title: Mioseeni

text:
Noin 11 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi jäätiköitä Norjan rannikoille. Islanti jäähtyi merkittävästi 10 miljoonaa vuotta sitten. 10–9 miljoonaa vuotta sitten oli Alaskan rannikoilla vuorovesijäätiköitä. Noin 9 miljoonaa vuotta sitten hävisi monia metsässä eläviä eläimiä, ehkä ilmaston kuivumisen takia. Lehtiä syövät hevoseläimet hävisivät.
Noin 10–8 miljoonaa vuotta sitten alkoivat Intian monsuunit, tämän oletetaan liittyvän jäätiköitymiskehitykseen pohjoisella pallonpuoliskolla. Samaan aikaan ilmaston pitkäjaksoiset vaihtelut voimistuivat. 10–6 miljoonaa vuotta sitten oli vuoristojäätiköitä Alakassa ja Andeilla ja samoihin aikoihin laajoja ruohostoja keskisessä Pohjois-Amerikassa. Noin 9 miljoonaa vuotta sitten Tiibet ja Himalaja nousivat jonkun verran ylös jäähdyttäen edelleen maapalloa. 8,5 miljoonaa vuotta sitten Maan ilmakehän hiilidioksidimäärän aleneminen kiihtyi merkittävästi. Noin 8,5 ja varsinkin 8 miljoonaa vuotta sitten lämpötila romahti hieman kaksi kertaa, mutta palautui molemmilla kerroilla takaisin. 8 miljoonaa vuotta sitten lämpötila romahti äkkiä.


title: Mioseeni

text:
Etelämanner jäätyi kokonaan ehkä jo 10, viimeistään 7–6 miljoonaa vuotta sitten. Joidenkin mukaan Etelämantereen jäätikkö oli suurimmillaan noin 8–6 tai 6–5 miljoonaa vuotta sitten, jonka jälkeen se on hieman kutistunut. Grönlannissa oli 8–7 miljoonaa vuotta sitten suuria jäätiköitä, mutta myös metsiä. Metsää siellä kasvoi vielä plioseenillakin. Aasian ilmasto kuivui hetkellisesti noin 7,5 miljoonaa vuotta sitten samaan aikaan ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kiihtyvän laskun kanssa, mutta palautui pian ennalleen. Jäätä ajelehti pohjoisella pallonpuoliskolla jo 7 miljoonaa vuotta sitten.
6 miljoonaa vuotta sitten ajelehtivan jään määrä näkyi geologisesti katsoen hetken meren kerrostumissa hiekkana. 6–5 miljoonaa vuotta sitten oli Islannissa luultavasti jäätiköitä, joiden läpimitta oli kolmasosa nykyisten läpimitasta. Grönlannin eteläosa jäätyi noin 5 miljoonaa vuotta sitten. Seuraavalla plioseenikaudella alkoi ilmestyä pohjoiselle napaseudulle ja korkeiden vuorten huipulle varmasti ja yhä tiheämmin jäätiköitä 5,5–4,5 miljoonaa vuotta sitten.


title: Mioseeni

text: Mioseenikauden keskivaiheilla, karkeasti sanoen 15–16 miljoonaa vuotta sitten tapahtui suuri lajien joukkotuho, jollaista ei ole tapahtunut sen jälkeen. Noin 14,3–14,5 miljoonaa vuotta sitten syntyi itäiseen Etelä-Saksaan Nördlinger Ries -niminen suuri kraatteri asteroidin törmäyksessä. Törmäys tapahtui niin suurelle nopeudella, että se ka tuhosi arviolta 1,5 kilometrin matkalta kaiken vastaantulevan ja synnytti 24 km:n läpimittaisen kraatterin. Tällöin vapautui 1,8 miljoonan Hiroshiman pommin voima. Räjähdys aiheutti tuhoa laajalla alueella. Sulaa lasia satoi ainakin 450 km:n päähän tektiitteinä.


title: Mioseeni

text: Mioseenikaudella ruohostot syrjäyttivät metsiä, jotka eivät menestyneet kuivemmassa ja kylmemmässä ilmastossa. Ruohostojen laajeneminen oli aiempaan verrattuna huomattavan nopeaa, erityisesti 7–6 miljoonaa vuotta sitten. C4-kasvit ilmestyivät. Nopea kasvillisuuden muutos saattoi tappaa monia kasvinsyöjäeläimiä. Se myös vähensi hiilidioksidin määrää maan ilmakehässä. Esimerkiksi Australia muuttui sademetsästä kuivemmaksi. Koppisiemeniset ruohot levisivät laajalle ja lajiutuivat voimakkaasti. Ruskolevämetsät kehittyivät meriin. Mioseenikaudelta tunnetaan Euroopasta mm. poppeli, ambrapuu ja vaahtera.


title: Mioseeni

text: Mioseenin kasvillisuudesta voi päätellä, että ilmasto viileni keskimioseenin eli tarkemmin garzweiler-kerrostuman lopussa. Tämä näkyy muun muassa "Tricolpites microhenric"in siitepölyn vähenemisenä. Ylämioseenilla Fischbach-kerrostuman aikana lämpimän ilmanalan kasvillisuus edelleen hiljalleen hävisi Alankomaissa, ja pleistoseenilla tyypillisten puiden määrä kasvoi. Fischbachin lopussa Tricolpites megaexactus bruhlensisin määrä kasvoi, mutta "T. microhenric"in määrä pysyi vakiona. Tuolloin oli lämpimän, kostean ilmanalan suosypressien ("Taxodium") ja punapuiden ("Sequoia") levinneisyyden huippu.


title: Mioseeni

text: Mioseenikaudella olivat nykyisen kaltaisia mm. jotkut valaat, hevoset, majavat, peurojat, kamelit, sudet sekä marsut. Kissat, kirahvit, siat ja nautaeläimet vaelsivat Euraasiasta Afrikkaan. Hevoset ja kamelit levittäytyivät Pohjois-Amerikasta Euraasiaan. Sorkkaeläimet ja kavioeläimet kehittyivät nopeasti. Kauden alussa 23–25 miljoonaa vuotta sitten eli varhaisia hevosia, sarvikuonoja, kameleita ja sukupuuttoon kuolleita kavioeläimiä. Mioseenikauden alussa eli "Indricotherium" eli "Baluchitherium", suurin koskaan elänyt maanisäkäs. Se oli pitkäkaulainen sarveton sarvikuonoeläin, joka muistutti ulkonäöltään pitkine kauloineen ja korkeine jalkoineen kirahvia. Myöhäisellä mioseenilla kehittyi Aasiassa alkeellinen norsu "Stedogon", jolla oli suorat syöksyhampaat. "Chalicotherium" ("Chalicotheriidae") oli mioseenille tyypillinen epätavallinen kavioeläin, joka on sukua mm. hevoselle, sarvikuonolle ja tapiirille. Mioseenikauden alussa oli sekä ruohoa että puiden lehtiä syövä kalikoteerisuku. Ruohoja syövät hevoset kehittyivät mioseenikaudella ja ilmestyivät kuvaan noin 18 miljoonaa vuotta sitten. 25–10 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi ensimmäinen ruohonsyöjähevonen "Mercyhippus", luultavasti 3-varpainen hevonen, jolla oli pitkät jalat ja pitkä kaula. Mayychippus oli metrin korkuinen.


title: Mioseeni

text: Sarvikuono ilmestyi jo edellisellä kaudella hyvin yleisinä esiintyneiden. sarvikuonon sukuisten eläinten joukkoon. Peura ja kirahvi ilmestyivät. Mioseenilla eli mm. hevosta muistuttava kalikoteeri "Moropus" ja "Synthetoceras", joka oli nelisarvista antilooppia muistuttava märehtijä, protoceratidi. "Alticamelus" oli kirahvin näköinen pitkäkaulainen kamelieläin. "Cranioceras" oli hirvimäinen protoceratidi. "Hypohippus" oli hevonen, joka söi metsässä puuvartisten kasvien lehtiä. "Teleoceras" oli virtahepoa muistuttava sarvikuono, joka viihtyi vedessä. "Blastomeryx" oli gasellia tai hirvieläintä muistuttava märehtijä. Entelodontteja ("Entelodontidae") eli Amerikassa. "Dinohyus" oli jättimäinen sikaa muistuttava entelodontti. "Dicrocerus" oli alkukantainen hirvieläin.


title: Mioseeni

text: Norsueläimet kehittyivät mioseenilla, joka oli niiden kukoistuskautta. Norsua muistuttavat mastodontit kehittyivät. Varhaismioseenilla noin 20 (24–5) miljoonaa vuotta sitten eli matala mastodontti "Gomphotherium", lyhytkärsäinen, lyhytsyöksyhampainen norsueläin, joka asui Afrikassa, Euroopassa ja Aasiassa kosteilla, soisilla alueilla. Mastodontit levisivät Afrikasta Euraasiaan ja Pohjois-Amerikkaan. Mioseenilta pleistoseenille eli "Trilophodon", alkeellinen, melko paljon nykyistä norsua ulkoisesti muistuttava suorasyöksyhampainen mastodontti, norsueläin. "Trilpohodonilla" oli neljä syöksyhammasta. Myöhäismioseenilla noin 12–7 miljoonaa vuotta sitten tai noin 20 miljoonaa vuotta sitten eli "Platypedon" ("Platibeledon"), pitkäkuonoinen, lapiohampainen eläin, ikään kuin villisian ja norsun välimuoto. Lapiohampaat soveltuivat veden valuttamiseen märillä, soisilla mailla olevista kasveista. Myös Pohjois-Amerikassa myöhäismioseenilla tavallinen "Amebolodon" oli lapiohampainen, mutta sillä oli syöksyhampaat ja pitkä norsun kärsä ja norsumainen olemus. Mioseenikauden keskivaiheilla tai loppupuolella ehkä noin 8 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät Aasiaan norsun näköiset, sen lähisukulaiset "Stegodon"-suvun edustajat, jotka olivat suorasyöksyhampaisia, mutta nykyistä norsua alkeellisempia. Nämä vaelsivat Afrikkaan ja Eurooppaan myöhemmin. Noin 8 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi "Stagotetrabelodon". Noin 6 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi norsujen edeltäjä "Primielephas". Jo 24–25 miljoonaa vuotta sitten eli aikaisemmin kehittyneitä, alkeellisia, norsun esi-isiä deinotheereja "Deinotherium". Tämä oli kuin norsu, mutta sillä oli lyhyet alas sojottavat syöksyhampaat, ja etujalat pidemmät kuin takajalat. Laji kasvoi evoluution vuoksi ja kuoli sukupuuttoon 2 miljoonaa vuotta sitten. "Dryopithecus" eli Etelä-Euroopassa. Noin 20 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi pieni karhun edeltäjä, alkukarhu "Ursavus", joka ei paljonkaan ollut nykyisen karhun näköinen ja kokoinen. Myöhäisellä mioseenilla 10 miljoonaa vuotta sitten, siitä oli kehittynyt suurempi "Protursus".


title: Mioseeni

text: Miasidit, hylkeiden ja kissojen edeltäjät, kuolivat n. 20 miljoonaa vuotta sitten sukupuuttoon. "Machairodontinae"-sapelihammaskissat kuolivat sukupuuttoon. Varhaisella mioseenilla eli myös "Hoplophoneus"-sapelihammaskissa, joka kuului toiseen "Hoplophoneinae"n haaraan "Sansanosmilus". Mioseenin loppuvaiheilla kehittyivät myös "Smilodon"-sapelihammastiikerin esi-isät "Machairodontinae". Samoin nykyisen tyyppiset "Felinae"-suvun kissaeläimet (joita mm. ilves ja puuma ovat) alkoivat kehittyä mioseenin lopuilla.


title: Mioseeni

text: Kissamaiset "Nimravus" ja "Dinictis" elivät mioseenin alkupuolella ja ne kuuluivat "Nimravinae"-suvun haaroihin. Mioseenilla lienee tapahtunut ns. nimravidien kehitys Nimravinae-suvusta. Viimeinen nimravidi oli hyvin tyypillinen sapelihammastiikeri "Barbourofelis fricki", joka pystyi avaamaan suutaan 115 astetta, kun nykyiset kissaeläimet vain 70 astetta. Sillä oli valtavat yläkulmahampaat. Tämän lajin edeltäjä oli "Barbourofelis whitfordi", joka oli ilveksen kokoinen ja eli noin 9 miljoonaa vuotta sitten, ja jolla oli pienehköt yläkulmahampaat. Noin 7 miljoonaa vuotta sitten eli näiden välimuoto "Barbourofelis morrisi", puuman kokoinen eläin, jolla oli edeltäjäänsä suuremmat yläkulmahampaat.


title: Mioseeni

text: Koiraeläimet kehittyivät lounaisessa Pohjois-Amerikassa, ja vaelsivat Eurasiaan Beringian kautta 5–7 miljoonaa vuotta sitten. "Epicyon" oli sutta muistuttava koiraeläin, joka ehkä saalisti laumassa. "Canis davisii", nykykoirien esi-isä, saapui Beringian yli Euraasiaan 8 miljoonaa vuotta sitten. Samoihin aikoihin kreodontit olivat kuolemassa pois ilmaston muutoksen vuoksi. Petoeläimissä hitaat kreodontit korvautuivat älykkäämmillä kissan ja koiran tyyppisillä pedoilla. Pohjois-Amerikassa eli monia kojootin kokoisia, hyeenaa muistuttavia koiraeläimiä. "Tomarctus" eli 17–14 miljoonaa vuotta sitten. Mioseeniajalla eli sivettieläimiä muistuttavia koiria jollaisia "Hesperocyon" ja "Cynodictis" olivat. Tämä aika oli näiden kukoistuskautta. Kaudella kehittyivät kierteishäntäapinat (uuden maailman apinat) ja ensimmäiset isot apinat. Simpanssi erosi ihmisen kehityslinjasta ehkä 6 miljoonaa vuotta sitten ja oranki 16 miljoonaa vuotta sitten. Etelä-Amerikassa eli sapelihampaisia pussieläimiä, thylacosmilideja.


title: Mioseeni

text: Linnuista olivat nykyisten kaltaisia jotkut korppi-, kana- ja pöllölajit. "Phorusrhacus", strutsia muistuttava 1,5 metriä korkea saalistajalintu eli Amerikassa.


title: Mioseeni

text: Merissä kukoistivat pyöriäisten kaltaiset valaat. 13–15 metriä pitkä jättihai "Carcharodon" saalisti varhaisia valaita. Nykyisistä merien selkärangattomista tällä kaudella oli olemassa vain 18 %.


title: Mioseeni

text: Keskimioseenilla Langhian-kaudella 14,8–14,5 miljoonaa vuotta sitten tapahtui suuri meri- ja maaeläinten joukkotuho, joka saattoi tuhota jopa 30 % nisäkässuvuista.


title: Mioseeni

text: Mioseenin merenpohjan mikrofossiileista määritetyt vaiheet ovat:


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsinsuomalaiset ( tai "sverigefinländare") ovat äidinkielenään suomen kieltä tai/ja meänkieltä puhuvia Ruotsin asukkaita, jotka etnisesti ovat suomalaisia. Laajemmin käsitettynä termi tarkoittaa kaikkia Suomesta Ruotsiin muuttaneita, jolloin mukaan lasketaan myös suomenruotsalaiset muuttajat, joiden lukumäärä on n. 170 000.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Meänkieli koostuu suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvista Ruotsissa puhuttavista Jällivaaran murteista ja niistä Tornion murteista, joita puhutaan Tornionlaakson länsipuolella. Ruotsi kuitenkin pitää meänkieltä virallisena vähemmistökielenä muun muassa suomen rinnalla. Jälkiä ja tietoja vanhasta maahanmuutosta löytyy eri puolilta Keski- ja Pohjois-Ruotsia. Merkkejä on jo ristiretkiä edeltävältä ajalta. Huhtikuussa 2000 Ruotsin valtio tunnusti suomen viralliseksi vähemmistökieleksi ja suomalaiset viralliseksi kansalliseksi vähemmistöksi.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsinsuomalaisten päivää vietetään Ruotsissa Carl Axel Gottlundin syntymäpäivänä 24. päivänä helmikuuta. Gottlund toi 1800-luvun alussa esille Ruotsin keskiosissa asuneet, sorrettuna eläneet metsäsuomalaiset.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Tornionlaakson meänkieliset länsipohjalaiset katsotaan muista ruotsinsuomalaisista eroavaksi ryhmäksi, koska he polveutuvat jo keskiajalla muodostuneesta Pohjois-Ruotsin suomenkielisestä väestöstä, joka jäi vuonna 1809 osaksi Ruotsia Haminan rauhassa. Muuten Ruotsin suomenkielinen vähemmistö on muodostunut pääasiassa 1900-luvun puolivälin jälkeen tapahtuneen maahanmuuton seurauksena. Ruotsin asukkaista arvioidaan, että noin 220 000 puhuu suomea äidinkielen tasolla.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Monet Suomesta Ruotsiin muuttaneista ovat olleet ruotsinkielisiä Suomen rannikkoalueilta: 1950-luvulla ruotsinkielisiä oli jopa puolet muuttaneista, ja sen jälkeen noin 20–25 prosenttia. On arvioitu, että ruotsinkielisten osuus kaikista Suomesta muuttaneista on noin neljäsosa. Käsitteen ”ruotsinsuomalainen” voikin ruotsiksi kääntää myös ”sverigefinländare”, mikä selkeämmin ei viittaa äidinkieleen. Tilastot ruotsinsuomalaisista viittaavat yleensä tähän suureen ryhmään, jossa on mukana kaikki, joilla on juuria Suomessa, äidinkielestä riippumatta. Kaikki ruotsinsuomalaiset eivät kuitenkaan osaa ruotsia.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsin alueella on jo esihistoriallisella ajalla asunut suomalais-ugrilaista kieltä puhuvia väestöryhmiä, kuten saamelaisten esivanhempia. Tukholman kaupunki houkutteli keskiajalla siirtolaisia Suomesta sekä ruotsin- että suomenkielisiltä alueilta. Tukholmassa oli 1600-luvun lopulla noin 30 000 asukasta, joista lähes 3 000 oli suomalaisia. Suomalaisia toimi 1600-luvun Tukholmassa erityisen runsaasti kirvesmiehinä, nuottakalastajina sekä esimerkiksi viinin- ja raudankantajien ammattikunnissa ja palvelusväkenä, piikoina ja renkeinä. Ammattikuntarakenne ryhmitti merkittävän osan Tukholman suomalaisasutuksesta Södermalmille.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsin pohjoisosat saivat keskiajalla suomenkielistä uudisasutusta, josta Tornionlaakson meänkieltä puhuvat länsipohjalaiset polveutuvat. 1600-luvulla Keski- ja Pohjois-Ruotsin erämaihin siirtyi kaskenpoltolla eläviä savolaistaustaisia uudisraivaajia. Nämä metsäsuomalaiset (ruots. "skogsfinnar") sulautuivat lopullisesti ruotsinkieliseen väestöön 1900-luvun alussa jättäen kuitenkin muistoksi itsestään suomalaisperäistä paikannimistöä.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Nykyisin ruotsinsuomalainen vähemmistö koostuu pääosin niistä suomalaisista, jotka siirtyivät Ruotsiin 1900-luvulla sekä heidän jälkeläisistään. Suomalaisten muutto Ruotsiin kasvoi huomattavaksi toisen maailmansodan päätyttyä. 1960- ja 1970-luvun taitteessa muuttoliike Suomesta Ruotsiin oli voimakkaimmillaan. Vuosina 1960–1979 tehtiin noin 322 000 muuttoa Suomesta Ruotsiin. (Varsinainen muuttajien määrä ei ollut yhtä suuri, koska tilastot eivät ota huomion, että sama henkilö on voinut muuttaa useasti Ruotsiin.) Siirtolaisuutta vauhditti Ruotsissa vallinnut työvoimapula ja aktiivinen työvoiman värväystoiminta. Suomessa taas työntävinä tekijöinä olivat muun muassa työttömyys, maatalouden vähenevä merkitys, suuret ikäluokat ja Neuvostoliiton Suomen-politiikkaa kohtaan tunnettu pelko. Viisumipakko poistettiin Ruotsiin muuttavilta suomalaisilta vuonna 1949. Suomalaisia lasketaan muuttaneen vuosina 1969 ja 1970 Ruotsiin jopa 40 000 henkilöä vuodessa.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Monilla oli suunnitelmana vain ansaita rahaa muutaman vuoden ajan ja palata sen jälkeen Suomeen. Tämän vuoksi monet muuttajat eivät pitäneet tarpeellisena opetella ruotsia. Kielen huono hallinta vaikutti erityisesti perheen mukana muuttaneisiin lapsiin. Ruotsalaisissa kouluissa opetus tapahtui ruotsiksi, eivätkä suomalaiset lapset pystyneet seuraamaan opetusta. Suomessa hyvin menestyneitä lapsia joutui erityisluokille, ja vain harva suomalaisnuori suoritti lukion.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Kouluongelmaa yritettiin ratkaista lähettämällä Suomesta Ruotsin kouluihin suomenkielisiä opettajia, joiden avulla haluttiin ylläpitää suomen kielen taitoa, mikä oli tärkeää mahdollisen paluumuuton kannalta, jos perhe päättäisi palata takaisin Suomeen. Lähetettyjen opettajien määrä jäi kuitenkin vähäiseksi.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Kielitaidon puute haittasi myös aikuisten asiointia viranomaisten kanssa, sillä 55 % suomalaissiirtolaisista ei osannut lainkaan ruotsia. Tulkkien saatavuus oli huono. Ruotsin parempi elintaso houkutteli myös alkoholisoituneita ja rikollisia suomalaisia Ruotsiin, mikä näkyi heti Ruotsin poliisin tilastoissa.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: 1990-luvulla suomalaisia muutti Ruotsiin enää noin 3 000 vuodessa ja 2000-luvulla paluumuutto onkin ylittänyt Ruotsiin suuntautuvan muuttoliikkeen hienoisesti.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Sisuradion Statistiska centralbyrånilta tilaaman selvityksen mukaan Ruotsissa asui vuoden 2016 lopussa noin 720 000 suomalaistaustaista. Vuoden 2008 lopussa vastaava luku oli noin 675 000. Sisuradion mukaan suomalaistaustaisten lukuihin sisältyvät


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Statistiska centralbyrånin tilastotietokantojen mukaan Ruotsissa asui vuoden 2011 lopussa


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Statistiska centralbyrån on julkaissut myös tilaston Ruotsin väestön syntymämaista ja syntyperistä vuosien 2011 ja 2012 osalta. Tilaston perusteella:


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Vuoden 1980 lopussa Ruotsissa asui 251 168 Suomessa syntynyttä. Tämän jälkeen Suomessa syntyneiden määrä on ollut laskusuunnassa.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsin Suomessa syntyneet asukkaat ovat ikääntyneitä: suomalaissyntyisillä naisilla keski-ikä oli 61 vuotta ja miehillä 59 vuotta. Noin 60 prosenttia suomalaissyntyisistä Ruotsissa on naisia ja 40 prosenttia miehiä.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsin tilastoviranomaisen Statistiska centralbyrånin julkaisuissa on tilastoja Suomen kansalaisten ja Suomessa syntyneiden määrästä kunnittain. Seuraavassa oleva tilasto kuvaa tilannetta 31.12.2009. Tilastosta on poimittu tähän vain ne Ruotsin kunnat, joissa Suomessa syntyneiden määrä tai väestöosuus on suurehko.


title: Ruotsinsuomalaiset

text:
Edellä olleissa luvuissa eivät ole mukana Suomessa syntyneiden Ruotsissa saamat lapset. Tarkat tilastot toisen ja kolmannen polven ruotsinsuomalaisten määristä kunnittain selviävät Sisuradion vuonna 2017 teettämästä tilastosta. Kyseisessä tilastossa on ilmoitettu
Tämän tilaston mukaan edellä lueteltuihin kolmeen ryhmään kuuluvia henkilöitä on määrällisesti eniten Tukholmassa (76 600 henkeä eli 8,2 % väestöstä). Suhteellisesti eniten näihin ryhmiin kuuluvia henkilöitä asuu Haaparannalla (7 356 henkeä eli 74,6 % väestöstä).


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Nykyiseen Norrbottenin lääniin Tornionjoen länsipuolelle jäi Haminan rauhassa vuonna 1809 myös suomenkielistä väestöä. He eivät ole mukana edellä olevissa tilastoissa, jotka perustuvat henkilön itsensä tai hänen vanhempiensa tai isovanhempiensa syntymämaahan.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Vuoden 1930 väestönlaskennan mukaan Ruotsissa asui 33 929 suomalaista (ruots. "finnar"). Heistä Norrbottenin läänissä asui 32 736 suomalaista eli 96,5 prosenttia. Oheisessa taulukossa esitetään eri kansallisuuksien lukumäärä ja osuus väestöstä Norrbottenin läänin varsinaisen suomalaisalueen kunnissa vuonna 1930.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Yhteensä näissä kunnissa asui 31 366 suomalaista, joten muualla Norrbottenin läänissä suomalaisia asui vielä 1 370 henkeä. Luettelo vastaa vanhaa kuntajakoa, joka on sittemmin muuttunut. Luettelon kunnista Jällivaara muodostaa nykyään Jällivaaran kunnan. Jukkasjärvi ja Kaaresuvanto puolestaan muodostavat Kiirunan kunnan. Pajala, Korpilompolo, Tärentö ja Junosuvanto taas muodostavat Pajalan kuntaan. Ylitornion kuntaan kuuluvat luettelossa mainitut Ylitornio ja Hietaniemi. Haaparannan kunta on muodostettu Alatorniosta, Karungista ja luettelossa toiseksi alimmaisena olevasta Haaparannan kaupungista.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Sisuradion vuonna 2005 teettämän Ruotsin 9–79-vuotiasta väestöä koskeneen kyselyn mukaan 3,5 prosenttia Ruotsin väestöstä puhui tai ymmärsi suomen kieltä, 0,5 prosenttia meänkieltä ja 1,2 prosenttia molempia. Yhteensä 399 000 henkilöä, 5,2 prosenttia väestöstä puhui tai ymmärsi suomea, meänkieltä tai molempia.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Yhdeksällä Ruotsin Radion P4-paikalliskanava-alueella suomea tai meänkieltä puhuvien tai ymmärtävien väestöosuus ylitti koko Ruotsin keskiarvon. Nämä alueet olivat


title: Ruotsinsuomalaiset

text:
Viidessä Ruotsin kunnassa toimii ruotsinsuomalainen koulu, joissa opetusta annetaan sekä suomeksi että ruotsiksi:
Lisäksi ainakin Göteborgissa ja Örebrossa on ollut ruotsinsuomalaiset koulut, jotka on lakkautettu vuosina 2017 ja 2014 rahoitusongelmien ja vähäisen oppilasmäärän vuoksi.


title: Paroni Paakkunainen

text: Seppo Toivo Juhani "Paroni" Paakkunainen (s. 24. lokakuuta 1943 Tuusula) on suomalainen jazzmuusikko ja säveltäjä. Paakkunainen on toiminut saksofonistina muun muassa The Boys -yhtyeessä ja on sovittanut iskelmämusiikkia.


title: Paroni Paakkunainen

text: Paakkunainen opiskeli 1960-luvun alussa Sibelius-Akatemiassa. Vuonna 1968 hän voitti EBU:n jazzkilpailun osana Tuohi Quartet -yhtyettä (muut jäsenet Teppo Hauta-aho, Edward Vesala ja Heikki Sarmanto).


title: Paroni Paakkunainen

text: Paakkunaisen innoituksen lähteenä jazzmusiikissa ovat olleet suomalainen ja saamelainen kansanmusiikki. Hän on tehnyt yhteistyötä Nils-Aslak Valkeapään kanssa ja säveltänyt kuoroteoksia Kalevalan ja Kantelettaren pohjalta.


title: Paroni Paakkunainen

text: Vuonna 1970 Paakkunainen perusti Edward Vesalan kanssa Karelia-yhtyeen. Uusi Karelia syntyi vuonna 1979. Se nojasi suomalais-ugrilaiseen kansanperinteeseen.


title: Paroni Paakkunainen

text: Karelian ohella Paakkunainen on vaikuttanut myös seuraavissa kokoonpanoissa: The Islanders, Lauluyhtye Pallilla Kuiskaten, Soulset, Unisono ja Black flag of Utopia / Utopia. Hän on myös käyttänyt salanimiä Fred Friday, Armas Nukarainen ja J. Petrada


title: Paroni Paakkunainen

text: Suomen Jazzliitto myönsi Paakkunaiselle vuoden 1973 Yrjö-palkinnon


title: Plioseeni

text: Plioseeni oli geologinen aikakausi noin 5,3–2,6 miljoonaa vuotta sitten. Plioseenikausi on kenotsooisen maailmankauden neogeenikauden toinen epookki. Sitä edelsi mioseeni, joka ajoittui aikavälille 23,0–5,3 miljoonaa vuotta sitten. Plioseenin jälkeen seurasi kvartäärikauden jääkaudet käsittänyt pleistoseeni.


title: Plioseeni

text: Plioseenin aikana lämpötila oli globaalisti noin 3 °C nykyistä korkeampi. Ilmasto oli yleensä hyvin lämmin, mutta viileni huomattavasti kauden kuluessa. Ilmasto kuivui ja arot ja aavikot laajenivat edellisiin kausiin verrattuna valtaviksi. Ilmaston vaihtelevuus lisääntyi. Jäätiköitä ilmestyi tihentyvästi korkeiden vuorten huipuille. Plioseenilla tapahtui ihmisapinoiden ja alkuihmisten evoluutiota Afrikassa, missä kehittyi eteläapinoita. Havumetsävyöhykkeen eteläraja kulki Keski- tai Pohjois-Lapissa. Amerikassa eli "Megatherium"-niminen jättiläislaiskiainen ja Euroopassa kolmivarpainen "Hipparion"-hevonen. Muita kauden eläimiä olivat mammutti, suorasarvinen biisoni, villasarvikuono, sapelihammaskissa ja jättimäinen lyhytkuonoinen karhu.


title: Plioseeni

text: Kauden loppupuolella Panamankannas sulkeutui, mikä aiheutti Maan siirtymisen kylmään jääkausitilaan jo noin 2,74 miljoonaa vuotta sitten. Plioseenin loppu ja pleistoseenin alku on nykyisin sovittu 2,588 miljoonan vuoden takaiseksi. Tämän jälkeen kylmät kaudet ja lämpimät kaudet vuorottelivat. Aiemmin plioseenin yläraja katsottiin nuoremmaksi (1,8 miljoonaa vuotta), mutta geologinen yhteisö sopi uudesta rajauksesta jota noudatetaan vuodesta 2009.


title: Plioseeni

text: Plioseenin yläarajan siirryttyä 2,588 miljoonaan vuoteen sen pääjako on kaksiosainen.Hollannissa Piacenza-vaihetta vastaa Reuver ("Reuverian"). Englannissa sen loppuosaa vastaa Walton-vaihe ("Waltonian")


title: Plioseeni

text: Aiemmin Plioseeniin luettiin myös nykyisin pleistoseeniin kuuluva Gela-vaihe 1,8–2,6 mvs. Tuolloin Piacenzaa voitiin kutsua "keskiplioseeniksi" tai "varhaiseksi yläplioseeniksi".


title: Plioseeni

text: Mantereet olivat plioseenilla melko lähellä nykyisiä sijaintejaan, kauden alussa noin 250 kilometrin päässä nykyisistä sijainneistaan ja kauden lopussa 70 kilometrin päässä.


title: Plioseeni

text: Välimeri ja Panamankannas syntyivät. Alaskan ja Aasian välillä oli ajoittain maasilta nykyisen Beringinsalmen kohdalla. Panamankannas alkoi mennä mannerliikunnoissa kiinni noin 4,5 miljoonaa vuotta sitten. Sulkeutuminen eteni hitaasti ja vaivalloisesti, välillä kannas näytti syntyvän, välillä aukenevan Panamankannas avautui ainakin 3,8 – 3,4–3,3 miljoonaa vuotta sitten.


title: Plioseeni

text: Se sulkeutui väliaikaisesti 3,1 ja lopullisesti 2,74 miljoonaa vuotta sitten. Maata lämmittänyt päiväntasaajan suuntainen merivirta katkesi kokonaan. Tällöin Maa romahti kylmään jääkausitilaan, jossa jääkaudet ja lämpimät kaudet vuorottelivat. Panamankannaksen synty aiheutti eläinkannan vaihdon Pohjois- ja Etelä-Amerikan välillä. Siinä useimmat Etelä-Amerikan pussieläimet hävisivät sukupuuttoon, kun pohjoisesta tulleet pedot söivät ne. Himalaja kohosi yhä Intian törmätessä edelleen Aasiaan. Tiibetin ylänkö nousi. Yhdysvaltain Kalliovuoret kohosivat.


title: Plioseeni

text: Plioseenin ilmasto oli tavallisesti nykyistä lämpimämpi, kosteampi ja vuodenaikavaihtelut olivat nykyistä pienempiä ainakin keskisellä Amerikan preerialla. Yleisesti ottaen ilmasto viileni ja kuivui plioseenikaudella. Arot ja aavikot laajenivat aikaisempaa mioseenia huomattavasti enemmän varsinkin kauden loppuvaiheessa. Sahara aavikoitui merkittävästi plioseenilla. Havumetsä ja tundra valtasivat samoihin aikoihin alaa.


title: Plioseeni

text: Kauden keskivaiheessa Maa oli melko lämmin, suuren osan ajasta nykyistä lämpimämpi.. Plioseenilla oli keskilämpötila lämpimimmillään Euroopassa 4–5 °C nykyistä korkeampi ehkä huipussaan jopa 10 °C nykyistä suurempi. Lämpötila oli 10 astetta korkeampi ainakin Pohjois-Grönlanissa ja Etelämantereella. Hollannin seuduille ilmestyi eräässä vaiheessa lämpimänlauhkean lehtimetsän ja viileänlauhkean havumetsän vaihtelua. Viileinä kausina oli kuivempaa, ja lämpiminä kosteampaa. Joillain seuduilla arot ja metsät alkoivat vuorotella.


title: Plioseeni

text: Jäätiköitä oli pohjoisella pallonpuoliskolla viimeistään 6 miljoonaa vuotta sitten. Jäätä ilmestyi Yhdysvaltain Kalifornian Sierra Nevadan, Islannin, Etelä-Amerikan, Andien ja Venäjän vuorille. Kauden alussa oli jonkin verran tai hiukan nykyistä lämpimämpää ja kuivempaa. Ilmasto kostui kauden keskivaiheilla ja kuivui taas ilmaston viiletessä kohti seuraavan kauden jääkausia. Lämpötilassa esiintyi jo huomattavia jaksollisia vaihteluja. Välimeri kuivui tällä kaudella muutamaksi miljoonaksi vuodeksi. Vielä 5 miljoonaa vuotta sitten kasvoi hetken palmuja Alppien pohjoispuolella Euroopassa. Karibianmeri alkoi viiletä noin 4,5 miljoonaa vuotta sitten, mikä liittyi Panamankannaksen alkavaan syntyyn.


title: Plioseeni

text: Länsi-Antarktiksen jääpeite muodostui kuivattaen ja kylmentäen ilmastoa. Panamankannaksen noustua merestä noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten Piacenzian-kaudella ehkä mannerliikuntojen, ehkä merenpinnan alenemisen takia termohaliinikierto kasvatti Atlantin suolapitoisuutta, mikä esti Golfvirran saapumisen aivan pohjoiseen. Ensimmäinen kylmäkausi oli Piacenzian-kaudella.


title: Plioseeni

text: Plioseenilla merenpinta oli noin 3,0 miljoonaa vuotta sitten 35 metriä nykyistä korkeammalla.


title: Plioseeni

text: Plioseenilla oli Pohjanmeressä Välimerelle tyypillisiä subtrooppisia koralleja ja nilviäisiä. 20 °C raja ulottui merivedessä noin leveysasteelle 29° ja 15 °C asteen raja leveysasteelle 40°. Varhaisplioseenilla oli Pohjanmeren rannikolla suosypressejä ("Taxodium") ja tulppaanipuita ("Liriodendron") ja ambrapuita ("Liquidambar").


title: Plioseeni

text: Viidestä kuuteen miljoonaa 2,5:een miljoonaan vuotta sitten oli lämmintä, vaikka Grönlanti oli jo jäässä. Plioseenin alussa oli 5 °C nykyistä lämpimämpää pohjoisilla leveyksillä. Väitetään Etelämantereella olleen vielä 4 miljoonaa vuotta sitten vaivaispuumetsiä. Islannissa tapahtui pieniä jäätiköitymisiä jo 5–6 miljoonaa vuotta sitten, mutta ne voimistuivat vasta noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten, jolloin oltiin kylmässä jääkausitilassa.


title: Plioseeni

text: Lämpimimmillään plioseeni oli 4–3 miljoonaa vuotta sitten, korkeilla leveyksillä oli silloin 10 astetta nykyistä lämpimämpää. Plioseeni oli erityisen lämmin 4,6–3,2 miljoonaa vuotta sitten, nimenomaan 3–4 miljoonaa vuotta sitten. Lämpimällä keskiplioseenilla jäätä oli tietokonelaskujen mukaan Grönlannissa vain sen pohjoispuoliskon puolikkaassa. Niin sanotun Brunssumn-eläimistövaiheen A lopussa mammuttipetäjien tyyppinen Sequoia-kasvillisuus oli yleistä Alankomaissa. Seuraavalla B-kaudella se väheni minimiin, mutta palasi taas kahteen otteeseen Brunssum C-kaudella.


title: Plioseeni

text: Jäätä ajelehti merillä ainakin 4,8 ja 4,3–4,2 miljoonaa vuotta sitten. Nämä liittyivät ajoittaisiin, pieniin jäätiköitymisiin korkeilla leveysasteilla. 4,2 miljoonaa vuotta sitten Saharan pölymäärä kasvoi äkkiä, mikä viittaa aavikon laajenemiseen, ilmaston kylmenemiseen ja kuivumiseen.


title: Plioseeni

text: Noin 4,0 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Atlantilla jonkin alkaa ajelehtinut merijää viittaa ainakin paikoittaisiin ja ajoittaisiin mereen päättyviin vuoristojäätiköihin Grönlannissa ja/tai Skandinaviassa Norjassa. Näihin aikoihin ehkä Beringinsalmi avautui. Pohjois-Amerikan Kaskadivuorten sadekatvealueiden metsä vaihtui pensaskasvillisuuteen noin 4 miljoonaa vuotta sitten, ja aavikot laajenivat Great Basinissa ajanjaksolla 4–3 miljoonaa vuotta sitten.


title: Plioseeni

text: Islannissa oli erään olettamuksen mukaan 4–3 miljoonaa vuotta sitten ajoittain jäätiköitä, joiden läpimitta oli puolet nykyisestä.


title: Plioseeni

text: Maapalloa viilensi myös muun muassa Tiibetin ylängön yhä jatkuva kohoaminen. Himalajan ja Tiibetin alue nousi noin 3,75 miljoonaa vuotta sitten. Jotkut lähteet väittävät Panamankannaksen menneen tällöin kiinni. Tällöin ilmasto kuivui merkittävästi ja merenpinnan korkeusvaihtelut voimistuivat. Tämä viittaa joidenkin napajäätiköiden kasvuun. Pohjois-Grönlanti jäätyi 3,5–3 miljoonaa vuotta sitten. Merijäätä oli hiukan 3,45–3,4 miljoonaa vuotta sitten.


title: Plioseeni

text: Sahara kuivui merkittävästi 3,5–3,2 miljoonaa vuotta sitten viitenä kylmiä kausia vastaavina aaltoina.


title: Plioseeni

text: Keskiplioseenilla noin 3,2 miljoonaa vuotta sitten merivesi oli 10 °C nykyistä lämpimämpää eteläisen Länsi-Afrikan Benguelan lähellä. Merenpinta oli 30 metriä nykyistä korkeammalla.


title: Plioseeni

text: Noin 3,3 (3,3–3,37) miljoonaa vuotta sitten koettiin lämpötilan äkillinen putoaminen lyhyeksi aikaa kylmemmäksi kuin koskaan kenotsooisella maailmankaudella. Putoaminen oli kaksiosainen ja koostui piikeistä nimeltä MG2 ja M2. Tällöin pohjoisen pallonpuoliskon jäätiköt laajenivat merkittävästi. Koillis-Islannissa syntyi jäätiköiden voimalla tilliittejä noin 3,2–3,1 miljoonaa vuotta sitten. Näihin aikoihin ilmaantui merenpohjaan huomattava määrä jäätikön kuljettamaa ainesta. Samaan aikaan 3,2–3,0 miljoonaa vuotta sitten Luoteis-Välimeren kostean ilmanalan sypressit korvautuivat tammilla ja muilla kuivuutta ja vuodenaikavaihteluja sietävillä lajeilla. Samoihin aikoihin Luoteis-Euroopan palmut hävisivät Brunssum-vaiheen päättyessä. Välimeren seudun meriveden lämpötila laski 2–4 °C.


title: Plioseeni

text: Voidaan sanoa ilmaston olleen 3,2 miljoonaa vuotta sitten yleensä lämpimämpi kuin pleistoseenilla. Noin 3,1 miljoonaa vuotta sitten alkoi näkyä selviä Milankovićin jaksoja jotka ovat Maan akselin kiertymisestä, akselikallistumasta jne. johtuvia vaihteluja Maan lämpötilakäyrässä. Noin 100 000 vuoden viileä kausi koettiin hieman alle 3,1 miljoonaa vuotta sitten. Noin kolme miljoonaa vuotta sitten pohjoinen napameri jäätyi.


title: Plioseeni

text: Keskiplioseenilla noin 3 miljoonaa vuotta sitten Euroopassa oli noin 5 °C nykyistä lämpimämpää ja 400–1000 mm/v nykyistä sateisempaa. Islannin matala oli nykyistä syvempi, mikä voimisti länsituulia ja niiden mukana kulkevaa Eurooppaa lämmittävää Golf-virtaa.


title: Plioseeni

text: Maan siirtyminen kylmään jääkausitilaan liittyi Panamankannaksen lopulliseen nousuun merestä. Tällöin Atlantti eristyi Tyynestämerestä ja muuttui suolaisemmaksi. Samalla koko maapallon kiertänyt lämmin merivirta katkesi lopullisesti. Kun merien vedet eivät enää kiertäneet jatkuvasti lämpimillä seuduilla vaan viileiden ja lämpimien alueiden välillä, Maa viileni huomattavasti. Nyt Maan radanmuutokset ja akselikallistuman vaihtelut saattoivat aiheuttaa jääkausia häiritsemällä termohaliinikiertoa, jonka osa Golf-virta lämmittää pohjoisia leveysasteita.


title: Plioseeni

text: Hyvin lämmintä oli vielä 2,91–3,08 miljoonaa vuotta sitten, ja noin 3,1–2,95 miljoonaa vuotta sitten valtamerien pohjavesi oli 3,5 astetta nykyistä lämpimämpi.


title: Plioseeni

text: Noin kolme miljoonaa vuotta sitten suosypressimetsät, lat. "Taxodium" alkoivat harventua Ranskan seuduilta.


title: Plioseeni

text: Viimeistään 2,9 miljoonan vuoden takaisissa merenpohjanäytteissä näkyy voimakkaita lämpötilan vaihteluita, niin sanottuja Dansgaard-Oeschgerin tapahtumia, jotka viittaavat suurehkoon jäätiköitymiseen. Todellinen kylmeneminen lähti käyntiin noin 2,75 miljoonaa vuotta sitten, jolloin ajelehtivan jään määrä lisääntyi merkittävästi esimerkiksi Grönlannin jäätikön puskiessa jäävuoria mereen, jotka kantoivat merenpohjaan jäästä irronnutta soraa. 2,7 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi ilmastokäyrään maan selvästi näkyvä akselikallistuman vaihtelusta johtuva 41 000 vuoden jakso. Tällöin Panamankannas oli mennyt kokonaan kiinni ja Atlantin suolapitoisuus noussut. Termohaliinikierto oli nykyisen kaltainen, ja Maan rata- ja akselimuutokset saattoivat häiritä sitä tehokkaasti. Kanadan jääkilpi syntyi ensimmäistä kertaa noin 2,9–2,58 miljoonaa vuotta sitten.


title: Plioseeni

text: Maapallon siirtyminen jääkausitilaan tapahtui pääosin noin 2,75–2,57 miljoonaa vuotta sitten.Skandinavian jääkenttä kehittyi johonkin kokoon ehkä 3–2,5 miljoonaa vuotta ensimmäistä kertaa, varmaa tämä ei ole. Noin 3,1–2,4 miljoonaa vuotta sitten merenpinta laski 40 metriä. 2,95 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi nykyistä holoseenia kylmempiä kausia.


title: Plioseeni

text: Lämpötila putosi ensimmäisen kerran jääkauden kynnykselle 2,95–2,82 miljoonaa vuotta sitten vaiheessa MIS G17-G10. 2,90 miljoonaa vuotta sitten lämpötila laski huomattavasti jäi joksikin aikaa tälle tasolle ja alkoi värähdellen nousta. Samoihin aikoihin merijäätä ajelehti hieman normaalia enemmän. Elettiin kautta MIS G6-g10.


title: Plioseeni

text:
Mutta 2,79 miljoonaa vuotta sitten lämpötila putosi uudestaan mutta palautui hieman.
Baikalin seuduilla tuli kylmää ensi kerran noin 2,8–2,5 miljoonaa vuotta sitten. Maa alkoi pudota kohti pleistoseenikaudelle tyypillistä tilaa 2,76–2,75 miljoonaa vuotta sitten merenpohjan kerrostumien kaudella MIS G6.


title: Plioseeni

text: Lämpötila putosi hiljalleen sykkien laajalla alueella kohti suurjäätiköitymisiä ja tundra levittäytyi laajalle ja vuorille syntyi ajoittain isoja jäätiköitä. Samaan aikaan meressä ajelehtivan jään määrä lisääntyi rajusti, mikä näkyy hiekkana merenpohjan kerrostumissa. Jäätikköhän hioo hiekkaa alustastaan ja purkautuu jäävuorina mereen. Pohjoisessa meressä romahti lämpimästä kertovan planktonin määrä.


title: Plioseeni

text: Unkarin Pula Maarista otetuista näytteissä tehdyistä siitepölytutkimuksista nähdään, miten subtrooppinen lajisto hävisi melko nopeasti keskimäärin 2,712 miljoonaa vuotta sitten välillä 2,76–2,65 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin elettiin kautta MIS G6.


title: Plioseeni

text: Jäätiköt laajenivat merkittävästi pohjoisella pallonpuoliskolla 2,75–2,5 miljoonaa vuotta sitten. Noin 2,75 miljoonaa vuotta sitten Norjanmerellä ajelehti jäätä, jota ei edeltävänä kautena siellä nähty.


title: Plioseeni

text: Maa oli kylmässä, pitkällä aikavälillä kylmiä ja lämpimiä kausia vuorottelevassa tilassa viimeistään 2,73 miljoonaa vuotta sitten. Tälle tilalle on tyypillistä suuri Atlantin suolapitoisuus, joka mahdollisti Maan lämpöä tasaavan termohaliinikierron häiriöt Maan ratamuutosten ja akselikallistuman jaksollisten vaihtelujen takia. Kylmänä kautena suolaisen, raskaan meriveden alaspainumiskohta siirtyi kauas etelään, pohjoinen kylmeni ja syntyi jääkausi.


title: Plioseeni

text: Tällöin oli meren pohjan kerrostumien kausi MIS G6, jolloin Atlantin porausreiästä ODP 984 otetuissa näytteissä näkyy 2,73 miljoonaa vuotta sitten tapahtunut hyppäyksenomainen muutos lämpimän meren planktonlajistosta kylmän lajeihin.


title: Plioseeni

text: Noin 2,70 miljoonaa vuotta sitten Euroopan ilmasto oli lähellä nykyistä ja 2,65 miljoonaa vuotta sitten jäätiköt laajenivat laajemmalle kuin koskaan aiemmin.


title: Plioseeni

text: Pohjois-Atlantilla lähellä ajelehti jäätä noin 2,7–2,4 miljoonaa vuotta sitten, napaseuduilla oli merkittävästi kylmempää kuin holoseenilla. Mutta vielä 2,7–2,4 miljoonaa vuotta sitten ajoittaiset jäätiköt olivat melko pieniä.


title: Plioseeni

text: Sahara kuivui taas merkittävästi 2,6 miljoonaa vuotta sitten, suunnilleen siihen aikaan jolloin oli jääkausi MIS 104, joka muistuttaa Pohjois-Atlantin kerrostumissa viime jääkauden MIS 2:ta ja MIS 3:a.


title: Plioseeni

text: Pre-Tiglia-kylmäkaudella levisi tundra Hollantiin 2,57–2,44 miljoonaa vuotta sitten kolmeen otteeseen. Heinäkuun keskilämpötila romahti Hollannissa kolmeksi jaksoksi tundralämpötiloihin noin +6 °C:hen. Keski-Eurooppaan tulivat boreaaliset tai subarktiset olot. Silloin olivat jääkaudet MIS 100, MIS 98 ja MIS 96. Jäätiköt levittäytyivät 2/3 laajuuteen pleistoseenin suurten jäätiköiden alasta. Kylmeneminen myös kuivatti ilmastoa monilla seuduilla. Samoihin aikoihin Euroopan eläimistöön ilmestyi noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten arolajistoa. 2,5 miljoonaa vuotta sitten ilmasto viileni nopeasti, palautui ja alkoi taas viiletä. Ainakin Norjan vuoristo jäätyi tällöin kokonaan, ja jää saattoi levitä laajemmallekin.


title: Plioseeni

text: Samoihin aikoihin noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten suosypressimetsät (laji "Taxodium") hävisivät Ranskan seuduilta. Tämä liittyi ilmaston kuivumiseen ja lopulta kylmenemiseen. Tammi ja mänty tulivat suosypressien tilalle. Ilmastoheiluri heilui nyt monilla seuduilla voimakkaasti kylmästä ja kuivasta ja kasvillisuus vastaavasti lämpimään ja kosteaan, arosta metsään. Kylmä Pretegelen päättyi 2,45 miljoonaa vuotta sitten.


title: Plioseeni

text: Kylmää tuli myös 2,42 miljoonaa vuotta sitten noin 50 000 vuodeksi. Jäätiköt laajenivat ajoittaisesti pohjoisella pallonpuoliskolla erään tiedon mukaan huomattavasti ja voimakkaasti noin 2,4–2,3 miljoonaa vuotta sitten. 2,4 miljoonaa vuotta sitten hävisi subtrooppinen kasvillisuus Englannista. Viimeistään 2,4 miljoonaa vuotta sitten meren sedimenteistä päätellen jäätiköiden kielekkeet purkivat jäätä mereen ja Grönlantiin oli kasvanut valtava jääkupu. 2,4 miljoonaa vuotta sitten Alaskassa oli tundraa merenpinnan lähellä. Välimerellä yleistyi viileän ilmanalan planktoneliö "Neogloboquadrina atlantica" 2,4 ja 2,35 miljoonaa vuotta sitten. Väitetään, että 2,4–2,2 miljoonaa vuotta sitten olisi ollut keskisessä Pohjois-Amerikassa suuria jäätiköitä.


title: Plioseeni

text: Calabrium-kauden alussa alkoi Italian kerrostumissa esiintyä kylmästä jääkautisesta ilmastosta kertovia simpukoita, esimerkiksi nykyään Pohjois-Norjassa viihtyvää laji "Arctica islandica".


title: Plioseeni

text: 2,3–1,5 miljoonaa vuotta sitten näkyi pääasiallisena jäätiköitymisen syynä maan kaltevuudesta johtuva 41 000 vuoden vaihtelu.


title: Plioseeni

text: Noin 2,3 miljoonaa vuotta sitten lämpötilat romahtivat Hollannissa, ja lauhkean vyöhykkeet metsät hävisivät. Samalla 2,3 miljoonaa vuotta sitten hävisivät Luoteis-Euroopasta lämpimän ilmaston lajit "Pseudolarix" (kultalehtikuusi), "Liquidambar" (ambrapuut) ja "Zelkova" (selkovat). Koivu ja mänty sekä leppä ja arot valtasivat alaa.


title: Plioseeni

text: Noin 2,3–2,0 miljoonaa vuotta sitten jääkaudet heikkenivät. Luultavasti kuivumisen tai ehkä myös jonkun muun katastrofin takia hävisi 15 % Euroopan maanisäkkäistä noin 2 miljoonaa vuotta sitten. Suuria jäätiköitä oli 2,1 ja 1,9 miljoonaa vuotta sitten, pienempiä 2,2 ja hyvin pieniä 2,0 miljoonaa vuotta sitten. 1,6 miljoonaa vuotta sitten oli laajoja jääkenttiä Kanadassa.


title: Plioseeni

text: Plioseenikauden nisäkäseläimistö oli suunnilleen nykyisen tyyppinen ja kehittyi vauhdilla kohti nykyistä. Tuolloin eli myös monia sukupuuttoon kuolleita lajeja kuten Pohjois-Amerikan mastodontteja. Plioseenin eläimissä oli lämminverisiä, turkillisia nisäkkäitä. Hyeenat ja sapelihammaskissat ilmestyivät kissojen, koiraeläinten ja näätäeläimet joukkoon.


title: Plioseeni

text: Ihmisen kehitys otti Afrikassa ensi askeleet, siellä eli jo 5 miljoonaa vuotta sitten Australopithecus-eteläapinoita, joita pidetään ihmisen mahdollisina edeltäjinä tai edeltäjien lähisukulaisina, hominideina.


title: Plioseeni

text: Amerikan mentereella gomphotheerit ja mastodontit jatkoivat. Gomphotheerit olivat pitkäturpaisia, lyhytkärsäisiä norsueläimiä. Kavioeläinten määrä väheni, niin kuin kamelit, peurat ja hevoset. Näätää muistuttavat saalistajat lajiutuivat, niin kuin myös koiraeläimet ja nopeasti juoksevat karhut. Plioseenikauden eläimistöä luonnehtivat norsua, hevosta ja antilooppia muistuttavat ruohoston eläimet. Näitä olivat muun muassa hevosen edeltäjä "Hipparion", okapia muistuttanut paleotragus ja varhainen antilooppi Paleoceras sekä lyhytkaulainen kirahvi Helladotherium.


title: Plioseeni

text: Etelä- ja Pohjois-Amerikka yhdistyivät kauden lopulla maasillalla, ja tämä johti sekoittumisiin ja muutoksiin eläimistöissä. Jotkut lajit myös hävisivät. Maalaiskiainen, jättivyötiäinen ja glyptodontti vaelsivat pohjoiseen, kun Panamankannas sulkeutui. Amerikasta hävisivät sarvikuonot, tapiirit ja kalikoteerit.


title: Plioseeni

text: Euraasiassa oli norsuja, gomfoteerejä ja stegodontteja. Jyrsijöiden määrä lisääntyi, kädellisten väheni ja tamaanit vaelsivat Afrikasta Aasiaan. Nautaeläimet ja antiloopit menestyiväte. Joitain kamelilajeja saapui Pohjois-Amerikasta Beringian maasillan kautta.


title: Plioseeni

text: Afrikassa olivat kavioeläimet yleisimpiä, kädelliset kehittyivät Australopithecus-lajeiksi. Nautaeläimet ja antiloopit lajiutuivat, ja voittivat siat lukumäärällään. Varhaiset kirahvit ilmestyivät, kamelit vaelsivat Aasiasta. Hevoseläimet ja nykyisenlaiset sarvikuonot ilmestyivät kuvaan. Karhu, koira ja näätä liittyivät Afrikan kissoihin, hyeenoihin ja sivettikissoihin saalistajiksi. Uudet lajit ajoivat hyeenat haaskansyöjiksi.


title: Plioseeni

text: Australiassa kehittyi erilaisia pussieläimiä. Vompatit, kengurut ja suuret diptotodontit. Lihansyöjiä olivat pussipedot, koiraa muistuttavat pussihukat ja kissamainen "Thylacoleo". Nykyaikainen vesinokkaeläin kehittyi. Jyrsijät ja lepakot saapuivat.


title: Plioseeni

text: Monia plioseenin pohjoisilla leveyksillä lämpimän ilmaston eläimet ja kasvit esiintyivät muutama sata kilometriä nykyistä pohjoisempana. Kaudella ruohoa syövät kavioeläimet ja sorkkaeläimet eläimet kehittyivät ja lajiutuivat nopeasti.


title: Plioseeni

text: Plioseenilla eli sekä vanhempia kissamaisia eläimiä että uudentyyppisiä "Felinae"-heimon kissaeläimiä. "Hoplophoneinae"-heimon johdannainen sapelihampainen "Sansanosmilus" eli plioseenin alku- ja keskivaiheilla ja hävisi hieman enne kauden loppua. Toinen kissamaisten eläinten vanhempi haara, "Nimravinae"-alaheimon nimravidit ("Nimravides") elivät ainakin plioseenin keskivaiheille asti. Sapelihampaisten "Machairodontinae"-kissoista elivät plioseenin alkuvaiheella "Macharoidus", ja loppupuolella "Homotherium" sekä tunnetun "Smilodon"in edeltäjä "Megantereon". Alkeellinen "Felinae"-kissoja lähellä oleva kissa "Dinofelis" eli plioseenin alkupuolella. "Felinae"-kissa "Felis" ilmestyi plioseenin alussa, ja ilves ilmestyi plioseenin keskivaiheilla.


title: Plioseeni

text: Aivan plioseenin alussa eli karhun pieni edeltäjä "Ursus minimus" 5-3,5 miljoonaa vuotta sitten. Noin 2,5-1,5, ehkä vielä 1,0 miljoonaa vuotta sitten eli etruskikarhu "Ursus etruscus".


title: Jukka Tolonen

text:
Jukka Jorma Tolonen (16. huhtikuuta 1952 Helsinki) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä, tätä nykyä enemmän laulaja ja pianisti. Tolonen on tehnyt kitaristina mittavan uran ja esiintynyt monien kansainvälisesti menestyneiden muusikoiden kanssa. Häntä pidetään Albert Järvisen ohella yhtenä ensimmäisistä suomalaisista kansainvälisen tason rock-kitaristeista. Tolonen on uransa aikana soittanut useissa kokoonpanoissa monentyylistä musiikkia, kuten jazzia, rockia, reggaeta, flamencoa ja iskelmää. Lisäksi hän on toiminut enimmäkseen säveltäjänä
mutta on tehnyt muutamia sanoituksia.


title: Jukka Tolonen

text:
Tolonen aloitti uransa nuorena. Hänen ensimmäinen varsinainen yhtyeensä oli Arto Sotavalta & The Rogues -kokoonpano 1966–67. Tuolta ajalta on myös Tolosen ensimmäinen levytys yhtyeen singlellä ”Ei maitoa tänään”/”Lady Jane” vuoden 1967 alussa, jolloin Tolonen oli vain 14-vuotias. Alkuvuodesta 1969 Tolonen soitti muutaman kuukauden Eero Raittisen Help-yhtyeessä. Kun se hajosi loppukeväällä 1969, Tolonen ja rumpali Vesa Aaltonen perustivat Tasavallan Presidentti -yhtyeen. Yhtye esitti progressiivista rockia, ja Tolonen sävelsi pääosan sen tuotannosta. Suosion myötä Tolosesta tuli 1970-luvulla kansainvälisesti tunnettu kitaristi. Vuonna 1976 hän perusti yhtyeen Jukka Tolonen Band ja loi 1980-luvun puoleenväliin uraa Keski-Euroopassa. Sittemmin hän on soittanut muun muassa ruotsalaisessa Bill's Boogie Bandissä, Piirpauke-yhtyeessä sekä triona kitaristi Christian Sievertin ja lyömäsoittaja-laulaja Gilberto Moreiran kanssa. Lukuisten soololevyjen ja projektien lisäksi hän on soittanut ajoittain myös toisessa suomalaisessa progressiivisen rockin yhtyeessä Wigwamissa, myös sen levyillä "Tombstone Valentine" (1970) ja "Fairyport" (1971). Tolonen on soittanut myös erään suomalaisen kevyen musiikin tunnetuimmista kitarasooloista Rauli "Badding" Somerjoen kappaleeseen ”Paratiisi”.
Ensimmäisen oman soololevynsä "Tolonen!" hän julkaisi vuonna 1971, ja Yleisradio valitsi sen vuoden levyksi. Levy julkaistiin myös Englannissa ja Yhdysvalloissa. Suomen Jazzliitto myönsi Toloselle Yrjö-palkinnon vuonna 1975, ja samana vuonna hän edusti Suomea yhteispohjoismaisessa jazzkvintetissä. Ruotsiin Tolonen muutti 1990-luvulla.


title: Jukka Tolonen

text: Viimeisimmän oman levytyksensä Tolonen on julkaissut omalla triollaan vuonna 1996 nimellä "Big Time". Hänen kokonaistuotannostaan on julkaistu 2000-luvun alussa kokoelma "On The Rocky Road: A Retrospective".


title: Jukka Tolonen

text: Tasavallan Presidentti kokoontui pitkän tauon jälkeen uudelleen yhteen esiintyäkseen satunnaisesti, ja sen myötä julkaistiin vanhoja menestyskappaleitaan live-äänitteellä "Still Struggling For Freedom" vuonna 2001. Myös yhtyeen vanhoista levyistä on otettu uusintapainoksia, ja loppuvuodesta 2006 julkaistiin yhtyeen uusin studiolevy "Six Complete", joka sisältää uutta tuotantoa sekä muutaman vanhan kappaleen uudelleen sovitettuna. Levyn julkaisun aikoihin Tasavallan Presidentti toteutti suuren kiertueen Suomessa.


title: Jukka Tolonen

text: Viime vuosina Tolonen on esittänyt myös akustista kitaramusiikkia Quitarras Del Norte -yhtyeessä sekä tulkintoja John Coltranen musiikista oman kokoonpanonsa Cooltrainin kera. Molempien hankkeiden rinnalla on julkaistu levytykset. Lisäksi hän on tehnyt klubi- ja muita isompia keikkoja ympäri Suomea eri kokoonpanojen kanssa, esimerkiksi The Legendary 1977 Dylan Tour Reunion Concert, jolla olivat mukana muun muassa Jim Pembroke, Jukka Gustavson, Markus Nordenstreng, Maria Hänninen, Hasse Walli, Tipi Järvinen sekä Tuomari Nurmio.


title: Jukka Tolonen

text: Tuorein merkittävä konsertti oli kesällä 2006 Thunder Bay Blues Festival Kanadassa, jonne hänet oli erityisesti kutsuttu esiintymään. Paikallinen lehdistö kommentoi vierailua muun muassa: ”Vihdoinkin saimme hänet tänne tämän manteereen puolelle”.


title: Jukka Tolonen

text: Joulukuussa 2006 Jukka Tolonen nousi jälleen otsikoihin puukotettuaan 1977 syntynyttä naisystäväänsä ja lokakuussa 2007 rusikoituaan autoja rautatangolla. Hän vastasi syytteisiin tapon yrityksestä ja huumausainerikoksesta Helsingin käräjäoikeudessa 17. joulukuuta 2007. Syyte tapon yrityksestä meni nurin, mutta Tolonen tuomittiin 5. toukokuuta 2008 kahdeksi vuodeksi ja kolmeksi kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen törkeästä pahoinpitelystä ja huumausainerikoksesta, josta hän istui 18 kuukautta Keravan vankilassa.


title: Jukka Tolonen

text: Vapauduttuaan vankilasta Tolonen ilmoitti lopettaneensa kitaransoiton sormien nivelrikon vuoksi ja soittavansa vastedes pianoa ja bassokitaraa. Hän ilmoitti myös tulleensa uskoon, lopettaneensa huumeiden käytön sekä suunnittelevansa virsialbumia. Tolosen virsialbumi "Juudan leijona" julkaistiin helmikuussa 2011. Laulamaan ryhtynyt Tolonen soittaa kitaristi Marzi Nymanin tuottamalla levyllä pianoa ja bassoa. Tolosen toinen virsilevy "Valmistu Herran kansa" ilmestyi vuonna 2014.


title: Jukka Tolonen

text: Syksyllä 2014 Tolonen vieraili muusikkona myös Kari Peitsamon hengellisellä Sokea Joe-albumilla. Levyllä Tolonen paitsi laulaa myös soittaa pitkästä aikaa kitaraa.


title: Jukka Tolonen

text: Nykyisin Tolonen toimii aktiivisesti helluntaiseurakunnassa kotikaupungissaan Helsingissä.


title: Jukka Tolonen

text: Alan ammattilaiset ja harrastajat ovat arvostaneet Tolosta koko hänen uransa ajan 1960-luvulta alkaen, ja hänellä on ollut suuri vaikutus useihin muusikoihin ja musiikin kuuntelijoihin. Vaikka hän on ollut viime vuosikymmenen enimmäkseen poissa julkisuudesta, hän on yhä arvostettu muusikko.


title: Jukka Tolonen

text: Kööpenhaminassa lähellä Tivolia sijaitsevan hotelli Plazan aulassa on taulu, johon on kirjattu hotellin nimekkäimpiä vieraita: mm. huippupoliitikot Gerald Ford, Willy Brandt, Alexander Haig sekä muusikoista Eric Claptonin vieressä Jukka Tolonen ainoana taulun suomalaisnimenä.


title: Jukka Tolonen

text: Toloselle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014.


title: John Petrucci

text: John Peter Petrucci (s. 12. heinäkuuta 1967) on yhdysvaltalainen progressiivista metallia soittavan Dream Theaterin kitaristi ja perustajajäsen.


title: John Petrucci

text: Petruccin ensikosketus kitaraan tapahtui 8-vuotiaana, mutta innostus lopahti pian. 12-vuotiaana hänen ystävänsä Kevin Moore (josta tuli myöhemmin Dream Theaterin kosketinsoittaja) pyysi Petruccia mukaan bändiinsä ja tämä alkoi harjoitella ahkerasti. Petrucci on hyvin pitkälle itseoppinut kitaristi. Hän kehitti aluksi taitojaan matkimalla idoliensa (muun muassa Yngwie Malmsteen, Steve Howe, Steve Morse, Steve Vai, Al Di Meola, Alex Lifeson ja Allan Holdsworth) soittoa ja myöhemmin syvensi ymmärrystään koulutuksella yliopistossa.


title: John Petrucci

text: Opiskellessaan Berkleen yliopistossa musiikkia ystävänsä John Myungin (basso) kanssa he tapasivat Mike Portnoyn (rummut). He perustivat yhtyeen nimeltä Majesty, josta tuli myöhemmin Dream Theater. Vuonna 1995 Petrucci teki "Rock Discipline" -nimisen opetusvideon, joka on sittemmin ilmestynyt myös DVD:nä. Hän on soittanut myös yhtyeessä Liquid Tension Experiment sekä useissa muissa projekteissa.


title: John Petrucci

text: Vuonna 2001 Joe Satriani ja Steve Vai pyysivät Petruccia mukaan suositulle G3-kiertueelle, jonka seurauksena hän intoutui tekemään sooloalbumin. "Suspended Animation" ilmestyi 1. maaliskuuta 2005. Petrucci oli osa G3-kokoonpanoa myös vuosina 2005 ja 2006.


title: John Petrucci

text: John Petrucci käyttää sekä 6- että 7-kielisiä kitaroita, joista julkaistut signature-mallit ovat olleet hyvin suosittuja fanien keskuudessa. Hänellä on tällä hetkellä yhteistyösopimus Ernie Ballin ja Music Manin kanssa.


title: Nuudeli

text: Nuudeli on nauhamainen pastavalmiste. Nuudeleita valmistetaan usein hapattamattomasta taikinasta, joka tehdään vehnästä tai riisistä, mutta myös mungopapuja ja muita vilja- ja palkokasveja käytetään. Nuudelit kypsennetään keittämällä vedessä tai lihaliemessä tai keiton seassa. Nuudelit kuuluvat etenkin aasialaiseen ruokakulttuuriin. Niitä on käytetty Kiinassa yli neljätuhatta vuotta.


title: Nuudeli

text: Pikanuudelit ovat pienissä muovipakkauksissa myytäviä nuudeleita, joista voi valmistaa nopeasti aterian. Pikanuudeleiden mukana tulee yleensä maustetta tai öljyä tai molempia. Nuudeleiden energiasisällöstä noin 28–87 prosenttia on hiilihydraatteja. Pikanuudelit ovat edullisen hintansa ja nopean valmistuksensa vuoksi muun muassa opiskelijoiden suosiossa.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Hiukkaskiihdytin on laite, joka sähkökentän avulla kiihdyttää ja magneettikentän avulla suuntaa sähköisesti varautuneita hiukkasia.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Hiukkaskiihdyttimiä on muun muassa television kuvaputkissa ja lääketieteen röntgenkuvan ottamiseen tarvittavissa röntgenputkissa, mutta suurimmat hiukkaskiihdyttimet ovat jopa kymmenien kilometrien mittaisia hiukkasfysiikan tutkimukseen käytettäviä laitteita.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Yksinkertaisin hiukkaskiihdytin on tyhjiöputki, jonka toisessa päässä on varattujen hiukkasten lähde, esimerkiksi katodi, jos hiukkaset ovat elektroneja. Toisessa päässä putkea on tällöin vastakkaismerkkinen anodi. Putken päiden väliin luodaan siis suuri jännite, joka saa varatut elektronit pyrkimään anodin luo. Tutkimuskäytössä suuret kiihdyttimet voidaan rakentaa ympyrän muotoon, jolloin hiukkaset kiertävät ympyrärataa.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Yleisölle tunnetuin tutkimuskäytössä oleva hiukkaskiihdytin lienee yhteiseurooppalaisen kiihdytinlaboratorio CERNin LHC, joka sijaitsee Sveitsin ja Ranskan rajalla.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Syklotroni on hiukkaskiihdytin, jossa hiukkasia kiihdytetään likimain ympyräradalla. Yksinkertaistettuna laitteen keskellä on sähkökenttä, joka kiihdyttää tutkittavaa hiukkasta. Kiihdytyksen jälkeen hiukkanen saapuu puoliympyrän muotoiseen kaarteeseen, jota kutsutaan D-kappaleeksi. Tässä kaarteessa magneettikenttä saa hiukkaselle aikaan keskeiskiihtyvyyden, ja hiukkanen pysyy ympyräradalla. Kuljettuaan puoliympyrän hiukkanen saapuu uudelleen sähkökenttään, jonka suunta on nyt vaihdettu. Näin hiukkanen kiihtyy aina kulkiessaan D-kappaleesta toiseen. Syklotronilla saavutettavaa energiaa rajaavat suhteellisuusteoreettiset efektit: kun hiukkanen on lähellä valonnopeutta, sen nopeus ei enää kasva tasaisesti ja kiihdyttävä sähkökenttä joutuu eri vaiheeseen hiukkasvirran kanssa


title: Hiukkaskiihdytin

text: Syklotronin ongelmana oleva kiihdyttävän kentän vaiheistaminen on ratkaistu synkrosyklotronissa, jota kutsutaan lyhyesti synkrotroniksi. Tässä laitteessa kiihdyttävät ja hiukkassädettä ohjaavat kentät on tarkasti vaiheistettu antamaan kiihdytintä kiertäville hiukkasille mahdollisimman suuri energia. Yleensä kiihdytintä kiertää kaksi hiukkassädettä, joista toinen sisältää hiukkasia, toinen vastaavia antihiukkasia. Näiden hiukkasten törmätessä ilmaisinyksikössä saadaan käytettyä koko liike-energia uusiin reaktioihin.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Synkrotronin ongelmana on synkrotronisäteily, jota syntyy hiukkasten joutuessa kiihtyvään liikkeeseen. Koska hiukkasten liike ympyräradalla on kiihtyvää, ne säteilevät osan energiastaan ympäristöön. Tämä aiheuttaa vaatimuksia säteilysuojaukselle ja pakottaa tekemään hiukkaskiihdyttimet suurikokoisiksi, jotta hiukkasten kulmakiihtyvyys olisi mahdollisimman alhainen.


title: Hiukkaskiihdytin

text: Synkrotronisäteilyä käytetään myös säteilylähteenä erityisesti materiaalien ja biokemian tutkimuksessa, sillä se on paljon intensiivisempää kuin tavallisista röntgenputkista saatava röntgensäteily. Lisäksi synkrotronisäteilyn aallonpituuskaista on hyvin laaja. Useita hiukkasfysiikan tutkimuksissa käytettyjä hiukkaskiihdyttimiä on muunnettu synkrotronisäteilylähteiksi niiden muututtua hiukkasfysiikan kannalta vanhanaikaisiksi. Nykyään synkrotroneja rakennetaan myös pelkästään synkrotronisäteilylähteiksi, kuten yhteiseurooppalainen ESRF.


title: Atopia

text: Atopia tarkoittaa perinnöllistä taipumusta herkistyä tavallisille elinympäristössä oleville allergeeneille. Atooppisia sairauksia ovat atooppinen ihottuma, allerginen nuha ja allerginen silmätulehdus, ruoka-aineallergiat ja jotkin astmat. Atopiaa esiintyy erilaatuisina, ja monet suomalaiset sairastavat sen lievää muotoa.


title: Atopia

text: Atooppinen ihottuma on eräs ekseeman muoto. Sitä voivat pahentaa vääränlaiset pesutottumukset tai karkeakuituiset vaatemateriaalit (villa, akryyli) tai altistuminen allergeeneille, liialliselle kuivuudelle tai hikoilulle. Sinänsä ne eivät kuitenkaan aiheuta atooppista ihottumaa vaan korkeintaan lisäävät oireita. Ihottuma alkaa usein vauvaiässä, jolloin sitä sanotaan "maitoruveksi".


title: Atopia

text: Atopia on jossain määrin perinnöllinen sairaus. Oireita voi lievittää ulkoisesti säännöllisellä perus- ja kortisonivoiteiden käytöllä. Viime aikoina on atooppisen ihon hoitoon tullut myös limuusivoiteita, esimerkiksi Protopic ja Elidel. Pahimpia ihottumatapauksia voidaan hoitaa myös valohoidolla ja antibiooteilla. Sopivasti Suomen talveen ajoitettu lomamatka etelään voi myös helpottaa oireita huomattavasti.


title: Atopia

text: Mustaherukan siemenöljyllä on todettu olevan ehkäisevä vaikutus pikkulasten atooppiseen ihottumaan. Kun äiti syö sitä raskausaikana, yksivuotiailla lapsille oli atooppisten allergioiden ja ihottumien määrä lähes kolmanneksen vähäisempi kuin verrokkiryhmällä, joka sai lumetuotteena oliiviöljyä.


title: Atopia

text: Rasvat


title: Atopia

text: Muut hoidot


title: Atopia

text: Vaihtoehtoiset hoitomuodot (vaihtoehtolääketiede)


title: Eino Poutiainen

text: Eino Poutiainen (11. lokakuuta 1917 Leppävirta – 12. syyskuuta 1979 Joensuu) oli kiihtelysvaaralainen kansanedustaja ja pienviljelijä. Hän oli Suomen Maaseudun Puolueen (alun perin Suomen Pientalonpoikien Puolueen) kansanedustaja vuosina 1970–1972 sekä 1979 Pohjois-Karjalan vaalipiiristä. Hän toimi myös SPP:n järjestösihteerinä 1959–1961, SPP:n/SMP:n puoluesihteerinä 1961–1970 ja sen pää-äänenkannattajan "Suomen Uutisten" päätoimittajana 1961–1968. Presidentin valitsijamiehenä Poutiainen oli vuoden 1968 presidentinvaalissa. Kotikunnassaan Kiihtelysvaarassa Poutiainen oli kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsen. Hänet muistetaan erityisesti pappamopolla tehdystä vaalityöstä. Sotilasarvoltaan Poutiainen oli reservin vääpeli.


title: Eino Poutiainen

text: Eino Poutiaisen vanhemmat olivat maanviljelijä ja kauppias Otto Poutiainen ja Hilja Kilpeläinen. Perheessä oli seitsemän lasta, joista Eino oli nuorin. Kansakoulun käytyään Eino Poutiainen työskenteli maatalous- ja metsätöissä sekä kaivosmiehenä ja suoritti kanta-aliupseerikoulun jatkosodan aikana. Vuonna 1944 Poutiainen solmi avioliiton Polvijärveltä kotoisin olleen Laina Rädyn kanssa. Heille syntyi kaikkiaan yhdeksän lasta. Vuonna 1956 Poutiaiset vuokrasivat Kiihtelysvaaran Keskijärveltä pientilan, jonka he lunastivat omakseen pari vuotta myöhemmin. Samoihin aikoihin Eino Poutiainen päätti siirtyä politiikan pariin ja hän osallistui Suomen Pientalonpoikien Puolueen perustamiseen vuonna 1959.


title: Eino Poutiainen

text: Poutiainen ei koskaan ollut erityisen hyvissä väleissä puolueen puheenjohtajan Veikko Vennamon kanssa. Vuonna 1970 Poutiainen joutui jättämään puoluesihteerin tehtävät hänen ja Vennamon välille syntyneiden erimielisyyksien vuoksi ja vuoden 1972 puoluekokouksessa Vennamo esti hänen uudelleenvalintansa puoluesihteeriksi huolimatta siitä, että puolueen kenttä tuki Poutiaista. Puheessaan Vennamo hyökkäsi rajusti Poutiaista vastaan, koska hänen mielestään "puoluetoimiston asiat olisivat menneet sekaisin", mikäli Poutiainen olisi valittu. Vuoden 1972 vaaleissa Poutiainen putosi eduskunnasta, mutta palasi kansanedustajaksi vuoden 1979 vaaleissa. Hän kuoli kuitenkin uuden eduskuntakautensa kestettyä vain vajaat puoli vuotta. Poutiaisen kuolema merkitsi SMP:lle myös yhden eduskuntapaikan menetystä, kun hänen tilalleen kansanedustajaksi tuli vaaliliittokumppani Suomen Kristillisen Liiton ehdokas, rehtori Erkki Korhonen.


title: Eino Poutiainen

text: Vuonna 1972 toimittaja Hannu Karpo teki Eino Poutiaisesta televisio-ohjelman "Vaiennut viulu". Samana vuonna Poutiainen julkaisi muistelmateoksen "Melkoisen kovaa leikkiä".


title: Eino Poutiainen

text: Eino Poutiaisen muistolaatta paljastettiin Kiihtelysvaaran Keskijärven kylätalolla 23. heinäkuuta 2005. Sen on suunnitellut kuvanveistäjä Reetta Gröhn-Soininen.


title: Estadio Santiago Bernabéu

text: Estadio Santiago Bernabéu on Espanjan pääkaupungissa Madridissa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii Real Madridin kotikenttänä. Stadion avattiin 14. joulukuuta 1947, ja sen alkuperäinen nimi oli Estadio Chamartín. Ensimmäinen ottelu oli avajaispäivänä pelattu Real Madrid vastaan Os Belenenses Portugalista, ja päättyi kotijoukkueen 3–1-voittoon. Nykyisekseen nimi vaihdettiin 14. joulukuuta 1955 Real Madridin pitkäaikaisimman ja menestyneimmän puheenjohtajan Santiago Bernabéun kunniaksi.


title: Estadio Santiago Bernabéu

text: Stadionin nykykapasiteetti on 81 044 istumapaikkaa. Stadionilla on pelattu muun muassa Euroopan cupin loppuottelu vuosina 1957, 1969 ja 1980, Euroopan-mestaruuskilpailuiden loppuottelu vuonna 1964 ja maailmanmestaruuskilpailuiden loppuottelu vuonna 1982. Vuonna 2010 stadionilla pelattiin Mestarien liigan loppuottelu.


title: Estadio Santiago Bernabéu

text: Estadio Santiago Bernabéulla pelattiin vuoden 1982 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden puolivälierälohko B:n ottelut sekä loppuottelu.


title: Fanerotsooinen aioni

text: Fanerotsooinen aioni on geologinen ajanjakso, joka alkoi paleotsooisen maailmankauden ja kambrikauden alusta noin 570–540 miljoonaa vuotta sitten ja jatkuu edelleen.


title: Fanerotsooinen aioni

text:
Kaudelta löytyy runsaasti monisoluisten eliöiden fossiileja
ja elämän kehitystä eli evoluutiota voidaan yrittää hahmottaa. Kambrikaudella tapahtui monisoluisten eläinten räjähdysmäinen evoluutio. Eliöille kehittyivät kalkkikuoret. Syntyi muun muassa äyriäisiä ja nilviäisiä. Tällöin olivat olemassa lähes kaikki eläinkunnan 50 pääjaksoa. Maakasveja oli jo kambrikaudella, enemmän siluurikaudella. Ensimmäiset maakasvit lienevät olleen leviä tai jäkäliä. Tällöin ilmakehässä oli happea suunnilleen 15 % ja hiilidioksidia noin 1 % (noin 7000 ppm).


title: Fanerotsooinen aioni

text: Samalla alkoi paleotsooinen maailmankausi, jolloin elämä oli alussa merissä, esimerkiksi sienieläimiä, meduusoja ja äyriäisiä. Ensimmäiset levinneemmät maakasvit olivat sammalen, kortteen ja lieon tapaisia. Maalle vaelsivat joskus siluurikaudella skorpionit ja ehkä hämähäkkieläimet. Selkäjänteiset syntyivät ordovikikaudella, selkärankaiset luukalat siluurikaudella. Selkärankaiset valloittivat maan devonikaudella, jolloin kalasammakko oli ensimmäinen sammakkoeläin. Kalat kehittyivät voimakkaasti siluuri- ja devonikaudella. Kivihiilikaudella kehittyivät matelijat sammakkoeläimistä. Matelijat kehittyivät triaskaudella huippuunsa hirmuliskoiksi, jotka hävisivät liitukauden lopulla.


title: Fanerotsooinen aioni

text:
Nisäkkäät jotka olivat joskus triaskaudella kehittyneet nisäkäsmaisista matelijoista, valtasivat nopeasti
dinosaurusten jättämät ekologiset lokerot. Tapahtui jälleen kerran sopeutumislevittäytyminen, adaptiivinen radiaatio.
Liitukauden lopulla olivat saaneet muotonsa myös nykyiset linnut. Nisäkkäät kehittyivät suunnilleen nykyiseen muotoonsa tertiäärikaudella. Kvartäärikausi merkitsi ihmisen kehittymistä ihmisapinoista ja apinaihmisistä. Nyt elämme jääkauden jälkeistä holoseenikautta.


title: Fanerotsooinen aioni

text: Mannerliikuntojen aiheuttamat muutokset merivirroissa ovat määränneet fanerotsooisen kauden ilmaston. Mannerliikunnot ovat ajaneet Maan jääkausijaksoihin. Suurimman osan fanerotsooisen kauden historiasta maapallolla ei ole ollut suuria jäätiköitä. Maapallon keskilämpötila on vaihdellut 12 ja 22 °C:n välillä. Nykyisin Maa on painumassa kylmään tilaan vuosimiljoonien kuluessa, ja sen keskilämpötila on 15 °C.


title: Fanerotsooinen aioni

text: Fanerotsooisella ajalla on sattunut yli 20 isompaa ja pienempää joukkosukupuuttoa, jotka ovat tuhonneet eläin- ja kasvilajistoa. Tunnetuimmat ovat liitukauden ja permikauden lopun joukkosukupuutot. Liitukauden lopun joukkosukupuutto johtui suuresta asteroiditörmäyksestä.


title: Fanerotsooinen aioni

text: Fanerotsooinen aikakausi jaetaan näin


title: Kemiallinen evoluutio

text: Kemiallinen evoluutio voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Camp Nou

text: Camp Nou on Barcelonassa, Kataloniassa sijaitseva jalkapallostadion. Camp Nou toimii FC Barcelonan kotikenttänä. Kun stadion perustettiin, siltä puuttui nimi. Kansa alkoi puhua siitä nimellä "camp nou" (). Stadionin viralliseksi nimeksi oli tarkoitus tulla "Estadi del FC Barcelona", mutta Camp Nou oli jo ehtinyt vakiintua. Vihdoin vuonna 2000 seuran jäsenet äänestivät ja Camp Nou virallistettiin stadionin nimeksi.


title: Camp Nou

text: FC Barcelona pelasi ennen Camp Noun aikaa Les Corts -nimisellä stadionilla, mutta 1950-luvulla Les Corts kävi liian pieneksi ja päätettiin rakentaa uusi stadion. Camp Noun avajaiset olivat 24. syyskuuta 1957. Ensimmäisessä ottelussa FC Barcelona kohtasi Legia Warszawan Puolasta, jonka se voitti maalein 4–2.


title: Camp Nou

text: Camp Noulle mahtui parhaimmillaan 120 000 katsojaa vuonna 1982, mutta tiukentuneiden turvamääräysten takia nykyinen kapasiteetti on 99 354 katsojaa, tehden Camp Nousta silti Euroopan suurimman jalkapallostadionin. Camp Nou on isännöinyt muun muassa vuoden 1992 kesäolympialaisten jalkapallo-otteluita sekä vuoden 1999 Mestarien liigan loppuottelua.


title: Camp Nou

text: Camp Nou koostuu kolmesta katsomokerroksesta. Ensimmäinen kerros on loiva ja siinä sijaitsevat tunnetuimmat fanikatsomot. FC Barcelonasta arkkivihollisseura Real Madridiin siirtynyt Luís Figo sai kokea kannattajien fanaattisuuden palatessaan Camp Noulle Real Madridin valkoisessa paidassa ensi kertaa sitten siirron, kun pohjoiskatsomosta lensi kentälle muun muassa sian pää hänen antaessa kulmapotkua. Ottelun alkua säesti 10 minuutin pituinen vihellyskonsertti, jossa erotuomarin pillinvihellyksetkään eivät kuuluneet.


title: Camp Nou

text: Toiseen kerrokseen mahtuu eniten katsojia, ja aurinkokatsomon puolella toisen katsomokerroksen penkit muodostavat väreillään lauseen ”Més que un club” (), joka on FC Barcelonan tunnuslause. Katetun pääkatsomon kohdalla toisen kerroksen penkit muodostavat seuran nimen, FC Barcelona. Kolmas kerros on suhteellisen jyrkkä ja korkea, pääkatsomo loppuu toiseen katsomokerrokseen, mutta muu stadion on kolmen katsomokerroksen korkuinen. Kolmannessa kerroksessa penkkirivien väliin on asennettu kaiteita, jotta jyrkästä katsomosta ei pääsisi putoamaan. Kolmas katsomokerros rakennettiin myöhemmin kuin kaksi ensimmäistä.


title: Camp Nou

text: Camp Noun katsomot jaetaan kolmeen pääluokkaan. Katettu pääkatsomo on nimeltään "tribunal", siellä sijaitsee presidentin kutsuvierasaitio ja sen yläosasta median edustajat seuraavat kentän tapahtumia. Pääkatsomoa vastakkaisen ”aurinkokatsomon” nimi on "lateral", kun taas päätykatsomoiden nimet ovat luonnollisesti "gol sud" (eteläinen maali) ja "gol nord" (pohjoinen maali).


title: Camp Nou

text: Camp Noun tiloissa sijaitsee FC Barcelonan jalkapallomuseo. Camp Noun läheisyydessä on FC Barcelona B -joukkueen käyttämä, myös harjoitustarkoituksessa oleva Miniestadi, pitkän ajan takaa periytyvä seuran harjoituskompleksi La Masia, virallinen fanikauppa FCBotiga sekä Barcelonan koripallojoukkueen kotiareena Palau Blaugrana, kuin myös Espanjan pääsarjassa pelaavan FC Barcelonan jääkiekkojoukkueenkin kotiareena.


title: Camp Nou

text: Camp Nou sijaitsee noin neljä kilometriä länteen Barcelonan keskusaukiolta Plaça de Catalunyalta. Kulku stadionille käy kätevästi metrolla, stadionin lähellä sijaitsevat Collblancin ja Les Cortsin metroasemat.


title: Camp Nou

text:
Camp Noulla pelattiin vuoden 1982 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden puolivälierälohko A:n
ottelut sekä alkulohkon 3 ottelu ja toinen semifinaaliottelu.


title: Lipidi

text:
Lipidi eli rasva-aine on yhteisnimi eliöiden solukoissa ja kudoksissa syntyneille rasvoille ja rasvamaisille yhdisteille, kuten rasvoille, öljyille, vahoille, kolesterolille, steroideille, rasvaliukoisille vitamiineille ( A-, D-, E- ja K-vitamiinit), monoglyserideille, diglyserideille, triglyserideille (varsinaiset rasvat) ja fosfolipideille. Rasvoilla tarkoitetaan yleensä glyserolin ja rasvahappojen estereitä. Vaikka nisäkkäiden elimistö voi sekä hajottaa että rakentaa lipidejä, joitakin lipidejä on kuitenkin saatava ravinnosta.
Tyypillisesti lipideissä toinen pää on vesiliukoinen (hydrofiilinen) ja toinen, pitkä hiilivetyketju, hydrofobinen. Lipidit eivät edusta rakenteeltaan yhtenäistä yhdisteryhmää, mutta niille on ominaista, että ne liukenevat hyvin orgaanisiin liuottimiin, kuten esimerkiksi asetoniin, eetteriin, petrolieetteriin ja bentseeniin. Lipidit eivät liukene veteen. Kun lipidit kudosnesteessä liittyvät proteiineihin, ne muuttuvat liukoisiksi. Lipidien ja proteiinien muodostamat makromolekyylit ovat lipoproteiineja. Hiilihydraattien ja lipidien muodostamat yhdisteet ovat glykolipidejä. Lipidien muodostuminen, lipogeneesi tapahtuu soluissa.


title: Lipidi

text: Lipidimolekyylit voidaan karkeasti jakaa hydrofobisiin ja amfipaattisiin pienmolekyyleihin. Amfipaattisen luonteensa takia lipidit voivat vedessä muodostaa kolmenlaisia rakenteita: vesikkeleitä, liposomeja ja solukalvoja. Biologiset lipidit koostuvat joko kokonaan tai osittain kahdesta erityyppisestä alayksiköstä tai "rakennuspalikasta": ketoasyyli- ja isopreeniryhmistä. Lipidien jaotteluun on olemassa ainakin kaksi eri versiota. Fahy et al. jaottelevat lipidit kahdeksaan eri ryhmään alayksiköiden tyyppien mukaan. Ketoasyyliryhmistä muodostuvat rasvahapot, glyserolipidit, glyserofosfolipidit, sfingolipidit, sakkarolipidit ja polyketiidit. Isopreeniryhmät taas muodostavat sterolit ja prenolit. Toisen jaottelun mukaan lipidit luokitellaan kolmessa tasossa:Membraanilipidit ovat solujen kuivapainosta noin 5–10 %, kun taas varastorasvat vievät 80% adiposyyttien eli rasvasolujen massasta.


title: Lipidi

text: Rasvahapot, tai rasvahappojäännökset osana lipidiä, ovat laaja molekyyliryhmä. Rasvahapot muodostuvat rasvahapposynteesissä, jossa asetyylikoliini-A -aluke yhdistyy ketjumaisessa reaktiossa malonyylikoliini A:n tai metyylimalonyylikoliini A:n kanssa. Rasvahapot rakentuvat hiilivetyketjusta, joka päättyy karboksyyliryhmään. Rakenteensa takia molekyylillä on poolinen, hydrofiilinen pää, ja pooliton, hydrofobinen pää, joka ei liukene veteen. Rasvahappojen rakenne on monien biologisten lipidien perusta, ja usein osana muissa monimutkaisissa lipideissä. Rasvahappojen hiilivetyketjussa on tyypillisesti 4-24 hiiltä. Ketju voi olla tyydyttynyt (ei sisällä kaksoissidoksia) tai tyydyttymätön, ja siihen voi kuulua happea, halogeenejä, vetyä ja rikkiä sisältäviä funktionaalisia ryhmiä. Jos rasvahapossa on kaksoissidoksia, se voi konformaatioltaan olla joko "cis"- tai "trans"-muotoinen. Konformaatio vaikuttaa ratkaisevasti rasvahapon molekyylikonfiguraatioon. "Cis"-kaksoissidokset taivuttavat rasvahappoa, mikä vaikuttaa rasvahapon toimintaan ja rakenteeseen solukalvossa. Luonnossa rasvahapot ovat useimmiten "cis"-muodossa. "Trans"- konformaatiota esiintyy joissakin luonnollisissa ja osin hydrogenoiduissa rasvoissa ja öljyissä.


title: Lipidi

text: Biologisesti tärkeitä rasvahappoja ovat esimerkiksi eikosanoidit, rasvahappojen esterit ja rasvahappoamidit. Rasvahappojen estereihin kuuluu tärkeitä biokemiallisia väliaineita kuten vahaesterit, rasvahappojen tioesterin koentsyymi A:n johdannaiset ja karnitiini. Rasvahappojen amideihin kuuluu muun muassa neurotransmitteri N-asyylietanoliamiini.


title: Lipidi

text: Glyserolipidit muodostuvat pääasiassa mono-, di- ja triglyseroleista, joista tunnetuin on glyserolin triesteri eli triglyseridi. Triglyseridejä kutsutaan joskus virheellisesti triasyyliglyseroliksi, mutta niissä ei ole hydroksyyliryhmää. Triglyserideissä glyserolin kolme hydroksyyliryhmää ovat esteröityneet, useimmin eri rasvappoihin. Koska glyserolipidit toimivat energiavastoina, ne muodostavat suurimman osan eläinkudosten varastorasvasta. Triglyseridien esterisidosten hydrolyysissä vapautuu glyserolia ja rasvahappoja, mikä on rasva-aineenvaihdunnan ensimmäinen askel.


title: Syanobakteerit

text: Sinibakteerit eli syanobakteerit ("Cyanobacteria") ovat yhteyttäviä esitumallisia. Niitä kutsutaan myös sinileviksi, vaikka ne eivät ole leviä. Sinibakteerit tunnetaan kesäisistä massaesiintymisistään ('sinileväkukinnat') lämpimissä ja ravinteikkaissa vesissä, joissa ne tuottavat myrkyllisiä aineita. Syanobakteerit voivat elää yksittäisinä bakteereina tai muodostaa jonomaisia ketjuja.


title: Syanobakteerit

text: "Syano" nimessä viittaa väriin: kreikan kielen κυανός (kyanós) = sininen. Sinibakteerit eivät ole sinisiä eläessään, vaan ne muuttuvat sinisiksi vasta kuoltuaan. Sinibakteerien yhteyttäminen tapahtuu litteässä yhteyttämiskalvostossa. Muutamat lajit elävät alkueliöiden kanssa endosymbioosissa, eli kumpaakin osapuolta hyödyttävässä yhteiselossa alkueliön sisällä.


title: Syanobakteerit

text: Soluseinältään sinibakteerit ovat gramnegatiivisia bakteereja, eli niiden soluseinässä on paljon rasva-aineita. Niillä ei ole siimoja, mutta ne pystyvät liikkumaan toistaiseksi tuntemattomalla keinolla.


title: Syanobakteerit

text: Sinibakteerit ovat levien tapaan ekosysteemissä tuottajia, eivätkä hajottajia, kuten useat muut bakteerit. Ne kuuluvat harvoihin eliöihin, jotka kykenevät sitomaan typpeä ilmakehästä. Typen sidonta on tärkeää ekosysteemin typenkierrolle. Typen yhteyttäminen kuluttaa runsaasti energiaa ja sen sivutuotteena syntyy vetyä.


title: Syanobakteerit

text: Sinibakteerit tuottavat ja vapauttavat happea yhteyttämisen sivutuotteena ja tämän on nähty muuntaneen maapallon varhaisen happiköyhän ilmakehän nykyisenkaltaiseksi paljon happea sisältäväksi. Tällä oli dramaattiset vaikutukset maapallon eliöstöön.


title: Syanobakteerit

text: Sinilevähavaintojen määrään Itämeressä vaikuttavat mm. suolapulssit.


title: Syanobakteerit

text:
Sinileväkukinnoista yli puolet on myrkyllisiä. Sinibakteereissa on kahdenlaisia myrkkyjä, maksamyrkkyjä ja hermomyrkkyjä. Maksalle myrkylliset sinilevät ovat yleisempiä kuin hermostolle myrkylliset. Makeiden vesien maksamyrkyt (mikrokystiinit) ja murtoveden maksamyrkyt (nodulariinit) ovat rakenteeltaan aminohapoista muodostuneita rengasrakenteisia peptidejä aiheuttaen eläimille maksan turpoamisen ja sokin. Hermostoon vaikuttavat toksiinit (mm. anatoksiinit ja saksitoksiinit) ovat rakenteeltaan pienimolekyylisiä hiilivetyrenkaita sisältäviä alkaloideja tai organofosfaatteja aiheuttaen mm. lihasten halvaantumista.
Myrkkyihin kuolee satunnaisesti lehmiä ja koiria, mutta Suomessa ei ihmisille ole aiheutunut vakavia myrkytyksiä. Sinibakteereja sisältävässä vedessä uimisesta voi tulla ihottumaa, päänsärkyä ja kuumetta. Järvivedestä otetussa puhdistetussa juomavedessä ei sinibakteerimyrkkyjä ole merkittäviä määriä.


title: Esitumalliset

text:
Esitumalliset, alkeistumaiset eli prokaryootit ovat tumattomia soluja. Ne jaetaan
bakteereihin ja arkeoneihin. Esitumalliset ovat yksisoluisia eliöitä, jotka voidaan havaita vain mikroskoopilla. Muodoltaan esitumalliset jaetaan pallomaisiin kokkeihin, sauvamaisin basilleihin, kierteisiin spirilleihin ja käyriin vibrioihin. Esitumallisten läpimitta on luokkaa 0,1-100 mikrometriä.


title: Esitumalliset

text:
Niiltä puuttuvat mitoottisesti jakautuva kotelon ympäröimä tuma ja pitkälle kehittyneet soluelimet. Näin ollen ne ovat rakenteeltaan tumallisia soluja alkeellisempia. Esitumallisten ribosomit ovat suurelta osin toisenlaisia kuin tumallisten. Esitumalliset ovat monesti aitotumallisia pienempiä ja niistä löytyvätkin pienimmät elävät solut.
Tumallisten uskotaan kehittyneen esitumallisesta eliöstä, mutta ei ole selvää, miten ja milloin nykyiset kunnat ovat syntyneet.


title: Esitumalliset

text: On väitetty, että olisi olemassa nanobeja tai nanobakteereja, jotka ovat huomattavasti bakteerejakin pienempiä, viruksen kokoisia, mutta tätä ei ole kyetty todistamaan.


title: Esitumalliset

text: Raja aitotumaisten eli eukaryoottien ja esitumallisten välillä on ollut solubiologiassa pitkään merkittävin jako eri eliöryhmien välillä.


title: Esitumalliset

text: Esitumallisista käytetään monia nimiä: prokaryootit, prokariootit, alkeistumalliset, esitumaiset ja tumattomat. Esitumallisten olennaisin puute on kaksoiskelmun ympäröimän tuman puuttuminen, solun keskustassa on rengasmainen , jossa esimerkiksi arkeonien tapauksessa on eukaryooteille luonteenomaisia histoneita.


title: Esitumalliset

text: Esitumallisilla on genomina yksi rengasmainen kromosomi, minkä lisäksi geneettistä materiaalia saattaa olla plasmideissa. Esitumallisilla on solukalvon lisäksi yleensä jäykkä soluseinä, joka estää solun tilavuuden muuttumisen.


title: Esitumalliset

text:
Esitumalliset on jaettu mm. Carl Woesen näkemyksen mukaan bakteereihin ja arkeoneihin muun muassa geenien rakenteen pohjalta.
Bakteereita sanotaan myös eubakteereiksi, arkeoneja arkeiksi.
Bakteerien ja arkeonien geenit ovat hyvin erilaisia. Bakteerit, arkeonit ja tumalliset solut ovat geeneiltään yhtä kaukana toisistaan.
Näin ollen Maan eliöt voidaan jakaa kolmeen suureen kuntaan, ns.
"domeeniin": eubakteereihin, arkkeihin ja eukaryootteihin.


title: Aitotumaiset

text: Aitotumaiset (Eucarya) eli eukaryootit tai aitotumalliset ovat yksi eliöiden kolmesta domeenista. Ne koostuvat solusta tai soluista, joissa on tuma ja monenlaisia erikoistuneita soluelimiä eli soluorganelleja. Ne ovat rakenteeltaan huomattavasti mutkikkaampia ja suurempia kuin esitumalliset bakteerit ja arkeonit.


title: Aitotumaiset

text: Koko eliökunta voidaan jakaa esi- ja aitotumaisiin, joista ensimmäiseen kuuluvat bakteerit sekä arkeonit ja jälkimmäiseen kaikki muut. Ongelmana tällaisessa jaossa on kuitenkin se, että arkeonit ja aitotumaiset ovat toisilleen läheisempää sukua kuin bakteereille.


title: Aitotumaiset

text: Monisoluiset kasvit, sienet ja eläimet kuuluvat aitotumaisiin. Yksisoluisia eukaryootteja on perinteisesti kutsuttu alkueläimiksi.


title: Aitotumaiset

text: Aitotumaisten solujen selvin tunnusmerkki on se, että niillä on selvä tumakalvo, jonka sisällä solun perintöaines on. Tumakalvon vuoksi aitotumaiset solut kuljettavat lähetti-RNA:n eli mRNA:n ulos tumasta ribosomeille, jotta nämä voisivat aloittaa solulimassa tapahtuvan proteiinisynteesin.


title: Aitotumaiset

text: Aitotumaisilla on tuman lisäksi muita erilaistuneita, kalvon ympäröimiä soluelimiä. Niiden uintisiimat ovat paljon monimutkaisempia kuin esitumallisilla tavattavat. Aitotumaisilla nämä siimat muodostuvat tosiinsa limittyvistä mikrotubuluksista.


title: Aitotumaiset

text: Bakteerit, arkit ja aitotumaiset ovat ilmeisesti polveutuneet samasta kantamuodosta. Nämä ryhmät ovat kuitenkin eronneet toisistaan erittäin varhaisessa vaiheessa. Ensin bakteerit eriytyivät omaksi kehityslinjakseen. Arkit ja aitotumaiset erosivat toisistaan myöhemmin.


title: Aitotumaiset

text: Aitotumaisten syntyä on väitetty jopa elämän syntyä merkittävämmäksi harppaukseksi elämän historiassa. Aitotumaisia väitetään jopa 2,7 miljardia vuotta vanhoiksi, mutta väite on kiistanalainen ja perustuu kemiallisiin jäämiin eli ns. biomarkkereihin ja kivimuodostelmiin, akritarkkeihin, joita on vaikeaa tulkita. Ensimmäiset nykyisenkaltaisiin aitotumaisiin viittaavat fossiilit on tavattu 1,2 miljardin vuoden takaa. Aitotumaisia oli olemassa kuitenkin viimeistään 800 miljoonaa vuotta sitten.


title: Aitotumaiset

text: Aitotumaisten eliöiden tuma ja kromosomisto kehittyivät, kun eliöiden genomit olivat kasvaneet liian suuriksi, jotta yksittäisen rengasmaiseen kromosomiin perustuva rakenne olisi toiminut tehokkaasti. Kromosomisto puolestaan edellytti mitoosin kehittymistä.


title: Aitotumaiset

text: Tumakalvo, uintisiimat ja mitokondriot ovat ilmeisesti kehittyneet jo ennen kromosomiston syntymistä. Aitotumaisen solun uskotaan syntyneen, kun aitotumaisten kantamuoto otti soluihinsa endosymbiontiksi ilmeisesti purppurabakteerien kehityslinjaan kuuluneet esitumallisen mikrobin. Tällä tavoin isäntäsolu sai kyvyn soluhengitykseen. Mitokondriot ovat tämän käsityksen mukaan näitä taantuneita bakteereja. Kasvien ja viherlevien viherhiukkaset ovat vastaavasti taantuneita endosymbionttisia sinileviä. On todettu, että nykyäänkin on yksisoluisia, jotka elävät bakteerien ja sinilevien tai toisten yhteyttävien aitotumaisten kanssa symbioosissa.


title: Mississippi-kausi

text: Mississippi-kausi oli geologinen ajanjakso, joka vastaa vanhempaa kivihiilikautta (alakivihiili) noin 359–318 miljoonaa vuotta sitten. Ajanjakson iän määrityksessä on useiden miljoonien vuosien epätarkkuus. Pohjois-Amerikassa tällä kaudella oli laajoja merialueita. Kivihiilimetsät syntyivät vasta myöhemmällä Pennsylvania-kaudella. Maa oli tällä kaudella suurimman osan ajasta lämmin, koska päiväntasaajaa kiersi lämmin merivirta suuren etelänavan ympärillä olevan Gondwanamantereen ja pohjoisempana olevan Euramerikan välistä Rheanmeren kautta. Idempänä Gondwanamantereen itäosissa ollut Australia ja sen pohjoispuolella saarena ollut Kiina olivat suunnilleen nykyisllä paikoillaan. Näiden välistä virtasi myös lämmin merivirta. Etelänavan ympärillä oli napalakki.


title: Viskaali

text: Viskaali ( < ) toimii hovioikeudessa ratkaistavan jutun esittelijänä. Tätä varten hän laatii ratkaisuehdotuksen eli mietinnön. Hovioikeudenneuvosten asiana on päättää, otetaanko esittelijän mietintö oikeuden päätöksen pohjaksi vai ei. Esittelijä vastaa esittelynsä pohjalta tehdyn ratkaisun lainmukaisuudesta. Joskus hovioikeudenviskaali osallistuu myös asian ratkaisuun jonkun hovioikeudenneuvoksen sijasta eli varajäsenenä.


title: Viskaali

text: Käräjäoikeuden viskaali eli käräjäviskaali on käräjäoikeuden lainoppinut jäsen, jonka ratkaisuoikeudet ovat samat kuin notaarilla. Yleensä käräjäviskaalit ovat tuomioistuinharjoittelunsa suorittaneita lakimiehiä, jotka pyrkivät tuomarinuralle. Käräjäviskaali voi toimia oikeuden puheenjohtajana yksinkertaisissa siviili- ja hakemusasioissa sekä muissa kuin vakavissa ja vaikeissa rikosasioissa.


title: Malcolm Arnold

text: Sir Malcolm Henry Arnold (21. lokakuuta 1921 Northampton, Britannia – 23. syyskuuta 2006 Norfolk, Britannia) oli brittiläinen taide- ja viihdemusiikin säveltäjä.


title: Malcolm Arnold

text: Arnold opiskeli Royal College of Musicissa ennen kuin liittyi trumpetistiksi Lontoon filharmoniseen orkesteriin. 1940-luvun loppupuolella hän omistautui täysin säveltämiselle. Vuonna 1969 Arnold toimi kapellimestarina Deep Purplen Concerto for Group and Orchestran ensiesityksessä.


title: Malcolm Arnold

text: Arnoldin musiikki on pääosin tonaalista. Hänen teoksissaan on toisinaan vaikutteita Hector Berliozin musiikista. Joskus häntä on myös vertailtu Jean Sibeliukseen. Arnoldin tärkeimpinä teoksina pidetään hänen yhdeksää sinfoniaansa. Hän sävelsi lisäksi muun muassa lukuisia konserttoja, tanssisarjoja sekä divertimenton huilulle, oboelle ja klarinetille.


title: Malcolm Arnold

text: Viihdemusiikin puolella Arnoldin tunnetuinta tuotantoa on musiikki David Leanin ohjaamaan elokuvaan "Kwai-joen silta". Hän sai siitä musiikista Oscarin 1957. Hän sävelsi musiikin yli 130 elokuvaan.


title: Hector Berlioz

text: Louis Hector Berlioz (11. joulukuuta 1803 La Côte-Saint-André – 8. maaliskuuta 1869 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkikirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat ""Fantastinen sinfonia" ("Symphonie fantastique", 1830), "Romeo ja Julia" ("Roméo et Juliette" 1839) sekä "Faustin tuomio" ("La Damnation de Faust" 1846). Hän kehitti merkittävällä tavalla soitinnusta ja loi johtoaihetekniikan. Berliozilla ei ollut oppilaita eikä hän myöskään muodostanut koulukuntaa. Selvimmin hänen vaikutuksensa näkyy myöhempien romantikkojen orkesterin käytössä.


title: Hector Berlioz

text: Louis Hector Berlioz syntyi Ranskassa 11. joulukuuta 1803 La Côte-Saint-Andrén kaupungissa lähellä Lyonia. Berliozin isä oli arvostettu lääkäri, ja hän tarjosi pojalleen laajan yleissivistyksen ja tartutti tähän palavan antiikki-innostuksen. Hän opetti pojalleen musiikkia mutta asetti päämääräksi lääkärinammatin. Berlioz soitti taitavasti huilua ja kitaraa ja alkoi varhain säveltää pienille kamarimusiikkiyhtyeille.


title: Hector Berlioz

text: Vuonna 1821 Berlioz lähti Pariisiin harjoittamaan lääketieteen opintoja, mutta vuoden opintojen jälkeen hän tunsi enemmän vetoa musiikin pariin ja aloitti musiikin opinnot Pariisin konservatoriossa. Isä hyväksyi ratkaisun mutta äiti oli hyvin vihainen. Berlioz suoritti kanditutkinnon vuonna 1824 mutta hylkäsi sen jälkeen lääketieteen kokonaan.


title: Hector Berlioz

text: Hän kävi usein oopperassa, joten hän pääsi konservatoriossa Jean-François Lesueurin luokalle ja opiskeli myös Antonín Reichan ja Luigi Cherubinin johdolla, jotka yrittivät hillitä hänen itsepäistä luonnettaan. Kuitenkin Berliozia voidaan pitää pitkälti itseoppineena säveltäjänä. Tärkeimpiä esikuvia olivat Ludwig van Beethoven ja Carl Maria von Weber, joiden musiikin arvon Berlioz ymmärsi nopeammin kuin aikalaisensa.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz kirjoitti ensimmäisen partituurinsa "Kahdeksan kohtausta Faustista" vuonna 1828 26-vuotiaana. Hän ei kuitenkaan ollut tyytyväinen teokseensa vaan poisti sen julkisuudesta. 18 vuotta myöhemmin hän käytti sen aineistoa draamallisessa legendassa "Faustin tuomio". Berliozin musiikkiopinnot johtivat välirikkoon hänen perheensä kanssa. Saadakseen vanhempansa vakuuttumaan valitsemastaan urasta, hän kilpaili neljä kertaa Rooman-palkinnosta, jonka viimein voitti vuonna 1830.


title: Hector Berlioz

text: Samana vuonna Berlioz rakastui irlantilaiseen näyttelijättäreen Harriet Smithsoniin. Rakkaus oli yksipuolista ja epätoivoista, ja se oli ajaa Berliozin mielipuolisuuden rajoille, mutta hän sai kantaattinsa "Sardanapale" valmiiksi ja voitti Rooman-palkinnon heinäkuussa keskellä vallankumousta. Harriet Smithsonin kautta Berlioz löysi mm. William Shakespearen, joka kuului eurooppalaisen romanttisen liikkeen keskeisiin innoittajiin. Samaan aikaan hän myös viimeisteli "Fantastisen sinfoniansa", jonka kantaesitys oli joulukuussa 1830. Hänen uralleen ja musiikkinsa tulevaisuudelle ratkaisevaa oli Franz Lisztin läsnäolo.


title: Hector Berlioz

text: Vaikka Berlioz oli omistautunut säveltämiselle, hän oli aloittanut kriitikonuransa jo vuonna 1823, 20-vuotiaana.


title: Hector Berlioz

text: Berliozin lähtiessä Italiaan olivat välit perheen kanssa taas kunnossa. Berlioz oli kihlautunut lahjakkaan pianistin Marie-Félicité-Denise Moken kanssa. Hän vietti seuraavat 18 kuukautta Italiassa, solmi uusia tuttavuuksia, mietiskeli paljon, teki muistiinpanoja ja sävelsi melodioita, joita myöhemmin käyttikin. Hän tunsi silti ajan menneen hukkaan sävellystyön kannalta.


title: Hector Berlioz

text: Berliozin morsian purki kihlauksen ja avioitui rikkaan pianotehtailijan Camille Pleyelin kanssa. Kuultuaan tästä Berlioz lähti takaisin Ranskaan ja aikoi kostaa pettymyksensä murhalla. Nizzaan asti päästyään hän kuitenkin luopui suunnitelmastaan. Noin vuoden ajan hän työskenteli sävellysten parissa ja sai valmiiksi kaksi alkusoittoa, "Kuningas Lear" ja "Rob Roy".


title: Hector Berlioz

text: Vuoden 1833 alussa Berlioz rakastui uudelleen Harriet Smithsoniin, ja he avioituivat lokakuussa 1833. Berliozin perhe hänen sisartaan lukuun ottamatta vastusti avioliittoa.


title: Hector Berlioz

text: Vuonna 1834 violisti Niccolò Paganini tilasi Berliozilta alttoviulukonserton. Tulokseksi syntyi sinfonia alttoviululle ja orkesterille "Harold Italiassa" op. 16. Nähtyään teoksen luonnoksia Paganini päätti, että hän ei halua esittää teosta, koska soolo-osuudessa on liikaa taukoja, mutta kun hän kuuli teoksen vuonna 1838, hän ylisti Berliozia neroksi ja lahjoitti tälle 20 000 frangia.


title: Hector Berlioz

text: Vuonna 1837, 35-vuotiaana, Berlioz sävelsi Suuren kuolinmessun eli requiemin op. 5. Messu oli alun perin omistettu vuoden 1830 vallankumouksen sankarien muistolle, sittemmin eräälle Algerian valloitussodassa kaatuneelle ranskalaiskenraalille. Teos sai huomattavan menestyksen kantaesityksessään vuonna 1837, ja se toi Berliozille sekä kunniaa että vihamiehiä. Jo sitä säveltäessään vuonna 1836 Berlioz oli aloittanut oopperan "Benvenuto Cellini" op. 23. Librettoa laativat Auguste Barbier ja Alfred de Vigny. Berlioz sai lisää julkisuutta sinfonialla "Grande Symphonie funèbre et triomphale" op. 15, joka oli tarkoitettu esitettäväksi ulkosalla ja siksi kirjoitettu sotilasorkesterille. Sitä ihaili myös Richard Wagner, joka tuolloin oli Pariisissa. Samana vuonna Berlioz kirjoitti sinfonian "Romeo ja Julia" op. 17. Tästäkin teoksesta tuli suosittu.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz matkusteli paljon ympäri Eurooppaa johtamassa teoksiaan vuodesta 1842 lähtien. Hän vieraili muun muassa Wienissä, Englannissa, Moskovassa, Budapestissa ja Venäjän kaupungeissa, ja hänen sävellyksensä herättivät ajoittain suurta innostusta.


title: Hector Berlioz

text: Matkoillaan Berlioz sävelsi uusia teoksia ja jatkoi työtään kriitikkona ja musiikkikirjailijana. Kaikkialla hänellä oli niin kannattajia kuin vihamiehiäkin. Hän julkaisi vuonna 1843 soitinnuksen oppikirjan "Grand Traité d'Instrumentation et d'Orchestration Modernes" op. 10. (Richard Strauss muokkasi teoksesta vuonna 1905 laajennetun version, jossa esiteltiin uusia soittimia.) Vuonna 1856 Berlioz julkaisi tutkielman "Art du Chef d'Orchestre", joka käsittelee kapellimestarin työtä.


title: Hector Berlioz

text: Vuonna 1846 hän muokkasi uudelleen jo mainitun nuoruudenteoksensa "Kahdeksan kohtausta Faustista", mutta "Faustin tuomio" op. 24 ei menestynyt vaan sai viileän vastaanoton, Berliozin oli pakko lainata rahaa ihailijaltaan. Hän matkusti Venäjälle, jossa hänen konserttinsa menestyivät.


title: Hector Berlioz

text: Vallankumouksen aikana vuonna 1848 Berlioz vieraili Lontoossa ja valloitti yleisöään myös sillä, ettei esittänyt omaa musiikkiaan. Hän sävelsi uuden teoksen, "Te Deumin". Tämän jälkeen Berlioz palasi Ranskaan, perusti orkesterin ja sävelsi kaksi laulukokoelmaa kaksoiskuorolle ja kolmelle kuorolle. Näihin aikoihin Berlioz alkoi myös kirjoittaa kuuluisaa muistelmateostaan.


title: Hector Berlioz

text: Samana vuonna Berlioz palasi Lontooseen lähinnä Ranskan poliittisen tilanteen vuoksi. Liszt oli johtanut Saksassa "Benvenuto Cellinin", ja menestys oli suuri. Tämän rohkaisemana Berlioz uskalsi esityttää oopperan Lontoossa vuonna 1853, mutta esitys joutui sabotaasin kohteeksi.


title: Hector Berlioz

text: Kaksikymmentä seuraavaa vuotta jatkuivat miltei samankaltaisina. Berlioz sävelsi ja esitti teoksiaan. Pariisissa vastaanotto oli välinpitämätön ja yleisö jopa vihamielinen. Ulkomailla sävellykset taas nousivat suureen suosioon. Vuonna 1854 teos "Kristuksen lapsuus" op. 25 sai Pariisissa myönteisen vastaanoton sekä innokkaita kannattajia.


title: Hector Berlioz

text: Seuraavana vuonna hän johti "Te Deuminsa" ja alkoi säveltää oopperaa "Les Troyens" op. 29 ruhtinatar Caroline de Sayn-Wittgensteinin kehotuksesta. Troijalaisiin hän valoi muistojaan, vaellusvuotensa Italiassa, Shakespeare-luentansa ja etenkin suuren rakkautensa ainoaan poikaansa, koska tästä sävellyksestä oli määrä tulla hänen musiikillinen testamenttinsa.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz uskoi, että hänen tuotteliaisuutensa oli jo ehtymässä. Hän oli Ranskan akatemian jäsen, konservatorion kirjastonhoitaja, tunnettu kirjoistaan sekä artikkeleistaan ja nuorten muusikkojen esikuva.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz sävelsi viimeiseksi suurteokseksi jääneen oopperansa "Béatrice ja Bénédict" op. 27 vuonna 1862. Aihe on peräisin William Shakespearen komediasta "Paljon melua tyhjästä". Berlioz johti kantaesityksen. Erään arvostelijan mielestä tämä oli herkin ja hienostunein koominen ooppera, mitä oli kirjoitettu sitten Mozartin päivien. Kolme vuotta myöhemmin, vuonna 1865, Berlioz menetti rakkaan poikansa. Vuonna 1867 hän lähti Venäjän-kiertueelle. Kaksi vuotta myöhemmin Berlioz kuoli sydänkohtaukseen Pariisissa 66-vuotiaana.


title: Hector Berlioz

text: Berliozin tuotanto käsittää vain nelisenkymmentä teosta, mutta jokainen sävellys persoonallisen ajattelun ainutkertainen ja yksilöllinen ilmentymä. Berliozia voidaan pitää ensimmäisenä suurena eurooppalaisena romanttisena säveltaiteilijana ja romantikon prototyyppinä. Berlioz löysi jo nuorena Carl Maria von Weberin ja silloin hyvin vähän soitetun Ludwig van Beethovenin, jonka partituureja hän tutki hyvin kiihkeästi, tunkeutui Beethovenin ajatusmaailmaan viimeisiä jousikvartettoja myöten, mikä oli niihin aikoihin harvinaista. Innoittajia olivat myös Shakespeare ja Johann Wolfgang von Goethe. Shakespeare avasi Berliozille uuden maailman.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz ymmärsi musiikin mahdollisuudet uuden romanttisen tuntemistavan välineenä. Vaikka hän oli musiikinhistorian mestarillisimpia soitintajia, häntä on usein syytetty liiasta mammuttimaisuudesta eli "orkesterimekastuksesta". Berlioz ei kuitenkaan piitannut syytöksistä vaan vastasi:


title: Hector Berlioz

text: ”Ennakkoluulojen mukaan suuret orkesterit ovat meluisia, mutta jos kokoonpano on oikeanlainen ja orkesteria johdetaan kunnolla ja jos se soittaa kunnon musiikkia, on oikea käsite "voimallinen"."


title: Hector Berlioz

text: Syytökset johtuivat ainakin Berliozin suurista orkesteri- ja laulajakokoonpanoista: esimerkiksi merkittävässä kirkkomusiikkiteoksessaan requiemissä hän vaati kaksisataapäisen kuoron lisäksi 190 soittajan orkesteria sekä 110 jousisoittajan lisäksi tuomiokirkon neljään nurkkaan sijoitettiin vaskiyhtyeet sekä kahdeksan patarumpalia. Näin suurellinen kokoonpano tarjosi aihetta lukuisiin pilapiirroksiin.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz oli alusta alkaen kypsä taiteilija ja tiensä tunteva säveltäjä. Tämän huomaa mm. varhaisesta suurteoksesta "Kahdeksan kohtausta Faustista", joka lienee musiikinhistorian vaikuttavimpia varhaisteoksia. Onnistuneen muodon kriteerinä Berliozille oli se, pitääkö kappale esityksessä kuulijan huomion yllä ja onko se sopivan pitkä suhteessa ainekseen.


title: Hector Berlioz

text: Berlioz kohdisti luomiskykynsä useimmiten orkesterimusiikkiin ja sävelsi joukon hankalasti luokiteltavia, sinfonian, kantaatin ja oopperan välimaastoon sijoittuvia mestariteoksia. Vähitellen painopiste siirtyi draaman suuntaan.


title: Hector Berlioz

text: Berliozin soinnutus ei ole kenties yhtä uskaliasta kuin edistyneimmillä romantikoilla. Berliozin musiikista löydetään myös ajoittain tietynlaista vaatimattomuutta, mutta kaikki mitä hän kirjoitti, on kiehtovaa musiikkia, joka näkemyksellisyys ja keinovarat viittaavat pitkälle tulevaisuuteen. Berliozin harmoninen ajattelukin kehittyi hänen vanhetessaan yhä epäsovinnaisemmaksi.


title: Hector Berlioz

text: Kokonaisia oopperoita Berliozilta on säilynyt vain kolme kappaletta "Benvenuto Cellini", renessanssi-ilottelu, joka perustuu Cellinin muistelmiin, 5-näytöksinen "Troijalaiset" sekä koominen ooppera Béatrice ja Bénédict".


title: Hector Berlioz

text: Berlioz kuitenkin tunnettiin pitkän aikaa paremmin kapellimestarina kuin säveltäjänä. Berliozin sävellystyöhän vaikuttivat mm. Beethoven ja Shakespeare, sekä vuonna 1828 Gérard de Nervalin "Alku-Faustin" käännös tarjosi aiheen teokseen "Kahdeksan kohtausta Faustista". Berliozin "Fantastinen sinfonia" lienee hänen tunnetuin ja suosituin sävellyksensä, mutta myös "Suuri kuolinmessu" eli requiem niitti suosiota. Théophile Gautier’n runoihin sävelletty laulusarja "Kesäöitä" op. 7 lauluäänelle ja pianolle (tai orkesterille) kuuluu arvostetuimpiin ranskankielinen yksinlauluteoksiin.


title: Hector Berlioz

text: Vaikka Berlioz sävelsi vain kolme oopperaa, on jokainen niistä rakennettu kuin näytelmä, ja esimerkiksi laulusarja "Kesäöitä" havainnollistaa, kuinka määrätietoisesti Berlioz sulautti yhteen musiikin ja draaman. Berliozin melodiat saattavat hämmentää, koska niistä puuttuvat rytmin liikkeet ja käänteet, joita on totuttu odottamaan.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan lippu

text: Yhdistyneen kuningaskunnan lippu (, kirj. unionilippu, unionin keulalippu – unioni viittaa Englannin ja Skotlannin personaaliunioniin vuodelta 1603) on syntynyt yhdistämällä kolme lippua eli:Unionilippu otettiin käyttöön vuonna 1606, jolloin yhdistettiin Englannin ja Skotlannin lippuaiheet. Kun Irlanti liitettiin Britanniaan 1801 ja muodostui Yhdistynyt kuningaskunta, lippu sai vaikka Irlannin lippu myöhemmin muutettiin ja Irlannin valtio itsenäistyi 1922. Britanniaan jääneellä Pohjois-Irlannilla ei ole lippua (paitsi 1953–1972). Britannian lippuun ei ole sisällytetty mitään aihetta Walesin lipusta, sillä Wales ei ollut kuningaskunta, vaan se oli jo aiemmin liitetty Englantiin ruhtinaskunnaksi.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan lippu

text: Unionilippu ei ole symmetrinen, koska tangon puolella lipussa olevat Pyhän Patrickin vinoristin varret ovat Pyhän Yrjön ristin varsien alaosien päällä, kauempana tangosta olevalla puolella yläosien päällä.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan lippu

text: Lipussa on erikoisuutena, ettei sen punaisen ja sinisen värisävyjä ole määritelty, vaan mitkä tahansa punainen ja sininen kelpaavat. Lippu on kansallislipuksi poikkeuksellinen myös siten, ettei sen käyttöä ole rajoitettu lailla, vaan käyttö on täysin vapaata.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan lippu

text: Useilla Kansainyhteisön mailla on tai on ollut lippu, johon sisältyy myös Yhdistyneen kuningaskunnan lippu. Australian, Fidžin, Tuvalun ja Uuden-Seelannin lipuissa se on tangonpuoleisessa yläkulmassa. Uudessa-Seelannissa on tosin harkittu lipun vaihtamista lippuun, jossa ei olisi unionilippua. Unionilippu oli myös entisissä Yhdysvaltain, aikaisemmissa Kolmentoista siirtokunnan sekä Kanadan ja Etelä-Afrikan lipuissa.


title: Franz Schubert

text: Franz Peter Schubert (31. tammikuuta 1797 Himmelpfortgrund, Itävalta-Unkari – 19. marraskuuta 1828 Wien) oli itävaltalainen varhaisromanttinen säveltäjä. Schubertia pidetään yhtenä musiikinhistorian suurimmista säveltäjistä. Schubert sävelsi kaikkia aikansa teostyyppejä, lukuun ottamatta konserttoja. Schubertin keskeisintä sävellystuotantoa edustavat liedit, sinfoniat, jousikvartetot, pianosonaatit ja muu kamari- ja pianomusiikki.


title: Franz Schubert

text: Schubert syntyi Himmelpfortgrundissa, Wienin esikaupungissa, tammikuussa 1797. Frantzin isä oli Franz Theodor Florian Schubert ja äiti Maria Elisabeth Katharina Vietz. Schubertin perheen 15 lapsesta kymmenen kuoli jo lapsena. Eloon jäivät Franz Schubertin lisäksi pojat Ignaz, Ferdinand ja Karl sekä tytär Theresia. Isä antoi pojilleen varhaismusiikkikasvatusta. Schubert osoittautui pian poikkeuksellisen lahjakkaaksi.