title: Tizian

text: Hänen isänsä oli kapteeni Gregorio Vecellio. Tizianin vaikutus oli merkittävintä tuon ajan taidekäsityksen uudistamisessa. Hän raivasi tietä barokin aikakaudelle. Hän teki maisemasta, joka siihen asti oli ollut vain maalauksien taustaa, itsenäisen muotoelementin. Tiziania on sanottu maisemamaalauksen isäksi, vaikka hän maalasi vain yhden ainoan puhtaan maisemamaalauksen. Häntä voidaan tavallaan myös pitää impressionismin edelläkävijänä, sillä hän kehitti myöhäistuotannossaan maalaustekniikan, jossa viiva korvattiin väriläiskillä ja valotehosteilla. Myöhäistuotantoa ovat muun muassa teokset "Orjantappurakruunaus" ja "Pietá". Aloitettuaan maalauksen "Aatami ja Eeva" Tizian kuoli Venetsiassa ruttoon vuonna 1576.


title: Tizian

text: Tizianin syntymävuodesta on epäselvyyttä: se voi olla 1477 tai jonkin verran myöhemmin, vuoden 1487 tienoilla. Hänen uskottiin pitkään eläneen satavuotiaaksi, mikä oli siihen aikaan hyvin harvinaista.


title: Tizian

text: Tizian aloitti maalausopintonsa noin kymmenvuotiaana Venetsiassa. Häneen vaikuttivat hyvin paljon niin sanotun venetsialaisen koulukunnan perustaja Giovanni Bellini ja tämän oppilas Giorgione. Venetsialaisille maalareille tunnusomaista oli käyttää juhlavia, voimakkaita värejä ja pehmeitä valotehostuksia.


title: Tizian

text: Vuonna 1510 Tizian lähti Venetsiasta Padovaan ruttoa pakoon. Padovassa hän oli kaksi vuotta ja maalasi useita freskoja. Maalaukset "Maallinen ja taivaallinen rakkaus" sekä "Flora" syntyivät hänen Venetsiaan paluunsa jälkeen. "Veroraha" on vuodelta 1514. Tässä mestariteoksessaan hän suhteellisen yksinkertaisin keinoin kuvasi syviä tuntoja. Tuolloin hän oli jo arvostettu taiteilija. Häikäilemättömin keinoin Tizian raivasi tiensä jopa ohi Bellinin päästen valtion ensimmäisen julkisen taiteilijan asemaan, mikä toi hänelle huomattavia etuja ja paljon työtilauksia. Teoksellaan "Neitsyt Marian taivaaseen astuminen" Tizian mursi monia siihenastisia taidetyylien sääntöjä. Tämä työ enteili barokkia; sielullisen tasapainoisuuden tilalle tuli klassisessa muodossa haltioituminen ja ekstaasi, ei kuitenkaan gotiikan kirkastunut haltioituminen, vaan aistillinen ekstaasi.


title: Tizian

text: Tizian maalasi monenlaisia aiheita, sekä muotokuvia ja maisemia että allegorisia teoksia uskonnosta ja mytologiasta. Hänen teoksensa tunnetaan punatukkaisista naisista, ja muusta valon ja värin mestarillisesta käsittelystä.


title: Tizian

text: Tizianilla oli kansainvälinen asiakaskunta: hän maalasi Venetsian kirkoille ja palatseille, Mantovan herttualle, paavi Paavali III:lle ja tämän perheelle. Hän oli Pyhän Saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Kaarle V:n hovimaalari. Vanhalla iällä hän maalasi Filip II:lle mytologisia aiheita.


title: Tizian

text:
Mantuan herttuan, Federigo de Gonzagan, muotokuva valmistui vuonna 1523. Herttuan välityksellä hän tutustui myös keisariin, Kaarle V:een, joka oli mallina 1533. Tämän jälkeen pidettiin suurena kunniana olla Tizianin mallina. Tizianin muotokuvia on säilynyt noin sata, joukossa tuon ajan kuuluisimpia miehiä ja naisia.
Tizianin nimissä on yli tuhat maalausta, todennäköisesti osa niistä on oppilastöitä.


title: Barokki

text: Barokki oli taidesuuntaus, jota sävytti suurellisuus. Se käytti mahtipontisuutta ja ylenpalttista koristeellisuutta luomaan draamaa ja jännitettä maallisen ja kirkollisen vallan ilmaisukeinona kuvanveistossa, maalaustaiteessa, arkkitehtuurissa, sisustuksessa, kirjallisuudessa, teatterissa ja musiikissa. Barokin aikakausi alkoi noin vuoden 1600 paikkeilla Roomassa Italiassa, ja levisi sieltä lähes koko Eurooppaan ja Amerikan mantereelle.


title: Barokki

text: "Barokki"-nimityksen juuret ovat ranskan sanassa "baroque/barroque", 'epäsäännöllinen' ja portugalin "barroco", 'epämuotoinen helmi'. Nimitystä käytettiin ensi kerran vuonna 1765.


title: Barokki

text: Barokin suosion takasi katolisen kirkon tuki. Trenton kirkolliskokouksessa oli päätetty, että taiteiden pitäisi viestiä uskonnollisia aiheita suoralla ja emotionaalisella osallistumisella. Katoliselle kirkolle barokkiarkkitehtuuri oli yksi vastareformaation tärkeimpiä propagandavälineitä.


title: Barokki

text: Myös maallinen yläluokka näki barokin arkkitehtuurin ja taiteen dramaattisen tyylin keinona vaikuttaa vierailijoihin ja ilmaisemaan voittoisaa valtaa ja hallitsemista. Barokkipalatsit on rakennettu pihojen, etuhuoneiden, suurten portaikkojen ja vastaanottohuoneiden sarjojen ympärille mahtipontisuuden moninkertaistamiseksi. Samanlaisella tuhlailevalla ylenpalttisuudella yksityiskohtainen taide, musiikki, arkkitehtuuri ja kirjallisuus innostivat toisiaan barokin kulttuuriliikkeenä, kun taiteilijat tutkivat, mitä he saisivat luoduksi toistavista ja vaihtelevista kuvioista.


title: Barokki

text: Barokin arkkitehtuuri syntyi 1500-luvun lopulla Italiassa, ja huippuunsa se kehittyi Ranskassa kuningas Ludvig XIV:n aikana 1600-luvun lopulla. Barokkiarkkitehtuurille on tyypillistä mahtipontinen koristelu ja symmetria. Barokkiarkkitehtuurin kokonaisvaikutelma oli monumentaalinen. Katsoja pyrittiin saamaan tuntemaan itsensä pieneksi suuren koon, liikkeen vaikutelman ja loistokkuuden keinoin.


title: Barokki

text: Barokin taiteen keskeisin piirre oli keskittyminen dramaattisuuteen. Renessanssin maalaus- ja veistostaiteiden kreikkalaisesta tyyneydestä siirryttiin teatraalisiin, voimakkaita tunteita herättäviin aiheisiin, joissa usein kuvattiin dynaamisia tilanteita.


title: Barokki

text: Barokin sisustus oli hyvin koristeellista. Hovibarokin tärkein kaluste oli hienosti verhoiltu ja näyttävä baldakiinivuode. Barokin tyypillisiä koristeaiheita olivat kierteissorvatut pylväät, pieniä perättäisiä aaltoja tai helmiä muistuttavat värelistat, C-kirjaimen muotoiset voluutit, erilaiset lehti-, hedelmä- ja simpukkakoristeet sekä pienet enkelihahmot. Huonejärjestys ja huonekalujen paikka oli usein tarkkaan määrätty, mutta paino oli silti renessanssin tyyliä enemmän mukavuudella, kuten tuolien kaarevassa muotoilussa ja verhoilussa. Kristallilasin valmistus keksittiin vuonna 1680 Böömissä, ja kristallikruunusta tuli barokin uusi kattovalaisintyyppi. Suomessa barokin vaikutus huonekalumuotoiluun jäi melko vähäiseksi.


title: Barokki

text: Pyrkimys dramaattisuuteen on havaittavissa myös musiikissa. Keskeisin barokin uusista musiikin muodoista, ooppera, pyrki tähän yhdistämällä draamaa ja musiikkia ennennäkemättömällä tavalla. Ihmisen tunteiden katsottiin olevan staattisia sieluntiloja, joista jokaisen sai aikaan tietty eri henkien yhdistelmä sielussa. Uskottiin, että näitä tunnetiloja, eli affekteja, läpikäymällä musiikin avulla oli mahdollista saada nämä henget sielussa paremmin tasapainoon. Barokkimusiikissa säveltäjät eivät pyrkineet ilmentämään omia henkilökohtaisia tunnetilojaan vaan näitä yleisiä affekteja.


title: Barokki

text: Barokin kirjallisuus sijoittuu 1500-luvun loppuun ja 1700-luvun puoliväliin. Se syntyi vastapainoksi renessanssille. Aikaa leimasivat hallitsijoiden uskonsodat ja taistelut ja itsevaltaisten johtajien ilkivaltainen hallitseminen. Barokin aikana oli jyrkkä jakautuminen arvojen ja elämän hallintojen välillä ja sisäiset ristiriidat kuvaavat hyvin barokkia. Barokkia on kuvattu renessanssin rappiokaudeksi ja kirjallisuuden tutkijat usein sivuuttavat sen.


title: Barokki

text: Lyriikassa suosituimpia muotoja olivat sonetti, elegia, epigrammi ja oodi.


title: Barokki

text: Barokkiajan teatterit olivat suuria ja hienoja, sillä varakas porvarisluokka oli alkanut tukea teatteria. Näyttämöiden syvyyttä korostivat vielä perspektiivisiksi maalatut kulissit. Lavastus rakentui useista osista. Varsinaista sivunäyttämöä ei ollut. Orkesterisyvennys erotti näyttämön katsomosta. Barokin teatteritekniikan ja lavastuksen kehitykseen vaikutti Euroopassa paljon etenkin italialainen Bibiena-suku. Barokkiteatterin katsomo oli hevosenkengän muotoinen, ja permantoa ympäröi yleensä 3–6 parveketta. Permannolla olleet katsojat istuivat penkeillään ja varakas yleisö aitioissaan. Katsojat saivat nähdä toisensa yhtä hyvin kuin itse esityksenkin. Nykyaikaan säilyneitä barokkiteattereita ovat Drottningholmin linnanteatteri Ruotsissa ja Litomyslin linnanteatteri Tšekissä. Myös New Yorkin Metropolitan-oopperan katsomo on vastaavan muotoinen kuin barokkiteattereiden katsomot olivat.


title: Epitrakiili

text: Epitrakiili ( ) on ortodoksisen papin ja piispan käyttämä liturginen jumalanpalvelusvaate.


title: Epitrakiili

text: Epitrakiili kuvaa pappeuden siunattua taakkaa ja Jumalan armoa, jota vihitylle vaatteen kantajalle on runsaasti vuodatettu pappisvihkimyksen yhteydessä. Epitrakiili on toimittavan papin tärkein apuväline: ilman sitä ei voi toimittaa mitään, vain ruokarukoukset tai eri tilaisuuksien alkurukoukset voi lausua ilmankin.


title: Epitrakiili

text: Epitrakiili on ommeltu yhteen kahdesta kangaskaistaleesta, jotka yhditetään toisiinsa keskeisiin mysteerioihin (sakramentteihin) viittaavilla seitsemällä napilla. Epitrakiilissa on kuvattu kuusi ristiä edessä ja yksi takana niskaosassa. Pappi pitää epitrakiilia ikään kuin esiliinaa edessään.


title: Epitrakiili

text: Epitrakiililla peitetään synninpäästön yhteydessä polvistuneen katujan pää päästösanoja lausuttaessa, samoin pappi yhdistää epitrakiilia käyttäen vihkitoimituksen aikana morsiamen ja sulhasen kädet ennen kuin taluttaa heidät kolmesti ristin ja evankeliumikirjan ympäri.


title: Epitrakiili

text: Ortodoksisen diakonin vastaava tunnus on orari ja piispan omofori.


title: Epitrakiili

text: Läntisissä kirkoissa epitrakiilia vastaa papin ja piispan tunnuksena stola.


title: Omofori

text: Omofori (kreik. ωμοφόριον,"omoforion", ven. омофор, "omofor") on vanha piispallinen jumalanpalveluspuvun osa. Omofori on ortodoksisen piispan (pappeuden) tunnus.


title: Omofori

text: Omofori on kadonneen lampaan vertauskuva. Se muistuttaa kaikkia siitä kun Kristus - Hyvä Paimen - otti harteilleen kadonneen lampaan. Samalla kun omofori on Kristuksen läsnäolon tunnus, se symboloi piispan samankaltaisuutta Taivaallisen Ylipapin kanssa.


title: Omofori

text:
Omoforia on kahta kokoa: iso ja pieni. Isoa pidetään liturgiapalveluksen alussa aina epistolan lukemiseen asti. Epistolan aikana sitä ei käytetä, ja sen jälkeen iso vaihdetaan pieneen, jota sitten käytetään palveluksen loppuaika; pientä omoforia kannetaan mukana myös suuressa saatossa, kun ehtoollislahjat tuodaan esiin.
Omofori on vastaavanlainen liturginen jumalanpalvelusasu kuin on epitrakiili papille tai orari diakonille.


title: Omofori

text: Piispat käyttävät pientä omoforia myös silloin, kun he suorittavat yksittäisiä toimituksia, esimerkiksi kodin siunauksia tai kirkkoon liittämisiä; jotkut pitävät sitä silloin yksinään viitan päällä, joillakin on sen alla lisäksi epitrakiili. Samoin silloin, kun piispa ottaa vastaan synnintunnustuksia, hän saattaa käyttää juuri omoforin lievettä synninpäästön antamiseen.


title: Omofori

text: Kerran vuodessa eli apostoli Jaakobin muistopäivänä 26. lokakuuta toimitettavassa Jaakobin liturgiassa piispa kantaa suurta omoforia koko palveluksen ajan felonin päällä, koska tässä liturgian alkuperäisimpänä pidetyssä muodossa ei käytetä Bysantin tai Venäjän keisarillisista hoveista periytyviä tunnuksia kuten sakkosta, mitraa, kotkamattoa tai siunauskynttilöitä. Sen sijaan piispansauva kuuluu tässäkin palveluksessa asiaan.


title: Arthur Rimbaud

text: Jean Nicolas Arthur Rimbaud (20. lokakuuta 1854 Charleville – 10. marraskuuta 1891 Marseille) oli ranskalainen runoilija. Hän oli kirjallisuudessa harvinainen ”lapsinero”, jonka tuotanto syntyi teini-iässä. Vaikka Rimbaud lopetti kirjoittamisen jo 21-vuotiaana, hän oli siihen mennessä mullistanut maailmanrunouden tuotannollaan, vaikka kesti jonkin aikaa ennen kuin Rimbaud’n tuotanto löydettiin. Häntä pidetään Charles Baudelairen ohella toisena suurena runouden modernisoijana.


title: Arthur Rimbaud

text: Rimbaud varttui Charlevillessä Ardennes’n alueella Koillis-Ranskassa. Hänen isänsä oli sotilas ja äiti paikallisen viljelijän tytär. Isä vietti vain vähän aikaa perheensä kanssa ja hylkäsi sen lopulta kokonaan. Rimbaud’n kasvatti ankaran uskonnollinen äiti. Rimbaud pärjäsi koulussa erittäin hyvin, erityisesti kirjallisuudessa. Saksan–Ranskan sota alkoi heinäkuussa 1870 ja Rimbaud’n käymä koulu suljettiin. Elokuussa Rimbaud karkasi kotoaan Pariisiin, mutta hänet pidätettiin liputta matkustamisesta ja hän vietti jonkin aikaa vangittuna. Vapauduttuaan Rimbaud kierteli useiden kuukausien ajan Ranskaa ja Belgiaa, kunnes poliisi palautti hänet kotiin. Helmikuussa 1871 Rimbaud lähti jälleen Pariisiin ja värväytyi vapaaehtoisena Pariisin kommuunin joukkoihin. Hän palasi kotiin kolmen viikon kuluttua juuri ennen kommuunin joukkojen tukahduttamista.


title: Arthur Rimbaud

text: Elokuussa 1871 Rimbaud lähetti töitään runoilija Paul Verlainelle, joka kutsui hänet Pariisiin. Rimbaud saapui kaupunkiin syyskuussa 1871 ja vietti kolme kuukautta Verlainen ja tämän vaimon luona. Rimbaud’n ja Verlainen välille muodostui suhde, joka aiheutti skandaalin. Rimbaud palasi Charlevilleen maaliskuussa 1872, mutta Verlaine kutsui hänet takaisin Pariisiin jo toukokuussa. Heinäkuussa Verlaine jätti perheensä ja muutti Rimbaud’n kanssa Lontooseen, missä he viettivät seuraavan talven. Huhtikuussa 1873 Rimbaud jätti mieleltään järkkyneen Verlainen ja palasi kotitilalleen Ranskaan, missä hän kirjoitti teoksensa "Kausi helvetissä". Samana vuonna Verlaine ja Rimbaud tapasivat vielä Lontoossa ja Brysselissä, missä Verlaine ampui Rimbaudia ja sai kahden vuoden vankeustuomion.


title: Arthur Rimbaud

text: Rimbaud ja Verlaine tapasivat viimeisen kerran Saksassa vuonna 1875, kun Verlaine vapautettiin vankilasta käännyttyään katolilaiseksi. Tässä vaiheessa Rimbaud oli lopettanut kirjoittamisen. Hänen elinaikanaan julkaistiin vielä proosarunokokoelma "Illuminaatioita" Verlainen toimittamana. Hän matkusti Euroopassa pääosin jalkaisin. Kesällä 1876 hän värväytyi Alankomaiden armeijaan saadakseen sitä kautta ilmaisen laivamatkan Jaavalle, jossa karkasi ja palasi toisella laivalla Ranskaan. Hän matkusti Kyprokselle ja asettui 1880 Adeniin Bardey-agentuuriliikkeen edustajaksi ja hoiti tehtävää neljä vuotta. Vuonna 1884 hän kokeili Hararissa Etiopiassa omaa myyntitoimintaa asekauppiaana.


title: Arthur Rimbaud

text: Afrikassa Rimbaud’n oikea polvi kipeytyi, ja siihen kehittyi syöpä. Sairauden takia hän joutui palaamaan Ranskaan 9. toukokuuta 1891. Jalka amputoitiin 27. toukokuuta 1891. Hän asettui Marseilleen, jossa kuoli 10. marraskuuta 1891.


title: Lamiales

text: Lamiales on kasvilahko, johon kuuluu noin 11000 lajia yli kahdessakymmenessä heimossa. Siihen kuuluu monia koristekasveja sekä voimakkaasti tuoksuvia yrttejä kuten minttuja.


title: Lamiales

text: Lahkoon kuuluu 24 heimoa, 1059 sukua ja noin 23810 lajia.Lisäksi lahkoon sijoitetaan yksilajinen suku "Peltanthera", jonka heimosijoitus on toistaiseksi epävarma.


title: Be

text: Be tai BE voi tarkoittaa seuraavia:


title: Diogenes Apollonialainen

text: Diogenes Apollonialainen (, n. 460 eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut luonnonfilosofi. Häntä pidetään usein viimeisenä esisokraatikkona.


title: Diogenes Apollonialainen

text: Diogenes oli kotoisin Apolloniasta, Kreetasta. Vaikka hän olikin doorilainen, hän kirjoitti joonialaisella murteella, kuten useimmat luonnonfilosofit. Hän vietti osan elämästään Ateenassa. Kerrotaan, että hän joutui siellä, todennäköisesti oletettujen ateististen mielipiteidensä vuoksi, sellaiseen epäsuosioon, että hänen henkensä oli vaarassa.


title: Diogenes Apollonialainen

text:
Aristofaneen näytelmässä "Pilvet" Diogeneen ajatukset on pantu Sokrateen suuhun. Anaksimeneen lailla Diogenes uskoi ilman olevan kaiken olevaisen lähde ja kaikkien muiden aineiden olevan johdettuja siitä joko tiivistymisen tai ohentumisen seurauksena. Merkittävin hänen ajattelunsa ero Anaksimeneeseen oli se, että hän uskoi ilmalla olevan myös älyä:
”Ilma, joka liikutti, paitsi yllytti myös ohjasi. Ilma oli kaiken olevaisen alkuperänä välttämättä ikuinen, katoamaton aine, mutta sieluna se oli väistämättä saanut tietoisuuden.”


title: Diogenes Apollonialainen

text: Diogeneen voidaan katsoa kuuluneen vanhaan joonialaiseen koulukuntaan. Hän muokkasi aikalaisensa Anaksagoraan näkemyksiä mutta väisti tämän ajattelussa esiintyneen dualismin. Hänen merkittävin teoksensa oli "Luonnosta", josta on säilynyt merkittäviä katkelmia pääosin Simplikioksen teoksissa. On mahdollista, että hän kirjoitti myös teokset "Sofisteja vastaan" ja "Ihmisen luonnosta". Jälkimmäiseen sisältyy tunnettu suoniston anatomiaa käsittelevä osuus.


title: Diogenes Apollonialainen

text: Diogenes uskoi maailmoja olevan rajattomasti, samoin tyhjää tilaa. Tämä käsitys on todennäköisesti saanut vaikutteita Leukippokselta.


title: Yrjö Mäkelin

text: Yrjö Esaias Emanuel Mäkelin (1. kesäkuuta 1875 Tampere – 18. syyskuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen suutari ja poliitikko, joka teki elämäntyönsä sosialistisena sanomalehtimiehenä, Suomen sosialidemokraattisen puolueen johdossa ja kansanedustajana (1908–1910, 1913–1917).


title: Yrjö Mäkelin

text: Mäkelin toimi tamperelaisen Kansan Lehden päätoimittaja 1900–1906, mutta sai potkut. Helsinkiin perustamansa Oikeus-lehden (1906) sekä oululaisen Kansan Tahdon päätoimittaja (1907–1914 ja 1917–1918. Mäkelin kuului jääkäriliikkeeseen, ja hänen poikansa oli jääkäri, mutta valkoiset pitivät häntä yhtenä vastuullisena sisällissodan puhkeamiseen, ja siksi hän sai vankilatuomion, jonka hän kärsi Tammisaaressa.. Vapauduttuaan yleisessä armahduksessa sisällissotaan osallistumisesta saamastaan elinkautisesta vankeusrangaistuksesta ja liki neljän vuoden vankeudesta (1918–1922) Mäkelin oli Kansan Tahdon seuraajaksi perustetun Pohjan Kansan (ja Uuden Pohjan Kansan) ”aputoimittajana” pidätykseensä asti 1923. Kaikissa noissa lehdissä hän esiintyi etenkin pohjoisessa tunnetuksi tulleella pakinoitsijanimimerkillä Riitahuhdan Esa.


title: Yrjö Mäkelin

text: Mäkelin tunnetaan vanhan yhtenäisen SDP:n kansallismielisenä poliitikkona. Hän oli kiihottanut nuorukaisia Bobrikovin aikaisiin kutsuntalakkoihin ja tehnyt yhteistyötä aktivistien kanssa. Hän edusti kautskylaista marxilaisuuden luokkataistelulinjaa samoin kuin puoluejohtokin, mutta oli usein kiistoissa ennen muuta Työmies-lehden päätoimittaja Edvard Valppaan edustaman enemmistön kanssa taktisista menettelytapakymyksistä. Mäkelin oli kysytty puhuja, mutta ennen muuta kirjoitetun sanan taitaja. Häntä on sanottu yhdeksi taitavimmista kirjoittajista vanhassa työväenliikkeessä ja hänen kynästään ovat lähtöisin muun muassa Suomen työväenpuolueen Forssan äänioikeusjulistus (”Mitä köyhät sanovat Äänioikeusasiasta?”, 1903) ja vuoden 1905 suurlakon Punainen julistus. Vuoden 1917 työväenenemmistöinen eduskunta hyväksyi Mäkelinin johtaman perustuslakivaliokunnan esityksen valtalaiksi, jolla se julistautui maan ylimmän vallan haltijaksi.


title: Yrjö Mäkelin

text: Yrjö Mäkelin syntyi Tampereella suutari Wilhelm (Vilho) ja Paulina (o.s. Hellman) Mäkelinin perheeseen. Perheen vanhimman lapsen kuoltua Yrjö jäi kahdeksanpäisen sisarusparven vanhimmaksi. Perheen asuessa Ruovedellä Mäkelin kävi 11-vuotiaana yhden luokan kansakoulua. 15-vuotiaasta hän elätti itsensä suutarinkisällinä Tampereella, Helsingissä ja Porissa tehden 14-tuntisia työpäiviä pimeissä loukoissa usein asuenkin niissä. Hän liittyi 16-vuotiaana wrightiläiseen porvarien johtamaan työväenyhdistykseen. Ensimmäisessä julkisessa puheessaan 23-vuotias suutari arvosteli Porin työväenyhdistyksen johdossa olleen pappismiehen näkemyksiä tavalla, jossa hänen myöhempi, räväkkä ”stiilinsä” oli jo iduillaan. Esiintymisensä takia Mäkelin ja hänen elinikäinen kumppaninsa, tehtaantyöläinen Ellen Mäkelin erotettiin työväenyhdistyksestä. Samassa suutarinverstaassa työskennelleen Eetu Salinin kanssa he pääsivät takaisin työväenyhdistyksen jäseniksi, ja heidät valittiin Porin työväenyhdistyksen edustajina työväenyhdistysten edustajakokoukseen vuonna 1899. Se julistautui porvarien vastustuksesta huolimatta Suomen työväenpuolueeksi ja valitsi Mäkelinin puoluehallitukseen.


title: Yrjö Mäkelin

text: Mäkelin pidätettiin niin sanotussa Kallion leikkauksessa elokuussa 1923. Hän kuoli syyskuussa Etsivän keskuspoliisin sellissä. On esitetty väitteitä sekä itsemurhasta ottamalla yliannos unilääke Veronalia että myrkytyksestä..


title: Yrjö Mäkelin

text:
Työväen marttyyriksi nousseen Mäkelinin ruumissaatossa Oulussa oli 6 000–7 000 ihmistä. Neljänä vuonna hänen kuolinpäivänsä tietämissä Pohjolan
ammatillinen piirijärjestö järjesti muistojuhlta, ja viidentenä paljastettiin Pohjolan ammatillisen piirijärjestön (SAJ) keräyksellä kustannettu hautamuistomerkki Oulun Intiön hautausmaalla. Sen Mäkelin-reliefin on tehnyt kuvanveistäjä Emil Wikström.


title: Yrjö Mäkelin

text: Yrjö Mäkelin sai Ouluun nimikkokadun johtamansa Kansan Tahdon perustamisen 60-vuotisjuhlavuonna. Kansankadun pohjoispää, jota pitkin useat Kansan Tahdon seuraajalehtien toimittajista 1920-luvulla vietiin toimituksesta Oulun lääninvankilaan, nimettiin Mäkelininkaduksi. Hänellä on myös nimikkoseura, vuonna 2003 perustettu pohjoissuomalaisen vasemmistolaisen viestinnän ja kulttuurin tutkimusta ja tallentamista edistävä Yrjö Mäkelin -seura.


title: Yrjö Mäkelin

text: Mäkelinin vanhin poika Leo Mäkelin (1897−?) liittyi jääkäriliikkeeseen ja yleni vääpeliksi. Hän palasi Suomeen muiden jääkärien mukana, mutta siirtyi pian sen jälkeen Neuvosto-Venäjälle.


title: Yrjö Mäkelin

text:
Nimimerkillä "Risto Koutaniemi":
Nimimerkillä "Riitahuhdan Esa":
Nimimerkillä "Y. M.":


title: Latva-artisokka

text: Latva-artisokka ("Cynara scolymus") on monivuotinen ruohovartinen viljelyskasvi. Se voi kasvaa jopa kaksi metriä korkeaksi. Latva-artisokasta syötäväksi kelpaava osa on mehevät kehtosuomut ja kukkapohjus. Ne kerätään kukkien ollessa nupulla. Nuput kasvavat lehtihankoihin.


title: Latva-artisokka

text: Kasvi on alun perin kotoisin Pohjois-Afrikasta tai Sisiliasta, josta se on kulkeutunut vähitellen Eurooppaan. Ensimmäinen kirjallinen tieto kasvin esiintymisestä Manner-Euroopasta on vuodelta 1466, jolloin mainittiin, että kasvi on siirretty Napolista Firenzeen.


title: Latva-artisokka

text:
Latva-artisokan kasvukausi on hyvin pitkä, Suomessa taimet pitää esikasvattaa jo helmikuulla, että ne ehtivät tehdä satoa.
Periaatteessa latva-artisokka on monivuotinen, mutta selvitäkseen ankarista talvista se tarvitsee kylmillä alueilla tehokkaan suojauksen.


title: Merja

text: Merja tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Lineaarialgebra

text: Lineaarialgebra on matematiikan osa-alue, joka tutkii vektoreita, vektoriavaruuksia, lineaarikuvauksia ja lineaarisia yhtälöryhmiä. Vektoriavaruudet ovat nykyisin matematiikan keskeisimpiä käsitteitä. Lineaarialgebraa tarvitaan sekä abstraktissa algebrassa että funktionaalianalyysissä.


title: Lineaarialgebra

text: Vektoriavaruuden alkiojoukko formula_1 on "lineaarisesti riippumaton", jos propositio formula_2 toteutuu vain kun kaikki kertoimet formula_3 ovat nollia. Jos alkiot eivät ole lineaarisesti riippumattomia, ne ovat "lineaarisesti riippuvia".


title: Lineaarialgebra

text: Alkiojoukko formula_1 on vektoriavaruuden formula_5 kanta, jos se on lineaarisesti riippumaton ja jokainen formula_5:n alkio formula_7 voidaan esittää kantavektoreiden lineaariyhdisteenä: formula_8, missä kertoimet formula_3 kuuluvat annettuun kuntaan. Lineaarinen riippumattomuus takaa sen, että kertoimet formula_3 ovat yksikäsitteiset. Kanta on siis vektoriavaruuden minimaalinen virittäjäjoukko.


title: Lineaarialgebra

text: Eräs kannan sovellutus seuraa välittömästi lineaarioperaattorin formula_11 tarkastelemisesta. Operaattorin nolla-avaruus eli ydin on formula_5:n vektorialiavaruus ja kuva-avaruus puolestaan formula_13:n vektorialiavaruus. Jos avaruuksille formula_14 tunnetaan kannat, voidaan niistä muodostaa (mahdollisesti suppeammat) kannat, jotka ilmaisevat kyseiset aliavaruudet.


title: Lineaarialgebra

text: Numeerisessa laskennassa käsitellään lähes aina reaalilukuvektoreita, ja nämä ovat tavallisesti tapoja ilmaista yksikäsitteisesti vektoriavaruuden alkioita jonkin kannan suhteen. Huomaa, että itse avaruuksien alkiot voivat olla jotain aivan muuta kuin reaalilukuvektoreita!


title: Lineaarialgebra

text: Modernin lineaarialgebran synty sijoittuu vuoteen 1843, jolloin irlantilainen matemaatikko William Rowan Hamilton löysi kvaterniot. Vuonna 1844 Hermann Grassmann julkaisi kirjansa "Die lineare Ausdehnungslehre".


title: Lien ryhmä

text: Matematiikassa Lien ryhmä on (reaalinen tai kompleksinen) monisto ja samalla ryhmä, jonka tulo ja käänteisalkio ovat analyyttisiä kuvauksia. Nämä ovat tärkeitä työkaluja matemaattisessa analyysissa sekä myös fysiikassa ja geometriassa, sillä ne kuvaavat analyyttisten rakenteiden symmetriaa. Lien ryhmät otti käyttöön norjalainen matemaatikko Sophus Lie vuonna 1870 tutkiakseen differentiaaliyhtälöitä.


title: Lien ryhmä

text: Siinä missä euklidinen avaruus formula_1 on reaalinen Lien ryhmä (jonka laskutoimitus on vektorien yhteenlasku), tyypillisempiä esimerkkejä Lien ryhmistä ovat Lien matriisiryhmät eli kääntyvien matriisien ryhmät (laskutoimituksenaan matriisien kertolasku): Esimerkiksi SO(3), 3-ulotteisen avaruuden kaikkien kiertojen avaruus on Lien matriisiryhmä.


title: Preludi

text: Preludi on musiikkikappale, jolla yleensä ei ole tarkkaan määriteltyä sisäistä rakennetta ja joka on yleensä lyhyehkö, mutta voi olla laajakin. Sana tarkoittaa varsinaisesti alkusoittoa. Alkuperäinen instrumentaalipreludi kehittyi lyhyistä improvisoiduista musiikkikappaleista, joita esittäjä soitti ennen varsinaisen esityksen alkua ”lämmitelläkseen” ja esimerkiksi tarkistaakseen soittimen oikean virityksen.


title: Preludi

text: Louis Couperin (1626–1661) korvasi aikaisemmin soittajan improvisoiman preludin cembalosarjojensa alusta nuotitetuilla, läpisävelletyillä "Préludes non mésuréilla". Niiden muoto oli hyvin vapaa ja niistä puuttuivat kokonaan tahtiviivat, mikä antoi esittäjälle laajan tulkintavapauden. Louis Couperinin luoma tahtiviivattomien preludien perinne jatkui noin 70 vuotta, kunnes korvaantui erityisesti François Couperinin, Louisin veljenpojan, suosimalla tiukemmin määritellyllä preludityylillä.


title: Preludi

text: Preludi-nimitystä on käytetty varsinkin kappaleista, jotka on tarkoitettu johdannoksi johonkin laajempaan, usein samassa sävellajissa olevaan sävellykseen. Esimerkiksi Johann Sebastian Bachin kokoelmassa "Das wohltemperierte Klavier" on kaksi sarjaa, joista kummassakin on preludi ja fuuga kaikissa sävellajeissa.


title: Preludi

text: Monet myöhemmät säveltäjät ovat antaneet preludi-nimen myös useille itsenäisille sävellyksille, jotka eivät kuulu yhteen minkään muunnimisen sävellyksen kanssa, mutta joita on julkaistu useita samassa kokoelmassa.


title: Dominique de Villepin

text: Dominique Marie François René Galouzeau de Villepin (s. 14. marraskuuta 1953 Rabat, Marokko) on ranskalainen diplomaatti, enarkki, poliitikko ja maan pääministeri 31. toukokuuta 2005 alkaen. Hän jätti eronpyyntönsä vuoden 2007 presidentinvaalien jälkeen 15. toukokuuta 2007.


title: Dominique de Villepin

text: Villepin syntyi Rabatissa Marokossa ja kasvoi Latinalaisessa Amerikassa. Hänellä on kirjallisuuden ja oikeustieteen tutkinto. Hän on kirjoittanut runoutta, runoudesta ja poliittisia ja historiallisia esseitä. Hänen Napoléonin sadasta päivästä kertova teoksensa "Les Cent-Jours ou l'esprit de sacrifice" (2001) voitti Fondation Napoléonin Grand Prix d'Histoiren ja Prix des Ambassadeurs'n.


title: Dominique de Villepin

text: Villepin teki uraansa diplomaattina, Afrikan asioiden komiteassa 1980–1984, Washingtonin lähetystössä 1984–1989, New Delhissä 1989–1992 ja ulkoministeriön konsulttina Afrikan asioihin 1992–1993.


title: Dominique de Villepin

text: Politiikkaan Villepin lähti 1980-luvun alussa, kun hänestä tuli Jacques Chiracin avustaja ulkopolitiikassa. Vuonna 1993 hänestä tuli Édouard Balladurin hallituksen ulkoministeri Alain Juppén kabinettipäällikkö. Chiracin vaalivoiton jälkeen Villepin nimitettiin Élysée-palatsin pääsihteeriksi.


title: Dominique de Villepin

text: Villepin nimitettiin ulkoministeriksi Jean-Pierre Raffarinin toiseen hallitukseen toukokuussa 2002. Maailmanpolitiikassa Villepin tuli tunnetuksi Irakin sotaa koskevassa keskustelussa, missä hän Ranskan ulkoasiainministerinä päättäväisesti vastusti Yhdistyneissä kansakunnissa Yhdysvaltain ja Britannian pyrkimystä Irakin sodan aloittamiseen. Ulkoministerinä de Villepin toimi maaliskuuhun 2004, jolloin hän ministeripaikkojen vaihdon jälkeen toimi sisäministerinä Raffarinin hallituksessa. Sisäministerinä Villepin kannatti Ranskan valtion ja uskonnon tiukkaa erottamista, jota hänen edeltäjänsä sisäministerinä, Sarkozy oli halunnut lieventää. Villepin järjesti lainmuutoksen, jolla karkotettiin kotiinsa naisten kivittämistä ja ruoskimista saarnannut imaami Abdelkader Bouziane. Hän järjesti muslimisaarnaajille ranskanopetusta, koulutusta laissa ja tasavallan periaatteissa.


title: Dominique de Villepin

text: 29. toukokuuta 2005 ranskalaiset äänestivät kansanäänestyksessä selvästi EU:n perustuslakia vastaan. Tämän vuoksi Jean-Pierre Raffarinin hallitus joutui eroamaan ja 31. toukokuuta 2005 Jacques Chirac nimesi Villepinin pääministeriksi.


title: Dominique de Villepin

text: Villepinin kautta pääministerinä ovat leimanneet sisäpoliittiset levottomuudet. Lokakuun 2005 lopussa puhkesi useiden kaupunkien lähiöissä laajoja nuorisomellakoita. Villepinin ajaman pehmeän linjan mukaisesti niitä yritettiin ensimmäiset 12 päivää hillitä. Sisäministeri Nicolas Sarkozyn vaatimuksesta presidentti Jacques Chirac vahvisti voimaan 12 päiväksi hätätilalain väkivaltaisuuksien tukahduttamiseksi.


title: Dominique de Villepin

text: Villepin pyrki paikkaamaan edellisten mellakoiden osasyynä olevaa Ranskan kroonista nuorisotyöttömyyttä tekemällä työnantajille helpommaksi erottaa, ja siten myös palkata nuoria ensikertalaisia työnhakijoita. "Contrat de première embauche" (CPE) salli työnantajan erottaa alle 26-vuotiaan työntekijä ilman syytä kahden ensimmäisen työvuoden aikana.


title: Dominique de Villepin

text: Lauantaina 18. maaliskuuta yli 1,5 miljoonaan opiskelijaa ja lain vastustajaa osoitti mieltään lakia vastaan 160 kaupungissa. Pariisissa mielenosoitukset muuttuivat mellakoiksi kahdessa eri tilanteessa, Sorbonnen yliopistolla heiteltiin katukiviä ja polttopulloja ja itä-Pariisissa maahanmuuttajien jengit polttivat jälleen autoja ja rikkoivat ikkunoita. Ammattiliitot vaativat yleislakon uhalla hallituksen eroa, etenkin koska Villepin ajoi lain läpi parlamentissa kuulematta työntekijäjärjestöjä.


title: Dominique de Villepin

text: Käytännössä Villepinin mahdollisuudet vuoden 2007 presidentinvaaleihin tuhosi ns. Clearstream-skandaali. Kesällä 2004 nimetön kirje syytti Sarkozyn pitävän pankkitiliä luxemburgilaisessa Clearstream-pankissa, jossa olisi säilytetty kahden miljardin euron arvosta voitelurahoja ranskalaisten fregattien myymisestä Taiwanille 2001. Syytökset osoittautuivat pian vääriksi, mutta huhtikuussa Le Monde julkisti eläkkeelle jääneen tiedustelupalvelun kenraali Philippe Rondotin todistuksen, jonka mukaan De Villepin, presidentti Chiracin määräyksestä, oli käskenyt kaivaa esiin Sarkozyn mainetta leimaavia asioita.


title: Dominique de Villepin

text: Muita vastoinkäymisiä ovat olleet valtionyhtiö EADSin ongelmat uuden Airbus A380:n myöhästyessä ja Réunionin chikungunyavirus, joka surmasi kansalaisia pääministerin vaarattomuusvakuutteluista huolimatta. Kun sosialistijohtaja François Hollande arvosteli Villepinia Clearstream-skandaalista kirjoittaneita vastaan nostetuista kunnianloukkausoikeusjutuista ja sen jälkeen välittömästi kysyi luottaako tämä EADS:in johtaja Noêl Fogeardiin, Villepinia sai raivokohtauksen ja haukkui Hollanden pelkuriksi, mikä johti opposition ulosmarssiin parlamenttisalista.


title: Dominique de Villepin

text:
Villepin sai syytteen Sarkozyn herjauksesta Clearstream-jutussa, mutta hänet vapautettiin tammikuussa 2010.
Toisen vapauttavan tuomion hän sai vetoomustuomioistuimesta syyskuussa 2011.


title: Dominique de Villepin

text: Maaliskuussa 2010 de Villepin ilmoitti perustavansa uuden keskustaoikeistolaisen puolueen République solidairen ja asettuvansa Sarkozya vastaan vuoden 2012 presidentinvaaleissa. Hän ei kuitenkaan onnistunut saamaan tarpeeksi kannatusta ja ehdokkuus ei edennyt pidemmälle.


title: Dominique de Villepin

text: Vuonna 2014 "The Telegraph" uutisoi de Villepinin palanneen diplomaatin työhön yhden päivän ajaksi Francois Hollanden hallituksen palvelukseen, jotta pystyi jäämään eläkkeelle 100 000 euron palkkion kanssa. Nykyään de Villepin matkustaa ympäri maailmaa konsulttifirma Villepin Internationalin johtajan ominaisuudessa.


title: Novgorodin tuohikirjeet

text: Novgorodin tuohikirjeiksi kutsutaan vanhan Novgorodin kaupungin kaivauksissa löydettyjä tuohelle kirjoitettuja tekstejä. Tuohikirjeitä on tehty 1000–1400-luvuilla jaa. Maakerrostumien kostea savi on estänyt niiden maatumisen.


title: Novgorodin tuohikirjeet

text: Tuohikirjeet on kirjoitettu muinaisslaavilaisin (kyrillisin) kirjaimin. Kielenä on yleisimmin muinaisvenäjä. Ensimmäisen kirjeen löysi Artemi Artsihovskin tutkimusryhmä 26. heinäkuuta 1951.


title: Novgorodin tuohikirjeet

text: Tuohikirjeet ovat henkilökohtaisia kirjeitä, kaupankäyntiin ja omaisuuteen liittyviä muistiinpanoja ja luetteloita ja historiallisia merkintöjä. Osan tuohikirjeistä ovat kirjoittaneet suhteellisen sivistyneet ja vapaat yläluokkaiset tai kauppiasluokan naiset. Tuohikirjeissä kerrotaan myös tunteista ja ystävyydestä – joukossa on jopa rakkauskirjeitä ja ystävyyden vakuuttamista. Tuohikirjeistä on päätelty, että keskiajalla Novgorodin seudulla ja ehkä laajemminkin Koillis-Euroopassa naiset (lukuun ottamatta ehkä maatalousväestöä) olisivat olleet vapaampia ja koulutetumpia kuin Keski-Euroopan naiset. Kirjeissä on myös joitakin historiallisia merkintöjä, joita on pidetty luotettavina; ne liittyvät muun muassa sotiin.


title: Novgorodin tuohikirjeet

text: Eräs 1200-luvulle ajoitettu tuohikirje (kirje nro. 292) on kirjoitettu tuon ajan karjalan kielellä tai sitä läheisesti muistuttavalla kielellä (kyrillisin kirjaimin), ja sitä pidetään vanhimpana tunnettuna itämerensuomalaisena kirjoituksena. Kirjeen sisällöstä ei ole varmuutta, mutta sitä on pidetty loitsuna. Kyseessä voisi olla salamaa koskeva loitsu, sillä ilmeisesti siinä puhutaan "jumalan nuolesta".


title: Novgorodin tuohikirjeet

text: Itämerensuomalaista kieltä on myös eräässä kirjeessä oleva sanaluettelo. Myös muissa tuohikirjeissä esiintyy itämerensuomalaisia sanoja, esimerkiksi vanhoja henkilönnimiä, kuten Valit (Valittu), Melit (Mielitty), Vel'jut ja Veljakaz (kaksi viimeistä yhdistetään vilja-sanaan), sekä paikannimiä, kuten Kjulolakši (Kulolahti) ja Kurola.


title: Novgorodin tuohikirjeet

text: Martti Haavion mukaan suomalaisen kansanperinteen tuntemat tuohiraamatut liittyvät näiden kaltaisiin tuohikirjoituksiin. Slaavilaisten kronikoiden mukaan kokonaisia kirjoja oli kirjoitettu tuohelle. Sellaisia ei kuitenkaan ole löydetty. Löydetyt tuohet ovat kirjeitä ja muistiinpanoja, jotka on luultavasti käytön jälkeen vain hylätty maahan. Tämä on kuitenkin ollut niiden pelastus, sillä maassa ne ovat säilyneet hyvin. Löydetyt tekstit edustanevat vähiten arvokkaina pidettyjä tuohikirjoituksia. Säilytyksen arvoisiksi katsotut kirjoitukset, kuten väitetyt tuohikirjat, on ilmeisesti säilytetty sisällä, ja ne ovat tuhoutuneet esimerkiksi tulipaloissa.


title: FIE

text: Kansainvälinen miekkailuliitto (, FIE) on olympiamiekkailun kansainvälinen lajiliitto. Sen nykyinen päämaja sijaitsee Lausannessa Sveitsissä, ja siihen kuuluu 117 kansallista lajiliittoa, jotka edustavat miekkailua kansallisissa olympiakomiteoissa. Suomesta FIE:n jäsenenä on Suomen Miekkailuliitto.


title: FIE

text: Urheilumiekkailu alkoi varsinaisesti ensimmäisistä moderneista olympialaisista Ateenassa vuonna 1896, ja laji on yksi neljästä kaikissa olympialaisissa mukana olleesta lajista. Myös nykyolympialaisten isä paroni Pierre de Coubertin harrasti miekkailua. Urheilumiekkailun ensimmäiset vuodet olivat riitaisia ja sekavia eri maiden, erityisesti Ranskan ja Italian, miekkailukoulujen erojen vuoksi. Tilanne selkeytyi, kun FIE perustettiin Pariisissa 29. lokakuuta 1913. FIE:n tehtävänä on valvoa urheilumiekkailua ja huolehtia lajin säännöistä erityisesti kansainvälisten kilpailujen osalta.


title: The Washington Post

text: The Washington Post on Yhdysvalloissa Washingtonin kaupungissa ilmestyvä sanomalehti. Se on alueen lehdistä levikiltään suurin ja olemassa olevista vanhin. Lehteä pidetään yleisesti toiseksi tärkeimpänä yhdysvaltalaisena päivittäisenä sanomalehtenä "The New York Timesin" jälkeen.


title: The Washington Post

text: Lehti sai maailmanlaajuista kuuluisutta 1970-luvun alussa toimittajiensa Bob Woodwardin ja Carl Bernsteinin Watergate-skandaalia koskevilla tutkimuksilla. Pitkälti näiden juttujen takia presidentti Richard Nixon joutui eroamaan.


title: The Washington Post

text: Lehteä kustansi 1970-luvulla Katharine Graham (1917-2001), joka oli myös omistajayhtiön Washington Post Companyn toimitusjohtaja. Omistajayhtiö myi lehden elokuussa 2013 Amazon-verkkokirjakaupan perustaja Jeff Bezokselle. Kauppaan kuului lehden lisäksi seitsemän pienempää julkaisua. Myyjäyhtiön omistukseen jäi Kaplan-koulutusyhtiö ja muutamia muita toimintoja.


title: The Washington Post

text: Lehden kustantajaksi tuli vuonna 2014 Katharine Weymouthin jälkeen Ronald Reaganin entinen avustaja Frederick J. Ryan Jr., joka oli sitä ennen "Politico"-lehden toimitusjohtaja.


title: W. Mark Felt

text: William Mark Felt (s. 17. elokuuta 1913 Twin Falls, Idaho – 18. joulukuuta 2008 Santa Rosa, Kalifornia) oli Yhdysvaltojen keskusrikospoliisin FBI:n agentti ja apulaisjohtaja.


title: W. Mark Felt

text: Watergate-skandaalin aikana Felt toimi FBI:n apulaisjohtajana vuoteen 1973. Hän oli nimellä ”Syvä kurkku” (engl. "Deep Throat") tunnettu tietolähde, jonka vuotamien tietojen perusteella Washington Postin toimittajat Bob Woodward ja Carl Bernstein kirjoittivat presidentti Nixonin eroon johtaneet paljastustarinansa.


title: W. Mark Felt

text: Syvän kurkun henkilöllisyys paljastui vasta 31. toukokuuta 2005 Vanity Fair -lehden haastattelussa, jossa Felt myönsi olleensa salainen tiedonantaja. Samana päivänä Bob Woodward vahvisti asian.


title: W. Mark Felt

text: Felt teki kirja- ja elokuvasopimuksen osallisuudestaan Watergate-skandaalin paljastumiseen.


title: Gagra

text: Gagra (, abhaasiksi ja ) on hallinnollisesti piirin tasoinen kaupunki Abhasiassa Mustanmeren rannalla Kaukasuksen juurella. Kaupungin lempeä ilmasto teki siitä suositun lomakeskuksen Venäjän keisarikunnan ja Neuvostoliiton aikaan. Kaupunki on osa Gagran piiriä.


title: Gagra

text: 1990-luvun Abhasian sodan jälkeen Gagra on rappeutunut ja sen asukasluku on huvennut. Vuonna 1989 kaupungissa asui 24 061 henkeä, mutta etnisten georgialaisten karkotuksen jälkeen luku on pienentynyt puoleen. Vuonna 2013 asukkaita arvioitiin olevan 12 350. Kaupungissa käy yhä venäläisiä turisteja 22 kilometrin päässä sijaitsevasta Venäjän federaation Sotšista.


title: Gagra

text: Kaupunki perustettiin "Triglite"-nimiseksi kreikkalaissiirtokunnaksi, jossa asui kreikkalaisia ja abhaaseja. Tultuaan Pontoksen valtakunnan hallintaan ensimmäisellä vuosisadalla eaa. sen valloitti Rooma, ja kaupunki nimettiin "Nitikaksi". Nitikan maantieteellisen sijainnin vuoksi se kärsi muun muassa goottien hyökkäyksistä, ja roomalaiset linnoittivat kaupungin. Rooman hajottua alue kuului Bysanttiin. 800-luvulla Gagra liitettiin muun Abhasian kanssa georgialaiseen Imeretin kuningaskuntaan, ja siitä tuli tärkeä kauppapaikka, jossa genovalaiset ja venetsialaiset kauppiaat ostivat puuta, hunajaa, vahaa ja orjia. Nimi ”Gagra” esiintyi kartalla ensimmäistä kertaa vuonna 1308.


title: Gagra

text: 1500-luvulla Abhasian valloitti Osmanien valtakunta. Länsimaiset kauppiaat karkotettiin ja kaupunki taantui. 1700-luvulle mennessä aukkaat olivat muuttaneet vuorille ja Gagra oli enää vain pieni kylä. Alueen liityttyä Venäjän keisarikuntaan kaupunkia ympäröivät suot kuivattiin ja Gagra uudelleenrakennettiin uuden sotilassairaalan ympärille. Asukasluku pysyi kuitenkin pienenä: vuonna 1866 suoritetussa väestönlaskennassa Gagrassa asui 336 miestä ja 280 naista. Kaupunki kärsi pahasti Venäjän ja Turkin välisessä sodassa 1877–1878.


title: Gagra

text: Sodan jälkeen kaupungin ”löysi” Venäjän tsaariperheeseen kuulunut Oldenburgin prinssi Pietari, joka tajusi alueen subtrooppisen ilmaston potentiaalin ja rakensi Gagraan korkealaatuisen lomakeskuksen. Lainattuaan suuren määrän rahaa hallitukselta hän rakennutti itselleen palatsin ja muita eri puolilta Eurooppaa kopioituja erikoisentyylisiä rakennuksia sekä puiston, johon tuotiin trooppisia puita ja jopa apinoita eksoottisen tunnelman luomiseksi. Keskus ei ollut aluksi suuri menestys, vaikka se myöhemmin alkoi houkutella muun muassa Mustanmeren risteilijöitä.


title: Gagra

text: Venäjän vuoden 1905 vallankumouksessa Gagraan perustettiin paikallinen vallankumoushallitus, joka kuitenkin pian kukistettiin. Ensimmäinen maailmansota merkitsi kaupungille katastrofia, sillä se lopetti turismin alueella. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen Gagrasta tuli lopulta Neuvostoliiton osa. Lenin perusti vuonna 1919 kaupunkiin "työläisten lomakeskuksen", josta tuli neuvostoliittolaisten keskuudessa suosittu. Toisen maailmansodan aikana kaupungista tuli haavoittuneiden sotilaiden kuntoutuskeskus, ja sodan jälkeen valtio rakensi Gagraan terveyskylpylöitä. Kasvavasta turistikeskuksesta tuli osa "Neuvostoliiton rivieraa".


title: Gagra

text: 1980-luvun lopussa jännitys lisääntyi Abhasian georgialaisten ja abhaasien välillä. Sota puhkesi lopulta vuonna 1992, ja Georgian hallituksen jouduttua tappiolle Abhasiasta karkotettiin satojatuhansia georgialaisia. Gagra ja Abhasian pääkaupunki Suhumi kärsivät pahiten. Sodan jälkeen Gagra on muun Abhasian tavoin taantunut, eikä konfliktia ole onnistuttu vielä ratkaisemaan.


title: Gagra

text: Gagran tärkeimpiä maamerkkejä ovat:


title: Helka

text: Helka on suomalainen naisen etunimi. Se on suomalainen muoto nimestä Helga, joka tarkoittaa pyhää.


title: Helka

text: Suomessa nimi Helka on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 3533 henkilölle.


title: Kaasujäähdytteinen reaktori

text: Kaasujäähdyytteinen reaktori on ydinreaktori, jota jäähdytetään kaasulla ja jossa hidastinaineena on yleensä grafiitti. Kaasujäähdytteiset, Magnox-tyyppiset reaktorit ovat yleisimpiä Britanniassa.


title: Kaasujäähdytteinen reaktori

text: Britannian vanhimmat ydinvoimalareaktorit ovat Magnox-tyyppisiä. Magnoxin kehitystyöstä vastasi UKAEA (United Kindom Atomic Energy Authority, 1954-2004). Maailman ensimmäinen kaupallinen atomivoimalaitos avattiin Calder Halliin 1956. Neuvostoliitto oli avannut ensimmäisen siviilikäytössä olevan ydinreaktorin AM-1:n Obninskissa 1954. Calder Hallin ensimmäisen reaktorin teho oli 60 megawattia. Calder Halliin rakennettiin kaikkiaan 4 Magnox-tyyppistä reaktoria yhteisteholtaan 200-240 megawattia. Näillä ensimmäisillä reaktoreilla tuotettiin myös plutoniumia sotilaskäyttöön. Isoon-Britanniaan rakennettiin kaikkiaan 11 Magnox-tyyppistä reaktoria ja Japaniin sekä Italiaan kaksi. Calder Hall poistettiin käytöstä 2003. Laitos oli toiminut 47 vuotta ilman suurempia katkoksia tai onnettomuuksia.


title: Kaasujäähdytteinen reaktori

text: Sellafieldissa Britanniassa ilmalla jäähdytetyn Windscale Pile no. 1:n grafiitti syttyi palamaan 10. lokakuuta 1957 ja levitti ympäristöön suuren määrän radioaktiivisia aineita.


title: Kaasujäähdytteinen reaktori

text: Magnox-tyypin nimi tulee luonnonuraanipolttoaineen magnesiumlejeerinkikuoresta ja sanasta non-oxidising (hapettumaton). Metalliseos hidastaa vain vähän neutroneja, mutta se rajoittaa reaktorin ytimen lämpötilaa pienentää termistä hyötysuhdetta. Hidastinaineena on grafiitti eli hiili ja jäähdytinaineena hiilidioksidi, joka on noin 27 barin paineessa ja poistuu reaktorista noin 360 °C:ssa. Kaasulla höyrystetään vettä, joka johdetaan turbiiniin ja lauhduttimeen. Reaktio voidaan pysäyttää boorista valmistetuilla säätösauvoilla, jotka absorboivat neutroneja. Rikastamattoman uraanin käytöstä seuraa tarve vaihtaa polttoainesauvoja usein. Reaktorin rakenteen vuoksi polttoainesauvoja voidaan vaihtaa pysäyttämättä reaktoria.


title: Kaasujäähdytteinen reaktori

text: Magnoxin pohjalta on kehitetty edistyneempi AGR-reaktori (Advanced Gas-Cooled Reactor), jossa polttoaineena on noin 3 %:iin rikastettu uraani zirkoniumkuoressa ja jäähdytteen paine ja lämpötila ovat korkeammat: 40 bar, 640 °C.


title: Kaasujäähdytteinen reaktori

text: Koekäytössä on joitain HTGR-reaktoreita (High Temperature Gas-Cooled Reactor). Näissä polttoaine on grafiitin ja uraanin sekoitusta, jäähdytinaine heliumia. Erillistä hidastinainetta ei tarvita polttoaineen sekoiteluonteen takia. HTGR tarjoaa eräitä etuja: sen polttoainetta voidaan eräissä malleissa vaihtaa käytön aikana ja polttoaine voidaan pakata hyvin tiiviiseen kuoreen pieniin kapseleihin, mikä tekee merkittävästä polttoaineperäisten aineiden vapautumisesta käytännössä mahdotonta.


title: CANDU

text: Canadian Deuterium Uranium Reactor eli CANDU on raskasvesireaktorityyppi, jossa jäähdytin- ja hidastinaineena ensiöpiirissä on raskas vesi (Dideuteriumoksidi DO). Muiden raskasvesireaktoreiden tapaan tämän reaktorityypin etuna on, että polttoaineena voidaan käyttää isotooppisesti rikastamatonta luonnonuraania, joka on kevytvesireaktoreihin sopimatonta, sisältäen lähes pelkästään uraanin U isotooppia. Tässäkään reaktorityypissä U ei pääasiallisesti osallistu fissioon, vaan luonnonuraanin 0,7 % U osuus, hajoaa tytärytimiksi vapauttaen energiaa. Raskas vesi hidastaa fissiossa vapautuvia neutroneja enemmän kuin tavallinen "kevytvesi" (divetyoksidi HO) lisäksi se absorboi vähemmän vapaita neutroneja. Näin ollen fissiolle suotuinen todennäköisyys eli vaikutusala kasvaa ja fissiilit nuklidit fissioituvat myös pienemmillä isotooppirakastusasteilla aina luonnolliseen 0,7 % asti. Koska vaikutusala fissiolle on suurempi myös U-238 ja muut epäfissiilit transuraanit voivat hajota korkeammalla todennäköisyydellä CANDU-reaktorissa, tuottaen energiaa, mutta polttoaineen epäpuhtaudet vähentävät fissioiden määrää ja siten tehoa ja hyötysuhdetta. CANDU on hyötöreaktori, se tuottaa fissiilejä Pu-239 nuklideja epäfissiileistä U-238-nuklideista neutronikaappauksen ja transmutaation seurauksena (vastaavasti kuin kevytvesireaktori). Plutoniumia syntyy kuitenkin enemmän kuin kevytvesireaktorissa, koska U-238 isotooppinen osuus polttoaineessa on suurempi, ja neutronikaappauksen todennäköisyys on suurempi. Osa Pu-239-stä osallistuu sitten fissioon ja energiantuotantoon ja osa poistuu reaktorista polttoainehuollon yhteydessä. Raskasvesireaktori on siten hyödyllisempi ydinasemateriaalin tuotannossa kuin kevytvesireaktori. Lisäetuina ovat välttyminen suuren reaktoripaineastian rakentamiselta ja mahdollisuus polttoainesauvojen siirtoon reaktorin toimintaa keskeyttämättä.


title: CANDU

text: Raskasvesireaktoreissa raskaan veden (dideuteriumoksidi DO) käyttö on näille reaktoreille erityinen suuri pääomakustannus, sillä deuteriumia esiintyy merivedessä suhteellisen vähän, ja raskaan veden tuottaminen merivedestä on siksi kallista.


title: CANDU

text: Useimmista muista raskasvesireaktoreista poiketen CANDU-reaktorissa on korkeapaineisen reaktoriastian kokoa pienentämällä pyritty huokeampaan reaktorikuoren rakenteeseen ja mahdollisten raskaan veden vuotojen aiheuttaman hukan minimoimiseen. Mahdollisen vuodon merkitys ympäristölle olisi vähäinen, mutta taloudellinen merkitys voimalalle suuri. Suurin osa CANDU-reaktorissa tarvittavasta raskaasta vedestä on matalapaineisessa ja viileämmässä neutronihidastimessa.


title: CANDU

text: Loput raskaasta vedestä kiertää reaktorin korkeapaineisessa ensiöpiirissä. Korkeapaineinen raskas vesi kiertää reaktorissa noin 110 barin paineessa, siirtyy sieltä noin 320 °C:n lämpötilassa lämmönvaihtimeen, ja palaa jäähtyneenä reaktoriin. Turbiinin ja lauhduttimen kautta kiertää tavallinen toisiopiirin kevyt vesi (divetyoksidi HO), joka höyrystetään reaktorivesikierron lämmöllä lämmönvaihtimessa. CANDU-reaktoreita on 21, joista 16 alkuperämaassa Kanadassa.


title: Helga

text: Helga on skandinaavinen naisen etunimi. Suomessa nimi on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2012 loppuun mennessä 7 322 naiselle ja ainakin yhdelle miehelle.


title: Helga

text: Helga on naispuolinen muoto nimestä Helge, joka tarkoittaa ’pyhää, pyhitettyä’.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Lymphogranuloma venereum eli lokeronivusajos (vanh. neekerisankkeri) on bakteerin aiheuttama seksitauti. Se tarttuu genitaalilimakalvokosketuksesta, ja sen oireina ovat muun muassa nivusten imusolmukkeiden turpoaminen ja märkiminen. Hoitamattomana lymphogranuloma venereum voi johtaa sukuelinten ja peräaukon epämuodostumiin ja joskus kuolemaan.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Lääketieteen virallisessa ICD-10-diagnoosiluokittelussa taudin suomenkieliseksi nimeksi mainitaan lokeronivusajos, ja lääketieteen suomenkielistä sanastoa ylläpitävän Duodecim-seuran lääketieteen sanaston mukaan tauti tunnetaan nykyisin nimellä "Lymphogranuloma venereum" ja nimi neekerisankkeri on vanhentunut. Taudista on aikaisemmin käytetty yleisesti nimityksiä neekerisankkeri ja ”neljäs” tai ”viides sukupuolitauti”.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Taudin histologiset löydökset ja taudinkuvan, joita on myöhemmin tarkennettu, esittivät vuonna 1913 ranskalaiset Nicolas ja Favre. Tauti aiheuttaa noin viikon kuluttua tartunnasta tartuntapaikkaan pienen rakkulan, näppylän ja lisäksi mahdollisesti virtsaputkentulehduksen. Tauti tarttuu naisilla tavallisesti emättimen pohjukkaan tai kohdunkaulaan, miehillä peniksen esinahan alle. Koska taudin aihettamat oireet ovat tavallisesti melko vähäisiä, potilas ei useinkaan tule hakeutuneeksi hoitoon riittävän ajoissa. Tartuntapaikasta tauti leviää imusuoniin ja lähi-imusolmukkeisiin, joissa se aiheuttaa pitkäaikaisen tulehduksen. Vaikka taudinkuva on miehillä ja naisilla erilainen, yleisoireet eli sairauden tunne, ruokahaluttomuus, kuumeilu, laihtuminen ja nivel- sekä iho-oireet ovat samanlaiset.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Tauti aiheuttaa miehille noin 2–4 viikon, joskus vasta muutamankin kuukauden, kuluttua tartunnasta imusolmukkeiden tulehduksen ja suurenemisen toisessa tai molemmissa nivustaipeissa. Imurauhaset erittävät märkää hyvin pitkään ja voivat puhjeta iholle. Hitaan paranemisen aikana tulehtuneet imusuonet ja -solmukkeet arpeutuvat tukkoon ja tulehtuneen alueen ihon nestekierto hidastuu tai lakkaa kokonaan. Tämän seurauksena peniksen ja kivesten alueella voi ilmetä hyvinkin voimakasta turvotusta.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Naisilla tauti aiheuttaa imusolmukkeiden suurenemista huomattavasti harvemmin. Emättimen pohjukasta tai kohdunkaulan nipukasta tulehdus leviää lantionpohjan ja peräsuolen alueen imusolmukkeisiin. Näiden tulehtuneiden kudosten arpeutuessa syntyy usein peräsuolen ahtaumaa aiheuttava kurouma noin kuuden senttimetrin päähän peräaukosta. Lantionpohjan imusuonten arpeutuminen puolestaan vaikeuttaa ulkoisten sukuelinten ja välilihan verenkiertoa, joka voi johtaa voimakkaaseen turvotukseen häpyseudussa ja peräaukon ympäristössä. Myös munasarjat voivat arpeutua. Turvotus voi aiheuttaa iholle pitkäaikaisia haavaumia.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Tauti on harvinainen teollisuusmaissa mutta melko tavallinen Afrikassa, Aasiassa, Etelä-Amerikassa ja Karibialla. Viime vuosina lymphogranuloma venereumia on kuitenkin tavattu myös afrikkalaispakolaisten mukana tulleena Kanadassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Ruotsissa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Tapauksiin on usein liittynyt samanaikainen HIV- tai hepatiitti C -infektio. Suomessa tautia esiintyi vielä 1930-luvulla. Nykyään sitä saattaa esiintyä enintään tropiikista saapuneilla matkailijoilla. Viime aikoina tapauksia on esiintynyt lisääntyvästi myös Länsi-Euroopassa, erityisesti homoseksuaaleilla miehillä.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Lymphogranuloma venereumin aiheuttajia ovat "Chlamydia trachomatis" -bakteerin serotyypit L1, L2 ja L3. Itämisaika on 3–12 vuorokautta tai pidempi. Tauti leviää sukupuolikontaktissa sairaan ihmisen tartuntapaikasta tai märkivästä imusolmukkeesta. Naisilla tauti voi olla oireeton, jolloin he tietämättään voivat levittää tautia kohdunkaulassa elävien bakteerien välityksellä.


title: Lymphogranuloma venereum

text: 1930-luvulta alkaen lymphogranuloma venereumia hoidettiin erilaisilla antimonivalmisteilla, jotka 1930-luvun puolivälissä korvautuivat uusilla tehokkaammilla sulfavalmisteilla, erityisesti sulfadiatsiinilla. 1950-luvulla käyttöön otettiin uusia antibioottisia lääkkeitä, joista erityisesti tetrasykliiniä käytettiin lymphogranuloma venereumin hoitoon. Nykyään lääkehoidossa käytetään pääsääntöisesti doksisykliiniä, erytromysiiniä tai roksitromysiiniä. Vaikeiden tulehdusarpeutumien hoidossa joudutaan turvautumaan myös erilaisiin kirurgisiin toimenpiteisiin.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Koska lymphogranuloma venereumin taudinaiheuttaja oli pitkään tuntematon ja se ilmeni useilla eri tavoilla, siitä on historian aikana käytetty useita eri nimityksiä.


title: Lymphogranuloma venereum

text:
Tauti on nimetty muun muassa sitä kuvanneiden lääkärien mukaan ”La Maladie de Nicolas-Favreksi” tai ”Nicolas–Durand–Favren taudiksi”, oireiden mukaan ”bubo inguinaliksi”, ”virusbuboksi”, ”poroadenolymphitis suppurativaksi”, ”esthiomèneksi” ja ”epidemische thrombophlebitiksi”.
On mahdollista, että Hippokrateen mainitsema, taudin esiintymispaikasta johdettu nimitys ”foinikialainen tauti” olisi myös viitannut tähän tautiin. Vuonna 1111 Adelard Bathilainen esitti teoksessaan "Quaestiones naturales" tapauksen, jossa mies saattoi tartuttaa seksitaudin (mahdollisesti juuri lymphogranuloma venereumin) oireettomana pysyneen naisen kautta toiseen mieheen.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Suomessa tautia on nimitetty kupan, tippurin ja pehmeän sankkerin jälkeen ”neljänneksi sukupuolitaudiksi”. Vuonna 1859 ranskalainen Charles Marie Edouard Chassaignac antoi taudille nimen lymphogranulomatosis inguinale, joka myöhemmin muutettiin muotoon lymphogranuloma venereum.


title: Lymphogranuloma venereum

text: Aluksi niin sanotuilla bakteerifilttereillä tehtyjen kokeiden perusteella lymphogranuloma venereumin aiheuttajana pidettiin virusta, mutta Hellerströmin ja Miyagawan 1930-luvulla tekemien kokeiden perusteella taudinaiheuttajaksi paljastui pienikokoinen gramnegatiivinen bakteeri, jolle annettiin nimi "Miyagawanella lymphogranulomatis".


title: Tähkälaventeli

text: Tähkälaventeli ("Lavandula angustifolia") on sinikukkainen ruohovartinen kasvi. Se voi kasvaa yli metrin korkuiseksi. Se on vihreä ympäri vuoden ja kukkii heinäkuusta syyskuuhun.


title: Tähkälaventeli

text: Se on voimakastuoksuinen yrtti, jota on käytetty paljon etenkin hajusteena. Roomalaisilla oli tapana lisätä laventelia kylpyveteensä tuoksuksi. Lääkinnällisiin tarkoituksiin joko laventeliöljynä tai yrttiteenä sitä ruvettiin käyttämään verraten myöhään, vasta 1500-luvulla. Tähkälaventelista valmistetun eteerisen öljyn tärkein yhdiste on linalyyliasetaatti.


title: Tähkälaventeli

text:
Sitä ennen sitä käytettiin kuitenkin tuomaan tuoksuaromia ruokaan. Lehtiä käytettiin liharuoissa ja karamellisoituja laventelin kukkia käytettiin makeiden ruokien koristeluun. Provencen yrtit -mausteseoksessa on yleensä mukana tähkälaventelia.
Laventeli on kuivan maan kasvi, jota esiintyy luonnonvaraisena läntisen Välimeren alueella, kuten Provencessa. Se soveltuu myös viljelyyn. Maan tulee olla kalkkipitoinen, hiekkainen ja ravinnerikas, jotta se viihtyisi. Laventelia voidaan kasvattaa myös Suomen oloissa, mutta talvisuojaus on välttämätön. Tavallisesti riittää kuusenhavukerros. Lisätään parhaiten pistokkaista loppukesällä..


title: Tähkälaventeli

text: Hieronnassa laventelia käytetään sekoitettuna hierontaöljyyn. Sillä tavoitellaan rentouttavaa vaikutusta jännittyneeseen tai rasittuneeseen kehoon ja ihon pehmeyttä.


title: Hiukset

text: Hiukset eli tukka tarkoittaa ihmisen päälaen, ohimojen ja takaraivon karvoitusta. Hiukset ovat pitkiä, ohuita ja kestäviä sarveiskuituja, jotka kasvavat päänahassa tiuhaan sijaitsevista hiustupista. Ihmisen päässä on keskimäärin 100 000 hiusta. Ne kasvavat kuukaudessa 1–1,5 senttimetriä. Yksi hius kasvaa noin kolmen vuoden ajan, kunnes sen kasvu pysähtyy ja hius putoaa lopulta uuden hiuksen tieltä pois. Päivittäin päästä irtoaa itsestään noin 20–150 hiusta.


title: Hiukset

text: Hiusten väri vaihtelee valkoisesta punaisen ja ruskean kautta mustaan. Ikääntyneen ihmisen hiustuppi lakkaa tuottamasta väriainetta, jolloin hius ensin harmaantuu ja muuttuu lopulta valkoiseksi. Hiuksen kiharuus määräytyy hiustupen muodosta: pyöreä hiustuppi tuottaa suoran hiuksen ja soikea tuppi kiharan hiuksen.


title: Hiukset

text: Vaikka ihmisen kehon ihokarvat ovat aikojen kuluessa vähentyneet, hiukset ovat kuitenkin säilyneet. Hiukset suojaavat päätä pieniltä kolhuilta ja auringon ultraviolettisäteilyltä, ja viileällä säällä hiukset estävät lämmön haihtumista pään kautta. Charles Darwinin mukaan (1871) ihmisen hiukset ovat kehittyneet pitkiksi ja näyttäviksi seksuaalivalinnan johdosta siten, että hiusten kohentelutaito on houkutellut sukupuolikumppaneita.


title: Hiukset

text: Hius on biologinen polymeeri, joka koostuu noin 80-prosenttisesti keratiiniproteiinista, 10–15-prosenttisesti vedestä ja 5–10-prosenttisesti muista aineista kuten pigmenteistä, mineraaleista ja rasvoista.


title: Hiukset

text: Hiuksessa on kolme kerrosta. Uloimpana on käpymäinen suomukerros, sen sisällä paksu kuitukerros ja sisimpänä ydin, jota hiuksessa ei aina ole. Värin hiukselle antavat pigmenttisolut ovat kahdessa sisimmässä kerroksessa.


title: Hiukset

text: Hius on kestävää ainetta: se säilyy tuhansia vuosia. Yksi hius kestää vähintään 100 gramman vedon katkeamatta.


title: Hiukset

text: Kaksihaarainen hius on vaurioitumisen seurauksena pituussuuntaisesti haljennut hius. Vaurio voi syntyä mistä tahansa voimakkaasta kemiallisesta tai mekaanisesta käsittelystä. Ellei hius ole kokenut kemiallista tai rasittavaa mekaanista käsittelyä, hiuksen haarautuminen johtuu kuivuudesta. Hiuksen latva on heikko ja rappeutunut. Joskus hiuksesta voi tulla kolmihaarainen. Hiuksen kasvu ei tähän tyrehdy, mutta haarautuminen tekee hiuksesta huonokuntoisen, helposti katkeavan ja ohuen.


title: Hiukset

text: Hius kasvaa hiustupesta, jossa on myös ainakin yksi talirauhanen. Hiuksen juurta ravitsevat hiussuonet, ja sitä ympäröi valkoinen kupu, joka lähtee hiuksen mukana, jos se vedetään irti juurineen. Hius kasvaa, kun hiuksen juuren kuvun solut jakautuvat. Solut jakautuvat kerran 23–72 tunnissa, mikä on huomattavasti nopeampaa kuin mitkään ihmisen muut solut. Hius kasvaa noin 1–1,25 cm kuukaudessa eli 0,3–0,45 millimetriä päivässä. Kasvu on nopeimmillaan, kun ihminen on 15–30-vuotias, ja naisilla kasvu on nopeampaa kuin miehillä.


title: Hiukset

text: Ihmisen hiustupet toimivat toisistaan riippumatta toisin kuin joidenkin eläinten. 90 prosenttia hiustupeista on kerrallaan kasvuvaiheessa, jolloin ne tuottavat keratiinia ja väriaine melaniinia. Aktiivinen vaihe kestää vähintään kolme vuotta, joskus seitsemänkin vuotta. Sitä seuraa kolmen viikon hidastumisvaihe, jonka jälkeen on kolmen kuukauden mittainen lepovaihe, jolloin hius ei enää kasva. Lepovaiheessa hiustuppi uudistuu, kunnes uusi hius alkaa jälleen kasvaa siitä. Yksi hius pysyy päässä neljästä kahdeksaan vuotta. Se putoaa lopulta pois uuden hiuksen tieltä.


title: Hiukset

text: Ihmisellä on keskimäärin 100 000 hiusta, joista irtoaa päivittäin 20–150 hiusta. Irronneiden hiusten tilalle kasvaa uusia. Hiusten määrään vaikuttaa myös niiden väri: vaaleahiuksisilla on keskimäärin 150 000 hiusta, mustahiuksisilla 110 000, ruskeahiuksisilla 100 000 ja punahiuksisilla 75 000.


title: Hiukset

text: Sikiön hiustupet ovat kehittyneet 22. raskausviikkoon mennessä. Sen jälkeen ihmiselle ei kehity enää uusia hiustuppia. Lapsen hiukset ovat tiheämmässä kuin aikuisen, sillä pään kasvaessa hiustupet erkanevat toisistaan.


title: Hiukset

text: Hiuksen paksuus vaihtelee 0,04 ja 0,12 millimetrin välillä. Eurooppalaiset hiukset ovat yleensä 0,04–0,10 millimetriä paksuja ja aasialaiset 0,08–0,12 millimetriä. Afrikkalaissyntyisten ihmisten hiusten paksuus on vaihteleva ja riippuu mittauskulmasta, sillä hius on läpileikkaukseltaan elliptinen tai jopa nauhamaisen litteä.


title: Hiukset

text: Ihmisyksilön hiusten maksimipituus riippuu hänen hiustensa kasvuvaiheen kestosta. Useimmilla ihmisillä hiukset kasvavat enintään 40–80 senttimetrin pituisiksi. Ihmisen hiukset voivat kasvaa pidemmäksi kuin mikään muu ihmisen tai muun eläinlajin karvoitus lukuun ottamatta hevosen häntää ja myskihärän karvoitusta.


title: Hiukset

text: Pyöreä hiustuppi tuottaa suoran hiuksen. Jos taas hiustuppi on poikkileikkaukseltaan soikea, hius kihartuu.


title: Hiukset

text:
Hiusten kiharuus vaihtelee tyypillisesti eri puolilla maailmaa. Eurooppalaiset hiukset vaihtelevat suorasta kiharaan. Aasialaiset hiukset ovat paksut ja suorat, ja hiustuppia on hiukan vähemmän kuin eurooppalaisilla keskimäärin. Afrikkalaiset hiukset ovat usein kiharat ja sen vuoksi myös suhteellisen kuivat, koska suojaava rasva ei levity kiharan hiuksen pintaan tasaisesti. Afrikan kuumassa ja aurinkoisessa ympäristössä kiharien hiusten on arveltu tarjoavan suoraa tukkaa paremman suojan auringon ultraviolettisäteilyltä ja tehostavan hikoilua päänahan kautta paremman ilmanvaihdon johdosta. Suora tukka puolestaan kostuu kuumalla ilmalla ja estää tehokkaan lämmön siirtymisen ja haihtumisen. Suora tukka on viileässä ilmastossa kuitenkin kiharaa tukkaa mahdollisesti hyödyllisempi.
Hiuksia voidaan kihartaa käsittelemällä niitä kemiallisesti tai mekaanisesti. 1900-luvun alussa keksittiin permanentti (engl. alun perin "permanent wave", 'pysyvä laine'), jolla suorat hiukset saatiin kihariksi. Alkuaikoina permanentin teko vei paljon aikaa ja oli vaarallistakin arvaamattoman sähkövirran ja vahvojen kemikaalien johdosta. Vuonna 1932 Zotos International -yhtiö toi markkinoille kokonaan kemiallisen permanenttimenetelmän, johon ei vaadittu koneita tai lämpöä. Permanenttimenetelmät ovat siitä edelleen kehittyneet, nopeutuneet ja helpottuneet sekä tulleet turvallisemmiksi. Muodin vaihtelun seurauksena permanentitkin ovat olleet vaihtelevasti suosittuja.


title: Hiukset

text: Ihmiset ovat myös usein suoristaneet hiuksiaan mukautuakseen vallitsevaan normiin tai kauneusihanteeseen. Hiukset voi suoristaa mekaanisesti tai kemiallisesti. Mekaanisena keinona on käytetty esimerkiksi vetämistä tai kuuman ja öljytyn tukan painamista tai kampaamista. Kemialliseen suoristukseen on käytetty muun muassa hiusrasvaa. Nykyisin on käytössä aineita, jotka rikkovat hiuksen keratiinikerroksen vetysidokset. Myös mekaniset suoristusvälineet ovat parantuneet. Kehittyneiden suoristustuotteiden myötä entistä suurempi osa naisista suoristaa hiuksensa: esimerkiksi 66 prosenttia afroamerikkalaisista naisista suoristi hiuksiaan vuonna 2000.


title: Hiukset

text: Ihmisten hiusten väri määräytyy lähinnä geneettisesti, mutta myös ympäristö ja hiusten käsittely voivat vaikuttaa väriin. Auringonpaiste voi haalistaa hiuksia, ja kloorivesi voi voimistaa sen vaikutusta. Hiuksia on myös aina värjätty erilaisilla hiusväreillä. Värjäämisen tarkoituksena on usein tavoitella esimerkiksi nuorekkuutta, kauneutta, teatraalisuutta tai muodikkuutta.


title: Hiukset

text: Hiukset saavat värinsä melaniinia tuottavista soluista päänahan sisällä. Perusvärityypit ovat punainen, vaalea, ruskea ja musta. Näistä punainen on harvinaisin väri, ja siihen onkin usein liitetty erilaisia voimakkaita ennakkoluuloja joko puolesta tai vastaan. Hiusten väri määräytyy melaniinin tyypistä ja määrästä niin, että tumma tukka on seurausta suuresta määrästä melaniinia ja vaalea vähäisestä määrästä. Merkittävimmät melaniinityypit ovat eumelaniini ja pheomelaniini. Vaalea hius sisältää paljon rautapitoista pheomelaniinia ja vähemmän eumelaniinia. Ruskeassa ja mustassa hiuksessa on taas paljon eumelaniinia. Punatukkaisuutta on eri tyyppiä. Eurooppalainen punatukkaisuus johtuu MC1R-geenin mutaatiosta, joka lisää punertavan pheomelaniin määrää suhteessa tummaan eumelaniiniin. Afrikkalainen punatukkaisuus johtuu yleensä TYRP1-geenin mutaatiosta, erääntyyppisestä albinismista, joka estää kokonaan eumelaniinin tuotannon.


title: Hiukset

text: Lapsilla on usein vaaleammat hiukset kuin aikuisilla, sillä jotkin hiuksia tummentavat geenit aktivoituvat tai hiuksia vaalentavat geenit lakkaavat toimimasta iän myötä. Vanhetessaan ihmisen hiusten melaniinituotanto lakkaa, mistä seuraa hiusten harmaantuminen. Hiukset muuttuvat aluksi harmaiksi ja lopulta valkoisiksi.


title: Hiukset

text: Albinismin seurauksena hiukset voivat olla lähes valkoiset.


title: Hiukset

text: Ihmisen ikääntyminen vaikuttaa hiusten väriin, koostumukseen, kasvamiseen ja tiheyteen. Ikääntynyt hiustuppi tuottaa entistä vähemmän melaniinia, minkä seurauksena hius harmaantuu. Hiusten harmaantuminen voi alkaa joskus jo alle kolmekymppisenä, yleensä ohimoilta ja päälaelta. Harmaantumisen nopeus riippuu osin perintötekijöistä. 40-vuotiaista jo 40 prosentilla on jonkin verran harmaita hiuksia. Eurooppalaissyntyiset ihmiset harmaantuvat varhemmin kuin aasialaiset. Hiukset myös ohentuvat ihmisen vanhetessa, mikä johtuu osittain väriaine melaniinin vähenemisestä. Hiusten kasvunopeus hidastuu iän myötä, ja jotkin hiustupet lakkaavat lopulta kokonaan toimimasta. Miehillä tästä seuraa kaljuuntumista ja naisilla tasaisempaa hiusten harvenemista.


title: Hiukset

text: Hiusten vanheneminen nähdään joskus kielteisenä asiana etenkin länsimaisissa kulttuureissa. Kaljuuntumista voi piilottaa peruukilla, hiuslisäkkeillä tai hiustensiirrolla ja sitä voi yrittää jarruttaa voiteilla, lääkkeillä tai päänahan hieronnalla. Harmaantumista voi piilottaa hiuksia värjäämällä.


title: Hiukset

text: Yleisiä hiustenhoitovälineitä ja hiustarvikkeita ovat muun muassa kampa, hiusharja, hiustenkuivain, hiusverkko, hiuspanta, hiusneula, hiuskiharrin, papiljotit ja suoristusrauta. Yleisiä hiustenhoitotuotteita ovat muun muassa shampoo, hoitoaine, hiusgeeli, hiusvaha, hiuslakka ja hiusvärit. Hiuksia leikataan muun muassa saksilla ja hiustenleikkuukoneilla kuten trimmerillä.


title: Hiukset

text: Hiustenhoitotuotteilla on nykyisin suuret markkinat. Yhdysvaltalaiset käyttivät vuonna 1995 yhteensä 4,5 miljardia dollaria hiustuotteisiin: 1,7 miljardia sampoohon, 1 miljardin hoitoaineisiin, 600 miljoonaa hiuslakkaan, 500 miljoonaa geeliin ja muotoiluvahaan, 100 miljoonaa miesten hiustenhoitotuotteisiin ja 125 miljoonaa kotipermanentteihin tai hiusten suoristamistuotteisiin. Sen lisäksi miljardeja dollareja käytettiin partureissa ja kampaamoissa.


title: Hiukset

text: Parturi-kampaajat leikkaavat, kampaavat, puhdistavat, värjäävät, lisäävät ja muovaavat hiuksia. Tunnettuja kampaajia ovat muun muassa Louis Alexandre Raimon, Vidal Sassoon ja Charles Worthington.


title: Hiukset

text: Dermatologi on hiuksia ja ihoa tutkiva ja hoitava lääkäri. Dermatologit hoitavat hiustenlähtöä ja suorittavat joskus kosmeettisia leikkauksia kuten hiuslisäkkeiden istutuksia ja karvanpoistoa.


title: Hiukset

text: Karvatuppitulehdus voi aiheutua sienistä tai bakteereista.


title: Hiukset

text: Päätäi elää hiuksissa ja juo verta. Se leviää yleensä kampojen ja päähineiden välityksellä. Päätäi kiinnittyy parhaiten pyöreään hiukseen, ja sitä esiintyy siksi harvoin kiharissa hiuksissa, jotka ovat poikkileikkaukseltaan soikeita. Päätäitä voi torjua tiheällä täikammalla, ajelemalla hiukset tai täisampoolla.


title: Hiukset

text: Trikofagia tarkoittaa hiusten syömistä. Sitä saattaa esiintyä trikotillomanian eli karvojennyppimishäiriön yhteydessä.


title: Hiukset

text: Hiusanalyysillä voidaan esimerkiksi havaita huumeidenkäyttö, saada todisteita rikoksesta, tehdä tunnistus tai havaita puutostiloja tai myrkytyksiä. Hiusanalyysissä tutkitaan hiukseen elimistöstä kertyneitä mineraaleja ja kemikaaleja. Rikospaikalle jääneen hiuksen muodosta ja väristä voidaan joskus päätellä epäillyn rikollisen etnisyys. Hiuksesta eristetyn DNA:n avulla voidaan selvittää henkilöllisyys. Hiusanalyysin avulla voidaan myös joskus selvittää kuolinsyy.


title: Hiukset

text: Sotilaille on yleensä tarkat säännöt hiusten suhteen. Rajoitusten tarkoituksena on edistää hygieniaa, turvallisuutta, yhdenmukaisuutta ja ryhmäidentiteettiä.


title: Hiukset

text: Muinaisilla kelttisotureilla oli pitkä ja usein vaaleaksi värjätty tukka. Myös viikinkisotureiden tukka oli pitkä, mutta se kammattiin niin, ettei siihen voinut tarttua. Roomalaisilla sotilailla oli lyhyt tukka kuten kanssaroomalaisillaan, mutta heidän vihollisillaan germaaneilla oli usein pitkä tukka. Japanilaiset samurait ajelivat päälakensa paljaaksi ja kampasivat hiuksensa ylös solmulle. Eurooppalaisilla sotilailla oli 1500-luvulta alkaen usein pitkä tukka ja poninhäntä, jotta he erottuisivat orjista. Napoleon I:n vaikutuksesta Ranskan armeijan sotilaat alkoivat kuitenkin leikata tukkansa lyhyeksi 1800-luvun alussa. Vuonna 1831 perustetun muukalaislegioonan jäsenten täytyi leikkauttaa hiuksensa puolen millimetrin pituisiksi täiden ehkäisemiseksi. Peruskoulutuksen jälkeen heillä oli kuitenkin oikeus kasvattaa hiuksiaan vapaasti.


title: Hiukset

text: Vaatimus ”siisteistä ja käytännöllisistä” lyhyistä hiuksista on säilynyt useimpien maiden asevoimien ulkonäkösäännöksissä. Tanskan ja Ruotsin puolustusvoimissa pitkä tukka on sallittu. Saksan asevoimat salli varusmiehillään jonkin aikaa pitkät hiukset 1970-luvulla. Joissakin maissa, esimerkiksi Uudessa-Seelannissa, miessotilailla saa olla puolipitkät hiukset, jotka eivät ylety kaulukselle asti. Australian puolustusvoimissa ei sallita pitkiä hiuksia, mutta ei myöskään pään ajamista kaljuksi tai sängeksi.


title: Hiukset

text: Yhdysvaltain asevoimien eri puolustushaaroilla on erilliset hiussääntönsä, jotka ottavat huomioon kunkin puolustushaaran kypärävaatimukset. Miessotilaiden hiusten täytyy olla siistit, puhtaat, lyhyet ja ilman rajaa, eivätkä hiukset saa koskettaa korvia tai kaulusta. Naisille sallitaan hiukan pidemmät ja tyylitellymmät hiukset.


title: Hiukset

text: Suomen puolustusvoimien palvelusohjesäännön 2009 mukaan miesten hiukset on pidettävä lyhyeksi ja siistiksi leikattuna, puhtaana ja siistiksi kammattuna. Naisten hiusten pituutta ei yleisesti rajoiteta tiettyjä tehtäviä lukuun ottamatta. Palveluksessa naisten pitkät hiukset eivät kuitenkaan saa olla vapaana, vaan hiukset on pidettävä siististi päätä vasten sidottuna siten, että niska jää paljaaksi ja hiukset mahtuvat päähineen alle eivätkä ne haittaa palvelusta. Hiusten värjäys ei saa herättää huomiota.


title: Hiukset

text: Suomen puolustusvoimienkin hiusmuodissa on aikojen mittaan tapahtunut muutoksia. Viime sotia edeltävältä ajalta aina 1960-luvulle saakka puolustusvoimissa palvelevilla miehillä oli yleensä rasvalla tai vedellä taaksepäin kammattu perusmalli, joka oli otsalta ja pään päältä keskimittainen ja takaa ja sivuilta lyhyt. 1970-luvulta lähtien Suomessa on aika ajoin keskusteltu siitä, pitäisikö puolustusvoimissa sallia miehille pitkät hiukset. Varsinkin 1970-luvulla ja jossain määrin myös 1980-luvulla puolustusvoimien hiusmalli oli puolestaan yleensä hieman otsalle tuleva, eikä aavistuksen korville tulevia tai takaa hieman pitkähköjä hiuksia pidetty sopimattomina. 1990-luvulta alkaen puolustusvoimissa ovat tulleet yleisiksi erittäin lyhyet hiukset. Varsinkin monilla varusmiehillä on nykyään pää täysin ajeltu ja monesti varuskunnissa alikersantit vaativat aiemmin P-kauden aikana (2 ensimmäistä kuukautta alokaspalveluksesta) varusmiehiä pitämään hiukset täysin ajeltuna. Nykyisten sääntöjen mukaan tällaista käskyä ei saa enää antaa. Reserviläisillä on saanut olla kertausharjoituksissa 1960–1970-luvun taitteesta lähtien pitkä tukka.


title: Hiukset

text: Hiuskiehkuroita on ollut usein tapana tallettaa muistoksi esimerkiksi lapsuusiästä tai vainajasta. Rakastavaisilla on ollut tapana lahjoittaa toisilleen omia hiuskiehkuroitaan, ja niitä on liitetty myös ystävänpäiväkortteihin, joihin on joskus jopa tehty valmiiksi kiinnityskohta hiuksille. Muistohiuksia on 1700-luvulta alkaen ollut tapana säilyttää etenkin medaljongeissa, joissa on läpinäkyvä kansi. Hiuksista on myös punottu esimerkiksi kellonvitjoja ja rannekoruja, joita kantaja on pitänyt yllään. Vainajan muistoksi kannetut hiusmedaljongit olivat suosittuja etenkin viktorianaikaisessa Britanniassa. Kuuluisien henkilöiden hiuskiehkuroita keräillään ja niistä voidaan maksaa suuriakin hintoja. Tällaisia keräilyhiuksia saadaan yleensä partureilta tai henkilön kuoltua.


title: Hiukset

text: Guinnessin ennätysten kirjan mukaan maailman pisimmät hiukset ovat olleet thaimaalaisella Hu Senglalla (k. 2001), jonka hiukset olivat pisimmillään 5,97 metriä. Sitäkin pidemmistä tukista on julkaistu tietoja, mutta niitä ei ole varmistettu. Naisella todistetusti pisimmät hiukset ovat olleet kiinalaisella Xie Qiupingillä, jonka hiukset olivat 5,627 metrin pituiset vuonna 2004.


title: Hiukset

text: Hiuksilla on usein ollut uskonnollista merkitystä. Niitä on uhrattu ja niitä on ajeltu hedelmällisyysseremonioissa ja eri elämänvaiheisiin liittyvissä seremonioissa. Suurimmissa uskonnoissa on myös ollut erilaisia tapoja ja asenteita niin jäsenten kuin papistonkin hiustyylien suhteen. Moni uskonnollinen ryhmä on erottautunut muista omalla hiustyylillään, kuten amissit, mennoniitat, kveekarit ja hasidijuutalaiset.


title: Hiukset

text: Antiikin kreikkalaiset uhrasivat hiuksia jumalilleen hedelmällisyyttä ja voimaa vastaan. He sirottelivat hiuskiehkuroitaan jokiin, jotka veivät ne lannoittamaan maata. Kreikkalaisnaiset uhrasivat hiuksiaan jumalattarille saadakseen miehensä ehjänä takaisin sodasta. Merimiehet uhrasivat hiuksiaan Poseidonille ja sotapäälliköt Zeukselle. Joissain Kreikan osissa nuoret miehet joutuivat uhraamaan hiuksiaan Hippolytokselle ennen naimisiinmenoa. Myös antiikin roomalaisilla oli samankaltaisia uhrausseremonioita.


title: Hiukset

text: Juutalaiset ja muslimit ovat myös uhranneet hiuksiaan etenkin syntymän, murrosiän alkamisen, avioliiton ja kuoleman hetkillä. Jotkut entisajan juutalaiset antoivat nasiirivalan, johon kuului joskus hiusten jättäminen leikkaamatta ja hoitamatta. Nykyisin nasiirilakia noudattavat hiustensa suhteen esimerkiksi rastafarit. Hasidijuutalaiset miehet pitävät ohimokiehkuroita, sillä he katsovat Tooran kieltävän ohimohiusten leikkaamisen. Islam edellyttää hiusten pitämistä siisteinä ja vaatimattomina. Koraani kieltää tekohiusten pitämisen, harmaiden hiusten nyppimisen sekä pään ajelun. Hiukset tulisi kammata profeetta Muhammadin tapaan oikealta vasemmalle.


title: Hiukset

text: Sikhit eivät leikkaa hiuksiaan yleensä edes pakon edessä, sillä heille hiukset ovat elinvoiman lähde ja pitkät hiukset Jumalan tahto. Sikhit myös peittävät päänsä turbaanilla ja pitävät hyvää huolta hiuksistaan. Korean kungfutselaiset eivät leikkaa hiuksiaan vaan letittävät sen.


title: Hiukset

text: Luostareihin muuttaneiden munkkien ja nunnien on perinteisesti edellytetty leikkaavan hiuksensa osittain tai kokonaan pois. Hiuksista luopuminen edustaa uskonnoissa materiasta ja turhamaisuudesta luopumista. Moni uskonnollinen ryhmä edellyttää samasta syystä hiusten peittämistä: esimerkiksi musliminaiset ja ortodoksijuutalaiset naiset peittävät hiuksensa nykyisinkin.


title: Hiukset

text: Miesten ja naisten hiustyylit on uskonnollisista syistä usein haluttu pitää toisistaan erilaisina. Esimerkiksi Uudessa testamentissa sanotaan pitkän tukan olevan miehelle häpeäksi mutta naiselle kunniaksi (1. Kor. 11:14).


title: Hiukset

text: Suruaikana hiukset on joissain kulttuureissa jätetty hoitamatta ja kampaamatta tai ne on leikattu kokonaan pois. Kuolleesta pidetään joskus muistona hiuskiehkura.


title: Hiukset

text: Hiukset ovat olleet suosittu aihe kirjallisuudessa kuten uskonnollisissa teoksissa ja myyteissä, kansantaruissa ja saduissa mutta myös nykyaikaisessa kaunokirjallisuudessa. Kertomukset ovat heijastaneet hiusten asemaa yksilön, yhteiskunnan ja uskonnon suhteen. Kansantarinoiden kautta välitetään myös kauneusihanteita, ja vallalla oleva käsitys kauniista hiuksista pitkinä ja vaaleina esiintyykin tarinoissa usein. Joissain tarinoissa omista hiuksista luopuminen jostain hengellisestä syystä nähdään esimerkillisenä, ja toisaalta hiuksiin liittyvien sosiaalisten normien rikkominen johtaa vakaviin seuraamuksiin.


title: Hiukset

text: Hiukset esiintyvät monissa luomistaruissa: esimerkiksi muinaisskandinaavisessa luomistarussa puut syntyvät Ymir-jättiläisen hiuksista. Monissa myyteissä naisen hiukset muuttuvat käärmeiksi: näistä tunnetuimpia on kreikkalainen Medusa-myytti, mutta myös Afrikassa ja Intiassa tunnetaan samanlaisia tarinoita.


title: Hiukset

text: Monien afrikkalaisten ja amerikkalaisten kulttuurien myyteissä hiukset on nähty lahjana Jumalalta, myönteisten ominaisuuksien symbolina ja linkkinä henkimaailmaan. Vanhassa testamentissa Simsonin hiukset ovat hänen voimansa lähde, joka katoaa, kun Delilah leikkaa hänen tukkansa.


title: Hiukset

text: Keskiaikaisissa kansantarinoissa ja saduissa hiukset esiintyvät usein. Grimmin veljesten tunnetussa sadussa "Tähkäpää" torniin suljettu neito pakenee auttamalla pelastajansa ylös pitkillä hiuksillaan.


title: Hiukset

text: O. Henryn tunnetussa ironisessa kertomuksessa köyhä newyorkilaismies ostaa vaimolleen kampoja ja vaimo miehelleen kellonvitjat. Saadakseen rahat lahjoihin nainen on kuitenkin myynyt hiuksensa ja mies kellonsa.


title: Hiukset

text: Hiuksia on ihmiskunnan historian kuluessa leikattu ja letitetty monin tavoin. Hiustyylit ja -muodit ovat vaihdelleet hiuksettomuudesta pitkiin hiuksiin.


title: Hiukset

text: Naiset ovat ihmiskunnan historian aikana useimmissa kulttuureissa pitäneet hiuksiaan yleensä pidempinä kuin miehet. Toisaalta naiset ovat usein peittäneet hiuksensa häveliäisyyssyistä etenkin naimisiin mentyään. Kristillinen käsitys siitä, että lyhyt tukka sopii miehille ja pitkä naisille, on peräisin Paavalin 1. korinttolaiskirjeestä.


title: Hiukset

text:
Hiustyyli on usein osoittanut usein jonkin ryhmän jäsenyyttä, asemaa, ammattia tai ikää. Esimerkiksi Egyptin faaraoilla, keskiajan munkeilla ja intiaanipäälliköillä on ollut muista erottuvat hiustyylit. Orjien, vankien ja kollaboraattorien hiukset on joskus ajeltu pois alistumisen tai nöyryytyksen merkiksi. Kaari Utrio on kirjoittanut, että hiusten symboliarvo on kaatunut päälaelleen: historiassa hiukset symboloivat voimaa ja hiuksettomuus alistumista, mutta nykyään hiuksettomuus symboloi voimaa (sotilaat, miehet, liikenaiset).
Muinaiset egyptiläiset kuvasivat usein hiustenhoitoa maalauksissaan ja keramiikassaan, ja he kiinnittivät paljon huomiota hiustensa hoitoon. He käyttivät usein peruukkeja ja hiuslisäkkeitä niin koristeena, kaljuuntumisen peittona kuin suojana auringolta. Yläluokan miehet ja naiset ajoivat usein hiuksensa kokonaan pois. Lapsilla oli lyhyet hiukset ja oikealta ohimolta roikkuva pitkä hiuskiehkura. Naimisissa olevilla naisilla oli kolmeen osaan jaettu kampaus, johon kuului otsatukka sekä pitkä takatukka. Hiusten pituusmuoti vaihteli maan historian aikana usein.


title: Hiukset

text: Rooman valtakunnan miehet alkoivat leikata tukkansa lyhyeksi ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Roomalaisnaisten hiustyylit muuttuivat vuosisatojen kuluessa koko ajan näyttävämmiksi, ja muoti vaihtui tiheään. Kristillisen ajan alussa naiset sitoivat pitkät hiuksensa usein yksinkertaiselle nutturalle. Hiusten värjäys oli Roomassa yleistä: ajan myötä etenkin vaalea väri tuli suosituksi, vaikka se aluksi olikin ollut prostituoitujen tunnusväri. Keisari Commoduksen kerrottiin käyttäneen päivittäin tuntikausia hiustensa vaalentamiseen, ja moni muukin keisari käytti vaaleita peruukkeja.


title: Hiukset

text: Muinaisessa Israelissa pitkä tukka oli tavanomainen, esimerkkinä muun muassa Raamatun tarina Simsonin voimien liittymisestä hänen hiuksiinsa.


title: Hiukset

text: Kelttisoturit värjäsivät hiuksensa usein valkoisiksi ja kampasivat ne piikkikampaukselle pelotellakseen vihollisiaan.


title: Hiukset

text: Keskiajan Euroopassa (noin 476–1270) henkilön hiustyyli heijasti hänen yhteiskunnallista, aviollista ja uskonnollista asemaansa. Etenkin keskiajan alussa yläluokan miehillä ja naisilla oli tapana pitää pitkää ja usein kiharrettua ja koristeltua tukkaa. Tavallisen väen tukka oli yksinkertaisempi ja usein vain puolipitkä.


title: Hiukset

text: Naisten tukka ulottui joskus polviin asti, ja jakaus oli useimmin keskellä. Nuorten naisten hiukset olivat yleensä vapaat ja joskus letitetty kahdelle letille. Naimisissa olevien naisten hiukset olivat palmikoidut ja verhotut ja joskus kiedottu korvien yläpuolelle kahdelle nutturalle. Naimisissa olevat naiset käyttivät myös yleisesti päähinettä tai huivia uskonnollisten säädyllisyyssääntöjen vuoksi. Pitkät letit olivat muotia 1200-luvulle asti. Otsaa korostettiin pitämällä se yleensä paljaana ja hiusrajaa nostettiin joskus nyppimällä otsan hiuksia pois.


title: Hiukset

text: Miesten hiusmuoti lyheni keskiajan kuluessa. Etenkin palvelijat ja muut alemmat luokat alkoivat leikkauttaa hiuksensa lyhyiksi. Jakaus oli myös miehillä yleensä keskellä. Paavin käskystä pitkät hiukset kiellettiin papeilta 1000-luvulla, ja tapa levisi muihinkin yhteiskuntaluokkiin. 1100-luvulla hiukset pitenivät taas yltämään lähes hartioille asti. 1300-luvulta alkaen moni mies kiharsi hiustensa päät. Hattua tai huppua käytettiin yleisesti.


title: Hiukset

text: Hiuksia hoidettiin keskiajalla erilaisilla kasvi- ja eläintuotteilla kuten munanvalkuaisilla, pellavaöljyllä ja oliiviöljyssä keitetyllä liskolla. Suosituin väri oli vaalea, jonka väristä ainetta tehtiin erilaisista aineksista kuten kukista ja kananmunista. Mustaa väriainetta saatiin äkämiä, rautaa ja alunaa etikassa keittämällä.


title: Hiukset

text: Renessanssin aikaan (noin 1350–1650 Länsi-Euroopassa) hiusmuoti vapautui jonkin verran. Peilien yleistyminen teki ihmiset entistä tietoisemmiksi omasta ulkonäöstään, ja hiushoitotuotteet yleistyivät. Hiusten värjäys oli suosittua etenkin Italiassa ja Venetsiassa.


title: Hiukset

text:
Naisten hiukset olivat edelleen pitkät, mutta tyyleistä tuli koristellisempia. Korkeaa otsaa arvostettiin yhä, ja naiset nyppivät jopa kulmakarvojaan korostaakseen otsaansa. Peittäviä päähineitä käytettiin vähemmän kuin keskiajalla. Peruukit nousivat suosioon. Miesten hiukset pitenivät renessanssin alkuvuosikymmeninä, ja kampauksista tuli monimutkaisempia. Myös miehet käyttivät usein peruukkia ja hiuslisäkkeitä. Kuninkaalliset olivat usein miesten hiustyylien suunnannäyttäjiä: esimerkiksi Ranskan Ludvig XIV toi hallituskaudellaan 1643–1715 muotiin pitkät ja paksut kiharat.
Englannin sisällissodassa keropäiden poliittinen symboli oli lyhyksi leikattu tukka, asketismin merkki.


title: Hiukset

text: Pulisongeista ja viiksistä tuli 1800-luvulla oma osansa hiusmuotia. Pitkähkö tukka, joka oli kuitenkin lyhyempi kuin naisilla, oli miehillä yleinen 1900-luvun alkupuolelle saakka. Miehet sitoivat usein hiuksensa poninhännälle.


title: Hiukset

text: Länsimaissa naiset ovat yleisesti peittäneet hiuksensa aina 1900-luvun puoliväliin asti joko huivilla tai hatulla. Myös miehet peittivät päänsä. Hiukset pidettiin yleensä kiinni. Hiukset olivat pitkät, tosin joissakin maissa ne leikattiin puolipitkiksi naimisiin mentäessä.


title: Hiukset

text: Ensimmäisen maailmansodan aikoihin länsimaissa tuli vallalle tapa, että miehellä on lyhyt tukka. Miehillä pidettiin lähes ainoana soveliaana sellaista hiustyyliä, jossa korvat jäivät paljaiksi eivätkä hiukset ulottuneet takaa kauluksen päälle. Otsahiustenkin tuli mielellään olla taaksepäin kammatut. Ortodoksisen kirkon papistossa oli kuitenkin myös pitkätukkaisia miehiä. 1960-luvulta lähtien hiustyylin vapaa valintamahdollisuus on noussut länsimaissa vapauden tunnusmerkiksi.


title: Hiukset

text: Naisten lyhyet hiukset ovat tulleet miesten pitkiä hiuksia tavanomaisemmiksi. Naisten hiusten lyhyyteen ei liitetä yhtä voimakkaasti sosiaalista symboliikkaa kuin miesten pitkiin hiuksiin, mutta silti naisen pitkät hiukset nähdään selvästi perinteisenä. Monet pitkähiuksiset naiset ovat omaksuneet perustyylikseen joko vapaat hiukset tai poninhännän. Kaljuus on naisilla edelleen varsin harvoin valittu tyyli.


title: Hiukset

text: 1950-luvun lopulla rock and roll -laulajien, erityisesti Elvis Presleyn, hiustyyliä pidettiin erikoisena Yhdysvalloissa, missä miehillä oli siihen aikaan lähes poikkeuksetta varsinkin pään sivuilta ja niskasta lyhyehkö hiusmalli. Osa aikakauden amerikkalaismiehistä suosi jopa vielä tätäkin lyhyempää eli armeijahenkistä "crew cut" -mallia. Elvis ja monet muut aikakauden rokkarit sen sijaan kasvattivat hiuksensa poikkeuksellisesti niin pitkiksi, että ne ylettyivät korvien ja kauluksen päälle. Korvien päälle ulottuvat hiukset kammattiin yleensä rasvalla niskaan ja etutukka ”tötteröksi” otsan päälle. Rocktähtien miespuoliset ihailijat eri puolella länsimaita omaksuivat saman hiusmuodin.


title: Hiukset

text: 1960-luvun puolivälissä erityisesti The Beatles -yhtyeen pitkähköt hiukset herättivät suurta huomiota lyhyeen ja sliipattuun tukkaan tottuneille ikäpolville. Otsan päälle tuleva, korville ulottuva ja niskasta pitkähkö rasvaamaton hiusmalli tulikin yleiseksi varsinkin aikakauden nuorten muusikoiden keskuudessa (Suomessa muun muassa Hector ja Irwin Goodman). Uuden hiusmallin yleistyessä 1960-luvulla syntyi nuorten poikien kesken monesti jakoja kahteen eri ryhmittymään eli perinteisempiin ”rasvaletteihin” ja heitä uudenaikaisempiin ”pitkätukkiin”.


title: Hiukset

text: Huomattavan pitkät hiukset liitettiin 1960-luvulla erityisesti hippiliikkeeseen ja vapaamielisyyteen. Punkrockin mukana tulivat hiuksiin irokeesikampaukset, pystyyn tupeeratut hiukset, ja laaja väriskaala. 1980-luvulta alkaen moni mies on laittanut pitkät hiuksensa poninhännälle. ”Hevareilla” on usein olkapään yli ulottuvat hiukset ja reggaen kuuntelijoilla monesti rastatukka. Joillakin miehillä lyhyt hiustyyli kertoo skinhead-elämäntavasta.


title: Hiukset

text: Afrikkalaiset hiukset ovat yleensä kiharat ja mustat, mutta kansojen välillä on paljon vaihtelua. Mustista afrikkalaisista 75 prosentilla on kähärät hiukset ja 15 prosentilla kiharat. Kiharia hiuksia tavataan muun muassa etiopialaisilla, nubialaisilla ja somaleilla. Suoria tai lainehtivia hiuksia esiintyy kaikkein kosteimmilla alueilla sekä Saharassa ja Sudanissa. Tiheän ja kiharan tukan arvellaan suojelevan päätä voimakkaalta auringonpaisteelta. Muu kuin musta hiusväri afrikkalaisella on usein ympäristötekijöiden kuten aliravitsemuksen seurausta.


title: Hiukset

text: Hiuksilla on ollut afrikkalaisille aina suuri uskonnollinen sekä sosiaalinen merkitys, ja Afrikassa on aina tavattu monenlaisia hiustyylejä. Kampauksen kautta ihmiset ovat viestineet ikäänsä, syntymäpaikkaansa, klaaniaan, asemaansa ja ammattiaan. Naiset ovat viestineet aviollista asemaansa ja miehet sitä, että he ovat käyneet läpi miehuusriitit. Hiustenhoidossa ja muotoilussa on käytetty etenkin palmuöljyä, hunajaa ja eläinrasvaa. Letitys on erityisen suosittu hiustyyli. Perinteiset hiustyylit ovat yhä käytössä esimerkiksi Nigerin boroilla, Nigerian iboilla ja jorubilla, Kongon mangboruilla, Sudanin samburuilla sekä Senegalin wolofeilla, ja naimattomat naiset pitävät edelleen yleisesti hiuksiaan eri tavoin kuin naimisissa olevat.


title: Hiukset

text: Afroamerikkalaiset naiset ja miehet suoristavat usein hiuksensa eurooppalaisten kauneusihanteiden vaikutuksesta, joskin 1960-luvulta lähtien afrikkalaisempi ja vähemmän käsitelty tyyli on kasvattanut suosiotaan. Tuuhea afrotukka oli suosiossa etenkin 1960-luvulla, ja myös moni kiharatukkainen valkoinenkin käytti sitä. Monet mustat amerikkalaismiehet ajavat hiuksensa nykyisin pois tai pitävät niitä rastatakuilla.


title: Nibok

text: Nibok on yksi Naurun tasavallan saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren läntisellä rannikolla. Nibokin pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja sen asukasluku on 484 ("2011").


title: Spacewar

text: Spacewar oli varhainen tietokonepeli ja yksi ensimmäisistä reaaliaikaisista videopeleistä. Pelin kehittivät Wayne Wiitanen, J. Martin Graezt ja Stephen R. Russell vuonna 1961 ja he toteuttivat sen Digital Equipment Corporationin PDP-1-tietokoneelle. Valmis peli esiteltiin MIT:n vuosittaisessa Science Open House -tapahtumassa toukokuussa 1962.


title: Spacewar

text: Spacewar on kahden pelaajan pelattava kaksiulotteinen avaruustaistelupeli. Kummallakin pelaajalla on avaruusalus, jota voi pyörittää myötä- ja vastapäivään ja ohjata eteenpäin. Alukset noudattavat liikkeen jatkuvuuden lakia, joten esimerkiksi jarruttaakseen on käännyttävä ympäri ja ohjattava sitten eteenpäin. Kummallakin aluksella on rajoitettu määrä ammuksia ja mahdollisuus "hyperavaruushyppyyn" eli satunnaiseen paikan vaihtamiseen. Ruudun keskellä sijaitsevan auringon painovoima vetää puoleensa sekä aluksia että ammuksia ja muodostaa siten lisähaasteen pelaajille.


title: Spacewar

text: Peliä pelattiin PDP-1:n konsolilta. Näyttölaitteena oli koneen kuuluisa tutkamainen CRT-näyttö ja ohjaimina konsolikytkimet. Myöhemmin konsolikytkinten vaihtoehdoksi rakenneltiin myös erityisiä peliohjaimia.


title: Spacewar

text: Spacewar oli suosittu peli opiskelijoiden keskuudessa monissa korkeakouluissa, joihin PDP-1 oli asennettu, ja myöhemmin DEC jopa jakoi Spacewarin kopiota koneen kylkiäisenä, jonka oli tarkoitus esitellä PDP-1:n reaaliaikaominaisuuksia. DEC:n myöhemmät 18-bittiset koneet (kuten PDP-7) perustuivat PDP-1:n käskykantaan, joten alkuperäistä Spacewaria saattoi pelata myös niillä. Pelistä kirjoitettiin versioita myös useille muille laitteille.


title: Spacewar

text: Spacewariin perustuvia kolikkopelejä ovat "Computer Space" ja "Space Wars". Myös Asteroids-pelissä on runsaasti vaikutteita Spacewarista.


title: Spacewar

text: Spacewarista on enemmän tai vähemmän uskollisia klooneja myös nykyaikaisemmille alustoille kuten MS-DOSille, Amigalle ja UNIX-käyttöjärjestelmille. Lisäksi alkuperäistä Spacewaria voi pelata MESS-emulaattorilla.


title: Jean-Louis Gassée

text: Jean-Louis Gassée (s. maaliskuu 1944 Pariisi, Ranska) on tietotekniikan alan johtotehtävissä työskennellyt henkilö. Hän on perustanut Be-yhtiön.


title: Jean-Louis Gassée

text: Gassée aloitti tietoteknisen uransa 1970-luvulla Hewlett-Packardilla. Apple palkkasi hänet 1981 johtamaan Applen Ranskan-yksikköä, ja 1985 hän siirtyi Yhdysvaltoihin Piilaaksoon Applen tuotekehittelypuolen johtoon. Hän lähti Applelta vuonna 1990 perustaakseen yhtiön Be Inc. PalmOne osti yhtiön vuonna 2001. Sen jälkeen Gassée työskenteli eri yrityksissä ja on marraskuusta 2004 ollut PalmSourcen johtoryhmän jäsen. 24. toukokuuta 2005 hänet nimitettiin PalmSourcen väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi.


title: Jean-Louis Gassée

text: Gassée opiskeli 1950-luvulla ensin Britanniassa katolisessa sisäoppilaitoksessa. Hän aikoi matemaatikoksi ja opiskeli Orsayn teknillisessä korkeakoulussa (Faculté d'Orsay) Pariisissa, mutta joutui jättämään opintonsa kesken isänsä taloudellisten vaikeuksien takia. Opintojen keskeydyttyä hän työskenteli useissa väliaikaisissa työpaikoissa, muun muassa tarjoilijana strippibaarissa, vakuutusmyyjänä ja hän myi myös taskulaskimia.


title: Jean-Louis Gassée

text: Gasséen ura tietotekniikan parissa alkoi 24-vuotiaana 1968, kun Hewlett-Packard palkkasi hänet tuomaan uuden tietokonemallin, HP 9100A:n markkinoille. Hänet ylennettiin myöhemmin HP:n Euroopan-osaston myyntipäälliköksi. Gassée työskenteli HP:lla kuusi vuotta.


title: Jean-Louis Gassée

text: HP:n jälkeen Gassée oli Data Generalilla viisi vuotta, ensin Ranskan-yksikön pääjohtajana, ja loppuaikoina hän oli vastuussa Euroopan ja Lähi-idän markkina-alueista. Sen jälkeen hänet palkattiin Exxonin Ranskan-osaston pääjohtajaksi. Puolitoista vuotta myöhemmin, helmikuussa 1981, hän siirtyi töihin Applelle. Apple oli juuri laajentamassa markkinoitaan Eurooppaan.


title: Jean-Louis Gassée

text: Gasséen johtamana Applen Ranskan osastosta tuli pian yhtiön tuottoisin haara Yhdysvaltojen ulkopuolella, ja vuonna 1982 hänet nimettiin myös Apple Education -säätiön johtoon. Vuonna 1985 hänet siirrettiin Applen markkinointipuolen johtoon Yhdysvaltoihin, vain kuukausi Steve Jobsin eron jälkeen. Myöhemmin hän toimi myös Applen tuotekehityspuolen johdossa, kunnes Applen silloinen toimitusjohtaja John Sculley erotti hänet 1990.


title: Jean-Louis Gassée

text: Applen jälkeen Gassée mietti vaihtoehtoja ja harkitsi jopa ostavansa CompuServen tai Commodorelta Amigan, mutta ei päässyt sopuun hinnoista. Vuoden 1990 loppupuolella Gassée ja hänen entinen työtoverinsa Applelta Steve Sakoman ryhtyivät suunnittelemaan uutta tietokonetta AT&T:n Hobbit-suorittimen ympärille. Siitä kehittyi aikanaan BeBox. Ensimmäisen emolevyn prototyypin valmistuttua Gassée päätti perustaa yhtiön markkinoimaan uutta tuotetta ja palkkasi 1991 kolme työntekijää lisää laitteisto- ja ohjelmistokehitykseen, erityisesti kehittämään uutta käyttöjärjestelmää, BeOSia.


title: Jean-Louis Gassée

text: Työn jatkui vuoteen 1994 asti, jolloin AT&T veti suorittimen pois markkinoilta vähäisen kiinnostuksen vuoksi. BeOS sovitettiin PowerPC-suorittimelle, samoin BeBox. Gassée esitteli uusia tuotteita Agenda 95 -messuilla, vaikka olisi omien sanojensa mukaan halunnut esitellä tuotetta mieluummin ryhmälle ohjelmistokehittäjiä, jotka olisivat ymmärtäneet paremmin, mistä on kyse. Esitys sai kuitenkin raikuvat aplodit, ja yhtiö sai uusia rahoittajia.


title: Jean-Louis Gassée

text: Apple julkaisi 1996 PowerMac-perheen, jossa oli PowerPC 603 -suoritin. Gassée koetti myydä yhtiönsä kesäkuussa 1996 Applelle, koska halusi sovittaa käyttöjärjestelmänsä Applen uuteen tuotelinjaan, mutta Applen mielestä 250 miljoonan dollarin hinta oli liian kova ja osti sen sijaan NeXTSTEPin.


title: Jean-Louis Gassée

text: Samana vuonna BeBox-koneita myytiin satoja, mutta toimitusvaikeuksien takia niiden kehittäminen lopetettiin 1997. Gassée suuntasi resurssit käyttöjärjestelmän kehittämiseen. BeOS sovitettiin PowerPC-pohjaisille Macintosh-klooneille ja Intel-pohjaisiin PC-koneisiin.


title: Jean-Louis Gassée

text: Yhtiö julkisti vuonna 2000 kehittävänsä BeOSista version Internet-päätelaitteisiin. Tuote olisi nimeltään BeIA. Vaikka useat kaupalliset yhtiöt kiinnostuivat tuotteesta, esimerkiksi Sony, Be joutui lopulta taloudellisiin vaikeuksiin ja sen osti Palm 2001.


title: Jean-Louis Gassée

text: Yhtiön käyttöjärjestelmällä BeOSilla on kulttikäyttöjärjestelmän asema, mutta yhtiö ei oikein koskaan ollut voitollinen.


title: Jean-Louis Gassée

text: Gassée lähti yhtiönsä johdosta vuoden 2001 lopussa. Hän työskenteli eri tehtävissä, muun muassa Computer Access Technology Corporationin pää- ja toimitusjohtajana. Hänet valittiin marraskuussa 2004 PalmSourcen johtokuntaan, ja 24. toukokuuta 2005 hänet nimitettiin PalmSourcen väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi. Hän toimii johtokunnan jäsenenä myös useissa muissa yrityksissä, kuten 3Com, Electronics for Imaging ja Logitech.


title: Jean-Louis Gassée

text: Gassée on sanonut, että Nokia pyysi häntä vuonna 2010 pohtimaan yhtön tulevaisuutta. Hän ehdotti, että Nokia erottaisi toimitusjohtaja Olli-Pekka Kallasvuon ja luopuisi Symbian-käyttöjärjestelmästä ja ottaisi sen tilalle Googlen Androidin.


title: HIV

text: HIV () eli HI-virus on retrovirus, joka tarttuu ihmisen immuunijärjestelmän tärkeisiin osiin – CD4+ T-soluihin ja makrofageihin. Lisäksi se tuhoaa sekä suorasti että epäsuorasti CD4+ T-soluja. Koska nämä solut ovat immuunijärjestelmän toiminnan kannalta elintärkeitä, hoitamaton HIV lamauttaa immuunipuolustuksen toiminnan, mistä seuraa AIDS. HIV kuuluu kaksijuosteista RNA:ta sisältäviin viruksiin.


title: HIV

text: HIV-infektiota hoidetaan ennen kaikkea antiretroviraalilääkityksellä. On yleistä, että samassa ihmisessä ovat HI-virus ja C-hepatiitti. HIV-positiivisilla potilailla hepatiitin eteneminen voi olla puolta tavanomaista nopeampaa.


title: HIV

text: HIV:n arvellaan olevan peräisin Keski-Afrikasta. AIDS-epidemia on nykyisin maailmanlaajuinen. HIV/AIDS:in alkuperästä on erilaisia teorioita, joista mikään ei ole yleisesti hyväksytty ja aihe on kiistanalainen. Tutkijat ovat kuitenkin löytäneet vahvan yhteyden HIV-1:n ja kädellisillä esiintyvän SIV:n välillä. Kansainvälisen tutkimusryhmän mukaan HIV on siirtynyt simpanssista ihmiseen 1884–1924 välisenä aikana, todennäköisimmin vuonna 1908 Kamerunin eteläosissa simpanssinmetsästyksen yhteydessä. Laajaksi epidemiaksi HIV on todennäköisesti lauennut Kinshasassa, joka oli silloisessa Belgian Kongossa sijaitseva kansainvälisen kaupan keskus. Tutkimukset perustuvat geneettiseen sekvensointiin ja asiakirjoihin. Keski-Afrikasta HI-virus saapui Haitille vuoden 1966 paikkeilla mahdollisesti yhden ihmisen tuomana, josta se levisi muutamaa vuotta myöhemmin Yhdysvaltoihin ja lopulta sieltä ympäri maailman. Yhdysvalloissa AIDS todettiin sairautena vasta 1981.


title: HIV

text: Yleisimmin hyväksytty teoria on niin sanottu "metsästäjäteoria", jonka mukaan SI-virus siirtyi ihmisiin kun simpansseja tapettiin ja syötiin tai kun niiden verta kulkeutui metsästäjän iholla oleviin haavoihin. Virus sopeutui uuteen isäntään ja siitä muodostui HIV-1. Tämän jälkeen HI-viruksesta on kehittynyt useita eri kantoja. Vuonna 2004 Lancetissa julkaistun artikkelin mukaan retrovirusten siirtymisiä kädellisistä ihmisiin tapahtuu edelleen. 1099 kamerunilaisen otoksessa noin 1 % kantoi SF-virusta, joka SIV:n tavoin on kädellisiä vaivaava tauti.


title: HIV

text: 2006 kansainvälinen tutkijaryhmä kertoi Nature-lehdessä paikantaneensa HI-viruksen alkuperän Kamerunissa eläneisiin luonnonvaraisiin simpansseihin. SIV eli immuunikatovirus löydettiin niiden ulosteesta kun viruksen perimä oli selvitetty, eikä eläimiä enää tarvinnut testata hankalilla verikokeilla. Kamerunin simpansseista noin 35 % kantaa SIViä, mutta mikään niistä ei kanna AIDSin kaltaista vakavaa muotoa. Tutkijat eivät tiedä mikä eläimiä suojaa.


title: HIV

text: Vuonna 1998 tehty plasmanäytteen analyysi viittaa siihen, että HIV-1 tarttui ensi kertaa ihmisiin paljon luultua varhaisemmin: 1940-luvulla tai 1950-luvun alkupuolella. Joidenkin tutkijoiden mukaan plasmanäyte olisi vieläkin vanhempi, mahdollisesti jopa 1800-luvun loppupuolelta. Vuoden 2000 tammikuussa seitsemännessä Retrovirusten ja opportunististen infektioiden kansainvälisessä konferenssissa esiteltiin tutkimus, jonka mukaan ensimmäiset HIV-1-tautitapaukset ilmenivät Länsi-Afrikassa noin vuonna 1930 (tosin 15 vuoden virhemarginaalilla). Tulos perustui viruksen evoluution tietokonemallinnukseen.