title: Olof Palme

text: Palme syntyi yläluokkaiseen perheeseen ja varttui Östermalmilla Tukholmassa. Palme-suku oli aikoinaan tullut Ruotsiin Alankomaista. Olof Palmen isällä, pääjohtaja Gunnar Palmella oli osittain myös suomalaiset sukujuuret, äidillä, Freiin von Knieriemillä, taas baltiansaksalaiset. Hänen isovanhempansa olivat liberaalipoliitikko Sven Theodor Palme ja suomalaissyntyinen Hanna von Born. Koulutukseltaan hän oli juristi. Palme oli naimisissa Lisbeth Palmen (o.s. Beck-Friis, 1931–2018) kanssa vuodesta 1956 kuolemaansa asti. Parille syntyi pojat Joakim, Mårten ja Mattias.


title: Olof Palme

text: Palme toimi valtiopäiväedustajana 28 vuotta (1958-1986, ensimmäisessä kamarissa vuosina 1958–1968, toisessa kamarissa vuosina 1969–1970). Vuosina 1963–1965 hän toimi valtioneuvostossa salkuttomana ministerinä erikoistuneena nuorisoasioihin. Ruotsin liikenneministerinä toimiessaan (1965–1967) hän toteutti muun muassa Ruotsin siirtymisen oikeanpuoliseen liikenteeseen. Opetusministerinä hän toimi vuosina 1967–1969.


title: Olof Palme

text: Palme oli Ruotsin pääministerinä kahteen otteeseen, 14. lokakuuta 1969 – 8. lokakuuta 1976 ja 8. lokakuuta 1982 – 28. helmikuuta 1986. Puolueensa puheenjohtaja hän oli 1969–1986.


title: Olof Palme

text: Sosiaalidemokraattinen puolue kärsi vaalitappion Ruotsin valtiopäivävaaleissa 19. syyskuuta 1976 ja menetti neljä paikkaa. Palme jätti hallituksensa eronpyynnön seuraavana päivänä.


title: Olof Palme

text: Palme tuli kansainvälisesti tunnetuksi osallistuessaan Pohjois-Vietnamin Moskovan suurlähettilään kanssa mielenosoitukseen Yhdysvaltain Vietnamin sotaa vastaan helmikuussa 1968 (jolloin hän ei vielä ollut pääministeri eikä puoluejohtaja). Joulukuussa 1969 Palme leimasi Yhdysvaltain toiminnan Pohjois-Vietnamissa kidutukseksi ja vertasi sitä natsi-Saksan toisen maailmansodan aikana tekemiin joukkomurhiin, Yhdysvallat kutsui Tukholman-suurlähettiläänsä kotiin ja palautti diplomaattisuhteet normaaleiksi vasta maaliskuun lopulla 1974. Palme vaikutti osaltaan ruotsalaisen hyvinvointivaltiomallin kehittämiseen. 1960- ja 1970-lukujen taitteessa Palme ajoi tarmokkaasti yhteispohjoismaisen talousalueen muodostamiseen tähdännyttä Nordek-hanketta, joka kariutui Tanskan liittymiseen Euroopan talousyhteisön (EEC) jäseneksi vuoden 1973 alussa.


title: Olof Palme

text: Palme oli myös aktiivinen toimija Sosialistisessa internationaalissa ja keskittyi Länsi-Saksan liittokanslerin Willy Brandtin ja Itävallan liittokanslerin Bruno Kreiskyn kanssa erityisesti kolmannen maailman kysymyksiin. Palme solmi läheiset suhteet muun muassa Palestiinan vapautusjärjestöön PLO:hon ja sen johtajaan Jasser Arafatiin, joka vieraili Ruotsissa 1983 Palmen kutsusta. Varoen ärsyttämästä liiaksi Israelia ja Yhdysvaltoja Palme korosti tällöin ottavansa Arafatin vastaan nimenomaan Ruotsin sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana eikä niinkään Ruotsin pääministerinä. Israel kuitenkin reagoi asiaan voimakkaasti esittämällä Ruotsille jyrkän paheksuntansa.


title: Olof Palme

text: Palmen usein toistettu lause "politiikka on tahdon asia" ("politik är att vilja") on peräisin vuodelta 1964.


title: Olof Palme

text: 28. helmikuuta 1986, Palmea ammuttiin Tukholmassa Sveavägenin ja Tunnelgatanin kulmassa, hänen ollessaan palaamassa elokuvateatterista vaimonsa Lisbethin kanssa. Olof Palme vietiin mahdollisimman nopeasti sairaalahoitoon, mutta elvytysyritykset jäivät tuloksettomiksi ja sairaalassa hänet todettiin lopulta kuolleeksi. Murhaajaa ei ole saatu selville, eikä myöskään murhan motiivi ole tiedossa.


title: Olof Palme

text: Tukholman käräjäoikeus tuomitsi teosta elinkautiseen vankeuteen Christer Petterssonin, jonka Svean hovioikeus sittemmin vapautti puutteellisten todisteiden takia. Valtakunnansyyttäjä pyysi tuomion purkamista, mutta korkein oikeus hylkäsi esityksen 28. maaliskuuta 1998. Vakavasti päihdeongelmainen Pettersson kuoli 29. syyskuuta 2004 päähän saamiinsa vammoihin, jotka hän sai kaaduttuaan joitakin päiviä aiemmin.


title: Olof Palme

text: Palme-jutun tutkintaprosessi on Ruotsin kaikkien aikojen kallein, ja se jatkuu edelleen. Ruotsin entisen lain mukaan Palmen murha olisi vanhentunut rikoksena vuonna 2011, jolloin siitä oli kulunut 25 vuotta. 1. heinäkuuta 2010 voimaan astuneen uuden rikoslain mukaan vakavat rikokset, kuten murhat, eivät vanhene koskaan. Siksi myös Palmen murhan rikosoikeudellista tutkintaa voidaan jatkaa.


title: Olof Palme

text:
Palmen hautajaiset järjesti Ruotsin sosiaalidemokraattinen puolue 15. maaliskuuta 1986 Tukholman kaupungintalossa. Hautajaisiin osallistui kymmeniä valtionpäämiehiä, ja tilaisuuteen oli lähettänyt edustajansa kaikkiaan yli sata valtiota. Hautajaisissa puhuivat muun muassa YK:n pääsihteeri Javier Perez de Cuellar, Suomen pääministeri Kalevi Sorsa Pohjoismaiden edustajana, Länsi-Saksan entinen liittokansleri Willy Brandt Sosialistisen internationaalin edustajana ja Intian pääministeri Rajiv Gandhi kolmannen maailman edustajana. Sadattuhannet ruotsalaiset seurasivat Palmen ruumissaattoa halki Tukholman.
Saksalainen "Focus-lehti" oli haastatellut Jugoslavian entistä turvallisuusupseeria, joka kertoi, että murhan taustalla olisi ollut Jugoslavian turvallisuuspalvelu. Entisen turvallisuusupseerin mukaan Olof Palmen murhaaja asui Zagrebissa, Kroatiassa ja työskenteli yksityisen turvallisuuspalvelun leivissä.


title: Olof Palme

text: Ruotsalaismiljardööri Hans Kristian Rausingin vaimo Eva Rausing väitti ennen toukokuussa 2012 tapahtunutta kuolemaansa tietävänsä Palmen murhaajan. Hän lähetti viestejä tapausta tutkineelle kirjailija Gunnar Wallille, joka ei kuitenkaan uskonut Rausingia. Sittemmin ruotsalaisviranomaiset ovat ryhtyneet tutkimaan viestejä, joissa murhaajaksi mainitaan Eva Rausingin appi Hans Rausing.


title: Olof Palme

text: Toukokuussa 2018 ruotsalainen aikakauslehti "Filter" uutisoi, että uusi pääepäilty Palmen murhatutkimuksissa on aiemmin ”Skandia-miehenä” tunnettu Stig Engström, joka oli yksi murhapaikan läheisyydessä liikkuneista henkilöistä Palmen kuolinhetkellä. Häntä kuulusteltiin aikoinaan silminnäkijänä ja todistajana, mutta ei epäiltynä. Engström oli lehden mukaan kiinnostunut aseista, osasi ampua, ja hänen ystävällään oli hallussaan murha-aseen tyyppisiä revolvereita. Lisäksi Engström oli suorasukaisen vihamielinen Palmea kohtaan. Engström kuoli vuonna 2000. Vuosien varrella Palmen murhasta on epäilty yli sataa henkilöä.


title: Olof Palme

text: Poliisin jäljittämä murha-ase on merkiltään Smith & Wesson Model 28 (Highway Patrolman) kuusituumaisella piipulla. Aseen kaliiperi on .357 Magnum. Samankaliiperisia aseita on tarjolla muiltakin valmistajilta. Vuonna 1986 niitä oli Ruotsissa noin neljätuhatta, joista kymmenen oli ilmoitettu varastetuiksi. Näistä kymmenestä suurin osa on päätynyt poliisille, mutta jotkut aseet ovat olleet liian huonossa kunnossa jotta niillä voisi ampua koeammuntoja.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Paasikiven–Kekkosen linja on nimitys, jota käytetään Suomen toisen maailmansodan jälkeisestä ulkopolitiikan puolueettomuuslinjasta. Nimensä se sai sodanjälkeisistä presidenteistä Paasikivestä ja Kekkosesta.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Termi oli Kekkosen tukijoiden lanseeraama. Sillä pyrittiin ensin tukemaan Kekkosen presidenttikampanjaa ja myöhemminkin siirtämään tälle Paasikiven nauttimaa arvostusta.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Jopa Neuvostoliiton kommunistisen puolueen johto kuitenkin piti Kekkosen linjaa Neuvostoliiton tavoitteita palvelevana, aivan toisenlaisena kuin Paasikiven linjaa.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Termin ottivat käyttöön Maalaisliiton puoluesihteeri Arvo Korsimo ja poliittinen taustavaikuttaja, akateemikko Kustaa Vilkuna Neuvostoliiton ilmoitettua Porkkalan vuokra-alueen palauttamisesta Suomelle vuonna 1955. Termi esiintyi lehdistössä ensimmäisen kerran Maalaisliiton pää-äänenkannattajan "Maakansan" varustettua Porkkalan palauttamisesta kertovan uutisen otsikolla ""Paasikiven-Kekkosen ulkopoliittisen linjan voitto"" 18. syyskuuta 1955 ilmestyneessä numerossaan.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Ministeri Max Jakobsonin mukaan termi oli kehitetty Moskovassa ja Ahti Karjalainen oli koulutettu "linjan" jatkajaksi.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: NKP:n johtohahmo Otto Ville Kuusinen selitti vuonna 1963 SKP:n johdolle NKP:n tukevan Kekkosta jopa SKP:n kustannuksella siksi, että Paasikiven linja oli ""vain välttämättömyyden pakkoon perustuvia rauhanomaisia suhteita"" mutta Kekkosen linja toi ""arvokkaan lisän vallankumoukselliseen teoriaan, koska ensimmäisen kerran kapitalistisen maan talonpoikaispuolue yhteistoiminnassa sosialismin leirin kanssa oli kuljettanut kehitystä eteenpäin tavalla, johon muutoin olisi tarvittu voimakas työväenliike ja joukkoliikehtiminen"". ""Neuvostoliitto tekisi äärimmäiset johtopäätökset jokaisesta ratkaisusta, joka merkitsisi paluuta Kekkosen linjalta Paasikiven linjalle."" Kuusinen ei siksi itsekään käyttänyt ystävien kesken PR-termiä Paasikiven–Kekkosen linja.


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Paasikivi kuvaa omaa näkemystään ulkopolitiikasta päiväkirjassaan 2. elokuuta 1944 seuraavasti:


title: Paasikiven–Kekkosen linja

text: Paasikivelle olennaista oli Suomen itsenäisyyden turvaaminen, ja sodanjälkeisissä oloissa hän katsoi sen vaativan tiettyjä myönnytyksiä Neuvostoliitolle, mutta Paasikivi suhtautui myönnytyksiin vastentahtoisesti ja pyrki pitämään ne minimaalisina. Toisinaan hän kävi kysymässä presidentti K. J. Ståhlbergin neuvoja, ja tämä kannusti häntä pitämään myönnytykset vähäisinä.


title: Ramses I

text: Ramses I oli Egyptissä 19. dynastian aikaan vuosina 1295–1294 eaa. hallinnut faarao, joka oli vallankaappauksen avulla valtaan noussut kenraali, oikealta nimeltään Paramessu tai Paramesse.


title: Ramses I

text: Ramses ei ollut kuninkaallista sukua, vaan hänen isänsä oli armeijan komentaja nimeltä Seti. Ramses seurasi isänsä jalanjälkiä ja liittyi myös armeijaan nuorella iällä. Hänet ylennettiin lopulta pitkän uran jälkeen kenraaliksi. Horemhebin hallituskaudella Ramses toimi hänen visiirinään. Ramses toimi myös Amonin ylipappina.


title: Ramses I

text: Horemhebin kuoltua ilman jälkeläisiä Ramses nousi valtaistuimelle. Kuningattarekseen hän otti vaimonsa Sitren. Heidän poikansa ja Ramseksen seuraaja Seti I oli tällöin jo armeijan komentaja. Ramseksen hallitusaika jäi kovin lyhyeksi ja hän ehtikin hallita vain noin vuoden ennen kuolemaansa.


title: Ramses I

text: Ramses haudattiin alun perin Kuninkaiden laaksoon (hautaan KV16), mutta hauta vandalisoitiin ja papit siirsivät Ramseksen muumion Deir el Bahriin.


title: Roswellin tapaus

text: Roswellin tapaus tarkoittaa New Mexicon autiomaassa Roswellin kaupungin lähellä vuonna 1947 tapahtunutta Yhdysvaltain ilmavoimien tiedustelupallon maahansyöksyä. 1970-luvun lopulla ufoharrastajat alkoivat esittää salaliittoteorioita Roswelliin pudonneesta lentävästä lautasesta.


title: Roswellin tapaus

text: Tapauksesta on tehty useita kirjoja, elokuvia ja tv-ohjelmia.


title: Roswellin tapaus

text: Tapahtumaketju käynnistyi 5. heinäkuuta 1947, kun Roswellin pikkukaupungin asukas William Brazel oli naapurinsa pojan kanssa etsimässä ukonilmalla eksyneitä lampaitaan hieman Roswellin ulkopuolella. Sattumalta he osuivat paikalle, missä lojui paljon metallinpaloja. Lisäksi he löysivät lähistöltä kuopan, jota kumpikaan heistä ei aikaisemmin ollut nähnyt. Brazel otti muutamia metallinpaloja mukaansa. Hän päätteli niiden olevan maahan syöksyneen aluksen jäännöksiä. Kotiin päästyään Brazel näytti yhden palasista naapureilleen. Hän oli siihen mennessä päätellyt, että kohteen oli täytynyt räjähtää ilmassa ja että asia oli kenties sittenkin tärkeä. Brazel kuuli keskustellessaan Coronan kaupungissa asiasta ensimmäistä kertaa lentävistä lautasista joita oli havaittu.Asioidessaan Roswellin kaupungissa lava-auton ostoa varten seuraavana päivänä hän otti yhteyttä sikäläiseen šeriffiin George Wilcoxiin.


title: Roswellin tapaus

text: Wilcox puolestaan otti yhteyttä Roswellin lentotukikohdan tiedustelutoimistoon majuri (myöh.eversti) Jesse Marceliin, joka saapui pian kahden armeijan asiantuntijan kanssa tutkimaan tapausta.


title: Roswellin tapaus

text: 9. heinäkuuta armeija julkaisi Roswellin lentotukikohdan komentajan William Blanchardin allekirjoittaman lehdistötiedotteen, jossa kerrottiin, että armeijalla oli hallussaan maahan syöksyneen lentävän lautasen kappaleet. Tiedotteen oli laatinut Roswellin lentotukikohdan tiedotusupseeri luutnantti Walter G. Haut, joka ei kuitenkaan ollut kysynyt komentajan lupaa tiedotteen julkaisemiseen. Uutinen julkaistiin muun muassa Helsingin Sanomissa 9. heinäkuuta 1947


title: Roswellin tapaus

text: Vain muutamaa tuntia myöhemmin julkaistiin kuitenkin uusi lehdistötiedote, jonka mukaan armeijan tutkijat olivat erehtyneet ja että kyseiset kappaleet olivatkin peräisin maahan pudonneesta säähavaintopallosta. Lentävä lautanen oli kuitenkin paljon kiinnostavampi aihe kuin maahan syöksynyt säähavaintopallo, ja pian maailmalla kerrottiin varmana tietona, että Roswellin lähelle oli pudonnut lentävä lautanen.


title: Roswellin tapaus

text: Roswellin tapaus levisi laajalti julkisuuteen 31 vuotta myöhemmin, vuonna 1978, kun ufotutkijat Stanton T. Friedman ja William L. Moore julkaisivat Lydia Sleppyn ja Jesse A. Marcelin haastattelut. Sleppy oli työssä radioasemalla vuonna 1947. Hän väitti ilmavoimien henkilökunnan kieltäneen lentävästä lautasesta ja sen humanoidimatkustajista raportoimisen. Marcel kertoi keränneensä epätavallista materiaalia läheltä Brazelin maatilaa. Monet ufologit väittävät, että muukalaisten lentoalus iskeytyi maahan Roswellissa ja se siirrettiin Nevadaan kuuluisalle Area 51:lle. Viralliset lähteet kertovat mahdollisten ruumiiden olevan kokeissa käytettäviä nukkeja.


title: Roswellin tapaus

text: Roswellin tapauksesta on syntynyt vuosien varrella lukematon määrä erilaisia teorioita, joilla on kiihkeät puolestapuhujansa ja yhtä kiihkeät vastustajansa. Puolestapuhujista merkittävimmät ovat olleet silminnäkijöiksi ilmoittautuneita.


title: Roswellin tapaus

text: Avaruusalusteorian vastustajilla on takanaan Yhdysvaltain viranomaiset, jotka ovat ensimmäistä – luutnantti Hautin tekemää – lehdistötiedotetta lukuun ottamatta johdonmukaisesti kiistäneet, että Roswelliin olisi pudonnut lentävä lautanen. Viranomaiset ovat kuitenkin yleensä välttäneet antamasta vuoden 1947 tapahtumista lausuntoja. Alun perin vaitonaisuus johtui muun muassa siitä, että kyseisessä lentotukikohdassa oli Yhdysvaltain ainoa atomipommeja pudottamaan koulittu pommitusyksikkö. Virallinen selitys UFO-tiedotteen synnyttäneestä tapauksesta oli jonkinlainen tutkatesteissä käytettävä tai tiedustelupallo. 1947 käytettyjä tyyppejä olivat Rawin-tutkaheijastin ja Rawin-luotain. Rawin-heijastin oli kevyestä balsapuisesta kehyksestä ja alumiinifoliosta niittaamalla koottu esine. Rawin-luotain oli kaasupallon varassa nouseva suurten korkeuksien säähavaintokoje. Viralliseen selitykseen tuli virhe. Virallinen selitys pidetyssä lehdistö- ja valokuvaustilaisuudessa oli Rawin-luotain samalla kun näytteillä oli foliomateriaalia.


title: Roswellin tapaus

text: Avaruusalusteorian puolustajilla on puolestaan kokonainen alakulttuuri, jonka uskoa avaruusaluksen maahansyöksyyn viranomaisten vaitonaisuus on vain vahvistanut. Heidän mukaansa vaikeneminen osoittaa, että heinäkuussa 1947 tapahtui jotakin, mistä ei haluta puhua. Lisää epäilyjä herätti edellä mainittu virhe tiedotuksessa, jossa Rawin-tyypit sekoitettiin, eli foliomaisten kappaleiden yhteydessä puhuttiin Rawin-luotaimesta, jossa kyseistä materiaalia ei kuitenkaan ollut. Se olisi viitannut nopeasti laadittuun selitykseen tilanteen rauhoittamiseksi.


title: Roswellin tapaus

text: Yksi kannattajien keskeisistä perusteluista on majuri Jesse Marcelin 1970-luvun lopulla kertoma kuvaus käynnistään seriffi George Wilcoxin kanssa paikalla, mistä oletetun lentävän lautasen kappaleita oli löytynyt. Marcelin mukaan kappaleet olivat tuntematonta, hyvin ohutta metallia, joka ei reagoinut mitenkään, kun hän poltti sitä sytyttimellä. Hänen mukaansa metalli muistutti tinapaperia, ja siinä oli outoja kaksivärisiä kaiverruksia. Marcel väitti, että kappaleet eivät olleet murrettavissa, mutta taivutettavissa kylläkin – taivutettu kappale palautui muutamassa sekunnissa alkuperäiseen muotoonsa. Marcel ja Wilcox sekä heidän mukanaan olleet armeijan asiantuntijat keräsivät mukaansa niin paljon kappaleita kuin autoon mahtui. Alkuperäisillä löytäjilläkään ei ole ollut esittää kyseisiä kappaleita. Matkalla tukikohtaan Marcel pysähtyi kotonaan ja näytti löytöään vaimolleen ja pojalleen Jesse Marcel Jr.:lle. Poikaa haastateltiin hypnoosissa vuonna 1990, ja hän kuvaili esineitä, joita hänen isänsä oli esitellyt hänelle tuona iltana. Marcel kertoi, että esineet olivat hänelle tuntematonta metallia, joissa oli purppuranpunaisia ympyröitä ja muita geometrisia kuvioita. Hänen mukaansa isä oli sanonut esineiden olevan maahan syöksyneen lentävän lautasen hylyn kappaleita.


title: Roswellin tapaus

text: Tukikohtaan saavuttuaan majuri Marcel määrättiin luovuttamaan hylyn kappaleet kenraali Roger Rameylle, joka oli tuolloin Fort Worthissa, Teksasissa. Marcel oli kertonut, että Fort Worthiin saavuttuaan hän vei kappaleet kenraalin huoneeseen ja että tämä komensi hänet karttahuoneeseen näyttämään paikan, mistä ne oli löydetty. Kun he palasivat takaisin, hylyn jäännökset oli vaihdettu säähavaintopallon kappaleisiin. Marcel ei ollut huomaavinaan mitään, mutta vuosikymmeniä myöhemmin lausunnoissaan hän vakuutti, että kappaleet oli vaihdettu.


title: Roswellin tapaus

text: Marcelista, Rameysta ja eversti Thomas DuBosesta otettiin valokuva sääpallon kappaleiden kanssa. Kenraali Rameylla on kuvassa kädessään sähke, jonka epäselvästä tekstistä ufoteorian kannattajat ovat väittäneet erottavansa sanat "lautanen", "hylky", "uhrit", "säähavaintopallo" ja "viety Fort Worthiin".


title: Roswellin tapaus

text: Jesse Marcel kuoli vuonna 1982. Hän siirtyi reserviin majurina hieman Roswellin tapauksen jälkeen. Marcel antoi lausuntonsa vasta 1970-luvun lopulla.


title: Roswellin tapaus

text: Hautausurakoitsija Glenn Dennisillä oli sopimus Roswellin tukikohdan kanssa sekä hautaus- että ambulanssipalveluista. Häneltä tiedusteltiin keinoja kauan ulkona olleiden ruumiiden säilömiseen sekä ilmatiiviitä, pienikokoisia arkkuja. Hän kertoi 1980-luvun lopulla, yli 40 vuotta "tapauksesta", nähneensä hylyn kappaleita viedessään erästä sotilasta Roswellin tukikohtaan. Hän väitti, että kun hän myöhemmin yritti päästä tapaamaan tukikohdassa sairaanhoitajana toiminutta tuttavaansa, hänen käskettiin poistua. Dennisin mukaan hän tapasi tuttavansa seuraavana päivänä, jolloin tämä kertoi tutkineensa kahta, maahan pudonneesta ufosta peräisin olevaa ruumista. Hän myös piirsi ruumiiden kuvat paperille. Ufotutkijat eivät ole pystyneet tunnistamaan Dennisin kuvailemaa sairaanhoitajaa Roswellin lentotukikohdan tunnetusta terveydenhuoltohenkilöstöstä, eivätkä nykyään pidä Dennisin tarinoita luotettavina.


title: Roswellin tapaus

text: Heinäkuussa 1994 julkaistun Yhdysvaltain ilmavoimien selvityksen mukaan Brazelin löytämät kappaleet eivät olleet säähavaintopallon jäännöksiä vaan salaisen Mogul-hankkeen yhteydessä kehitellyn tiedustelupallon kappaleita. Hankkeessa kehitettiin tasaisesti lentäviä ilmapalloja, joilla oli tarkoitus seurata ydinaseiden rakentamista Neuvostoliitossa.


title: Roswellin tapaus

text: 24. heinäkuuta 1997 julkaistiin toinen selitys, jonka mukaan käsitys avaruusolioiden ruumiista saattoi syntyä testinukeista, joita pudotettiin ilmapallosta High Dive -hankkeeseen liittyvissä kokeissa.


title: Roswellin tapaus

text: Roswellin myytti elää yhä vahvana, ja sen tiimoilta on julkaistu kasapäin kirjoja, raportteja ja elokuvia. Lisäksi Roswellissa on toiminut ainakin 1990-luvun puolivälistä asti pieni ufomuseo ja ufotutkimuskeskus.


title: Roswellin tapaus

text: Avaruusolentojen valokuvat ja vuonna 1995 julkaistu brittituottaja Ray Santillin filmi, jonka väitettiin esittävän oletetun Roswellin humanoidin ruumiinavausta, ovat aiheesen liittyviä huijauksista.


title: Roswellin tapaus

text: Nykyään Roswellin tapaus on osa Yhdysvaltain modernia kansantarustoa, ja 40 000 ihmistä kokoontui vuonna 1997 Roswelliin juhlimaan lentävän lautasen maahansyöksyn 50-vuotispäivää. Televisiosarjat kuten "Salaiset kansiot" ja "Roswell" ovat lisänneet tarinan suosiota. Se on myös yksi perusmuoto yhdysvaltalaisten salaliittoteorioista. Myös yhdysvaltalaisen thrash-metal yhtye Megadethin video "Hangar 18 "sijoittuu Roswellin tapahtumiin.


title: Seti I

text: Seti I (Nimi myös muodossa Sethos I) oli Egyptin 19. dynastian faarao vuosina 1294–1279 eaa. tai 1290–1279 eaa.


title: Seti I

text:
Setin isä oli hänen edeltäjänsä Ramses I ja hänen äitinsä kuningatar Sitre. Hänen vaimonsa oli Tuja, joka oli tunnistamattoman luutnantin tytär. Setillä ja Tujalla oli kaksi poikaa, joista toinen kuoli jo hyvin nuorena ja toisesta tuli Setin seuraaja Ramses II, sekä kaksi tytärtä joiden nimet olivat Tia ja Henutmira, joka nai veljensä Ramses II:n.
Seti oli edeltäjänsä tavoin sotajoukkojen komentaja ja hän johtikin monia sotaretkiä. Hän muun muassa hyökkäsi 3 divisioonan (60 000 miehen) voimalla Lähi-itään, uudelleenmiehitti syyrialaisia kaupunkeja, sekä liitti Palestiinan ja Damaskoksen takaisin Egyptiin. Lisäksi hän neuvotteli rauhaa heettiläisten kanssa. Sotaretkien lisäksi Seti myös laajensi Amonin temppeliä Karnakissa ja rakensi suuren hautatemppelin Abydokseen (muinaisegyptinkieliseltä nimeltään Abdju).


title: Seti I

text: Seti on haudattu Kuninkaiden laaksoon (hauta KV17), joka on yksi suurimmista Kuninkaiden laaksosta löydetyistä haudoista. Sen perältä lähtee hyvin pitkä ja jyrkkä käytävä. Siitä on kaivettu esiin hiukan yli 130 metriä, mutta se jatkuu vielä tätäkin pidemmälle. Käytävän tarkoituksena oli todennäköisesti yhdistää faaraon sielu symbolisesti alkumereen kaivamalla hänen hautakammiostaan tunneli aina pohjaveteen asti.


title: Seti I

text: Setin muumio ja puinen arkku löydettiin 1881 löydetystä muumiokätköstä ja niitä säilytetään nyt Kairon museossa. Hänen kivinen sarkofaginsa on Soane Museumissa Lontoossa.


title: Magma (matematiikka)

text: Algebrassa magma on yksinkertaisin algebrallinen rakenne. Mikä tahansa joukko ja joukon sisäinen "laskutoimitus" ovat yhdessä magma. Esimerkiksi kokonaislukujen joukko laskutoimituksena yhteenlasku on magma, samoin merkkijonot laskutoimituksena merkkijonojen yhdistäminen. Joukko ei siis tarkoita vain lukujoukkoja, ja laskutoimitus tarkoittaa mitä tahansa sääntöä, joka kuvaa parin joukon alkioita jollekin saman joukon alkiolle. Joukko voi olla myös äärellinen, esimerkiksi kokonaisluvut 1-10 laskutoimituksena suuremman valinta on magma.


title: Magma (matematiikka)

text: Magmoilla ei ole juurikaan itsenäistä merkitystä matematiikassa. Monet monimutkaisemmat rakenteet ovat magmoja, joissa laskutoimitukselle on asetettu jotain lisävaatimuksia.


title: Magma (matematiikka)

text: Grupoidi on vanhempi, mutta vielä käytössä oleva, synonyymi magmalle. Kategoriateoriassa, joka on toinen matematiikan osa-alue, grupoidilla on eri merkitys.


title: Magma (matematiikka)

text: Muodollisesti magma määritellään joukkona formula_1 johon on määritelty binäärioperaatio formula_2, jolle ainoa ehto on


title: Magma (matematiikka)

text: Magman laajennuksia ovat esimerkiksi:Epäesimerkkejä ovat mm.


title: Jakob Gadolin

text: Jakob Gadolin (13. lokakuuta 1719 Strängnäs Ruotsi – 26. syyskuuta 1802 Turku) oli suomalainen luonnontieteilijä, poliitikko ja piispa.


title: Jakob Gadolin

text: Gadolinin isä oli isovihaa Ruotsiin paennut pappi Jakob Gadolinius, joka Suomeen palattuaan toimi muun muassa Merikarvian kirkkoherrana. Gadolin kävi aluksi Porin triviaalikoulua ja opiskeli sen jälkeen teologiaa sekä matematiikkaa Turun akatemiassa.


title: Jakob Gadolin

text: Gadolin oli Turun akatemian matematiikan dosentti vuodesta 1745 ja akatemian ensimmäinen tähtitieteen professori vuodesta 1748. Hän sai myös fysiikan professorin viran vuonna 1753 ja teologian professoriksi hänet nimitettiin vuonna 1762. Lisäksi Hän oli Turun piispa vuosina 1788–1802 ja akatemian sijaiskansleri vuodesta 1788.


title: Jakob Gadolin

text: Gadolin oli edustajana kolmilla valtiopäivillä vuosien 1755–1772 välillä ja osallistui yhteensä seitsemille valtiopäiville. Gadolin kannatti vapauden aikana hattupuoluetta. Kuningas Kustaa III vangitutti Gadolinin vuonna 1772 vallankaappauksen yhteydessä, mutta myöhemmin Gadolin kannatti kuningasta julkisesti.


title: Jakob Gadolin

text: Gadolin oli yksi Suomen talousseuran perustajista vuonna 1797 ja toimi seuran ensimmäisenä puheenjohtajana.


title: Jakob Gadolin

text: Jakob Gadolinin veli oli maanmittari Daniel Gadolin ja hänen poikansa kemisti Johan Gadolin. Gadolinin vaimon Elisabet Brovalliuksen isä Johan Brovallius puolestaan oli fysiikan professori ja piispa.


title: Lama (talous)

text: Lama tarkoittaa taloustieteessä tavallista pidempää ja syvempää talouden matalasuhdannetta. Koska lamalle ei ole täsmällistä määritelmää, se on käytännössä nimitys tavallista vakavammalle taantumalle, joka ei kuulu normaaliin suhdannevaihteluun.


title: Lama (talous)

text: Erään määritelmän mukaan talouden taantumasta voi käyttää lama-nimitystä kun BKT laskee 10% tai kun yhtäjaksoinen taantuma kestää kolme vuotta tai pitempään.


title: Lama (talous)

text: 1930-luvun lama () oli Yhdysvalloista 1920-luvun lopulla alkanut taloudellinen taantuma. Lama johti tuotannon ja bruttokansantulon romahdukseen Yhdysvalloissa. Teollisuustuotanto väheni 47 % ja bruttokansantuote 33 %. Työttömyys nousi pahimmillaan yli 20 %:n. Talous elpyi entiselle tasolleen vasta toisen maailmansodan jälkeen. Eräänä suuren laman alkupisteenä pidetään 24. lokakuuta 1929, jolloin New Yorkin pörssi romahti ("musta torstai"). Se ei kuitenkaan ollut laman varsinainen syy.


title: Lama (talous)

text: 1930-luvun laman vaikutukset levisivät lähes kaikkiin maailman maihin. Latinalaisessa Amerikassa lama alkoi hiukan Yhdysvaltoja ennen. Saksassa teollisuustuotannon romahdus oli samaa suuruusluokkaa kuin Yhdysvalloissa. Britanniassa ja Ranskassa lama alkoi vasta 1930-luvun puolella. Suomessa lama oli melko lyhyt.


title: Lama (talous)

text: Vuonna 1973 Jom kippur -sodan aikana ja jälkeen OPEC:in Arabi-jäsenistä sekä Egyptistä ja Syyriasta koostuva OAPEC (Organization of Arab Petroleum Exporting Countries) yritti öljyn tuotannon leikkauksilla kiristää Yhdysvallat liittolaisineen lopettamaan tukensa Israelille, joka oli nöyryyttänyt arabimaita useissa sodissa. Öljykriisin lopettamiseksi Yhdysvallat uhkasi arabimaita ja niitä usein avustanutta Neuvostoliittoa viljatoimitusten lopettamisella. Samoihin aikoihin OPEC päätti rajuista öljynhinnan nostoista.


title: Lama (talous)

text: Öljykriisi hidasti talouskasvua, kiihdytti inflaatiota, laukaisi taloustaantumaa, aiheutti joissakin maissa lamaa. Euroopan maista kriisi koetteli pahasti mm. Britanniaa, Alankomaita ja Tanskaa. Sen sijaan mm. Suomi ja Ruotsi selvisivät vähemmällä; Suomi neuvostokaupan, Ruotsi malmivarojensa ansiosta. Suomen teollisuustuotannossa lama näkyi vasta 1975. Myös Yhdysvaltojen talous oli tuolloin monessa mielessä paremmassa kunnossa kuin Euroopan maiden johtuen maan roolista kylmässä sodassa ja sen tuottamasta teknologisesta osaamisesta (mm. ase- ja avaruusteknologia).


title: Lama (talous)

text: Suomen 1990-luvun alun lama oli talousvaikutuksiltaan Suomen historian pahimpia talouskriisejä, jopa pahempi kuin toisen maailmansodan jälkeinen. Vuosien 1990–1993 lamalla oli syvä vaikutus koko 1990-luvun Suomen talouteen (erityisesti työllisyyteen), kulttuuriin, politiikkaan ja ilmapiiriin. Sen aikana BKT laski 13 % ja työttömyys nousi 3,5 %:sta 18,9 %:iin.


title: Lama (talous)

text: Lamaan vaikuttaneita syitä olivat muun muassa:


title: Lama (talous)

text: Bruttokansantuote ja elintaso lähtivät vuoden 1993 loppupuolella 15 vuotta kestäneeseen yhtäjaksoiseen nopeaan kasvuun. Sen sijaan työttömyys ei vähentynyt odotettua vauhtia. Tähän pidetään yhtenä syynä jäykkää työmarkkinalainsäädäntöä, ja suhdannetyöttömien hyviä mahdollisuuksia jäädä varhaiseläkkeelle. Lisäksi suuri osa Suomen 1990-luvun kasvualoista oli pikemminkin pääoma- kuin työntekijävaltaisia. Jotkut ovat väittäneet myös, että valtion olisi pitänyt enemmän painottaa lama-ajan talouspolitiikassaan elvytystä leikkausten ja pankkitukien sijaan.


title: Lama (talous)

text: IT-kupla oli vuosituhannen vaiheessa tapahtunut uuden teknologian alan yritysten romahduksesta johtunut taantuma. Suomessa sen vaikutukset kansalaisten arkeen jäivät suhteellisen vähäisiksi, vaikka pörssikurssit romahtivat ja monet uuden teknologian alan yritykset kaatuivat tai joutuivat sulautumaan toisiin yrityksiin. IT-kuplan puhkeamisen seurauksena esimerkiksi Sonera yhdistyi ruotsalaisen Telian kanssa (TeliaSoneraksi).


title: Lama (talous)

text: Suomi ajautui vuonna 2008 taantumaan maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena, mutta kyseessä ei ollut lama. Finanssikriisin syitä olivat muun muassa Yhdysvaltain keskuspankin pitkään ylläpitämä matala korkotaso, joka paisutti asuntohintoja, maksukyvyttömien asiakkaiden holtiton asuntoluototus liittovaltion painostuksesta ja asuntolainoille vuonna 1997 säädetyt veroedut ja näiden huonojen asuntoluottojen monimutkainen arvopaperistus sekä riskinotto, jonka erääksi syyksi on arveltu valtion pelastuspakettien tuottamaa moraalikatoa.


title: Lama (talous)

text: Tämä johti maailmanlaajuisen pankkikriisiin ja yritysten lainansaannin voimakkaaseen heikentymiseen. Kriisin arvioitiin laskevan Suomen v. 2009-2010 talouskasvun negatiiviseksi (-5 % / 0 %) tai lähelle nollakasvua.


title: Lama (talous)

text: Positiivisempien talousennusteiden perusteella Suomen kansantalous ja maailmantalous lähtevät kasvuun ja palautuvat ns. pitkän aikavälin kasvu-uralle v.2011 lähtien. Pitkällä aikavälillä talouskasvun keskeiset tekijät ovat: teknologinen kehitys, työpanoksen kasvu ja kiinteän pääomakannan kasvu. Tärkein edellä mainituista on teknologinen kehitys, johon vaikutetaan panostamalla tutkimukseen ja tuotekehitykseen.


title: Lama (talous)

text:
Öljyhuipun on pelätty aiheuttavan tulevaisuudessa jopa maailmanlaajuisen laman tai taantuman, jos se tapahtuu ennen kuin vaihtoehtoisiin energiamuotoihin on siirrytty riittävän laajassa mittakaavassa. 1970-luvulla öljykriisin väitettiin johtaneen stagflaatioon, mutta talouskasvun on sanottu olevan länsimaissa nykyisin vähemmän riippuvaista öljyn hinnasta.
Nykyisin tämä uhkakuva on heikkenemään päin, koska bruttokansantuotteen ns. öljykorrelaatio on vähentynyt ja yhä enenevässä
määrin on siirrytty uusiutuviin (tuulivoima, aurinkovoima, hakevoima, biomassavoima ym.) ja ei-hiilipohjaisiin energiamuotoihin (ydinvoima, tulevaisuudessa mahdollisesti fuusiovoima).


title: Lama (talous)

text: Todellisempi uhka talouskasvulle Suomessa ja maailmalla on väestön nopea ikääntyminen (ikärakenteen muutos, vanhusväestön voimakas kasvu) ja luonnonvarojen riittävyys. Myös ilmastonmuutoksella saattaa olla arvaamattomia seurauksia.


title: Ramses II

text: Ramses II (myös Ramses Suuri, joskus myös Ramesses, ’Ra-jumalasta syntynyt’) oli Egyptiä 19. dynastian aikaan vuosina 1279–1213 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses II

text: Ramseksen hallituskausi oli poikkeuksellisen pitkä. Jo nuorella iällä hän oli isänsä Seti I:n mukana sotaretkillä, ja Setin viimeisinä hallitusvuosina hän toimi myös kanssahallitsijana. Itsenäisesti hän hallitsi ainakin 66 vuotta. Ramses rakennutti huomattavan paljon.


title: Ramses II

text: Ramses syntyi noin vuonna 1303 eaa. faarao Seti I:n ja kuningatar Tujan toisena poikana. Hän oli 14 vuoden ikäisenä mukana isänsä sotaretkillä Libyassa ja Palestiinassa. 22-vuotiaana Ramses johti itse sotaretkiä Nubiassa, ja Seti I nimitti hänet kanssahallitsijakseen. Rames ja Seti käynnistivät yhdessä useita kunnostushankkeita ja rakensivat palatsin Avarisiin.


title: Ramses II

text: Seti I kuoli vuonna 1279 eaa. ja Ramseksesta tuli faarao. Hän alkoi heti valmistella sotaretkiä Syyriaan ja Kanaaniin palauttamaan Egyptille heettiläisten valtaamia alueita ja kauppareittejä. Toisena hallintovuonnaan Ramses löi harhautustaktiikan avulla merikansat Niilin suistolla.


title: Ramses II

text: Ramses aloitti Pi-Ramsesin kaupungin rakennuttamisen joskus ennen vuotta 1275 eaa. Avariksen lähelle itäiseen jokisuistoon. Kaupungista tuli pääkaupunki ja sotilaskeskus, josta Ramses saattoi hyökätä lähialueille.


title: Ramses II

text: Neljäntenä hallintovuonnaan Ramses marssi armeijoineen Kanaaniin, joka oli heettiläisten vasallivaltio. Hän johti itse armeijansa Amon-divisioonaa. Ramses saavutti heettiläisistä maineikkaan voiton tai ainakin tasapelin Kadeshin taistelussa vuonna 1274 eaa. ja palasi Egyptiin runsaan sotasaaliin kera. Vuonna 1258 eaa. egyptiläiset ja heettiläiset allekirjoittivat maailman ensimmäisen rauhansopimuksen. Kahdentenatoista hallitusvuotenaan Ramses kukisti nubialaisten kapinan poikiensa Amon-her-khepeshefin ja Khaemwasen kanssa.


title: Ramses II

text: Kadeshin taistelun jälkeen Ramses omistautui Egyptin infrastruktuurin parantamiseen, rajojen vahvistamiseen ja useiden rakennushakkeiden läpiviemiseen. Ramses rakennutti satoja rakennuksia, monumentteja ja temppeleitä, kuten Abu Simbelin temppelit, Karnakin temppelin salin, Ramesseum-kuolintemppelin ja Abydosin rakennuskompleksin.


title: Ramses II

text: Ramses II:n on usein arveltu olleen se Toisessa Mooseksen kirjassa mainittu faarao, joka piti israelilaisia orjuudessa, kunnes he poistuivat maasta Mooseksen johdolla. Faaraon nimeä ei Raamatussa kuitenkaan mainita, mutta hänen mainitaan rakennuttaneen muun muassa Ramses-nimisen kaupungin. Raamatussa kerrotun tapahtumasarjan ajankohta ja historiallinen todenperäisyyskin ovat kuitenkin jatkuvasti kiistanalaisia.


title: Ramses II

text: Ramses kuoli vuonna 1213 eaa. Hänet haudattiin muiden Uuden valtakunnan faaraoiden tapaan Kuninkaiden laaksoon (hauta KV7), yhteen suurimmista Kuninkaiden laakson haudoista. 21. dynastian aikaan papit avasivat Ramseksen haudan ja veivät muumion turvaan ryöstelijöiltä. He poistivat kaikki arvometallit muumion ympäriltä ja käärivät muumion uudestaan. Ramseksen muumio sijoitettiin kuningatar Inhapin hautaan Seti I:n ja Amenhotep I:n muumion kanssa. 72 tuntia myöhemmin kaikki haudassa olleet muumiot siirrettiin turvaan ylipappi Pinudjem II:n hautaan. Muumioita peittäneestä pellavakankaasta löytyi pappien kirjoittamia asiakirjoja, joissa kerrottiin muumioiden siirtelystä.


title: Ramses II

text: Muumionsa perusteella Ramses oli yli 180 senttimetriä pitkä, vahvaleukainen, paksuhuulinen ja kapeanenäinen. Hänellä oli kuollessaan huonot hampaat, vakava nivelreuma ja kovettuneet verisuonet.


title: Ramses II

text: Ramseksen pitkä valtakausi oli vakaa ja vauras. Hän turvasi valtakunnan rajat, kasvatti sen vaurautta ja laajensi sen kaupankäyntiä. Ramses mainitaan lähes jokaisessa Egyptin muinaisessa arkeologisessa kohteessa. Monet hänen seuraajansa kunnioittivat häntä käyttämällä hänen nimeään.


title: Ramses II

text: Ramseksen pitkää valtakautta pidetään Egyptin taiteen ja kulttuurin huippukautena. Etenkin hänen vaimonsa Nefertarin hautakammion maalaukset ovat arvostettuja. Ramses tunnetaan myös kuvauksista, joita hän teetti omista saavutuksistaan.


title: Ramses II

text: Ramseksen isä oli hänen edeltäjänsä Seti I ja hänen äitinsä kuningatar Tuja. Ramseksella oli yli 200 vaimoa ja jalkavaimoa sekä 156 lasta. Ramses otti ensimmäisen vaimonsa 15-vuotiaana, ja jo kymmenen vuotta myöhemmin hänellä oli jo vähintään seitsemän lasta. Hänen ensimmäinen vaimonsa Nefertari kuoli melko nuorena. Toisen vaimonsa Isetnofretin Ramses korotti kuningattareksi.


title: Ramses II

text: Ramseksen päävaimot:


title: Ramses II

text: Ramsesin 16 ensimmäistä poikaa (suluissa äidit):


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso ( "Wādī al-Mulūk") on muinaisen Egyptin Uuden valtakunnan ajan faaraoiden ja muiden korkea-arvoisten henkilöiden hautojen sijoituspaikka. Laakso sijaitsee Theban (nyk. Luxor) lähellä aavikon laidalla suuressa kalliolaaksossa Niilin länsirannalla. Laaksossa on kaksi osaa, itäinen ja läntinen; suurin osa haudoista on itäisessä laaksossa. Kuninkaiden laaksosta on löydetty vuoteen 2008 mennessä yhteensä 65 hautaa, joiden koko vaihtelee yksikammioisesta haudasta yli 120-kammioiseen hautakompleksiin. Tähän mennessä löydetyt haudat on suurimmaksi osaksi ryöstetty jo antiikin aikaan.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso on ollut arkeologian ja egyptologian tutkimuksen kohteena 1700-luvun lopulta asti. Merkittävimpiä kohteita ovat Tutankhamonin hauta, joka löydettiin 1922, sekä Ramses II:n poikien hauta.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979 yhdessä Theban ja sen muun nekropolin kanssa.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso sijaitsee Niilin länsirannalla Thebaa vastapäätä. Sinne on haudattu faaraoiden lisäksi myös joitain kuningattaria, prinssejä ja korkeita virkamiehiä. Samassa nekropolissa sijaitsee myös Kuningattarien laakso, johon on haudattu faaraoiden vaimojen lisäksi myös prinssejä.


title: Kuninkaiden laakso

text: Nekropoli sijoitettiin Niilin länsirannalle osin uskonnollisista syistä, sillä aurinko laskee länteen eli Manalaan. Lisäksi Länsi-Theban jumalatar Hathor, "Lännen valtiatar", yhdistettiin kuoleman jumalattarena hallitsijan tuonpuoleiseen olemassaoloon.


title: Kuninkaiden laakso

text: Laakson pohjalla on kuivunut joenuoma eli vadi. Laakso jakautuu kahteen haaraan, itäiseen ja läntiseen. Suurin osa kuninkaiden haudoista on itäisessä haarassa; länsilaaksossa on vain Amenhotep III:n ja Ayn haudat.


title: Kuninkaiden laakso

text: Uuden valtakunnan faaraot luopuivat Keskivaltakunnan faaraoiden aikaisesta tavasta haudata kuninkaat pyramideihin. Tähän saattoi olla syynä se, että syrjäistä laaksoa oli helpompi valvoa kuin pyramideja, jotka oli kaikki tuolloin jo ryöstetty. Myös se, että Thebasta oli tehty Egyptin pääkaupunki 18. dynastian alussa vaati sen, että kaupungin lähistölle oli tehtävä kuninkaiden hautausmaa.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso oli käytössä vain 18.–20. dynastioiden aikana. Ensimmäiset sinne haudatut faaraot olivat 1500-luvun lopulla eaa. kuolleet 18. dynastian ensimmäiset faaraot Ahmose ja Amenhotep I, joskaan kummankaan hautaa ei vielä ole tunnistettu.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakson haudat ovat kärsineet vuosituhansien aikana ryöstelystä. Haudanryöstäjien vuoksi egyptiläiset siirsivät 21. dynastian aikana muumiot varmempiin säilytyspaikkoihin muualle. Aluetta muutaman vuoden välein koettelevat rankkasateet ja niistä seuranneet tulvat ovat myös aiheuttaneet vahinkoa haudoille, ja sadeveden poisvalumista ovat edelleen vaikeuttaneet nykyajan arkeologiset kaivaukset.


title: Kuninkaiden laakso

text: Muinaisten egyptiläisten jälkeen hautoja ovat käyttäneet asuinpaikkanaan koptilaiset erakot, ja he sekä matkailijat ovat raapustaneet yli 2000 kirjoitusta hautojen seiniin.


title: Kuninkaiden laakso

text: Eurooppalaiset alkoivat tutkia Kuninkaiden laaksoa tieteellisesti Napoleonin vuoden 1798 Egyptin-sotaretken myötä. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa muun muassa arkeologit Giovanni Battista Belzoni, Karl Lepsius, Victor Loret ja Theodore M. Davis löysivät laaksosta useita hautoja. Vuonna 1922 englantilainen Howard Carter löysi lähes koskemattoman Tutankhamonin haudan.


title: Kuninkaiden laakso

text: John Gardner Wilkinson näki 1820-luvun lopulla laaksossa 21 hautaa, jotka hän numeroi laakson sisäänkäynnistä laskien. Hänen jälkeensä löydetyt haudat on numeroitu löytymisjärjestyksessä, ja vuonna 1922 löytynyt Tutankhamonin hauta sai numeron KV62. Vuosien 1922–1972 välillä Kuninkaiden laaksossa tehtiin vain vähän kaivauksia. 1970-luvulta lähtien useita jo aikaisemmin löydettyjä hautoja on alettu tutkia entistä tarkemmin. Uusimmat haudat KV64 ja KV65 löydettiin vuonna 2008. Monien hautojen sisäänkäynneille on jouduttu rakentamaan tulvasuojia, ja myös vierailijoiden suuren määrän on pelätty vaarantavan hautojen kunnon.


title: Kuninkaiden laakso

text: Ensimmäiset haudat olivat pieniä mutta syviä. Aluksi hautoja louhittiin kallioseinämiin ja niiden halkeamiin. Myöhemmät kallioiden juurille tai niiden alapuoleisille rinteille louhitut haudat hautautuivat ajan myötä ylhäältä sadeveden mukana valuneen soran alle. 18. dynastian aikaisten hautojen käytävät olivat kahden metrin korkuisia, mutta 20. dynastian lopulla jo neljän metrin korkuisia. Käytävissä oli 18. dynastian ja 19. dynastian alun aikana yksi tai useampi mutka, 19. dynastian aikana kaksi samansuuntaista mutta sivuttain siirtynyttä osaa, ja 20. dynastian aikana käytävistä tehtiin suoria. Mutka ilmeisesti symboloi Manalassa tehtyä matkaa, kaksiosainen akseli symboloi mytologista dualismia, ja suora akseli antoi auringolle etusijan. 20. dynastian hautoihin lisättiin myös kuiluhuone, joka sulki haudan ensimmäisen osan, mahdollisesti sateilta. Käytävä muurattiin umpeen kuiluhuoneen kohdalta ja seinä koristeltiin.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaan hautaa alettiin rakentaa tavallisesti heti hänen noustuaan valtaistuimelle. Haudanrakentamisesta vastasivat Deir El Medinan työläiskylän käsityöläiset ja taiteilijat, jotka asuivat perheineen vakituisesti nekropolin eteläpuolelle rakennetussa kylässä. Yhtä hautaa louhi 40–60 työmiestä, jotka jaettiin kahteen ryhmään. Ensimmäinen työvaihe oli karkea louhinta. Sitten seinät tasoitettiin taltoilla ja päällystettiin tarvittaessa rappaamalla. Lopuksi seinät koristeltiin ja maalattiin. 18. dynastian aikana vain arkkukammion seinät koristeltiin, mutta Ramsesten aikana koko hauta maalattiin manalan matkaa esittäviä kuvia ja tekstejä täyteen. Kuninkaan muumio haudattiin käytävän päässä olevan kammion sarkofagiin. Kuninkaiden sarkofagien koko kasvoi 20. dynastiaan mennessä jo useisiin tonneihin, ja nekin koristeltiin. Sarkofagien materiaalina käytettiin aluksi hiekkakiveä, mutta 19. ja 20. dynastian aikana kovempia kivilajeja kuten graniittia. Tutankhamonin arkku on ainoa tunnettu kullattu arkku, mutta samanlaisia on saattanut olla muillakin kuninkailla..


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laaksossa vierailee päivittäin yhdeksän tuhatta turistia. Turismin jatkuva kasvu on tuonut haasteita hautojen kunnossapidolle, sillä turistien mukana hautoihin tulee lämpötilan vaihtelua ja kosteutta, ja hautojen seinät kärsivät kosketuksista. Vierailijat pääsevät nykyisin käymään yhdellä lipulla vain kolmessa itäisen laakson haudassa, ja Tutankhamonin hautaan täytyy ostaa lisäksi erillinen lippu. Läntisen laakson haudoista vierailijoille on avoinna vain Ayn hauta.


title: Kuninkaiden laakso

text: Taulukossa laaksosta tähän mennessä löydetyt haudat ja kuvassa niiden sijainnit itäisessä laaksossa. "KV" on lyhenne sanoista "Kings’ Valley" ja "WV" sanoista "West Valley", läntinen laakso, joka sijaitsee kuvan ulkopuolella.


title: Engelbert Dollfuss

text: Engelbert Dollfuss tai Dollfuß (4. lokakuuta 1892 Texingtal, Itävalta-Unkari – 25. heinäkuuta 1934 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen poliitikko ja vuodesta 1932 Itävallan kansleri. Vuosina 1933–1934 hän lakkautti parlamentaarisen järjestelmän, kielsi oppositiopuolueet ja perusti Itävaltaan diktatorisen hallinnon. Dolfuss surmattiin pienen natsiryhmän epäonnistuneen kaappausyrityksen yhteydessä.


title: Engelbert Dollfuss

text: Syntyjään Texingistä, Itävalta-Unkarista, Dollfuss opiskeli pappiseminaarissa ennen päätettyään lukea lakia Wienin yliopistossa ja taloustiedettä Berliinissä. Ensimmäisessä maailmansodassa häntä ei aluksi aiottu hyväksyä asepalvelukseen lyhytkasvuisuutensa vuoksi. Viimein hänet komennettiin Alppien rintamalle, jossa hän joutui lyhyeksi aikaa vangiksi 1918.


title: Engelbert Dollfuss

text: Sodan jälkeen Dollfuss työskenteli maatalousministeriössä talonpoikien liiton sihteerinä. Hänestä tuli Ala-Itävallan maatalouskamarin johtaja 1927, ja kristillissosiaalisen puolueen ("Christlichsoziale Partei", CS) edustajana hän pääsi 1930 johtamaan liittovaltion rautateitä. Seuraavana vuonna hänet nimitettiin maa- ja metsätalousministeriksi ja 1932 puolueen puheenjohtajaksi.


title: Engelbert Dollfuss

text: Dollfussista tuli 20. toukokuuta 1932 Itävallan kansleri ja oikeistokoalitiohallituksen johtaja. Hänen tavoitteenaan oli johtaa maa suuren laman yli. Hallituksen enemmistö oli kuitenkin niukka, ja sen harjoittama deflaatiopolitiikka aiheutti vastustusta sosiaalidemokraattisessa puolueessa (SDAPÖ) ja parlamentissa. Dollfuss hajotti parlamentin määräämättömäksi ajaksi maaliskuussa 1933 ja hallitsi diktaattorin valtuuksin. Toinen syy demokratian lakkauttamiseen oli kansallissosialistisen puolueen Saksassa saama valta-asema, jolloin Itävallan olemassaolo itsenäisenä valtiona näytti uhatulta natsien vaatiessa liittoa Saksan kanssa. Dollfuss kielsi natsipuolueen kesäkuussa 1933 ja SDAPÖ:n helmikuussa 1934 tammikuussa syntyneiden veristen mielenosoitusten jälkeen.


title: Engelbert Dollfuss

text: Syyskuussa 1933 hän muodosti politiikkansa tueksi sateenvarjoryhmän, "Vaterländische Front" (Isänmaan rintama) ja liitti kristillissosiaalisen puolueen puolisotilaalliseen nationalistiseen suojeluskuntaan Heimwehriin.


title: Engelbert Dollfuss

text: Saksan natsipuolue tuki itävaltalaista veljespuoluettaan esimerkiksi asettamalla vuonna 1933 talouspakotteita Itävallalle. Tarkoitus oli, että Itävalta liittyisi natsikumouksen jälkeen Saksaan. Kahdeksan itävaltalaista natsia tunkeutui 25. heinäkuuta 1934 aseistettuina kanslerinvirastoon yrittäen vallankaappausta. Hitlerin suunnitelma epäonnistui: natsit vangittiin ja teloitettiin, mutta Dollfuss kuoli seuranneessa taistelussa. Kurt von Schuschniggista tuli uusi Itävallan diktaattori.


title: Kurt von Schuschnigg

text: Kurt Alois Josef Johann Schuschnigg (14. joulukuuta 1897 Riva del Garda, Itävalta-Unkari – 18. marraskuuta 1977 Mutters, Itävalta) oli itävaltalainen poliitikko, joka seurasi 1934 murhattua Engelbert Dollfußia Itävallan diktatorisena johtajana. Hän joutui eroamaan tehtävistään Saksan miehittäessä Itävallan maaliskuussa 1938.


title: Kurt von Schuschnigg

text: Schuschnigg syntyi Riva del Gardassa Itävalta-Unkarissa (nykyisin Italiaa) vuonna 1897 sotilassukuun joka sai vuotta myöhemmin aatelisarvon. Nuori Edler von Schuschnigg taisteli ja jäi italialaisten vangiksi ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan jälkeen monarkian romahduttua aatelisarvonsa jälleen menettäneestä Schuschniggista tuli lakimies Innsbruckissa. Hän liittyi kristillissosiaaliseen puolueeseen ja hänet valittiin kansallisneuvostoon ("Nationalrat") 1927.


title: Kurt von Schuschnigg

text: Schuschnigg nousi vuonna 1932 Dollfußin johtaman hallituksen oikeusministeriksi ja 1933 hänestä tuli lisäksi myös opetusministeri. Hajotettuaan parlamentin ja kiellettyään useimmat puolueet Dollfuß kuoli natsien vallankaappausyrityksessä 1934, ja Schuschniggista tuli hänen seuraajansa diktaattorin valtuuksin. Schuschnigg laajensi huomattavasti Dollfußin perustamia toisinajattelijoiden vankileirejä, jo oikeusministerinä hän oli palauttanut kuolemantuomion ja määrännyt useita diktatuuria vastaan kapinoineita sosiaalidemokraatteja hirtettäviksi. Myös lehdistön sensuuri tiukentui Schuschniggin määräyksestä entisestään.


title: Kurt von Schuschnigg

text: Helmikuussa 1938 Berchtesgadenin neuvotteluissa Adolf Hitler pakotti Schuschniggin ottamaan Itävallan natsijohtaja Arthur Seyß-Inquartin hallitukseensa. Schuschnigg yritti hillitä levottomuuksia kansanäänestyksellä, mutta Wehrmacht marssi Itävaltaan kaksi päivää ennen 13. maaliskuuta suunniteltua äänestystä. Natsit vangitsivat Schuschniggin, ja hän pysyi vankilassa vuoteen 1945 yhdysvaltalaisjoukkojen viimein vapautettua hänet.


title: Kurt von Schuschnigg

text: Schuschnigg muutti Yhdysvaltoihin, missä hän toimi katolisen Saint Louisin yliopiston politiikan professorina vuosina 1948–1967 ja sai maan kansalaisuuden. Hän palasi vuonna 1968 Itävaltaan ja kuoli Muttersissa, Tirolissa vuonna 1977.


title: Heimwehr

text: Heimwehr oli Itävallan 1920- ja 1930-lukujen puolisotilaallinen ryhmittymä, joka vastasi toimintatavoiltaan, organisaatioltaan ja ideologialtaan Weimarin tasavallan aikaisia Freikorps-joukkoja.


title: Heimwehr

text: Heimwehrin jäsenet olivat enimmäkseen hävityn ensimmäisen maailmansodan sotilaita. Ryhmällä ei ollut kansallista johtoa tai poliittista ohjelmaa, vaan se muodostui paikallisista ryhmistä, jotka olivat valmiit toimimaan, milloin havaitsivat ideologisesti vääränlaista toimintaa. Ylä-Itävallassa joukko hyökkäsi lakkoilevia työläisiä ja ammattiliittoja vastaan. Heimwehr oli myös mukana 15. heinäkuuta 1927 verilöylyssä, jossa poliisi surmasi 89 mielenosoittajaa. Vastakkain selkkauksessa olivat sosiaalidemokraattinen puolue ja toisaalta Heimwehr, katolisen kirkon ja teollisuusylimystön tukemana.


title: Heimwehr

text: Heimwehr omaksui 1930 ideologiakseen Korneunbergin valan, fasismiin perustuvan Itävaltalaisen nationalismin, sekä demokratian- ja marxisminvastaisuuden. Politiikka oli vastakkainen Saksan natsien ideologialle, joka pyrki yhdistämään saksaa puhuvat kansat Saksan alaisuuteen.


title: Heimwehr

text: Heimwehr sai vuoden 1930 vaaleissa kuusi prosenttia äänistä ja kahdeksan paikkaa parlamentissa. Vaalivoiton jälkeen puolue kuitenkin hajosi alueellisiin osiin, Walter Pfrimer, Steiermarkin paikallisjohtaja yritti kaappausta 1931, mutta ei saanut tukea muiden ryhmien johtajilta. Tämän jälkeen Steiermarkin joukko ja monet muutkin loikkasivat natsipuolueeseen.


title: Heimwehr

text: Diktaattori Engelbert Dollfussin luotua valtansa tueksi Isänmaan rintama -ryhmän ("Vaterländische Front"), yhdistämällä kristillissosiaalisen puolueen ja Heimwehrin edustajaryhmät, Heimwehr lakkasi olemasta erillisenä poliittisena voimana.


title: Deutsches Afrikakorps

text: Deutsches Afrikakorps [] , usein lyhyesti Afrikakorps tai DAK oli toisessa maailmansodassa Saksan Libyassa ja Egyptissä olleiden Afrikan joukkojen esikunta ja myöhemmin armeijakunta sekä sen alaiset joukot.


title: Deutsches Afrikakorps

text: Oberkommando der Wehrmacht (OKW) päätti lähettää joukkoja Libyaan tukemaan Italian armeijaa, jonka joukot brittiläinen 8. armeija oli lyönyt operaatio Compassissa. Aluksi 11. tammikuuta Libyaan lähetettiin ainoastaan erillisosasto (), johon kuului 30 vaunun panssarivaunukomppania . Alueelle lähetettävien joukkojen määrä päätettiin 5. helmikuuta kasvattaa divisioonaan, joten laajentaa 5. panssarirykmentti 5. kevyeksi divisioonaksi. Libyassa olevien joukkojen esikunta muodostettiin 16. helmikuuta 1941, mistä muodostettiin 21. helmikuuta pari päivää 15. panssaridivisioonan alueelle toimittamisen jälkeen armeijakunnan esikunta, Deutsches Afrika-Korps (DAK). Armeijakunnan komentajaksi määrättiin Erwin Rommel. DAK koostui tässä vaiheessa kahdesta divisioonasta ja useista pienemmistä joukkoyksiköistä ja se oli virallisesti alistettu Italian Afrikan joukkojen komentajalle. 1. lokakuuta 5. kevyt divisioona nimettiin 21. panssaridivisioonaksi.


title: Deutsches Afrikakorps

text: Armeijakunnankomentajina olivat:


title: Deutsches Afrikakorps

text:
"Heiß über Afrikas Boden die Sonne glüht."
"Unsere Panzermotoren singen ihr Lied!"
"Deutsche Panzer im Sonnenbrand,"
"Stehen zur Schlacht gegen Engeland"
"Es rasseln die Ketten, es dröhnt der Motor,"
"Panzer rollen in Afrika vor.""


title: Deutsches Afrikakorps

text:
"Aurinko paistaa kuumana Afrikan maalla."
"Panssarimoottorimme laulavat lauluaan!"
"Saksalaiset panssarit auringonpaahteessa,"
"Ovat taistelussa Englantia vastaan"
"Ketjut kitisevät ja moottori pauhaa"
"Panssarit etenevät Afrikassa.""


title: Saavutettavuus

text: Käsitteitä saavutettavuus ja esteettömyys käytetään usein toistensa synonyymeina kertomassa tuotteen tai palvelun yhdenvertaisesta ja helposta lähestyttävyydestä.


title: Saavutettavuus

text: Hyvä saavutettavuus kertoo erilaisten yleisöjen tarpeiden huomioimisesta ja kohteen tarjonnan ("tuotteen" tai "palvelun") helposta lähestyttävyydestä ja tarjoaa mahdollisuuden osallistumiseen ja elämyksiin yksilöiden erilaisista ominaisuuksista riippumatta. Saavutettavuus on yhdenvertaisuuden edistämistä. Saavutettavuus merkitsee kohteen helppoa lähestyttävyyttä kaikenlaisille ihmisille, mukaan lukien (mutta ei pelkästään) vammaisten tai toimimisesteisten ihmisten näkökulmasta.


title: Saavutettavuus

text: Esteettömyys painottaa palvelun toimivuutta etenkin vammaisten tai muutoin toimintarajoitteisten ihmisten kannalta. Ollakseen saavutettavaa on ympäristön, palvelun tai tarjonnan oltava myös mahdollisimman esteetöntä eli erilaisten ihmisten käyttöön soveltuvaa. Esteettömyyden voi nähdä yhtenä saavutettavuuden osa-alueena: hyvä saavutettavuus on myös esteettömyyttä.


title: Saavutettavuus

text: Julkisissa tiloissa pyörätuolin käyttäjien esteettömyyteen vaikuttavat esimerkiksi rakennusten kynnykset, portaat, ovien leveys sekä se, pääseekö ulkoa sisälle luiskaa pitkin. Hissit ja inva-WC:t ovat tärkeitä esteettömyystekijöitä. Kuulovammaisille keskeinen seikka on induktiosilmukka.


title: Saavutettavuus

text: Saatavuus liittyy palvelujen tai tuotteiden valikoimaan: jokin palvelu tai tuote on saatavilla silloin, kun sitä on tarjolla tai tilattavissa. Se, että palvelu tai tuote on saatavilla, ei vielä kerro, onko se myös erilaisten ihmisten kannalta hyvin toimiva ja siten saavutettavissa.


title: Saavutettavuus

text: Web-sivujen "saavutettavuuden" ("esteettömyyden") suunnitteluun on olemassa paljon ohjeita ja muistilistoja, joista tärkeimpinä voitaneen pitää W3C:n (World Wide Web Consortium) WAI-aloitteen (Web Accessibility Initiative) suosituksia.


title: Saavutettavuus

text: Tärkeimpiä sääntöjä web-sivuja saavutettavaksi tehtäessä ovat, että sivu noudattaa HTML -suositusta (Hypertext Markup Language -suositusta) ja että sen rakenne on oikea.


title: Saavutettavuus

text: Erilaisilla erityisryhmillä ja eri käyttötilanteissa on myös erilaisia tarpeita:


title: Saavutettavuus

text: Saavutettavuuteen liittyy läheisesti myös eurooppalainen "Design for All -periaate". Suomen DfA-verkostosta löytää lisätietoa Stakesin DfA-sivustolta.


title: Jean-Baptiste Say

text: Jean-Baptiste Say (5. tammikuuta 1767 Lyon - 15. marraskuuta 1832 Pariisi) oli ranskalainen klassinen taloustieteilijä. Hänellä oli liberalistisia näkemyksiä, ja hän puolusti kilpailua, vapaakauppaa ja yritysten rajoitusten poistamista.


title: Jean-Baptiste Say

text: Say tunnetaan Sayn laista, joka yksinkertaistettuna kuuluu "tarjonta luo kysyntää". Hänen mukaansa tuotteiden tuottaminen luo tuottajille automaattisesti niiden hintaa vastaavan tulon, jonka he välittömästi syöttävät talouteen luoden tuotteille yhtä suuren kysynnän. Täten tuotannosta vastaa lähinnä tarjonta eikä kysyntä. Työvoiman, maan tai muiden resurssien alikäyttö on mahdollista vain vapaaehtoisesti tai jonkinlaisen esteen myötä. Say itse ei muotoillut iskulausetta "tarjonta luo kysynnän", vaan sen teki John Maynard Keynes, joka kuitnekin oli ymmärtänyt väärin monia Sayn periaatteita.


title: Jean-Baptiste Say

text: Say oli myös ensimmäinen, joka huomautti rahan olevan talouden kannalta täysin neutraali ja sitä tarvittavan vain välinearvon takia tavaroiden ostamiseen, ei itsensä takia. Kierrossa olevan rahan lisääminen lisäisi tuotteiden hintaa rahaan nähden (aiheuttaen inflaatiota), mutta ei lisäisi tuotteiden arvoa eikä tuotannon määrää. Taloustieteilijät kehittivät tämän argumentin pohjalta rahan kvantiteettiteorian.


title: Jean-Baptiste Say

text: Sayn ajatukset vaikuttivat omalta osaltaan uusklassisen taloustieteen syntyyn 1800-luvun lopulla.


title: Max Born

text: Max Born (11. joulukuuta 1882 – 5. tammikuuta 1970) oli saksanjuutalainen matemaatikko ja fyysikko. Hän oli vanhempiensa professori Gustav Bornin ja Margarete Kauffmannin ainoa lapsi.


title: Max Born

text: Hän kävi kouluaan König-Wilhelm-lukiossa, minkä jälkeen Born meni opiskelemaan Breslaun (nykyinen Wrocław) yliopistoon astronomiaa ja fysiikkaa. Breslaun yliopistosta hän siirtyi Heidelbergin yliopistoon ja edelleen Zürichin yliopistoon. Tänä ajanjaksona Born tapasi useita merkittäviä tiedemiehiä ja matemaatikoita, kuten Kleinin, Hilbertin, Minkowskin, Rungen, Schwarzschildin ja Voigtin.


title: Max Born

text: Vuonna 1909 Born nimitettiin luennoitsijaksi Göttingenin yliopistoon, missä hän työskenteli vuoteen 1912 asti, jolloin hän siirtyi Chicagon yliopistoon. Vuonna 1913 hän meni naimisiin teollisuussukuun kuuluvan Hedwig o.s. Ehrenbergin kanssa. He saivat kaikkiaan kolme lasta. Näyttelijä Olivia Newton-John on Max Bornin tyttärentytär.


title: Max Born

text: Vuonna 1915 Born liittyi Saksan armeijaan joutuen hylkäämään hänelle tarjotun paikan professorina Berliinin yliopistossa, jossa hän olisi päässyt työskentelemään Max Planckin kanssa. Armeijassa hän suunnitteli äänimittauksen teoriaa ja opiskeli myös kideoppia, josta hän julkaisi ensimmäisen kirjansa.


title: Max Born

text: Vuonna 1919 ensimmäisen maailmansodan jälkeen hänestä tuli professori Frankfurt am Mainin yliopistossa, ja sen jälkeen professori Göttingen yliopistossa vuonna 1921. Tänä aikana hän teki huomattavimmat työnsä. Julkaisussaan ”Zur Quantummechanik” vuonna 1924 hän käytti ensimmäistä kertaa termiä ”kvanttimekaniikka” ja muotoili nykyisen standarditulkinnan "todennäköisyystiheydestä" formula_1 kvanttimekaniikan Schrödingerin yhtälössä, josta hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon kolmisenkymmentä vuotta myöhemmin. Lisäksi hän teki lisätutkimusta kiderakenteista.


title: Max Born

text: Vuonna 1933 hän siirtyi Saksan hallituksen antisemitistisen toiminnan vuoksi opettamaan Cambridgen yliopistoon vuoteen 1936 asti. Hän vietti kuusi kuukautta Bangaloren yliopistossa ennen siirtymistään Edinburghin yliopistoon vuoteen 1953 asti. Eläkkeelle siirtymisensä jälkeen hän muutti Bad Pyrmontiin, missä eli kuolemaansa, vuoteen 1970 asti.


title: Max Born

text: Albert Einstein oli Bornin ystävä, ja kirjeessään Bornille vuonna 1926 Einstein teki kuuluisan huomautuksensa kvanttimekaniikkaa koskien, ”Jumala ei heitä noppaa”.


title: Max Born

text: Toisen maailmansodan jälkeen Max ja Hedwig Born palasivat Saksaan, lasten jäädessä Englantiin.


title: Max Born

text: Hänelle myönnettiin "Hughesin Mitali" vuonna 1950 ja fysiikan Nobel-palkinto ja "Stokesin Mitali" vuonna 1954.


title: Max Born

text: Teoksessaan "Natural Philosophy of Cause and Chance" Born ratkaisee Kantin arvoituksen "Ding an Sich" (asia itsessään).


title: Otto von Bismarck

text: Ruhtinas Otto Eduard Leopold von Bismarck (1. huhtikuuta 1815 Schönhausen – 30. heinäkuuta 1898 Friedrichsruh, Hampuri) yhdisti Preussin pääministerinä (1862–1890) ja Pohjois-Saksan liittokanslerina (1867–1871) Saksan ja toimi sen ensimmäisenä kanslerina 1871–1890.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarckin politiikka oli alussa konservatiivista, aristokraattista ja monarkistista. Vastustaessaan sosiaalidemokraattista liikettä 1880-luvulla hän joutui myöntymään eläkejärjestelmän perustamiseen ja työterveys- ja tapaturmavakuutusten käyttöönottoon.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarck syntyi Schönhausenissa, Elben rannalla. Hän oli junkkerin poika ja tunsi koko elämänsä vetoa maalaiselämään. Hän pääsi opiskelemaan ensiksi Göttingenin ja myöhemmin Berliinin yliopistoon. Opiskelu ei nuorta Bismarckia juuri kiinnostanut ja loppututkinto muodostui laihanlaiseksi ja opintovelat olivat suuret. Opiskelujen sijaan hän viihtyi opiskelijaelämässä ja muisteli myöhemmin että ""viihdyin vanhan ystäväni pullon kanssa"". Opintojen jälkeen piti ryhtyä virkamieheksi, sillä jotenkin oli elanto ansaittava. Aiheutettuaan pienen skandaalin hän katsoi viisaammaksi vetäytyä maatilalleen.


title: Otto von Bismarck

text: Johanna von Puttkamer ja Otto von Bismarck vihittiin vuonna 1847. Johanna-vaimo oli mukana pietistisessä herätysliikkeessä ja harrasti kirjallisuutta. Avioliitosta muodostui onnellinen ja Bismarck muisti usein kehua puolisoaan. Johanna puolestaan jakoi ihmiset kahteen ryhmään: Oton ystäviin ja tämän vihamiehiin. Perheeseen syntyi kolme lasta: tytär ja kaksi poikaa. Pian häiden jälkeen Bismarck nousi Preussin maapäivien jäseneksi.


title: Otto von Bismarck

text: Preussin kuninkaan Fredrik Vilhelm IV:n myönnyttyä vuoden 1848 vallankumouksen aikana parlamenttivaaleihin, perustuslakiin ja lehdistönvapauteen Bismarck valittiin vuoden 1849 vaaleissa parlamenttiin ja edustamaan Preussia Frankfurtin kansalliskokouksessa. Bismarck ymmärsi, miten merkittävälle paikalle oli päässyt. Kansalliskokous kokoontui Paavalinkirkossa ja Bismarck piti kokousta pelkkänä ""järjestäytyneenä anarkiana"" joka yritti tyrkyttää vihattavaa yleistä äänioikeutta koko Saksan alueelle. Paavalinkirkon kansalliskokouksessa Bismarck oli konservatiivisen junkkeriryhmittymän konservatiivisin jäsen, joka päättäväisesti puolusti säätynsä ikiaikaisia etuoikeuksia. Kovin paljon ystäviä hän ei toiminnallaan saanut.


title: Otto von Bismarck

text: Frankfurtin kansalliskokouksessa Bismarck vakuuttui vähitellen Saksan kansakunnan yhdistymisen tärkeydestä. Tosin Preussista piti tehdä Saksan johtava suurvalta ja sitä ennen oli murskattava Saksan liitto, sillä se oli Itävallan ohjailema. Vaikka Preussista tulisi Saksan yhdistäjä se kuitenkaan ei johtaisi saksalaiskansallista liikettä, oli Bismarckin monimutkainen ajatusrakennelma.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarck nimitettiin vuonna 1859 maansa lähettilääksi Venäjälle. Nimitys ei ollut hänelle mitenkään mieluisa, sillä hän katsoi paremmin vastustavansa Itävaltaa kotimaassaan. Samana vuonna puhkesi Ranskan ja Itävallan välille sota. Kotimaahansa hän lähetti toistuvasti kirjeitä, joissa korosti että Preussi ei saa sekaantua sotaan. Preussin piti hänen mukaansa toivoa Itävallan kärsivän mahdollisimman suuren tappion.


title: Otto von Bismarck

text: Iloa Bismarckille tuotti huomio, että Venäjän hallitsevat piirit inhosivat Itävaltaa. Bismarck solmi hyvät suhteet tsaari Aleksanteri II:n kanssa. Muuten Bismarck piti lähettiläänä oloa tylsänä ja hyödyttömänä. Hän käytti aikaansa matkustelemalla ympäri Venäjää sekä metsästämällä.


title: Otto von Bismarck

text: Vuonna 1862 Bismarck nimitettiin lähettilääksi Pariisiin. Tässä tehtävässä hän ei viihtynyt yhtään paremmin, vaan odotti pääsevänsä pian joihinkin todellisiin tehtäviin. Saman vuoden elokuussa hän matkusti Biarritziin, missä rakastui päätä pahkaa vain 22-vuotiaaseen ruhtinatar Katharina Orloviin, joka oli Venäjän Belgian lähettilään vaimo. Säilynyt kirjeenvaihto kertoo heidän rantaelämästään, retkistään ja musiikkihetkistään. Bismarck poimi ruhtinattarelle oliivinoksan Avignonissa muistoksi itsestään. Pian tämän jälkeen hän sai sähkösanoman, jossa kerrottiin että kuningas haluaa tavata hänet.


title: Otto von Bismarck

text: Tapaamisen ja sen yhteydessä käydyn keskustelun tuloksena kuningas Vilhelm I nimitti Bismarckin Preussin pääministeriksi ("Ministerpräsident") ja ulkoministeriksi vuonna 1862. Heti pääministerikauden aluksi käynnistyi poliittinen taistelu armeijan uudistamiseen käytettävistä rahoista. Bismarck halveksi syvästi maapäiville valittuja vastustajiaan. Hän kirjoitti ystävälleen että he ovat ""... harvinaisen lapsellisia ja kiihtyneitä poliitikkoja..."". Lopulta hän esitti uhkauksensa, että jos määrärahaa ei hyväksytä hän hallitsee ilman perustuslaillisesti hyväksyttyä budjettia. Kovalla politiikallaan hän saavutti junkkeriluokan kannatuksen, mutta virkamiehistö, yliopiston opettajat, lääkärit ja juristit olivat hänen vastustajiaan. Kuuluisimpia ja äänekkäimpiä vastustajia oli Theodor Mommsen, historian professori ja myöhempi Nobelin palkinnon saaja.


title: Otto von Bismarck

text: Vuonna 1863 pidettiin Preussin maapäivien vaalit. Bismarck kutsui tapahtumaa ""vaalihuiputukseksi"". Hän julisti, että oppositioita äänestäneet virkamiehet syyllistyvät virkavirheeseen. Jos virkamies allekirjoitti opposition julistuksen, hänet erotettiin. Kaikkiaan erotettiin arviolta tuhat henkilöä. Mommseniin ei uskallettu kajota. Samana vuonna astui voimaan myös lehdistösensuuri ja poliisi valvoi lehtien toimituksia. Jopa kruununprinssi protestoi tätä toimenpidettä.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarckin seuraava sisäpoliittinen liike oli yllättävä. Hän otti yhteyttä yhteen Saksan työväenliikkeen johtajista, Ferdinand Lassalleen. Bismarckin päätavoitteena oli liberaalisen edistyspuolueen murskaaminen. Tavoitteen saavuttamiseksi hän ajatteli julistavansa yleisen äänioikeuden. Toisin kuin liberaalit, olivat työväenliikkeen johtohenkilöt vaatineet yleistä äänioikeutta. Bismarck piti Lassallea miellyttävänä keskustelijana, joskin moitti tämän maailmankuvaa utopistiseksi.


title: Otto von Bismarck

text: Vuonna 1863 puhkesi Puolassa kapina Venäjää vastaan. Preussin hovissa tunnettiin sympatiaa kapinoivia puolalaisia kohtaan, mutta Bismarck oli päättänyt toisin. Tuumiessaan Preussin joskus tarvitsevan Venäjän taustatukea, hän lähetti Venäjälle lähettilääksi äärikonservatiivisen von Alvensleben, joka solmi heti sopimuksen Venäjän kanssa. Sopimuksen mukaan Preussin armeija tarvittaessa tukisi Venäjää kansannousun tukahduttamisessa. Uutinen sopimuksesta oli tyrmistyttävä paitsi Preussin hoville, myös kansalle. Bismarck pysyi kannassaan että sopimus palvelisi vain Preussin etua.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarck pystyi yhdistämään Saksan valtiot aloittamalla menestyksekkäitä sotia. Ensimmäinen oli sota Itävallan kanssa Tanskaa vastaan Schleswig-Holsteinin valloittamiseksi.Tanskan kuningas Fredrik VII kuoli vuonna 1863. Tanskan kuningas oli vanhastaan myös Schleswig-Holsteinin herttua. Tanskan kuninkaaksi nousi Glücksburgin herttua, joka otti hallitsijanimen Kristian IX. Asian piti olla selvä myös Schleswig-Holsteinin osalta.


title: Otto von Bismarck

text: Yllättäen Augustenborgin herttua Fredrik vaati herttuakuntaa itselleen. Lisäksi löydettiin toinenkin syy puuttua asioihin. Fredrik VII oli laatinut perustuslain, joka koski sekä Tanskaa että Schleswigiä. Tanska halusi luopua Holsteinista ja liittää Schleswigin kiinteästi itseensä. Asia nosti suuren kohun Saksan liiton liittopäivillä Frankfurtissa. Se tuomitsi Tanskan ja ryhtyi tukemaan Augustenborgin herttuaa. Bismarck näki tilaisuuden tulleen. Häntä ei kiinnostanut ruhtinaskuntien kohtalot Tanskan alaisuudessa vaan halusi liittää ne Preussiin. Augustenborgin herttuaan hän suhtautui kylmästi.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarck julisti Tanskan syyllistyneen törkeään oikeuksien polkemiseen ja sai Itävallan puolelleen. Saksan liitto antoi maille valtuudet vallata herttuakunnan. Ne esittivät Tanskalle uhkavaatimuksen 16. tammikuuta 1864. Kahden vuorokauden kuluttua alkoi sota, jossa Tanska murskattiin ja koko Jyllanti miehitettiin. Dybbølin taistelussa Tanskan armeijan 10 000 miehestä kaatui 4800 miestä. Tanska teki Wienissä 30. lokakuuta 1864 pakkorauhan, jossa menetti Schleswig-Holsteinin Preussille ja Itävallalle.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarck ei juurikaan piitannut Schleswig-Holsteinin hallinnasta tehdystä sopimuksesta. Hän sanoi 28. helmikuuta 1866, että asioiden kehitys tekee välttämättömäksi sotilaallisen välienselvittelyn Itävallan kanssa. Pitäisi neuvotella liitosta Italian kanssa ja Napoleon III:lta pyydettävä takuut että tämä konfliktin syttyessä ei hyökkää Preussiin. Italiaa houkuteltiin että se saa Itävallan kärsittyä tappion Venetsian hallintaansa. Napoleon III lähestyttiin, mutta tämä ei osannut vastata mitään.


title: Otto von Bismarck

text: Seuraavaksi Bismarck esitti Saksan liittopäiville uuden yllättävän ehdotuksen. Ehdotuksen mukaan Saksan liitto tuli uudistaa ja koolle oli kutsuttava saksalainen parlamentti, jonka edustajat valitaan yleisellä äänioikeudella. Bismarck olikin äkkiä demokraattis-kansallisen ohjelman esitaistelija. Bismarck kehui ulkomaisille diplomaateille, että uudistus aiheuttaa sekaannusta ja tulee johtamaan todennäköisesti sotaan. Toukokuussa 1866 Bismarck ilmoitti, että jollei hänen uudistusohjelmaansa suostuta, olisi Preussin pakko ryhtyä toisiin toimenpiteisiin. Itävalta tultaisiin sulkemaan liiton ulkopuolelle, minkä jälkeen liitto uudistettaisiin. Itävalta vaati Saksan liiton joukkojen liikekannallepanoa Preussia vastaan, mikä tapahtui 21. kesäkuuta 1866.


title: Otto von Bismarck

text: Vuonna 1866 Itävalta julisti Preussille sodan Schleswig-Holsteinin hallinnasta ja Saksan liiton uudistamisesta syntyneen riidan päätteeksi. Preussin menestys Königgrätzin taistelussa 3. heinäkuuta oli murskaava. Taistelu Saksan herruudesta oli nyt ohi. Preussin kuningas ja kenraalit olisivat vielä halunneet jatkaa sotaa hyökkäämällä aina Wieniin saakka. Itävallalta piti irrottaa alueita ja liittää ne Preussiin. Bismarck totesi että Itävaltaa ei saa murskata eikä nöyryyttää. Kun hänen sanomansa ei mennyt perille, hän uhkasi erota virastaan. Tämän jälkeen hän sai myöhemmin kuuluisuutta saavuttaneen itkukohtauksensa. Bismarckin tahto voitti ja alustava rauhansopimus allekirjoitettiin 26. kesäkuuta 1866.


title: Otto von Bismarck

text: Saksan liitto purkautui, mutta Preussi liitti itseensä Schleswig-Holsteinin, Hannoverin, Hessen-Kasselin, Nassaun ja Frankfurtin. Seuraavana vuonna perustettu 22 valtion Pohjois-Saksan liitto oli nyt kokonaan Preussin hallitsema ja Etelä-Saksan valtiot olivat sen hallinnassa tulliliiton kautta. Preussi ei vaatinut lopullisessa rauhansopimuksessa Itävallan alueita, joten maiden suhteet pysyivät läheisinä. Bismarck nimitettiin Pohjois-Saksan liiton liittokansleriksi. Liittoneuvostolla oli yksikamarinen eduskunta, jonka jäsenet valittiin yleisellä äänioikeudella.


title: Otto von Bismarck

text: Konservatiivisella sisäpolitiikallaan ja käymillään sodilla Bismarck ei saavuttanut kansansuosiota. Siihen, että oli epäsuosittu, hän suhtautui varsin rauhallisesti. Ranskalaiselle lehtimiehelle hän totesi vuonna 1866, että ""Tiedän, että voin iloita yhtä vähäisestä kansansuosiosta Ranskassa kuin Saksassakin"."


title: Otto von Bismarck

text: Ranskan diplomatia toimi uudessa tilanteessa taitamattomasti. Sen lähettiläs esitti Berliinissä, että uudessa tilanteessa Ranskan saisi vuoden 1814 rajat. Mainzin kaupunki tulisi luovuttaa Ranskalle. Bismarck torjui vaatimukset heti. Hän totesi että Saksa joutuisi käymistilaan, jos edes yksikin saksalainen kylä luovutettaisiin. Asia kaivettiin myöhemmin esiin kun maat olivat joutumassa sotaan.


title: Otto von Bismarck

text: Näinä vuosina Bismarck alkoi tuntea terveytensä heikentyneen. Saksalais-amerikkalaiselle Karl Schurzille hän totesi vuonna 1868, että ""En voi enää syödä, en juoda, en nauraa, en polttaa, en tehdä työtä."" Bismarck puhui Schurzille, että sota Ranskaa vastaan tulee olemaan väistämätön. Bismarckin mukaan Napoleon III tietää menettäneensä liikaa arvovallastaan. Ranskan hallitsija aikookin viedä armeijansa sotaan heti kun katsoo sen olevan mahdollista. Bismarck arveli sodan puhkeavan kahden vuoden kuluessa, johtavan Saksan voittoon ja täydelliseen yhdistymiseen ja todennäköisesti Napoleonin kukistumiseen.


title: Otto von Bismarck

text: Espanjassa syöstiin vuonna 1868 vallasta epäsuosittu kuningatar Isabella II. Espanjan hallitus päätyi tarjoamaan kuninkuutta Preussin kuningassukuun kuuluvalle prinssille. Ranska pelkäsi nyt joutuvansa kahden vihamielisen valtion saartamaksi. Ranskan taitamattoman diplomatian ja Bismarckin juonittelujen vuoksi valtioiden välit kärjistyivät sodan partaalle. Koska Ranska oli vuonna 1866 esittänyt sen itärajan muuttamista vuoden 1814 tilannetta vastaavaksi, myös Baijeri ja muut Etelä-Saksan valtiot pitivät sitä uhkana itselleen.


title: Otto von Bismarck

text: Ranska julisti sodan 19. heinäkuuta 1870 ja Saksan eteläiset valtiot liittyivät Pohjois-Saksan liittoon nähtyään Ranskan hyökkääjänä. Ranska kärsi nöyryyttävän tappion Preussille, Napoleon III otettiin vangiksi 100 000 miehensä kanssa Sedanissa 2. syyskuuta ja kaksi päivää myöhemmin vallankumous Pariisissa päätti Ranskan toisen keisarikunnan.


title: Otto von Bismarck

text:
Bismarck kohtasi tappion kärsineen Napoleon III:n lähellä Donchérytä. Hän kohteli kukistunutta keisaria erittäin kunnioittavasti, laskeutui alas ratsailta ja paljasti päänsä. Seuraavina päivinä hän toimi Napoleon III:n yhdistettynä vanginvartijana sekä seuramiehenä.
Sodan loppuvaiheessa Bismarck ajautui riitoihin kenraalien kanssa ja Helmuth von Moltken kanssa hän kävi suoranaista valtataistelua. Heidän väliinsä jäi Vilhelm I joka neuvottomana ja päättämättömänä halusi lopettaa sekä sodan että valtataistelun. Monet kenraalit olivat sitä mieltä, että ""käytöksensä vuoksi Bismarck pitäisi toimittaa hullujenhuoneeseen.""


title: Otto von Bismarck

text: Preussin kuningas Vilhelm I kruunattiin keisariksi Versailles’n palatsin peilisalissa 18. tammikuuta 1871. Sota päättyi kymmenen päivää myöhemmin aselepoon. Omiensa kanssa katkerasti riidellyt Bismarck kohteli rauhanneuvotteluissa Ranskan uutta johtajaa Adolphe Thiersiä kunnioittavasti, todeten että tämä oli ainoa mies, joka oli älyllisesti hänen tasollaan. Sen sijaan rauhanehdot eivät olleet Ranskaa imartelevia: Elsass ja Lothringen tuli luovuttaa Saksalle ja lisäksi maksaa tuntuva rahallinen korvaus.


title: Otto von Bismarck

text: Saksa oli yhdistynyt keisarikunnaksi Itävaltaa lukuun ottamatta. Palkkioksi Saksan yhdistämisestä Bismarck korotettiin ruhtinassäätyyn.


title: Otto von Bismarck

text: Kansallissankarina Bismarck nimitettiin ensimmäiseksi valtakunnankansleriksi ("Reichskanzler"). Ulkopolitiikka keskittyi tämän jälkeen rauhan ylläpitämiseen.


title: Otto von Bismarck

text: Valtansa huipulla oleva Bismarck käyttäytyi usein muita ihmisiä kohtaan hyvinkin sietämättömästi. Keisari Vilhelm I huokaisi usein että ei ole helppoa olla keisarina tuollaisen kanslerin alaisuudessa. Bismarck riiteli usein keisarinnan ja tämän miniän kanssa ja nimitteli näitä avoimesti ""häijyiksi naisiksi"". Jos näytti siltä, että valtakunnankansleri ei saa tahtoaan läpi, hän vetäytyi maatilalleen ja uhkasi erolla. Yöt hän vietti ajatellen, mitä ihmiset sanoisivat hänestä ja miettiminen sai hänet raivoihinsa. Seuraavaksi hänestä tuli hyvin sentimentaalinen: hän itki ja sääli itseään, että kukaan ei rakasta häntä. Käyttäytymällä näin hän onnistui saamaan tahtonsa läpi. Venäläinen diplomaatti totesi, että epävakaa valtakunnankansleri on uhka Euroopalle.


title: Otto von Bismarck

text: Katolisen keskustapuolueen osallistuminen politiikkaan aiheutti Bismarckille huolta. Hänen vuonna 1872 alkanut "Kulturkampfinsa", eli katolisten vaikutusvallan vähentäminen, epäonnistui suurimmalta osin. Kulturkampf oli yhteydessä samaan aikaan Ranskassa, Italiassa ja Sveitsissä käytyyn vastaavaan kamppailuun. Sen kärki oli suunnattu vuonna 1870 hyväksyttyä paavin erehtymättömyyttä uskonnollisissa asioissa koskevaan dogmiin. Bismarck hyökkäsi rajusti katolisia arvoja puolustanutta keskustapuoluetta vastaan julistamalla sen johtajan valtakunnan viholliseksi. Saksan kirkollisministeri Adalbert Falk julisti, että valtio hoitaisi tästä lähtien sekä uskonnon opetuksen että pappiskoulutuksen. Ainoastaan sairaanhoidolle omistautuneet munkkikunnat sallittaisiin.


title: Otto von Bismarck

text: Kirkonmiehiä vangittiin ja seurakunnat jäivät vaille hoitoa. Väkivaltainen kampanja ei tuottanut tuloksia ja siitä luovuttiin vähin äänin vuonna 1874. Bismarck vieritti kaiken vastuun Falkin niskoille, vaikka tämä oli toiminut kokonaan valtakunnankanslerin valtuuttamana.


title: Otto von Bismarck

text: Balkanin kriisi alkoi vuonna 1875 ja kärjistyi sodaksi, johon myös Euroopan suurvallat sekaantuivat. Bismarck piti Saksan uuden sodan ulkopuolella ja kun oltiin kypsiä rauhaan vuonna 1878 Berliini toimi neuvottelukaupunkina. Vastahakoinen Bismarck nimitettiin neuvottelujen puheenjohtajaksi. Hän tähdensi, että Saksa ei tule toimimaan erotuomarina, vaan rehellisenä välittäjänä. Suurvalloilla oli eturistiriitoja ja Bismarck tiesi, että neuvottelut eivät ole helppoja. Tehtävä ei häntä juurikaan kiinnostanut ja hän halusi siitä eroon mahdollisimman pian. Heti tilaisuuden tullen hän löi nuijan pöytään ja julisti neuvottelut päättyneiksi.


title: Otto von Bismarck

text: Ulkopolitiikassaan Bismarck pyrki siihen, että mahdollisimman moni valtio liittoutuisi Saksan kanssa. Hän tähdensi, että Saksa ei saa joutua tilanteeseen, missä se on vihamielisten valtioiden saartama. Vuonna 1872 järjestettiin kolmen keisarin kohtaaminen. Vilhelm I, Itävalta-Unkarin Frans Joosef I ja Venäjän Aleksanteri II näyttäytyivät yhdessä ja totesivat puolustavansa legitismiä ajan radikaaleja suuntauksia vastaan. Läheisimmäksi välit muodostuivat Itävallan kanssa ja maat solmivat puolustusliiton vuonna 1879. Välit Venäjään alkoivat viiletä. Vuonna 1882 hän sai aikaan kolmiliiton Italian, Itävallan ja Saksan välille. Samoihin aikoihin yritettiin solmia liittosuhdetta myös Ison-Britannian kanssa. Siirtomaiden hankkimiseen Bismarck suhtautui aluksi torjuvasti,sillä hän katsoi sen johtavan huonoihin väleihin Ison-Britannian kanssa. 1880-luvun puolivälissä hänen kantansa alkoi muuttua.


title: Otto von Bismarck

text: Teollistuminen oli luonut myös Saksaan heikoissa oloissa elävän työväenluokan. Sosiaalidemokraatit pyrkivät parantamaan heidän asemaansa, mutta vallassa olijat pitivät sitä uhkana. Saksan sosiaalidemokraattinen puolue oli perustettu vuonna 1869 ja sen kannatus oli noussut tasaisesti vuodesta 1871.


title: Otto von Bismarck

text: Toukokuun 11. päivänä vuonna 1878 peltisepänkisälli Max Hödel yritti murhata avovaunuissa ajavan keisarin. Keisari selvisi vammoitta. Kesäkuun 2. päivä samana vuonna tohtori Karl Nobling ampui keisaria, joka haavoittui. Poliisitutkinnassa kävi ilmi, että mikään ei yhdistänyt miehiä sosiaalidemokraatteihin. Bismarck sai kuitenkin tästä tekosyyn esittää poikkeuslain sosiaalidemokraatteja vastaan, minkä valtiopäivät hylkäsivät. Keskusteluissa valtiopäivillä Helmuth von Moltke jopa esitti, että köyhyys ja kurjuus ovat osa Jumalan järjestystä johon ei saa puuttua.


title: Otto von Bismarck

text: Koska laki ei mennyt läpi, Bismarck päätti hajottaa parlamentin. Toimenpiteen varsinaisena kohteena eivät olleet sosiaalidemokraatit, vaan kansallisliberaalit, joiden toiminta oli Bismarckin mukaan tehnyt mahdottomaksi iäkkään keisarin suojelun. Uudet vaalit olivatkin massiivinen tappio kansallisliberaaleille. Bismarck sai nyt vapaat kädet koville otteilleen. Vuoden 1878 laki kielsi sosiaalidemokraattisen puolueen, riisti sen jäseniltä muut kansalaisoikeudet paitsi äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden. Lain nojalla vangittiin 1 500 henkilöä, 800 henkilöä karkotettiin kotipaikkakunnaltaan ja 1400 kirjoitusta takavarikoitiin. Puheessaan Bismarck totesi, että puolueet ovat hänelle yhdentekeviä: joka seuraa häntä on ystävä, joka kulkee omia teitään, on vihollinen.


title: Otto von Bismarck

text: Taistelu sosiaalidemokraatteja vastaan oli lopulta hyödytön. Liike kasvoi vuosi vuodelta ja kansa piti sen vangittuja jäseniä marttyyreina. Samaan aikaan kun virkavalta vainosi sosiaalidemokraatteja, runnoi valtakunnankansleri valtiopäivillä läpi merkittäviä uudistuksia. Luotiin vanhuuseläke sekä tapaturma-, työkyvyttömyys- sekä sairausvakuutuslait. Saksan sosiaalilainsäädäntöä pidettiin esikuvallisena kaikkialla.


title: Otto von Bismarck

text: Vuonna 1879 Bismarck teki sovinnon keskustan kanssa ja alkoi kehittää uutta talouspolitiikkaa. Vapaakauppa hylättiin ja laadittiin joukko suojatulleja. Suurteollisuutta ja pankkitoimintaa kehitettiin. Uusi talouspolitiikka hyödytti junkkereita sekä suurporvaristoa.


title: Otto von Bismarck

text: Valtakunnankanslerin terveydentila oli 1880-luvun alkuvuosina muuttunut heikoksi. Häntä vaivasivat jatkuvat jalkakivut, joiden takia hän liikkui huonosti. Muuan hänen harvoista ystävistään epäili Bismarckin kärsineen lievän halvauksen, sillä aika ajoin hänen puheestaan oli vaikeata saada selvää. Bismarck syytti huonosta kunnostaan keisari Vilhelm ensimmäistä, joka mukamas kohteli häntä huonosti.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarckin läheiset näkivät asiat toisin. Valtakunnankanslerin henkinen tasapainottomuus ja kivut johtuivat hänen elintavoistaan. Hän mässäili ja joi kohtuuttomasti ja poltti jatkuvasti tupakkaa. Aamiaiseksi hän söi kalaa ja vasikanpaistia ja päivällisellä hän saattoi juoda olutta, bordeauxia, reininviiniä, bourgognea, shamppanjaa ja chartreusea. Hänen mielestään ainoa huvi elämässä oli syöminen ja juominen. Terveydentila vaikutti myös politiikkaan, ollessaan kivuliaimmillaan hän hyökkäsi vastustajiaan kohtaan armottomimmin ja teki nopeita päätöksiä.


title: Otto von Bismarck

text: Ongelmana oli, että kukaan ei uskaltanut ehdottaa kiukkuiselle kanslerille elämäntapojen muutosta. Tarvittiin kovapintainen lääkäri, tohtori Schweninger, esittämään asioiden todellinen laita. Schweninger oli istunut vankilassa siveellisyysrikoksesta ja sanoi Bismarckille, että tämä elää vain puoli vuotta, jos tämä ei syö kohtuullisesti ja lopeta alkoholin käyttöä. Lisäksi oli aloitettava säännöllinen ulkoilu. Bismarck uskoi lääkäriään, teki mitä käskettiin ja hänen terveytensä koheni huomattavasti. Kiitollinen valtakunnankansleri runnoi Schweningerin Berliinin yliopiston lääketieteen professoriksi, vaikka koko tiedekunta vastusti hämäräperäisen menneisyyden omaavan lääkärin nimitystä.


title: Otto von Bismarck

text: Keisari Vilhelm I kuoli 91-vuotiaana maaliskuun 9. päivänä vuonna 1888. Hänen poikansa Fredrik III nousi valtaistuimelle. Uusi keisari oli valtaistuimelle noustessaan kuolemansairas, hänellä oli kurkunpään syöpä. Hän kuoli kolmen kuukauden kuluttua, 15. kesäkuuta 1888. Valtaistuimelle nousi seuraavaksi hänen poikansa, Vilhelm II.


title: Otto von Bismarck

text: Fredrik III oli suunnitellut tekevänsä paljon humaaneja ja liberaaleja uudistuksia, joita Bismarck avoimesti halveksi. Uusi keisari halusi tehdä lopun siitä, mitä yksityisesti kutsui ”hirmuvallaksi, jota tehtiin vanhan keisariparan nimissä”. Vilhelm II:ta Bismarck kutsui ”hyvin miellyttäväksi nuoreksi mieheksi”, sillä tämä kohteli valtakunnankansleria aina kunnioittavasti.


title: Otto von Bismarck

text: Näihin aikoihin Bismarck oli päättänyt pysyä valtakunnankanslerina kuolemaansa asti. Valtiopäiville hän oli luonut niin kutsutun kartellin eli liiton häntä tukevista puolueista. Ulkoministeriön valtiosihteeriksi hän oli asettanut poikansa Herbertin, ainoan miehen, johon todella luotti.


title: Otto von Bismarck

text: Vaikka Herbert oli ainoita henkilöitä, joita Otto von Bismarck rakasti, oli isän ja pojan suhde ollut vaikea. Herbert oli intohimoisesti rakastunut ruhtinatar Elizabeth zu Carolath-Beutheniin. Pojan onnettomuudeksi isä inhosi ruhtinattaren perhettä suunnattomasti. Ensin raivoten, sitten itkien isä teki pojalleen selväksi, että ensiksi tuhottaisiin pojan ura, sitten hänet tehtäisiin perinnöttömäksi ja lopuksi isä surmaisi itsensä. Herbert ei kestänyt tällaista painostusta ja taipui isänsä tahtoon.


title: Otto von Bismarck

text: Uusi keisari Vilhelm II ei juurikaan lukenut asiakirjoja joita hallitus hänelle toimitti vaan viihtyi enemmän Potsdamin kasarmeilla. Lisäksi hänen taipumuksensa väitellä ärsytti vanhaa valtakunnankansleria. Kaiken lisäksi uusi keisari kuunteli Bismarckin inhoaman yleisesikunnan päällikön kreivi Alfred von Walderseen mielipiteitä. Tällä oli Bismarckin mielestä vaarallinen ajatus ennalta ehkäisevästä hyökkäyksestä Venäjälle.


title: Otto von Bismarck

text: Vuonna 1889 Bismarck antoi esityksen uusiksi, entistä ankarammista toimista sosiaalidemokraatteja vastaan. Edellisen sosialistilain oli määrä raueta vuonna 1890. Uudet valtiopäivävaalit pidettiin 20. helmikuuta 1890. Niihin oli sosiaalidemokraattinen osallistuminen sallittua. Vaalit olivat murskavoitto Bismarckin vastustajille, ei vähiten sosiaalidemokraateille. Uudet valtiopäivät hylkäsivät Bismarckin esityksen sosialistilaiksi. Tästä alkoi tapahtumaketju, joka johti Bismarckin vetäytymiseen politiikasta.


title: Otto von Bismarck

text:
Samoihin aikoihin keisari Vilhelm II halusi parannella Saksan sosiaalilainsäädäntöä. Hän halusi kieltää tehtaiden sunnuntaityön, sekä rajoittaa naisten ja lasten työaikoja. Keisarin mukaan naisten ja lasten riistäminen olivat hänen valtakuntansa arvolle sopimattomia. Bismarck vastasi, että tällainen on ”humanistista höpötystä”. Hän ei halunnut antaa sosiaalidemokraateille enää mitään myönnytyksiä. Hänen mielestään piti tehdä juuri päin vastoin: oli hyökättävä armottomasti työläisiä ja heidän kiihotustaan vastaan. Kiukustuneena hän sanoi neuvotteluissa, että ”antaa aaltojen käydä korkeiksi ja silloin tulisi yhteenotto!” Tyrmistyneet ministerit erosivat hallituksesta ja välit keisariin katkesivat.
Jälkeenpäin on spekuloitu, että Bismarck yritti lietsoa sosiaalidemokraatit mellakoihin ja suorittaa niiden varjolla vallankaappauksen. Vallankaappausta hän oli kaavaillut jo aikaisemminkin. Nyt hän huomasi olevansa eristyksissä ja liittolaiset olisivat tarpeen. Hätätilanteessa hän otti yhteyttä jopa keisarin äitiin, jota oli ennen avoimesti halveksinut. Bismarck toivoi, että tämä toimisi välittäjänä valtakunnankanslerin ja keisarin välillä. Seuraavaksi hän neuvotteli inhoamansa keskustan puheenjohtajan Ludwig Windthorstin kanssa. Neuvottelut eivät johtaneet mihinkään. Keisari pyysi Bismarckin luokseen 15 .maaliskuuta 1890 saadakseen selville mistä tämä oikein neuvotteli. Keskustelun tuloksena Bismarck jätti eroanomuksensa maaliskuun 18. päivänä ja keisari suostui siihen heti. Tapaaminen keisarin ja valtakunnankanslerin kanssa ei ollut helppo. Muistelmissaan Vilhelm II kirjoittaa pelänneensä, että Bismarck heittäisi häntä mustepullolla päähän.


title: Otto von Bismarck

text: Viimeiset vuotensa Bismarck vietti maatilallaan, missä kirjoitti muistelmiaan (julkaistiin nimellä "Gedanken und Erinnerungen") joiden kaksi ensimmäistä osaa julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen. Kolmas osa, joka käsittelee Vilhelm II aikaa, julkaistiin vasta vuonna 1918, Saksan tultua tasavallaksi. Muistelmat eivät edes yritä olla mitenkään puolueettomat, vaan luovat kuvaa Bismarckista legendana. Hän oli myös aktiivinen mielipidekirjoittaja ja lähetteli kirjoituksiaan sanomalehtiin, joissa solvasi keisaria, uutta valtakunnankansleria ja entisiä työtovereitaan milloin pettureiksi tai uuden suunnan miehiksi.


title: Otto von Bismarck

text: Johanna-puoliso kuoli vuonna 1894. Bismarck suri vaimoaan pitkään verraten tapahtumaa pahemmaksi kuin sitä, että joutui eroamaan valtakunnankanslerin virasta. Keisari Vilhelm II vieraili Bismarckin luona viimeisen kerran vuonna 1897. Vanha valtiomies tähdensi keisarille, että politiikka ei saa perustua hovimiesten juonittelulle. Lisäksi hän kehotti vähentämään militaristien vaikutusvaltaa, sillä muuten jouduttaisiin sotaan. Kun Bismarck kuoli helmikuussa 1898, keisari Vilhelm II keskeytti heti tapahtumasta kuultuaan ulkomaanmatkansa ja kiirehti surutaloon.


title: Otto von Bismarck

text: Bismarckia on nimitetty myös Rautakansleriksi hänen päämääriensä ja toimintatapojensa vuoksi. Nimityksen alkuperänä pidetään sitä, että Bismarckin mukaan Saksan yhtenäisyys oli aikaansaatavissa ainoastaan ”raudalla ja verellä”. Saksan parlamentti äänesti 1895 siitä, lähettääkö se tervehdyksen 80 vuotta täyttävälle Bismarckille. Tulos oli ”ei” yhden äänen enemmistöllä.


title: Pentatoninen asteikko

text: Pentatoninen asteikko on sävelasteikko, jossa on vain viisi säveltä oktaavia kohti toisin kuin länsimaisessa musiikissa yleisimmin käytetyissä diatonisissa duuri- ja molliasteikoissa. Tavallisimmat pentatoniset asteikot voidaan myös käsittää duuri- tai molliasteikon muunnelmiksi, joissa puuttuu kaksi asteikon sävelistä.


title: Pentatoninen asteikko

text: Pentatoninen asteikko on musiikissa laajalti käytössä eri puolilla maailmaa. Se esiintyy muun muassa kelttiläisessä musiikissa, unkarilaisessa ja kreikkalaisessa kansanmusiikissa, monissa eurooppalaisissa lastenlauluissa, saamelaisten joiuissa, negrospirituaaleissa, eräissä jazz- ja rock-musiikin muodoissa, länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa sekä erityisesti itäaasialaisessa kuten kiinalaisessa, korealaisessa, vietnamilaisessa ja japanilaisessa musiikissa. Klassisista länsimaisista säveltäjistä sitä on käyttänyt muun muassa Claude Debussy ja Antonín Dvořák useissa sävellyksissään.


title: Pentatoninen asteikko

text: Erilaiset pentatoniset asteikot voidaan jakaa "hemitonisiin" ja "anhemitonisiin" asteikkoihin. Anhemitonisissa asteikoissa eivät asteikon sävelet koskaan ole vain puolisävelaskelen päässä toisistaan, hemitonisissa ovat.


title: Pentatoninen asteikko

text: Laajimmalle levinnyt pentatoninen asteikko "anhemitoninen" duuriasteikko, jossa neljäs ja seitsemäs sävel eivät esiinny. Se voidaan konstruoida myös kvinttiympyrän avulla lähtien C:stä, jolloin muut sävelet ovat G, D, A ja E. Jos perussävelenä käytetään Fis-säveltä, asteikon muut sävelet ovat Gis, Ais, Cis ja Dis. Viimeksi mainitussa tapauksessa se voidaan pianolla ja muilla kosketinsoittimilla soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä.


title: Pentatoninen asteikko

text: Tunnettuja duuripentatonisia melodioita ovat esimerkiksi:On olemassa useita asteikkoja, joita voidaan sanoa pentatonisiksi molliasteikoiksi. Niistä yleisin on luonnollisen mollin "anhemitoninen" muunnelma, josta asteikon toinen ja kuudes sävel puuttuvat. Jos perussävelenä on A, muut sävelet ovat C, D, E ja G. (C:stä lähdettäessä Es, F, G ja B) Jos perussävelenä on Dis, muut sävelet ovat Fis, Gis, Ais ja Cis, ja asteikko voidaan soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä. Täten asteikko eroaa duuripentatonisesta vain siinä, että eri sävel katsotaan perussäveleksi.


title: Pentatoninen asteikko

text: Mollipentatoninen asteikko esiintyy esimerkiksi kanadalaisessa kansanlaulussa "Land of the Silver Birch" ja George Gershwinin laulussa "Summertime".


title: Pentatoninen asteikko

text: "Hemitoninen" pentatoninen asteikko esiintyy muun muassa länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa. Eräs sellainen asteikko voidaan käsittää mollin muunnelmaksi, josta neljäs ja seitsemäs sävel puuttuvat ja toinen sävel on alennettu. Jos asteikko alkaa C:stä, muut sävelet ovat siis Des, Es, G ja As. Jos taas A:sta, muut sävelet ovat B, C, E ja F.


title: Pentatoninen asteikko

text: Lähinnä japanilaisessa musiikissa esiintyy myös "hemitoninen" molliasteikko, josta molliasteikosta on jätetty pois neljäs ja seitsemäs sävel. Jos tällöin perussävelenä on A, asteikon muut sävelet ovat H, C, E ja F. Tämä esiintyy esimerkiksi japanilaisessa laulussa Sakura. C:tä perussävelenä käyttäen muiksi säveliksi tulisivat D, Es, G ja As.


title: Zhu De

text: Zhu De (, pinyin: Zhū Dé; vanha suom. latinaistus Tšu-teh; kunnianimi: 玉阶, Yùjiē; joulukuu 1886 – 6. heinäkuuta 1976) oli kiinalainen kommunistisen puolueen sotilasjohtaja ja valtiomies.


title: Zhu De

text: Hän syntyi Sichuanin maakunnassa ja aloitti uransa palkkasoturina Lounais-Kiinan sotapäälliköiden armeijoissa. Hän muutti 1920-luvun alussa ulkomaille opiskellakseen sotatieteitä Saksassa ja palasi Kiinaan palvelemaan Sun Yat-senin Guomindang-armeijan koulutusrykmentissä.


title: Zhu De

text: Vuonna 1922 Zhu liittyi salaa Kiinan kommunistiseen puolueeseen Zhou Enlain avustuksella. Zhu ja Mao Zedongin läheinen suhde alkoi epäonnistuneen Nanchangin kansannousun aikana vuonna 1927, kun molemmat miehet pakenivat Jinggangvuorille välttääkseen joukkojensa täydellisen tuhon. Näistä vaatimattomista alkutekijöistä Mao ja Zhu rakensivat puna-armeijan taitavaksi sissiryhmittymäksi, joka varmistivat ja laajensivat kommunistien hallitsemia alueita. Zhun rohkeus ja taito johtaa näitä miehiä tekivät hänestä suunnattoman arvovallan perikuvan ja paikallinen väestö kuvaili hänelle yliluonnollisia voimia.


title: Zhu De

text: Pitkän marssin aikana Zhu De ja Zhang Guotao johtivat Puna-armeijan "läntistä kolonnaa", joka hädin tuskin selvisi perääntymisestä Sichuanin maakunnan lävitse. Yan’anissa Zhu ohjasi puna-armeijan uudelleenrakentamista Maon poliittisen ohjauksen avulla ja Kiinan-Japanin sodan (1937-1945) aikana hän piti hallussaan puna-armeijan ylipäällikön virkaa. Vuoden 1949 jälkeen Zhu nimettiin Kansan vapautusarmeijan ylipäälliköksi ja kommunistisen puolueen varapuheenjohtajaksi. Hän pysyi kuuluna ja kunnioitettuna valtiopäämiehenä kuolemaansa saakka heinäkuussa 1976, jolloin hän oli toiminut Kiinan kansankongressin puheenjohtajana vuodesta 1959 lähtien.


title: Max Planck

text: Max Karl Ernst Ludwig Planck (kastenimeltään "Marx"; 23. huhtikuuta 1858 – 4. lokakuuta 1947) oli saksalainen fyysikko, jonka mustan kappaleen säteilyn tutkimukset, johtivat energian kvanttiluonteen (fotoni) löytämiseen, minkä vuoksi häntä pidetään kvanttimekaniikan löytäjänä. Tästä syystä hän on saanut aseman yhtenä 1900-luvun tärkeimmistä fyysikoista. Planck toimitti myös arvostettua "Annalen der Physik" -tiedelehteä ja vaikutti saksalaisen tieteen uudelleen rakentamiseen kansallissosialistisen hallinnon jälkeen.


title: Max Planck

text: Planck esitteli myös niin sanotut Planckin yksiköt, jotka kuvaavat luontoa viiden luonnonvakion avulla. Yksiköt perustuvat puhtaasti luonnon ominaisuuksiin eikä ihmisen keinotekoisiin rakenteisiin, kuten esimerkiksi SI-järjestelmän yksiköt. Tieteenfilosofiassa hänet muistetaan niin sanotusta Planckin periaatteesta. Sen mukaan vanhemmat tieteilijät ovat vähemmän halukkaita hyväksymään uutta tietoa kuin nuoremmat.


title: Max Planck

text: Huhtikuun 24. päivänä vuonna 2008 eli päivä Planckin 150-vuotissyntymäpäivän jälkeen kävi ilmi, että tieteilijän oikea nimi on "Marx" eikä "Max". Kielin kirkonkirjojen perusteella Planck oli selvästi kastettu Marxiksi, samaa nimeä käytetään myös kirjan kopiossa. Planck käytti kuitenkin läpi elämänsä nimeä Max.


title: Max Planck

text: Planck syntyi älymystösukuun kuuluneeseen perheeseen Kielin kaupungissa Saksassa vuonna 1858. Hänen isänsä Julius Wilhelm von Planck oli Kielin ja myöhemmin Göttingenin yliopiston oikeusfilosofian professori, erityisalueenaan perustuslaki. Planckin äiti Emma Patzig oli aviomiehensä toinen vaimo. Planck syntyi kuudenneksi lapseksi perheeseen, jossa hänellä oli neljä täyssisarusta ja kaksi sisaruspuolta isän edellisestä avioliitosta Mathilde Voigtin kanssa. Julius-isä oli hänen syntyessään 41-vuotias ja Emma-äiti 37-vuotias.


title: Max Planck

text: Planckin sukupuuhun kuuluu paljon oppineita, juristeja ja pappeja. Esimerkiksi hänen isoisänsä ja isoisoisänsä olivat teologian professoreita Göttingenin yliopistossa, ja Planckin eno oli yksi Saksan keisarikunnan siviilioikeuden () laatijoista. Planck oli kotona kasvatettu arvostamaan koulutusta, rehellisyyttä, rehtiyttä ja jalomielisyyttä. Tämä näkyi Planckissa kouluaikana ahkeruutena ja vastuullisuutena, mutta myös hänen asenteissaan läpi koko hänen elämänsä.


title: Max Planck

text: Planck aloitti koulunkäynnin Kielissä. Varhaisissa opinnoissaan Planck ei ollut erityisen kiinnostunut matematiikasta tai tieteistä ylipäätään, vaikkakin pärjäsi aineissa hyvin. Häntä kiinnostivat enemmän filologia ja musiikki.


title: Max Planck

text: Planckin isä sai viran Münchenin yliopistosta vuonna 1867, joten perhe joutui muuttamaan lähellä Itämerta sijainneesta Kielistä Baijerin pääkaupunkiin Müncheniin. Münchenin kulttuurillisella, erityisesti musiikillisella, ja tieteellisellä ilmapiirillä oli suuri vaikutus nuoreen Planckiin. Perheen patikointiretkillä Ylä-Baijeriin ja kävelyretkillä Alppien läpi oli lähtemätön vaikutus Planckin aikuisvuosiinkin. Planck läpäisi pääsykokeet Maximilian Gymnasium -lukioon erinomaisin pistein toukokuussa 1867. Kouluajan loppupuolella Planckin fysiikan opettaja Hermann Müller sai oppilaansa kiinnostumaan fysiikasta ja luonnosta. Energian säilymislaki oli keskeisimpiä Planckin mielenkiinnon kohteita.


title: Max Planck

text: Planck joutui koulun päätyttyä pitkään miettimään, mitä hän ryhtyisi opiskelemaan yliopistossa. Hän oli lahjakas usealla alalla, erityisesti musiikissa. Hän osasi soittaa erityisen hyvin urkuja ja pianoa. Ennen opintojen alkamista Münchenin yliopistossa Planck keskusteli muusikonurasta erään muusikon kanssa, jonka mukaan Planckin olisi järkevämpää opiskella jotakin muuta ainetta, jos hän ei itse varmasti tiedä haluavansa muusikoksi.


title: Max Planck

text: Planck aloitti yliopisto-opinnot Münchenin yliopistossa 21. lokakuuta 1874. Fysiikkaa Planckille opettivat Philipp von Jolly ja Wilhelm Beetz, matematiikkaa Ludwig Seidel ja Gustav Bauer. Aluksi Planck opiskeli pääasiassa matematiikkaa. Hieman myöhemmin hän kysyi fysiikan opettajaltaan von Jollylta fysiikan tulevaisuuden näkymistä uravalintaa ajatellen. Von Jolly vastasi fysiikan olevan käytännössä valmis ja että jäljellä on vain muutamia täytettäviä aukkoja. Hänen mukaansa Planckin ei olisi kannattanut harkita fyysikon uraa. Von Jollyn pelottelusta huolimatta Planck kuitenkin valitsi pääainekseen fysiikan.


title: Max Planck

text: Planck sairastui pahasti kesälomalla vuonna 1875, mikä keskeytti opinnot vähäksi aikaa. Saksalaisilla opiskelijoilla oli tuohon aikaan usein tapana vaihtaa yliopistoa kesken opintojen. Planck kuului noihin opiskelijoihin, sillä hän siirtyi lokakuussa vuonna 1877 Berliinin yliopistoon. Berliinissä hän sai opettajiksensa tunnettuja fyysikoita. Heihin kuuluivat muun muassa Weierstrass, von Helmholtz ja Kirchhoff. Planck ihaili Kirchhoffia, mutta opettajana Planckin mielestä hän oli varsin tylsä ja yksitoikkoinen.


title: Max Planck

text: Planck palasi takaisin Müncheniin, missä hän heinäkuussa 1879 väitteli tohtoriksi. 21-vuotiaan väittelijän työ koski hänen suuresti ihailemaansa termodynamiikan toista pääsääntöä. Väitöstyö kantoi nimeä "Über den zweiten Hauptsatz der mechanischen Wärmetheorie" (). Väitöstyötä pidettiin erityisen hyvänä, sillä se sai arvostelussa korkeimman mahdollisen arvosanan ("summa cum laude"). Planck jatkoi vielä väitöstyön jälkeisen tutkinnon suorittamista (habilitaatio). Työ käsitteli entropiaa ja mekaanista lämpöteoriaa ja valmistui 14. kesäkuuta 1880.


title: Max Planck

text: Tutkinnon suoritettuaan Planck pääsi dosentiksi Münchenin yliopistoon. Dosentin palkka oli erityisen huono, eikä se riittänyt Planckin elannon turvaamiseen. Hän joutui asumaan vanhempiensa luona vielä ne viisi vuotta, jotka hän oli dosenttina. Planck tunsi syyllisyyttä, koska oli niin kauan vanhemmistaan riippuvainen. Tuona aikana hän kuitenkin tutustui ja ystävystyi Carle Rungeen. Heille muodostui pitkäaikainen ja akateemiselta kannalta hedelmällinen ystävyyssuhde.


title: Max Planck

text: 2. toukokuuta 1885 Planck nimitettiin neljäksi vuodeksi Kielin yliopiston teoreettisen fysiikan ylimääräiseksi professoriksi. Professorin palkka oli sen verran hyvä, että Planck pystyi nyt solmimaan avioliiton pitkään tuntemansa müncheniläisen pankkiirin tyttären Marie Merckin kanssa. Heidät vihittiin 31. maaliskuuta 1887.


title: Max Planck

text: Gustav Kirchhoffin kuoltua lokakuussa 1887 Berliinin yliopistossa tuli avoimeksi fysiikan professuuri. Paikkaa ehdotettiin muun muassa Ludwig Boltzmannille, joka ei kuitenkaan ollut kiinnostunut paikasta. Yliopiston filosofinen tiedekunta ehdotti virkaan Planckia. Ehdotusta tuki vahvasti von Helmholtz. Planck valittiin ylimääräiseksi professoriksi 29. marraskuuta 1888 ja samalla teoreettisen fysiikan laitoksen johtajaksi. Professoriksi hänet nimitettiin 23. toukokuuta 1892, ja tätä virkaa hän hoiti 1. lokakuuta 1927 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle.