title: Platonin Akatemia

text: Agathiaan mukaan koulun jäljellä olevat jäsenet hakivat suojelua Sassanidien kuninkaalta Khosrau I:ltä. He lahjoittivat hänelle lukuisia Akatemiasta peräisin olleita kallisarvoisia kirjoitusrullia. Persian ja Bysantin solmittua rauhan vuonna 532 Bysantti suostui takaamaan filosofien henkilökohtaisen turvallisuuden. Jotkut jäsenistä löysivät turvapaikan pakanallisesta Harranista, läheltä Edessaa. Eräs tämän ryhmän johtohahmoista oli Damaskioksen oppilas Simplikios. Heidän oppilaansa saivat aikaan sen, että kreikkalainen kulttuuri ja tiede säilyivät islamilaisessa kulttuuripiirissä senkin jälkeen, kun alue muuttui islamilaiseksi 600-luvulta alkaen. Antiikin aikaiset kreikkalaiset kirjoitukset vaikuttivat myöhemmin islamilaiseen renessanssiin. Yksi ensimmäisiä itämaisia akatemioita oli 600-luvulla perustettu Gundishapurin akatemia Sassanideissa, Persiassa.


title: Platonin Akatemia

text: Akatemian sijaintipaikka löydettiin uudestaan 1900-luvulla, ja alueella on suoritettu laajoja kaivauksia. Akatemian arkeologinen puisto "Arheologiko Parko Akadimias Platonos" sijaitsee Ateenan Akadimia Platonos -nimisessä kaupunginosassa.


title: Platonin Akatemia

text: Akatemialaisia filosofeja olivat:


title: Platonin Akatemia

text: Vanha Akatemia


title: Platonin Akatemia

text: Keskimmäinen Akatemia


title: Platonin Akatemia

text: Uusi Akatemia


title: Platonin Akatemia

text: Keskiplatonismi


title: Platonin Akatemia

text: Uusplatonismi


title: Platonin Akatemia

text: Renessanssiaikana Firenzeen perustettiin Marsilio Ficinon johdolla ”Platonilainen akatemia”, jonka jäsenet tutkivat platonilaista ajattelua ja antiikin teoksia, ja katsoivat jatkavansa antiikin aikaisen Akatemian perinteitä. Nykyään Platonin Akatemian perinteitä jatkavat erilaiset tiede- ja taideakatemiat. Nykyään kokoontuu myös erilaisia seuroja ja harrastusperäisiä filosofikerhoja, jotka haluavat jatkaa Platonin Akatemian perinteitä. Tällaisia kokoontumisia on etenkin yliopistopiireissä.


title: Platonin Akatemia

text: Suomessa nimeä Platonin Akatemia käyttää Platonin Akatemian kannatusyhdistyksen tuottama poikkitaiteellinen ja -tieteellinen tapahtuma, joka järjestetään vuosittain toukokuussa Järvenpään Kallio-Kuninkalassa ja Tuusulan Halosenniemessä.


title: Rheinland-Pfalz

text: Rheinland-Pfalz (vanha suomennos "Reininmaa-Pfalz") on Saksan osavaltio maan lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Nordrhein-Westfaleniin, idässä Hesseniin, kaakossa Baden-Württembergiin ja lounaassa Saarlandiin. Lisäksi lännessä Luxemburgin, luoteessa Belgian, sekä etelässä Ranskan valtioihin. Osavaltion pinta-ala on 19 847 km² ja siellä on 4,06 miljoonaa asukasta. Pääkaupunki on Mainz (193 955 asukasta), muita suuria kaupunkeja Ludwigshafen (167 410), Koblenz (107 064), Trier (100 234) ja Kaiserslautern (99 469).


title: Rheinland-Pfalz

text: Rein muodostaa rajan Baden-Württembergin ja Hessenin kanssa kaakossa ennen virtaamistaan osavaltion pohjoisosan läpi. Reinin laaksoa rajoittavat vuoret, ja sen muodostama maisema käsittää monia Saksan historiallisesti tärkeimpiä paikkoja. Luoteessa on Eifelvuorten eteläisin osa, etelämpänä Hunsrückin vuoriketju, joka jatkuu Taunusvuorina toisella puolella Reiniä. Eteläosan ylänköä nimitetään Pfälzerwaldiksi.


title: Rheinland-Pfalz

text: Hallituspuolue on SPD ja pääministeri vuodesta 2013 Malu Dreyer.


title: Baden-Württemberg

text: Baden-Württemberg on Saksan osavaltio maan lounaisosassa. Etelässä sen rajanaapuri on Sveitsi, lännessä Ranska. Naapuriosavaltiot ovat Rheinland-Pfalz, Hessen ja Baijeri. Baden-Württembergin pinta-ala on 35 742 km² ja siellä on 10,8 miljoonaa asukasta. Pääkaupunki on Stuttgart.


title: Baden-Württemberg

text: Reinjoki muodostaa osavaltion länsirajan ja suurimman osa etelärajaa. Lounaisosassa on Schwarzwaldin vuoristoalue. Etelässä Baden-Württemberg rajoittuu Alppien juuriin ja Bodenjärveen. Tonavan lähteet sijaitsevat myös osavaltiossa.


title: Baden-Württemberg

text: Baden-Württemberg muodostuu historiallisista Badenin, Hohenzollernin ja Württembergin osavaltioista. Toisen maailmansodan jälkeen miehitysvallat perustivat alueelle kolme uutta osavaltiota: Württemberg-Baden (USA), Württemberg-Hohenzollern (Ranska) ja Baden (Ranska). Nämä yhdistettiin vuonna 1952 Baden-Württembergiksi, joka on jaettu neljään hallintoalueeseen (Regierungsbezirk): Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart ja Tübingen. Hallintoalueet on jaettu edelleen 35 piiriin ja yhdeksään piirivapaaseen kaupunkiin.


title: Baden-Württemberg

text: Baden-Württemberg on perinteisesti ollut konservatiivien hallitsema osavaltio. Vuosina 1953–2011 sen pääministerinä oli kristillisdemokraatti. Varsinkin teollisuus- ja yliopistokaupungeissa vihreä puolue on noussut merkittäväksi vaikuttajaksi. Vuonna 2011 valtaan nousi SPD:n ja vihreiden koalitio, jonka johdossa on vihreiden kautta aikojen ensimmäinen osavaltion pääministeri Winfried Kretschmann.


title: Baden-Württemberg

text: Baden-Württembergin osavaltio on jaettu neljään hallintopiiriin (), 35:een piirikuntaan (), joihin suurin osa kunnista ja kaupungeista kuuluu, sekä yhdeksään kaupunkipiiriin (), eli piirikuntaan kuulumattomaan kaupunkiin.


title: Baden-Württemberg

text: Hallintopiirit: Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart, Tübingen


title: Mecklenburg-Etu-Pommeri

text: Mecklenburg-Etu-Pommeri () on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia.


title: Mecklenburg-Etu-Pommeri

text: Itämeren rannat ja saaret houkuttelevat monia turisteja vuosittain, kuten myös sisämaan järvet. Suurimmat kaupungit ovat Rostock, Greifswald, Stralsund, Schwerin, Neubrandenburg ja Güstrow. Yli 200 000 asukkaan Rostockia lukuun ottamatta kaikkien kaupunkien asukasluku on alle 100 000.


title: Mecklenburg-Etu-Pommeri

text: Vanha Pommeri, johon kuului Stettin (nykyään Szczecin) ja alueet Oderjoen itäpuolella (Taka-Pommeri, Hinterpommern) kuuluu nykyään Puolaan. Etu-Pommeri (Vorpommern) oli Ruotsin hallussa Westfalenin rauhasta 1648. Ruotsin Pommeri liitettiin Preussiin 1720 ja 1815.


title: Mecklenburg-Etu-Pommeri

text: Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi.


title: Mecklenburg-Etu-Pommeri

text: Aiemmin osavaltio oli jaettu 12 piiriin (Kreise) ja kuuteen itsenäiseen kaupunkiin. Vuoden 2011 syyskuussa osavaltio järjestettiin uudelleen kuuteen piiriin.


title: Mecklenburg-Etu-Pommeri

text: Hallituspuolueet ovat SPD ja CDU ja pääministeri Erwin Sellering (SPD, 2008–)


title: Germaanit

text: Germaanit olivat indoeurooppalaiseen kieliryhmään kuuluvia heimoja tai kansoja, jotka olivat neoliittisen kauden lopulla asettuneet Keski-Euroopan pohjoisosiin, Jyllannin niemimaalle ja Etelä-Skandinaviaan. Nimitystä käytetään lähinnä rautakaudella ja antiikin aikaan eläneistä ihmisistä. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa myös eläviä germaanikielten puhujia nimitettiin usein germaaneiksi. Termin kansallisromanttinen käyttö nykyihmisistä on sittemmin jäänyt syrjään pääasiassa siksi, että germaanikäsite yhdistettiin saksalaiseen kansalliskiihkoon ja natsien rotuoppeihin.


title: Germaanit

text: Germaanit elivät alun perin Etelä-Skandinaviassa. Indoeurooppalaisesta kantakielestä erottui vähitellen vuoteen 500 eaa. mennessä kantagermaaninen kieli, josta skandinavian kielet ja muut germaaniset kielet erkanivat ensimmäisellä vuosituhannella jaa.


title: Germaanit

text: Kieli syntyi yhtenäisen pohjoisen pronssikauden kulttuurin (arviolta 1700 eaa. – 600 eaa.) keskuudessa. Noin vuodesta 850 eaa. alkaen ilmasto viileni ja osa kansasta siirtyi nykyisten Saksan ja Alankomaiden alueelle. Näin germaaniheimot saivat alkunsa. Skandinaviaan jääneistä germaaneista polveutuvat Skandinavian nykyiset asukkaat.


title: Germaanit

text: Käsite ”germaanit” () on peräisin roomalaisilta, jotka Julius Caesarin ajoista lähtien kutsuivat Reinjoen takana asuvia barbaareja tällä nimellä. Roomalaisten tiedot germaaneista kokosi historioitsija Tacitus kirjaan "Germania". Monet näistä Keski-Euroopan ja Itämeren piirin asukkaista puhuivat kieltä, jonka nykyinen kielitiede määrittelisi germaaniseksi. Germaanisten kielten oletetaan syntyneen Etelä-Skandinavian ja Pohjois-Saksan alueella pronssikauden tai varhaisen rautakauden kuluessa.


title: Germaanit

text: On kuitenkin mahdollista, että roomalaiset nimittivät germaaneiksi myös ei-germaanisia heimoja tai vastaavasti luokittelivat germaanista kieltä puhuneen heimon johonkin toiseen ”barbaarikansaan” kuuluvaksi. Esimerkiksi germaanista kieltä puhuvat gootit luokiteltiin roomalaisissa teksteissä usein skyyteiksi, koska he asuivat Mustanmeren pohjoispuolella.


title: Germaanit

text: Germaanit jakautuivat moniin eri heimoihin, joiden rajat olivat epämääräiset ja muuttuivat poliittisten, yhteiskunnallisten ja taloudellisten muutosten myötä. On hyvin kyseenalaista, kutsuivatko germaanit itse itseään germaaneiksi tai oliko heillä minkäänlaista yhteenkuuluvuuden tunnetta. Sikäli muinaisten germaanien luonnehtiminen kansaksi on harhaanjohtavaa. Koko germaanikäsitettä onkin syytä pitää lähinnä roomalaisena stereotypiana pohjoisen barbaareista, jotka todellisuudessa lienevät olleet hajanaisempaa joukkoa kuin roomalaisten kaavamaisista kuvauksista voisi päätellä. Arkeologisesti voidaan osoittaa germaanien alueen Germanian jakautuneen useihin kulttuuripiireihin. Aikaisemmin arkeologit samastivat mielellään kulttuurialueita kirjallisissa lähteissä mainittuihin germaaniheimoihin, kuten gootteihin ja vandaaleihin. Nykytutkimus suhtautuu tähän kriittisemmin.


title: Germaanit

text: Germaanien liikehdinnässä ei ollut kyse paimentolaisten vaelluksista, vaan parempia viljelysmaita kaipaavien maanviljelijöiden asteittaisesta muutosta uusille alueille. Koko heimo ei aina muuttanut yhtenäisenä joukkona. Löyhän poliittisen rakenteen vuoksi useita ryhmiä jäi alkuperäiseen kotimaahan ja osa asettui asumaan muuttoreitin varrelle. Ajan myötä monet heimot hajaantuivat. Toisaalta useat heimot saattoivat muodostaa laajan yhteenliittymän ennen muuttoa ja ottaa matkan varrella mukaan uusia kulkijoita ja kokonaisia heimoja. Muuttoliike edellytti ammattitaitoista johtajuutta, ja tämä johti uuden ja voimakkaamman ylimystön kehitykseen.


title: Germaanit

text: Muun muassa teutonit ja kimbrit yhdistyivät vuonna 113 eaa. Roomaa vastaan. Usein on otaksuttu, että nämä kaksi kansaa, heimoa tai vaeltavaa armeijaa olivat germaanisia. Asiasta ei kuitenkaan ole varmuutta, sillä ryhmät saattoivat olla myös kelttiläisiä tai ehkä todennäköisimmin sekoitus kelttiläisiä, germaanisia ja ehkä muitakin väestöaineksia. Teutonit olivat lähteneet vaeltamaan noin 180 eaa., jolloin Makedonian kuningas oli pyytänyt heiltä apua kelttejä vastaan. Alkuperäinen määränpää jäi saavuttamatta, ja teutonien vaellus kääntyi kohti Roomaa. Mukaan liittyivät kimbrit. He voittivat roomalaisten armeijat useaan kertaan Alppien seutuvilla aiheuttaen suuria tappioita roomalaisille, mutta voittonsa jälkeen heimot hajaantuivat ryöstelemään Galliaa ja Espanjaa. Vasta jonkin ajan kuluttua kimbrit ja teutonit palasivat, mutta roomalaiset voittivat heidät Gaius Mariuksen johdolla Aquae Sextiaen ja Vercellaen taistelussa vuosina 102 eaa. ja 101 eaa. Pohjois-Italiassa ja surmasivat lähes kaikki taisteluun osallistuneet kimbrit.


title: Germaanit

text: 57 eaa. germaanit (sveebit) löivät kelttiheimon ja ottivat heidän maansa. Seuraavana vuonna Julius Caesar voitti Galliaan tunkeutuneet germaanit. Gallian valloituksen (noin 58–52 eaa.) jälkeen roomalaiset aikoivat valloittaa myös Germanian, joka ulottui Reiniltä Veikselille ja Tonavalle. Siellä oli alituisesti keskenään taistelevia germaaniheimoja.


title: Germaanit

text: 12 eaa. Rooman sotapäällikkö Drusus voitti germaaniheimot ja siirsi Rooman rajan Elbelle asti. Germaaneja joko ajettiin itään tai he joutuivat Rooman vallan alle. Vuonna 9 germaanit voittivat roomalaiset Teutoburgin taistelussa ja pysäyttivät Rooman laajenemisen germaanialueilla. Germaanien johtaja oli roomalaistunut germaaniylimys, keruski Arminius. Sota Germaniasta jatkui vielä kahdeksan vuotta, mutta lopulta raja vedettiin Reinille. Germania palautui tilaan, jossa heimot taistelivat maa-alueista keskenään.


title: Germaanit

text: Tämän jälkeen germaanit olivat Roomalle alituinen uhka. Reinille rakennettiin heitä vastaan rajalinja eli Limes Germanicus. Näillä tienoin kulkee vieläkin germaanisen ja romaanisen kielialueen raja.


title: Germaanit

text: Keisariajalla monet germaanit kuitenkin roomalaistuivat, ja germaaneja palveli Rooman armeijassa. Useat germaaniheimot kääntyivät 300–400-luvulla kristityiksi. Aluksi he omaksuivat areiolaisuuden ja kääntyivät vasta myöhemmin katoliseen kristinuskoon.


title: Germaanit

text: Kansainvaellukset alkoivat noin vuonna 400 jaa., ja ne pilkkoivat Rooman valtakuntaa. Germaanitkin olivat niissä mukana ja osallistuivat Länsi-Rooman hävittämiseen. Länsi-Rooman kukistuttua frankit, gootit ja langobardit perustivat Rooman aiemmin hallitsemille alueille voimakkaat kuningaskunnat.


title: Ala-Saksi

text: Ala-Saksi (, alasak. Nedersassen) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Pohjanmeren rannikolla. Ala-Saksin pinta-ala on 47 618 neliökilometriä ja väkiluku 7,78 miljoonaa (2011). Pääkaupunki on Hannover.


title: Ala-Saksi

text: Osavaltion suomenkielinen nimi on suora käännös kaksiosaisesta saksankielisestä nimestä. Se koostuu sanoista "nieder" ’matala, alava’ ja "Sachsen" ’Saksi’.


title: Ala-Saksi

text: Ala-Saksin luoteisosa Pohjanmeren rannikolla on Itä-Friisinmaata (). Siihen kuuluu seitsemän saarta, Itäfriiseinsaaret. Kaakkoisosa, Emsland, on harvaan asuttu alue, joka oli muinoin soiden peitossa. Pohjoisosa on tasaista, mutta etelässä kulkee kaksi vuorijonoa: Weserbergland ja Harz. Suurimmat kaupungit sijaitsevat keskellä osavaltiota. Koillisosa osavaltiosta tunnetaan nimellä Lüneburger Heide, Lüneburgin nummi. Alue rikastui keskiajalla suolakaupalla. Pohjoisessa Elbe erottaa Ala-Saksin Hampurista, Schleswig-Holsteinista, Mecklenburg-Vorpommernista ja Brandenburgista. Elben etelärannalla Hampurin liepeillä olevaa aluetta kutsutaan nimellä "Altes Land" (alasaksaksi Olland, Hollannista 1100-luvulla saapuneiden siirtolaisten mukaan), ja se tunnetaan tuhansista hedelmäpuistaan.


title: Ala-Saksi

text: Ala-Saksin rajanaapureina ovat lännessä Alankomaat ja lounaassa Nordrhein-Westfalen, etelässä Hessen ja Thüringen, idässä Saksi-Anhalt, Brandenburg ja Mecklenburg-Etu-Pommeri sekä pohjoisessa Hampuri ja Schleswig-Holstein. Bremenin alueet ovat Ala-Saksin ympäröimiä.


title: Ala-Saksi

text: Osavaltio on jaettu 37 piiriin ("Landkreise"), yhteen erikoiskuntaliittoon ("Kommunalverband besonderer Art") ja kahdeksaan itsenäiseen kaupunkiin ("Kreisfreie Städte").


title: Slaavit

text: Slaavit ovat Euroopan suurin indoeurooppalainen etnolingvistinen ryhmä. Slaavilaisia kieliä puhuvia kansojen yhteenlaskettu väkiluku on noin 350 miljoonaa. Kielellisen yhteyden lisäksi slaavilaisuudella viitataan yleisesti myös koettuun tai luultuun geneettiseen tai kulttuuriseen yhteyteen. Suurin osa slaavilaisista kansoista elää Euroopassa. Slaavien yhtenäisyyttä erityisesti korostavaa ajattelua kutsutaan panslavismiksi. Panslavismi eli voimakkaana poliittisena liikkeenä lähinnä 1800-luvun puolivälissä. Kolmea pääryhmää vertaillessa voi huomata niillä olevan keskenään eroja niin geneettisesti kuin kulttuurisesti. Esimerkiksi itäslaavit poikkeavat mahdollisesti suurestikin länsislaaveista, mutta vertaillessa vaikka pelkästään itäslaaveihin kuuluvia kansoja niin huomattavia yhtenäisyyksiä voidaan huomata niin kulttuurisesti kuin geneettisestikin.


title: Slaavit

text: Slaavit jaetaan alueellisesti kolmeen pääryhmään, jotka jakaantuvat kansoiksi. Ei ole täyttä yksimielisyyttä siitä, mitkä ryhmät ovat omia kansojaan, ja mitkä vain jonkun toisen kansan heimohaaroja.


title: Slaavit

text: Itäslaavien sanotaan Kiovan Venäjän aikana olleen yhtenäinen kansa, josta myöhemmin uusille alueille levittäytymisen seurauksena kehittyneen omat kansansa: muun muassa Ukrainalaiset ja Isovenäläiset. Itäslaaveilla on vieläkin vahvat yhteydet toisiinsa. Suurin osa on ortodokseja ja itäslaavilaiset kielet ovat lähellä toisiaan.


title: Slaavit

text: Panslavismi on slaavien yhtenäisyyttä korostava aate.


title: Slaavit

text: Slaavien vanhimmasta historiasta tiedetään varsin vähän. Nimitys slaavi ("Sklavenoi" tms.) tavataan ensimmäistä kertaa itäroomalaisissa teksteissä 500-luvulla jaa. Englanninkielinen orjaa tarkoittava sana slave juontuu sanasta slav, slaavi. Tämä johtuu siitä, että slaavilaisia heimoja oli läntisten kansojen orjina, ennen vapautumistaan roomalaisajan jälkeen.


title: Slaavit

text: Ilmeisesti slaavit olivat tässä vaiheessa levittäytymässä oletetusta alkukodistaan Mustanmeren pohjois- ja luoteispuolelta, Dnepr-joen ja Karpaattien väliltä. Slaavit ottivat osaa kansainvaelluksiin valloittaen lähes koko Balkanin, jonka Itä-Rooma (Bysantti) pystyi valloittamaan takaisin vasta 800-luvulla. Keski-Euroopassa slaavit levittäytyivät Elbelle saakka. Nykyisen Venäjän alueella slaavilaista väestöä työntyi pohjoiseen, jossa perustettiin kaupunkeja, ja samalla slaavilainen kieli omaksuttiin alkuperäisväestöjen keskuuteen. Tämä johti balttilaisen ja suomalais-ugrilaisen kielialueen voimakkaaseen supistumiseen.


title: Innocentius III

text: Paavi Innocentius III (s. n. 1161) oli paavina 8. tammikuuta 1198 – 16. heinäkuuta 1216. Hänen oikea nimensä oli Lotario de' Conti ja hän oli Trasimondo Contin, Segnin kreivin poika sekä paavi Klemens III:n sisarenpoika. Lotario syntyi Anagnissa, Italiassa. Hänen isänsä kuului kuuluisaan Contin sukuun, josta on tullut yhdeksän paavia, mukaan lukien Gregorius IX, Aleksanteri IV ja Innocentius XIII. Hänen äitinsä "Claricia" kuului ylhäiseen roomalaiseen Scottin sukuun.


title: Innocentius III

text: Lotario kävi koulua Roomassa ja Pariisissa, missä hän opiskeli teologiaa, sekä Bolognassa, missä hän opiskeli oikeustiedettä. Häntä pidettiin älykkäänä, sivistyneenä ja oppineena sekä yhtenä aikansa parhaista kanonisen oikeuden tuntijoista.


title: Innocentius III

text: Aleksanteri III:n kuoleman jälkeen hän palasi Roomaan ja toimi kirkon viroissa Lucius III:n, Urbanus III:n ja Gregorius VIII:n lyhyiden kausien aikana kohoten kardinaali-diakoniksi vuonna 1190. Paavi Celestinus III:n kaudella (1191–1198) hän lähti Roomasta Anagniin, koska Celestinus III kuului Segnin suvun vihollisiin, Orsinin sukuun.


title: Innocentius III

text: Celestinus kuoltua 8. tammikuuta 1198 37-vuotias Lotario de' Conti valittiin vielä samana päivänä paaviksi ja hän otti nimen Innocentius III. Keisarin valtaistuin oli yhä tyhjä Henrik VI:n kuoltua vuonna 1197. Innocentius käytti valtatyhjiötä hyväkseen vähentääkseen Saksan vaikutusta Italiassa. Ensin hän palautti paavin maallisen vallan Roomassa ja Rooman prefekti, keisarin edustaja kaupungin hallitsijana, vannoi uskollisuutta Innocentiukselle. Vielä nykyäänkin Innocentius III:ta pidetään koko keskiajan ja joidenkin mielestä kaikkien aikojen mahtavimpana paavina. Hänellä oli korkea käsitys asemastaan ja tehtävästään. Paaviksi tultuaan hän julisti Rooman kaupungin asukkaille:


title: Innocentius III

text: Uusi paavi tulkitsi olevansa suoraan Kristuksen sijainen ja näin ollen kuninkaita korkeampi ja oikeutettu käskemään kaikkia. Noustessaan johtamaan katolista kirkkoa Innocentius III sai käskettäväkseen keskiajan tehokkaimman organisaation. Kirkko muistutti enemmän valtiota kuin uskonnollista nykyaikaista kirkkoa; sillä oli omat lakinsa, lainsäätäjänsä, tuomioistuimensa, lakimiehensä, vankilansa sekä Euroopan parhaiten järjestetty ja tehokkain hallintokoneisto. Innocentius III oli koko Euroopan johtaja, koska Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin kuoltua hänellä ei ollut ainuttakaan tarpeeksi vaikutusvaltaista kilpailijaa. Paavin poliittisia neuvoja noudatettiin niin Ranskassa, Englannissa, Tanskassa, Unkarissa kuin myös Böömissä.


title: Innocentius III

text: Innocentius III:n kuoleman jälkeen hänen ruumiinsa oli esillä Perugian katedraalissa. Tähän liittyy aikalaiskertomus (kardinaali Jacques de Vitry), jonka mukaan hänen päällään olleet arvokkaat vaatteet ryöstettiin hänen yltään ja asia huomattiin vasta seuraavana aamuna, kun hyvässä mätänemistilassa ollut ruumis löydettiin lähes alastomana.Hanska 2005: 210-211.


title: Innocentius III

text: Hän on kirjoittanut teoksen "De contemptu mundi", (suom. Maailman halveksunnasta.)


title: Silta

text: Silta on rakenne, joka mahdollistaa kulun tai materiaalin kuljetuksen jonkin esteen tai esteiden yli sallien myös kulun itsensä ali. Siltoja suunnitellaan ylittämään jokia, salmia, syviä laaksoja sekä myös teitä, rautateitä ja muita hankalia tai vaarallisia alueita tai kohtia. Suomessa sillaksi määritellään rakenne, jonka vapaa-aukko eli peräkkäisten tukien vapaa väli on vähintään 2 metriä. Tätä pienemmät luokitellaan rummuiksi. Siltaa, joka ei ylitä vettä vaan ainoastaan maata tai rakennelmia, kutsutaan maasillaksi eli viaduktiksi.


title: Silta

text: Suomen teillä on noin 14 000 siltaa ja niitä rakennetaan parisataa vuosittain. Tiehallinto koordinoi yleisille teille suunniteltavia siltoja: katuverkon sillat ovat kuntien vastuulla. Suomen rautateillä on runsaat 2000 siltaa, joita hallinnoi Ratahallintokeskus. Raippaluodon silta on yli kilometrin mittaisena Suomen pisin silta.


title: Silta

text: Ensimmäiset vesistöjen ylittämiseen käytetyt rakenteet lienevät olleet luonnon itsensä tekemiä ja luonnosta matkittuja: kiviä, joita pitkin on päässyt astumaan tai hyppimään, ja puita, jotka ovat kaatuneet esimerkiksi joen yli. Näitä ajatuksia yhdistelemällä, ja ottamalla oppia talonrakennustekniikasta, ovat syntyneet ensimmäiset varsinaiset sillat. Jo ammoisina aikoina jokeen asetettuja astinkiviä on yhä vielä muun muassa Kreikan matalissa joissa, eikä liene ollut suuri harppaus yhdistää nämä jollakin katteella, kivilaatoilla tai puilla.


title: Silta

text: Ennen holvin käyttöönottoa kaikki suuremmat siltarakennelmat tehtiin puusta, ja puu on yhä käytössä oleva siltamateriaali. Varhaisista puusilloista paras kuvaus lienee Gaius Julius Caesarin Gallian sodassa (De bello Gallico), jossa kuvataan puusilta, jota pitkin legioonat ylittävät Reinin. Kiviholvisiltoja on käytetty antiikin ajoista aina 1800-luvulle, jolloin rauta, rautabetoni ja vihdoin teräs ja teräsbetoni alkoivat korvata kiven siltamateriaaleina. Köysiin ja sittemmin teräsvaijereihin perustuvat riippu- ja vinoköysisillat ovat myös hyvin vanha keksintö, joita suositaan etenkin vuoristo-olosuhteissa, ja milloin jännevälit ovat hyvin pitkät.


title: Silta

text: Nykyään suurin osa uusista silloista tehdään teräsbetonista, ja ne usein vielä jännitetään rakenteen sisässä kulkevilla teräspunoksilla.


title: Silta

text: Suomessa siltoja samoin on tehty jo esihistoriallisella ajalla. Kiviset sillat liittyivät yleensä muinaisiin maanteihin, joista tunnetuin on Hämeen härkätie, puisia ylityspaikkoja ja pitkospuita tehtiin paikallisiinkin tarpeisiin. Vanhimpiin sillaksi arvioituihin rakenteisiin kuuluu vuoden 500 jaa. paikkeilla rakennettu 49 metriä pitkä kivilatomus "Jättiläisen tie" Vähässäkyrössä. Suomen vanhin yhä käytössä oleva silta on vuodelta 1777 ja se sijaitsee Espoonkartanossa.


title: Silta

text: Silta voidaan suunnitella avattavaksi. Avaamistapoja on monenlaisia: silta voidaan esimerkiksi nostaa pystyyn vipuvarren tavoin, jolloin toinen sillan päistä toimii kiintopisteenä. Tätä kutsutaan "läppäsillaksi". "Nostosillaksi" kutsutaan siltaa, jonka päällysrakenne nostetaan paikoiltaan hissin tavoin ylöspäin. "Kääntösilta" on useimmiten keskeltä tuettu, tuen ympäri kääntyvä rakenne. Silta voidaan tehdä avattavaksi mikäli esimerkiksi joessa kulkee paljon isoja laivoja suhteellisen harvoin.


title: Silta

text: Sillan rakenteet voidaan karkeasti jakaa päällys- ja alusrakenteisiin. Päällysrakenteiden tehtävänä on siirtää kuormat silta-aukon yli alusrakenteille, joiden tehtävänä on siirtää kuormat eteenpäin kantavalle maaperälle. Päällysrakenteeseen kuuluvat kannatin- ja kansirakenne sekä varusteet ja laitteet. Alusrakenteisiin kuuluvat paalut, maatuet, välituet, kantamuurit holvi- ja kaarisilloissa, pylonit köysisilloissa ja peruslaatat kehäsilloissa.Maailman pisin silta on Danyang–Kunshan-silta Kiinassa Nanjingin ja Shanghain välillä. Se on vuonna 2011 avattu 164,8 kilometriä pitkä maasilta, jolla kulkee osa Pekingin ja Shanghain välisestä suurnopeusrautatiestä.


title: Sienipilvi

text: Sienipilvi eli pyroklastinen pilvi syntyy räjähdyksen yhteydessä. Yleensä sienipilvi yhdistetään ydinaseen räjähdykseen, mutta sellainen voi syntyä mistä tahansa räjähdyksestä. Nimensä se on saanut pilven muodosta, joka muistuttaa suurta sientä.


title: Sienipilvi

text:
Muoto syntyy siitä että pilven aiheuttaa hyvin pienialainen lämmönlähde joka kuumentaa ilmaa nopeasti, jolloin kaikki nousuliike keskittyy sienen "jalkaan". "Lakki" syntyy nousuliikkeen pysäyttävän inversiokerroksen, yleensä tropopaussin alle.
Vastakohtana kukkakaalin muotoinen iso kumpupilvi, ja samantapaisen lakin tai alasimen tropopausin alle muodostava kuuropilvi. Kuuropilven alasin syntyy hitaasti ja siksi se on yleensä epäsymmetrinen leviten eniten tuulen suuntaan - sienipilven lakki syntyy niin nopeasti ja suurella voimalla että se leviää joka suuntaan tuulensuunnasta riippumatta.


title: Sienipilvi

text:
Maan pinnalla tapahtuvissa räjähdyksissä pilvi ei nouse aivan yhtä korkealle, koska virtauksen mukana nousee suuri määrä maata pölynä. Kun pilvi nousee troposfäärin ylärajalle, stratosfääriin, se pyrkii usein leviämään sivulle, mutta jos energiaa on tarpeeksi, pilvi nousee stratosfääriin. Tämä vaatii megatonniluokan räjähdyksen.
Myös ilmasto-olot vaikuttavat pilven nousukorkeuteen, johon vaikuttaa eniten räjähdyksen tuottama lämpömäärä.


title: Betoni

text: Betoni on valmistettaessa nestemäisessä muodossa olevaa massaa, joka raaka-aineidensa kemiallisen reaktion kautta kovettuu kiinteään, kivimäiseen muotoon. Betoni on yksi tärkeimmistä ja käytetyimmistä rakennusmateriaaleista erityyppisissä rakenteissa ja rakennusosissa.


title: Betoni

text: Betoni koostuu runkoaineesta, sementistä ja vedestä sekä mahdollisista lisä- ja seosaineista. Runkoaine on rakeista kiveä, jonka raekokoa ja -jakaumaa säätämällä voidaan vaikuttaa valmiin rakennusosan ominaisuuksiin. Sementti puolestaan saa veden kanssa aikaan kovettumiseen vaadittavan kemiallisen reaktion. Lisä- ja seosaineita lisäämällä voidaan vaikuttaa betonin eri ominaisuuksiin. Lisäaineilla voidaan vaikuttaa esim. pakkasenkestävyyteen, notkeuteen ja kovettumiseen. Seosaineilla taas voidaan vaikuttaa mm. työstettävyyteen, koossapysyvyyteen ja lujuuteen. Myös kovettuneeksi miellettyyn betoniin on sitoutunut niin sanottua "geelivettä". Massan alkuvaiheen nopean kovettumisen jälkeen kemiallinen reaktio jatkuu hitaana kunnes kaikki ainesosat ovat sitoutuneet täydellisesti - raaka-aineiltaan hyvin suhteutettu betoni kovettuu vielä parikymmentä vuotta valun jälkeen.


title: Betoni

text: Betonista on määritelty lukuisia lujuusominaisuuksiltaan erilaisia laatuja. Betoninormeissa puristuslujuuden luokitus perustuu kuutiolujuuteen, jota testataan käyttäen sivumitaltaan 150 mm koekuutioita, jotka puristetaan rikki. Lujuus ilmoitetaan K-lukuna, yksikkönä käytetään megapascalia (MPa).


title: Betoni

text: Laboratorio-olosuhteissa kyetään valmistamaan jopa yli "K100" (puristuslujuus 100 MPa) betonia, mutta suurimmat lujuudet työmaakäytössä ovat "K70". Suurilujuuksista betonia voidaan tarvita esimerkiksi pilvenpiirtäjien perustuksiin ja alimpiin kerroksiin, sekä suurten koneiden perustuksiin.


title: Betoni

text: Betonirakenteen halkeilu merkitsee aina vetolujuuden ylittymistä. Se voi johtua rakenteen sisäisistä jännityksistä, esim. lämpötilan epätasaisesta jakautumisesta rakenteen kovettumisen aikana tai ulkoisista kuormista.


title: Betoni

text: Betonirakenteisiin kuuluvat raudoittamattomat ja raudoitetut betonirakenteet. Raudoitettuja betonirakenteita ovat esim. teräsbetonirakenteet sekä jännitetyt rakenteet. Raudoittamattomat rakenteet on suunniteltu siten, että betoni yksinään kestää rakenteelle tulevat rasitukset. Raudoitetut betonirakenteet on suunniteltu siten, että betoni ja raudoitus toimimalla yhdessä kestävät betoniin kohdistuvat rasitukset.


title: Betoni

text: Kovettunut betoni kestää varsin hyvin puristusvoimia, mutta vetorasitusta huonosti, vain noin kymmenesosan puristuskestävyydestä. Jopa antiikin aikoina betonin tyyppisillä massoilla on kuitenkin rakennettu vaativiakin rakenteita, esimerkiksi Pantheonin temppelin kupoli.


title: Betoni

text: Rakennetta voidaan vahvistaa teräsraudoitusten avulla, jolloin raudoitus ottaa vastaan vetorasitukset ja betoni puristusrasitukset. Betonin ja raudoitustankojen välinen tartunta siis huolehtii siitä, että vetojännitykset siirtyvät betonista raudoitustangoille. Teräksellä ja betonilla on lähes sama lämpölaajenemiskerroin, joten rakenne pysyy ehjänä lämpötilojen muuttuessakin.


title: Betoni

text: Betonin vaatimattoman vetolujuuden aiheuttamia rajoituksia ja haittoja voidaan merkittävästi vähentää käyttämällä betonirakenteiden jännittämistä. Tyypillisiä esimerkkejä jännitetyistä rakenteista ovat palkit, holvit ja siltarakenteet, joiden kantavuutta voidaan nostaa merkittävästi jännittämisen avulla. Jännittämisen ansiosta voidaan käyttää hoikempia rakenteita ja pidentää jännevälejä verrattuna perinteiseen raudoitettuun betonirakenteeseen. Jännebetonirakenteella on lukuisia etuja:


title: Betoni

text: Jännitettyjä betonirakenteita käytetään paljon silloissa, elementeissä, teollisuusrakennuksissa, säiliöissä, padoissa, vesitorneissa sekä muissa rakenteissa, joissa pyritään saavuttamaan hyvä tiiviys, kestävyys ja lujuus kustannustehokkaasti.


title: Betoni

text: Betonin tyyppistä ainetta nimeltään "opus caementicium" käytettiin jo antiikin Rooman aikana. Tällöin tehdyt betonirakenteet ovat säilyneet nykyaikaan saakka. Niiden kestävyyden syitä ovat sementin joukkoon lisätty alumiinipitoinen tulivuorentuhka ja kalkkikiven puhtaus. Rooman kulttuurin rappeutumisen myötä betonin käyttö kuitenkin hiipui ja keskiajalla sitä ei käytännössä edes tunnettu.


title: Betoni

text: 1800-luvulla betoni tuli uudelleen käyttöön ja 1900-luvulla sen käyttö laajeni huomattavasti, koska kehitettiin raudoitusten ja betonin yhdistelmä, "teräsbetoni". Samoin betonin "muottiin" valun kehittäminen lisäsi aineen käyttömahdollisuuksia. Muotti mahdollisti betonin valamisen hyvin monenlaisiin eri muotoihin.


title: Betoni

text: Betonin runkoaineena käytetään rakeisuudeltaan erikokoisia kiviaineksia. Betonin osa-aineista kiviaineksen tilavuus on noin 65–80 %. Kiviaineisten ominaisuuksilla on suuri merkitys betonin ominaisuuksiin.


title: Betoni

text: Kiviaineksena voidaan periaatteessa käyttää mitä tahansa riittävän lujia ja tiivitä kiviä, jotka eivät osallistu sementin reaktioihin tai huononna betonin säilyvyyttä. Yleisimmin betonin kiviaineksena käytetään luonnon kiviaineksia, jotka voivat olla joko luonnon muokkaamia tai mekaanisesti murskattuja. Suomessa käytetään yleensä mekaanisesti murskattua graniittipohjaista luonnonkiviainesta. Kiviaineksena voidaan käyttää myös ns. keinotekoisia kiviaineksia esim. kevytsoraa tai tiilimurskaa.


title: Betoni

text: Betonin runkoaineena käytettävän kiviaineksen tulee olla käyttötarkoitukseensa sopivaa eli se ei saa sisältää haitallisia määriä aineita, jotka vaikuttavat heikentävästi betonin tai betonissa olevien raudoitteiden ominaisuuksiin. Kiviaines siis ei saa sisältää esim. roskia, öljyä tai jäätä.


title: Betoni

text: Rakeisuudella tarkoitetaan kiviaineksen sisältämien erisuuruisten rakeiden määrien painosuhteita. Rakeisuus kuvaa kiviaineksen rakeiden kokoja ja jakaumaa. Rakeisuus määritellään yleensä seulomalla. Rakeisuuden suunnittelun tavoitteena on valita raejakauma siten, että rakeet pakkautuvat hyvin toistensa lomaan ja näin syntyy tiivis ja hyvin koossapysyvä rakenne.


title: Betoni

text: Hyvän lujuuden aikaansaamiseksi suositellaan käytettävän vähintään kahta kiviaineslajitetta: hienoa (esimerkiksi 0 - 8 mm) ja karkeata (esimerkiksi 8 - 16). Useamman kokoiset kivirakeet sijoittuvat toistensa lomiin joten kiviaineksen liimapinta-ala kasvaa.


title: Betoni

text: Betoniseokseen käytettävän veden on oltava puhdasta. Nyrkkisääntönä voidaan todeta, että juomakelpoinen vesi kelpaa myös betonin valmistukseen. Sementti reagoi veden kanssa kemiallisesti betonin kovettuessa ja tämä mahdollistaa esimerkiksi betonin valamisen veden alla, kunhan pidetään huolta ettei sementti huuhtoudu pois. Vettä tarvitaan betonin teossa sementin sitoutumisreaktiossa, mutta sitä jää betoniin myös muualle. Betonin teossa merkittävä lujuuteen ja säänkestävyyteen vaikuttava määre on vesi/sementti suhde. Vettä tulee olla vähintään 0,4 osaa sementistä, jotta sementti reagoi kokonaan. Yleisesti käytetään jopa 0,7 suhdetta notkeuden saavuttamiseksi, mutta silloin menetetään lujuutta, tiiveyttä ja muutamia muita ominaisuuksia.


title: Betoni

text: Sementti on hydraulinen sideaine, joka veden kanssa reagoidessaan muodostaa kestävän lopputuotteen. Sementin kemiallinen koostumus vaikuttaa sekä tuoreen betonin työstettävyyteen että kovettuneen betonin säilyvyyteen. Myös betonin ominaisuuksiin, esim. lujuus, lämmönkehitys ja kemiallinen kestävyys, voidaan vaikuttaa sementin valinnalla.


title: Betoni

text: Betoninormien mukaan betonin valmistukseen käytettävien sementtien tulee olla CE-merkittyjä ja täyttää sementtistandardin SFS-EN 197-1 vaatimukset. Standardi määrittelee tavallisten sementtien koostumus- ja laatuvaatimukset.


title: Betoni

text: Sementti koostuu luonnonmateriaaleista, kalkkikivi, kvartsi ja savi. Jo roomalaiset hallitsivat eräänlaisen betonin tyyppisen massan valmistuksen, he käyttivät raaka-aineena Vesuvius-tulivuoren kvartsipitoista kiviainesta. Tuhkamainen murske jauhettiin tasaiseksi ja poltettiin korkeassa lämpötilassa. Antiikin aikainen betoni on kestävämpää kuin nykyaikainen, vaikka siinä ei ole raudoitusta.


title: Betoni

text: Betonin side- ja runkoaineena voidaan käyttää mineraalisia seosaineita, joita ovat mm. lentotuhka, masuunikuonajauhe ja silika.


title: Betoni

text: Lentotuhka on hienoksi jauhetun kivihiilen poltossa syntyvä pozzolaani. Lentotuhka voi toimia betonissa kiviaineksena tai sideaineena.


title: Betoni

text: Masuunikuonajauhe on hienoksi jauhettua granuloitua masuunikuonaa, jolla on piilevät hydrauliset ominaisuudet. Masuunikuonajauheen vedentarve on pieni, joten se notkistaa betonia.


title: Betoni

text: Silika on piiraudan ja alkuaine piin valmistuksessa syntyvä savukaasuista erotettava erittäin hienojakoinen aine. Silika lisää huomattavasti betonin lujuutta. Lisäksi silika parantaa betonin kemiallista kestävyyttä, koossapysyvyyttä, tiiviyttä ja vedenpitävyyttä.


title: Betoni

text: Betonimassan ominaisuuksia voidaan säädellä mm. erilaisilla lisäaineilla. Lisäaineiden määrät betonissa ovat hyvin pieniä verrattuna betonin muiden raaka-aineiden määriin. Lisäaineiden käytöllä pyritään parantamaan betonin teknisiä ominaisuuksia ja betonin taloudellisuutta.


title: Betoni

text: Betonin tyypillisiä lisäaineita ovat mm. notkistimet, hidastimet ja huokostimet. Huokostamalla betonia voidaan parantaa sen pakkasenkestävyyttä. Hidastimella taas saadaan siirrettyä betonin sitoutumista myöhäisemmäksi. Notkistimet toimivat sementin ja veden välillä ja parantavat betonin työstettävyyttä.


title: Betoni

text: Omatoiminen betonin valmistus on edullista silloin, kun käytettävissä on työmaasekoitin ja tarvittava betonimäärä on enintään muutamia satoja litroja. Omatoimiseen betonin tekoon vaikuttavat myös kulkuyhteydet ja tarvittavan runkoaineen hyvä saatavuus (sora/hiekka). Betonin ainesosat voidaan annostella tilavuusosina. Työmaalla yleisesti käytettävä sekoitin on pieni "vapaapudotussekoitin", jonka tilavuus on 120–200 litraa. Sekoittimella valmistettava betoniannos voi olla vain noin 2/3 vesitilavuudesta. Tehokkaan sekoituksen varmistamiseksi kannattaa aina valmistaa täysiä annoksia. Annoksen on aina oltava vähintään 1/5 vesitilavuudesta. Itse tehtynä lujuusluokkaa voidaan vain arvailla, mutta on annettu taulukko (3-rakenneluokka), jolla lujuuden voi määrittää C15/20 asti riittävän suurella varmuudella. Betonin itsesekoittajan rajoitus lujuusluokaan C15/20 koskee vain kantavia rakenteita (korkeampaa arvoa ei saa käyttää laskelmissa hyväksi), mutta esimerkiksi pihalaatat saa tehdä vaikka C25/30 tai jopa C50 betonista (jos sitä sattuu löytämään, tai pystyy tekemään), silloin ne kestävät hyvin säätä eivätkä rikkoudu helposti.


title: Betoni

text: Betonin valmistus aloitetaan työmaalla sekoittamalla keskenään vesi, sementti ja runkoaine. Betoni alkaa kovettua välittömästi reagoidessaan veden kanssa - reaktio on tosin melko hidas.


title: Betoni

text: Nykyisin ei betonia valmisteta työmailla, jos tarvittavat määrät ovat suurempia kuin 1 m, tai työmaalla ei ole ns. siirrettävää betoniasemaa. Betoni toimitetaan työmaalle pyörintäsäiliöautoilla. Kuorma puretaan betoniauton purkurännillä valukohteeseen suoraan, autosta betonipumppuun tai työmaan vastaanottosuppiloon, josta se siirretään nosturilla valukohteeseen. Betonin pumppaus on suurissa valuissa nopein ja edullisin tapa valaa.


title: Betoni

text: Betonin valamiseen soveltuvin lämpötila on +20 °C tai hiukan alle. Joitain valuja voidaan tehdä jopa 15 °C pakkasella, sillä kovettuessaan betoni vapauttaa jonkin verran lämpöä. Valmista valua voidaan myös lämmittää keinotekoisesti erilaisin menetelmin. Jos pakkasta on liikaa, ei betoni kovetu ja menee pilalle, ts. se ei kovetu enää myöhemmässäkään vaiheessa. Betoni valetaan muottiin ja noin kahden vuorokauden kuluttua betoni on kovettunut riittävästi muotin poistamiseksi. Isoja valuja tehtäessä betonia estetään lämpenemästä liikaa kaatamalla sen päälle vettä, sillä suuri betonimassa saattaa kehittää riittävästi lämpöä halkaistakseen itsensä lämpölaajetessaan. Varsinkin ensimmäisten vuorokausien aikana betoni on herkkää halkeamaan. Betonin kuivumista pitää myös estää, jotta kaikki sementti reagoisi veden kanssa ja täysi lujuus saavutettaisiin. Betonin ja tiilen rajapinta on ongelmallinen, sillä tiili imee vettä liian nopeasti ja voimakkaasti tavallisille betonilaaduille.


title: Betoni

text: Betoni katsotaan saavuttaneen täyden lujuutensa noin 28 vuorokauden kuluttua. Betoni kovettuu vielä tämänkin jälkeen - itse asiassa kovettuminen jatkuu vuosia, suurissa valuissa jopa vuosikymmeniä.


title: Betoni

text: Kantavan tai maanvaraisen betonilattialaatan rakenteeseen kuuluu alhaalta lukien kantava ja kapillaarista vedennousua katkaiseva sepelikerros, tasoitehiekkakerros mahdollisine suodatuskankaineen, ja lämmöneristekerros, tyypillisesti polystryreenilevyistä tehtynä. On suositeltavaa käyttää vähintään 300 mm paksua sepelikerrosta, materiaalina esimerkiksi pesty sepeli. Sepelikerros tasoitetaan ja tiivistetään. Sepelipohja voidaan vielä oikaista ja tasoittaa suodatinkankaan päälle asennetavalla hiekkakerroksella, jonka päälle asennetaan yleensä lämpöeristeet ja raudoitusverkko.


title: Betoni

text: Ennen valun aloittamista on ympäröiville seinille mitattava riittävän tiheään vaa'atut korkeusmerkit. Usein käytetään myös katosta riippuvia korkoseipäitä merkitsemään keskilattian korko. Tavallisesti käytetään metrin korkoa valmiista lattiapinnasta, mutta silmän korkeudelle asetettu merkintä helpottaa työskentelyä. Korkomerkeistä mitaten betonivalun "tasoittaja" voi seurata ja valvoa lattian korkeusasemaa ja tasaisuutta. Tarvittavat talotekniikan asennukset, esimerkiksi kaivot, viemärit, vesijohdot ja sähkökaapelit on asennettava paikoilleen ennen betonivalua.


title: Betoni

text: "Kivimurske" on sovelias kiviaines lattiabetonissa käytettäväksi. Se sisältää sopivasti kaikkia karkeuksia, hienoista karkeimpaan, mutta ei kuitenkaan isompia kiviä, jotka haittaisivat merkittävästi tasoitustyötä. Lattiabetoni ei saisi olla liian löysää eli juoksevaa. Erityisesti mikäli lattiaan tulee lattiakaivoja, on betonin oltava riittävän jäykkää, jotta massaan voidaan muovata tarvittavat kaadot.


title: Betoni

text: Ensin tärkein, eli betonimassa linjataan joko suoraksi lattiaksi tai kaatamaan kaivoille; esim. sauna ja suihkutilat, autotallit ym. Linjauksella lattia saa muotonsa ja suoruutensa. Sitten odotetaan, että lattia kuivuu sopivasti, jonka jälkeen hierretään tasaiseksi puulatalla ja tehdään lopullinen pinnan viimeistely eli "liippaus" heti perään. Hierto eli liippaus käsin tehden aloitetaan samasta päästä lattiaa kuin mistä linjaus aloitettiin, koska betoni kuivuu sitä mukaa kuin se on linjattu. Käsiliippauksessa edetään "polvilevyjen" varassa järkevästi aloituspäästä loppuun päin kuitenkin niin, että jokainen kohta tulee hierrettyä/liipattua. Joskus pelkkä karkeampi puulastahierräntä riittää. Käsittelystä riippuen puhutaan "puuhierretystä" tai "teräshierretystä" pinnasta.


title: Betoni

text: Työmaalla valettavien rakennusosien sijaan usein käytetään tehdasvalmisteisia "betonielementtejä": pilareita, ontelolaattoja, seiniä ja julkisivuelementtejä. Elementit voivat olla hyvinkin pitkälle vietyjä, esimerkiksi julkisivuelementtejä, joissa on sisäkerros, lämpöeristeet ja ulkokerros. Raudoituksen lisäksi kantavuuden ja lujuuden kannalta betonielementin "pinta" on tärkeimpiä osia, sillä siihen kohdistuvat yleensä suurimmat voimat. Huonolaatuisissa elementeissä pinta helposti halkeilee ajan myötä.


title: Betoni

text: Elementtien pinta voi olla käsitelty eri tavoin: pinnan hienoaines voidaan pestä pois (ns. "pesubetoni"), pinta voidaan kiillottaa, happokäsitellä tai pinnoittaa kivi-, tiili- tai klinkkerilaatoilla. Betonimassassa voidaan myös käyttää massalle värin antavaa pigmenttiä. Elementit nostetaan paikalleen ja kiinnitetään toisiinsa tyypillisesti valaen. Elementit voivat olla vakioitu standardimaisiksi tuotteiksi asti: esimerkiksi erilaisia betoniputkia ja -paaluja käytetään paljon.


title: Betoni

text: Elementtirakentaminen on erittäin nopeaa verrattuna paikallavaluun. Etuna nopeuden lisäksi on myös rakenneosien parempi mittatarkkuus.


title: Betoni

text: Betoninvalmistusteollisuus tuottaa noin viisi prosenttia koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä. Hiilidioksidia syntyy kemiallisessa reaktiossa betonin valmistuksessa ja päästöjä syntyy myös massan käsittelystä sekä kuljettamisesta. Teollisuudenalalla ollaankin ryhdytty toimiin päästöjen vähentämiseksi. Betonin korvaajaksi tutkitaan geopolymeerejä, joiden valmistus kuormittaa luontoa huomattavasti vähemmän kuin betonin valmistus. Geopolymeeri on betonimaista ainetta, jota syntyy esimerkiksi teräs- ja kaivannaisteollisuuden pii- ja alumiinipitoisesta jäteaineesta.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Bismarck oli Kriegsmarinen vuonna 1939 vesillelaskettu Bismarck-luokan taistelulaiva, joka saavutti yhden voiton toisessa maailmansodassa upottaessaan Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien lippulaivan taisteluristeilijä "HMS Hoodin". Britannian Kotilaivaston aloittamassa kolmipäiväisessä takaa-ajotaistelussa "Bismarck" lopulta löydettiin ja upotettiin.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Alus tilattiin 16. marraskuuta 1935 Blohm + Vossin Hampurin telakalta, missä köli laskettiin 1. heinäkuuta 1936. Alus laskettiin vesille 14. helmikuuta 1939 kumminaan Otto von Bismarckin lapsenlapsi, Dorothea von Loewenfeld. Vesillelaskuseremoniassa Adolf Hitler piti uhmakkaan palopuheen. Alus otettiin palvelukseen kahdeksantoista kuukautta vesillelaskun jälkeen 24. elokuuta 1940.


title: Taistelulaiva Bismarck

text:
Ensimmäisten koeajojen päätyttyä ja oltuaan telakalla viimeisteltävänä alus oli valmis operaatioihin keväällä 1941. Hitler vieraili "Bismarckilla" 5. toukokuuta. Hän vietti aluksella neljä tuntia ja laiva teki häneen hyvin suuren vaikutuksen. Alus lähti 18. toukokuuta 1941 Gdanskista murtautuakseen Atlantille yhdessä raskaan risteilijän "Prinz Eugenin" kanssa operaatio Rheinübungissä.
Aluksen oli tarkoitus suunnata Atlantille, missä sen tehtävänä oli tuhota kauppalaivat, jotka kuljettivat tarvikkeita Yhdysvalloista Britanniaan. Alukset havaittiin kuitenkin jo Kattegatissa.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Alukset pysähtyivät tankkaamaan Norjaan, Kalvanesiin lähelle Bergeniä, missä ne havaittiin uudelleen ja vastarintaliike lähetti sanoman Britannialle. Brittiläinen Spitfire-tiedustelukone valokuvasi alukset 21. toukokuuta. "Prinz Eugen" tankkasi, mutta "Bismarck" ei.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: County-luokan raskas risteilijä "HMS Suffolk"in (komentaja Robert Ellis) havaitsi "Bismarckin" 23. toukokuuta. Sen jälkeen risteilijät "Suffolk" ja "Norfolk" seurasivat "Bismarckia".


title: Taistelulaiva Bismarck

text:
Britit lähettivät taisteluristeilijä "HMS Hoodin" (vara-amiraali Lance Holland/kommodori Ralph Kerr) ja keskeneräisen taistelulaivan "HMS Prince of Wales" (kommodori John C. Leach) pysäyttämään "Bismarckin" etenemisen. Alukset kohtasivat toisensa 24. toukokuuta Tanskansalmessa Grönlannin ja Islannin välisellä merialueella.
"HMS Hood" aloitti taistelun ampumalla kohti "Prinz Eugenia", jota mahdollisesti erehtyi luulemaan "Bismarckiksi", ja "Bismarck" vastasi tuleen. Alusten välillä käytiin vain kolmen minuutin mittainen taistelu, jonka voittajaksi selvisi "Bismarck". Sen ampuma kranaatti osui suoraan läpi "HMS Hoodin" ohuen kannen ajopanosvarastoon ja räjähdyksen voimasta katkennut laiva upposi parissa minuutissa.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: "HMS Hoodin" 1 418 hengen miehistöstä vain kolme jäi henkiin ja pelastettiin myöhemmin vedestä. Upotettuaan "HMS Hoodin" molemmat saksalaisalukset keskittivät tulen "HMS Prince of Walesiin", jonka onnistui pahoin vaurioituneena irtautumaan taistelusta ja liittymään "Suffolkin" ja "Norfolkin" seuraan. Tappion jälkeen "Bismarckin" tuhoamisesta tuli briteille pakkomielle.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: "Bismarckiin" osui muutama tykin ammus, joista yksi muodostui tärkeäksi. Se osui keulan öljytankkeihin, päästi merivettä öljyn sekaan ja öljyä mereen sekä tuhosi venttiilit, joiden kautta öljyä olisi voitu käyttää. "Bismarck" alkoi jättää öljyvanaa ja ennen kaikkea öljy oli nyt niin vähissä, että laivan oli pakko suunnata Ranskaan korjattavaksi.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Keskiyöllä 24/25. toukokuuta Kotilaivaston lentotukialus "HMS Victoriousilta" nousseet yhdeksän Fairey Swordfish -torpedokonetta hyökkäsivät "Bismarckin" kimppuun. Ne saivat yhden 18 tuuman torpedon (338 naulan taistelukärki) osumaan keskilaivaan 320 millimetrin panssarivyöhön juuri savuhormin etupuolelle. Räjähdys aiheutti shokkiefektin ja surmasi yhden ja haavoittaen kuutta merimiestä. Kattilahuoneen riippumattojen kiinnikkeet irtosivat laipiosta, mikä mahdollisti vuodon osastossa. Lisäksi räjähdyksen voima aiheutti aiemmin keulaan tehtyjen paikkausten saumojen repeämisen.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: "Norfolk" ja "Suffolk" olivat seuranneet "Bismarckia" ja "Prinz Eugenia" yli vuorokauden eivätkä huomanneet niiden eroamista illalla 25. toukokuuta. Pian torpedohyökkäyksen jälkeen "Bismarck" kaarsi ensin länteen, sitten pohjoiseen ja lopuksi itään siten, että se ylitti lopuksi oman reittinsä. Vaurioiduttuaan Tanskansalmen taistelussa "Bismarck" suuntasi Brestin satamaan. Britit hukkasivat tässä vaiheessa "Bismarckin" ja alus pääsi karkuun.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Kello 10.35, noin 30 tuntia sen jälkeen kun britit olivat kadottaneet saksalaisaluksen näkyvistään, Consolidated Catalina -lentovene havaitsi sen ja onnistui nipin napin pakenemaan paikalta täynnä ilmatorjunnan aiheuttamia reikiä.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Lentotukialus "HMS Ark Royalilta" nousi 26. toukokuuta kello 14.50 viisitoista Swordfish-torpedokonetta komentajakapteeni J. A. Stewart-Mooren johtamana. Lentäjille oli ilmoitettu, että alueella ei ole omia aluksia. Force H:n risteilijä "HMS Sheffield" oli kuitenkin jo ehtinyt alueelle. Noin puolen tunnin lennon jälkeen tutkalla varustettu Swordfish havaitsi aluksen ja laivue hyökkäsi sen kimppuun. Yhdestätoista laukaistusta torpedosta kaksi räjähti pudotessaan veteen ja kolme "Sheffieldin" takana aallokossa. Loput aluksen onnistui väistää. Laivue palasi "Ark Royalille" kello 17.20.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Lentotukialus "HMS Ark Royalilta" nousi kello 19.15 samat viisitoista Swordfish-torpedokonetta tällä kertaa komentajakapteeni Cooden johtamana. Hyökkäysosastoon kuului neljä 810 laivueen, neljä 818 laivueen ja kolme 820 laivueen konetta. "Sheffield" ohjasi koneet maaliinsa. Ainoastaan kaksi torpedoa osui vaurioittaen "Bismarckia". Hyökänneet koneet palasivat lentotukialukselle kello 22.05, jolloin kolme konetta tuhoutui laskussa.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Aluksen perään osunut torpedo jumitti peräsimen akselin. Korjausmiehistö sai peräsimen vapautettua, joten alusta kyettiin ohjaamaan hitaasti käsin. Huonon sään vuoksi näin ohjattuna alus oli ainoastaan osittain hallittavissa.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Kommodori Philip Vianin Tribal-luokan hävittäjistä koostuva 4. hävittäjälaivueen hyökkäsi seuraavaksi laukaisten kuusitoista torpedoa. Laivueen johtoalus "HMS Cossack" sekä "HMNZS Maori" (komentaja Harold T. Armstrong) ja "HMIS Sikh" (komentaja Graham H. Stokes) havaiten kaksi osumaa. Laivueen aluksista Puolan laivaston "ORP Piorun" (komentaja E. Plawski) meni uhmakkaasti lähimmäs "Bismarckia" tulittaen sitä kaikilla aseillaan, kunnes konehuoneeseen tulleen osuman johdosta joutui vetäytymään.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Taistelulaivat "HMS Rodney" (9 x 406 mm) (kommodori Frederick H. G. Dalrymple-Hamilton) ja laivaston lippulaiva "HMS King George V" (10 x 354 mm) (amiraali John Tovey/kommodori Wilfred Patterson) pääsivät lopulta taistelukontaktiin avaten tulen kohti "Bismarckia" kello 8.47.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: "Bismarck" vastasi tuleen, mutta täpäristä ohilaukauksista huolimatta se ei osunut kertaakaan. Se sai kaksi pahaa osumaa komentotorniin ja tulenjohtolaitteisiin, ja alle tunnissa alus oli ilmiliekeissä. Suurin osa siitä ei enää muistuttanut taistelulaivaa, ja miehistö oli joko veden varassa tai kannella tekemässä kuolemaa.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: "Bismarckin" päällikkö Lindemann antoi hieman kello 10 jälkeen miehistölle käskyn avata pohjaventtiilit ja aktivoida niiden runkoläpivienteihin sijoitetut aikasytytteiset räjähteet. Kun näin oli tehty, Lindemann määräsi kaikki miehet hyppäämään yli laidan.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: County-luokan raskas risteilijä "HMS Dorsetshire" (kommodori Benjamin Martin) ampui alukseen kolme torpedoa, joista yksi räjähti keskilaivassa ja yksi aluksen perässä, repien peräosan kokonaan irti. Puoli yhdentoista maissa, 27. toukokuuta, puolentoista tunnin taistelun jälkeen, "Bismarck" vajosi aaltoihin. Silminnäkijöiden mukaan päällikkö Lindemann seisoi uppoavan laivan keulassa tehden kunniaa ja seurassaan henkilökohtainen lähettinsä, joka käskystä huolimatta ei jättänyt päällikköään. Ennen uppoamistaan laiva kääntyi ylösalaisin, jolloin sen kannella laakeriensa varassa olleet neljä päätykkitornia irtosivat. Lopulta alus vajosi pinnan alle kääntyen vajotessaan oikein päin. Uppoamisesta aiheutuneen virran voima repi laivan komentosillan, savupiipun ja maston irti. Upotessaan alus törmäsi vedenalaiseen vuoreen ja liukui seinämää pitkin 4 790 metrin syvyyteen.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Pelastusveneitä ei kuitenkaan voitu laskea mereen kovan merenkäynnin vuoksi. Saksalaisia yritettiin pelastaa heittämällä heille köysiä, mutta monet olivat niin pahoin haavoittuneita, etteivät jaksaneet vetää itseään ylös. Lisäksi vesi oli vain 13–asteista ja siinä kelluva öljy teki köysistä liukkaat. Juuri kun pelastustoimet oli saatu käyntiin, brittialukset joutuivat poistumaan sukellusveneuhan vuoksi paikalta mukanaan vain ne 110 saksalaista, jotka olivat jo kiivenneet laivoihin tai roikkuivat vielä köysissä. Loput miehistön jäsenet jäivät veden varaan ilman pelastusmahdollisuutta. "HMS Cossackin" miehistö pelasti hylyn kappaleilla ajelehtivan öljyturkkisen "Bismarckin" laivakissan, jonka "Cossackin" miehistö nimesi "Herr Oskariksi".


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Seuraavana päivänä saksalainen sukellusvene "U-74" pelasti vielä kolme ja huoltoalus "Sachsenwald" kaksi miehistön jäsentä. Kuultuaan taistelun lopputuloksen puolueettoman Espanjan diktaattori kenraali Franco lähetti uppoamispaikalle espanjalaisen laivasto-osaston, mutta enempää pelastuneita ei löytynyt. "Bismarckin" miehistöstä sai surmansa kaikkiaan 2 106 miestä.


title: Taistelulaiva Bismarck

text: Yhdysvaltalainen meriarkeologi Robert Ballard, joka löysi uponneen "Titanicin", löysi "Bismarckin" hyvin säilyneen hylyn 8. kesäkuuta 1989.Operaatio Rheinubung


title: Sementti

text: Sementti on betonin tärkein raaka-aine ja yksi maailman käytetyimmistä rakennusaineista. Nimi "sementti" tulee latinan termistä "opus caementicium", jolla antiikin roomalaiset tarkoittivat betonia muistuttavaa ainetta, johon oli sekoitettu poltettua kalkkia. Nykyinen sementti valmistetaan kalkkikivestä, savesta ja kipsistä.


title: Sementti

text: Kalsiumkarbonaattipohjaisen portlandsementin kehitti 1824 Joseph Aspdin Britannian Yorkshiresta. Sementin nimi johtuu siihen käytetystä portlandiitista, jota sen valmistuksessa alkuun käytettiin. Ranskalainen Stanislas Sorel kehitti 1867 magnesiumkloridisementin. Magnesiumpohjaisen sementin vedenkestävyys on kuitenkin huono, joten sen lajin sementit eivät ole kilpailleet portlandsementin kanssa. Vasta viime vuosina kehitettyjen magnesiumsementtien sanotaan kestävyydeltään vetävän vertoja portlandsementille ja sillä esitetään olevan myös Sorelin sementin hyvät puolet.


title: Sementti

text:
Sementtiä tuotettiin vuonna 2014 yli 4 miljardia tonnia, josta Kiinan osuus on yli 60 prosenttia. Sementin tuotantoa on tilastoitu vuodesta 1926 alkaen, jolloin sitä valmistettiin 62 miljoonaa tonnia.
Sementin valmistusprosessi alkaa kalkkikiven louhinnalla. Tämän jälkeen kalkkikivi jauhetaan kuulamyllyssä haluttuun karkeuteen. Jauhatuksen jälkeen jauheeseen sekoitetaan savea ja seos homogenisoidaan koostumuksen tasaamiseksi. Valmis seos kuljetetaan esilämmityksen kautta pitkään klinkkeriuuniin, jossa seos sintraantuu valmiiksi klinkkeriksi. Tässä sintrausprosessissa muodostuvat sementtimineraalit.


title: Sementti

text: Klinkkeri jauhetaan sementiksi kuulamyllyssä. Jauhatuksen yhteydessä klinkkeriin lisätään kipsiä sitoutumisajan säätämiseksi sekä erilaisia seosaineita haluttujen ominaisuuksien aikaansaamiseksi. Seosaineita ovat muun muassa masuunikuona ja kalkkikivi. Sementin kovettumisnopeutta säädetään lähinnä jauhatushienoudella.


title: Sementti

text: Sementin ominaisuuksia on pyritty parantamaan lukuisia erilaisia lisäaineita kokeilemalla. Esimerkiksi tärkkelyksen lisääminen hidastaa sementin kovettumisnopeutta ja parantaa siitä valmistettavan betonin ominaisuuksia.


title: Sementti

text: Sementin valmistus tuottaa merkittävästi CO-päästöjä. Globaalisti sementtiä valmistetaan noin kolme miljardia tonnia vuodessa, mikä tuottaa noin viisi prosenttia ihmisen aiheuttamista CO-päästöistä. Päästöjen vähentämiseksi tutkitaan tällä hetkellä vaihtoehtoja kalkkikiven korvaamiseksi magnesiumyhdisteillä ja dolomiitilla.


title: Sementti

text: Suomen ainoa sementin valmistaja on CRH-konserniin kuuluva Finnsementti Oy. Lujabetoni Oy:n, Ruskon Betoni Oy:n ja Forssan Betoni Oy:n yhteisyritys Scandinavian Cement Oy tuo lisäksi sementtiä Saksasta.


title: Nostosilta

text: Nostosilta voi tarkoittaa jompaakumpaa seuraavista:


title: Sovellettu reserviläisammunta

text: Sovellettu reserviläisammunta (lyh. SRA) on Reserviläisurheiluliiton kilpaurheilulaji, joka on tarkoitettu suomalaisten reserviläisten tilanteenmukaisen ampumataidon vertailuun ja kehittämiseen. SRA:ssa käytetään pääasiassa itselataavaa reserviläiskivääriä tai karbiinia eli nykyaikaisen sotilasaseistuksen kaltaisia aseita, mutta myös pistoolia, haulikkoa sekä tarkkuuskivääriä. Sarjatuliaseiden käyttöä ei ole erikseen kielletty kilpailuissa, mutta sarjatulen käyttö on kielletty, jollei sitä erikseen sallita. Tällä tavoin lajia voi harrastaa täysipainoisesti ns. siviiliaseilla, koska lupateknisesti on hyvin hankalaa saada sarjatuliaseita muuten kuin keräilyllisin perustein, jolloin aseet määrätään pääsääntöisesti ampumakieltoon. Jokaista yhtäjaksoista ampumasuoritusta vastaavaa rastia varten laaditaan kuvitteellisen taistelutilanteen mukainen ampumatehtävä, jonka ampuja suorittaa ennalta annetun tilannekuvauksen edellyttämällä tavalla. Rasteihin kuuluu usein nopeatempoista liikkumista, lippaanvaihtoja, ovien avaamista yms. ampumasuoritusta monipuolistavaa toimintoa. Rastilla on usein liikkumista ja ampumista rajoittavia ja ohjaavia rakenteita, kuten seiniä, rikelinjoja ja tunneleita.


title: Sovellettu reserviläisammunta

text: SRA:ssa kilpaillaan sekä vakio- ja avoimessa luokassa. Luokan määrää kilpailijan kiväärin varustus. Käytännössä tärkein ero on vakioluokassa aseessa elektroniset ja optiset tähtäinlaitteet ovat kiellettyjä. Kilpailussa suorituksen pisteytys perustuu ampumatarkkuuteen ja suoritukseen käytettyyn aikaan. Näiden suhteesta muodostuu nk. osumakerroin, joka määrää kilpailijan sijoituksen. Kaikki kilpailijat ampuvat samat rastit, mutta tulokset lasketaan erikseen molemmille luokille.


title: Sovellettu reserviläisammunta

text: Lajin harrastajalta, SRA ampujalta, vaaditaan erityisen koulutuksen ja ampumakokeen hyväksytty suorittaminen, jotta henkilö voi osallistua kilpailuihin ja harjoituksiin. Koulutuksen tarkoituksena on varmistaa ampujan hallitsevan turvallisen aseenkäsittelyn lajin sääntöjen mukaisesti. Lisäksi vaaditaan asiaankuuluva vakuutus.


title: Sovellettu reserviläisammunta

text: Poliisin ylijohdon lokakuussa 2007 vahvistaman aselupakäytäntöjen yhtenäistämisohjeen perusteella sovellettu reserviläisammunta ja practical-ammunta olivat käytännössä ainoita syitä, joiden perusteella voidaan myöntää ampuma-aseen hallussapitolupa itselataavaan kertatulikivääriin, jonka lipaskapasiteetti on yli kolme patruunaa. Yhtenäistämisohje oli voimassa vuosina 2007-2009.


title: Sovellettu reserviläisammunta

text: SRA on Reserviläisurheiluliiton rekisteröimä tavaramerkki.


title: Arthur Miller

text: Arthur Asher Miller (17. lokakuuta 1915 New York City, New York, Yhdysvallat – 10. helmikuuta 2005 Roxbury, Connecticut, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija ja yhdysvaltalaisen teatterin uudistaja. Hänen tunnetuin näytelmänsä "Kauppamatkustajan kuolema" sai ensi-iltansa vuonna 1949. Näytelmä palkittiin Pulitzer-palkinnolla samana vuonna. Miller oli palkinnon saadessaan 33-vuotias.


title: Arthur Miller

text: Joutuessaan 1950-luvun kommunistivainojen yhteydessä Yhdysvaltain edustajainhuoneen tutkintakomission eteen Miller kieltäytyi paljastamasta kommunistisia työtovereitaan. Hän perusteli päätöstään sillä, että amerikkalaisen kansallistunteen tulee olla sopusoinnussa sen kanssa, että joku kieltäytyy ryhtymästä ilmiantajaksi.


title: Arthur Miller

text: Millerin näytelmä "Tulikoe" (1953) perustuu kuuluisiin Salemin noitavainoihin ja on allegoria Yhdysvaltain 1950-luvun kommunistivainoista. Vuonna 1996 näytelmästä tehtiin Yhdysvalloissa samanniminen filmatisointi. Sen ohjasi Nicholas Hytner, ja pääosassa syyttömänä hirteen joutuvana uudisraivaaja John Proctorina oli Daniel Day-Lewis. Noitavainoa lietsovana pastori Parrisina oli Bruce Davison.


title: Arthur Miller

text: Vuonna 1956 Miller avioitui Marilyn Monroen kanssa. Liitto päättyi eroon 1961. Liiton aikana Miller kirjoitti vaimoaan varten elokuvakäsikirjoituksen. John Huston ohjasi käsikirjoituksen perusteella elokuvan "Sopeutumattomat" ("The Misfits", 1961), joka sai ensi-iltansa vähän ennen Millerien avioeroa.


title: Arthur Miller

text: Arthur Miller kuoli 89-vuotiaana sydänkohtaukseen kotonaan. Hänen muistelmateoksensa "Ajan uurteita" ("Timebends", 1987) on suomennettu.


title: Skeptikot

text: Skeptikot (, sanasta , "skepsis", "etsiä") olivat hellenistisen filosofian koulukunta antiikin Kreikassa. Skeptisismi vaikutti antiikin filosofiassa sekä niin sanottuna pyrrhonilaisena skeptisisminä että niin kutsuttuna akateemisena skeptisisminä. Näissä muodoissaan skeptisismin vaikutuskausi antiikin ajattelussa kesti 500 vuotta, 300-luvulta eaa. 200-luvulle jaa. Antiikin skeptisismi heräsi uudelleen henkiin uuden ajan filosofiassa.


title: Skeptikot

text: Antiikin aikaisia skeptikoita yhdisti se näkemys, ettei varmaa tietoa voida saavuttaa. Akateemiset skeptikot katsoivat, ettemme voi tietää mitään, kun taas pyrrhonistit keskittyivät siihen, ettei millään uskomuksillamme ole oikeutusta. Yhtä mieltä koulukunnat olivat siitä, että meidän tulee tämän vuoksi omaksua arvostelmista pidättäytymisen tila ("epokhē"). Skeptisismin täsmällisestä alueesta eri koulukunnissa on kuitenkin erilaisia tulkintoja.


title: Skeptikot

text: Kreikkalainen filosofinen skeptisismi sai alkunsa Pyrrhonista, joka eli noin vuosina 360-270 eaa. Hänestä itsestään tiedetään vain vähän; suurin osa tiedosta on peräisin tämän seuraajalta Timonilta.


title: Skeptikot

text: Pyrrhonin kerrotaan matkustelleen aina Intiassa saakka Aleksanteri Suuren sotajoukkojen mukana. Hän esitti, että filosofiassa tulisi omaksua ”käytännöllisen skeptisyyden” asenne tietoa kohtaan. Hänen skeptisyydessään keskeistä olivat näkemys asioiden tavoittamattomuudesta sekä kannanotoista pidättäytyminen. Pyrrhon katsoi, että kaikki käsitykset olivat vain seurauksia tavoista ja tottumuksista. Pyrrhon katsoi myös, että onnellisuus riippuu luonnosta, mutta koska luonnosta ei voida tietää mitään, mikään luonnossa ei ole itsessään hyvää eikä pahaa. Pyrrhon edelsi ajallisesti stoalaisia ja epikurolaisia, ja samoin heidän ajatuksiaan perusteettomien mielipiteiden ja tunteiden hylkäämisen ja mielenrauhaan ("ataraksia") pyrkimisen osalta.


title: Skeptikot

text: Pyrrhonin aikaan ei kuitenkaan vielä ollut olemassa minkäänlaista varsinaista skeptistä koulukuntaa, jota olisi voitu kutsua "pyrrhonilaiseksi koulukunnaksi", eikä häntä voida pitää minkäänlaisen skeptisistisen teorian perustajana. Pyrrhonin ajattelu ja elämäntapa vaikuttivat kuitenkin skeptisismiin sekä Akatemiassa että erityisesti Ainesidemoksen myöhemmin perustamassa niin kutsutussa pyrrhonistisessa skeptisismissä, joka jopa omaksui Pyrrhonin nimen.


title: Skeptikot

text: Pyrrhonin lisäksi myöhemmät skeptikot hyödynsivät myös varhaisempien kreikkalaisten filosofien ajatuksia. Skeptikoiden kannalta hyödyllisiä argumentteja olivat esittäneet muun muassa Herakleitos, Parmenides, Zenon Elealainen, Anaksagoras, Protagoras, Ksenofanes, Empedokles ja Demokritos, sekä Sokrates erityisesti sellaisena kuin tämän ajattelu ilmenee Platonin varhaisissa aporeettisissa dialogeissa. Demokritoksen koulukunnassa täydellistä skeptisismiä oli kannattanut jo ennen Pyrrhonia Metrodoros Khioslainen.


title: Skeptikot

text: Pyrrhonin ajattelu vaikutti Platonin Akatemiassa toimineeseen Arkesilaokseen, josta tuli koulun johtaja noin vuonna 273 eaa. Akatemia kääntyikin tämän aikana, vielä Pyrrhonin oppilaan Timonin eläessä, skeptisismiin. Akateemisen skeptisismin eräänä lähtökohtana oli Sokrateen henkilöstä tehty tulkinta: akateemiset skeptikot katsoivat, että Sokrates katsoi ”tietämättömyyttään” korostaessaan, ettei mitään voida tietää. Näin myöhempi Akatemia tulkitsi hänet skeptikkona. Arkesilaos halusi korvata edeltäneen Akatemian dogmaattisen platonismin skeptisismillä, jonka esikuvaksi hän laittoi juuri Sokrateen.


title: Skeptikot

text: Arkesilaos ja Karneades kehittivät teoreettisen lähestymistavan, jossa ehdottoman totuuden ja epätotuuden käsitteet kiellettiin kokonaan. He arvostelivat kaikkea dogmatismia, erityisesti stoalaisia ajatuksia, väittäen, että täydellistä varmuutta totuudesta ei voida saavuttaa. Viisaan tuli pidättäytyä arvostelmista kokonaan. Argumentoidessaan stoalaisia vastaan skeptikot käyttivät stoalaisten omia ajatuksia ja käsitteitä ja käänsivät ne sitten näitä vastaan. Näin skeptikot vaikuttavat kannanotoissaan helposti dogmaattisilta, mutta tosiasiassa kyseessä on lähinnä poleeminen argumentointi, ei koulukunnan omien kantojen esittäminen.


title: Skeptikot

text: Akateeminen skeptisismi pehmeni ensimmäisellä vuosisadalla eaa., Filonin ja Antiokhoksen aikana, ja sai vähitellen vaikutteita stoalaisuudesta, jota se oli aiemmin vastustanut dogmaattisena suuntauksena. Näin siirryttiin kohti keskiplatonismia. Akateeminen skeptisismi vaikutti muun muassa Ciceroon, joka on sen merkittävimpiä lähteitä muun muassa teoksensa "Academica" kautta. Cicero opiskeli Akatemiassa Filonin ja Antiokhoksen aikana, mutta sai vaikutteita myös varhaisemmasta akatemialaisesta skeptisismistä.


title: Skeptikot

text: Ainesidemos erosi Akatemiasta noin vuonna 90-80 eaa. petyttyään sen opissa tapahtuneisiin muutoksiin; hän katsoi sen luopuneen puhtaasta skeptisismistä. Tämän vuoksi hän perusti niin kutsutun pyrrhonilaisen skeptisismin eli pyrrhonismin. Ainesidemos katsoi näin herättäneensä Pyrrhonin ja Timonin ajattelun uudelleen henkiin, 150 vuotta Timonin kuoleman jälkeen. Hän kirjoitti teoksen "Pyrrhonistiset kirjoitukset", joka oli laaja yhteenveto Pyrrhonin opetuksista.


title: Skeptikot

text: Antiikin ajan parhaiten tunnettu skeptikko on kuitenkin Sekstos Empeirikos, joka kokosi yhteen kaikki aiemmat skeptisen koulukunnan opetukset, myös Ainesidemoksen edeltäneet työt, sekä argumentit skeptikkojen ja dogmaatikkojen välillä teoksiinsa "Pyrrhonismin pääpiirteet" ja "Matemaatikkoja vastaan". Tulkinnat Sekstoksen pyrrhonismista ja erityisesti siitä, missä määrin pyrrhonistit pidättäytyivät kaikista vai pelkästään "dogmaattisista" uskomuksista, kuitenkin vaihtelevat. Sekstoksen jälkeen skeptisismi hiipui vähitellen pois; Myles Burnyeatin mukaan hänen teoksensa voidaankin nähdä sekä antiikin skeptisismin huipentumana että päätepisteenä.


title: Skeptikot

text: Skeptikoille kaikki väitteet olivat kestämättömiä, koska ne nojasivat väittämiin, joiden totuudesta tai epätotuudesta ei voitu sanoa mitään nojaamatta toisiin väittämiin. Näin väittämien palauttamisen ketju on loputon, koska kaikki väittämät aina riippuvat toisista väittämistä ollakseen tosia. Skeptikot myös sanoivat, etteivät kaksi väittämää voi riippua toisistaan, koska silloin ne muodostavat kehäpäätelmän.


title: Skeptikot

text: Skeptikoille logiikka oli siis aina riittämätön totuuden mitta, koska se loi aina yhtä paljon uusia ongelmia kuin väitti ratkaisevansa. Totuuden ei kuitenkaan ajateltu olevan välttämättä täysin tavoittamattomissa, vaan ainoastaan sellaista jota ei ollut voitu tavoittaa puhtaimmassa muodossaan. Vaikka skeptikoiden on sanottu kieltäneen totuuden ja sen löytämisen mahdollisuuden, tosiasiassa he olivat siis lähinnä vain kriittinen koulukunta, jonka mielestä logiikan harrastajat eivät olleet löytäneet totuutta.


title: Skeptikot

text: Arvostelmista pidättäytyminen ("epokhē") oli skeptikoille yhteinen päämäärä, mutta perusteet siihen pyrkimiseksi erosivat: akateemiset skeptikot ja kenties vielä Ainesidemoskin vaikuttavat suhtautuneen "epokhēhen" dogmaattisemmin päämääränä sinänsä, kun taas myöhemmille pyrrhonisteille, erityisesti Sekstokselle, varsinainen päämäärä oli mielenrauha ("ataraksia"), ja "epokhē" oli lähinnä menetelmä tämän saavuttamiseksi.


title: Skeptikot

text: Varhaiset skeptikot:


title: Skeptikot

text: Akateeminen skeptisismi:


title: Skeptikot

text: Pyrrhonistinen skeptisismi:


title: Skeptikot

text: Antiikin skeptisismi tuli muiden helleenisen filosofian koulukuntien ajattelun tapaan uudelleen tunnetuksi uuden ajan alussa Sekstos Empeirikoksen ja Ciceron teosten kautta. Se vaikutti muun muassa René Descartesiin ja tämän niin kutsuttuun kartesiolaiseen skeptisismiin. Antiikin skeptisismiin viittaavat usein myös Michel Montaigne, Pierre Gassendi ja David Hume. Antiikin skeptisismin vaikutus voidaan havaita myös mm. John Locken ja George Berkeleyn ajattelussa.


title: Örkki

text: Örkki () on alun perin J. R. R. Tolkienin romaaneissa esiintyvä paha, sotaisa ja vihamielinen mielikuvitusolento, joka on sittemmin muodostunut fantasiakirjallisuuden vakiohahmoksi. "Orc" on muinaisenglannin sana, joka tarkoittaa pahaa henkeä tai hirviötä. Kantasana on latinan valasta, siis "merihirviötä" tarkoittava "orca". Kääntäjä Kersti Juvan Tolkien-suomennoksia varten muotoilema sana "örkki" on 1990-luvulla tullut yleiseen käyttöön omituisen olion merkityksessä. Sanalla voi olla myös aiempia erilähtöisiä esiintymiä suomenkielessä (paikannimi "Örkinniitty" Espoossa).


title: Örkki

text: J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmassa örkit olivat haltioita, joita Melkor sieppasi ja turmeli, jolloin niistä tuli örkkejä. Tolkienin örkit olivat rumia ja saastaisia olentoja, jotka palvelivat pahuuden voimia. "Hobitissa" Tolkien puhuu örkeistä "hiisinä" (). Hän alkoi kirjoittaa örkeistä vasta kirjassa "Taru sormusten herrasta". Tolkienin maailmassa örkki ja "hiisi" merkitsevät siis samaa, mutta "hiisi" on vain hobittien nimitys örkeille, joskin Peter Jacksonin elokuvissa ja useissa "Taru sormusten herrasta" -peleissä annetaan kuitenkin ymmärtää, että örkit ja hiidet ovat kaksi eri rotua. "Tarussa sormusten herrasta" esiintyy myös kaksi uutta örkkirotua, "uruk-hai" ja puoliörkit. "Uruk-hai" (monikko) olivat Sauronin luomia örkkejä, jotka olivat vahvempia, älykkäämpiä ja isompia kuin tavalliset örkit. Puoliörkit olivat Sarumanin luoma kieroutunut yhdistelmä örkkiä ja ihmistä. Elokuvissa annetaan ymmärtää, että Saruman loi "uruk-hain", ja että puoliörkit ovat sama asia. Kuitenkin Cirith Ungolnin tornissa oli sekä tavallisia örkkejä että uruk-hain kaltaisia örkkejä. Joissakin peleissä asia on selitetty, että "uruk-hai" ovat Rautapihan ja "urukit" Mordorin väkeä, vaikka elokuvassakin "uruk-haita" kutsutaan urukeiksi.


title: Örkki

text: Games Workshopin "Warhammer"-peleissä örkit ovat isoja ja vihreitä apinamaisia hirviöitä. "Warhammer"-pelien örkit ovat erittäin sotaisa rotu, joka elää sotimalla ja nauttii vihollistensa kärsimyksistä. Ne eivät ole erityisen älykkäitä, mutta joskus melko viekkaita.


title: Örkki

text: Roolipelissä "Shadowrun" örkit eivät ole hyviä tai pahoja. Ne kasvavat ihmistä nopeammin, synnyttävät noin neljä lasta ja elävät noin 40-vuotiaiksi. Ne ovat voimakkaampia ja suurempia kuin ihmiset.


title: Örkki

text: Myös "Warcraft"-sarjassa on vihreäihoisia, barbaarisia örkkejä.


title: Örkki

text: "Forgotten Realms" -roolipelimaailmassa örkit ovat karvaisia apinoita muistuttavia humanoideja.


title: Örkki

text: Bethesda Softworksin kehittämissä "The Elder Scrolls" -pelisarjoissa vihreäihoiset suuret örkit olivat historiassa ennen pahoja. Mutta pelisarjojen tapahtumissa ei voi enää sanoa, ovatko ne pahoja vai hyviä, sillä osa elää ihmisten kanssa, osa ei.


title: Siluetti

text: Siluetti (tai "silhuetti") on kuva, jota voi verrata varjokuvaan tai piirrokseen, johon on piirretty kohteen uloimmat ääriviivat. Siluetissa käytetään yleensä valkoista pohjaa, johon on mustalla lisätty kohteen ääriviivat ja kuvan keskusta on värjätty mustaksi. Siluetti esittää yleensä jotain henkilöä tai hahmoa. Sivukasvokuvat ovat suosittuja siluetin aiheita.


title: Siluetti

text: Siluetti-sanaa käytetään myös valokuvista, näkymistä tai maisemista, joissa kohteen ääriviivat korostuvat voimakkaassa vastavalossa. Esimerkiksi auringon laskiessa saatetaan kutsua tällaista ilmiötä ”kaupungin siluetiksi”.


title: Siluetti

text: Siluetti ei välttämättä ole yksinkertaistettu, vaan se voi sisältää hyvinkin tarkkoja yksityiskohtia. Kuva täytyy olla tunnistettavissa. Puhtaalla siluetilla tarkoitetaan kuvaa, jossa on vain kaksi sävyä, musta ja valkoinen.


title: Siluetti

text: Sana "siluetti" tulee Ranskan Ludvig XV:n aikaisesta valtiovarainministeristä Étienne de Silhouettesta (1709–1767). Kun hänet oli nimitetty virkaansa, ministerin sanottiin säästäneen valtion varoja 72 miljoonaa frangia jo virassaolonsa ensimmäisen vuorokauden aikana. Silhouette muokkasi verotusta radikaalisti: Aiemmin veroista vapautettu aatelisto joutui osallistumaan vararikon partaalla keikkuvan valtiontalouden pelastamiseen. Ylellisyystuotteille – kuten muotokuville – määrättiin korkeat verot. Halvat pahvista leikellyt profiilikuvat tulivat muotiin, ja nimi lainattiin herra Silhouettelta. Säästöhimon kasvaessa Silhouette joutui epäsuosioon ja eroamaan toimittuaan ministerinä kahdeksan kuukautta. Jäätyään eläkkeelle hän vietti aikansa säännöstellen omaisuuttaan ja leikellen siluettikuvia.


title: Siluetti

text: Siluettikuvia voi tehdä monella tavalla. Taitava siluettitaiteilija leikkaa henkilön muotokuvan saksilla. Siluetin voi tehdä myös esimerkiksi repimällä, tussilla, valottamalla valokuvauspaperia ja sille asetettuja esineitä tai vaikkapa käsittelemällä valokuvaa kuvankäsittelyohjelmalla.


title: Harald Godwininpoika

text: Harald Godwininpoika (tai Harald II, , noin 1022 – 14. lokakuuta 1066) oli viimeinen kruunattu anglosaksinen Englannin kuningas. Harald hallitsi 6. tammikuuta – 14. lokakuuta 1066, jolloin hän sai surmansa Hastingsin taistelussa.


title: Harald Godwininpoika

text: Haraldin isä oli Godwin, vaikutusvaltainen Wessexin jaarli. Godwin itse oli mahdollisesti Sussexin "thegn"in Wulfnoth Cildin poika, vanhan Wessex-suvun sivuhaaraa.


title: Harald Godwininpoika

text: Godwinin vaimo oli Gytha Torkkelintytär (Gytha Thorkelsdóttir), jonka veli Ulf oli Tanskan kuninkaan Knuut Suuren lanko. Pariskunnalla oli useita lapsia, joista merkittävimmät olivat pojat Svein Godwininpoika, Harald ja Tostig Godwininpoika sekä tytär Edith, joka oli kuningas Edvard Tunnustajan vaimo.


title: Harald Godwininpoika

text: Edithin naidessa kuninkaan seurauksena oli, että Haraldista tuli East Anglian jaarli vuonna 1045. Harald seurasi isäänsä maanpakoon vuonna 1051, mutta auttoi häntä palaamaan seuraavana vuonna. Kun Godwin kuoli 1053, Harald seurasi häntä Wessexin jaarlina. Tämä teki hänestä maan toiseksi vaikutusvaltaisimman henkilön kuninkaan jälkeen.


title: Harald Godwininpoika

text: Vuonna 1058 Haraldista tuli myös Herefordin jaarli ja hän alkoi yhä enemmän keskittyä isänsä lailla vastustamaan kasvavaa normannivaikutusta Englannissa. Normannivaikutteet juontuivat istuvasta kuninkaasta Edvard Tunnustajasta, joka oli elänyt yli neljänneksen elämästään maanpaossa Normandiassa.


title: Harald Godwininpoika

text: Harald kasvatti mainettaan johtaessaan useita taisteluita Gwyneddin hallitsijaa Gruffydd ap Llywelynia vastaan vuosina 1062-1063. Tämä oli valloittanut koko Walesin. Tapahtumat päättyivät Gruffyddin tappioon (ja kuolemaan omien joukkojen käsissä) vuonna 1063.


title: Harald Godwininpoika

text: Vuonna 1064 Harald haaksirikkoutui Ponthieussa ja kohtasi Normandian herttuan Vilhelmin. Vilhelm piti itseään lapsettoman Edvard Tunnustajan mahdollisena seuraajana ja hän sai Haraldin vannomaan valan, jolla hän tulisi kannattamaan Vilhelmia tulevaksi Englannin kuninkaaksi.


title: Harald Godwininpoika

text: Vuonna 1065 Harald kannatti Northumbrian kapinallisia, jotka nousivat hänen veljeään Tostigia vastaan tämän perusteettoman verotuksen vuoksi. Harald korvasi Tostigin Morcarilla Northumbrian jaarlina. Tämä vahvisti Haraldin asemaa mahdollisena Edvardin jatkajana, mutta jakoi hänen oman perheensä Tostigin liittoutuessa norjalaisen Harald Ankaran kanssa.


title: Harald Godwininpoika

text: Harald oli naimisissa noin kaksikymmentä vuotta tanskalaisen Edith Joutsenkaulan (Ealdgyth Swan-neck) kanssa ja he saivat ainakin kuusi lasta. Papisto piti Edithiä Haraldin rakastajattarena eikä aviopuolisona ja heidän lapsiaan ei pidetty laillisina perillisinä. Lapsien joukossa oli Gytha, josta tuli myöhemmin Venäjän ruhtinaan Vladimir Monomahin vaimo. Tämän anglosaksis-venäläisen liiton kautta Harald on sukua myöhemmille Englannin kuninkaille.


title: Harald Godwininpoika

text: Tammikuun 1066 aikoihin Harald meni naimisiin Mercian jaarlin Ælfgarin tyttären Aldithin (tai Aldgythin) kanssa. Tämä oli Gruffydd ap Llywelynin leski. Aldithilla ja Haraldilla oli kaksi poikaa - mahdollisesti kaksoset - nimeltään Harold ja Ulf (syntynyt noin marraskuussa 1066), jotka säilyivät hengissä aikuisikään asti ja luultavasti asuivat maanpaossa. Aviopuolisonsa kuoleman jälkeen Aldithin sanotaan hakeneen turvapaikkaa veljiensä Edvinin (Mercian jaarli) ja Morcarin luota, jotka molemmat tekivät rauhan Vilhelm Valloittajan kanssa (kunnes nousivat vastarintaan ja menettivät asemansa ja maansa). Aldith on saattanut lähteä ulkomaille.


title: Harald Godwininpoika

text: Edvard Tunnustajan kuoltua tammikuun alussa 1066 Harald väitti, että Edvard oli luvannut hänelle kruunun kuolinvuoteellaan. Witenagemot hyväksyi tämän ja seuraavana päivänä suoritettiin ensimmäiset Westminster Abbeyssä pidetyt kruunajaiset.


title: Harald Godwininpoika

text: Haraldin hallitsema maa oli kuitenkin vallattu, valloittajina Harald Ankara ja Vilhelm Valloittaja, joka väitti sekä Edvardin (luultavasti vuonna 1052) että Haraldin (Normandiassa 1064 tai 1065) luvanneen hänelle Englannin kruunun. Harald tarjosi veljelleen Tostigille kolmannesta kuningaskunnasta ja Tostig kysyi, mitä tämä olisi valmis antamaan Norjan kuninkaalle. Huntingdonin Henryn mukaan Harald vastasi tähän: "kuusi jalkaa maata tai sen verran enemmän kuin hän tarvitsee, sillä hän on pidempi kuin useimmat miehet".


title: Harald Godwininpoika

text: 20. syyskuuta 1066 Tostig ja Harald Ankara löivät Mercian jaarlin Edvinin ja Northumbrian jaarlin Morcarin Fulfordin taistelussa lähellä Yorkia. Harald Godwininpojan armeija puolestaan löi Tostigin ja Harald Ankaran joukot perusteellisesti viisi päivää myöhemmin Stamfordin sillan taistelussa. Tätä pidetään usein viikinkiajan päättymisenä Englannissa. Sekä Tostig että Harald Ankara saivat surmansa.


title: Harald Godwininpoika

text: Harald pakotti nyt armeijansa marssimaan 240 mailia (386 km) kohtaamaan Vilhelmin, joka nousi maihin noin 7 000 miehen voimin Sussexissa 28. syyskuuta. Harald asetti armeijansa asemiin lähelle Hastingsia. Haraldin ja Vilhelmin armeijat kohtasivat Hastingsin taistelussa, joka käytiin lähellä nykyistä Battlen kaupunkia 14. lokakuuta. Kiivaassa taistelussa surmansa saivat Harald sekä tämän kaksi veljeä Gyrth ja Leofwine. Ei tiedetä varmasti, miten Harald kuoli, mutta legendan mukaan hän sai surmansa silmään ammutusta nuolesta. Bayeux'n seinävaatteessa tämän kohtalon kokenut uhri on nimetön. Haraldin puolisoa Edith Joutsenkaulaa pyydettiin tunnistamaan tämän ruumis. Vaikka erään normannilähteen mukaan Haraldin ruumis haudattiin rannikolla olevaan luolaan, luultavimmin hänet haudattiin Waltham Holy Crossin kirkkoon Essexissä. On myös esitetty hänen ruumiinsa olevan Boshamissa olevassa kirkossa.


title: Harald Godwininpoika

text: Haraldin jälkeen witenagemot ehti julistaa Edgar Athelingin kuninkaaksi, mutta tätä ei koskaan kruunattu.


title: Harald Godwininpoika

text: Haraldin tytär meni naimisiin Kiovan rusien hallitsijan Vladimir Monomahin kanssa ja ortodoksikirkko onkin tunnustanut Haraldin marttyyriksi, jonka muistopäivä on 14. lokakuuta. Haraldin ympärille muodostui palvonta-sankarikultti ja 1100-luvulle tultaessa oli syntynyt legenda, jonka mukaan Harald selvisi taistelusta hengissä viettäen kaksi vuotta Wichesterissä parannellen haavojaan. Sitten hän matkusti Saksaan, jossa hän vietti vuosia pyhiinvaeltajana. Vanhana miehenä hän palasi Englantiin ja asui erakkona luolassa lähellä Doveria. Kuolinvuoteellaan hän tunnusti olevansa Harold Godwininpoika. Keskiajalla legendasta syntyi useita eri versioita, mutta niille on hyvin vähän historiallisia todisteita.


title: Immunologia

text: Immunologia on laaja tieteenhaara, joka käsittää kaikenlaisten eliöiden immuunipuolustuksen tutkimisen kaikki näkökulmat. Se käsittelee sekä elimistön normaalia "fysiologista" puolustusjärjestelmää että tämän järjestelmän häiriöitä, "patologiaa". Kliinisen lääketieteen kannalta keskeisiä osa-alueita ovat autoimmuunitaudit, yliherkkyydet, immuunipuutostilat sekä siirteiden hylkimisreaktiot. Immuunipuolustusjärjestelmä on kehittynyt palvelemaan organismia vieraita taudinaiheuttajia kuten mikrobeja vastaan.


title: Immunologia

text: Jo ennen kuin immuniteetista tiedettiin mitään, oli havaittu elimiä, jotka ovat enemmän tai vähemmän osallisia immuniteettiin: perna, haima, kateenkorva, imutiehyet ja imusolmukkeet, luuydin, iho, kita- ja nielurisat sekä eritysrauhaset ja eri kudosnesteet kuten veri ja imuneste. Näiden "histologinen" eli kudosopillinen tutkimus on mahdollista kudosnäytteistä elinaikana, mutta erityisesti ruumiinavauksista saadaan korvaamatonta tietoa.


title: Immunologia

text: Monet immuunijärjestelmän osaset eivät kuitenkaan ole luonteeltaan soluja tai niiden muodostamia kudoksia vaan muun muassa proteiineja ja muita monimutkaisia kemiallisia yhdisteitä, joista saadaan tietoa erityisesti verikokeiden perusteella.


title: Immunologia

text: Epidemiologian ja lääketieteen historiassa päästään vuoteen 430 eaa., jolloin Ateenassa oli ruttoepidemia. Lääkäri Thukydides havaitsi, että taudista parantuneet eivät sairastuneet uudelleen, vaikka hoitivat potilaita. Asiaan on kiinnitetty huomiota toistuvasti niin tutkijoiden kuin kansanperinteenkin piirissä, mutta vasta 1800-luvulla immunologialle löytyi tieteelliset perusteet.


title: Immunologia

text: Immunologian keskeinen piirre on tutkia soluja ja molekyylejä, niiden toimintaa ja interaktiota. Immuunijärjestelmä jakautuu "synnynnäiseen" ja "hankittuun" immuunipuolustukseen, hankittu puolestaan "humoraaliseen" ja "soluvälitteiseen" immuniteettiin. Klassista immunologiaa ei voi ymmärtää tuntematta "antigeenin" ja "vasta-aineen" ("antibody") vuorovaikutusta. Immunologia on kasvanut ulos klassisesta viitekehyksestään 2000-luvulla.


title: Immunologia

text: Immuunitauteja on monia eri tyyppejä. Immuunijärjestelmän synnynnäisenä vajavuutena pidetään krooninen granulomatoosi. Hankittu immuunipuutos AIDS on lähes vääjäämättä HIV-infektion loppuvaihe. Immuunijärjestelmän liikaherkistymisinä pidetään allergioita. Joissain immuunijärjestelmän sairauksissa immuunipuolustus kääntyy omaa elimistöä vastaan (autoimmuunisairaudet). Esimerkkejä ovat nivelreuma, systeeminen punahukka eli SLE, Hashimoton tyreoidiitti sekä neurologian piiriin kuuluvat MS-tauti ja myastenia gravis. Myös lapsuusiän diabeteksen syntyyn arvellaan omalla immuunipuolustuksella olevan merkitystä, ehkä virusinfektion seurauksena.


title: Immunologia

text: Immuunijärjestelmän epänormaali toiminta voi ilmetä useina erilaisina sairauksina tai häiriöinä poikkeavuudesta riippuen. Erilaisia immuunijärjestelmään liittyviä sairauksia ovat mm: (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot varsinaisista artikkeleista)


title: Sorvi

text: Sorvi on työkalu, jolla voidaan tehdä pyörivän kappaleen ympärille tai sisäpuolelle uurteita ja muotoja. Sorvaus on lastuava työstömenetelmä, jossa muotoillaan pyöreää ja putkimaista oman akselinsa ympäri pyörivää kappaletta.


title: Sorvi

text: Sorvatuilla kappaleilla on yleensä ympyrän muotoinen poikkileikkaus, eli ne ovat ns. pyörähdyskappaleita. Akselit, renkaat, kartiot, ruuvit, holkit, kiekot ym. ovat pyörähdyskappaleita. Sorvattavien esineiden materiaalina käytetään monenlaisia materiaaleja, kuten erityyppisiä metalleja, muoveja tai puuta.


title: Sorvi

text: Jokaiselle materiaalille on olemassa omat sorvinsa, mutta tavanomaisella metallisorvilla voidaan työstää erityyppisiä muoveja siinä missä metallejakin. Sorveja on pienistä suuriin ja niiden sorvausvälineistö määräytyy sorvattavan materiaalin mukaan. Yksinkertaisempia sorveja ovat puusorvit, jossa käyttäjä käyttää erilaisia talttoja sorvatakseen puuta kun taas metallisorvissa työstövoimat ovat niin suuret että terää ei voi pitää käsissä vaan se kiinnitetään erilliseen teräpitimeen.


title: Sorvi

text: Teollisuudessa yleisin sorvityyppi nykyisin on tietokoneohjattu NC-sorvi. NC-sorvia käytetään, kun halutaan tehokkaasti valmistaa erilaisia tuotteita lyhyinä sarjoina.


title: Sorvi

text: Lähes kaikilla kärkisorveilla on sama rakenne. Siihen kuuluu useimmiten valurautainen runko, johteet, joiden päällä teräkelkka sekä kärkipylkkä liukuvat, istukka, johon kappale kiinnitetään, teräkelkka ja teräkiinnitin sekä kärkipylkkä.


title: Sorvi

text: Vanhempien metallisorvien runko on poikkeuksetta melko massiivinen valuraudasta valettu kappale. Runkomateriaaliksi valurauta on erinomainen, koska sen sisältämät grafiittisulkeumat vaimentavat tehokkaasti värinöitä ja lämpösiirtymää, mutta nykyään on yhä enenevässä määrin alettu valmistaa levyrunkoisia koneita, joissa värinää esiintyy herkemmin kuin valurungoissa.


title: Sorvi

text: Rungon sisään on useimmiten sijoitettu sorvin sähkömoottori sekä vaihteisto, jolla säädellään karan pyörimisnopeutta sekä syöttöliikkeen suuruutta. Halvoissa sorveissa ei välttämättä ole ollenkaan syöttövaihteistoa vaan syötön suuruus määräytyy syöttömoottorin nopeuden mukaan.


title: Sorvi

text: Rungon päälle kiinnittyvät kaapimalla erittäin tarkkaan suoruuteen valmistetut teräksiset johteet joiden päällä teräkelkka liukuu. Teräkelkka on myös yleensä valuraudasta valmistettu kappale johon kiinnittyvät syöttövivut sekä kammet mittarumpuineen joilla teräkelkkaa liikutetaan pitkittäis- ja poikittaissuunnassa. Teräkelkan päällä on erillinen huippukelkka/kääntökelkka.


title: Sorvi

text: Huippukelkassa /kääntökelkka on oma kampi jossa on yleensä tarkempi mikrometriasteikko. Kelkan kulmaa voi yleensä vapaasti muuttaa jolloin on mahdollista sorvata lyhyitä kartiomaisia kappaleita ottaen huomioon huippukelkan lyhyt syöttöliike. Teräpidin on kiinnitetty kelkan päälle.


title: Sorvi

text: Teräpitimiä on monenlaisia, mutta kaikkein yleisin on neliteräpidin johon sopii yhtäaikaisesti terän koosta ja muodosta riippuen neljä terää joista haluttu terä voidaan nopeasti kääntää esiin. Neliteräpitimessä teränvarsi puristetaan ruuveilla kiinni pitimeen. Toinen yleinen malli on pikavaihdettava teräpidin jossa erilaiset terät on kiinnitetty valmiiksi teräpitimiin ja teräpitimien vaihto onnistuu vain yhtä vipua kääntämällä.


title: Sorvi

text: Sorvin teriä on lukuisiin eri käyttötarkoituksiin ja monista eri materiaaleista. Työkaluteräksestä valmistettuja teriä ei juuri käytetä enää, koska niillä saavutetaan kovin vaatimaton lastuamisnopeus. Tyypillisimmät kovametallista valmistetut terätyypit ovat: rouhintaterä, veitsiterä, kierreterä, pistoterä ja reikäterä.


title: Sorvi

text: Pikateräksiset terät ovat kuitenkin edelleen suosittuja niiden halpuuden ja kohtalaisten työstöarvojen takia. Pikateräksiset terät ovat useimmiten säästöpaloiksi nimitettyjä laattoja joista käyttäjä voi itse hioa tarvitsemansa muotoisen terän. Säästöpalan etuna on halpuus, koska sen voi hioa yhä uudestaan kymmeniä kertoja.


title: Sorvi

text: Yleisin konepajoilla käytettävä terätyyppi on kovametallista sintrattu teräpala, joka kiinnittyy erilliseen varteen. Teräpaloja on jopa satoja eri kokoisia ja muotoisia ja ne ovat yleensä käännettäviä, jos leikkaava särmä rikkoutuu tai kuluu tylsäksi. Teräpalojen etu on jopa yli viisinkertaiset työstönopeudet verrattuna pikateräkseen mutta haittapuolena on kalliimpi hinta.


title: Sorvi

text:
Itse työstettävä kappale kiinnittyy istukkaan, joita on moneen käyttötarkoitukseen. Eniten käytetty istukka on kolmileukainen istukka jossa on kolme leukaa, jotka liikkuvat yhtäaikaisesti kiristettäessä, jolloin pyöreä kappale tulee aina melko tarkasti keskelle. Toinen yleinen malli on nelileukaistukka, joita on kahdentyyppisiä. Itsekeskittyvä nelileukaistukka on samanlainen kuin kolmileukainen mutta mahdollistaa neliömäisen kappaleen kiinnittämisen. Toinen variaatio on manuaalisesti keskitettävä nelileukaistukka, jossa jokaista leukaa voidaan kiristää erikseen jolloin saadaan erikoisen muotoinenkin kappale keskitettyä haluttuun kohtaan.
Kappaleen tarkka keskittäminen suoritetaan aina piirtojalan tai mittakellon avulla.


title: Sorvi

text: Kärkipylkkä (tai siirtopylkkä) on johteiden päällä liikkuva yleensä valuraudasta tehty kelkka, jossa on kammen avulla syötettävä pinoli. Pinoliin voidaan kiinnittää esimerkiksi poraistukka, jolloin pinolin syöttöliikkeen avulla voidaan porata reikä istukassa pyörivään kappaleeseen. Pinoliin voidaan myös kiinnittää laakeroitu tukikärki, jolla tuetaan pitkiä kappaleita sorvauksen aikana. Pinolissa on lähes aina morsekartio-kiinnitys.


title: Sorvi

text: Sorveilla valmistettuja tuotteita ovat koriste-esineet kuten kuviolliset pöydän-, lampun- ja kaiteenjalat. Metallisorveilla, nykyisin yleensä NC-sorveilla, valmistetaan kaikki tarkkuutta vaativat pyörähdyskappale-tyyppiset koneenosat mukaan lukien lukuisat auton moottorin osat, kampiakselit, männät, sylinteriputket ym.


title: Hannu Mäkelä

text: Hannu Eljas Mäkelä (s. 18. elokuuta 1943 Helsinki) on suomalainen, tuotannoltaan monipuolinen kirjailija sekä taiteen akateemikko.


title: Hannu Mäkelä

text: Mäkelän vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Väinö Mäkelä ja Eevi Leinonen. Hän on vanhempiensa nuorin lapsi. Hän aloitti kansakoulun syksyllä 1949, täytettyään juuri vasta kuusi vuotta. Väinö Mäkelä ja Eevi Leinonen erosivat Hannu Mäkelän lapsuudessa. Väinö ja Hannu Mäkelän välit olivat hyvin vaikeat, mistä viimeksi mainittu kertoo kirjassaan "Isä" (2004). Mäkelä on vanhempiensa tavoin koulutukseltaan kansakoulunopettaja, mutta ei ole toiminut siinä työssä. Hän oli Käpylän iltaoppikoulussa opettajana. Mäkelän ensimmäinen puoliso oli Maikki o.s. Saksman (nykyinen Maikki Harjanne). Mäkelällä ja Harjanteella on yksi vuonna 1966 syntynyt poika. Myöhemmin Mäkelä on ollut naimisissa kirjailija Kristiina Louhen kanssa sekä vuosina 2004–2009 tutkija Anna Kortelaisen kanssa. Vuodesta 2011 hän oli naimisissa Svetlana Aksjonovan kanssa, joka kuoli vuonna 2017. Mäkelä asuu osittain Helsingissä, pääasiassa Nummi-Pusulan Sitarlassa.


title: Hannu Mäkelä

text: Mäkelä on julkaissut yli sata teosta. Niihin kuuluu niin romaaneja, muistelmia, runokirjoja, lastenkirjoja, näytelmiä ja kuunnelmia kuin toimitettuja kirjallisuuskokoelmiakin sekä yksi novellikokoelma. Mäkelän esikoisteos on kaksoisromaani, kaksi teosta, joilla ei ole juonellista yhteyttä, mutta jotka muuten ovat yhtä, kuvaavat samaa kokemusmaailmaa, jäsentyvät yhdeksi kokonaisuudeksi, romaanit "Matkoilla kaiken aikaa" ja "Kylliksi! tai Liikaa".


title: Hannu Mäkelä

text: Mäkelä on ollut vapaa kirjailija vuodesta 1987. Aiemmin hän työskenteli Otavassa eri tehtävissä 1967–1986. Otava on myös kustantanut useimmat hänen kirjansa. Vuonna 2006 ilmestynyt Samuli Parosesta kertova muistelmateos "Samuli" on toistaiseksi viimeinen Otavan kustantama Mäkelän teos. Nykyisin Mäkelän kirjat kustantavat Tammi ja Paasilinna.


title: Hannu Mäkelä

text: Mäkelän varhaisessa runoudessa korostuvat lähinnä arkiset kokemukset ja vaikutelmat, mutta myöhemmin on korostunut tietoisuus idyllin rinnalla elävistä hävityksen voimista. Epäily ja turhuuden tunnot häiritsevät huolimatta pinnallisesta levosta. Eino Leino ja L. Onerva ovat Mäkelälle erityisen läheisiä kirjailijoita, ja hän on kirjoittanut heistä paljon. Mäkelän mukaan Eino Leino on Suomen kansallisrunoilija.


title: Hannu Mäkelä

text: Näytelmissään Mäkelä kuvaa usein yhteisön puristuksessa elävää poikkeusyksilöä (esimerkiksi paltamolaista voimamiestä Talas-Eeraa).


title: Hannu Mäkelä

text: Mäkelä tunnetaan myös lastenkirjailijana, ja hänen luomansa Herra Huu on suomalaisen lastenkirjallisuuden suosituimpia hahmoja. Mäkelän tuotantoa on käännetty 15 kielelle, ja erityisesti Herra Huu -lastenkirjat ovat saaneet suosiota Suomen ulkopuolella.


title: Takka

text: Takka (myös takkauuni, avotakka) on tulisija, joka on tarkoitettu lämmittämiseen.


title: Takka

text: Takan näkyvin osa on suuaukko, joka voi avautua useallekin sivulle. Suuaukon peitteenä on luukku tai avotakassa eli suuluukuttomassa takassa kipinäsuoja. Takan edessä lattialla on usein kipinäpelti tai takan edustan lattia on kipinöitä kestävää materiaalia. Takan reunusta tai päällystä käytetään usein hyllynä. Takan ulkonäkö vaihtelee askeettisen suoraviivaisesta hyvinkin monimuotoiseen.


title: Takka

text: Takassa on savuhormi, joka lähtee sen päältä tai sivulta, ja vetoa säätelevä hormipelti eli savupelti. Joskus takan suuaukossa on kupu, joka ohjaa huonetilaan karkaavat savukaasut hormiin. Tulisijojen veto-ongelmiin on monia syitä. Uusissa rakennuksissa tulisijan huonon vedon aiheuttaa yleensä alipaineinen ilmanvaihto tai korvausilman puute. Takan suuri suuaukon koko verrattuna hormin kokoon voi myös heikentää veto-ominaisuuksia. Huono veto ja savuttaminen on korjattavissa ainakin varustamalla savuhormi savukaasuimurilla tai mahdollisesti jatkamalla hormia. Savukaasuimureita on varsinkin kerrostaloasuntojen takkahormeissa.


title: Takka

text: Suuluukullisen takan suuluukun alaosassa on ilmanottoon tarkoitettu pelti joka pidetään auki, kun takassa poltetaan puita. Tuli ottaa palamisilman tästä aukosta. Hiilet taas putoavat arinan läpi erilliseen tuhkapesään, josta ne on helppo ottaa pois.


title: Takka

text: Takat muurataan useimmiten tiilestä. Ulkopinta voidaan jättää tiilelle tai pinnoittaa rappaamalla. Takka voidaan myös laatoittaa tai valmistaa luonnonkivistä. Vuolukivitakasta on tullut suosittu kiven ominaisuuksien takia.


title: Takka

text: Yleensä takka lämmitetään polttopuilla, jotka palavat ja luovuttavat lämpöenergiaansa suuaukon kautta huoneeseen, hormiin ja takan rakenteeseen. Takan materiaali luovuttaa siihen sitoutuneen lämmön takaisin pidemmän ajan kuluessa. Takan lämmönvarauskykyyn vaikuttavat paitsi sen materiaali, myös lämpöä sitova massa.


title: Takka

text: Takan käyttöä lämmityslaitteena rajoittavat yleensä kuitenkin varsin pieni lämmönvarauskyky, kipinöinnin vaara ja savuttaminen. Takan luovuttama lämpö on pääosin säteilylämpöä suuaukosta eteenpäin ja ylös hormiin. Lämmönvarauskykyä voidaan hieman parantaa takkasydämellä, jonka tarkoitus on lisätä lämpimän ilman kiertoa huoneessa ja pienentää takan palamisilman kulutusta.


title: Takka

text: Takan lämpötaloutta on yritetty parantaa myös johtamalla palamisilma suoraan ulkoa tulipesään, jolloin takka ei ota valmiiksi lämmitettyä huoneilmaa palamisilmaksi huoneesta. Uusissa takoissa savu kiertää usein takan sisällä pidemmän reitin ja lämmittää takan rakennetta enemmän. Nykyään takkaan liitetään lämmitystehon takia usein myös leivinuuni. Jos avotakan aukko on hyvin suuri, se voi kuitenkin viedä lämmintä huoneilmaa ulos niin paljon, ettei takka lämmitä huonetta ollenkaan.


title: Takka

text: Takalla on myös esteettistä sisustusarvoa. Takkoja rakennetaankin erillisten takkahuoneiden ohella olohuoneisiin. Tuli on elävä sisustuselementti, jonka katselua pidetään rentouttavana. Tiilinen tai ulkopinnaltaan rapattu tai laatoitettu takka näkyy sisustuksessa paitsi muotonsa myös värinsä kautta. Takkoja valmistetaankin myös teollisesti kuten muitakin sisustustarvikkeita. Saatavilla on sekä yksilöityjä malleja että valmiita mallistoja. Takan lisääminen jo rakennettuun taloon, jossa ei ole takkaa, on myös mahdollista.


title: Takka

text: Kolmannes pienhiukkaskuolemista Suomessa johtuu puun poltosta saunoissa ja takoissa. Pienhiukkaset aiheuttavat 50 - 80 % ympäristön terveysriskeistä ja tappavat joka vuosi 2 000 suomalaista ja 400 000 eurooppalaista. Pääkaupunkiseudulla puun pienpoltto tuottaa 40 % pienhiukkasista joulu-helmikuussa ja 20 % syys-lokakuussa, pientaloalueilla enemmän (2008). 2000-luvun aikana puun pienpoltto on lisääntynyt lähes 50 prosentilla.


title: Tiberius

text: Tiberius Julius Caesar Augustus (synt. "Tiberius Claudius Nero", myöh. "Tiberius Julius Caesar", yleisesti Tiberius) (16. marraskuuta 42 eaa. – 16. maaliskuuta 37 jaa.) oli Rooman keisari joka hallitsi 18. syyskuuta 14 - 16. maaliskuuta 37.


title: Tiberius

text: Tiberius peri vallan isäpuoleltaan Augustukselta ja pyrki aluksi hallitsemaan tämän antaman esikuvan mukaisesti, maltillisesti ja senaattia kunnioittaen. Hän oli tehokas hallinnon järjestäjä ja yksi Rooman valtakunnan huomattavimpia sotapäälliköitä. Hänen synkkä luonteensa sopi kuitenkin huonosti edustustehtäviin, eikä hän kyennyt keisarina saavuttamaan sen enempää kansan kuin hallitsevan yläluokankaan suosiota.


title: Tiberius

text: Vuonna 26 jaa. Tiberius vetäytyi Roomasta Caprin saarelle, josta hän hoiti hallintoa epäsuorasti pretoriaanikaartin prefektien Sejanuksen ja Macron välityksellä. Viimeiset vuotensa Tiberius vietti erakoituneena Caprin saarella, kunnes kuoli 78 vuoden iässä Misenumissa. Hänen jälkeensä keisariksi julistautui Tiberiuksen edesmenneen veljenpojan Germanicuksen poika Caligula.


title: Tiberius

text: Tiberiuksen vanhemmat Tiberius Claudius Nero ja Livia Drusilla kuuluivat Rooman arvostetuimpiin ylimyssukuihin. He kuitenkin erosivat, kun Tiberius oli neljän vuoden ikäinen. Livia solmi pian uuden avioliiton Octavianuksen kanssa, josta tuli myöhemmin Rooman keisari Augustus.


title: Tiberius

text: Tiberius sai jo nuorena hoidettavakseen tärkeitä virkatehtäviä, jotka hän hoiti taitavasti ja vastuuntuntoisesti. Isäpuoli Augustus ei kuitenkaan kaavaillut hänestä vallanperijäänsä, sillä Tiberius ei ollut hänen verisukulaisensa. Augustus saattoi myös aavistaa, että Tiberiuksen luonne sopisi varsin huonosti hallitsijan tehtäviin.


title: Tiberius

text: Tiberius tuli jo nuorena tunnetuksi vakavamielisyydestään, ja ikävuosien kertyessä hänen luonteensa kehittyi yhä synkempään ja epäluuloisempaan suuntaan. Hän tuli tunnetuksi miehenä, joka ei koskaan ilmaissut mielipiteitään avoimesti. Hän myös inhosi kaikenlaista teeskentelyä ja imartelua, eikä saitana miehenä ollut myöskään halukas ostamaan poliittista vaikutusvaltaa rahalla. Hänellä oli siis varsin heikot edellytykset hankkia senaatin luottamus ja kansan suosio. Tiberius tiesi ehkä itsekin olevansa epäsopiva hallitsijaksi.


title: Tiberius

text: Tiberiuksen karu luonne sopi kenties parhaiten rintamaolosuhteisiin. Hän oli vaativa sotapäällikkö, mutta ei päästänyt itseäänkään helpolla, vaan jakoi sotilaiden kanssa sodan rasitukset. Myös Tiberiuksen ulkonäkö oli omiaan herättämään sotilaiden kunnioituksen, sillä hän oli komea, kookas ja terve mies. Hän suunnitteli operaatiot huolellisesti ja saavutti sodissa niin suurta menestystä, että häntä voidaan pitää yhtenä oman aikansa parhaista sotapäälliköistä. Vuosina 12–9 eaa. hän liitti Pannonian Rooman valtakuntaan, ja myöhemmin hän saavutti merkittäviä voittoja germaaneista sekä kukisti vaarallisen kapinan Illyrian provinssissa.