja teki lohikäärmeet. Hän myös sai aikaan peikot silpomalla ja muuttamalla enttejä. Hänen pahuutensa pystyi vain tuhoamaan ja vääristämään, ei koskaan luomaan. Hän houkutteli monia maiar palvelukseensa, tehden heistä tulihenkiä, jotka tulivat tunnetuksi nimellä Valaraukar tai balrog. Hän yllytti Noldorin kapinaan Valinoria vastaan, tuhosi Kaksi Puuta ja varasti Silmarilit. Tämä johti tuhoisaan Fëanorin Valaan, mikä hävitti kokonaisen Noldorin huoneen Keski-Maassa.
Legendat ihmisistä myös syyttävät heidän lankeamisestaan, mikä riisti heiltä kuolemattomuuden, kuten ihmiset väittivät. Kuolema oli alun perin Erun lahja ihmisille, mutta Melkor heitti sen ylle varjon valheillaan ja loi täten ihmisten kuolemanpelon.


title: Melkor

text: Koska Morgoth levitti tahtonsa ympäri Ardaa, sanotaan että koko Ardassa, Siunatun Valtakunnan ulkopuolella, on jotain pahaa sisällä – tämä on Morgoth-elementti. Ehkä pitkäkestoisin kaikista hänen saavutuksistaan oli Sauronin turmeleminen, joka oli alun perin vala Aulën maia. Sauronista oli tuleva Morgothin suurin palvelija ja lopulta mestarinsa tuhon jälkeen uusi Musta Ruhtinas, joka seurasi samaa pahuuden lähdettä ja jatkoi taistelua ihmisiä ja haltioita vastaan, minkä Morgoth oli aloittanut.


title: Melkor

text: Ainurin joukossa palvelijoiden ja vihollisten käyttämänä hänen nimensä oli Melkor, vanhassa muodossa Melkóre, mikä on itse asiassa quenyaa ja tarkoittaa ”hän joka nousee mahdista” (vaihtoehtoisesti ”mahdissa nouseva”). Hänen tavallista, valarin käyttämää nimeään ei tiedetä. Sindariksi hänen nimensä muoto on Belegur, jota ei koskaan käytetty paitsi muodossa Belegurth, tarkoittaen Suuri Kuolema. Vanhin tunnettu nimi on Yhteisestä Eldarin kielestä ja on Mbelekôro. Valinorin Pimentymisen jälkeen haltiat eivät enää koskaan käyttäneet hänen nimensä vanhaa muotoa, vaan nimeä Morgoth, Pimeä Vihollinen. Muut nimet, joita hänelle annettiin ovat Musta Ruhtinas, Suuri Vihollinen, Pohjoisen Musta Voima, Musta Vihollinen ja Pimeyden Ruhtinas. Hänen vanha nimensä oli Musta Metsästäjä, nimi legendoista ajalta, kun hän sieppasi haltioita ja muutti heitä örkeiksi ja yritti häpäistä Oromën. Ihmiset kutsuivat häntä nimellä Angbandin Musta Kuningas tai Musta Kuningas. Kääpiöiden hänestä käyttämä nimi on tuntematon, eivätkä hobitit luultavasti tienneet hänen olemassaolostaan.


title: Ainur

text: Ainur (yksikössä ainu) ovat kuvitteellisia hahmoja J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa. Ainur eli ”Pyhät” ovat luojajumala Ilúvatarin luomia henkiolentoja, jotka saivat alkunsa ennen Ardaa.


title: Ainur

text: Silmarillioniin sisältyvä luomiskertomus "Ainulindalë" alkaa seuraavasti (suomennos Kersti Juva):


title: Ainur

text: Jokaiselle ainulle annettiin se osa Ilúvatarin mieltä josta hän oli tullut. Poikkeus oli Melkor, mahtavin ainu, jolla oli osuus kaikkien muiden lahjoista. Ilúvatar opetti heille musiikin taidetta, kunnes toi heidät yhteen tekemään Ainurin Soiton, suuren laulun, joka pohjautui Ilúvatarin antamiin sävelaiheisiin. Soiton pohjalta Ilúvatar loi näyn ja siitä syntyi oikea Maailma.


title: Ainur

text: Ainurin Soiton kautta Ilúvatar loi näyn Maailmasta; hän näytti sen ainurille ja selitti heille suurimman osan sen luonnosta ja kohtalosta – jotta ainurilla olisi paljon tietoa Maailmasta. Sitten Ilúvatar teki maailmasta oikean. Melkor ja moni muu mahtava ainu halusi mennä sinne ja muuttaa sen sopivaksi Ilúvatarin Lapsien, (haltioiden ja ihmisten) tuloa varten.


title: Ainur

text: Ardaan laskeutuivat viisitoista voimakkainta ainua. Neljästätoista suuresta ainusta tuli "valar", tai Ardan Voimat. Viidestoista, Melkor, valitsi toisen tien ja hänestä tuli ensimmäinen Musta Ruhtinas. Moni heikompi ainu auttoi valaria ja heistä tuli "maiar". Ne ainur, jotka menivät Maailmaan sen alussa, eivät pääsisi sieltä enää pois, kunnes se tuhoutuu.


title: Ainur

text: Kun moni ainu meni Maailmaan, heidän mukanaan tuli maia Melian. Ainoana ainuna hän nai yhden Ilúvatarin Lapsista, Doriathin kuninkaan Elu Thingolin. Heidän perillisissään virtasi siis osittain ainurin veri, ja se jatkui ja jatkui läpi monen sukupolven, ja Sormuksen Sodassakin se oli mukana. Elrond oli Melianin lapsen lapsen lapsenlapsi, ja myös Aragorn oli hänen perillisensä Elrosin kautta ja monen monen sukupolven läpi.


title: Keltainen lehdistö

text: Keltainen lehdistö eli sensaatiolehdistö (varsinkin muissa kielissä usein tabloidi- tai bulevardilehdistö) on lehdistö (tai laajemmassa merkityksessä mikä tahansa media), jonka jutut ovat värikkäitä, sensaatiohakuisia, ja joissa on vähän tutkivaa journalismia. Myös paparazzikuvaajien toiminta liittyy keltaiseen lehdistöön. Suosittuja juttujen aiheita ovat muun muassa julkisuuden henkilöiden yksityiselämä ja ihmissuhteet. Näistä keltainen lehdistö saa usein tietojaan salaiselta tietolähteeltä, jollaisia sanotaan syväkurkuiksi. Maailmalla keltaisen lehdistön suosikkihenkilöt ovat usein kuninkaallisia, Suomessa missejä, laulajia, urheilijoita tai poliitikkoja. Lisäksi on arkikielessä niin kutsuttuja turhia julkkiksia. Suomessa keltaista lehdistöä edustavat iltapäivälehdet ja tietyt juoruihin keskittyvät aikakauslehdet, kuten "7 päivää" tai "Hymy".


title: Keltainen lehdistö

text: Nimitys ”keltainen lehdistö” tulee Richard F. Outcaultin sarjakuvasta "The Yellow Kid" (”Keltainen poika”), jota pidetään usein maailman ensimmäisenä sarjakuvana. Sarjakuva ilmestyi 1800–1900-lukujen taitteessa kahdessa yhdysvaltalaisessa sanomalehdessä, Joseph Pulitzerin "New York Worldissä" ja William Randolph Hearstin "New York Morning Journalissa", joita pidetään nykyaikaisen sensaatiolehdistön ensimmäisinä edustajina.


title: Angband (Keski-Maa)

text: Angband on kuvitteellinen linnoitus J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion". Angband (Sindariksi ”rautavankila”) oli Melkorin linnoitus, joka rakennettiin ennen Auringon Ensimmäistä Aikaa Beleriandista pohjoiseen, Rautavuorille. Melkor rakensi sen, koska pelkäsi Valarin hyökkäystä, ja jätti sen Sauronin komentoon. "Valar" onnistuivat kuitenkin kaappaamaan Melkorin (silloin kutsuttu nimellä Morgoth) ja tuhosivat tämän toisen linnoituksen, Utumnon. Oltuaan kolme Aikaa vankina hän palasi vapauduttuaan Keski-maahan ja otti Angbandin komentoonsa nostaen Thangorodrimin tulivuoren linnoituksen suojaksi. Hän asui siellä ennen Ensimmäistä Aikaa, ja hänet heitettiin Tyhjyyteen Vihan Sodan lopuksi.


title: Angband (Keski-Maa)

text: Kirjoissa taistelua kutsutaan "Thangorodrimin murtamiseksi".


title: Vaasaporin suku

text: Vaasaporin eli Vasaborgin suku oli ruotsalainen aatelissuku, joka oli kuninkaalliseksi nousseen Vaasa-suvun avioton sivuhaara. Kuningatar Kristiina korotti aviottoman velipuolensa kreiviksi, ja tämä pääsi vuonna 1647 kirjoittautumaan Ruotsin ritarihuoneeseen sen kuudentena kreivillisenä sukuna. Hänen kreivikunnakseen tuli 1646 suomalainen Vakka-Suomessa sijaitseva Uusikaupunki ja sitä ympäröivät alueet. Läänitykseksi tulivat Uusikaupunki ja sen lisäksi yli 700 taloa eli yhteensä 586 manttaalia, jonka johdosta kaupunkia toisinaan kutsuttiinkin Vaasaporiksi tai Vaasaporin Uudeksikaupungiksi.


title: Vaasaporin suku

text: Ritarihuoneeseen kirjoittautumisen yhteydessä vahvistettu Vaasaporien vaakuna on Vaasain sukuvaakuna (lyhde) lisättynä bastardisyntyä osoittavalla poikkipalkilla.


title: Vaasaporin suku

text: Suku sai merkittäviä tiluksia Pohjois-Saksasta, läheltä Oldenburgia. Muutamat suvun kreivit naivat vaimoikseen saksalaisia kreivittäriä. Suku saksalaistui nopeasti, ja näin sen nimenä käytettiin Graf zu Wasaburg.


title: Vaasaporin suku

text: Suku sammui mieslinjalta kreivi Yrjö Maurin kuollessa 1754, ja naislinjaltakin keivitär Henrietta Polyxenan kuollessa 1777.


title: Vaasaporin suku

text: Suvun kantaisä ja ensimmäinen kreivi oli kuningas Kustaa II Aadolfin avioton lapsi, Kustaa Kustaanpoika (24.4.1616–25.10.1653), jonka kuninkaalle synnytti hollantilaissyntyinen Margareta Slots. Aviottomana ja alhaissyntyisen äidin poikana hänellä ei ollut mitään mahdollisuuksia nousta hallitsijaksi.


title: Vaasaporin suku

text: Hänestä kerrotaan, että isän kaaduttua Lützenissa, 16-vuotias Kustaa Kustaanpoika kiiruhti Weissenfeldiin jossa ruumisarkkua pidettiin, ja isänsä ruumiin ääressä hänen sanotaan purskahtahtaneen itkuun ja huudahtaneen: "Nyt on aika minun myös ryhtyä mieheksi maailmassa".


title: Vaasaporin suku

text: Vuonna 1637 holhoojahallitus aateloi hänet ja myönsi Vibyholmin kuninkaankartanon hänelle tulonlähteeksi.


title: Vaasaporin suku

text: Vuonna 1646 hän sai Vaasaporin kreivikuntana läänitykseksi alueen, johon kuului Laitilan ja Uudenkirkon kruununtilat, joissa oli yhteensä 703 tilaa ja 587 manttaalia. Se oli Suomen suurituloisin läänitys. Se peruutettiin 1680 reduktion yhteydessä.


title: Vaasaporin suku

text: Vuoden 1649 jälkeen hän siirtyi Saksaan, jossa hän kuoli Wilshausissa, sisarensa vallastaluopumista edeltävänä vuonna. Hänen ruumiinsa kuljetettiin Ruotsiin, jossa se on haudattuna Tukholman Riddarholm-kirkkoon. Hänen vaimonsa oli Anna Sofia, Wied-Runkelin kreivillisestä suvusta Saksasta. Heidän eloonjääneet lapsensa olivat Vaasaporin Kristiina (1644–1689) ja Vaasaporin kreivi Kustaa Aadolf (1653–1732).


title: Vaasaporin suku

text: Vaasaporin kreivitär Kristiina (1644–1689), Kustaa Kustaanpojan tytär meni naimisiin Lindebergin vapaaherran Wolmar Wrangelin (1641–1675) kanssa. Tämä kenraaliluutnanttina johti Ruotsin joukkoja Fehrbellinin taistelussa 1675, joka päättyi ruotsalaisten häviöön.


title: Vaasaporin suku

text: Kustaa Aadolf, Wasaburgin toinen kreivi, Kustaa Kustaanpojan poika ja pääperillinen, oli everstiluutnanttina ja oli merkittävä maanomistaja Pohjois-Saksassa. Hän nai Angelica Katariinan, Leiningen-Westerburgin kreivillisestä suvusta Saksasta. Heidän eloonjääneitä lapsiaan olivat Yrjö Mauri (1678–1754), Anton Aadolf (1689–1748), sekä Henrietta Polyxena (1696–1777). Yksikään heidän lapsistaan ei mennyt naimisiin, eikä jättänyt (ainakaan tiedossa olevia) jälkeläisiä.


title: Vaasaporin suku

text: Georg Mauritz, Wasaburgin kolmas ja viimeinen kreivi, kuoli 14.1.1754 naimattomana ja olematta koskaan missään virassa. Hänen kuollessaan sammui Vasaborgin suku, samoin kuin koko Vaasa-suku miehenpuolelta. Hänen perillisensä oli hänen ainut jäljelle jäänyt sisarensa, naimaton Henrietta Polyxena.


title: Vaasaporin suku

text: Henrietta Polyxena, Wasaburgin kreivitär, syntyi 1696 ja kuoli 1777 Hundlosenin tiluksillaan Oldenburgissa, hän oli naimaton ja hänen kuollessaan sammui lopullisesti Vasaborgin suku sekä myös viimeinenkin haara alkuperäistä Vaasa-sukua. Tosin, siihen mennessä, kuninkaallisten Vaasojen naislinjalta polveutuva jälkeläinen, kuningas Kustaa III (hallitsi 1771–1791) oli ottanut Vaasa-sukunimen itsensä ja perheensä käyttöön, sillä perusteella että juuri he alkuperäisten Vaasojen jälkeläisistä olivat nousseet näiden valtaistuimelle Ruotsissa.Oma maa, niteet II ja VI.


title: Beren

text: Beren on J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa "Silmarillionissa" yksi ensimmäisen ajan ihmisten suurista sankareista. Hän rakastuu haltianeito Lúthieniin ja saa Thingolilta tehtäväkseen hakea silmarilin Morgothin rautakruunusta.


title: Beren

text: Beren oli Barahirin ja Emeldirin poika. Hän oli ihminen Bëorin Huoneesta, Dorthonionista, ja suurin sankari ja seikkailija Ensimmäisellä Ajalla. Nuori Beren eli isänsä ja kymmenen uskollisen seuraajan kanssa Dorthonionin ylämailla, he osoittivat suurta urheutta suurta vihollista Morgothia, Angbandin Mustaa Kuningasta, vastaan. Dorthonionin Lainsuojattomien tuhon jälkeen, Sauron ja Draugluin pakottivat Berenin pois synnyinmaastaan. Tämä matkusti Doriathiin, missä hän tapasi ja rakastui haltianeito Lúthieniin, Sindarin prinsessaan ja Thingolin ja Melianin tyttäreen.


title: Beren

text: Thingol ei kuitenkaan antanut Lúthienin kättä Berenille. Hän laittoi avioliiton ehdoksi sen, että Beren toisi takaisin yhden varastetun Silmarilin Morgothin Rautakruunusta. Tehtävä vaikutti mahdottomalta, mutta Beren ja Lúthien aloittivat tehtävän Nargothrondin Finrodin ja suuren koiran, Huanin avustuksella, joista kumpikin kuoli suojellessaan Bereniä. He selviytyivät monesta vaarasta, jopa Sauronista, Morgothin voimakkaimmasta luutnantista, ja saivat Morgothin rautakruunusta yhden Silmarilin. Kuitenkin, kun he olivat pakenemassa Angbandista, suuri susi Carcharoth, jonka Morgoth itse oli kasvattanut, heräsi. Beren piteli Silmarilia, toivoen että niiden hohto saisi pedon luovuttamaan, mutta hän erehtyi. Carcharoth puraisi hänen kätensä poikki ja nielaisi sen ja myös Silmarilin, ja niin Beren sai nimen Erchamion, yksikäsi. Lúthienin ja Berenin pelastivat Manwën kotkat. Beren jatkoi Carcharothin jahtaamista, lopulta peto lyötiin ja Silmaril eheytyi; tehtävä onnistui, mutta Beren oli kuolettavasti loukkaantunut.


title: Beren

text: Lúthienin rakkaus Bereniä kohtaan oli niin suuri, että hän kuoli suruunsa. Hänen sielunsa meni Mandosin Huoneeseen, missä hän hurmasi Mandoksen täyttämään toiveensa. Molemmat, hän ja Beren herätettiin henkiin, mutta kumpikin joutuisi kokemaan ihmisten kuoleman ja heidän henkensä menisivät tuntemattomaan pois Ardasta. Silti Beren ja Lúthien elivät jälleen, ja menivät Tol Galeniin, keskelle Adurant-jokea Ossiriandin saarelle. Siellä he asuivat erossa muista kuolevaisista. Beren liittyi Ensimmäisen Ajan tapahtumiin vain yhden kerran, kun hän hyökkäsi kääpiöryhmän kimppuun, jotka olivat tuhonneet Doriathin ja varastaneet Nauglamírin ja Silmarilin sen kanssa. Lúthien synnytti Berenille pojan, Diorin, Thingolin perijän. Berenin miekan nimi oli "Dagmor".


title: Lúthien

text:
Lúthien Tinúviel on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion". Lúthien on Keski-maan haltiakuninkaallinen. Lúthienin romanssi Berenin kanssa on kirjan keskeisimpiä tarinoita.
Lúthien oli Elu Thingolin, Doriathin kuninkaan ja kuningatar Melian-maian tytär. (Tämä tekee Lúthienista puolhaltian.) Nimi ”Lúthien” tarkoittaa lumoojatarta. ”Tinúviel” tarkoittaa satakieltä, se on nimi, jonka Beren hänelle aluksi antoi.


title: Lúthien

text: Lúthien rakastui Bereniin, ihmiseen Bëorin huoneesta. Heidän suhteensa oli tuhoon tuomittu alusta alkaen: Lúthien ei ollut vain Beleriandin voimakkaimman ja mahtavimman haltiakuninkaan tytär, vaan myös maian, Melianin tytär. Beren oli kuolevainen ihminen, joka taisteli Mustaa Kuningasta, Morgothia vastaan. Doriathin valtakunta oli onnistunut toistaiseksi pysyttelemään erossa sodasta eristäytymällä Melianin loitsiman maagisen esteen, Melianin Vyön, taakse.


title: Lúthien

text: Thingol ei halunnut, että Beren naisi hänen tyttärensä, ja asetti ehdoksi mahdottoman tehtävän: Berenin piti tuoda Thingolille yksi Morgothin rautakruunun jalokivistä. Nämä jalokivet tunnettiin Silmarileina. Haltiaruhtinas Finrod Felagund kuoli pelastaessaan Berenin hengen. Lúthien ja Beren onnistuivat pakenemaan Sauronilta ja selvittivät tehtävän Valinorin koiran, Huanin avulla, mutta heidän paetessaan kauhea susi Carcharoth puri Berenin käden irti ja nielaisi Silmarilin. He kuitenkin pelastuivat, ja Thingol myöntyi lopulta heidän liittoonsa.


title: Lúthien

text: Ilo jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, kun Silmarilin poltteen hulluksi tekemä Carcharoth lähestyi Doriathia. Thingol ja Beren lähtivät sitä vastaan, mutta Carcharoth haavoitti Bereniä hänen suojatessaan Thingolia. Huan surmasi Carcharothin, mutta haavoittui itsekin kuolettavasti. Myös Beren menehtyi pian sen jälkeen, kun Silmaril oli leikattu ulos ihmissuden vatsasta.


title: Lúthien

text:
Murheissaan Lúthien kuoli suruun ja meni Mandosin Saleihin, haltioiden tuonelaan. Siellä hän onnistui suostuttelemaan Mandosin palauttamaan hänet ja Berenin eloon. Ehtona oli, että he kuolisivat ihmisten kuoleman. Tämä oli ainoa kerta, kun Mandos liikuttui säälistä.
Tämän jälkeen he menivät asumaan Ossiriandiin.


title: Lúthien

text: Lúthien ja Beren saivat pojan, Diorin, jota kutsuttiin nimellä Elúchil – Thingolin perijä. Thingol asetti silmarilin Nauglamíriin, kääpiöiden tekemään kaulakoruun, mutta ahneus sokaisi kääpiöt, ja he surmasivat Thingolin ja veivät kaulakorun. Beren hankki Nauglamírin takaisin, ja se annettiin Lúthienille. Hänen kauneutensa yhdistyi jalokiven loistoon, ja siksi Tol Galen oli kaunein paikka koskaan Valinorin itäpuolella. Lúthienin kuoleman jälkeen Nauglamír toimitettiin hänen pojalleen Diorille, mikä johti Doriathin tuhoon, kun Fëanorin pojat vaativat Silmarilia itselleen ja hyökkäsivät Doriathiin. Silmarilia he eivät kuitenkaan saaneet, vaan se päätyi Diorin tyttären, Elwingin, myötä tämän puolisolle Eärendilille. Berenin ja Lúthienin suku ei koskaan sammunut, vaan heidän jälkeläisiinsä lukeutuivat muun muassa Elrond ja Elros, ja kymmenien sukupolvien kautta myös Elendil, Isildur ja Aragorn.


title: Lúthien

text: Lúthien ja Berenin tarina on heijastettavissa Aragornin ja Arwenin tarinaan kirjassa Taru sormusten herrasta.


title: Éowyn

text: Éowyn, Rohanin Valkea Neito, Ithilienin Neito, on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Éowyn

text: Kirjassa tapaamme Éowynin, Rohanin Neidon, Eorlin Huoneen tyttären ja Rohanin kuningas Théodenin sisarentyttären, Meduseldin palatsista. Hän oli Théodwynin ja Éomundin tytär ja Éomerin sisar.