title: Terrakotta-armeija

text: Kokoamisen jälkeen terrakottasotilaat maalattiin kokonaan väreillä, sillä alun perin patsaat eivät olleet terrakotan värisiä, vaan niiden pintaa koristivat ajalle tyypilliset kirkkaat värit. Maalaamiseen oli käytetty kirkkaita pigmenttejä, esim. pinkkiä, vihreää ja liilaa. Terrakottasotilaita oli maalattu useilla kerroksilla maalia, mutta myös lakattu, jotta väri säilyisi kauemmin. Värit varisivat pois, kun sotilaat esiin kaivamisen jälkeen joutuivat kosketukseen hapen kanssa. Kaivauksissa on paljastunut, että väri voi haaleta pois jopa 15 minuuttia - 4 tuntia kaivauksen jälkeen.


title: Terrakotta-armeija

text: Vasta 2010-luvun alussa kasvontunnistusmenetelmät kehitettiin niin hyviksi, että kasvot pystyttiin skannaamaan ja vertaamaan toisiinsa. Yksikään sotilas ei ole kasvoista samannäköinen kuin joku toinen.


title: Terrakotta-armeija

text: Armeija on varustettu pronssiasein. Kaivausalueelta on löydetty yli 10 000 pronssiasetta, jotka todistavat, että kiinalaiset tunsivat metallurgiaopit hyvin. Nuolissa oli paljon lyijyä, joka lisäsi tappavuutta. Aseet taas oli päällystetty ruosteenkestäviksi tavalla, joka opittiin Euroopassa vasta vuosisatoja myöhemmin.


title: Terrakotta-armeija

text: Terrakottasotilaat on jaettu kolmeen ryhmään. Ensimmäinen alue on isoin ja tutkituin. Se on 230 metriä pitkä ja 62 metriä leveä sisältäen yli 6 000 soturia ja hevosia. Armeija oli järjestetty kolumneihin.


title: Terrakotta-armeija

text: Toinen alue sijaitsee 20 metrin päässä ensimmäisestä. Siihen kuuluu 1 000 soturia, 500 hevosta ja 89 puista vaunua.


title: Terrakotta-armeija

text: Kolmas alue sijaitsee 25 metrin päässä ensimmäisestä. Siinä on 68 soturia, 4 hevosta ja vaunut.


title: Terrakotta-armeija

text: Ensimmäisessä ja toisessa muodostelmassa sotilaat oli jaettu taistelumuodostelmiin, jotka noudattivat tarkkaan ajan sodankäynnin oppeja. Muodostelmat olisivat toimineet niin, että joukko-osastot olisivat tarpeen vaatiessa kyenneet toimimaan tehokkaina ryhminä tai voimakkaana isona joukkona.


title: Eugen Ekman

text: Eugen Georg Oskar Ekman (s. 27. lokakuuta 1937 Vaasa) on suomalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija, olympiavoittaja ja yrittäjä.


title: Eugen Ekman

text: Ekman voitti Suomen ainoan kultamitalin Rooman olympialaisissa vuonna 1960 jaettuaan sen hevosella Neuvostoliiton Boris Šahlinin kanssa. Hän voitti hevosella myös EM-hopeaa Kööpenhaminassa 1959.


title: Eugen Ekman

text: Ekman pääsi Rooman olympialaisiin sattuman kautta, kun TUL ei suostunut yhteistyöhön SVUL:n kanssa, eivätkä TUL:in urheilijat siksi saaneet olympiapaikkaa. Sopua yritti taustalla rakentaa myös Urho Kekkonen. Juuri ennen voittoisaa kilpailua Kekkonen oli lähettänyt tuohtuneen myllykirjeen Voimisteluliiton puheenjohtajalle Erkki Palolammelle. Kirje on julkaistu Kekkosen kirjekokoelmassa "Kirjeitä myllystäni 1". Palolammen vastauskirje tuli julkisuuteen, kun se lahjoitettiin Ekmanille Vaasan Telinetaitureiden järjestämässä kultamitalin 50-vuotisjuhlassa 11.8.2010.


title: Eugen Ekman

text: Opetusministeriö myönsi vuonna 2002 Ekmanille Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon.


title: Eugen Ekman

text: Ekman perusti vuonna 1961 toimistokoneita ja -tarvikkeita myyvän Oy Ekman Systems Ab:n, jonka johdossa hän toimi vuoteen 1989.


title: IMac

text: iMac on sarja Applen valmistamia pöytätietokoneita. Applen mallistossa iMacit sijoittuvat tehokkaiden, kotikäyttöön suunniteltujen Macintosh-tietokoneiden joukkoon. Ensimmäiset iMacit tulivat markkinoille vuonna 1998 ja vuoteen 2006 mennessä sarjan mallit voidaan jakaa ulkonäkönsä perusteella kolmeen sukupolveen. Yhteinen piirre kaikille iMaceille on tietokoneen keskusyksikön sijoittuminen näyttölaitteen yhteyteen.


title: IMac

text: 2000-luvulla iMac on ollut iPodin ohella merkittävä Applen markkina-arvon nostattaja. Omaleimaisen ulkonäkönsä ansiosta laitteella on näkyvä asema populaarikulttuurissa.


title: IMac

text: 10. tammikuuta 2006 iMacista tuli Applen ensimmäinen mikrotietokone, joka käytti Intelin suoritinta.


title: IMac

text: Steve Jobsin johdolla Applen laajaa tietokonemallistoa supistettiin vuonna 1997, tarkoituksena oli selkeyttää yhtiön tuotevalikoimaa. Vuoden loppuun mennessä Macintosh Performa-sarja lopetettiin ja Power Macintosh G3 -sarja jäi yksin edustamaan pöytätietokoneiden malleja. 7. maaliskuuta 1998 Apple ilmoitti uuden iMac-sarjan valmistelemisesta, joka suunnattiin Performa-mallien korvaajaksi. iMacien myynti alkoi 15. elokuuta 1998, tapauksella oli merkittävä vaikutus sekä Applen että mikrotietokoneteollisuuden kehitykseen.


title: IMac

text: iMacin nimeä suunniteltaessa etuliite ”i” (engl. "minä") perusteltiin yhtiön sisällä siten, että se viittaa internetiin, mielikuvitukseen (engl. "imagination") ja yksilöllisyyteen (engl. "individual"). Ajatuksena oli, että i-kirjainta voitaisiin jatkossa käyttää muissakin tuotenimissä, mikä tapahtuikin.


title: IMac

text:
iMacien tullessa markkinoille Apple oli ainoa tietokoneiden valmistaja, joka valmisti näyttölaitteen ja keskusyksikön samassa kotelossa sisältäviä laitteita. Ulkonäöltään iMac poikkesi suuresti kilpailijoistaan: kirkkaansiniseen muovikuoreen sijoitettu, munanpuolikkaan muotoinen laite oli aivan muuta, mitä tavallisesti kulmikkailta ja kömpelönnäköisiltä, harmailta mikrotietokoneilta osattiin odottaa. Jonathan Iven muotoilemassa laitteessa oli 15-tuumainen kuvaputkinäyttö, jonka sisältä löytyi emolevy, suoritin, keskumuisti, kovalevy ja muut komponentit. Laitteen päällä oli kantokahva ja oikeanpuoleisella sivulla luukku konetilaan. Koneen alaosassa oli sisäänrakennetut kaiuttimet. iMacin hinta Yhdysvaltain kuluttajamarkkinoilla oli 1299 dollaria.
Macintoshin perinteiset liitännät (Apple Desktop Bus, SCSI ja GeoPort) korvattiin USB-porteilla ja levykeasema jätettiin pois. Ratkaisut olivat ainutlaatuisia ja aiheuttivat paljon keskustelua. Ilman ulkoisen USB-levykeaseman hankkimista iMacilla ei voinut siirtää edes pieniä tiedostoja ilman lähiverkkoyhteyttä. iMacin hiiri sai myös kirkkaan muovisen ulkoasun ja se muotoiltiin kiekon muotoiseksi. Hiiri oli muotonsa takia hankala käytössä, mutta Apple jatkoi sen toimittamista vastalauseista huolimatta. iMacin näppäimistö oli edeltäjiään pienempi ja väriltään musta.


title: IMac

text: Apple oli ollut osallisena CHRP-projektissa, jonka tavoitteena oli luoda PowerPC Reference Platformin ja IBM:n PowerPC-suorittimen pohjalta kaikille käyttöjärjestelmille yhteinen, ohjelmistoriippumaton laitealusta Microsoftin Windowsiin ja Intelin suorittimiin perustuvan WINTEL-alustan kilpailijaksi.


title: IMac

text: Projekti ei tuottanut odotetunkaltaisia tuloksia, mutta sen parissa saadut kokemukset vaikuttivat iMacin suunnitteluun. Ensimmäisessä iMacissa oli 233 MHz:n PowerPC G3 -suoritin, samaa suoritinta käytettiin Applen ammattikäyttöön suunnitelluissa Power Macintosh -malleissa. iMacin suoritinvälimuisti oli 512 KB ja väylänopeus 116.6 MHz. Laitteessa oli 4 GB:n kiintolevy, 32 MB keskusmuistia, 2 MB näyttömuistia ja käyttöjärjestelmänä toimi Mac OS 8.1, joka vaihdettiin pian Mac OS 8.5:een. iMacin etupaneelissa olleet infrapunaportti ja kelkkatoiminen CD-ROM asema kopioitiin Applen kannettavista tietokoneista. Ensimmäisissä iMaceissa ei ollut tilaa laajennuksille, lukuun ottamatta Applen omaa, "mezzanine slot" -nimellä kutsuttua liitäntää. Portti suunniteltiin Applen käyttöön, mutta sille ilmestyi myös muutamia kolmannen osapuolen lisälaitteita.


title: IMac

text: Ensimmäisen iMacin ilmestyttyä markkinoille Apple on julkaissut jatkuvasti uusia, päivitettyjä iMac-malleja. Tavallisimpina päivityksen kohteena ovat olleet suorittimet, näyttömuisti ja kiintolevy. Ensimmäinen Bondi Blue -värinen iMac korvattiin pian joukolla eri värisiä malleja. Ensimmäisen sarjan koneet olivat saatavilla väreissä Blueberry (sininen), Strawberry (punainen), Tangerine (ruskea), Grape (violetti) ja Lime (vihreä). Kelkattomien iMacien valikoimaa olivat Graphite (harmaa), Ruby (punainen), Sage (vihreä), Snow (valkoinen) ja Indigo (sininen) sekä sini-valkopilkullinen Blue Dalmatian ja monivärinen Flower Power. Myöhemmin iMacin koteloa muotoiltiin kevyesti uudelleen ja kelkallinen CD-ROM -asema vaihdettiin kelkattomaan malliin. Ominaisuuksiin kuuluivat FireWire, vapaasti virtaava (ilman tuuletinta) jäähdytysmekanismi ja mahdollisuus langattomaan verkkoyhteyteen lisävarusteena hankittavan AirPortin muodossa. Tämän mallin iMaceja myytiin maaliskuulle 2003 saakka, sillä ne käyttivät Mac OS 9 -käyttöjärjestelmää, jota osa asiakkaista halusi käyttää Mac OS X:n sijaan.


title: IMac

text: USB, FireWire, Ethernet- ja modeemiyhteys, Bluetooth ja langaton verkkoyhteys kuuluivat seuraavaksi kaikkien Applen tietokoneiden vakiovarusteisiin. Applen jatkaessa iMacien päivitettyjen mallien julkaisemista, iMac-termi vakiintui kotikäyttöön suunnattujen mikrotietokoneiden nimeksi. Myöhemmät iMac-versiot ovat olleet ensimmäisiä iMaceja kalliimpia, eivätkä ole saavuttaneet ensimmäisen iMac-malliston myyntilukuja.


title: IMac

text:
Vuoteen 2002 mennessä 15-tuumainen kuvaputkinäyttö ja G3-suoritin olivat vanhentunutta tekniikkaa. Tammikuussa 2002 Apple julkaisi uuden iMacin, joka poikkesi vanhoista malleista sekä ulkonäöltään että tekniikaltaan. iMac G4 koostui 15-tuumaisesta nestekidenäytöstä, joka yhdistyi liikuteltavan varren kautta puolipallon muotoiseen, keskusyksikön sisältävään jalustaan. Myöhemmin näyttö laajennettiin 17-tuumaiseksi ja lopulta 20-tuumaiseksi. Nestekidenäytön korkea valmistushinta kuvaputkinäyttöön verrattuna pakotti Applen nostamaan iMacin hintaa.
iMac G3:n poistuttua markkinoilta Apple julkaisi oppilaitosten käyttöön suunnitellun eMacin huhtikuussa 2002. eMac sisälsi G4-suorittimen ja 17-tuumaisen kuvaputkinäytön, ulkonäöltään laite muistutti ensimmäisiä iMaceja. eMacia myytiin vuosina 2002-2005 myös kuluttajamarkkinoilla, jossa se täytti matalakustannuksisten Apple-tietokoneiden puutteen.


title: IMac

text: Elokuussa 2004 iMacit päivitettiin käyttämään uutta PowerPC G5 -suoritinta ja keskusyksikkö siirrettiin näytön jalustasta näyttöpaneelin taakse. Uudella suunnittelulla iMac saatiin näyttämään paksulta nestekidenäytöltä. Myöhemmin laitteen muotoa ohennettiin ja siihen lisättiin sisäänrakennettu iSight-kamera ja FrontRow-multimediakeskus.


title: IMac

text: Steve Jobs ilmoitti 10. tammikuuta 2006 Macworld Conference and Expo -messuilla tulevan iMacin olevan Applen ensimmäinen Intelin suoritinta käyttävä tietokone. iMacin ulkoasu, hinta ja komponentit pysyivät samoina edellisen iMac G5:n kanssa. Applen mukaan Intelin suorittimella varustettu iMac on 2–3 kertaa PowerPC:llä varustettua iMacia tehokkaampi.Myynnissä vain oppilaitoksille.


title: Zavidovo-vuoto

text: Zavidovo-vuoto oli tapaus, jossa Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkosen Zavidovossa Neuvostoliiton puoluejohtajan Leonid Brežnevin kanssa helmikuussa 1972 käymän keskustelun muistio vuodettiin lehdistölle saman vuoden lokakuussa.


title: Zavidovo-vuoto

text: Kekkonen ja Brežnev olivat keskustelleet sata kilometriä Moskovasta koilliseen sijaitsevassa Zavidovossa elokuun lopulla 1972 mm. Suomen tavoittelemasta vapaakauppasopimuksesta Euroopan talousyhteisön EEC:n kanssa. Neuvostoliitto suhtautui sopimushankkeeseen varauksellisesti, koska se epäili sopimuksen vaarantavan Suomen puolueettomuuden. Kekkonen pyrki hälventämään neuvostojohdon epäilykset ja lupasi henkilökohtaisesti taata maiden välisten suhteiden säilymisen muuttumattomina EEC-sopimuksesta huolimatta.


title: Zavidovo-vuoto

text: Kekkonen laati keskusteluista muistion, jonka jakelu oli tarkoin rajattu. Omat kappaleensa siitä saivat pääministeri Rafael Paasio, ulkoministeri Kalevi Sorsa, kauppa- ja teollisuusministeri Seppo Lindblom ja ulkomaankauppaministeri Jussi Linnamo sekä ulkoministeriön valtiosihteeri Richard Tötterman, ulkoministeriön poliittisen osaston päällikkö Matti Tuovinen ja kauppapoliittisen osaston päällikkö Pentti Uusivirta. Lisäksi muistiosta oli kaksi varakappaletta ja kaksi arkistokappaletta. Pian tämän jälkeen Paasion hallitus erosi, koska pääministerin mielestä SDP:n vähemmistöhallituksen (jota kutsuttiin myös "nappulaliigaksi") "hartiat olivat liian kapeat" vapaakauppasopimuksen viemiseksi eteenpäin, ja syyskuun alussa tilalle nimitettiin ulkoministeri Kalevi Sorsan kokoama uusi enemmistöhallitus.


title: Zavidovo-vuoto

text: Dagens Nyheter julkaisi 31. lokakuuta 1972 toimittaja Tor Högnäsin laajan artikkelin Zavidovon keskusteluista, ja sama artikkeli ilmestyi Norjassa Dagbladetissa ja Suomessa Vasabladetissa. Artikkeliin sisältyi useita sanatarkkoja lainauksia Kekkosen muistiosta. Kun ulkoministeri Ahti Karjalainen teki vuodosta tuoreeltaan selkoa neuvostoliittolaisille diplomaateille, nämä vakuuttivat, ettei vuoto ollut peräisin heidän puoleltaan. Urho Kekkonen katsoi menettäneensä tapauksen vuoksi Neuvostoliiton luottamuksen ja ilmoitti, ettei hän – vastoin aikaisempaa lupaustaan – olisi enää käytettävissä tasavallan presidenttinä virkakautensa päätyttyä maaliskuun alussa 1974. Käytyään Neuvostoliiton 50-vuotisjuhlissa Moskovassa joulun alla ja neuvoteltuaan neuvostojohdon kanssa Kekkonen totesi maiden välisten suhteiden säilyneen kuitenkin ennallaan ja suostui useimpien eduskuntapuolueiden pyyntöön olla käytettävissä presidenttinä myös vuoden 1974 jälkeen.


title: Zavidovo-vuoto

text: Oikeuskansleri Risto Leskinen määräsi 21. joulukuuta 1972 aloitettavaksi tutkimukset siitä, miten Zavidovo-muistio oli vuotanut julkisuuteen. Oikeuskanslerinvirasto ja keskusrikospoliisi kuulustelivat kaikkiaan 85 henkilöä ja kuulusteluista laadittiin 385-sivuinen tutkintapöytäkirja. Tapaus johti Sorsan ensimmäisen hallituksen ulkomaankauppaministerin, Jussi Linnamon (sdp.) eroon ja ylijohtaja Seppo Lindblomin (sdp.) ja presidentin kansliapäällikön Antero Jyrängin (sdp.) tuomitsemiseen sakkorangaistukseen. Jyrängin sakkorangaistus tuli siitä, että hän tunnusti kuulusteluissa antaneensa osan saamastaan muistiosta Yleisradion radiojohtajan Eino S. Revon nähtäväksi.


title: Zavidovo-vuoto

text: Oikeuskanslerin syytekirjelmän mukaan elo–syyskuussa 1972 SDP:n kansainvälisten asioiden sihteerinä toiminut Paavo Lipponen ja SDP:n tutkimusosaston päällikkö Aimo Kairamo vastaanottivat 19. elokuuta 1972 päivätyt salaiset Zavidovo-tiedot silloiselta SDP:n kauppa- ja teollisuusministeriltä Jussi Linnamolta. Muun muassa Lipposta ja SDP:n silloista kansanedustajaa ja ulkoasiainvaliokunnan jäsentä Erkki Tuomiojaa kuulusteltiin tapauksessa todistajana. Sitä, miten Vasabladetin toimittaja Tor Högnäs oli tiedot saanut, ei saatu vuonna 1973 käydyssä oikeudenkäynnissä lopullisesti selvitettyä. Sittemmin, vuonna 1993 ilmestyneessä kirjassaan "Kukkaisvallasta Kekkosvaltaan", Erkki Tuomioja tunnusti vuotaneensa tiedot Tor Högnäsille. Tuomioja ei kertonut sitä, miten hän sai Zavidovo-muistiot käsiinsä.


title: Zavidovo-vuoto

text: Vuonna 2003 ilmestyneessä muistelmakirjassaan Kalevi Sorsa piti yhtenä mahdollisuutena sitä, että Kekkonen itse olisi ollut vuodon takana; että Kekkonen olisi antanut Jyrängille tehtäväksi vuotaa tiedot Tuomiojalle. Tätä väitettä eivät tue ne tiedot, joiden mukaan Kekkonen erotti Antero Jyrängin nimenomaan tämän tapauksen johdosta. Kekkosen poliittiset vastustajat, mm. Veikko Vennamo ja Tuure Junnila, ovat kylläkin sanoneet kyseessä olleen Kekkosen itsensä järjestämä temppu virkakautensa jatkon varmistamiseksi; poikkeuslaki Kekkosen presidenttikauden pidentämiseksi oli juuri tuolloin valmisteilla. Toisaalta Ahti Karjalainen on kertonut muistelmissaan presidentin olleen vuodosta kuultuaan hyvin järkyttynyt ja raivoissaan, "todella julmana". Martti Häikiö on päätynyt siihen näkemykseen, että Zavidovo-vuodon perimmäisenä syynä oli SDP:n vasemman laidan ja SKDL:n pyrkimys estää EEC-sopimuksen solmiminen tai ainakin jarruttaa sitä.


title: Zavidovo-vuoto

text:
Suomen ja EEC:n välinen vapaakauppasopimus allekirjoitettiin syksyllä 1973, eduskunta hyväksyi sen 16. marraskuuta, presidentti Urho Kekkonen vahvisti sen 21. marraskuuta ja sopimus astui voimaan vuoden 1974 alussa. EEC-sopimusta on sittemmin pidetty Suomen ensimmäisenä merkittävänä askeleena kohti Euroopan unionin jäsenyyttä.
YLE:n arkistot


title: Zavidovo-vuoto

text: Kirja-esittelyjä


Tohtori Outolempi eli: kuinka lakkasin olemasta huolissani ja opin rakastamaan pommia ("Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb") on vuonna 1964 ensi-iltansa saanut Stanley Kubrickin ohjaama poliittinen satiiri ja musta komediaelokuva, joka käsittelee kylmän sodan kauhun tasapainoa, Yhdysvaltain vainoharhaista kommunismipelkoa ja ydinsodan uhkaa. Elokuvaa pidetään sekä yhtenä ohjaajansa parhaista töistä että yhtenä kaikkien aikojen vaikuttavimmista elokuvakomedioista. "Tohtori Outolempi" muistetaan myös näyttelijä Peter Sellersin kolmoisroolista.


title: Tohtori Outolempi eli: kuinka lakkasin olemasta huolissani ja opin rakastamaan pommia

text: Yhdysvaltain ilmavoimien kenraali Jack D. Ripper on vainoharhaisten salaliittoteorioiden vallassa ja uskoo kommunistien myrkyttävän amerikkalaisia fluoraamalla juomavettä turmellakseen heidän ”kallisarvoiset ruumiinnesteensä”. Ripper lähettää ydinpommikonelaivueen pommittamaan Neuvostoliittoa ja linnoittautuu joukkoineen tukikohtaansa vastentahtoisen brittikapteeni Mandraken kanssa. Yksi pommituskäskyn saajista on majuri ”King” Kongin komentama pommikone, joka suuntaa kohti Neuvostoliittoa. Kenraali Ripper on parodia 1950-luvun oikeistolaisista paranoideista järjestöistä, etenkin John Birch Societysta, joka vastusti juomaveden fluoraamista sillä perusteella, että se rikkoo yksilönvapauksia ja altistaa ihmiset koekaniineiksi.


text: Koska koneet voi kutsua takaisin vain salaisella koodilla, armeija alkaa piirittää Ripperin tukikohtaa koodin saadakseen. Pentagonin maanalaisessa sotahuoneessa kokoontuu Yhdysvaltain korkein sotilasjohto, kärjessään heikkotahtoinen presidentti Merkin Muffley, sotahullu kenraali Buck Turgidson sekä pyörätuolissa istuva entinen natsitiedemies ja ydinase-ekspertti tohtori Outolempi. Neuvostoliiton suurlähettilään de Sadeskyn avulla Muffley soittaa kuumaa linjaa pitkin Neuvostoliiton presidentille, joka on rakastajattarensa luona umpihumalassa. Käy ilmi, että Neuvostoliitto on rakentanut ”Tuomiopäivänlaitteen”, joka tuhoaa koko maapallon koboltti-toriumpommilla automaattisesti, jos maahan hyökätään ydinasein.


text: Saarroksiin jäänyt Ripper ampuu itsensä ja Mandrake saa selville salaisen koodin. Lentokoneet kutsutaan takaisin, mutta majuri Kongin B-52 jatkaa matkaansa, sillä sen radiolaitteet ovat rikki Neuvostoliiton ampuman ohjuksen räjähdettyä lähellä lentokonetta. Polttoainevuodon vuoksi pommittaja joutuu vaihtamaan kohdettaan ja kurssiaan ja korkeuttaan pudotettuaan katoaa tutkasta. Myös pomminpudotuslaitteisto on hajonnut, ja sitä korjaamaan ryöminyt stetsonipäinen Kong putoaa lopulta maahan ydinpommin selässä kuin texasilainen karjapaimen ikään. Tuomiopäivänlaite laukeaa ja maailma tuhoutuu. Lopuksi tohtori Outolempi esittää presidentti Muffleylle pelastussuunnitelman: koska maapallo muuttuu asuinkelvottomaksi sadaksi vuodeksi, on maan syvimpien kaivoskuilujen pohjille rakennettava säteilysuojia, joissa tarkkaan valikoitu ihmiskunnan parhaimmisto (eli käytännössä Sotahuoneen väki ja heidän hengenheimolaisensa) voi elää tuon ajan ja pitää ihmiskunnan hengissä lisääntymishaluisten naisten kanssa. Sotahuoneen ”haukat” ovat tässä tilanteessa luonnollisesti huolissaan siitä, ettei vain ”niillä” ole enempää kaivoskuiluja kuin ”meillä”. Niin sanottu ”missile gap” eli Neuvostoliiton väitetty 1960-luvun ydinohjusmäärän etumatka on väännetty ”kaivoskuiluetumatkaksi” (”Mine Shaft Gap”). Loppukuvassa näytetään ydinräjähdyksiä ”We'll Meet Again” -kappaleen soidessa taustalla.


text: Elokuvan oli alun perin tarkoitus olla Peter Georgen romaaniin "Red Alert" perustuva vakava draama. Kubrick kuitenkin muutti käsikirjoitusvaiheessa elokuvan tyylilajin satiiriksi ja mustaksi komediaksi. Tällöin elokuvaan muun muassa kehitettiin tohtori Outolemmen hahmo ja roolihahmoille annettiin kaksimieliset nimet: presidentti Merkin Muffleyn etu- ja sukunimi ovat slangi-ilmauksia naisen sukuelimelle, kenraali Jack D. Ripperin nimen takana on viktoriaaninen seksuaalimurhaaja ”Jack the Ripper” eli Viiltäjä-Jack ja niin edelleen. Tohtori Outolemmen alkuperäinen nimi on elokuvan mukaan "Merkwürdigliebe" eli suoraan käännettynä ”Outolempi”. Elokuva loppui alun perin mykkäkomedioiden tyyliseen piirakkasotaan Sotahuoneessa, mutta Kubrick leikkasi kohtauksen pois, koska katsoi sen olevan liian farssimainen muuhun elokuvaan nähden. Tilalle tuli tohtori Outolemmen loppupuhe, jonka Peter Sellers pitkälti improvisoi.


text: Elokuva tehtiin vain vuosi Kuuban kriisin jälkeen, jolloin Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen ydinsota oli ollut lähellä ja vältetty presidenttien John F. Kennedy ja Nikita Hruštšov välisillä puhelinneuvotteluilla. Silloisen puolustusministerin Robert McNamaran mukaan kriisi laukesi lähinnä ”onnekkaan sattuman” ansiosta. "Tohtori Outolemmessä" on selviä kaikuja Kuuban kriisistä, ja sitä voidaan pitää karmeana esimerkkinä siitä, millaisiin lopputuloksiin Kuuban kriisi olisi saattanut johtaa. Elokuvassa ironisoidaan politiikkaa, jossa sota on liian vakava asia poliitikkojen päätettäväksi, ja vain sotilaiden pitäisi päättää siitä. Kenraali Jack D. Ripperillä on valtuudet päättää yksin ydinasehyökkäyksestä, kun poliitikot ovat kykenemättömiä toimimaan.


text: Elokuvassa on nähty myös toiseen maailmansotaan liittyvää ironiaa: natsi-Saksan toisessa maailmansodassa kukistaneet mahtivaltiot tuhoavat toinen toisensa, ja tilanteen pelastajaksi nousee vanha natsitiedemies, jonka suunnitelmat ovat kuin suoraan Hitlerin suusta (hengissä pysyminen ja suvunjatkaminen sallitaan vain ihmiskunnan parhaimmistolle). Kun tohtori Outolempi selostaa suunnitelmaansa, hänen tahdottomasti toimiva oikea kätensä alkaa tehdä natsitervehdyksiä ja hän kutsuu useasti vahingossa presidenttiä ”mein Führeriksi”. Lopulta hän nousee pyörätuolistaan ja ottaa muutaman askeleen huutaen "”"Mein führer, minä osaan kävellä!"”.


text: 30 vuotta elokuvan ensi-illan jälkeen elokuvakriitikko Roger Ebert kommentoi, että hänen mielestään elokuva on säilynyt hyvin eikä ole vanhentunut. Sen loogisena päätöksenä oleva ydintuho on Ebertin mielestä jotakin, mihin asti nykypäivän elokuvantekijät eivät todennäköisesti koskaan menisi.


text: Samana vuonna valmistui myös Sidney Lumetin elokuva "Pommin varjossa", joka myös käsitteli ydinsodan syttymistä vahingossa ja jonka juonessa oli useita yhtäläisyyksiä "Tohtori Outolemmen" kanssa. Se ei kuitenkaan ollut komedia.


text: Peter Sellers näyttelee elokuvassa kolmoisroolia ja sai suorituksestaan parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuuden. Hänen roolejaan ovat presidentti Merkin Muffley, kapteeni Lionel Mandrake ja Outolempi itse. Kaljupäisenä Muffleynä Sellers puhuu amerikkalaisella keskilännen aksentilla, Mandrakena hänellä on vahva yläluokkainen brittiaksentti ja brittiläisen upseerin stereotyyppinen olemus. Tohtori Outolemmen hahmo on elokuvan omalaatuisin: pyörätuolissa istuva, vahvalla saksalaisella aksentilla puhuva ja mielipuolelta vaikuttava entinen natsitiedemies, jonka oikea käsi tekee tahdottomia liikkeitä, kuten nousee Hitler-tervehdykseen tai yrittää kuristaa isäntänsä. Sellersin oli alun perin tarkoitus esittää myös majuri Kongia, mutta hän katkaisi jalkansa kesken kuvausten, ja tilalle otettiin Slim Pickens.


text: Elokuvan hahmoille on usein etsitty esikuvia. Presidentti Muffley muistuttaa ulkonäöltään demokraattisenaattori Adlai Stevensonia, joka hävisi 1950-luvulla kahdet presidentinvaalit republikaani Dwight Eisenhowerille. Buck Turgidson on heikosti naamioitu parodia kenraali Curtis LeMaysta, sotahulluksi haukutusta Yhdysvaltain ilmavoimien komentajasta, joka Kuuban kriisin aikana halusi pommittaa Kuuban ydinasetukikohtia. George C. Scottille on jopa tehty LeMayn nenää muistuttava groteski tekonenä. Outolemmen esikuvaksi on useimmin arvailtu Henry Kissingeriä, saksalaissyntyistä turvallisuuspoliittista strategia ja presidentti Nixonin ulkoministeriä, ja Outolemmen ulkonäkö muistuttaakin Kissingeriä. Esikuvaksi on kuitenkin myös muita ehdokkaita, kuten unkarilaissyntyistä tiedemiestä Edward Telleriä, vetypommin keksijää. Yksi heistä, kyynisistä ydinsotaspekulaatioistaan tunnettu sotilasstrategi Herman Kahn, tokaisi legendan mukaan elokuvan nähtyään: ”Outolempi ei olisi kestänyt Pentagonissa viikkoakaan. Hän oli liian luova.”


text: Kriitikot ovat usein korostaneet tohtori Outolemmen miehistä maailmankuvaa. Koko elokuvassa on vain yksi nainen, kenraali Turgidsonin sihteeriä/rakastajatarta esittävä Tracy Reed, ja hänkin on valkokankaalla vain parin minuutin ja muutaman repliikin verran. Reed tunnettiin esiintymisestään Playboyn keskiaukeamalla, ja pienenä irtovitsinä majuri Kong lukee koneessaan juuri sitä Playboyn numeroa, jossa Reed poseeraa.


text: Loppuvuodesta 1963 valmistuneen elokuvan ensi-iltapäivää jouduttiin lykkäämään seuraavaan vuoteen, koska Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy salamurhattiin marraskuussa 1963, eikä tilanteen katsottu sopivan ydinsotaa käsittelevän komedian julkaisemiseen. Julkaisunsa jälkeen "Tohtori Outolempi" oli arvostelumenestys ympäri maailmaa. Se valittiin American Film Instituten julkaiseman sadan parhaan elokuvan luettelossa sijalle 26. Se sai myös neljä Oscar-ehdokkuutta.


text: Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänesti kokoon luettelon kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Tohtori Outolempi" pääsi mukaan kahdeksalla äänellä. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä elokuvan valitsi kaikkien aikojen toiseksi hauskimmaksi komediaksi 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa.


title: Telinevoimistelu

text: Telinevoimistelu on Kansainvälisen Voimisteluliiton, FIG:n (Fédération internationale de gymnastique) virallinen voimistelu- ja kilpaurheilulaji, jossa kilpaillaan ennalta määrätyillä telineillä. Telinevoimistelu on olympialaji.


title: Telinevoimistelu

text: Telinevoimistelu on arvostelulaji, jossa suorituksen enimmäispistemäärä riippuu sarjan liikkeiden vaikeustasosta ja telineestä. Tästä pistemäärästä vähennetään sitten pisteitä virheiden, taiteellisuuden sekä liikesarjojen vaikeusasteiden ja epäpuhtauksien mukaisesti. Voimistelua vähemmän seuraaville ne saattavat tuntua hieman oudoilta. Uusien, 2006 alussa voimaan tulleiden sääntöjen mukaan pistelasku aloitetaan 10:stä. Tämä 10 ei ole enimmäispistemäärä vaan pohja, johon pisteitä lisätään liikkeiden vaatiman taitotason eli vaikeuden mukaan.


title: Telinevoimistelu

text: Liikkeiden vaikeus määritellään niin, että perusliikkeet ovat A-osia, helpot B- ja kohtalaisen vaikeat C-osia. Näin jatketaan aakkosjärjestyksessä H-kirjaimeen, jotka ovat vaativimpia osia. A-osasta saa hyvitystä 0,1 pistettä, B-osasta 0,2 pistettä, C-osasta 0,3 pistettä jne. Virheiden osalta käytäntö on pysynyt lähes ennallaan; suorituspuhtaudesta ja tekniikasta otetaan edelleen virheitä kymmenyksestä 1,0 pisteeseen. Telinekohtaisesti tulee suorittaa liikkeitä eri liikeryhmistä (esim. miesten renkailla: staattiset voimaosat, heilahdukset voimaosaan, alastulo). Kaiken kaikkiaan liikeryhmiä on viisi, ja suoritettuaan liikkeen uudesta liikeryhmästä saa 0,5 pistettä.


title: Telinevoimistelu

text: Enimmäispistemäärä on laskennallinen, ja 10 pisteen ylitykset ovat arvokisoissa uusien sääntöjen voimaan tultua arkipäivää. Esimerkiksi voimistelijan tehdessä liikkeitä kolmesta liikeryhmästä ja hänen suorittaessaan kaksi A-, kolme B-, kolme C- ja yhden D-osan hänen pisteikseen tulisi 13,6, josta luonnollisesti vähennettäisiin virheet. Hyvällä voimistelijalla tällaisen sarjan pisteet tulisivat 12,5–13:n paikkeille.


title: Telinevoimistelu

text: Naisten telinevoimistelussa kilpaillaan neljällä telineellä, jotka ovat kansainvälisessä suoritusjärjestyksessä lueteltuina hyppy, nojapuut, puomi ja permanto. Kilpailussa kilpaillaan erikseen jokaisen telineen voitosta, neliottelun voitosta sekä joukkuekilpailussa. Kilpailuja järjestetään runsaasti vuosittain naisille ja miehille. Syksyllä 2006 ovat tulleet voimaan uudet, tiukemmat säännöt, jotka koskevat muun muassa pisteytystä. Suomessa kilpailemisen voi aloittaa 7-vuotiaana.


title: Telinevoimistelu

text: Hypyssä on tavoitteena tehdä vaikeusasteeltaan korkea mutta puhdas hyppysuoritus. Hyppy aloitetaan enintään 25 metrin mittaisella vauhdinotolla, jonka jälkeen voimistelija ponnistaa kahdella jalalla ponnahduslaudalta ja välittömästi käsikosketuksen kautta hyppytelineeseen, josta ponnistaa joko eteen- tai taaksepäin. Arvosteluun vaikuttavia hypyn vaiheita ovat alkulento, käsikosketus hyppytelineeseen, loppulento ja alastulo. Hypyssä ilmalennon aikana voidaan tehdä voltteja sekä kierteitä, jotka arvostellaan. Vaikka juoksuvauhtia ei arvostella, se on tärkeä osa hyppyä.


title: Telinevoimistelu

text: Hypyt jakaantuvat neljään ryhmään riippuen siitä, missä asennossa voimistelija hyppytelineeseen tulee sekä siitä onko hyppy voltillinen vai ei. Hypyn vaikeusaste määrittää hypyn arvon. Arvosteluun vaikuttavia elementtejä ovat suorituksen dynaamisuus, hypyn lentovaiheen korkeus ja pituus, käännösten, vartalon asentojen ja volttien oikea-aikaisuus sekä tarkkuus.


title: Telinevoimistelu

text: Telinekohtaisen loppukilpailun karsinnassa sekä itse loppukilpailussa voimistelija esittää yhden hypyn. Omavalintaisten ensimmäisissä luokissa voimistelija tekee kaksi hyppyä, jotka saavat olla samanlaisia. Neliotteluloppukilpailussa ja joukkuefinaalissa sekä näiden karsinnoissa vain yhden hypyn pisteet lasketaan tuloksiin.


title: Telinevoimistelu

text: Nykyaikainen hyppyteline on 125 senttimetriä korkea, 95 senttimetriä leveä ja 120 senttimetriä pitkä. Aikaisemmin käytettiin erilaista hyppytelinettä, kaaretonta hevosta.


title: Telinevoimistelu

text: Naistelinevoimistelussa nojapuut ovat eri tasossa toisiinsa nähden, ja siksi niitä usein nimitetään eritasonojapuiksi. Nojapuilla on tarkoituksena tehdä liikesarja, joka sisältää omaperäisiä liikeyhdistelmiä, monipuolisia otteen- ja aisanvaihtoja, korkeita lentovaiheisia liikkeitä, käännöksiä, voltteja, taakse- ja eteenpäin heilahtavia liikkeitä sekä työskentelyä aisan ala- ja yläpuolella. Sarjassa ei tule pitää taukoja, rytmin on säilyttävä hyvänä ja liikesarjan päättävän alastulon pitää olla näyttävä. Jos voimistelija kuitenkin putoaa kesken sarjan, hänellä on 30 sekuntia aikaa valmistautua loppusarjaan.


title: Telinevoimistelu

text: Yläaisa on noin 230 senttimetrin korkeudella matosta, ala-aisa noin 150 cm. Aisojen väli toisiinsa nähden on 140–170 senttimetriä. Mattojen korkeus on enintään 20 cm. Tietyissä luokissa voidaan käyttää myös 10 cm paksua lisäpehmustetta haluttaessa. Ylöstulossa on sallittua käyttää ponnistuslautaa.


title: Telinevoimistelu

text: Puomilla mitataan keskittymistä, ruumiinosien liikkeitä, notkeutta ja tasapainoa. Puomilla tehtävään liikesarjaan sisältyy sekä akrobaattisia että voimistelullisia liikkeitä ja näiden yhdistelmiä. Voimistelullisiksi liikkeiksi katsotaan erilaiset piruetit, hypyt ja tasapaino-osat. Hyvässä puomisarjassa voimistelija kykenee sitomaan liikkeet yhtenäiseksi sarjaksi taiteellisesti tulkiten ja käyttää tähän koko puomin pituutta. Liikehdinnässä tavoitellaan tyylikkyyttä, sujuvuutta ja rytminvaihteluita. Eduksi katsotaan, jos sarja sisältää omaperäisiä sommitelmia.


title: Telinevoimistelu

text: Naisten telinevoimistelussa käytettävä puomi on viisi metriä pitkä, kymmenen senttimetriä leveä ja 1,25 metriä korkea. Puomisarjan enimmäispituus on puolitoista minuuttia. Ylöstulossa on sallittua käyttää ponnahduslautaa.


title: Telinevoimistelu

text: Permantoalue on neliön muotoinen. Sivun pituus on 12 metriä. Naiset suorittavat ylemmissä luokissa permantosarjan musiikkisäestyksellä. Säestyksen pitää olla instrumentaalinen eli laulua ei sallita. Permantosarjan (uusien sääntöjen mukaan) ”ihanneaika” on yksi minuutti, mutta ajanottoa ei virallisesti ole. Suorituksen aikana voimistelija tekee akrobaattisia volttisarjoja, jotka hän yhdistää tanssilliseen liikehdintään ja voimistelullisiin hyppyihin sekä piruetteihin. Voimistelija liikkuu sarjan aikana tasapuolisesti alueella. Eduksi katsottavia elementtejä ovat notkeus, omaperäisyys, esteettisyys ja taiteellisuus. Permantoaluetta ei saa ylittää, mutta rajalinjalle on sallittua astua. Alemmissa luokissa ei käytetä musiikkia ja kaikilla on sama eli pakollinen sarja, mutta ylemmissä luokissa sarjat ovat erilaisia. Alemmissa luokissa, kuten b–d, sarjat tehdään vain yhteen suuntaan, mutta luokissa e ja f ja maajoukkueen joillakin linjoilla permantosarjat voidaan tehdä ristiinkin.


title: Telinevoimistelu

text: Miesten telinevoimistelussa kilpaillaan kuudella telineellä, jotka kansainvälisessä suoritusjärjestyksessään ovat permanto, hevonen, renkaat, hyppy, nojapuut ja rekki. Kilpailussa kilpaillaan erikseen jokaisen telineen voitosta, kuusiottelun voitosta sekä joukkuekilpailussa.


title: Telinevoimistelu

text: Miehillä permantoalue on samanlainen kuin naisilla eli neliönmuotoinen 144 neliömetrin kokoinen ala. Alueen ulkopuolelle ei saa mennä, mutta rajalinjalle saa astua. Sarjan aikana koko permantoaluetta tulee käyttää tasapuolisesti. Miehet suorittavat permantosarjan ilman musiikin säestystä. Sarja saa pisimmillään kestää 70 sekuntia. Ajan ylityksestä vähennetään sen kestosta riippuen 0,1, 0,3, 0,5 tai 0,8 pistettä. Ajanotto aloitetaan, kun voimistelija tekee ensimmäisen liikkeensä ja päättyy, kun voimistelija suorittaa sarjan lopussa perusasennon jalat yhdessä.


title: Telinevoimistelu

text: Pääosin permantosarjaan sisältyy volttisarjoja, joita yhdistävät akrobaattiset ja voimistelulliset osat, esimerkiksi käsinseisonnat sekä notkeus- ja tasapaino-osat. Tavoitteena on näin rytminen ja harmoninen kokonaisuus. Permannolla vaadittavia ominaisuuksia ovat erityisesti jalkojen ja vartalon kimmoisuus sekä nopeusvoima, ja myös volttisarjojen hahmotuskyky, joka vaatii kehittynyttä avaruudellista liiketajua.


title: Telinevoimistelu

text: Hevonen on 160 senttimetriä pitkä, 105 senttimetriä korkea (matosta) ja 35 senttimetriä leveä, nahkapäällysteinen, korotettava teline. Hevonen on varustettu kahdella 12 senttimetriä korkealla kaarella, joiden etäisyys toisistaan on 40–45 senttimetriä.


title: Telinevoimistelu

text: Hevosella voimistelijalta vaadittavia ominaisuuksia ovat erityisesti käsivarsien ja hartioiden voimakestävyys ja lantion liikkuvuus. Hevosella tehtävä liikesarja sisältää mylly- ja heilurityyppisiä vauhtiliikkeitä, joissa ei ole pysähdyksiä. Tavallisia liikkeitä ovat myllyt, pihdit ja helikopterit, joita tehdään erilaisissa noja-asennoissa. Voimaosat ovat kiellettyjä, mutta ohimenevät käsinseisonnat, esimerkiksi alastulossa, ovat sallittuja. Telineen eri osia on tarkoitus käyttää tasapuolisesti.


title: Telinevoimistelu

text: Renkaat ovat kaksi katosta 50 senttimetrin etäisyydellä toisistaan roikkuvaa, köyteen kiinnitettyä rengasta. Renkaiden läpimitta on 18 senttimetriä, ja ne roikkuvat 2,55 metrin korkeudella matosta. Renkailla vaaditaan ylävartalon lihaksia, erityisesti hartioiden seudun ja käsivarsien suurta voimaa.


title: Telinevoimistelu

text: Rengassarjan on tarkoitus koostua heilahdus-, voima- ja staattisista osista tasapuolisesti. Liikkeet suoritetaan joko riipunnassa tai nojan ja käsinseisonnan kautta. Nykyajalle tyypillisiä rengasliikkeitä ovat vauhti- ja voimaosien yhdistelmät suorin käsin. Pysyvissä osissa tavoitteena on, etteivät renkaat heiluisi.


title: Telinevoimistelu

text: Miesten telinevoimistelun hyppy on hyvin pitkälle samanlainen kuin naisilla. Hyppyteline on miehillä 135 senttimetrin korkeudella lattiasta, ponnahduslaudan pituus on 120 senttimetriä. Kullakin hypyllä on sen vaikeuden mukaan lähtöpistearvo. Yleensä kilpailutilanteessa hyppykertoja on kaksi, jotka suoritetaan peräkkäin. Lisäksi hyppyjen pitää olla erilaisia, mikä on määritelty tarkemmin FIG:n säännöissä. Hyppyjen vaikeusluokat alkavat 2,0 pisteestä ja päättyvät 7,2 pisteeseen.


title: Telinevoimistelu

text: Nojapuut ovat kaksi 3,5 metrin mittaista puuaisaa, joiden etäisyys toisistaan on 42–52 senttimetriä. Aisat, jotka ovat 175 senttimetrin korkeudella voimistelumatosta, on jaloillaan tuettu rauta- tai puualustaan. Nojapuilla voimistelijalta vaadittavia ominaisuuksia ovat rytmikyky ja vartalon hallinta, joita tarvitaan erityisesti heilahdusliikkeissä.


title: Telinevoimistelu

text: Nojapuusarjaan sisältyvät heilahdus- ja lento-osat. Ne suoritetaan noja- ja riipunta-asennoissa. Tavallista on, että heilahdusliikkeitä seuraa välittömästi käsinseisonta. Liikesarjan on sallittua sisältää vain kolme pysyvää osaa tai pysähdystä.


title: Telinevoimistelu

text: Rekki on teräksestä valmistettu 2,4 metriä pitkä vaakasuora tanko, joka sijaitsee 250 senttimetrin korkeudella voimistelumatosta. Tangon läpimitta on 2,8 senttimetriä.


title: Telinevoimistelu

text: Rekillä voimistelijalta vaadittavia ominaisuuksia ovat rytmikyky, rohkeus ja liiketaju, joita vaaditaan erityisesti heilahdusliikkeissä. Rekkisarja koostuu ilman pysähdyksiä suoritettavista heilahdusliikkeistä. Sarjaan sisältyy jättiläisiä, lento-osia, pyörähdyksiä tangon lähellä ja käännöksiä pituusakselin ympäri.


title: Telinevoimistelu

text: Rekillä käytetään erilaisia otteita suoritettavista liikkeistä riippuen. Nämä otteet ovat myötäote (rystyset voimistelijaan päin), nurinriipunta (myötäote, mutta jalat on pujotettu käsien välistä), vastaote (kädet on käännetty sisäänpäin niin, että rystyset osoittavat voimistelijasta poispäin), kierto-ote (vastaote, jossa kädet on käännetty 180 astetta ulospäin) sekä vuoro-ote (toinen käsi myötäotteella ja toinen vastaotteella).


title: Telinevoimistelu

text: Vielä 1948 Lontoon olympialaisissa Suomi oli paras telinevoimistelumaa. Sen jälkeen lajin valtias oli Neuvostoliitto ja 1960 Rooman kisoista lähtien myös Japani. Myöhemmin myös Saksan demokraattinen tasavalta ja Romania kykenivät horjuttamaan näiden kahden maan ylivoimaa. Neuvostoliiton hajottua ovat varsinkin Venäjä ja Romania kyenneet säilyttämään mahtiasemansa, mutta uusina mahtimaina ovat mukaan tulleet Kiina ja varsinkin naisvoimistelussa Yhdysvallat, joka 1996 Atlantassa vei joukkuekilpailun olympiakullan.


title: Samuel R. Delany

text: Samuel Ray "Chip" Delany, Jr. (s. 1. huhtikuuta 1942 New York) on palkittu amerikkalainen tieteiskirjailija ja kirjallisuuskriitikko. Vuodesta 2001 Delany on toiminut englannin kielen ja luovan kirjoittamisen professorina philadelphialaisessa Temple Universityssä. Akateemisessa maailmassa hänet tunnetaan kirjallisuuskriitikkona. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Samuel R. Delany

text:
Delanyn arvostetuimpiin teoksiin
kuuluvat romaanit "The Einstein Intersection", "Nova", "Hogg", "Dhalgren", Return to Nevèrÿon -sarja sekä omaelämäkerta "The Motion of Light in Water".
Delanylta on suomennettu yksi teos, "Nova" (1968).


title: Samuel R. Delany

text: Delany syntyi ja kasvoi New Yorkin Harlemissa ja kävi Bronx High School of Science -koulua. Hänen äitinsä Margaret Delany oli kirjastovirkailija New Yorkin kaupunginkirjastossa ja isällä oli menestyvä hautaustoimisto, Levy and Delany Funeral Home, 7th Avenuen varrella Harlemissa. Delany ja runoilija Marilyn Hacker, johon hän oli tutustunut Bronx High School of Science'issä, avioituivat 1961. Liitto kesti 19 vuotta ja heillä on yksi tytär, Iva.


title: Samuel R. Delany

text: Vuosina 1962–1968 hän julkaisi yhdeksän tieteisromaania. Delany aloitti tieteisnovellituotantonsa poikkeuksellisesti vasta vakiinnutettuaan asemansa romaanikirjailijana. Novelli ”Kyllä, ja Gomorra” (1967) voitti Nebulan ja myöhemmin hän sai toisen Nebulan ja Hugo-palkinnon. Vuonna 1969 Delany aloitti kirjallisuusarvostelijan uransa. Hän myös toimitti vaimonsa kanssa spekulatiivisen fiktion alkuperäisvalikoimia.


title: Samuel R. Delany

text: Delanyn kymmenes, myydyin romaani "Dhalgren" julkaistiin 1974. 1970-luvun lopulla ja 1980-luvulla hänen merkittävin kirjallinen hankkeensa oli Return to Nevèrÿon -sarja. Delany on julkaissut useita omaelämäkerrallisia teoksia elämästään mustana, homoseksuaalisena kirjailijana, mukaan luettuna Hugo-palkittu "The Motion of Light in Water".


title: Samuel R. Delany

text:
Vuodesta 1988 Delany on toiminut professorina useissa yliopistoissa. Hän oli yhdentoista vuoden ajan vertailevan kirjallisuuden professorina Massachusettsin yliopistossa, Amherstissa, puolitoista vuotta englannin kielen professorina Buffalon yliopistossa ja siirtyi vuonna 2001 Temple Universityn englannin kielen laitokselle, jossa hän edelleen (2006) työskentelee. Lisäksi hän on tehnyt useita vierailevia professuureja. Delany on myös julkaissut useita kirjoja, jotka sisältävät kritiikkejä, haastatteluita ja esseitä, sekä myyntimenestyksen "Times Square Red, Times Square Blue" (1999), joka kertoo Times Squaren alueelle suunnitelluista muutoksista ja niiden vaikutuksista New Yorkin työväenluokkaisten homomiesten elämään.
("Driftglass" ja "Distant Stars" sisältävät Hugo- ja Nebula-palkitun novellin "Time Considered as a Helix of Semi-Precious Stones". "Aye, and Gomorrah, and other stories" on kokoelma Delanyn lyhytproosaa koko hänen tuotannostaan, lukuun ottamatta Nevèrÿon-sarjaa ja "Atlantis"ta.)


title: Joe Haldeman

text: Joe Haldeman (s. 9. kesäkuuta 1943) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Hänen kuuluisin teoksensa on "Loputon sota" ("The Forever war", 1975), joka kertoo tähtienvälisestä sodasta ihmisten ja tauraneiksi kutsutun lajin kesken. Romaani perustuu osittain Haldemanin sotakokemuksiin Vietnamissa. Hänen veljensä Jack C. Haldeman II on myös tieteiskirjailija.


title: Joe Haldeman

text: Hän on voittanut mm. Hugo-, Nebula- ja John W. Campbell -palkinnot teoksellaan "Forever Peace" (jatkoa "Loputon sota" kirjalle).


title: Joe Haldeman

text: Hän on voittanut Robert A. Heinlein -palkinnon huomionosoituksena. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Wilhelm Mauritz Klingspor (suomeksi joskus "Vilho Mauri", 7. joulukuuta 1744 Karlstorp – 15. toukokuuta 1814 Tukholma), kreivi, oli ruotsalainen sotamarsalkka. Hän toimi yli-intendenttinä vuosien 1788–1790 sodassa ja Suomen sotavoimien ylipäällikkönä Suomen sodassa syyskuuhun 1808.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Wilhelm Mauritz Klingsporin isä oli Götan hovioikeuden presidentti, vapaaherra Kristian Fredrik Klingspor. Jo lapsena hänet kirjattiin vapaaehtoiseksi Jönköpingin rykmenttiin , ja vuonna 1756 hän astui Ranskassa Régiment Pologne -rykmentin palvelukseen ja sitten Nassaun prinssin rykmenttiin. Klingsporin palattua Ruotsiin ja palveltua useissa rykmenteissä hänet nimitettiin Länsipohjan rykmentin everstiksi 1779 ja kuusi vuotta myöhemmin Dalin rykmentin komentajaksi. Hän osallistui myös seitsenvuotisen sodan taisteluihin. Vuonna 1788 Klingspor nimitettiin kuninkaan kenraaliadjutantiksi ja Kustaan sodan sytyttyä Suomeen sijoitettujen joukkojen pääintendentiksi. Klingspor ansioitui sodassa, ja hänet ylennettiin ensin kenraalimajuriksi (1789), sitten kenraaliluutnantiksi (1790) ja lopulta rauhan aikana jalkaväen kenraaliksi 1802. Vuonna 1790 Klingsporista tuli Suomessa olevien joukkojen ylipäällikkö.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Vuonna 1797 Klingsporista tuli Suomen koskenperkausjohtokunnan päällikkö ja Haapaniemen sotakoulun johtaja. Hän oli mennyt 1794 uudestaan naimisiin erottuaan ensimmäisestä vaimostaan Anna Charlotta af Petersénista. Uusi puoliso Hedvig Ulrika von Willebrand oli äidin Sofia Catharina Jägerhorn af Spurilan puolelta suomalaista sukua.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Talvella 1808 Klingspor oli johtamassa salaista sota-asiain valmistelukuntaa. Se päätyi siihen, että todennäköisen venäläishyökkäyksen tapahtuessa talvella olisi tärkeintä säilyttää armeijan taistelukunto, jotta kesällä vihollinen voitaisiin lyödä Ruotsista saatavien apujoukkojen turvin. Suunnitelman mukaan Viaporiin ja Svartholmaan koottaisiin mahdollisimman paljon miehiä ja muu osa armeijasta sijoitettaisiin Hämeenlinnan ympäristöön.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Sodan syttyessä Kustaa IV Aadolf määräsi Klingsporin Suomen joukkojen ylipäälliköksi. Hän saapui Hämeenlinnaan, jonne hänen sijaisensa, kenraali Carl Nathanael af Klercker oli koonnut Suomen joukot. Suunnitelmien mukaisesti ylipäällikkö Klingspor veti suomalaisia joukkoja Pohjanmaalle odottamaan Itämeren sulamista ja Ruotsista tulevia apujoukkoja. Jatkuvalla perääntymisellä ja myöhemmin hitaalla etenemisellään hän teki kuitenkin mahdottomaksi Suomen tarmokkaan puolustuksen vuonna 1808. Varovaisen sodankäyntinsä vuoksi Klingspor sai suomalaisten keskuudessa kykenemättömän ja pelkurimaisen johtajan maineen erityisesti J. L. Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinoiden" ansiosta.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Runsaan puolentoista kuukauden peräytymisen jälkeen Klingsporin kenraaliadjutantti, eversti Carl Johan Adlercreutz löi venäläiset joukot Siikajoen taistelussa 18. huhtikuuta 1808, ja sota sai uuden käänteen. Yhdeksän päivän kuluttua venäläiset voitettiin Revonlahden taistelussa. Perääntyminen päättyi siihen, ja armeija kääntyi takaisin, tosin hitaasti ja viivytellen. Vaikkei Klingsporilla ollut taistelun kanssa mitään tekemistä, kuningas ylensi hänet Revonlahden voiton jälkeen sotamarsalkaksi. Elokuussa Karstulassa kärsityn tappion jälkeen pääarmeija alkoi vetäytyä uudelleen, Oravaisten taistelussa kärsityn tappion jälkeen 29. syyskuuta Klingspor solmi Lohtajan aselevon. Samana päivänä saapui kuninkaan käskykirje, jossa ilmoitettiin Klingsporille armeijan ylipäällikkyyden siirto kenraali af Klerckerille.


title: Wilhelm Mauritz Klingspor

text: Klingsporin palattua Ruotsiin hänet määrättiin Ruotsin pohjoisen armeijan ylipäälliköksi. Hän oli mukana syöksemässä vallasta kuningas Kustaa IV Aadolfia, mistä palkkioksi hänet nimitettiin Tukholman ylikäskynhaltijaksi. Hän oli virassa 1809–1810 mutta joutui luopumaan tehtävästä, koska ei puuttunut tapahtumiin väkijoukon lynkattua hovimarsalkka, kreivi Axel von Fersenin.


title: Johan August Sandels

text: Johan August Sandels (31. elokuuta 1764 Tukholma Ruotsi – 22. tammikuuta 1831 Tukholma) oli ruotsalainen sotamarsalkka ja kreivi sekä valtionhoitaja Norjassa. Häntä pidetään etevimpänä Suomen sotaan osallistuneista Ruotsin armeijan upseereista Döbelnin ohella. Sodan jälkeen hän jatkoi uraansa Ruotsissa, jossa hän loi loistavan sotilasuran osallistumalla Saksan sotaan vuonna 1813 ja Norjan sotaan vuonna 1814.


title: Johan August Sandels

text:
Sandels syntyi tukholmalaisen vuorineuvoksen pojaksi 31. elokuuta 1764. Sandelsin isä aateloitiin vuonna 1772. Jo 11-vuotiaana Sandelsista tuli tykkiväen kadetti.
Sandels osallistui an Karjalan rakuunarykmentin majurina. Vuodesta 1803 lähtien hän toimi Savon jääkärirykmentin komentajana.
Suomen sodassa hänet nimitettiin 7. huhtikuuta 1808 viidennen prikaatin komentajaksi. Hänen johdollaan vallattiin Kuopio takaisin ja karkotettiin viholliset pois melkein koko Savosta. Jouduttuaan väistymään ylivoiman tieltä hän puolustautui Toivalassa yli kolme kuukautta, voitti peräytymismatkalla venäläiset Koljonvirralla lokakuussa ja yhtyi sitten pääarmeijaan.


title: Johan August Sandels

text: Iisalmen pohjoispuolella käyty Koljonvirran taistelu sodan loppuvaiheessa nosti Sandelsin maineeseen etevänä johtajana. Aselepo oli solmittu ja Sandelsin joukot olivat majoittautuneena Partalan ja Valkeaisten kylissä, kun venäläisten hyökkäys Koljonvirran itäpuolelta alkoi. Sandels veti tiedustelujoukkonsa joen länsipuolelle ja onnistui tuhoamaan osan siltaa, mikä vaikeutti venäläisten etenemistä. Venäläisten joukkoja johti Nikolai Tutškov, ja joukot käsittivät noin 8 000 miestä, kun he ryhmittyivät joen länsipuolelle. Heitä vastassa oli Sandelsin komentamat 1 800 miestä. Taistelun kuluessa Ruotsi menetti 300 miestä, mutta venäläiset joutuivat pakosalle Koljonvirtaan ja he menettivät 1 000 miestä kaatuneina ja sotavankeina.


title: Johan August Sandels

text:
Myöhemmin Sandels otti osaa sotaan Napoleonia vastaan. Hän toimi myös Ruotsin Pommerin kenraalikuvernöörinä 1812–1815 sekä Norjan käskynhaltijana vuosina 1818–1827. Sandels haudattiin Tukholman Klaaran kirkkoon, missä sijaitsee myös hänen muistomerkkinsä.
Johan Ludvig Runeberg kuvaa "Vänrikki Stoolin tarinoissa" Sandelsin rohkeana sankarina, mutta myös hyvän ruoan ja juoman intohimoisena ystävänä, jonka on vaikea nousta päivällispöydästä taistelun keskelläkin.


title: Johan August Sandels

text: Rantsilan keskustassa sijaitsee Sandelsin kunniaksi pystytetty muistomerkki, joka on maailman ainoa Sandelsia esittävä ratsastajapatsas. Savossa Sandelsin muistoa käytetään kaupallisiin tarkoituksiin: Siilinjärven keskustassa toimii Hotelli Sandels, ja hänen mukaansa on nimetty iisalmelaisen Olvi-panimon Sandels-olut. Lisäksi Iisalmen Koljonvirralla järjestettävä Sandels Rock -tapahtuma on saanut nimensä häneltä.


title: Judge Dread

text: Judge Dread (2. toukokuuta 1945 – 13. maaliskuuta 1998), oikealta nimeltään Alexander Minto "Alex" Hughes oli englantilainen ska- ja reggae-muusikko. Hän oli kautta aikain ensimmäinen valkoinen, joka saavutti suuren luokan suosiota Jamaikan musiikkilistoilla.


title: Judge Dread

text: Guinnessin ennätysten kirjan mukaan Judge Dreadilla on ollut eniten kiellettyjä musiikkikappaleita. Myöhempinä aikoina radioasemat kieltäytyivät soittamasta hänen kappaleitaan ilman, että olivat edes ensin kuulleet niitä. Sanoituksissa esiintyivätkin päällimmäisenä riettaat ja alatyyliset aiheet.


title: Judge Dread

text: 1960-luvulla Alex Hughes työskenteli ovimiehenä Lontoon karibialaisklubeilla. Taiteilijanimensä Judge Dread otti Prince Busterin samannimisestä musiikkikappaleesta "rude boy" -kulttuurin ollessa muotia. Hän kutsuikin itseään maailman töykeimmäksi mieheksi.


title: Judge Dread

text: Judge Dread kuoli sydänkohtaukseen lavalle kesken esityksensä The Penny Theatressa, Canterburyssä. Hänen viimeiset sanansa olivat: "Let's hear it for the band" (suosionosoitukset yhtyeelle).


title: Tulli (Tampere)

text: Tulli on Tampereen keskustan kaupunginosa, joka on saanut nimensä vuonna 1901 valmistuneesta tullikamarista ja siihen yhdistetystä pakkahuoneesta. Virallisesti kyseessä on Tampereen XVII kaupunginosa.


title: Tulli (Tampere)

text: Ratapihan läheisyyden vaikutuksesta alueelle rakennettiin 1800-luvun lopulta lähtien varasto-, konttori- ja tuotantotiloja. Alueelle vahvistettiin asemakaava vuonna 1900. Nykyisin Tullin alueella sijaitsee Tampereen yliopiston tiloja, pienteollisuutta, Tullintorin kauppakeskus sekä kasvavissa määrin myös asutusta. Tullikamarilla ja pakkahuoneella on ravintola- ja kulttuuritoimintaa. Tullin pohjoisrajana toimii Itsenäisyydenkatu ja pohjois-eteläsuunnassa sen halkaisee Yliopistonkatu. Kaupunginosan itäreunalla sijaitsee itäisen keskustan suosittu virkistysalue, Sorsapuisto, jonka eteläreunassa on vuonna 1990 valmistunut suuri konsertti- ja kongressikeskus, Tampere-talo. Tullin länsiosassa ratapihan ja Ratapihankadun laidalla sijaitsee Tampereen ja koko Suomen korkein hotellirakennus Hotelli Torni Tampere.


title: Pähkinäsaari

text: Pähkinäsaari (ven. "Ореховый", ruots. "Nötö") on saari Venäjällä, joka sijaitsee Laatokan ja sen laskujoen Nevan liitoskohdassa Pähkinälinnan kaupungissa Leningradin alueella. Saaressa on keskiaikainen Pähkinäsaaren linna, jossa Ruotsi ja Novgorod solmivat Pähkinäsaaren rauhan vuonna 1323.


title: Erlend Loe

text: Erlend Loe (s. 24. toukokuuta 1969) on norjalainen kirjailija. Hän on tehnyt myös musiikkivideoita ja lyhytelokuvia sekä työskennellyt psykiatrisessa sairaalassa ja opettajana.


title: Erlend Loe

text: Tehokeinoinaan Loe käyttää liioittelua ja naivismia.


title: Erlend Loe

text: Loen joulun alla 2011 ilmestynyt teos "Fvonk" kertoo fiktiivisestä pääministeristä, jonka nimi on Jens (viittaa pääministeri Jens Stoltenbergiin). Kirja oli lähes valmis, kun Norjassa tapahtui Utøyan joukkosurma. Loe kirjoitti kirjan melkein kokonaan uudestaan.


title: Maltoosi

text: Maltoosi eli mallassokeri on disakkaridi, joka muodostuu kahdesta glukoosimolekyylistä. Maltoosin molekyylikaava on CHO ja moolimassa 342,296 g/mol. Maltoosia syntyy muun muassa tärkkelyksen hajotessa eläinten ruuansulatuskanavassa ja itävissä tärkkelyspitoisissa siemenissä. Tärkkelyksen maltoosiksi hajottava entsyymi on amylaasi. Maltoosia on muun muassa maltaissa ja mallasuutteissa. Hunajassa maltoosia on n. 1,5 %. Elimistössä maltoosia pilkkoo suolinesteen maltaasi-entsyymi.


title: Maltoosi

text: Tärkkelyksestä valmistetaan teollisesti maltoosia entsymaattisesti amylaasin, maltogenaasin tai pullulanaasin avulla. Maltoosisiirappia käytetään makeutusaineena ja eräiden polysulfidien stabilimisaineena.


title: Thrust SSC

text: Thrust SSC (SuperSonic Car) on maailman nopein maakulkuneuvo sekä ainoa sellainen, joka on yltänyt äänen nopeuteen ja rikkonut äänivallin ajamalla mailin matkan keskinopeudella 1 227,986 km/h (1,02 mach) 15. lokakuuta 1997.


title: Thrust SSC

text: Thrust SSC ajoi ennen ennätysajoaan 25. syyskuuta siihen aikaan suurimman nopeuden, 1149,29 km/h, jonka se itse rikkoi noin 20 päivää myöhemmin. Autoa ohjasi molemmilla kerroilla Ison-Britannian kuninkaallisten ilmavoimien (RAF) hävittäjälentäjä Andy Green.


title: Thrust SSC

text: Thrustin voimanlähteenä oli kaksi isoa suihkumoottoria. Sen pyörät pyörivät 8500 kierrosta minuutissa.


title: Lahti (Pietari)

text: Lahti (myös "Lahdenkylä", "Lahenkylä", ) on historiallinen kaupunginosa ja rautatieasema Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahteen yhtyvän Konnunlahden rannalla kaupungin luoteisosassa. Itäpuolella on Kivinenä, lännessä Olkina ja luoteessa Lahdenkontu (ven. "Konnaja Lahta"). Paikkakunta kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen.


title: Lahti (Pietari)

text: Spasskin pogostaan kuulunut Lahden kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Sen asukkaat olivat 1600-luvun loppuun saakka etupäässä ortodokseja. 1700-luvulla Lahdessa asui vajaat kaksisataa Pyhän Marian seurakuntaan kuulunutta luterilaista inkerinsuomalaista. Vuonna 1827 heidän määränsä kohosi 235 henkeen. "Kantakyläksi" kutsuttu kylänosa tuhoutui vuoden 1824 tulvassa, mutta rakennettiin uudelleen ylemmäksi muun kylän yhteyteen. Lahdenkonnulla asui vuonna 1827 yhteensä 108 seurakuntalaista. Sen kerrottiin aikaisemmin kuuluneen Toksovan kappeliseurakuntaan Valkeasaareen. Molemmissa kylissä oli myös inkerikkoja.


title: Lahti (Pietari)

text: 1700-luvun alussa seudulla sijaitsi Pietari I:n kartano "Bližnije Dubki". Tarinan mukaan keisari osallistui Lahdessa veden varaan joutuneiden sotilaiden ja matruusien pelastamiseen, vilustui pahasti ja kuoli pian munuaistulehdukseen. Vuosisadan lopussa kylä kuului Katariina II:n suosikille Grigori Orloville ja myöhemmin Stenbock-Fermorin kreivisuvulle. Lahden läheltä löydetty siirtolohkare vietiin vuonna 1770 Pietariin Vaskiratsastaja-patsaan jalustaksi. Tämä ”Ukkoskivi” (ven. "Grom-kamen") painoi yli tuhat tonnia, ja sen kuljetusta varten tarvittiin erityisiä rakennelmia, proomu ja laivoja.


title: Lahti (Pietari)

text: Siestarjoelle johtavan rautatien rakentamisen jälkeen vuonna 1895 seudulle syntyi huvila-asutusta. 1890-luvulla pystytettiin Stenbock-Fermorien kaksikerroksinen ”Metsästyslinna” (arkkitehti Aleksei Kuznetsov) ja vuosina 1893–1894 ortodoksinen apostoli Pietarin kirkko. Vuonna 1896 Lahdessa toimi narodnikkien maanalainen kirjapaino. Paikallinen tenniskerho järjesti 1910-luvulla Venäjän ensimmäiset tenniskisat.


title: Lahti (Pietari)

text: Suomalaisia oli 1900-luvun alussa puolet kylän asukkaista (noin 350 henkeä). Vuodesta 1860 lähtien Lahdessa toimi suomalainen koulu, jonka rakennuksessa alettiin 1890-luvulla järjestää suomen- ja saksankielisiä jumalanpalveluksia. Vuonna 1904 rakennettiin Pyhän Marian seurakuntaan kuulunut puinen rukoushuone (arkkitehti Ernst Schitt), joka vihittiin kirkoksi vuonna 1922. Vuonna 1923 muodostettiin itsenäinen Lahden seurakunta, johon vuonna 1928 kuului noin 400 jäsentä. Kirkko suljettiin vuonna 1933, jolloin kuoli myös seurakunnan viimeinen hoitaja Fredrik Soittonen, ja purettiin vuonna 1939.


title: Lahti (Pietari)

text: Vuonna 1938 kylästä tuli "Lahtinskin" kaupunkimainen taajama. Vuonna 1963 se liitettiin Leningradin kaupunkiin. 1960-luvulla aloitettu merenpohjan ruoppaus ja täyttömaan rakentaminen on muuttanut ympäristöä huomattavasti. Stenbock-Fermorien linnassa toimii nykyään yleisöltä suljettu radion lähetyskeskus. Elokuvateatterina käytetty apostoli Pietarin kirkko vihittiin uudelleen käyttöön vuonna 1991. Suomenlahden rannalle on suunnitteilla Gazpromin toimisto- ja liikerakennus Lahta-tsentr.


title: Bayerin designaatio

text: Bayerin designaatio on useille kirkkaille tähdille annettu tunnus, jonka otti käyttöön saksalainen tähtitieteilijä Johann Bayer vuonna 1603 ilmestyneessä tähtikartassaan "Uranometria". Se koostuu pienestä kreikan kirjaimesta ja tähdistön genetiivimuotoisesta latinankielisestä nimestä. Esimerkiksi Pohjantähden Bayerin designaatio on "α Ursae Minoris". Tähdistön nimi voidaan ilmoittaa myös kolmikirjaimisena lyhenteenä, esimerkiksi "α UMi".


title: Bayerin designaatio

text: Designaatio on yleensä annettu kunkin tähdistön tähdille niiden kirkkausjärjestyksessä, jolloin kirkkain tähti on päätähti eli ns. alfatähti, mutta koska kirkkausmääritys on aikanaan tehty silmämääräisesti, on tähän runsaasti poikkeuksia, niin että alfa voi olla kirkkainta tähteä himmeämpi. Esimerkiksi Orionin kirkkain tähti Rigel on "β Orionis" ja toiseksi kirkkain tähti Betelgeuze "α Orionis". Koska tähdistöjen tarkat rajat sovittiin vasta 1900-luvun alussa, eivät kaikki designaatiot vastaa tähden sijaintia modernien tähdistörajojen suhteen. Esimerkiksi kahden tähdistön rajalla sijaitsevilla tähdillä "β Tauri" ("γ Aurigae") ja "α Andromedae" ("δ Pegasi") on kaksi vaihtoehtoista designaatiota. Vaa'an tähdistössä selkeästi sijaitsevan "σ Libraen" designaatio oli alun perin "γ Scorpionis". Näistä seikoista huolimatta Bayerin designaatio on edelleen laajasti käytössä.


title: Bayerin designaatio

text: Useimmat tähdet on merkitty pienin kreikkalaisin kirjaimin, mutta niiden loputtua kesken nimeämisjärjestelmää laajennettiin latinalaisiin aakkosiin – ensin pieniin ja sitten suuriin. Laajennettuja designaatioita käytetään vain harvoin, mutta poikkeuksena eräitä tunnettuja kohteita ovat esimerkiksi "h Persei" (joka todellisuudessa on Perseuksen kaksoistähtijoukon toinen osapuoli) ja "P Cygni". Isoja latinalaisia kirjaimia ei ole koskaan tarvittu Q:ta pidemmälle, ja niinpä R:stä eteenpäin tähtien designaatiot ovat muuttuvien tähtien designaatioita.


title: Bayerin designaatio

text: Lisäksi eräillä tähdillä on numero kreikkalaisen kirjaimen ohessa erottamaan saman designaation saaneita tähtiä toisistaan. Tällaisia ovat kaksoistähtien (lähinnä optisten sellaisten) komponentit sekä poikkeustapaukset, kuten Orionissa oleva tähtijono "π, π, π, π, π" ja "π Orionis".


title: Pyhän Marian seurakunta (Pietari)

text: Pyhän Marian seurakunta on inkeriläinen luterilainen seurakunta Pietarissa. Nykyinen Pietarin Pyhän Marian kirkko valmistui 1805, ja siitä tuli vallankumouksen jälkeen Inkerin hiippakunnan tuomiokirkko.


title: Pyhän Marian seurakunta (Pietari)

text: Ruotsin vallan aikana Nevanlinnassa oli ruotsalais-suomalainen seurakunta 1630-luvulta lähtien. Kirkko sijaitsi Ohtajoen läheisyydessä. Seurakuntaan kuului linnan väestö ja lähiseudun suomalaisten kylien asukkaita. Pietarin Pyhän Marian seurakunta perustettiin vuonna 1703. Se jakaantui vuonna 1769 ruotsalaiseen Pyhän Katariinan ja suomalaiseen Pyhän Marian seurakuntaan. Kirkossa pidettiin jumalanpalveluksia vuoteen 1937 asti. Neuvostoaikana kirkossa toimi muun muassa luutavarasto ja eläinnäyttely.


title: Pyhän Marian seurakunta (Pietari)

text: Pyhän Marian seurakunta perustettiin uudelleen vuonna 1990, ensin osaksi Viron evankelis-luterilaisen kirkon alaisuuteen. Kun Inkerin kirkko perustettiin 1992, Pyhä Maria siirtyi siihen. Kirkkonsa seurakunta sai kokonaisuudessaan takaisin vuonna 1995. Nykyisin seurakunnassa on noin 300 jäsentä ja kirkossa pidetään jumalanpalveluksia sekä suomeksi että venäjäksi.


title: Pyhän Marian seurakunta (Pietari)

text: Pyhän Marian seurakuntaan kuuluivat 1900-luvun alussa seuraavat suomalaisten asuttamat kylät: Autuansaari, Kaljula, Kivinenä, Kolomäki, Lahti, Lahdenkontu (Konnaja Lahta), Liiha, Mantere, Muurola, Vanha-Paanova (Staropanovo), Uusi- eli Suomen-Paanova, Parkala, Rasvala, Ripatsu (Rybatskaja), Ristisaari, Sorsanjoki (Utkina Zavod), Sutela, Tönttölä, Vahviaisi (Sosnovaja Poljana), Vallinginkylä, Uusikylä (Muurolassa) ja Uusikylä eli Malnova.


title: Pyhän Marian seurakunta (Pietari)

text: Ortodoksisia inkerikkoja asui Lahdessa, Lahdenkonnussa, Liihassa, Vanhassa-Paanovassa, Parkalassa, Ripatsussa ja Muurolan Uudessakylässä. Melkein kaikissa kylissä oli myös venäläisiä asukkaita.


title: Flamsteedin designaatio

text: Flamsteedin designaatio on kirkkaille tähdille annettu tähdistökohtainen tunnus, jota käytettiin ensimmäisen kerran englantilaisen tähtitieteilijän John Flamsteedin tähtiluettelossa "Historia coelestis Britannica", jonka julkaisivat Edmond Halley ja Isaac Newton vuonna 1712 ilman Flamsteedin hyväksyntää. Vaikka teoksen vuonna 1725 ilmestyneessä viimeisessä painoksessa designaatioita ei enää käytetty, saivat ne suosiota 1700-luvulla ja ovat yhä nykyisin laajassa käytössä niillä tähdillä, joille ei ole Bayerin designaatiota.


title: Flamsteedin designaatio

text: Flamsteedin designaatio koostuu numerosta ja tähdistön genetiivimuotoisesta latinankielisestä nimestä. Merkittäviä Flamsteedin designaatiolla ensisijaisesti tunnettuja tähtiä ovat "51 Pegasi", jolla on ensimmäinen löydetty auringonkaltaisen tähden eksoplaneettajärjestelmä, sekä "61 Cygni", ensimmäinen tähti Auringon jälkeen, jonka etäisyys onnistuttiin määrittämään parallaksin avulla.


title: Flamsteedin designaatio

text: Flamsteedin designaatiot on annettu tähdille kasvavan rektaskension mukaisessa järjestyksessä. Maan prekession takia osa tähdistä ei enää ole annetussa järjestyksessä, ja lisäksi eräät tähdet sijaitsevat nykyisin alkuperäisen nimikkotähdistönsä rajojen ulkopuolella. Flamsteedin designaatiot on annettu vain Isosta-Britanniasta käsin näkyville tähdille, eikä kaikkein eteläisimpien tähdistöjen tähdillä siten ole niitä lainkaan.


title: Boolen algebra

text: Boolen algebra on George Boolen mukaan nimensä saanut algebrallinen struktuuri, joka toimii loogisen lausekalkyylin ja joukko-opin mallina.


title: Boolen algebra

text: Boolen algebran muodostaa joukko, jossa on määritelty kaksi laskutoimitusta, formula_1 ja formula_2, laskutoimitusten neutraalialkiot 0 ja 1 (joista käytetään joskus myös merkintöjä ⊥ ja formula_3) ja jossa jokaisella alkiolla on lisäksi komplementti formula_4 siten, että ne toteuttavat seuraavat ehdot:


title: Boolen algebra

text: Toisinaan Määritelmän ehdoista jätetään pois absorptiolait, ja ne korvataan uusilla ehdoilla formula_5 ja formula_6 (Ehtojen kokonaismäärä pysyy siis kymmenessä.). Molemmissa tapauksissa kymmenen ehtoa toteuttavat Boolen algebrat ovat täsmälleen samat, sillä voidaan osoittaa, että pitämällä muut kahdeksan ehtoa voimassa niistä ja tässä esitetyistä uusista ehdoista voidaan johtaa absorptiolakien voimassaolo ja päinvastoin kahdeksasta muusta ehdosta ja absorptiolaeista voidaan johtaa tässä esitettyjen uusien ehtojen voimassaolo.


title: Boolen algebra

text: Toisinaan käytetään laskutoimitukselle formula_7 myös merkintää a + b ja laskutoimitukselle formula_8 merkintää ab tai a · b. Ne eivät kuitenkaan kaikilta osin noudata reaalilukujen laskutoimituksia. Edellä esitetyistä Boolen algebran laskusäännöistä vain liitäntä- ja vaihdantalait sekä jälkimmäinen osittelulaki pätevät myös reaaliluvuille.


title: Boolen algebra

text: Yksinkertaisin Boolen algebra käsittää vain yhden alkion. Toisinaan määritelmään kuitenkin lisätään ehto, jonka mukaan 0 ja 1 eivät saa olla sama alkio, mikä sulkee tämän tapauksen pois.


title: Boolen algebra

text: Boolen algebraa voidaan käyttää matemaattisena esitystapana loogiselle lausekalkyylille. Tällöin laskutoimitus formula_1 vastaa lauseiden konjunktiota (JA, ), laskutoimitus formula_2 taas disjunktiota (TAI, ) ja komplementti formula_11negaatiota (EI, ). Alkio 0 tarkoittaa epätotta ja 1 totta lausetta. Mikäli perusjoukossa on muita alkioita, ne vastaavat yleensä lauseita, joiden totuusarvoa ei tunneta. Tällöin lauseet "a ja b", "a tai b" sekä "ei a" ovat a:sta ja b:stä riippuen tosia tai epätosia niin kuin seuraavat ns. totuusarvotaulukot osoittavat:


title: Boolen algebra

text: JA: Jos molemmat ehdot on tosia (eli arvo on 1), vastaus on tosi (1)


title: Boolen algebra

text: TAI: Jos edes toinen ehdoista on tosi (eli arvo on 1), vastaus on tosi (1)


title: Boolen algebra

text: EI kääntää totuusarvon toiseksi: ykkösen nollaksi ja nollan ykköseksi.


title: Boolen algebra

text: Voidaan osoittaa, että nämä loogiset operaatiot noudattavat kaikkia ylempänä esitettyjä Boolen algebran sääntöjä.


title: Boolen algebra

text: Disjunktio (TAI) merkitsee tässä ns. inklusiivista disjunktiota ("ja/tai"), joka on tosi, kun ainakin toinen lauseista a ja b on tosi. Tämän vuoksi sovellettaessa Boolen algebraa lausekalkyyliin ei operaatiolle a formula_2 b pidä käyttää merkintää a + b, koska sillä tarkoitetaan toisinaan ns. ekslusiivista disjunktiota, joka on tosi vain silloin, kun vain toinen sen yhdistämistä lauseista on tosi.


title: Boolen algebra

text: Esimerkiksi seuraavassa taulukossa analysoidaan, miten A OR B voidaan esittää toisessa muodossa:


title: Boolen algebra

text: A OR B = NOT( ( NOT(A) ) AND ( NOT(B) ) )


title: Boolen algebra

text: Minkä tahansa perusjoukon osajoukoille voidaan määritellä joukko-opilliset operaatiot unioni formula_13, leikkaus formula_14 ja komplementti formula_15. Nämä noudattavat myös Boolen algebran sääntöjä, kun unioni vastaa laskutoimitusta formula_2, leikkaus laskutoimitusta formula_1 ja komplementti operaatiota formula_11. Ykkösalkiona on tällöin perusjoukko, nolla-alkiona tyhjä joukko. Käänteisesti voidaan osoittaa, että jokainen Määritelmässä esitetyt "Boolen ehdot" toteuttava algebra on isomorfinen eli voidaan tulkita algebraksi, jonka alkioina ovat jonkin perusjoukon tietyt osajoukot ja laskutoimitukset on määritelty joukkojen unionin, leikkauksen ja komplementin perusteella. Tämä tulos seuraa Stonen esityslauseesta. Tämä Boolen algebran joukko-opillinen esitys ei ole yksikäsitteinen, mutta kaikki tiettyyn Boolen algebraan liittyvät joukko-opilliset esitykset ovat isomorfisia keskenään ja kyseisen Boolen algebran kanssa.


title: Boolen algebra

text: Boolen algebran ajatellaan usein koostuvan vain biteistä formula_19 ja formula_20, ja joukko-opillinen yhteys oikeuttaakin tämän tulkinnan siinä mielessä, että perusjoukon formula_21 jokaiseen pisteeseen voidaan ajatella liitetyn bitti-arvo formula_22 sen mukaan kuuluuko kyseinen piste haluttuun joukkoon. Esimerkiksi jos formula_23 tarkoittaa formula_24 ja formula_25 joukkoa formula_26. Tästä seuraa se, että joukkojen joukko-opillisten operaatioiden voidaan tulkita tapahtuvan pisteittäin bitteihin sovellettavien lausekalkyylin formula_27 ja formula_28 avulla, jolloin esimerkiksi unionia vastaa "pistebiteittäin" sovellettava formula_29, sillä unioniin tullakseen riittää, että piste kuuluu edes toiseen joukoista, ja vastaavasti formula_29 antaa bittiarvon formula_20, jos edes toinen bitti on formula_20. Äärettömissä eli äärettömän monta alkiota omaavissa Boolen algebroissa "bittitulkinnassa" on kuitenkin se ongelma, että eri pisteisiin liitettäviä bittejä ei välttämättä voida valita toisistaan riippumattomasti, sillä riippumattomasti valittaessa alkioina käytettäviksi osajoukoiksi saataisiin kaikki perusjoukon osajoukot, mikä ei seuraavan alakappaleen mukaan ole aina mahdollista. Kuitenkin äärellisen monta alkiota omaavalle Boolen algebralle löytyy "Äärellisistä Boolen algebroista"-alakappaleen mukaisesti aina kaikki osajoukot käyttävä joukko-opillinen tulkinta, jolloin pisteisiin liitettävät bitit voidaan valita toisistaan riippumattomasti.


title: Boolen algebra

text: Jos joukko-opillisessa tulkinnassa mielivaltaisesti valitun perusjoukon formula_21 kaikki osajoukot otetaan alkioiksi, saadaan varmasti Boolen algebra, mutta on huomattava, että on olemassa Boolen algebroja, joiden yhdessäkään joukko-opillisessa esityksessä ei voida hyväksyä alkioiksi kaikkia käytetyn perusjoukon osajoukkoja, vaan algebran alkioina on vain osa niistä. Tämä seuraa siitä, että kaikkien osajoukkojen joukossa on myös perusjoukon yksittäisistä formula_34-pisteistä koostuvat formula_35-joukot, jotka ovat selvästi atomeja eli sellaisia Boolen algebran alkioiksi hyväksyttyjä epätyhjiä osajoukkoja formula_36, joilla kaikilla alkioiksi hyväksytyillä osajoukoilla formula_37 pätee se, että formula_38 tai formula_39. Alkion atomi-ominaisuus säilyy isomorfismeissa, eli atomi-alkion vastine on myös atomi siinä Boolen algebrassa, joka on isomorfinen alkuperäisen Boolen algebran kanssa. On kuitenkin olemassa myös Boolen algebroja, joiden alkioista yksikään ei ole atomi, ja tällainen Boolen algebra ei siis voi olla isomorfisesti sama kuin sellainen Boolen algebra, jonka joukko-opillinen esitys ottaa alkioiksi kaikki osajoukot, sillä edellä todettiin, että kaikki osajoukot käyttävissä Boolen algebroissa on atomeja.


title: Boolen algebra

text: Atomittomasta Boolen algebrasta saamme esimerkin valitsemalla formula_40 (Perusjoukkona formula_21 on nyt siis puoliavoin reaalilukuväli.) ja ottamalla alkioiksi ne osajoukot, jotka saadaan valitsemalla ensin formula_42 ja ottamalla sitten jokin unioni ("tyhjä unioni" antaa tyhjän joukon) muotoa formula_43 olevista erillisistä puoliavoimista reaalilukuväleistä, missä formula_44. Esimerkiksi joukko


Boolen algebra


title: Boolen algebra

text: on tämän Boolen algebran alkio, joka on saatu unionina kolmesta annettua muotoa olevasta puoliavoimesta reaalilukuvälistä. Kyseessä on todella Boolen algebra, sillä tällaisiin joukkoihin sovelletut operaatiot antavat edelleen kyseistä muotoa olevia formula_21:n osajoukkoja, mikä nähdään tarkastelemalla operaatiossa mukana olevia joukkoja suurimman niissä käytetyn formula_47-arvon mukaisina. Esimerkiksi


title: Boolen algebra

text: missä leikkauksen ensimmäinen joukkokin on nyt tulkittu hienomman formula_50-jaon mukaisena. Yksikään tällainen epätyhjä joukko ei ole tämän Boolen algebran atomi, sillä jokaisessa joukossa formula_36 on käytetty jotain tiettyä formula_47-arvoa, jota voidaan aina kasvattaa yhdellä ja näin "hienontamalla" voidaan ottaa alkuperäisen joukon aito epätyhjä osajoukko, joka formula_37:ksi ottamalla nähdään, että formula_36 ei toteuta atomin määritelmää, sillä nyt (koska formula_55) formula_56. Esimerkiksi


title: Boolen algebra

text: Boolen algebran sanotaan olevan äärellinen, jos sen alkioiden määrä on äärellinen. Äärellisille Boolen algebroille saadaan hyvin yksinkertainen joukko-opillinen esitysmuoto, sillä silloin voidaan perusjoukoksi formula_21 valita äärellinen joukko ja Boolen algebran alkioiksi kaikki formula_21:n osajoukot. Äärellisen Boolen algebran kohdalla löydetään siis perusjoukko, josta voidaan käyttää kaikki osajoukot, mikä on yksinkertaisin tilanne. Tästä selvästi seuraa myös, että äärellisen Boolen algebran alkioiden lukumäärä on välttämättä muotoa formula_60, missä formula_61. Yllä esimerkkinä annetussa atomittomassa Boolen algebrassa osajoukko-alkioiden määrä sen sijaan ei ole äärellinen, vaan se on [[Numeroituvuus|numeroituvasti]] [[Äärettömyys|ääretön]].


title: Boolen algebra

text: Joukko-opillista Boolen algebraa vaativampi perusjoukon formula_21 osajoukkojen kokoelma on [[sigma-algebra]]. Joukko-opilliselta Boolen algebralta vaaditaan, että alkioksi hyväksytyn osajoukon komplementti on myös alkioksi hyväksytty ja kahden (Tätä kautta [[Induktio|induktiivisesti]] myös äärellisen monen.) alkioksi hyväksytyn osajoukon unioni on myös alkioksi hyväksytty, jolloin [[De Morganin lait|De Morganin laeista]] selvästi seuraa, että sama vaatimus toteutuu myös leikkauksen suhteen. Sigma-algebralta sen sijaan vaaditaan komplementti-ehto ja se, että numeroituvasti äärettömän monen (Boolen algebralla vain kahden) alkioksi hyväksytyn osajoukon unioni on myös alkioksi hyväksytty osajoukko, mikä on vaativampi ehto. Vastaavasti De Morganin laeista seuraa sigma-algebran kohdalla, että sigma-algebrassa myös numeroituvasti äärettömän monen alkioksi hyväksytyn osajoukon leikkaus on alkioksi hyväksytty osajoukko. Jokainen sigma-algebra on selvästi Boolen algebra, mutta käänteinen ei päde. Esimerkiksi yllä esitetty atomiton Boolen algebra ei ole sigma-algebra, sillä


title: Boolen algebra

text:
mutta formula_64 koostuu vain yhdestä formula_40-perusjoukon pisteestä (formula_19), eikä se siis selvästikään voi olla alkioksi hyväksytty formula_21:n osajoukko, eli sigma-algebraa koskeva numeroituvasti äärettömän monen alkion leikkausta koskeva sääntö ei nyt toteudu, eli kyseinen Boolen algebra ei ole sigma-algebra.[[Luokka:Matemaattinen logiikka]]
[[Luokka:Algebralliset rakenteet]]
[[Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit]]


title: Boolen algebra

text:
[[en:Boolean algebra (structure)]]
[[fr:Algèbre de Boole (structure)]]
[[ko:불 대수]]
[[he:אלגברה בוליאנית (מבנה אלגברי)]]
[[zh:布尔代数]]


title: Steven Gerrard

text: Steven George Gerrard MBE (s. 30. toukokuuta 1980 Whiston, Englanti, Britannia) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka valmentaa Skotlannin Valioliigassa pelaavaa Rangersia.


title: Steven Gerrard

text: Gerrard pelasi yleensä keskikentän keskustassa. Hän oli Liverpoolin kapteeni kaudesta 2003–2004. Hänen uransa paras saavutus on Mestarien liigan voitto vuonna 2005. Gerrard teki 8. heinäkuuta 2005 uuden nelivuotisen sopimuksen Liverpoolin kanssa, vaikka Chelsea oli tarjonnut hänestä aiemmin kesällä 32 miljoonaa puntaa. Hän on liverpoolilaisena fanien suosikki. Hän oli muun muassa ehdolla vuoden 2005 maailman parhaaksi jalkapalloilijaksi. Gerrard on pelannut Liverpoolissa 8-vuotiaasta saakka.


title: Steven Gerrard

text: Gerrard kuului myös Englannin maajoukkueen vakiomiehistöön ja pelasi 114 maaottelua sekä teki niissä 21 maalia. Hän oli mukana MM-kisoissa 2006, 2010 ja 2014.


title: Steven Gerrard

text: Liverpoolin oma kasvatti Gerrard teki debyyttinsä edustusjoukkueessa 29. marraskuuta 1998 ottelussa Blackburnia vastaan, kun hän tuli vaihdosta kentälle. Ensimmäistä kertaa aloituskokoonpanossa hän oli UEFA Cupin ottelussa Celta de Vigoa vastaan. Gerrard pelasi kauden aikana yhteensä 13 ottelua.


title: Steven Gerrard

text: Kaudella 1999–2000 Gerrard aloitti kauden keskikentän keskustassa yhdessä Jamie Redknapp'n kanssa. Gerrard oli aloituksessa kuudessa ensimmäisessä ottelussa, kunnes putosi penkille. Paikallisottelussa Evertonia vastaan Gerrard sai ensimmäisen punaisen korttinsa, kun hän rikkoi Kevin Campbell'a. Maalitili valioliigassa aukesi 5. joulukuuta 1999, kun hän onnistui maalinteossa Liverpoolin 4–1 -voitto-ottelussa Sheffield Wednesdayta vastaan.


title: Steven Gerrard

text:
Ensimmäisen maaottelunsa Gerrard pelasi Kevin Keeganin alaisuudessa Ukrainaa vastaan 30. toukokuuta 2000. Samana kesänä hän pääsi kentälle Michael Owenin tilalle 61. minuutilla joukkueen voittaessa Saksan 1–0 Euroopan mestaruuskisoissa 2000.
Gerrard teki ensimmäisen maaottelumaalinsa 1–5 voitossa Saksaa vastaan MM-karsinnassa syyskuussa 2001, ollen yksi kolmesta maalinteossa onnistuneessa Liverpool-pelaajasta (Michael Owen (3 maalia) ja Emile Heskey (1 maali).


title: Steven Gerrard

text: Kaudella 2000–2001 Liverpool juhli Cup-tripla -mestaruutta voittaen liigacupin, FA Cupin ja UEFA Cupin. Gerrard pelasi kauden aikana yhteensä 50 ottelua ja teki 10 maalia. PFA valitsi Gerrardin vuoden nuoreksi pelaajaksi.


title: Steven Gerrard

text:
Jalkapallon Euroopanmestaruuskisoissa 2004 Gerrard teki maalin Sveitsiä vastaan. Englanti hävisi seuraavalla kierroksella Portugalille.
Kaudella 2003/04 Gerrard korvasi Sami Hyypiän Liverpoolin kapteenina. Valioliigassa Liverpool sijoittui neljänneksi ja pääsi karsimaan mestarien liigaan. Gerrard teki kauden aikana 4 liigamaalia pelaamassaan 34 ottelussa.


title: Steven Gerrard

text: Seuraavalla kaudella Liverpool juhli Gerrardin johdolla Mestarien Liigan voittoa, kun Liverpool voitti loppuottelussa huikean nousun jälkeen italialaisen AC Milanin. Milan aloitti finaalin vahvasti ja johti ensimmäisen puoliajan jälkeen jo 3–0. Gerrard aloitti puniasten takaa-ajon kaventamalla 54 minuutilla 3–1:een. Liverpool nousi tasoihin Šmicerin ja Alonson maaleilla ja rangaistuspotkukilpailun jälkeen Gerrard pääsi nostamaan mestarien liigan voittopystiä. Gerrard valittiin turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi. 30 liigaottelussa Gerrard maalasi 7 kertaa. Liigassa Liverpool jäi viidenneksi, mutta pääsi mestarien liigan voiton ansiota lopulta karsimaan ensi vuoden turnaukseen. Kyseessä oli ennakkotapaus, jonka johdosta Mestarien Liigan voittaja pääsee automaattisesti seuraavan kauden kilpailuun sarjasijoituksesta huolimatta.


title: Steven Gerrard

text:
Kausi 2005–2006 sujui Gerrardin kannalta hyvin. Hän teki kaikki kilpailut mukaan lukien 23 maalia 53:ssa ottelussa ja hänet valittiin ksi. Valinta oli ensimmäinen Liverpoolin pelaajalle sitten vuoden 1988 ja John Barnesin valinnan. Lisäksi Gerrard johdatti Liverpoolin FA Cupin voittoon. Loppuottelussa West Hamia vastaan Gerrard teki kaksi upeaa maalia. Toinen maali syntyi ottelun lisä-ajalla, jolla Liverpool tasoitti 3–3:een ja vei pelin jatko-ajalle. Gerrard onnistui myös rangaistuspotkukilpailussa ja Liverpool vei cup-pystin.
Gerrard oli kärsinyt loukkaantumisista ennen 2006 Jalkapallon MM-kisoja Saksassa. Gerrard teki Englannin toisen maalin 2–0-voitto-ottelussa Trinidad ja Tobagoa vastaan. Gerrard teki voimakkaalla puskulla maalin 85. minuutilla Ruotsia vastaan 2–2 päättyneessä tasapelissä. Gerrard oli yksi kolmesta Englannin pelaajasta jotka näkivät rangaistuspotkunsa tulevan torjutuiksi välieräottelun rangaistuspotkukilpailussa Ricardo Pereiran vartioidessa Portugalin maalia ja Portugalin voittaessa. Gerrard päätti turnauksen Englannin parhaana maalintekijänä kahdella maalillaan.


title: Steven Gerrard

text: Gerrardin ja Liverpoolin kausi 2006/07 alkoi lupaavasti kun se voitti FA Community Shieldissa Chelsean numeroin 2–1. Valioliigassa Liverpool sijoittui kolmanneksi jääden 21 pistettä mestaruuden vieneestä Manchester Unitedista. Gerrard teki Valioliigassa 7 maalia 35 ottelussa.


title: Steven Gerrard

text: Kausi 2007–2008 alkoi vierasottelulla Aston Villaa vastaan. Gerrard ratkaisi ottelun Liverpoolille tekemällä 87. minuutilla vapaapotkusta 1–2-voittomaalin. Liverpoolille voitto liigan avauskierroksella oli ensimmäinen sitten vuoden 2002. 28. lokakuuta 2007 Gerrard pelasi 400 ottelunsa Liverpoolin paidassa ottelussa Arsenalia vastaan. Gerrard teki juhlapelissään maalin, mutta se ei lopulta riittänyt voittoon Francesc Fabregasin tasoittaessa ottelun 78 minuutilla. Vuonna 2013 elokuun 3. päivä järjestettiin Gerrardin muisto-ottelu Olympiakosia vastaan osoituksena hänen 15 vuoden peliajasta Liverpoolissa. Kentällä nähtiin muutamia Liverpool-legendoja joita Gerrard oli itse valinnut pelaamaan. 19. lokakuuta 2013 Gerrard teki uransa 100. valioliigamaalin viimeistellessään rangaistuspotkun Newcastlea vastaan.


title: Steven Gerrard

text: Gerrard palasi Liverpoolin organisaatioon helmikuussa 2017, kun hänestä tuli seuran akatemiavalmentaja. Kaudella 2017/18 Gerrard valmensi Liverpoolin alle 18- ja 19-vuotiaiden joukkueita.


title: Steven Gerrard

text: Huhtikuussa 2018 Skotlannin Valioliigan Rangers palkkasi Gerrardin päävalmentajakseen nelivuotisella sopimuksella.


title: Steven Gerrard

text:
"Päivitetty 10. maaliskuuta 2013"
Gerrardin perheeseen kuuluvat vaimo malli ja muotitoimittaja Alex Curran sekä tyttäret Lilly-Ella (s. 2004) ja Lexie (s. 2006). Pariskunta meni naimisiin Clivedenissa 16. kesäkuuta 2007, samana päivänä kuin maajoukkuetoverit Gary Neville, Michael Carrick ja rocklaulaja Rod Stewart. Englannin maajoukkuekapteeni John Terryn häät olivat päivää aiemmin.


title: Steven Gerrard

text: Gerrardilla on isoveli Paul, hänen vanhempansa ovat eronneet.


title: Steven Gerrard

text: 1. syyskuuta 2006 Gerrard julkaisi omaelämäkerran "Gerrard: My Autobiography". Galaxy British Book Awards palkitsi kirjan vuoden urheilukirjana.


title: Steven Gerrard

text: 1. lokakuuta 2007 Gerrard törmäsi hitaalla nopeudella autollaan 10-vuotiaaseen poikaan, joka juoksi tielle Our Lady of Lourdes Primary Schoolin ulkopuolella Southportissa. Gerrard vieraili pojan luona sairaalassa lahjoittaen tälle pojan suosikkipelaajan, Manchester Unitedin ja Gerrardin maajoukkuetoveri Wayne Rooneyn nimikirjoituksella varustetut jalkapallokengät.


title: Murad II

text: Murad II (1404 - 3. helmikuuta 1451) oli Osmanien valtakunnan sulttaani isänsä Mehmed I:n kuoltua vuodesta 1421 vuoteen 1451 (lukuun ottamatta 1444–1446). Muradin hallintokautta leimasi pitkä sota jota hän kävi Balkanin kristittyjä sekä Anatolian turkkilaisia emiraatteja vastaan. Hänet kasvatettiin Amasyassa.


title: Murad II

text: Bysantilaiset suostuttelivat Mustafa Çelebin (tunnetaan myös Düzmece Mustafana) yrittämään sisällissodan sytyttämistä ja nuoren sulttaanin syöksemistä valtaistuimelta. Mustafa voittikin Muradin armeijan ja julisti itsensä Adrianopolin (nykyisen Edirnen) sulttaaniksi. Muradin joukot kuitenkin saavuttivat hänet Ulubatissa, lähellä Bursaa ja teloittivat hänet. Tämän jälkeen Murad loi uuden armeijan, "Azeb"in, vuonna 1421 ja marssi läpi Bysantin keisarikunnan ja ryhtyi piirittämään pääkaupunkia Konstantinopolia. Muradin piirittäessä kaupunkia bysanttilaisten onnistui yhdessä muutamien Anatolian itsenäisten turkkilaisvaltioiden kanssa lähettää Muradin nuorempi veli, 13-vuotias Mustafa, kapinoimaan veljeään vastaan ja piirittämään Bursaa. Muradin täytyi keskeyttää Konstantinopolin piiritys kohdatakseen kapinoivan veljensä. Hän vangitsi prinssi Mustafan ja teloitti tämän. Anatolian valtiot jotka jatkuvasti juonittelivat häntä vastaan - Aydın, Germian, Mentese ja Teke - liitettiin osaksi Osmanien valtakuntaa.


title: Murad II

text: Tämän jälkeen Murad ryhtyi sotaan Venetsiaa, Karamanidien emiraattia, Serbiaa ja Unkaria vastaan. Karamanidialaiset lyötiin vuonna 1428 ja venetsialaiset vetäytyivät 1432 hävittyään toisen Salonikan piirityksen vuonna 1430. 1430-luvulla Murad valtasi valtavia alueita Balkanilta ja onnistui liittämään Serbian valtakuntaansa 1439. Vuonna 1441 Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, Puola ja Albania liittyivät Unkari-Serbia liittoon. Murad voitti Varnan taistelun vuonna 1444 János Hunyadia vastaan, mutta hävisi Jalowazin taistelun ja joutui luopumaan vallasta.


title: Murad II

text: Vuonna 1446 hän nousi uudestaan valtaan Janitsaarien avulla ja murskasi kristittyjen liiton toisessa Kosovon taistelussa (ensimmäinen tapahtui 1389). Kun Balkanin rintama oli turvattu Murad suuntasi itään Timur Lekin pojan Shah Rokhin suuntaan ja Karamanidin ja Çorum-Amasyan emiraattien suuntaan.


title: ED

text: ED on Hartwallin valmistama energiajuoma, joka sisältää kofeiinia, guaranaa ja tauriinia. Se tuli myyntiin vuonna 2003. Perusversion lisäksi tuotetta myydään myös kevyempinä ED Lemon ja ED Green Lightina sekä 2016 lähtien myös ED No Calories Citruksena. Näiden tuotteiden lisäksi EDin valikoimaan kuuluu tällä hetkellä myös ED Redberry sekä päärynän makuinen ED BCAA Pear ja marjojen makuinen ED BCAA Berry.


title: ED

text: Syyskuussa 2006 Hartwall toi markkinoille R-ED-kampanjatuotteen, joka oli samanmakuista kuin normaali ED mutta nimensä mukaan punaista. Keväällä 2007 ilmestyi punainen, karpalolla maustettu ED Redberry. Syksyllä 2007 kauppoihin tuli 0,44 litran ED-tölkkejä. Vuoden 2008 alussa EDiä alettiin pakata 0,5 litran pantillisiin kierrätysmuovipulloihin. Kesällä 2008 ilmestyi ED Green Light, joka on vihreää ja maistuu goji-marjalta ja omenalta.


title: ED

text: Keväällä 2009 EDiä alettiin myydä myös 0,33 litran pulloissa, mutta se lopetettiin kuitenkin hyvin pian. EDistä julkaistiin keväällä 2009 myös mehujää. Keväällä 2013 EDiä ja ED Lemon Lightiä alettiin myydä 0,33 litran tölkissä. Syksyllä 2014 ED Redberry palasi kauppojen hyllyille. Saman vuoden loppuun mennessä ED katosi jälleen tölkkimuodosta. Uusia ED energiajuomia ilmestyi jälleen 2016, kun toukokuussa lanseerattiin ED No Calories Citrus sekä elokuussa ED BCAA Pear ja ED BCAA Berry -juomat.


title: ED

text: Viimeisin ED energiajuoma on ED Gamer Light. Se julkaistiin vuonna 2018 elokuussa. Juoma sisältää magnesiumia sekä sinkkiä ja maistuu mustikalta.


title: ED

text: ED käyttää nykyisin slogania "Stay Focused". Aiempia sloganeita ovat olleet "Stay FocusED" sekä "Stay Smart, Get ED".


title: Henry Draper -luettelo

text: Henry Draper -luettelo eli Harvardin luokittelu eli HD-luettelo (tunnus HD) on alun perin 225 300 tähteä käsittänyt tähtiluettelo, jossa on merkittynä jokaisen tähden sijainti ja spektriluokka. Luettelon laati Annie Cannon yhdessä työtovereidensa kanssa Edward Pickeringin valvonnassa, ja se julkaistiin ensi kerran vuosina 1918–1924. Se nimettiin Henry Draperin mukaan, koska tämän leski oli rahoittanut luettelon laatimisen.


title: Henry Draper -luettelo

text: Henry Draper -luettelossa oleville tähdille on annettu oma tunnus, joka on muotoa "HD numero". Tähtien numerointi on tehty kasvavan rektaskension mukaisessa järjestyksessä 1900.0-epookin sijainnin perusteella. HD-designaatioita käytetään usein tähdillä, joilla ei ole Bayerin tai Flamsteedin designaatiota.


title: Henry Draper -luettelo

text: Vuonna 1949 luetteloa laajennettiin käsittämään yhteensä 359 083 tähteä. Laajennusosa sai lyhenteen HDE ("Henry Draper Catalogue Extension"), mutta yleensä myös laajennusosan sisältämiin tähtiin (numerot 225331–359083) käytetään HD-tunnusta. Luettelo sisältää tähdet aina magnitudiin +9 saakka. Se käsittää koko taivaan, ja se oli ensimmäinen merkittävä tähtien spektriluokat sisältävä tähtiluettelo.


title: Bill Hicks

text: William Melvin "Bill" Hicks (16. joulukuuta 1961 Valdosta, Georgia, Yhdysvallat – 26. helmikuuta 1994 Little Rock, Arkansas) oli yhdysvaltalainen stand up -koomikko, jonka esitykset käsittelivät yleensä yhteiskunnallisia aiheita, kuten uskontoa, huumeita ja aborttia. Hän käsitteli kaikkia aiheitaan täysin ennakkoluulottomasti tuoden selvästi oman mielipiteensä asioihin. Hicks oli suosituimmillaan 1980-luvun lopusta kuolemaansa saakka. Hicks tunnettiin myös sisääntulostaan, jolloin hänellä oli yllään pitkä nahkatakki ja päässään stetsoni eli niin sanottu "cowboy look". Hän kuoli haimasyöpään vuonna 1994 ollessaan 32-vuotias. Hicks oli ketjutupakoitsija, joka poltti noin 50 savuketta päivässä.


title: Bill Hicks

text: Myöhemmin monet koomikot ja julkisuuden henkilöt, kuten Eddie Izzard, Russell Brand, Joe Rogan ja Denis Leary, ovat maininneet Hicksin suureksi vaikuttajakseen.


title: Bill Hicks

text: Monet yhtyeet, erityisesti Tool, ovat lainanneet osia Hicksin puhelevyiltä kappaleisiinsa.


title: Bill Hicks

text: ÄänitteetVideotLisäksi useita epävirallisia bootleg-nauhoitteita.


title: Bill Hicks

text: Dokumentit


title: Väinö Markkanen

text: Väinö Johannes Markkanen (s. 9. toukokuuta 1929 Paltamo) on suomalainen kilpa-ampuja ja olympiavoittaja vuodelta 1964.


title: Väinö Markkanen

text: Rajavartiolaitoksessa työskennellyt Markkanen sai ensimmäisen oman pistoolinsa vuonna 1951 ja ryhtyi jo tuolloin kunnolla harjoittelemaan ampumista. Vuonna 1958 hän voitti ensimmäiset Suomen-mestaruutensa, sotilaskiväärin täysottelussa ja pystyammunnassa. MM-kilpailuissa hän oli mukana ensimmäisen kerran Kairossa 1962, jossa hän sijoittui vapaapistoolin henkilökohtaisessa kilpailussa yhdeksänneksi. Vuonna 1963 Markkanen ampui vuoden alkupuolella kovia tuloksia ja voitti isopistoolilla Suomen-mestaruuden mutta jäi Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa isopistoolin pronssille eikä menestynyt Euroopan-mestaruuskilpailuissa.


title: Väinö Markkanen

text: Vuoden 1964 Markkanen aloitti hyvillä tuloksilla ampumalla muun muassa Lappeenrannassa piirinmestaruuskilpailuissa vapaapistoolilla tuloksen 561 mutta kauden edetessä tulokset heikkenivät kunnes Riihimäen Presidentin-kilpailuissa hän ampui Suomen-ennätykset, vapaapistoolilla 562 ja isopistoolilla 589. Tokion olympialaisissa lokakuussa 1964 Markkanen kilpaili vapaapistoolilla. Hän käytti kolmen tunnin kilpailuajasta kaksi tuntia ja 45 minuuttia useimpien muiden kilpailijoiden lopetettua suorituksensa jo aikaisemmin. Markkasen tulos oli 560, jolla hän voitti kultaa kolmen pisteen erolla Yhdysvaltain Frank Greeniin. Markkasen sarjakohtaiset tulokset olivat 90, 96, 96, 94, 93 ja 91. Hän ampui 28 kymppiä, 26 yhdeksikköä, neljä kahdeksikkoa sekä kaksi seiskaa. Seuraavana päivänä Pentti Linnosvuo toi suomalaisampujille kisojen toisen kultamitalin.


title: Väinö Markkanen

text: Markkanen osallistui maailmanmestaruuskilpailuihin vielä vuosina 1966, 1970 ja 1974. Hän saavutti isopistoolin joukkuekilpailussa pronssia vuonna 1974 ja sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaimmillaan isopistoolilla viidenneksi vuonna 1970. Plzenin EM-kilpailuissa 1969 hän saavutti vapaapistoolin joukkuekilpailussa pronssia. Vuoden 1968 Méxicon olympialaisiin Markkasta ei valittu. Hän käytti Tokion olympialaisissa Suomen Ampujainliitolta lainassa ollutta asetta, joka varastettiin Seppo Saarenpäältä Phoenixin MM-kilpailuissa 1970.


title: Väinö Markkanen

text: Markkanen voitti Pohjoismaiden-mestaruuden isopistoolilla vuosina 1965 ja 1973 sekä vakiopistoolilla vuonna 1971. Hän voitti 21 Suomen-mestaruutta, muun muassa henkilökohtaisen mestaruuden isopistoolilla vuosina 1963, 1965, 1967 ja 1970, vapaapistoolilla vuonna 1965, pienoispistoolilla vuosina 1965–1966 ja 1973 sekä vakiopistoolilla vuosina 1970 ja 1972–1973. Hän edusti seuratasolla Kajaanin Ampujia, huippuvuosinaan Ylä-Vuoksen Ampujia ja Lohjan Ampujia.


title: Väinö Markkanen

text: Opetusministeriö myönsi Markkaselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2000.


title: Väinö Markkanen

text: Markkanen oli tehdastyöläisen poika Paltamosta, seitsenlapsisen perheen nuorin. Hän jäi orvoksi kuusivuotiaana. Hän työskenteli rajavartiolaitoksen palveluksessa, ensin Suomussalmella Kainuun rajavartiostossa, josta hän vuonna 1957 siirtyi Kaakkois-Suomen rajavartiostoon Immolaan. Vuonna 1974 hän siirtyi Kuusamoon, ja jäätyään vuonna 1976 eläkkeelle hän muutti perheineen Lohjalle.. Markkanen on tällä hetkellä (14.4.2018) vanhin suomalainen elossa oleva kesäolympiavoittaja.


title: Ominaisliike

text: Ominaisliike on tähden todellinen havaittu liike taivaankannella, johon ei ole otettu huomioon Maan pyörimisliikkeestä johtuvaa taivaan näennäistä kiertymistä, parallaksia, prekessiota, nutaatiota eikä valon aberraatiota. Tähden ominaisliike kertoo vain sen kulman muutosnopeuden havaitsijan suhteen, ei tähden todellista nopeutta avaruudessa, joka saadaan yhdistämällä ominaisliike säteisnopeuteen, joka puolestaan kertoo kohteen todellisen etääntymis- tai lähestymisnopeuden Aurinkokunnan suhteen.


title: Ominaisliike

text: Suurin tunnettu ominaisliike on Barnardin tähdellä: 10,3 kaarisekuntia vuodessa. Se on toiseksi lähin tähti Aurinkokunnan suhteen ja sijaitsee vain 6 valovuoden päässä. Useimmiten suuri ominaisliike kertookin tähden läheisyydestä. Ominaisliikkeen löysi Edmund Halley vuonna 1718 huomattuaan, että Siriuksen, Arcturuksen ja Aldebaranin sijainnit olivat muuttuneet yli puoli astetta Hipparkhoksen 1 850 vuotta aiemmin tekemistä merkinnöistä.


title: Jacob Rijf

text: Jacob Rijf (17. heinäkuuta 1753, Pietarsaari – 25. joulukuuta 1808, Tukholma) oli suomalainen kirkonrakentaja ja rakennusmestari.


title: Jacob Rijf

text: Jacob Rijf syntyi kirkonrakentajasukuun ja lienee oppinut ammatin jo isältään kirkonrakentaja Thomas Rijfiltä. 1700-luvun lopulla itseoppineiden käsityöläismestarien oli yhä vaikeampaa saada merkittäviä kirkonrakennustöitä, niinpä Jacob Rijf hakeutui arkkitehtikoulutukseen Tukholmaan. Hän oli ensimmäinen suomalainen, joka opiskeli Tukholman Taideakatemian arkkitehtikoulussa. Hän opiskeli koulussa vuosina 1783–1784 tunnettujen ruotsalaisten arkkitehtien Carl Fredrik Adelcrantzin ja Olof Tempelmanin johdolla. Hän oli myös viimeinen kansanrakentaja, sillä 1800-luvulta alkaen mestarien oli rakennettava kirkot arkkitehdin piirustusten mukaan.


title: Jacob Rijf

text: Opiskeluvuotensa jälkeen Rijf otti ensimmäiseksi tehtäväkseen Luodon kirkon. Hän sai poikkeusluvan sen tekemiseen puusta, jota hän sai käyttää myös muissa samantyyppisissä kirkoissa. Vuonna 1785 hänet otettiin Västerbottenin lääninrakennusmestariksi. Hän suunnitteli useita kirkkoja sekä Pohjanmaalle että Västerbotteniin. Rijfin suunnittelemista rakennuksista tärkein lienee Skellefteån maaseurakunnan kirkko. Sen on sanottu olevan "Ruotsin uusantiikin karakteristisin ja monumentaalisin kivikirkko".


title: Jacob Rijf

text: Kungsholman kirkon uusimissuunnitelmat vuodelta 1808 jäivät Jacob Rijfin viimeiseksi työksi. Hän menehtyi Tukholmassa yhdessä isänsä kanssa kovaan kuumetautiin kesken tornin rakennustöiden.


title: Lantanoidi

text: Lantanoidit ovat alkuaineita, joiden järjestysluku on 57–71. Ne muodostavat yhdessä skandiumin ja yttriumin kanssa harvinaisten maametallien luokan. D-lohkoon kuuluvaa lutetiumia lukuun ottamatta kaikki lantanoidit kuuluvat f-lohkoon.


title: Lantanoidi

text: Kemiallisesti lantanoidit ovat samankaltaisia myös harvinaisiin maametalleihin kuuluvien skandiumin ja yttriumin kanssa, sekä aktinoidien kanssa. Lantanoidit ja aktinoidit merkitään usein jaksollisen järjestelmän alle omille riveilleen.


title: Lantanoidi

text: Lantanoideista käytetään myös nimitystä lantanidi, mutta International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC) suosittaa nimitystä lantanoidi, koska päätteellä "-idi" merkitään tavallisesti anioneja.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kaarlo Olavi Kangasniemi (s. 4. helmikuuta 1941 Kullaa, Leineperi) on entinen suomalainen painonnostaja ja olympiavoittaja.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kangasniemi voitti Suomen ainoan kultamitalin Méxicon olympialaisissa vuonna 1968. Hän voitti 19. lokakuuta käydyssä kilpailussa 90 kilon sarjan yhteistuloksella 517,5 kiloa. Kangasniemi on Suomen kaikkien aikojen ensimmäinen painonnoston olympiamitalisti. Olympiaedustaja hän oli myös Tokiossa 1964 sijoittuen seitsemänneksi ja Münchenissä 1972 sijoittuen kuudenneksi.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kangasniemi on yksi neljästä suomalaisesta, jotka ovat saaneet sekä olympia-, MM- että EM-kultaa. Muut ovat Clas Thunberg, Pertti Ukkola ja Thomas Johanson. Hän teki 19 ME-tulosta, joista 17 yleisessä sarjassa. Kangasniemi on valittu painonnoston Hall of Fameen. Hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2002. Vuoden urheilijaksi hänet valittiin 1968 ja 1969. Hän voitti Suosituin suomalainen -äänestyksen vuosina 1968 ja 1969.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Aktiiviuransa jälkeen Kangasniemi on auttanut taustalla useita urheilijoita ja toiminut muun muassa Porin Pallo-Tovereiden ja Porin Ässien kuntovalmentajana. Tätä nykyä hän valmentaa porilaista painonnostoseuraa, Puntti-Karhuja. Kangasniemi toimii myös painonnostolajien asiantuntijakommentaattorina Eurosport-televisiokanavalla.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kangasniemi on urheilu-uransa jälkeen kertonut käyttäneensä anabolisia steroideja parantaakseen suorituksiaan. Vuoden 1968 olympialaisten aikaan anaboliset steroidit eivät olleet vielä kiellettyjä ja niiden käyttö oli melko yleistä. Osittain steroideista johtuen hänen terveytensä petti jo 1970-luvulla ja hän jäi sairauseläkkeelle.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kangasniemelle myönnettiin vuonna 2015 puolikas urheilijaeläke (vuonna 2018 suuruudeltaan 662 €/kk).


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kangasniemen seurat olivat Porin Pyrintö, Mäntyluodon Kiri ja Porin Herkules. Koulutukseltaan hän on teollisuusasentaja.


title: Kaarlo Kangasniemi

text: Kaarlo Kangasniemen nuorempi veli oli painonnoston viisinkertainen ME-mies Kauko Kangasniemi.


title: David Brin

text: Glen David Brin (s. 6. lokakuuta 1950 Glendale, Kalifornia) on yhdysvaltalainen tiedemies ja tieteiskirjailija, joka tunnetaan erityisesti "Uplift"-sarjastaan. Brin on voittanut sekä Hugo- että Nebula-palkinnon.


title: David Brin

text: Brin on julkaissut fiktion lisäksi ei-fiktiivisiä töitä kuten "The Transparent Society".


title: David Brin

text: Brin on toiminut muun muassa NASA:n konsulttina. Hän valmistui filosofian tohtoriksi Kalifornian yliopistosta vuonna 1981 pääaineenaan avaruustiede.


title: Pietarin saaret

text: Pietarin saaret sijaitsevat Nevan suistossa ja ovat olleet luonnontilaisina soisia ja rämeikköisiä. Nykyisen Pietarin rakennukset on rakennettu puupaalujen päälle, jotta rakennukset eivät vajoaisi. Ennen Pietarin kaupungin perustamista mainittavaa asutusta oli Hirvi- ja Koivusaaressa. Pietariin kuuluvat seuraavat saaret:


title: Luunmurtuma

text: Luunmurtumalla tarkoitetaan tilaa, jossa jokin ihmisen tai eläimen luisen tukirangan luuosista rikkoutuu. Tavallisesti kyseessä on tapaturmainen murtuma. Erilaisissa tapaturmissa on "tyyppimurtumia", jotka riippuvat energiasta ja mekanismista.


title: Luunmurtuma

text: Tunnetaan myös patologinen murtuma, missä esimerkiksi osteoporoosin tai syövän takia luu murtuu tavallista helpommin.


title: Luunmurtuma

text: Lapsilla luunmurtumat ovat hieman harvinaisempia, koska luusto ei ole vielä kehittynyt täysin ja on joustava. Vanhusten luunmurtumat ovat yleisiä ja huonosti paranevia.


title: Luunmurtuma

text: "Greenstick"- eli "pajunvitsamurtuma" tarkoittaa murtumaa, jossa luufragmentit pysyvät paikoillaan eli eivät "dislokoidu". "Pirstaleinen" murtuma viittaa suureen energiaan ja on hankalasti hoidettavissa. "Avomurtuma" tarkoittaa, että luuta on näkyvissä ihon läpi puhjenneessa haavassa. "Kompressiomurtuma" voi esiintyä muun muassa selkärangan nikamassa.


title: Luunmurtuma

text: Luunmurtumilla on taipumusta parantua itsekseen, mutta kipsaus oikeaan asentoon parantaa usein lopputulosta. Toisinaan tarvitaan leikkaushoitoa, levytyksiä ja naulauksia.


title: Luunmurtuma

text: Tyypillinen esimerkki luunmurtumasta on "Collèsin murtuma". Se on ranteen murtuma, joka syntyy usein liukkaalla kelillä kaaduttaessa ojennetun yläraajan varaan. Värttinäluun "distaalinen" eli ulompi pää katkeaa ja siirtyy "dorsaali"- eli kädenselän suuntaan ja kohti kyynärpäätä. Kyynärluun distaalisin uloke murtuu samalla. Hoidettaessa tulee murtumakohdat puuduttaa, vetää irtopala paikalleen ja kipsata käsi sekä kontrolloida röntgenkuvin asennon korjaantuminen.


title: Luunmurtuma

text: Suositeltu kipsausaika on keskimäärin viisi viikkoa.


title: Luunmurtuma

text: Luu voi murtua pikkuhiljaa myös pitkäaikaisen rasituksen seurauksena. Tällaista murtumaa sanotaan rasitusmurtumaksi. Esimerkiksi armeijassa varusmiehet joutuvat koulutuksen vuoksi marssimaan hyvinkin paljon, jolloin jalkojen erilaiset rasitusmurtumat ovat hyvin yleisiä.


title: Georg Carl von Döbeln

text: Georg Carl von Döbeln (29. huhtikuuta 1758 Segerstad, Ruotsi – 16. helmikuuta 1820 Tukholma) oli ruotsalainen kenraali, joka taisteli muun muassa Suomen sodassa.