title: Talviolympialaiset 1988

text:
Neljä vuotta ennen kisoja, vuonna 1984, kisajärjestäjät kertoivat Sveitsin Lausannesta, että he olivat tehneet 309 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sopimuksen kisojen televisiointioikeuksista American Broadcasting Companyn kanssa. Se oli yli kolme kertaa enemmän kuin edellisissä talviolympialaisissa Sarajevossa 1984. Tämä myös varmisti sen, että kisat eivät jääneet tappiolle. Sopimus oli kuitenkin tappiollinen ABC:lle, sillä sen saamat mainostulot eivät riittäneet paikkaamaan maksua kisojen televisioinnista.
Kanadassa kisat televisioi pääasiassa CTV, mutta CBC lähetti tunnin koosteen kisoista pävittäin. Euroopan yleisradiounioni puolestaan maksoi 5,7 miljoonaa dollaria lähestysoikeuksista 32 maassa. Neuvostoliitto, Kuuba, Pohjois-Korea ja Itä-Euroopan sosialistiset valtiot maksoivat yhteensä 1,2 miljoonaa kisojen oikeuksista.


title: Talviolympialaiset 1988

text: Kisoihin oli tarjolla noin 1,9 miljoonaa lippua, joista myytiin noin 1,6 miljoonaa. Lippuja myytiin enemmän kuin kertaakaan kisojen jälkeisissä talviolympialaisissa. Lipunmyynti tuotti arviolta 38,5 miljoonaa. Lippujen kysyntä kisojen päätapahtumiin yllätti järjestäjät, jotka olivat asettaneet lippujen hinnat alhaisiksi tarkoituksenaan tarjota tasaiset mahdollisuudet kaikille ostaa lippuja. Ongelmaksi muodostui se, että kaikki halusivat ostaa samoja lippuja, sillä esimerkiksi maastohiihto ja yhdistetty eivät kiinnostaneet kanadalaisia, koska nämä lajit olivat heillä melko vieraita. Suurin osa, eli noin kolme neljäsosaa lipuista, myytiin Calgaryn lähialueiden asukkaille ja kymmenesosa Yhdysvaltoihin.


title: Talviolympialaiset 1988

text: Kisoja edeltävinä vuosina kisojen lipunmyynnissä kärjistyi skandaali. Kisojen lipunmyynnistä vastannut James McGregor pidätettiin sekä erotettiin virastaan, sillä häntä syytettiin petoksesta yritettyään myydä 8 000 lippua väärin Yhdysvaltoihin oman yrityksensä nimissä sähköpostilla. Tämän lisäksi Yhdysvaltoihin myytäväksi tarkoitetut liput tulivat myyntiin yli viikon verran myöhässä verrattuna Kanadan vastaaviin, vaikka niiden piti tulla myyntiin yhtä aikaa tarjoten tasaväkisen mahdollisuuden ostaa lippuja haluamiinsa tapahtumiin ja parhaisiin paikkoihin. Näin kanadalaiset saivat etua tässä asiassa.


title: Talviolympialaiset 1988

text:
Olympiaohjelmassa oli 46 tapahtumaa 11 eri urheilulajissa. Lisäksi mukana oli neljä näytöslajia.Kisoihin osallistui 1 423 urheilijaa 57 maasta. Urheilijoista miehiä oli 1122 ja naisia 301.
Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Erkki-Sven Tüür

text: Erkki-Sven Tüür (s. 16. lokakuuta 1959 Kärdla) on virolainen säveltäjä. Hän syntyi Hiidenmaan saarella ja opiskeli huilun ja lyömäsoitinten soittamista Tallinnassa vuosina 1976–1980 Georg Ots -musiikkilukiossa. Vuosina 1979–1984 hän toimi rock-yhtye In Spessä. Erkki-Sven Tüür opiskeli sävellystä Tallinnan konservatoriossa vuosina 1980–1984 professori Jaan Räätsin johdolla. Tüür otti yksityistunteja säveltäjä Lepo Sumeralta vuosina 1980–1984.


title: Erkki-Sven Tüür

text: Vuodesta 1995 on Tüür toiminut päätoimisesti säveltäjänä. Hän on saanut useita virolaisia musiikkialan palkintoja, ja vuonna 2000 hänelle myönnettiin II luokan "Valgetähe orden". Tüürin musiikkia kustantaa muun muassa Fennica Gehrman, mutta pääasiallinen kustantaja on Edition Peters. Levytyksiä ovat tehneet muun muassa Melodija, ECM, BIS, Erdenklang, Ondine, Virgin, Teldec ja Warner Finlandia.


title: Erkki-Sven Tüür

text: Viron itsenäisyyden satavuotisjuhlavuodeksi Tüür sävelsi 9. sinfoniansa.


title: Roger de Flor

text: Roger de Flor (1267–1305) oli Sisiliassa syntynyt seikkailija ja sotilas.


title: Roger de Flor

text: Kahdeksanvuotiaana hänet lähetettiin temppeliherrain ritarikunnalle kuuluvalle laivalle. Roger liittyi temppeliherroihin ja päätyi lopulta laivan päälliköksi. Akkon piirityksen yhteydessä vuonna 1291 Rogeria syytettiin paavin kutsumisesta varkaaksi ja uskostaan luopuneeksi. Hän menetti sotilasarvonsa ja joutui pakenemaan Genovaan, jossa hän aloitti uuden uran merirosvona.


title: Roger de Flor

text: Roger pestautui Sisilian kuninkaan Frederik II:n palvelukseen, joka antoi hänelle vara-amiraalin arvon. Kun sota loppui vuonna 1302 halusi Frederik päästä eroon maassa olleista palkkasotilaista, "Almogavareista", joille hän ei enää pystynyt maksamaan palkkaa. Roger sai palkkasotilaat lähtemään mukaansa itään sotimaan turkkilaisia vastaan. Bysantin keisari Andronikos II Palaiologos otti sotilaat avosylin vastaan, kun he saapuivat Konstantinopoliin vuonna 1303. Roger adoptoitiin keisarilliseen perheeseen, ja hän meni naimisiin keisarin lapsenlapsen kanssa. Hänestä tehtiin myös laivaston komentaja "megas duks" (suurruhtinas) ja armeijan ylipäällikkö "megas domestikos". Roger lähetettiin armeijansa, ns. katalonialainen komppanian, kanssa sotimaan turkkilaisia vastaan Vähään-Aasiaan.


title: Roger de Flor

text: Vuonna 1304 Rogerin joukot pelastivat piiritetyn Filadelfian kaupungin. Roger päätti nyt perustaa oman ruhtinaskuntansa, mutta hän epäonnistui kun hän yritti vallata Magnesian. Kun Roger vaati keisarilta joukoilleen palkkaa, mutta kun sitä ei herunut tarpeeksi, hän päätti ryövätä Konstantinopolia ympäröivän maaseudun. Keisari antoi Rogerille "caesarin" arvonimen, mutta pian tämän jälkeen keisarin poika Mikael teki lopun Rogerin suunnitelmista. Mikael kutsui Rogerin luokseen Adrianopoliin, jossa hän antoi murhata vieraansa. Rogerin joukot kostivat johtajansa murhan taistelemalla sinnikkäästi bysanttilaisia vastaan vielä monen vuoden ajan.


title: Talviolympialaiset 1972

text: Vuoden 1972 talviolympialaiset pidettiin Sapporossa, Japanissa 3.–13. helmikuuta vuonna 1972. Kisat avasi Japanin keisari Hirohito, olympiatulen sytytti Hideki Takada ja urheilijoiden valan vannoi pikaluistelija Keiichi Suzuki.


title: Talviolympialaiset 1972

text: Jo aikaisemmin oli vuoden 1940 talviolympialaiset ollut määrä pitää Sapporossa, mutta ne jouduttiin peruuttamaan toisen maailmansodan takia.


title: Talviolympialaiset 1972

text:
Sapporo valittiin kisojen pitopaikaksi äänestyksen perusteella. Toiseksi vahvin ehdokas isäntäkaupungiksi oli Kanadan Banff.
Olympiaohjelmassa oli 35 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1972

text: Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 1 006 urheilijaa 35 maasta.Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Kaguaanit

text: Kaguaanit ovat kaakkoisaasialaisia puussa eläviä nisäkkäitä. Kaguaanien lahkoon kuuluu nykyisin vain yksi heimo ja kaksi sukua, joissa kummassakin on yksi laji. Lajit ovat kaguaani ("Cynocephalus volans") ja täpläkaguaani ("Galeopterus variegates", aik. "Cynocephalus variegatus"). Näistä kaguaani on yleisempi. Nykyisten lajien lisäksi kaguaanien lahkoon on toisinaan luettu esihistoriallinen "Plagiomenidae"-heimo, jonka edustajat elivät 60–70 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Amerikassa. Vaikka kaguaanit ovat taitavimpia liitäviä nisäkkäitä, lentämään ne eivät pysty. Pisimmät liidot saattavat olla jopa yli 130 metriä pitkiä. Kaguaanit ovat kädellisten lähimpiä eläviä sukulaisia.


title: Kaguaanit

text: Kaguaanit ovat melko isoja puissa eläviksi nisäkkäiksi: pituudeltaan 35–40 senttimetriä ja painoltaan 1-2 kiloa. Niitä voitaisiin verrata keskikokoiseen opossumiin tai suureen oravaan. Kaguaaneilla on kohtuullisen pitkät ja sirot jalat, normaalipituinen häntä ja suhteellisen hoikka rakenne. Pää on pieni, mutta silmät ovat suuret ja eteenpäin suuntautuneet. Korvat ovat pienet ja pyöreät.


title: Kaguaanit

text: Tunnusmerkillisin piirre kaguaaneissa on kuitenkin lentopoimu, jonka avulla nämä nisäkkäät pystyvät liitämään pitkiäkin matkoja, jopa yli 130 metriä. Poimu kulkee olkapäistä etukäpäliin, viimeisen sormenpäästä varpaankärkiin ja takajaloista hännänpäähän. Toisin kuin muilla liitävillä nisäkkäillä sormien ja varpaiden välitkin on yhdistetty, jotta liitopinta-ala olisi mahdollisimman laaja. Kaguaanien lentopoimut ovat eläimen kokoon suhteutettuna laajemmat kuin minkään muun liitävän nisäkkään.


title: Kaguaanit

text: Kaguaaneja tavataan Kaakkois-Aasiassa sekä mantereella että saarilla.


title: Kaguaanit

text: Sademetsät ovat kaguaanien elinympäristöjä.


title: Kaguaanit

text: Kaguaanien käyttäytymisestä tiedetään melko vähän, sillä ne ovat ujoja yöeläimiä ja elävät vain sademetsissä. Kaguaanit ovat joka tapauksessa kömpelöitä kiipijöitä. Ne etenevätkin puissa ylöspäin hypähtelemällä.


title: Kaguaanit

text: Vaikka kaguaanit ovat istukallisia nisäkkäitä, ne lisääntyvät pussieläinmaisesti. Poikaset syntyvät vain 60 päivän raskauden jälkeen kehittymättöminä. Ne viettävät ensimmäisen puoli vuotta elämästään roikkuen emon vatsasta. Kaguaanien lisääntyminen on melko hidasta, sillä poikanen on täysikasvuinen vasta 2–3 vuoden kuluttua. Kun kaguaani on täysikasvuinen se lähtee etsimään omaa pesää itselleen


title: Kaguaanit

text: Kaguaanit ovat kasvinsyöjiä. Ne syövät lehtiä, versoja, kukkia ja mahlaa sekä luultavasti hedelmiäkin.


title: Finlandia Vodka

text: Finlandia Vodka on suomalaista, viljasta valmistettavaa votkaa. Se on väritön ja maultaan neutraali ja kuiva (eli ei sisällä sokeria), ja siinä on alkoholia 40 tilavuusprosenttia. Se kuuluu niin sanottujen premium-vodkien luokkaan, jossa se on maailman viidenneksi myydyin. Finlandia oli vuonna 2008 maailman myynniltään nopeimmin kasvava premium-vodka. Viime vuosina myynti on kasvanut 15–20 prosenttia.


title: Finlandia Vodka

text: Finland Vodka esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1970. Nykyään sen ainoa omistaja on pohjoisamerikkalainen Brown-Forman Corporation, joka osti vuonna 2000 brändistä 45 % ja vuonna 2004 loput. Suomen valtion omistama Altia jatkaa kuitenkin sen valmistamista yksinoikeudella ainakin vuoteen 2025 saakka.


title: Finlandia Vodka

text: Finlandia Vodka -pullojen valmistus siirtyi elokuussa 2009 Karhulan lasitehtaan lopettamisen jälkeen Viroon. Finlandia pullotettiin aiemmin Tapio Wirkkalan muotoilemaan kuuluisaan "jääpulloon" (Frozen Ice), mutta sittemmin pullon ja etiketin mallia on muutettu seuraavasti: Maustamattoman Finlandian lisäksi myynnissä on myös yhdeksän maustettua vodkalaatua: Lime, Coconut, Blackcurrant, Mango, Tangerine, Raspberry, Cranberry, Grapefruit ja Redberry.


title: Finlandia Vodka

text: Finlandia Vodkaa on mainostettu muun muassa tuotesijoittelulla ja sponsorisopimuksin. James Bond-elokuvassa "Kuolema saa odottaa" (2002) agentti 007 on vaihtanut vodkan Absolutista Finlandiaan. Finlandia Vodka vilahtaa useissa Renny Harlinin ohjaamissa elokuvissa. Finlandia Vodka sponsoroi aikanaan McLarenin F1-tallia, ja sen mainoksia näkyi muun muassa Mika Häkkisen kypärässä vuosina 1999–2001.


title: Finlandia Vodka

text: Finlandia Vodkasta puhutaan useaan otteeseen Bret Easton Ellisin kirjassa "Amerikan Psyko" (1991), jossa muun muassa henkilöhahmo Timothy Price pyytää monesti Finlandiaa mutta joutuu "tyytymään" Absolut Vodkaan.


title: Koskenkorva

text: Koskenkorva voi tarkoittaa seuraavia asioita:Sukunimi:


title: Talviolympialaiset 1976

text: Vuoden 1976 talviolympialaiset pidettiin Innsbruckissa Itävallassa 4.–15. helmikuuta vuonna 1976. Kilpailut julisti avatuksi Itävallan presidentti Rudolf Kirchschläger, urheilijoiden olympiavalan vannoi Willy Köstinger ja olympiatulen sytyttivät Christl Haas ja Josef Feistmantl.


title: Talviolympialaiset 1976

text: Kisat piti alkujaan järjestää Denverissä Yhdysvalloissa, mutta kustannusten nousu kolminkertaisiksi ja huoli ympäristövaikutuksista sekä näitä seurannut kansanäänestys peruuttivat kisaisännyyden. Denver ilmoitti kieltäytymisestään KOK:lle 15. marraskuuta 1972. Tämän jälkeen KOK tarjosi isännyyttä Kanadan Whistlerin kaupungille, mutta hakuprosessin jälkeen valittu uusi hallitus kieltäytyi isännyydestä. Tämän jälkeen Salt Lake City tarjoutui kisaisännäksi, mutta KOK hylkäsi hakemuksen ja valitsi helmikuussa 1973 kisaisännäksi Innsbruckin, joka oli isännöinyt myös vuoden 1964 talviolympialaisia. Salt Lake City sai myöhemmin järjestettäväkseen vuoden 2002 talviolympialaiset.


title: Talviolympialaiset 1976

text: Ajatus talviolympiakisojen järjestämisestä Tampereella heräsi Suomen olympiakomiteassa keväällä 1969, ja innokkaimpia asiassa olivat vasta valittu kaupunginjohtaja Pekka Paavola ja Suomen edustajana KOK:ssa ollut Helsingin kaupunginjohtaja Erik von Frenckell. Tampereen jäähalli ja Ratinan stadion olivat valmistuneet vuonna 1965 ja Lamminpään kaupunginosassa ajateltiin olevan sopiva hiihtomaasto. Alppihiihdon, mäkihypyn ja kelkkailun suhteen käännyttiin useita MM-hiihtoja onnistuneesti järjestäneen Lahden puoleen, joka kuitenkin yllättäen kieltäytyi. Lopulta Kuopio lupasi, että jos Tampere saisi kisat, Puijolla voitaisiin kilpailla mäkihypyssä. Alppihiihdon osalta Pyhätunturi ilmaisi valmiutensa. Olympiakylää kaavailtiin Hervantaan, jonka kaavoitus oli juuri meneillään, ja kisojen radiointi ja televisiointi suunniteltiin hoidettavaksi Ristimäestä. Tampereella tuolloin vaikuttanut SDP:n ja kokoomuksen aseveliakseli ajoi hanketta vuoden ajan erittäin tarmokkaasti. Toisaalta Tampereen kansandemokraattinen valtuustoryhmä suhtautui asiaan penseästi ja myös KOK:n toinen suomalaisjäsen, vuorineuvos Paavo Honkajuuri oli ärsyyntynyt von Frenckellin vauhdista. Von Frenckell pyrki järjestämään Tampereen delegaatiolle tapaamiset mahdollisimman monen KOK:n jäsenen kanssa ennen ratkaisevaa äänestystä. Olympiahanke toi Tampereelle noin vuoden ajaksi runsaasti julkisuutta aina New York Timesia myöten.


title: Talviolympialaiset 1976

text: Olympiaohjelmassa oli 37 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1976

text: Kisoihin osallistui 1 123 urheilijaa 37 maasta.


title: Talviolympialaiset 1976

text: Vuoden 1976 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: ULA

text: ULA ("ultralyhyet aallot") on radioaaltojen taajuusalue, jolla lähetetään sekä kaupallista että yleisradio-ohjelmaa taajuusmoduloituna (FM). ULAsta käytetään nykyisin yleisesti myös lyhennettä FM-alue, johtuen siitä, että sillä alueella lähetetyt aallot ovat päinvastoin kuin pitkien ja keskipitkien sekä lyhyiden aaltojen alueella, millä käytetään amplitudimodulaatiota, käytetään ultralyhyiden aaltojen alueella taajuusmodulaatiota, minkä lyhenne on FM.


title: ULA

text: Teknillisesti eivät AM eikä FM, amplitudimodulaatio ja taajuusmodulaatio ole taajuusalueita eivätkä aallonpituusalueita, vaan modulaatioita äänitiedon välittämiseksi sähkömagneettisesti radioaalloilla.


title: ULA

text: Taajuusalue on Euroopassa, Afrikassa ja Australiassa VHF Band II 87,5–108,0 MHz. Amerikoissa taajuusalue 88–108,0 MHz.


title: ULA

text: Venäjällä ja muissa OIRT-liiton jäsenmaissa Itä-Euroopassa taajuudet 76–100 MHz oli varattu television käyttöön. Venäjän D/SECAM-järjestelmässä tähän mahtui kolme 8 MHz kaistan varaavaa analogista televisiokanavaa. FM-radiolähetyksille oli varattu alue 65,84 MHz - 74,00 MHz, joka tunnettiin nimellä OIRT FM.


title: ULA

text: 1990-luvulta alkaen kaista on varattu FM-radiolle länsimaiden tapaan.


title: ULA

text: ULA-lähetykset aloitettiin Suomessa vuonna 1953 ja kotimaan lähetystoiminnassa ULA-lähetykset käytännössä syrjäyttivät muilla aaltoalueilla tapahtuvan lähetystoiminnan 1960-luvun aikana. Stereofoniset FM-lähetykset alkoivat Suomessa vuonna 1967. Tätä edeltävänä aikana kotimaahan ja ulkomaille suunnatut radiolähetykset lähetettiin pitkillä aalloilla (LW, "long waves", 153–271 kHz) ja keskipitkillä aalloilla (MW, "medium waves", 522–1 611 kHz) amplitudimoduloituina eli AM-lähetyksinä.


title: ULA

text: Nykyisin käytössä olevassa taajusjaossa "ultralyhyet aallot" osuvat VHF eli very high frequency -taajuusalueelle.


title: Talviolympialaiset 1980

text: XIII talviolympialaiset pidettiin Lake Placidissa Yhdysvalloissa. Näissä kisoissa käytettiin keinolunta ensimmäisen kerran.


title: Talviolympialaiset 1980

text:
Kisojen olympiatuli sytytettiin Kreikan Olympiassa 30. tammikuuta 1980. Olympialaisten avajaiset suoritti Yhdysvaltain varapresidentti Walter Mondale. Presidentti Jimmy Carter oli estynyt Afganistanin ja Iranin kriisien vuoksi ja joutui pysymään Washingtonissa avajaisten ajan.
Olympiaohjelmassa oli 38 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1980

text: Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 1 072 urheilijaa 37 maasta.


title: Talviolympialaiset 1980

text: Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Marshall Nirenberg

text: Marshall Warren Nirenberg (10. huhtikuuta 1927 – 15. tammikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen biokemisti ja geneetikko. Hän sai Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1968 geneettisen koodin murtamisesta.


title: Marshall Nirenberg

text: Nirenberg opiskeli Floridan yliopistossa biologiaa. Hänen maisterintyönsä 1952 käsitteli vesiperhosten ekologiaa ja taksonomiaa. Nirenberg siirtyi sitten biokemiaan, jota hän opiskeli Michiganin yliopistossa valmistuen tohtoriksi vuonna 1957.


title: Marshall Nirenberg

text: Vuonna 1959 Nirenberg alkoi tutkia DNA:n, RNA:n ja proteiinien välisiä suhteita. Seuraavana vuonna hänet nimettiin National Institutes of Healthin (NIH) tutkijaksi. Näissä tutkimuksissa Niremberg ja J. Heinrich Matthaei osoittivat, että proteiinisynteesissä tarvitaan lähetti-RNA:ta. Tuottamalla synteettistä, pelkästään urasiilista koostunutta lähetti-RNA:ta Nirenberg osoitti, että kodoni UUU koodittaa fenyylialaniinia. Tämä oli ensimmäinen askel kodonitaulukon selvittämisessä


title: Marshall Nirenberg

text: Vuonna 1961 Nirenberg valittiin NIH:n biokemiallisen genetiikan osaston johtoon. Vuonna 1965 Nirenberg pystyi kollegoidensa avulla kokoamaan kaikki 64 kolmikirjamista kodonia käsittävän geneettisen koodin taulukon, joka esittää DNA:n ja proteiinien väliset yhteydet.


title: Marshall Nirenberg

text: Nirenberg sai työstään Nobelin fysiologian ja lääketieteen palkinnon vuonna 1968. Palkinnon jakoivat hänen kanssaan Har Gobind Khorana, joka löysi nukleiinihappojen synteesin, ja Robert W. Holley, joka selvitti lähetti-RNA:n kemiallisen rakenteen. Samana vuonna Nirenberg sai National Medal of Honorin; vuonna 1966 hänelle oli myönnetty National Medal of Science.


title: Marshall Nirenberg

text: Nirenberg teki myös Nobel-palkintonsa jälkeen merkittäviä tieteellisiä löytöjä genetiikan ja neurobiologian aloilta. Hän teki pioneerityötä hermosolujen viljelyssä ja tutki geenien ilmenemistä, kantasolujen erilaistumista ja hermojärjestelmän kehittymistä. 1980-luvulla Nirenberg löysi banaanikärpäsen geenin, joka on merkittävä sydämen kehittymiselle. Löytö auttaa synnynnäisten sydänsairauksien ymmärtämisessä.


title: Matti Wuori

text: Matti Ossian Wuori (15. heinäkuuta 1945 Helsinki – 15. lokakuuta 2005 Kirkkonummi) oli asianajaja, joka toimi vihreiden sitoutumattomana edustajana Euroopan parlamentissa 1999–2004.


title: Matti Wuori

text: Matti Wuori oli Euroopan parlamentin ihmisoikeusraportoija vuosina 2000–2001. Muutenkin ihmisoikeuskysymykset – ympäristökysymysten ohella – olivat Wuoren ominta alaa. Wuori suhtautui vihreiden muita Euroopan parlamentin jäseniä kriittisemmin moniin ulkopoliittisiin asioihin kuten esimerkiksi Euroopan unionin sotilaallisen yhteistyön lisäämiseen, jonka taustalla hän näki muun muassa aseteollisuuden intressejä. Hänen mukaansa länsimaailma on saattanut menettää perinteisen demokratian lopullisesti niin sanotun terrorismin vastaisen sodan alettua.


title: Matti Wuori

text: Avustettuaan kansainvälistä Greenpeacea Suomen kautta tapahtuneen valaanlihan salakuljetuksen yhteydessä Wuori oli mukana perustamassa Greenpeacea Suomeen ja oli Suomen-osaston puheenjohtaja vuosina 1989–1998, kansainvälisen osaston puheenjohtaja 1991–1993 ja toimi lisäksi useissa Greenpeacen kansainvälisissä johtotehtävissä. Hän osallistui Etelä-Afrikan apartheidin ajan jälkeisen totuuskomission työskentelyyn.


title: Matti Wuori

text: Matti Wuori valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1979 harjoitettuaan jo sitä ennen vuosia asianajoa eri tuomioistuimissa – oman toimiston hän oli perustanut jo 1971. Hänen ajamiinsa juttuihin kuuluivat varhaisina aikoina ns. yllytysoikeudenkäynnit: satoja ihmisiä syytettiin heidän yllytettyään kieltäytymään asevelvollisuudesta. Myös Persian šaahin vierailun yhteydessä pidetyn mielenosoituksen aiheuttamat syytteet työllistivät Wuorta.


title: Matti Wuori

text: Asianajajana Wuori sai julkisuutta avustaessaan Mikkelin panttivankidraaman jälkeen käynnistyneessä oikeudenkäynnissä kuolleen panttivangin veljeä sekä Irak-skandaalin yhteydessä tasavallan presidentin entistä neuvonantajaa Martti Mannista. Hän toimi myös sananvapausasioissa eri mediayhtiöiden ja toimittajien avustajana, mm. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Hänelle olivat läheisiä erityisesti ympäristönsuojelu- ja ihmisoikeustapaukset. Ilmaisunvapautta hän puolusti menestyksekkäästi aina Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta myöten.


title: Matti Wuori

text: Wuori toimi kuolemaansa saakka Ihmisoikeusjuristit ry:n puheenjohtajana ja Suomen Asianajajaliiton oikeuspoliittisen valiokunnan jäsenenä.


title: Matti Wuori

text: Vuoden 2005 joulukuussa järjestetyn "Big Brother" -palkinnonjakotilaisuuden yhteydessä Electronic Frontier Finland myönsi Wuorelle positiivisen "Winston Smith" -tunnustuspalkinnon postuumisti "pitkäaikaisista ansioistaan yksityisyyden ja muiden perusoikeuksien edistämisessä".


title: Matti Wuori

text: Wuorella oli pienet cameoroolit Aki Kaurismäen elokuvassa "Mies vailla menneisyyttä" (2002) ja Ville Mäkelän elokuvassa "Lain ulkopuolella" (1987) sekä Sakari Rimmisen elokuvassa Pilvilinna (1970) ja Pekka Mandartin elokuvassa "Going to Kansas City" (1998).


title: Matti Wuori

text: Boheemiuteen taipuvaisena ihmisenä asianajaja Wuori harrasti kuubalaisia sikareita, mallasviskejä ja omisti satoja solmioita.


title: Pau Casals

text: Pau Casals, alkuperäiseltä nimeltään Pau Carles Salvador Casals i Defilló (29. joulukuuta, 1876, El Vendrell, Katalonia – 22. lokakuuta, 1973, San Juan, Puerto Rico), oli katalonialainen sellisti, säveltäjä ja kapellimestari. Pau Casals tunnetaan parhaiten vuosina 1936–1939 tekemistään Bachin sellosarjojen taltioinneista.


title: Pau Casals

text: Pau Casals syntyi vuonna 1876 pienessa El Vendrellin kaupungissa, jossa hänen isänsä Carlos toimi urkurina ja kuoronjohtajana. Carlos opetti poikansa laulamaan, soittamaan pianoa ja viulua. Casals esiintyi julkisesti ensimmäistä kertaa jo kuusivuotiaana. Yksitoistavuotiaana Pau kuuli ensimmäistä kertaa sellomusiikkia ja pian hän ottikin oppitunteja sellonsoitossa, ensin isältään, mutta pian Barcelonan kunnallisessa musiikkikoulussa.


title: Pau Casals

text: Opiskeluaikanaan Casals soitti eri kokoonpanoissa rahoittaakseen opintojaan, ja etsiessään musiikkia esitettäväksi vuoden 1890 tienoissa hän löysi ennestään tuntemattomia teoksia soolosellolle pienestä barcelonalaisesta musiikkiliikkeestä. Kyseessä olivat Johann Sebastian Bachin kuusi sarjaa soolosellolle (BWV 1007–1012), jotka olivat pitkään olleet musiikkimaailmalta kadoksissa. Casals työsti Bachin sellosarjoja yli kymmenen vuotta ennen kuin alkoi esittää niitä julkisesti 1900-luvun alkuvuosina, esittäen usein yhden sarjan konserton yhteydessä.


title: Pau Casals

text: Casals kehitti oman tyylin jossa hän saattoi liikuttaa vasenta kättään varsin vapaasti luoden vaivattoman vaikutelman ja laulavan äänensävyn.


title: Pau Casals

text: Barcelonassa Casals tutustui myös säveltäjä Isaac Albéniziin, joka auttoi Casalsia muuttamaan Madridiin, jossa hän jatkoi opintojaan konservatoriossa Tomas Bretónin ja Jesus de Monasterion johdolla. Hän teki orkesteridebyyttinsä Madridissa ja konsertoi vuonna 1899 Lontoon Crystal Palacessa ja Pariisissa.


title: Pau Casals

text: Poliittisesti Casals oli tasavaltalainen ja Espanjan sisällisodan päätyttyä Francon voittoon hän joutui vaikeuksiin vahvan vakaumuksensa vuoksi (Casals muun muassa kieltäytyi soittamasta Hitlerin hallitsemassa Saksassa). Vuonna 1939 häntä uhattiin teloituksella, jos hän palaisi Espanjaan ja hän joutui jäämään pakolaiseksi Etelä-Ranskaan.


title: Pau Casals

text: Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian Francoa mielistelevään politiikkaan pettyneenä Casals lopetti yllättäen julkisen esiintymisen. 1950-luvulla Casalsin yhdysvaltalaiset ihailijat järjestivät hänen ympärilleen festivaalin virtuoosin uuteen kotikaupunkiin Pradesiin ja vanhoilla päivillään Casals nousi uudelleen esiin muusikkona, opettajana ja orkesterinjohtajana. Vuonna 1956 hän muutti äitinsä synnyinmaahan Puerto Ricoon. Hän esiintyi vuonna 1958 Yhdistyneissä kansakunnissa ja vuonna 1961 Valkoisessa talossa. Hän kuoli Puerto Ricossa 22. lokakuuta 1973. Casals ei ehtinyt nähdä vihaamansa Francon hallinnon loppua, mutta Espanjan hallitus kuningas Juan Carlos I:n johdolla kunnioitti hänen muistoaan julkaisemalla vuonna 1976 hänen 100. syntymäpäivänsä kunniaksi postimerkin.


title: Klondike

text: Klondike on alue Kanadan luoteisosassa Yukonissa lähellä Alaskan rajaa. Alue sijaitsee Yukonjoesta haarautuvan Klondikejoen varrella. Alueelle suuntautui suuri kultaryntäys 1896–1898. Klondiken keskus on ryntäyksen aikana perustettu Dawson City. Valkoiset uudisasuttajat totesivat seudun alkuperäisen intiaaninimen"Tr’ondëk" (”vasarakivivesi” hänkielellä) vaikeaksi ääntää ja alkoivat kutsua paikkaa Klondikeksi.


title: Klondike

text: Klondiken kultaryntäys oli vuosia kestänyt kullankaivajien ja onnenonkijoiden massamuutto Klondikeen 1800-luvun lopulla. Klondikesta on löytynyt tähän mennessä noin 350 tonnia kultaa. Ryntäys alkoi paikallisena vuonna 1896, jolloin alaskalaiset turkismetsästäjät saapuivat alueelle, mistä intiaani Skookum Jim oli löytänyt runsaasti kultaa Rabbit- eli Bonanzajoen pohjalta. Tieto kultalöydöstä saavutti Yhdysvallat vasta vuonna 1897, jolloin noin 6 000 ihmistä saapui Klondikeen. Matka Klondikeen muun muassa vuorisolien yli oli vaarallinen kylmän ja nälän uhan takia. Elämä Klondikessa oli yleensä pelkkää kovaa työtä, ja vain jotkut rikastuivat kullalla. Kullanetsijä saattoi kuolla muun muassa kaivoskuilun sortumiseen tai täyttymiseen vedellä. Vuonna 1897 kullanetsijät rakensivat Dawson Cityn kaupungin, jota kutsuttiin ”Pohjolan Pariisiksi”. Lopulta kaupungissa oli noin 30 000 asukasta. Vuonna 1898 ryntäys Klondikessa alkoi olla ohi ja painopiste siirtynyt Alaskan Nomeen. Niinpä Dawson City kutistui vuoteen 1905 mennessä 5 000 asukkaan pikkukaupungiksi. Nykyään siellä asuu noin 1 600 asukasta.


title: Kultaryntäys

text: Kultaryntäys eli kultakuume on lyhytaikainen kullankaivajien virta alueelle, josta on löydetty merkittäviä määriä kultaa. Kanadan ja Yhdysvaltojen historiassa niitä nähtiin pitkin 1800-lukua. Myös Australiassa ja Etelä-Afrikassa havaittiin kultakuumetta samaan aikaan, samoin pienimuotoisempana Suomen Lapissa.


title: Kultaryntäys

text: Kerrotaan, että kultakuumeista rikastuivat enemmän tarvikkeiden tuottajat kuin itse kaivajat. Hyvä esimerkki siitä on Levi Strauss, joka teki työhousuja.


title: Kultaryntäys

text: Ensimmäinen tieto Suomessa esiintyvästä kullasta on Olaus Magnuksen kartassa vuodelta 1539. Tiettävästi ensimmäinen löytö tehtiin kuitenkin vasta vuonna 1836, jolloin nimismies Boucht löysi kultahiukkasen dolomiitista Kemijoen suulta. Silloinen valtiovalta käynnisti etsinnät Etelä-Lapissa ja Kuusamossa, mutta tulokset eivät riittäneet kaivostoiminnan aloittamiseksi.


title: Kultaryntäys

text: Lapissa löytyi lupaavasti kultaa Ivalojoelta syyskesällä 1868. Koko kesän jatkuneen etsintäretken päätteeksi löysi Suomen Rahapajan johtaja Johan Konrad Lihr Ivalojoen Nulkkamukasta hyvän esiintymän, ja sen perusteella syntyi Suomen ensimmäinen kultaryntäys. Senaatti antoi asetuksen kullanhuuhdonnasta, ja kaivajat ryntäsivät etenkin Ivalojoen varteen, jossa keskuspaikkana toimi Porttikosken törmällä sijaitseva Ivalojoen Kultala. Kullankaivajia saapui kaikkialta Suomesta ja jopa maan rajojen ulkopuolelta. Suurimmillaan kaivajien määrä oli vuonna 1871, noin 500 miestä. Vähitellen huuhtojat siirtyivät Laanilaan. Kultaa saatiin aluksi 55 kg vuodessa, myöhemmin noin 20 kg vuodessa. "Oy Ivalojoki Ab" ja "Lapin Kulta Oy" yrittivät aloittaa koneellista kullanhuuhdontatoimintaa, mutta tulokset jäivät lopulta laihoiksi ja yhtiöt tekivät nopeasti konkursseja.


title: Kultaryntäys

text: Lemmenjoen kultakuume koettiin vasta toisen maailmansodan jälkeen, kun sodasta palanneet nuoret miehet lähtivät kokeilemaan onneaan Lapin kultamaille. Monet näistä uhkarohkeistakin seikkailijoista jäivät Lappiin koko iäkseen ja heistä syntyivät kuuluisimmat kultalegendat. Näitä Lapin elinkautisia olivat mm. Yrjö "Karhu" Korhonen, Niilo "Nipa" Raumala, Heikki "Kultasilmä" Kokko, Kullervo "Kone" Korhonen, Jalmari Hepo-oja, Jukka Pellinen ja Jaakko Isola.


title: Kultaryntäys

text: Kullankaivaja Eevert Kiviniemi on löytänyt Suomen suurimman kultahipun vuonna 1935 kertomansa mukaan Luttojoelta. Hipun paino on 392,9 grammaa. Aleks Kiviniemen vuonna 1910 Hangasojalta löytämä hippu lienee kuitenkin Eevert-hippua suurempi. Aleksi-hipun todellinen paino on jäänyt kuitenkin virallisesti todistamatta, sillä siitä ehdittiin irrottaa sormuksen verran kultaa ennen virallista punnitusta. Punnittaessa Aleksi painoi 385,36 grammaa. Geologian tutkimuskeskus ylläpitää listaa Suomesta löydetyistä kultahipuista.


title: Kultaryntäys

text: Åke Lindman ohjasi vuonna 1999 Lapin kultaryntäyksestä elokuvan "Lapin kullan kimallus".


title: Kultaryntäys

text: Kullanhuuhdontaa mittakaavassa suurempi tapa jalostaa malmia kullaksi on pienkaivostoiminta, jossa rikastamoprosessit räätälöidään verrattain pieniäkin malmioita varten siten, että myös vähemmän tuottoisat sivumalmit voidaan hyödyntää.


title: Kultaryntäys

text: Suomessa kullan pienkaivoksia on muun muassa Orivedellä, Huittisten Jokisivulla, jonka rikastamo sijaitsee Vammalassa. Jokisivun kaivos on uusi, kun taas Polar Mining osti Oriveden kaivoksen Outokummulta 2003. Polar Mining on australialaisen Dragon Miningin suomalainen tytäryhtiö.


title: Kultaryntäys

text: Jokisivun kaivos on valituksen alaisena. Sodankylän Pahtavaaran kaivos avattiin 2004 ja esiintymiä on myös Kittilän Suurikuusikossa.


title: Kultaryntäys

text: Suomessa on ollut samanaikaisesti toiminnassa 1–2 kultakaivosta johtuen kullan vaihtelevasta hintakehityksestä. Yhden kultakilon jalostamiseksi saatetaan louhia 100–150 miljoonaa kiloa kiveä.


title: Kultakuume

text: Kultakuume voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Xena

text: Xena ("Xena: Warrior Princess") on "Hercules" -televisiosarjan spin-off, joka osoittautui emosarjaansa suositummaksi. Sarja sijoittuu Antiikin Kreikkaa muistuttavaan mielikuvitusmaailmaan ja sen päähenkilö on soturiprinsessa Xena (Lucy Lawless), joka taistelee hyvien puolella ja pahaa vastaan yhdessä uskollisen seuralaisensa Gabriellen (Renée O’Connor) kanssa. "Xenaa" tuotettiin vuosina 1995–2001, Suomessa sarjaa esitettiin vuosina 1997–2004 ja uusintana vuodesta 2007 lähtien. "Xenan" ensimmäinen kausi alkoi Subilla uusintana 1. kesäkuuta 2009.


title: Xena

text: "Xenan" ilmestyessä televisioruutuihin itsenäiset naispuoliset toimintasankarit olivat televisiosarjojen pääosissa hyvin harvinaisia. Myöhemmin Xenaa ovat seuranneet muun muassa "Dark Angel", "Buffy, vampyyrintappaja", "Alias" sekä "Siskoni on noita" -sarjan noitasisarukset.


title: Xena

text: Suomessa "Xenasta" on tähän mennessä julkaistu kolme ensimmäistä kautta DVD:nä.


title: Xena

text: Sarjassa pääaseina toimivat miekat. Miekan lisäksi yleisinä aseina ovat taistelusauvat tai -kepit, tikarit, kirveet, jouset, nuolet ja piikkimoukarit. Tunnetuin ase lienee kuitenkin Xenan chakrami. Xena heittää yleensä chakramin katkaistakseen vihollisten aseet tai esimerkiksi köyden. Xena aiheuttaa useasti myös kivivyöryjä chakramin avulla. Chakrami lentää pitkän matkan, kimpoilee seinistä tai muista pinnoista ja kimpoaa lopuksi takaisin Xenan kiinniotettavaksi.


title: Xena

text: Sarjassa on paljon viittauksia eri kansojen myytteihin ja muinaisiin jumalhahmoihin. Eniten on viitattu kreikkalaiseen mytologiaan, jonka jumalhahmot esiintyvät säännöllisesti sarjan jaksoissa, erityisesti sodan jumala Ares ja rakkauden jumalatar Afrodite, josta on tehty vaaleanpunaiseen harsoon pukeutuva surffariblondi. Myös Kupido, Pallas Athene, Zeus, Poseidon, Haades, Kohtalottaret, Raivottaret ja Harpyijat esiintyvät Xenan seikkailuissa. Kreikkalaisista sankarihahmoista sarja esitteli Herkuleksen, Odysseuksen, Orfeuksen sekä amatsonit.


title: Xena

text: Kreikkalaisen mytologian lisäksi sarjassa on viittauksia muihinkin myytteihin: sarjassa viitattiin kristinuskoon Raamatun tarinoiden kautta (muun muassa Daavid ja Goljat). Hindulaisuutta jumalineen (Krishna, Kali) ja karman lakia käsiteltiin neljännen tuotantokauden jaksoissa, joissa Xena ja Gabrielle matkustivat Intiassa. Myös skandinaavisen mytologian jumalat Thor ja valkyriat tulivat tutuiksi Xenan seikkailujen välityksellä. Joulupukinkin alkuperä selviää eräässä jaksossa.Jaksojen lopputeksteissä on lisäksi maininta siitä, ettei jotain jaksossa ollutta vahingoitettu elokuvaa tehtäessä: esim. ""No Bible myths or icons were irreparably mangled during the production of this motion picture./ Yksikään Raamatun myytti tai ikoni ei vahingoittunut peruuttamattomasti tämän filmin kuvauksissa"" (jakso "GIANT KILLER [#27]").


title: Xena

text: Sarja on tullut tunnetuksi myös siitä ilmiömäisestä laajuudesta, jolla sarjan fanit alkoivat tuoda sitä esiin internetissä. Aikanaan "Xenaa" käsittelevien fanisivujen ja keskustelupalstojen lukumäärä oli aivan omaa luokkaansa, ja ne haastoivat internetissä jopa "Star Trekin" näkyvyyden. Sarjan suurta suosiota selittää osaltaan tulkinta, jonka mukaan Xenaa ja hänen apurihahmoaan Gabriellea voidaan pitää naisparina. 1990-luvun lopulla kansainvälinen lesboyhteisö ottikin sarjan omakseen.


title: Xena

text: Suomalaisen faniryhmän jäsenet käyttävät itsestään nimitystä ”xeniitti”.


title: Xena

text: Luettelo televisiosarjojen Hercules ja Xena hahmoista


title: Vojislav Šešelj

text: Vojislav Šešelj (, [], s. 11. lokakuuta 1954) oli äärikansallismielisen Serbian radikaalipuolueen johtaja 1990-luvulla.


title: Vojislav Šešelj

text: Akateemikko Šešelj kiinnostui nationalismista 80-luvun alussa. Hän halusi luoda Suur-Serbian. Niinpä Šešelj yllytti Jugoslavian hajoamissodissa serbejä karkottamaan ja tappamaan kroaatteja. Hänen innoittamansa četnikki-joukko Valkoiset kotkat toimi myös Bosniassa ja Kosovossa.


title: Vojislav Šešelj

text:
Šešeljiä syytettiin sotarikoksista. Haagin tuomioistuin vapautti Šešeljin vuonna 2016, koska oikeus ei pitänyt Šešeljiä vastuullisena četnikkien tekemistä rikoksista.
Šešelj tuomittiin kuitenkin huhtikuussa 2018 syyttäjien valitettua ratkaisusta. Šešelj ei joutunut istumaan tuomiota, koska oli ollut vangittuna 12 vuoden oikeuskäsittelyn ajan.


title: Vojislav Šešelj

text:
Šešelj on kansallisuudeltaan serbi.
Eräs toisen maailmansodan aikainen četnik-upseeri oli hänelle sukua.
Šešelj opiskeli lakia Sarajevon yliopistossa ja väitteli tohtoriksi. Hän opetti politiikan tutkimusta Sarajevon yliopistossa vuoteen 1984 saakka. Yliopistomaailmassa hän ajautui riitoihin kommunistipuolueen edustajien ja muslimien kanssa ja syytti näitä uransa haittaamisesta.


title: Vojislav Šešelj

text:
Šešelj osallistui 80-luvun alussa toisinajattelijaliikehdintään. Šešelj halusi korvata Jugoslavian serbivetoisella valtiolla.
Šešelj piti hallituksen toimia Kosovon mellakoita vastaan liian lepsuina. Vuonna 1984 Šešelj halusi vähentää Jugoslavian osatasavaltoja koska ei pitänyt muslimeja kansana.


title: Vojislav Šešelj

text:
Hänen mukaansa Bosnia ja Montenegro olivat keksittyjä maita, joilla ei ole olemassaolon oikeutusta.. Šešelj vangittiin, ja vapautettiin yli 40 päivän nälkälakon jälkeen. Sitten kommunistit tuomitsivat hänen kahdeksaksi vuodeksi vankilaan vastavallankumouksellisuudesta. Työstä kieltäytynyttä Šešeljiä kidutettiin ja hakattiin vankilassa.
Keskuskomitea armahti Šešeljin joka vapautettiin jo vuonna 1986. Šešelj matkusti vuonna 1989 Yhdysvaltoihin, jossa toisen maailmansodan aikainen četnikkijohtaja Momčilo Đujić kutsui häntä četnikkien johtajaksi.


title: Vojislav Šešelj

text:
Šešelj perusti yhdessä Vuk Draškovićin Mirko Jovićin kanssa antikommunistisen Serbian kansallisen uudistumisen puolueen 1989. Šešelj irrotti myöhemmin kannattajajoukkonsa Serbian radikaalipuolueeksi. Puolue ajoi četnik-aatetta ja Suur-Serbiaa, joka yhdistäisi serbien maat.
Puolueella oli puolisotilaallinen yksikkö "Valkoiset kotkat", joka syyllistyivät lukuisiin sotarikoksiin Jugoslavian hajoamissodissa. Šešelj yllytti serbien asemiehiä tappamaan kroaatteja Vukovarissa. Šešelj julkinen palopuhe aiheutti kroaattien poismuuton ja pois ajamisen Hrtkovicin kroaattikylästä vuonna 1992.
Sama linja jatkui Bosniassa, jossa valkoiset kotkat toimivat etnisissä puhdistuksissa. Šešeljin politiikka oli äärinationalismia ja siten Miloševićin politiikkaa jyrkempää.


title: Vojislav Šešelj

text:
Kroatian ja Bosnian sotien alussa Šešelj ja Slobodan Milošević olivat ystäviä. Mutta poliittinen taktikko Milošević veti taloudellisen kannattamattomuuden, kansainvälisen painostuksen ja taloussaarron takia pois tukensa Bosnian serbinationalisteilta. Niinpä syyskuussa 1993 Šešeljin puolue asettui vastustamaan Miloševićia. Tämän takia Šešelj istui vankilassa 1994–1995. Milošević määritteli Šešeljin "väkivallan ja primitiivisyyden personifikaatioksi."
Vuosina 1998-2000 Šešelj oli Jugoslavian varapääministeri. Pian Šešeljin noustua virkaansa alkoi Kosovon sota.


title: Vojislav Šešelj

text:
Šešeljin ystäväpiiriin kuuluivat mm. ranskalainen äärioikeistolaispoliitikko Jean-Marie Le Pen, Vladimir Žirinovski ja Saddam Hussein, joka piti Šešeljistä.
Jugoslavian sotien jälkeen Šešeljin radikaalipuolue vastusti hallitusta, EU:ta ja tuki maan lähentymistä Venäjään.


title: Vojislav Šešelj

text: Vuonna 2003 Jugoslavian sotarikoksia Haagissa tutkiva kansainvälinen tribunaali ICTY asetti sille antautuneelle Šešeljille lukuisia syytteitä. Šešelj sai palata kotimaahansa 2014, koska hänellä oli syöpä. Haagin tuomioistuin vapautti Šešeljin todisteiden puutteessa.


title: Vojislav Šešelj

text:
Kaksi tuomaria kolmesta ei hyväksynyt syytteitä. Oikeuden päätöksen mukaan Šešeljin ajama Suur-Serbia oli poliittinen eikä rikollinen suunnitelma. Vaikka Šešeljillä olikin kannattajiinsa tietty moraalinen auktoriteetti tämä ei siirtänyt kannattajien tekojen vastuuta Šešeljille.
Näin koska Šešeljiin liitettyjen puolisotilaallisten joukkojen komento oli Bosnian serbiarmeijalla, ei Šešeljillä. Šešelj kehotti serbejä liittymään armeijaan. Šešelj ei myöskään päätöksen mukaan välttämättä tiennyt innoittamansa vapaaehtoisjoukon tekemistä julmuuksista. Oikeuden päätös kiisti myös laajamittaiset siviilejä vastaan tehdyt hyökkäykset Bosniassa ja Kroatiassa. Syyttäjäosapuoli, bosnialaiset ja Kroatian edustajat eivät olleet tyytyväisiä ICTY:n päätökseen.


title: Kullero

text: Kullero eli niittykullero ("Trollius europaeus") on näyttävä, Euraasiassa kasvava keltakukkainen leinikkikasvi ("Ranunculaceae"). Suomessa laji on yleinen. Kullero on Lapin maakuntakukka.


title: Kullero

text: Pohjois-Suomessa kulleroa on kukkimisajankohtansa takia kutsuttu myös kansanomaisin nimin juhannuskukka ja juhannuspumpula.


title: Kullero

text: Monivuotinen kullero kasvattaa pystyn, 30–60 cm pitkän, kaljun varren. Varsi on useimmiten haaraton. Juurakko on pysty. Aluslehdet ovat pitkäruotisia ja vanhat ruodit säilyvät säikeinä varren tyvellä. Aluslehtien lapa on 7–15 cm leveä, hieman pituuttaan leveämpi ja tavallisesti viisijakoinen- tai osainen. Lavan tyveen saakka ulottuvat liuskat ovat 3–6-hampaisia. Varsilehdet ovat aluslehtiä lyhyempiruotisia ja lehden lapa vähempi- ja kapeampiliuskainen. Ylimmät varsilehdet ovat ruodittomia. Kulleron kukat ovat yksittäin tai kukinto on kaksi- tai kolmikukkainen viusko. Keltainen kukka on iso, litteähkö "pallo", joka on halkaisijaltaan 2–5 cm. Pallomaisuutta lisäävät varsinaisia terälehtiä ympäröivät terälehtimäiset verholehdet. Niitä on noin kymmenen kappaletta ja ne ovat heleänkeltaisia, 1,5–2,5 cm pitkiä, kuperia ja noin heteiden pituisia. Myös terälehtiä on kymmenkunta, ja ne ovat litteitä, kapeita mesilehtiä. Etelä-Suomessa kullerot aloittavat kukintansa toukokuussa, Lapissakin viimeistään juhannuksena tai heinäkuun alussa. Hedelmä on 7–10 mm pitkä tuppilo, joita on runsaasti. Tuppilon ota on yli 1 mm:n pituinen. Leinikkikasvien tapaan myös kullero on myrkyllinen.


title: Kullero

text: Kulleron kukka aukeaa vasta lakastumisen alkaessa. Koska kukka vaatii ristipölytyksen, pölyttävien hyönteisten on osattava tunkeutua sulkeutuneeseen kukkaan. Kulleron pölyttämiseen ovat erikoistuneet juurikärpästen heimoon ("Anthomyiidae") kuuluvat pienet, neljän millin mittaiset kullerokärpäset ("Chiastocheta"). Kullerokärpäset paitsi imevät kulleron mettä, myös parittelevat kullervon kukassa ja munivat siihen. Toukat syövät osan kulleron kukan tuottamista siemenistä.


title: Kullero

text: Kulleroa tavataan Euroopassa laajalla alueella Alpeilta läpi Itä-Euroopan aina Uralille saakka. Pohjois-eteläsuunnassa lajia tavataan Keski-Italiasta ja Balkanilta Fennoskandian pohjoisosiin. Lisäksi sitä kasvaa muun muassa Skotlannissa ja Pyreneiden vuoristossa. Levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella Keski-Siperiaan saakka. Kulleroa tavataan paikoitellen myös Kiinassa.


title: Kullero

text: Suomessa kullero on yleinen Pohjois-Suomessa Oulu–Kuusamo-linjan pohjoispuolella, sekä toisaalta Etelä-Hämeessä ja Järvi-Suomen eteläosissa. Muualla Suomessa laji on harvinainen ja se puuttuu lähes kokonaan Ahvenanmaalta, Keski- ja Etelä-Pohjanmaalta sekä Satakunnasta.


title: Kullero

text: Kullero kasvaa lehdoissa, lehto- ja lettokorvissa, kosteilla niityillä, tulvapensaikoissa, tunturien rinneniityillä ja tunturikoivikoissa. Lajia tavataan myös puutarha- ja viljelyskarkulaisena asutuksen läheisyydessä. Keski- ja Etelä-Euroopassa se on vuoristojen kasvi. Alpeilla sitä tavataan yli 3000 metrin korkeuteen asti.


title: Kullero

text: Etelä- ja Keski-Suomessa kullero on monin paikoin taantunut tai kokonaan hävinnyt. Tärkein syy tähän on perinteisten niittyjen ja hakamaiden umpeenkasvu maatalouden rakennemuutosten myötä. Paikoitellen kauniskukkainen laji kärsii myös keruusta.


title: Kullero

text: Kulleroa on käytetty jo pitkään puutarhojen koristekasvina ja leikkokukkana.


title: Kullero

text: Kirjallisuudessa kullero esiintyy muun muassa Aaro Hellaakosken runokokoelmaan "Jääpeili" (1928) sisältyvässä tunnetussa runossa "Keväinen junamatka".


title: Vuk Drašković

text: Vuk Drašković (Вук Драшковић, s. 29. marraskuuta 1946) on serbialainen poliitikko, joka on toiminut Jugoslavian apulaispääministerinä vuonna 1999 ja Serbia-Montenegron ulkoministerinä vuosina 2004-2007. Vuodesta 1990 lähtien hän on toiminut perustamansa oikeistolaisen ja nationalistisen "Serbian uudistamisliike"-puolueen (Српски покрет обнове, Srpski Pokret Obnove) johdossa.


title: Vuk Drašković

text: Drašković valmistui Belgradin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1968 ja työskenteli vuodesta 1969 vuoteen 1980 Jugoslavian uutistoimisto Tanjugin palveluksessa Afrikan-kirjeenvaihtajana. Hän kirjoitti viisi romaania 1970- ja 1980-luvuilla. Hänen kirjansa herättivät keskustelua ja Draškovićia alettiin pitää jonkinlaisena toisinajattelijana, vaikka hän olikin kommunistipuolueen jäsen. Suuren suosion vuoksi myös Draškovićin ensimmäisten teosten jälkeiset kirjat julkaistiin.


title: Vuk Drašković

text:
Drašković perusti 1989 Mirko Jović ja Vojislav Šešeljin kanssa antikommunistisen nationalistipuolueen "Serbian kansallinen uudistaminen" (Srpska narodna obnova, SNO). Miesten välit kuitenkin johtivat pian sen hajoamiseen kolmeen osaan. Etenkin Serbian radikaalipuolueen Šešeljistä tuli Draškovićin katkera vastustaja. Vuonna 1990 Drašković perusti oman puolueensa eli Serbian uudistamisliikkeen. Kommunismia vastustanut Drašković esitti ristiriitaisesti sekä uudistushakuisia että perinteitä kannattavia mielipiteitä, sotaisan kansallismielisiä että rauhaa kannattavia kantoja. Hän halusi että Serbia syntyisi uudestaan. Draškovićin mielestä Serbia tulisi uudistaa lännen mallin mukaiseksi ja pyrkiä rauhaan alueen muiden kansojen kanssa. Mutta joskus Drašković myös saarnasi muiden kansojen tappamisesta. Drašković halusi palauttaa četnikit. hän perusti oman puolisotilaallisen järjestön, jonka johtajat murhattiin vuonna 1991.
Vuonna 1991 Drašković kirjoitti mm Vukovarin saartoa vastaan ja vastusti 1992 Bosnian eri kansallisuuksien nationalismia.


title: Vuk Drašković

text: Drašković johti 1990-luvun alussa kahta joukkomielenosoitusta, joissa molemmissa puhkesi väkivaltaisuuksia ja kuoli ihmisiä. Kun Drašković johti mielenosoitusta Slobodan Miloševićia vastaan kesäkuussa 1993, poliisi mukiloi häntä.


title: Vuk Drašković

text: Miloševićin hallitus pidätti Draskovicin ja hänen vaimonsa Danican vuonna 1993. He joutuivat korkeimman turvallisuusluokan vankilaan. Vuk Draškovićin nälkälakko ja kansainvälinen painostus johtivat pariskunnan vapauttamiseen.


title: Vuk Drašković

text: Vuonna 1996 SPO liittoutui Zoran Đinđićin johtaman Demokraattisen puolueen ja Vesna Pešićin GSS:n kanssa, hänen johtamansa joukkomielenosoitukset saivat Miloševićin hyväksymään marraskuun 1996 paikallisvaalien tulokset, ja SPO nousi johtoon useissa Serbian kaupungeissa. Liittouma hajosi pian kun muut kieltäytyivät tukemasta Draškovićia presidentinvaaleissa.


title: Vuk Drašković

text: Liittolaiset syyttivät Draškovićia Miloševićin mielistelystä ja tammikuussa 1998 SPO liittyi Miloševićin Serbian sosialistipuolueen hallitukseen, kun välit Yhdysvaltain ja NATO:n kanssa kiristyivät. Draškovićista tuli tammikuussa 1999 Jugoslavian liittovaltion varapääministeri ja hän vetosi kansallisen yhtenäisyyden puolesta Kosovon albaanien kansannousua ja NATO:n uhkaa vastaan.


title: Vuk Drašković

text: Drašković yritettiin murhata 3. lokakuuta 1999 Ibarin moottoritiellä, jossa neljä hänen lähimiestään sai surmansa, sekä 15. kesäkuuta 2000.


title: Vuk Drašković

text: Drašković pysyi laajan Miloševićin-vastaisen Demokraattisen opposition (DOS) ulkopuolella, ja SPO hävisi vuoden 2000 vaaleissa ja marginalisoitui kolmeksi vuodeksi. Draškovićin puolue SPO menestyi taas vuoden 2003 vaaleissa liitossa Velimir Ilićin Nova Srbijan kanssa, jolloin hän pääsi taas hallitukseen Serbia ja Montenegron ulkoministeriksi. Kesäkuusta 2006 hän oli Serbian ulkoministerinä Montenegron itsenäistyttyä. Tällöin hän julisti Serbian kunongaskunnan palauttamista. Vuonna 2010 Draskovicin mielestä Kososvo ei ollut Serbian osa.


title: Alija Izetbegović

text: Alija Izetbegović (bosn. (kyrillinen), Алија Изетбеговић, 8. elokuuta 1925 – 19. lokakuuta 2003) oli bosnialainen muslimiaktivisti, filosofi, poliitikko, Bosnia ja Hertsegovinan presidentti 1990–1996 sekä Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvoston jäsen 1996–2000.


title: Alija Izetbegović

text:
Hän kirjoitti joitain kirjoja, joista merkittävin on "Islam idän ja lännen välillä" (1982), jossa hän sovitteli sunni-islamia demokraattiseen järjestelmään.
Izetbegović tuomittiin huhtikuussa 1983 Sarajevossa vankilaan kahdentoista muun kanssa. Izetbegovićin syyte oli että hän oli kirjoittanut kymmenen vuotta aiemmin "Islamilaisen julistuksen." Syytettyjä syytettiin islamilaisesta fundamentalismista ja yrityksestä muuttaa Bosnia islamilaiseksi valtioksi.


title: Alija Izetbegović

text:
Hän opiskeli lakia Sarajevon yliopistossa ja työskenteli lakimiehenä kahdessa suuressa yhtiössä.
Vuonna 1990 Izetbegović perusti bosniakkien uskonnollis-kansallismielisen SDA-puolueen joka sijoittautui poliittisella kentällä konservatiiviseen maltilliseen oikeistoon.


title: Alija Izetbegović

text:
Izetbegović siirtyi nuoruuden jyrkästä islamilaisuudestaan kannattamaan pikemminkin monikansallista Bosnia-Hertsegovinaa. Serbit pitivät häntä sotapropagandassaan kovan linjan islamilaisfundamentalistina.
Bosnian sodassa Bosnia-Hertsegovinan presidentti Izetbegović taisteli säilyttääkseen Bosnian yhtenäisenä, demokraattisena ja monikansallisena, kun samaan aikaan serbi- ja kroaattiseparatistit pyrkivät eroamaan siitä.
1990-luvulla Izetbegović kampanjoi avoimesti uskonnollisin tunnuksin, mikä ei lieventänyt kristittyjen serbien ja kroaattien pelkoja islamilaisesta Bosniasta.


title: Alija Izetbegović

text:
Izetbegović hylkäsi rauhansuunnitelman toisensa jälkeen laskelmoiden, että viimein länsimaiden oli toimittava serbejä vastaan.
Hän hylkäsi ennen Bosnian sotaa esitetyn Carringtonin-Cutleiron rauhansuunnitelman, jonka
oli ehtinyt allekirjoittaa. Suunnitelma olisi jakanut Bosnia-Hartzegovinan kolmeen etnisen ryhmän mukaiseen kantoniin Sveitsin mallin mukaisesti. Izetbegovic vetäytyi sopimuksesta maassa vierailleen Yhdysvaltain Jugoslavian lähettilään Warren Zimmermanin kehotuksesta hieman ennen sodan alkua. Izetbegović halusi yhtenäisen, itsenäisen Bosnian, ja sota oli hänen mielestään hinta, joka oli siitä maksettava. Sodan aikana Izetbegović johdolla Bosnia myös hylkäsi Oven-Stoltenbergin rauhanehdotuksen liikaa serbejä suosivana. Daytonin rauhansopimus oli Izetbegovićille tappio, koska se jakoi Bosnian.
Länsimaiden sijaan Izetbegović sai apua Iranista ja Saudi-Arabiasta, jotka toimittivat rahaa, aseita ja taistelijoita.


title: Alija Izetbegović

text:
Länsimaiden media tuki Izetbegovićia, jolla oli maine jonkinlaisena väkivallattomuuteen pyrkivänä "gandhina."
Yhdysvaltalainen diplomaatti - joka osallistui Bosnian sodan päättäneisiin rauhaneuvotteluihin - Richard Holbrook sanoi, että "En usko, että tämä valtio (Bosnia) olisi olemassa ilman häntä. Kaikki ihmiset tekevät virheitä, mutta toistan: Ilman häntä Bosnia-Hertsegovinaa ei olisi olemassa."


title: Ramblers

text: Ramblers (usein myös muodossa Ramblers-orkesteri) oli suomalainen tanssiorkesteri, joka perustettiin 1920-luvun lopulla Helsingissä Zamba-orkesterin jatkajaksi.


title: Ramblers

text: Yhtyeen perustaja oli jazz-pasunisti Klaus Salmi. 1930-luvun alussa Andania-laivalla saapuneet amerikansuomalaiset muusikot vahvistivat yhtyeen kokoonpanoa. Tällöin kokoonpanon muodostivat Salmen lisäksi amerikansuomalaiset saksofonisti ja klarinetisti Tommy Wilfred Tuomikoski, kitaristi Leo Adamson sekä sousafonisti Merle Wilkin. Yhtyeen suomalaismuusikot olivat tenorisaksofonisti Lelle Andersen, trumpetisti Alvar Kosunen, pianisti Eero Hyvärinen ja rumpali Jomi Leino.


title: Ramblers

text: Vuonna 1931 Ramblers teki ensimmäiset äänilevynsä Homocord-merkille (Homocord HO 23141) laulusolistinaan Leo Adamson. Levylle päätyivät Alvar Kosusen (sävellys) ja Matti Jurvan (sanat) foksi ”Muistan sua, Elaine” ja valssi ”Onnen maa”. Muistan sua, Elainea pidetään Suomen ensimmäisenä jazzlevytyksenä. Kappaleella kuullaan kaksi improvisoitua sooloa: Salmen kahdeksantahtinen pasuunasoolo ja sitten Tuomikosken klarinettisoolo.


title: Ramblers

text: Ramblersin kotipaikka vaihteli useasti. Yhtye esiintyi pitkään 1930-luvulla Turun Seurahuoneella, kunnes se kiinnitettiin syksyllä 1939 Helsinkiin. Orkesterin kokoonpano vaihteli paljon vuosien varrella. Ramblers soitti monipuolista musiikkia useissa erilaisissa kokoonpanoissa ja muusikot useita eri soittimia. Pianisteina toimivat muun muassa Asser Fagerström, Aarre Koskela ja Toivo Kärki sekä rumpalina Jomi Leinon lisäksi Gösta "Hageli" Hagelberg. Saksofonisteina olivat Eddy Rönnqvist, Kaarlo Valkama ja laulajana tunnetuksi tullut Eero Väre. Väre soitti myös viulua ja klarinettia. Trumpettia soitti muun muassa Sulo "Poti" Alatalo ja kitaristi-basistina toimi Hilding Bäckström. Johtaja Salmi soitti pasuunan lisäksi trumpettia, käyrätorvea ja selloa.


title: Ramblers

text: Yhtye soitti helmikuusta 1937 alkaen myös Matti Jurvan taustayhtyeenä ja myös monilla tämän äänitteillä. Levytykset, jotka Ramblers teki Matti Jurvan, Eugen Malmsténin tai Eero Vären säestäjänä, olivat pääosin vähemmän merkityksellisiä valsseja, tangoja ja jenkkoja. Ramblersin omia äänitteitä oli muun muassa tammikuussa 1938 Tukholmassa levytetty ”Unelmissain oot mun” (Columbia), jossa mukana ovat ruotsalaiset alttosaksofonisti Charles Redland ja pianisti Stig Holm. Tällä levyllä Toivo Kärki soittaa hanuria.


title: Ramblers

text:
Ramblers esiintyi viimeisen kerran julkisesti vuonna 1952, mutta oli myöhemminkin mukana eri levytyksillä taustayhtyeenä (muun muassa Jorma Ikävalko). Klaus Salmi toimi N.E. Saarikon Levytukussa sovittajana ja levytyspäällikkönä. Vuonna 1972 hän muutti Helsingistä Kuopioon ja jatkoi Ramblers-orkesterin toimintaa harrastuspohjalta.
Kuopion ajan Klaus Salmi &Ramblers toimi vuosina 1975-1985. Kokoonpanossa soittivat Klaus Salmen (pasuuna) lisäksi Jouni Kuronen (piano), vuonna 1978 Jarmo Savolainen (piano), Arvo Sorri (klarinetti), jonka korvasi Rauno Tikkanen vuonna 1979, Pekka Tegelman (kitara) jonka korvasi Esko ”Upsi” Hartikainen vuonna 1978, Heikki Tegelman (basso), jonka korvasi Jarmo Hiekkala v.1978, Jarmo Kuronen (vibrafoni), ja Jussi Tegelman (rummut), jonka korvasi 1979 Kari Ronimus. Ramblersin laulusolisteina toimivat Lasse Turunen ja Matti Tegelman. Ramblers toimi eräänlaisena jazz-koulutuslinjana, joka tuotti ammattimuusikoita.
Ramblers esiintyi mm. Finlandia-talossa ja YLE:n sekä MTV:n ohjelmissa. Ramblersin viimeiseksi jäänyt äänite Wanhan Miehen Blues ilmestyi 1979.


title: Rita Hayworth

text: Rita Hayworth (alk. Margarita Carmen Cansino; 17. lokakuuta 1918 New York – 14. toukokuuta 1987 New York) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä. Hän oli 1940-luvun suosituimpia naistähtiä ja seksisymboleita, joka näytteli useita vietteleviä femme fataleja. Hän teki tunnetuimmat roolinsa film noireissa ja musikaaleissa ja oli muutamassa elokuvassa Fred Astairen tanssipari. Hayworth oli toisessa maailmansodassa yhdysvaltalaissotilaiden suosituimpia pin-up-tyttöjä. Hayworth sairastui uransa loppuvaiheessa Alzheimerin tautiin, joka kuitenkin todettiin vasta 1979. Hänen tyttärensä Yasmin Aga Khan hoiti häntä 1980-luvulla ja toimi samalla Alzheimer-tutkimuksen varhaisena puolestapuhujana.


title: Rita Hayworth

text: Margarita Carmen Cansino syntyi 1918 Brooklynissä. Hänen isänsä oli espanjalaissyntyinen tanssija Eduardo Cansino ja äitinsä Ziegfeld Follies -showryhmään kuulunut Volga Haworth. Hänellä oli kaksi nuorempaa veljeä, Eduardo Jr. ja Vernon.


title: Rita Hayworth

text: Margarita Cansino alkoi käyttää itsestään lyhennettyä nimeä Rita, kun hän alkoi 12-vuotiaana tanssia ammattimaisesti. Hänet tunnettiin nimellä Rita Cansino vielä elokuvauransa alussa.


title: Rita Hayworth

text: Eduardo Cansinon uran takia perhe muutti Los Angelesiin, johon tämä perusti oman tanssistudion. Rita alkoi esiintyä isänsä rinnalla Meksikon Tijuanan ja Agua Calienten klubeilla. Cansino oli 16-vuotias, kun Fox Film Companyn tuottaja löysi hänet Meksikosta ja teki hänen kanssaan sopimuksen.


title: Rita Hayworth

text: Cansinon ensimmäinen elokuva oli "Under the Pampas Moon" (1935). Sen jälkeen hän esiintyi useissa pienissä rooleissa, muun muassa elokuvissa "Danten Helvetti", "Charlie Chan Egyptissä", "Human Cargo" ja "Meet Nero Wolfe". Cansino jäi kuitenkin sopimuksettomaksi, kun Fox Company yhdistyi Twentieth Century Picturesin kanssa.


title: Rita Hayworth

text: Cansino tapasi vuonna 1937 liikemies Edward Judsonin, jonka kanssa hän meni naimisiin. Judson toimi vaimonsa managerina ja avusti tätä muuttamaan imagoaan. Cansino otti käyttöön äitinsä tyttönimen ja lisäsi siihen y-kirjaimen lausumisen selventämiseksi. Hayworthin ulkonäköä muutettiin tummahiuksisesta latinosta kastanjanruskeaksi maailmannaiseksi. Judson palkkasi myös lehdistöavustajia, joiden avulla Hayworth sai nimensä ja kuvansa sanomalehtiin ja fanijulkaisuihin. Tämän avulla Hayworth sai lopulta seitsemänvuotisen sopimuksen Columbia Picturesiin.


title: Rita Hayworth

text: Hayworthin ensimmäiset elokuvat Columbialla olivat pääosin pienen budjetin b-elokuvia. Näistä poikkeus oli "Vain enkeleillä on siivet" (1939). Hän esitti siinä naissivuosassa petollista vaimoa ja sai ensimmäiset myönteiset huomionsa kriitikoilta.


title: Rita Hayworth

text: Ollessaan Warner Brothersilla lainasopimuksella Hayworth teki vuonna 1941 elokuvan "Kilpakosijat juhlimassa". Columbialle hän teki "Häätanssin", jossa hän näytteli Fred Astairen tanssiparia. Roolin ansiosta Hayworth pääsi "Time"-lehden kanteen, ja se teki hänestä julkkiksen. Hayworth näytteli vuonna 1942 suosituissa elokuvissa "Kaunis Sally", "Manhattan" ja "Karnevaalit Riossa".


title: Rita Hayworth

text: Gene Kellyn vastanäyttelijänä Hayworth oli elokuvassa "Kansikuvatyttö" (1944). Rooli herätti myös "Life"-lehden. Lehti julkaisi hänestä pin-up-kuvan, jossa hän poseerasi viettelevästi mustassa pitsiasusteessa. Siitä tuli toisessa maailmansodassa palvelleiden yhdysvaltalaissotilaiden unohtumattomia pin-up-kuvia.


title: Rita Hayworth

text: Vuonna 1946 Hayworth näytteli elokuvassa "Gilda". Film noir -elokuvassa hän oli lajityypin perushahmo, nainen, joka oli sekä petollinen viettelijä että pahoinpidelty uhri. "Gilda" oli aikaansa nähden huomattavan rohkea elokuva, ja siinä oli seksuaalisesti vihjailevaa kuvastoa ja dialogia. Hayworthin uran tunnetuin kohtaus lienee striptease-esitys, jonka aikana hän lauloi kappaletta ”Put the Blame on Mame”.


title: Rita Hayworth

text: Kaksi vuotta "Gildan" jälkeen Hayworth teki silloisen miehensä Orson Wellesin ohjaaman film noirin "Nainen Shanghaista". Rooli kyynisenä viettelijänä oli yksi hänen uransa kehutuimpia. "Life"-lehti alkoi samoihin aikoihin kutsua Hayworthia ”rakkauden jumalattareksi”.


title: Rita Hayworth

text: Hayworth piti 1949–1951 taukoa urastaan ollessaan naimisissa prinssi Aly Khanin kanssa. Hän myös alkoi turhautua ammattiin, sillä hän ei missään vaiheessa täysin sopeutunut julkisuuselämän kiroihin. Turhautumista lisäsi myöhemmin 1950-luvun aikana hänen vaikea liittonsa laulaja Dick Haymesin kanssa. Hayworthin 1950-luvun parhaimpia elokuvia olivat "Trinidad" (1952), "Salome" (1953), "Ystävämme Joey" (1957), "Eri pöydissä" (1958) ja "Tie Corduraan" (1959).


title: Rita Hayworth

text: Hayworth esiintyi 1960-luvulla enää hajanaisesti. Hänen elokuviinsa kuuluivat muun muassa "Areenan hurjapäät" (1964), josta hän oli Golden Globe -ehdokkaana, ja "Operaatio Opium" (1966). Hayworthin viimeinen elokuva oli "Pappi vai paholainen" (1972). Hän yritti 1970-luvun alussa käynnistää Broadway-uraa, mutta se epäonnistui, kun hänellä oli vaikeuksia muistaa vuorosanojaan.


title: Rita Hayworth

text: Hayworth tunnettiin uransa aikana erityisesti sensuelleista viettelijöiden rooleista, mutta 1950-luvulla hän siirtyi entistä enemmän kypsempiin elokuviin. Hayworth edusti toimittaja Albin Krebsin mukaan Hollywoodin glamouria ja viehätysvoimaa. Hän esiintyi monissa musikaaleissa, ja Fred Astaire kertoi omaelämäkerrassaan Hayworthin olleen hänen miellyttävin tanssikumppaninsa. Laulajana Hayworth ei kuitenkaan ollut erityisen hyvä, ja esimerkiksi Anita Ellis toimi hänen lauluäänenään neljässä elokuvassa.


title: Rita Hayworth

text: Vuonna 1999 American Film Institute valitsi Hayworthin vuosisadan 25 tärkeimmän yhdysvaltalaisen naisnäyttelijän joukkoon. Hollywood Walk of Famelle hän oli saanut tähden vuonna 1960.


title: Rita Hayworth

text: Hayworth oli naimisissa kaikkiaan viidesti. Hänen ensimmäinen miehensä oli häntä 22 vuotta vanhempi liikemies Edward Judson. He menivät naimisiin vuonna 1937. Judson alkoi liiton aikana käyttäytyä omistushaluisesti ja väkivaltaisesti, mikä johti avioeroon toukokuussa 1942. Hayworthia tuki näyttelijä Victor Mature, joka oli tuolloin myös Hayworthin rakastaja.


title: Rita Hayworth

text: Hayworthin toinen mies oli elokuvaohjaaja Orson Welles, jonka kanssa hän meni naimisiin syyskuussa 1943. He saivat Rebecca-tyttären. Liitto päättyi virallisesti joulukuussa 1948. Hayworth oli tuossa vaiheessa jo tavannut prinssi Aly Khanin. He menivät naimisiin Cannesissa toukokuussa 1949. Seitsemän kuukautta myöhemmin syntyi prinsessa Yasmin Aga Khan. Hayworth kyllästyi kuitenkin pian naistenmiehenä tunnetun miehensä seikkailuihin. He erosivat 1953 ja ajautuivat tämän jälkeen pitkään huoltajuuskiistaan, joka päättyi vasta Aly Khanin kuolemaan vuonna 1961. Hayworthin neljäs ja viides liitto olivat myös lyhytikäisiä. Hänen neljäs miehensä oli laulaja Dick Haymes ja viides tuottaja James Hill.


title: Rita Hayworth

text: Hayworthin elokuvauran hiipumisen syyksi laitettiin vakavat alkoholiongelmat. Heikkenevä kunto pääsi otsikoihin asti, kun sotkuista ja vihaista Hayworthia saatettiin lentokoneesta. Alkoholismin syyksi laitettu käytös ja muistiongelmat johtuivat kuitenkin todennäköisesti Alzheimerin taudin varhaisoireista.


title: Rita Hayworth

text: Hayworthin sairaus diagnosoitiin vuonna 1979, ja tieto siitä tuli julkisuuteen 1981. Losangelesilainen oikeus totesi kesäkuussa 1981 Hayworthin olevan kykenemätön pitämään huolta itsestään. Hänen tyttärensä Yasmin Khan alkoi hoitaa häntä ja toi hänet New Yorkiin. Yasmin alkoi tehdä uraauurtavaa työtä Alzheimerin taudin hoitamiseksi, ja hän antoi lausunnon muun muassa kongressissa tutkimusrahoituksen saamiseksi. Hän myös oli aktiivinen Alzheimer-järjestöissä. Hayworth oli ensimmäisiä julkisuuden henkilöitä, jonka Alzheimerin tautia käsiteltiin julkisuudessa.


title: Rita Hayworth

text: Hayworthin kunto heikkeni tasaisesti 1980-luvulla, ja hän kuoli 68-vuotiaana vuonna 1987 kotonaan Manhattanilla. Hänet haudattiin Holy Crossin hautausmaalle Culver Cityyn, Kaliforniaan.


title: Bobi Sivén

text: Hans Håkon Christian ”Bobi” Sivén (kouluaikoina Hans Sivén, aikuisena H. H. Sivén; 18. huhtikuuta 1899 Helsinki – 12. tammikuuta 1921 Repola, Itä-Karjala) oli suomalainen heimoaktivisti, Suomen ensimmäisiä partiolaisia, itsenäisyysaktivisti, sisällissodassa valkoisten joukossa, heimosoturi ja Repolan nimismies sekä lopulta Suomen ulkoasiainministeriön edustaja Suomen suojelusalueilla Repolassa ja Porajärvellä. Sivénistä tuli heimoaatteen ensimmäinen marttyyri ja Suomen sotien välisen ajan kansallismielisen nuorison suuri sankari hänen ammuttuaan itsensä Repolassa vastalauseeksi heimoveljien hylkäämiselle. Hän päätyi ratkaisuunsa saatuaan Tarton rauhan määräämän käskyn estää kaikki repolalaisten toimet, jotka tähtäisivät takaisin Suomeen liittymiseen tai aseelliseen kapinaan neuvostovenäläisiä vastaan. Aunukselainen Repolan kunta oli kansanäänestyksessä 31. elokuuta 1918 eronnut Venäjästä ja liittynyt Suomeen. Repolan nimismies toimi käytännössä alueen johtajana ja Suomen valtion edustajana.


title: Bobi Sivén

text: Veljekset H. H. Sivén ja Paavo Susitaival (ent. Sivén) olivat jälkiaktivismin ajan nousevia voimahenkilöitä. Hans Håkonin eli Bobi Sivénin ura oli nousujohteista, ja kuollessaan 21-vuotiaana hänellä oli ikäisekseen korkea ja vaikutusvaltainen asema. Hänen isoveljestään everstiluutnantti Paavo Susitaipaleesta, joka oli heimoaktivisti ja vapaussoturi, tuli sittemmin Lapuan liikkeen aktiivi, Mäntsälän kapinan johtohenkilö, Isänmaallisen kansanliikkeen kansanedustaja, talvisodan ja jatkosodan merkittäviä sotilasjohtaja sekä myöhemmin Kekkosen ja suomettuneisuuden ajan toisinajattelija ja kirjailija.


title: Bobi Sivén

text: Bobi Sivénin itsemurhalla oli suuri henkinen vaikutus ja perintö Akateemisen Karjala-Seuran perustamiseen vuonna 1922. Akateeminen Karjala-Seura kätki Sivénin surmanluodin lippunsa nauhoihin, ja jokainen uusi AKS:n valajäsen vannoi lipun ääressä taistelevansa heimokansojen ja suomalaisuuden puolesta sekä antavansa kaikkensa aatteensa puolesta Bobi Sivénin esimerkkiä noudattaen. Sivénistä tuli aikansa ylioppilasnuorison ihanne ja esikuva, jonka maine lopulta muodostui lähes myyttiseksi.


title: Bobi Sivén

text: Puoluekannaltaan Sivén oli maalaisliittolainen.


title: Bobi Sivén

text: Hans Håkon Christian Sivén syntyi 18. huhtikuuta 1899 Helsingissä. Hänen isänsä oli kuuluisa ja voimakas aktivistijohtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori Valter Osvald Sivén jä äitinsä ylioppilas Siiri Sivén o.s. Blomstedt. V. O. Sivénin nuorena kuollut isä oli Pudasjärven piirilääkäri Frans Johan Edvard Sivén. Siiri Sivénin isä oli fennomaani, yliopistovaikuttaja sekä suomen ja unkarin kielten dosentti Oskar Blomstedt. Hans Håkonilla oli kolme sisarusta Paavo (s. 1896), Liisa (s. 1897) ja Anna (s. 1903). Isä Ossi Sivén, kuten häntä lähipiirissä kutsuttiin, oli ruotsinkielinen, mutta ehdottomasti suomenmielinen. Ossi Sivén kannatti ”yksi kansa, kaksi kieltä” -ajattelua. Siiri taas oli pohjalainen suomenkielinen ja luki lapsille alusta alkaen "Kalevalaa". Aatemaailmaltaan hän oli snellmanilainen fennomaani, mutta kieliriitaa perheessä ei koskaan ollut, joten lapset olivat käytännössä kaksikielisiä. Tarkkaan ottaen Bobi Sivén puhui äidinkielenään suomea, mutta puhui äidinkielen tasoisesti myös ruotsia.


title: Bobi Sivén

text: Sivénien perhe oli siis alusta lähtien aktivistinen, suomalaismielinen ja isänmaallinen. Helmikuun manifestin ja Bobi Sivénin syntymisen aikoihin isä V. O. Sivén sai tärkeimmän ajatuksensa, jonka hän sortokauden aloittaneesta manifestistä kuultuaan kiteytti huudahdukseensa: "Irti ryssästä maksoi mitä maksoi!" Sivénien perheessä kaiken edelle meni Suomen kansallinen vapaus. Siiri-äiti iskosti lastensa mieliin isänsä periaatteen: "On elettavä aatteen puolesta, muuten elämä ei ole minkään arvoista." Vaikka Sivénin perhe oli porvarillinen ja korkeasti koulutettu, luokkarajat olivat merkittyksettömät. Kaikki olivat vain suomalaisia. Esimerkiksi Viaporin kapinan aikana 1906 Sivénit tukivat punakaartia ja V. O. Sivén auttoi Punaisen Kaartin ylipäällikön, aktivisti Johan Kockin pakoon. Perheellä oli muutenkin hyvät välit sosialisteihin ja kaikkiin, jotka vain olivat suomalaisten vapauden ja itsenäisyyden kannalla. Bobi Sivén omaksui äidiltään perinteisen kansallismielisyyden aatteen filosofisen pohjan ja isältään uskon aktivismiin eli suoraan toimintaan. V. O. Sivén oli Voima-liiton ja myöhemmin myös jääkäriliikkeen johtajia.


title: Bobi Sivén

text:
Siiri-äiti kutsui Hans Håkonia aluksi Håkoniksi, mutta lempinimeksi tuli "Bob", josta lopulta tuli suomalaisittain äännettävä "Bobi". "Bobi" on alun perin joko Håkon-lapsen omaa jokellusta tai sisarusten antama lempinimi; tarkkaa nimen alkuperää ei tiedetä. Bobi Sivenin alkuperäinen nimi taas tulee Henrik Ibsenin runosta "Vuggevise", "Kehtolaulu".
Sivénin luonnetta lapsena on kuvailtu pohdiskelevaksi, varhaiskypsäksi ja hieman pikkuvanhaksikin. Perhe asui Kammion hermotautisairaalan yhteyteen rakennetuissa yksityistiloissa, koska V. O. Sivén toimi aluksi sairaalassa lääkärinä, lopulta omistajana sekä johtajana vuodesta 1904. Sairaala toimi myös aktivistien keskuspaikkana, ja siellä piiloteltiin venäläisen virkavallan etsimiä aktivisteja. 1906 perhe oli vähällä hajota, kun V. O. Sivén tuomittiin neljäksi vuodeksi kuritushuoneeseen separatismista, mutta hänet vapautettiin juuri vankilaan vietäessä kruununprinssi Aleksein syntymän johdosta julistetun yleisen armahduksen takia. Syksyllä 1907 Bobi Sivén aloitti kansakoulun Alli Nissisen valmistavassa koulussa. Oppikoulunsa Hans Sivéninä tunnettu nuori Bobi kävi Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa klassillisella linjalla veljensä Paavon tapaan.


title: Bobi Sivén

text: Normaalilyseo vaikutti huomattavasti nuoren Bobi Sivénin maailmankatsomukseen. Sivén luki latinankielisiä klassisia teoksia, ja hän omaksui antiikin ajan filosofisen ajattelutavan ja hyveet, kuten stoalaisuuden, urhoollisuuden, uskollisuuden ja kunniantunnon. Heroistinen ajattelutapa iskostui häneen myös kansallisromanttisten teosten, kuten "Vänrikki Stoolin tarinoiden" kautta. Koulu oli pohjaltaan fennomaaninen ja luokkarajoista piittaamaton, ja se vahvisti näin jo kotona saatua humanistista kasvatusta. Sivén oppi, että hyvä ja isänmaallinen ihminen asettaa aina yhteisen edun oman itsensä edelle. Samoin koulussa korostettiin luterilaisuuden hengessä velvollisuutta, nöyryyttä, puhdassydämisyyttä ja oikeudenmukaisuutta. Jo pienestä pitäen Bobi Sivén oli ollut kova oikeudenmukaisuuden ja rehellisyyden vaatija.


title: Bobi Sivén

text: Lahjakas Sivén menestyi koulussa erittäin hyvin. Hän kiinnostui erityisesti kasvi- ja eläinopista eli biologiasta, ja 16–17-vuotiaana hänestä kehkeytyi asiantunteva harrastajabiologi. Lisäksi suosikkiaineita olivat historia ja filosofia. Kielissäkin Sivén oli lahjakas: hän osasi ruotsia, saksaa, kreikkaa ja myös jossain määrin englantia, jonka osaaminen oli tuohon aikaan harvinaista. Tähän kielitaitoon vaikutti erityisesti Sivénien perheen ulkomaiset kotiopettajattaret. Sortoaikaan Suomessa oli oppiaineena pakkovenäjä, jossa Sivén ei periaatteellisista syistä menestynyt. Hän oli jäädä viidennelle luokalle saatuaan ehdot venäjästä, joka oli arvosanaltaan yleensä syksyllä nelonen ja keväällä vitonen.


title: Bobi Sivén

text: Alkuvuodesta 1910 Bobi ja Paavo Sivén perustivat yhden Suomen ensimmäisistä vartioista, "Kärppäpatrullin". Näin ollen he olivat Suomen ensimmäisiä partiolaisia, koska tuohon aikaan maassa ei ollut yhteensä kuin korkeintaan muutamia partiolaisia. Partiosta veljekset kiinnostuivat luettuaan skottilaisen kotiopettajattarensa Phoebe Spiersin antaman Robert Baden-Powellin kirjoittaman englanninkielisen kirjan "Scouting for boys". Vartion jäsenmäärä kasvoi, ja lopulta Sivénin veljekset liittivät sen syksyllä 1910 juuri perustettuun Toimen Pojat – Unga Fribyggare -partiolippukuntaan. Vuonna 1911 kenraalikuvernööri Franz Albert Aleksandrovitš Seyn kuitenkin kielsi partioliikkeen pelätessään samanlaista järjestöä kuin V. O Sivénin johtama Voima-liitto. Toimen Pojat aloittivat toimintansa viranomaisilta piilossa Kammion hermotautisairaalassa.


title: Bobi Sivén

text: Myös Toimen Pojat vaikutti Bobi Sivénin ajatusmaailmaan. Kurt Steniuksen johtamassa partiotoiminnassa korostuivat oikeudenmukaisuus, demokraattisuus ja tasavaltalaisuus, aikansa niin sanotun nuorisotasavalta-ajattelun hengessä. Stenius korosti myös vapautta, veljeyttä ja tasa-arvoa eikä tunnustanut uskonto, -kieli tai luokkarajoja. Nämä ajatukset vaikuttivat Sivéniin, josta kehkeytyi jo 14-vuotiaasta lähtien oikeudenmukaisuutta ja kansallista yhtenäisyyttä korostanut demokraatti. Toiselta Toimen Poikien johtajalta, Alexander Boldtilta Sivén omaksui idealistisen ajattelutavan. Stenius kuitenkin ampui itsensä stoalaisten pohdiskeluiden jälkeen 26. elokuuta 1913. Teko vaikutti Sivéniin ja muihin toimenpoikiin. Boldt teki Steniuksesta aatteensa puolesta kaatuneen marttyyrin, jonka arvostus kasvoi Toimen Poikien keskuudessa lähes henkilökultiksi.


title: Bobi Sivén

text: Isä V. O. Sivén ja muu aktivistien kärkijoukko alkoivat ensimmäisen maailmansodan syttyessä 1914 suunnitella jääkäriliikettä. Tavoitteena oli taistella Suomi vapaaksi suomalaisin sotilasjoukoin tai ainakin panna hanttiin venäläistä sortohallintoa vastaan. Nämä suomalaisjoukot koulutettaisiin Saksassa, joka oli sodassa Venäjää vastaan. Kesällä 1915 Bobi Sivén kuuli ensimmäisen kerran jääkäriliikkeestä, kun taas Paavo oli kuullut asiasta jo vuodenvaihteessa 1914–1915. Isän ollessa voimakas aktivistijohtaja ja itsenäisyysliikkeen esikunnan Aktiivisen komitean (AK) seitsenhenkisen johdon jäsen oli selvää, että veljekset Paavo ja Bobi jatkaisivat isänsä työtä. Paavo oli kuitenkin kolme vuotta vanhempi, joten hän pääsi heti isänsä mukana aktivistipiireihin. Kaiken lisäksi Ossin ja Paavon luottamus Bobiin meni pitkäksi aikaa, kun hän 16-vuotiaana oli mennyt paljastamaan ystävälleen erään koulukaverinsa lähtevän "Saksan matkalle". Alkusyksystä 1916 veli Paavo lähtikin pohjoiseen pyrkien Ruotsin kautta Saksaan, mutta päätyikin jääkärietapin hoitajaksi Hallan Ukon kanssa. Tosin Bobille ei tätä kerrottu. Luottamus Bobiin palautui pikkuhiljaa, ja hän sai erinäisiä kuriiritehtäviä, joissa hän ilmoitti partiojohtajalleen ja aktivistille Sven E. Donnerille jääkärietapin tukoksista. Joulukuussa 1916 V. O. Sivén lähti Hyrynsalmelle ottamaan selvää jääkärietappien tukoksista, jotka johtuivat venäläisten vastatoimista. Bobi Sivén oli kotona, kun venäläissantarmit tekivät keskellä yötä kotitarkastuksen Kammion sairaalaan. Aamulla Bobi ilmoitti kotitarkastuksesta Donnerille, joka varoitti V. O. Sivéniä, joka taas lähti maanpakoon. Tämän jälkeen hän tapasi Enson asemalla lappilaiseksi aktivistiksi muuttuneen Paavon, joka antoi Bobille tehtäväksi viedä tiedonantoja Helsingin aktivisteille.


title: Bobi Sivén

text: Koska Bobilla oli koulu kesken, hän toimi aluksi vain aktivistien tiedonvälittäjänä ja yhdyshenkilönä. Poliittista uraansa Sivén aloitteli Normaalilyseon konventin eli oppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana vuonna 1917. Helmikuussa 1917 konventin järjestämissä tanssiaisissa hän tapasi Jean Sibeliuksen 14-vuotiaan tyttären Katarina (Kaisa) Sibeliuksen. Sivén teki vaikutuksen Sibeliukseen ensi keskustelulla tanssiaisissa, joka meni Sibeliuksen päiväkirjan mukaan näin:


title: Bobi Sivén

text: Bobi Sivénin ja Kaisa Sibeliuksen välille kehkeytyi ystävyydestä luja rakkaussuhde, joka kesti Bobin kuolemaan saakka. Kihloihin he eivät koskaan ehtineet. Aatemaailmaltaan ja ajattelutavaltaan pariskunta oli samanlainen. Sibeliuksen perhe oli tunnetusti suomalaismielinen ja isänmaallinen, tulivathan Jean Sibelius ja V. O. Sivén keskenään hyvin toimeen jo jääkäriliikkeen alkuvaiheissa.


title: Bobi Sivén

text: Vapaa-aikansa 17–18-vuotias Sivén käytti maailmankatsomuksensa muotoilemiseen. Hän totesi parhaimmaksi maailmankatsomukseksi idealismin ja realismin välimuodon, kultaisen keskitien, jolloin syntyisi jalat maassa kulkevia, mutta suuriin tekoihin kykeneviä ihmisiä. Lisäksi Sivén kulutti erityisesti kesällä 1917 aikaansa historian, valtio-opin, filosofian, klassikkojen ja päivänpolitiikan lukemiseen Sivénin kesäpaikassa, maatilalla Haloniemen kylässä, Ruokolahdella. Sivén myös kehittyi taitavaksi metsämieheksi, joka kulki uskollisen Pilkki-pystykorvansa kanssa Ruokolahdella metsästämässä. Hän oli myös erittäin tarkka ampuja, mistä oli hyötyä myöhemmässä elämässä. Hänen kerrotaan osuneen 25-penniseen 20 metrin päästä.


title: Bobi Sivén

text:
Ruokolahdella kesällä 1917 Sivén teki ensimmäiset julkiset poliittiset esiintymisensä. Koko kesän ajan hänellä riitti tekemistä, kun isä oli vapausliikkeen ulkomaanvaltuuskunnan jäsenenä Ruotsissa ja Paavo jääkäriliikkeen tehtävissä ympäri Suomea. Hän ehti ottaa osaa maalaisliiton paikallisjaoston toimintaankin. V. O. Sivén oli jo Maalaisliiton perustamisesta 1906 lähtien kuulunut puolueeseen. Sivén oli isänsä kanssa samaa mieltä, ettei itsenäisyys voinut toteutua ilman suurimman väestöryhmän, maalaisten, tukea. Ruokolahdella juhannusjuhlan puheessaan 1917 Sivén kävi läpi Suomen historian Jaakko Ilkasta jääkäriliikkeeseen korostaen, ettei itsenäisyysaate ollut nuori, kuten valloittajat olivat uskotelleet, vaan se oli suomalaisten vuosisatainen tahto. Vapaus oli otettava vaikka aseellisesti:
Ensimmäisen puheen aikoihin aktivistit, mukaan lukien Sivén, ja sosiaalidemokraatit kannattivat korkeimman vallan antamista Suomen eduskunnalle eli ensimmäistä valtalakia. Toisen puheensa ruokolahtelaisille Sivén piti suuressa kansalaiskokouksessa elokuun alussa 1917. Tällöin vasemmisto oli jo lietsonut luokkataistelua ja yhteiskunnalliset ristiriidat kytivät. Sivén varoitti, ettei puolue- ja luokkataistelua saa sekoittaa itsenäisyyspyrkimyksiin ja- tavoitteisiin. Oman kansan tuli mennä puoluetavoitteiden edelle:
Tätä yleisaktivistista venäläisten karkottamistavoitetta varten Bobi ja Paavo Sivén aloittivat Ruokolahdella sotilaskoulutuksen antamisen syksyllä 1917. Sivénin veljekset organisoivat nuorista miehistä ryhmiä, joille opetettiin taistelukoulutuksen alkeita ja harjoituskäsikranaattien heittämistä. Heillä ei kuitenkaan ollut kovin montaa oikeata asetta, kuten ei monella muullakaan tuon ajan varhaisilla taistelujärjestöillä. Sivénin veljekset kuitenkin tulivat luoneeksi Ruokolahden suojeluskunnan perustan, mikä oli ainutkertaista koko Etelä-Karjalassa sitten Voima-liiton. Yhteistyötä veljekset tekivät työväen urheiluseura "Jyskeen" kanssa. Samoin Bobi otti osaa suojeluskuntien harjoituskirjallisuuden kirjoittamiseen. Hänen kirjoittamansa merkinantoja koskeva luku löytyi kirjasesta "Voima 1906", joka oli tärkeä suomalaisten taisteluhengen nostattaja.


title: Bobi Sivén

text: Heinäkuun viimeisenä päivänä Venäjän väliaikainen hallitus hajotti valtalakia vastustaneiden oikeistopuolueiden myötävaikutuksella eduskunnan. Lokakuussa hajottamista laittomana pitänyt SDP hävisi uudet vaalit ja sosialistien kiihotustyö sekä vallankumouksen suunnittelu kiihtyi entisestään. Sensuuria ei ollut, joten maa joutui repeämispisteeseen. Sivén vihasi kaikkein eniten puolue- ja luokkataistelua ja niiden korostamista.


title: Bobi Sivén

text: Sivén ja muut aktivistit katkeroituivat siitä, että itsenäisyyttä ja jääkäriliikettä ennen kannattaneet sosialistit olivatkin kääntyneet itsenäisyyttä vastaan ja alkoivat veljeillä kansan vihollisen, venäläisten kanssa. Kevätlukukauden 1918 alkaessa Sivénin työskenteli E. E. Kailan avustajana Yrjönkatu 25 B:ssä "Uudessa Metsätoimistossa", joka oli peitenimi jääkäri- ja suojeluskuntaliikkeen keskusjohdolle. Paavo Sivén taas organisoi suojeluskuntatyötä Pohjois-Karjalassa Joensuusta käsin. 19. tammikuuta Sivén otti kiristyneessä ja huolestuneessa ilmapiirissä osaa "akateemiseen juhlaan Suomen riippumattomuuden saavuttamisen johdosta". Tilaisuudessa kuultiin ensi kerran "Jääkärimarssi" ja juuri saapuneet jääkärit olivat tilaisuudessa edustettuina. Kun kevätlukukautta oli kulunut kolme viikkoa, punaisten kapina alkoi 26. tammikuuta 1918. Suurin osa Norssin opiskelijoista asettui tukemaan laillista hallitusta, myös Sivén, jolle ei tuottanut aktiivisena valkoisena ongelmia valita puoltaan.


title: Bobi Sivén

text: Sivénin kotikaupunki Helsinki jäi punaisten haltuun, eikä kannattanut yrittää valkoiselle puolelle. Sivén kuuli Kaisa Sibeliukselta, kuinka punaiset olivat julmasti murhanneet kaikki, jotka olivat pyrkineet valkoiselle puolelle. Sivén ei sitä paitsi ehtinyt alkupäivinä paeta kaupungista, koska hänen vastuullaan oli Kammion sairaalassa toimiva käsikranaattitehdas. Sivénin johtaman koulupoikajoukon tuli aloittaa maanalainen suojeluskuntatyö. Sivén oli jo syksystä 1917 ollut mukana Helsingin suojeluskuntatoiminnassa. Maanalaisesti perustettiin Helsinkiin oma maanalainen suojeluskunta nimellä "Helsingin Valkokaarti", jonka I pataljoonan 3. komppaniaan Sivén kuului. Sivén oli mukana hengenvaarallisissa vakoilussa ("kontraspagiooni"), aseiden hankinnassa ja salakuljetuksessa. Sodan alkupäivinä Sivén myös avusti pakoilevaa senaattoria Kyösti Kalliota ja piilotteli tätä Kammion sairaalassa. Lopulta Sivén joutui punaisten etsintäkuulutetuksi ja Sivén otti salanimekseen Hannu Halonen. Hannu viittasi etunimeen Hans ja Halonen perheen kesäpaikkaan Haloniemeen. Lopulta Sivénin koko aika meni lähes kokonaan punaisten pakoilussa. Kerran hän oli jäädä kiinni nukkuessaan kummitätinsä Anni Swanin luona, mutta Swan vaihtoi poikansa Anteron Bobin tilalle, jolloin punakaartilaiset löysivät ihmeissään sängystä lyseolaisen Swanin eikä lyseolaista Sivéniä. Toisen kerran Bobi oli jo menossa antautumaan punaisille, kun nämä olivat vanginneet viattoman Kammion sairaalan talonmiehen, koska Sivéniä ei löytynyt. Sivénin mielestä oli väärin, että joku viaton joutuisi kärsimään hänen takiaan. Siiri Sivén sai kuitenkin talonmiehen puhuttua vapaaksi ja käski punaisten esikuntaan menemässä ollutta poikaansa pakenemaan paikalta.


title: Bobi Sivén

text: Tähän aikaan Kaisa Sibeliuksen ja Bobi Sivénin suhde syveni. Tunne-elämään Sivénillä ei ollut ollut paljon aikaa aktivistien ja suojeluskuntalaisten piireihin päästyään. Kaisa Sibelius ilmeisesti tajusi olevansa rakastanut Bobiin 4. huhtikuuta 1918 tämän kanssa Kaivopuistossa tekemänsä kävelyn aikana. Sivén alkoi kirjoittaa myös runoja.


title: Bobi Sivén

text: Helsingin valtauksessa Sivén koki tulikasteensa. Helsingin Valkokaartilla oli 1 500–1 700 kivääriä ja 11 konekivääriä. Sen tarkoituksena oli vallata eteläiset kaupunginosat eli Kaartinkaupunki, Eira, Punavuori, Katajanokka, Ullanlinna, Kaivopuisto ja Kruununhaka. Saksalaiset valtaisivat kaupungin pohjoisosat. 10. huhtikuuta Valkokaarti kokoontui ympäri pitkin kaupunkia, mutta vain pieniä kahakoita punakaartilaisten kanssa käytiin. Katutaistelut alkoivat 12. huhtikuuta, jonka aamuna saksalaiset hyökkäsivät kaupunkiin. Saksalaiset ja valkokaartilaiset kohtasivat Ruotsalaisen teatterin luona, joten valkokaarti toteutti suunnitelmansa vallata Etelä-Helsinki. Noissa taisteluissa Sivén ampui ainakin yhden punaisen, joka oli vaaninut suojeluskuntalaisia Erottajan apteekin päällä. Ammuttuaan punaisen yhdellä tarkalla laukauksella Sivén oli sanonut: "Niin tuli alas kuin ukkometso." Valtauksessa saksalaisia kaatui 54, suojeluskuntalaisia 17 ja punaisia 400. Valtauspäivän jälkeisenä päivänä saksalaiset keskittyivät punaisten lujimman tukikohdan, Pitkänsillan pohjoisosien, kukistamiseen. Valkokaarti taas keskittyi kaupungin puhdistamiseen punaisten pesäkkeistä ja sotavankien vartioimiseen.


title: Bobi Sivén

text: Taistelujen jälkeen Sivén ja muu Helsingin Valkokaarti osallistui saksalaisten perässä voitonparaatiin. Pian Helsingin Valkokaarti nimi muutettiin Helsingin Jääkäriprikaatiksi, jota saksalaiset alkoivat kouluttaa preussilaiseen kuriin. Tämä ei Sivéniä pahemmin innostanut ja hän halusi takaisin rintamalle. Samoin hän oli kuullut veljensä Paavon sotamenestyksestä komppanianpäällikkönä Karjalan rintamalla. Kuitenkin Sivén oli jo kiinnitetty Jääkäriprikaatiin ja hän oli vannonut sotilasvalan. Isä V. O. Sivén tuli maanpaosta Helsinkiin toukokuussa ja järjesti arvovaltaisena itsenäisyyspoliitikkona pojalleen siirron. Bobi keskusteli vielä Hallan-Ukon kanssa, joka antoi hänelle viestin, joka koski Itä-Karjalan asiaa ja tuli antaa karjalaisille aktivisteille. 6. toukokuuta Bobi saapui Viipuriin, jossa jääkärieversti Aarne Sihvo määräsi ratsuväkeen, 2. Karjalan rykmenttiin, jossa palveli kapteenina myös Paavo Sivén. Sivén ehti veljensä kanssa ratsastella Viipurissa muutaman päivän, kunnes piti lähteä Helsinkiin suureen voitonparaatiin. Sivén ei ehtinyt ottaa sotaan osaa kuin Helsingin taistelujen verran, mutta Itä-Karjalan kysymys alkoi kiinnostaa Sivéniä koko ajan yhä enemmän. Kunnostautumisestaan Helsingin valtauksessa Sivénille myönnettiin IV luokan Vapaudenristi.


title: Bobi Sivén

text: Kun Suomen vapaus oli saavutettu, kääntyivät aktivistien katseet heimokansojen puoleen, Itä-Karjalaan. V. O. Sivén oli ollut heimoaatteen kannattaja aina, ilmeisesti myös Bobi, mutta oman maan itsenäisyyden puuttuessa sitä ei ollut korostettu. Maaliskuun lopulla 1918, vielä sisällissodan aikana, Carl Wilhelm Malmin johtamat suomalaisjoukot olivat edenneet syvälle Vienaan ja jääneet Uhtualle epäonnistuneen Vienan Kemin valtauksen jälkeen. 12. toukokuuta 1918 Kammion sairaalla pidettiin V. O. Sivénin johtama ja isännöimä "Kauko-Karjalan kokous", johon ottivat osaa Viipurista juuri saapunut ylioppilas Bobi Sivén, maisterit Lauri Hannikainen ja Herman Stenberg sekä jääkärit Oiva Willamo ja Vilho Suvirinne. Kokous päätti perustaa Aktiivisen komitean tapaisen piirin, joka ajaisi Itä-Karjalan asiaa aktiivisesti, mutta hallituksen rahoituksella ja tuella. Tarkoituksena oli nostaa vienalaisten keskuudessa oma jääkäriliikkeen tyylinen kehitys. Se päätti myös, että Vienan luonnonrikkaudet on käytettävä vain ja ainoastaan maakunnan hyväksi aina siihen, kunnes maakunta olisi muun Suomen tasolla. Samoin Vienalle annettaisiin itsehallinto ja Aunus sekä Viena erotettaisiin hallinnollisesti toisistaan. Tarkoituksena oli lähettää useita retkikuntia Itä-Karjalaan ei vain sotilaallisia, vaan myös tieteellisiä, poliittisia ja lääketieteellisiä. Toimintaa järjestelemään päätettiin lähettää Sortavalaan Lauri Hannikainen apulaisenaan Bobi Sivén. Sivén päätti lähteä mitä pikimmin ja haki eron armeijasta 13. toukokuuta. Saman päivän iltana Bobi kuuli isältään tämän olevan ehdolla sotaministeriksi ja keskusteli Gustaf Mannerheimin erosta. Isä-Sivén inhosi aatelista Mannerheimia, koska piti tätä "ryssäläisenä kenraalina", joka saattoi yrittää käyttää hyväkseen Suomea Venäjän keisarikunnan palauttamiseen.


title: Bobi Sivén

text: 16. toukokuuta Sivén oli seuraamassa vapaussodan suurta voitonparaatia. Seuraavana päivänä hän otti osaa Vanhalla Ylioppilastalolla aktivistien kokoukseen, jossa mietittiin uutta maan hallitusta ja armeijan puhdistamista "ryssäläisistä upseereista", joilla tarkoitettiin Venäjän keisarikunnan armeijassa palvelleita suomalaisupseereja. 18. toukokuuta innostunut Bobi saapui Sortavalaan, mutta kuuli itse paikalla, ettei tilanne kehittynytkään poliittisesti suotuisasti. Sivén kotiutui Sortavalaan ja alkoi tutustua karjalaisuuteen. Sivén luki Sortavalassa seuraavat teokset: Martti Pihkalan "Minkälainen Suomi meidän on luotava?", Ilmari Kiannon "Vienan kansan kohtalossa" I. K. Inhan "Kansallista itsetutkiskelua" ja Gustave Le Bonin sosiaalipsykologinen "Joukkosielu". Viimeksi mainittu teki suuren vaikutuksen. Sivén päätti ottaa tuolloin tavoitteekseen valtiomiehen uran, varsinkin kun siihen näytti olevan aika hyvät mahdollisuudet. Tässä vaiheessa Sivénin filosofinen ajatusmaailma oli kehittynyt hegeliläis-snellmanilais-kalevalais-runebergiläiseksi, johon yhdistyivät antiikin hyveet ja kristillinen oikeudenmukaisuuden vaatimus. Kalevalaisuus oli Sivénille antiikin kulttuurin veroinen. Kalevalainen myyttinen historia yhdisti Suomen ja Karjalan kansoja, joita ei vielä ollut voitu yhdistää, mutta tultaisiin yhdistämään uudeksi suureksi kalevalaiseksi renessanssiksi, josta syntyisi hyvinvointia ja oikeutta.


title: Bobi Sivén

text: Bobin oltua 10 päivää Sortavalassa hän kuuli kotoaan, että edistystä ei tapahtunut, kun V. O. Sivénistä tulikin vain armeijan ylilääkäri sotaministerin sijaan. Tilannetta sekoitti Suomen sisäinen hallitusmuototaistelu. Paavo Sivén oli monarkisti, kuten isänsäkin. Bobi Sivén ilmeisesti taipui monarkiaan päin, jos se mahdollistaisi Suur-Suomen ja kansallisen yhtenäisyyden. Suomen koko poliittinen ja sotilaallinen johto oli Itä-Karjalan Suomeen liittämisen kannalla, mutta pelättiin sotaa Britannian kanssa. Britannia oli aseistanut karjalaisten oman Karjalan rykmentin, joka aloitti etenemisen kohti Vienan suomalaisjoukkoja. Britannia kun luuli, että saksalaiset havittelivat suomalaisten kautta Itä-Karjalaa. Malmin retkikunta Uhtualla alkoi hajota ja jääkärikapteeni, vannoutunut heimoaktivisti Toivo Kuisma päätti koota uuden joukon.


title: Bobi Sivén

text:
10. elokuuta Paavo Sivén lähetti kirjeen, jossa pyysi Bobia tulemaan Helsinkiin ja valmistautumaan lähtemään kohti Vienaa, koska "engelsmannit ryppyilevät kovasti pohjoisessa ja uhkaavat Uhtuaa". Ennen lähtöään Bobi Sivén piti Ruokolahden suojeluskunnan juhlassa puheen, jossa sanoi:
Sivén pakkasi reppuunsa "Vänrikki Stoolin tarinat" ja lähti Kajaaniin, jossa oli Kuisman joukon värväyspiste. Siellä Sivén ilmoittautui palvelemaan sotamiehenä Suomen vakinaisen sotaväen oikeuksin ja velvollisuuksin palvelemaan rajakarjalaisten tukemiseksi korkeintaan vuoden 1918 loppuun kolmen markan päiväpalkalla. Sivén ja 20 muuta heimosoturia aloitti 17. elokuuta nelipäiväisen vaelluksen valtakunnan rajalle, josta siirryttiin ensimmäisen vienalaiskylän Kivijärven ja Latvajärven kautta kohti Uhtuaa, joka oli vielä suomalaisten hallussa ja retkikunnan päätukikohta. Rajalta Uhtualle kesti kaksi päivää, joten heimosoturit saapuivat perille 23. elokuuta.


title: Bobi Sivén

text: Sivén ja muut saapuneet heimosoturit joutuivat heti koviin harjoituksiin, koska Kuisma oli kuullut englantilaisten tukeman Karjalan rykmentin aloittaneen etenemisen. Elokuun lopulla karjalaiset alkoivat tuhota suomalaisvartiostoja paikallisten tukemina. Karjalaiset tukivat omiaan, eivätkä "ruotsheja", jotka englantilaisten levittämän propagandan mukaan aikoivat alistaa karjalaiset saksalaisvallalle. Vain Uhtuan suojeluskunnan 200 miehestä 30 liittyi suomalaisten puolelle ja pirttilahtelaiset eli kymmenen miestä. Sivén ei voinut ymmärtää ja hänestä tuntui pahalta se, että karjalaiset keskenään ja suomalaiset ja karjalaiset joutuivat vastatusten. Elintarvikeavulla suomalaiset olisivat saaneet karjalaiset puolelleen, mutta ylimääräistä leipää ei ollut. Syyskuun puolessa välissä 46 miestä kaatuneena menettänyt Kuisman joukko saapui rajan läheisyyteen Vuokkiniemeen.


title: Bobi Sivén

text: Vuokkiniemessä käytiin Vienan heimosodan viimeinen ja ratkaisevin taistelu, joka oli Sivénin toinen taistelukokemus. Suomalaisten pääjoukko saarrettiin 1. lokakuuta kello 4 aamulla kyläaukealla, mutta taistelu voitettiin kääntämällä sattumalta konekiväärituli vihollisen pääjoukkoon. Voiton varmisti selustaan jääneen jääkärivänrikki Akseli Isopuron komppanian, johon Sivén kuului, koukkaus vihollisen selustaan. Suomalaisia kaatui 20 ja vihollisia noin sata. Voitosta huolimatta Sivén Vienan retkien muistelmissaan arvosteli sotilasjohtoa ja piti koko voittoa onnenkantamoisena.


title: Bobi Sivén

text: Pettynyt ja katkeroitunut, mutta motivoitunut Sivén vaelsi tuskien taivalta joukkonsa kanssa kohti Suomen rajaa. Haavoittunut Sotamies T.A. Simpura jäi kuitenkin jälkeen. Sivén päätti, ettei kaveria jätetä Vienan korpeen ja lähti palaamaan syvemmäksi Vienaan etsimään asetoveriaan. Sivén löysi Simpuran, mutta oli eksynyt matkan varrella. Miehet tarpoivat ilman ruokaa, jalat verillä ja keho täitä kuhisten kohti rajaa. Sivén ehti tehdä päätöksen kolmantena vaelluspäivänä, että hän ampuu itsensä, jollei mitään muutosta tapahdu kello 12 mennessä. Kello 10 Sivén ja Simpura kuitenkin saapuivat karjalaisukkojen kalasaunalle, josta heidät opastettiin Suomen puolelle. Sivén oli huonossa kunnossa ja yski vielä kuukausi Suomen puolelle tulemisen jälkeen verta. 4. lokakuuta Kuisman päiväkäskyssä mainittiin Sivén kunnostautuneeksi ja hänet ylennettiin korpraaliksi sekä myönnettiin IV luokan Vapaudenristi, mutta se oli jo hänelle kerran myönnetty. Viikko kotiin paluun jälkeen Sivén osallistui jääkärivääpeli Karl Dahlmanin tiedusteluretkelle Latvajärvelle. Tällä retkellä Sivén ampui yhden vihollisen.


title: Bobi Sivén

text: Sivén kuitenkin oli valmis lähtemään uudelleen ja summasi ensimmäisen ja ainoaksi jääneen heimosotaretkensä 17-vuotiaalle asetoverilleen Arno von Pfalerille näin:


title: Bobi Sivén

text: Sivénille heimosotien aikakausi oli elämän tärkeintä ja viimeisintä aikaa. Sivénistä tuli jo Vienan retken jälkeen kuuluisa ja aktivistipiireissä kiersi kasku: "Kaikki menettivät toivonsa karjalaisiin, paitsi luonnollisesti Bobi Sivén." Moni oli katkeroitunut ja illuusionsa menettänyt Vienan retkillä, mutta Sivén ei. Hänen mielestään tuli vain yrittää entistä kovemmin.


title: Bobi Sivén

text: Pahin paikka Sivénille oli hänen isänsä Valter Osvald (Ossi) Sivénin kuolema kotonaan 13. joulukuuta 1918. On arveltu, että saksalaissuuntausta kannattanut Ossi Sivén päätti päättää päivänsä, koska juuri ennen kuolemaa Saksa oli hävinnyt maailmansodan ja Mannerheim nimitetty valtionhoitajaksi. Tästä ei ole kuitenkaan mitään todisteita ja saattoi olla, että kuolema oli luonnollinen. Sivénin perheen hautaseppeleessä luki: "Nuku rauhassa isänmaasi, rakkaimpasi helmassa."


title: Bobi Sivén

text: Bobi Sivén ei koskaan kirjoittanut ylioppilaaksi, vaan hänet julistettiin. Sisällissodan takia kirjoitukset keskeytettiin ja kaikki abiturientit julistettiin suoraan ylioppilaiksi. Sivén kirjoittautui sisään historiallis-kielitieteellisen tiedekuntaan ja opiskeli pääaineenaan historiaa, filosofiaa ja kansantaloutta sekä sivuaineenaan latinaa, jota hän sai luettua kevätlukukaudella approbaturin verran. Sivén oli erittäin kiinnostunut antiikista ja latinasta. Sivén kuului Karjalaiseen osakuntaan, joka oli ollut tuolloin vankasti heimoaatteellinen jo vuosi. Sivéniä kuitenkin harmitti, että hänen tulisi keskeyttää opintonsa varusmiespalveluksen takia. Sivén ei ollut luonteeltaan sotilas ja kaiken lisäksi oli hieman outoa, että taisteluissa kunnostautunut vapaus- ja heimosoturi joutuisi vielä varusmieheksi. Sivénin johtajaluonne pääsi heimoaktivistisessa osakunnassa esiin. Pian hän ehdotti osakunnassa, että varusmiespalveluksen voisi suorittaa Itä-Karjalassa eli käytännössä Suomeen liittyneessä Repolassa sekä niillä alueilla, jotka tultaisiin valtaamaan. Osakunta järjesti myös Repolan alakouluseminaarille kirjaston pyytämällä eri kustannusliikkeiltä lahjoituksia. Sivén myös perusti osakuntalaisista valtiokunnan Itä-Karjalan asiaa ajamaan. Sivén kirjoitti Paavo-veljelleen valiokunnasta: "Ehken saamme pystyyn joukon, joka tulee valloittamaan ihmiset kunhan te sotilaat valloitatte maan." Pian ensimmäiseksi hommakseen Sivénin valiokunta järjesti juhlat Aunuksen Karjalasta saapuneelle lähetystölle. Sivén oli henkilökohtaisesti kutsunut juhlan arvovaltaiset vieraat, joita olivat 13-henkinen Keski-Aunuksen lähetystö, ministeri Kyösti Kallio ja Itä-Karjalan asioita hoitava ministeri Mikko Luopajärvi, eduskunnan puhemies Lauri Kristian Relander. Lisäksi saapui joukko muita Karjalan ystäviä ja heimoaatteelle uhrautuneita. Bobi Sivén piti jo kesällä 1918 Ruokolahdella ja kevättalvella 1919 Norssin Viro-juhlassa pidetyn puheen Suur-Suomelle. Puhe sai suuret suosionosoitukset ja liikutti osaanottajia. Juhlan pääesiintyjä oli Ylioppilaskunnan Laulajat. Juhlan jälkeen Sivén seurusteli vaikutusvaltaisten poliitikkojen ja aktivistien kanssa solmien tärkeitä yhteyksiä. Tällöin hän pääsi esittämään myös tärkeimmän ideansa talonpoikais- ja ylioppilasnuorison puolueesta. Maalaisliitto loisi tälle puolueelle pohjan, johon yhdistyisivät ylioppilaat ja akateeminen keskiluokka. Tämä uusi puolue olisi toteuttanut porvarillista reformipolitiikkaa, joka olisi tähdännyt yhteiskuntaluokkien kuilun poistamiseen ja sisällissodan haavojen parantamiseen. Keskusteluissaan poliitikkojen kanssa Sivén korosti, että Maalaisliitto oli edelleen puolueista parhain, koska se tuki aktiivisesti heimopolitiikkaa. Sivénin maalaisliittolaisuutta korosti entisestään Kaila, josta tuli sittemmin 1920-luvulla Maalaisliiton vahva taustavaikuttaja. Kesäkuussa 1919 Sivénin oli tarkoitus lähteä varatuomari Otto Åkessonin kanssa järjestämään Aunukseen siviilihallintoa. Åkesson olisi ollut pääministeri ja Sivén hänen kansliapäällikkönsä, mutta ulkoministeri Rudolf Holsti kielsi aktivistien osallistumisen Aunuksen politiikkaan.


title: Bobi Sivén

text: Heimoaktivistit kiinnostuivat Vienan jälkeen Aunuksesta. Sivén ei itse lähtenyt Aunuksen retkelle, koska hänet määrättiin suorittamaan asepalvelustaan "Valkoisen Kaartin" "Vöyrin pataljoonan" konekiväärikomppaniaan. Kuitenkin Sivén toimi E. E. Kailan pyynnöstä vapaaehtoisten aluksi värvääjänä toukokuussa ja kesäkuusta lähtien ""Karjalan retkikunnan värväystoimiston keskuskanslian päällikkönä"" Wladimirinkadulla. Vaikka Sivén ehti vain hätistellä värväystoimistosta luokalle jääneitä koulupoikia ja värvätä vain 53 vapaaehtoista heimosoturia, tärkeämpää oli se, että Sivén oli päässyt aktivistien vaikutusvaltaiseen sisäpiiriin. Sivénistä tuli Kailan luottomies. Kaila totesikin Bobista: "hitonmoinen poika tekemään näppärästi työtä heti ensi alussa".


title: Bobi Sivén

text: Aktivisteille toinen paha takaisku monarkiahankkeen ja Itä-Karjalan retkien epäonnistumisen lisäksi oli Mannerheimin Ståhlbergille kärsimä tappio ensimmäisissä presidentinvaaleissa valitsijamiesäänin 143–50. Sivén oli poikkeuksellinen aktivisti, koska hän kannatti Ståhlbergiä, vaikka tämä olikin pitänyt jääkäreitä maanpettureina, eikä ollut suosiollinen Suomen itsenäisyydelle. Sivénin mielestä Mannerheim ei olisi auttanut kansallista eheytymistä sisällissodan jälkeen, koska punaiset vihasivat häntä punakapinan kukistajana. Sivén ei myöskään luottanut Mannerheimiin, koska tämä oli ruotsinkielinen aatelinen ja Venäjän armeijan upseeri. Sivén ei ollut varma oliko Mannerheim varmasti suomalaisten asialla. Bobi Sivén oli siis isänsä tapaan epäluuloinen Mannerheimiä kohtaan. Sivén levittikin kesä-heinäkuussa 1919 Kailan aktivistipiirissä kiertokirjettä "Mannerheimikö presidentiksi?", jossa piti sisällissodan tärkeimpänä tehtävänä kansallisen yhtenäisyyden palauttamista, eikä Mannerheim olisi Sivénin mukaan tämän tehtävän mikään paras toteuttaja.


title: Bobi Sivén

text: Syyskuussa 1919 ilmestyi aktivistien "Suunta"-lehden numeroissa 18 ja 19 Sivénin yksi tärkeimmistä kirjallisista tuotoksista, kaksiosainen artikkeli "Imperialismi ja Kauko-Karjalan kysymys", joka on eräänlainen malliesimerkki heimoaatteesta puhtaimmillaan. Sivén tarkoitti imperialismilla valtion omien itsekkäiden etujen tavoittelua ja toisen kansallisuuden sortoa. Artikkelissa Sivén varoitti, että Suomi syyllistyisi imperialismiin, jos se ajattelisi Itä-Karjalan osalta vain sen metsiä, koskia ja runsaita kalavesiä. Suomalaisten Itä-Karjalan politiikalla tuli olla moraalisesti puhtaat perusteet. Suomen tuli auttaa Karjalaa vastineeksi siitä, että se oli saanut siltä aikanaan Kalevalan. Karjalaisten mahtavan kaunis, runollinen, sulosointuinen ja eloisa kieli ja kulttuuri kokisi Suomen yhteydessä "kalevalaisen renessanssin", mutta Venäjän yhteydessä ne kokisivat tuhon. Suomi oli kiitollisuudenvelassa Kalevalan syntykehdolle ja sen tuli auttaa Karjalaa kaikin tavoin. Sivénin mukaan kaikella piti olla moraalisesti puhtaat perusteet. Hänen mielestään Itä-Karjalan politiikkaa ja isänmaallisuutta ei saanut ylläpitää vain hehkuttamalla ryssänvihaa. Vaikka Sivénin työnantaja ja aktivistitoveri E. E. Kaila oli jo tuolloin tunnettu pohjattomasta vihastaan entistä valloittajakansaa kohtaan, Sivénille ryssänviha ei sopinut.


title: Bobi Sivén

text: 31. elokuuta 1918 Suomeen liittyneen Repolan ensimmäinen nimismies oli marraskuusta 1918 myöhäissyksyyn 1919 toiminut suomalainen Otto Alfred Rautava. Repolaa johtanut Itä-Karjalan toimituskunta valitsi 36 hakijan joukosta Repolan nimismieheksi filosofian ylioppilaan H. H. Sivénin erittäin monen kokeneemman ohitse. Toimikunta halusi tehtävään asialle vannoutuneen henkilön, joka jatkaisi Repolassa Suomen yhteydessä alkanutta yhteiskunnallista kehitystä ja ymmärtäisi sekä arvostaisi karjalaisia. Vain 20-vuotias Sivén, jolla oli vielä asepalveluskin kesken, pääsi virkaan osakunta- ja heimoaktivistitoverinsa Lauri Kyanderin ja Itä-Karjalan asioista vastanneen maalaisliittolaisen ministerin Mikko Luopajärven tuella. Sivén nimitettiin Repolan vt. nimismieheksi 12. joulukuuta 1919. Luopajärvi kuitenkin kuoli 6. tammikuuta ja hänen tilalleen Itä-Karjalan toimikunnan päällikön ja ministerin tehtäviä tuli hoitamaan Kansallisen Edistyspuolueen Rudolf Holsti, josta tuli samalla Sivénin uusi esimies.