title: Marco Rota

text: Vuonna 1963 Marco Rota palkattiin Disneyn-lisenssin omistavalle Mondador-kustantamolle tekemään kuvitusta ja kansikuvia "Topolino"-lehteen, koska oli tehnyt vaikutuksen kustantamoon kuvittamalla kirjan auton kehityksestä. Tällöin hän sai kuulla Barksin nimen ensimmäistä kertaa. Disney-piirtäjien nimiä ei kerrottu ennen kuin 1960-luvun ja 1970-luvun taitteessa, ja Rota halusi Mondadorilla ensimmäiseksi tietää, kuka oli tunnistettavan piirustustyylin takana. Rota aloitti Disney-sarjakuvien piirtämisen vuonna 1971 Mikki Hiiri -tarinalla "Siniruusukkeinen tiikeri" ja ryhtyi käymään iltaisin taidekoulua. Milanossa toimii nykyään Disney-akatemia, jossa opetetaan Disney-sarjakuvien piirtämistä. 1974, tultuaan samana vuonna "Topolinon" taiteelliseksi johtajaksi, Rota teki ensimmäisen oman käsikirjoituksensa Disney-tarinaan, Suomessa julkaisemattoman sarjan nimeltä "Zio Paperone e il deposito oceanico". Koska hän oli taiteellinen johtaja, sai hän nimensä julkaisuihin ja esiintyi satunnaisesti television viihdeohjelmissa piirtäen Disney-hahmoja ja julkisuuden henkilöiden pilakuvia. Vuonna 1975 Rota vieraili Disneyn studioilla Kaliforniassa joidenkin muiden "Topolino"-lehden taiteilijoiden kanssa ja tapasi ihailemansa piirtäjät Carl Barksin ja Floyd Gottfredsonin, jota hän on aina pitänyt parhaana Mikki Hiiren ja kumppaneiden piirtäjänä. 1970-luvun loppupuolella Rotan tyylissä alkoivat näkyä selvästi vaikutteita Barksilta.


title: Marco Rota

text: Vuonna 1983 Marco Rotan nimi kerrottiin suomalaisen Aku Ankka -lehden "Oma nurkka" -palstalla, kun paljastettiin tarinan "Augustus Ankka ja viikingit" -sarjakuvan tekijän nimi. Ensimmäinen Rotan Suomessa julkaistu sarjakuva oli Aku Ankan vuoden 1975 numerossa kuusi julkaisema "Kuin siivet kantapäissä" -tarina. Hänen ensimmäinen Suomessa julkaistu työnsä oli Aku Ankan taskukirjan vuonna 1973 julkaistun 14. numeron, "Perhonen sentään", kansi. Kansikuva julkaistiin Italiassa 1966 ja oli ensimmäisiä Rotan julkaistuja ankkapiirroksia.


title: Marco Rota

text: Marco Rota toimi Mondadorin taiteellisena johtajana vuoteen 1988 asti, jolloin kustantamo menetti Disney-lisenssinsä ja "Topolinon" julkaisija vaihtui Italian Disney-yhtiöön. Rota lopetti työnsä ja alkoi tehdä Disney-sarjakuvia tanskalaiselle Egmont-kustantamolle vuonna 1992. Egmontille Rota on tehnyt tähän mennessä noin kolmekymmentä tarinaa.


title: Marco Rota

text: Vuosituhannen taitteessa Rota muutti Milanosta San Zenone al Po -kylään Pojoen varrelle, jossa hän asuu perheineen 1700-luvulla rakennetussa kartanossa. Kartanossa on suuret avotakat, yli kaksikymmentä huonetta ja viinikellari sekä valtavia antiikkisia huonekaluja. Rakennuksessa elää perheen lisäksi muutama kilpikonna ja kissa. Seinäsyvennykseen on asennettu luuranko, koska talon entinen omistaja oli kylän lääkäri.


title: Tamilitiikerit

text: Tamilitiikerit tai Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit () oli tärkein Sri Lankassa toimivista tamilien kapinallisryhmistä. Järjestö perustettiin vuonna 1976 ja sen tavoitteena oli itsenäisen tamilivaltion Tamil Eelamin luominen Sri Lankaan. Järjestön väitetään tehneen eniten itsemurhaiskuja maailmassa.


title: Tamilitiikerit

text: Tamilitiikereiden johtaja oli Velupillai Prabhakaran. Järjestöä piti terroristijärjestönä moni maa, mm. Yhdysvallat (päätös vuonna 1997), Iso-Britannia, Intia, Euroopan unioni, Australia ja Malesia.


title: Tamilitiikerit

text: Tamilitiikerit olivat luoneet saaren pohjoisosiin oman hallintonsa, joka oli "de facto" itsenäinen. Sri Lankan hallituksen ja LTTE:n välinen konflikti kehittyi sisällissodaksi vuonna 1983 ja se jatkui aina 24. joulukuuta 2001 solmittuun tulitaukoon asti. Sen jälkeen osapuolet aloittivat rauhanneuvottelut norjalaisten johdolla. Sisällissota oli vaatinut tuohon mennessä jo yli 65 000 ihmisen hengen.


title: Tamilitiikerit

text: 31. heinäkuuta 2006 tamilitiikerien poliittisen siiven johtaja S. Elian ilmoitti nelivuotisen tulitauon olevan historiaa. Elian syytti hallitusta aselevon rikkomisesta sekä ilmoitti tiikereiden ja hallituksen joukkojen olevan sodassa. Hallitus totesi aselevon päättyneeksi vuonna 2008. Silloin oli kahdessa vuodessa kuollut yli 5000 ihmistä.


title: Tamilitiikerit

text: Järjestö surmasi monia Sri Lankan johtajia ja Intian pääministeri Rajiv Gandhin.


title: Tamilitiikerit

text: Vuoden 2007 huhtikuussa INTELSAT-satelliittitietoliikenneyhtiö syytti LTTE:tä siitä, että se käyttäisi luvatta yhtiön tietoliikennesatelliittia Sri Lankan ulkopuolelle suuntautuvien radio- ja televisiolähetyksiinsä. INTELSAT on pyrkinyt yhteistoimintaan Sri Lankan hallituksen kanssa, jonka aloitteesta asia on otettu esille. Sinänsä se, että tietoliikennesatelliittia voitaisiin käyttää luvatta, on täysin erilainen tarina, mitä näiden satelliittien suojauksesta ja salauksesta on aiemmin väitetty.


title: Tamilitiikerit

text: Sri Lankan armeija katsoo kukistaneensa Tamilitiikerit toukokuussa 2009. Hallituksen tiedotteen mukaan Velupillai Prabhakaran ammuttiin väijytyksessä, kun hän kahden läheisen avustajansa kanssa yritti paeta motista.


title: Serial ATA

text: Serial ATA (Serial AT Attachment, myös SATA, S-ATA tai Sarja-ATA) on sarjamuotoinen liitäntä sisäisen tai ulkoisen massamuistilaitteen, joka on yleensä kiintolevy tai optinen asema, kytkemiseksi tietokoneeseen. Serial ATA on jo käytännössä korvannut aiemmin käytetyn IDE-väylän kiintolevyjen liitäntänä.


title: Serial ATA

text: SATA perustuu sarjamuotoiseen tiedonsiirtoon, mikä tekee kaapeleista huomattavasti PATA-kaapeleita kapeampia ja edullisempia valmistaa. Uusin SATA standardi tarjoaa tällä hetkellä 6000 MB/s:n (megatavua sekunnissa) maksimisiirtonopeuden. SATA sisältää myös tuen Hot Swap ja Native Command Queuing (NCQ) -tekniikoille. SATA-laitteiden virtakaapeli on jouduttu uusimaan Hot Swap-tuen myötä. Yhteen SATA-liitäntään voi liittää ainoastaan yhden laitteen PATA:n kahden sijaan. Useimmissa SATA-laitteissa ei ole ollenkaan jumppereita, vaan kaikki asetukset tehdään BIOS:in avulla. Tämä helpottaa laitteiden liittämistä ja vähentää mahdollisia yhteensopivuusongelmia.


title: Serial ATA

text: SATA II -standardia tukevalla laitteella tarkoitetaan yleensä sellaista laitetta, joka tukee 300 MB/s nopeutta. SATA I/O -standardin versiossa 2 tällä kohtaa ei kuitenkaan puhuta mitään levyjen nopeuksista, joten kaikkien virheellisesti SATA II -tuella varustetuiksi ilmoitettujen tuotteiden kohdalla ei ole välttämättä varmaa, tukeeko laite myös SATA I/O -standardin 300 MB/s nopeutta. SATA II voi tarkoittaa myös sellaista tuotetta, joka tukee SATA-standardin ominaisuuksia, joita ei ollut SATA-standardin ensimmäisissä versioissa, mutta joka ei tue 300 MB/s nopeutta. Siksi tulisi luopua SATA I ja II -nimityksistä ja siirtyä käyttämään nopeuteen perustuvaa nimitystä, kuten monet kiintolevy- ja emolevyvalmistajat ovat tehneetkin. Oikea nimi ja luokittelutapa ei välttämättä ole kaikkien laitemyyjien tiedossa, joten tuotteita ostettaessa täytyy olla erityisen huolellinen, jotta saa haluamansa tuotteen.


title: Serial ATA

text: Sata 2.6 -liitin on microSATA eli slimline, tarkoitettu alun perin 1,8" (46 mm) laitteille. Liitin on samantyyppinen kuin normaali, mutta hieman standardimallista ohuempi.


title: Serial ATA

text: mSATA eli Mini-SATA on tarkoitettu PCI-yhteensopivien SSD (30 x 51 mm) muistien liittämiseen ja se eroaa microSATA:sta. Sen seuraajaksi on kehitetty vieläkin pienempi M.2-kokoluokka (110 - 22 x 42 mm).


title: Serial ATA

text: eSATA eli External SATA. eSATA-kaapeli on yleensä suojattu ja ulkoisille laitteille tarkoitettu.


title: Serial ATA

text: eSATAp sisältää datasignaalien lisäksi myös virran yhdessä kaapelissa.


title: FlatOut

text: FlatOut on Bugbear Entertainmentin kehittämä ja Empire Interactiven julkaisema ajopeli. Se julkaistiin vuonna 2004 Microsoft Windowsille, PlayStation 2:lle ja Xboxille. Pelin jatko-osa "FlatOut 2" julkaistiin kesällä 2006.


title: FlatOut

text: Pelissä ajetaan romurallia, joissa ensimmäisenä maalissa oleva voittaa. Pelissä käytetään niin sanottua ragdoll ("räsynukke") -fysiikkaa, jonka ansiosta kuljettajat voivat lentää tuulilasin läpi kovissa törmäyksissä. Räsynukke-fysiikkaa hyödynnetään myös minipeleissä, mm. korkeus- ja pituushypyissä, joissa on tarkoitus saada kuljettaja lentämään mahdollisimman korkealle tai pitkälle. Uratilassa (Career) on pronssi-, hopea- ja kultaluokat.


title: FlatOut

text: Pelissä on muun muassa:Pelillä on Metacritic-kerääjäsivustolla 72/100 pistettä.


title: FlatOut

text: GameSpot antoi pelille arvosanan 7.9/10 arvostelussaan.


title: Mau Heymans

text: Mau Heymans (s. 14. huhtikuuta 1961 Veldhoven) on hollantilainen Aku Ankka -sarjakuvapiirtäjä.


title: Mau Heymans

text: Toisinaan Heymans käsikirjoittaa tarinansa itse, mutta useimmiten hän käsikirjoittaa ne jonkun käsikirjoittajan kanssa yhdessä ja sitten itse piirtää ne puhtaaksi. Nuorena hän piirsi veljensä Bas Heymansin kanssa useita punk-henkisiä sarjakuvia. Aku Ankka -sarjakuviin hän piirtää yleensä Akulle pitkän kaulan.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: The Legend of Zelda on Nintendon kehittämä ja julkaisema toimintaseikkailua ja korkeaa fantasiaa yhdistelevä toimintaseikkailu-/ toimintaroolipelisarja. Pelisarjan on luonut arvostettu pelisuunnittelija Shigeru Miyamoto. Pelaaminen koostuu toiminnasta, seikkailusta, pulmien ratkonnasta, roolipelaamisesta, ja ajoittaisesta tasohyppelystä, hiiviskelystä ja kisaamisesta.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Pelisarjan päähenkilö on Link, joka on myös ainoa pelattava hahmo. Pelit sijoittuvat yleensä Hyrulen fantasiamaailmaan, jossa Linkin useimmiten pitää pelastaa prinsessa Zelda pelisarjan pääantagonistilta, Ganonilta. Tunnusomainen osa pelisarjaa on myös Triforce, jumalaista alkuperää oleva kolmivoima. Pelisarjassa on esiintynyt edellä mainittujen lisäksi myös muita tapahtumapaikkoja ja antagonisteja. Päähenkilön ruumiillistuma ei ole joka pelissä välttämättä sama, vaikka sama hahmo joskus esiintyy useassa pelissä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: "The Legend of Zeldaa" pidetään eräänä maailman vaikutuksellisimmista pelisarjoista. Sarjan pelejä oli vuoden 2009 joulukuuhun mennessä myyty yli 59 miljoonaa kappaletta. Pelisarjaa on myös tuotteistettu: lelujen lisäksi siitä on tehty myös piirros-, manga- ja sarjakuvasarjoja sekä keräilykorttisarjoja.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Zelda-pelit sisältävät ongelmanratkaisua, taistelukohtauksia ja uusien alueiden tutkimista. Pelimekaniikka on säilynyt samantyyppisenä läpi sarjan, uusien pelien tuodessa lisäyksiä Linkin liikkuvuuteen ja elementtejä pelimaailmaan. Kaava on tehnyt "Zelda"-peleistä erään Nintendon menestyksekkäimmistä pelisarjoista "Marion", "Metroidin" ja "Pokémonin" ohella. Tyypillinen pelimekaniikan ominaisuus on Linkin kyky muuntaa itsensä tai maailman ympärillään toiseksi. "issa" Link voi kutistaa itsensä peukaloisen kokoiseksi, "issa" Link voi muuttaa rotuaan, "ssa" Link pystyy hyppimään ajassa lapsuutensa ja aikuisuutensa väliä, "issa" Link kontrolloi vuodenaikoja ja "issa" Link voi liikkua valon ja pimeyden rinnakkaismaailmojen välillä, "issa" Link pystyy esimerkiksi muuttamaan tuulen suuntaa ja vuorokaudenaikaa yön ja päivän välillä, sekä "issa" Link voi muuttaa muotoaan ihmisestä sudeksi saatuaan viholliseltaan muodonmuutoskristallin.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Päätehtävän lisäksi Zelda-pelit sisältävät sivutehtäviä, joiden suorittaminen ei ole pelin läpäisemisen kannalta välttämätöntä. Sivutehtävien läpikäyminen tavallisesti auttaa päätehtävän suorittamisessa palkitsemalla pelaajan uusilla esineillä, ominaisuuksilla tai taidoilla. Uudemmissa Zelda-peleissä toistuvasti esiintyvä sivutehtävä on vaihtokauppaketju, jossa Link löytää esineen, jonka annettuaan oikealle henkilölle saa tilalle uuden esineen. Ketju jatkuu, kunnes lopulta Link saa itselleen hyödyllisen esineen, usein voimakkaan aseen. Muita sivuseikkailun aiheita ovat erilaiset kilpailut, kadonneiden esineiden tai ihmisten etsintä tai yksittäiset ongelmanratkaisutehtävät.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: "The Legend of Zelda" -pelien sankarina toimii Link-niminen poika. Linkin tehtävänä on tavallisesti pelastaa Prinsessa Zelda ja Hyrulen valtakunta ilkeän Ganondorf-velhon suunnitelmilta. Ensimmäiset Zelda-pelit olivat tarinaltaan suoraviivaisia prinsessan pelastustehtäviä, myöhemmin tarinat ovat mutkistuneet ja monipuolistuneet. Peleissä "" ja "" Prinsessa Zeldalla ei ole tarinan kannalta suurta osaa, mutta "Link’s Awakeningissa" hänet mainitaan linkin herättyä Koholint-saarella ja Majora’s Maskissa hänet nähdään Linkin takautumassa hänen saatuaan ajan okariina takaisin. Muutamissa peleissä näyttämönä ei toimi Hyrule. Ganonin sijaan päävastuksena on uudemmissa peleissä tavattu Vaati-niminen velho, tosin Ganon yleensä paljastuu Vaatin narujen vetelijäksi.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Monissa peleissä tapahtumat sijoittuvat Triforcen ympärille, joka on voimakas, maaginen pyhä esine. Triforce koostuu kolmesta osasta, Voimasta, Viisaudesta ja Rohkeudesta. Jakautuneena osat vaikuttavat tätä hallussaan pitävän henkilön ominaisuuksiin. Peleissä, joissa keskushahmoilla on Triforcen osia, Linkillä on usein rohkeuden, Zeldalla viisauden ja Ganonilla voiman osa. Yhdistynyt Triforce toteuttaa haltijansa syvimmät toiveet.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Hyrulen fantasiamaailma sisältää vaihtelevaa maastoa ja monenlaisia ilmastoalueita, ja monimuotoista elämää erilaisten hirviöiden ja ihmisten kaltaisten olentojen muodossa. Hyrulen ulkoasu vaihtelee pelistä toiseen; Alueiden sijainnit muuttuvat, ja niitä poistuu tai tulee lisää pelien välillä, mutta muutamat alueet (Kadonnut metsä, Kuolemanvuori, Hylian järvi) esiintyvät lähes kaikissa peleissä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: "The Legend of Zelda" -pelisarjan kronologia oli pitkään väittelyn kohteena fanien keskuudessa, kunnes virallinen kronologinen aikajana julkaistiin 21. joulukuuta 2011 "Hyrule Historia" -kirjassa. Nintendon mukaan aikajana jakautuu "Ocarina of Timen" jälkeen kolmeen vaihtoehtoiseen aikajanaan. Yhdessä aikajanassa Link epäonnistuu Ganonin kukistamisessa, mistä seuraavat "A Link to the Past", "Oracle of Seasons & Oracle of Ages", "Link's Awakening", "The Legend of Zelda" ja "Adventure of Link". Toisessa ja kolmannessa aikajanassa Link onnistuu Ganonin kukistamisessa, mikä haarauttaa aikajanan Linkin lapsuuteen ja aikuisuuteen. Linkin lapsuus jatkuu "Majora's Maskissa", jota seuraavat "Twilight Princess" ja "Four Swords Adventures". Linkin aikuisuuden aikajana jatkuu peleissä "Wind Waker", "Phantom Hourglass" ja "Spirit Tracks".


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Zelda-pelien luoja Miyamoto on saanut inspiraatiota pelien luomiseen lapsuuden ajan kokemuksistaan. Maalaisympäristössä varttunut Miyamoto kävi lukuisilla tutkimusretkillä kotinsa lähistöllä sijaitsevassa metsässä. Metsän tunnelma ja luonnon tarjoama jännitys on jättänyt vaikutuksensa Miyamoton työhön. Zelda-peleissä on nähtävissä piirteitä japanilaisesta perinteestä, skandinaavisesta muinaisuskosta ja keskiaikaisesta eurooppalaisesta kulttuurista. Miyamoto antoi pelisarjalle nimen Zelda F. Scott Fitzgeraldin vaimon Zeldan mukaan.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Miyamoto on saanut myös inspiraationsa Tom Cruisen tähdittämästä Legenda-nimisestä elokuvasta vuodelta 1985.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: "The Legend of Zelda" oli ilmestyessään vuonna 1986 poikkeus toimintaseikkailujen joukossa ja sen sisältämät ideat ja pelimekanismit siirtyivät moniin peleihin. Aikanaan erittäin edistyksellisenä pidetty peli sisälsi laajan, tutkittavan maailman, siinä pystyi käyttämään monenlaisia esineitä ja pelin saattoi tallentaa pelikasetissa olevan pariston ansiosta. Läpipeluun jälkeen seuraava peli oli hieman erilainen, mikä houkutteli uudelleenpelaamiseen. Teknisten keksintöjen lisäksi "The Legend of Zeldan" pelimekaniikka, joka sisälsi esineiden etsintää, ongelmanratkaisua, reaaliaikaista taistelua ja vuorovaikutusta pelimaailman kanssa, houkutteli pelaajia ja muut pelinvalmistajat kopioivat ideoita innokkaasti.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Sarjan toinen peli, "", erosi suuresti ensimmäisestä ja myös myöhemmistä peleistä roolipelimäisten elementtiensä ja sivusta kuvatun toiminnan ansiosta. Tämän johdosta peliä pidetään poikkeuksena Zelda-sarjassa, vaikkakin se oli monien muiden Zelda-pelien tavoin aikanaan myyntimenestys ja keräsi laajan kannattajakunnan. Kahden ensimmäisen Zelda-pelin kultaiset pelikasetit erosivat näyttävästi NES-pelikasettien tavanomaisesta tummanharmaasta sävystä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Neljän vuoden kuluttua "" palautti ruutuun ylhäältä seuratun toiminnan ja sisälsi ensimmäisenä Zelda-pelinä kaksitahoisen maailman, jossa pelaaja saattoi taikapeilin avulla siirtyä rinnakkaistodellisuuksien välillä. Peli julkaistiin myöhemmin myös Game Boy Advancelle. Ensimmäinen Game Boylle julkaistu Zelda-peli oli vuonna 1993 ilmestynyt "", josta päivitetty versio "Link's Awakening DX" korjasi ohjelmointivirheitä ja sisälsi muutamia lisäyksiä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Zelda siirtyi kolmiulotteiseen pelinkulkuun "n" myötä. Peli siirsi edellisistä Zeldoista tutut elementit kolmiulotteiseen maailmaan ja käytti uusia ideoita kolmiulotteisen pelin ohjaamiseen. Kohteen lukitseminen kohdisti pelaajan toiminnot tiettyyn viholliseen kameran suunnasta riippumatta ja mahdollisti uudenlaisen miekkailutekniikan sekä muiden aseiden käytön kolmiulotteisessa maailmassa. "Ocarina of Time" oli menestys sekä kaupallisesti että kriitikoiden silmissä. Peliä on sanottu (monien muiden pelien ohella) maailman parhaaksi videopeliksi, ja se on saanut huippupisteitä useiden pelilehtien arvosteluissa. "Ocarina of Time" julkaistiin uudelleen "The Wind Wakerin" Euroopan- ja Yhdysvaltain versioiden erikoispainoksissa.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: "" käytti myös "Ocarina of Timen" kolmiulotteista maisemaa, mutta sen tarina on poikkeus Zelda-pelien joukossa. "Majora's Maskin" tavallista synkempi maailma sekä kuolemaan, tragediaan ja parantamiseen liittyvät teemat aiheuttivat ristiriitaisia tunteita Zelda-fanien keskuudessa. Peli sisälsi myös useita aikarajattuja tehtäviä, joka muutamaa sivuseikkailua lukuun ottamatta on harvinaista Zelda-peleissä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Ensimmäiset virallisesti muun kuin Nintendon kehittämät Zelda-pelit olivat samanaikaisesti julkaistut "" ja "". Pelit kehitti Capcom, mutta tuottamisesta huolehti Miyamoto edellisten pelien tapaan. Pelejä kritisoitiin ennen julkaisua rahastuksesta ja kahden pelin samanaikaista julkaisua verrattiin Pokémon-peleihin. "Oracle of Ages" ja "Oracle of Seasons" liittyvät tarinallisesti yhteen, mutta ovat kumpikin oma kokonaisuutensa.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Seuraavan Zelda-pelin uskottiin olevan teknisesti paranneltu versio edellisistä Nintendo 64-konsolin peleistä. Nintendo yllätti fanit esittelemällä "in", kolmiulotteisen toimintaseikkailun, joka oli toteutettu sarjakuvamaisella grafiikalla. Ennen pelin julkaisua erikoisen graafisen ilmaisun epäiltiin vaikeuttavan itse pelaamista, mutta julkaisunsa jälkeen peli sai loistavia arvosteluja.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text:
Lisäksi vuonna 1989 Nintendo julkaisi Zelda-nimisen Game & Watch -elektroniikkapelin. Peleistä on myös tehty useita remake-versioita sekä yksi kokoelma. Zelda-pelejä on julkaistu myös edesmenneelle "Philips CD-i" konsolille. Nämä pelit poikkesivat alkuperäisistä ja niitä ei lasketa pelien kronologiaan. Pelejä julkaistiin yhteensä kolme: "" (1993),
"" (1993) ja "Zelda's Adventure" (1995). Nintendo ei osallistunut niiden tuottamiseen, ja niitä pidetään fanien keskuudessa lähinnä vitsinä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: "Super Smash Bros. Meleessä" pelattavina hahmoina ovat Link, nuori Link, Prinsessa Zelda, Ganon ja Sheik. "Super Smash Bros. Brawlissa" nuori Link on korvattu Toon Linkillä.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Vuonna 1989 DiC loi löyhästi ensimmäiseen Zelda-peliin pohjaten animaatiosarjan, joka nähtiin "Super Mario Brothers' Super Show’n" yhteydessä. Jaksot esitettiin Yhdysvaltain televisiossa vuosina 1989 ja 1990. Animaatio oli laadultaan DiC:n parhaimmistoa, mutta sitä ehdittiin tehdä vain 13 jakson verran, kun Mario ja "Captain-N" ohjelmat yhdistyivät 1990 luoden ohjelmakokonaisuuden "Captain-N and the Adventures of the Super Mario Bros. 3". Sarjan päähahmot (Link, Zelda ja Ganon) esiintyivät neljässä Captain-N-sarjan toisen tuotantokauden jaksossa. Nintendo ei ole eritysen ylpeä tästä animaatiosarjasta, ja se muistetaan parhaiten siinä Linkin tunnuslauseeksi muodostuneesta ivallisesta ""Well excuuse me, princess!"" -huudahduksesta.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Valiant Comics julkaisi viisi Zelda Comics -nimistä sarjakuvalehteä vuonna 1990. Jokaisessa lehdessä oli kaksi kymmensivuista tarinaa ja kahdesta kolmeen lyhyttä tarinaa. Valiant Comicsin toisessa sarjakuvalehdessä, The Nintendo Comic Systemissä, julkaistiin myös kymmensivuisia Zelda-tarinoita. Nintendo julkaisi vuosina 1991 ja 1992 12 seikkailukirjaa nimeltään "Adventure Books", joista kaksi oli Zelda-aiheisia. Nintendo Power -lehden numeroissa 32-44 julkaistiin "iin" pohjautuvia sarjakuvia.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Painettujen läpipeluuohjekirjojen lisäksi Zelda-aiheesta on kirjoitettu kaksi romaania, lastenkirja ja "n" tarinan kertova .


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: 2000-luvulla alettiin myös valmistamaan Zelda-sarjan pelien juonta seuraavia japanilaisia sarjakuvia eli mangoja.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: GameFAQs-sivuston käyttäjät äänestivät heinäkuussa 2006 "The Legend of Zeldan" kaikkien aikojen parhaaksi pelisarjaksi.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Vuonna 2000 Nintendo julkaisi VHS:llä dokumenttielokuvan Zelda-sarjasta. Dokumenttia parannettiin ja se julkaistiin uudelleen DVD:llä ennen "The Wind Waker"in julkaisua. Elokuva on saatavilla vain japaniksi.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: Joe Pleiman, bostonilainen ääniteknikko ja säveltäjä julkaisi vuonna 1998 albumin "The Rabbit Joint". Levy sisälsi Zelda-aiheisen kappaleen, joka myöhemmin levisi vertaisverkoissa sisältäen virheellisen viittauksen System of a Downiin, jolla ei ollut mitään tekemistä kappaleen kanssa. Kappaleesta on löydettävissä useita videoversioita, joista tunnetuin on Josh Pauldingin käsialaa.


title: The Legend of Zelda (pelisarja)

text: World of Warcraft sisältää Linken-nimisen maahisen (gnome), joka muistuttaa Linkiä. Linken antaa pelaajalle tehtäviä, joiden nimet ovat vanhojen Zelda-pelien lyhyitä dialogeja. Pelaajan löydettyä Triforcea muistuttavan esineen Linken antaa Linkenin bumerangin ja Linkenin mestarien miekan. Pelaaja saa myös valokuvan, jossa Linken seisoo naispuolisen maahisen vieressä, joka muistuttaa Prinsessa Zeldaa. Ensimmäisen "Final Fantasy" -pelin Elfheim-kylässä on hauta, jossa lukee "May Link Rest in peace". Animaatiosarjaan Simpsonit perustuvassa pelissä The Simpsons Game on Taru sormusten herrasta -elokuvia parodioiva taso, jossa Homerilla on Linkin tunika päällä ja haltiakorvat. Marge on siinä Zeldan näköinen. Tehotyttöjen pormestari pelaa eräässä jaksossa "Ocarina of Time"ä muistuttavaa videopeliä.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Savonlinnan oopperajuhlat on vuosittain Savonlinnassa järjestettävä, kuukauden kestävä oopperaesitysten sarja. Oopperajuhlien johtaja syksystä 2012 on Jan Strandholm. Taiteelliseksi johtajaksi on valittu toukokuussa 2012 Jorma Silvasti. Hän aloitti kautensa syksyllä 2013.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Aino Ackté järjesti ensimmäiset Oopperajuhlat Olavinlinnassa vuonna 1912 ja sen jälkeen kesinä 1913, 1914, 1916 sekä 1930, jolloin juhlat päättyivät taloudellisiin vaikeuksiin. Sen jälkeen tapahtuma hiipui 37 vuoden ajaksi, kunnes vuonna 1967 ne aloitettiin uudelleen. Juhlien uudelleen alku tapahtui vuonna 1955 perustetuista Savonlinnan musiikkipäivistä ja niiden ohjelmaan kuuluneesta oopperakurssista, jonka opettajana toimi Wienin Valtionoopperan tenori Peter Klein. Oopperakurssi esitti tuolloin Olavinlinnassa Beethovenin Fidelion. Sama teos esitettiin myös Suomen parhaiden solistien voimin Ulf Söderblomin johdolla.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Oopperajuhlia ryhdyttiin elvyttämään uudelleen jo vuonna 1965. Savonlinnan kaupunginhallitus asetti sitä varten työryhmän, jonka puheenjohtajana toimi kaupunginjohtaja Viljo Virtanen; jäseninä musiikkipäivien toiminnanjohtaja Pentti Savolainen ja matkailusihteeri Pertti Mutka.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Juhlien maine kasvoi 1970-luvulla Martti Talvelan toimiessa niiden taiteellisena johtajana. Oopperajuhlat kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Vuoden 1967 henkiinherättämisestään alkaen Savonlinnan oopperajuhlat on ollut yksi merkittävimpiä suomalaisen oopperamusiikin näyttämöitä. Vuosien saatossa festivaali on kasvanut viikosta kuukauden mittaiseksi tapahtumaksi, jonka kävijämäärä vuosittain on noin 60 000. Oopperajuhlilla on toteutettu vuoden 1967 jälkeen yhteensä kahdeksan suomalaisen oopperan kantaesitystä. Oopperajuhlien oheisliiketoiminnasta vastaamaan perustettiin vuonna 1985 Savonlinnan Oopperajuhlat Oy, jonka pääosakkaina olivat Oopperajuhlien Kannatusyhdistys ry, Savonlinnan kaupunki, yritykset ja yksityishenkilöt. Savonlinnan Oopperajuhlat Oy:n johtajana toimivat oopperanjohtaja Jan Hultin ja hallituksen puheenjohtaja Sari Baldauf. Yrityksen liikevaihto on ollut viimevuosina noin 545 000 euroa. Opetusministeriön jakamien tukien määrässä Savonlinnan Oopperajuhlat on ollut usean vuoden suurin tukien saaja. Vuonna 2007 tapahtuma sai 660 000 euroa eli lähes viidenneksen koko valtion tuesta.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Savonlinnan oopperajuhlilla on vuodesta 1987 nähty myös ulkomaisten oopperatalojen vierailuja. Juhlilla ovat esiintyneet muun muassa Tallinnan Estonia-teatteri, Reinin kansallisooppera, Lontoon Covent Garden ja pietarilainen Mariinski-teatteri. Vuonna 2007 vierailulla oli Bolšoi-teatteri Moskovasta, vuonna 2008 Shanghain ooppera ja vuonna 2009 Palermon Teatro Massimo.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Juhlilla esitetään klassisia oopperoita kuten "Taikahuilua" ja "Boris Godunovia", mutta myös uutta suomalaista oopperaa.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Kantaesityksiä on ollut juhlilla seuraavasti:


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text:
Vuonna 2009 ohjelmassa olivat Puccinin Madame Butterfly ja Turandot, Boiton Mefistofele sekä Donizettin Lucia di Lammermoor. Vieraileva oopperatalo Teatro Massimo di Palermo Italiasta esitti Mascagnin oopperan Cavalleria rusticana, Leoncavallon Pajatson sekä Bellinin Puritaanit.
Vuoden 2010 oopperajuhlakauden avasi Giacomo Puccinin "Tosca". Muut kauden oopperat olivat Bizet’n "Carmen", Puccinin "Madama Butterfly" ja Donizettin "Lucia di Lammermoor". Vierailijatalo oli Ruotsin kuninkaallinen ooppera, joka esitti Savonlinnassa Mozartin oopperan "Figaron häät" sekä Straussin "Elektran". Oopperajuhlilla käytiin kesällä 2010 myös ensimmäinen kansainvälinen oopperalaulukilpailu. Lisäksi juhlakaudella 2.7.–31.7.2010 kuultiin Lucia Alibertin, Kristin Lewisin ja Elina Garancan konsertit.


title: Savonlinnan oopperajuhlat

text: Vuonna 2011 ohjelmassa ovat Puccinin "Tosca", Wagnerin "Lohengrin", Mozartin "Don Giovanni" sekä Verdin "Don Carlos". Sen lisäksi ohjelmistoon kuuluu Unkarilainen ilta, jolloin esitetään Zoltán Kodályn vokaaliteos "Psalmus Hungaricus" sekä puolinäyttämöllinen versio Béla Bartókin oopperasta "Herttua Siniparran linna". Juhlakaudella konsertoivat Marjukka Tepponen, Vuoden taiteilija Juha Uusitalo sekä Carlo Colombara.


title: LUT-yliopisto

text: Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT eli LUT-yliopisto (; vuoden 2018 loppuun saakka "Lappeenrannan teknillinen yliopisto", "LTY", "LUT"; vuoteen 2002 "Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu", "LTKK") on vuonna 1969 perustettu tekniikan ja talouden tutkimukseen ja opetukseen erikoistunut tiedeyliopisto Lappeenrannassa ja Lahdessa. Perustutkinto-opiskelijoita yliopistossa oli vuonna 2017 noin 4 500 ja opetus- ja tutkimushenkilöstöä noin 550.


title: LUT-yliopisto

text: Lappeenrantaan oli suunniteltu perustettavaksi Itä-Suomen yliopistoa 1950-luvulta lähtien. Yliopisto kuitenkin päätettiin hajauttaa kolmelle paikkakunnalle, Lappeenrannan lisäksi Joensuuhun ja Kuopioon. Kuopion korkeakouluun sijoitettiin lääke- ja hammaslääketiede ja Joensuun korkeakouluun humanistinen ja luonnontieteellinen opetus. Lappeenrantaan sijoitettiin teknilliset tieteet. Vuoksen ja Kymenlaakson alueella oli paljon metalli- ja puunjalostusteollisuutta, ja Lappeenrannassa oltiinkin melko tyytyväisiä tähän järjestelyyn. Opetus silloisessa Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa alkoi syyskuussa 1969, ja samana vuonna toimintansa aloitti myös ylioppilaskunta.


title: LUT-yliopisto

text: Ensimmäisenä lukuvuonna opiskelunsa aloitti 47 opiskelijaa kolmessa eri opintosuunnassa: koneenrakennuksessa, voimatekniikassa ja talousinsinööriopintosuunnassa. Tuolloin opintonsa aloittaneista ainoastaan yksi oli nainen.


title: LUT-yliopisto

text: Kauppatieteellisen alan tutkimus ja koulutus alkoi vuonna 1991. Tämä ala juontaa juurensa jo vuoteen 1919, jolloin perustettiin "Viipurin taloudellinen korkeakouluseura". Seuran tarkoituksena oli aikaansaada Viipuriin kauppakorkeakoulu, mutta tavoite vaihtui Viipurin menetyksen jälkeen Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ja sen talousaineiden aloittamisen edistämiseksi.


title: LUT-yliopisto

text: Vuoden 2003 alussa korkeakoulun nimeksi tuli Lappeenrannan teknillinen yliopisto (LTY). Myöhemmin yliopiston visuaalisessa ilmeessä vakiintui käyttöön myös englanninkielinen nimi Lappeenranta University of Technology ja lyhenne LUT.


title: LUT-yliopisto

text: Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Saimaan ammattikorkeakoulu ja Lahden ammattikorkeakoulu yhdistyivät yhteisen hallinnon, LUT-konsernin, alle vuoden 2018 alussa. Vuonna 2016 yliopistolla ja Saimaan ammattikorkeakoululla oli yhteensä yli 9 000 opiskelijaa ja 1 200 työntekijää. Yliopiston nimenmuutos muotoon Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT hyväksyttiin eduskunnassa 18. joulukuuta 2018, ja nimenmuutos astui voimaan vuoden 2019 alusta. Samalla vuonna 1996 perustettu Lahden alueyksikkö muuttui statukseltaan kampukseksi. Yliopistolla on alueyksiköt myös Savossa (Mikkeli, Varkaus, Savonlinna) ja Kouvolassa.


title: LUT-yliopisto

text: LUT-yliopiston Lappeenrannan kampus sijaitsee Skinnarilan kaupunginosassa, seitsemän kilometrin päässä keskustasta Saimaan rannalla. Yliopiston toinen kampus sijaitsee Lahdessa, osoitteessa Saimaankatu 11.


title: LUT-yliopisto

text: Kun korkeakoulu perustettiin, opetus aloitettiin Lappeenrannan keskustassa tilapäisissä tiloissa. Ensimmäiselle luennolle syyskuussa 1969 tekniikan ylioppilaat menivät Saimaan kansalaisopiston tiloihin. Ensimmäisenä lukuvuonna opetusta annettiin lisäksi muun muassa Satamapaviljongissa. Tekniikan ylioppilaiden määrän kasvaessa luennointiin sopivien tilojen puute oli suuri, ja opetusta järjestettiin muun muassa MAP-kirkon salissa. Laboratoriotöitä varten saatiin tiloja paikallisilta yrityksiltä.


title: LUT-yliopisto

text: Skinnarilan ensimmäinen rakennusvaihe vihittiin käyttöön huhtikuussa 1975. Tilaa ensimmäisessä rakennuksessa oli 18 850 kerrosneliömetriä. Toinen rakennusvaihe alkoi vuonna 1977, ja se valmistui pari vuotta myöhemmin. Lisää tilaa tarvittiin seuraavan kerran 1980-luvun lopussa. Kolmas rakennusvaihe saatiin valmiiksi 1989 ja neljäs rakennusvaihe 1993. Vuosituhannen vaihteessa valmistuivat viides ja kuudes rakennusvaihe. Vuonna 1991 alkoi kauppatieteiden opetus. Seitsemäs rakennusvaihe valmistui vuonna 2004, ja tiloihin muutti kauppatieteellinen tiedekunta.


title: LUT-yliopisto

text: Yliopiston vieressä sijaitsee Technopolis Skinnarila, Lappeenrannan ylioppilastalo ja useita LOAS:n opiskelijataloja. Yliopiston hallinnassa ovat myös Saimaan rannalla sijaitsevat Skinnarilan hovi ja kaksi rantasaunaa. Skinnarilan hovi on hirsirunkoinen huvila, joka on rakennettu vuonna 1902. Rakennuksella on merkittävä musiikkihistoriallinen tausta. Huvilan omistaneen pietarilaisen kulta- ja hopeaseppä Pekka Silventoisen Aino-tytär oli aviossa säveltäjä Toivo Kuulan kanssa. Nykyään Skinnarilan hovi on kurssi- ja edustuskäytössä.


title: LUT-yliopisto

text: Alueella sijaitsee useita Salpalinjaan kuuluvia bunkkereita. Yksi bunkkereista, teräsbetoninen konekiväärikorsu, toimii Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunnan kerhotilana. Yliopiston rakennuskompleksista luoteeseen sijaitsevassa metsikössä on sodanaikainen rintamateatteri, jossa istuimina toimivat amfiteatterin muotoon asetellut istuinkivet. Perimätiedon mukaan paikalla on pidetty armeijan viihdytyskiertueen esityksiä toisen maailmansodan aikana.


title: LUT-yliopisto

text: Kaksiportaisen tutkintojärjestelmän perustutkinnot ovat tekniikan ja kauppatieteiden kandidaatti sekä ylempänä yliopistotutkintona diplomi-insinööri (DI) ja kauppatieteiden maisteri (KTM). Jatkotutkintona yliopistossa voi suorittaa tekniikan ja kauppatieteiden lisensiaatin tutkinnon sekä tekniikan ja kauppatieteiden tohtorin tai filosofian tohtorin tutkinnon.


title: LUT-yliopisto

text: Bolognan prosessin myötä kauppatieteissä luovuttiin pääainerakenteen mukaisesta tutkinnosta ja siirtyi ohjelmapohjaiseen tutkintotarjontaan 1. elokuuta 2011 ja kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen. Opetettavat aineet on järjestetty valmiiksi kokonaisuuksiksi ja tutkinto jakautuu kolmivuotiseen kandidaatin tutkintoon ja sen jälkeen suoritettavaan kaksivuotiseen maisterin tutkintoon.


title: LUT-yliopisto

text: Kauppatieteissä LUT:lla on kaksi kandidaattiohjelmaa: talousjohtaminen ja kansainvälinen liiketoiminta. Maisteriohjelmia yliopisto tarjoaa sekä suomeksi että englanniksi.Tekniikan kandidaatin tutkinnon voi suorittaa LUT:ssa kahdeksassa eri koulutusohjelmassa, joita ovat energiatekniikka, kemiantekniikka, konetekniikka, sähkötekniikka, laskennallinen tekniikka, tietotekniikka, tuotantotalous ja ympäristötekniikka. Tekniikan maisteriohjelmia LUT:lla on jokaiselta edustamaltaan alalta. Kandidaatin tutkintoa suorittamaan valitulla opiskelijalla on automaattinen oikeus jatkaa opintoja maisterivaiheeseen suorittamaan diplomi-insinöörin tutkintoa.


title: LUT-yliopisto

text: Nykyisessä strategiassaan LUT hyödyntää osaamistaan tiedon louhinnassa ja analyysissa, Venäjän taloudessa sekä pk-yritysten kansainvälistymisen ja kasvun tukemisessa.


title: LUT-yliopisto

text: Vuoden 2015 alussa LUT siirtyi uutta strategiaa tukevaan organisaatiomallin. Organisaatiossa ei ole yliopistoille tyypillisiä perinteisiä tiedekuntia vaan se koostuu poikkitieteellisistä tutkimusalustoista sekä kolmesta akateemisesta yksiköstä, eli "schoolista". Schoolit toimivat koulutuksen ja tutkimuksen resurssikeskuksina. Opintoja on mahdollisuus yhdistää kaikilta tieteenaloilta. Lisäksi yliopistossa toimii koulutus- ja kehittämiskeskus sekä Lappeenrannan tiedekirjasto.


title: LUT-yliopisto

text: LUT School of Energy Systemsin osaamisalueita ovat energiatekniikka, sähkötekniikka, ympäristötekniikka ja konetekniikka. Akateeminen yksikkö koordinoi myös yliopiston ja ABB:n yhteistä sähkökoneisiin, sähkökäyttöihin sekä energiatehokkuuteen keskittyvää "Carelian Drives and Motor Centre" -tutkimusyksikköä ja kokeellista tutkimustoimintaa palvelevaa "LUT Voima" -yksikköä.


title: LUT-yliopisto

text: LUT School of Business and Management tuottaa kauppatieteiden, tuotantotalouden ja tietotekniikan opetuksen yliopistolle. Yksikkö koordinoi tuotantotalouteen profiloituneen "LUT Kouvolan" sekä kauppatieteisiin, tuotantotalouteen ja ympäristötekniikkaan keskittyneen "LUT Lahden" toimintaa. LUT School of Business and Managementilla on lisäksi elinkeinoelämän vaikuttajista koostuva "advisory board", joka on yksikön strateginen neuvoa-antava taho.


title: LUT-yliopisto

text: Yksikön alaisuuteen lukeutuu myös "Etelä-Karjala-instituutin" toiminta. Instituutti on koko yliopiston monitieteinen tutkimusyhteisö.


title: LUT-yliopisto

text: LUT School of Engineering Science toimii erotus-, puhdistus- ja prosessitekniikan sekä konenäön ja hahmontunnistuksen, teollisuusmatematiikan ja fysiikan aloilla. Yksikkö koordinoi kahta tutkimusyksikköä: laskennallisen teknologian ja integroidun suunnittelun keskusta () ja erotustekniikan keskusta ().


title: LUT-yliopisto

text: LUT School of Engineering hallinnoi ympäristö-, energia-, ja materiaalitekniikan tutkimukseen keskittyvän "LUT Savo" -alueyksikön toimintaa Mikkelissä, Varkaudessa ja Savonlinnassa. Alueyksikön toiminta keskittyy kestävän teknologian ratkaisuihin. Savonlinna materiaalifysiikan tutkimusryhmä lakkautetaan vuoden 2019 huhtikuun loppuun mennessä ja liitetään Lappeenrannan tutkimusryhmiin. Tutkimusryhmän johtaja Kari Ullakko on valittu LUT materiaalifysiikan professoriksi.


title: LUT-yliopisto

text: Maatalous- ja metsätieteiden tohtori Anneli Pauli valittiin maaliskuussa 2014 Lappeenrannan teknillisen yliopiston uudeksi rehtoriksi. Paulin nelivuotinen toimikausi alkoi 1. heinäkuuta 2014. Pauli on työskennellyt vuosia Euroopan komission tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston varapääjohtajana ja komission yhteisen tutkimuskeskuksen varapääjohtajana. Hän on toiminut myös Suomen Akatemian ylijohtajana ja pääsihteerinä. Hän työskenteli ennen rehtorin virkaan siirtymistä Tiedekeskus Heurekan johtajana.


title: LUT-yliopisto

text: Pauli luopui tehtävästä kesken kauden, ja hänen seuraajakseen valittiin 15. helmikuuta 2016 alkaen Juha-Matti Saksa.


title: LUT-yliopisto

text: Yliopiston vararehtoreiksi valittiin syyskuussa 2014 Jari Hämäläinen ja Jaana Sandström. Hämäläisen vastuualueena on tutkimus ja Sandströmin vastuualueena on opetus.


title: LUT-yliopisto

text: Schoolien johtajina toimivat:


title: LUT-yliopisto

text: Yliopiston hallituksessa on yhdeksän jäsentä, joista viisi on yliopiston ulkopuolelta. Hallituksen jäsenet vuosina 2018–2021 ovat:


title: Yrjö Leino

text: Yrjö Kaarlo Leino, peitenimi Antti Tammi (28. tammikuuta 1897 Helsinki – 28. kesäkuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja kommunisti. Hän oli vangittuna poliittisista syistä 1935–1938 ja 1940–1941. Hän toimi ministerinä kolmessa hallituksessa 1944–1948.


title: Yrjö Leino

text: Yrjö Leinon vanhemmat olivat nahkuri Oskar Leino ja tehtaantyöläinen Mandi Leino (o.s. Enfors). Yrjö oli perheen ainoa lapsi, ja vanhempiensa erottua hän jäi asumaan äitinsä kanssa.


title: Yrjö Leino

text: Leino kävi Helsingin normaalilyseota, mutta ei valmistunut ylioppilaaksi. Toimittuaan ensin linnoitustöissä Helsingissä ja sekalaisissa maataloustöissä hän valmistui vuonna 1921 Kurkijoen maamiesopistosta maatalousteknikoksi. Valmistumisensa jälkeen hän siirtyi ensin opettajaksi Liperiin Siikasalmen maamieskouluun, jossa hän viipyi vuoteen 1924. Liperin-vuosiensa jälkeen Leino osti Lövkulla-nimisen maatilan Kirkkonummelta, mutta oman tilan pito vei hänet pian talousvaikeuksiin. Hän joutui myymään Lövkullan 1930-luvun alkuvuosina. Näihin aikoihin hän myös erosi ensimmäisestä vaimostaan Alli Simolasta ja muutti Oitbackan (suomeksi Oitmäki) kansakoululle, jossa hänen toinen vaimonsa Ulla Smedberg (o.s. Helenius) toimi opettajana. Tämäkin avioliitto päättyi sittemmin eroon.


title: Yrjö Leino

text: Ennen puolueeseen liittymistään Leino oli peitenimellä Antti Tammi vuosina 1926–1927 ilmestyneen "Talonpojan Sanomien" toimittaja. Nimellinen vastaava päätoimittaja oli Matti Läheniemi, mutta käytännössä lehden teki Leino.


title: Yrjö Leino

text: Leino suuntautui 1930-luvulle tultaessa kohti äärivasemmistoa. Etsivä keskuspoliisi oli alkanut pitää häntä silmällä sen jälkeen, kun hänen vieraanaan Lövkullassa oli alkuvuodesta 1926 käynyt Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) hyväksi maanalaista työtä tehnyt Anton Järvinen (”Iso-Antti”). Saman vuoden kesällä vieraana oli ollut myös Arvo ”Poika” Tuominen, joka oli juuri vapautunut vankilasta.


title: Yrjö Leino

text: Vuonna 1934 Leino avusti Toivo Antikaista, joka oli lähetetty Neuvostoliitosta Suomeen maanalaiseen työhön. Antikainen pidätettiin Leinon luota marraskuussa 1934. Leino tuomittiin vuonna 1935 kolmen ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen valtiopetoksen valmistelusta. Lisäksi hänet tuomittiin menettämään seitsemäksi vuodeksi kansalaisluottamus. Leino kärsi rangaistuksen Tammisaaren pakkotyölaitoksessa. Arvo ”Poika” Tuominen kirjoitti teoksessaan "Maan alla ja päällä", että vankeusaikana Leinosta olisi lopullisesti tullut kommunisti. Leino vapautui vankilasta 1938, mutta Valpo (entinen Etsivä keskuspoliisi) tarkkaili häntä edelleen. Vapauduttuaan hän osallistui tuolloin kielletyn Suomen Kommunistisen Puolueen maanalaiseen toimintaan.


title: Yrjö Leino

text:
Talvisodan aikana Leino pysytteli maan alla ja pakoili viranomaisia yhdessä useiden muiden kommunistien kanssa. Näinä aikoina hän tutustui tulevaan vaimoonsa Hertta Kuusiseen. Välirauhan aikana vuonna 1940 Leino vangittiin turvasäilöön. Jouluna 1940 hänet kuljetettiin Vaasan vankilaan, josta hänet siirrettiin keväällä 1941 Köyliön vankileirille. Jatkosodan alettua kommunistivankeja alettiin kerätä sotilaskoulutukseen. Syyskuussa 1941 Leino karkasi vankijunasta, joka oli viemässä turvasäilöön määrättyjä miehiä Riihimäeltä taistelemaan rintamalle Erillinen Pataljoona 21:een. Leino jatkoi salaista toimintaansa SKP:ssa sodan loppuun saakka, ja hänen yhdyshenkilönään toimi Martta Koskinen siihen saakka, kunnes Koskinen vuoden 1942 lopulla vangittiin. Useita muitakin Leinon avustajia joutui Arno Anthonin johtaman Valpon käsiin jatkosodan aikana.
Välirauhan tultua SKP:n toiminta laillistettiin syyskuussa 1944, ja suurelle yleisölle siihen asti jokseenkin tuntemattomasta Leinosta tuli Paasikiven toisen hallituksen toinen sosiaaliministeri marraskuussa 1944.


title: Yrjö Leino

text: Vuoden 1945 eduskuntavaaleissa Leino valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä SKDL:n edustajana. Eduskunnassa hän pysyi vuoteen 1951.


title: Yrjö Leino

text: Paasikiven kolmanteen hallitukseen Leino tuli sisäministeriksi vuonna 1945. Myös seuraavassa Pekkalan hallituksessa hän oli sisäministeri. Hänen sisäministerikauteensa liitetään usein määre ”vaaran vuodet”, koska sisäministeriön hallinnonala oli kommunistien hallussa ja heidän pelättiin suunnittelevan Suomen muuttamista kansantasavallaksi. Lisäksi usein koettiin, että sisäministeri Leino oli valvontakomission määräiltävissä. Hän muun muassa luovutti komissiolle 20 hengen ryhmän, niin sanotut Leinon vangit, joka koostui Suomen kansalaisista ja Suomessa Nansenin passilla oleskelevista pakolaisista. Vangit kuljetettiin Leinon tietämättä Neuvostoliittoon heti pidätystä seuranneena aamuna. Hän joutui selvittelemään myös keväällä 1945 paljastunutta asekätkentäjuttua ja sotasyyllisyysoikeudenkäyntiä.


title: Yrjö Leino

text: Sisäministerinä Leino oli valtakunnan poliisivoimien ylin johtaja. Toukokuussa 1945 Valpon apulaispäälliköksi nimitettiin Aimo Aaltonen, josta tuli Valpon todellinen vahva mies. Leino ja Aaltonen tulivat keskenään toimeen alusta lähtien melko huonosti. Aaltosen johdolla Valpon henkilökuntaan palkattiin luotettavia kommunisteja, joilla oli kuitenkin suuria vaikeuksia selviytyä virkansa hoidosta. Valvontakomission ilmaistua tyytymättömyytensä Valpon tehottomaan toimintaan Leino erotti Aaltosen ja sai samalla tästä verivihollisen, joka odotti sopivaa tilaisuutta kostoon.


title: Yrjö Leino

text: Leino oli keväällä 1948 SKDL:n edustajana mukana valtuuskunnassa, joka neuvotteli Moskovassa neuvostojohdon kanssa YYA-sopimuksesta. Tosiasiassa hänet oli jo syrjäytetty kommunistiliikkeessä, ja hänen nimityksensä valtuuskuntaan huononsi neuvostojohdon luottamusta valtuuskuntaan. Tätä eivät valtuuskunnan nimittänyt presidentti J. K. Paasikivi eivätkä valtuuskunnan muut jäsenet kuitenkaan vielä tienneet. Ennen valtuuskunnan lähtöä Moskovaan Paasikivi jopa kutsui Leinon kahdenkeskiseen keskusteluun Presidentinlinnaan ja pyysi tätä vetoamaan appensa Otto Wille Kuusisen kautta Neuvostoliiton johtoon, jotta suomalaisten näkemykset YYA-sopimuksesta otettaisiin huomioon. Olle Leinon mukaan ainoa muu valtuuskunnan jäsen, joka ehkä tiesi Leinon ja neuvostojohtajien välirikosta, oli Urho Kekkonen.


title: Yrjö Leino

text: Käytännössä Leino pelkäsi joutuvansa Moskovassa kaapatuksi ja oli täysin kyvytön toimimaan. Hän yritti välttää yksinjäämistä ja takertui epätoivoisesti muihin valtuuskunnan jäseniin. Käytännössä Leinon poliittinen ura oli päättynyt jo vuodenvaihteessa 1947–1948, kun Andrei Ždanov haukkui Leinon Moskovassa ja käski hänen erota sisäministerin tehtävästä.


title: Yrjö Leino

text: Valtuuskunnan Moskovaan lähtöä edeltävänä päivänä Leino kävi puolustusvoimien komentajan Aarne Sihvon luona ja esitti tälle huolestumisensa sekä äärioikeiston että äärivasemmiston vallankaappausta enteilevästä liikehdinnästä. Hän pyysi, että armeija turvaisi järjestyksen Suomessa YYA-sopimuksesta käytävien neuvottelujen ajan. Tieto tästä kantautui kommunisteille, ja sen vuoksi heidän suhtautumisensa Leinoon muuttui välittömästi avoimen hyljeksiväksi. Alun perin myös Sihvon piti matkustaa Moskovaan osallistuakseen sotilasasiantuntijana YYA-neuvotteluihin, mutta hän jäikin nyt Suomeen.


title: Yrjö Leino

text: Sisäministerikaudellaan Leino alkoholisoitui nopeasti. Pääministerin sihteeri Toivo Heikkilä kertoi muistelmissaan, että Leino saapui työpaikalleen sisäministeriöön yhä useammin myöhässä ja oli lounastunneilla vähäpuheinen ja äreäilmeinen. Sisäministerinä Leinoon kohdistuivat valtavat paineet niin kommunistien omista riveistä kuin kommunismin vastustajienkin taholta, ja hän alkoi olla kulunut loppuun sekä henkisesti että fyysisesti.


title: Yrjö Leino

text: Eduskunnan käsittelyyn tuli 19. toukokuuta 1948 perustuslakivaliokunnan mietintö, jossa todettiin Leinon kolme vuotta aiemmin sisäministerikautensa alussa luovuttaneen lain vastaisesti Suomen kansalaisia Neuvostoliittoon. Kiivaan keskustelun jälkeen eduskunta hyväksyi lausuman, jonka mukaan valtioneuvosto oli hyväksynyt Leinon toiminnan, kun tämä oli ylittänyt valtuutensa. Käsittelyn jälkeen eduskunta päätti lisätä äänin 81–61 kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajan Arvo Salmisen esityksestä lauselmaan ilmoituksen, että Leino ei nauti eduskunnan luottamusta. Parlamentarismin sääntöjen mukaan Leinon olisi pitänyt heti jättää eronpyyntö, mutta hän jatkoi ministerinä kuin mitään ei olisi tapahtunut. Kun eronpyyntöä ei tullut, tasavallan presidentti J. K. Paasikivi erotti hänet valtioneuvoston jäsenyydestä 22. toukokuuta. Pääministeri Mauno Pekkala ei ollut läsnä eduskunnassa, kun Leinolle esitettyä epäluottamuslausetta käsiteltiin. Leino toimi ministerinä kaikkiaan 1 283 vuorokautta.


title: Yrjö Leino

text: Muiden puolueiden suhtautuminen Leinon erottamiseen oli lähinnä vahingoniloista, jopa ilkeää. Sosialidemokraattien mielestä oli jokseenkin yhdentekevää, pysyikö Leino ministerinä kuukauden pari lyhempään vai pitempään, koska heidän mielestään kyseessä oli vain kokoomuksen vaalitemppu. Kokoomuksen äänenkannattaja "Lahti" puolestaan kirjoitti, että ”meidän monivivahteisessa poliittisessa historiassamme Yrjö Leinon nimi tulee esiintymään sen mustimmilla sivuilla”.


title: Yrjö Leino

text: SKDL ja SKP organisoivat toukokuun lopussa 1948 poliittisen lakkoliikkeen, jonka vaatimuksena oli sisäministerin paikan pysyminen niillä, vaikkeivät ne halunneetkaan itse Leinon jatkavan. Kannattajat eivät kuitenkaan tätä tienneet, ja lakot tultiin tuntemaan Leino-lakkoina. Leino valittiin vielä heinäkuun 1948 vaaleissa eduskuntaan SKDL:n listoilta, mutta hän etääntyi SKP:stä. Jo huhtikuussa 1948 SKP:n jäsenmaksujen maksamisen lopettanut Leino erotettiin puolueesta lopullisesti 15. toukokuuta 1950. Perusteluina päätökselle mainittiin puoluevelvollisuuksien laiminlyönti, sopimattomat elämäntavat, ”sisäinen rappeutuminen” ja ”määrätynlaisen uhmatien” valitseminen. Seuraavana vuonna hänen sanottiin jo olevan ”titolaisten käsissä”, vaikka todellisuudessa hän oli jo vetäytynyt politiikasta ja muustakin työelämästä.


title: Yrjö Leino

text: Arvo Tuominen on arvioinut Leinon suurimmaksi tragediaksi sen, että tämä yritti olla yhtä aikaa hyvä kommunisti ja isänmaallinen suomalainen. Tuomisen mielestä näiden kahden asian yhteensovittamisen vaikeus johti Leinon kohdalla vuoron perään kummankin periaatteen rikkomiseen, kunnes isänmaallisuus alkoi kriittisissä tilanteissa yhä useammin päästä voitolle.


title: Yrjö Leino

text: Leino palasi julkisuuteen viimeisen kerran vuonna 1958 muistelmakirjalla "Kommunisti sisäministerinä". Kirjan käsikirjoitusta hän oli alkanut laatia jo useita vuosia aiemmin, ja sen muokkaamiseen osallistuivat Tammen silloinen toimitusjohtaja Untamo Utrio ja kustannusvirkailija Kalevi Sorsa. Kirjaa valmisteli Leinon kanssa pieni säännöllisesti Utrion luona kokoontunut työryhmä, ja pääosa kustannusyhtiön henkilökunnasta pidettiin asiasta tietämättömänä. Muistelmahanke paljastui kuitenkin Leinon oman varomattomuuden vuoksi juuri ennen kirjan suunniteltua julkistamista.


title: Yrjö Leino

text: Kirjan aiottu julkitulo osui arkaan ajankohtaan, sillä Suomen ja Neuvostoliiton suhteet olivat ajautuneet yliherkkään tilaan yöpakkaskriisin vuoksi. Kirja joutui politiikan välikappaleeksi Maalaisliiton K-linjan käyttäessä sitä lyömäaseenaan Fagerholmin hallitusta vastaan. Puolueen pää-äänenkannattaja "Maakansa" kirjoitti, että ”neuvostovastaiset piirit” olisivat muokanneet kirjaa palvelemaan ”tiettyjä poliittisia tarkoitusperiä”. Myös SKDL:n pää-äänenkannattaja "Kansan Uutiset" hyökkäsi voimakkaasti muistelmien julkaisemista vastaan. Lehti väitti teoksen haamukirjoittajaksi kommunistien vihaamaa Arvo ”Poika” Tuomista, joka oli kuitenkin täysin tietämätön koko kirjahankkeesta.


title: Yrjö Leino

text: Neuvostoliiton suurlähettiläs Viktor Lebedev oli poistunut Suomesta muutama viikko aiemmin, ja hänen tehtäväänsä sen jälkeen hoitanut asiainhoitaja Ivan Filippov kävi 21. lokakuuta 1958 pääministeri Karl-August Fagerholmin luona vaatimassa, että hallitus estäisi Leinon muistelmateoksen julkitulon. Filippov piti kirjaa sisällöltään Neuvostoliittoa loukkaavana. Fagerholm vastasi, ettei hallitus voinut lain mukaan tehdä asiassa mitään, koska teos ei ollut vielä ilmestynyt eikä Suomessa ollut ennakkosensuuria. Filippov puolestaan ilmoitti, että ellei Leinon kirjan ilmestymistä estettäisi, Neuvostoliitto tekisi asiasta ”vakavat johtopäätökset”. Vielä saman päivän aikana Fagerholm kutsui luokseen toimitusjohtaja Untamo Utrion, ja neuvottelun jälkeen Tammi päätti vetää kirjan myynnistä toistaiseksi. Leinon kuoltua teoksen julkaisuoikeudet siirtyivät hänen omaisilleen.


title: Yrjö Leino

text: Neuvostoliiton vaatimuksesta kirjan painos lopulta tuhottiin. Lähes kaikki kirjat − noin 12 500 kappaletta − poltettiin Roihuvuoren lämpökeskuksessa elokuussa 1962 lukuun ottamatta joitakin kappaleita, jotka otettiin salaa poliittisten aktiivien käyttöön ja joista tuli myöhemmin arvokkaita keräilyharvinaisuuksia. Kirjan julkaisematta jäämisestä aiheutui Tammelle useiden miljoonien markkojen tappio. Tammen silloisen apulaisjohtajan Jarl Hellemannin mukaan Leinon muistelmista nostettu kohu oli täysin suhteeton verrattuna kirjan asiasisältöön, ja kirjasta tuli suomalaisen ulkopoliittisen itsesensuurin ensimmäinen uhri. Myöskään kirjan tuoreeltaan lukeneen pääministeri Fagerholmin mielestä siinä ”ei ollut mitään merkillisiä asioita”. Kirja julkaistiin uudelleen vasta 1991.


title: Yrjö Leino

text: Leinon kuoleman jälkeen vuonna 1962 paljastui, että hänen muistelmateoksestaan levitettiin koneella kirjoitettua monistettua 153-sivuista lyhennelmää (alkuperäisteoksessa on 262 sivua), jota oli ehditty myydä kovaan hintaan jo satoja kappaleita. Asiasta kehkeytyi pitkä ja monimutkainen oikeusjuttu, jossa päätekijä tuomittiin yli vuodeksi vankeuteen ja 20 000 markan korvauksiin (vuoden 1963 rahassa) Leinon perikunnalle.


title: Yrjö Leino

text: Leinon yksityiselämä oli usein myrskyisää. Hänen kolmesta eroon päättyneestä avioliitosta kuuluisin oli viimeinen Hertta Kuusisen kanssa. Leinolle syntyi ensimmäisestä avioliitostaan Alli Simolan kanssa myöhemmin radiotoimittajana tunnetuksi tullut Lieko Zachovalová. Toisesta avioliitosta Ulla Smedbergin kanssa syntynyt poika, nykyisin Ruotsissa asuva toimittaja ja kirjailija Olle Leino (s. 1932), on vuonna 1973 julkaissut isästään elämäkertateoksen "Kuka oli Yrjö Leino" ("Vem tackar Yrjö Leino") sekä vuonna 1990 kirjan "Vielä yksi kirje" ("Ännu ett brev"), jossa hän kuvaa isänsä ja Hertta Kuusisen suhdetta.


title: Yrjö Leino

text: Yrjö Leino kuoli Kivelän sairaalassa 28. kesäkuuta 1961 miltei unohdettuna. Hänen viimeisiä vuosiaan leimasivat yhä paheneva alkoholismi ja suorastaan hysteerinen pelko siitä, että hänet yritettäisiin murhata. Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Hänen äitinsä Mandi Leino kuoli vain hieman ennen poikaansa, isä oli kuollut jo vuonna 1938.


title: Yrjö Leino

text: Leinoon liittyy osaltaan myös kirja "Martta Koskisen tapaus" (1976), jossa Olle Leino analysoi viimeisen Suomessa teloitetun naisen, vakooja Martta Koskisen, toimintaa, vangitsemista ja teloitusta.


title: Yrjö Leino

text: Kommunistien ja neuvostoliittolaisten suhtautumista Yrjö Leinoon vielä vuosia hänen kuolemansa jälkeen kuvasi, että vuonna 1973 he yrittivät estää Olle Leinon kirjoittaman elämäkertateoksen julkaisun. Presidentti Urho Kekkonen ei kuitenkaan millään tavoin puuttunut asiaan, vaikka silloinen Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Viktor Maltsev oli hänelle siitä valittanut. Kriittistä suhtautumista Leinon elämäkerran julkaisua kohtaan ilmeni myös toisella suunnalla, SDP:n oikealla laidalla.


title: Yrjö Leino

text: Heidi Köngäs on kirjoittanut Hertta Kuusisesta romaanin "Hertta" (Otava, 2015) sekä ohjannut ja käsikirjoittanut yhdessä Taina Westin ja Leena Virtasen kanssa samaa aihepiiriä käsittelevän televisionäytelmän "Punainen kolmio" (2015), jossa Yrjö Leino on keskeisessä osassa. Könkään mukaan romaani ja televisiosarja ovat tulkintoja siitä, mitä on voinut tapahtua. Jari Tervon sota-aikaan sijoittuvassa romaanissa "Ohrana" (WSOY, 2006) esiintyy Leinoa muistuttava hahmo, josta käytetään koodinimeä Väinämöinen.


title: Luettelo maanjäristyksistä

text:
¹ - järistysten voimakkuus ilmoitetaan nykyään usein momenttimagnitudina (Hiroo Kanamorin luoma asteikko), sillä Richterin asteikko on suurissa järistyksissä epäluotettava.
² - momenttimagnitudi (M)


title: Donkey Konga

text: Donkey Konga on rytmipeli Nintendo GameCubelle. Peliä pelataan pelin mukana tulevalla bongorumpu-ohjaimella.


title: Donkey Konga

text: Pelissä on 31 kappaletta, joita pitää rummuttaa ohjaimella. Ruudulla vilisee erilaisia ja eri värisiä kuvia jotka kertovat mitä pitää tehdä. Ohjaimessa on myös mikrofoni, joka tunnistaa taputukset. Taputukset tuovat peliin vaikeutta, koska kädet joutuu nostamaan rummuilta.


title: Donkey Konga

text: Euroopassa on julkaistu alkuperäinen Donkey Konga, ja myös sen jatko-osa, Donkey Konga 2. Myös Donkey Kong Jungle Beat on julkaistu Euroopassa, jossa ohjataan Donkey Kongia. Amerikassa ja Japanissa on myös julkaisu Donkey Kong: Hit Song Paradiseja, jotka ovat samanlaisia kuin Donkey Konga, mutta sisältävät uusia kappaleita.


title: Donkey Konga

text: Japanissa on julkaistu myös Donkey Konga 3, mutta tätä peliä ei tulla todennäköisesti näkemään koskaan Japanin ulkopuolella.


title: Sylvester III

text: Paavi Sylvester III oli paavina varsin sekavissa oloissa 13. tammikuuta 1045 – maaliskuulle 1045. Hänen oikea nimensä oli Johannes. Ennen paaviksi tuloaan hän oli Sabinan piispa.


title: Sylvester III

text: Sylvester valittiin paaviksi rajujen ja pitkällisten riitojen jälkeen tammikuussa 1045. Myöhemmin häntä syytettiin lahjonnasta valintansa edistämiseksi, vaikka syytökset olivat mahdollisesti perättömiä. Hänen edeltäjänsä ja seuraajansa Benedictus IX julisti Sylvesterin pannaan ja palasi kolmen kuukauden päästä Roomaan karkottaen vastustajansa. Sylvester palasi piispaksi Sabinan hiippakuntaan. Joulukuussa 1046 Sutrumin kirkolliskokous riisti häneltä piispan ja papin virat ja käski lähettää hänet luostariin. Tuomio ilmeisesti peruttiin, koska Johannes jatkoi Sabinan piispana ainakin vuoteen 1062. Hänen seuraajansa mainitaan vuodelta 1063, mikä tarkoittaa, että Johanneksen on täytynyt kuolla tätä ennen.


title: Sylvester III

text: Vaikka Sylvesterin asema paavina on kiistelty, ja jotkut pitävät häntä vastapaavina, hänen nimensä on Vatikaanin virallisessa paavien listassa. Samoihin aikoihin hallinneiden paavien Gregorius VI:n ja Klemens II:n tilanne on samalla tavalla epäselvä.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo GameCube on Nintendon neljäs pelikonsoli, joka kuuluu videopelikonsoleiden kuudenteen sukupolveen.


title: Nintendo GameCube

text: GameCube julkaistiin 14. syyskuuta 2001 Japanissa, 18. marraskuuta 2001 Pohjois-Amerikassa ja 3. toukokuuta 2002 Euroopassa. GameCube kilpaili videopelimarkkinoilla yhdessä Segan Dreamcastin, Sonyn PlayStation 2:n ja Microsoftin Xboxin kanssa.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo GameCube paljastettiin vuoden 2000 SpaceWorld-messuilla. Konsoli muistuttaa nimensä mukaisesti ulkoasultaan kuutiota ja oli saatavissa useissa eri väreissä, kuten indigo, platina, musta ja helmenvalkoinen. Japanissa konsoli oli saatavissa myös oranssin värisenä, tai rajoitettuina versioina, kuten kristallinvalkoinen, mintunvihreä, kupari ja valkoinen mustilla liituraidoilla koristeltuna.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo GameCube käyttää tallennusmediana Nintendo GameCube Discia, joka perustuu Matsushitan optiseen levytekniikkaan. Levy on halkaisijaltaan noin 8 cm (huomattavasti pienempi kuin muiden saman sukupolven konsoleiden käyttämä CD ja DVD, vertaa MiniDVD-levyyn), ja sille mahtuu tietoa noin 1,5 gigatavua. Standardissa Nintendo GameCubessa ei ole CD/DVD-tukea, joka kuitenkin löytyy Matshuhitan tuottamasta, vain Japanissa julkaistusta Panasonic Q:sta. Nintendo on perustellut valintaansa muun muassa sillä, että ratkaisu vähentää tekijänoikeuksien rikkomuksia, takaa nopeammat latausajat, tekee laitteen edullisemmaksi (välttämällä DVD-lisensointimaksut) ja että levyt ovat kätevämpiä.


title: Nintendo GameCube

text: Pienikokoinen kantokahvalla varustettu GameCube suunniteltiin kannettavaksi. Yhdessä Game Boy Playerin kanssa GameCubesta tulee geometrisesti lähes täydellinen kuutio. Sen lisäksi, että GameCube on kooltaan pienempi kuin PlayStation 2 (GameCube julkaistiin yli vuosi myöhemmin, ja sen virtalähde on erillään konsolista), sen grafiikkasuoritin on edistyneempi ja ProLogic-ääni parempi; GameCubesta kuitenkin puuttuu optinen S/PDIF-ulostulo. GameCubessa on myös Menu-järjestelmä, johon pääsee pitämällä A-painiketta painettuna koneen käynnistyessä, tai koneen käynnistyessä ilman pelilevyä. Menussa ovat muistikorttitiedot, ääniasetukset ja kalenteri.


title: Nintendo GameCube

text: GameCuben yksi ominaisuus on liitettävyys Nintendon Game Boy Advance ja Game Boy Advance SP -käsikonsoleiden kanssa. Konsoli on myös liitettävissä Game Boy Microon, mutta se vaatii erillisen kaapelin, sillä Game Boy Advancea varten tuotettu on liian suuri Microa varten. Liitettävyys mahdollistaa tiedon siirron laitteiden välillä. Esimerkiksi Game Boy Advancea voi käyttää tietyissä GameCuben peleissä erillisenä ohjaimena. Moninpeliä varten GameCubeen voi liittää yhteensä neljä Game Boy Advancea GameCuben ohjainporttien kautta. Liittäminen tapahtuu Nintendo GameCube-Game Boy Advance -kaapelilla. Usea Nintendon peli käyttää tätä ominaisuutta, joista tunnetuin lienee ""; pelissä Game Boy Advancen avulla pelaaja voi löytää muun muassa piilotettuja aarteita ja saada vinkkejä liittyen peliin.


title: Nintendo GameCube

text: Ohjaimessa on perinteinen ristiohjain, kaksi analogista tattia ja kahdeksan painiketta: A, B, X, Y, Z, L, R ja pause/start. Ohjaimessa ei ole select-painiketta, kuten ei myöskään ollut edeltäjässään Nintendo 64:n ohjaimessa; C-painikkeet on korvattu analogisella C-tatilla. Peukalotateissa ei ole painamisominaisuutta – toisin kuin muissa aikakauden konsoleissa – mutta molemmat olkanäppäimet L ja R ovat analogisia, ja pystyvät havaitsemaan niihin kohdistuvan paineen ennen varsinaista painamista; tämä kaksinkertaistaa painikkeiden mahdollisuudet.


title: Nintendo GameCube

text: GameCubelle julkaistiin vuonna 2002 internet-adapteri, jota ei kuitenkaan tuettu kuin muutamassa pelissä. Ainoa korkean profiilin peli, joka vaatii adapterin, on Segan "Phantasy Star Online Episode I & II". Verkkoliitettävyyttä varten julkaistiin kaksi erillistä adapteria, yksi modeemiyhteyttä ja yksi laajakaistayhteyttä varten.


title: Nintendo GameCube

text: GameCubessa on joitakin käynnistykseen piilotettuja ominaisuuksia: pitämällä Z-painiketta painettuna laitteen käynnistyessä normaali ksylofoni-teemainen alkumusiikki korvaantuu kitinällä joka huipentuu lapsen nauruun. Jos laitteeseen on kiinnitetty neljä ohjainta ja Z-painiketta pidetään jokaisessa alhaalla painettuna, musiikki korvaantuu japanilaistyylisellä rummutuksella, joka huipentuu perinteiseen japanilaiseen gongiin.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo GameCuben pelikirjastoon kuuluu yli 600 peliä.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo GameCuben peleihin lukeutuu Nintendon tunnetuimpien pelisarjojen, kuten "Super Marion", "The Legend of Zeldan" ja "Metroidin", edustajia.


title: Nintendo GameCube

text:
Suosituimpia ensimmäisen osapuolen pelejä ovat:
Edellisistä sukupolvista poiketen Nintendo ei enää ollut kolmatta osapuolta dominoiva osapuoli, vaan etsi avoimesti pelinkehitystukea Nintendo GameCubelle. Joskus Nintendo saattoi pyytää kolmannen osapuolen kehittäjää tuottamaan omaan pelinimikkeeseensä tai Nintendon omiin nimikkeisiin pohjautuvan pelin. Molemmissa tapauksissa Nintendo otti usein aktiivisen roolin yhteistyössä. Tämä politiikka näkyi useissa vain GameCubelle julkaistuissa kolmannen osapuolen peleissä, ja toi monialustaiset pelit laitteelle.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendon ponnisteluista huolimatta GameCube ei onnistunut valtaamaan takaisin aikaisempien konsolien osuutta markkinoista.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo ei myöskään tukenut GameCubella tarpeeksi verkko-ominaisuuksia, toisin kuin Microsoft ja Sony, jotka molemmat mainostivat aktiivisesti verkkopelaamistaan julkaisten ensimmäisen osapuolen pelejä verkkotuella. Monia muilla alustoilla verkkopeliä tukevia nimikkeitä julkaistiin GameCubella ilman verkko-ominaisuuksia. Nintendo lisäsi verkkotuen vuoden 2002 lopussa. Yksi rajoittavista tekijöistä on saattanut myös olla 1,5 gigatavun levyformaatti, sillä Nintendon kilpailijat käyttivät 8,5 gigatavun kaksikerroksista DVD-levyä.


title: Nintendo GameCube

text: Nintendo oli myynyt 31. maaliskuuta 2007 mennessä maailmanlaajuisesti yhteensä 21,59 miljoonaa Nintendo GameCubea. Näistä 4,02 miljoonaa kappaletta myytiin Japanissa, 12,81 miljoonaa kappaletta Amerikassa, ja 4,76 miljoonaa kappaletta muilla markkina-alueilla . Vastaavasti 31. maaliskuuta 2007 mennessä PlayStation 2:a oli myyty maailmanlaajuisesti 117,89 miljoonaa kappaletta, ja Xboxia yli 24 miljoonaa kappaletta .Aivan kuten Microsoft Xboxin kohdalla, myös Nintendo GameCubea on innostuttu modaamaan eli parantamaan laitteen ominaisuuksia. Yksi tunnetuista modausprojekteista GameCubelle on "GamecubeLinux", joka on onnistunut tekemään GameCubelle Linux-ympäristön 8 cm:n DVD-levyllä, ilman että pelikonsolin takuu raukeaa ja ilman että Digital Millennium Copyright Act -tekijänoikeuslakia rikotaan . GameCuben Linux-ympäristöä voidaan käyttää muun muassa:


title: Mario Kart

text: Mario Kart on Nintendon julkaisema ajopelisarja, jossa Mario-peleistä tutut hahmot kisaavat keskenään karting-autoilla. "Mario Kart" eroaa muista ajopeleistä siinä, että se ei pyri simuloimaan tarkasti oikeita autoja, ajo-olosuhteita tai fysiikkaa. Pelit ovat erityisen suosittuja moninpelinä: kaksin- ja nelinpelit, sekä kahdeksan ja jopa 16 pelaajan moninpelit ovat mahdollisia. Pelisarjan suosio johti muita pelitaloja imitoimaan pelejä, sijoittaen peleihinsä omia hahmojaan, joskus myös elokuvista ja televisiosarjoista lisensoituja hahmoja.


title: Mario Kart

text: Pelit on jaettu erilaisiin Cup-turnauksiin, joissa ajetaan peräkkäin tietty määrä ratoja. Pelaajat ajavat karting-autoillaan rataa ympäri ja yrittävät päästä ensimmäisenä maaliin. Radan varrelta pelaajat saavat kysymysmerkkilaatikoita rikkomalla erilaisia esineitä, joita voi käyttää puolustautumiseen, hyökkäykseen tai ajokkinsa vauhdin lisäämiseen: esimerkiksi punainen kilpikonnankuori on edellä ajavaan hahmoon hakeutuva ohjus, joka osuessaan saa vastustajan auton pyörimään hetkeksi paikoillaan.


title: Mario Kart

text: "Mario Kartin" pelimuodot ovat aika-ajo, grand prix ja moninpelit ("Mario Kart DS":ssä myös yksinpelitehtävät). Grand Prix jakautuu kolmeen luokkaan: 50cc, 100cc ja 150cc, bonuskohteena Mirror Mode, jossa 150cc:n radat ovat peilattuina.


title: Mario Kart

text: Sarjan ensimmäinen osa "Super Mario Kart" julkaistiin vuonna 1992 Super Nintendo Entertainment Systemille. "Super Mario Kart" aloitti ensimmäisenä kaltaisenaan pelinä ajopelien karting-alagenren. Pelattavat hahmot pelissä ovat Mario, Luigi, Princess Peach, Yoshi, Bowser, Donkey Kong Jr., Koopa Troopa sekä Toad.


title: Mario Kart

text: Seuraava osa, "Mario Kart 64", julkaistiin vuonna 1996 Nintendo 64:lle. Se on sarjan ensimmäinen 3D-peli, ja siinä on neljän pelaajan jaetun ruudun moninpeli. Pelattavat hahmot pelissä ovat Mario, Luigi, Princess Peach, Toad, Yoshi, Bowser, Wario sekä Donkey Kong.


title: Mario Kart

text: "" julkaistiin Game Boy Advancelle vuonna 2001, ollen ensimmäinen käsikonsolipeli sarjassa. Pelin pelattavat hahmot ovat Bowser, Wario, Donkey Kong, Mario, Luigi, Princess Peach, Toad sekä Yoshi.


title: Mario Kart

text: Nintendo GameCubelle julkaistiin oma "Mario Kart" -peli, "", vuonna 2003. Se toi uutuutena sarjaan kahden kuljettajan yhdistelmän, jolloin ajajaa pystyy vaihtamaan lennossa. Lisäksi pelissä nähtiin ensi kertaa teemalliset ajokit sekä niiden vaihtamisominaisuus. Pelin pelattavat hahmot ovat Mario, Luigi, Peach, Daisy, Yoshi, Birdo, Baby Mario, Baby Luigi, Toad, Toadette, Koopatroopa, Paratroopa, Donkey Kong, Diddy Kong, Bowser, Bowser Jr., Wario, Waluigi, Petey Piranha sekä King Boo.


title: Mario Kart

text: Nintendo DS:lle julkaistiin vuonna 2005 sarjan toinen käsikonsolipeli, "Mario Kart DS". "Mario Kart DS" on ensimmäinen Nintendo-peli, joka käyttää Nintendon verkkopelipalvelua, Nintendo Wi-Fi Connectionia. Pelattavat hahmot pelissä ovat Mario, Luigi, Peach, Yoshi, Toad, Donkey Kong, Wario, Bowser, Daisy, Waluigi, Dry Bones sekä R.O.B..


title: Mario Kart

text: Seuraava Mario Kart -peli oli Wii-pelikonsolille julkaistu "Mario Kart Wii", jossa moottoripyörät tekivät ensiesiintymisen "Mario Kart" -sarjassa. Pelissä hyödynnetään Wiin liikkeentunnistusohjausta hyppytempuilla ja keulimisella. Lisäksi radalla on kahdeksan kilpailijan sijasta kaksitoista kilpailijaa. Pelattavat hahmot pelissä ovat Baby Mario, Baby Luigi, Baby Peach, Baby Daisy, Toad, Toadette, Koopa Troopa, Dry Bones, Mario, Luigi, Princess Peach, Princess Daisy, Yoshi, Birdo, Diddy Kong, Bowser Jr., Wario, Waluigi, Donkey Kong, Bowser, King Boo, Rosalina, Funky Kong sekä Dry Bowser. Lisäksi pelissä voi pelata kahdella eri Mii-hahmolla.


title: Mario Kart

text: Pelisarjan seitsemäs osa "Mario Kart 7" julkaistiin Nintendo 3DS:lle vuonna 2011. Pelin uutena ominaisuutena ovat veden alla ajelu, liitäminen liidokilla ja ajokin osien vaihtaminen. Lisäksi peli on sarjan ensimmäinen osa, jossa peliä voi pelata onlinessa muiden pelaajien kanssa. Pelin pelattavat hahmot ovat Mario, Luigi, Princess Peach, Yoshi, Bowser, Donkey Kong, Toad, Koopa Troopa, Princess Daisy, Wario, Rosalina, Metal Mario, Shy Guy, Honey Queen, Wiggler sekä Lakitu. Myös tässä pelissä voi lisäksi pelata Mii-hahmolla.


title: Mario Kart

text: Wii U:lle julkaistu Mario Kart 8 hyödyntää epäpainovoimaa ja 200cc-luokan ilmaista päivitystä. Lisäksi siihen pystyy ostamaan maksullisia DLC-paketteja. Pelin pelattavat hahmot ovat Mario, Luigi, Princess Peach, Princess Daisy, Rosalina, Metal Mario, Yoshi, Toad, Koopa Troopa, Shu Guy, Lakitu, Toadette, Baby Mario, Baby Luigi, Baby Peach, Baby Daisy, Baby Rosalina, Pink Gold Peach, Bowser, Donkey Kong, Wario, Waluigi, Iggy, Roy, Lemmy, Larry, Wandy, Ludwig, Morton, Tanooki Mario, Cat Peach, Link, Villager, Isabelle sekä Dry Bowser. Myös tässä pelissä on mahdollista pelata Mii-hahmolla.


title: Mario Kart

text: Mario Kart 8:n uusintaversio Nintendo Switch:lle on Mario Kart 8 Deluxe, jossa DLC-paketit ovat heti valmiina, eikä niitä tarvitse ostaa. Kyseinen peli on tällä hetkellä Mario Kart -sarjan uusin peli. Pelattavat hahmot pelissä ovat samat kuin Mario Kart 8:ssa, muutamalla lisäyksellä: Bowser Jr., Dry Bones, Gold Mario, Inkling Boy, Inkling Girl sekä King Boo.


title: Boris Akunin

text: Boris Akunin (; oikealta nimeltään Grigori Šalvovitš Tšhartišvili , s. 20. toukokuuta 1956 Georgia) on venäläinen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten 1800-luvun loppupuolelle sijoittuvista dekkareistaan, joiden pääosassa on Erast Fandorin -niminen etsivä. Hänen kirjojaan on käännetty monelle kielelle ja ne ovat hyvin suosittuja Venäjällä.


title: Boris Akunin

text: Akunin on opiskellut Aasian-tutkimusta ja japanin ja englannin kieliä. Hän on kääntänyt japanilaista kirjallisuutta ja toiminut japanin tulkkina.


title: Boris Akunin

text: Akunin on käyttänyt myös kirjailijanimiä Anatoli Brusnikin ja Anna Borisova.


title: Boris Akunin

text: Erast Fandorinin tutkimuksia -sarja:


title: Suuri Chilen maanjäristys 1960

text: Suuri Chilen maanjäristys oli voimakkain koskaan mitattu maanjäristys 22. toukokuuta 1960. Järistyksen voimakkuudeksi mitattiin 9,5 momenttimagnitudia. Järistyskeskus oli Chilen eteläkärjessä, mutta järistyksen vaikutukset tuntuivat satojen kilometrien etäisyydellä Etelä-Amerikassa.


title: Suuri Chilen maanjäristys 1960

text: Maanjäristystä seurannut tsunami osui Etelä-Amerikan lisäksi 10 000 kilometrin päässä järistyskeskuksesta Havaijin saariryhmään. Chilen maanjäristyksen ja sitä seuranneen tsunamin arvellaan surmanneen 3 000 ihmistä.


title: Perak

text:
Perak on yksi Malesian 14:stä osavaltiosta. Perak sijaitsee Malakan niemimaalla, lännessä se rajoittuu Malakansalmeen, pohjoisessa Thaimaahan. "Perak" tarkoittaa hopeaa malaijin kielellä.
Perakin pääkaupunki on Ipoh ja kuninkaallinen kaupunki Kuala Kangsar. Osavaltion pinta-ala on 21 035 neliökilometriä ja asukasluku noin 2 352 000.


title: Perak

text: Perak sijaitsee Länsi-Malesian länsirannikolla, Malakansalmen rannalla. Pohjoisessa alue rajoittuu Thaimaahan, sekä Kedahin ja Penangin osavaltioihin, idässä on Kelantan ja Pahang ja etelässä Selangor. Osavaltion pinta-ala on 21,035 km, mikä tekee siitä Länsi-Malesian toiseksi laajimman osavaltion. Perakin alue on vuoristoista ja alueen luonto on vehreää sademetsää. Perakissa sijaitseva Cameron Highlands on kuuluisa viljelyalue, joka on tunnettu muun muassa teeviljelmistään. Osavaltion rannikolla sijaitseva Pangkorin saari on suosittu turistikohde.


title: Perak

text: Arkeologiset löydöt ovat osoittaneet, että Perakin alueella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla. Ensimmäiset kuningaskunnat muodostuivat 100-luvulla, kun alueella sijaitsi Gangga Negaran muinainen kuningaskunta 100-1000-luvuilla. Langkasukan kuningaskunta taas kukoisti 100-1300 luvuilla. Ensimmäinen suuri kauppaa käynyt kuningaskunta, joka hallitsi aluetta oli Srivijayan imperiumi 600-1300 -luvulla. Srivijayan imperiumin hajottua Majapahit hallitsivat aluetta 1500-luvulle asti.


title: Perak

text: Perakin sulttaanikunta syntyi Malakan sulttaanikunnan jouduttua portugalilaisten vallan alle 1500-luvun alussa. Malakan sulttaani pakeni Niemimaan eteläkärkeen, mihin hän perusti Johoren sulttaanikunnan. Malakan viimeisen sulttaanin poika Mazaffar taas siirtyi Perakin sulttaaniksi. Vähitellen Perak kuitenkin etääntyi Malakan ja Johoren vaikutuspiiristä, sillä portugalilaisten valta Malakansalmella kasvoi, eikä Johore pystynyt kontrolloimaan Malakan pohjoispuolella olevaa Perakia. Lisäksi 1600-luvulle tultaessa Perak joutui Acehin sulttaanikunnan valloittamaksi. Hollantilaiset ajoivat lopulta vuonna 1641 portugalilaiset pois Malakan niemimaalta.


title: Perak

text: Nykyisen Malesian alueen pohjoisimmat sulttaanikunnat olivat Perakin tavoin hyvin pieniä ja siksi alttiita eurooppalaisten ja muiden kaakkoisaasialaisten hyväksikäytölle. Perakin naapurivaltiot Kedah, Kelantan ja Terengganu joutuivat 1700-luvulla Siamin vallan alle vapauduttuaan Acehin alaisuudesta. Siam olisi valloittanut myös Perakin alueen merkittävien tinamalmivarantojen vuoksi, mutta Perak teki sopimuksen hollantilaisten kanssa alueen luonnonvarojen hyödyntämisestä. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania sai Perakilta monopoliaseman maan tinan ostamiseen, vastineeksi suojelusta siamilaisia ja muita mahdollisia hyökkääjiä vastaan.


title: Perak

text: Brittiläiset saapuivat alueelle 1700-1800 luvun vaihteessa ja valta Malakan niemimaalla siirtyi hollantilaisilta briteille. Siirtomaavallan aikana Perakin alueelle siirtyi runsaasti kiinalaisia työskentelemään muun muassa tinakaivoksilla, ja alueella käytiin väkivaltaista valtataistelua kaivoksista 1870-luvulla. Tinakaivoksista käydyt niin sanotut Larutin sodat saivat alkunsa kun kaksi kiinalaista salaseuraa pyrkivät pääsemään osallisiksi tinakaivosoikeuksista. Kiistan välittäjäksi tuli lopulta brittiläinen William A. Pickering, joka sai kiinalaiset suostumaan siihen että britit toimivat kiistan välittäjinä. Neuvottelut johtivat lopulta Pangkorin sopimukseen, jossa britit tunnustivat sulttaani Abdullahin Perakin hallitsijaksi ja Perak luovutti brittihallinnon alaisuuten Dindingin alueen, johon sisältyi myös Pangkorin saari. Dinding liitettiin Salmisiirtokuntien hallintoalueeseen. Seuraavana vuonna kuitenkin brittien ja Abdullahin välit kiristyivät, kun brittihallinnon edustaja Perakissa murhattiin. Tapaus johti siihen että Abdullah syrjäytettiin. 1890-luvulla britit perustivat Liittoutuneet malaijivaltiot, johon liittyivät Perak, Negeri Sembilan, Pahang ja Selangor. Liitoksella britit pyrkivät luomaan vakautta epävakaisiin malaijivaltioihin, pyrkiäkseen näin turvaamaan taloudellisia etujaan Malakan niemimaalla.


title: Perak

text: 1950-luvulla Perak muodosti muiden Malakan niemimaan valtioiden kanssa Malaijan federaation, minkä perustaminen osaltaan laukaisi Malaijan kriisin, jossa Malaijan kommunistinen puolue KPM kävi sissisotaa federaatiota ja brittihallintoa vastaan. Kriisi sai alkunsa vuonna 1948, kun KPM:n terroristit murhasivat Perakissa kolme brittiläistä työnjohtajaa. KPM pyrki terrorillaan tuhoamaan alueen tinakaivoksia ja plantaaseja, tehdäkseen näin taloudellista vahinkoa briteille, ja saadakseen heidät siten lähtemään alueelta. 1950-luvun alussa britit pääsivät kuitenkin sissisodassa voitolle ja KPM:n terroristit antautuivat.


title: Perak

text: Myös Malaijan liittovaltion, ja myöhemmin Malesian, itsenäisyyden aikana Perak on ollut merkittävä tinan tuottaja. Kuitenkin vuonna 1983 tinan hinta romahti, minkä jälkeen kaivostoiminta lopetettiin. Tinakaivostoiminnan loputtua osavaltio on voimakkaasti teollistunut.


title: Perak

text: Perakin väkiluku on noin 2,3 miljoonaa. Suurin kaupunki on osavaltion pääkaupunki Ipoh. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Tambun, Telok Intan, Taiping, Kuala Kangsar ja Lumut. Osavaltion väestö on keskittynyt Perakjoen varrelle. Osa asutuskeskuksista on kasvanut tinakaivosten ympärille. Suurin osa väestöstä on malaijeja, mutta osavaltiossa on merkittävä kiinalaisvähemmistö. Malaijeja on osavaltion väestöstä noin puolet. Kiinalaisväestöä on noin 35% ja intialaisia noin 7%.


title: Perak

text: Perak on sulttaanikunta, ja sulttaanin arvo on perinnöllinen. Perakin sulttaani toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana.


title: Selangor

text: Selangor on Malesian osavaltio. Se sijaitsee Malakan niemimaan länsirannikolla, Malakansalmen rannalla. Sen naapuriosavaltiot ovat pohjoisessa Perak, idässä Pahang ja kaakossa Negeri Sembilan. Selangorin sisällä sijaitsee enklaavina kaksi liittovaltion territoriota, Kuala Lumpur ja Putrajaya, jotka ovat historiallisesti osa Selangoria.


title: Selangor

text: Selangor on Malesian runsasväkisin osavaltio. Sen pinta-ala on 8 104 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,5 miljoonaa. Selangorin hallinnollinen pääkaupunki on Shah Alam ja kuninkaallinen pääkaupunki Klang. Kuala Lumpurin metropolialue ulottuu Selangorin alueen puolelle. Selangorin suurimmat kaupungit Shah Alam ja Petaling Jaya ovat Kuala Lumpurin suurkaupunkialueella.


title: Selangor

text: 1400-luvulla Selangor kuului Malakan sulttaanikuntaan, joka oli aikanaan Malaijien saariston johtava valtio. Portugalilaiset valloittivat Malakan 1511 ja vuonna 1641 hollantilaiset valtasivat alueen portugalilaisilta.


title: Selangor

text: Siirtomaavallan aikana alueelle tuli minangkabaulaisia uudisasukkaita Sumatralta 1600-luvulla ja heidän jälkeensä tuli bugislaisia siirtolaisia Sulawesilta. 1700-luvulla bugisit saivat hallintaansa nykyisen Selangorin alueen, ja he perustivat Selangorin sulttaanikunnan 1700-luvun puolivälissä. Sen pääkaupungiksi tuli Kuala Selangor.


title: Selangor

text: Noin sata vuotta myöhemmin, vuonna 1857, Malakan niemimaa oli Britannian siirtomaahallinnon alaisuudessa ja Selangoriin tuli kiinalaisia tinanetsijöitä maan tinavarantojen houkuttelemana. Kiinalaiset perustivat Selangoriin Kuala Lumpurin. Uuden kaupungin perustaminen aiheutti ristiriitoja Selangorin päälliköiden ja kaivostyöläisten välillä. Tuloksena oli sisällissota, jossa Kuala Lumpur tuhottiin ja tinakaivosten toiminta keskeytyi. Vuonna 1874 olot rauhoittuivat kun brittiläiset puuttuivat asioihin tinantuotannon varmistamiseksi. Samalla Selangor liittyi Liittoutuneisiin malaijivaltioihin, jonka brittiläiset perustivat Malaijivaltioiden vakauttamiseksi. Muut liittoon kuuluneet valtiot olivat Perak, Negeri Sembilan ja Pahang.


title: Selangor

text: Malaijan itsenäistyessä Britanniasta vuonna 1957, Kuala Lumpurista tehtiin maan pääkaupunki. Vuonna 1974 Kuala Lumpur irrotettiin Selangorin osavaltiosta, ja siitä tehtiin Malesian liittovaltion keskushallinnon alainen territorio. Vuonna 1995 Selangorista irroitettiin Putrajaya, jonka Selangorin osavaltio myi Malesian liittovaltiolle.


title: Selangor

text: Selangor on useimpien muiden maan osavaltioiden tapaan sulttaanin johtama sulttaanikunta, ja Selangorin sulttaani toimii vuorollaan Malesian kuninkaana. Osavaltiota on vuodesta 2001 hallinnut sulttaani Sharafuddin Idris Shah.


title: Törmäyskraatteri

text: Törmäyskraatteri eli meteoriittikraatteri, tavallisesti lyhyemmin kraatteri (kreikan sanasta "krātēr" ’krateeri’ eli viinin sekoitusmalja), on räjähdyksen synnyttämä kuoppa. Törmäyskraatteri syntyy asteroidin tai komeetan törmätessä suuremman kappaleen pintaan useita kilometrejä sekunnissa (ns. "kosmisella nopeudella").


title: Törmäyskraatteri

text: Kaikki maan pinnalta löydetyt pyöreät painumat eivät ole törmäyskraattereita. Esimerkiksi Åvan rengasintruusio ja Fjälskarin graniittinen stokki ovat kumpikin vanhoja endogeenisiä intruusioita. Törmäyskraatterin voi joskus sekoittaa vulkaanisessa purkauksessa tai ydinräjähdyksissä syntyneisiin kraatteriin.


title: Törmäyskraatteri

text: Törmäyskraattereita syntyy kaikkien kiinteäkuoristen taivaankappaleiden (planeettojen, kuiden, asteroidien, komeettojen, yms) pinnoille. Kraatterin läpimitta voi avaruudessa olla mitä tahansa mikrometeoroidien aiheuttamista tuhansien kilometrien läpimittaisiin (mm. Hellas, Etelänapa-Aitken). Ilmakehän vuoksi pienimmät kraatterit ovat Maan pinnalla joitain kymmeniä metrejä (esim. Carancas). Mannerlaattojen liike taas tuhoaa, eroosio kuluttaa ja sedimentaatio peittää aikaa myöten suurimmatkin maanpäälliset kraatterit. Ne voidaan tunnistaa vain tarkoilla painovoimamittauksilla tai porauksilla. Useat alunperin kraattereiksi syntyneet rakenteet ovat kuluneet niin pahoin, etteivät enää täytä kraatterin määritelmää; tällöin puhutaan "törmäysrakenteesta" (esim. Vredefort, Sudbury).


title: Törmäyskraatteri

text: Muodoltaan meteorikraatterit ovat useimmiten pyöreitä ja niitä reunustaa reunavalli. Pienimmät ns. "yksinkertaiset kraatterit" ovat maljamaisia. Hieman suurempien, ns. "kompleksikraattereiden" pohja on tasainen keskelle syntyvää keskuskohoumaa tai -vuorta lukuun ottamatta; tällaisten kraattereiden reunoilla näkyy lisäksi terassimaisia romahduksia. Vielä suurempien "törmäysaltaiden" keskelle syntyy keskuskohouman sijaan kehämäinen keskusvuoristo tai jopa useita kehiä.


title: Törmäyskraatteri

text: Maasta tunnetaan noin 180–190 törmäyskraatteria (tai -rakennetta). Suomestakin niitä tunnetaan 11 kappaletta, suurin osa on järviä, Tunnetuin lienee suurin kraatterijärvi Lappajärvi Pohjanmaalla; muita esimerkkejä ovat Suvasveden kraatterit Savossa sekä Karikkoselkä Petäjävedellä. Muita tunnettuja kraattereita ovat Viron nuori Kaalijärvi, Saksalainen Ries, dinosaurusten tappajana tunnettu Chicxulub, sekä ehkä Maapallon tunnetuin kraatteri, Arizonan suuri meteoriittikraatteri.


title: Törmäyskraatteri

text: Kraatteritiheyden avulla voidaan arvioida taivaankappaleen pinnan ikää ja olosuhteita. Jupiterin Io-kuun pinnalta ei tunneta ainuttakaan kraatteria, joten sen pinta on geologisesti erittäin nuori. Venuksen pinnalta taas on löydetty noin 900 yli 1,5–2 km:n läpimittaista kraatteria, joiden iät ovat 300–500 miljoonaa vuotta. Törmääjät, jotka normaalisti aiheuttaisivat 1,5 km pienempiä kraattereita, tuhoutuvat syöksyessään Venuksen tiheän ja paksun kaasukehän läpi. Kuun pinta on laajalti kraatteroitunutta, ja vanhoja kraattereita näkyy osittain entisten alla aavekraattereina. Tämä kertoo siitä, että Kuun pinta on erittäin vanha.


title: Törmäyskraatteri

text: Törmäävä kappale synnyttää kraatterin suuren liike-energiansa vuoksi. Törmäyksessä kappale pysähtyy silmänräpäyksessä, ja energia siirtyy kohdeaineeseen synnyttäen räjähdyksen. Syntyvän törmäyskuopan laatuun vaikuttavat monet vallitsevat olosuhteet, kuten mm. alustan ja törmääjän aineen laatu, lujuus, yms. Suurissa törmäyksissä liike-energia riittää sulattamaan tai kaasuunnuttamaan sekä törmääjän että törmäyskohdan kiveä.


title: Törmäyskraatteri

text: Varsinainen törmäyskraatteri syntyy kahden paineaallon edetessä kohdeaineessa. Hitaampi puristusaalto kulkee edellä, ja hieman sen perässä tulee nopeampi ns. purkuaalto.


title: Törmäyskraatteri

text: 1000 tonnin painoinen, 6,26 metrin läpimittainen pallomainen rautakappale synnyttää kohtisuoraan maahan nopeudella 20 km/s törmätessään kovaan kiveen 200 metrin läpimittaisen kraatterin. Vastaavan kokoinen kraatteri syntyy teoriassa 9 metrin läpimittaisesta 3 kg/dm kivestä ja 11 metrin läpimittaisesta hiilikondriittityypin kevyestä kivestä, ja 15 metrin läpimittaisesta, 0,8 kertaa veden tiheyksisestä komeetasta.


title: Törmäyskraatteri

text: Alle 5 kilometrin läpimittaisen kraatterin synnyttäneessä räjähdyksessä säilyy vielä jonkin verran ehjiä meteoriitin tai asteroidin sirpaleita. Suuri, yli 1–2 kilometrin läpimittaisen asteroidin törmäys on valtava katastrofi, joka voi aiheuttaa maailmanlaajuisen joukkosukupuuton, jos törmäys sattuu Maassa. Tämä johtuu siitä, että törmäyksen paineaalto, kuuma kaasu ja heite leviävät laajalle alueelle. Lisäksi voi syntyä hyökyaalto, ja törmäyksen nostattama pöly voi viedä kasveilta auringonvalon pitkäksi aikaa. Suuri törmäyskraatteri muuttaa heti synnyttyään muotoaan mm. sen takia, että törmäyksen vaikutuksesta kasaan painunut kallioperä ponnahtaa takaisin, ja jyrkät reunavallit vyöryvät alaspäin kasvattaen kraatterin läpimittaa jopa 20 %.


title: Törmäyskraatteri

text: Kuussa havaitaan alle 15 kilometrin läpimittaisten kraattereiden olevan pyöreitä eli muodoltaan muuttumattomia. Näiden yksinkertaisten maljamaisten kraatterien syvyyden ja leveyden suhde on 1:5. Maan kraattereissa keskushuippu on yli 3–5 km:n läpimittaisissa kraattereissa, ja tätä pienemmät ovat maljamaisia. Maljamaisen ja keskushuipullisen raja eri taivaankappaleilla riippuu painovoimasta siten, että raja on kääntäen suhteessa painovoimaan. Mitä suurempi taivaankappaleen painovoima on, sitä pienempi kraatteri voi olla keskushuipullinen. Suurin tunnettu maljamainen kraatteri on pienellä Jupiterin kuulla Amalthealla. Kraatterin läpimitta on 90 km.


title: Törmäyskraatteri

text: Monimutkaisella kraatterilla on keskushuippu ja sisään vyöryneet reunat. Monimutkaisen kraatterin syvyys kasvaa suhteessa läpimitan 0,3 potenssiin eli suunnilleen kuutiojuureen. Kaikkein suurimpia ovat monirenkaiset kraatterit. Esimerkiksi Kuun Mare Orientale on monirenkainen kraatteri, samoin Maan Popigai ja Chicxulub.


title: Törmäyskraatteri

text: Suurissa kraattereissa, joiden läpimitta on 100 – 200 kilometriä, kallioperää on purskahtanut ylöspäin jopa 10 – 20 km/s. Räjähdyksestä lähtee yli 10 km/s šokkiaalto, joka ylittää äänen nopeuden kalliossa. Paine on yli 500 GPa, mutta heikkenee pian 1 – 2 GPa järistysaalloksi ja kraatterin reunavallille ehtiessään luokkaan 0,1 GPa. Kallio kaasuuntuu 100 GPa:n rajan sisäpuolella ja sulattaa kallion 60 GPa:n sisällä, jolla rajalla lämpötila on yli 2 000 °C. Jos kraatterin kohdalla on hiilipitoista kiveä, suurissa lämpötiloissa ja paineissa syntyy törmäystimantteja. Timanttihan on erikoisella tavalla kiteytynyttä hiiltä.


title: Törmäyskraatteri

text: Kraatterin synty jaetaan kaivautumisvaiheeseen, jossa ainetta lentää ulos kraatterista, ja muovautumisvaiheeseen, jossa vyöryt yms. muokkaavat kraatterin lopulliseen asuunsa šokkirintaman edetessä vielä lähellä kraatteria. Kraatteri levenee vyöryjen takia. Kraatteri laajenee syntyessään noin 1 km/s. Heite sinkoaa yli 100 m/s nopeudella.


title: Törmäyskraatteri

text: Kun törmääjä on hyvin pieni (massa arviolta alle 1000 tonnia), se hidastuu ilmakehässä niin, ettei liike-energia enää riitä räjähdykseen. Sen sijaan pintaan tömähtää meteoriitti, ja mekaanisesta iskusta maahan syntyy enintään muutamia kymmeniä metrejä läpimitaltaan oleva iskukraatteri. Joskus kappale hajoaa ilmassa pitkäksi törmääjien vanaksi; näin kävi esimerkiksi sekä Sihote Alinin meteoriitin että Kaalin kraatterikentän tapauksessa.


title: Törmäyskraatteri

text: Törmäys synnyttää suuremman paineen kuin tulivuorenpurkauksissa syntyy. Kuumuus lasittaa kiven. Nämä vaikutukset synnyttävät kiveen muutoksia, joiden tuotteita sanotaan yleisnimellä impaktiiteiksi. Sulamattomilla alueilla syntyy kraatterin lähelle kartiomaisesti asettuneita halkeamia ja haljennutta kvartsia. Eräs tunnettu impaktiittityyppi on kartiomaiset halkeamamuodostumat, joita syntyy noin 2-6 GPa:n paineessa.. Kvartsi muokkautuu šokissa halkeamia sisältäväksi coesiitiksi 30-50 GPa:n paineessa, ja stishoviitiksi 15-40 GPa:n paineessa. Kvartsi sulaa ehkä noin 50-65 GPa:n paineessa, plagioklaasi 45-65 GPa:n paineessa ja oliviini yli 70 GPa:n paineessa. Grafiitista syntyy törmäyksessä timanttia. Törmäys viskaa ympäristöön pieniä lasimaisia pallosia ja suurempia lasimaisia tektiittejä.


title: Törmäyskraatteri

text:
Erisuuruisista paineista (GPa = gigapascalia eli miljardia pascalia) kivessä aiheutuu seuraavaa:Räjähdyskraatterit ovat lähtökohtaisesti pyöreitä muodostumia. Kraatterin perusmuoto on malja. Suuremmalla kraatterilla on keskushuippu, joka syntyy kallion ponnahtaessa törmäyksen voimasta takaisin niin kuin vesi ponnahtaa vesipisaran tippuessa siihen. Toisaalta kehämäisiä rakenteita syntyy kraatterin reunoille kallion vyöryessä eri vaiheissa kraatterin sisään välittömästi kraatterin synnyttyä. Tätä vaihetta edeltävää kraatteria sanotaan tilapäiseksi kraatteriksi. Keskushuippu voi olla myös rengasmainen tai rengas, jonka keskellä on korkea kohta. Tällainen keskusrengas on esim. maan alle peittyneessä Chicxulub-kraatterissa. Tasapohjaiset, keskushuiputtomat "BIO"- ja "SOS"-tyypin kraatterit ovat muita kraatterityyppejä harvinaisempia.
Kraatterin muoto voi kuitenkin poiketa pyöreästä perusmuodosta hyvinkin paljon. Vinot alle 12 asteen kulmassa sattuvat törmäykset aiheuttavat ellipsin muotoisia kraattereita. Kohdeaineen heikkousvyöhykkeet voivat ohjata joko räjähdystä tai kraatterin muokkautumista niin, että siitä muodostuukin monikulmio pyöreän rakenteen sijaan.


title: Törmäyskraatteri

text: Suuria lajien joukkotuhoja sattuu noin 26–30 miljoonan vuoden välein ja hyvin suuria 50–150 miljoonan vuoden välein.


title: Törmäyskraatteri

text: Arvioidaan, että Maahan syntyisi 1–3 yli 20 kilometrin läpimittaista kraatteria miljoonassa vuodessa. Maapallolta on löydetty vain kaksi halkaisijaltaan yli 200-kilometristä kraatteria (Vredefort ja Sudbury) sekä kolme 100–200 kilometrin läpimittaista kraatteria (Chicxulub, Manicoauagan ja Popigai). 50–99 km:n läpimittaisia kraattereita on 11. Tämän kokoisista kraattereista voidaan päätellä, että meteoriitin törmäys on aikoinaan aiheuttanut suurtuhon. Näin suuret kraatterit rapautuvat ja tuhoutuvat geologisissa prosesseissa, joten kaikista tappavista törmäyksistä ei Maan pinnalla enää näy jälkiä. Säilyneiden kraattereiden lukumäärä siis aliarvioi maapallolle tulevien meteoriittien lukumäärää. 10–49 km:n läpimittaisia kraattereita on säilynyt noin 50.


title: Törmäyskraatteri

text: Maapallon historiassa on sattunut monia lajien joukkotuhoja, joiden syyksi arvellaan asteroidin iskua. Suuria joukkotuhoja on sattunut noin 540 miljoonan vuoden aikana suunnilleen 23. Näiden arvellaan liittyvän yli 50–100 km:n läpimittaisiin meteoriittikraattereihin. Pienempiä alueellisia joukkotuhoja sattunee keskimäärin 10 miljoonan vuoden välein.


title: Törmäyskraatteri

text: Lähimenneisyydessä väitetään sattuneen muutamia isoja meteoriitti-iskuja:Kraatterit ovat listassa löytöjärjestyksessä.


title: Törmäyskraatteri

text: Kraatterit ovat listassa nimen mukaan aakkosjärjestyksessä.


title: Esperantoakatemia

text: Esperantoakatemia ("Akademio de Esperanto") on kansainvälinen elin, jonka tehtävänä on esperanton periaatteiden säilyttäminen ja kielenhuolto. Sen edeltäjä "Lingva Komitato" (kielikomitea) perustettiin L. L. Zamenhofin aloitteesta vuonna 1905, jolloin ensimmäinen kansainvälinen esperantokongressi valitsi siihen 102 jäsentä. Käytännön työtä varten tämä suuri elin muodosti 18-jäsenisen "Akademio"-nimisen osaston. Vuonna 1948 tehty uudelleenorganisointi yhdisti Lingva Komitaton ja sen Akademion kielenhuoltoelimeksi "Akademio de Esperanto".


title: Esperantoakatemia

text: Esperantoakatemiassa on 45 jäsentä, jotka akatemia itse valitsee yhdeksän vuoden toimikaudeksi. Jäseneksi voidaan nimittää esperanton käyttäjiä, joita pidetään pätevinä toimimaan Akatemian jäsenen tehtävässä. Tällaisia ovat sääntöjen mukaan ensi sijassa tunnustetut kielen tutkijat, kielen opetuksen tai sanakirjatyön asiantuntijat sekä ne, joiden teokset tai käännökset ovat rikastuttaneet esperantonkielistä kulttuuria kaunokirjallisuuden, tekniikan tai tieteen alalla. Johtokuntaan kuuluvat syksystä 2013 puheenjohtajana Christer Kiselman (Ruotsi), varapuheenjohtajina Brian Moon (Luxemburg) ja Probal Das Gupta (Intia) sekä sihteerinä Renato Corsetti (Italia).


title: Esperantoakatemia

text: Suomesta akatemian jäsenenä (jo Lingva Komitaton aikaisessa Akademiossa) oli pitkään Vilho Setälä. Vuonna 2014 suomalaisia jäseniä on kaksi: Jouko Lindstedt ja Harri Laine.


title: Esperantoakatemia

text: Akatemian työskentelee jaostoissa ("sekcioj"), joiden alat vuonna 2013 olivat kielioppi, yleissanasto, erikoisalojen kieli, kirjallisuus, ääntäminen, oppikirjojen tarkastus ja kielineuvonta. Lisäksi voi olla erikoistehtäviin toimikuntia, kuten Akatemian historiaa laativa työryhmä.


title: Esperantoakatemia

text: Akatemia julkaisee virallisia suosituksia harvakseltaan, keskimäärin kerran vuodessa. Suositukset koskevat sanoja tai jonkin kielioppikysymyksen tulkintaa. Suositeltuihin sanaluetteloihin (ns. oficialaj aldonoj) päästessään sana on useimmiten jo käytännössä vakiintunut ja Akatemia vain vahvistaa vakiintuneen muodon ja merkityksen. Kielineuvonnan ("Lingva Konsultejo") vastauksia julkaistaan useammin.


title: Esperantoakatemia

text: Akatemian talous perustuu Esperanton Maailmanliiton (Universala Esperanto-Asocio) avustuksiin ja lahjoituksiin.


title: Esperantoakatemia

text: Lähteet


title: Veto-oikeus

text: Veto-oikeus (, 'minä kiellän') on kielto tai tahdonilmaus, jolla valtionpäämies, muu valtioelin tai yhteisö taikka yksityinen toimija estää jonkin päätöksen syntymisen tai voimaantulon. Termi on peräisin Rooman valtakunnasta, jossa kansantribuunilla oli veto-oikeus senaatin päätöksiin. Hänen tarvitsi vain sanoa ”veto” saadakseen päätöksen kumotuksi.


title: Veto-oikeus

text: Klassisessa latinassa sana äännetään ['veto:], mutta nykyaikaisten eurooppalaisten kielten vaikutuksesta se suomessa äännetään usein [ve:to] tai jopa [ve:tto]. "Veto" taipuu astevaihteluttomana eli sen genetiivi on vahva-asteinen: "veto" : "veton".


title: Veto-oikeus

text: Laaja veto-oikeus hidastaa päätöksentekoa tai tekee sen jopa mahdottomaksi, mutta veto-oikeus on toisaalta perusteltua asioissa, joissa yksimielisyys on erittäin tärkeää. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa on käytössä veto-oikeus, mutta vain sen viidellä pysyvällä jäsenmaalla. Veto-oikeutta käyttämällä yksikin siihen oikeutettu jäsen voi halutessaan estää päätöksiä ja muutoinkin vaikeuttaa YK:n toimintaa. Veto-oikeus on käytössä YK:n turvallisuusneuvoston lisäksi muun muassa osassa Euroopan unionin päätöksentekoa.


title: Veto-oikeus

text: Puolan valtiopäivillä vuosina 1652–1791 päätöksenteko edellytti, että valtiopäivämiesten oli oltava asiasta yksimielisiä. Jokaisella heistä oli siis mahdollisuus estää päätöksen voimaantulo. Tämä järjestelmä tunnetaan nimellä liberum veto.


title: Veto-oikeus

text: Suomen perustuslain mukaan tasavallan presidentillä on lykkäävä eli "suspensiivinen veto-oikeus" eli hän voi jättää vahvistamatta eduskunnan hyväksymän lain, jolloin laki palautuu eduskunnalle uudelleen käsittelyä varten. Tämä ei ole varsinainen lainsäädännöllinen veto-oikeus vaan lähinnä oikeus palauttaa laki eduskunnan uudelleen harkittavaksi. Mikäli eduskunta hyväksyy lain uudelleen asiasisällöltään muuttamattomana, se tulee voimaan ilman presidentin vahvistusta. Jos eduskunta ei uudessa käsittelyssä hyväksy lakia, se raukeaa.


title: Veto-oikeus

text: Veton kumoaminen tai ohittaminen tarkoittaa varsinaisen päätöksen tehneen valtioelimen oikeutta saattaa alkuperäinen päätös voimaan huolimatta sitä vastaan käytetystä veto-oikeudesta, kuten esimerkiksi kansanedustuslaitoksen valtaa presidentin veton kumoamiseksi. Tällainen oikeus on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa.


title: Veto-oikeus

text: Yhdysvaltain presidentillä on veto-oikeus kongressin hyväksymiin lakeihin ja eräisiin muihin päätöksiin. Presidentin veto voidaan kuitenkin kumota (), mikäli tällainen esitys saa sekä edustajainhuoneessa että senaatissa tuekseen vähintään 2/3 edustajista. Ensimmäisen kerran kongressi ohitti presidentin veton John Tylerin presidenttikaudella. Liittovaltion lisäksi myös useimmilla Yhdysvaltain osavaltioilla on käytössään vastaava oikeus, mikä vaatii useimmiten 2/3 kannatuksen osavaltion kongressissa.


title: Hiirimatto

text: Hiirimatto on pinta, joka parantaa tietokoneen hiiren liikkeen lukemista. Hiirimatot tehdään useimmiten muovista, joka on tasainen ja päältä sopivan liukas. Lisäksi on olemassa myös metallisia hiirimattoja, joissa voi olla erilaisia pinnoitteita kuten teflonia, lasia tai alumiinia. Laadultaan paremmat hiirimatot ovat yleensä erikoistuneet pelaamista tai erittäin tarkkaa graafista muokkausta varten. Pelaamista varten olevia hiirimattoja kutsutaankin tästä syystä myös pelihiirimatoksi tai yleisesti hiireltä paljon vaativiin tehtäviin tarkkuushiirimatoksi. Tällaiset hiirimatot ovat kuitenkin hintatasoltaan paljon korkeammat kuin tavalliset hiirimatot, jotka voi hankkia jopa täysin ilmaiseksi. Kalliimmissa hiirimatoissa on useimmiten erittäin sileä pinta ja ”hiljainen” käyttö (äänen ja värinän alhaisuus). Joihinkin tällaisista hiirimatoista on saatettu liittää myös rannetuki ja/tai pidike hiiren johdolle. Tosin nämä saattavat tulla myös erillisenä jolloin käyttäjä voi tarvittaessa itse liittää ne hiirimattoon.


title: Hiirimatto

text: Hyvä hiirimatto vähentää hiiren kulumista, se pysyy paikallaan eikä sisällä teräviä reunoja. Viime vuosina yleistyneet optiset hiiret eivät välttämättä vaadi lainkaan hiirimattoa, mutta sellainen usein helpottaa hiiren käyttöä. Optisen hiiren matto voi olla liukkaampi kuin pallohiiren, mutta se ei saa heijastaa valoa epämääräisesti.


title: Hiirimatto

text: Hiirimattojen koot vaihtelevat mallista ja valmistajasta riippuen.


title: Tarragona

text: Tarragona on kaupunki Etelä-Kataloniassa, Espanjassa, Välimeren rannalla. Se on samannimisen maakunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 131 000 (2015). Camp de Tarragonan alueella (2700 km²) asuu noin 500 000 henkilöä (2012).


title: Tarragona

text: Tarragona on yksi Espanjan ja koko Välimeren alueen tärkeimmistä satamakaupungeista.


title: Tarragona

text: Tarragonassa sijaitsee Universitat Rovira i Virgili -yliopisto.


title: Tarragona

text: Rooman vallan aikana kaupungin nimi oli Tarraco ja se oli "Hispania Tarraconensis" -maakunnan pääkaupunki, sekä yksi koko Rooman valtakunnan tärkeimpiä kaupunkeja itse Rooman jälkeen.


title: Tarragona

text: Tarragonan perusti Scipio Africanus toisen puunilaissodan aikana. Tarragonan merkittävimpiä nähtävyyksiä ovat sekä roomalainen amfiteatteri että katedraali, joka on sekoitus romaanista ja goottilaista tyyliä ja jonka rakennustyöt aloitettiin vuonna 1184. Kaupungin tuntumassa on myös roomalaisten rakennuttama vesijohto, akvedukti, Acueducto de Les Ferreres, joka monien muiden Tarragonan arkeologisten kohteiden tavoin on nimetty Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Tarragona

text: Modernimpaa kulttuuria kaupungissa edustaa sen lähettyvillä sijaitseva Universal Studiosin teemapuisto "Port Aventura".


title: Valladolid

text: Valladolid on teollisuuskaupunki Pisuergajoen varrella Pohjois-Espanjassa. Valladolid on samannimisen maakunnan sekä Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 302 000 (1.1.2016).


title: Valladolid

text: Valladolid sijaitsee Iberian niemimaan pohjoisosassa keskellä Espanjan pohjoista ylänköaluetta. Sitä ympäröivät kukkulat, kuten San Cristóbal (843 m). Kaupungin keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 698 metriä.


title: Valladolid

text: Kaupunki sijaitsee Pisuerga- ja Esguevajokien yhtymäkohdassa Burgosin lounaispuolella.


title: Valladolid

text: Espanjan kristityt kuningaskunnat valtasivat 900-luvulla Espanjan ja sitä myöten Valladolidin maureilta. 1400-luvulta lähtien se oli Kastilian kuninkaiden ja Espanjan imperiumin pääkaupunki aina vuoteen 1531 asti, jolloin hovi siirrettiin Madridiin. Se oli pääkaupunki jälleen lyhyen aikaa vuosina 1600–1606. 1800-luvulla kaupunki alkoi taas kasvaa. Teollistumisen myötä sinne perustettiin autotehdas ja runsaasti maalaisväestöä muutti kaupunkiin työhön.