title: Keeshond

text: Rodun nimitys on tuotanut jonkin verran ongelmia: Saksassa sitä kutsutaan nimeltä "wolfspitz" ja jopa FCI lukee sen saksanpystykorvan kokomuunnokseksi, vaikka sen alkuperämaa on Alankomaat. Toiset pitävät wolfspitziä erillisenä rotuna ja väittävät sen olevan keeshondin kantarotu. Esimerkiksi eurasierin sanotaan olevan samojedinkoiran, chow chow'n ja wolfspitzin, eikä keeshondin, risteytyksen tulos.


title: Keeshond

text: Keeshondin pitkä ja tuuhea turkki vaatii säännöllistä hoitoa, mutta ei ole aivan niin vaativa hoitaa kuin ensi näkemältä luulisi. Jos koiraa hoidetaan hyvin ja se saa laadukasta ruokaa ja riittävästi liikuntaa, turkki pysyy kohtuullisella vaivalla kauniina. Turkki tulee kuitenkin harjata säännöllisesti noin kerran viikossa perusteellisesti pohjaa myöten. Pentujen turkki takkuuntuu helposti, ja se pitäisikin harjata lähes päivittäin. Keeshond pestään tarvittaessa, yleensä 3-4 kertaa vuodessa.


title: Keeshond

text: Kuvitettu artikkeli turkinhoidosta


title: Keeshond

text: Keeshond on suhteellisen terve rotu, jolla ei ole merkittäviä taipumuksia perinnöllisiin sairauksiin. Rodulla ei ole sairauksille altistavia äärimmäisiä rakenteellisia ominaisuuksia. Yleisimpiä vaivoja ovat iho- ja turkkiongelmat, joita esiintyy noin joka kymmenennellä keeshondilla.


title: Keeshond

text: Keeshond ei kuulu tällä hetkellä PEVISA:an. Rotujärjestö kuitenkin suosittelee, että jalostukseen käytettävien koirien lonkat, kyynärpäät ja polvet tutkitaan sekä koirille tehdään kilpirauhasen vajaatoiminnan riskiä ennustava tyreoglobuliinivasta-ainetesti (TGA-testi) ja PHPT-sairauden (primääri lisäkilpirauhasen liikatoiminta) toteamiseksi tehtävä geenitesti.


title: Keeshond

text: Keeshondit ovat yleensä pitkäikäisiä ja elävät usein yli 10-vuotiaiksi. Vanhin koskaan elänyt keeshond on tiedettävästi ollut 18-vuotias.


title: Viljo

text: Viljo on suomalainen miehen etunimi, Vilhelm-nimen muunnelma. Samaa alkuperää ovat myös nimet Vilho ja Ville. Viljon nimipäivää vietetään 27. tammikuuta.


title: Viljo

text: Viljo tuli käyttöön 1900-luvun alun kansallisromanttisella ajalla. Kalevalassa sen merkitys on 'valio, paras, oiva'.


title: Viljo

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Viljo on annettu 27 698 miehelle ja muutamalle naiselle. Suurin osa Viljoista on syntynyt 1900-luvun alkupuolella. Lisäksi nimi on annettu muutamalle kymmenelle henkilölle muodossa Wiljo.


title: DAF

text: DAF on hollantilainen automerkki, jonka pääkonttori sijaitsee Eindhovenissa.


title: DAF

text: DAF-yhtiö perustettiin vuonna 1932, kun konepaja, jota Huub ja Wim van Doorne johtivat, muutti nimensä "Van Doorne's Aanhangwagen Fabriek" (Van Doornen perävaunutehdas), lyhennettynä DAF.


title: DAF

text: Vuonna 1949 yhtiö aloitti kuorma- ja linja-autojen valmistuksen ja vaihtoi jälleen nimeään, nyt "Van Doorne's Automobiel Fabriek"iksi (Van Doornen Autotehdas). Vuonna 1958 DAF valmisti ensimmäisen henkilöautonsa, jossa oli jatkuvasäätöinen automaattivaihteisto, nimeltään Variomatic.


title: DAF

text: DAF:in henkilöautovalmistus myytiin ruotsalaiselle Volvolle vuonna 1975, ja DAF keskittyi menestyksekkäiden kuorma-autojensa valmistukseen. Autotehdas on nykyään kokonaan Mitsubishin omistama ja tunnetaan nimellä "Netherlands Car B.V" tai NedCar.Kaikissa DAFin alkuaikojen autoissa oli Variomatic-vaihteisto. Ensimmäinen henkilöauto, joka sai mallimerkinnän 600, aiheutti suursensaation, kun prototyyppi vuonna 1958 esiteltiin. Ensimmäiset mallin autot ajettiin liukuhihnalta jo seuraavana vuotena. Seuraava malli oli 750, jossa oli edeltäjäänsä suurempi moottori.


title: DAF

text:
Myöhemmin DAF valmisti tyyppiä, joka sai lempinimen "Daffodil" "(narsissi)", kolmena versiona 30, 31 ja 32. Viimeisimmän tyyppi muutettiin 33:ksi, kun suurempi 44, joka oli jo keskikokoinen auto, esiteltiin.
55:llä oli taas suurempi 1100 kuutiosenttimetrin moottori, joka oli Renault'n valmistetta. Kaksi viimeistä DAFin automallia, ennen yksikön myymistä Volvolle, olivat 46 ja 66 (viimeistä myytiin vielä nimellä Volvo 66). Uusi Volvo 300-sarja, joka esiteltiin 1976 oli DAF-pohjainen ja tarjottiin aluksi vain Variomatic-voimansiirrolla. 1980-luvulla kävi ilmeiseksi, että tätä piti muuttaa, mutta lopulta myytiin yli 1,3 miljoonaa 340-sarjan autoa.


title: DAF

text: Pieneksi yhtiöksi DAF teki valtavan määrän prototyyppejä. Myös kuuluisat rakentajat kuten Michelotti ja OSI valmistivat DAF:in tekniikkaan perustuvia ajoneuvoja. Esimerkkinä OSI:n City Car, josta tuli pienoisauto. DAF:in viimeisestä prototyypistä, DAF 77:stä tuli Volvo 343, joka myi huimat 1,4 miljoonaa ajoneuvoa.


title: DAF

text: DAF:in ensimmäisenä maahantuojana toimi Wihuri-yhtymän tytäryhtiö Autola Oy, joka toi maahan samaan aikaan myös Hillmania, Polski Fiatia ja Volkswagenia. Volvon ostettua DAF:in maahantuonti siirtyi Oy Volvo-Auto Ab:lle. Suomessa DAF:in henkilöautoja markkinoitiin erityisesti iäkkäille ja liikuntarajoitteisille autoilijoille, mutta se pysyi melko harvinaisena automerkkinä kokoonsa nähden korkeahkon hintansa vuoksi. Vuosina 1970–1976 rekisteröitiin vajaat 500 DAF-henkilöautoa, ja niitä oli vuoden 1979 lopussa rekisterissä 620 kappaletta. Suomessa eniten myydyt mallit olivat 55 ja 66.


title: Johan Neeskens

text: Johan Neeskens (oik. Johannes Jacobus Neeskens, s. 15. syyskuuta 1951 Heemstede, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija (keskikenttäpelaaja) ja nykyinen jalkapallovalmentaja, jota pidetään yleisesti Alankomaiden kaikkien aikojen parhaisiin kuuluvana jalkapalloilijana Johan Cruyffin ja Marco van Bastenin ohella.


title: Johan Neeskens

text: Urallaan kahta Euroopan suurseuraa, Amsterdamin Ajaxia ja FC Barcelonaa edustanut Neeskens pelasi uransa parhaat vuodet 1970-luvulla, jolloin hän voitti noissa kahdessa seurassa yhteensä kolme liigamestaruutta (Eredivisie 1972 ja 1973, Copa del Reyn 1978) ja lisäksi Ajaxissa kolme kertaa peräkkäin Euroopan Cupin ja kaksi kertaa peräkkäin Euroopan Supercupin. Ennen Ajaxia hän edusti kotikaupunkinsa pikkuseuraa, RCH Heemstedeä, josta Rinus Michels löysi hänet Ajaxiin vuonna 1969. Huippuvuosiensa jälkeen Neeskens "jäähdytteli" Yhdysvaltojen ja Sveitsin sarjoissa ja pelasi yhden kauden kotimaassaan. Hän lopetti uransa sveitsiläisessä FC Zugissa kauden 1990/1991 jälkeen oltuaan jo 40-vuotias.Alankomaiden maajoukkueessa Neeskens debytoi 11. marraskuuta 1970 Itä-Saksaa vastaan. Hän pelasi MM-kisoissa 1974 ja 1978, joissa molemmissa hän voitti hopeaa. Neeskens jätti myös nimensä kisahistoriaan tekemällä maalin ensimmäisestä MM-finaalissa annetussa rangaistuspotkusta 1974 kisoissa. Hän on lisäksi toinen MM-finaalissa maalin tehneistä alankomaalaisista. Vuoden 1974 kisat olivat Neeskensin maajoukkueuran kohokohta finaalin pettymyksestä huolimatta, hän oli yksi turnauksen parhaista maalintekijöistä viidellä maalillaan. MM-kisojen lisäksi Neeskens pelasi yhden ottelun vuoden 1976 EM-kisoissa ja voitti pronssia. Yhteensä hän pelasi 49 maaottelua ja teki niissä 17 maalia.


title: Johan Neeskens

text: Neeskensin ura valmentajana alkoi vuonna 1996, jolloin hänet pestattiin Guus Hiddinkin apulaiseksi Alankomaiden maajoukkueen peräsimeen. Hiddinkin lähdettyä hän jatkoi samassa roolissa Frank Rijkaardin toimiessa päävalmentajana. Rijkaardin saatua potkut vuonna 2000 myös Neeskens joutui pois, ja sai työpaikan NEC Nijmegenin valmentajana. Sieltä hän sai lähteä vuonna 2004. Hän toimi Australian maajoukkueen valmennuksessa yhdessä maanmiehensä, päävalmentaja Guus Hiddinkin ja Graham Arnoldin kanssa. Vuoden 2006 MM-kisojen jälkeen hän siirtyi FC Barcelonan valmennustiimiin, jälleen Rijkaardin alaisuuteen.


title: Diaspora

text:
Diaspora tarkoittaa suoraan kreikasta käännettynä "hajaannusta", hajallaan asumista. Se merkitsee pakkomuuttoa, jossa jokin uskonnollinen tai kansallinen ryhmä joutuu muuttamaan uuteen maahan tai uudelle asuma-alueelle. Diasporassa kansa tai ryhmä säilyttää oman identiteettinsä, vaikka elääkin eristyksessä alkuperäisestä kulttuuristaan. Esimerkiksi
ortodokseja tai juutalaisia on hajaantunut muihin maihin ja toisten kansojen joukkoon eroon alkuperäisestä uskonnollisesta ympäristöstään. Tällaisia ryhmiä löytyy paljon eritoten läntisestä Euroopasta ja Yhdysvalloista, johon he ovat siirtyneet usein entisistä sosialistisista valtioista. Valtiovallan hajoamisen johdosta on syntynyt ainutlaatuinen somalien diaspora. Lapset kansainvälistyvät muuttomatkalla ja heistä tulee usein tyypillisiä matkalaukkulapsia.


title: Diaspora

text: Muinaisessa Kreikassa "diaspora" viittasi hallitsevan kaupunkivaltion kansalaisten elinoloihin, kun nämä asettuivat valloitettuihin maihin ylläpitäen kolonialismia. Ensimmäinen maininta pakolaisuuden seurauksena syntyneestä diasporasta löytyy viidennestä Mooseksen kirjasta . Diasporaa käytettiin myöhemminkin kuvaamaan yksinomaan juutalaisten maanpakolaisuutta, kun nämä olivat pakolaisina Israelista vuonna 607 eaa babylonialaisten karkoittamana, ja Judeasta vuonna 70 roomalaisten karkoittamina . Diasporakäsitteen käyttö laajeni Assyrian valloittamien alueiden joukkokarkotusten yhteydessä .


title: Diaspora

text: Kreikkalaisten diaspora vuonna 1876 kuvasi kansakunnan hajoamista modernissa merkityksessä Joskus diasporaa käytetään kuvaamaan pakolaisuutta. Kuitenkaan pakolaisuus ei merkitse aivan samaa kuin diaspora . . Ekspatriaattien elämää uudessa kotimaassaan alettiin 1950 luvun puolessa välissä kuvata diasporana . . Suomessa asuvalle uussuomalaiselle elämä uudessa kotimaassa saattaa merkitä diasporaa yhtä hyvin kuin nälkävuosina Amerikkaan muuttaneelle uusi manner saattoi merkitä diasporaa.


title: Diaspora

text: Diaspora sisältää tunteen paikaltaan poissa olevasta. Kansakunta, joka kuvailee olevansa diasporassa tuntee olevansa poissa alkuperäisiltä juuriltaan. Tavallisesti se sisältää toivon tai vähintään toiveen kotimaahan paluusta, jos kotimaa on vielä jossain muodossa olemassa. Diaspora saattaa merkitä myös juuriensa menettämistä, kun ihminen uudestaan juurtuu uusille asuinsijoilleen. Hänelle saattaa muodostua pakolaisuuden myötä useita kotimaita, joista kussakin saattaa löytyä osa hänen identiteettiään. Diaspora on osa laajenevaa akateemista tutkimusta. Sitä tutkitaan niin uskontotieteissä kuin antropologiassa ja psykologiassa ja mm. osana modernia muuttoliiketutkimusta.


title: Dr Pepper

text: Dr Pepper on Dr Pepper Snapple Groupin ”23 eri maun” virvoitusjuoma. Se on Yhdysvaltain kolmanneksi suosituin virvoitusjuoma. Juomasta on olemassa myös versiot "Cherry Vanilla Dr Pepper" ja "Dr Pepper Cherry" sekä sokerittomat "Dr Pepper Zero" ja "Diet Cherry Vanilla Dr Pepper". Euroopassa juomaa myy The Coca-Cola Company.


title: Dr Pepper

text: Juoman nimi oli alun perin "Dr. Pepper". Piste Dr:n perästä poistettiin 1950-luvulla.


title: Dr Pepper

text: Alun perin "Dr Pepperiä" valmisti Morrisonin Old Corner Drug Store Waco. Dr Pepperin maku toi tuotteelle suuren suosion, kun se tuotiin markkinoille vuonna 1885. Makua ei ole muutettu yli vuosisadan aikana, ja juoma on edelleen yksi Yhdysvaltain suosituimmista.


title: Dr Pepper

text: Dr Pepperin nimestä liikkuu monenlaisia teorioita. Erään teorian mukaan nimessä oleva ”pep” viittaa pepsiiniin. Toiset puolestaan uskovat, että juoma nimettiin erään todellisen Dr. Pepperin mukaan. Todennäköisin epäilty on tohtori Charles T. Pepper, jonka myös Dr Pepperin edellinen valmistaja "Dr Pepper/7 Up, Inc." on kertonut olleen juoman nimen inspiraatio. Tiedon totuudenmukaisuudesta ei ole tietoa. Toinen todennäköinen epäilty on Dr. Pepper Christiansburgista, Virginiasta.


title: Dr Pepper

text: Dr Pepperiä myydään Suomessa muovipulloissa ja myös tölkeissä import-tuotteina tietyissä kaupoissa. Amerikassa sitä myydään tölkeissä ja lasipulloissa. Suomessa juomaa valmistaa lisenssillä Oy Sinebrychoff Ab.


title: Meilahden tornisairaala

text: Meilahden tornisairaala on HYKS-sairaanhoitoalueeseen kuuluva sairaala. Se oli myös nimeltään Meilahden sairaala (nimi siirtyi historiaan vuonna 2010, erotukseksi alueen monista muista HUS-sairaaloista). Sairaala sijaitsee Helsingissä Meilahden kaupunginosassa, ja sen katuosoite on Haartmaninkatu 4. Meilahden sairaala kuuluu Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin, ja on sen suurin sairaala, jossa hoidetaan usean sydän- ja thoraxkirurgian, verisuonikirurgian, vatsaelinkirurgian ja neurologian erikoisalojen potilaita. Sairaalaan on myös keskitetty kaikki Suomessa tehtävät aikuisten elinsiirrot.


title: Meilahden tornisairaala

text: Nykyinen Meilahden sairaalarakennus vihittiin käyttöön 20. marraskuuta 1965. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Jaakko Paatela ja Reino Koivula. Rakennus edustaa niukkaa modernismia. Sen korkeus on 54 metriä ja siinä on 15 kerrosta. Vaikuttavan kokoinen sairaalarakennus sai heti tuoreeltaan liikanimen ”Meilahden Hilton”. Sairaala sijaitsee samassa suuressa korttelissa, jossa ovat myös Uusi lastensairaala, vanha Lastenklinikka, Naistenklinikka, Meilahden kolmiosairaala, Silmä-korvasairaala, Syöpätautien klinikka, Haartmanin sairaala ja Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan rakennuksia.


title: Meilahden tornisairaala

text: Sairaalan uusi sisäänkäynti ja aula valmistuivat toukokuussa 2010. Aluksi aulasta pääsi vain Meilahden tornisairaalaan, mutta marraskuussa avattiin uusi Kolmiosairaala, johon kuljetaan saman sisäänkäynnin kautta.


title: Meilahden tornisairaala

text: Meilahden tornisairaalassa alkoi kesällä 2011 peruskorjaus. Tämä vaatii koko valtavan sairaalan tyhjentämistä ja muutot sairaalasta Hyksin muihin sairaaloihin alkoivat jo syksyllä 2010. Peruskorjaus valmistui marraskuussa 2014.


title: Meilahden tornisairaala

text: Tornisairaalan tyhjentämistä varten sen viereen rakennettiin väliaikainen vuodeosastosairaala, jonka oli määrä valmistua kesällä 2011, kun Tornisairaalan peruskorjaus alkoi. Myös maanalaisen tunneliverkoston laajennusta jatketaan.


title: Meilahden tornisairaala

text: Ennen peruskorjausta sairaalassa on työskennellyt noin 1 840 hoitajaa ja noin 730 lääkäriä sekä noin 1 100 muuta sairaalatyön ammattilaista.


title: Meilahden tornisairaala

text: Sairaalan laboratoriosiipi ja viereinen Syöpätautien klinikka aiotaan lähiaikoina purkaa, ja paikalle, Tornisairaalan ja Paciuksenkadun väliin rakennetaan uusi Siltasairaala.


Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala (HYKS) on pääkaupunkiseudun sairaanhoidosta vastaava keskussairaala. HYKS-sairaanhoitoalueen jäsenkunnat ovat Helsinki, Espoo, Vantaa, Kerava, Kirkkonummi ja Kauniainen. HYKS:n toiminta alkoi 1.3.1958, kun keskussairaalan alaisuuteen siirrettiin joukko sairaalakiinteistöjä. Vuoden 2000 alusta Helsingin yliopistollinen keskussairaala (), tuli osaksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriä, jolloin se lakkasi olemasta itsenäinen organisaatio. Vuosina 1991–1999 HYKS toimi Helsingin sairaanhoitopiirin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin yhteisenä keskussairaalana. Uuteen Helsingin seudun yliopistolliseen keskussairaalaan lasketaan kuuluvaksi Hyksin sairaalat Helsingissä, Jorvin ja Peijaksen sairaalat Espoossa ja Vantaalla sekä joitakin muita erikoissairaanhoidon yksiköitä.


title: Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

text: Hyksillä on valtakunnallinen vastuu muun muassa elinsiirroista, vaativasta neurokirurgiasta, lasten sydänkirurgiasta, huuli- ja suulakihalkiopotilaiden leikkaushoidosta sekä vaikeiden palovammojen hoidosta.


text: Hyks on Pohjoismaiden suurimpia yliopistosairaaloita. Sairaansijoja ja hoitopaikkoja on yhteensä yli 3 100. Vuoden 2009 aikana hoidettiin 363 450 potilasta. Leikkauksia päätoimenpiteenä tehtiin noin 66 000, näistä yli 26 000 päiväkirurgisesti. Synnytysten määrä oli 14 500. Hoitojaksojen määrä oli yli 430 000 ja psykiatrisia hoitopäiviä oli yli 100 000.


text: Hyksissä tehdään myös paljon alan tutkimusta ja se toimii terveydenhuollon suurimpana koulutusympäristönä Suomessa. Yhteistoimintasopimukset ja yhteisvirat Helsingin yliopiston kanssa ovat lääketieteellisen opetuksen perusta. Helsingin yliopistossa opiskelevat lääkärit ja hammaslääkärit tekevät perus- ja erikoistumisopintojaan Hyksin sairaaloissa. Lisäksi noin 3 000:lla terveysalan opiskelijalla on kliininen harjoittelujakso alueen sairaaloissa vuosittain.


text: Hyksin ensimmäinen leikkausrobotti otettiin käyttöön helmikuussa 2009. Robottia on käytetty pääosin urologiassa, jossa ensimmäisen vuoden aikana tehtiin 120 robottiavusteista eturauhasen poistoleikkausta. Vuoden mittaan robottiavusteisia leikkauksia ryhdyttiin tekemään myös thorax-kirurgiassa ja gynekologiassa.


text: Hyksin huuli- ja suulakihalkiokeskus Husuke on Euroopan neljänneksi suurin halkiokeskus, johon on keskitetty valtaosa suomalaislasten halkioiden hoidoista. Husukeen on keskitetty myös kallon epämuodostumien hoito, ja vuosittain yksikössä tehdään noin 50 kraniofakiaalikirurgista toimenpidettä. (Oulun yliopistollisessa sairaalassa toimii maan toinen tähän erikoistunut yksikkö, Oulun Craniofaciaalikeskus.)


text: Vuonna 2009 huuli-suulakihalkiokeskuksen (Husuke) kraniofakiaaliyksikkö sai alan maailmankonferenssissa Center of Excellence -tunnustuksen ja se luokiteltiin kansainväliseksi kraniofakiaalikirurgian koulutuskeskukseksi.


title: Kesäranta

text: Kesäranta on Suomen pääministerin virka-asunto Helsingin Meilahdessa. Kesäranta oli alun perin arkkitehti Frans Ludvig Caloniuksen (1833–1903) kesähuvila. Rakennus valmistui vuonna 1873 ja sai nimekseen "Bjälbo". Myöhemmin huvilasta ryhdyttiin käyttämään nimeä Kesäranta.


title: Kesäranta

text: Arkkitehti Frans Ludvig Calonius suunnitteli ja rakennutti Kesärannan kesähuvilakseen vuonna 1873. Huvila sijaitsi valmistuessaan Helsingin kaupungin rajojen ulkopuolella, Meilahden huvila-alueella, jonne monet varakkaat helsinkiläiset rakennuttivat kesähuvilansa 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1885 Kesäranta siirtyi Suomen Pankin kassanhoitajan Carl Robert Ignatiuksen (1846–1904) omistukseen. Ignatius teetti puutarhaan ja rakennukseen mittavia muutostöitä.


title: Kesäranta

text: Vuonna 1904 Kesäranta siirtyi Ignatiukselta keisarillisen palatsin omistukseen, ja siitä tuli Suomen kenraalikuvernöörin virka-asunto. Kunnostuksen jälkeen rakennuksen ensimmäinen käyttäjän piti olla Nikolai Bobrikov, joka ei kuitenkaan ehtinyt asettua Kesärantaan, sillä hänet ammuttiin kesäkuun alussa. Bobrikovin seuraajat Ivan Obolenski, Nikolai Gerard, Vladimir von Boeckmann ja Franz Albert Seyn asuivat kukin vuorollaan Kesärannassa.


title: Kesäranta

text: Sisällissodan jälkeen talossa asui Saksan Itämeren divisioonan komentaja Rüdiger von der Goltz ja myöhemmin valtionhoitaja Carl Gustaf Emil Mannerheim. Itsenäistymisen jälkeisinä vuosina rakennuksesta tuli pääministerin kesäasunto siihen asti kunnes se 1952 kunnostettiin ympärivuotiseksi.


title: Kesäranta

text: Nykyisin Kesärannassa pidetään usein keskiviikkoisin hallituksen neuvottelu, jota kutsutaan iltakouluksi. Nimi juontaa juurensa 1930-luvun lopulta, jolloin ensimmäinen pääministeriasukas A. K. Cajander alkoi kutsua ministereitä Kesärantaan keskustelemaan torstaisin pidettävän valtioneuvoston yleisistunnon asioista.


title: Kesäranta

text: Alkuperäinen, Frans Ludvig Caloniuksen suunnittelema huvilarakennus muodostaa yhä Kesärannan rungon. C. R. Ignatius uudisti huvilaa 1880-luvulla rakennusmestari Elia Heikelin suunnitelmien mukaan, jolloin se sai 20-metrisen tornin ja kuistit sekä maan että meren puolelle. Valtion ostettua Kesärannan siihen lisättiin arkkitehti Johan Jacob Ahrenbergin suunnittelemat keittiösiipi ja meren puoleinen lasikuisti.


title: Kesäranta

text: 1950-luvulla valtio saneerasi Kesärannan vastaamaan moderneja vaatimuksia. Tässä yhteydessä huonokuntoinen torni purettiin ja sisustus muutettiin 1950-lukulaiseksi. Vuosina 1981–1983 Kesärannassa tehtiin peruskorjaus, jossa se pyrittiin palauttamaan mahdollisimman alkuperäiseen asuun. Torni rakennettiin uudelleen vanhojen valokuvien avulla ja rakennus sisustettiin kenraalikuvernöörien aikaiseen tyyliin.


title: Kesäranta

text: Kesärantaan tehtiin laaja peruskorjaus vuosina 2003–2004. Silloin kiinteistö uudistettiin vastaamaan edustamisen, asumisen, kokousten ja lehdistötilaisuuksien vaatimuksia. Tiloja muutettiin paremmin yksityisasumiseen sopiviksi, ja kovasta käytöstä ja merellisestä sijainnista johtuneet kulumisvauriot korjattiin.


title: Kesäranta

text: Kesäranta on suojeltu valtioneuvoston päätöksellä kulttuurihistoriallisesti arvokkaana rakennuksena.


title: Kesäranta

text: Kesärannassa ovat asuneet mm.:


title: Kjetil André Aamodt

text: Kjetil André Aamodt (s. 2. syyskuuta 1971 Oslo, Norja) on norjalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä, nelinkertainen olympiavoittaja ja viisinkertainen maailmanmestari. Hänen seuransa oli Nordstrand IF.


title: Kjetil André Aamodt

text: Aamodt tunnetaan monipuolisena alppihiihtäjänä, ja hän onkin eräs harvoista, jotka ovat voittaneet maailmancupin osakilpailun kaikissa neljässä lajissa. Hän on alppihiihdon menestynein olympiaurheilija; hänellä on neljä olympiakultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Kjetil André Aamodt

text: Aamodt ilmoitti lopettavansa uransa 6. tammikuuta 2007. Hän ei ollut kilpaillut tuolloin käynnissä olleella maailmancupkaudella yhtään kilpailua paranneltuaan Torinon olympialaisissa vajaa vuosi aikaisemmin vammautunutta polveaan, joka leikattiin saman vuoden keväänä.


title: Nypläys

text: Nypläys on käsityön muoto, jossa puisiin nypylöihin kiinnitettyjä lankoja solmitaan ja palmikoidaan yhteen. Sana nypläys tulee vanhasta saksalaisesta sanasta "Knyppel", joka tarkoittaa ryhmysauvaa tai puikkoa.


title: Nypläys

text: Nypläämisen perinteet ovat lähtöisin 1400-luvulla Euroopasta. Suomeen nypläys rantautui 1500-luvulla Ruotsin kautta. Nypläys oli suosittua etenkin keskiajalla Euroopassa, mutta myöhemmin sen suosio laantui. Suomessa nypläys oli erityisessä suosiossa siksi, että hallitus rajoitti esimerkiksi pitsin ja muiden ylellisyystavaroiden käyttöä voimakkaasti. Näin naisten piti nyplätä itse omat pitsinsä. Osasyynä nypläyksen suosion vähentymiseen oli muun muassa neulomisen, ompelun ja virkkaamisen suosion kasvaminen. Myös muoti muuttui 1800-luvun alussa ja koneella valmistetut tyllikankaat voittivat käsin nypläämisen.


title: Nypläys

text: Kuuluisana pidetään Suomessa erityisesti Rauman pitsiä, sillä pitsinnypläys oli 1700-luvulla hyvin yleinen ammatti Raumalla. Suosiosta kertoo myös se, että Raumalla oli oma nypläyskoulu. Toinen tunnettu pitsipaikkakunta Suomessa on Orimattilan Heinämaa. Heinämaan pitsin aitoudesta kertoo laatumerkki ""Heinämaan pitsiä"". Kolmas tunnettu pitsityyppi Suomesta ovat karjalaiset nyytingit, joista ensimmäinen maininta löytyy jo vuodelta 1597 Viipurin tulliluettelosta. Nyytinkejä on karjalassa käytetty etenkin esiliinojen koristeina ja liinavaatteissa. Nykyisin nyytinkejä nyplätään etupäässä kansallispukuja valmistettaessa.


title: Nypläys

text: Nykyisin nypläystä harrastetaan erilaisissa käsityöseuroissa. Nypläämällä voi valmistaa muun muassa pitsiä, tyynyjä ja vaippoja. Ennen valmistettiin paljon myös tyynyliinojen, nenäliinojen, hattujen ja pyyheliinojen somistuksia. Nyplätä voi perinteisiä reuna- ja välipitsejä sekä liinoja tai koristella vaatteita nyplätyllä kauluksella. Nypläystä voidaan hyödyntää myös koruissa. Nypläämällä voidaan tuottaa taidetta sekä tasona että kolmiulotteisena teoksena.


title: Nypläys

text: Nypläyksessä käytetään neljää eri "lyöntiä" eli nypylöiden siirtotapaa. Nyplääjä käsittelee aina neljää nypylää kerrallaan. Kiertolyönnissä nelikon toinen nypylä nostetaan kolmannen yli. Verkkolyönnissä tehdään ensin kierto, jonka jälkeen toinen nypylä nostetaan ensimmäisen ja neljäs kolmannen yli. Liinalyönti tehdään kuten perättäiset verkkolyönti ja kierto. Kokolyönti tehdään kuten kaksi perättäistä verkkolyöntiä. Lyöntejä yhdistelemällä ja eri nypylänelikkoja ja -pareja käsittelemällä syntyy pitsi, joka muotoillaan nypläysalustalle nuppineulojen avulla. Peruslyöntien lisäksi käytetään erilaisia erityistekniikoita kuten kierteitä, silmuja ja kutomalla tehtävää "mantelia".


title: Nypläys

text: Nypylä on yleensä puusta muotoiltu puikko, jonka ympärille lanka kierretään. Nypylöiden koko ja muoto vaihtelevat erittäin paljon maittain ja jopa alueittain.


title: Nypläys

text: Nypläystyyny on pehmustettu, tukeva nypläysalusta, johon mynsteri ja nuppineulat voidaan kiinnittää ja jonka reunoilla nypylät pysyvät järjestyksessä. Perinteinen suomalainen nypläystyyny on puoliympyrän muotoinen pyörivällä rullalla varustettu tyyny, johon mynsteri ja nuppineulat kiinnitetään. Se on kooltaan 45-60 cm. Tyyny voi olla myös pyöreä tai pyöristetty neliönmallinen taso. Suurissa taideteoksissa tai kenttäolosuhteissa voidaan käyttää esimerkiksi kankaalla päällystettyä uretaani-levyä, solukumipatjaa tai tiivistä superlon-alustaa, joihin saa kiinnitettyä neuloja.


title: Nypläys

text: Lanka on kehrätty yleensä pellavasta ja siinä on erityisesti nypläykseen tarkoitettu tiukka kierre. Pellava on vahvaa ja siinä on korkea kiilto. Joustamaton pellava on jäykkää, minkä vuoksi se taipuu kuvioihin täsmällisesti. Nypläykseen voidaan käyttää myös puuvilla-, villa- ja silkkilankoja. Nypläystekniikkaan voidaan käyttää myös esimerkiksi metallilankoja. Perinteisesti nypläyslangassa on hyödynnetty pellavan väriä tai eriasteisia valkaistuja pellavan sävyjä. Nypläyksessä käytetään myös värjättyjä pellavalankoja.


title: Nypläys

text: Mynsteri eli malli on nypläystyynyyn kiinnitettävä paperi tai ohut pahvi, jossa on reiät tai merkit malliin tarvittavien nuppineulojen paikalla. Reikien välillä voi olla myös viivat, jotka selkeyttävät mallin rakennetta. Malli pistellään nypläyspahviin, joka on ohutta eristyspahvia eli prespania. Ruutupaperiin pilkutetaan kaikki nypläyksessä tarvittavat reiät. Nypläyspahvi ja sen päällä oleva ruutupaperi kiinnitetään huolellisesti nypläystyynyssä olevaan rullaan.


title: Marco Pantani

text: Marco Pantani (13. tammikuuta 1970 Cesena, Italia – 14. helmikuuta 2004 Rimini, Italia) oli italialainen kilpapyöräilijä, yksi kaikkien aikojen parhaista mäkiajajista. Vuonna 1998 hän voitti sekä Ranskan että Italian ympäriajon. Usein huivi päässä ajaneen Pantanin lempinimi oli "Il Pirata", merirosvo.


title: Marco Pantani

text: Vuoden 1999 Italian ympäriajossa Pantani hylättiin, kun hän ei läpäissyt veritestiä. Tapahtuman jäljiltä hänelle vaadittiin vankeustuomiota dopinginkäytöstä, mutta vuonna 2003 hänet vapautettiin dopingsyytteistä. Vuoden 2001 Italian ympäriajossa Pantanin hallusta löytyi insuliinia ja seuraavana vuonna hän sai tästä kahdeksan kuukauden kilpailukiellon. Myöhemmin urheilun vetoomustuomioistuin CAS kuitenkin lyhensi kilpailukiellon kuuteen kuukauteen.


title: Marco Pantani

text:
Helmikuussa 2004 Pantani löydettiin kuolleena riminiläisestä hotellista. Kuolinsyy oli kokaiinin yliannostuksen aiheuttama aivo- sekä keuhkoturvotus joka johti sydämen pysähdykseen.
Marco Pantanin ylämäki Velofilo-blogissa. 14.2.2016.


title: Marco Pantani

text: Marco Pantanin alamäki Velofilo-blogissa 26.2.2016.


title: FK Partizan Minsk

text: FK Partizan Minsk (, ) on jalkapalloseura Valko-Venäjän pääkaupungista Minskistä. Se pelaa maansa mestaruussarjassa. Vuosina 2001-2009 seuran nimi oli MTZ-RIPO, sitä ennen Traktor.


title: FK Partizan Minsk

text: Seura perustettiin vuonna 1947 Minskin traktoritehtaiden rakentamisen aikana rakennustyöntekijöiden ja myöhemmin paikallisten tehdastyöntekijöiden urheiluosastoksi, johon kuului myös saksalaisia sotavankeja. Tämä urheiluosasto muuntui ammattimaiseksi jalkapallojoukkueeksi jo seuraavana vuonna. Vuonna 2002 seura yhdistyi RIPOn kanssa ja uudeksi nimeksi tuli MTZ-RIPO. Talvella 2010 seura sai nykyisen nimensä.


title: FK Partizan Minsk

text: Nykyään seuran omistaa liettuanvenäläinen liikemies ja pankkiiri Vladimir Romanov, joka omistaa myös Skotlannin valioliigan Heartsin sekä Liettuan A-Lygan FBK Kaunasin.


title: Visulahti (kaupunginosa)

text: Visulahti on Mikkelin 28. kaupunginosa valtatie 5:n (Kuopiontie) varressa. Se sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta itään päin. Kaupunginosassa sijaitsee muun muassa Sairalan koulu, Sairilan koulukoti, Tertin kartano ja Visulahden huvipuisto. Kaupunginosan nimi viittaa Saimaan Ukonvetenä tunnetun osan pohjoisreunassa sijaitsevaan lahden nimeen.


title: Visulahti (kaupunginosa)

text:
Kaupunginosan alueella sijaitsee useita pieniä järviä tai lampia. Esimerkiksi Kuopiontien pohjoispuolella ja Tertin kartanon lounaispuolella sijaitsee runsaan seitsemän hehtaarin laajuinen Säkälampi.
Paikka on vanhalta nimeltään Vesulahden pitäjä. Matkailukeskuksen vieressä on ristiretkien aikainen kalmisto. Purolaaksontien risteyksessä on pari helposti löydettävissä olevaa kuppikiveä. Haudat ja esinemuodot ovat samanlaisia kuin lähellä olevassa Tuukkalan kalmistossa.


title: Visulahti (kaupunginosa)

text: Alueella järjestettiin Jurassic Rock -festivaali vuosina 2007–2013.


title: Reaktori

text: Reaktori tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Voudintilit

text: Voudintileiksi kutsutaan asiakirjaryhmää, joka syntyi vuoden 1540 tietämillä Kustaa Vaasan uudistustoiminnan tuloksena. Nimensä mukaisesti kysymys on tilikirjasarjasta, joka sisältää voutien laatimia luetteloja kannetuista veroista eri linnalääneistä. Näitä luetteloita on säilynyt noin 1620-luvulle asti. Vuonna 1634 aloitetut varsinaiset henkikirjat (manttaaliluettelot) jatkavat voudintilien tehtävää. Voudintilien sisältämät maakirjat ja papinveroluettelot ovat käytännöllisesti katsoen ainoat sukututkijan hyödynnettävissä olevat 1500-luvun lähteet erinäisiä säilyneitä tuomiokirjakatkelmia lukuun ottamatta. Voudintilit sisältävät myös luetteloja kannetuista apuveroista, sakkoluetteloita ja muuta arvokasta lähdemateriaalia. Lähteenä voudintilit ovat kuitenkin hyvin ongelmallinen ryhmä, joiden oikea tulkinta vaatii taitoa. Lisäksi ne oikeuttavat huomattavasti suppeampiin johtopäätöksiin kuin varsinaiset henkikirjat. Siksi kaikkea 1500-luvulle ulottuvaa sukututkimusta, etenkin itäsuomalaista, on luettava erittäin kriittisesti.


title: Voudintilit

text: Voudintilejä kutsutaan myös "siniseksi sarjaksi". Alkuperäiset asiakirjat nimittäin sidottiin 1800-luvun jälkipuolella uudestaan yhdenmukaisiin vaaleansinisiin pahvikansiin. Alkuperäiset pergamenttikannet irrotettiin tileistä ja ne muodostavat nykyisin Kansalliskirjaston Fragmenta membranea -kokoelman.


title: Voudintilit

text: Koko aineisto on mikrokuvattu ja käytettävissä Kansallisarkistossa. Voudintilien pohjalta on laadittu sittemmin Suomen asutuksen yleisluetteloa (SAY) ja Tavinsalmen pitäjän asutuksen yleisluettelo. Suomen asutuksen yleisluettelo ja osa Voudintileistä on 2000-luvulla julkaistu myös internetissä osana Kansallisarkiston digitaaliarkistoa.


title: Voudintilit

text: Savonlinnan linnaläänin osalta voudintileistä on käytettävissä yksityiskohtainen luettelo.


title: Kinopalatsi (Kotka)

text: Kinopalatsi on Kotkan keskustassa Keskuskadun varrella sijaitseva elokuvateatteri. Teatterissa on yksi sali, jossa on yhteensä 270 istuinpaikkaa: 72 parvekkeella ja 198 permannolla.


title: Kinopalatsi (Kotka)

text: Alun perin kabareeteatteriksi 1920-luvulla perustettu rakennus muutettiin vuonna 1987 ravintolaksi, jolla ehti vuosikymmenen aikana olla kolme eri omistajaa. Vuonna 1997 Jari Kettunen osti ravintolatilan ja muutti sen elokuvateatteriksi. Ensimmäisenä elokuvana teatterissa sai ensi-iltansa "Armageddon" 17. heinäkuuta 1998. Kettusen omistuksessa oli myös toinen kotkalainen elokuvateatteri, Trio 123. Vuonna 2008 Kinopalatsi ja Trio 123 vaihtoivat omistajaa. Nykyinen omistaja on Tero Lindqvist.


title: Kinopalatsi (Kotka)

text: Kotkan opiston elokuvakerho Majakan näytökset järjestetään Kinopalatsissa.


title: Tepasto

text: Tepasto on kylä Kittilän kunnassa Ounasjoen varrella noin 20 kilometrin päässä Levin hiihtokeskuksesta.


title: Tepasto

text: Tepasto houkuttelee matkailijoita tunturi- ja jokimaisemilla ja rauhallisella ympäristöllä. Kylästä löytyy erilaisia majoituspalveluita.


title: Tepasto

text: Ounasjokilatvaan suunniteltiin Tepaston allasta vesivoiman tarpeisiin, mutta Ounasjoki on rauhoitettu voimalarakentamiselta.


title: Kaukonen

text: Kaukonen on kylä Kittilässä kantatie 79:n varrella. Kylältä on matkaa Kittilän kirkonkylään noin 20 kilometriä ja Ylläksen ja Levin laskettelukeskuksiin noin 40 kilometriä. Kylässä on noin 350 asukasta. Kaukonen on yksi Ounasjokivarren vanhimmista kylistä: ensimmäisen asukkaat ovat asettuneet seudulle noin 1650-luvulla. Kaukonen on yksi Ympäristöministeriön määrittelemistä valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista Suomessa ja kylämiljöö kuuluu myös Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Kaukonen

text: Kuvataiteilija Reidar Särestöniemi syntyi, eli lapsuutensa sekä asui ja työskenteli myös myöhemmin Särestön tilalla Kaukosen kylässä.


title: Ihmesarja

text: Ihmesarja on Kuvajulkaisut Oy:n vuonna 1967 aloittama julkaisu Marvel-kustantamon supersankareiden, Hämähäkkimiehen ja Ihmenelosten edesottamuksista (vaikkakin myös muutamia Stan Leen ja Jack Kirbyn hirviötarinoita, Hulkin Namorin ja Rautamiehen seikkailuja nähtiin). Nykyään Egmont-kustannus julkaisee mustavalkoista pokkaria, joka esikuvansa hengen mukaisesti julkaisee suomeksi 1960- ja 70-luvun Marvel-sankareiden tarinoita mustavalkoisina.


title: Ihmesarja

text:
1960-luvulla Suomessa oli vallalla Batman-kuume ja supersankareista oli kysyntää lehtipisteissä. Niinpä Kuvajulkaisut otti julkaisuohjelmaansa aloittelevan Marvel-kustantamon sarjoja. Ihmesarja aloitti vuonna 1967, jolloin lehteä ilmestyi 24 numeroa. Pääasiallisesti julkaisujärjestys vuorotteli Hämähäkkimiehen ja Ihmenelosten seikkailujen välillä. Vuosina 1968-1969 ilmestyi kunakin vuonna 11 numeroa, kunnes vuonna 1970 vain 4 numeroa. Sarja lopetettiin numeron 53 jälkeen. Numeron 42 jälkeen Ihmenelosten seikkailuja ei enää julkaistu, vaan lehti keskitti painopisteensä Hämähäkkimiehen seikkailuihin.
Ihmesarjan kaikki julkaisut olivat mustavalkoisia ja ohuemmat numerot (1-22) olivat niitattuja, paksummat (23-53) liimaselkäisiä. Kuvajulkaisut Oy:n vastaava toimittaja oli M. Valjakka.


title: Ihmesarja

text: Nykyään Egmont-kustannus julkaisee muutaman kerran vuodessa ilmestyvää kokoelmaa Marvelin sarjakuvista mustavalkoisina. Ei ole tiedossa onko nimi kunnianosoitus edelliselle Ihmesarjalle. Tähän mennessä niitä on ilmestynyt Suomessa 18 osaa:


title: Hedwiges Maduro

text: Hedwiges Maduro (s. 13. helmikuuta 1985 Almere, Flevoland, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Sevillaa. Maduro on puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Hedwiges Maduro

text: Maduro oli yksi Alankomaiden lupaavimmista nuorista pelaajista. Hän debytoi maansa korkeimmalla sarjatasolla, Eredivisiessä, 26. helmikuuta 2005 ja Alankomaiden maajoukkueessa vain kolmen liigaottelun jälkeen Romaniaa vastaan.


title: Kempeleen rautatieasema

text: Kempeleen rautatieasema on Kempeleen keskustaajaman läheisyydessä sijaitseva rautatieasema Pohjanmaan radalla Seinäjoen ja Oulun välisellä rataosuudella. Aseman etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen kautta on 741,8 kilometriä. Asema sijaitsee 12 kilometrin päässä Oulun, ja noin 323 kilometrin päässä Seinäjoen rautatieasemalta.


title: Kempeleen rautatieasema

text: Kempeleen rautatieasema otettiin uudelleen matkustajakäyttöön 20. kesäkuuta 2016. Aikaisemmin matkustajaliikenne Kempeleen asemalla loppui 27. toukokuuta 1990.


title: Kempeleen rautatieasema

text: Asemalla sijaitseva vanha asemarakennus on rakennettu Valtionrautateiden rakennussuunnittelijan Knut Nylanderin laatimien piirustusten mukaan vuonna 1884 ja se on otettu käyttöön osuuden Kokkola–Oulu valmistuessa. Rakennuksen eteläpäähän rakennettiin laajennusosana poikkipääty vuonna 1904 Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Nykyisin asemarakennus ei ole matkustajien käytössä, vaan asemalla on nykyaikainen 450 metriä pitkä asemalaituri odotuskatoksineen. Pieni pysäköinti- ja matkustajien haku/jättöalue on vanhaa asemarakennusta etelämpänä osoitteessa Asemantie 6. Isompi pysäköintialue löytyy samalta kohdalta radan itäpuolelta, Kaartotien päästä. Välissä on kevyen liikenteen alikulku.


title: Kempeleen rautatieasema

text: Vuonna 1912 rautatieasemaa vastapäätä radan itäpuolelle valmistui Kempeleen-Salon osuusmeijerin rakennus, jossa oli meijeritoimintaa vuoteen 1922 asti.


title: Kempeleen rautatieasema

text: Kempeleen ratapihalla on pääraiteen itäpuolella kaksi läpiajettavaa sivuraidetta. Näiden lisäksi on neljäs puolipitkä sivuraide, joka palvelee nykyisin lähes yksinomaan ratatyökoneiden säilytyspaikkana.


title: Historiakirjat

text: Historiakirjoiksi nimitetään seurakunnan väestörekisteriarkistoon kuuluvia luetteloita syntyneistä, kastetuista, kuulutetuista, vihityistä, kuolleista ja haudatuista seurakuntalaisista. Nämä luettelot ovat sukututkijalle keskeistä lähdemateriaalia 1700-luvulta aina 1800-luvun loppuun. Joskus myös ripitetyistä, kirkotetuista, ripillepäässeistä, rangaistuista ja muuttaneista seurakuntalaisista laaditut luettelot lasketaan kuuluvaksi historiakirjoihin. Turun piispa Isaacus Rothovius antoi ensimmäisenä määräyksen kyseisten kirjojen pidosta 1628, mutta ensimmäiset säilyneet historiakirjat tunnetaan vastan Teiskosta (aloitettu 1648, hajamerkintöjä Ahvenanmaan Brändöstä tosin jo aivan 1600-luvun alusta). 1600-luvun historiakirjoja arvellaan säilyneen liki 150 seurakunnassa. Varhaiset sarjat ovat kuitenkin useimmiten hyvin aukollisia. Erityisesti isoviha (1700-1721) muodostaa loven useimpiin 1600-luvulla aloitettuihin historiakirjasarjoihin. Tiedetään monissa muissakin seurakunnissa pidetyn vastaavia luetteloja jo 1600-luvun puolivälissä, mutta ne eivät yksinkertaisesti ole säilyneet (esimerkiksi Leppävirta).


title: Historiakirjat

text: Syntyneiden ja kastettujen luettelot ovat nimensä mukaisesti rekisteri seurakunnassa syntyneistä ja kastetuista lapsista. Yksinkertaisimmillaan ne sisältävät vanhempien nimen, säädyn ja asuinpaikan sekä lapsen nimen ja syntymäajan. 1700-luvulla kyseisen luettelon tiedot monipuolistuvat. Parhaimmillaan ne antavat seuraavanlaisia tietoja: Lapsen nimi, syntymäpäivä, kastepäivä, järjestysluku sinä vuonna syntyneistä, kastajan nimi, isän nimi ja sääty, äidin nimi ja ikä, vanhempien asuinpaikka, viittaus rippikirjan sivuun sekä kummien nimet.


title: Historiakirjat

text: Kuulutettujen ja vihittyjen luettelot sisältävät tietoja seurakunnassa vihityistä pareista. Kuulutettujen luettelot yleistyvät vasta 1800-luvun puolivälin jälkeen, yleensä vihittyjen luettelo antaa vain yhden päivämäärän, vihkipäivän. Vihittyjen luetteloon on merkitty yleensä sulhasen nimi, kotikylä ja sääty (esimerkiksi talollinen, leski jne.) ja morsiamen vastaavat tiedot.


title: Historiakirjat

text: Kuolleiden ja haudattujen luettelot sisältävät merkinnät seurakunnan kuolleista. Ne sisältävät yleensä vainajan nimen, säädyn, kotipaikan, iän, jonkinlaisen kuolinsyyn ja merkinnän hautapaikasta (esimerkiksi kirkkoon, kuoriin, kirkkotarhaan). Myös kastamatta kuolleita merkitty. Kuolleista seurakuntalaisista voi lisäksi löytää kiinnostavaa lisätietoa kirkontileistä.


title: Historiakirjat

text: Muuttaneiden luettelot sisältävät merkinnät seurakunnasta ja seurakuntaan muuttaneista ihmisistä. Ne ovat jokseenkin harvinaisia vielä 1700-luvulla (muuttoliikettä kontrolloitiin rippikirjalla ja muuttokirjalla eli -setelillä, joka oli ote toisen seurakunnan rippikirjasta), mutta alkavat yleistyä 1840-luvulla. Luettelosta käy yleensä ilmi muuttaneiden nimet, sääty, syntymäajat ja lähtöpaikka sekä saadun muuttokirjan päiväys.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Jääkausi Alpeilla tarkoittaa koko maapallolla sen eri osissa samanaikaisesti vaikuttaneiden jäätiköitymisvaiheiden kunakin ajanjaksona toteutuneita paikallisia ilmenemismuotoja erityisesti Alppien alueella. Jäätiköitymisvaiheet ovat saaneet nimensä vanhimmasta viimeisimpään alueen jokien mukaan: Günz, Mindel, Riss ja Würm.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Jäätikkö peitti Alpit viime jääkaudella jättäen monia vuorenhuippuja jäättömiksi. Edellisillä pleistoseenin jääkausilla Alppien yllä oleva jäätikkö oli hieman laajempi, ja kolme Wurm-jääkautta vanhempaa moreeniketjua on tunnistettu.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Viime jääkaudella Italiassa Pojoen laaksossa jää ylsi vuoristoista kohti alavampia alueita jopa 100 metrin korkeuteen merenpinnasta. Näin syntyi paikoitellen laajoja vuoristojen juurijäätiköitä. Monien nykyisten Sveitsin kaupunkien sijaintipaikat, mm. Zürich peittyivät jäähän, samoin Itävallan Innsbruck, Salzburg ja Klagenfurt.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Alpeilta on jo varhain löydetty merkkejä siitä, että jäätiköt ovat aikaisemmin olleet nykyistä suurempia, muun muassa siirtolohkareita, jäätikön kallioon tekemiä uurteita ja U:n muotoisia laaksoja. Alpeilla on tutkittu jääkausia jo 1800-luvun alusta lähtien, mutta niistä kiistellään yhä. 1900-luvun alussa Penck ja Brückner jakoivat Alppien moreenilöydöt neljään ryhmään: Günz, Mindel, Riss ja Wurm. Myöhemmin on kiistelty muun muassa siitä, oliko Günz itsenäinen jääkausi ja milloin se oli.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Vaikka neljä suurta moreeniketjua ympäröi Alppeja, niiden ja niihin liittyvien kerrostumien ajoitukset ovat sen verran epämääräisiä, että esimerkiksi viimeistä edellisen Riss-jääkauden laajuudesta Alpeilla kiistellään. Perinteisesti Riss-jäätiköitymisen on uskottu olleen laaja Alpeilla, mutta joidenkuiden tutkijoiden mielestä jäätikön laajuus olisi silloin vastannut Veiksel-kauden varhaisten jäätiköiden laajuutta. Muinaisissa siitepölyissä näkyy Alppien alueella varmuudella viisi suurta interglasiaalien erottamaa jääkautta.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Virtaava jää muovasi Alpeilla U:n muotoisia laaksoja ja järviä. Lumiraja lienee ollut 1400–1700 metrin korkeudessa eli suunnilleen 1100–1300 metriä nykyisen lumirajan alla. Pohjois-Alpeilla Itävallassa, Saksassa ja Sveitsissä jäätä valui lumirajan alle noin 600 metrin korkeuteen asti.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Jää peitti viime jääkaudella suuren osan Alpeista. Zürich, Bolzano, Rento, Insbruck ja Salzburg peittyivät jään alle. Esimerkiksi Italiassa Gardajärven, Comojärven, Maggiorejärven, Luganojärven, Lado d'Iseon ja Ivrean lähellä on moreeneja, jotka ovat jääkauden aikaisten vuorenjuurijäätiköiden synnyttämiä.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Juravuoristo Pohjois-Sveitsissä ja Ranskassa ei joutunut jään alle. Pohjois-Sveitsissä oli jäätikön keskellä joitain jäättömiä vuoria. Syynä jään valumiseen Alppien etumaastoon lienee ollut suuri jään tuotanto. Luultavasti Alpeilta puhaltavat kylmät laskutuulet viilensivät vuorten alustoja. Jään raja aleni Pohjois-Alpeilla noin 560–590 metriin (tarkkuus noin 60 m, epätarkempi arvio 500–700 metriä). Tämä ei ole sama kuin lumiraja. Lumirajaksi voi kutsua rajaa, jossa jäätikkö alkaa haihtua. Sitä kutsutaan tasapainorajaksi ELA tai GWL. Nykyisin lumiraja on noin 2800, jopa 3050 metrin korkeudessa. Lumirajakin vaihteli melko paljon Alppien eri puolilla. Lumiraja oli Alppien pohjoispuolisilla Böhmerwaldin ja Schwartzwaldin vuoristoissa välillä 1000–1300 m.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Länsi-Alppien suurin jääkupoli Monta Rosian yllä ulottui yli 3000 metrin korkeuteen. Toinen suuri jääkupoli Mont Blancin yllä oli yli 2500–2600 metrin korkeudessa. Riss-jääkaudella jäätikkö virtasi Itä-Alpeilla Wolfratshausenissa noin 140 m:n korkeuteen merenpinnasta, eli Wurmin jäätiköiden ääriaseman alle.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Varhaispleistoseenin Iller-lechin alueen Biber-kausi jaetaan kahteen kylmään vaiheeseen. Kausi lienee ollut hieman alle 2,6 miljoonaa vuotta sitten. Donau-kompaksi oli alle 1,95 miljoonaa vuotta sitten..


title: Jääkausi Alpeilla

text: Günz-jääkausi saattaa olla ainakin osin vanhempi kuin Matuyama-brunhes-raja, mutta varmaa tämä ei ole. Günz-kausi saattoi olla joskus yli miljoona vuotta sitten – 780 000 vuotta sitten.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Haslachin ja Mindelin välissä kasvoi Alpeilla siipipähkinöitä ("Pterocarya"), humalapyökkejä ("Ostrya") ja hemlokkeja ("Tsuga"), jonka mukaan kausi olisi ollut lämmin ja kostea, ja ehkä Pohjois-Saksan Holstein-interglasiaalia vanhempi.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Jääkauden aikaisen lumirajan kiintopisteenä käytetään pienen jääkauden aikaista lumirajaa vuodelta 1850, koska se on hyvin dokumentoitu. Tätä kutsutaan nimellä LIA ELA. Se on noin 2610–2700 m.1800- ja 1900-lukujen vaihteissa Penck- ja Brückner-nimiset tutkijat esittivät neljän jääkauden järjestelmän, josta on tullut jääkausitutkimuksen klassikko. Tämä perustui eri laajuisiin päätemoreeneihin. Jääkaudet ovat Günz, Mindel, Riss ja Würm Tonavaan laskevien sivujokien mukaan. Uusien tutkimusten mukaan Mindel käsittäisi kolme suurta jäätiköitymistä.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Kuklan ja muiden tekemä korrelaatio Alppien jääkausille, mm. Tonavan lössikerrostumien mukaan. Viimeisen miljoonan vuoden aikana on toistunut noin kymmenen 100 000 vuoden mittaista jäätiköitymis-interglasiaalikiertoa. Monesti nämä jakautuvat pariin osiin jäätiköitymiseen. Lössikerrostumia onkin löydetty Tonavalta 22. Euroopan Villaflanca-Biharian-kausien raja vastaa lössivyöhykettä K, ja 780000 vuoden takainen magneettikäännös B/M Euroopan lössivaihetta I..Perinteisesti luetellaan neljä viimeistä jääkautta Günz-Mindel-Riss-Würm.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Alpeilla esiintyi noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten ilmaston vaihteluja viileänkuivasta kosteanlämpimähköön, muttei jääkausia. Syntyi lössiä. Olduvain tapahtuman aikoihin (MIS63:n) alkoi 17 interglasiaalin sarja, muttei vieläkään suuria jäätiköitymisiä. Noin MIS24:n aikoihin noin 0,9 miljoonaa vuotta sitten jäätiköt kasvoivat Alpeilla yhä suuremmiksi ja tulivat lopulta näkyviin Günz-jääkautena, joka pyyhki pois merkit aikaisemmista jääkausista. Jääkausi kuljetti hiekkaa jokiin kerrostumaan. Günz-jääkausi, MIS16 noin 620000 vuotta sitten tuotti "Altere Deckenschotter" -kerrostuman. Gunz-jääkaudella oli kolme kylmää kautta. Mindel tuotti Younger Deckenscotterin, Riss Höchterrassen ja viimeinen jääkausi Würm alaterassin. Donau-jääkausi perustuu epävarmoihin löytöihin, samoin Haslach-jääkausi kiisteltyyn Keski-Deckenscotteriin, joka saattaa olla Mindelin osa.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Jääkauden alkuvaiheilla Alpeilla vaihteli 115 000 kylmien ja lämpimien kausien aikana tundra ja metsä. Ainakin Länsi-Alpeilla jäätiköt tulivat jo tällöin vuorilta alas noin 103 000 vuotta sitten. Seurasi kolme havumetsä-interstadiaalia, lämmintä kautta, joista ensimmäinen oli 95 000 vuotta sitten. Keski-Würm-kaudella oli kolme avoimen metsämaan interstadiaalia tundrakausien välissä.


title: Jääkausi Alpeilla

text:
Vuoristoissa lumiraja, jäätikön raja ja ilmaston nykyinen tila eivät seuraa pikkutarkasti toisiaan. Pieni vuoristojäätikkö reagoi lämpötilan muutoksiin nopeammin kuin suuri mannerjäätikkö. Jäätikkö valui Alpeilla aina lumirajan alle. Vuoristojäätikkö reagoi kylmenemiseen vasta 500 vuoden kuluttua. Alppien jäätikkö ei kasvanut vuorten juurelle Varhais- ja Keski-Würmillä.
Jää kasvoi Alpeilla suuriin pitkittäislaaksoihin 25 000–24 000 radiohiilivuotta sitten. Maksimissaan Alppien jäätikkö oli noin 23 500 vuotta eli 21 000–20 000 radiohiilivuotta sitten. Alpeilla oli jäätikön maksimivaiheessa ennen 21 000–17 000 vuotta sitten pieniä jäätikön reunan värähtelyjä.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Oli monia jäätikön vetäytymismaksimeita eli stadiaaleja. Jäätikkö suli ja vetäytyi mutta kasvoi taas uudestaan. Itä-Alppien suurissa laaksoissa jäätikön arvellaan vetäytyneen hyvin nopeasti, suuria päätemoreeneja ei jäänyt. Lännempänä syntyivät Buhlin ja Steinachin päätemoreenit. Steinach lienee ollut noin 16000 radiohiilivuotta sitten. Kolme pääasiallista kylmäkautta alpeilla vetäytymisen jälkeen enne Böllingiä olivat Bühl, Gschnitz ja Daun. Arvellaan Gschnitzin kauden noin 16700 vuotta sitten (karkeasti 14000 radiohiilivuotta sitten) jälkeen jäätikön vetäytyneen ennen Clayadelia Daunin tasalle.


title: Jääkausi Alpeilla

text: Jäätikön vetäytyminen Itä-Alpeilla:


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Pohjois-Irlannin levottomuudet (, ’hankaluudet’) olivat irlantilais- ja brittimielisten välistä väkivaltaista kamppailua Pohjois-Irlannissa vuosina 1968–1998. Pahin tilanne oli 1969–1976. Hajanaista väkivaltaa esiintyy yhä.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text:
Pohjois-Irlanti kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta sen katoliset halusivat pitkään liittää
alueen osaksi Irlannin tasavaltaa. Protestantit puolestaan halusivat säilyttää Ulsteriksi kutsumansa alueen osana Iso-Britanniaa. Protestantit syrjivät katolisia muun muassa politiikassa, työnhaussa, virkojen ja asuntojen jaossa. Tämä vei katoliset kansalaisoikeusmarsseihin vuonna 1968. Protestanttien äärijärjestöt vastasivat näihin hyökkäämällä marssijoiden kimppuun, ja täysin protestanttinen poliisi hajottamalla aktivistien mielenosoitukset. Katoliset alkoivat mellakoida väkivaltaisesti. Kun protestanttien ja katolisten välinen väkivalta levisi koko maahan elokuussa 1968, Britannia lähetti joukkonsa Pohjois-Irlantiin. Tämän takia IRA aktivoitui toden teolla, mikä johti 1970-luvun alussa kiihtyvään väkivallan kierteeseen eri osapuolten välille.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Ajoittain vakavat levottomuudet yltyivät lähes sisällissodaksi. Sekä Ulster-aktivistit että IRA tekivät tuhoisia pommi-iskuja ja aseellisia hyökkäyksiä. IRA kävi paikoin sissisotaa ja kykenikin surmaamaan paljon poliiseja ja sotilaita. Ulster-aktivistit surmasivat runsaasti katolisia siviileitä.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vaikka kriisissä oli selvä uskonnollinen ulottuvuus, se ei ollut uskonsota. Eri tahojen välisessä kostojen kierteessä kuoli yli 3 600 ihmistä ja kymmeniä tuhansia haavoittui.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Yleensä Pohjois-Irlannin väkivallan syynä pidetään kiistaa siitä, kuuluuko alue Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vai Irlantiin. Englantilaiset valtasivat Irlannin vuosisatoja sitten. Valtauksien varmistamiseksi englantilaisia ja skotteja asettui asumaan Irlantiin. Uskonpuhdistus muutti Englannin protestanttiseksi, mutta Irlanti jäi katoliseksi. Irlannin miehittäneet britit olivat siirtomaaisäntiä, jotka ottivat itselleen irlantilaisilta parhaat viljelymaat. Irlannissa nousi nationalismi 1800-luvulla.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Irlanti erosi Iso-Britanniasta vuonna 1923 omaksi vapaavaltiokseen verisen sisällisodan jälkeen. Kuusi Pohjois-Irlannin kreivikuntaa jäi Irlannin ulkopuolelle. Pohjois-Irlannin väestöstä 2/3 oli protestantteja. Nämä yleensä kannattivat Ulsteriksi kutsumansa alueen säilymistä osana Britanniaa. Heitä kutsutaan unionisteiksi, jyrkimpiä brittimielisiä lojalisteiksi. Monet, etupäässä katoliset kannattivat alueen liittämistä Irlantiin. Heitä kutsutaan yleensä nationalisteiksi. Nationalistien äärilaitaa sanotaan tasavaltalaisiksi. Katolinen Irlannin tasavaltalaisarmeija halusi jo 1920-luvulla liittää alueen Irlantiin. IRA taisteli alussa Irlannin jaon hyväksynyttä Irlannin hallitustakin vastaan mutta myöhemmin luopui siitä.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Toinen syy kriisiin oli unionistien harjoittama katolisten taloudellinen ja sosiaalinen syrjintä. Näin kriisissä on ollut mukana vahva uskonnollinen lataus, vaikka uskonto ei ole ollut kriisin varsinainen syy. Unionistit pysyttelivät vallassa säätämällä vaalipiirit niin, että he saivat enemmistön ja näin vallan käsiinsä. Liikemiehillä oli monta ääntä. Niinpä ainakin suurimpien kuntien hallinto ja parlamentti pysyivät unionisteilla viisikymmentä vuotta. Pohjois-Irlannin poliisi koostui pelkästään protestanteista. Protestantit eivät ottaneet katolisia julkisiin virkoihin tai moniin kaupan ja teollisuuden töihin. Katoliset olivat protestantteja kolme kertaa useammin työttöminä ja asuivat huonoimmilla alueilla. Tämä aiheutti sen, että katolisia muutti paljon pois maasta 1950-luvulla. Unionistipoliittikko ja nobelisti David Trimble kutsui syrjintää "kylmäksi taloksi katolisille" Protestanttien ja katolisten välit pysyivät viileinä.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: IRA alkoi aseistautua uudestaan 1950-luvun alussa, mutta kärsi jakautumisista. IRA aloitti sissisodan vuoden 1956 lopussa hyökäten Pohjois-Irlannin poliisiasemille. Hallitus vastasi tähän "rajasotaan" pidättämällä satoja epäiltyjä IRA-aktivisteja. IRA:n toiminta hiipuikin huomattavasti jo vuoteen 1958 mennessä, mutta jatkui vielä vuoden 1962 alussa. IRA:n kampanjaa vaivasi muun muassa siviilien tuen puute. Vaikka IRA:n aseellinen kampanja epäonnistuikin, se vieraannutti unionisteja katolisista entisestään. Protestanttifundamentalistit ja lojalistit perustivat 1956 UPA:n, jonka tarkoitus oli puolustaa Ulsteria IRA:ta vastaan. Puolueen perustajiin lukeutuivat myöhemmin tunnetut poliitikot Ian Paisley, Desmond Boal, Noel Doherty ja Billy Spence.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: 1960-luvulla katoliset muodostivat kansalaisoikeusjärjestön, joka aloitti kampanjan 1964. Kansalaisoikeusliikkeessä oli joitain protestanttejakin.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Katoliset juhlivat huhtikuussa 1966 vuoden 1916 pääsiäiskapinan 50-vuotispäivää. Se ja kansalaisoikeusliike herättivät unionisteissa osin aiheetontakin pelkoa IRA:n noususta ja halua ryhtyä vastatoimiin. Huhtikuussa 1966 jyrkän antikatolinen unionisti Ian Paisley perusti Ulsterin perustuslain puolustuskomitean ja sen puolisotilaallisen siiven UPV:n. Paisleyn mukaan IRA uhkasi voimistua uudelleen. Paisleyn mielestä katolinen kirkko sekaantui politiikkaan tukien IRA:ta. Paisley myöskin piti hallituksessa istuvia maltillisia unionisteja liian pehmeinä. Samoihin aikoihin osin samat ihmiset perustivat Ulsterin vapaaehtoisjoukot UVF:n. Ulsterin vapaaehtoisjoukot hyökkäsivät 1966 polttopulloin IRA-aktivistien kimppuun.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Kansalaisoikeusliike NICRA vaati äänestyksen, työhönoton ja asuntopolitiikan korjaamista sekä puolisotilaallisen B-Specials-erikoispoliisin lakkauttamista. Pääministeriksi noussut maltillinen unionisti Terence O'Neill kannatti muutoksia, mutta sai vastaansa Ian Paisleyn kaltaiset kovan linjan unionistikonservatiivit. Näin O'Neillin hallitus joutui sekä jyrkkien unionistien että tasavaltalaisten epäsuosioon. Opiskelijat radikalisoituivat Pohjois-Irlannissakin "hulluna vuonna" 1968. Derryn asuntopolitiikkaa vastustanut DHAC-liikkeeseen kuuluva asuntovaunussa asuva John Wilson sulki erään tien 48 tunniksi asuntovaunullaan.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Kansalaisoikeusjärjestö NICRA järjesti ensimmäisen marssinsa Coalislandista Duncannoniin 24. elokuuta 1968. Vaikka poliisi pysäytti marssijat ja paisleylaisiksi kutsutut vastamielenosoittajat tulivat paikalle, vielä tämä mielenosoitus sujui rauhallisesti.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Hallituksen kiellosta piittaamatta seuraava kansalaisoikeusmarssi järjestettiin Derryssä 5. lokakuuta 1968. Ennen kuin tapahtuma ehti alkaa, poliisi saapui paikalle. Poliisit hajottivat laittoman mielenosoituksen hakkaamalla mielenosoittajia ja sivullisia miehiä, naisia ja lapsia silmittömästi pampuilla. 100 henkilöä loukkaantui. Väkivallan kohteina oli työväenpuolueen kansanedustajiakin, joista Gerry Fitt kannettiin pää verta vuotavana ambulanssiin. Toisaalta mellakoijat käyttivät palopommeja ja sytyttivät paloautonkin tuleen.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Myöhemmin aiempaa jyrkempi "Kansandemokratia"-liike järjesti mielenosoituksia.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: 9. lokakuuta Ian Paisleyn kannattajat pysäyttivät Belfastissa järjestetyn mielenosoituksen, joka oli suunnattu Derryn poliisiväkivaltaa vastaan. Paisley ja Bunting kannattajineen saapuivat myös Armaghissa 30. marraskuuta järjestettyyn mielenosoitukseen, mutta joutuivat myöhemmin joksikin aika pidätetyiksi. 4. joulukuuta lojalistit ja marssijat ottivat yhteen Dungannonissa. Marraskuussa Terence O Neill ilmoitti myöntyvänsä joihinkin kansalaisoikeusliikkeen vaatimuksiin.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Katolilaisaktivistien uudenvuodenpäivänä 1969 aloittama marssi Belfastista Derryyn joutui 4. tammikuuta 1969 väijytykseen. 200 lojalistia, joukossa työstään poissa olevia B-Specialseja, käytti sillalla tapahtuneessa hyökkäyksessään aseina rautatankoja, keppejä, pulloja, kiviä jne. 13 marssijaa joutui sairaalaan. Marssijoiden mielestä poliisi ei puuttunut tapahtumiin tehokkaasti. Derryn protestanttialueella tapahtui toinen hyökkäys. Poliisi tunkeutui Derryn Bogsidessa katolisten koteihin. Seuraavina päivinä tapahtui mellakoita varsinkin Derryssä ja Newryssä.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Lojalistijärjestöt UVF ja UPV tekivät huhtikuussa 1969 useita pommi-iskuja tarkoituksenaan vierittää ne IRA:n syyksi.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Mellakoinnin takia poliisi hakkasi 19. huhtikuuta 1969 erään katolisen kotonaan pahoin. Myös hänen tyttärensä joutuivat väkivallan kohteiksi. 14. kesäkuuta poliisi hakkasi Dungivenin katumellakoissa henkihieveriin 67-vuotiaan miehen, joka kuolikin seuraavana päivänä. Hänestä tuli ensimmäinen levottomuuksien kuolonuhri. Maltillinen O'Neill vetäytyi pääministerin virasta huhtikuussa 1969.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Kun IRA:n alkoi toimia uudestaan vuonna 1969, sillä oli käytössään vain vähän vanhoja aseita.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Protestantit järjestivät Derryssä 12. elokuuta "Apprentice Boys" -veljeskunnan marssin. Reitti sivusi läheltä Bogsiden irlantilaiskorttelia. Irlantilaismieliset nationalistit heittelivät kiviä ja nauloja marssijoiden päälle. Tämä johti kahinoihin nationalistien ja lojalistien kesken. Vähälukuinen poliisi ei kyennyt ja/tai halunnut estää mellakointia. Pian huonosti varustetun poliisin päälle satoi katolta palopommeja, niin että kymmenet poliisit saivat vammoja. Suurin osa katolisesta Bogsidestä kapinoi.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Poliisi palasi Bogsideen panssaroitujan ajoneuvojen, vesitykkien ja CS-kaasun kanssa. Sadat nationalistit panivat poliisille vastaan niin paljon, että mellakka kesti pari päivää.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: 14. elokuuta poliisi otti käyttöön tuliasein varustetut reserviläispoliisit "B-Specials" (USC), mikä herätti joukkomurhan pelon katolisissa. Muutamin paikoin B-Specials:it ampuivatkin mielenosoittajia. Jopa Scarmanin raportti, joka puolustaa poliisin toimintaa asialliseksi mutta riittämättömäksi, mainitsee B-Specialsien yhteydet lojalisteihin.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Saman päivän iltana Pohjois-Irlannin pääministeri pyysi Iso-Britannialta armeijaa Derryyn. Armeija määrättiin erottamaan poliisi ja mellakoijat toisistaan. Vielä tällöin protestantit yleensä pitivät armeijaa puolueettomana, vain muutamat vastustivat sitäkin. Ainakin 350 poliisia haavoittui vakavasti.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text:
Pian tämän jälkeen irlantilaismieliset järjestivät protesteja Belfastissa ja muualla. Belfastin
tapahtumat olivat pogromi katolisia vastaan. Jotkut johtivat välikohtauksiin poliisin kanssa ja hyökkäyksiin poliisiasemille. Lojalistit tunkeutuivat protestanttien kortteleihin polttaen kymmeniä koteja ja liikehuoneistoja. Myös protestanttien koteja tuhottiin. Muutamia tuhansia ihmisiä ajettiin pois ja/tai pakeni.
Aseellisia taisteluja käytiin nationalistien ja lojalistien sekä nationalistien ja poliisin välillä. Joissain tapauksissa poliisi tuki lojalisteja mm. olemalla saapumatta paikalle. Eräässä tapauksessa poliisi tulitti panssariautosta asuinkorttelia konekiväärillä. Muutamin paikoin poliisi ampui mellakoijia. Irlannin pääministeri Jack Lynch syytti Pohjois-Irlannin poliisia. 14. elokuuta alkaen brittijoukot määrättiin Derryyn, mutta nämä eivät koettaneet päästä Bogsideen, mikä rauhoitti mellakat. Pohjois-Irlanti määrättiin brittiarmeijan komentoon.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Irlannin tasavaltalaisarmeija alkoi nyt puolustaa katolisia alueita protestanttien väkivaltaa vastaan. IRA pystyikin estämään pääsyn joillekin alueille, esimerkiksi "Vapaaseen Derryyn".


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Väkivalta jatkui ja lisääntyi 1970–1972.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: 11. lokakuuta poliisi ampui pari Ulsteria puolustanutta siviiliä, ja UVF-aktivisti tappoi brittisotilaan.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Kesäkuun alussa 1970 sattui Falls Curfewiksi kutsuttu välikohtaus, jossa protestanttinuoret ensin heittelivät aseita etsiviä brittisotilaita mm. kivillä. Pieni välikohtaus laajeni mellakaksi. Virallisen IRA:n aktivistit alkoivat heitellä sotilaita omatekoisilla käsikranaateilla. Pian oli käynnissä tulitaisteluja brittisotilaiden ja noin 60–90 Virallisen IRA:n jäsenen välillä. Armeija jatkoi CS-kaasukanisterien ampumista. Kanistereita meni kattojen ja ikkunoiden läpi taloihin. Siviilit alkoivat poistua alueelta. Armeija saartoi noin neljän tunnin taistelun jälkeen 3 000 asunnon alueen pidätyksiä varten. Mellakka ja ammuskelu jatkui vielä tunteja ja viimeiset laukaukset ammuttiin seuraavana aamuna. Armeija tutki noin tuhat kotia ja tappoi neljä siviiliä koko operaation aikana. 60 siviiliä ja 15 sotilasta vammautui. Falls Curfewin välikohtaus huononsi tuntuvasti katolisen työväenluokan ja brittiarmeijan välejä, eikä armeija ollut enää puolueeton. Niinpä IRA lisäsi kannatustaan työväenluokan parissa. Toisaalta välikohtaus ajoi Väliaikaisen ja Virallisen IRA:n riitoihin. Virallinen IRA syytti Väliaikaista IRA:ta tulitaistelun aloittamisesta ja Virallisen IRA:n jättämisestä armeijan joukkojen hyökkäyksen kohteeksi. Seuraavana vuonna kilpailevat IRA:t kostivat toisilleen asein.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text:
Kesäkuussa 1971 armeija ampui kaksi siviiliä ja kolme sotilasta surmattiin, mikä pahensi
kriisiä entisestään.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Elokuussa 1971 armeija aloitti laajan pidätysoperaation, jota se kutsui nimellä "Operaatio Demetritus". Tämä ajoi kohtalaisen maltillisetkin nationalistit pois yhteistyöstä valtion kanssa.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Joulukuussa 1971 nationalistit julistivat erään Derryn alueen itsehallinnon alle olevaksi "Free Derryksi".


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: IRA:n suosio kasvoi merkittävästi, kun brittisotilaat tappoivat eräässä välikohtauksessa 2 nuorta miestä. Iso-Britannian laskuvarjojoukot surmasivat 1971 Ballmurphyssä elokuussa 11 siviiliä. Virallinen IRA alkoi tehdä pommi-iskujaan vuoden 1971 11. joulukuuta 1971.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Verisunnuntaina 30. tammikuuta 1972 Iso-Britannian laskuvarjojoukot ampuivat Derryn Bogsidessä järjestetyssä kansalaisoikeusmielenosoituksessa takaapäin pakenevia mellakoijia surmaten 14 ja haavoittaen 13:aa. Tämä herätti valtavan vihan irlantilaisissa, ja Väliaikaiseen IRA:an liittyi paljon uusia jäseniä. Samaan aikaan marxilainen, virallinen IRA solmi tulitauon, mutta toimi vielä 1973.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vuonna 1972 IRA alkoi käydä sissisotaa varsinkin Etelä-Armaghissa.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Brittihallitus yritti neuvotella Väliaikaisen IRA:n kanssa monta kertaa 1972 ja 1973.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Poliisin, lojalistien ja armeijan väkivalta ja IRA:n miehittämien alueiden vastaiset operaatiot ajoivat Väliaikaisen IRA:n aloittamaan pommikampanjan vuonna 1972. Iso-Britannia siirsi Pohjois-Irlannin suoraan hallintaansa 1972. Samana vuonna brittiarmeija valtasi "Vapaan Derryn" "Operaatio Motormanissa". Mutta vaikka IRA pyrki ilmoittamaan näistä pommi-iskuista alueen asukkaille puhelimitse, ne usein surmasivat ja haavoittivat paljon sivullisia. Pohjois-Irlannin väkivalta huipentui vuonna 1972, jolloin 500 kuoli, puolet siviilejä.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Ulsterin puolustusliitto UDF syntyi vastauksena IRA:n toimintaan.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vuoden 1973 lopussa tehty yritys luoda rauha, Sunningdalen sopimus, kaatui Ian Paisleyn johtaman unionistiryhmittymän vastustukseen.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vuosi 1975 oli yksi verisimmistä. Väkivalta surmasi satoja vielä vuonna 1976.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: IRA alkoi tehdä pommi-iskuja Englannissa vuonna 1973.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Tuomituilta IRA-aktivisteilta evättiin poliittisen vangin oikeudet vuonna 1976.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vangitut IRA-aktivistit aloittivat jo vuonna 1976 likaisen protestin töhrien selliensä seiniä ulosteella. Vartijoiden harjoittama väkivalta oli Long Keshin vankilassa arkipäivää. Tämä protesti laajeni lopulta nälkälakoiksi, joissa kuoli yli kymmenen IRA-aktivistia. Näistä tunnetuin oli Bobby Sands. Monet väkivallan tekijät olivat puolin ja toisin köyhästä työväenluokasta.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text:
Eri taistelujärjestöt mm. IRA, UDF ja UVF harjoittivat rahojen hankkimista mm. ulkomaisilta tulevin lahjoituksin, laillisin liiketoimin, suojelurahojen keruulla, salakuljetuksella ja muulla rikollisuudella, ja viholliset tekivät tässä jopa yhteistyötä keskenään.
Irlannin hallituksen toimet IRA:ta vastaan olivat 1970-luvulla löysiä eikä maa valvonut Pohjois-Irlannin vastaista rajaansa tehokkaasti..


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Sekä protestanttien että katolilaisten riveissä alkoi näkyä 1970-luvun puolivälissä kyllästyminen väkivaltaan. Vuonna 1977 IRA:n Gerry Adams loi taktiikan, jossa IRA toimi sekä politiikassa että asein "ballot and bullet". IRA salakuljetti tavaraa rajan yli suuntaan ja toiseen pyrkien hankkimaan näin rahaa. Laittomat rajanylityspaikat olivat vaikeakulkuisella alueella, ja tulliviranomaisia liian vähän.. Kun armeija asetti erilaisia tiesulkuja, IRA siivosi ne pois. Muutenkin lain valvonnassa oli ongelmia rajan molemmin puolin siviiliviranomaisten haluttomuuden takia. Nämä eivät antaneet turvajoukoille todisteita epäiltyjen IRA:n jäsenten toimista. IRA piti majaansa Dundalkin kaupungissa Irlannissa.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Jyrkän marxilainen INLA teki monia tuhoisia pommi-iskuja 1980-luvun alussa ja puolivälissä. Myös IRA jatkoi pommikampanjaansa, samoin kuin lojalistiryhmittymät. Molemmat hankkivat aseita ulkomailta. Britannian armeija tuki salaa lojalistiryhmiä neuvoen näitä muun muassa kohteiden valinnassa. Näin säästettiin ihmishenkiä, mutta toisaalta armeija neuvoi joskus murhaamaan syyttömiäkin. INLA hajosi kahtia 1986, kun siitä irtosi IPLO. Näiden välinen sota heikensi INLA:aa ratkaisevasti.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: IRA kävi aktiivista sissisotaa Etelä-Armeghissa 1990-luvun alkuvuosina.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text:
Iso-Britannia ja Irlanti alkoivat ajaa poliittista ratkaisua. Thatcherin hallitus sopi vuonna 1985 Pohjois-Irlannin asemasta.
Äärijärjestöjen kannatus alkoi heiketä 1990-luvun alkuun mennessä molemmin puolin, vaikka esim. katolisten syrjintä työelämässä jatkuikin. Sinn Feinin Gerry Adams ja SDLP:n John Hume tekivät rauhanaloitteen vuonna 1993. Prosessia edisti merkittävästi Irlannin pääministeri Albert Reynolds, joka taivutteli tasavaltalaisia pois väkivallasta ja neuvotteluihin. 1990-luvun alussa UDA ja UVF kiihdyttivät katolisten siviilien tappamista.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Tilapäinen tulitauko oli jonkin aikaa jo vuonna 1994.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vuonna 1998 päästiin alustavaan sopimukseen. Väliaikainen IRA lopetti aseellisen toimintansa vuonna 2005 ja lakkautti itsensä 2008.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Vaikka vanhan polven aktivistit solmivatkin rauhan, jotkut pienet ääriryhmät jatkoivat yhä väkivaltaa. Näitä olivat mm Real IRA ja Continuity IRA sekä jotkut lojalistijärjestöt. Osin nämä olivat pelkkiä rikollisjärjestöjä, jotka taistelivat keskenään toiminta-alueista. Ajoittain väkivalta jatkui päiväkausia kerrallaan Belfastissa.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Sotaa ovat käyneet erilaiset terroristijärjestöt, muun muassa nationalistinen IRA ("Irish Republican Army") sekä unionistiset/lojalistiset UVF ("Ulster Volunteer Forces") ja UDA ("Ulster Defence Association"). Lisäksi sotaan ovat osallistuneet Pohjois-Irlannin puolisotilaallinen poliisi RUC ("Royal Ulster Constabulary") sekä Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimat.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Irlannin levottomuudet ovat 1960-luvulta lähtien vuoteen 2001 vaatineet 3523 kuolonuhria. Näistä suurin osa menetti henkensä Pohjois-Irlannissa, mutta myös muualla päin Eurooppaa levottomuudet ovat vaatineet uhreja. Irlannin lisäksi eniten uhreja on tullut Isossa-Britanniassa.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Levottomuuksien vuoksi kuolleita vuosina 1969–2001


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Uhrien taustat


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Eniten kuolonuhreja levottomuudet vaativat Belfastissa sekä Armagh'n ja Tyronen kreivikunnissa.


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Uhrit vuosittain


title: Pohjois-Irlannin levottomuudet

text: Muut uhrit, vahingonteot jne.


title: Kiki Musampa

text: Kizito ”Kiki” Musampa (s. 20. heinäkuuta 1977 Kinshasa, Zaire (nykyään Kongon demokraattinen tasavalta)) on aktiiviuransa lopettanut alankomaalainen jalkapalloilija. Musampa oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Kiki Musampa

text: Musampa aloitti uransa AFC Ajaxissa, josta hän siirtyi Ranskaan, Girondins de Bordeaux'n riveihin vuonna 1997. Kahden Bordeaux'ssa vietetyn kauden jälkeen Musampa siirtyi Málaga CF:n joukkueeseen Espanjaan, jossa hän pelasi neljän kauden aikana 96 ottelua ja teki 22 maalia. Vuonna 2003 seura vaihtui pääkaupungin Atléticoon, jossa hän sai paljon vastuuta jo ensimmäisellä kaudellaan pelaten 26 ottelua ja tehden 2 maalia. Seuraavalla kaudella hän sai kuitenkin istua penkillä, ja pelata vain 8 peliä. Siirryttyään lainasopimuksella Englannin Valioliigan Manchester Cityyn Musampa kuului aluksi joukkueen ykköskokoonpanoon, mutta vuodenvaihteen 2005/2006 jälkeen peliaika oli jälleen kortilla.


title: Kiki Musampa

text: Sopimuksensa Atlético Madridin kanssa päätyttyä vuonna 2006 Musampa pelasi vielä turkkilaisessa Trabzonsporissa, alankomaalaisessa AZ Alkmaarissa, eteläkorealaisessa FC Seoulissa ja alankomaalaisessa Willem II:ssa ennen kuin lopetti uransa vuonna 2009.


title: Ulster Defence Association

text: Ulster Defence Association (UDA, vapaasti suomennettuna Ulsterin puolustusjärjestö) on Pohjois-Irlannin lojalistien suurin puolisotilaallinen järjestö, joka on Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Irlannin tasavallassa luokiteltu kielletyksi terroristijärjestöksi. Sen iskuista vastannut sotilaallinen siipi oli nimeltään Ulster Freedom Fighters (UFF) eli Ulsterin vapaustaistelijat.


title: Ulster Defence Association

text: Järjestö perustettiin keskellä Pohjois-Irlannin sisällissodan kovimpia aikoja ("The Troubles") vuonna 1971 vastapainoksi tasavaltalaisten ja nationalistien sotilasjärjestölle, Irlannin tasavaltalaisarmeijalle (IRA). UDA:n tarkoituksena on ollut estää keinoja kaihtamatta koko Irlannin saaren yhdistäminen ja pitää Ulster eli Pohjois-Irlanti Ison-Britannian yhteydessä. Se on myös kannattanut Ulsterin itsenäistämistä protestanttiseksi valtioksi, jollei se jäisi Britannian alaisuuteen. Sen tavoitteena on ollut myös sen omien sanojen mukaan protestanttien, lojalistien ja unionistien yhteisön turvaaminen tasavaltalaiselta terrorismilta. Yhdessä toiseksi suurimman Ulster Volunteer Forcen kanssa UDA muodosti IRA:n tärkeimmän sotilaallisen vastavoiman. UDA ei kuitenkaan ollut muiden lojalistiryhmien tapaan yhtä sotilaallisesti ja kurinalaisesti järjestäytynyt yhtenäinen sotilasorganisaatio kuin IRA.


title: Ulster Defence Association

text: Rakenteeltaan hajanaisen, ja joskus myös riitaisen, Ulster Defence Associationin ja UFF:n johtajaa on vaikea määritellä. Enimmillään sen riveissä taisteli yli 40 000 miestä, jotka jakautuivat joukkueisiin, komppanioihin, pataljooniin ja lopulta kuuteen prikaatiin, joiden prikaatinkomentajia voidaan pitää järjestön johtajina. Nämä prikaatit olivat hyvinkin itsenäisiä ja ne valvoivat prikaatinkomentajan johdolla omia alueitaan. Pahimmillaan prikaatit taistelivat myös toisiaan vastaan, varsinkin myöhemmin, kun vastakkainasettelu IRA:n kanssa lieveni. 1980-1990-luvulla osa prikaateista alkoi rahoittaa toimintaansa huumekaupalla ja alkoivat muotoutua enemmänkin rikollisryhmiksi. Tämäkin kehitys johti huumekauppaa vastustavien ja kannattavien prikaatien välisiin yhteenottoihin.


title: Ulster Defence Association

text: UDA/UFF:n arvioidaan sotatoimiensa aikana surmanneen 400 katolilaista, joista huomattava osa on siviilejä. Tasavaltaistaistelijoita se on surmannut vähintään kolme. UDA/UFF siirtyi toiminnassaan myös suoraan terroriin, joka kohdistui katolilaisia siviilejä, tasavaltalaisia poliitikkoja ja taistelijoita vastaan. Vaikka Pohjois-Irlannin kriisin osapuolten toimista tunnetaan parhaiten IRA, on osaa UDA:n lojalisteista pidetty jopa julmempina kuin IRA:n taistelijoita. UDA perusteli iskunsa aina IRA:n protestantteja vastaan kohdistuneista iskuista johtuvina kostotoimenpiteinä.


title: Ulster Defence Association

text: Nyttemmin UDA on lopettanut aktiivisen toimintansa ja se on syksyn 2007 ilmoituksensa mukaan siirtänyt aseensa "beyond use" eli pois käytöstä. Tällä hetkellä UDA toimii erinäisten yhdistysten ja järjestöjen kautta pohjoisirlantilaiseen tapaan. Tällä hetkellä UDA:n johtajana, tai ainakin yhtenä johtavista, voidaan pitää prikaatinkomentaja Jackie McDonaldia. Hän esimerkiksi ilmoitti, että UDA on poistanut aseet käytöstä. Sen sijaan vanha vihollinen IRA on virallisesti luovuttanut aseensa. Virallisesti McDonald johtaa tammikuussa 2002 perustettua poliittista neuvonantojärjestöä nimeltä Ulster Political Research Group (UPRG), joka toimii tällä hetkellä itse asiassa UDA:n poliittisena johtoelimenä.


title: Ulster Defence Association

text: Ulster Defence Association perustettiin syyskuussa 1971 sateenvarjo-organisaatioksi useista eräänlaisista suojeluskuntaryhmistä. Ensimmäiseksi johtajaksi nousi Charles Harding Smith ja puhemieheksi Tommy Herron. Kuitenkin Andy Tyriesta tuli järjestön johtaja pian. Voimakkaimmillaan sillä oli yli 40 000 miestä aseissa, pääasiassa osa-aikataistelijoina. Järjestön alkuperäinen motto oli "laki ennen väkivaltaa" () ja se olikin laillinen järjestö aina siihen asti, kunnes se kiellettiin 10. elokuuta 1992. Tämän laillisuuden aikana sotilaallinen siipi, Ulster Freedom Fighters (UFF) toteutti suuren määrän puolisotilaallisia iskuja, muun muassa nationalistisen ja sosiaalidemokraattisen Social Democratic and Labour Party-puolueen poliitikon Paddy Wilsonin murhan.


title: Ulster Defence Association

text: 1970-luvulla järjestö kannatti Pohjois-Irlannin eli Ulsterin itsenäisyyttä, mutta he ovat myöhemmin hylänneet tämän ajatuksen. Vuonna 1974 UDA oli mukana onnistuneessa Ulsterin työväenneuvoston toteuttamassa yleislakossa ("Ulster Workers' Council Strike"), joka kaatoi Sunningdalen sopimuksen ("Sunnigdale Agreement"), joka joidenkin lojalistien ja unionistien mielestä sisälsi liian paljon nationalistien läpisaamia vaatimuksia. Sopimus oli yritys lopettaa "The Troubles" pakottamalla unionistit jakamaan valta nationalistien kanssa. Lakkoa johti Vanguard Unionist Progressive Party-puolueeseen kuuluva edustajainkokousmies ja UDA:n jäsen Glenn Barr.


title: Ulster Defence Association

text: UDA/UFF:n virallinen poliittinen linja kriisin aikana oli, että jos Irlannin tasavaltalaisarmeija lopettaisi väkivaltakampanjansa, UDA tekisi myös samoin. Kuitenkin, jos brittihallitus ilmoittaisi vetäytyvänsä Pohjois-Irlannista, UDA toimisi käänteisesti samalla tavalla kuin IRA.


title: Ulster Defence Association

text: 1987 UDA-komentaja John McMichael laati asiakirjan nimeltä ""Common Sense"" ("Terve järki"), joka asettui tukemaan Pohjois-Irlannin konfliktin konsensushenkistä ratkaisua, kuitenkin unionin yhteydessä. Siinä kannatettiin edustajainkokousta, jossa valta olisi jaettu kummankin osapuolen, nationalistien ja unionistien, välillä, ja joka hyväksyisi uuden perustuslain ja uudet kansalaisten perusoikeudet ("Bill of Rights"). Ei ole tiedossa selvästi, kuinka hyvin tämä UDA omaksui tämän ohjelman viralliseksi linjakseen. Kuitenkin McMichaelin murha samana vuonna ja Tyrien poistaminen järjestön johdosta ja korvaaminen uudella sisäpiirillä kertoi siitä, että UDA olisi enemmänkin aseellisen kuin poliittisen taistelun linjalla.


title: Ulster Defence Association

text: New Ulster Political Research Group (NUPRG) oli alun perin vuonna 1978 perustettu UDA:n poliittinen siipi, joka liittyi vuonna 1981 John McMichaelin johdolla Ulsterin lojalistisen demokraattipuolueeseen. IRA surmasi tämän tunnetun UDA-johtajan vuonna 1987


title: Typpi (yritys)

text: Typpi Oy oli suomalainen kemianteollisuusyhtiö. Yhtiö perustettiin jo 1944, mutta lannoitetehdas Oulussa aloitti vasta 1951.


title: Typpi (yritys)

text: Sodan jälkeisenä aikana Suomi pyrki omavaraisuuteen elintarviketuotannossaan ja tätä tarkoitusta varten piti perustaa lannoitetehdas. Valtioneuvoston päätöksellä tehdas perustettiin Ouluun vuonna 1950. Tehdas rakennettiin Takalaanilaan valtion maille ja tuotanto tehtaassa alkoi syksyllä 1952. Tehdasalueen yleissuunnitelman ja vanhimmat rakennukset suunnitteli arkkitehti Alvar Aalto. Rakennuksista on jäljellä muun muassa tehtaan konttorirakennus, korjaamo, tutkimuskeskus, pari tehdasrakennusta ja tehdasalueen ulkopuolelle Oulujoen rantaan rakennetut henkilökunnan ja tehtaanjohtajan asuintalot. Tammikuussa 1963 tehtaalla sattui , jossa sai surmansa kymmenen ihmistä. Tehtaan toiminta käynnistyi kuitenkin nopeasti uudelleen.


title: Typpi (yritys)

text: Typpi Oy ja toinen valtion kemiantehdas Rikkihappo Osakeyhtiö fuusioitiin vuonna 1971. Uuden valtionyhtiön nimeksi tuli Kemira.


title: Ulster Volunteer Force

text: Ulster Volunteer Force (UVF) on Pohjois-Irlannissa toimiva unionistinen terroristijärjestö.


title: Ulster Volunteer Force

text: UVF perustettiin vuonna 1966 ja oli aktiivinen The Troublesin aikana. Sen tehtävä oli taistella Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) joukkoja vastaan. Järjestö otti nimensä vuonna 1912 perustetuilta Ulsterin vapaaehtoisjoukoilta, jotka oli tarkoitettu torjumaan Irlantiin suunniteltua "home rule" -lakia.


title: Ulster Volunteer Force

text: UVF on surmannut enemmän ihmisiä kuin mikään muu puolisotilaallinen lojalistiryhmittymä. Järjestö surmasi The Troublesin aika 426 ihmistä, joista 358 oli siviilejä, 41 lojalisteja (29 UVF:n omia jäseniä), kuusi Britannian sotilaita tai poliiseja ja 21 IRA:n jäseniä.


title: Ulster Volunteer Force

text: Vuonna 2009 UVF ilmoitti luopuvansa aseistaan.


title: Boeing P-12

text: Boeing P-12 oli yhdysvaltalainen kaksitasoinen hävittäjälentokone. Boeing Aircraft Company toimitti Yhdysvaltojen armeijan ilmajoukoille (USAAC) 366 kappaletta P-12:sta vuosien 1929 ja 1932 välillä. Myös Yhdysvaltojen laivasto käytti konetta F4B-tyyppinimellä.


title: Boeing P-12

text: Boeing kehitti P-12:sta omalla kustannuksellaan Model 89:na. Se lensi ensilentonsa Yhdysvaltain laivaston koekeskuksessa Anacostiassa, Marylandissa 7. elokuuta 1928. Boeing käytti XP-9-koemallista saamiaan kokemuksia kehittäessään puolikantavalla kokometallirungolla varustetun P-12:sta (Boeing Model 218). Model 218 testattiin XP-925-mallinimellä ja kehittelyn tuloksena USAAC tilasi sitä 135 kappaletta P-12-E ja -F malleina.


title: Kamakura

text: Kamakura () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Kanagawan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Tyynenmeren Sagaminlahden rannikolla Jokohaman ja Tokion eteläpuolella. Kamakurassa on 172 352 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 39,67 neliökilometriä.


title: Kamakura

text: Kamakura tunnetaan Kamakura-kaudella hallinneen Kamakura-sotilashallinnon hallintopaikkana ja siten yhtenä Japanin entisistä pääkaupungeista. Runsaiden historiallisten nähtävyyksien, suositun uimarannan ja Tokion läheisen sijainnin ansiosta kaupunki on nykyään merkittävä matkailukohde.


title: Kamakura

text: Kamakuran nimi lienee alun perin ainun kieltä ja tarkoittaa ”vuorten takana”. Kaupungin nimen kirjoittamiseen nykyään käytetyt kirjoitusmerkit tarkoittavat ”sirppivarastoa”.


title: Kamakura

text: Kamakuran kaupunki perustettiin 600–700-luvuilla. Kaupungista tuli merkittävä vuonna 1192, kun Minamoto no Yoritomo perusti sinne uuden sotilashallintonsa ("bakufu"). Kamakura pysyi Japanin hallintokeskuksena vuoteen 1333 saakka. Kaupunkiin rakennettiin tänä aikana kymmeniä monumentteja, joista merkittävimpiin kuuluvat Song-dynastian Kiinasta pakenevien munkkien perustavat zentemppelit. Vuonna 1219 valta siirtyi Minamoto-klaanilta Hōjō-klaanille, joka kukistui vuosisadan loppupuolen mongolihyökkäysten jälkeen, ja keisari Go-Daigo anasti vallan takaisin Kiotoon lopulta vuonna 1333. Viimeinen Hōjō-sijaishallitsija ja hänen noin 800 vasalliaan tekivät seppukun keisarin armeijoiden lähestyessä kaupunkia.


title: Kamakura

text: Kamakura pysyi shōgunaatin kaatumisen jälkeenkin merkittävänä sotilaskeskuksena, mutta taantui 1400-luvun lopulla. Tämänkin jälkeen kaupungin temppelit houkuttelivat pyhiinvaeltajia. Uuden nousun kaupunki koki 1900-luvulla, kun siitä kehittyi matkailukohde ja Tokion asuinlähiö. Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kuntalaitoksen puitteissa Kamakura sai vuonna 1939.


title: Kamakura

text: Kamakuraa palvelevat JR Higashi-Nihonin Tōkaidō-päälinja, Yokosuka-linja ja Negishi-linja, Shōnan-monorailin Enoshima-linja sekä Enoshima-rautateiden Enoshima-linja.


title: Kamakura

text: Matkailussa Kamakuraa kutsutaan toisinaan "Itä-Japanin Kiotoksi". Se tunnetaan etenkin lukuisista buddhalaisista temppeleistään ja šintolaisista pyhäköistään. Pyhäköistä tärkein on kaupungin keskustassa sijaitseva Tsurugaoka Hachiman-gū mereltä pyhäkölle saakka johtavan Wakamiya-ōji-kadun pohjoispäässä. Se toimi Minamoto-klaanin suojelijapyhäkkönä vuodesta 1063 lähtien.


title: Kamakura

text: Kaupungin pohjoisosassa sijaitsevista temppeleistä tärkeimpiä ovat vuonna 1282 perustettu Engaku-ji, kaupungin zentemppeleistä merkittävin Kenchō-ji, Tōkei-ji, Jōchi-ji ja Ennō-ji. Keskustan itäpuolella ovat muiden muassa Kamakura-gū-pyhäkkö sekä Zuisen-ji- ja Sugimoto-dera-temppelit. Länsipuolen kukkuloilla on esimerkiksi Zeniarai benten -pyhäkkö, joka tunnetaan tavasta pestä rahaa lähdevedessä talousonnen houkuttelemiseksi. Lähempänä merta lounaassa sijaitsevat suosittu Hase-deran temppeli ja kaupungin ehkä tunnetuin nähtävyys: Kōtoku-in suurine buddhapatsaineen ("daibutsu"). Temppelin Amida-buddhaa esittävä patsas valmistui vuonna 1252 ja se on 11,4 metrin korkuisena Japanin toiseksi suurin buddhapatsas. Ulkoilmassa olevaa patsasta suojasi alun perin rakennus, joka kuitenkin huuhtoutui mereen vuoden 1495 tsunamissa.


title: Kamakura

text: Etelässä kaupunki kohtaa Tyynenmeren Sagaminlahden Zaimokuza- ja Yuigahama-uimarantoineen.


title: Kamakura

text: Kamakuralla on viisi sisarkaupunkia, joista kolme sijaitsee Japanissa ja kaksi ulkomailla.


title: FK Dinamo Minsk

text: FK Dinamo Minsk eli Minskin Dynamo (, ) on jalkapalloseura Minskistä. Se pelaa Valko-Venäjän pääsarjassa. Seuran kotikenttänä on Dinamo-Juni Stadion (kapasiteetti 4,500).


title: FK Dinamo Minsk

text: Seura on perustettu vuonna 1927. Vuosina 1954–1959 se tunnettiin nimellä "Spartak" ja vuosina 1960–1962 nimellä "Belarus".


title: FK Dinamo Minsk

text: Neuvostoliiton mestaruuden seura voitti vuonna 1982, jolloin joukkuetta valmensi Eduard Malofejev. Valko-Venäjän mestaruuden seura on voittanut 1992, 1993, 1994, 1995 keväällä, 1995 syksyllä, 1997 ja 2004. Valko-Venäjän Cupin Dinamo voitti vuosina 1992, 1994 ja 2003.


title: Heinäveden kirkonkylä

text: Heinäveden kirkonkylä eli Hasumäki on taajama Heinävedellä. Se sijaitsee melko keskellä kuntaa Kermajärven etelärannalla seututien 476 varrella. Kirkonkylä on Heinäveden kunnan keskustaajama, ja siellä on 1 589 asukasta (31.12.2011).


title: Heinäveden kirkonkylä

text: Kylän jakaa kahtia sen pääkatu Kermanrannantie, jonka varrella sijaitsee paljon palveluja, esimerkiksi Heinäveden kunnantalo, hotelli Heinävesi ja ravintola Kyläpääsky, Nesteen huoltoasema ja ravintola , Kotipizza, pikaruokaravintola, kaksi päivittäistavarakauppaa, apteekki, posti ja pieni tavaratalo. Kylässä on myös rauta- ja kodinkonekaupat, urheilukenttä, ala- ja yläkoulut, lukio ja kansanopisto.


title: Heinäveden kirkonkylä

text: Kirkonkylän keskustan luoteispuolella kohoaa kirkonmäki, jolla sijaitsee uusgoottinen, massiivinen Heinäveden kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck ja se rakennettiin heinäveteläisestä hirrestä vuosina 1890–1891. Kirkonmäeltä siintää Kermajärvi, jonka pinta on 90 metriä mäen lakea alempana. Kirkontorni on 45 metriä korkea. Kirkonmäellä sijaitsee myös vanha hautausmaa, pitäjäntuvan käsityökeskus ja Heinäveden kotiseutumuseo. Kirkonkylältä laskee jyrkkä mäki Kermajärven rantaan. Heinäveden satamassa pysähtyy kesäisin Heinäveden reittiä liikennöivän Saimaan Laivamatkat Oy:n alus M/S Puijo. Sataman vieressä on kunnan uimaranta. Kermasaven tehtaanmyymälä Raaminmäellä ja Heinäveden rautatieasema sijaitsevat noin 4 kilometriä etelän suuntaan kirkonkylästä.


title: Heinäveden kirkonkylä

text: Kermajärven länsipuolella oleva alue kuntaa, jossa myös kirkonkylä sijaitsee, on osa Soisalon saarta, jonka pinta-ala on 1 683 km². Soisalo on Suomen ja koko Euroopan suurin sisävesialueen saari.


title: Palokki

text: Palokki on kylä Heinävedellä, seututie 542:n varrella ja Juojärven reitin loppupisteessä sekä Heinäveden reitin laivareitin äärellä. Kylässä on vanha hautausmaa, seppien takotyömuseo "Ronttopuisto" sekä Lintulan luostari.


title: Palokki

text: Kylällä on pitkä teollinen historia, johon olennaisesti liittyy vesivoima ja puu. Palokin koskivoimaa on hyödynnetty ainakin 1700-luvulta lähtien puun sahauksessa voimanlähteenä. 1800-luvulla Hackman & Co -yhtiöllä oli kylällä vuosikymmeniä suuri sahalaitos ja laajoja maaomaisuuksia. Sahatavaraa vietiin Venäjälle, ennen muuta Saimaan kanavan kautta Pietarin seudulle. Suurimmillaan Palokin kylän asukasmäärä ylitti huomattavasti tuhannen hengen rajan 1900-luvun alussa. Venäjän vallankumouksen jälkeen ja Suomen itsenäistyttyä 1917 vienti Venäjälle romahti. Palokin sahaustoiminta hiipui 1920-luvulla, ja kylän asukasmäärä pieneni. Kylä muuttui samalla hiljalleen tyypilliseksi maatalousvaltaiseksi maaseututaajamaksi. Muistona teollisesta toiminnasta alueella on jäljellä joitakin säilyneitä rakennuksia sekä sähköä tuottava vuonna 1961 rakennettu Outokumpu Oy:n vesivoimalaitos, joka tuotti sähköä Keretin kaivoksen käyttöön mutta jonka nykyisin omistaa Pohjois-Karjalan Sähkö Oy.


title: Palokki

text: Jatkosodan päätyttyä Lintulan luostari muutti entiselle Hackmanin tilalle 1946 Kivennavalta luovutetusta Karjalasta, josta se oli joutunut lähtemään sotien vuoksi pois. Luostarilla oli pitkä evakkomatka, ja kun Palokissa sijaitsevaa tilaa käytiin katsomassa, sisaret ihastuivat siihen ja muuttivat sinne, 15 kilometrin päähän muutaman vuoden aikaisemmin muuttaneen Valamon luostarin lähelle. Lintulan luostari on avoinna matkoilijoille kesällä. Luostarin alueella on muun muassa kirkko, kynttilätehdas, matkamuistomyymälä ja kahvila.


title: Palokki

text: Palokissa sijaitsevat kalaiset lohilammet ovat kalastajien suosiossa ja lähistöltä löytyy myös kolme koskea. Lähellä Palokkia sijaitsevassa Patoon koskessa on pato ja voimala, ja niiden purkamisesta ja kosken vapauttamisesta on keskusteltu.


title: Palokki

text: Palokin kyläkauppa on lakkautettu, mutta edelleen siellä on vanhuksille tarkoitettu "Johannes-koti".


title: Riukiusaaret

text: Riukiusaaret () (, ”lounaissaaret”) on Japanille kuuluva Tyynenmeren saariryhmä, joka ulottuu Kyūshūlta aina Taiwanin koillispuolelle saakka. Saariryhmä on noin 1 100 kilometrin pituinen, ja siihen kuuluu 55 saarta. Saaret voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: pohjoisimpana sijaitsevat Amamisaaret, keskellä Okinawasaaret ja etelässä Sakishimasaaret. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 090 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat 1 204 neliökilometrin laajuinen Okinawa ja 712 neliökilometrin laajuinen Amami Ōshima. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Japanin Kagoshiman prefektuuriin (Amamisaaret) ja Okinawan prefektuuriin (Okinawasaaret ja Sakishimasaaret).


title: Riukiusaaret

text: Riukiusaaret erottavat toisistaan niiden itäpuolelle jäävän Filippiinienmeren ja länsipuolelle jäävän Itä-Kiinan meren. Saarten ilmasto on subtrooppinen, ja taifuuneja esiintyy vuosittain. Suurimmat saarista ovat alkuperältään vulkaanisia, kun taas pienemmät niistä ovat korallisaaria. Sen vuoksi suurimpien saarten topografia on vuoristoinen, mutta pienet saaret ovat alavia. Saaret ovat maatalousvaltaisia: niillä viljellään erityisesti riisiä ja bataattia, mutta myös tonnikalojen kalastus on merkittävä elinkeino. Nykyisin turismikin on tärkeä osa saarten taloutta. Perinteisiä pienteollisuuden aloja ovat keramiikka ja lakkatyöt.


title: Riukiusaaret

text: Saaret ovat historiansa aikana olleet itsenäinen Ryūkyūsaarten kuningaskunta sekä vuorotellen osa Japania ja Kiinaa. Niinpä niiden kulttuurissa on vaikutteita molemmista maista. Saarilla puhutaan Ryūkyūsaarten kieliä, jotka ovat sukua japanille mutta kielten puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Ryūkyūkielet jakautuvat useisiin murteisiin. Saarten asukkaat lienevät paitsi japanilaisten myös kaakkoisaasialaisten muuttajien jälkeläisiä. Japaniin Riukiusaaret liitettiin virallisesti vuonna 1879. Japanin hävittyä toisen maailmansodan saaret siirtyivät Yhdysvaltojen haltuun: Amamisaaret palautettiin Japanille jo vuonna 1953, mutta loput saarista vasta vuonna 1972. Okinawan saarella on edelleen useita Yhdysvaltain sotilastukikohtia.


title: Rahkasammalet

text: Rahkasammalet ("Sphagnum") on laajahko sammalten suku. Lajeja kasvaa soilla, missä ne hallitsevat pohjakerrosta, ja kosteilla tundra-alueilla. Lajeja esiintyy pääasiassa pohjoisella pallonpuoliskolla. Pohjoisimmat esiintymät ovat Huippuvuorilla. Eteläisellä pallonpuoliskolla lajimäärä on pienempi.


title: Rahkasammalet

text: Rahkasammalet muodostavat maatuessaan turvetta. Vuodessa rahkasammalen yläosa kasvaa pituutta noin sentin, ja alaosa maatuu turpeeksi. Rahkasammal viihtyy happamassa maassa, ja osittain maatuneen rahkasammalen muodostama turve on niin hapanta, etteivät yleiset puulajit ja monet varvut menesty siinä. Toisille varpulajeille rahkasammalturve on oivallinen kasvualusta. Lajit voivat imeä suuria määriä vettä soluihinsa, jotkin lajit voivat pidättää 20 kertaa kuivapainonsa verran vettä. Turvetta käytetään tästä syystä maanparannusaineena. Monissa kielissä rahkasammalen nimi on joko "valkosammal" tai "turvesammal", ja se on helpoimmin tunnistettavissa vaalean vihreästä tai punertavasta väristään. Rahkasammalia on hyvin monen värisiä – vihreän-, punaisen-, keltaisen- tai punaruskeansävyisiä.


title: Rahkasammalet

text:
Sphagnum-sektioon kuuluu 54 lajia. Ne ovat suuria ja möyheitä. Niiden varsilehdet ovat leveä- ja pyöreäkärkisiä, suurempia tai ainakin yhtäsuuria kuin haaralehdet.
Rigida-sektioon kuuluu viisi lajia. Ne ovat vaaleita ja niillä on pienet ja kolmiomaiset varsilehdet.
Tähän sektioon kuuluu vain yksi laji.
Squarrosa-sektioon kuuluu neljä lajia. Ne ovat keski- tai suurikokoisia, vihreitä tai kellanruskeita. Niiden haaralehdet ovat siirrottavakärkisiä.
Subsecunda-sektioon kuuluu 99 lajia.
Cuspidata-sektioon kuuluu noin 55 lajia. Ne ovat yleensä vaaleita ja isokokoisia. Varsilehdet ovat usein haaralehtiä lyhyempiä, kolmiomaisia tai risakärkisiä.
Tähän sektioon kuuluu vain yksi laji.
Acutifolia-sektioon kuuluu 60 lajia. Ne ovat pieniä tai keskikokoisia ja niiden haaralehdet ja varsilehdet ovat samankokoisia.


title: Vihiluoto

text: Vihiluoto on kylä ja asuinalue Kempeleenlahden rannalla Kempeleen kunnassa, lähellä Oulun kunnanrajaa ja Oulunsalon kaupunginosaa. Kempeleen keskustaajamasta on matkaa noin viisi kilometriä.


title: Vihiluoto

text: Nimi Vihiluoto on peräisin ajalta ennen 1800-luvun alkua, jolloin alue oli saari. Maankohoamisen myötä Vihiluoto muotoutui ensin niemeksi ja lopulta sulautui mantereeseen. Vihiluodossa on poltettu aikoinaan tiiliä.


title: Vihiluoto

text: Aiemmin Vihiluodon rakennukset koostuivat suurimmaksi osaksi vapaa-ajan asunnoista. 2000-luvun alussa lähtien rannat kaavoitettiin omakotialueeksi, ja nykyään lähes koko alue koostuu omakotitaloista. Alueella on hotelli, ravintola, venesatama ja baari.


title: Vihiluoto

text: Tulevaisuudessa Vihiluodon rakentamattomat alueet kaavoitetaan monikansallisten yritysten toimipisteille. Alueella toimivat muun muassa Polar Electro ja PKC Group.


title: Paternosterhissi

text: Paternosterhissi, ”herrahissi”, on hissi, joka muodostuu avointen osastojen ketjusta, joka kulkee pysähtymättä silmukkana talon sisällä ylös ja alas. Suomen tunnetuin paternosterhissi on käytössä Eduskuntatalossa. Hissityypin nimi ”pater noster” () tulee siitä, että hissikorit liikkuvat ylös ja alas samalla tavalla kuin katolisen rukousnauhan helmet luettaessa useita Isä meidän -rukouksia. Paternosterhissit olivat suosittuja 1900-luvun alussa, sillä ne pystyvät kuljettamaan enemmän ihmisiä kuin tavalliset korihissit.


title: Paternosterhissi

text: Paternosterhississä ei ole vaarallista jatkaa matkaansa ylimmän tai alimman kerroksen ohi. Kori ei käänny ylösalaisin eikä litisty. Sen sijaan koria kuljettava ketju on hissin kääntyessä esillä ja voi aiheuttaa tarttumisvaaran.


title: Paternosterhissi

text: Paternosterhissin periaatteella tehdään myös varastohyllyjä. Hissiä pyörittämällä hyllyn jokaiselle tasolle päästään käsiksi seisontakorkeudelta.


title: Paternosterhissi

text: Suomessa paternosterhissejä on käytössä Eduskuntatalon lisäksi vanhassa Osuusliike Elannon pääkonttorissa, Helsingin Stockmannilla henkilökuntahissinä, Kansaneläkelaitoksen päätoimitalossa Nordenskiöldinkadulla, Hämeentie 19:ssä entisessä OTK:n toimitalossa ja Vakuutusyhtiö Sammon entisessä pääkonttorissa Turun Yliopistonkadulla rakennuksessa, jossa on nykyään Turun kaupungin konsernihallinto sekä sivistystoimialan hallinto sekä muun muassa If Vahinkovakuutusyhtiö.


title: Paternosterhissi

text: Maailmalla esimerkiksi Tanskan parlamentin rakennuksessa Christiansborgin linnassa sekä Fredriksbergin kaupungintalolla on yhä käytössä oleva paternosterhissit.


title: Kokkokangas (Kempele)

text: Kokkokangas on omakotitaloalue Kempeleen keskustaajaman ja Nelostien itäpuolella. Sen maaperä on suurimmaksi osaksi hiekkakangasta. Alueen rakentaminen aloitettiin 1990-luvulla, ja se on nykyisin lähes täyteen rakennettu. Alue jakaantuu neljään pääosaan: Kokkorinteeseen, Kuunsiltaan, Kokkokaartoon, Tiilimestarinrinteeseen sekä Linnakankaaseen. Niitä erottavat luonnontilaiset puistikkoalueet.


title: Kokkokangas (Kempele)

text: Alueen palveluihin kuuluvat muun muassa päiväkoti ja kesäkuussa 2008 avattu päivittäistavarakauppa. Kokkokankaalla sijaitsee myös kunnan seurakuntakeskus. Seurakuntakeskuksen läheisyyteen on rakennettu Kempeleen uusi hautausmaa, joka otettiin käyttöön huhtikuussa 2015.


title: Marraskuun manifesti

text: Marraskuun manifesti eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistuskirja toimenpiteistä laillisen järjestyksen palauttamiseksi maahan (AsK 49/1905) on tsaari Nikolai II:n 4. marraskuuta 1905 antama säädös, jonka on katsottu päättäneen niin sanotun ensimmäisen sortokauden Suomessa. Manifestilla kumottiin toistaiseksi helmikuun manifestin säännökset ja luvattiin kutsua kokoon Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät säätämään kansanedustuslaitoksen uudistuksesta ja kansalaisvapauksista. Samalla manifesti peruutti myös Suomen kenraalikuvernöörin diktaattorinvaltuudet. Julistuksen sisällön muotoili perustuslaillisten johtaja Leo Mechelin.


title: Marraskuun manifesti

text: Säädöstä nimitetään yleisesti manifestiksi, koska sen ruotsinkielinen otsikko kuuluu: "Hans Kejserliga Majestäts Nådiga Manifest."


title: Marraskuun manifesti

text: Venäjä hävisi vuonna 1905 päättyneen sodan Japanille, mistä Suomessakin riemuittiin. Venäjällä käynnistyi laaja yhteiskunnallinen mellakointi ja lakkoilu, minkä seurauksena lopulta Nikolai II taipui 30. lokakuuta allekirjoittamassaan lokakuun manifestissa luopumaan itsevaltiudestaan ja antamaan valtaa kaksikamariselle parlamentille sekä hyväksymään joitain kansalaisoikeuksia.


title: Marraskuun manifesti

text: Mellakoinnin ollessa päättymässä se levisi Suomeen, joskin rauhanomaisena. SDP:n ja perustuslaillisten kannattajakunta laajensivat passiivisen vastarintansa lakkoiluksi ja mielenosoituksiksi. Suurlakko käynnistyi Suomessa marraskuun alussa. Perustuslaillisten virkamiesten lakko sulki virastot, työläisten lakot pysäyttivät muun yhteiskunnan, mutta työnantajat maksoivat silti heille usein palkkaa tukeakseen lakkoilua.


title: Marraskuun manifesti

text: Muun muassa 1. marraskuuta julkistetussa Tampereen punaisessa julistuksessa — johon perustuslaillisetkin aluksi yhtyivät — yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta vaatinut SDP olisi halunnut vielä jyrkempiä toimia ja kutsua yleisen kansalliskokouksen päättämään valtiopäivä- ja äänioikeusuudistuksesta, mutta lopulta perustuslaillisille riitti laillisuuden palauttaminen. He hyväksyivät vaatimukset uudesta valtiopäiväjärjestyksestä, kunhan siitä päätettäisiin laillisessa järjestyksessä. Perustuslaillisten johtohahmo, sitoutumaton Leo Mechelin kirjasi perustuslaillisten vaatimukset ja luovutti ne kenraalikuvernööri Ivan Obolenskille. Keisari Nikolai hyväksyi sitten vaatimuslistan manifestissaan. Siihen oli lisätty nyt myös lupaus kansanedustuslaitoksen reformista, joka oli ollut nimenomaan työväenliikkeen ja suuria kansanjoukkoja keränneiden lakon aikaisten joukkomielenosoitusten ensisijainen vaatimus. Osa työläisistä olisi yhä halunnut jatkaa lakkoilua mutta taipui muutamaa päivää myöhemmin.


title: Marraskuun manifesti

text: Maan uusi hallitus eli Mechelinin senaatti muodostettiin yksinomaan perustuslaillisista. Sortokaudella laittomasti irtisanotut virkamiehet palautettiin virkoihinsa ja heidän tilalleen nimitetyt myöntyväisyyssuuntauksen tukijat (yleensä vanhasuomalaiset) samalla erotettiin. Tärkein manifestiin perustuvista uudistuksista oli säätyvaltiopäivien korvaaminen uudella eduskunnalla. Uusi vaalilaki ja valtiopäiväjärjestys valmisteltiin Robert Hermansonin johtamassa komiteassa, jossa olivat edustettuina eri puolueet, myös vanhasuomalaiset ja sosiaalidemokraatit. Viimeiset säätyvaltiopäivät hyväksyivät kesällä 1906 uudistuksen, joka toteutti ensimmäisenä maailmassa sekä naisten äänioikeuden että vaalikelpoisuuden. Samana vuonna hyväksyttiin myös Mechelinin senaatin esitys lausunto-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden taanneesta perustuslaista. Suuriruhtinas jätti sen sijaan vahvistamatta paino- ja yhdistymisvapauslait. Vapaampi ajanjakso jäi väliaikaiseksi, ja parin vuoden kuluttua käynnistyi toinen sortokausi (1908–1917), joka päättyi maaliskuun manifestiin.


title: Kylmäkone

text: Kylmäkoneita käytetään jäähdyttämään haluttu tila vallitsevaa ympäristöä kylmempään lämpötilaan. Tavallisimpia kylmäkoneita ovat ilmalämpöpumppu, jääkaappi, pakastin ja ilmastointilaite.