title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomen sodanjohto tiesi, miten Saksa oli tuhonnut pääosan Puolan ilmavoimista lentokentille. Siksi suomalaiset koneet oli hajautettu monille kentille ja kentillä piilotettu metsiin. Koneilla oli useissa tukikohdissa sirpalesuojat. Myös valemaaleja rakennettiin. Venäläisten hyökkäykset lentokentillekään eivät olleet tehokkaita.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lentotoimintaa oli yli 80 prosenttia talvisodan 105 päivästä, koska talvinen sää oli pääosin hyvää lentosäätä. Fokkerien konekiväärien öljyvoitelu vaihdettiin sodan alettua grafiittiin, koska öljyvoideltuna konekivääri jumittui. Myös Fiatien risiiniöljyvoitelu vaihdettiin moottoriöljyyn kylmyyden takia.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Talvisodan loputtua 15. maaliskuuta 1940 ilmavoimilla (ml. ruotsalaisten vapaaehtoisten kalusto) oli 297 lentokonetta, joista 225 oli käyttökunnossa. Ilmavoimien lentoyksiköt menettivät 32 upseeria kuolleina tai kadonneina ja 11 haavoittuneina, 31 aliupseeri kuolleina ja yhdeksän haavoittuneina. Ulkomaalaisia kuoli yhdeksän; he olivat tanskalaisia, ruotsalaisia, unkarilainen ja italialainen. Kaikkiaan lentotoiminnassa kuoli 72 ja haavoittui 22. Venäläisten kentille tekemissä ilmahyökkäyksissä kuoli kolme ja haavoittui neljä suomalaista. 62 konetta menetettiin ja 35 oli vaurioitunut. Vihollinen oli tuhonnut menetetyistä koneista 47 (hävittäjät ampuivat alas 35, ilmatorjunta 8).


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
Pommikoneita oli talvisodassa kahta tyyppiä
Hävittäjäkoneet koostuivat seuraavista tyypeistä
Koulu-, tiedustelu-, yhteyskoneet ja muut ei-taistelukoneet kuvaavat Suomen ilmavoimien pyrkimystä haalia koneita sieltä, mistä saa. Tarkoituksena oli korvata sodassa jatkuvasti vähenevää lentokoneiden lukumäärää, mutta päädyttiin merkittäviin huolto-ongelmiin muun muassa varaosien puutteen vuoksi ja lento-onnettomuuksiin ohjaajien lentäessä vierailla konetyypeillä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Talvisodan sotasaaliskoneista vain osa korjattiin lentokelpoisiksi vuoden 1940 kevääseen mennessä. Hävittäjiä käytettiin omien lentäjien totuttamiseen viholliskoneisiin. Useimmat sotasaalishävittäjät eivät huonon suorituskykynsä takia käyneet kuin tiedustelukoneiksi. Pommikoneita käytettiin pommituksiin ja meritiedusteluun.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Välirauhan ja varsinkin jatkosodan aikana rakennettiin ja kunnostettiin talvisodassa saaduista sotasaaliskoneista yhdessä Saksasta ostettujen sotasaaliskoneiden kanssa lisää operatiiviseen käyttöön sopivaa kalustoa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Talvisodan lopussa Neuvostoliitolla oli käytössään Suomen rintamalla 950 pommikonetta, 500 hävittäjälentokonetta, 120 tiedustelukonetta, 100–200 meriyhteistoimintakonetta.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimien virallisten pudotustilastojen mukaan ilmavoimien lentokoneet ampuvat alas talvisodan aikana 218 venäläistä lentokonetta, joista seitsemän oli ruotsalaisen vapaaehtoisen Lentorykmentti 19:n alasampumia. Koneista 165 oli pommikoneita, 42 hävittäjiä ja 11 keveitä tiedustelu- ja häirintäpommikoneita. Oheisen virallisen tilaston konetyyppijakaumasta puuttuu 11 pommikonetta, mikä on selitettävissä sillä, että kokonaistilastoja on korjattu jälkikäteen vahvistetuilla pudotuksilla.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lisäksi ilmatorjunta on ilmoittanut ampuneensa alas 314 venäläiskonetta. Epävirallisten lukujen mukaan Suomen ilmavoimat pudottivat jopa 280 venäläiskonetta talvisodan aikana.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Talvisodan aikaiset joukko-osastot ja niiden sijoituspaikat olivat:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: "Lentorykmentti 1", jonka komentajana toimi Yrjö Opas, LR1:n esikunta oli Imatralla. LR1:een kuului:


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
"Lentorykmentti 2", jonka komentajana toimi everstiluutnantti Richard Lorentz. Sen esikunta oli Immolan kentällä. LR2:een kuului:
"Lentorykmentti 4"


title: Suomen ilmavoimien historia

text: "F 19" *Lentorykmentti 19 (Flygflottilj 19), Kemi, Gloster Gladiator, Hawker Hart ja Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
"Täydennyslentorykmentti 1"
"Täydennyslentorykmentti 2"
"Täydennyslentorykmentti 4"
"Merivoimien esikunta"
"Muut"


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Tuhon sunnuntai on suurin Viipuriin suunnattu venäläisten lentopommitus. Muita kohteita olivat etenkin Tampere.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Talvisodan ilmasota ei päässyt huonojen lentosäiden vuoksi täysimittaisesti käyntiin ennen joulukuun puoliväliä. Ilmatorjuntatykistö toimi molemmin puolin tehokkaasti. Suomalaisilla tykistöpattereilla oli sodan alussa herkkyys ampua mitä tahansa ilmassa olevaa lentokonetta. Muun muassa talvisodan ensimmäisen suomalaisen ilmavoiton saanut Eino Luukkanen ammuttiin alas oman it-tykistön vuoksi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Rintamapommitus oli suurelta osin venäläisten kevyen lentokaluston häirintäpommitusta, usein pimeän aikaan (”hermosaha”). Sen vaikutus maasotaan oli vähäinen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomen ilmavoimien päätaistelutehtäväksi muodostui talvisodassa venäläisten pommikoneiden tehtävän vaikeuttaminen ja niiden suojahävittäjien alasampuminen omalla hävittäjäkalustolla. Suomi ei tehnyt merkittäviä pommikonehyökkäyksiä (verrattuna jatkosotaan).


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Tiedustelulentäminen oli ilmavoimien toiseksi suurin anti sodassa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Sodan lopussa suomalaiset hävittäjälentokoneet tekivät etenkin jäällä etenevien venäläisten jalkaväkisotilaiden kimppuun rynnäköitä vihollisen pysäyttämiseksi


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Välirauhan aikana ilmavoimien lentokalusto lisääntyi huolimatta vanhempien konetyyppien siirtämisestä koulutuskäyttöön tai kokonaan poistamisesta (=romuttamisesta). Lentojoukkojen kalusto kehittyi merkittävästi myös laadullisesti välirauhan aikana. Jatkosodan syttyessä suomalaisilla oli käytettävissään yhteensä 307 lentokonetta, jotka jakautuivat seuraavasti (tilanne 20. kesäkuuta 1941):


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Jatkosotaan Suomi oli talvisotaa paremmin varustautunut.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimilla oli käytössään sodan alussa 550 lentokonetta. Suomen ilmavoimien toiminta oli ilmaherruuden hankinta sodan alussa ja sen jälkeen hävittäjätorjuntaa. Vuoteen 1943 asti amerikkalainen Brewster oli päähävittäjä. Koneella saavutettiin maailman huipputason tuloksia ilmasodassa vaikka Yhdysvaltain laivastossa konetyyppiä pidettiin epäonnistuneena. Suomalaisen lentämänä koneen voittosuhde oli 32:1.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Sota aloitettiin Blenheimeillä. Vuonna 1942 Saksalta hankitut keskiraskaat pommikoneet Dornier Do 17, jotka olivat Göringin lahja Suomelle, ja Junkers Ju 88 antoivat pommituksiin lisää kapasiteettia. Suuria pommituksia ei ennen Tali-Ihantalaa ollut kuin nk. Lavansaaren revohka, jossa Ilmavoimien menetykset olivat suhteettoman suuret. Muut pommitukset suuntautuivat vihollisen juniin, junaratoihin, lentokenttiin ja muutaman kerran laivoja vastaan. Venäläiset DB-, DB- ja PE-pommikoneet olivat myös laajassa käytössä. Venäläisten koneiden käyttö oli hankalaa, koska koneiden käyttö- ja huolto-ohjekirjoja ei saatu edes niitä Saksasta ostettaessa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lentokoneiden merkkivalikoima Suomen ilmavoimissa oli koko maailmankin mittakaavassa ainutlaatuisen laaja. Syy siihen oli, että koneita pyrittiin haalimaan ympäri Eurooppaa ja otettiin käyttöön useita epäkelpojakin sotasaaliskoneita pyrkien korvaamaan sodan konekulutusta. Eräs käytetty tyyppi, Hawker Hurricane, oli jo aikansa elänyt malli, jopa heikoimpia venäläisiäkin koneita vastaan. Suomalaisten hävittäjälentäjien mukaan Hurricane oli Neuvostoliiton käyttämistä hävittäjistä helpoin ampua alas. Saksa myi pääosan sotaa vain sotasaaliiksi saamiaan hävittäjäkoneita Suomelle. Esimerkiksi Curtiss, Morane ja jopa I-153-hävittäjiä ostettiin Saksasta, koska muutakaan ei sieltä saatu. Moraneakin käytettiin pitkään hävittäjänä ja taistelumenetykset näkyvät voittosuhteessa, joka oli vain 5:1. Monet aikansa eläneet hävittäjä- ja pommituskoneet siirrettiin tiedustelukoneiksi. Tiedustelukoneiden tarve oli kuitenkin vähäinen ja niitä oli, kuten aiemmin meritoimintakoneita, lukuisia konetyyppejä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
Suomi pyrki sodan aikana rakentamaan omaa hävittäjälentokonetta, mutta epäonnistui siinä. Pyrkimys on ymmärrettävä, koska riippuvuutta Saksan nihkeistä lentokonetoimituksista pyrittiin vähentämään. Prototyypeiksi jäivät puusiipinen Brewster eli VL "Humu" ja Messerschmittin moottoriin pohjautuva VL "Pyörremyrsky". Valtion lentokonetehtaan (VL) omasta suunnittelusta johti liian myöhään 30 koneen sarjatuotantoon VL Myrsky-hävittäjä. Morane-hävittäjien suorituskykyä nostettiin vaihtamalla niihin neuvostoliittolainen M-105-moottori, tuloksena ollut Mörkö-Morane ei ehtinyt sodan lopun taisteluihin. Pyrkimyksinä oli vähentää riippuvuutta Saksasta, mutta ne eivät täysin lunastaneet lupauksiaan. VL:n anti Ilmavoimille olikin vaurioituneiden koneiden nopea korjaaminen, jonka avulla konevahvuus pystyttiin pitämään riittävänä.
Ilmavoimien varustuksen taso ja määrä laski verrattuna vihollisen voimiin sodan kuluessa samaa tahtia kuin Neuvostoliitto alkoi työntää Saksan alueeltaan. Saksalainen Messerschmitt Bf 109 korvasi Brewsterit vasta vuodesta 1943 alkaen. Kesä 1944 muistutti lukumääräisiltä voimasuhteiltaan talvisotaa, mutta Neuvostoliiton lentokalusto oli laadukkaampaa kuin talvisodassa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Sodan lopussa Tali-Ihantalan ja Vuosalmen maataistelujen tukemisessa saksalaisella tehokkaaseen pommitukseen kykenevällä lento-osasto Kuhlmeyllä oli merkittävä osuus. Osaston kalustona oli Junkers Ju 87 -syöksypommittajia, Focke-Wulf Fw 190 -hävittäjäpommittajia sekä Messerschmitt Bf 109 G-8-koneita pommitusmaalien valokuvaus- ja tiedustelukäytössä. Viime aikojen kriittisemmissä tutkimuksissa tosin osa lento-osasto Kuhlmeyn väitetyistä saavutuksista kuten panssarien tuhoaminen on asetettu kyseenalaiseksi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hävittäjät


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
Pommikoneista tärkeimmät olivat Dornier Do 17 ja Junkers Ju 88. Myös meritoimintakoneita käytettiin pommituksiin.
Muut koneet toimivat yhteys-, kuljetus-, tiedustelu- ja koulukoneina Myös Neuvostoliitto uudisti kalustoaan sodan aikaan. Airacobrat tuotiin Yhdysvalloista ja Hurricanet Englannista, mutta jotkin Neuvostoliiton omista koneista (MiG-3- ja LaGG-5-hävittäjät sekä Il-2-maataistelukone) olivat niitä suorituskykyisempiä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Jatkosodan aikaiset joukko-osastot ja niiden sijoituspaikat olivat (14. helmikuuta 1944):


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
"Lentorykmentti 1"
"Lentorykmentti 2"
"Lentorykmentti 3"
"Lentorykmentti 4"
"Lentorykmentti 5"
"Erilliset yksiköt"


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Neuvostoliiton ilmapommitukset aloittivat jatkosodan Adolf Hitlerin radiopuheen jälkeen. Tämän jälkeen ilmasota odotti Suomen maavoimien offensiivin aloitusta. Maasota ei nytkään juuri muusta ilmasodasta piitannut kuin lentotiedustelusta.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Pitkin jatkosodan asemasotavaihetta Suomen ilmavoimat toimivat hävittäjäaseistuksella hyökkäysmuodossa Leningradin läheisyydessä ja puolustusmuodossa venäläisten suorittaessa teollisuuskaupunkien pommituksia.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomi suoritti Muurmannin radan junien tuhoamisen ja radan katkaisun lisäksi vain vähän offensiivista toimintaa. Tiedustelu ja kaukopartiojoukkojen huolto olivat osa tätä puolta. Lavansaaren pommitus oli Suomen suurin pommitusoffensiivi, joka ei tuottanut tulosta mutta johti suureen kalustomenetykseen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Sodan aikana Suomen ilmavoimilla oli erikoinen tapa siirtää hyviäkin hävittäjälentäjiä pommitus- ja tiedustelukoneiden ohjaajiksi. He tiesivät hävittäjälentäjinä, miten helppo esimerkiksi I-15 tai hitaat pommikoneet on ampua alas ja tämä epäilemättä johti melkoiseen henkiseen paineeseen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Saksa myi Suomen ilmavoimille Me 109 -hävittäjiä vasta 1943. Se oli oikein ajoitettu Suomen ilmapuolustuksen kannalta, mutta lieka Saksaan oli lyhyt. Jopa työkaluja koneiden huoltoon oli toimitettu hyvin niukalti. Koneiden operoidessa niin kutsutuilta työkentiltä tämä sai aikaan viiveitä koneiden vauriokorjaukseen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hävittäjien ilmasota vaikeutui 1944, etenkin kesällä Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alkaessa. Venäläisten oma hävittäjäkalusto oli Mersujen tasoa ja venäläisten lentäjien viehtymys espanjalaiseen renkaaseen ja muihin vaakatason kaartoliikkeisiin, jotka eivät lainkaan sopineet nopeisiin, suuren siipikuormituksen hävittäjiin, joilla toinen maailmansota sodittiin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suurhyökkäysten aikana Neuvostoliitto käytti nk. rauhaanpakottamista Helsingin kolmipäiväisissä pommituksissa useiden satojen pommikoneiden avulla. Pommitukset epäonnistuivat ilmatorjunnan vuoksi ja siksi, että venäläiset pudottivat pääosan pommeja ennen kaupungin aluetta.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Talin–Ihantalan taistelussa Saksan Luftwaffen FW 190 ja Ju 87 -rynnäkkökoneet osallistuivat Neuvostoliiton suurhyökkäyksen torjumiseen johtaneisiin taisteluihin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimien komentaja kenraali Jarl Lundqvist määräsi 5. syyskuuta 1944 eversti Olavi Sarkon komentaman Erikoisesikunta Sarkon valmistelemaan ilmasodan saksalaisia vastaan Oulujoki–Oulujärvi-linjan eteläpuolisilta lentokentillä toimien. Esikunta toimi alussa Iisalmesta käsin. Ilmasotatoimien alettua perustettiin Lentoryhmä Sarko 6. lokakuuta 1944.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 15. syyskuuta umpeutui venäläisten asettama aselevon ehtojen takaraja saksalaisten Suomesta poisajamiselle. Karjalasta, Hangosta ja Porista saksalaiset lähtivät tuohon päivään mennessä. Saksa yritti tuona päivänä maihinnousun kautta Suursaaren valtausta. Porissa sijainneen suuren Luftwaffen varikon saksalaiset miinoittivat ja poistuivat Porista pääosin laivoilla. Kentän sulutus oli tehty ammattimaisesti - useimmat suomalaisten raivaamatkin rakennukset räjähtivät alkaen kello 18:50 löytämättömiin pommeihin. Kentän vaara-alue oli ilmoitettu suomalaisille ja miinoitus tehty siten, etteivät räjähdykset vaurioittaneet lähellä olevaa sairaalaa. Kiitotie tuhoutui kokonaan. Suomalaisten pelastamat tavarat kuuluivat rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Sarkosta tuli 15.9. Pohjois-Suomen ilmakomentaja. Pohjois-Suomen länsipuolelle asetettiin toimimaan kaksi laivuetta ja itäiselle puolelle toiset kaksi laivuetta. Lentorykmentti 2 siirtyi Nerkooseen, sen yksi Brewster-lentue alistettiin Sarkolle.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimilla oli Lapissa käytössä 48 lentokonetta, joista alussa toimintakunnossa 39.


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
Lapin sodan alussa suomalaisten käytössä olivat seuraavat kentät
Useimmilla näistä kentillä ei ollut halleja koneille. Ilmavoimilla ei ollut radiosuunnistuksen lähettimiä Pohjois-Suomessa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Saksalaisten käsissä olivat muun muassa Kemin ja Rovaniemen hyvin varustetut kentät, tutka ja noin 100 lentokonetta. Suomessa toimineen Luftflotte 5:n komentajana oli kenraali Josef Kammhuber. Pääasialliset suomalaisten pommituskohteet olivat Saksan motorisoidut yksiköt, 200 000 jalkaväkisotilasta ja joukkojen kulkureitit.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 19. syyskuuta allekirjoitettiin välirauhansopimus Moskovassa. 30. syyskuuta Liittoutuneiden valvontakomissio esitti ilmavoimille sarjan kysymyksiä, jotka tuli olla vastattuna 1. lokakuuta klo 18. Kysymykset koskivat sekä ilmavoimia että Luftwaffen Suomessa olevia joukkoja. Tämä merkitsi sitä, että saksalaisten vetäytymistä piti alkaa vauhdittaa. 2. lokakuuta ilmavoimat luovuttivat Kotkan, Hangon ja Turun lentokentät venäläisille.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Päämaja esitti ilmavoimille samaan aikaan samanlaisia kysymyksiä. Lundqvist vastasi, että Kemiä voidaan pommittaa vain raskailla pommikoneilla, lähinnä Rissalasta käsin. Hävittäjistä voitiin ottaa käyttöön vain MS (pääosin Mörkö-Morane-koneita), BW ja CU koneet - vasta kun Paltamon ja Vaalan kentät oli laajennettu tai kun Kemi on vallattu, voidaan MT:t ottaa käyttöön. Lapin sodan lisäksi ilmavoimien piti olla valmiina vastaamaan mahdollisiin venäläisten sotilaallisiin toimenpiteisiin Suomessa. Siksikään MT-hävittäjiä ei lähetetty Lapin sotaan lainkaan.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 1. lokakuuta kenraali Hjalmar Siilasvuo johti maihinnousun Tornioon. Se oli herrasmiessopimuksen mukaisen sodan loppu. Operaatio sisälsi melkoisia riskejä – Suomen maihinnousulaivat olivat 100 kilometrin pituisella merimatkalla ilman ilmasuojaa. Maihinnousu onnistui, koska huono sää esti saksalaisiakin lentämästä ja koska maihinnousu tuli saksalaisille yllätyksenä. Luftwaffen Stukat pommittivat maihinnousun jälkeen Torniota. Pommitus sattui Suomen kannalta soveliaasti, koska paikalla oli runsaasti ulkomaiden lehtimiehiä todistamassa Suomen uutta roolia toisessa maailmansodassa. Suomen ilmapuolustus ei pystynyt torjumaan pommitusten siviiliuhreja. Todellinen sotiminen oli kuitenkin alkanut jo 15. syyskuuta 1944, jolloin saksalaiset yrittivät valloittaa Suursaarta Suomenlahdella. Saksalaisten tappiot kohosivat kaatuneina ja antautuneina toiselle tuhannelle. Operaatiota pidetäänkin joissain aikalaismuisteluissa toisen maailmansodan turhimpana taisteluna.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 2. lokakuuta Suomen ilmavoimien Petljakov- ja Blenheim-pommikoneilla tehtiin tiedustelulentoja Kemin, Tornion ja Rovaniemen päälle. 35 ilmavoimien konetta pommitti saksalaisia. Ne pudottivat noin 400 pommia eli 23 tonnia räjähteitä. Yksi lentokone, BL-198, tuhoutui – se syttyi palamaan saksalaisten ampumasta ilmatorjuntatulesta. Sen miehistö pelastui laskuvarjoilla - kaksi kolmesta miehistön jäsenestä jäi saksalaisten vangeiksi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 3. lokakuuta kahdeksantoista Suomen ilmavoimien Brewster-hävittäjää suojasi laivoja Kemin ja Tornion alueella. Tusina Morane-Saulnier-hävittäjää teki tiedustelulentoja.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 4. lokakuuta huonon sään vuoksi suomalaiskoneet eivät päässeet nousemaan kotikentiltään. Kemissä sää oli parempi ja tämä mahdollisti sen, että saksalaisten Stuka-laivue pommitti Röytän satamaan nousevia maihinnousujoukkoja. Pommitus aiheutti pahoja tappioita: kaksi laivaa upposi ja satamalaitureita vaurioitui.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 5. lokakuuta kymmenen Brewster-hävittäjää lensi tiedustelulentoja. Yksi Blenheim-pommikone, BL-190, menetettiin tiedustelulennolla: ilmatorjuntatulen sille aiheuttamat vauriot pysäyttivät lentokoneen molemmat moottorit. Pakkolaskussa kone vaurioitui pahasti, kaksi miehistön jäsentä loukkaantui ja yksi kuoli. Ilmailukirjailija Pauli Hirvonen kirjoitti tästä tapauksesta romaanin 1960-luvulla.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 6. lokakuuta määrättiin ilmavoimien siirroista:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 6. lokakuuta kaksitoista Suomen pommikonetta iski Aapajoen siltoihin. Pajarin mukaan Saksan iltatorjunta ampui alas yhden Junkersin, Pauli Hirvonen kertoo (viitaten samaan konemeterykseen) JK-260:n eksyneen yöllä ja tehneen polttoaineen loputtua pakkolaskun veteen, jolloin kone upposi. Vain koneen ohjaaja pelastui, muut kolme miehistön jäsentä hukkuivat. Toinen pommikone harhautui paluumatkalla ja teki pakkolaskun 100 kilometriä Leningradista etelään. Saksalaiset pommittivat neljällätoista Junkers Ju 87 Stukalla Torniota.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Tässä vaiheessa Lapin sotaan osallistuvat yksiköt ja niiden komentajat olivat


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 7. lokakuuta oli miltei lentokelvoton sää. 15 BL:ää lähti pommituslennolle, mutta lento keskeytettiin. Osasto Jauri ja sen vesikoneet alistettiin LeR Sarkolle.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 8. lokakuuta ilmavoimat pommitti aamupäivällä ja iltapäivällä saksalaisia kolonnia. Kaikkiaan 44 konetta otti osaa iskuihin, joissa pudotettiin 366 pommia eli 30 tonnia räjähteitä. Kemin lentokenttä saatiin suomalaisten käsiin, mutta kenttä oli saksalaisten tuhoama. Se kunnostettiin nopeasti ja oli käytössä 18. lokakuuta. Luftwaffe vetäytyi Jäämeren rannikon tukikohtiin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 9. lokakuuta ei lennetty huonon sään takia.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 10. lokakuuta 23 pommikonetta iski Ranuan ja Rovaniemen alueella: ne pudottivat 250 pommia, 16 tonnia. Yksi Junkers, JK-256, menetettiin mukaan ilmatorjunnalle ja mukaan saksalaisen hävittäjän alasampumana. Koneen pakkolaskussa kuoli kolme miehistön jäsentä, joista yksi kuoli jo laskussa, kaksi koneeseen loukkuun jäänyttä paloi hengiltä. Tähystäjä selvisi hengissä pahasti palaneena.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 11. lokakuuta tuhoutui Blenheim pommittaja BL-180 ilmatorjuntatykkien tulessa ja koko sen miehistö kuoli. Hyvösen mukaan tämä lentokone tuhoutui koululennolla.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 12.–14. lokakuuta sää oli surkea. Tiedustelulennot kertoivat, että saksalaiset olivat tuhonneet Rovaniemen ja Kemijärven lentokentät.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 15. lokakuuta Brewster-hävittäjä BW-386 teki pakkolaskun ilmatorjuntatulen takia. Ohjaaja loukkaantui pahasti. ei mainitse tätä. Junker-pommikone JK-263 vaurioitui pahasti it-tulen takia. Kaksi miehistön jäsentä loukkaantui, kaksi kuoli laskuvarjohypyssä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 18. lokakuuta tehtiin 40 lentoa: 17 Blenheim-konetta pommitti saksalaisia. Yksi Blenheim menetettiin ilmatorjunnalle ja yksi Blenheim, BL-156, teki Pajarin mukaan mahalaskun Kemiin. Pauli Hirvosen mukaan ilmatorjunta sai siihen täysosuman ja kone syöksyi maahan. Hyvösen mukaan tämä lentokone syöksyi maahan räjähtäen. Koko koneen miehistö kuoli. Samana päivänä tuhoutui kaksi hävittäjää, BW-379 ja BW-357, ohjaajineen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 21. lokakuuta tehtiin pommitus kymmenen koneen voimin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 22. lokakuuta vaurioitui pahasti DB-16-pommikone – saksalaisten ilmatorjunta osui sen molempiin moottoreihin. Lentokoneen miehistö kuitenkin pelastui.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 23.–26. lokakuuta oli liian huono sää lentämiseen. 23. lokakuuta Fokker-tiedustelukone, FK-104, ammuttiin alas Kittilässä ja sen miehistö kuoli.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 24. lokakuuta Brewster-hävittäjä, BW-355, syttyi ilmatorjunnan tulessa, koneen ohjaaja pelastui hyppäämällä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: PLeLv 42 siirsi BL-pommittajansa Paltamosta Rovaniemelle, kolme DB-pommittajaa Luonetjärveltä Kemiin ja kuusi MY-hävittäjää Joroisista Kemiin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 25. lokakuuta SB-8 putosi veteen lentoonlähdön jälkeen, ohjaaja pelastui, sähköttäjä hukkui.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 26. lokakuuta kahdeksan pommikonetta pudotti 70 pommia eli 11,5 tonnia räjähteitä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 27. lokakuuta 22 pommikonetta yritti hyökätä, mutta lento keskeytettiin huonon sään takia.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lokakuun lopussa saatiin radiosuuntimot Kemiin ja Rissalaan.


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
31. lokakuuta ilmavoimien vahvuus oli (rauhansopimuksen mukainen vahvuus)
Tässä yhteydessä vakinaisesta väestä laitettiin vanhimmat eläkkeelle. Lapin sotaan vaikutti reserviläisten kato pommittaja-, konekivääriampuja-, radisti- ja suunnistajatehtävistä. Pommittajina toimi usein juuri koulutettuja lentoreservinupseereita, joka johti heikkoihin pommitustuloksiin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lokakuu oli sodan aktiivisin kuukausi, varmaankin tarkoituksena osoittaa Neuvostoliitolle, että kyse ei ole herrasmiessodasta.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Syksyn edetessä päivät lyhenivät. Sateisia, pilvisiä päiviä oli yhä enemmän. Kentät, jotka eivät olleet asfaltoituja, pehmenivät. Osa niistä tuli täysin käyttökelvottomiksi etenkin pommikoneille mutta myös raskaille hävittäjille (Me 109). Puurakenteiset VL Myrsky-hävittäjät kärsivät ulkosäilytyksestä, niiden vanerinen pintarakenne kupruili, liikkuviin osiin tuli lisäkitkaa. Marraskuussa Muonion tasalla oli seitsemän tuntia valoisaa päivää. 6. joulukuuta siellä alkoi kuukauden pituinen yö.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lentolaivueet 14 ja 48 lakkautettiin marraskuussa, kun asevoimien vahvuutta pienennettiin välirauhansopimuksen mukaiseen vahvuuteen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 1. marraskuuta astui voimaan ilmatilan jako: Linjan Kämppi-Ivalo-Karasjoki länsipuoli kuului Suomen ilmavoimille ja itäpuoli Neuvostoliitolle.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 2. marraskuuta yhdeksän Ilmavoimien pommikonetta yritti hyökkäystä, mutta vain yksi suoritti tehtävän, muut keskeyttivät.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 11. marraskuuta tehtiin tiedustelulentoja.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 13.11. Myrsky MY-25 teki pakkolaskun vaurioiduttuaan iltatorjuntatulessa. Ohjaaja pelastui, mutta kone tuhoutui.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 16. marraskuuta 16 Ilmavoimien pommikonetta pudotti 133 pommia eli 12 tonnia.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 17. marraskuuta 19 Ilmavoimien pommikonetta pudotti 162 pommia eli 15 tonnia.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 18. marraskuuta Ilmavoimat teki seitsemällä pommikoneella pommituksen. Yksi Brewster-hävittäjä, BW-370, vaurioitui pakkolaskussa, jonka aikaansai saksalaisen ilmatorjuntatulen osuma.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 19. marraskuuta Ilmavoimat teki kolmella pommikoneella pommituksen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 20.–22. marraskuuta vallitsi lentämisen kannalta liian huono sää.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Marraskuun lopussa Ilmavoimien voimat keskitettiin Kemiin. Sarkon esikunta siirtyi sinne marraskuun alussa. 21. marraskuuta LeR 4:n komentaja everstiluutnantti B. Gabrielsson tuli johtamaan ilmasotatoimia Pohjois-Suomessa. Osasto Jauri lakkautettiin joulukuussa. Sotatoimet laantuivat tämän muutoksen jälkeen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 23. marraskuuta Ilmavoimat teki pommituksen 16 koneen voimin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 25. marraskuuta Kemissä oli seuraava lentokalusto:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Naarajärvellä oli kuusi BL-pommittajaa ja Luonetjärvellä kahdeksan BL-pommittajaa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Marraskuu oli ulkopoliittisesti kriittinen, koska erään välirauhaan liittyvät ehdot olivat tarkistuspisteessä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 5. joulukuuta oli Suomen puolustusvoimien demobilisaatio valmis. Miesvahvuus vastasi tilannetta 1. tammikuuta 1939. Palvelukseen jäi osa vuosiluokan 1924 varusmiehistä ja vuosiluokan 1925 varusmiehet.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 16.–31. joulukuuta Ilmavoimat tekivät lentoja vain kuutena päivänä: 25 koneella tehtiin pommituslentoja.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 10. tammikuuta 1945 Päämaja käski tehostaa toimintaa, mukaan lukien lentotoiminta, 1. maaliskuusta alkaen. Syynä oli se, että Neuvostoliitto oli vaatinut Suomelta lisätoimia Saksan Lapin joukkoja vastaan.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Tammikuussa Ilmavoimat lensivät Lapissa kolmenatoista päivänä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Helmikuu oli rospuuttoaikaa, jolloin käytössä oli vain kolme lentopäivää kuun lopussa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Maaliskuussa lennettiin kahdeksana päivänä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Huhtikuussa tehtiin pari tiedustelulentoa. Suomen ilmavoimien historian viimeinen sotalento tehtiin 4. huhtikuuta 1945: Pommituslentolaivue 43:n DO-55 ohjaajanaan kapteeni Jorma Turpeinen ja tähystäjänä kapteeni Georg Erik Strömberg teki ilmakuvauslennon Käsivarressa alueella Ala- Kilpisjärvi, Leveävuopio, Peerajärvi - Siilusvaara, Rukahoaivi, Ailakkavaara, Ala-Kilpisijärvi. Hyvässä säässä kuvattiin 55 minuutin aikana 5 000 metrin korkeudesta lennon kestäessä 12.30–16.00.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 25. huhtikuuta 1945 saksalaiset olivat poistuneet Norjaan.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Lapin sodassa ilma-aseen käyttö oli vähäistä molemmin puolin. Myös huono lentosää vähensi operaatioiden määrää.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomen ilmavoimille tuli etenkin pommituslennoista tappioita Saksan Luftwaffen koneiden ja ilmatorjunnan toiminnan vuoksi. Lapin sodan päättyessä 25. huhtikuuta 1945 Ilmavoimat oli tehnyt 700 sotalentoa, joista joka viides keskeytettiin sään tai muiden syiden takia. Pommituksissa pudotettiin 220 tonnia räjähteitä kohteisiin, mutta tulokset eivät olleet hyviä. Ilmavoimat menetti sodassa kahdeksan pommikonetta, seitsemän hävittäjäkonetta ja kaksi tiedustelukonetta, mutta usein ilman vihollisen ilmavoittoa. 19 lentäjää kuoli ja yhdeksän haavoittui. Koko sotaa kutsuttiin lentäjäpiireissä ”punaiseksi lokakuuksi”, lokakuun ollen rankin sodan kuukausista.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomen hävittäjälentäjät saavuttivat ilmavoittoja samoja määriä kuin Saksan ja Japanin lentäjät. Syykin oli sama - pitkä palvelusaika rintamalla, riittävästi vihollisen lentotoimintaa ja riittävän tehokas lentokonekalusto.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomen johtavat hävittäjä-ässät olivat:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Pommituslentäjät ja tiedustelulentäjät


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Koelentäjät - ks. Koelentäjä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Päälentotukikohdat olivat


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Aselevon jälkeen liittoutuneiden valvontakomissio piti Suomen ilmavoimat lentokiellossa vuoteen 1946 asti lukuun ottamatta Lapin sotaan liittynyttä lentotoimintaa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Sisäisin ripustimin varustetut pommikoneet ja ohjukset olivat Pariisin rauhansopimuksessa kiellettyjä, myös hävittäjäkoneiden määrä rajoitettiin 60 koneeseen, vaikkakaan kieltoa ei käytännössä valvottu.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suomen ilmavoimat aloitti 1950-luvun lentämällä lähes loppuun käytetyillä Messerschmitt Bf 109 -hävittäjillä. Neuvostoliitto oli tällöin siirtynyt muun muassa MiG-15-hävittäjän käyttöönotolla suihkukonekauteen. Vuonna 1949 syntynyt Nato käytti Länsi-Euroopassa Sabre-hävittäjiä. Ruotsi oli ottanut käyttöön ensimmäiset suihkuhävittäjänsä, etenkin Saab Tunnanin vuosituotanto oli tuolloin satoja kappaleita. Ruotsin ilmavoimien varustautuminen esti Pohjoismaiden liukumisen ilma-aseen kannalta sotilaalliseksi tyhjiöksi. Myös pommikoneet olivat enenevästi suihkukoneita. Suomen ilmavoimien ”Mersun” kyky saavuttaa niitä tai taistella suihkuhävittäjiä vastaan ei ollut uskottava. Tähän aikaan kylmä sota voimistui kautta maailman ja Euroopassa oli muun muassa Unkarin kansannousu vuonna 1956. Länsi-Saksan jälleenvarustautuminen lisäsi Neuvostoliiton varustelua.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Suihkuhävittäjien saatavuus puolueettomiin maihin oli rajattua, koska suorituskykyisiä koneita ei haluttu myydä sotilasliittojen ulkopuolisille maille. Lisäksi Suomen valtion ulkomaanvaluuttavaranto oli pieni. Siksi pyrittiin ostamaan halpoja koneita. Ostot kohdistuivat Nato-maihin osin aikana, jolloin Liittoutuneiden valvontakomissio vielä valvoi Suomen toimintaa. Tähän aikaan Neuvostoliitto ei ilmeisesti edes ollut halukas myymään suihkuhävittäjiään Suomeen.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Kuljetuskonehankinnat olivat vähäisiä. Niiden hankinnoissa ja koneiden käytössä oli yhteistyötä Suomen ilmavoimien, valtion laitosten ja valtionyhtiöiden välillä.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Koulukoneiden kohdalla Valmet Vihurin rakentaminen oli merkittävä sekä Valtion lentokonetehtaalle työllisyyssyistä että Suomen ilmavoimille, joka 1950-luvulla lensi pääasiassa Messerschmitt Bf 109 ja Vihuri-koneilla. Vihuri oli riittävän hävittäjämäinen ylläpitääkseen hävittäjälentäjien lentotaitoa. Vihurin lukuisat onnettomuudet johtuivat osin juuri suuresta määrästä lentotunteja ja osin lentokurin heikentymisestä (koneilla ”räimittiin”, koska kokeneilla lentäjillä ei ollut käytössä suorituskykyisiä koneita) ja osin muun muassa moottorien ikääntymisestä. Valmet Tuuli jäi prototyypiksi, kun todettiin, että ruotsalainen Saab Safir on paljon halvempi koulukone.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Yhteyskoneena oli vuosina 1950-1958 yksi Beechcraft D17S -lentokone.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hävittäjäkoneissa Suomi pääsi muiden maiden tasolle MiG-21-koneen hankinnan kautta. Näissä koneissa siirryttiin ilmasta-ilmaan-ohjusaseistukseen. Konekalusto venäläistyi ilmeisesti vastakauppaan perustuvan kaupankäynnin vuoksi. Länsi-Euroopan noustessa toisen maailmansodan kolhuista, se varustautui vastineena Neuvostoliiton varustautumiselle, jota ei oltu sodan loputtua ajettu alaspäin kuten Länsi-Euroopassa. NATO-maat käyttivät Lockheed F-104 Starfighteria ja McDonnell F-4 Phantomia sekä hävittäjinä että pommittajina. Ruotsi siirtyi Drakenin käyttöön. Varustelukilpa oli selkeämmin nähtävissä kuin 1950-luvulla.


title: Suomen ilmavoimien historia

text:
Gnat oli käytännössä koko 1960-luvun toinen Suomen ilmavoimien hävittäjäkoneista. Se näkyi onnettomuuksissa:
Ilmavoimat otti 1960-luvun alussa käyttöönsä helikoptereita:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Kuljetuskone DC-3 hankittiin laskuvarjojääkäreitä varten sekä muuhun kuljetustarpeeseen. Neuvostoliittolainen pommikone Il-28 hankittiin tiedustelukoneeksi ja sitä käytettiin erityisesti maalinhinauksessa ilma-ammunnoissa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Luonetjärven varuskunta kasvoi muun muassa Viestikoelaitoksen perustamisen myötä. Lennostojen yhteyteen perustettiin kuhunkin ilmavalvontaa ja hävittäjätorjuntaa hoitava pääjohtokeskus (PääJoke).


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimien pääaseita, hävittäjäkoneita, modernisoitiin merkittävästi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ruotsin ilmavoimissa Saab AJ-37 Viggen-hävittäjien tieltä väistyviä Saab Drakeneita hankittiin Ruotsista useissa erissä. Kaksitoista Drakenia koottiin Suomessa Valmet Lentokoneteollisuus-tehtaalla. Lapin ilmatilan valvonta oli uusi painotus ilmavoimien toiminnassa. Lappi ei ollut ollut toisessa maailmansodassa juurikaan puolustettu - perinnetiedon mukaan oululaiset varustivat ”kaupallisen hävittäjälentäjän” kaupunkinsa puolustukseksi. Neuvostoliiton kokema Naton uhka Norjasta ja Norjanmereltä käsin lienee painostanut Suomen varmistamaan, että oma ilmatila pysyy omana. Tässä vaiheessa lentäminen muuttui joka sään lentämiseksi. Esimerkiksi Draken DK-219-koneella lennettiin 25 vuotta, jona aikana tehtiin 3 700 lentoa ja lennettiin 2 200 tuntia. Tällä koneella lennettiin 150 lentoa ja 100 tuntia vuosittain eli keskimäärin tehtiin 40 minuutin lento.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: MiG-21bis oli MiG-hävittäjissä tehty samankaltainen modernisointi. Koneessa oli enemmän polttoainetta ja täten sen toiminta-aika piteni. Kone oli myös joka sään hävittäjä. MiG-lentämisessä alettiin opetella ilmataistelutaktiikkaa, aiemmin värvätyt lentäjät olivat muun muassa lentäneet koneilla lähinnä kovaa ja suoraan. Koneita varustettiin enenevästi tiedustelukoneiksi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 1970-luvulla hankitut hävittäjä olivat:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Muut hankitut koneet olivat yhteyskoneita:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Helikopterihankinta kohdistui pariin tyyppiin ja useampaan yksilöön:


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimien Esikunta muutti Helsingistä Tikkakoskelle vuonna 1973.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 1980-luku oli Suomenkin sotilasilmailun suurten asekauppojen aikaa. Valmet sai luvan rakentaa suomalaisen alkeiskoulutuskoneen, Vinkan. Suomi osti Hawk-harjoitushävittäjän Englannista, josta aikanaan käytiin lehdistössä vasemmisto-oikeisto-väittelyä. Myös sen nk. vastakaupoista käytiin runsaasti julkista keskustelua. 30 Vinkalla ja 50 Hawkilla on koulutettu Suomen ilmavoimien lentäjät viimeisten 25 vuoden ajan. Molemmat koulukoneet säilynevät käytössä vielä 2010-luvulle asti. Valmet lentokoneteollisuus kehitti TurboVinha- eli Redigo-jatkokoulutuskonetta, jonka koe- ja esittelylennoilla tuhoutui kaksi konetta ja kuoli kolme lentäjää. Kone jäi yhtiö viimeiseksi kokonaisen lentokoneen kehityshankkeeksi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Tämän vuosikymmenen lopulla Neuvostoliitto pyrki ilmeisesti saamaan suomalaisen hävittäjälentäjän kosmonautiksi, mutta suomettumisen uhka koettiin liialliseksi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: MiG-21bis-koneet ja Draken-koneet olivat käytössä koko vuosikymmenen. Niihin kehitetyn suomalaisen tietoväyläratkaisun hajaspektriradiolinkki tuli myöhemmin käyttöön matkapuhelimissa.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Vuosikymmenen lentokonehankinnat


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hävittäjälentolaivue 21 siirtyi Tampereen Pirkkalaan.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hävittäjäkoneiden kaupassa valmistajien ja tuotteiden määrä väheni 1960-luvulla. Tavaksi tuli NATO:n 1960-luvun McDonnell F4 Phantom ja 1970-luvun Genral Dynamics F-16-kaupoissa, että suuret asekaupat tapahtuvat kerran muutamassa vuosikymmenessä ja kohdistuvat yhteen konetyyppiin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: 1990-luvulla alussa sekä Draken- että MiG-21bis-kalusto olivat ikääntyneitä. Tilanne oli samankaltainen kuin Itävallassa ja Sveitsissä, joissa lennettiin vanhentuneella kalustolla. Tarjouskilpailun alkaessa mediassa arveltiin, että yksi Suomeen valittavista konetyypeistä olisi neuvostovalmisteinen kaksimoottorinen MiG-29 ja länsikoneista ehdolla olivat yksimoottoriset ruotsalainen Saab JAS 39 Gripen (joka ei ollut täysin tuotannollisessa valmiudessa ja Ruotsin ilmavoimissa koelento-asteella), ranskalainen Mirage 2000 ja yhdysvaltalainen General Dynamicsin F-16. Neuvostoliiton hajotessa (1991) Suomessakin karsittiin konetyypit yhteen. 1960-luvun alusta jatkunut tasapainottelu itä- ja länsihankintojen kanssa loppui ja Suomi siirtyi kokonaan länsimaiseen kiinteäsiipiseen ilma-aluskalustoon.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Alkuperäisen tarjouskilpailun ulkopuolelta tullut ehdokas torjuntahävittäjäksi valittiin kaksimoottorinen yhdysvaltalainen F/A-18 Hornet. Sen käyttöönotto karsi tullessaan hävittäjälentäjistä kaikki yli 30-vuotiaat ja kaikki toimiupseeriohjaajat. Tämä loi median hehkuttaman nk. lentäjäpaon Finnairiin ym. lentoyhtiöihin. Ilmavoimien tekninen kieli vaihtui suomesta englantiin.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Vuonna 1999 helikopterit siirrettiin ilmavoimien alaisuudesta maavoimien alaisuuteen.Ilmavoimien Viestikoulun, Ilmasotakoulun ja Lentovarikon nimenvaihdokset toteutettiin. Tiedustelulentolaivueen toiminta itsenäisenä joukko-osastona päättyi.


title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimien Materiaalilaitoksen organisaatiouudistus toteutettiin 1. tammikuuta 2010. Osana puolustusvoimauudistusta lennostot organisoitiin uudelleen sekä 3. pääjohtokeskus, Lentosotakoulu ja Ilmavoimien Teknillinen koulu lakkautettiin. Lentosotakoulun ja Teknillisen koulun ohjaaja- ja mekaanikkokoulutus jatkuu Tikkakoskella osana Ilmasotakoulua.


Luettelo Suomen ilmavoimien komentajista (vuoden 1937 loppuun saakka "ilmailuvoimien päällikkö").


title: Klaus-Peter Hildenbrand

text: Klaus-Peter Hildenbrand (s. 11. syyskuuta 1952, Dörrebach) on saksalainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Klaus-Peter Hildenbrand

text: Hildenbrandin suurin saavutus on olympiapronssi Montrealin olympialaisten 5 000 metrin juoksussa. 181-senttinen ja kilpailuvuosinaan 70-kiloinen Hildenbrand voitti urallaan 5 000 metrin Länsi-Saksan mestaruuden vuosina 1975 ja 1976 ja 10 000 metrin juoksun Länsi-Saksan mestaruuden vuonna 1976. Lisäksi hän voitti pronssia 5 000 metrillä 1973 ja 1980 sekä 10 000 metrillä vuonna 1980.


title: Klaus-Peter Hildenbrand

text: Hildenbrandin ennätys 3 000 metrin juoksussa on 1. toukokuuta 1976 Kölnissä juostu 7.47,8, jolla hän on Saksan tilastossa seitsemästoista. 5 000 metrillä hänen ennätyksensä on 5. heinäkuuta 1976 Tukholmassa juostu 13.13,69, jolla hän on Saksan tilastossa kuudentena. 10 000 metrillä hänen ennätyksensä on 24. toukokuuta 1980 Göttingenissä juostu 28.20,8, jolla hän on Saksan tilastossa kolmaskymmenes.


title: Harkovan lentokonetehdas

text: Harkovan lentokonetehdas eli HGAPP (, , aiemmin HAPO (ХАПО) tai tehdas №135) on ukrainalainen lentokonetehdas, joka on valmistanut ja valmistaa Antonovin suunnittelemia lentokonetyyppejä.


title: Harkovan lentokonetehdas

text: Tehdas perustettiin 1926 Konstantin Kalininin suunnittelutoimistona ja toimi eri nimillä Neuvostoliiton aikana. Harkovassa sijaitseva tehdas on Ukrainan suurin lentokonetehdas.


title: Lauri Riikonen

text: Lauri Riikonen (31. joulukuuta 1900 Pielisjärvi – 24. kesäkuuta 1973 Lieksa) oli suomalainen varatuomari ja maaherra, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1945–1950 ja ministerinä Kekkosen I hallituksessa. Hänelle kertyi ministeripäiviä 198 päivää: 17.3.1950–30.9.1950 sisäasiainministerinä ja kahdeksan päivää (24.3.1950–31.3.1950) kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä.


title: Lauri Riikonen

text: Varatuomarin arvon Riikonen sai 1930. Hän toimi muun muassa Viipurin hovioikeuden ylimpänä virkamiehenä 1930–1932 ja Pielisjärven säästöpankin johtajana 1933–1947. Hän avioitui 1934 Meri Ailin (o.s. Ravantti) kanssa.


title: Lauri Riikonen

text: Hän oli myös eduskunnan valitsema Sotasyyllisyysoikeuden jäsen ja yksi neljästä, jotka loppuun asti äänestivät kaikkien syytettyjen vapauttamisen puolesta.


title: Lauri Riikonen

text: Riikonen toimi Kuopion läänin maaherrana 1950–1960 ja uuden Pohjois-Karjalan läänin ensimmäisenä maaherrana 1960–1967.


title: Pohjolan Voima

text: Pohjolan Voima Oyj on suomalainen energiakonserni, joka tuottaa sähköä ja lämpöä osakkailleen vesivoimalla, lämpövoimalla ja ydinvoimalla. Pohjolan Voiman tuotantopaikkakuntia on eri puolilla Suomea. Yli 80 prosenttia Pohjolan Voiman tuotannosta on hiilidioksidipäästötöntä.


title: Pohjolan Voima

text: Pohjolan Voima toimii sähkön ja lämmön tuotannossa omakustannusperiaatteella, mikä tarkoittaa, että yhtiö myy tuottamansa sähkön ja lämmön osakkailleen Mankala-periaatteen mukaisesti. Osakkaat vastaavat osuuksiensa mukaisesti toiminnan kustannuksista. Pohjolan Voiman tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa.


title: Pohjolan Voima

text: Pohjolan Voiman perustajaosakkaat olivat suomalaisia metsäteollisuusyhtiöitä. Myöhemmin yhtiön osakkaiksi on tullut myös kuntien energialaitoksia ja -yhtiöitä sekä muuta teollisuutta.


title: Pohjolan Voima

text: Pohjolan Voima perustettiin vuonna 1943. Yhtiön osakkaiksi tulleet metsäteollisuusyritykset tarvitsivat toiminnassaan sähköä, mutta yksikään osakas ei yksinään pystynyt kattamaan suurten voimalaitosten rakentamisen kustannuksia, minkä vuoksi energian tuotanto päätettiin keskittää ja kustannukset jakaa.


title: Pohjolan Voima

text: Aluksi Pohjolan Voima rakensi vesivoimalaitoksia. Ensimmäinen voimalaitos oli Kemijoen suistoon vuonna 1949 valmistunut Isohaaran voimalaitos. Samassa yhteydessä yhtiön pääkonttori sijoittui Isohaaran välittömässä läheisyydessä sijainneelle Vallitunsaarelle, jossa se sijaitsi aina 1970-luvun puoliväliin, jolloin pääkonttori siirtyi Ouluun.


title: Pohjolan Voima

text: 1960-luvulla sähkön tarpeen kasvaessa yhtiö ryhtyi rakentamaan myös lämpövoimalaitoksia. Ensimmäisten lämpövoimalaitosten polttoaine oli öljy. Kun öljykriisit moninkertaistivat polttoaineen hinnan, Pohjolan Voima rakensi hiilivoimalaitoksia ja oli perustamassa ydinvoimayhtiötä, Teollisuuden Voima Oyj:tä.


title: Pohjolan Voima

text: Länsirannikon Voima Oy ja Etelä-Suomen Voima Oy yhdistettiin Pohjolan Voimaan 1990-luvulla. Lisäksi yhtiö osti Nokian energialiiketoiminnan. Vuosituhannen vaihteessa Pohjolan Voima aloitti yhdessä osakkaidensa kanssa mittavan biovoimalaitosten rakennusohjelman ja oli edistämässä Teollisuuden Voiman uutta ydinvoimahanketta.


title: Pohjolan Voima

text: Ilkka Tykkyläinen aloitti Pohjolan Voiman toimitusjohtajana 15. elokuuta 2018. Hän siirtyi tehtävään Eforan toimitusjohtajan paikalta.


title: Pohjolan Voima

text: Konsernin tytär- ja osakkuusyhtiöillä on omat hallintoelimensä sekä omia toimikuntia ja yhtiöasiakirjoja. Emoyhtiö Pohjolan Voima Oyj:n yhtiökokous antaa hallitukselle ohjeita tytäryhtiöiden hallitusten kokoonpanosta ja tarvittaessa tietyistä tytäryhtiöissä tehtävistä päätöksistä. Emoyhtiön hallitus ja konsernin johtoryhmä käsittelevät konsernin toimintoihin liittyvät linjapäätökset.


title: Pohjolan Voima

text:
Pohjolan Voima Oyj osallistuu tytär- ja osakkuusyhtiöidensä johtamiseen ja valvontaan näiden yhtiöiden hallintoelimiin nimettyjen edustajiensa kautta.
Pohjolan Voima Oyj omistaa energian tuotantolaitoksia useiden tytär- ja osakkuusyhtiöiden kautta. Merkittävimpiä omistuksia ovat 58,5 % enemmistöosuus Teollisuuden Voima Oyj:stä sekä kokonaan oma PVO-Vesivoima Oy, joka hoitaa vesivoimalaitoksia Kemijoessa, Iijoessa ja Kokemäenjoessa.


title: Pohjolan Voima

text: Pohjolan Voima Oyj on Pohjolan Voima -konsernin emoyhtiö. Tytäryhtiöitä ovat:


title: Baalbek

text: Baalbek (, Ba‘albik) on kaupunki Bekaan laaksossa Libanonissa. Se tunnetaan erityisen hyvin hellenistisistä ja roomalaisista raunioista, kuten Jupiterin ja Bacchuksen temppeleistä. Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimellä Heliopolis ja se on ollut vuodesta 1984 Unescon maailmanperintökohde.


title: Baalbek

text: Baalbek sijaitsee Bekaan laaksossan Libanonin itäosassa noin 1 130 metrin korkeudessa merenpinnasta. Sen etäisyys maan pääkaupunki Beirutista on noin 80 kilometriä. Ra's al-'Ayn virtaa kaupungin alueelle Anti-Libanonvuorilta ja tuo vettä alueen lukuisille puutarhoille.


title: Baalbek

text: Ensimmäiset merkit mittavasta asutuksesta nykyisen Baalbekin alueelta ovat pronssikauden keskivaiheilta noin 1700-luvun eaa. paikkeilta. Vähäisempiä arkeologisia löytöjä on tehty myös pronssikauden alulta. Pronssikautinen Tell sijaitsi sittemmin rakennetun Jupiterin temppelin paikalla. Silloista Egyptiä hallinnut Ptolemaiosten hallitsijasuku valtasi Baalbekin 300-luvulla eaa. ja paikka sai kreikankielisen nimensä "Heliopolis". Ptolemaieja seurasivat Antiokian Seleukidit, jotka ajoivat Ptolemaiokset takaisin Egyptiin 200-luvulla eaa. ja vuosien 100 ja 75 eaa. välillä kaupunkia hallitsivat kreikkalaistunut, mutta arabitaustainen hallitsijasuku. Roomalainen Pompeius valtasi kaupungin vuonna 63 eaa. Syyrian sotaretkellään ja Marcus Antonius luovutti Syyrian Kleopatra VII:lle. Vuoden 16 eaa. paikkeilla keisari Augustus asutti roomalaisen legioonan sotilaita Baalbekiin Beirutiin ja Baalbekin Juppiterin temppelin rakentaminen aloitettiin. Temppelin piha-alue rakennettiin 100-luvulla jaa. ja samoihin aikoihin aloitettiin 200-luvun puolella valmistuneen Bacchuksen temppelin rakentaminen. 200-luvulla valmistui myös propylaia.


title: Baalbek

text: Kristinuskosta tuli Rooman valtakunnan valtionusko vuonna 330 ja keisari Konstantinus Suuri sulki Baalbekin temppelit. Theodosius I:n tuhosi temppelit ja niiden osia käytettiin vuoden 440 paikkeilla rakennetussa kirkossa. Jupiterin temppeli oli tuhoutunut maanjäristyksessä jo ennen kirkon rakentamista.


title: Baalbek

text: Muslimit valtasivat Syyrian Bysantin valtakunnalta Jarmukin taistelun jälkeen vuonna 636. Umaijadien valtakaudella Baalbekissa sijaitsi rahapaino, jonka kolikoihin lyötiin nimi Baalbak. Tästä voidaan päätellä, että viimeistään tähän mennessä kaupungista käytettiin jälleen sen vanhaa seemiläistä nimeä, joka viittaa Bekaan laakson Baal-jumalaan. Umaijadien jälkeen kaupunkia hallitsivat useat eri muslimidynastiat, kuten abbasidit, tulunidit ja fatimidit. 1000- ja 1100-luvuilla kaupunki kärsi useista maanjäristyksistä ja vuonna 1175 sen valloittivat Saladinin joukot. Mongolit ryöstivät kaupungin vuonna 1260 ja hieman tämän jälkeen sen valtasivat Egyptiä hallinneet mamelukit.


title: Baalbek

text: Kaupungin aikaisempi merkitys väheni mamelukkien valtakaudella kulkureittien kiertäessä sen ohitse. Vuonna 1516 kaupunki liitettiin Osmanien valtakuntaan ja alueella vaikuttivat osmanien alaiset paikalliset hallitsijat, kuten Harfush-suku. Libanoniin Baalbek liitettiin Ranskan mandaattihallinnon aikana ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kaupunki liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1984.


title: Baalbek

text: Sittemmin kaupungista on muodostunut merkittävä Libanonin šiialaisten aseellisen liikkeen Hizbollahin tukikohta. Vuoden 2006 Libanonin sodan aikana kaupunki oli Israelin ilmaiskujen kohde ja lähes 70 % kaupungin asukkaista pakeni kodeistaan.


Luettelo Suomen ilmavoimien ilma-aluksista hankinta-ajankohdan mukaisessa järjestyksessä.


title: Luettelo Suomen ilmavoimien ilma-aluksista

text: Ensimmäisessä merkintätavassa koneiden tunnuksena oli F (= Flygmaskin) sekä numero. Merkinnässä ollut kirjain oli ainoastaan kirjanpidollinen ja sitä ei maalattu lentokoneisiin.


text: Suomen ilmailuvoimien uudistettu (toinen) merkintätapa otettiin käyttöön 20. kesäkuuta 1918. Merkintätapa koostui koneen tyypin ilmaisevasta kirjaimesta juoksevasta numerosta sekä hankintavuoden kahdesta viimeisestä numerosta.


text: Ilmavoimissa otettiin käyttöön uusi merkintätapa 20. elokuuta 1919 mennessä. Muoto oli paranneltu versio edeltäneestä siten, että siinä ensimmäisenä oli lentohenkilöstön määrän ilmoittanut numero, sitten koneen tyypin kirjaintunnus, hankinta tai valmistusmaan numero sekä kahdella numerolla merkitty koneen yksilöivä juokseva numero.


text: Seuraava merkintätapa otettiin käyttöön vuoden 1922 alussa. Sen ensimmäisenä merkkinä oli konetyypin numero sitten hankintavuoden osoittava kirjain ja kolmantena koneen yksilöivä juokseva numero.


text: Vuonna 1927 siirryttiin konetyypin ilmaisevaan kirjainpariin ja juoksevaan numeroon.


title: Antonov An-74

text: Antonov An-74 perustuu Antonov An-72 -kuljetuslentokonetyyppiin. Se on tehty kestämään äärimmäisiä ilmasto-olosuhteita, minkä vuoksi sitä käytetään sekä pohjoisilla alueilla Arktiksella ja Antarktiksella, että Saharassa ja Etelä-Afrikassa.


title: Antonov An-74

text: Kuljetuskoneesta on tehty myös matkustajaversio Antonov An-74TK, Antonov An-74TK-200 ja viimeksi Antonov An-74TK-300. Konetta on valmistanut Harkovskoje gosudarstvennoje aviatšionnoje predprijatije Harkovassa.


title: Antonov An-74

text: Konetyyppi on siviilikäytössä matkustajalentokoneena muun muassa Yamal Airlinesilla.


title: Behind the Bridge to Elephunk

text: Behind The Bridge To Elephunk on ensimmäinen The Black Eyed Peasin julkaisema DVD. DVD:llä on The Black Eyed Peasin kolmen ensimmäisen albumin musiikkivideot. DVD:n nimi on yhdistelmä näiden albumien nimistä: Behind The Front, Bridging The Gap ja Elephunk.


title: Italian Riviera

text: Italian Riviera (, sanasta "riviera" 'rannikko') on Italian rannikon läntisin osa ja sijaitsee Ligurianmeren ja Välimeren rannikolla.


title: Italian Riviera

text: Rivieran rannikkoalue käsittää Genovan kaupungin itä- ja länsipuolet eli Ligurian hallinnollisen alueen. Alue ulottuu Ranskan rajalta Ventimigliasta ja loppuu Toscanaan. Italian Rivieran vieressä Ranskan puolella on Ranskan Riviera. Molemmat Rivierat ovat hyvin suosittuja matkakohteita.


title: Jamal (lentoyhtiö)

text: Jamal () on 1997 perustettu venäläinen lentoyhtiö, jonka pääpaikka on Salehardissa Länsi-Siperiassa Jamalin Nenetsiassa.


title: Jamal (lentoyhtiö)

text: Yhtiö aloitti lentotoiminnan Mil Mi-8 -helikopterilla 10. heinäkuuta 1997. Sillä on sivutoimipisteet Tjumenissa, Tazovskissa ja Tarkosalinskissa sekä edustusto Moskovassa. Yhtiöllä on sekä rahti- että matkustajaliiketoimintaa.Lokakuussa 2013 Jamal Airlines lensi seuraaviin kohteisiin:


title: Jamal (lentoyhtiö)

text: Toukokuussa 2018 Jamalin laivastoon kuului 39 lentokonetta.


title: Bergisch Gladbach

text: Bergisch Gladbach () on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Saksassa. Sen alueella oli asutusta jo 1200-luvulla, mutta kaupunki perustettiin virallisesti vuonna 1856. Kaupungissa asui 111 366 ihmistä vuonna 2015.


title: Bergisch Gladbach

text: Vuonna 1975 läheinen Bensbergin kaupunki yhdistettiin Bergisch Gladbachiin, jolloin kaupungin asukasluku ylitti sadantuhannen.


Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2005 pelattiin Zagrebissa, Kroatiassa 10.–16. huhtikuuta 2005 (ryhmä A) ja Belgradissa, Serbia ja Montenegrossa (ryhmä B) 4.–10. huhtikuuta 2005. Ryhmien voittajat, Kroatia ja Israel, nousivat 1. divisioonan MM-kisoihin vuodeksi 2006. Häviäjät, Turkki ja Islanti putoavat 3. divisioonaan vuodeksi 2006.


title: Portofino

text: Portofino on Italian Rivieralla, Ligurian hallinnollisella alueella sijaitseva pieni kaupunki. Sen pinta-ala on 2 km² ja asukasluku noin 400. Kaupunki on suosittu matkailukohde, ja sitä usein luonnehditaan yhdeksi kauneimmista kaupungeista Välimeren alueella. Kaupungin alun perin perustivat roomalaiset, jotka nimesivät sen "Portus Delphini"ksi eli "Delfiinien satamaksi".


title: Gin tonic

text: Gin tonic (GT, G&T tai GNT) on alkoholipitoinen juomasekoitus, jonka pääasialliset valmistusaineet ovat gini ja tonic-vesi. Juoma valmistetaan sekoittamalla giniä ja tonic-vettä halutussa suhteessa toisiinsa jääpalojen sekä usein myös sitruunan- tai limetinviipaleen kera.


title: Gin tonic

text: Tämä juoma on peräisin brittiläisestä Intiasta. Tonic-vesi sisältää kiniiniä, jota käytettiin malarian ehkäisemiseen ja hoitoon. Koska 1800-luvulla käytetty tonic-vesi oli hyvin kitkerää, lisättiin siihen usein giniä, jotta se olisi miellyttävämmän makuista. Vaikka tonic-veden lääkinnällinen käyttö on jäänyt pois, gin tonic on säilynyt suosittuna drinkkinä. Nykyinen tonic-vesi sisältää vähemmän kiniiniä kuin ennen, eikä ole siten niin katkeraa kuin ennen (yleensä makeutettua). Koska juoma juontuu lämpimän ilmanalan maista ja sen virkistävyydestä, sen suosio on suurempi lämpiminä aikoina.


title: Bloomberg Businessweek

text: Bloomberg Businessweek, joka tunnetaan myös nimellä BusinessWeek, on Bloombergin julkaisema talouteen keskittyvä yhdysvaltalainen viikkolehti. Sen ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1929 Malcolm Muirin ohjauksen alaisena. Muir oli tuohon aikaan kustantaja McGraw-Hillin pääjohtaja.


title: Bloomberg Businessweek

text: Lehti on vuodesta 1988 asti rankannut Yhdysvaltain liiketaloustieteellisten oppilaitosten MBA eli "Master of Business Administration" -tutkinnot paremmuusjärjestykseen. Ranking-lista on noussut opiskelijoiden ja bisnesmaailman keskuudessa lähes standardiksi. Nykyisin lehti arvioi muidenkin alojen oppilaitoksia kansainvälisesti.


title: Jetro

text: Jetro (; myös muodoissa "Jethro" tai "Jitro") on heprealaista alkuperää oleva miehen etunimi. Jetro tarkoittaa ylhäistä, korkeaa, korkea-arvoista, huomattavaa, etevää, erinomaista ja verratonta. Nimi juontuu Raamatusta, jossa esiintyy Mooseksen appi ja Midianin pappi nimeltään Jetro.


title: Jetro

text: Jetro ei esiinny suomalaisessa nimipäiväkalenterissa.


title: Adlan Cruz

text: Adlan Cruz (s. 18. marraskuuta 1968, Puerto Rico) on säveltäjä, tuottaja ja arvostettu yhtenä maailman parhaista konserttipianisteista. Hänen soittamansa musiikki on yhdistelmä poppia, etnoa ja klassista tyyliä. Adlan Cruzin musisointi on innostavaa ja koskettavaa. Hän on konsertoinut monien sinfoniaorkestereiden kanssa sekä toiminut musiikillisena johtajana Billy Grahamille ja Nicky Cruzille, jotka ovat kansainvälisesti tunnettuja kristittyjä vaikuttajia.


title: Adlan Cruz

text: Cruz osoitti lahjakkuutensa jo hyvin nuorena. Hän aloitti pianonsoiton korvakuulolta kolmevuotiaana ja soittotunnit viisivuotiaana. Hänen kehitykseensä vaikutti kaksi huippusoittajaa, Rosita Casanova ja Violeta de la Mata. Hän valmistui yhdestä New Yorkin parhaista musiikkikouluista. Harjoiteltuaan monta yliopistovuotta eri oppilaitoksissa hän alkoi kiertää eri puolilla maailmaa soittaen ja esiintyen.


title: Adlan Cruz

text: Cruz matkustaa edelleen eri puolilla maailmaa konsertoiden erilaisille ihmisryhmille. Hänen suurimpia saavutuksiaan ovat New Yorkin – Puerto Ricon päivän marssi, johon osallistui 1,5 miljoonaa ihmistä vuonna 2005, ja Nigerian Lagosissa hän soitti 3,4 miljoonan suuruiselle yleisölle vuonna 2000. Nigerian esityksen jälkeen Cruzin unelma käydä jokaisella mantereella soittamassa musiikkiaan oli täyttynyt.


title: Adlan Cruz

text: Vuoden 2006 helmikuussa Adlan Cruz oli Suomen kiertueella, johon kuului 17 konserttia. Tämä oli Cruznin ensiesiintyminen Suomessa, ja se oli menestys.


title: Brendan Foster

text: Brendan Foster (s. 12. tammikuuta 1948 Hebburn, Tyne and Wear) on englantilainen entinen kestävyysjuoksija ja maailmanennätyksenkin rikkonut olympiamitalisti.


title: Brendan Foster

text: Foster nousi kuuluisuuteen saavuttamalla 1 500 metrin juoksussa pronssia Kansainyhteisön kisoissa 1970 sekä Helsingin EM-kilpailuissa 1971 . Seuraavana vuonna Münchenin olympialaisissa hän sijoittui 1 500 metrillä viidenneksi. Vuonna 1973 hän rikkoi kahden mailin juoksun maailmanennätyksen. Vuonna 1974 Foster sijoittui toiseksi Kansainyhteisön kisojen 5 000 metrin juoksussa ja voitti EM-kilpailuissa samalla matkalla kultaa. Samana vuonna hän teki myös 3 000 metrin juoksussa uuden maailmanennätyksen. Vuoden lopuksi BBC valitsi hänet Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden urheilijaksi.


title: Brendan Foster

text: Vuonna 1975 Foster voitti Euroopan cupin 5 000 metrin juoksun semifinaalin ja finaalin. Saman vuoden elokuussa hän teki debyyttinsä 10 000 metrin juoksussa ja juoksi ajan 27.45,4, joka oli maailmantilaston seitsemänneksi nopein aika. Seuraavana vuonna Montréalin olympialaisten 10 000 metrin loppukilpailussa Portugalin Carlos Lopes piti vauhtia ja onnistui pudottamaan kyydistään kaikki muut paitsi Fosterin ja Suomen Lasse Virénin. Juoksun loppuvaiheessa Foster putosi parivaljakon kyydistä mutta oli saanut tehtyä sen verran suuren eron takana tuleviin, että hän juoksi helposti pronssimitalille. 5 000 metrin alkuerissä Foster juoksi olympiaennätyksen 13.20,34, mutta jäi loppukilpailussa viidenneksi 1,43 sekuntia juoksun voittaneelle Virénille jääneenä. Samana vuonna 1976 Foster sai MBE-kunniamerkin.


title: Brendan Foster

text: Vuonna 1978 Foster voitti Kansainyhteisön kisoissa 10 000 metrin mestaruuden ja sijoittui 5 000 metrillä kolmanneksi. Prahan EM-kilpailuissa hän sijoittui 10 000 metrillä neljänneksi. Hän lopetti urheilu-uransa Moskovan 1980 olympialaisten jälkeen ja on siitä lähtien toiminut BBC:llä yleisurheilukommentaattorina. Hän perusti vuonna 1981 Great North Run -juoksutapahtuman, joka on nykyisin maailman suosituin puolimaraton keräten vuosittain jopa 50 000 osallistujaa. Foster toimii nykyisin myös Leeds Metropolitan -yliopiston kanslerina sekä Nova International -yrityksen toimitusjohtajana.


title: Astrometrinen kaksoistähti

text: Astrometrinen kaksoistähti on kaksoistähti, jossa pitkän ajan kuluessa huomataan näkymättömän kohteen huojuttavan näkyvää tähteä taivaalla.


title: Astrometrinen kaksoistähti

text: Tähti näyttää kiertävän näkymättömän pisteen ympäri useimmiten soikeaa rataa. Käytännössä useimmiten rata näyttää mutkaiselta liikkeeltä taivaalla, koska tähti monessa tapauksessa liikkuu taivaalla. Huojunta on kamerassa näkyvää, ei spektroskoopissa, niin kuin spektroskooppisen kaksoistähden tapauksessa. Huojunnan havaitseminen vie monesti vuosia. 1830-luvulla huomattiin Siriuksen liikkuvan taivaalla mutkaista rataa pitkin, ja näin Siriuksesta tuli ensimmäinen astrometrinen kaksoistähti. Myöhemmin himmeämpi sivutähti onnistuttiin havaitsemaan suoraan kaukoputkessa, ja näin Sirius menetti astrometrisen kaksoistähden asemansa.


title: Astrometrinen kaksoistähti

text: Esimerkiksi Alfa Ophiuchi eli Ras Alhague on astrometrinen kaksoistähti. Myös eksoplaneettoja voi teoriassa havaita astrometrisesti, jos niiden keskustähti on lähellä meitä, ja kiertävä eksoplaneetta kyllin suuri ja kyllin kaukana. 1950-luvulla hollantilainen tähtitieteilijä van de Kamp väitti havainneensa astrometrisesti vanhoja valokuvauslevyjä tutkimalla Barnardin tähdeltä planeettoja, mutta muut tutkijat ovat havainnot kumonneet pätemättömiksi.


title: Astrometrinen kaksoistähti

text: Myös 61 Cygni -nimiseltä kaksoistähdeltä on väitetty muutamaan otteeseen havaitun astrometrisin keinoin planeettoja, mutta näitäkään havaintoja eivät muut tutkijat kuin ensiksi väittäneet ole varmistaneet.


title: Dwight York

text: Dwight D. York (s. 26. kesäkuuta 1945 tai 1935) on yhdysvaltalainen kirjailija, muusikko ja useiden afroamerikkalais-nationalististen ja uskonnollisten, ns. ”nuwaubianististen” ("”Nuwaubianism”") ryhmien johtaja. York tunnetaan eri salanimillä, joista tavallisin on Dr. Malachi Z. York.


title: Dwight York

text: York väittää kirjoittaneensa useita 1970-luvun sosiaalisesti tiedostavia mustan musiikin kappaleita, mutta hänen omalla taiteilijanimellään ”Dr. York” tuottamansa musiikki on jäänyt vähemmälle huomiolle.


title: Dwight York

text: Yorkin toimet saivat laajaa julkisuutta 1990-luvun alussa, kun hän rakensi muinaisen Egyptin kulttuurille ominaisia rakennuksia, kuten pyramideja ja temppeleitä sekä opetuslastensa asuntoja sisältävän Tama-Re -nimisen ”kaupungin” Puntamin piirikuntaan Georgian osavaltioon.


title: Dwight York

text: Yorkin opetukset sivuavat erilaisia aiheita, esimerkiksi nationalismia, antropologiaa, teologiaa ja kosmologiaa ja ovat saaneet vaikutteita muun muassa salaseuroilta, salaliittoteorioista ja new age -uskomuksista. Hän on kohottanut itsensä profeetan asemaan.


title: Dwight York

text: York pidätettiin toukokuussa 2002 epäiltynä muun muassa rahanpesusta ja yli sadan lapsen seksuaalisesta ahdistelusta. Vuonna 2004 hänet tuomittiin 135 vuoden vankeusrangaistukseen, jota hän kärsii ADX Florence -vankilassa. Tuomiosta tehtiin lukuisia valituksia. Tuomio sai lainvoiman vasta kesäkuussa 2006, jolloin Yhdysvaltain korkein oikeus päätti olla käsittelemättä tapausta.


title: Dwight York

text: Teoriassa York vapautuisi vankilasta 15. joulukuuta 2119.


title: Jim Jones

text: James Warren ”Jim” Jones (13. toukokuuta 1931 – 18. tai 19. marraskuuta 1978) oli yhdysvaltalainen karismaattinen johtaja, joka perusti Kansan temppeli -nimisen, kommunismia ja uskonnollisuutta yhdistelleen lahkon.


title: Jim Jones

text: Lahko perustui ideologisesti monietnisyyteen (rotujen yhdessäoloon), syrjinnän vastaisuuteen ja kommunismiin. Käytännössä Jones kuitenkin hallitsi lahkoaan ankaran itsevaltiaan tavoin, ja lahkosta pois päässeet ovat kuvailleet lahkolaisten oloja orjuudeksi. Lahkolaisten tuli käyttää kaikki aikansa ja omaisuutensa lahkon hyväksi, ja poistua lahkosta ei saanut. Poistumista aikovia uhkailtiin ja pahoinpideltiin, ja poistuneita vainottiin.


title: Jim Jones

text: Yli 900 lahkon jäsentä teki Jonesin johdolla 18. marraskuuta vuonna 1978 joukkoitsemurhan Guyanan viidakossa Jonestown-nimisessä eristäytyneessä maatalousyhteisössä.


title: Äyräpään kirkko

text: Äyräpään luterilainen kirkko sijaitsi entisen Äyräpään kunnan itäosassa Pölläkkälässä Vuoksen rannalla Lammasniemessä Luovutetussa Karjalassa.


title: Äyräpään kirkko

text: Äyräpään seurakunta muodostettiin vuonna 1925 ja se olikin Luovutetun alueen nuorin luterilainen seurakunta. Seurakunnan väliaikaisena kirkkona toimi Pölläkkälän Evankeliumyhdistyksen rukoushuone, jonka seurakunta vuokrasi kunnostustöitä vastaan. Tätä väliaikaista kirkkoa kutsuttiin "Ronnun kirkoksi".


title: Äyräpään kirkko

text: Varsinaisen kirkon toteuttaminen aloitettiin vuonna 1929, jolloin tilattiin piirustukset arkkitehti Oiva Kalliolta. Kirkon rakentaminen aloitettiin keväällä 1933. Kirkon rakennusaineena käytettiin Muolaan Perkjärvellä sijainneesta ruhtinas Soltikovin Saviniemen hovin päärakennuksesta, joka purettiin ja sen seinätiilit ja graniittinen kivijalka kuljetettiin Äyräpäähän. Tiilestä ja kivestä rakennettu kirkko rapattiin valkoiseksi. Viipurin hiippakunnan piispa Erkki Kaila vihki Äyräpään kirkon käyttöön ensimmäisenä pääsiäispäivänä 1. huhtikuuta 1934.


title: Äyräpään kirkko

text: Tyyliltään kirkko oli funkkistyylinen moderni pitkäkirkko. Kirkon erikoisuutena oli toisessa päädyssä ollut kellotorni, joka kapeni kuusiportaisesti ja päättyi piikkiin, jonka päässä oli risti. Kirkon pääsisäänkäynti sijaitsi tornin puoleisen pään alaosassa. Pääovi oli varsin korkea suippokaariovi. Kuorin puoleisen pään sivulla oli sakaristo. Rakennuksen molemmilla sivuseinillä oli neljä korkeaa pyörökaarista ikkunaa, joiden alapuolella oli rivissä pieniä koristeaukkoja.


title: Äyräpään kirkko

text: Kirkko oli sisältä pelkistetyn selkeälinjainen. Kirkkosali oli yksilaivainen, jonka keskeltä johti leveä käytävä pääovelta alttarille. Käytävän molemmin puolin olivat penkit, joissa oli 872 istumapaikkaa. Kirkkosalin sivuilla oli lehterit, joiden alla kulki kapeat sivukäytävät. Urkuparvi sijaitsi pääsisäänkäynnin puoleisessa päässä. Sisäkatto oli tasainen ja siihen oli maalattu sininen tähtitaivas. Alttaritaulu oli samanmuotoinen kuin kirkon pääsisäänkäynti ja sivulehtereitä tukevien massiivisten pylväiden välit olivat myös kaarevat. Lisäksi alttarin yläpuolella oli katos. Kristuksen kirkastumista esittäneen alttaritaulun maalasi taiteilija Laila Järvinen ja sen pinta-ala oli 16 m².


title: Äyräpään kirkko

text: Äyräpään kirkko ehti palvella äyräpääläisiä vain viisi vuotta. Talvisodassa suomalaiset pioneerit saivat tehtäväkseen räjäyttää kirkon tornin, jotteivat venäläiset voisi ohjata sen avulla tykkitulta. Kirkon miinoituksen ehti kuitenkin laukaista venäläisten ampuma kranaatti, joka raunioitti kirkon vain tiiliseinien jäädessä paikoilleen.


title: Äyräpään kirkko

text: Kun luovutetut alueet vallattiin takaisin jatkosodassa, suunniteltiin kirkon rauniot säilytettäväksi talvisodan ankarien taistelujen kansalliseksi muistomerkiksi. Vuonna 1944 Äyräpäässä taisteltiin taas ja kirkon seinätkin tuhoutuivat suurimmaksi osaksi. Vuonna 1945 venäläiset räjäyttivät loputkin rauniot.


title: Äyräpään kirkko

text: Äyräpään kirkosta saatiin evakuoitua ennen sen tuhoutumista kaksi isoa hopeista ehtoollisastiaa, hopeinen ehtoollismalja, ehtoollisleipärasia, ehtoollisleipälautanen, kalkkiliinaristikko, musta ja violetti messukasukka, kaksi albaa, kaksi papinkappaa, alttarivaate (jossa teksti "Herra on minun paimeneni, ei minulta mitään puutu"), alttaripöydän kirjaliina, musta paastonaikainen suruverho ja kalkkiliina. Sen sijaan kattokruunut, alttaritaulu ja kirkonkellot tuhoutuivat kirkon mukana. Äyräpään seurakunnan evakuoitu esineistö lahjoitettiin Varkauden seurakunnalle vuonna 1950. Varkauteen Oy Ahlströmin tehtaille oli päätynyt paljon äyräpääläisiä, jotka olivat työskennelleet yhtiön tehtailla Äyräpäässä.


title: Äyräpään kirkko

text: Äyräpään kirkonrauniot saatiin suojelukohteeksi vuonna 1993. Kirkon muistomerkkiä suunniteltaessa valittiin muistomerkiksi itse kirkon rauniot. Mustasta marmorista valmistettu muistolaatta kiinnitettiin suureen teräsbetonin palaseen, jonka räjähdys oli repäissyt kirkon lattiasta ja nostanut pystyyn. Marmorilaatassa on kuva kirkosta ja teksti "Tällä paikalla sijaitsi Äyräpään kirkko 1934-1944. Muisto on kuolematon. Äyrääpäläisten pitäjäseura ry". Samaiseen lattianpalaseen kiinnitettiin Äyräpään ja Vuosalmen taistelujen muistolaatta, jossa on teksti "Äyräpäässä ja Vuosalmella Suomen sodissa 1939-1944 kaatuneitten suomalaisten sankarivainajien muistoa kunnioittaen (Suomen vaakuna)". Nämä muistolaatat paljastettiin 13. kesäkuuta 1993. Läheinen sankarihauta-alue saatiin suojeltua vuonna 1995 ja sankarivainajien muistomerkki paljastettiin 17. elokuuta 1995. Tässä muistomerkissä on valettuun betonilaattaan kiinnitetty musta graniittitaulu, jossa kerrotaan paikan merkityksestä suomeksi ja venäjäksi. Suomen valtio pystytti kirkon raunion vieressä sijaitsevalle 118 tuntemattomaksi jääneen sotilaan kenttähautausmaalle muistomerkin 12. elokuuta 1996. Tämän 4,3 metriä korkean graniittisen muistopaaden suunnitteli kuvanveistäjä Ari Laitila ja siinä on suomeksi ja venäjäksi teksti " Äyräpään sankarihautausmaa. Toisessa maailmansodassa kaatuneitten tässä lepäävien suomalaisten sotilaiden muistoksi. Suomen valtio." Äyräpään siviilihautausmaan muistomerkki paljastettiin 8. kesäkuuta 1997.


title: Äyräpään kirkko

text: Sotaveteraanit Pentti Holopainen ja Toimi Olkku toivat vuonna 1993 kenraalilleen Adolf Ehrnroothille muisteluretkeltään kristallipullollisen Äyräpään kirkon raunioilta kerättyä hiekkaa. Tällä hiekalla kenraali siunattiin viimeiselle matkalleen.


title: Pitkälanka-antenni

text: Pitkälanka-antenni on radiolähettimeen asennettava antenni, jolla saavutetaan voimakas signaalin suuntaus sekä normaalia ympärisäteilevää antennia pidempi kantama. Nimensä mukaisesti pitkälanka-antennin säteilevänä osana toimii irti maanpinnasta ripustettu metallilanka, jolla on pituutta yleensä vähintään 1-2 kertaa lähetettävän aallonpituuden verran. Yleensä metallilanka on kuparia, jonka päällä on saattanut olla lakkaus.


title: Pitkälanka-antenni

text: Pitkälanka-antennit ovat kuuluneet ensimmäisiin radioantenneihin sähkötysradioliikennettä varten. Niillä on myös joskus hoidettu yleisradiolähetyksiä lähinnä lyhyillä aalloilla. Suomessa Lahden Radiomäen antennirakennelma ei suuresta koostaan huolimatta ole koskaan toiminut aallonpituisena pitkälanka-antennina. Alun perin 164 kHz:n ja vuodesta 1950 254 kHz:n taajuisten lähetysten aallonpituus on aina ollut paljon antennin mittoja suurempi.


title: Pitkälanka-antenni

text: Suomen puolustusvoimissa pitkälanka-antennissa on muovinen päällystys.


title: Pitkälanka-antenni

text: Antennilanka voidaan terminoida toisesta päästään päätevastuksella, joka vaimentaa indusoituvaa vaihtosähkövirtaa langan toisessa päässä, minkä vuoksi pitkälangan suuntakuvio muuttuu siten, että antenni säteilee merkittävästi enää vain toiseen suuntaan eikä pitkälanka-antennille tyypillisesti symmetrisesti molempiin suuntiin. Tällä tehdään antennin ja samalla radioaseman havaitseminen vaikeammaksi.


title: Pitkälanka-antenni

text: Pitkälanka-antennin antennilanka voidaan asentaa monella eri tavalla, ja asennustapa vaikuttaa oleellisesti antennin suuntaus- ja vahvistusominaisuuksiin (säteilykuvioon). Eräs yleisimmistä tavoista on nk. "puolirombi", jossa antennilanka ripustetaan keskeltä jonkin kannattimen varaan muuta antennilankaa korkeammalle. Päätevastuksella terminoidulla puolirombilla saavutetaan säteilykuvio, jossa valtaosa säteilystä kohdistuu pääkeilan suuntaan.


title: Pitkälanka-antenni

text: Pitkälanka-antenneja käytetään muun muassa sotilasviestinnässä sekä radioamatööritoiminnassa. Sotilasviestitoiminnassa pitkälanka-antenni on puheradion paras antenni ennen normaaliantennia tai marssiantennia.


title: Pitkälanka-antenni

text: Pitkälanka-antenni on yleensä suoraan vaakatasossa oleva antenni. Mikäli kuitenkin antenni kytketään siten, että päät ovat alempana kuin sen keskiosa, joka jää korkeammalle kuin antennin päät, on kyseessä puolirombi.


title: Tor (ilmatorjuntaohjusjärjestelmä)

text: 9K330 Tor (, ) (GRAU: 9K330, meriversio 3K95 "Kinzhal", NATO: SA-15 Gauntlet ja meriversion SA-N-9 Gauntlet) on venäläinen lyhyen kantaman (max. 12 km, suurin korkeus 6 km) ilmatorjuntaohjusjärjestelmä, jota käyttävät Venäjän lisäksi Kiina ja Kreikka. Järjestelmä esiteltiin 1983 ja otettiin käyttöön Neuvostoliiton asevoimissa 1986. Uudistettu Tor-M1 (SA-15b ) otettiin käyttöön 1991. Tor suunniteltiin alusta asti torjumaan lentokoneiden ja helikopterien lisäksi myös täsmäaseita ja risteilyohjuksia.


title: Tor (ilmatorjuntaohjusjärjestelmä)

text: Tor kehitettiin Osa (SA-8 Gecko) -järjestelmän korvaajaksi. Tor erottuu muista maavoimien ilmatorjuntajärjestelmistä siten, että ohjukset laukaistaan suoraan ylöspäin; täten vältetään mm. lähialueen katveet, ja ohjukset voidaan laukoa 360 asteen sektoriin. Laivastoversiota SA-N-9 käyttää Venäjän laivasto. Kiina osti 50 ja mahdollisesti 25 lisää vuosina 1997–2002. Kreikan armeijalla on 21 järjestelmää.


title: Tor (ilmatorjuntaohjusjärjestelmä)

text: Kiina kehitti Tor-M1:sta kopion HQ-17, joka tuli käyttöön 2005 tienoilla korvaamaan vanha HQ-61.


title: Tor (ilmatorjuntaohjusjärjestelmä)

text: Iran hankki Venäjältä vuoden 2005 lopussa 32 Tor-M1 -yksikköä noin 700 miljoonan dollarin hintaan, mikä on huolestuttanut Yhdysvaltoja vaatimaan Iranille aseidenvientikieltoa Yhdistyneiden kansakuntien päätöksellä Iranin ydinkriisin selvittämisen ajaksi. Iranin tilaamista Tor-M1:stä 16 on tela-ajettavia ja 16 hinattavia. Sopimus allekirjoitettiin joulukuussa 2005 ja toimitukset alkoivat marraskuussa 2006 ja saatiin päätökseen tammikuussa 2007.


title: Natan Sharansky

text: Natan Sharansky tai Štšaranski (, ) (s. 20. tammikuuta 1948 Donetsk, Ukraina) on neuvostoliittolaisyntyinen israelilainen toisinajattelija, sionisti, antikommunistinen poliitikko ja kirjailija. Hän on toiminut teollisuusmministerinä, sisäministerinä, apulaispääministerinä, rakennus- ja asuntoministerinä sekä Ariel Sharonin toisessa hallituksessa Jerusalemin asioista vastaavana salkuttomana ministerinä.


title: Natan Sharansky

text: Natan Sharanskyn alkuperäinen nimi on Anatoli Borisovitš Štšaranski (Анатолий Борисович Щаранский). Hän syntyi Donetskissa Ukrainassa juutalaiseen perheeseen.


title: Natan Sharansky

text: Sharansky suoritti Moskovassa sovelletun matematiikan korkeakoulututkinnon. Neuvostoliitossa asuessaan hänelle ei myönnetty Israeliin lähtöviisumia vuonna 1973. Sen jälkeen hän toimi englannin kielen kääntäjänä sekä muun muassa fyysikko Andrei Saharovin avustajana. Hänet pidätettiin vuonna 1977 ja seuraavana vuonna tuomittiin tekaistuin perustein Yhdysvaltojen vakoojana Siperiaan pakkotyöhön.


title: Natan Sharansky

text:
Sharanskysta tuli toisinajattelija ja monet ihmisoikeusjärjestöt vaativat hänen vapauttamistaan. Diplomaatit, poliitikot ja kansalaisjärjestöt vaativat Sharanskya vapaaksi. Vuonna 1986 hänet lennätettiin DDR:ään ja hän sai luvan lähteä Länsi-Berliiniin. Hänet vaihdettiin yhteen neuvostovakoojaan, joka oli kaksoisagentti. Sharansky muutti myöhemmin Israeliin ja otti nimekseen hepreankielisen Natan-nimen.
Ronald Reagan myönsi Sharanskylle 1989 presidentin ansiomerkin Medal of Freedom.


title: Natan Sharansky

text: Sharansky perusti 1995 Israelissa oikeistolaisen Ba-Aliya-puolueen, jonka puheenjohtaja hänestä tuli. Vuosina 1996–1999 hän oli Israelin kauppa- ja teollisuusministeri, sittemmin hän toimi sisäministerinä ja asustusministerinä sekä varapääministerinä. Sharansky erosi Sharonin hallituksesta vuonna 2005 vastalauseena Gazan juutalaisasutuksen tyhjentämiselle.


title: Natan Sharansky

text: Sharansky kuuluu niihin Israelin oikeistopoliitikkoihin, joiden mukaan palestiinalaiset olisivat oikeutettuja omaan valtioon kunhan se ei uhkaa Israelia.


title: Solovetskin luostari

text: Solovetskin luostari on historiallinen ortodoksisen kirkon luostari Venäjän Arkangelin alueella läntisellä Vienanmerellä sijaitsevilla Solovetskin saarilla. Luostarikokonaisuus liitettiin Unescon maailmanperintökohteisiin vuonna 1992.


title: Solovetskin luostari

text: Pääluostarikokonaisuus on kolmiosainen. Keskellä on suljettu kirkkojen ja muiden luostarirakennusten reunustama pääaukio, ja sen sivuilla käsityöläispajojen ja talousrakennusten rajaamat pohjoinen ja eteläinen sivupiha. Kokonaisuutta kiertää kivenjärkäleistä muurattu vankka kivilinnoitus. Viisitorninen ja viisikulmainen linnanmuuri on alaosastaan seitsemän metrin paksuinen, ja sen sisäpuolelle jää lähes viiden hehtaarin laajuinen alue.


title: Solovetskin luostari

text: Keskusaukiolla sijaitsevat Novgorodin tyylinen Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (1557), Kristuksen kirkastumisen katedraali (1566), kellotorni (1777) ja Pyhän Kolminaisuuden, Sosiman ja Savvatin katedraali (1859).


title: Solovetskin luostari

text: Pääluostarin lisäksi kokonaisuuteen kuuluu neljä samalla saarella olevaa sivuluostaria sekä kolme muuta luostaria saariryhmän muilla saarilla: Kolminaisuuden luostari Anserinsaarella, Pyhän Sergiuksen luostari Isolla Muksalmansaarella sekä luostarikokonaisuus Isolla Jänissaarella.


title: Solovetskin luostari

text: Luostarin perustivat 1400-luvulla munkit Savvati Solovetskilainen ja Herman Solovetskilainen. Savvatin kuoltua Herman jatkoi luostarin rakentamista Sosima-nimisen munkin kanssa. He asettuivat asumaan saarelle. Vähitellen väkeä kerääntyi lisää, ja saarelle rakennettiin Kristuksen kirkastumisen muistolle pyhitetty kirkko. 1500-luvulla saarelle rakennettiin jyhkeä linnoitus. Luostari sai tuolloin laajoja valtuuksia Vienanmeren alueen luonnonvarojen käytössä, ja siitä tuli myös alueen taloudellisen toimeliaisuuden keskus. Siellä oli muun muassa suolatehtaita, ja se hallitsi kalastusta, turkispyyntiä ja osin kaivostoimintaakin. Linnoituksessa oli myös voimakas varuskunta.


title: Solovetskin luostari

text: Luostarista muodostui ennen pitkää Pohjois-Venäjän kristillisyyden keskus. 1600-luvulla luostarissa oli 350 munkkia ja yli 600 muuta työntekijää. Vuosina 1668–1676 Solovetskin luostari oli uskonnollisen ja poliittisen kriisin näyttämö, kun munkit tukivat kirkon ja keskusvallan kannalta katsottuna kapinallisia vanhauskoisia. Seurauksena oli, että munkkiveljestö vaihdettiin lähes kokonaan ja luostari siirrettiin vasta perustetun Holmogoryn arkkipiispanistuimen alaisuuteen.


title: Solovetskin luostari

text: Luostarin toiminta lakkautettiin neuvostoaikana vuonna 1920. Vuosina 1923–1933 luostari toimi ojennus- ja pakkotyöleirinä, jota voi pitää Gulag-pakkotyöleirijärjestelmän prototyyppinä. Sittemmin leiri muutettiin vankilaksi, joka toimi talvisodan alkamiseen saakka 1939. Toisen maailmansodan jälkeen saaret olivat sotilaskäytössä.


title: Solovetskin luostari

text: Neuvostoliiton romahtamisen (1991) jälkeen luostarin toimintaa on ryhdytty elvyttämään. Vuodesta 1992 luostari on toiminut museona, joka on suosittu matkailukohde. Siellä toimii myös pieni munkkiveljestö.


title: Solovetskin luostari

text: Luostarissa on sinne vuonna 1596 tuotu muinainen Manamansalon kirkon kello, jonka venäläiset ryöstivät 1580-luvulla. Suomalaisten tietoon kello tuli 1970-luvulla.


title: Termiitit

text: Termiitit (Isoptera) ovat hyönteisten lahko jonka jäsenet elävät yhdyskunnissa. Tavallisen termiitin ruumis on pehmeä ja kooltaan alle 10 mm.


title: Termiitit

text:
Termiittiyhdyskuntien koko vaihtelee muutamasta sadasta jopa useaan miljoonaan yksilöön.
Tavallisesti yhdyskunnassa on yksi kuningatar ja yksi kuningas. Työläiset puolestaan hoitavat ravinnon hankinnan, huolehtivat jälkeläisistä ja pesästä. Muurahaisista poiketen termiittikuningas elää kuningattaren kanssa ja jatkaa parittelua tämän kanssa. Kuningatar voi kasvaa jopa satakertaiseksi työläiseen verrattuna, mutta kuningas on yleensä vain hivenen työläistä isompi.


title: Termiitit

text: Sotilastermiitit ovat erilaistuneet anatomialtaan ja käyttäytymiseltään. Niiden leuat voivat olla jopa niin suuret, että ne eivät kykene itse syömään, joten työläisten tulee syöttää niitä. Sotilaiden tehtävänä on puolustaa pesää ja sen asukkaita esimerkiksi muurahaiskarhuja ja -käpyjä sekä muurahaisia yms. hyönteisiä vastaan. Joillakin lajeilla on myös erikoistuneita muotoja, joilla on otsassaan suutin, josta ne voivat ruiskuttaa liimamaista nestettä.


title: Termiitit

text: Tietyt termiitit voivat tuhota lähes kaiken eteen tulevan. Esimerkiksi Thaimaassa esiintyy asunnoissa termiittejä, jotka voivat syödä huonekaluja ja jopa sähköjohtoja, aiheuttaen oikosulkuja. Siksi niiden hävitystoimiin kehotetaan ryhtymään heti, kun kellertävää purua ja pieniä pyöreitä reikiä ilmestyy asuntoon


title: Termiitit

text: Toisin kuin muurahaisilla, termiittikoiraat eivät ole haploideja, vaan koiraita ja naaraita syntyy yhtä paljon, joskin vain hyvin harvat niistä kehittyvät sukukypsiksi.


title: Termiitit

text: Termiitittien lähimmät sukulaiset ovat torakat ja rukoilijasirkat (Mantoidea). Näiden tarkemmista suhteesta tutkijoilla ei ole yksimielisyyttä. Yksimielisyyttä ei ole myöskään "Cryptocercus"-torakan sukulaisuussuhteesta termiitteihin. "Cryptocercus" on hyvin paljon termiittejä muistuttava torakka; se on mm. sosiaalisesti elävä ja sillä on samanlaisia selluloosaa hajottavia ja typpeä sitovia alkueläimiä elimistössään. Termiittien ja torakoiden yhteinen kantamuoto eli n. 220 miljoonaa vuotta sitten. Muurahaisten yhteiskuntakäyttäytyminen on kehittynyt itsenäisesti.


title: Termiitit

text: Vanhinta termiittityyppiä edustaa Mastotermitidae-heimo. Ne ovat suurikokoisia ja torakkamaisia. Heimon ainoa nykyisen elävä laji on "Mastotermes darwiniensis". Sen suvusta on fossiileja eoseenikaudelta ja ne ovat hyvin samanlaisia kuin nykyään elävä laji. "Meiatermes"-suvun fossiileja on varhaisliitukaudelta. 130 miljoonaa vuotta vanha työläisfossiili on ensimmäinen todiste eusosiaalisesta käyttäytymisestä.


title: Termiitit

text: Termiittien heimoista nuorin on Termitidae-ryhmä. Termitidae-heimon jäsenillä ei ole suolessaan selluloosaa hajottavia alkueläimiä, mutta niillä on symbioottista elämää sienten ja bakteerien kanssa, mikä on tehnyt niistä suurimman termiittiryhmän.


title: Termiitit

text: Termiitit parveilevat kuten muurahaiset. Vuosittain osasta toukkia kehittyy siivekkäitä ja termiitit lähtevät häälennolle. Naaras houkuttelee koiraan rauhasistaan erittyvällä hajulla. Kun naaras ja koiras pariutuvat, niiden siivet putoavat pois. Ne perustavat pesän ja kasvattavat ensimmäiset työläiset itse. Työläiset ovat sekä naaraita että koiraita. Ne hoitavat poikasia ja rakentavat pesää.


title: Termiitit

text: Pesän perustaneita naarasta ja koirasta kutsutaan kuningattareksi ja kuninkaaksi. Kuningatar voi tuottaa tuhansia munia päivässä. Joillain lajeilla pesässä saattaa olla myös muutamia muita lisääntymiskykyisiä jäseniä. Lisääntymiskykyiset ovat termiittipesän ainoita täysikasvuisia. Työläiset ja sotilaat ovat kaikki keskenkasvuisia, mutta ne voivat kasvaa oikeissa olosuhteissa sotilaiksi tai lisääntyjiksi.


title: Termiitit

text: Kun työläisiä on tarpeeksi pesän hoitoon, osasta toukkia kehittyy sotilaita, joiden tehtävänä on suojella työläitä. Pesän edelleen kehityttyä osasta toukkia kehittyvät taas siivekkäät, lisääntymiskykyiset yksilöt. Ne lähtevät pariutumislennolle, jolla suurin osa niistä tulee syödyksi, mutta osa pariutuu ja perustaa uuden pesän.


title: Termiitit

text: Kuningatar ja kuningas erittävät feromoneja, jotka estävät muiden termiittien kehittymisen lisääntymiskykyisiksi. Molempien feromit vaikuttavat vain niiden oman sukupuolen jäseniin. Kun toinen kuninkaallisista kuolee tai pesän koko kasvaa tarpeeksi, vähenee feromonin vaikutus ja osasta termiittejä kehittyy lisääntymiskykyisiä. Pesä voi myös jakautua, jos siinä on useita lisääntymiskykyisiä.


title: Willem de Kooning

text: Willem de Kooning (24. huhtikuuta 1904 – 19. maaliskuuta 1997) oli alankomaalainen ja amerikkalainen taidemaalari, eräs abstraktin ekspressionismin keskeisiä voimahahmoja.


title: Willem de Kooning

text: Willem de Kooning syntyi vuonna 1904 Rotterdamissa, Hollannissa. Jo 12-vuotiaana hän aloitti taideopinnot, joita jatkoi 23-vuotiaaksi asti. Vuonna 1927 hän muutti laivalla salamatkustajana Yhdysvaltoihin. Ensimmäiset vuotensa Yhdysvalloissa hän asui hollantilaisten merimiesten asuntolassa ja sai elantonsa maalaamalla kylttejä.


title: Willem de Kooning

text: de Kooning piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Yhdysvalloissa vuonna 1948. Tunnetiloja maalauksissaan esille tuovan maalarin abstrakti tyyli oli jo tuolloin tunnistettavaa. Hänen raju ja häikäilemätön maalaustapansa oli kaukana sovinnaisesta. Maalatessaan hän työskenteli omien sanojensa mukaan kuin transsissa.


title: Willem de Kooning

text: De Kooning ylsi taiteilijaurallaan maineeseen, jollaiseen Yhdysvalloissa on yltänyt vain 1950-luvulla tapaturmaisesti kuollut Jackson Pollock. Taidemaalari sairastui alzheimerin tautiin 1989 pian vaimonsa, taiteilija Elaine Friedin kuoleman jälkeen. Sairastumisen jälkeen taiteilijan tuotannon rahallinen arvo arvioitiin ja tulokseksi saatiin 300 miljoonaa dollaria. Vuonna 1989 de Kooningin "Interchange"-maalaus vuodelta 1955 myytiin 20 miljoonalla dollarilla. Silloin jo vakavasti sairastunut de Kooning oli kaikkein hinnakkain taiteilija Yhdysvalloissa.


title: Willem de Kooning

text: Vuosina 1994–1995 taiteilijan retrospektiivinen, hänen elämäntyötään laajasti esittelevä näyttely kiersi Yhdysvalloissa ja Euroopassa, muun muassa Lontoon "Tate"-galleriassa. de Kooningin maalauksia on maailman keskeisimmissä taidemuseoissa ja -kokoelmissa.


title: Ilmatorjuntatarkastaja

text: Ilmatorjunnan tarkastaja eli ilmatorjuntatarkastaja on ilmatorjunta-aselajin koulutuksen tasoa valvova sekä aselajin kehittämisestä ja suorituskyvystä vastaava upseeri Suomen puolustusvoimissa.


title: Ilmatorjuntatarkastaja

text: Nimike on vaihdellut vuosien kuluessa; Ilmatorjuntajoukkojen komentaja vuosina 1939-44, Ilmatorjuntatykistön komentaja vuosina 1945-52, Ilmapuolustuksen tarkastaja vuosina 1952-60 ja Ilmatorjunnan tarkastaja vuodesta 1960 alkaen.


title: Ilmatorjuntatarkastaja

text: Ilmatorjunnan tarkastaja on muutaman viime vuoden ajan palvellut Maavoimien Esikunnassa Mikkelissä. Aikaisemmin tehtävä oli sijoitettuna Pääesikuntaan.


title: Ilkka Nummisto

text: Ilkka Kalevi Nummisto (s. 24. huhtikuuta 1944, Turku) on suomalainen meloja ja voimamies. Melonnassa hän voitti 55 henkilökohtaista Suomen mestaruutta, 2 Pohjoismaiden mestaruutta ja kilpaili neljissä olympiakisoissa. Hän toimi Suomen joukkueen lipunkantajana 1972 Münchenin olympiakisojen avajaisissa.


title: Ilkka Nummisto

text: Melontauransa jälkeen Nummisto keskittyi aluksi voimanostoon ja sen jälkeen voimamieskilpailuihin, missä osallistui muun muassa menestyksekkäästi Maailman vahvin mies -kilpailuihin parhaana sijoituksenaan kolmas Joensuussa vuonna 1990. Suomen vahvin mies -kilpailun hän voitti kolmesti peräkkäin vuosina 1990–1992. Kilpailu-uran jälkeen hän on toiminut usean voimamiehen taustajoukoissa joista menestystä on niittänyt muiden muassa Riku Kiri.


title: Fed Cup

text: Fed Cup (vuoteen 1995 saakka "Federation Cup") on tärkein naisten tenniksen maajoukkuekilpailu. Kilpailu käydään kansainvälisen tennisliiton ITF:n alaisuudessa.


title: Fed Cup

text: Fed Cup on idealtaan vastaavanlainen kilpailu kuin miesten Davis Cup, mutta toisin kuin monta kuukautta kestävä Davis Cup, pelataan Fed Cup muutaman viikon aikana. Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin ITF:n 50-vuotisjuhlavuonna 1963 ja on sen jälkeen pelattu joka vuosi.


title: Fed Cup

text: Fed Cupin ideana on pudotuspelimäinen pelijärjestelmä, eli häviäjä putoaa. Cupissa kaksi maata kohtaavat pareittain vastakkain. Otteluparin häviäjä siis putoaa jatkosta. Otteluparit koostuvat viidestä ottelusta, jotka sisältävät sekä kaksinpelejä että nelinpelejä, samojen ja eri pelaajien välillä. Kolmella otteluvoitolla siis etenee aina jatkoon.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Rikos ihmisyyttä vastaan on laajamittainen ja järjestelmällinen siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, johon liittyy Suomen lain määritelmän mukaan surmaamista, orjuuttamista, ihmiskauppaa, kidutusta, vahingoittamista, väestön tuhoamista, karkottamista tai pakkosiirtoa, kansainvälisen oikeuden vastaista vangitsemista, raiskaamista tai muuta seksuaalista väkivaltaa, pakottamista prostituutioon, raskauteen tai sterilisaatioon, rotuerottelua, tai jonkin ryhmän tai yhteisön vainoa poliittisen mielipiteen, rodun, kansallisuuden, etnisen alkuperän, kulttuurin, uskonnon tai sukupuolen perusteella tai niihin rinnastettavasti. Rikos on lisäksi törkeä, jos se kohdistuu suureen joukkoon ihmisiä, tai se tehdään erityisen raa'asti, julmasti, nöyryyttävästi, suunnitelmallisesti tai järjestelmällisesti.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Rikos ihmisyyttä vastaan on kansainvälisen oikeuden vastainen vanhentumaton rikos. Käsitteen määritelmä ei ole vakiintunut, ja eri tuomioistuimet ovat käyttäneet käsitteestä hiukan erilaisia määritelmiä.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Rikos ihmisyyttä vastaan mainitaan käsitteenä ensimmäistä kertaa Haagin sopimuksessa 1907. Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä käyttivät käsitettä ensimmäistä kertaa syytöksenä Turkkia vastaan 1915 armenialaisia kohtaan Osmanien valtakunnassa toimeenpannun kansanmurhan vuoksi.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Ensimmäiset syytteet rikoksista ihmisyyttä vastaan nostettiin Toisen maailmansodan sotasyyllisiä vastaan 1945–1946 käydyissä Nürnbergin oikeudenkäynnissä ja Tokion kansainvälisessä sotarikostuomioistuimessa.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Vuonna 1993 perusti Jugoslavia-tuomioistuimen, joka käsitteli Jugoslavian hajoamissotien aikaisia rikoksia ihmisyyttä vastaan ja samalla laajensi Nürnbergin oikeudenkäyntien määritelmää käsitteelle koskemaan vangitsemista, kidutusta ja raiskausta.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Vuonna 1994 YK perusti Ruanda-tuomioistuimen käsittelemään Ruandan kansanmurhassa tapahtuneita rikoksia ihmisyyttä vastaan. Samalla käsitteen määritelmässä luovuttiin aseellisen konfliktin edellytyksestä, joka Ruandassa ei toteutunut.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Vuonna 2002 perustettiin Haagin kansainvälinen sotarikosoikeus, joka laajensi ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten yksityiskohtaista luetteloa.


title: Rikos ihmisyyttä vastaan

text: Rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevat määräykset otettiin Suomen rikoslain 13. lukuun vuonna 1974. Kyseisessä luvussa olivat olleet alun perin määräykset majesteettirikoksista. Vuonna 2014 voimassa olleessa rikoslaissa rikosnimike löytyy lain 11. luvusta.


title: Bušehrin ydinvoimalaitos

text: Bušehrin ydinvoimalaitos sijaitsee Būšehrissa, Iranissa. Yhdysvallat ja Israel ovat pitäneet sitä uhkana turvallisuudelle. Laitoksen ensimmäinen VVER-painevesireaktori otettiin käyttöön 2011. Kahden muun rakentamista on suunniteltu.


title: Bušehrin ydinvoimalaitos

text: Israel vastustaa hanketta ja on tuominnut sen. Yhdysvaltain ulkoministeriö on 2010 sanonut ettei voimalasta ole riskiä aseiden leviämiseen. Britannia on sanonut "aina kunnioittaneensa" Iranin oikeutta energiantuotantoon ydinvoimalla.


title: Bušehrin ydinvoimalaitos

text: Iran puolestaan pitää jokaiselle itsenäiselle valtiolle kuuluvana oikeutta kehittää rauhanomaista ydinvoimaa. Venäjän ja Iranin välisen sopimuksen perusteella Iran palauttaa käytetyt polttoainesauvat Venäjälle käsiteltäviksi.


title: Bušehrin ydinvoimalaitos

text: Aseiden valmistukseen käytettävän plutoniumin erottaminen käytetyistä polttoainesauvoista vaatisi käsittelykapasiteettia jota Iranilla ei (2011) ole. Sähköntuotannossa käytetystä polttoaineesta syntyvä plutonium ei myöskään käy aseiden valmistukseen. Sen tuottaminen vaatisi reaktorin operoimista uudella tavalla, jonka tarkastajat havaitsisivat.


title: Bušehrin ydinvoimalaitos

text: Ydinvoimala päätettiin rakentaa Būšehriin 1960-luvun lopulla tehtyjen selvitysten perusteella, koska siellä ei ole katsottu olevan maanjäristysten vaaraa. Iran teki vuonna 1974 sopimuksen saksalaisyritys Siemensin kanssa. Siemens vetäytyi kuitenkin urakasta Iranin vallankumouksen jälkeen, ja osittain valmis voimala vaurioitui Irakin–Iranin sodan aikana. Tämän jälkeen useat maat kieltäytyivät Yhdysvaltain painostuksen takia rakentamasta voimalaa. Lopulta Venäjä teki vuonna 1995 miljardin dollarin arvoisen sopimuksen voimalan rakentamisesta.


title: Bušehrin ydinvoimalaitos

text: Elokuussa 2010 voimalaan alettiin ladata ensimmäisen kerran polttoainetta. Samalla voimalaitos avattiin virallisesti käyttöön. Avajaisseromoniaan osallistui edustajia Iranista, Venäjältä ja Kansainvälisestä atomienergiajärjestöstä.


title: Volkswagen Jetta

text: Volkswagen Jetta on Volkswagenin valmistama sedan-versio Volkswagen Golfista. Jettaa on valmistettu vuodesta 1980 lähtien, mutta vuosien 1991 ja 2005 välisenä aikana mallinimi Jetta oli käytössä vain Yhdysvalloissa ja Etelä-Afrikassa, Euroopassa Jettan kaksi tuona aikana valmistettua sukupolvea kulkivat nimillä Volkswagen Vento ja Volkswagen Bora. Vaikka kuudennen sukupolven Jettassa käytetään edelleen Golfin kanssa samaa pohjalevyä, siinä ei ole enää sen kanssa yhteneviä peltiosia ja sen mitat poikkeavat siitä.


title: Volkswagen Jetta

text: Vuonna 2007 esiteltyä Golfin V-sukupolveen perustuvaa farmarimallia Variantia ryhdyttiin valmistamaan Meksikossa Jettan rinnalla. Mallin nimi Euroopan markkinoilla oli pitkään epäselvä kunnes sen ilmoitettiin olevan Golf Variant. Aiemmin samasta tehtaasta valmistuneet autot oli nimetty Jetta Varianteiksi. Myös VI-sukupolven Golf Variantit valmistetaan Meksikossa. Sen perusrakenne ei ole muuttunut edeltäjästään. Kuudennen sukupolven Jetta ei perustu samaan suunnitteluun.


title: Volkswagen Jetta

text: Ensimmäisen sukupolven Jetta tuli Pohjois-Amerikan markkinoille vuonna 1980, se oli saatavilla kaksiovisena coupéna ja neliovisena sedanina. Muotoilun oli suunnitellut ItalDesignin Giorgetto Giugiaro.


title: Volkswagen Jetta

text: Ensimmäisen sukupolven Jettasta kehitetty Volkswagen Fox oli Etelä-Afrikan markkinoilla vielä 1990-luvun loppupuolella. Joillakin markkinoilla, kuten Meksikossa, Jettaa myytiin nimellä Volkswagen Atlantic.


title: Volkswagen Jetta

text: Perusmallin ja GL-mallin moottorina oli vuonna 1980 1,6-litrainen nelisylinterinen bensakone, jossa oli tehoja 78 hv ja vääntöä 113 Nm. Seuraavana vuonna moottoria kasvatettiin 1,7-litraiseen, jossa tehoja oli 74 hv ja vääntöä 121 Nm. Muita moottorivaihtoehtoja olivat 50 hevosvoimainen 1,6 litran diesel ja vuonna 1984 GLI-mallin 1,8-litrainen 90hv /142 Nm -moottori.


title: Volkswagen Jetta

text: Jetta A2:sta valmistettiin melko pitkään, se tuli Euroopassa myyntiin vuonna 1984 ja Yhdysvalloissa vuonna 1985. Toisen sukupolven Jettaa myytiin kaksi kertaa enemmän kuin vastaavaa Volkswagen Golfia, ja se onkin eniten Yhdysvalloissa myyty eurooppalainen auto.


title: Volkswagen Jetta

text: Edeltäjänsä tavoin myös toisen sukupolven Jettaa sai kaksi- ja neliovisena sedanmallina. 2-ovinen sedan oli saatavana ainoastaan perus-, diesel- ja Wolfsburg-malleina. A2 Jettaan ei tehty sen pitkän tuotantoajan aikana kovinkaan merkittäviä muutoksia. 1990–1992-malleissa olivat isommat korinväriset puskurit ja matalammat helmalistat.


title: Volkswagen Jetta

text: Jettasta oli olemassa luksusmalli Jetta Carat, jossa ei kuitenkaan ollut paljoakaan teknisiä muutoksia perus-GLI-malliin verrattuna.


title: Volkswagen Jetta

text: A2 Jetta oli ensimmäisiä Volkswagenin malleja, joita valmistettiin myös Kiinassa. Tuotanto alkoi vuonna 1991 ja jatkui vuoteen 1997 asti, jolloin siihen tehtiin ensimmäinen facelift ja autoa ruvettiin myymään nimellä Volkswagen Jetta King. Toinen facelift tapahtui vuonna 2004.


title: Volkswagen Jetta

text: Moottorivaihtoehdot:


title: Volkswagen Jetta

text: Yhdysvalloissa Volkswagen Ventoa myytiin nimellä Volkswagen Jetta.


title: Volkswagen Jetta

text: Yhdysvalloissa Volkswagen Boraa myytiin nimellä Volkswagen Jetta.


title: Volkswagen Jetta

text: Viidennen sukupolven Jetta esiteltiin Los Angelesin autonäyttelyssä joulukuussa 2004. Uusi Jetta on rakennettu Meksikossa Pueblan tehtaalla. Uusi Jetta on edeltäjäänsä Volkswagen Boraa isompi. Muotoilultaan uusi Jetta muistuttaa isompaa Passatia hyvin paljon. Pohjois-Amerikassa Jettan perusmoottorina on 2,5-litrainen Rivi 5 (150 hv / 228 Nm). Uudistuksia ovat myös uusi DSG-vaihteisto, ajovakauden hallintajärjestelmä ja elektromekaaninen ohjaus.


title: Volkswagen Jetta

text: Uusi Jetta on ensimmäinen Euroopassa myytävä Jetta yli 10 vuoteen. Sitä tosin myydään Meksikossa nimellä Volkswagen Bora, koska Meksikossa myydään edelleen edellisen sukupolven Jettaa Jetta-nimellä. Kiinassa toisen sukupolven Jettaa myydään Jetta-nimellä, neljännen sukupolven Jettaa Bora-nimellä ja uutta Jettaa Volkswagen Sagitar -nimellä.


title: Volkswagen Jetta

text: Latinalaisessa Amerikassa uusi Jetta tuli myytiin vuonna 2006 nimellä Volkswagen Vento, koska siellä myydään edelleen edellisen sukupolven Boraa.


title: Volkswagen Jetta

text: Moottorivaihtoehdot (Suomi):


title: Volkswagen Jetta

text: Kuudennen sukupolven Jetta esiteltiin Yhdysvalloissa kesäkuussa 2010. Aiemmasta poiketen kuudennen sukupolven Jetta ei ole Golfin porrasperäinen munnos, esimerkiksi mitoissa on eroja. Etuvalojen umpiot ovat samanlaiset kuin vuonna 2009 esitellyssä viidennen sukupolven Polossa. Umpioiden kulmat ovat muodoiltaan terävämmät kuin Golfin vastaavat. Suomessa uusi Jetta tuli myyntiin tammikuussa 2011. Valmistus tapahtuu Meksikossa ja Yhdysvalloissa.


title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Oulun Kärpät Oy on oululainen jääkiekkotoimintaa harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö perustettiin vuonna 1995 nimellä Oulun Jäähallin Myynti Oy, mutta se vaihtoi nykyiseen nimeensä vuonna 2000, jolloin se ryhtyi hoitamaan Oulun Kärppien miesten edustusjoukkueen ja A-juniorijoukkueen toimintaa. Yhtiön perustamisen lähtökohtana oli yleishyödyllisen toiminnan erottaminen urheiluliiketoiminnasta. Yhtiön toimitusjohtajana toimii Tommi Virkkunen.


title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Vuonna 2001 järjestetyssä osakeannissa yhtiön osakkeita tarjottiin yleisölle 50 markan (8,41 euron) kappalehintaan. Osakeanti onnistui, ja Kärpät sai neljä miljoonaa markkaa uutta pääomaa. Uusia osakkeita merkittiin yhteensä 78 720 kappaletta. Uusia omistajia olivat kannattajat, yritykset, pääomasijoittajat ja oma henkilöstö. Oulun Kärpät Oy:n tulos on ollut voitollinen jokaisella tilikaudella, eikä emoyhtiölla ole yhtään korollista velkaa. Yhtiö on jakanut osinkoja useana vuonna, viime vuosina noin kolmanneksen tilikauden voitoistaan. Yhtiön suurimpiin omaisuuseriin kuuluu yhdeksän asuinhuoneistoa Oulussa ("tilanne 30.4.2010"). Asunnot ovat pääasiassa kauempaa tulevien pelaajien käytössä.


title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Konserniin kuuluu emoyhtiön lisäksi kaksi tytäryhtiötä:


title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Yhtiön tilikausi on 1. toukokuuta – 30. huhtikuuta.


title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Kärppä-säätiö on Oulun Kärpät 46 ry:n perustama oululaista ja pohjoissuomalaista jääkiekkoilua ja junioritoimintaa tukeva säätiö, joka on Oulu Kärpät Oy:n suurin omistaja. Säätiön peruspääomaksi säätön perustaja lahjoitti 300 000 kappaletta Oulun Kärpät Oy:n osakkeita ja rahana osakkeille 30.4.2001 päättyneeltä tilikaudelta maksettu osinko 73 500 euroa (441 000 markkaa).