title: HMS

text: HMS (, , ) alusten nimen etuliitteenä tarkoittaa aluksen kuuluvan hänen majesteettinsa laivastoon. Lyhennettä käyttävät pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan laivasto Royal Navy sekä Ruotsin merivoimat.


title: HMS

text: Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusveneet käyttävät nimensä edessä etuliitettä HM Submarine, joka joskus lyhennetään HMSm tai HMS/M. kuninkaallisen jahdin etuliitteenä käytetään lyhennettä HMY.


title: HMS

text: Kuninkaallisen laivaston pinta-aluksista käytetään nykyisin vain määritettä HM Ship, kun aiemmin etuliitteissä ilmaistiin myös aluksien tyyppi, kuten HM Frigate tai HM Sloop. Ensimmäisen maailmansodan aikoihin käytössä oli myös lyhenne HMM, His Majesty's Monitor.


title: HMS

text: Etuliitettä HMHV on käytetty Amiraliteetin palvelukseensa vuokraamistaan aluksista ().


title: HMS

text: Lyhennettä HMS käytetään myös rannikkolinnakkeista, joista Kuninkaallinen laivasto käyttää nimitystä "kivifregatti". Sellaisia ovat muun muassa koulutuskeskus HMS "Excellent" pienellä saarella Portsmouthin satamassa.


title: HMS

text: Etuliitettä HMHS on käytetty laivaston sairaalalaivojen etuliitteenä, eräs näistä oli HMHS "Britannic".


title: HMS

text: Koska Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija on myös Kansainyhteisön hallitsija, käyttävät yhteisön 16 jäsenmaata HMS-etuliitteen eri variaatioita.


title: Limoviikuna

text: Limoviikuna ("Ficus benjamina") on viikunoiden ("Ficus") sukuun kuuluva laji, joka kasvaa luonnonvaraisena Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä Pohjois-Australiassa. Limoviikuna on suosittu koristekasvi, josta on jalostettu runsaasti erilaisia lajikkeita.


title: Limoviikuna

text: Limoviikuna voi kasvaa luonnonvaraisena jopa 30 metriä korkeaksi puuksi. Lehdet ovat 6–13 cm pitkiä, soikeita ja pitkäkärkisiä sekä kiiltäviä. Lajikkeet eroavat toisistaan lehtien koon, värin sekä värityksen kirjavuuden suhteen.


title: Limoviikuna

text: Limoviikuna kasvaa parhaiten valoisalla kasvupaikalla, mutta sietää myös varjoa. Lehdet ovat herkkiä valaistuksen muutoksille. Kasvupaikan vaihdos aiheuttaa lehtien karisemista mutta yleensä uusia kasvaa tilalle. Kesällä normaali huoneenlämpö ja kohtuullinen kastelu on sopivaa, talvella noin 18 astetta ja kastelua vähennetään. Huonekasvinakin limoviikuna voi kasvaa liian suureksi, jolloin se tarvitsee leikkaamista. Kasviin voi tulla pieniä viikunoita pareittain. Jos kukat pölyttyvät, niistä tulee kypsyttyään oranssinpunaisia ja lopulta violetinmustia.


title: Limoviikuna

text: Keväällä kasvista voi ottaa 10 cm:n pituisia latvapistokkaita. Pistokas juurtuu paremmin, jos sen alaosan 12 mm on vaaleanruskeaa ja puutunutta. Jotta kumivuoto ei tuki pistokkaan tyveä, alimman kolmanneksen lehdet poistetaan ja pistokkaat pidetään vedessä 30 minuutin ajan. Sen jälkeen vesi ravistellaan pois ja pistokkaan leikkauspinta kastetaan juurrutushormoniin. Pistokkaat pannaan kylvömultaan, suojataan muovipussilla ja pidetään valoisassa paikassa, ei kuitenkaan suorassa auringossa.


title: Limoviikuna

text: Limoviikunan on todettu aiheuttavan allergiaa ja astmaa. Se on yleisimpiä allergisoivia huonekasveja.


title: Star Alliance

text: Star Alliance on lentoyhtiöallianssi, joka on perustettu 14. toukokuuta 1997.


title: Star Alliance

text: Star Alliance noudattaa seuraavia asioita lentoyhtiöiden yhteistyössään:


title: Star Alliance

text: Tämä kilpailun puute on herättänyt EU:n kilpailuviranomaisten kiinnostuksen, ja lentoyhtiöyhteenliittymä on joutunut Euroopan unionin tutkimaksi. Jotkut ovat spekuloineet, että jos hallinnollisia rajoituksia tiukennettaisiin, jäsenet liittyisivät yhdeksi yhtiöksi, vaikka tästä ei olekaan todisteita. Star Alliancen syntyminen lisäsi myös muiden lentoyhtiöiden yhteistoimintaa, huomattavimmin Oneworld ja SkyTeam.


title: Star Alliance

text: Allianssiin kuuluu 26 lentoyhtiötä. Vuosittain allianssin yhtiöt kuljettavat 632 miljoonaa matkustajaa ja alianssin yhtiöt toimivat 1 269 kentällä 193 eri maassa. Tämä vastaa yli neljännestä maailman kokonaislentomatkustuksesta.


title: Arvo Viitanen

text: Arvo Albert Viitanen (12. huhtikuuta 1924 Uurainen – 29. huhtikuuta 1999 Anjalankoski) oli suomalainen maastohiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: Arvo Viitanen

text: Arvo Viitanen saavutti 29-vuotiaana ensimmäisissä arvokisoissaan, Falunin MM-hiihdoissa 1954, kolme mitalia. Hän sai hopeaa 15 kilometrillä 11 sekuntia toiselle Evon Metsäpoikien hiihtäjälle, Veikko Hakuliselle hävinneenä ja pronssia 50 kilometrillä voitettuaan Norjan Martin Stokkenin yhdeksällä sekunnilla. Viestissä Viitanen hiihti kolmannen osuuden Suomen kultaa voittaneessa joukkueessa. Hän hiihti osuudellaan välillä harhaan ja suksikin irtosi, mutta hän saapui silti vaihtoon ensimmäisenä. Ilman mitalia hän jäi vain 30 kilometrillä sijoittuessaan kahdeksanneksi.


title: Arvo Viitanen

text: Helmikuussa 1955 järjestetyissä Cortina d'Ampezzon olympialaisten esikisoissa, niin kutsutuissa ”pikkuolympialaisissa” Viitanen voitti 15 kilometrin hiihdon ennen Veikko Hakulista ja Ruotsin Sixten Jernbergia ja sijoittui 30 kilometrilläkin parhaana suomalaisena neljänneksi. Vuotta myöhemmin hän ei kuitenkaan ollut itse olympialaisissa parhaassa kunnossaan ja sai ainoan mitalinsa viestistä, jossa hän hiihti jälleen kolmannen osuuden. Sen lisäksi hän sijoittui 15 kilometrillä yhdeksänneksi. Lahden MM-kisoissa 1958 hän sai pronssia viestissä ja 50 kilometrillä sekä sijoittui neljänneksi 30 kilometrillä ja seitsemänneksi 15 kilometrillä.


title: Arvo Viitanen

text: Salpausselän Kisoissa Viitanen voitti ensimmäisenä hiihtäjänä kolmena peräkkäisenä vuonna pikamatkan. Noiden vuosien 1952–1954 voittojen jatkoksi hän voitti 50 kilometriä vuonna 1955. Holmenkollenilla hän voitti 50 kilometrin matkan vuonna 1956. Puijolla hän voitti 50 kilometriä vuonna 1955 ja Ounasvaaralla vuonna 1956.


title: Arvo Viitanen

text: Seuratasolla Viitanen edusti Evon Metsäpoikien lisäksi Uuraisten Urheilijoita ja Myllykosken Kilpa-Veikkoja. Suomen mestaruuden hän voitti 15:llä ja 50 kilometrillä vuonna 1955, 30 kilometrillä vuonna 1959 sekä 3 × 10 kilometrillä vuonna 1954.


title: Arvo Viitanen

text: Viitanen oli Suomen Hiihtoliiton johtokunnan jäsen vuosina 1976–1982. Ammatiltaan hän oli metsäteknikko. Hänen poikansa Tapio Viitanen (s. 1950) kilpaili ampumahiihtäjänä nuorten MM-kisoissa.


title: Niilo Halonen

text: Kalle Niilo Ponteva Halonen (s. 25. joulukuuta 1940 Kouvola) on suomalainen mäkihypyn olympiamitalisti ja mäkihyppyvaikuttaja.


title: Niilo Halonen

text: Halonen sijoittui 17-vuotiaana Lahden MM-kilpailuissa 1958 mäkihypyssä 14:nneksi. Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 hän saavutti hopeaa ja Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 suurmäessä pronssia. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän sijoittui molemmissa mäkikilpailuissa 14:nneksi. Oslon MM-kilpailuissa 1966 hän oli suurmäessä seitsemäs ja pienessä mäessä neljästoista.


title: Niilo Halonen

text: Seuratasolla Halonen edusti Asikkalan Raikasta ja Lahden Hiihtoseuraa. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1965 ja Salpausselän kilpailun vuonna 1966. Hänen uransa mäkihypyn huipulla päättyi nilkan nivelsiteitten katkeamiseen vuonna 1967, mutta vielä vuonna 1969 hän sijoittui suurmäen SM-kilpailussa viidenneksi ja Salpausselällä kahdeksanneksi.


title: Niilo Halonen

text: Halonen on alkuperäiseltä koulutukseltaan voimistelunopettaja ja työskenteli 1970-luvulla Lauttasaaren yhteiskoulussa liikunnanopettajana, mutta toimi urheilu-uransa jälkeen myös Suomen Hiihtoliiton mäkihypyn lajipäällikkönä ja markkinointipäällikkönä sekä FIS:n mäkikoordinaattorina. Vuoden valmentajaksi Halonen valittiin Suomessa vuonna 1981. Trondheimin MM-kisoissa 1997 Halonen toimi mäkihyppytuomarina.


title: Niilo Halonen

text: Opetusministeriö myönsi Haloselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.


title: Antti Tyrväinen

text: Antti Eerikki Tyrväinen (5. marraskuuta 1933 Ylöjärvi – 13. lokakuuta 2013 Tampere) oli suomalainen ampumahiihtäjä, ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiahopeaa Squaw Valleyn kisoissa 1960 20 km:n matkalla. Innsbruckissa 1964 hän oli samalla matkalla 13:s. Sotilaspartiohiihtoa lukuun ottamatta Tyrväinen on ensimmäinen suomalainen ampumahiihdon olympiamitalisti.


title: Antti Tyrväinen

text: Ammatiltaan Tyrväinen oli upseeri. Päällystöliitto valitsi hänet kolmasti vuoden urheilijaksi (1960, 1962 ja 1963). Opetusministeriö myönsi Tyrväiselle vuonna 2004 Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon.


title: Antti Tyrväinen

text: Tyrväinen kuoli nopeasti edenneeseen sairauteen Tampereella 13. lokakuuta 2013. Hän oli kuollessaan 79-vuotias.


title: Eeva Ruoppa

text: Eeva Ruoppa (o.s. Saarainen, 2. toukokuuta 1932 Miehikkälä – 27. huhtikuuta 2013 Miehikkälä) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Eeva Ruoppa

text: Ruoppa voitti hiihtourallaan kaksi arvokisapronssia viesteistä: vuonna 1960 Squaw Valleyn olympialaisissa ja vuonna 1962 Zakopanen MM-kisoissa. Molemmissa kilpailuissa hän hiihti toisen osuuden. Henkilökohtaisilla matkoilla hän ei sijoittunut aivan kärkeen. Squaw Valleyssa hän oli 10 kilometrillä yhdestoista ja Zakopanessa 5 kilometrillä kahdeksas sekä 10 kilometrillä yhdeksäs. Innsbruckin 1964 olympialaisissa hän sijoittui jälleen 5 kilometrillä kahdeksanneksi ja 10 kilometrillä yhdeksänneksi mutta ei päässyt viestiin. Oslon MM-kisoissa 1966 hän oli 5 kilometrillä yhdeksäs, 10 kilometrillä yhdestoista ja viestissä viides.


title: Eeva Ruoppa

text: Seuratasolla ”Ieppo” Ruoppa edusti Miehikkälän Vilkasta. Hän ei voittanut urallaan yhtään Suomen mestaruutta. SM-hopeaa hän saavutti viisi kertaa ja SM-pronssia kolmasti. Puijon talvikisojen 10 kilometrin kilpailun hän voitti vuosina 1962, 1963 ja 1965, ja Ounasvaaralla hän oli nopein vuonna 1963. Salpausselän Kisoissa hän sijoittui toiseksi vuosina 1962 ja 1966.


title: Eeva Ruoppa

text: Ammatiltaan Eeva Ruoppa oli maanviljelijä.


title: Toini Pöysti

text: Toini Pöysti (o.s. Mikkola, s. 1. heinäkuuta 1933 Ahlainen) on entinen suomalainen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Toini Pöysti

text: Toini Pöysti edusti Suomea kaksissa olympialaisissa ja kolmissa MM-kilpailuissa. Lahden MM-kisoissa 1958 hän sijoittui 10 kilometrillä seitsemänneksi ja sai viestissä hopeaa Suomen joukkueen avausosuuden hiihtäjänä. Squaw Valleyn 1960 olympialaisissa hän sijoittui 10 kilometrillä kuudenneksi ja sai viestin ankkuriosuuden hiihtäjänä pronssia. Zakopanen MM-kisoissa 1962 hän oli 10 kilometrillä yhdeksäs eikä päässyt viestijoukkueeseen. Innsbruckin 1964 olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi sekä 5:llä että 10 kilometrillä ja sai pronssia viestin keskimmäisen osuuden hiihtäjänä. Oslon MM-kisoissa 1966 Pöysti oli 10 kilometrillä yhdeksäs ja viesti päättyi viidenteen sijaan.


title: Toini Pöysti

text: Vuonna 1954 Toini Pöysti, silloiselta nimeltään Mikkola, voitti Holmenkollenin kisoissa ensimmäisen kerran ohjelmassa olleen naisten hiihdon. Saman 10 kilometrin matkan hän voitti Ruotsin hiihtokisoissa vuonna 1959, Salpausselän Kisoissa vuonna 1960 sekä Puijon kisoissa neljästi.


title: Toini Pöysti

text: Seuratasolla Pöysti edusti Noormarkun Nopsaa ja Ahlaisten Urheilijoita. Hän voitti ainoan Suomen mestaruutensa 10 kilometrin matkalla vuonna 1960. SM-hopeaa hän saavutti 10 kilometrillä vuonna 1958 ja 5 kilometrillä vuonna 1960 sekä SM-pronssia 10 kilometrillä vuonna 1957 ja 5 kilometrillä vuonna 1961.


title: Toini Pöysti

text: Toini Pöystin pojan Timo Pöystin lapset ovat Miss Suomi 2009 Essi Pöysti ja jääkiekkoilija Eetu Pöysti.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Tamminiemen pesänjakajat: Kekkonen lähtee – kuka tulee? on vuonna 1981 ilmestynyt suomalainen satiirinen kirja, jossa esiteltiin 22 tunnettua poliitikkoa presidentti Urho Kekkosen seuraajaehdokkaina ja pohdittiin heidän mahdollisuuksiaan menestyä seuraavissa presidentinvaaleissa. Salanimellä "Lauantaiseura" julkaistu teos herätti ilmestyessään suuren poliittisen kohun. Siitä otettiin 1980-luvun aikana useita uusintapainoksia. Jälkeenpäin Tamminiemen pesänjakajien on katsottu tuulettaneen Kekkosen presidenttikauden poliittista ilmapiiriä.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Kirjan nimi viittasi tuolloiseen tasavallan presidentin virka-asuntoon Tamminiemeen.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Lauantaiseura-ryhmä koostui Helsingin Sanomien poliittisesta toimituksesta ja siihen kuuluivat toimituksen esimies Aarno Laitinen sekä toimittajat Arto Astikainen, Kalle Heiskanen, Ritva Remes, Hannu Savola, Anneli Sundberg ja Janne Virkkunen. Kesällä 1981 he päättivät kirjoittaa paljastuskirjan presidentti Kekkosen heikkenevästä terveydentilasta ja hänen mahdollisista seuraajistaan. Laitisen mukaan Sundberg keksi kirjalle nimen "Tamminiemen pesänjakajat". Kukin kirjoittaja teki oman osuutensa kirjasta salaa ja työajan ulkopuolella.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Kirjasta tuli satiirinen ja ironinen esittely 22 suomalaisesta poliitikosta, joiden arveltiin jollain lailla olevan mukana tulevissa presidentinvaaleissa. Kirjan julkaisijan piti alun perin olla WSOY, joka kuitenkin kieltäytyi julkaisemasta sitä yhtiön pääjohtajan Hannu Tarmion vaadittua heinäkuussa 1981 nähtäväkseen silloin vielä keskeneräisen käsikirjoituksen. Tämän jälkeen tekijäryhmä päätti tarjota julkaisua muille kustantajille, mutta näistä useimmat jouduttiin Aarno Laitisen mukaan sivuuttamaan niiden todellisten tai epäiltyjen puolueyhteyksien vuoksi. Kauko Kareen kustannusyhtiö Alea-Kirja hylättiin Laitisen mukaan siksi, ”ettei sen kustantamia kirjoja kukaan ota vakavasti”. Sen kustansi loppujen lopuksi Lehtimiehet Oy:n ”pöytälaatikkofirma” Kustannus-Vaihe Ky, joka oli tunnettu kevyen kioskikirjallisuuden julkaisijana. Aarno Laitisen mukaan julkaisupäätös syntyi Lehtimiehet Oy:n toimitusjohtajan Urpo Lahtisen silloisen puolison Hymy Lahtisen yllyttämänä.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Teos ilmestyi lokakuun alussa 1981. Julkaisu osui sattumalta dramaattiseen hetkeen: kirjoitusvaiheessa presidentinvaalit oletettiin pidettäviksi Urho Kekkosen kauden päättyessä vuonna 1984, mutta Kekkonen jäikin yllättäen sairauslomalle vain kuukausi ennen kirjan julkaisemista ja erosi 10 päivää kirjan ilmestymisen jälkeen virastaan. Vaalit järjestettiinkin jo kolmen kuukauden kuluttua tammikuussa 1982. Laitinen kertoi myöhemmin saaneensa kirjan oikovedokset tarkistettavakseen 11. syyskuuta 1981, samana päivänä, jolloin Urho Kekkosen ilmoitettiin jäävän sairauslomalle, ja tässä vaiheessa käsikirjoituksesta poistettiin kaikki maininnat vuoden 1984 presidentinvaalista. Samoin poistettiin keskustalaisen kansanedustajan ja ministerin Olavi Martikaisen nimi häneen viitanneesta ”Poliitikon arkea” -luvusta.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Tamminiemen pesänjakajat kertoi ajan hengen vastaisesti poliitikoista negatiivisia asioita ja käsitteli sangen laajasti heidän yksityiselämäänsä, kuten entisen pää- ja ulkoministeri Ahti Karjalaisen alkoholiongelmaa. Samoin poliitikkojen yhteyksistä Neuvostoliiton suurlähetystön työntekijöihin (niin sanotut kotiryssät) kerrottiin avoimemmin kuin siihen asti oli ollut tapana. Poikkeuksellista oli myös, että kirjassa kerrottiin, toki varovaisesti, Kekkosen terveydentilan heikentymisestä. Myöhempien painosten, erityisesti kahden viimeisen, esipuheessa Laitinen kuvaa suorin sanoin kuinka huonoksi Kekkosen terveys tosiasiassa oli jo mennyt.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Kirjan viimeinen, Gummeruksen julkaisema kahdeksas painos julkaistiin syksyllä 1989 täydennettynä Ahti Karjalaisen muistelmateoksesta "Presidentin ministeri" saaduilla, presidentti Urho Kekkosen virkakauden loppuvaiheisiin ja vuoden 1982 presidentinvaalia edeltäneisiin tapahtumiin liittyneillä, tiedoilla. Tämän painoksen alkulauseessa Aarno Laitinen kirjoitti, että syksyllä 1981 Kekkosen ja Neuvostoliiton puoluejohtajan Leonid Brežnevin välillä "”käytiin mielenkiintoista sähkeiden vaihtoa”", vaikka "”kumpikaan valtionpäämies tuskin pystyi tuolloin enää lukemaan, mitä heidän nimissään kirjoitettiin”." Laitisen mukaan Brežnevin sähkeet oli muotoiltu niin, että ne oli helppo ymmärtää tueksi Ahti Karjalaisen presidenttiehdokkuudelle. Laitinen sisällytti alkulauseeseen myös ulkoministeri Paavo Väyrysen Karjalaiselle syksyllä 1981 lähettämän kirjeen, josta ilmeni ministerineuvos Viktor Vladimirovin osuus Karjalaisen tukemisessa.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Kirja herätti ilmestyessään suurta huomiota ja sitä myytiin 160 000 kappaletta. Sen on arveltu myötävaikuttaneen poliittisen journalismin ilmapiirin vapautumiseen. Samalla se kuitenkin herätti närkästystä etenkin poliitikkojen keskuudessa ja varsinkin kielteisen informaation levittämistä salanimen takaa arvosteltiin. WSOY:n kustannusjohtaja Hannu Tarmio paljasti Lauantaiseuran jäsenten henkilöllisyydet kuukausi sen jälkeen, kun Koivisto oli aloittanut presidentinvirassa. Aarno Laitinen piti paljastuksen ajoitusta taktisena ja katsoi Tarmion rikkoneen kirjan tekijöiden WSOY:n kanssa tekemän sopimuksen siitä, ettei kirjoittajia paljastettaisi edes siinä tapauksessa, että kustannussopimus WSOY:n kanssa raukeaisi. Helsingin Sanomat erotti Aarno Laitisen ja antoi varoituksen muille kirjan tekijöille. Lauantaiseuran jäsenen Arto Astikaisen mukaan erottamisen syy oli se, että kirjan oli kustantanut Sanoma Oy:n kilpailija, laatulehtien inhokki Lehtimiehet Oy. Välimiesoikeus totesi myöhemmin irtisanomisen laittomaksi ja määräsi Laitiselle maksettavaksi 20 000 markan korvauksen. Syksyllä 1982 Laitinen siirtyi Lehtimiehet Oy:n julkaiseman Hymy-aikakauslehden toimittajaksi.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Aarno Laitinen totesi itse jälkeenpäin, että Tamminiemen pesänjakajien poliitikkojen keskuudessa saama vastaanotto kertoi enemmän 1980-luvun alun poliittisesta ilmapiiristä ja kielteisten kommenttien esittäjistä kuin itse kirjan sisällöstä, ja että yleinen kiinnostus kirjaa kohtaan heräsi juuri sen tuominneiden lausuntojen ansiosta. Laitinen hämmästeli myös sitä, että Tamminiemen pesänjakajat oli yksi kirjamarkkinoiden myyntimenestyksiä vielä siinä vaiheessa, jolloin presidentinvaali oli jo kaukana takana ja kirja hänen mielestään menettänyt ajankohtaisuutensa. Kirjan onkin katsottu vaikuttaneen paitsi vuoden 1982 presidentinvaalin, myös vuoden 1983 eduskuntavaalien tulokseen.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Tamminiemen pesänjakajien koettiin jo ilmestyttyään olevan kannanotto Mauno Koiviston ja Johannes Virolaisen puolesta, vaikka Lauantaiseura kiisti kirjan esipuheessa olevansa kenenkään puolella tai ketään vastaan. Myöhempi Helsingin Sanomien päätoimittaja Janne Virkkunen on kertonut, että Tamminiemen pesänjakajat oli lähinnä tekijöidensä reaktio salailun ilmapiiriin, mutta kirjoittajilla oli myös yhteinen halu torjua alkoholisoituneen Ahti Karjalaisen nousu tasavallan presidentiksi.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan mukaan kirja vaikutti kansalaisten mielipiteisiin poliitikoista sekä äänestyskäyttäytymiseen presidentinvaalissa ja vuoden 1983 eduskuntavaaleissa riippumatta siitä, olivatko siinä esitetyt väitteet tosia vai eivät.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Tamminiemen pesänjakajien aloittamaa teemaa jatkoivat vuoden 1982 aikana ilmestyneet Pentti Sainion "Mitä tapahtui Urho Kekkoselle" (WSOY), Markku Laukkasen "Kekkospuolueen kujanjuoksu" (WSOY) sekä Suomen Kuvalehden toimittajien Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston "Kun valta vaihtui: mitä todella tapahtui presidentinvaalissa 1982" (Kirjayhtymä).


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Tamminiemen pesänjakajat alkaa selostuksella presidentti Urho Kekkosen heikkenevästä terveydestä. Esipuheessa kerrotaan, että presidenttipeliä Kekkosen seuraajasta on käyty jo pitkään, mutta kulissien takana ja salassa kansalta. Esipuhe toteaa:


title: Tamminiemen pesänjakajat

text: Kirja sisältää 22 tunnetun poliitikon satiirisen henkilökuvan ja arveluja kunkin roolista tulevissa presidentinvaaleissa. Omassa artikkelissaan käydään läpi myös heidän puolisonsa ja näiden mahdollisuudet päästä ”Linnan emänniksi”. Lisäksi kirjassa käsitellään ”poliitikon arkea”, johon kerrotaan kuuluvan runsaasti juhlintaa, ulkomaanmatkoja ja alkoholinkäyttöä, sekä kotiryssäilmiötä.


title: Tamminiemen pesänjakajat

text:
Alla kirjan sisällysluettelo sellaisena kuin se esiintyi kirjan 1. painoksessa 1981:Poliitikkojen ohella monien lehtien päätoimittajat ja pakinoitsijat − puoluekannasta riippumatta − antoivat tuomionsa Tamminiemen pesänjakajille, eräät koko kirjaa lukemattakin. Esimerkiksi pakinoitsija Juorkunan Jussi (Kerttu Kauniskangas) kirjoitti SKDL:n pää-äänenkannattajassa Kansan Uutisissa: "”Vastenmielisyyteni on todella niin ehdoton, että en ole halunnut Pesänjakajia lukea.”" Kokoomuksen pää-äänenkannattajan Nykypäivän nimimerkki Kyytipoika (myöhempi Kokoomuksen puoluesihteeri ja Yleisradion johtaja Aarno Kaila) piti kirjaa "”halpamaisten vitsien ja alentavien henkilökuvausten kokoelmana”" ja tekijöiden piiloutumista nimimerkin taakse raukkamaisena. Suomen Sosialidemokraatin päätoimittaja Seppo Heikki Salonen leimasi kirjan sanoin: "”Henkilöjuttuja, joita itseään kunnioittava sanomalehdistö ei julkaise.”" Salonen epäili kirjan kirjoittajaksi puoluetoveriaan, kansanedustaja Seppo Tikkaa. Suomen Kuvalehti pyysi Tamminiemen pesänjakajista kommenttia varatuomari Jukka Kemppiseltä, joka ei kuitenkaan pitänyt kirjaa kommentoinnin arvoisena. Keskustalaisen Kainuun Sanomien päätoimittaja Otso Kukkonen moitti Tamminiemen pesänjakajien tekijöitä, joiden henkilöllisyys ei vielä silloin ollut paljastunut: "”Mutta ajatelkaapa, arvoisat nilkit, miten luuta käy, jos Kekkonen sittenkin jatkaa ja ottaa entisen miinin.”" Amerikansuomalainen lehtimies, aikoinaan New York Timesin Pohjois-Euroopan kirjeenvaihtajana Tukholmasta käsin toiminut ja Suomen asioihin hyvin perehtynyt Werner Wiskari syytti kirjaa rasistiseksi, koska siinä kerrottiin Max Jakobsonin olevan juutalainen, ja piti sitä Mauno Koiviston kampanjamateriaalina. Lisäksi kirjaa ei ostettu muun muassa Lahden kaupunginkirjastoon, koska se ei Lahden kirjastotoimenjohtajan mukaan täyttänyt kirjoille asetettuja kriteerejä.
Harvinainen poikkeus kirjaa kielteiseen sävyyn arvioineiden poliitikkojen joukossa oli silloinen SDP:n kansanedustaja, myöhempi kulttuuriministeri Arvo Salo, joka kirjoitti kotkalaisessa Eteenpäin-lehdessä: "”Tamminiemen pesänjakajilla myytiin sellaista kuvitelmaa, että poliitikot olisivat roistoja, osa jopa suuria sikoja. En väitä etteikö se pitäisi osittain paikkansa.”" Kirurgi ja myöhempi Vasemmistoliiton kansanedustaja Pentti Tiusanen vitsaili Tamminiemen pesänjakajien olleen kuolevien potilaiden mielilukemista Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa. Lasse Lehtinen arvioi vuonna 2005 Suomen Kuvalehdessä kirjaa sanoin: ”"Poliittiseen journalismiin Tamminiemen pesänjakajat jätti pysyvän jäljen. - - - Kun journalisti aikaisemmin koki rikkovansa hyvää lehtimiestapaa, jos hän kertoi kielteisiä seikkoja päätöksentekijöiden henkilökohtaisista ominaisuuksista, hän nykyään tuntee tekevänsä virkavirheen, jos jättää sellaisen kertomatta".”


title: Eevi Pirinen

text: Eevi Maria Pirinen (o.s. Huttunen, 23. elokuuta 1922 Karttula – 3. joulukuuta 2015 Kuopio) oli suomalainen pikaluistelija, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: Culture Club

text: Culture Club on brittiläinen pop- ja soul-vaikutteinen yhtye, joka saavutti merkittävää suosiota 1980-luvulla ympäri maailmaa. Yhtyeen muodostavat solisti Boy George (oik. George O’Dowd), basisti Mikey Craig, kitaristi-kosketinsoittaja Roy Hay sekä rumpali Jon Moss, joka on soittanut rumpuja myös yhtyeissä The Damned, The Clash, London ja Adam & the Ants. Boy George kuului aiemmin lyhyen aikaa Sex Pistols -manageri Malcolm McLarenin kehittelemään Bow Wow Wow -yhtyeeseen. Hän herätti huomiota androgyynillä, fop-vaikutteisella olemuksellaan.


title: Culture Club

text: Yhtye luetaan joskus osaksi 1980-luvun alun niin sanottua uusromanttista tyyliä, jonka muita edustajia ovat esimerkiksi alkuaikojen Duran Duran ja Spandau Ballet sekä Classix Nouveaux. Laajemmin se kuului edellä mainittujen yhtyeiden ohella punk-rockin jälkeiseen uuteen popmusiikkiin kuten ABC ja Kajagoogoo.


title: Culture Club

text:
Yhtyeen ensimmäiset singlet ”White boy” ja ”I’m afraid of me” eivät menestyneet kaupallisesti eivätkä saaneet radiosoittoa.
Kolmas single, reggae-tyylinen ”Do you really want to hurt me” nousi suureksi kansainväliseksi menestykseksi nousten listaykköseksi vuoden 1982 lopulla Britanniassa ja monessa muussakin maassa. Se saavutti toisen sijan Yhdysvalloissa, jossa single pysyi listalla 28 viikkoa.


title: Culture Club

text: Debyyttialbumi "Kissing to be clever" nousi myös listoille ja oli kansainvälinen menestys. Yhdysvaltain Billboard Hot-200 -albumilistalla levy nousi korkeimmillaan sijalle #14, pysyen listalla 60 viikkoa. Levy myi noin 2 miljoonaa kappaletta platinalevyrajan ollessa miljoona kappaletta. Albumilta irrotetut singlet ”Time (Clock of the heart)” ja ”I’ll tumble 4 ya” nousivat kymmenen eniten myydyn joukkoon niin Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuin Yhdysvalloissakin. Culture Club teki myös historiaa olemalla ainoa yhtye, joka oli saanut kolme peräkkäistä top-10 hittiä debyyttialbumilta Yhdysvalloissa sitten The Beatlesin. ”Time” julkaistiin alun perin vain singlenä ja lisättiin albumin myöhempiin painoksiin.


title: Culture Club

text: Toinen albumi "Colour by numbers" julkaistiin 1983. Ensimmäisenä singlenä albumilta julkaistiin ”Church of the poison mind”, josta tuli suuri hitti Euroopassa ja Amerikassa. Toinen single "Karma Chameleon" nousi yhdeksi maailman kaikkien aikojen suurimmista ja tunnetuimmista hiteistä. Se saavutti listaykkössijan 16 Euroopan maassa sekä nousi kolmeksi viikoksi ykköseksi Yhdysvaltain virallisella singlelistalla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa se pysyi ykkösenä kuusi viikkoa ja oli vuoden 1983 myydyin single. Muut albumilta irrotetut singlet ”Miss Me Blind”, ”It’s a Miracle”, ja ”Victims” olivat kaikki suuria kansainvälisiä hittejä. Pelkästään Yhdysvalloissa albumia myytiin yli neljä miljoonaa kappaletta. Maailmanlaajuisesti myynti oli yli 16 miljoonaa kappaletta. Albumilla oli vierailevana kosketinsoittajana entinen Sailor-yhtyeen jäsen Phil Pickett. Taustalaulajana toiminut Helen Terry on hyvin esillä kappaleessa ”Black Money”.


title: Culture Club

text: Suuresta suosiostaan huolimatta jännitteet yhtyeessä kasaantuivat. Boy Georgella ja rumpali Jon Mossilla oli ollut salaa suhde jo pidemmän aikaa. Suhteen salassa pitäminen yhtyeen muilta jäseniltä ja lehdistöltä vei Mossin sekä Boyn voimia synnyttäen riitoja.


title: Culture Club

text: Kolmas albumi "Waking up with the house of fire" epäonnistui kaupallisesti myyden ainoastaan neljä miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti, joista yksi miljoona myytiin Yhdysvalloissa. Se nousi Yhdysvaltain Billboard Hot-200 -albumilistalla korkeimmillaan sijalle #26 ja pysyi listalla 20 viikkoa. Se oli huomattavasti heikommin kuin edellinen albumi Colour by numbers, joka nousi korkeimmillaan sijalle #2 ja pysyen listalla 59 viikkoa.


title: Culture Club

text: Albumilta irtosi vain yksi isompi hitti ”The War Song”. Lisäksi siltä julkaistiin singlet ”The Medal Song” ja ”Mistake No. 3”. Boy kertoi pian levyn julkaisun jälkeen, että oli tyytymätön albumin lopputulokseen, koska levy-yhtiö oli halunnut jatkoa edelliselle levylle liian pian eikä yhtye ehtinyt tehdä levystä oman näköistään. Boyn mielestä tämä karkotti faneja huomattavasti.


title: Culture Club

text: Vuonna 1985 Boy George alkoi käyttää heroiinia ja muita huumeita. Vuonna 1986 hänet pidätettiin kannabiksen hallussapidosta. Paria päivää myöhemmin hänen asunnoltaan löydettiin huumeiden yliannostukseen kuollut Michael Rudetski, joka oli soittanut koskettimia yhtyeen levyllä. Yhtyeen musiikillinen luovuus alkoi rapautua. Neljännen "From Luxury to Heartache" albumin nauhoitukset venyivät niin pahasti huumeiden käytön aiheuttamien lieveilmiöiden takia, että tuottaja Arif Mardin peruutti nauhoitussessiot ja antoi nauhoitustehtävät Lew Hahnille. Esimerkiksi ”Gusto Blusto” ja ”Reasons” -kappaleiden valmistumiseen meni useita päiviä Boy Georgen huumeriippuvuuden vuoksi.


title: Culture Club

text: Ongelmista huolimatta levylle saatiin muutama hyväkin kappale, muun muassa albumin suurin singlehitti ”Move Away”, joka ylsi sijalle 7. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja sijalle 12. Yhdysvalloissa. Georgen hallitsematon huumeriippuvuus ja fyysiseksi väkivallaksi muuttuneet riidat Jonin kanssa johtivat siihen, että yhtye joutui perumaan koko Amerikan kiertueensa. Albumi nousi Top-10:een Briteissä ja top-40:een Yhdysvalloissa, mutta myi silti alle miljoona kappaletta maailmanlaajuisesti.


title: Culture Club

text: Vuonna 1987 Boy George lähti Culture Clubin riveistä soolouralle ja sai muutaman ison hitin, kuten ”Everything I Own” ja ”The Crying Game”.


title: Culture Club

text: Vuonna 1998 jäsenet päättivät jättää erimielisyydet ja tehdä comebackin. Uusi single ”I Just Wanna Be Loved” nousi sijalle 4 brittilistalla ja yhtyeen paluukiertue oli menestys. Vuonna 2003 julkaistiin DVD yhtyeen Royal Albert Hallin keikasta, joka myös oli menestys, mutta Boy halusi jättäytyä jälleen pois yhtyeen riveistä. Uusi laulaja oli nimeltään Sam Butcher ja yhtye suunnitteli uutta studioalbumia vuodelle 2007, mutta luopui suunnitelmista.


title: Culture Club

text: Vuonna 2014 bändi palasi yhteen alkuperäisen kokoonpanon voimin ja ilmoitti samalla uuden levyn julkaisemisesta sekä paluukiertueesta.


title: Arto Tiainen

text: Arto Kasperi Tiainen (5. syyskuuta 1930 Kiviapaja, Sääminki – 21. syyskuuta 1998 Mikkelin maalaiskunta) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän osallistui hiihtourallaan neljiin olympiakisoihin (1956–1968).


title: Arto Tiainen

text: Seuratasolla ”Tintti” Tiainen edusti Savonlinnan Jyryä, Kuopion Poliisiurheilijoita ja Mikkelin Hiihtäjiä. Ammatiltaan Tiainen oli poliisi ja urheiluvälinekauppias. Hän toimi Suomen Hiihtoliiton päävalmentajana vuosina 1968–1972.


title: Arto Tiainen

text: Vuoden 1966 eduskuntavaaleissa Tiainen oli SDP:n ehdokkaana Mikkelistä. Edustaja Viljo Virtasen siirryttyä tammikuussa 1970 Mikkelin läänin maaherraksi nousi Tiainen pariksi kuukaudeksi kansanedustajaksi (22.1.−22.3.1970).


title: Arto Tiainen

text: Arto Tiaisen poika Hannu Tiainen voitti viestihiihdon Suomen mestaruuden Mikkelin Hiihtäjien joukkueessa vuosina 1982 ja 1983.


title: Kalevi Laurila

text: Kalevi Johannes Laurila (5. joulukuuta 1937 Sääksmäki – 13. huhtikuuta 1991 Kangasala) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Kalevi Laurila

text: Kalevi Laurila oli 1960-luvulla Suomen parhaita maastohiihtäjiä. Zakopanen MM-kisoissa 1962 hän saavutti hopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä, jossa hän hiihti toisen osuuden. Lisäksi hän sijoittui 15 kilometrillä 17:nneksi. Innsbruckin 1964 olympialaisissa hän hiihti viestissä kolmannen osuuden ja saavutti jälleen hopeaa. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui kuudenneksi 30 kilometrillä ja yhdeksänneksi 15 kilometrillä.


title: Kalevi Laurila

text: Ainoan henkilökohtaisen arvokisamitalinsa Laurila saavutti Oslon MM-kisoissa 1966. Hän hävisi 30 kilometrillä ainoastaan maanmiehelleen Eero Mäntyrannalle ja kukisti Länsi-Saksan Walter Demelin 0,3 sekunnilla saaden hopeaa. Hopealle yltäneessä viestijoukkueessa hän hiihti jälleen kolmannen osuuden. 15 kilometrillä hän sijoittui viidenneksi.


title: Kalevi Laurila

text: Viimeisen arvokisamitalinsa, viestin olympiapronssia Laurila saavutti Grenoblessa 1968. Hän sijoittui 15 kilometrillä neljänneksi hävittyään Ruotsin Gunnar Larssonille 3,9 sekuntia, 30 kilometrillä kuudenneksi ja 50 kilometrillä 11:nneksi. Viimeisen kerran "Vanha vipeltäjä" hiihti arvokisoissa Falunin MM-kisoissa 1974, joissa paras saavutus oli viestin neljäs sija.


title: Kalevi Laurila

text: Seuratasolla Laurila edusti Tampereen Poliisi-Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden 15 kilometrillä neljä kertaa, 30 kilometrillä kaksi kertaa ja 50 kilometrillä kerran. Vuonna 1967 hän voitti Takon Soutajien joukkueessa soudun sisähankanelosen Suomen mestaruuden. Salpausselän Kisoissa hän voitti pikamatkan vuonna 1966 ja Ruotsin hiihtokisoissa 30 kilometriä vuonna 1967.


title: Kalevi Laurila

text: Laurila oli ammatiltaan ylikonstaapeli, ja hänet tunnettiin kilpaladuilla myös lempinimellä "Pispalan poliisi". Aleksis Kiven Seura valitsi hänet vuonna 1975 ensimmäiseksi "vuoden Eskoksi" antamalla hänelle Eskon puumerkki -tunnustuspalkinnon.


title: Pietro Metastasio

text: Pietro Metastasio tai Pietro Trapassi (Rooma 13. tammikuuta 1698 – Wien 12. huhtikuuta 1782) oli italialainen runoilija ja oopperalibretisti. Metastasio työskenteli suurimman osan työurastaan keisarillisessa hovissa Wienissä. Hän oli aikansa vaikutusvaltaisin oopperalibretisti ja hänen librettoihinsa sävellettiin satoja oopperoita.


title: Gordionin solmu

text: Gordionin solmu oli Zeuksen temppelissä Fryygian Gordionissa sijainnut monimutkainen solmu, jonka avaajasta legendan mukaan tulisi Aasian kuningas. Tunnetun tarinan mukaan Aleksanteri Suuri ratkaisi solmun vuonna 333 eaa. lyömällä sen rikki miekallaan.


title: Gordionin solmu

text: Perimätiedon mukaan oraakkeli julisti tilapäisesti vailla kuningasta olleille fryygialaisille, että seuraavasta kaupunkiin härkävaunuilla saapuvasta miehestä tulisi heidän hallitsijansa. Paikalle körötteli vankkureillaan Gordias-niminen köyhä talonpoika, joka kuninkaaksitulonsa kunniaksi pyhitti kärryt Zeukselle ja sitoi ne paaluun mutkikkaalla solmulla. Oraakkeli ennusti edelleen, että solmun avaajasta tulisi Aasian valtias. Tarinan mukaan Aleksanteri kuoli kesken sotaretkensä, koska ei aidosti ratkaissut solmua, vaan halkaisi sen. Tarina saattaa olla myöhempää keksintöä.


title: Gordionin solmu

text: Gordionin solmuun liittyvä tarina mainitaan neljässä antiikin aikaisessa Aleksanteri Suurta käsittelevässä lähteessä. Näistä neljästä Arrianos kertoo tapahtumista kaksi eri versiota, joista toinen perustuu Aristobulokseen.


title: Gordionin solmu

text: Solmun taustakertomus eroaa myös eri versioissa. Arrianoksen versiossa kyseessä on Midaksen vaunu ja kuningas valitsee Midaksen uudeksi kuninkaaksi. Justinuksen versiossa Midaksen tilalla on Gordias. Curtiuksen versiossa vaunu on Midaksen, mutta Gordiaasta tulee kuningas. Plutarkhoksen versiossa Midas on kuningas, mutta vaunun omistajaa ei kerrota. Tarinat eroavat myös muissa yksityiskohdissaan. Esimerkiksi Arrianos kertoo että kyseessä oli yksi solmu, Justinus ja Curtius taas että kyse oli useammasta solmusta.


title: Gordionin solmu

text: Aristobulos saattoi olla silminnäkijä tapahtumille. Arrianoksen Anabasiksessa on säilynyt kuvaus Aristobuloksen versiosta. Hänen mukaansa Aleksanteri veti kärryn aisaa niin että solmun päät tulivat näkyviin ja ratkaisi solmun tämän jälkeen. Justinuksen ja Plutarkhoksen mukaan Aleksanteri löi solmua miekallaan niin että sai solmun päät näkyviin ja ratkaisi solmun tämän jälkeen. Curtiuksen versiossa Aleksanteri lyö solmun rikki miekallaan ja tokaisee "olen ratkaissut sen".


title: Gordionin solmu

text: Tarn pitää Aristobuloksen versiosta luotettavimpana. Solmun "ratkaiseminen" miekaniskulla perustuu luultavasti Kleitarkhoksen kirjoittamaan Aleksanterin elämäkertaan.


title: Gordionin solmu

text: Gordionin solmua käytetään myös metaforana ongelmanratkaisusta. Se kuvaa vaikeaa ongelmaa, johon ei löydetä ratkaisua. Kun Aleksanteri avasi Gordionin solmun miekallaan, hän asetti ongelman uuteen kontekstiin, jossa oli mahdollisuus löytää ratkaisu.


title: Leo (nimi)

text: Leo on miehen etunimi.


title: Leo (nimi)

text: Suomessa Leo-nimen on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan saanut kesäkuuhun 2017 mennessä 25 704 miestä sekä muutama nainen.


title: Leo (nimi)

text: Suomessa Leon nimipäivä on 28. kesäkuuta


title: Leo (nimi)

text: Nimi tulee latinasta ja merkitsee leijonaa.


title: Mirja Kierros

text: Mirja Annikki Kierros (o.s. Lehtonen, 19. lokakuuta 1942 Uurainen – 25. elokuuta 2009 Multia) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Mirja Kierros

text: Mirja Lehtonen edusti Suomea hiihdon MM-kisoissa ensimmäisen kerran 19-vuotiaana Zakopanessa 1962. Tuolloin hän sijoittui viidenneksi sekä 5:llä että 10 kilometrillä ja hiihti viestissä pronssille Suomen joukkueen ankkurina. Innsbruckin 1964 olympialaisissa hän saavutti hopeaa 5 kilometrillä 2,7 sekuntia Neuvostoliiton Klavdija Bojarskih'lle hävinneenä. Viestissä hän sai pronssia ja sijoittui 10 kilometrillä kymmenenneksi.


title: Mirja Kierros

text: Mirja Lehtonen lopetti huippu-uransa jo nuorena. Arvokisasaavutustensa ja viiden Suomen mestaruuden lisäksi hän ehti voittaa 10 kilometrin kilpailun Ruotsin hiihtokisoissa vuosina 1961, 1963 ja 1965, Salpausselän Kisoissa vuonna 1962 sekä Ounasvaaralla vuosina 1962 ja 1964.


title: Mirja Kierros

text: Seuratasolla "Mirkku" Kierros edusti Uuraisten Urheilijoita ja Multian Jyskettä. Urheilutoimittajain liitto valitsi hänet Vuoden naisurheilijaksi vuosina 1961 ja 1963. Hänen nimikkokisansa "Mirjan Kierros" on järjestetty Uuraisilla vuodesta 1981.


title: Susan Cullen-Ward

text: Susan Barbara Cullen-Ward (28. tammikuuta 1941 – 17. heinäkuuta 2004) oli Albanian kruununprinssin Leka Zogun vaimo. Vaikka hänen aviomiestään ei koskaan kruunattu kuninkaaksi, kutsuivat monet albanialaiset monarkistit häntä kuningatar Susaniksi.


title: Susan Cullen-Ward

text: Susan Cullen-Ward syntyi Sydneyssä, Uudessa Etelä-Walesissa, ja toimi peruskoulun opettajana. Hän tapasi Albanian kruununprinssin illallisella Sydneyssä ja avioitui hänen kanssaan vuonna 1975 Espanjassa. He saivat yhden lapsen, Leka Anwar Zog Reza Baudouin Msiziwen. Leka ja Cullen-Ward palasivat Lekan kotimaahan Albanian hallituksen kutsusta vuonna 1997.


title: Susan Cullen-Ward

text: Susan Cullen-Ward kuoli keuhkosyöpään 17. heinäkuuta 2004 Tiranassa, Albaniassa.


title: Senja Nuolikivi

text: Senja Anneli Nuolikivi (o.s. Pusula, s. 26. maaliskuuta 1941 Pieksämäki) on suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Senja Nuolikivi

text: Senja Pusula kilpaili hiihtäjänä kolmissa olympialaisissa ja kaksissa MM-kilpailuissa. Ensimmäisissä olympialaisissaan Innsbruckissa 1964 hän saavutti pronssia Suomen viestijoukkueen avausosuuden hiihtäjänä. Lisäksi hän sijoittui 10 kilometrillä kuudenneksi ja 5 kilometrillä yhdeksänneksi. Oslon MM-kisoissa 1966 hän oli viestissä viides, 5 kilometrillä kahdeksas ja 10 kilometrillä kymmenes. Toinen olympiamatka Grenobleen 1968 toi tulokseksi 4. sijan viestissä, 8. sijan 5 kilometrillä ja 12. sijan 10 kilometrillä.


title: Senja Nuolikivi

text: Tatran MM-kisoissa 1970 hän hiihti viestissä pronssia ja sijoittui 10 kilometrillä kymmenenneksi ja 5 kilometrillä 16:nneksi. Vuoden 1972 Sapporon olympialaisissa hän hiihti vain 5 kilometrin matkan ja sijoittui 25:nneksi.


title: Senja Nuolikivi

text: Suomen mestaruuden Pusula voitti urallaan viidesti. Kerran hän voitti niin Salpausselän, Holmenkollenin kuin Faluninkin hiihtokisoissa.


title: Senja Nuolikivi

text: Seuratasolla Nuolikivi edusti Laitasaaren Vetoa. Hän oli Suomen Hiihtoliiton johtokunnan jäsen vuosina 1976–1982. Ammatiltaan hän oli tuote-esittelijä ja karjatilallinen. Hänen aviomiehensä Ilpo Nuolikivi oli Suomen parhaita yhdistetyn hiihtäjiä 1960-luvun lopulla.


title: Senja Nuolikivi

text: Nuolikivi asuu Muhoksella.


title: Kalevi Oikarainen

text: Kalevi Armas Oikarainen (s. 27. huhtikuuta 1936 Kuusamo) on suomalainen hiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti, lempinimeltään ”Susi-Kalle”.


title: Kalevi Oikarainen

text: Oikarainen voitti 50 kilometrin hiihdon maailmanmestaruuden Vysoké Tatryn MM-kisoissa 1970. Se oli Suomen miesten ainoa mitali kyseisistä kisoista, ja sen jälkeen kesti 15 vuotta ennen kuin seuraava suomalainen mieshiihtäjä voitti maailmanmestaruuden (Kari Härkönen vuonna 1985). Seuraavaan suomalaishiihtäjän 50 kilometrin maailmanmestaruuteen meni aikaa 27 vuotta (Mika Myllylä vuonna 1997).


title: Kalevi Oikarainen

text: Vastapainona 33-vuotiaana saavuttamalle maailmanmestaruudelleen Oikarainen keskeytti arvokisoissa neljä kertaa: 15 kilometrillä Zakopanen MM-kisoissa 1962, 50 kilometrillä Oslon MM-kisoissa 1966, 15 kilometrillä Vysoké Tatryssa 1970 sekä 50 kilometrillä uran viimeisissä arvokisoissa, Sapporon olympialaisissa 1972.


title: Kalevi Oikarainen

text: Viestissä Oikarainen saavutti kaksi arvokisamitalia: hopeaa Oslossa 1966 ja pronssia Grenoblen olympialaduilla 1968. Molemmilla kerroilla hän hiihti ensimmäisen osuuden. Innsbruckin 1964 olympialaisiin hän pääsi vain varamieheksi. Oslossa hän sijoittui 30 kilometrillä 11:nneksi ja Grenoblessa samalla matkalla seitsemänneksi sekä 15 kilometrillä kymmenenneksi. Vysoké Tatryn MM-kisoissa kultamitalihiihtoa edelsivät pikamatkan keskeytyksen lisäksi 12. sija 30 kilometrillä ja 7. sija viestissä.


title: Kalevi Oikarainen

text: Seuratasolla Oikarainen edusti Kuusamon Erä-Veikkoja ja oli ammatiltaan rajavääpeli. Hän voitti henkilökohtaisilla matkoilla viisi ja viestissä yhdeksän Suomen mestaruutta. Kaikkiaan hän saavutti 23 SM-mitalia vuosina 1958–1975.


title: Kalevi Oikarainen

text: Oikaraisen kunniaksi pystytettiin pronssinen hiihtäjäpatsas Rukalle marraskuussa 2014.


title: Jørn Utzon

text: Jørn Utzon (9. huhtikuuta 1918 Kööpenhamina – 29. marraskuuta 2008 Helsingør) oli tanskalainen arkkitehti. Hänet tunnetaan parhaiten Sydneyn oopperatalon suunnittelijana.


title: Jørn Utzon

text: Jørn Utzon syntyi ja varttui Kööpenhaminassa. Hänen isänsä oli insinöörinä Tanskan laivastossa. Hän opiskeli Kööpenhaminan taideakatemiassa.


title: Jørn Utzon

text: Hänen ensimmäisiä esikuviaan oli ruotsalainen arkkitehti Gunnar Asplund ja myöhemmin Alvar Aalto, jonka toimistossa hän työskenteli vuonna 1946. Oman toimistonsa Utzon avasi Kööpenhaminaan vuonna 1950. Utzonin tärkeimmät varhaiset työt olivat hänen oma talonsa Hellebækissa (1952) ja toinen Holtessa (1952–53).


title: Jørn Utzon

text: Vuonna 1957 hän voitti yllättäen Sydneyn uuden oopperatalon suunnittelukilpailun, vaikka kyseessä oli Utzonin ensimmäinen ulkomainen suunnittelutyö eikä piirrosten taso teoriassa täyttänyt vaatimuksia. Sydneyn oopperatalo valmistui vuonna 1973 riitaisan ja pitkän rakentamistyön jälkeen, jonka aikana 1966 Utzon kuitenkin riitautui Sydneyn kaupunginisien kanssa ja luopui hankkeesta. Ongelmaksi muodostui myöhemmin rakennuksen saneeraus, jota olivat suunnittelemassa hänen poikansa ja pojanpoikansa, mutta näiden kanssa hän myöhemmin sopi ja jatkoi saneerausta yhteistyössä. Utzon uudelleensuunnitteli oopperatalon vastaanottosalin, joka oli rakennuksen sisätiloista lopulta ainoa paikka, jonka suunnittelussa noudatettiin Utzonin alkuperäistä suunnitelmaa.


title: Jørn Utzon

text: Utzon sai vuonna 1982 Alvar Aalto -mitalin ja vuonna 2003 arkkitehtuurin korkeimman palkinnon eli Pritzker-palkinnon.


title: Jørn Utzon

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Utzonin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.


title: Hannu Taipale

text: Hannu Allan Taipale (s. 22. kesäkuuta 1940 Veteli) on entinen suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän edusti Suomea kaksissa olympialaisissa ja kaksissa MM-kilpailuissa. Urallaan hän edusti Vetelin Urheilijoita.


title: Hannu Taipale

text: Oslon MM-kisoissa 1966 Hannu Taipale hiihti toisen osuuden Suomen hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Lisäksi hän sijoittui 50 kilometrillä viidenneksi ja 15 kilometrillä seitsemänneksi. Grenoblen 1968 olympialaisissa Taipale saavutti viestissä pronssia hiihdettyään jälleen toisen osuuden. 50 kilometrillä hän sijoittui 14:nneksi.


title: Hannu Taipale

text: Tatran MM-kisoissa 1970 Taipale sijoittui 50 kilometrillä kahdeksanneksi, 30 kilometrillä 11:nneksi ja 15 kilometrillä 28:nneksi eikä päässyt viestijoukkueeseen, joka jäi kauas mitaleilta. Viimeisissä olympialaisissaan Sapporossa 1972 hän oli 50 kilometrillä 12:s ja sijoittui viestissä viidenneksi.


title: Hannu Taipale

text: Seuratasolla "Hanski" Taipale edusti Vetelin Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden 30 kilometrillä kahdesti ja 50 kilometrillä kerran. Salpausselän Kisojen 50 kilometrin kilpailun hän voitti vuonna 1972. Ruotsin hiihtokisoissa Falunissa hän oli parhaimmillaan toinen 30 kilometrillä vuonna 1969 ja Holmenkollenilla toinen 15 kilometrillä vuonna 1970.


title: Hannu Taipale

text: Ammatiltaan Hannu Taipale oli maanviljelijä. Hänen poikansa Kuisma Taipale on ollut maajoukkuetason hiihtäjä.


title: Charles Burney

text: Charles Burney (1726 - 1814) oli englantilainen musiikinhistorioitsija ja säveltäjä. Hän opiskeli Thomas Arnen oppilaana 1744-1746 ja vuonna 1749 hänet nimitettiin urkuriksi" St. Dionis's Backchurchiin" Lontoossa ja vuonna 1751 hän muutti King's Lynniin Norfolkiin, jossa hän toimi opettajana ja urkurina.


title: Charles Burney

text: Hän palasi vuonna 1760 Lontooseen ja toimi musiikin yksityisopettajana varakkaille. Vuonna 1770 hän lähti tarkkaan dokumentoiduille matkoilleen Eurooppaan, joiden tarkoituksena oli kerätä aineistoa hänen kirjaansa "General History of Music". Näiden matkojen aikana syntyneet matkapäiväkirjat ovat tärkeimpiä ensi käden lähteitä 1700-luvun eurooppalaiseen musiikkielämään.


title: Marjatta Kajosmaa

text: Marjatta Kajosmaa (o.s. Sakki, s. 3. helmikuuta 1938 Vehkalahti) on suomalainen entinen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Kajosmaan uran huippuhetket olivat Sapporon olympialaisissa 1972, jossa hän voitti kolme mitalia.


title: Marjatta Kajosmaa

text: Kajosmaa edusti Summan Kisa-Tovereita, Karhulan Veikkoja ja Vehkalahden Veikkoja. Ammatiltaan hän oli autoemäntä, raittiusohjaaja ja liikunnanohjaaja.


title: Marjatta Kajosmaa

text: Opetusministeriö myönsi Kajosmaalle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2004.


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Kolmion merkillisellä pisteellä tarkoitetaan geometriassa yleensä leikkauspistettä, jossa kolmioon liittyvät kolme samalla tavalla muodostettua suoraa tai janaa leikkaavat toisensa. Jo antiikin Kreikassa tiedettiin kolmion kulmanpuolittajien, korkeusjanojen, keskinormaalien ja keskijanojen muodostavan tällaisia pisteitä, koska kolmion muoto ei vaikuttanut janojen leikkautumiseen eli konkurrenssiin. Myöhemmin merkillisiin pisteisiin löytyi uusia ja varsin mutkikkaitakin tapauksia, joissa niissäkään kolmion muoto ei vaikuta pisteen syntymiseen.


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Mikä tahansa kolmion lähellä oleva piste ei ole merkillinen piste. Se tulee voida määrittää sellaisen geometrisen toimenpiteen (operaatio) avulla, joka on mahdollista suorittaa kolmen eri kulman tai sivun funktiona muihin kolmion osiin nähden (substituutio). Esimerkiksi kolmion painopiste on tämän perusteella merkillinen piste, koska se syntyy leikkauspisteenä jokaisesta kolmion kärjestä vedetystä, vastaisen sivun keskipisteeseen kulkevasta janasta. Toimenpiteen tulee olla myös symmetrinen, eli painopistettä määrittävän keskijanan tulee olla sama vedettiinpä se kärjestä A janalle BC tai kärjestä A janalle CB (symmetria). Toimenpiteen tulee vielä lopuksi olla homogeeninen, eli yhdenmuotoisten kolmioiden merkilliset pisteet sijaitsevat samassa suhteellisessa paikassa (homogeenisuus).


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: "Kimberlingin piste" on yleisnimitys Clark Kimberlingin tutkimista ja luettelemista kolmion merkillisistä pisteistä. Osa pisteistä, neljä yllä lueteltua tapausta, tunnettiin jo antiikin Kreikassa, mutta osa on keksitty myöhemmin ja varsin monet vasta nykypäivinä. Julkaistussa luettelossa on yli 5 000 merkillistä pistettä. Luettelon pisteet on indeksoitu ja niitä voidaan merkitä lyhyesti joko formula_1 tai formula_2 .


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Kolmion merkilliset pisteet sijaitsevat tasolla suhteessa kolmion muotoihin, joten niiden paikka pitää ilmoittaa suhteellisilla koordinaateilla. Sijainti ilmoitetaan yleisesti käyttäen joko kolmion mittoja hyödyntäviä todellisia koordinaatteja, trilineaarisia koordinaatteja tai barysentrisiä koordinaatteja. Karteesisia eli suorakulmaisia koordinaatteja on tasogeometriassa kaksi, mutta trilineaarisia ja barysentrisiä koordinaatteja aina kolme. Merkillisillä pisteillä on keskinäisiä yhteyksiä, mikä tekee niistä matemaattisesti mielenkiintoisia tutkimuskohteita.


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Viimeistään antiikin aikana havaittiin, että muodostaan riippumatta kolmiolla on neljä erityisen säännön mukaan muodostettavaa konkurrenttia janaa tai suoraa: kulmanpuolittaja, keskijana, keskinormaali ja korkeusjana. Näiden viivojen leikkauspisteitä kutsuttiin kolmion merkillisiksi pisteiksi.


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Kolmion merkillisistä pisteistä neljä tunnettiin niinkin varhain kuin Eukleidesin teoksesta Alkeet. Nämä pisteet ovat:


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Tasasivuisella kolmiolla nämä kaikki neljä merkillistä pistettä yhtyvät samaksi pisteeksi.


title: Kolmion merkilliset pisteet

text: Klassisiin merkillisiin pisteisiin luetaan antiikin pisteiden lisäksi vielä seuraavat pisteet, jotka huomattiin paljon myöhemmin:


title: Dementia

text: Dementialla (ICD-10: F00-F03) tarkoitetaan oireistoa, jossa muistin heikkeneminen ja muiden kognitiivisten kykyjen lasku alentavat potilaan kykyä selviytyä normaaleista arjen toiminnoista sekä haittaavat sosiaalista ja ammatillista selviytymistä. Dementiaan liittyy muistihäiriöiden ohella tyypillisesti kielellisiä häiriöitä, kuten sanojen löytämisen tai ymmärtämisen vaikeutumista, kätevyyden heikkenemistä, kuten esimerkiksi pukeutumisen vaikeutumista tai kasvojen tai esineiden tunnistamisen vaikeutumista, sekä monimutkaisten älyllisten toimintojen heikkenemistä, kuten ohjeiden mukaan toimimisen tai vieraassa paikassa suunnistamisen vaikeutumista. Dementiasta kärsivän kyky suunnitella päivittäisiä toimintoja, jäsentää kokonaisuuksia ja ymmärtää vertauskuvallisia ilmauksia on usein heikentynyt. Etenkin vaikeaan dementiaan liittyy usein erilaisia käytöshäiriöitä.


title: Dementia

text: Dementiaa esiintyy eniten korkealla iällä. Dementia-sanaa käytetään yleensä vain niissä tapauksissa, kun tiedonkäsittelyyn liittyvät aivotoiminnot ovat heikentyneet potilaan aiemmasta tasosta. Jos dementiaoireet ovat synnynnäisiä, dementia-sanan sijaan käytetään yleensä termiä toiminnanohjauksen häiriöt. Jos dementiaoireet johtuvat esimerkiksi älyllisestä kehitysvammaisuudesta, potilaalle ei aseteta erillistä dementiadiagnoosia, mutta jos kehitysvammapotilaan dementiaoireet lisääntyvät, hän voi saada myös dementiadiagnoosin.


title: Dementia

text: Dementiaa esiintyy tavallisimmin vanhoilla ihmisillä, mutta sitä saattaa esiintyä jopa alle 35-vuotiailla liittyen esimerkiksi lapsuusiän dementiaan, Rettin oireyhtymään, myrkytys- ja puutostiloista aiheutuviin dementian muotoihin (mm. alkoholi- ja lääkedementia) sekä eräille urheilijoille kehittyvään dementia pugilisticaan. Dementia praesenilis on tarkoittanut taudinkuvaa ennenaikaisesti eli ennen 65. ikävuotta.


title: Dementia

text: Dementiaan liittyy tiedonkäsittelyn ja muistamisen vaikeuksia sekä tunne-elämän ailahtelevuutta, ärtyisyyttä, apatiaa tai sosiaalisen käyttäytymisen karkeutumista. Dementia hidastaa ajattelua ja vaikeuttaa päättelyä sekä sisään tulevan informaation käsittelyä. Dementiaa sairastavan on tämän vuoksi usein vaikea kiinnittää huomiota useampaan kuin yhteen ärsykkeeseen samanaikaisesti, kuten esimerkiksi ottaa osaa keskusteluun usean henkilön kanssa tai pysyä keskustelussa mukana, kun aihe vaihtelee. Dementia vaikeuttaa myös uuden informaation mieleenpainamista, ja aiemmin opitun mieleenpalauttaminen saattaa olla vaikeaa.


title: Dementia

text: Dementiadiagnoosin asettaminen edellyttää jokapäiväiseen elämään liittyvien henkilökohtaisten toimintojen häiriintymistä vähintää kuuden kuukauden ajan muistin ja ajattelun heikentymisen vuoksi. Oppimisen heikkenemistä pitää esiintyä sekä kielellisissä että ei-kielellisissä asioissa.


title: Dementia

text: Lievässä dementiassa muistin heikkeneminen haittaa jokapäiväisiä toimintoja muttei estä itsenäistä elämistä. Potilaan on vaikea havaita, säilyttää muistissa ja palauttaa mieleen jokapäiväiseen elämään liittyviä asioita, kuten tavaroiden säilytyspaikkoja, sosiaalisia sitoumuksia tai perheenjäsenten hiljattain esille tuomia asioita.


title: Dementia

text:
Keskivaikea dementia vaikeuttaa vakavasti itsenäistä elämää. Vain hyvin opittu tai
erittäin tuttu muistiaines on tallella. Uusi informaatio tallentuu muistiin vain ajoittain ja hyvin lyhytaikaisesti. Keskivaikeasta dementiasta kärsivä potilas ei pysty muistamaan,
missä hän on, mitä hän on viime aikoina tehnyt tai minkä nimisiä tutut ihmiset ovat.


title: Dementia

text: Vaikealle dementialle on tyypillistä täydellinen kyvyttömyys painaa mieleen uutta informaatiota. Aiemmin opitusta asioista on jäljellä enää katkelmia. Potilas ei tunnista enää edes läheisiä sukulaisiaan.


title: Dementia

text:
Dementiassa esiintyy myös muiden älyllisten toimintojen heikkenemistä, jolle on luonteenomaista esimerkiksi suunnittelu- ja järjestelykyvyn sekä yleisen informaation käsittelykyvyn heikkeneminen.
Lievässä heikkenemisessä älyllisten kykyjen lasku aiheuttaa heikkenemistä jokapäiväisestä elämästä selviämisessä siten, että potilas ei pysty enää selviytymään monimutkaisista päivittäisistä tehtävistä tai vapaa-aikaan liittyvistä toiminnoista.


title: Dementia

text: Keskivaikea älyllisten toimintojen heikkeneminen tekee henkilöstä kyvyttömän selviytymään arkielämästä ilman muiden apua, mukaan lukien kaupassakäynti ja raha-asioiden hoitaminen. Potilas selviytyy kotona vain yksinkertaisista askareista.


title: Dementia

text: Vaikealle älyllisten toimintojen heikkenemiselle on luonteenomaista älyllisen ajattelun täydellinen tai lähes täydellinen puuttuminen.


title: Dementia

text: Sydän- ja verisuonisairaudet, korkea verenpaine, unenpuute, tupakointi sekä torjunta-aineille altistuminen lisäävät dementiaa aiheuttavien sairauksien riskiä. Myös diabetes altistaa dementialle, ja aivojen matalien insuliinitasojen on havaittu lisäävän dementiariskiä, koska insuliinin säätelemä sokeri auttaa hermosoluja viestimään toisten solujen kanssa.


title: Dementia

text: Ruokavalio, jossa on paljon marjoja, täysjyväviljaa, pähkinöitä ja vihreitä vihanneksia ehkäisee dementiaa. On myös havaittu, että kaksi kertaa viikossa toistuva suhteellisen raskas kuntosaliharjoittelu vähentää lievistä kognitiivisia oreista kärsivien oireita.


title: Dementia

text: Dementia johtuu aivoja rappeuttavasta tai aivojen kuorikerroksen useita kehittyneitä toimintoja häiritsevästä aivosairaudesta tai alkoholin taikka antipsykoottisten lääkkeiden käytöstä. Vanhusten dementia on useimmiten sekamuotoista, sillä yli 70-vuoden iässä kuolleiden dementikkojen aivoista löytyy yleensä sekä Alzheimerin tautiin että verisuoniperäiseen dementiaan viittaavia muutoksia.


title: Dementia

text: Tavallisimmat dementiaa aiheuttavat sairaudet ovat Alzheimerin tauti, vaskulaariset dementiat sekä aivovammat. Yleisin aiheuttaja on Alzheimerin tauti, josta johtuu 65–75 prosenttia keskivaikeista ja vaikeista dementioista. Muita aiheuttajia tai taustatekijöitä ovat muun muassa Parkinsonin tauti, lihaskipuja aiheuttava aivo-selkäydintulehdus eli krooninen väsymysoireyhtymä, HIV, kuppa, Lymen borrelioosi, Huntigtonin, Creutzfeldt-Jakobin taudit), Lewyn kappale -tauti, hoitamaton alkoholismi ja eräiden lääkeaineiden tai huumeiden pitkäaikainen käyttö. Myös eräiden ravintoaineiden, kuten jodin tai niasiinin, puute voi aiheuttaa dementiaa.


title: Dementia

text: Verisuoniperäinen vaskulaarinen dementia liittyy verisuonten toimintakyvyn heikkenemiseen. Toitaalta kaikkien dementiatyyppien on epäilty liittyvän verisuoniin jo vuosisadan ajan eli siitä lähtien, kun dementia sairautena määriteltiin.


title: Dementia

text: Dementian välittömäksi syyksi on arveltu elimistön luonnollista puolustusmekanismia, jossa aivosolut suojaavat itseään viruksia ja niiden proteiineja vastaan. Aivosolu sammuttaisi itsensä pysäyttääkseen viruksen leviämisen. Jos aivosolut pysyvät sammuneina liian kauan, ne nääntyvät lopulta nälkään.


title: Dementia

text: Dementiapotilailla esiintyy usein uni- ja valverytmin häiriöitä.


title: Dementia

text: 65–74-vuotiaista noin neljä prosenttia, 75–84-vuotiaista runsaat kymmenen prosenttia, 85-89-vuotiaista noin neljännes ja yli 90-vuotiaista noin kolmasosa kärsii keskivaikeasta tai vaikeasta dementiasta. Dementian esiintyvyys on naisilla hieman yleisempää kuin miehillä.


title: Dementia

text: Merkittävä osa dementiaa aiheuttavista sairauksista jää diagnosoimatta. Seitsemällä prosentilla yli 45-vuotiaasta väestöstä löytyy magneettikuvauksessa merkkejä aivojen verenkiertohäiriöistä.


title: Dementia

text: ICD-10-luokituksessa dementia kuuluu F-luokkaan eli mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöihin. Dementialle on neljä luokkaa:


title: Dementia

text: Verisuoniperäistä dementiaa kutsutaan myös vaskulaariseksi dementiaksi.


title: Dementia

text:
Dementoituneen 12 oikeutta:
(Virginia Bell & David Troxel 1994)


title: Kanoninen oikeus

text: Kanoninen oikeus tarkoittaa muun muassa katolisessa, ortodoksisessa ja anglikaanisessa kirkossa syntyneitä oikeusjärjestelmiä, jotka määrittelevät kirkon perusteet, sen ja muiden instituutioiden väliset suhteet ja sisäisen järjestyksen. Kanonisen oikeuden määräyksiä kutsutaan kanoneiksi (, sääntö, mitta), ja ne ovat yleensä kirkolliskokousten säätämiä. Kanoninen oikeus on vanhin edelleen käytössä oleva oikeusjärjestelmä läntisessä maailmassa, tosin sillä ei enää ole varsinaista juridista voimaa.


title: Kanoninen oikeus

text: Nikean ensimmäinen kirkolliskokous vuonna 325 määritteli kanonit kirkon kurinpitotoimenpiteiksi ja erotteli kirkon lain ("kanones") maallisista määräyksistä ("nomoi"). Vuoden 1054 Suuren skisman jälkeen katolinen ja ortodoksinen kirkko ovat kehittäneet omat kanoniset oikeutensa kuten myös jotkut uskonpuhdistuksen myötä syntyneet protestanttiset kirkot.


title: Kanoninen oikeus

text: Kreikan kielen sana kanoni () merkisee "suoraa lautaa", tai "mittaamisvälinettä" jota käytettiin kiven tai puun veistämisessä ja kiillottamisessa. Serbialaisen piispa Nikodim Milašin mukaan:


title: Kanoninen oikeus

text: Gratianus kokosi ensimmäisen täydellisen kokoelman katolisen kirkon kanoneja "Decretum Gratianin" noin vuonna 1140. Se perustui aikaisempiin kokoelmiin, kirkolliskokousten päätöksiin, roomalaiseen lakiin ja kirkkoisien teksteihin. Teos hyväksyttiin pian eurooppalaisissa oppilaitoksissa kanonisen oikeuden perusteokseksi, ja se oli roomalaiskatolisen kirkon kanoninen lakikirja vuoteen 1917. Laajennettu "Corpus juris canonici" julkaistiin vuonna 1500. Vuonna 1917 julkaistiin uusi "Codex juris canonici" -kokoelma ja Vatikaanin toisen konsiilin perustaman komission työn päätteeksi uusin kanonisen oikeuden kokoelma valmistui 1983.


title: Kanoninen oikeus

text: Idän katolisilla kirkoilla on oma kanonisen lain kokoelmansa "Codex canonum ecclesiarum orientalium", jonka paavi Johannes Paavali II otti käyttöön vuonna 1991. Tämä kanonikokoelma poikkeaa katolisen kirkon yleisestä kanonisesta oikeudesta niiltä osin, kuin kirkkojen perinteet eroavat. Eroja on muun muassa terminologian, kirkon hierarkian ja sakramenttien toimittamisen alueilla.


title: Kanoninen oikeus

text: Ortodoksisen kirkon kanonisen oikeuden määräykset määräytyvät ekumeenisten kirkolliskokousten (Nikean toiseen kokoukseen asti) ja paikallisten piispainkokousten päätöksistä sekä kirkkoisien kirjoituksista. Näitä kanonien lähteitä on yhteensä noin tuhat, ja ne on koottu useiksi kokoelmiksi. Näistä yleisimmin käytössä olevaa kokoelmaa kreikankielisissä paikalliskirkoissa kutsutaan "Pedalioniksi" (, "peräsin").


title: Kanoninen oikeus

text: Toisin kuin katolisessa kirkossa ortodoksisessa kirkossa kanonista oikeutta ei ole kodifioitu ja eri autokefaalisilla ja autonomisilla paikalliskirkoilla on Trullon synodin 39:n kanonin mukaan oikeus luoda omia sääntöjään. Näiden sääntöjen tulee kuitenkin ilmentää pyhissä kanoneissa esitettyä kirkon universaalin lain henkeä.


title: Kanoninen oikeus

text: Kanonista oikeutta pyritään tulkitsemaan enemmän lain hengen kuin kirjaimen mukaisesti. Tämän vuoksi kirkossa on vähemman tärkeissä asioissa noudatettu ”ekonomia”-periaatetta, jonka mukaan rikkeen rangaistusta ei välttämättä panna täytäntöön. Oikeus soveltaa ekonomia-periaatetta kuuluu piispainkokoukselle tai synodille, joka voi puolestaan delegoida oikeuden yksittäisille piispoille kanonisen oikeuden rajoissa.


title: Kanoninen oikeus

text: Uskonpuhdistuksen myötä syntyneissä protestanttisissa kirkoissa hylättiin pääsääntöisesti katolinen kanoninen oikeus, ja Martti Luther muun muassa poltti julkisesti kanonisen oikeuden kokoelmia, jotka hänen mielestään korruptoivat kristillisen uskon. Niissäkin protestanttisissa maissa, jossa joitain kanonisen oikeuden elementtejä säilytettiin, paavin asema sen toimeenpanemisessa hylättiin. Uskonpuhdistuksen myötä maalliset hallitukset ottivat asteittain haltuunsa perhe- ja avioliitto-oikeuden, joka aikaisemmin oli kuulunut kanonisen, kirkollisen oikeuden piiriin.


title: Kanoninen oikeus

text: Protestanttiset kirkot säilyttivät käytössä kuitenkin joitain kanonisen oikeuden perinteen piirteitä. Erityisesti anglikaanisessa kirkossa kanoninen oikeus ja kirkolliset tuomioistuimet ovat käytössä useissa asioissa, mutta myös luterilaisuudessa hyödynnettiin kanonisen oikeuden osia. Myös esimerkiksi Jean Calvinin tietyt kirjoitukset pohjautuvat 1300-luvun kanonisen oikeuden periaatteisiin.


title: Kanoninen oikeus

text: Ruotsin valtakunnassa uskonpuhdistuksessa 1520-luvulla yhteys paavinistuimeen katkesi ja kanoninen oikeus korvattiin osittain uusilla kirkollisilla säädöksillä ja toisaalta yhteiskunnallisella lainsäädännöllä. Samalla kirkon ylin johto siirtyi paavilta kuninkaalle. Västeråsin valtiopäivien jälkeen kuninkaalle siirrettiin muun muassa oikeus valita piispat. Vuoden 1571 kirkkojärjestyksessä tehtiin ero maallisen ja hengellisen vallan välille, mutta ei määritelty miten kirkon keskushallinto pitäisi järjestää. Vuoden 1686 kirkkolain myötä kaikki valtakunnan asukkaat sidottiin luterilaiseen tunnustukseen, kirkon itsenäisyys lakkautettiin kokonaan ja kirkosta muodostettiin valtion laitos.


title: Document Object Model

text:
Document Object Model (, yleisesti DOM) on tapa kuvata rakenteisen dokumentin, kuten HTML:n, XML:n tai XHTML:n, rakenne puuna, jonka eri olioita voi hakea, tutkia ja manipuloida esimerkiksi JavaScriptin avulla.
DOMin avulla voi toteuttaa vuorovaikutteisia www-sivuja, jotka eivät vaadi jatkuvaa palvelinyhteyttä. DOM:in tarkoitus on määrittää kuinka dokumentissa olevat elementit välittävät tietoa toisillensa ja kuinka näihin elementteihin voidaan viitata.


title: Iason

text: Iason ( 'parantaja') oli kreikkalaisessa mytologiassa sankari, joka johti ennen Troijan sotaa argonautit Kolkhiiseen noutamaan kuuluisaa kultaista taljaa. Hänen isänsä oli Aison, Iolkoksen oikeamielinen kuningas, ja äitinsä Amfinome. Hänen puolisonsa oli Medeia.


title: Iason

text: Aisonin velipuoli Pelias himoitsi valtaa toivoen hallitsevansa valtakuntaa yli koko Thessalian. Pelias oli saanut alkunsa äitinsä Tyron ja Poseidonin välisestä suhteesta. Katkeran sukuriidan tuloksena hän syrjäytti Aisonin ja tappoi kaikki tämän jälkeläiset jotka vain pystyi. Iasonin hän kuitenkin säästi tuntemattomasta syystä. Alkimede, Aisonin vaimo, oli juuri saanut tämän ja pelasti poikansa keräämällä naisjoukon vastasyntyneen ympärille ja valittamalla kuin hän olisi yhä synnyttämässä. Alkimede lähetti poikansa Kheironin, viisaan kentaurin kasvatettavaksi siinä pelossa, että Pelias tappaisi tämän. Pelias, joka puolestaan pelkäsi Aisonin jälkeläisen joskus syöksevän hänet vallasta, kysyi neuvoa oraakkelilta, joka neuvoikin häntä olemaan varuillaan yksisandaalisen miehen varalta.


title: Iason

text: Monia vuosia myöhemmin Pelias järjesti kisat isänsä ja merenjumala Poseidonin kunniaksi, ja Iason saapui Iolkokseen hävitettyään sitä ennen toisen sandaaleistaan jokeen auttaessaan vanhaksi eukoksi naamioitunutta Heraa joen yli. Kun Pelias kuuli kaupunkiin saapuneen miehen, jolla oli vain toinen sandaaleistaan, hän kysyi Iasonilta, mitä tämä tekisi, jos kohtaisi miehen, jonka tietäisi aiheuttavan oman tuhonsa. Iason vastasi, että hän lähettäisi sellaisen miehen noutamaan kultaista taljaa. Pelias otti neuvosta vaarin ja lähetti Iasonin noutamaan taljaa vakuuttuneena tämän epäonnistuvan.


title: Iason

text:
Iason keräsi kokoon suuren joukon sankareita ja varusti valtavan aluksen, jota kutsuttiin Argoksi. Yhdessä nämä Kreikan sankarit tunnettiin nimellä argonautit.
Lemnos sijaitsee Vähän-Aasian länsirannikolla. Saarta asuttivat naiset, jotka olivat tappaneet miehensä. He olivat aikanaan luopuneet Afroditen palvonnasta, josta rangaistuksena kuningatar oli muuttanut naiset niin siivottoman hajuisiksi, etteivät heidän miehensä kestäneet olla heidän lähellään. Kun miehet ottivat itselleen rakastajia mantereelta Traagiasta, raivostuneet naiset tappoivat joka ikisen miehen. Ainoastaan kuningas Thoas säästyi, kun hänen tyttärensä Hypsipyle laittoi tämän merelle ajalehtimaan suljetussa arkussa, josta hänet myöhemmin pelastettiin. Lemnoksen naiset elivät jonkin aikaa ilman miehiä Hypsipyle kuningattarenaan.


title: Iason

text: Argonautit pysähtyivät saarelle, ja naiset toivottivat heidän avoimin sylin tervetulleiksi. Iason siitti kuningattaren kanssa kaksoset, ja samoin tavoin monet muutkin argonautit hedelmöittivät saaren naisväestöä. Kaikki syntyneet jälkeläiset olivat miespuolisia, ja näin miehet palasivat saarelle. Herakles kiirehti heitä lähtemään, koska moinen toiminta kuvotti häntä. Hän ei ottanut itse osaa tähän, mikä on tavallaan eriskummallista ottaen huomioon hänen lukuisat seikkailunsa muiden naisten kanssa. Argonautit jatkoivat kultaisen taljan metsästystä vietettyään vuoden saarella.


title: Iason

text: Lemnoksen jälkeen argonautit nousivat maihin Dolioneksessa, jossa kuningas Kyzikos otti heidän vieraanvaraisesti vastaan. Kun argonautit lähtivät saarelta, hukkasivat he suuntansa ja nousivat jälleen samassa kohtaa uudelleen maihin. Pimeydessä dolioneslaiset luulivat heitä vihollisiksi ja niin joukot alkoivat taistella keskenään. Argonautit tappoivat useita edellisillan isännistään, mukaan lukien Kyzikoksen. Kyzikoksen vaimo tappoi tämän jälkeen itsensä. Aamun sarastaessa argonautit huomasivat hirvittävän erheensä.


title: Iason

text: Kun argonautit saavuttivat Mysian, he lähettivät miehiä hakemaan ruokaa ja vettä. Näiden miesten joukossa oli myös Herakleen palvelija Hylas. Kun Hylas oli vettä ammentamassa, nymfit kuitenkin ihastuivat tämän ulkomuotoon ja vetivät tämän virtaan. Herakles palasi etsimään palvelijaansa, mutta Hylas oli hävinnyt ainiaaksi.


title: Iason

text: Pian Iason saapui Fineuksen hoviin Traagiaan. Apollon oli antanut Fineukselle selvänäköisyyden lahjan, mutta paljastettuaan ihmisille jumalten aikeita, hänelle oli annettu valinta joko sokeuden ja normaalin mittaisen elämän tai näkökyvyn ja lyhyen eliniän väliltä. Fineus oli valinnut sokeuden. Tämä puolestaan oli raivostuttanut auringonjumala Helioksen, koska Fineus oli mieluummin valinnut elon pimeydessä kuin hänen tuottamassaan valossa. Niin hän lähetti harpyijat - olennot, joilla oli linnun ruumis mutta naisen pää - estämään Fineusta syömästä yhtään enempää kuin hän tarvitsi elämiseen. Iasonin tuli kuningasta sääli ja hän tappoi harpyijat näiden palatessa. Kiitollisuuden osoituksenaan Fineus paljasti Iasonille Kolkhiksen sijainnin ja neuvoi, kuinka he pääsisivät Symplegadien, liikkuvien kallioiden, ohitse. Tämän jälkeen he erosivat.


title: Iason

text: Kolkhiiseen päästiin vain purjehtimalla Symplegadien, valtavien toisiaan vasten iskevien kalliojyrkänteiden, välistä. Fineus oli käskenyt Iasonia päästämään kyyhkyn, kun he lähestyisivät näitä saaria, ja jos kyyhky pääsisi kallioiden ohitse, heidän pitäisi soutaa kaikilla voimillaan perässä. Jos kyyhky murskautuisi, yritys olisi tuhoon tuomittu. Iason teki kuten häntä oli neuvottu, ja kyyhky sivuutti kalliot menettäen ainoastaan muutaman pyrstösulkansa. Nähtyään tämän argonautit soutivat minkä pystyivät, ja hekin pääsivät kallioiden välistä aluksen kärsiessä ainoastaan pieniä vaurioita peräänsä. Siitä lähtien, kun "Argo" ensimmäisenä aluksena oli onnistunut ohittamaan Symplegadit, kalliot ovat pysyneet paikoillaan.


title: Iason

text: Iason saapui Kolkhiiseen vaatiakseen kultaista taljaa itselleen. Kolkhiin kuningas Aietes lupasi antaa sen hänelle, jos hän suorittaisi kolme tehtävää. Kun tehtävät oli esitelty Iasonille, hän vaipui epätoivoon. Apuun tuli kuitenkin Hera, joka houkutteli Afroditen vakuuttamaan poikansa Eroksen ampumaan nuolellaan Medeiaa, Aieteksen tytärtä, jotta tämä rakastuisi Iasoniin. Tämän tuloksena Medeia auttoi Iasonia läpäisemään kaikki tehtävät.


title: Iason

text: Ensimmäiseksi Iasonin täytyi kyntää pelto tultasyöksevällä härällä, joka hänen täytyi itse iestää. Medeia antoi hänelle voidetta, joka suojeli häntä härän lieskoilta. Seuraavaksi Iasonin täytyi kylvää peltoon lohikäärmeen hampaat. Hampaista versoi sotureiden armeija, mutta Medeia oli varoittanut tästä etukäteen Iasonia ja neuvonut, miten hän voisi voittaa vihollisensa. Ennen kuin sotilaat ehtivät hyökätä hänen kimppuunsa, hän heitti heidän keskelleen kiven. Hämmentyneinä siitä, kuka kiven oli heittänyt, soturit alkoivat taistella keskenään kunnes yksikään heistä ei ollut enää elossa. Viimeinen tehtävä oli voittaa kultaista taljaa vartioiva lohikäärme, joka ei ikinä nukkunut. Iason suihkutti lohikäärmeen päälle nestettä pullosta, jonka Medeia oli hänelle antanut. Lohikäärme nukahti, ja Iason sai noudettua taljan. Tämän jälkeen hän lähti purjehtimaan Medeia mukanaan takaisin Iolkokseen, mutta Aietes lähti ajamaan heitä takaa ymmärrettyään Medeian osuuden. Karistaakseen isänsä heidän perästään Medeia surmasi ja paloitteli veljensä Absyrtoksen, ja heitti palat peräänsä. Aieteksen pysähdyttyä keräämään poikansa ruumiinosia Iason ja Medeia pääsivät pakoon.


title: Iason

text:
Matkalla takaisin Iolkokseen Medeia ennusti Eufemokselle, Argon ruorimiehelle, että tämä tulisi vielä jonakin päivänä hallitsemaan Libyaa. Tämä toteutui Battoksen, Eufemoksen jälkeläisen, kautta. Zeus, rangaistuksena Medeian veljen surmaamisesta, lähetti sarjan myrskyjä Argosta vastaan, ja "Argo" ajatutui pois kurssiltaan. "Argo" puhui tämän jälkeen neuvoen miehistöä etsimään puhdistautumista Kirken, Aiaian saarella asuvan nymfin, luota. Kun puhdistautumisrituaali oli suoritettu, he jatkoivat matkaansa kohti kotia.
Kheiron oli kertonut Iasonille, että ilman Orfeuksen apua argonautit eivät ikinä pääsisi seireeneiden ohi - samat seireenit kohtasi myöhemmin myös Odysseus Odysseiassa. Seireenit houkuttelivat kauniilla laulullaan merimiehiä tulemaan luoksensa, mikä puolestaan aiheuttaisi laivojen haaksirikon seireeneiden asuttamien saarien luona. Kun Orfeus kuuli heidän laulunsa, hän otti esiin lyyransa ja soitti musiikkiansa vielä seireenejäkin kauniimmin siten peittäen heidän laulunsa.


title: Iason

text: "Argo" saapui Kreetan saarelle, jota vartioi Talos, pronssinen mies. Kun alus lähestyi, Talos sinkosi valtavia kivenjärkäleitä alusta kohti pitäen sen lahdessa. Taloksella oli yksi ainoa verisuoni, joka kulki niskasta nilkkoihin, ja joka oli suljettu yhdellä pronssinaulalla. Medeia langetti loitsun Taloksen päälle rauhoittaakseen tämän ja irrotti naulan, jonka jälkeen Talos vuoti kuiviin. "Argo" pystyi taas jatkamaan matkaansa.


title: Iason

text: Medeia, taikuuttaan käyttäen, väitti Peliaan tyttärille, että hän pystyisi tekemään heidän isästään jälleen nuoren pilkkomalla hänet paloiksi ja keittämällä palat padassa taikayrttien kanssa. Hän todisti väitteensä lampaalla, joka loikkasi pois padasta karitsana. Tyttäret paloittelivat isänsä ja panivat hänet pataan, mutta Medeia ei lisännytkään yrttejä, jolloin Pelias jäi kuolleeksi.


title: Iason

text: Peliaan poika Akastos ajoi Iasonin ja Medeian maanpakoon murhasta, jolloin pari asettui Korinttiin. Siellä Iason nai Kreusan (joissain yhteyksissä Glauke), kuninkaan tyttären, vahvistaakseen poliittisia siteitään. Raivoissaan siitä että Iason oli rikkonut uskollisuudenlupauksensa, Medeia kosti antamalla Kreusalle häälahjaksi kirotun puvun. Puku juuttui tämän päälle polttaen tämän heti kun Kreusa oli laittanut sen päälleen. Kreusan isä Kreon paloi kuoliaaksi tyttärensä mukana yrittäessään pelastaa tätä. Medeia tappoi Iasonille synnyttämänsä lapset peläten heidän tulevan murhatuiksi tai orjuutetuiksi äitinsä teon tähden, ennen kuin pakeni Ateenaan.


title: Iason

text: Myöhemmin Iason ja Peleus, Akhilleuksen isä, hyökkäsivät Akastoksen kimppuun ja voittaisivat tämän vaatien jälleen takaisin Iolkoksen kruunun. Iasonin poika Thessalos tulisi tällöin kuninkaaksi.


title: Iason

text: Koska Iason rikkoi lupauksensa rakastaa Medeiaa ikuisesti, hän menetti suosikkiasemansa Heran silmissä ja kuoli yksin ja onnettomana. Hän oli nukkumassa lahoavan "Argon" perässä, kun se kaatui hänen päälleen ja hän kuoli välittömästi. Hänen kuolintapansa johtui jumalten kirouksesta, joka oli langetettu hänen päällensä hänen rikottuaan lupauksensa Medeialle.


title: Jason

text: Jason () on kreikkalaisperäinen miehen etunimi.


title: Jason

text: Nimi on johdettu kreikan kielen parantamista tarkoittavasta sanasta ιασθαι ("iasthai"). Kreikkalaisessa mytologiassa Iason, jonka nimi englannin kielessä esiintyy tavallisimmin muodossa Jason, oli argonauttien johtaja. Kun nimi Jason kuitenkin esiintyy myös Uudessa testamentissa, tässä yhteydessä se on selitetty kreikkalaistetuksi muunnokseksi jostakin hepreankielisestä nimestä, mahdollisesti nimestä Joosua tai Jeesus.


title: Jason

text: Suomessa nimi Jason on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu huhtikuuhun 2016 mennessä noin 560 henkilölle. Nimeä ei ole suomen- eikä ruotsinkielisessä kalenterissa, mutta ortodoksisen kalenterin mukaan Jasonin nimipäivä on 28. huhtikuuta, Roomalaiskirjeen lopputervehdyksissä mainitun korinttilaisen Jasonin, Paavalin ystävän muistopäivänä.Vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa nimi esiintyy muodossa Jaason. Uuden testamentin lisäksi nimi esiintyy myös Vanhan testamentin apokryfisiin kirjoihin luetuissa Makkabilaiskirjoissa.


title: Erkki Tanttu

text: Erkki Lauri Tanttu (vuoteen 1913 Lydén; 3. lokakuuta 1907 Viipuri – 5. toukokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen kuvittaja, taidegraafikko ja sarjakuvapiirtäjä. Hänen tunnetuimmat työnsä ovat sananparsikuvitukset sekä sarjakuva Rymy-Eetu.


title: Erkki Tanttu

text: Erkki Tantun vanhemmat olivat asemapäällikkö Eliel Laurentius Lydén (1877–1954) ja opettaja Lyyli Lydén (o.s. Tanttu). Vanhemmat erosivat 1913, jolloin Lyyli Tanttu palasi käyttämään tyttönimeään ja vaihtoi sen myös poikansa sukunimeksi. Tantut muuttivat Viipurista kansalaissodan jälkeen 1919 ja asuivat ensin Helsingissä, sitten Nastolassa ja sitten Lappeenrannassa. Erkki Tantun koulunkäynti jäi katkonaiseksi: hän kävi keskikoulun ensimmäisen luokan Viipurin Reaalilyseossa ja Helsingin Normaalilyseossa, tentti toisen ja kolmannen luokan opettajaäitinsä johdolla ja kävi neljännen ja viidennen luokan Lappeenrannan yhteiskoulussa. Koulunkäynnin ohessa hän työskenteli muun muassa maataloustöissä ja rautatietyömailla.


title: Erkki Tanttu

text: Kuvittajana Tanttu oli täysin itseoppinut. Hän pääsi 1926 työntekijäksi WSOY:n painolaitoksille Porvooseen, jossa hän työskenteli viisi vuotta ja oppi kirjagraafikon työn perusteet käytännön kautta. Tantun oman kertoman mukaan hänen suosittelijanaan toimi taidemaalari Akseli Gallen-Kallela, jolle hänet oli esitelty muutaman tuttavantuttavan avulla. Oltuaan puoli vuotta oppipoikana latomossa ja kuvitusosastolla hän sai vakituisen paikan retusoijana syväpainossa. WSOY:n kustannuksella Tanttu myös opiskeli lukuvuoden 1929–1930 Helsingin Taideteollisessa Keskuskoulussa (nykyinen Taideteollinen korkeakoulu). Muistelmissaan Tanttu arvioi taidekoulua ironisesti: "Ehkä on onni, etten joutunut sitä koulua käymään enempää, olisivat varmaan onnistuneet hävittämään vähänkin persoonallisuuden työstäni."


title: Erkki Tanttu

text: Vuonna 1931 Tanttu siirtyi WSOY:n kustantaman ja Ilmari Turjan toimittaman "Kansan Kuvalehden" taittajaksi ja kuvittajaksi. Vielä samana vuonna hän siirtyi vastaaviin tehtäviin Hakkapeliitta-lehteen, suojeluskuntien pää-äänenkannattajaan, jossa hän työskenteli seuraavat kolmetoista vuotta. Kevään 1934 hän opiskeli apurahan turvin Kunstschule Maxon-Kallenbergerissä Münchenissä. Jatkosodassa Tanttu toimi tk-piirtäjänä ja haavoittui keväällä 1941 Aunuksen rintamalla.


title: Erkki Tanttu

text: Sodan jälkeen suojeluskunnat ja "Hakkapeliitta"-lehti lakkautettiin 1944, jolloin Tanttu siirtyi loppuiäkseen vapaaksi taiteilijaksi. Päätöstä siivitti Kustannusosakeyhtiö Otavalta saatu työ Aleksis Kiven "Kihlauksen" kuvittamisesta. Otavan kirjojen kuvittamisesta tulikin säännöllinen osa hänen uraansa. Kirjankuvitustyön lisäksi Tanttu työskenteli sarjakuvapiirtäjänä ja julkaisi sananparsikuvituksia sekä grafiikkaa.


title: Erkki Tanttu

text: Erkki Tantun puoliso oli vuodesta 1935 Eva Tanttu (o.s. Heurlin). Hänen kolmesta pojastaan tuli kaikista taiteilijoita. Juha Tantusta (1936-1998) toimittaja ja pakinoitsija, Timo Tantusta (1939-) valokuvaaja ja Markku Tantusta (1944-) graafikko.


title: Erkki Tanttu

text: Tanttu loi Rymy-Eetu-sarjakuvansa jo WSOY:n aikanaan. Nimen sarjakuvan sankarille, vantteralle ja väkivahvalle mursunviiksiselle miehelle, antoi Ilmari Turja. Sarjakuva ilmestyi muutamia taukoja lukuun ottamatta neljän vuosikymmenen ajan: ensin "Nuori Voima" -lehdessä ja "Kansan Kuvalehdessä", vuosina 1936-1944 "Hakkapeliitta"-lehdessä, 1945-1955 jälleen "Kansan Kuvalehdessä" ja sen jälkeen 1970-luvulle asti "Radiokuuntelijassa" ja "Käytännön Maamiehessä". Sarjakuvista koottiin vuosittain joulun alla ilmestynyt albumi, joissa muuten mykkään sarjakuvaan oli lisätty Tauno Karilaan riimittelemät kuvatekstit. Alkuperäisiä Rymy-Eetu-albumeita ilmestyi kaikkiaan 31 kappaletta.


title: Erkki Tanttu

text: Markku Tantun mukaan hänen isänsä ei pitänyt kovinkaan paljon Rymy-Eetun piirtämisestä, mutta se muodosti perheen ainoan säännöllisen tulonlähteen. Eetu toi Erkki Tantulle lopulta Suomen sarjakuvaseuran Puupää-hatun vuonna 1982. Perusteluissa hänen kuvattiin olleen "aikaansa edellä" suomalaisten sarjakuvapiirtäjien joukossa.


title: Erkki Tanttu

text: Tantun oma lempityö olivat sananparsikuvitukset. Hän teki niistä ensimmäiset vuonna 1941 joensuulaiselle "Rajaimme vartija" -lehdelle ja piirsi niitä säännöllisesti 1970-luvulle saakka. Tanttu toimitti kuvituksistaan viisitoista sananparsikokoelmaa, joista yksitoista oli alkuperäisteoksia ja neljä kokoomateoksia. Hänen kuolemansa jälkeen erilaisia valikoimia on toimitettu lisää.


title: Erkki Tanttu

text: "Nuori Voima" -lehdessä Tantun kuvitusta nähtiin jo vuodesta 1926 alkaen. Pilakuvia hän piirsi moniin eri lehtiin, kuten "Tuulispäähän" ja "Veitikkaan" sekä "Veli Giovannin" lehtiin.


title: Erkki Tanttu

text: Tantun tunnetuimpia töitä ovat hänen kuvittamanaan (Otava 1961) julkaistu Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" sekä suomalaisten sananparsien kokoelmat, joita on ilmestynyt 11 kirjaa.


title: Erkki Tanttu

text: Kirjankansia Tanttu teki noin kaksisataa ja ex libriksiä lähes saman verran.Lisäksi runsaasti kirjojen kansikuvia.


title: Erkki Tanttu

text: Kotimaassa Erkki Tantun taidetta on Ateneumissa, Amos Andersonin taidemuseossa, Tampereen taidemuseossa, Hämeenlinnan taidemuseossa, Turun taidemuseossa, Oulun taidemuseossa, Rauman taidemuseossa, Lahden taidemuseossa, Porvoon museossa, Jyväskylän kaupungilla, Keski-Suomen museossa, Alvar Aalto -museossa, Helsingin kaupungilla, STpL säätiöllä, ATG säätiöllä ja Wihurin säätiöllä.


title: Erkki Tanttu

text: Ulkomailla Erkki Tantun taidetta on Nasjonal-gallerietilla Oslossa, Eremitaaši-museossa Pietarissa, Cellen kaupungilla Saksassa ja Tel Avivin taidemuseossa Israelissa.


title: Erkki Tanttu

text: Erkki Tanttu debytoi vuonna 1930. Suomen taiteilijain näyttelyihin Tanttu osallistui vuosina 1933, 1934, 1937, 1942, 1946, 1948, 1949, 1950, 1953, 1955, 1956 ja 1965. Suomen taideakatemian 3-vuotis näyttelyihin hän osallistui vuosina 1950, 1953, 1956, 1959, 1962, 1965 ja 1968. Nuorten näyttelyihin Erkki Tanttu osallistui vuosina 1940, 1942 ja 1945, (Suomen taidegraafikoiden näyttelyt). Erkki Tanttu on pitänyt yksityisnäyttelyitä Helsingissä vuosina 1948, 1953, 1961 ja 1967, Tampereella vuonna 1951, Lahdessa vuonna 1958, Oulussa ja Porvoossa vuonna 1967, Turengissa vuonna 1967 sekä Hvitträskissä Kirkkonummella vuosina 1973-1974. Retrospektiivinen muistonäyttely Taidekeskus Retretissä 1987.


title: Erkki Tanttu

text: Ulkomailla Erkki Tanttu on osallistunut lukuisiin kansainvälisiin taidenäyttelyihin ja Suomen taiteen näyttelyihin Euroopan eri maissa sekä Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Yksityisnäyttelyitä hän on pitänyt Oslossa vuosina 1950, 1966 ja 1978, kiertonäyttelyn Norjassa vuonna 1978, Tukholmassa 1964 ja Firenzessä Italiassa 1969.


title: Erkki Tanttu

text: Erkki Tanttu palkittiin vuonna 1933 Kalevala-seuran maalauskilpailussa. Vuonna 1944 hän sai I palkinnon Aleksis Kiven teosten kuvituskilpailussa. STG grafiikkakilpailussa Tanttu palkittiin vuosina 1944, 1946, 1952 ja 1966. Rudolf Koivu -säätiön palkinnon hän sai vuosina 1952, 1956, 1967 ja 1969. Helsingin kaupungin grafiikkakilpailussa Erkki Tanttu sai II palkinnon vuonna 1956 ja I palkinnon vuonna 1959. Vuonna 1971 Tanttu sai Suomen kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon ja Wihurin säätiön tunnustuspalkinnon. Erkki Tanttu on saanut Mikael Agricola -mitalin ja Pro Finlandia -mitalin vuonna 1955. Professorin arvonimen hän sai 1972 ja valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1970.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeerinen analyysi on matematiikan osa-alue, joka pyrkii löytämään likimääräisratkaisuja matemaattisiin ongelmiin, joita ei voi tai ei kannata ratkaista tarkasti. Numeerisia menetelmiä sovelletaan usein muun muassa fysiikan tarpeisiin esimerkiksi differentiaaliyhtälöiden ratkaisemiseksi. Numeerisia menetelmiä ovat esimerkiksi yhtälöiden numeerinen ratkaiseminen, approksimointi ja numeerinen integrointi.


title: Numeerinen analyysi

text: Esimerkki numeerisen analyysin menetelmistä on haarukointimenetelmä, jolla etsitään jatkuvan funktion nollakohtia. Haarukointimenetelmän algoritmi on seuraava:


title: Numeerinen analyysi

text: Monia matemaattisia ongelmia ei voida ratkaista suljetussa muodossa. Esimerkkinä ovat funktion exp(formula_1) integrointi (katso virhefunktio) tai neljättä korkeampiasteisten yleisten polynomiyhtälöiden ratkaisu. Näiden ratkaisemiseen on olemassa kaksi vaihtoehtoa: 1) yritetään löytää likimääräinen vastaus käyttäen asymptoottisia menetelmiä tai 2) numeerisella analyysillä. Jälkimmäinen vaihtoehto kuvaa numeeristen menetelmien tehtäväkenttää.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeeriset tehtävät soveltuvat erityisen hyvin tietokoneen laskemaksi.


title: Numeerinen analyysi

text: Joidenkin ongelmien ratkaisuun on olemassa tarkkoja algoritmeja, joita kutsutaan suoriksi menetelmiksi. Esimerkkeinä ovat Gaussin eliminointi lineaaristen yhtälöryhmien ratkaisemisessa ja simplex-menetelmä lineaarisessa ohjelmoinnissa.


title: Numeerinen analyysi

text: Kuitenkaan suurimmalle osalle ongelmista ei ole olemassa suoraa ratkaisumenetelmää. Näissä tapauksissa on joskus mahdollista käyttää iteratiivista menetelmää. Sellainen menetelmä lähtee arvauksella ja löytää onnistuneen arvion (approksimaation), joka on kyllin lähellä ratkaisua. Jopa silloin kun suora menetelmä on olemassa, iteratiivinen menetelmä saattaa olla suositeltavampi tehokkuuden ja stabiiliuden takia.


title: Numeerinen analyysi

text: Jatkuva tehtävä pitää joskus korvata diskreetillä tehtävällä, jonka ratkaisun tiedetään approksimoivan jatkuvaa ongelmaa. Tätä prosessia kutsutaan diskretoinniksi. Esimerkiksi differentiaaliyhtälön ratkaisu on funktio, joka diskretoituna kuvataan äärellisellä lukujoukolla. Tämä voi esimerkiksi olla sen arvojoukko äärellisessä pisteistössä, vaikka funktio olisikin määritelty jatkumossa.


title: Numeerinen analyysi

text: Virheiden arviointi on tärkeä osa numeerisia menetelmiä. Virhe voi tulla esiin monella tavalla ongelman ratkaisussa. Pyöristysvirheitä tulee, koska on mahdotonta kuvata kaikkia reaalilukuja täsmällisesti äärellisessä automaatissa (jollaisia käytännössä kaikki tietokoneet ovat). Katkaisuvirheitä syntyy, kun iteratiivinen menetelmä katkaistaan ja approksimoitu ratkaisu eroaa tarkasta ratkaisusta. Samoin diskretointi aiheuttaa diskretointivirheen, koska diskreetin ongelman ratkaisu ei täsmää jatkuvan ongelman ratkaisun kanssa.


title: Numeerinen analyysi

text: Kun kerran virhe on syntynyt, se etenee läpi koko laskennan. Tämä johtaa numeerisen stabilisuuden käsitteeseen: menetelmä on numeerisesti stabiili jos virhe, kun se on kerran syntynyt, ei kasva liian suureksi laskennan aikana. Tämä on mahdollista vain jos ongelma on hyvin asetettu, mikä merkitsee, että ratkaisu muuttuu vain vähän, jos lähtöarvot muuttuvat vähän. Vastaavasti huonosti asetetussa ongelmassa mikä tahansa virhe lähtötiedoissa kasvaa suureksi.


title: Numeerinen analyysi

text: Hyvin asetetun ongelman ratkaiseva menetelmä ei ole välttämättä numeerisesti stabiili. Stabiilien menetelmien etsintä hyvin asetetuille tehtäville muodostaakin tärkeän osan numeerista analyysiä. Toisenlainen osa-alue on stabiilien algoritmien etsiminen huonosti asetetuille ongelmille. Yleensä tämä edellyttää, että löydetään hyvin asetettu tehtävä, jonka ratkaisu on lähellä alkuperäisen tehtävän ratkaisua.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeerisia menetelmiä on sovellettu moniin tieteellisiin ja teknisiin ongelmiin. Esimerkkejä ovat silta- ja lentokonerakenteet (katso laskennallinen fysiikka ja laskennallinen nesteiden dynamiikka), sääennustukset, ilmastomallit, molekyylianalyysi ja molekyylien suunnittelu (laskennallinen kemia) ja öljyesiintymien etsintä. Itse asiassa supertietokoneita käytetään jatkuvasti numeerisen analyysin sovelluksiin.


title: Numeerinen analyysi

text: Tämän seurauksena tehokkuudella on suuri merkitys, ja teoreettisesti täsmällisemmän menetelmän voi joskus korvata nopeampi heuristinen menetelmä. Yleisesti numeerisessa analyysissä käytetään empiirisiä tuloksia uusien menetelmien ja ongelmien tutkimiseen, mutta tietenkin siinä myös sovelletaan matemaattisia aksioomia, lauseita ja todistuksia.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeerinen analyysi tieteenä jaetaan ratkaistavan ongelman mukaan.


title: Numeerinen analyysi

text: Funktion arvojen laskenta annetussa pisteessä on yksi yksinkertaisimmista numeeristen menetelmien ongelmista. Mutta edes polynomien arvojen laskeminen ei ole suoraviivaista. Hornerin skeema on usein tehokkaampi kuin tavanomainen menetelmä. Yleisesti on tärkeää arvioida ja hallita liukulukuaritmetiikan pyöristysvirheitä.


title: Numeerinen analyysi

text: Interpolointi ratkaisee seuraavan ongelman: On annettu tuntemattoman funktion arvoja joissakin pisteissä. Mitä arvoja funktio saa näiden pisteiden välissä? Erittäin yksinkertainen menetelmä on käyttää lineaarista interpolointia, joka olettaa, että tuntematon funktio on lineaarinen jokaisen kahden pisteen välissä. Tämä voidaan yleistää polynomiseen interpolointiin, joka on joskus tarkempi, mutta kärsii Rungen ilmiöstä. Muut interpolointimenetelmät käyttävät paikallistettuja funktioita kuten splinejä ja aallokkeita.


title: Numeerinen analyysi

text: Ekstrapolointi on hyvin samantapainen kuin interpolointi, paitsi että nyt haluamme löytää tuntemattoman funktion arvoja annettujen pisteiden ulkopuolella.


title: Numeerinen analyysi

text: Regressio on myös samankaltainen, mutta siinä pisteet eivät ole tarkkoja. Haluamme määritellä tuntemattoman funktion mittaamalla sen arvoja joissakin annetuissa pisteissä (virheen kanssa). Pienimmän neliösumman menetelmä on yksi tunnetuimmista tavoista etsiä tätä.


title: Numeerinen analyysi

text: Toinen perusongelma on annetun yhtälön ratkaiseminen. Kaksi erilaista tilannetta erotellaan riippuen onko yhtälö lineaarinen vai ei.


title: Numeerinen analyysi

text: Lineaaristen yhtälöryhmien ratkaisumenetelmien kehitykselle on laitettu paljon painoa. Standardimenetelmiä ovat Gauss-jordan eliminointi ja LU-hajotelma. Iteratiiviset menetelmät kuten liittogradienttimenetelmiä sopivat suuriin yhtälöryhmiin.


title: Numeerinen analyysi

text: Juurenhakumentelmiä käytetään epälineaaristen yhtälöiden ratkaisemiseen (niitä nimitetään sellaisiksi, koska funktion juuri on argumentti, jossa funktion arvo tulee nollaksi). Jos funktio on derivoituva ja sen derivaatta on tunnettu, on Newtonin menetelmä suosittu valinta. Yhtälön linearisointi on toinen tekniikka ratkaista epälineaarisia yhtälöitä.


title: Numeerinen analyysi

text: Optimointiongelmissa haetaan pistettä, jossa annetun funktion arvo on maksimissaan (tai minimissään). Usein tämän pisteen tulee täyttää rajoitusehtoja.


title: Numeerinen analyysi

text: Optimoinnin ongelmakenttä jaetaan osa-alueisiin riippuen funktiosta ja rajoituksista. Esimerkiksi lineaariohjelmoinnissa sekä funktio, että rajoitukset ovat lineaarisia. Tunnettu menetelmä lineaariohjelmoinnissa on simplex-menetelmä.


title: Numeerinen analyysi

text: Lagrangen kertojien menetelmää käytetään palauttamaan rajoitteinen optimointiongelma rajoitteettomaksi.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeerisia integrointimenetelmiä, joita joskus kutsutaan kvadratuureiksi, käytetään määrättyjen integraalien laskemiseen. Yksinkertaisimpiin menetelmiin kuuluu Eulerin menetelmä. Se ei ole kovinkaan tarkka, mutta sen kautta on johdettu useat paremmat menetelmät. Suositut menetelmät käyttävät jotakin Newton-Cotes kaavaa (kuten keskipiste- tai Simpsonin sääntö) tai Gaussin kvadratuuria. Nämä menetelmät perustuvat "hajota ja hallitse" -strategiaan, jossa integraali suhteellisen laajassa joukossa jaetaan pienempien joukkojen integraaleiksi. Tunnetuimpia tällä tavoin johdettuja menetelmiä ovat monet Runge-Kutta-menetelmät. Korkeissa dimensioissa, joissa nämä menetelmät tulevat raskaiksi tietokonelaskennalle, voidaan käyttää Monte Carlo tai kvasi-Monte Carlo -metodeita, tai dimensioltaan kohtuullisissa tehtävissä harvojen hilojen menetelmää.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeerinen analyysiin kuuluu myös tavallisten sekä osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisujen laskeminen (approksimoivalla tavalla).


title: Numeerinen analyysi

text: Osittaisdifferentiaaliyhtälöt ratkaistaan diskretoimalla ensin yhtälö tuomalla se äärellisulotteiseen avaruuteen. Tämä voidaan tehdä elementtimenetelmällä, differenssimenetelmällä tai (etenkin teknisissä sovelluksissa) kontrollitilavuusmenetelmällä. Näiden menetelmien teoreettinen pohja on funktionaalianalyysin teoreemoissa. Tämä palauttaa ongelman algebrallisten yhtälöiden ratkaisuhin.


title: Numeerinen analyysi

text: Numeeriset menetelmät edeltävät modernin tietokoneen keksimistä monia vuosisatoja. Itse asiassa, monet suuret matemaatikot menneisyydessä askartelivat numeeristen menetelmien parissa, mikä käy ilmi tärkeiden menetelmien nimissä kuten Newtonin menetelmä, Lagrangen polynomiaalinen interpolointi, Gaussin eliminointi tai Eulerin menetelmä.


title: Numeerinen analyysi

text: Laskentaa helpottamaan tehtiin laajoja kirjoja kaavoja ja arvotaulukkoineen kuten interpolointipisteet ja funktiokertoimet. Käyttämällä näitä taulukkoarvoja laskettiin usein 16 desimaalilukua tai vielä enemmän joillekin funktioille. Niitä voidaan verrata annettuun kaavaan ja löydetään erittäin hyviä numeerisia estimaatteja (arvioita) joillekin funktioille. Tällainen kanoninen teos on NIST-julkaisu, jonka tekijät ovat Abramowitz ja Stegun. Yli tuhatsivuinen kirja erittäin suuresta joukosta yleisesti käytettyjä kaavoja ja funktioita ja niiden arvoja monissa pisteissä. Funktioiden arvot eivät ole enää kovin käyttökelpoisia kun tietokoneita on saatavilla. Mutta laaja lista kaavoista voi olla vieläkin hyvin käytännöllisiä.


title: Numeerinen analyysi

text: Mekaaninen laskin on kehitetty käsinlaskennan työkaluksi. Nämä laskimet johtivat elektroniseen tietokoneeseen 1940-luvulla. Sitten huomattiin, että nämä tietokoneet olivat käyttökelpoisia ylläpidollisten syiden takia. Mutta tietokoneen keksintö vaikutti numeerisiin menetelmiin, sillä nykyisin voidaan tehdä monimutkaisempia laskutoimituksia.


title: Numeerinen analyysi

text: Nykypäivinä lähes kaikki numeeriset menetelmät on toteutettu suoritettaviksi tietokoneohjelmiksi. Netlib -palvelin sisältää erilaisia kokoelmia enimmäkseen Fortran- ja C-kielisiä ohjelmarutiineja numeerisiin tehtäviin. Kaupalliset tuotteet, kuten IMSL ja NAG-kirjastot toteuttavat monia erilaisia numeerisia menetelmiä. Vapaa vaihtoehto näille on GNU:n tieteellinen kirjasto. Toisenlainen lähestymistapa on Numerical Recipes -kirjastolla, jossa paino on menetelmien ymmärtämisellä maallikon näkökulmasta.


title: Numeerinen analyysi

text: Muita suosittuja kieliä numeerisessa analyysissä ovat MATLAB, IDL ja Python. Ne ovat tulkkattavia kieliä, mutta ne mahdollistavat nopeamman kehitystyön ja protoilun. Jos on tarpeen, ne voidaan muuntaa Fortraniin tai C:hen nopeuden saamiseksi suoritettaviin ohjelmiin.


title: Numeerinen analyysi

text: Monia tietokonealgebraohjelmia kuten Mathematicaa ja Maplea (tai vapaita ohjelmistoja kuten Maximaa, Axiomia, calcia ja Yacasia) voidaan käyttää numeeristen menetelmien laskentaan. Niiden vahvuus on kuitenkin tyypillisesti symbolisessa laskennassa.


title: Kultainen talja

text: Kultainen talja () on tarunomainen oinaan talja, jonka Iason löysi argonauttien kanssa kreikkalaisen tarun mukaan Kolkhiista. Se kuului tarun mukaan eräälle kreikkalaisten jumalista ja sitä vartioi lohikäärme, joka ei koskaan ummistanut silmiään.


title: IOC

text: IOC voi tarkoittaa useampaa asiaa:


title: Rymy-Eetu

text: Rymy-Eetu oli Erkki Tantun piirtämä sarjakuva, joka ilmestyi vuosina 1930–1973. Sarjakuvan päähenkilö Rymy-Eetu on väkevä, varreltaan vanttera mies, joka niin sodan kuin rauhan aikoina pystyi lähes yli-ihmismäisiin suorituksiin. Sarjassa ei pääsääntöisesti ollut lainkaan tekstiä.


title: Rymy-Eetu

text: Rymy-Eetu sai nimensä väkevyytensä ja miehekkyytensä mukaan, vaikkei hän koskaan kova rymyäjä ollut. Välillä hän tuntuu hallitsevan luonnonvoimiakin. Tosin hänen uhitteleva luonteensa saattaa hänet joskus pulaan. Mutta tiukassakin paikassa piippu pysyy jämäkästi suupielessä. Rymy-Eetun vastapelurina on usein serkkupoika Kalle Kuikkaneva, lyhyenläntä silmälasipäinen veijari, joka nokkeluuttaan joskus pääsee Rymy-Eetusta voitolle.


title: Rymy-Eetu

text: Rymy-Eetu ilmestyi ensimmäisen kerran Nuoressa Voimassa vuonna 1930. Silloin hahmolla ei vielä ollut nimeä. Seuraavana vuonna sarjakuvaa alkoi julkaista Kansan Kuvalehti, jossa Ilmari Turja keksi nimen uudelle sankarille. Innoittajana saattoi olla Pentti Haanpään novellissa "Hanuri-pelimannin elämäkerta" (1927) esiintynyt Remu-Eemeli-niminen hahmo. Rymy-Eetu ilmestyi eri vuosikymmenillä eri lehdissä ja strippejä kertyi kaikkiaan noin 1900 kappaletta, kunnes sarja lakkasi kesällä 1973. Kaikkiaan sarjakuva ilmestyi seuraavissa lehdissä: Nuori Voima (1930 ja 1935), Kansan Kuvalehti (1931–1935 ja 1945–1954), Suomen Kuvalehti (1934–1936) Hakkapeliitta (1936–1944), Radiokuuntelija-Antenni (1955–1968) ja Käytännön Maamies (1970-luku). Suomen Kuvalehti alkoi julkaista vuonna 2007 uudelleen Kansan Kuvalehdessä aikanaan ilmestyneitä väritettyjä Rymy-Eetuja.


title: Rymy-Eetu

text: Otava julkaisi 38 Rymy-Eetu-albumia vuosina 1938–1968. Tauno Karilas riimitteli niihin ruutujen alle tekstit, jollaisia ei alkuperäisissä sarjakuvissa ollut. Tanttu ei sarjakuvaansa tekstiä tarvinnut vaan antoi pelkkien ilmeikkäitten kuviensa puhua. Silloin tällöin tosin saattoi puhekupla auttaa kerrontaa.


title: Rymy-Eetu

text: Sota-aikana Rymy-Eetua käytettiin propagandassa. Rymy-Eetu murskasi venäläiset vastustajansa tarinoissaan perusteellisesti. Moskovan välirauhan solmimisen jälkeen Suomen kustannusyhdistys lähetti kirjakaupoille pyynnön poistaa näytteiltä 288 teosta ja lopettaa niiden myynti. Näiden kirjojen joukossa olivat "Rymy-Eetu ja Hymy-Freetu" sekä "Rymy-Eetun jymyvoitto". Otava julkaisi 1999 kokooma-albumin "Rymy-Eetu ryssän kauhu", jossa olivat mukana kaikki sodan aikana julkaistut neljä Rymy-Eetua.


title: Rymy-Eetu

text: Rymy-Eetusta julkaistiin vuonna 1996 postimerkki.


title: Rymy-Eetu

text: Helsingissä avattiin tammikuussa 2008 baijerilaistyyppinen ravintola Rymy-Eetu, jossa on vaihtuva sarjakuvanäyttely nimihahmosta.


title: Vaskulaarinen dementia

text: Vaskulaarinen dementia eli verenkiertoperäinen muistisairaus johtuu aivoverenkiertohäiriöiden aiheuttamista aivomuutoksista. Se on toiseksi yleisin dementian syy (20–30 % tapauksista) Alzheimerin taudin jälkeen.


title: Vaskulaarinen dementia

text: Vaskulaarisen dementian eli verenkiertoperäisen muistisairauden alatyyppejä ovat pienten suonten tauti, jossa on laaja-alaisia aivojen valkean aineen hapenpuutteesta johtuvia eli iskeemisiä muutoksia, aivojen syvien osien mikroinfarkteja ja mikroverenvuotoja, sekä suurten suonten tauti, jossa aivojen kuorikerroksessa on kortikaalisen osan infarkteja.


title: Vaskulaarinen dementia

text: Vaskulaarinen dementia ja Alzheimerin tauti voivat esiintyä myös yhtä aikaa, jolloin puhutaan sekamuotoisesta dementiasta eli muistisairaudesta.


title: Vaskulaarinen dementia

text: Vaskulaarisen dementian tyypillisiä oireita ovat toiminnanohjauksen häiriöt, älyllisten toimintojen hidastuminen, tasapainohäiriöt ja käytösoireet. Potilailla on myös muistihäiriöitä, mutta tämä piirre ei ole yhtä hallitseva kuin Alzheimerin taudissa. Taudin tyypistä ja aivoverenkiertohäiriöiden sijainnista riippuen vaskulaariseen dementiaan voi liittyä puheentuoton häiriöitä, halvausoireita, näkökenttäpuutoksia ja kävelyvaikeuksia. Vaskulaarinen dementia voi edetä vähitellen tai portaittain, jolloin taudissa saattaa esiintyä pitkiäkin tasaisia jaksoja.


title: Vaskulaarinen dementia

text: Potilaiden aivojen kerroskuvauksessa eli tietokonetomografiassa tai magneettikuvassa löydetään tavallisesti aivoverenkiertohäiriöiden jättämiä merkkejä, kuten vanhoja aivoinfarkteja, aivoverenvuotoja, aivojen valkean aineen vaskulaarista degeneraatiota eli aivoverisuonten rappeutumista, laajentuneita perivaskulaari eli verisuonta ympäröiviä tiloja ja aivoatrofiaa eli aivojen surkastumista.


title: Vaskulaarinen dementia

text: Aivojen toiminnallisissa kuvauksissa, kuten SPECT- ja PET-kuvissa, voidaan nähdä aivojen läiskittäisiä muutoksia. Muistihäiriön vaikeusastetta voidaan testata erilaisten muistitestien ja toimintakykymittausten avulla.


title: Berit Aunli

text: Berit Kristine Aunli (o.s. Kvello, s. 9. kesäkuuta 1956 Stjørdal, Norja) on norjalainen maastohiihtäjä.


title: Berit Aunli

text: Aunlin hiihtouran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuvat 1970- ja 1980-luvun vaihteen tietämille, jolloin hän oli maailman huipulla. Ensimmäisen arvokisamitalinsa hän saavutti 1980 Lake Placidin olympialaisista, kun Norjan naisten viestijoukkue sijoittui pronssille.


title: Berit Aunli

text: Kaksi vuotta myöhemmin Oslon MM-kisoissa Aunli voitti kultaa viiden ja kymmenen kilometrin kilpailuista sekä viestistä. Lisäksi hän saavutti hopeaa 20 kilometrillä. Vuoden 1984 Sarajevon olympialaisissa Aunli voitti kultaa Norjan viestijoukkueessa Inger Helene Nybraatenin, Anne Jahrenin ja Brit Pettersenin kanssa sekä saavutti viiden kilometrin kisassa hopeaa. Vuoden 1985 Seefeldin MM-hiihdoissa Aunli voitti Norjan viestijoukkueessa hopeaa sekä sijoittui muilla matkoilla kaksi kertaa neljänneksi ja kerran viidenneksi.