title: Niger

text: Kountchén hallinto vakautti maata ja sai aikaan jopa pientä talouskasvua. Se päättyi 1980-luvun alussa jälleen uuteen kuivuuskauteen. Libyan kanssa välit olivat huonot. Libyalaiset radiolähetykset paikallisilla kielillä rohkaisivat tuaregeja ja hausoja kapinaan, ja syrjäytetyn presidentin poika johti Tripolissa Nigerin silloisen hallinnon vastaista ryhmää, jota Libyan kerrottiin myös rahoittavan. Maiden rajalla oli jopa aseellinen välikohtaus.


title: Niger

text: Seyni Kountché kuoli vuonna 1987. Hänen seuraajansa Ali Saibou aloitti vallan siirtämisen siviileille. Maa sai uuden perustuslain vuonna 1989. Maa siirtyi monipuoluejärjestelmään vuosina 1990–1992. 1990-luvun alkupuoliskolla maata koettelivat opiskelijalevottomuudet ja tuaregien kapina. Vuonna 1993 uudeksi presidentiksi valittiin ensimmäisillä vapailla vaaleilla Mahamane Ousmane. Kenraali Ibrahim Baré Maïnassara syrjäytti hänet 27. tammikuuta 1996 vallankaappauksessa. Maïnassara menehtyi vuoden 1999 vallankaappauksessa, jossa Daouda Malam Wanké otti väliaikaisesti vallan. Saman vuoden joulukuussa uudeksi presidentiksi valittiin vaaleilla Tandja Mamadou.


title: Niger

text: 2000-luvun alussa tuaregit kapinoivat toistamiseen. 18. helmikuuta 2010 Nigerissä tapahtui sotilasvallankaappaus, jossa armeija syrjäytti valtakauttaan pidentämään pyrkineen Tandja Mamadoun. Tammikuussa 2011 pidettiin vaalit mutta selkeää voittajaa ei ollut. Uusintavaaleja on lykätty useasti.


title: Niger

text: Vaalit saatiin pidettyä vuonna 2011, jolloin voittajaksi selvisi nykyinen presidentti Mahamadou Issoufou. Hän sai 58 prosenttia annetuista äänistä. Hän esitti vaalikampanjassaan kunnianhimoisia tavoitteita, kuten maan ravinto- ja juomavesitilanteen parantaminen, rautatien rakentaminen ja turvallisuuden parantaminen. Hänet valittiin tehtäväänsä uudelleen vuonna 2016.


title: Niger

text: Niger on semipresidentiaalinen tasavalta. Itsenäisyyden aikana on ollut useita vallankaappauksia. Huhtikuussa 1999 henkivartijat ampuivat silloisen presidentin Ibrahim Mainassaran. Marraskuun 1999 melko rauhallisissa vaaleissa nousi valtaan presidentti Tandja Mamadou, ja hänet valittiin toiselle kaudelle 2004. Vuonna 2009 Mamadou hajotti parlamentin, koska se ei suostunut muuttamaan perustuslakia niin että hän voisi jatkaa kolmannenkin kauden. Uusi parlamentti valittiin 20. lokakuuta 2009, oppositio boikotoi vaaleja. Helmikuussa 2010 maassa tapahtui vallankaappaus, jossa eversti Salou Djibon johtamat sotilaat syrjäyttivät presidentti Mamadoun, tarkoituksenaan palauttaa maahan ”hyvä demokratia ja hallinto”. Juntta asetti pääministeriksi siviilin ja lupasi järjestää tammikuussa 2011 presidentinvaalit, jossa juntan omat jäsenet eivät voi asettua ehdokkaiksi.


title: Niger

text: Talousongelmien takia maassa on edelleen poliittisesti levotonta. Maanviljelijöiden ja paimentolaisten elintapojen välillä on jännitteitä varsinkin kuivina vuosina. Paimentolaisina elävät tuaregit kokevat tulevansa syrjityiksi ja kapinoivat. Huhtikuussa 2009 tuaregikapinallisten järjestön MNJ:n (Mouvement des Nigeriens pour la Justice) johto ja maan hallitus sopivat vihamielisyyksien lopettamisesta Libyan Tripolissa pidetyissä rauhanneuvotteluissa,


title: Niger

text: Nigerin asevoimat ovat saaneet paljon materiaalia lahjoituksina länsimailta, jotka ovat myös kouluttaneet Nigerin joukkoja. 1980-luvulla Yhdysvallat ja Länsi-Saksa kouluttivat maan ilmavoimat ja kunnostivat lentokentän lähellä Libyan rajaa. Ranska on perinteisesti varustanut ja kouluttanut Nigerin maavoimia. Sotilasapu ei ole pyyteetöntä, vaan sen on sanottu liittyvän naapurimaa Libyan uhkaan.


title: Niger

text: Niger jakautuu seitsemään alueeseen ("région"; luettelon numerot liittyvät oheiseen kuvaan). Lisäksi pääkaupunki Niamey muodostaa oman pääkaupunkialueensa.


title: Niger

text: Kaksi kolmasosaa Nigerin pinta-alasta on Saharan autiomaata, ja loppu kuuluu Sahelin alueeseen. Nigerin vilja-aitta on pieni kaistale maan etelärajalla. Suurin osa väestöstä asuu maan eteläosissa.


title: Niger

text: Korkein piste on Mont Bagzane 2 022 m, matalin kohta Niger-joki 200 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Niger

text: Oheinen Niameyn ilmastotaulukko on edustava maan eteläosalle. Sadekausi on selvä, mutta sateet epäsäännöllisiä. Pohjoista kohti mentäessä sademäärät pienenevät ja käyvät yhä epäsäännöllisemmiksi. Pohjoisosissa ei sada juuri lainkaan.


title: Niger

text: Nigerin talous on kriisissä. Talouskasvun sijasta talous hiipuu, viljelykelpoisen maan osuus pienenee ja uraanista saatavat vientitulot pienenevät. YK:n vähiten kehittyneiden maiden listaan liittyvän arvion mukaan Niger on yksi maailman köyhimmistä valtioista.


title: Niger

text: Nigerin ruokatilanne oli erityisen huono vuoden 2004 loppupuolen kuivuuden sekä heinäsirkkatuhojen jälkeen. Otsikoihin nousi G8-kokous, jossa annettiin Nigerin velkoja anteeksi, mutta ei lainkaan käsitelty nälkäasiaa. Nälänhädän arvioitiin koskevan ainakin 2,5 miljoonaa nigeriläistä. Vuosien 2005–2008 sadot olivat hiukan parempia, mutta 2009 oli jälleen katovuosi.


title: Niger

text: Bruttokansantuote (PPP) henkeä kohti vuonna 2013 oli 800 Yhdysvaltain dollaria, sama kuin muutamana edellisenä vuonna. Näillä lukemilla Niger on maailman kymmenen köyhimmän maan joukossa. YK:n kehitysohjelma UNDP:n laskeman Inhimillisen kehityksen indeksiksillä (Human Development Index, HDI) mitattuna Niger sijoittui vuonna 2012 viimeiselle eli 187. sijalle. Sen HDI-arvo on noussut vuosina 2000–2007 lähes neljällä prosentilla vuosittain.


title: Niger

text: Tärkeimmät ravintokasvit ovat hirssi ja durra. Vientiin kasvatetaan papuja ja sipuleita.


title: Niger

text: Niger on yksi maailman suurimmista uraanintuottajista. Akoutan ja Arlitin uraanikaivokset ovat eräitä maailman suurimmista. Yhdessä ne tuottavat noin seitsemän prosenttia maailman uraanista. Merkittävimpiin luonnonvaroihin kuuluvat uraanin lisäksi kivihiili, rautamalmi, tina ja fosfaatti.


title: Niger

text: Nigeristä on löydetty myös öljyesiintymiä. Vuonna 1992 sai yhdysvaltalainen Hunt Oil Company oikeuden hyödyntää Djadon ylängön öljyesiintymiä. China National Petroleum sai oikeuden hyödyntää Teneren alueen öljyvarantoja vuonna 2003. Yhtiö on luvannut hyödyntää enemmänkin Nigerin öljyvarantoja ja rakentaa jalostamon lähelle Zinderiä. Lisäksi tekeillä on öljyputki viennin helpottamiseksi. Myös venäläinen Gazprom on kiinnostunut toimimaan alueella. Öljyä on pumpattu vuodesta 2011, mutta tuotanto on mennyt omaan jalostamoon. China National Petroleum sai lisää oikeuksia vuonna 2013. Vientiliikennettä suunnitellaan Tšadin ja Kamerunin kautta. Toistaiseksi öljytulot ovat jääneet paljon ennusteita huonommaksi logistiikkaongelmien takia.


title: Niger

text: Nigerissä on 27 lentokenttää, joista kymmenen kiitotie on päällystetty ja kolmen kiitotie on yli 2 500 metriä pitkä. Niamey on varsinainen kansainvälisen liikenteen keskus, mutta myös Agadezista on lentoja Pariisiin. Vesiväyliä on 300 km, Niger-joki on kulkukelpoinen Gayaan asti syyskuusta maaliskuuhun. Maanteitä on paljon, mutta vain vajaat 4 000 kilometriä on päällystetty.


title: Niger

text: Rautatietä maassa ei ole. Niger on osallisena hankkeissa jotka yhdistäisivät maan Länsi-Afrikan rataverkkoon. Euroopan unioni, Ranska ja romanialainen kaivosmiljönääri Frank Timiş olivat käynnistämässä ratahanketta, joka yhdistäisi Niameyn Burkina Fason pääkaupunkiin Ouagadougouhun. Hanketta ryhdyttiin valmistelemaan vuonna 2013 ja rata palvelisi vientiä.


title: Niger

text: Toinen ratahanke yhdistäisi Niameyn beniniläiseen Cotonoun satamakaupunkiin. Beninin ja Nigerin presidentit allekirjoittivat asiaa koskevan sopimuksen maaliskuussa 2014. Rautatieprojektin juhlallisia avajaisia vietettiin Niameyssä 7. huhtikuuta 2014. Paikalla olivat Nigerin, Togon ja Beninin presidentit.


title: Niger

text: Ratahanke on osa suurempaa Länsi-Afrikan pääkaupunkeja yhdistävää ratahanketta. Rautatien on tarkoitus yhdistää Cotonoun, Niameyn, Ouagadougoun ja Abidjanin kaupungit. Lisäksi rakennettaisiin yhteys Loméen. Sekä henkilö- että tavaraliikennettä palvelevan radan pitäisi valmistua vuonna 2020.


title: Niger

text: Nigerin väkiluvuksi arvioitiin 17,5 miljoonaa vuonna 2014. Väestö kasvaa yli kolme prosenttia vuodessa.


title: Niger

text: Nigerin virallinen kieli on ranska. Paikallisia kieliä ovat hausa, djerma, fulani ja tamashek. Suurimmat etniset ryhmät ovat hausat (55,4 % vuonna 2001), djermat ja songhait (21,0 %), tuaregit (9,3 %), fulbet (8,5 %), kanurit ja mangat (4,7 %), gurmat (0,4 %) ja tubut (0,4 %). 80 % on muslimeita, muita eli kristittyjä ja animisteja on 20 %.


title: Niger

text: Nigerläisistä 17,6 prosenttia (9,8 % naisista) on lukutaitoisia (2003). YK:n kehitysohjelma UNEPin tilastoi Nigerin vuonna 2015 maailman alhaisimman lukutaitoprosentin maaksi: ainoastaan 19,1 % aikuisista oli lukutaitoisia. Koulunkäynti on periaatteessa pakollista kuuden vuoden ajan, mutta sitä käy vain 45 % pojista ja 31 % tytöistä.


title: Niger

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin 0,8 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 60 000 henkeä. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut 16 000 henkeä, mutta sitä sai vain kymmenesosa heistä, noin 1600 henkeä. Lääkitystilanne oli parantunut vaikkakin hitaasti, vuonna 2005 lääkettä sai 5 % tarvitsijoista.


title: Niger

text: YK:n yhdestätoista vuosituhattavoitteesta pidetään kahden saavuttamista mahdollisena: lapsikuolleisuuteen ja AIDSiin liittyviä tavoitteita.


title: Niger

text: Koska Nigerin valtion rajat ovat siirtomaaisäntien vetämät, ne eivät noudattele etnisiä tai perinteisiä kulttuurien rajoja. Itsenäistymisestä alkaen hallitus on pyrkinyt luomaan yhtenäistä nigeriläistä kulttuuria.


title: Niger

text: Saharan paimentolaisheimot ylläpitävät vanhoja kulttuuriperinteitä. Monet tuaregit elävät puolinomadista elämää, ja joissakin kylissä on sekaisin savimajoja ja siirrettäviä telttoja.


title: Niger

text: Nigeriläistä perusruokaa on paksu hirssipuuro, jonka lisukkeena on kasviskastiketta, johon toisinaan lisätään vähän lihaa. Yleisemmin liha kuitenkin tarjotaan erillisenä, grillattuna tai paistettuna. Pohjoisessa hirssipuuroa keitetään myös vuohenmaitoon. Hirssin lisäksi viljoista käytetään maissia, durraa ja juhlatilanteissa riisiä.


title: Niger

text:
Niger on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1972 alkaen. Issaka Daborg sai nyrkkeilyssä pronssia vuonna 1972, ja on maansa toistaiseksi ainoa olympiamitalisti. Lontoon olympiakisoissa maata edusti soutaja Hamadou Issaka sekä viisi muuta urheilijaa.
Nigerin jalkapallomaajoukkue on jäänyt yhdeksi maanosansa heikoimmista maajoukkueista. FIFAn rankingissa se on sijalla 154.


title: Windows Me

text:
Windows Me, tai Windows Millennium Edition (koodinimeltään "Millennium" ja "Georgia"), on Microsoftin 14. syyskuuta 2000 julkistama 16/32-bittinen graafinen käyttöjärjestelmä.
Windows Me oli Windows 95 ja Windows 98 -järjestelmien seuraaja. Se julkaistiin vasta syksyllä 2000, kun alkuvuodesta julkaistu Windows 2000 oli jo saatavilla.


title: Windows Me

text: Järjestelmän vähimmäisvaatimuksina oli vähintään 150MHz Intel Pentium prosessori, 32 Mt keskusmuistia, 320 Mt kovalevy sekä näytönohjain ja hiiri.


title: Windows Me

text: Windows Me koostui lähinnä suhteellisen pienistä päivityksistä, kuten Internet Explorer 5.5:stä. Käyttöjärjestelmän mukana tuli myös Windows Media Player 7, jonka oli tarkoitus kilpailla silloista hallitsevaa mediasoitinta, RealNetworksin RealPlayeria, vastaan. Sekä IE 5.5 että Media Player 7 olivat vapaasti ladattavissa Internetistä myös aikaisemmille Windowsin versioille. Windows Me sisälsi myös uuden Windows Movie Maker -ohjelmiston, joka tarjosi perustason videoeditointimahdollisuuden ja oli suunniteltu kotikäyttäjille helppokäyttöisyytensä vuoksi.


title: Windows Me

text: Me oli myös ensimmäinen Windows-käyttöjärjestelmä, jossa Media Playeria ei pystynyt poistamaan.


title: Windows Me

text: Suurin muutos Windows Me:ssä aikaisempiin Windowseihin nähden oli kuitenkin, että se ei enää sisältänyt aitoa MS-DOS -tukea. Tämä tarkoitti sitä, että Windows Me ei ladannut DOSia ennen graafista käyttöliittymää, toisin kuin Windows 95 ja 98. Tämä tarkoitti myös sitä, että se käynnistyi nopeammin kuin 95 ja 98, mutta ei myöskään voinut käynnistyä komentokehotteeseen DOS-yhteensopivaan tilaan. Me:ssä oli kuitenkin "virtuaalitilan" DOS, jota voitiin ajaa ikkunassa, mutta jotkin ohjelmat vaativat aidon MS-DOS -tuen, eivätkä suostuneet toimimaan DOS-ikkunassa.


title: Windows Me

text: Windows Me sisälsi "järjestelmänpalautus"-toiminnon (), joka kirjasi muutoksia lokiin, ja pystyi palauttamaan käyttöjärjestelmän aikaisempaan vaiheeseen. Ohjelma oli tarkoitettu helpottamaan vianselvitystä ja ratkaisemaan ongelmia. Sen piti toimia suojaverkkona tilanteissa, joissa esimerkiksi ohjelman tai ajurin asennus sotki järjestelmän. Tällöin käyttäjä voisi palauttaa järjestelmän aikaisempaan, toimivaan tilaan. Ohjelma suoriutui tästä seuraamalla Windowsin järjestelmätiedostojen sekä rekisterin muutoksia. Järjestelmänpalautus saattoi kuitenkin hidastaa tietokoneen toimintaa, varsinkin, jos se valitsi tallennushetkekseen ajankohdan, jolloin käyttäjä oli juuri käyttämässä tietokonetta. Ohjelman toimintaperiaate oli melko yksinkertainen, ja se saattoi pahimmassa tapauksessa palauttaa jopa viruksen, jonka käyttäjä oli hetkeä aiemmin poistanut järjestelmästä. Järjestelmänpalautus ei kuitenkaan ollut varmuuskopiointiohjelma.


title: Windows Me

text: Windows Me:n tuki päättyi lopullisesti 11. heinäkuuta 2006.


title: Holokausti

text: Holokausti (< ’polttouhri’) oli Saksan suorittama järjestelmällinen juutalaisten kansanmurha toisen maailmansodan aikana. Kuuden miljoonan juutalaisen lisäksi samassa yhteydessä surmattiin miljoonittain muitakin natsien halveksumia ihmisiä kuten slaaveja, romaneja ja kehitysvammaisia.


title: Holokausti

text: Päävastuullinen holokaustista oli Saksan kansallissosialistinen hallitus, joka Adolf Hitlerin johdolla hallinnoi, sääteli ja ohjasi joukkotuhon etenemistä, mutta siihen osallistuivat aktiivisesti myös monet Saksan liittolaisista ja niiden miehittämien maiden yhteistyöhön ryhtynyt väestö.


title: Holokausti

text: Saksan juutalaiset olivat joutuneet natsien kiihtyvien sortotoimenpiteiden kohteeksi jo vuodesta 1933 alkaen, ja vainot levisivät Saksan miehittämille alueille toisen maailmansodan alettua. Päätöksen kansanmurhasta (”lopullinen ratkaisu”) saksalaiset tekivät vuoden 1941 lopulla, ja sitä alettiin toteuttaa järjestelmällisesti vuoden 1942 alusta. Aluksi juutalaisia oli teloitettu ampumalla. Sen osoittauduttua epäkäytännölliseksi saksalaiset perustivat Puolaan tuhoamisleirejä ja ryhtyivät kuljettamaan ghettoihin kokoamiaan juutalaisia niihin tapettavaksi myrkkykaasulla.


title: Holokausti

text: Holokausti loppui kun Saksa joutui vetäytymään miehittämiltään alueilta sodan loppuvuosina 1944–1945. Syylliset asetettiin sodan jälkeen oikeuteen ja moni sai kuolemantuomion. Sodan jälkeisinä vuosikymmeninä holokaustista on tullut pahuuden mittari, jota vasten ihmisten ja valtioiden epämoraalisia tekoja mitataan. Holokaustin kansainvälistä muistopäivää vietetään vuosittain 27. tammikuuta.


title: Holokausti

text: Sana holokausti "ὁλόκαυστον" (nykykreikassa "όλοκαύτωμα") on raamatullinen polttouhria merkitsevä sana. Kreikankielinen sana merkitsee jumalalle osoitettua uhria, joka on kokonaan ("όλος", "holos") poltettu ("καύστων", "καύσων", "kaustos"). 1800-luvulta alkaen sanaa on pääasiassa käytetty tarkoittamaan suuronnettomuuksia, mutta 1970-luvulla sana vakiintui englannissa tarkoittamaan nimenomaan natsien suorittamaa kansanmurhaa. Suomen kieleen se vakiintui vasta 1990-luvulla.


title: Holokausti

text: Raamatullinen sana "šoa" (שואה) on ollut vakiintunut hepreankielinen ilmaus juutalaisten kansanmurhalle 1940-luvun alusta asti. Sanaa "šoa" on hepreassa yhä useammin käytetty sanan "holokausti" asemesta muun muassa alkuperäisen sanan mahdollisesti loukkaavan teologisen sisällön vuoksi. Muita holokaustista muissa kielissä kuin suomessa käytettyjä nimityksiä ovat romanien käyttämä "porajmos" (suomeksi ’ahmiminen’) ja jiddišin "khurbn" (’tuho’, hepreaksi "churban", myös "churban Europa" ’Euroopan tuho’, erotukseksi "churbanista" eli Jerusalemin toisen temppelin tuhosta). Natsit käyttivät siitä nimitystä "juutalaiskysymyksen lopullinen ratkaisu" ().


title: Holokausti

text: Juutalaisten joukkomurhan alullepanija oli Saksan valtakunnankansleriksi vuonna 1933 noussut Adolf Hitler. Hän oli vihannut juutalaisia syvästi ensimmäisen maailmansodan päättymisestä lähtien. Hitler uskoi juutalaisten salaliittoon, jonka avulla nämä pyrkivät hallitsemaan maailmaa ja kaivamaan maata kaikkien kansakuntien alta edistämällä sosialismia ja kommunismia sekä manipuloimalla taloutta. Hitler syytti myös juutalaisia sosialisteja Saksan häviöstä ensimmäisessä maailmansodassa ja uskoi juutalaisten valvovan Saksan vihollismaiden hallituksia.


title: Holokausti

text: Juutalaisviha eli antisemitismi oli ollut eri muodoissaan yleistä kautta Euroopan jo vuosisatojen ajan. Juutalaisia karsastettiin ja vainottiin etnisenä mutta epäilyttävästi kansainvälisenä ja siten mahdollisesti ”epäluotettavana” vähemmistönä, joka oli lisäksi näkyvästi edustettuna sosialistisissa ja kommunistisissa liikkeissä. Kristillisessä antisemitismissä juutalaisia pidettiin ”Kristuksen tappajina”. Teorioilla juutalaisten salaliitosta oli ollut kannatusta jo 1860-luvun loppupuolelta lähtien. Teoriat alettiin hyväksyä laajalti ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mihin vaikutti paljon ranskalaisen väärennöksen "Siionin viisaiden pöytäkirjojen" leviäminen Venäjän ulkopuolelle. Saksassa antisemitismiä vahvisti myös juutalaisten hyvä menestys yhteiskunnassa, etenkin sanomalehtien ja kirjojen kustantajina, minkä vuoksi jotkut alkoivat puhua ”juutalaisesta vaikutuksesta”.


title: Holokausti

text: Juutalaisiin kohdistuvista epäluuloista huolimatta antisemitismi ei Saksassa ollut 1900-luvun alussa erityisen vakavaa verrattuna muihin Euroopan maihin. Itä-Euroopassa juutalaisia oli surmattu pogromeissa sadoin tuhansin, mutta Saksassa ei vakavaa väkivaltaa juutalaisia kohtaan juurikaan esiintynyt ennen Hitlerin valtaannousua 1933. Juutalaisia ei myöskään syrjitty lain edessä. Antisemitistisiä ennakkoluuloja ja vastenmielisyyttä juutalaisia kohtaan kuitenkin esiintyi, ja moni tavallinen saksalainen ei pitänyt juutalaisia oikeina saksalaisina. Antisemitismi oli yleistä yliopistoissa, ja myös usea kansalaisjärjestö kielsi jäsenyytensä juutalaisilta. Saksan dramaattisen poliittisen kehityksen johdosta maan eliitti alkoi kuitenkin ensimmäisen maailmansodan jälkeen kääntyä juutalaisvastaiseksi. Asiaan vaikutti Saksan raskas ja nöyryyttävä tappio sodassa sekä sosialistipuolueen nousu maan suurimmaksi. Myös Venäjän vallankumous 1917 vahvisti Saksassa antisemitismiä, sillä kommunismi ja bolshevismi yhdistettiin juutalaisiin. Ensimmäinen maailmansota oli lisäksi kiihdyttänyt Saksan yhteiskunnallisia ja poliittisia ristiriitoja, ja maan tuore demokratia ei ollut vielä juurtunut kansalaisten ajatteluun. Saksan poliittisessa retoriikassa oli käytetty 1860-luvulta asti juutalaisvastaisuutta hyväksi kansankiihotuksessa. Ensimmäinen maailmansota oli lisäksi tuottanut maahan suuren joukon väkivallan karaisemia ja tappamaan valmiita miehiä, joista tuli myöhemmin holokaustin toimeenpanijoita.


title: Holokausti

text: Tärkeä holokaustin mahdollistanut tekijä oli lisäksi rotuopillisen antisemitismin paluu, eli juutalaisten luokittelu muusta ihmiskunnasta biologisesti erilliseksi ryhmäksi. Hitlerin mukaan juutalaiset eivät olleet edes alempi rotu vaan ”epärotu”, ”vastarotu”. Opin mukaan juutalaiset olivat perintötekijöiltään taipuvaisia tuhoisaan käytökseen.


title: Holokausti

text: Suosituksi noussut sosiaalidarvinismin tulkinta katsoi ihmisten eriarvoisuuden olevan luonnollinen ja oikeutettu asia. Sitä käytettiin myös oikeutuksena sodalle, jossa ”ylemmät” kansat saivat valloittaa, riistää ja hävittää ”alempansa”. Negatiivinen eugeniikka eli rotuhygienia oikeutti natsi-Saksassa aluksi ”epäsopivien” kuten mielisairaiden pakkosteriloinnit ja myöhemmin joukkomurhat.


title: Holokausti

text: Holokausti oli mahdollinen myös vain siksi, koska Saksa menestyi toisen maailmansodan alkuvuosina 1939–1941 erittäin hyvin ja onnistui miehittämään läntisen Neuvostoliiton. Hitlerin toistuvat ulko- ja sisäpoliittiset voitot nostivat hänet kansan silmissä suorastaan jumalhahmoksi, jota seurattiin millaisiin tahansa tekoihin. Hitler ei yleensä itse sekaantunut arkipäiväisiin politiikan kysymyksiin, vaan juutalaiskysymyksessäkin eri tahot ja virastot työskentelivät itsenäisesti Hitlerin oletetun tahdon mukaisesti. Natsihallinnossa oli paljon jyrkkiä antisemiittejä, jotka toimivat oman aatteensa mukaisesti, toistensa kanssa kilpaillen holokaustin toteutuksessa.


title: Holokausti

text: Euroopan juutalaiset olivat kansanmurhan pääasiallinen kohde, ja joidenkin määritelmien mukaan holokausti tarkoittaakin ainoastaan juutalaisten kansanmurhaa toisen maailmansodan aikana. Arviolta noin kaksi kolmannesta Euroopan juutalaisista eli 5–7 miljoonaa kuoli holokaustissa. Noin kolme miljoonaa juutalaista surmattiin varsinaisilla tuhoamisleireillä, liikkuvat tuhoamisyksiköt ("Einsatzgruppen") surmasivat noin miljoonan ja loput surmattiin ghetoissa tai näännytettiin tarkoituksella nälkään ja kovaan työhön työleireillä.


title: Holokausti

text: Juutalaisten lisäksi holokaustin yhteydessä tapettiin slaaveja kuten puolalaisia ja venäläisiä, neuvostoliittolaisia sotavankeja, romaneja, natsien aatteellisia vastustajia, vapaamuurareita, Jehovan todistajia, ruusuristiläisiä, mustia, homoseksuaaleja sekä eugeniikan eli rodunjalostuksen nimissä kehitysvammaisia ja psyykkisesti sairaita. Jos holokaustin määritelmään sisällytetään kaikki natsien järjestelmällisissä vainoissa kuolleet, nousee uhrien määrä arviosta riippuen 11–17 miljoonaan henkeen.


title: Holokausti

text: Uhrien määrän laskeminen on vaikeaa, sillä natseilta ei jäänyt sodanaikaista dokumenttia tapettujen määrästä. Uhrien määrät on arvioitu sodan jälkeen erilaisista dokumenteista ja väestötilastoista. United States Holocaust Memorial Museumin mukaan holokaustissa ja sen yhteydessä kuoli:Hitlerin hallitus nousi valtaan keväällä 1933 ja aloitti pian Saksan juutalaisten aseman heikentämisen. Juutalaisia alettiin syrjäyttää virkamiehistöstä, koulutuslaitoksista, lehdistöstä, asepalvelusta ja muista ammateista. Nürnbergin lait vuonna 1935 tekivät Saksan juutalaisista toisen luokan kansalaisia ja muun muassa kielsivät avioliitot juutalaisten ja ei-juutalaisten välillä. Muutamassa vuodessa juutalaisilta oli viety kaikki avustukset ja oikeudet ammatinharjoittamiseen. Juutalaisten liikkumista julkisilla paikoilla rajoitettiin monin tavoin. Saksan tavoitteena oli vainojen avulla ajaa maan juutalaiset muuttamaan itään, mutta Puola sulki juutalaisilta rajansa vuonna 1938. Marraskuussa 1938 natsit panivat toimeen ”Kristalliyön”, jossa satoja synagogia ja tuhansia juutalaisten yrityksiä tuhottiin, satoja juutalaisia tapettiin ja 30 000 juutalaismiestä vietiin väliaikaisesti keskitysleireille. Juutalaisten omaisuus takavarikoitiin pian sen jälkeen, ja maan talouselämästä tehtiin kokonaan ”arjalainen”. Natsijohto jatkoi samalla keskustelua toimenpiteistä, joilla juutalaiset voitaisiin lopullisesti eristää yhteiskunnasta.


title: Holokausti

text:
Vaikka natsihallinto halusikin juutalaisten muuttavan pois Saksasta, köyhtyminen esti monelta sen. Osa juutalaisista pakeni kuitenkin muualle Eurooppaan, Yhdysvaltoihin tai Palestiinaan. Britannia otti vastaan viitisenkymmentä tuhatta juutalaista vuoteen joulukuuhun 1938 mennessä ja Yhdysvallat kaikkiaan 130 000. Yksistään vuoden 1939 aikana Saksasta pakeni lähes 80 000 juutalaista. Vuoden 1939 alussa Saksa asetti juutalaisten maastamuutolle jo huomattavia esteitä, ja lokakuussa 1941 maastamuutto kiellettiin kokonaan kun kansanmurha oli jo täydessä käynnissä.
Kun Saksan juutalaiset oli syrjäytetty ja ryöstetty, rajoitukset levisivät heidän yksityiselämäänsäkin. Juutalaisille asetettiin esimerkiksi asumisrajoituksia, liikkumisrajoituksia ja ostorajoituksia. Syyskuusta 1941 alkaen juutalaiset joutuivat pitämään vaatteisiin ommeltua keltaista daavidintähteä, minkä seurauksena heidän valvonnastaan oli tullut aukotonta.


title: Holokausti

text: Toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta 1939 kun Saksa hyökkäsi Puolaan. Heti sen jälkeen saksalaiset alkoivat koota valloittamiensa alueiden juutalaisia rautateiden varrella sijaitsevien kaupunkien ghettoihin väestönsiirtojen läpikulkupaikoiksi. Ghettojen asukkaita alettiin heinäkuusta 1942 alkaen siirtää tuhoamisleireille, mutta vielä sodan alussa ghetot olivat vasta täydellisen kansanmurhan välivaihe.


title: Holokausti

text: Yhtenä vaihtoehtona ”juutalaiskysymyksen” ratkaisuksi oli esitetty juutalaisten siirtämistä johonkin kaukana sijaitsevaan paikkaan. Etenkin Madagaskar-suunnitelmaa kehitettiin vakavissaan vuoden 1940 aikana. Tarkoituksena oli perustaa saarelle suurghetto, jonka huonoissa elinoloissa juutalaiset eivät selviäisi hengissä. Suunnitelmaan sisältyivät jo kaikki myöhempien kyyditys- ja tuhoamiskäytäntöjen ainekset. Koska Britannia ei antautunutkaan, Madagaskar-suunnitelmasta luovuttiin ja ”lopullisen ratkaisun” eli juutalaisten hävittämisen paikaksi valittiin Itä-Eurooppa.


title: Holokausti

text: Saksalaiset käyttivät sanoja ”asuttaminen”, ”raivaaminen” ja ”evakuointi” vielä vuosina 1939–1941 kirjaimellisesti. Sitä mukaa kun saksalaisten suunnitelmat radikalisoituivat, sanoista tuli vähitellen joukkomurhan synonyymeja. Juutalaisten kuolema alettiin ottaa kuljetussuunnitelmissa huomioon vuodesta 1941 alkaen. Menestyksellinen hyökkäys Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 aiheutti sen, että suunnaksi otettiin kansanmurha.


title: Holokausti

text: Hitlerin kesäkuussa 1941 antama käsky, jossa määrättiin muun muassa neuvostovaltion, puna-armeijan tai kommunistisen puolueen palveluksessa olevien juutalaisten miesten murhaamisesta oli natsi-Saksan ensimmäinen suorasanainen juutalaisten järjestelmällisen tuhoamisen valtuuttanut määräys. Operaatio Barbarossan alusta asti turvallisuuspoliisin yksiköt ("Einsatzgruppen") ja armeija aloittivat kaikkien poliittisina tai rodullisina vihollisina pitämiensä ihmisten tuhoamisen, jota auttoivat monet paikallisesta väestöstä värvätyt antisemiittiset ryhmät.


title: Holokausti

text: Vaikka tuhoamiskäskyn toimeenpano oli epäjärjestelmällistä ja vaihteli alueittain, on arvioitu, että yli miljoona juutalaista tapettiin miehitetyillä alueilla sodan alussa toimeenpannuissa vainoissa. Vuonna 1942 toimeenpantu lopullinen ratkaisu, joka koski myös Saksan ja Keski-Euroopan juutalaisia oli siis looginen jatke operaatio Barbarossan aikana aloitetulle politiikalle.


title: Holokausti

text: Vuoden 1941 syksyyn mennessä Hitler oli päättänyt tuhota tyystin Euroopan juutalaiset, ja päätös lopullisesta ratkaisusta eli juutalaisten täydellisestä kansanmurhasta tehtiin. Tammikuussa 1942 pidetyssä Wannseen konferenssissa useat natsijohtajat keskustelivat lopullisen ratkaisun toteutuksesta ja yksityiskohdista. Joukkoteloitukset oli havaittu epäkäytännöllisiksi, tekijöilleen rasittaviksi sekä vaikeasti salassa pidettäväksi. Sen vuoksi saksalaiset olivat alkaneet kokeilla vaihtoehtoisia tappomenetelmiä kuten myrkkykaasuja. Neuvostoliitosta ei enää suunniteltu keskeistä murhapaikkaa, vaan juutalaisten tuhoamisen painopiste siirrettiin Puolaan. Järjestelmälliset kuljetukset ghetoista Puolaan rakennetuille tuhoamisleireille alkoivat.


title: Holokausti

text: Hitler piti juutalaisten tuhoamista niin tärkeänä tavoitteena, että jopa sodan loppuvaiheen sotilaallisessa ahdingossa natsi-Saksan polttoaine-, kuljetuskapasiteetti-, ampumatarvike-, sotilas- ja teollisuusresursseja kulutettiin kuolemanleireihin sotatoimien sijaan.


title: Holokausti

text: Sodan loppuun mennessä suurin osa Euroopan juutalaisväestöstä oli tapettu. Puolanjuutalaisista, joka ennen sotaa oli Euroopan suurin juutalaisvähemmistö, arvioidaan tapetun yli 90 prosenttia eli noin kolme miljoonaa. Tämän lisäksi murhattiin yli 70 prosenttia Kreikan, Jugoslavian, Unkarin, Liettuan, Alankomaiden, Slovakian ja Latvian juutalaisvähemmistöistä. Belgia, Romania, Luxemburg, Norja ja Viro menettivät juutalaisväestöstään noin puolet, Neuvostoliitto yli kolmanneksen sekä jopa Ranska ja Italia noin neljäsosan. Useimmissa näistä maista keskeisessä osassa juutalaisvainojen toteutuksessa olivat paikalliset kollaboraattorit (miehittäjän kanssa yhteistoiminnassa olleet), ja monesti jopa miehityksenalaisten hallintojen virkamiehet.


title: Holokausti

text: Saksassa, Itävallassa sekä Böömin ja Määrin protektoraatissa vielä olleiden juutalaisten evakuointi aloitettiin lokakuussa 1941. Heidän omaisuutensa takavarikoitiin, he menettivät kansalaisuutensa ja heidät kuljetettiin junilla itään pakkotyöhön ja tapettavaksi marraskuusta 1941 alkaen. Saksan viimeiset juutalaiset karkotettiin kesäkuussa 1943. Monien saksankielisistä maista karkotettujen juutalaisten väliasemana oli Theresienstadtin keskitysleiri pohjois-Böömissä.


title: Holokausti

text: Puola on holokaustin kannalta keskeinen maa. Maassa asui kolme miljoonaa juutalaista, ja se oli sodassa Saksan ensimmäisenä valloittama maa. Puolan Katowicen alueella suoritettiin ensimmäiset joukkoampumiset, ja maan alueelle perustettiin kaikki tuhoamisleirit. Puola oli myös yksi Euroopan juutalaisvastaisimmista maista, ja juutalaisten tappamiseen osallistui siellä paikallistakin väestöä.


title: Holokausti

text: Itä-Euroopan juutalaisia alettiin murhata heti kun Saksan ja sen liittolaisten armeijat olivat vyöryneet Neuvostoliittoon. Yli miljoona juutalaista ammuttiin kotiseuduillaan.


title: Holokausti

text: Viro oli ensimmäinen maa, jonka saksalaiset julistivat vapaaksi juutalaisista, mikä tapahtui helmikuussa 1942 kun maahan jääneet tuhat juutalaista oli ammuttu. Latviassa ja Liettuassa juutalaisia surmattiin paljon enemmän. Paikalliset osallistuivat tekoihin aktiivisesti, sillä juutalaisia syytettiin yhteistyötä Neuvostoliiton kanssa miehitysaikana 1940–1941. Liettuassa vain kolme päivää hyökkäyksen alkamisen jälkeen Saksan turvallisuusjoukot kehottivat paikallisia puolisotilaallisia joukkoja toimeenpanemaan pogromin Kaunasissa ja 1 500 juutalaista tapettiin yhdessä yössä.


title: Holokausti

text: Ukrainassa oli 2,45 miljoonaa juutalaista, ja myös siellä paikalliset antisemiitit ja ryöstelijät tekivät innokkaasti likaista työtä saksalaisten puolesta. Kiovan lähellä sijaitsevassa Babi Jarissa saksalaiset Einsatzgruppenit toimeenpanivat 29. ja 30. syyskuuta 1941 joukkomurhan, jossa kuoli saksalaisten raporttien mukaan 33 771 juutalaista. Valko-Venäjän juutalaisista surmattiin 80 prosenttia.


title: Holokausti

text: Saksan liittolaisvaltioista Romania, Kroatia ja Slovakia toteuttivat juutalaisten tuhoamista omista lähtökohdistaan käsin. Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 Romania osallistui hyökkäykseen suurella armeijalla. Romanialaiset tappoivat vuoden aikana noin 300 000 juutalaista Neuvostoliitossa. Romanialaisten tappomenetelmät olivat niin raakoja että Saksan armeija ja SS valittivat niistä toistuvasti. Romaniassakin maan diktaattori Ion Antonescu pani toimeen julmia vainoja kuten Iasin pogromin. Hän kuitenkin lopetti juutalaisvainot äkisti lokakuussa 1942 havaittuaan Saksan sotaonnen kääntyneen. Kaikkiaan Romania oli vastuussa noin 400 000 juutalaisen tuhoamisesta, Saksan jälkeen useammasta kuin mikään toinen maa.


title: Holokausti

text: Unkarin juutalaiset olivat viimeinen suuri juutalaisyhteisö, johon saksalaiset pääsivät käsiksi. Maassa oli vielä 725 000 juutalaista vuoden 1944 alussa, sillä Miklos Horthyn hallitus oli suojellut heitä. Saksan miehitettyä Unkarin maan juutalaisista 440 000 kuljetettiin Auschwitziin, ja heistä selvisi hengissä 60 000. Bulgaria vastusti juutalaistensa luovutusvaatimuksia koko sodan ajan, ja maassa olikin sodan jälkeen jopa enemmän juutalaisia kuin ennen sotaa. Bulgaria lähetti kuitenkin miehittämiensä Makedonian ja Traakian juutalaiset tuhoamisleireihin, eivätkä suojelleet maahan paenneita juutalaisia. Kreikan Thessalonikin kaikki 46 000 juutalaista tuhottiin Auschwitzissa vuoden 1943 aikana, minkä seurauksena kaupunki muuttui aavekaupungiksi.


title: Holokausti

text: Italian juutalaisista holokaustissa surmattiin vain 6 000–8 000 eli 20 prosenttia kaikista maan juutalaisista. Italian armeija jopa suojeli toiminta-alueensa juutalaisia eri maissa. Saksalaiset saattoivat aloittaa juutalaisten surmaamisen Italiassa vasta vuonna 1943 kun Benito Mussolini oli syösty vallasta.


title: Holokausti

text: Länsi-Euroopan juutalaisia ei tapettu omissa maissaan, vaan heitä alettiin kuljettaa Itä-Eurooppaan tapettavaksi tai orjatyöhön. Länsi-Euroopan maat eivät osallistuneet omien juutalaistensa murhaamiseen. Ranskassa Vichyn hallinto tosin kuljetti lähinnä maahan paenneet valtiottomat juutalaiset kokoamisleireille, joista heidät sen jälkeen kuljetettiin pois. Ranskan juutalaisista holokaustissa murhattiin noin 20 prosenttia.


title: Holokausti

text: Alankomaiden juutalaisista surmattiin 75 prosenttia, Norjan juutalaisista 40 prosenttia ja Belgian juutalaisista 60 prosenttia. Alankomaissa ei ollut yhtä hyviä piilopaikkoja kuin esimerkiksi Ranskan ja Norjan maaseudulla. Norjasta pakeni juutalaisia myös Ruotsiin, samoin kuin Tanskasta.


title: Holokausti

text: Suomi oli ainoa Saksan vaikutuspiirissä ollut maa, joka ei osallistunut holokaustin toteuttamiseen. Suomi ei luovuttanut saksalaisille yhtään suomenjuutalaista, mutta luovutti kuitenkin yhteensä ainakin kymmenen juutalaispakolaista. Sen lisäksi Valpon jäsenet osallistuivat Lapissa juutalaisten ja kommunistien seulontaan tietoisina siitä, että saksalaiset surmaisivat erotellut juutalaiset.


title: Holokausti

text: Heinrich Himmler vieraili kesällä 1942 Suomessa yhtenä tarkoituksenaan vaatia Suomea luovuttamaan Saksaan juutalaisia. Kun Himmler tiedusteli pääministeri Jukka Rangellilta Suomen ”juutalaiskysymyksestä”, Rangell kuvaili Suomen juutalaisia kunnollisiksi ja kunnioitetuiksi sekä kielsi että Suomessa olisi mitään juutalaiskysymystä. Saksalaiset eivät sen jälkeen halunneet vaarantaa maiden välistä sotilasyhteistyötä ja luopuivat toistaiseksi vaatimuksistaan suomenjuutalaisten luovuttamisesta. Suomeen saapuneista noin 350 juutalaispakolaisesta Suomi sen sijaan luovutti marraskuussa 1942 saksalaisille kahdeksan, joista vain yksi selvisi hengissä. Luovutuksen syistä ei ole selvyyttä.


title: Holokausti

text: Puolalaisten tuhoamisen Hitler määräsi jo ennen Puolan valtausta vuonna 1939. Vainon kohteena olivat pääasiassa vaikutusvaltaiset henkilöt ja puolalainen sivistyneistö, kuten mm. pappeja, opettajia, virkamiehiä, lakimiehiä ja lääkäreitä, mutta myös tavalliseen kansaan kohdistui joitakin joukkomurhia. Puolan valtaus oli toisen maailmansodan raaimpia jaksoja: kolmen miljoonan murhatun puolanjuutalaisen lisäksi yli kuusi miljoonaa puolalaista kuoli.


title: Holokausti

text: Natsit kohtelivat kaltoin myös muita slaavilaisia kansoja. Jugoslaviassa kuoli saksalaisten miehityksen 1941–1945 aikana saksalaisten miehitysjoukkojen ja heidän paikallisten kroatialaisten liittolaistensa vainoissa jopa yli puoli miljoonaa ihmistä. Neuvostoliittolaiset siviilit kohtasivat myös vainoa, vaikkakin saksalaisten miehittämien Neuvostoliiton alueiden väestö oli järjestetty jonkinlaiseen hierarkiaan: venäläiset olivat esimerkiksi ukrainalaisia ja valkovenäläisiä alempiarvoisia. Tuhansia kyliä hävitettiin kokonaan ja asumuksia tuhottiin paljon. Siviiliväestöä vastaan kohdistettiin vainoa joka johti satojen tuhansien kuolemaan ja osa pakotettiin pakkotyöhön epäinhimillisiin oloihin. Esimerkiksi Valko-Venäjän väestöstä neljännes kuoli toisessa maailmansodassa, ja maan juutalainen kansanosa tuhottiin miltei tyystin.


title: Holokausti

text: Yksi suurimmista vainon kohteista olivat neuvostoliittolaiset sotavangit, joiden kohtelu oli usein erittäin huonoa. Monet joko ammuttiin heti antautumisen jälkeen tai tuhottiin tuhoamisleireillä osana holokaustia. Suuri osa saksalaisten sotavangeista kuoli talvella 1941–1942, jolloin vangeiksi jäi paljon ennakoitua suurempia määriä sotilaita ja Saksan armeija ei kyennyt huolehtimaan niistä kaikista. Vankeja säilytettiin piikkilangalla eristetyillä, konekiväärein vartioiduilla, alueilla ilman suojaa luonnonvoimilta ja puutteellisesti ruokittuina. Hitlerin näkemys valloitussodasta itään vaikutti myös vankien kohteluun: suunnitelman mukaan miljoonien slaavien haluttiin kuolevan uuden imperiumin luomisessa. Hitler komensi joukkoja olemaan välittämättä piiritetyn Leningradin 3,3 miljoonasta asukkaasta ja sanoi, että Moskova ja sen asukkaat tullaan hävittämään maan päältä. Vaikka Hitler oli aluksi jyrkästi sotavankien Saksaan tuomista vastaan pitäen näitä biologisena ja poliittisena uhkana, alettiin vankeja siirtää työleireille Keski-Eurooppaan talvella 1942, mutta maaliskuuhun mennessä vasta 166 800 oli kuljetettu. Suurimittaisten kuljetusten alettua huhtikuussa, oli iso joukko vankeja jo kuollut. Saksalaiset vartiosotilaat teloittivat arviolta 600 000 sotavankia joko rodun tai kommunistiepäilyjen vuoksi. Leireillä esiintyneiden epäinhimillisten olosuhteiden vuoksi 3,3 miljoonaa neuvostoliittolaista sotavankia kuoli vankileirillä. Tämä tarkoittaa 57 % kuolleisuutta, kun vertailun vuoksi yhdysvaltalais- ja brittivangeista kuoli vain 3,6 %. Saksalaisten kuolleisuus neuvostovankileireillä oli sekin korkea, mutta sekin arviosta riippuen korkeintaan noin 14–30 %.


title: Holokausti

text: Saksan maaperällä olleiden noin 30 000 romanin pakkokuljetukset Puolaan pakkotyöleireille aloitettiin toukokuussa 1940. Vuodesta 1943 alkaen saksalaiset ryhtyivät tuhoamaan romaneja Puolan tuhoamisleireillä sekä joukkoteloituksissa valloittamillaan alueilla. Murhiin osallistuivat saksalaisten lisäksi myös paikalliset miliisit ja muut saksalaisten apurijoukot.


title: Holokausti

text: Kansanmurhassa kuolleiden romanien määrää on vaikea arvioida, sillä Itä- ja Etelä-Euroopan romaneita ei ollut juurikaan tilastoitu. Myös murhien dokumentointi oli puutteellista. Arviot kuolonuhreista vaihtelevat 200 000:n ja 500 000:n välillä.


title: Holokausti

text: Natsit tuomitsivat homoseksuaalisen käyttäytymisen, koska homoseksuaalit heikensivät yhteiskuntaa eivätkä osallistuneet arjalaisen rodun kasvattamiseen. Saksan homokulttuuri lakkautettiin ja homot ajettiin piiloon. Vuosien 1933 ja 1945 välillä noin 100 000 homomiestä pidätettiin ja heistä puolet vangittiin. Keskitysleireille lähetettiin arviolta 5000 – 10 000 homomiestä, joista tuntematon määrä kuoli. Homomiehet kantoivat leireillä vaatteissaan vaaleanpunaista kolmiota. Heitä kohdeltiin usein huonommin kuin muita vankeja, eikä heillä ollut samanlaisia verkostoja. Jotkut heistä kastroitiin.


title: Holokausti

text: Lesboja tai ei-saksalaisia homomiehiä ei juurikaan vainottu. Natsit uskoivat homoseksuaalisuuden olevan parannettavissa kurilla ja kovalla työllä, ja elämäntyylistään luopuneet homomiehet hyväksyttiin yleensä takaisin ”rotuyhteisöön”.


title: Holokausti

text: Saksassa tuhottiin satojatuhansia psyykkisesti ja fyysisesti sairaita tai vammaisia ihmisiä. Natsit pitivät heitä taakkana yhteiskunnalle, koska heidän huoltamisensa vei valtion varoja. Lisäksi heidän olemassaolonsa oli epäkohta täydellisen arjalaisen rodun tavoittelussa. Noin 400 000 joutui pakkosterilisoinnin uhriksi vastoin tahtoaan. Vuonna 1939 aloitetun T4-eutanasiaohjelman tarkoitus oli järjestelmällisesti tuhota eri tavoin vammaisia lapsia ja aikuisia.


title: Holokausti

text: Etnisen alkuperän lisäksi natsit vainosivat ihmisiä uskonnollisin perustein. Noin 2 000–5 000 Jehovan todistajaa kuoli keskitysleireillä, joihin heidät vangittiin poliittisista ja ideologisista syistä. Jehovan todistajat kieltäytyivät asepalveluksesta, eivät halunneet osallistua politiikkaan ja kieltäytyivät natsitervehdyksistä sekä uskollisuuden vannomista kansallissosialistiselle hallitukselle. Natsien epäluulot kohdistuivat jo varhain myös moniin katolisiin ja muihin kristittyihin pappeihin, jotka kieltäytyivät Hitleriin kohdistetusta henkilönpalvonnasta. Suurin osa vangituista papeista joko teloitettiin tai näännytettiin leireillä nälkään.


title: Holokausti

text: Natsit perustivat poliittisten vankien ja ei-toivottujen kansalaisten säilömiseen keskitysleirejä eri puolille Eurooppaa vuodesta 1933 alkaen. Vuoteen 1939 mennessä oli perustettu kuusi suurta leiriä. Toisen maailmansodan puhjettua natsit käyttivät leirejä valloitusten myötä aina vain kasvavien sotavanki- ja juutalaisjoukkojen keskittämiseen ja tuhoamiseen. Vangit joko tapettiin välittömästi leirille saapumisen jälkeen tai pakotettiin työskentelemään tehtaissa aliravittuina ja vartijoiden mielivallan alaisina. Myös työnteon tarkoitus oli vankien surmaaminen, mutta sitä ennen heidän työpanoksensa haluttiin käyttää hyväksi sota- tai muussa teollisuudessa.


title: Holokausti

text: Sodan aikana leirejä syntyi etenkin ei-toivottujen kansanosien, lähinnä juutalaisten, puolalaisen älymystön, kommunistien tai romanien asutuskeskusten läheisyyteen. Ehtona leirin sijainnille olivat myös hyvät rautatieyhteydet. Näistä kansanosista eroon hankkiutuminen katsottiin niin tärkeäksi, että Saksan sotatoimien kipeästi kaipaama kuljetuskapasiteetti uhrattiin suuressa määrin vankikuljetuksiin. Kuljetukset tapahtuivat usein hirvittävissä olosuhteissa, ja monet vangeista kuolivat jo matkan aikana.


title: Holokausti

text: Saksalaiset siirsivät keskitysleirien vankeja sodan loppuvaiheessa lähestyvien rintamalinjojen tieltä sisemmälle Saksaan. Tuhannet heikkokuntoiset vangit pakotettiin tällaisille kuolemanmarsseille pääasiassa talvella 1944–1945.


title: Holokausti

text: Ghetot olivat holokaustin välivaihe ennen varsinaista tuhoamista, mutta myös niissä kuoli tuhansittain ihmisiä. Ghetot olivat natsien valloitettujen alueiden kaupunkeihin syksystä 1939 alkaen perustamia aidattuja ja vartioituja kortteleita, joihin juutalaiset ja jotkut romanit kerättiin odottamaan kuljetusta keskitysleireille. Ghetoista suurimmat olivat Varsovan ghetto, jossa eli 380 000 ihmistä, ja Łódźin ghetto, jossa oli noin 160 000 asukasta. Ghettojen elinolosuhteet olivat usein epäinhimillisen kurjat, kun suuria ihmismääriä ahdettiin asumaan hyvin pienelle alueelle. Siksi kulkutaudit levisivät ghetoissa nopeasti, ja tuhansittain juutalaisia kuoli nälkään.


title: Holokausti

text: 19. heinäkuuta 1942 Heinrich Himmler määräsi kuljetukset ghetoista kuolemanleireille aloitettaviksi. Joitakin epätoivoisia aseellisia vastarintayrityksiä (gheton kansannousuja) tapahtui, mutta natsien onnistui tukahduttaa ne. Jäljelle jääneet juutalaiset tapettiin tai lähetettiin leireille tuhottaviksi.


title: Holokausti

text: Aktion T4 -ohjelma oli pakotettua eutanasiaa, osa natsien eugeniikkaohjelmaa. Sen avulla hankkiuduttiin eroon vammaisista ja henkisesti sairaista, joita pidettiin rodullisesti epäpuhtaina sekä taloudellisena rasitteena Saksalle. Ohjelmassa murhattiin vuosien 1939–1944 aikana Saksassa yli 70 000 aikuista ja noin 6 000 lasta. T4-ohjelmaa pidetään usein holokaustin valmisteluna, sillä T4:n yhteydessä ensi kertaa suoritetut toimenpiteet, kuten tappaminen kaasulla, otettiin käyttöön myös holokaustissa. Lisäksi suuri määrä T4-ohjelmassa vaikuttanutta henkilökuntaa siirtyi merkittäviin tehtäviin holokaustin toteuttamisen hallinnoinnissa.


title: Holokausti

text: Einsatzgruppen eli Saksan turvallisuuspoliisin muodostamat tuhoamisryhmät ryhtyivät surmaamaan natsihallinnon ”ei-toivotuksi” määrittelemää väestöä itärintaman valloitetuilta alueilta kesästä 1941 alkaen. Ryhmien arvioidaan teloittaneen 1,5 miljoonaa juutalaista, kommunistia, sotavankia ja romania. He myös avustivat Wehrmachtia ja paikallisia antisemiittejä surmatöissä. Yleinen toimintatapa ryhmillä oli antaa määräys kaikkien alueen juutalaisten ja muun ei-toivotun aineksen kokoontua tietylle paikalle tiettynä aikana. Tämän jälkeen paikalle saapuneet johdatettiin riittävän kauas asutuksesta, jonne joukkohaudat oli kaivettu valmiiksi. Surmattavat pakotettiin riisuutumaan, jonka jälkeen heidät asetettiin kuopan reunalle tai kuoppaan ja ammuttiin.


title: Holokausti

text: Pogromeiksi kutsutaan erityisesti Venäjällä ja muualla Itä-Euroopassa paikallisten tekemiä hyökkäyksiä juutalaisia kohtaan. Pogromit jatkuivat myös holokaustin aikana.


title: Holokausti

text: Kun juutalaisten surmaaminen ampumalla oli osoittautunut epäkäytännölliseksi, saksalaiset alkoivat etsiä vaihtoehtoisia tappomenetelmiä. Juutalaisten tuhoamisen painopiste päätettiin siirtää miehitetystä Neuvostoliitosta Puolaan, jonne rakennettiin tuhoamisleirejä.


title: Holokausti

text: Syksyn 1941 ja kevään 1942 välillä Puolaan rakennettiin kuusi tuhoamisleiriä: Chełmno, Bełżec, Sobibór, Treblinka, Majdanek ja Auschwitz-Birkenau. Tuhoamisleireillä oli vain yksi tehtävä: saapuvien vankien välitön murhaaminen. Leireistä Auschwitz-Birkenau ja Majdanek olivat myös keskitysleirejä, joissa vankeja tuhoamisen lisäksi hyödynnettiin työvoimana.


title: Holokausti

text: Chełmnossa murhattiin yhteensä vähintään 152 000 ihmistä. Bełżecissä surmattiin noin 600 000 juutalaista. Sobibórissa tapettiin 200 000–250 000 juutalaista. Treblinkassa kuoli 750 000–900 000 juutalaista. Majdanekissa surmattiin noin 180 000 ihmistä, joista 50 000–120 000 oli juutalaisia. Auschwitzissa surmattiin vähintään 1,1 miljoonaa, mahdollisesti jopa 1,5 miljoonaa ihmistä, joista juutalaisia oli 960 000.


title: Holokausti

text: Koska holokausti sai niin massiiviset mittasuhteet, saksalaiset eivät pystyneet pitämään sitä piilossa. Natsien sotaa edeltäneen ajan juutalaisvastainen politiikka oli myös ollut täysin avointa, joten muualla maailmassa juutalaisten kohtaloa osattiin odottaa. Brittilehti "Times" kertoi jo joulukuussa 1939 natsien tavoitteena olevan perustaa alue, jossa juutalaiset voitaisiin hiljalleen tuhota. Kesästä 1942 alkaen lehdet esimerkiksi Britanniassa ja Ruotsissa tiesivät kertoa Chełmnon kaasuvaunuista ja muista tuhoamisoperaatioista. Puolalaiset maanalaiset järjestöt tarjosivat valtavan määrän tietoa Lontoossa toimineelle Puolan pakolaishallitukselle, joka jakoi tiedot eteenpäin länsiliittoutuneille. Juutalaisten murhista saatiin tietoa myös saksalaisten koodisanomista, jotka onnistuttiin purkamaan. Monta muutakin tiedonlähdettä oli, ja maailmalla liikkuikin paljon tietoa siitä, mitä juutalaisille oli tapahtumassa.


title: Holokausti

text: Kaikesta tiedosta huolimatta länsiliittoutuneet eivät ryhtyneet juurikaan toimenpiteisiin juutalaisten auttamiseksi, vaikka niillä olisi ollut kuljetuskapasiteettia pakolaisten pelastamiseksi ja mahdollisuudet pommittaa tuhoamislaitoksia ja niille johtavia rautateitä. Länsiliittoutuneiden hallitusviranomaiset asettivat juutalaisten kohtalon Euroopassa poliittisen agendan pohjalle. Britanniassa ja Yhdysvalloissa uskottiin sodan yleisempään päämäärään, että juutalaiset pelastuisivat kun kansallissosialistinen Saksa tuhotaan. Toisaalta Yhdysvallat kyllä perusti vuonna 1944 Euroopan juutalaisten pelastamiseksi tarkoitetun organisaation The War Refugee Board, joka auttoi 200 000 juutalaisen pelastamisessa. Juutalaisilta pakolaisilta oli kuitenkin rajoitettu maahanmuuttoa sodan aikana ja sitä ennen, sillä heitä pelättiin Hitlerin vakoojiksi. Britit pelkäsivät lisäksi suuren määrän juutalaisia maassa vaikeuttavan Britannian Palestiinan-politiikkaa.


title: Holokausti

text: Tavallisten ihmisten huolet olivat sodan aikana keskittyneet oman lähiympäristön ongelmiin. Monet eivät edes uskoneet huhuja juutalaisten täydellisestä kansanmurhasta tai eivät kyenneet sisäistämään jotain niin kauheaa. Jotkin brittiläiset ja yhdysvaltalaiset lehdet pyrkivät jopa perustelemaan käsittämätöntä väkivaltaa järkeistämällä sen osittain juutalaisten omaksi syyksi.


title: Holokausti

text: Neuvostoliitto siirsi paljon maan läntisten osien juutalaisia turvaan Saksan hyökättyä, joskaan ei järjestelmällisesti juutalaisina. Monet neuvostokansalaiset osallistuivat kuitenkin miehitysvallan apuna juutalaisten tuhoamiseen, ja vähemmistökansallisuuksien edustajat pitivät juutalaisia usein Stalinin kätyreinä. Sodan jälkeen Neuvostoliitto jatkoi jiddiinkielisen kulttuurin tuhoamista.


title: Holokausti

text: Euroopan puolueettomat maat kuten Sveitsi ja Ruotsi pyrkivät eri tavoin suojelemaan ja pelastamaan juutalaisia. Ruotsi pelasti Tanskan 8 000 juutalaista, ja Ruotsin, Sveitsin ja Vatikaanin suurlähetystöt yrittivät pelastaa Unkarin juutalaiset myöntämällä heille viisumeita. Vatikaanin linja oli melko juutalaisvastainen ja välinpitämätön Euroopan ja Italian juutalaisten auttamisen suhteen. Palestiinan puolen miljoonan juutalaisyhteisö oli hajanainen ja pelkäsi omankin turvallisuutensa puolesta pystyäkseen auttamaan Euroopan juutalaisia kovinkaan paljon.


title: Holokausti

text: Natsi-Saksan ylivoimaisen aseellisen mahdin ja huolellisen organisaation vuoksi vain harvat holokaustin uhrit kykenivät tekemään vastarintaa. Epätoivoisissa tilanteissa sitä kuitenkin yritettiin monta kertaa.


title: Holokausti

text: Puolan, Valko-Venäjän ja Ukrainan metsissä taistelevissa partisaanijoukoissa oli mukana noin 30 000 juutalaista. Useassa ghetossa yritettiin tuhoontuomittua aseellista vastarintaa. Juutalaiset aloittivat aseellisia ja aseettomia kapinoita myös keskitys- ja tuhoamisleireillä. Sobibórissa kapinoitiin elokuussa 1943, Treblinkassa lokakuussa 1943 ja Birkenaussa lokakuussa 1944. Birkenaussa kapinoinut Sonderkommando (vanki, joka oli pakotettu osallistumaan toisten vankien tappamiseen) sai räjäytettyä yhden krematorioista, ja Treblinkan ja Sobibórin leirit lakkautettiin pian kapinoiden jälkeen.


title: Holokausti

text: Juutalaisten aseellisella vastarinnalla ei ollut sodan lopputuloksen kannalta mitään merkitystä, ja yleensä se vain joudutti ghettojen asukkaiden kuolemaa. Aseeseen tartuttiinkin usein koston saamiseksi tai vastalauseeksi. Ulkopuolista tukea juutalaiset saivat vain harvoin. Paikallisväestöt tai partisaanit eivät yleensä halunneet auttaa juutalaisia, osin välinpitämättömyydestä ja osin siksi että heillä oli omiakin vaikeuksia. Juutalaisten avustamisesta seurasi myös varma kuolema. Maan alla toimineet juutalaisjärjestöt yrittivät pelastaa juutalaisia esimerkiksi väärentämällä heille henkilöllisyyspapereita, hankkimalla ruokaa ja lääkkeitä sekä piilottelemalla lapsia.


title: Holokausti

text: Aseellisen vastarinnan lisäksi ghetoissa vastustettiin saksalaisia jättämällä säädöksiä noudattamatta esimerkiksi salakuljettamalla ruokaa. Juutalaiset myös harrastivat ghetoissa kulttuuritoimintaa pitääkseen yllä elämänuskoaan ja yhteenkuuluvuuttaan.


title: Holokausti

text: Kun liittoutuneiden joukot vapauttivat keskitysleirit vuonna 1945, niillä oli yhä tuhansia nälkiintyneitä ja sairaita vankeja. Euroopassa oli edelleen juutalaisvastaisuutta, ja monet selviytyjistä pelkäsivät paluuta kotimaihinsa. Puolassa juutalaisvainot jatkuivatkin sodan jälkeen, ja niistä suurimmassa, Kielcen pogromissa 1946 tapettiin 42 juutalaista. Kymmenet tuhannet kodittomat siirtyivätkin läntiseen Eurooppaan perustettuihin pakolaisleireihin, joita hallinnoivat YK sekä Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan armeijat. Pakolaisilla oli aluksi vaikea saada lupaa muuttaa Yhdysvaltoihin tai Palestiinaan, ja Britannia käännytti Palestiinaan pyrkiviä laivoja ja pidätteli pakolaisia Kyprokseen perustamillaan leireillä. Kun Israelin valtio perustettiin toukokuussa 1948, maahan alkoi muuttaa juutalaispakolaisia, ja vuoteen 1953 mennessä maahan oli muuttanut ehkä jopa 170 000 sodassa kodittomaksi jäänyttä juutalaista. Myös Yhdysvaltoihin päästettiin vuosina 1945–1952 kymmeniä tuhansia juutalaisia, ja juutalaispakolaisia muutti myös muihin länsimaihin, Australiaan, Amerikkaan ja Etelä-Afrikkaan.


title: Holokausti

text: Vuonna 1946 pidettiin Nürnbergin oikeudenkäynnit. Niissä monet huomattavimmat natsi-Saksan poliitikot tuomittiin kuolemanrangaistukseen tai pitkäaikaiseen vankeuteen muun muassa rikoksista ihmisyyttä vastaan, millä viitattiin myöhemmin holokaustiksi nimettyyn joukkotuhontaan. Samalla päätettiin, että myös sen toimeenpanoon osallistuneita oli rangaistava. Monet heistä olivat kuitenkin paenneet maasta, niin että heidät voitiin jäljittää ja tuomita vasta paljon myöhemmin. Tunnetuimpia heistä ovat olleet Adolf Eichmann, Josef Mengele ja Klaus Barbie. Erityisesti Simon Wiesenthal on tullut tunnetuksi monien asiaan syyllistyneiden etsimisestä ja saattamisesta vastuuseen. Adolf Eichmannin oikeudenkäynti Israelissa vaikutti maailmanlaajuisesti holokaustin muistamiseen julkisessa keskustelussa .


title: Holokausti

text: Holokaustin muistoa ja tietoisuutta tapahtumista pidetään nykyisin aktiivisesti yllä. Aiheesta julkaistaan paljon kirjoja ja elokuvia, ja sille perustetaan muistomerkkejä ja ylläpidetään museoita. Holokaustimuseoita ovat keskitysleirien museoiden lisäksi esimerkiksi Yad Vashem Isralissa ja United States Holocaust Memorial Museum Washingtonissa. virallisti vuonna 2005 kunkin vuoden tammikuun 27. päivän, Auschwitzin vapauttamisen vuosipäivän, ”holokaustin kansainväliseksi muistopäiväksi”. Suomessa päivää vietetään nimellä ”vainojen uhrien muistopäivä”.


title: Open Society Institute

text: Open Society Institute on kansallisten Soros-säätiöiden hallinnollinen ydin. Se on perustettu vuonna 1993. Sitä rahoittaa ja johtaa George Soros. Säätiön tavoitteisiin kuuluu mm. demokraattisen hallinnon, ihmisoikeuksien sekä sosiaalisten uudistusten edistäminen. Paikallistasolla säätiö pyrkii edistämään lainsäädännön noudattamista, julkista terveydenhuoltoa, koulutusta sekä vaihtoehtoisia tiedotusvälineitä. Lisäksi säätiö osallistuu korruption vastaiseen taisteluun eri alueilla.


title: Open Society Institute

text: Ensimmäiset Soros-säätiöt perustettiin New Yorkiin ja Budapestiin 1983. Open Society Institute muodostettiin eri maissa toimivien Soros-säätiöiden kattojärjestöksi 1993. Nimi vaihtui myöhemmin muotoon Open Society Foundations.


title: Open Society Institute

text: Säätiö toimi Itä-Euroopassa 1980-1990-lukujen vaihteessa, jotka kävivät läpi vallankumoukset kommunismista suoraan fundamentalistiseen kapitalismiin. Naomi Kleinin mukaan ns. shokkiterapian taustalla oli paitsi Jefferey Sachs myös George Soros. Suomessa säätiötä johtaa lakiasiainjohtaja Minna Järvenpää. Säätiön nimi on peräisin Karl Popperin käsitteestä "avoin yhteiskunta".


title: Open Society Institute

text:
Unkarissa toiminnan alussa mm. lahjoitettiin valokopiokoneita yliopistoille ja kirjastoille, jotta valtion monopoli tiedonvälitykseen murtuisi.
Sorosin ohjelmat ovat tukeneet mm. mustia ja latinoita ja Black Lives Matter -liikettä Yhdysvalloissa ja Euroopan romaneja. Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalien jälkeen Open Society ilmoitti käyttävänsä kymmenen miljoonaa vihapuheen torjumiseen, jota Sorosin mukaan Trumpin kampanja lietsoi. Muualla säätiö on tukenut terveydenhuoltoa ja pakolaisten oloja. Toimintaan kuuluu myös sukupuolirikoksista tuomitsevat liikkuvat oikeusistuimet Kongossa.


title: Open Society Institute

text:
Soros on kehottanut Euroopan ja muun maailman kehittyneitä maita ottamaan lisää siirtolaisia. Open Societyn toiminta on vihastuttanut nationalistisia hallituksia ja poliitikkoja esim. Unkarissa, Makedoniassa, Puolassa ja muissa Euroopan maissa, sillä säätiön katsotaan sekaantuvan maiden sisäisiin asioihin ja pakottamaan valtiot ottamaan maahanmuuttajia.
Unkari sääti kesäkuussa 2018 "Stop Soros" -nimellä kulkevat lait, jotka tekivät laittomaksi avustaa maassa laittomasti oleskelevia ulkomaalaisia.
Unkarin pääministeri Viktor Orbánin mukaan Soros on edistänyt massamaahanmuuttoa Eurooppaan.


title: Open Society Institute

text:
Sorosin säätiöt ovat lahjoittaneet vuodesta 1984 lähtien 32 miljardia dollaria eli nykyrahassa noin 27 miljardia euroa liberaalien aatteiden hyväksi.
Vuonna 2017 Soros siirsi valtaosan omaisuudestaan, lähes 18 miljardia US-dollaria säätiölle.


title: Teuvo Pakkala

text: Teuvo Pakkala (alun perin Teodor Oskar Johaninpoika Frosterus, 9. huhtikuuta 1862 Oulu – 7. toukokuuta 1925 Kuopio) oli suomalainen kirjailija. Pakkala lasketaan 1880–1890-lukujen realisteihin, ja häntä on usein nimitetty myös naturalistiksi.


title: Teuvo Pakkala

text: Teuvo Pakkalan isä Juhana Erik Frosterus oli ammatiltaan kultaseppä, mutta harrasti myös kuvanveistoa. Äiti Anna Sofia Turdin oli samoin käsityöläissukua, sillä hänen isänsä oli puuseppä. Pakkalan isänisä oli paikallista kuuluisuuttakin saavuttanut laivanvarustaja, mutta Frosteruksen suvun juuret ovat etelässä, Nummen pitäjässä.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkalan lapsuus oli ankea, sillä hänen isänsä oli perso viinalle. Siitä joutuivat viisi lastakin kärsimään, ja isän ollessa retkillään sairasteleva äiti sai kantaa vastuun perheestä. Nälkävuosien aikana perheen asuntona oli yhden huoneen hökkeli, ja Teuvo joutui käymään kerjuulla. Isän alkoholinkäyttö teki alun perin käsityöläisperheestä köyhälistöä.


title: Teuvo Pakkala

text: Perheen elämä muuttui, kun Pakkalan isä koki lestadiolaisen herätyksen, luopui viinasta ja alkoi jopa pitää saarnoja kaupungin laidalla. Isän pääsy tukkiyhtiön työnjohtajaksi mahdollisti sen, että poika pääsi aloittamaan koulunkäynnin Oulun ala-alkeiskoulussa. Vuonna 1874 Pakkala siirtyi vastaperustettuun Oulun suomalaiseen yksityislyseoon, jossa hän tapasi tulevan vaimonsa Agnes Tervon. Koulun opettajalta K. F. Kivekkäältä ja tämän vaimolta Pakkala sai innostuksen kirjallisuuteen ja pääsi tutustumaan erityisesti norjalaiseen kirjallisuuteen.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala pääsi ylioppilaaksi 1882. Hän yritti aluksi Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa eli nykyisessä Helsingin yliopistossa lääketieteen, kielten ja historian opintoja, mutta ne eivät oikein innostaneet. Hän vietti vuoden Oulun tarkk’ampujapataljoonassa, kokeili maanviljelyä velaksi hankitulla tilalla ja työskenteli lehtimiehenä.


title: Teuvo Pakkala

text: Lehtimiehen työstä lähti liikkeelle Pakkalan kirjoittaminen: hän kirjoitti Kivekkään kustantamaan oululaiseen "Kaiku"-lehteen jatkokertomuksia. Kertomukset olivat satiirisia ja suunnattu ruotsinkielistä yläluokkaa vastaan; Pakkala oli elämänsä aikana nuor- ja vanhasuomalaisten välillä ja suhtautui myös wrightiläiseen työväenliikkeeseen suopeasti. Vuonna 1889 Pakkala joutui kuitenkin välirikkoon Kivekkään kanssa ja muutti Jyväskylään. Siellä hän pääsi "Keski-Suomi"-lehden päätoimittajaksi ja muutti nimensä virallisesti Pakkalaksi. Pakkala palasi Ouluun kuitenkin jo 1891 ja perusti maisteri Juho Siiran kanssa "Kaiku"-lehdelle kilpailijaksi "Louhi"-nimisen lehden.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala avioitui Agnes Tervon kanssa 13. joulukuuta 1889. Agnes kirjoitti nimimerkillä Liisa Tervo, joskin pelkästään harrastuksen vuoksi. Pakkala oli jo lyseossa kannustanut tulevaa vaimoaan kirjoitusharrastukseen. Perheeseen syntyi kaksi lasta, Samuli ja Erkki.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkalan perhe muutti Helsinkiin 1894, mutta "Louhi"-lehti ilmestyi vuoteen 1906. Pakkala työskenteli kymmenen vuotta Otavassa kääntäjänä ja kustannustoimittajana. Hän käänsi muun muassa norjalaista kirjallisuutta mutta hankki lisätuloja myös opettamalla suomea Suomalaisen Teatterin näyttelijöille ja kääntämällä valtion asiakirjoja. Pakkala sai valtion kirjallisuuspalkinnon 1895 ja matkusti sen turvin Pariisiin mutta ei viihtynyt siellä vaan kaipasi kotiin.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala sai kirjallisuuspalkinnot vuosina 1901 ja 1903, mutta raha-asiat olivat huonolla tolalla. Hän muutti Kokkolaan ja toimi 1904–1907 Suomen köysitehtaan edustajana tuskastuttuaan kirjoittamiseen ja päästäkseen eroon veloistaan. Sen jälkeen Pakkala ryhtyi opettamaan Kokkolan suomalaisessa yhteiskoulussa suomea ja ranskaa vuoteen 1920 saakka. Opetustehtävä inspiroi Pakkalaa kirjoittamaan "Aapisen" (1908), jota hän oli hionut pitkään ja jossa hän näytti ottamiaan valokuvia.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala luopui opettajantyöstä 1920 ja muutti poikansa Samulin perheen luokse Liminkaan. Poikansa johtamassa kansanopistossa hän luennoi, ohjasi näytelmiä ja johti torvisoittokuntaa. Vuonna 1921 Pakkala innostui perustamaan Finn Film -nimisen osakeyhtiön elokuvantekoa varten. "Sotapolulla"-elokuva valmistui seuraavana vuonna, mutta se jäi yrityksen viimeiseksi ja sitä esitettiin vain muutamia kertoja.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala muutti elämänsä aikana vielä kerran, kun hän 1923 siirtyi kirjaston ja kansalaisopiston johtajaksi valitun poikansa mukana Kuopioon. Siellä Pakkala kuoli 7. toukokuuta 1925. Kirjailija kuitenkin haudattiin 11. toukokuuta 1925 kotikaupunkiinsa Ouluun. Ouluun pystytettiin 1970-luvulla vielä pronssinen patsaskin, sopivasti Vaaranpuistoon. Raksilan kaupunginosassa on myös Teuvo Pakkalan kunniaksi nimetty Teuvo Pakkalan koulu, joka on 1.–6. luokkien peruskoulu sekä Teuvo Pakkalan katu.


title: Teuvo Pakkala

text: "Vaaralla" (1891) on Oulun työläiskaupunginosasta kertova yhteisöllinen romaani, jossa ei ole selkeää päähenkilöä. Sen sijaan teoksessa seurataan useiden ihmisten elämää, pääasiassa naisten ja lasten. Pääosassa on Nikkilän lapsettoman pariskunnan, Viion lesken ja hänen tyttärensä, Latun perheen ja kurjuudessa elävän Vimparin perheen elämä. Kuvatut ihmiset ovat keskenään melko erilaisia filosofisesta Nikkilän isännästä hänen käytännölliseen vaimoonsa ja Viion uskonnolliseen leskeen ja enkelimäisen kiltistä Viion Elsasta rasavilliin poikatyttöön Latun Liisaan. Vaikka heidät voi nähdä ihmistyyppien edustajina, henkilöissä on silti myös selvästi omaleimaisuutta, joka tekee heidät eläviksi.


title: Teuvo Pakkala

text: "Vaaralla" on vahvasti kuvaileva romaani, jossa kertoja jää suureksi osaksi taustalle. Sen sijaan ihmisten mieliin sukelletaan runsaasti, ja vuoropuhelulla on myös teoksessa tärkeä rooli; näillä keinoilla rakennetaan romaanin henkilökuvia. Kerronta luo kuvan 1800-luvun olosuhteista ja asenteista asettaen henkilöt realismin periaatteiden mukaan yhteiskunnalliseen todellisuuteen.


title: Teuvo Pakkala

text: Teoksen yhteiskunnallinen kritiikki ei ole ehkä yhtä näkyvää ja voimakasta kuin vaikkapa Minna Canthin realistisissa teoksissa. "Vaaralla" ottaa silti kriittisesti kantaa yhteiskunnalliseen eriarvoisuuteen ja tekee sen usein ironian kautta. Esimerkiksi kun Viion leski kutoo vauraalle Montinin rouvalle kangasta, leski pohtii, kuinka hyvä hänen on olla, vaikka työskentelee nälkäpalkalla eikä kehtaa kysyä töitä muilta, vaikka nämä maksaisivat enemmän. Vaaran ihmisten uskonnollisuudenkin voi nähdä jossakin määrin ironisessa valossa, kun he Jumalan kautta perustelevat omat huonot olonsa.


title: Teuvo Pakkala

text: "Elsa" (1894) on jatkoa "Vaaralle"-romaanille ja on selvemmin henkilökeskeinen teos. Päähenkilö on Viion Elsa, joka on varttumassa lapsesta nuoreksi naiseksi. Hänen lapsuudenystävänsä Latun Liisa on toinen tärkeä henkilö. "Vaaralla"-romaanin roolit kääntyvät kuitenkin tyttöjen kohdalla päälaelleen: enkelimäinen Elsa joutuu rikkaan miehen pojan viettelemäksi ja synnyttää aviottoman lapsen, kun taas Liisasta varttuu todellisuudentajuinen ja arvostettu perheenemäntä. Ironista kyllä, ennen kilvan Elsaa ylistäneet ihmiset kääntävätkin hänelle nyt selkänsä.


title: Teuvo Pakkala

text: Jos "Vaaralla"-teoksen kritiikki oli suuntautunut suureksi osaksi eriarvoisuutta vastaan, "Elsa" kritisoi myös naisen asemaa ja romanttisia kuvitelmia. Romanttiset kuvitelmat johdattavat Elsan lankeamaan Montinin Joriin, joka itsekkäästi hylkää hänet. Elsan avioton raskaus johtaa yhteiskunnalliseen häpeään, kun taas mies pääsee pälkähästä ilman minkäänlaista paheksuntaa yhteisön taholta ja menee naimisiin omaan yhteiskuntaluokkaansa kuuluvan naisen kanssa. Toisaalta romanttiset kuvitelmat saavat Elsan myös hylkäämään tavallisen merimiehen kosinnan ja haikailemaan Joria aina tämän häihin saakka.


title: Teuvo Pakkala

text: Liisassa puolestaan havainnollistuu käytännöllinen järki. Liisa ei käy yhtä ahkerasti kirkossa eikä rukoile niin kuin Elsa ja tämän äiti, mutta Liisalta näyttää liikenevän myötätuntoa kaikille, jopa langenneelle Elsalle, joka on joutunut muiden halveksimaksi. Liisa tuntuu toimivan "Elsa"-romaanissa jopa darvinistisesti nähtävänä selviytyjänä siinä, missä heikko ja hellitty Elsa kuolee pois jättäen jälkeensä vain yhden huutolaiseksi kaupattavan lapsen. Vaikka Liisa on perheellinen nainen, hän säilyttää toimintavapautensa ja järjestelee toistenkin asioista. Liisasta onkin sanottu, että hän on yksi suomalaisen kirjallisuuden vahvimmista naishahmoista.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala kirjoitti verrattain vähän teoksia ja hitaaseen tahtiin. Monissa hänen teoksissaan tarkastellaan maailmaa lapsen näkökulmasta. Nämä molemmat seikat ilmeisesti saivat aikaan sen, ettei hän omana aikanaan kerännyt erityisen suurta suosiota, vaikka esimerkiksi Juhani Aho ylisti hänen tyyliään. Lasten psykologinen kuvaus koettiin vieraaksi, ja ajattelivatpa jotkut lapsikuvausten edustavan kirjailijan alkavaa vanhuudenheikkoutta. Myöhemmin Pakkalan arvo kirjailijana on kuitenkin noussut lukijoiden silmissä, joten hänen on tulkittu olleen tyylissään aikaansa edellä.


title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala kirjoitti romaanien lisäksi joitakin näytelmiä. Tunnetuin niistä lienee "Tukkijoella", josta on tehty useita elokuvaversioita ja jota on esitetty paljon teattereissa. "Tukkijoki" on musikaalinen näytelmä, jonka lauluja ovat tehneet mm. runoilija Otto Manninen ja säveltäjä Oskar Merikanto. "Tukkijoella" oli yleisön keskuudessa suosittu, mutta suosio leimasi kriitikkojen silmissä Pakkalan rahvaanomaiseksi yleisönkosiskelijaksi. Pakkala on luokiteltu joskus myös kansankirjailijaksi vaatimattoman alkuperänsä vuoksi.


title: M/S Mariella

text: M/S Mariella on Viking Line -varustamon matkustaja-autolautta. Alus on rakennettu Wärtsilän Pernon telakalla Turussa vuonna 1985, ja sen tilasi silloinen Viking Linen osakasvarustamo SF Line Ab.


title: M/S Mariella

text: Laivan pituus on 175,7 metriä, leveys 28,4 metriä ja suurin syväys 6,78 metriä. Laivan koneet tuottavat 23 000 kilowatin tehon ja 20,5 solmun enimmäisnopeuden. Valmistuessaan alus oli kooltaan, bruttorekisteritonneiltaan ja matkustajamäärältään mitattuna maailman suurin matkustaja-autolautta. Laivan sisaralus on alkuaan Viking Linelle "M/S" "Olympia" -nimellä valmistunut "M/S" "SPL" "Princess Anastasia", jonka omistaa nykyisin St. Peter Line.


title: M/S Mariella

text: "M/S" "Mariellaan" mahtuu 2 500 matkustajaa, ja hyttipaikkoja on yhtä paljon. Autokannelle mahtuu 430 henkilöautoa tai 60 rekkaa. Aluksessa on visiirityyppinen keulaportti. Valmistumisestaan lähtien aina nykyhetkeen saakka vain muutamaa lyhyttä ajanjaksoa lukuun ottamatta "M/S" "Mariella" on liikennöinyt välillä Helsinki–Maarianhamina–Tukholma. Alus onkin selvästi eniten matkoja Helsingin ja Tukholman välillä tehnyt matkustajalaiva.


title: M/S Mariella

text: Laivaa peruskorjattiin syksyllä 2006 ja 2009, ja sinne luotiin uusia ravintolakonsepteja sekä Viking Travel Spa. Myös tax-free-myymälä uudistui ja laivan hytit sekä yleiset tilat ehostettiin. "Viking Gracen" tultua liikenteeseen kaikki muutkin Viking Linen alukset saivat samanlaisen raidoituksen kylkiinsä. Keväällä 2015 laivaa uudistettiin jälleen, ja se palasi liikenteeseen 22. huhtikuuta. Uudistuksessa ravintolatiloja muutettiin ja alukselle rakennettiin 100 uutta hyttiä.


title: M/S Mariella

text: "M/S" "Mariella" oli viimeinen laiva, joka sai tutkakuvan uppoavasta "M/S Estoniasta" mennessään sen avuksi 28. syyskuuta 1994. "Mariella" oli ensimmäisenä onnettomuuspaikalla ja aloitti myös ensimmäisenä pelastustyöt."Viking Gracen" myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjainlyhenteistä nimistä uusiin kuvailevimpiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä Budget-luokkaa lukuun ottamatta on WC ja suihku.


title: M/S Mariella

text: Vuonna 1985 "Mariellan" keulavisiirin kiinnitys rikkoutui, mutta se ei kuitenkaan päässyt irtoamaan. Kiinnikkeiden rikkoutumisesta seuraavana päivänä ne korjattiin väliaikaisesti, ja koko rakenne korjattiin ja vahvistettiin myöhemmin.


title: M/S Mariella

text: "Mariella" oli lauantaina 4. elokuuta 1990 aikataulun mukaisella vuorollaan matkalla Helsingistä kohti Tukholmaa. Alus oli lähtenyt Helsingistä kello 18.00 ja sivuuttanut Helsingin kasuunin kello 19.00.


title: M/S Mariella

text: Kello 20.47 konevalvomossa vahdissa olleet toinen konemestari ja moottorimies kuulivat pääkonehuoneesta outoa, vinkuvaa ääntä. Koska koneiden valvontalaitteista tai konehuoneen valvontamonitoreista ei havaittu mitään normaalista poikkeavaa, he molemmat lähtivät pääkonehuoneeseen selvittämään äänen alkuperää.


title: M/S Mariella

text: Pääkonehuoneessa he totesivat äänen tulevan selvästi aluksen oikealta puolelta. Konemestari nousi huoneen ylätasolle eli kannelle 2 ja alkoi tutkia koneiden ympäristöä moottorimiehen tarkastaessa konehuoneen alatasoa. Molemmat paikallistivat äänen tulevan pääkoneen numero 4 oikealta puolelta, sylintereiden 5 ja 6 väliseltä alueelta. Heidän tarkkaillessaan tilannetta ääni muuttui nopeasti voimakkaaksi, metallisen kiliseväksi. Tilanne vaikutti molemmista sen verran uhkaavalta, että he lähtivät vaistomaisesti poistumaan konehuoneesta. Noin 5–10 sekuntia myöhemmin pääkoneen kampikammiossa tapahtui räjähdys. Kampikammion huoltoluukut lensivät pois paikoiltaan, ja palava öljypilvi tulvahti konehuoneeseen sytyttäen muun muassa pääkoneen vieressä olleet voiteluöljykoneikot.


title: M/S Mariella

text: Räjähdyksen jälkeen 2. konemestari juoksi konevalvomoon ja pysäytti aluksen oikeanpuolimmaiset pääkoneet 3 ja 4. Soitettuaan aluksen 1. konemestarille hän pysäytti myös vielä käynnissä olleet pääkoneet 1 ja 2. Samaan aikaan konehuoneesta meni automaattinen palohälytys komentosillalle. Vahdissa ollut yliperämies soitti välittömästi aluksen päällikölle ja ilmoitti hänelle tilanteesta. Päällikkö käsitti komentosillalle tultuaan tilanteen vakavuuden ja määräsi antamaan yleishälytyksen koko aluksella ja evakuoimaan matkustajat pelastusasemille.


title: M/S Mariella

text: Konehenkilöstö alkoi valmistautua palon sammutukseen konepäällikön johdolla. Vahdissa ollut moottorimies oli räjähdyksen sattuessa matkalla konehuoneen ylätasolle. Sinne päästyään hän oli ryhtynyt toimenpiteisiin palon rajoittamiseksi sulkemalla pääkonehuoneeseen johtavat vesitiiviit ovet. Hän yritti myös selvittää paloletkun pääkonehuoneeseen mutta epäonnistui runsaan savunmuodostuksen takia.


title: M/S Mariella

text: Samaan aikaan "Mariellan" muu henkilökunta alkoi evakuoida matkustajia hyteistä ja yleisistä tiloista sekä ohjata heitä pelastusasemille. Pelastusasemilla ryhdyttiin valmistautumaan aluksen mahdolliseen jättämiseen: pelastusveneistä poistettiin suojapeitteet ja veneet laskettiin aluksen partaan tasalle. Evakuointi saatiin suoritettua nopeasti, noin 15 minuutissa, eikä suurempia ongelmia ollut. Kuitenkin noin 40 minuuttia hälytyksen antamisen jälkeen löydettiin aluksen 2. kannen saunaosastolta kuusivuotias saksalainen pikkupoika, joka oli eksynyt vanhemmistaan evakuoinnin aikana.


title: M/S Mariella

text: Konehuoneeseen tehtiin kaikkiaan neljä sammutushyökkäystä. Aluksi palon sammutukseen käytettiin jauhesammuttimia, ja niillä saatiinkin öljypalo kaksi kertaa hetkellisesti sammumaan. Kovan kuumuuden takia palo kuitenkin leimahti aina muutaman sekunnin kuluttua uudelleen. Sammutusyrityksiä vaikeuttivat lisäksi muutamat huonosti toimineet jauhesammuttimet. Myös konehuoneen paloposteja yritettiin selvittää, mutta muun muassa kuumuuden vuoksi niiden liittimet ja venttiilit olivat jumissa. Paloletkujen selvittämistä viereisistä tiloista esti pelko palon laajenemisesta, jos pääkonehuoneen vesitiiviit ovet avattaisiin. Sammutushyökkäyksien epäonnistuttua todettiin, että miesvoimin paloa ei voida sammuttaa.


title: M/S Mariella

text: Tässä vaiheessa aluksen konepäällikkö päätti, että sammutusta yritetään laukaisemalla pääkonehuoneen halonisammutusjärjestelmä. Kun oli varmistettu, että konehuoneessa ei enää ollut ketään ja että konehuoneen ilmanoton palopellit oli suljettu, konepäällikkö laukaisi halonisammutusjärjestelmän noin kello 21.15. Samaan aikaan sammutustehtävissä ollut konehenkilökunta siirtyi autokannelle ja ryhtyi jäähdyttämään siellä palopaikan yläpuolella olevaa osaa vedellä.


title: M/S Mariella

text: Halonilla onnistuttiin sammuttamaan konehuoneen öljypalo. Palaminen jatkui kuitenkin edelleen eri kaapeliradoissa ja -hyllyillä. Konehuoneeseen tehtiin useita savusukelluksia, paloaluetta jäähdytettiin vedellä ja kaapeliratoja sammutettiin. Pilssi ja palaneen koneen alue suojavaahdotettiin. Palo katsottiin saaduksi hallintaan noin kello 22.50. Kaapeliradat syttyivät kuitenkin vielä useita kertoja, viimeisen kerran kello 3.00 seuraavana yönä. Jälkivartiointia konehuoneessa jatkettiin satamaan tuloon saakka.


title: M/S Mariella

text: Kun palo oli saatu hallintaan, päästettiin matkustajat pelastusasemilta takaisin aluksen sisätiloihin kello 23.


title: M/S Mariella

text: "Mariella" ilmoitti palosta kello 21.10 radiopuhelimitse meripelastuskeskukselle (silloinen MRCC Helsinki). MRCC:ssä todettiin, että kyseessä oli suuronnettomuuden vaaratilanne, ja ryhdyttiin hälyttämään yksiköitä paikalle siltä varalta, että alus jouduttaisiin evakuoimaan.


title: M/S Mariella

text: Suoraan onnettomuuspaikalle tai asemavalmiuteen hälytettiin lukuisia merivartioston omia laiva- ja veneyksiköitä, kaksi vartiolentolaivueen helikopteria Helsinki-Malmin lentoasemalta sekä kolmas laivueen Super Puma -kopteri Turusta. Myös Ruotsin meripelastusviranomaisia tiedotettiin tapahtuneesta, ja siellä asetettiin neljä helikopteria kenttävalmiuteen aluksen evakuoinnin varalta.


title: M/S Mariella

text: Kaikkiaan 12 lähistöllä ollutta kauppa-alusta ilmoittautui MRCC Helsingille. Lähinnä ollut Silja Linen "Wellamo" toimi lähimpänä varmistavana aluksena ja toimitti MOB-veneensä välityksellä "Mariellalle" illan aikana muun muassa kymmenen paineilmapulloa savusukeltajien käyttöön.


title: M/S Mariella

text: Myös Helsingin, Turun, Hangon ja Tukholman palo- ja pelastuslaitoksilla kohotettiin valmiutta ja valmistauduttiin lähettämään lentoteitse palomiehiä paikalle, mikäli paloa ei olisi saatu hallintaan "Mariellan" miehistön omin voimin. Valmiutta kohotti muiden muassa Helsingistä toiminut lentopelastuskomennuskunta.


title: M/S Mariella

text: Kun kävi selväksi, että palo oli saatu hallintaan eikä välitöntä vaaraa alukselle tai siinä oleville henkilöille enää ollut, alettiin valmiutta purkaa vähitellen.


title: M/S Mariella

text: Tilanteen vakiinnuttua Alfons Håkans Oy:n hinaajat "Aatos" ja "Hermes" aloittivat "Mariellan" hinauksen kello 4.25 kohti Helsinkiä. Rajavartiolaitoksen vartiolaiva "Kiisla" ja helikopteri OH-HVH olivat varmistamassa hinausta. Hinaus sujui hyvin, ja "Mariella" kiinnitettiin Helsingin Länsisatamaan seuraavana päivänä kello 15.45.


title: M/S Mariella

text: Oikeusministeriön asettama tutkintalautakunta totesi tutkintaraportissaan, että tulipalon syttymisen alkusyynä oli pääkoneen numero 4 sylinterin 6A kiertokangen yhden kiinnityspultin irtoaminen kierteistään, todennäköisesti virheellisen kiristystavan vuoksi.


title: M/S Mariella

text: Yhden kiinnityspultin katkettua oli muihin pultteihin kohdistunut normaalia suurempi rasitus, jolloin ne olivat löystyneet ja taipuneet. Tämän seurauksena kiertokangen laakeri oli löystynyt ja päässyt hakkaamaan edestakaisin vasten kampiakselia, mikä todennäköisesti oli aiheuttanut konemiehistön kuulemat vinkuvat ja kilisevät äänet. Lopulta kiertokanki oli todennäköisesti irronnut kokonaan kampiakselista, osunut muihin kampikammion osiin rikkoen samalla myös saman sylinterin männän. Lopulta kiertokanki oli lentänyt ulos koneen kyljestä rikkoen samalla myös koneen ulkopuolella olleen voiteluöljykoneikon. Myös muita koneenosia, kuten männäntappi, oli jo alkuvaiheessa lentänyt koneesta ulos.


title: M/S Mariella

text: Jo laakerivaurion seurauksena oli kampikammioon todennäköisesti muodostunut öljysumua, joka oli todennäköisesti ollut ensimmäinen syttymiskohde. Syttyminen oli tapahtunut todennäköisesti jonkin koneenosan irtoamisen tai edestakaisin hakkautumisen aiheuttaman kipinöinnin seurauksena.


title: M/S Mariella

text: "Mariella" oli 18. syyskuuta 2009 matkalla Helsingistä Maarianhaminan kautta Tukholmaan, kun laivan sähköt katkesivat illalla tuntia ennen puoltayötä. Laiva oli silloin avomerellä 40 kilometrin päässä Utöstä lounaaseen. Mukana oli yli tuhat matkustajaa ja 160 miehistön jäsentä. Sähköjärjestelmän häiriö sammutti apukoneet, ja niiden pysähtyminen sammutti pääkoneet. Koneiden sammuminen esti "Mariellan" ohjaamisen, ja laiva ajelehti noin tunnin aavalla merellä tuulen puhaltaessa viisi metriä sekunnissa ja liikenteen ollessa vähäistä. Varageneraattorien tuottaman sähkön varassa toimivat vain laivan tärkeimmät laitteet, kuten komentosillan navigointi- ja viestintäjärjestelmät.


title: M/S Mariella

text: Turun meripelastuskeskuksen saatua tiedon asiasta se lähetti vartiolaiva "Tiiran" Nauvosta kohti Utötä. "Tiira" palasi puolimatkasta takaisin, kun tilanne meni ohi. "Mariellan" koneet käynnistettiin käsin, mikä kesti noin tunnin ajan. Sähkökatkos ei aiheuttanut vaaraa laivalla olleille ihmisille. Moni matkustaja tuskin huomasi poikkeustilannetta, sillä valot pysyivät päällä ja viasta kuulutettiin vain laivan julkisissa tiloissa herättämättä hyteissä nukkuvia. Vian alkusyynä oli ilmeisesti polttoainejärjestelmään vaikuttanut sähkövika. "Mariella" saapui Tukholmaan tunnin myöhässä, mutta se pääsi lähtemään paluumatkalle aikataulun mukaisesti. "Mariella" palasi liikenteeseen vauriopäivänä oltuaan kymmenen päivää telakalla. Telakalla mahdollisesti tehdyn virheen osuutta sähkökatkokseen ei osattu arvioida sanomalehtien uutisoidessa poikkeustilanteesta.


title: M/S Mariella

text: "Mariellalla" sattui vakava sprinklerivaurio sen ollessa matkalla Tukholmasta Helsinkiin 10. lokakuuta 2015. Sprinklerijärjestelmä kytkeytyi ilman syytä päälle hieman kello 23 jälkeen ja kasteli useita käytäviä sekä hyttejä kansilla 4 ja 5.


title: M/S Mariella

text: Estonian uppoaminen


title: M/S Mariella

text: "Mariella" oli ensimmäinen alus, joka saapui "Estonian" onnettomuuspaikalle 28. syyskuuta 1994 ja aloitti pelastustyöt. Matkallaan aluksen helikopterikansi miehitettiin ja sairaanhoitajat olivat valmiudessa. "Mariella" tavoitti Helsinki Radiota ja onnistui. "Mariella" oli ensimmäisenä paikalla kello 2.12, minkä jälkeen laivan potkurit sammutettiin. Aluksesta heitettiin mereen noin 150 pelastusliiviä ja pelastuslauttoja laskettiin vinssien avulla aluksen sivuilta. "Estonian" pelastuslautalla olleet 15 ihmistä pelastettiin "Mariellan" pelastuslauttoihin ja nostettiin alukseen. Helikopterit toivat alukselle 11 ihmistä. "Mariella" sai luvan jatkaa matkaa Tukholmaan iltapäivällä.


title: Slapstick

text: Slapstick on yliammuttuihin fyysisiin törmäilyihin, sattumuksiin ja koheltamiseen perustuvaa komiikkaa. Tyypillinen esimerkki siitä on kermakakun litistäminen jonkun kasvoihin.


title: Slapstick

text: Slapstickia on käytetty esimerkiksi vanhoissa mykkäfilmikomedioissa ja nykyään varsinkin erilaisissa piirretyissä, joissa ruumiillista kipua ei oikeastaan esiinny. Piirretyissä esimerkiksi jotakuta kaavamaisen typerää sivuhahmoa lyödään vaikkapa nyrkillä kasvoihin, ja hetken päästä hahmo nousee typertynyt ilme naamallaan ylös.


title: Slapstick

text: Joskus humoristisuutta tavoitellaan saman asian toistolla; tälloin vaikkapa alasin putoaa juuri nyrkistä saaneen hahmon päähän. Tunnettuja slapstick-tyyppisiä piirroshahmoja ovat esimerkiksi Kelju K. Kojootti ja Maantiekiitäjä sekä Tipi ja Sylvesteri, joiden sarjoissa on perusajatuksena petoeläimen pyrkimys jahdata lintua.


title: Slapstick

text: Slapstick on yleinen tyyli myös "American Pien" kaltaisissa nuortenelokuvissa.


title: Kitaristi

text: Kitaristi on henkilö, joka soittaa kitaraa: akustista kitaraa, sähkökitaraa, tenorikitaraa tai baritonikitaraa.


title: Kitaristi

text: Pop-musiikissa kitaristit ovat laulajien ohella usein yhtyeiden johtohahmoja sekä pääasiallisia musiikin tekijöitä eli säveltäjiä. Kitaristit toimivat usein myös popyhtyeiden laulajana. Rock- ja heavy metal -yhtyeissä on usein kaksi kitaristia; korkeampia melodioita soittava soolokitaristi ja tämän soitantaa rytmillisesti tukeva rytmikitaristi.


title: Kitaristi

text: Kitaristit voidaan karkeasti jakaa kahteen ryhmään, joista toiset soittavat plektralla ja toiset sormilla. Jotkut kitaristit käyttävät myös molempia tekniikoita, halutusta soundillisesta lopputuloksesta riippuen.


title: Kitaristi

text: Pelkästään sormilla soittava kitaristi Mark Knopfler on hyvin tunnettu kitaristi omalaatuisen tyylinsä vuoksi.


title: Rock and roll

text: Rock and roll (myös rock ’n’ roll tai rock & roll) on rockmusiikin vanhin alalaji. Se erkaantui Amerikassa afroamerikkalaisesta rhythm and bluesista 1950-luvulla ja muodosti vetovoimaisten artistien avulla tärkeän pohjan länsimaiselle nuorisokulttuurille.


title: Rock and roll

text: Rock and roll on varsin suoraa jatkoa 1950-luvun rhythm and bluesille, mutta siihen vaikuttaneita tyylejä ovat myös perinteisempi blues, countrymusiikki sekä jossain määrin myös perinteinen gospel. Rock and rollia vuosikymmeniä aikaisempi, tasaiseen ja nopeaan rytmiin perustuva boogie woogie -pianomusiikki kuulostaa paikoin hyvin paljon rock and rollilta. Samoin nopeaan tempoon soitettu blues oli loppujen lopuksi varsin lähellä rock and rollia.


title: Rock and roll

text: Nimitystä "rock-and-roll" on käytetty vauhdikkaasta musiikista jo 1940-luvulta alkaen. Nimitystä käytti esimerkiksi kolumnisti Maurie Orodenker "Billboard"-lehdessä toukokuussa 1942. Termiä oli myös käytetty mustan blues-musiikin sanoituksissa jo 1920-luvun alusta lähtien sukupuoliyhteyden merkityksessä. Clevelandilainen levy-yhtiön johtaja Leo Mintz alkoi käyttää nimitystä "rock & roll" 1940-luvun lopulla asiakkaidensa pitämästä, tanssittavasta rhythm and blues -musiikista häivyttääkseen musiikin mustan etelävaltiolaisen taustan ja saadakseen sitä soitetuksi valkoistenkin radioasemilla. Mintzin tuntema DJ nimeltä Alan Freed alkoi käyttää nimitystä vuodesta 1951 alkaen radio-ohjelmassaan "The Moondog Rock & Roll House Party", jonka kautta se levisi yleiseen käyttöön.


title: Rock and roll

text: Rock and roll korosti ja vahvisti kaikkia rhythm and bluesin ”räväköitä” piirteitä. Näihin kuuluivat esimerkiksi kohdat, joissa yhtye antaa vain yhden iskun tahdin alkuun ja laulaja laulaa tahdin loppuun ilman säestystä. Samoin pianoa alettiin hakata aggressiivisemmin (vaikutteita otettiin boogie woogie -musiikista) ja kitaristit omaksuivat Chuck Berryn johdolla uuteen tyyliin paremmin soveltuvat riffit.


title: Rock and roll

text: Yksi keskeinen muutos rock and rollin synnyssä oli nopeaan ja tasaiseen rytmiin siirtyminen. Aiemmin nopeat blues- tai rhythm and blues -kappaleet olivat käyttäneet shuffle-komppia (”ränt-tä-tänt-tä”), mutta rock and rollissa komppi muuttui tasaiseksi (”rä-tä-tä-tä”), mikä mahdollisti aikaisempaa selvästi ”jykevämmältä” kuulostavan menon. Rock and roll ei välttämättä vaadi tasaista rytmiä (esimerkiksi Chuck Berryn ”School Days” perustuu perinteiseen shuffle-komppiin), mutta se oli kuitenkin tärkeä ja keskeinen muutos uuden tyylin syntymisessä.


title: Rock and roll

text: Myöhemmin rockmusiikille tyypillinen särjetty kitarasoundi ei kuulunut vielä 1950-luvun musiikkiin, mutta sitä on 1960-luvulta alkaen käytetty myös rock and rollissa. Samoin 1950-luvulla bassona käytettiin valtaosin vielä akustista pystybassoa. Sähköinen bassokitara yleistyi 1950-luvun loppuun mennessä.


title: Rock and roll

text: Ensimmäistä rock and roll -kappaletta on vaikea nimetä, mutta country-yhtyeenä aloittaneen Bill Haley & His Cometsin single ”Rock Around the Clock” vuodelta 1955 oli kiistatta tärkeimpiä rock and roll -musiikin yleiseen tietoisuuteen nostaneita kappaleita. Ylipainoisesta ja 30-vuotiaasta Bill Haleysta ei kuitenkaan ollut suureksi nuorisoidoliksi. Tähän tehtävään sopiva mies oli Elvis Presley, jota alettiin myöhemmin kutsua ”rock and rollin kuninkaaksi”. Hän oli levyttänyt vuonna 1954 singlen ”That's All Right”, jota on myöhemmin kutsuttu ensimmäiseksi rock and roll -levyksi. Presleyn ohella 1950-luvun tärkeimmät rock and roll -artistit olivat Chuck Berry, Bo Diddley, Buddy Holly, Eddie Cochran, Jerry Lee Lewis ja Little Richard. Vaikka Berry, Diddley ja Richard olivatkin mustaihoisia rock and roll -tähtiä, Elvis Presleyn valkoinen ihonväri oli hyödyksi, kun uutta musiikkityyliä markkinoitiin valkoiselle nuorisolle.


title: Rock and roll

text: Chuck Berry oli rock and roll -artisteista merkittävin säveltäjä, ja hänellä oli myös suuri vaikutus siihen, että kitarasta tuli myöhemmin rockin keskeisin soitin. Jerry Lee Lewis ja Little Richard olivat puolestaan merkittäviä pianisteja. Elvis Presley puolestaan oli merkittävin laulaja ja esiintyjä. Presley soitti myös kitaraa ja pianoa. Artisteista varsinkin Chuck Berry, Little Richard ja Elvis Presley vaikuttivat siihen, että rocklaulamisessa alettiin käyttää tahallista äänen karkeutta ja erilaisia huudahduksia.


title: Rock and roll

text: Rock and rollin alkuperäinen aikakausi 1950-luvun Amerikassa oli hyvin lyhyt. Sen suosio alkoi hiipua vuosikymmenen vaihteessa. Suosion laskuun vaikuttivat merkittävästi seuraavat suunnilleen samanaikaiset tapahtumat: Elvis lähti armeijaan, Chuck Berry joutui vankilaan, Jerry Lee Lewisin suosio tipahti hänen mentyään naimisiin 13-vuotiaan serkkunsa kanssa, Little Richard tuli uskoon lopettaen musiikinteon kokonaan (vaikka hän tekikin paluun myöhemmin 1960-luvulla), Buddy Holly kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 1959 ja Eddie Cochran kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1960.


title: Rock and roll

text:
1960-luvun alkupuolella suosittuja rock and roll muusikoita olivat esimerkiksi Roy Orbison ja The Rolling Stones.
Rock and roll herätti kauhistelua 1950-luvun yhteiskunnassa. Vaikka rock and roll kuulostaa nykyään vauhdikkuudestaan huolimatta melko kesyltä, se oli aikalaistensa korvissa erittäin hyökkäävää, ja lasten vanhemmat pitivät sitä vaarallisena. Lehdissä saatettiin esimerkiksi julkaista tutkimuksia, joiden mukaan rock and roll -musiikin kuunteleminen vähentää älykkyyttä. Itävallassa mentiin niin pitkälle, että rock and roll kiellettiin maan yhdessä läänissä. Myös rock and rollin maine ”mustaihoisena musiikkina” kasvatti sen epäilyttävyyttä valkoihoisten yhdysvaltalaisten ja eurooppalaisten keskuudessa.


title: Rock and roll

text: Bill Haleyn kappaletta ”Rock around the Clock” oli käytetty vuonna 1955 ilmestyneessä elokuvassa "Älä käännä heille selkääsi" ("Blackboard Jungle") sekasortoisessa kohtauksessa, ja elokuvan esittämisen yhteydessä eri maissa tapahtui paikoin nuorison mellakointia. Monet vanhemmat ihmiset toivoivat rock and rollin jäävän vain lyhytikäiseksi ilmiöksi, joka unohdettaisiin muutamassa viikossa.


title: Rock and roll

text: Rock and rollin välitön jälkeläinen oli surf-musiikki, joka syntyi instrumentaalikappaleisiin keskittyneiden rock and roll -artistien levytysten myötä.


title: Rock and roll

text: Jatkumo rock and rollista myöhempään rockmusiikkiin ei kulje yksinomaan rock and rollin kautta, vaan 1960-luvun rock-artistit palasivat uudestaan vanhempaan bluesiin ja rhythm and bluesiin. Rock and roll oli kuitenkin musiikillisten vaikutteiden lisäksi luonut sen musiikillisen asenteen ja kulttuurisen pohjan, jolle myöhemmät rock-artistit perustivat musiikkinsa.


title: Rock and roll

text: Rock muodostui jo 1960-luvun jälkipuolella tunnelmaltaan ja lähestymistavaltaan hyvin erilaiseksi tyyliksi kuin 1950-luvun rock and roll. Toisaalta rockmusiikin 1960-lukulaisten kokeilujen vastapainoksi syntyi vuosikymmenen lopussa perinteistä rock and rollia elvyttävä suuntaus, joka nosti suosioon sekä vanhoja 1950-luvun rocktähtiä että uusia 1950-luvun musiikista innostuneita esiintyjiä. Suomalaisena esimerkkinä voidaan mainita 1970-luvun suosituimpiin kuulunut yhtye Hurriganes, jonka musiikki pohjautui vahvasti perinteiseen rock and rolliin. 1970-luvulta aina tähän päivään asti rock and roll on elänyt merkittävänä kultti-ilmiönä nousten ajoittain laajemmankin huomion kohteeksi, kuten esimerkiksi 1970-luvun lopun suomalaisnuorison keskuudessa eläneen 1950-lukumuodin aikana.


title: Rock and roll

text: 1950-luvulla singlet olivat vielä paljon albumikokonaisuuksia tärkeämpi julkaisukanava musiikille. Sen takia rock and rollin tärkeimmät julkaisut ovat singlejä.


title: David Hume

text: David Hume (7. toukokuuta 1711 Edinburgh, Skotlanti – 25. elokuuta 1776 Edinburgh, Skotlanti) oli skotlantilainen filosofi, taloustieteilijä ja historioitsija, joka tunnetaan parhaiten tietoteoreettisen empirismin kehittäjänä sekä Adam Smithin ja Thomas Reidin ohella valistusaatteen tärkeimpinä hahmoina Skotlannissa.


title: David Hume

text: Humea ennen empirismin perinteen tärkeimpinä vaikuttajina olivat John Locke ja George Berkeley. Hume sai vaikutteita heiltä, samoin kuin monilta muilta englantilaisilta ajattelijoilta kuten Isaac Newtonilta, Samuel Clarkelta, Francis Hutchesonilta ja Joseph Butlerilta sekä ranskalaisilta ajattelijoilta kuten Pierre Baylelta. Filosofiassaan Hume kritisoi esimerkiksi aiempia käsityksiä kausaliteetista eli syy-seuraus-suhteesta. Hänen mukaansa kausaliteettia ei esiinny aistihavainnoissa, eikä se ole siis looginen periaate, vaan viittaa vain yleistyksiin siitä, kun ilmiöt seuraavat toisiaan havainnoissamme.


title: David Hume

text: Historioitsijat näkevät Humen filosofian skeptisismin läpitunkemana, mutta monet ovat katsoneet, että hänen filosofiassaan on hyvin keskeisenä osana myös naturalismi. Humen jälkeen hänen ajattelunsa tutkimus on jakautunut pääasiassa kahteen koulukuntaan: niihin, jotka painottavat skeptistä puolta, kuten loogiset empiristit, ja niihin jotka painottavat naturalistista puolta, kuten Don Garrett, Norman Kemp Smith, Kerri Skinner, Barry Stroud ja Galen Strawson.


title: David Hume

text: Hume syntyi juliaanisen kalenterin mukaan 26. huhtikuuta, gregoriaanisen kalenterin mukaan 7. toukokuuta vuonna 1711 Edinburghissa, Skotlannissa. Aika ajoin koko elämänsä läpi hän vietti aikaa perheensä kotona Ninewellsissä, Chirnsidessä, Berwickshiressä. Hänen perheensä lähetti hänet Edinburghin yliopistoon poikkeuksellisen varhain, 12-vuotiaana – tyypillinen ikä tuolloin oli 14 vuotta. Aluksi hän harkitsi oikeustieteen opiskelua, mutta kuvaili myöhemmin, ettei häntä kiinnostanut mikään muu kuin filosofia ja tieto – hänen omilla sanoillaan: ”ylitsepääsemätön vastenmielisyys kaikkeen paitsi filosofisiin pyrkimyksiin ja yleiseen oppimiseen; ja kun perheeni kuvitteli minun lukevan Voetia ja Vinniusta, Cicero ja Vergilius olivat kirjailijoita joita ahmin salaa”. Hume ei juurikaan kunnioittanut professorejaan, kertoen ystävälle vuonna 1735: ”professoreilta ei voi oppia mitään mitä ei voi löytää kirjoista”.


title: David Hume

text: Vuonna 1729, 18-vuotiaana, Hume koki filosofisen valaistumisen. Ei tarkalleen tiedetä, mistä oli kysymys, mutta hänen arvellaan tuolloin keksineen kausaliteettiteoriansa – teorian siitä, että syytä ja seurausta koskevat uskomuksemme riippuivat tunteista, tavoista ja tottumuksista, eivät järjestä tai abstrakteista, ajattomista ja yleisistä luonnonlaeista. Kokemus oli niin järisyttävät, että Hume koki hermoromahduksen, josta toipumiseen meni muutamia vuosia.


title: David Hume

text: Vuonna 1734, oltuaan joitakin kuukausia Bristolissa, Hume vetäytyi opiskelemaan ja suorittamaan ajatuskokeita itsellään La Flecheen, Anjoun maakuntaan Ranskaan. Hän vietti siellä kolme vuotta ja hahmotteli elämäntehtävänsä, kuten hän kirjoitti omaelämäkerrassaan "My Own Life": ”tehdä hyvin tiukasta vaatimattomuudesta korvaaja onneni puutteille, ylläpitää heikentämätöntä itsenäisyyttäni ja katsoa jokainen päämäärä halveksittavaksi paitsi kirjallisten kykyjeni parantaminen”. Ranskassa olon aikana valmistui myös teos "A Treatise of Human Nature" (”Tutkielma ihmisluonnosta”) Humen ollessa 26-vuotias. Vaikka monet tutkijat katsovat tutkielman olevan Humen merkittävin teos ja yksi filosofian historian merkittävimmistä, lukijakunta kotona Isossa-Britanniassa oli aluksi hyvin eri mieltä. Hume kuvasi julkisen reaktion (tai sen puutteen) sanoen teoksen ”pudonneen painosta kuolleena syntyneenä, ilman että saavutti edes sellaista huomionosoitusta kuin kiihkoilijoiden nurinaa. Koska olen luontaisesti elämäniloinen ja vilkasverinen, palauduin kuitenkin kolauksesta pian ja jatkoin opintojani maassa suurella innolla”. Hume kirjoitti myös teoksen "An Abstract Of A book lately published; Entituled, A Treatise Of human nature, &c. Wherein The chief argument of that Book is farther illustrated and Explained". Teos oli aiemman tutkielman lyhennelmä, jonka Hume julkaisi nimettömänä ja pyrki näin tekemään teoksesta helpompilukuisen ja herättelemään kiinnostusta uudelleen. Tämäkin kuitenkin epäonnistui.


title: David Hume

text: Teoksen "Essays Moral and Political" julkaisemisen jälkeen vuonna 1744 Hume pyrki Edinburghin yliopiston etiikan ja pneumatiikan (psykologia) oppituolille, mutta hänen hakemuksensa hylättiin. Vuoden 1745 jakobiittikapinan aikana hän opetti markiisi Annandalea. Tuolloin hän aloitti myös suuren historiallisen teoksensa "The History of Great Britain", jonka kirjoittaminen vei viisitoista vuotta ja josta tuli yli miljoona sanaa pitkä. Teos julkaistiin kuudessa osassa vuosina 1754–1762. Vuodesta 1748 Hume palveli kolmen vuoden ajan asepuvussa serkkunsa kenraaliluutlantti James St. Clairin sihteerinä. Tuona aikana hän kirjoitti teoksensa "Philosophical Essays concerning Human Understanding", joka julkaistiin myöhemmin nimellä "An Enquiry Concerning Human Understanding" ("Tutkimus inhimillisestä ymmärryksestä"). Teos ei ollut paljonkaan menestyksekkäämpi kuin "Treatise".


title: David Hume

text: Humea syytettiin harhaoppisuudesta, mutta hänen nuoremmat papistoon kuuluvat ystävänsä puolustivat häntä sanoen, että hän oli Skotlannin kirkon toimivallan ulkopuolella. Syytteestä vapautumisesta huolimatta Hume ei onnistunut pääsemään Glasgow’n yliopiston filosofian oppituolille. Tämä johtui mahdollisesti Thomas Reidin vastustuksesta. Reid oli samana vuonna käynnistänyt voimakkaan kristillisen kritiikin Humen filosofista ajattelua vastaan. Vuonna 1752 Hume valittiin oikeustieteellisen kirjaston hoitajaksi. Hume kirjoitti omaelämäkerrassaan, ettei toimesta tullut juurikaan palkkaa, mutta hän sai suuren kirjaston komentoonsa. Kirjasto mahdollisti Humen historiateoksen jatkamisen.


title: David Hume

text: Hume saavutti suuren kirjallisen maineen esseistinä ja historioitsijana. Hänen historiateoksensa, joka käsitteli aikaa saksikuninkaista mainioon vallankumoukseen, oli aikansa best-seller. Teoksessa Hume esitti poliittisen ihmisen tavan luomuksena, jolla oli taipumus myöntyä hiljaisesti vakiintuneeseen hallintoon, ellei kohtaa epävarmoja olosuhteita. Hän katsoi, että ainoastaan uskonnolliset erimielisyydet saivat ihmiset poikkeamaan suunnastaan jokapäiväisessä elämässä ja ajattelemaan poliittisia asioita. Hume oli itse konservatiivi politiikassa, ja tämän on katsottu näkyneen hänen historiantulkinnoissaan.


title: David Hume

text: Humen varhainen essee ”Of Superstition and Religion” asetti pohjan maallistuneelle ajattelulle uskonnonhistoriassa. Humen ajan uskonnonkriitikoiden täytyi ilmaista itseään varoen. Vähemmän kuin viisitoista vuotta ennen Humen syntymää 18-vuotias opiskelija Thomas Aikenhead oli joutunut syytteeseen siitä, että hän oli sanonut avoimesti kristinuskon olevan hölynpölyä. Hänet tuomittiin jumalanpilkasta ja hirtettiin. Hume noudatti yleistä tapaa ilmaista itseään epäsuorasti dialogin hahmojen välityksellä. Hume ei ottanut "Treatisea" nimiinsä kuin vasta kuolinvuonnaan 1776. Hänen esseensä ”Of Suicide” ja ”Of the Immortality of the Soul” sekä teos "Keskusteluja luonnollisesta uskonnosta" julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen vuosina 1778 ja 1779, eikä niissä edelleenkään ollut sen enempää kirjoittajan kuin julkaisijankaan nimeä. Hume kätki omat ajatuksensa niin hyvin, että vielä nykyäänkin väitellään siitä, oliko hän todellisuudessa deisti vai ateisti. Hänen omana aikanaan hänen väitetty ateisminsa sai kuitenkin aikaan sen, ettei häntä huolittu useisiin virkoihin.


title: David Hume

text:
Vuodesta 1763 vuoteen 1765 Hume toimi Lordi Hertfordin sihteerinä Pariisissa, missä häntä ihailivat sekä Voltaire että seurapiirien naiset. Hän ystävystyi Rousseaun kanssa, mutta ystävyyssuhde kariutui Rousseaun harhakuvitelmiin hänen tuttaviensa häntä vastaan tekemästä salaliitosta, johon hän uskoi Humen osallistuneen. Hume kirjoitti tästä huolimatta Rousseausta myöhemmin suopean arvion. Vuodesta 1767 hän toimi vuoden ajan nimitettynä virkaan pohjoisen departementin alivaltiosihteerinä. Vuonna 1768 hän asettui Edinburghiin.
Vuonna 1770 James Beattie julkaisi yhden voimakkaimmin Humen filosofiaa tuomitsevista kirjoituksista, "An Essay on the Nature and Immutability of Truth in Opposition to Sophistry and Scepticism", ja tuli sen ansiost akuuluisaksi ja sai kuninkaalta eläkkeen. Huomio Humen filosofisiin teoksiin lisääntyi, kun saksalainen filosofi Immanuel Kant antoi Humelle kunnian siitä, että oli herännyt ”dogmaattisesta unesta”. Tämä tapahtui noin vuonna 1770. Siitä lähtien Hume sai tunnustusta jota oli kaivannut koko elämänsä.


title: David Hume

text: James Boswell vieraili Humen luona muutama viikko ennen tämän kuolemaa. Hume kertoi tälle, että uskoi vilpittömästi ”mitä järjenvastaisemmaksi haaveeksi”, että olisi olemassa kuolemanjälkeistä elämää. Hume kirjoitti oman hautakirjoituksensa: ”Syntyi 1711, kuoli ----. Jättäen jälkimaailmalle lisätä loput”. Kirjoitus on kirjoitettuna, lisättynä kuolinvuodella 1776, Humen tilaamaan yksinkertaiseen hautakappeliin, joka seisoo hänen tahtonsa mukaan Calton Hillin itärinteellä, josta näkee hänen kotiinsa Edinburghin New Towniin, osoitteeseen St David Street 1.


title: David Hume

text: Humen mukaan kaikki tieto tulee ihmisille aistien kautta. Havainnot jakautuvat kahteen ryhmään: ideoihin ja vaikutelmiin. Hän määrittelee näitä termejä teoksessaan "Tutkimus inhimillisestä ymmärryksestä". Hänen mukaansa vaikutelmat syntyvät välittöminä ensivaikutelmina kun aistimme oikeita, olemassa olevia asioita ja tunnemme erilaisia tunteita. Ideat sitä vastoin ovat ajatuksen tasolla olevia, vähemmän todellisuudenkaltaisia havaintoja; vaikutelmien kopioita, muistoja havainnoista, joita ei voi syntyä ellemme ole aikaisemmin kokeneet ja aistineet asioita.


title: David Hume

text: Humen omin sanoin: ”Vaikutelmalla – – tarkoitan kaikkia eloisampia havaintojamme, kun kuulemme, tai näemme, tai tunnemme, tai rakastamme, tai vihaamme, tai himoitsemme, tai tahdomme. Ja vaikutelmat eroavat ideoista, jotka ovat vähemmän eloisia havaintoja, joista olemme tietoisia, kun ajatuksemme heijastavat mitä tahansa noista aiemmin mainituista aistimuksista tai liikkeistä”. Ideoista hän jatkoi sanoen: ”Vaikuttaa – – että kaikki ideamme eivät ole mitään muuta kuin vaikutelmien kopioita, tai, toisin sanoen, että meille on mahdotonta ajatella mitään mitä emme ole aiemmin tunteneet joko ulkoisilla tai sisäisillä aisteillamme”.