title: Tuomasmessu

text: Tuomasmessu on evankelis-luterilaisen kirkon muodoltaan vaihtoehtoinen jumalanpalvelus eli messu, joka on saanut vaikutteita niin liturgisesta uudistusliikkeestä kuin 1900-luvun herätyskristillisyydestä. Messun nimi viittaa "epäilijänä" tunnettuun apostoli Tuomaaseen, ja pyrkii viestittämään helppoa lähestyttävyyttä.


title: Tuomasmessu

text: Maailman ensimmäistä Tuomasmessua vietettiin 10. huhtikuuta 1988 Agricolan kirkossa Helsingissä. Samassa kirkossa messua vietetään edelleen joka sunnuntai-ilta. Messu on levinnyt myös moniin muihin suomalaisiin kaupunkeihin sekä ulkomaille. Eri paikkakunnilla Tuomasmessutoiminta on organisoitunut eri tavoin. Helsingissä Tuomasyhteisö on järjestäytynyt omaksi yhdistykseksi. Turussa Tuomasmessuja järjestää Suomen liikemiesten lähetysliitto yhteistyössä paikallisseurakuntien kanssa. Tampereella Tuomasmessut ovat osa seurakuntayhtymän toimintaa. Suomen lisäksi Tuomasmessua vietetään nykyään muun muassa Ruotsissa, Norjassa, Islannissa, Tanskassa ja Saksassa.


title: Tuomasmessu

text: Messua vietetään yleensä sunnuntai-iltaisin klo 18 alkaen, kesällä klo 19. Helsingissä messu on joka sunnuntai, Turussa ja Tampereella noin kerran kuukaudessa. Myös monilla muilla paikkakunnilla kuten Kuopiossa järjestetään Tuomasmessuja.


title: Tuomasmessu

text: Tuomasmessu poikkesi alkuaikoinaan tavallisesta messusta erityisesti musiikiltaan, joka oli silloin vaihtelevampaa ja kokeilevampaa kuin tavallisissa jumalanpalveluksissa, sisältäen yleensä yhtyeen ja kuoron. Tuomasmessuja on pidetty myös esimerkiksi jazz-musiikin säestyksellä. Myös Taizé-laulut ovat merkittävässä asemassa.


title: Tuomasmessu

text: Tuomasmessu toteutetaan yleensä laajan vapaaehtoisjoukon turvin, johon kuuluu muusikoita, esirukoilijoita, sivualttarien rakentajia, ehtoollisavustajia sekä juontaja, joka tavallisesti johtaa messun suunnittelua.


title: Tuomasmessu

text: Tuomasmessu kehitettiin alun perin etsimään uusia tapoja viettää jumalanpalvelusta, kun kävijämäärät kirkoissa vähenivät. Messua on käytetty koekenttänä uusille ideoille. Osa näistä ideoista siirtyi jumalanpalvelusuudistuksessa myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon normaaliin messuun.


title: Tuomasmessu

text: Vuorovaikutteisen sisältönsä ja myöhäisemmän ajankohtansa vuoksi messut tulivat aikoinaan suosituiksi, erityisesti nuorten aikuisten parissa.


title: Tuomasmessu

text: Nykyisin useiden seurakuntien messut sisältävät Tuomasmessun ominaisuuksia ja siksi alkuperäisen Tuomasmessun merkitys on jumalanpalveluksen uudistajana vähentynyt. Esimerkiksi Helsingissä Töölön seurakunta järjestää suosituksi tullutta pop-messua ja Taivallahden seurakunta metalli- ja latinomessua Temppeliaukion kirkossa.


title: Ypäjänkylä

text: Ypäjänkylä on Ypäjän kunnan suurimpia kyliä. Kylä sijaitsee noin 10 kilometriä luoteeseen Ypäjän kirkonkylästä, jossa sijaitsevat kunnan hallintoelimet. Kulmakuntia Ypäjänkylän alueella ovat Katinhäntä, Onkijoenperä, Nopola ja Hollinkorpi. Vuoden 2011 lopussa Ypäjänkylän pienalueella oli 348 asukasta.


title: Ypäjänkylä

text: Merkittävää teollisuutta alueella ei ole. Siellä on kuitenkin toiminut sahoja, sepän paja sekä tiilitehdas. Pajan sekä tiilitehtaan rauniot on purettu 1990-luvulla.


title: Ypäjänkylä

text: Kuten muualla maaseudulla, Ypäjänkylässäkin on toiminut mylly. Ypäjän vehnämylly oli noin 20 vuotta pois käytöstä, kunnes myllärin poika korjautti myllyn uudestaan 1990-luvulla ja perusti Ypäjän vehnämyllyn. Alueella on sijainnut myös pajoja, joiden pääasiallisena asiakaskuntana ovat olleet alueen maanviljelijät. Kylässä oli 1950-luvulla viisi kyläkauppaa. Viimeinen varsinainen kyläkauppa lopetettiin vuonna 1999. Nykyään kylässä sijaitsee entisen pankin tiloissa Ypäjän pääkirjaston sivukirjasto. Ypäjän vehnämyllyssä toimivat paikallinen kahvila, baari, kyläkauppa sekä asiamiesposti. 1980-luvulla alueella oli huutokauppa nimeltä Kolmaskerta. 1990-luvulla samoissa tiloissa toimi jalkavoidetta valmistava yritys. Nykyisin rakennuksessa toimii hirvimiesten lahtivaja ja metsästymaja. 2000-luvun alkuvuosikymmenen puolessa välissä kylään perustettiin myös savipaja.


title: Ypäjänkylä

text: Vuonna 2009 Ypäjänkylä valittiin Kanta-Hämeen vuoden kyläksi.


title: Ypäjänkylä

text: Koko Ypäjän alue on järvetöntä, ja maisemaa hallitsevat laajat, nykyään pääosin pelloksi raivatut savitasangot. Jokilaaksojen reunoilla nämä vaihtuvat metsäisiin moreeniselänteisiin, jotka varsinkin kunnan pohjoisosassa saattavat olla laajojakin. Keskellä savitasankoja Ypäjänkylässä virtaa Loimijokeen Loimaan Kauhanojalla laskeva Loimijoen pieni sivujoki Ypäjoki, jonka varressa nykyisten Uotilan, Lylyn ja Pispan talojen kohdalla on sijainnut Ypäjänkylän historiallinen kylätontti ja sen ympärillä kylän vanhimmat pellot.


title: Ypäjänkylä

text: Heti Turku–Toijala-radan varteen rakennetun Ypäjän rautatieaseman perustamisen jälkeen kylä puhkesi kukkaan. Alueelle perustettiin kauppoja ja yrityksiä ja Perttulan (nykyään Ypäjän) kirkolle ja Metsämaalle rakennettiin maantie (nykyinen yhdystie 2812). Ypäjänkylässä sijaitsi myös Ypäjän kunnan ensimmäinen posti, josta jakelua suoritettiin kirkonkylään sekä aina Metsämaalle asti. Pääpostin siirryttyä kirkonkylään jäi Ypäjänkylään vielä kaksi ihmistä työllistänyt posti. Posti suljettiin 1990-luvun alun vaikeina lamavuosina. Tällöin perustettiin Anjan lähipalvelu -nimiseen kyläkauppaan asiamiesposti, joka siirtyi myöhemmin kyläkaupan toiminnan loputtua Ypäjän vehnämyllylle. Asiamispostin toiminta loppui Ypäjän Vehnämyllyltä lokakuussa 2012. Sen loppuminen päätti yli 120 vuotta kestäneen postitoiminnan Ypäjänkylästä. Postin toiminta siirtyi Ypäjän kirkonkylälle Siwaan.


title: Ypäjänkylä

text: Aikaisemmin taajamasta käytettiin yleisesti nimeä Ypäjän asema, ja nykyäänkin postitoimipaikan 32140 nimi on Ypäjä as. Asemanseudun taajama tunnetaan myös nimellä Nopola.


title: Ypäjänkylä

text: Ypäjänkylä on erotettu Loimaasta vuonna 1909, jolloin Ypäjän kuntaan liitettiin Ypäjän ja Mannisten kylät. Liitoksen jälkeen Ypäjänkylää alettiin vähitellen pitää Hämeeseen kuuluvana kylänä eikä enää osana Ala-Satakuntaa. Vuonna 1928 suunnitteilla oli oman kunnan perustaminen, koska kylä oli tuolloin vakavarainen ja varakas rautatieasemansa ansiosta. Valtio kuitenkin epäsi hankkeen.


title: Ypäjänkylä

text: Ypäjänkylä koki tavanomaisen nousun saadessaan rautatieaseman. Kun rautatien merkitys matkustajien sekä tavaran toimittajana väheni Suomen autoistuessa, kylän työpaikat vähenivät. Tämä taas vähensi ihmisten kiinnostusta jäädä alueelle. Syntyi massamuuttoaalto Turkuun. Väen vähetessä rautatieaseman merkitys edelleen kutistui, jolloin se lopetettiin. Kylässä asui pitkään lähinnä Turkuun muuttaneiden vanhempia. Seuraavan kerran väki väheni oleellisesti, kun vanha ikäluokka poistui luonnollista tietä. Nykyään kylään on jälleen virrannut uutta verta. Keski-ikä on melko korkea, mutta matalampi kuin 10 vuotta aiemmin.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text:
Suomen evankelis-luterilainen kirkko () on jäsenmäärältään suurin Suomessa toimiva uskonnollinen yhdyskunta, johon kuului 69,7 prosenttia suomalaisista vuoden 2018 lopussa. Yhdyskunta tunnustaa luterilaisen opin mukaista protestanttista kristinuskoa.
Kirkon mukaan sen nimi tarkoittaa "luterilaisella tavalla evankelisten ryhmää Suomessa".


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko on saanut nimensä saksalaisen uskonpuhdistajan Martti Lutherin ja evankeliumin mukaan. Kirkko kuuluu luterilaisten kirkkojen yhteistyöelimeen Luterilaiseen maailmanliittoon.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on Suomen ortodoksisen kirkon kanssa erityinen julkisoikeudellinen asema. Sen hallinnosta ja järjestysmuodosta säädetään kirkkolailla, jonka säätämisjärjestys pohjautuu Suomen perustuslakiin. Evankelis-luterilaisella kirkolla on oikeus kerätä jäseniltään kirkollisveroa. Lisäksi evankelis-luterilainen kirkko saa erillistä valtion rahoitusta hautaustoimeen, väestökirjanpitoon ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten ja irtaimiston ylläpitoon liittyviin tehtäviin.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko kutsuu itseään kansankirkoksi, koska se katsoo olevansa kiinteä osa Suomen kansan historiaa ja kulttuuria. Kirkon mukaan se ei kuitenkaan ole valtionkirkko. Eduskunnan oikeusasiamiehen ja Tilastokeskuksen mukaan evankelis-luterilainen kirkko on valtionkirkko.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Nykyisen Suomen alueella on ollut sekä itäisiä että läntisiä kristillisiä vaikutteita jo ennen 1000-lukua. 1000-luvun alussa kristillinen hautaustapa alkoi yleistyä ainakin Satakunnassa, Vakka-Suomessa ja Ahvenanmaalla. 1100-luvun aikana Ruotsin kuningaskunnan vaikutus Suomen alueella vahvistui. Nykyisen eteläisen Suomen silloinen maanviljelyväestön asuinseutu tuli Ruotsin vaikutuspiirin alaisuuteen. Tällä alueella myös kristillinen kirkko vähitellen järjestäytyi 1100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Tarun mukaan Suomen ensimmäinen piispa oli nimeltään Henrik, joka tuli Suomeen Ruotsin kuninkaan ristiretkien aikana. Piispa Henrikin historiallisuus on kyseenalainen. Suomeen vakiintui katolisen kirkon alainen hiippakunta ja seurakunnallinen toiminta.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: 1500-luvulla kuningas Kustaa Vaasa sekä Wittenbergissä opiskelleet teologit toteuttivat Suomessa reformaation (luterilaisten käyttämä nimitys on uskonpuhdistus). Lopullinen ero katolisesta kirkosta tapahtui Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1527, jossa määrättiin myös että suuri osa kirkon omaisuudesta piti luovuttaa kuninkaalle. Västeråsin ordinanti, korosti pappien ja maallikkojen yhdenvertaisuutta lain edessä ja rajoitti kirkollista tuomio-oikeutta. Päätettiin, että ”Jumalan sanaa on puhtaana saarnattava valtakunnassa”. Valtiopäivien jälkeen kuninkaalle siirrettiin vielä muun muassa oikeus valita piispat. Vuoden 1571 kirkkojärjestyksessä tehtiin ero maallisen ja hengellisen vallan välille, mutta ei määritelty miten kirkon keskushallinto pitäisi järjestää. Vuoden 1686 kirkkolain myötä kaikki valtakunnan asukkaat sidottiin luterilaiseen tunnustukseen, kirkon itsenäisyys lakkautettiin kokonaan ja kirkosta muodostettiin valtion laitos.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Reformaation alussa kirkkoa johti uudistusmielinen katolinen Martti Skytte. Myöhemmin varsinaisen reformaation hahmoksi tuli kuitenkin Mikael Agricola. Agricola loi Suomeen kirjakielen ja käänsi uskonnollisia kirjoja suomen kielelle. Hän loi myös kansankieliset jumalanpalvelukset ja kirkolliset toimitukset. Agricola toimi Turussa piispana ja rehtorina. Hänen työtään jatkoivat Paavali Juusten ja Jaakko Finno. Ruotsissa toteutettu reformaatio oli varsin maltillinen, minkä johdosta kirkko muun muassa säilyi järjestysmuodoltaan piispallisena. Vuonna 1554 Suomi jaettiin kahteen hiippakuntaan, Turun ja Viipurin hiippakuntaan. Niin sanotun puhdasoppisuuden aikana valtio ja kirkko toimivat läheisessä yhteistyössä. Tämän johdosta kirkon piispoiksi valittiin ruotsalaisia.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: 1600-luvulla alettiin antaa lukuopetusta sekä opetusta Katekismuksesta. Ensimmäinen suomenkielinen Raamattukin saatiin vuonna 1642. Vähän katekismuksen pääkappaleiden ulkoaosaaminen oli ehtona ehtoolliselle ja avioliittoon pääsylle. Tuolloin pidettiin myös kinkereitä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: 1700-luvulla puhdasoppisuuden ajan yhtenäinen kirkko alkoi murentua. Saksasta saapui uusia uskonnollisia virtauksia, kuten pietismi. Se korosti yksilöllistä uskonelämää.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: 1800-luku oli herätysliikkeiden aikaa. Savoon ja Pohjanmaalle syntyi herännäisyys. Karjalaan ja Satakuntaan syntyi rukoilevaisuus. Varsinais-Suomeen syntyi evankelisuus, ja lisäksi Ruotsin Lapista saapui lestadiolaisuus. Herätysliikkeitä ja maallikkotoimintaa vastaan säädetty konventikkeliplakaatti lakkautettiin vuonna 1869. Herätysliikkeet saivat vapauden toimia kirkossa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon asema pysyi oleellisesti ennallaan sen jälkeenkin, kun Suomi vuonna 1809 oli liitetty autonomisena suuriruhtinaskuntana Venäjään. Tällöin kuitenkin Suomen kirkko erosi samalla hallinnollisesti Ruotsin kirkosta, mutta vuoden 1686 kirkkolaki pysyi voimassa. Venäjän keisari toimi nyt Ruotsin kuninkaan asemesta Suomen evankelis-luterilaisen kirkon päämiehenä ja käytti valtaansa viranomaisten välityksellä siitä huolimatta, että hän itse kuului toiseen, ortodoksiseen kirkkokuntaan. Turun piispa sai vuonna 1817 arkkipiispan arvon.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien ja kuntien hallinto erotettiin toisistaan vuonna 1865, kunnallishallinnon uudistuksen myötä. Vuonna 1869 säädettiin uusi kirkkolaki, joka takasi kirkon laajan itsehallinnon. Kirkkolaissa säädettiin kirkon hallinnosta ja järjestysmuodosta. Kirkkolain säätämisjärjestys säädettiin sellaiseksi, että kirkolliskokouksella oli yksinoikeus ehdottaa kirkkolain säätämistä ja muuttamista. Valtiopäivillä ja keisarilla oli valta hyväksyä tai hylätä ehdotus, mutta ei valtaa muuttaa ehdotusta. Muutoksen jälkeen kirkolla oli oma valtiosta itsenäinen hallinto ja päätöksentekoelin.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkkolakia on myöhemmin useita kertoja muutettu, ja viimeksi vuonna 1993 säädettiin kokonaan uusi kirkkolaki. Kirkolliskokouksella on kuitenkin edelleen yksinoikeus ehdottaa siihen muutoksia, jotka eduskunta voi vain joko hyväksyä sellaisenaan tai hylätä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pyhä kirja on Raamattu. Raamattua ei kuitenkaan virallisessa opissa tulkita kirjaimellisesti. Raamatun tulkinnassa korostetaan Uuden Testamentin merkitystä ja erityisesti siellä olevien neljän evankeliumikirjan merkitystä. Usein puhutaan myös evankeliumista tarkoittaen evankeliumikirjoista johdettua "kristinuskon pääajatusta". Vanha Testamentti katsotaan myös osaksi kirkon oppipohjaa, joskin vain siltä osin kuin se tulkitaan Uuden testamentin valossa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Evankelis-luterilainen kirkko pitäytyy läntisen kristillisen kirkon kolmeen vanhaan uskontunnustukseen, joita ovat Nikean, apostolinen sekä Athanasioksen uskontunnustus. Näitä uskontunnustuksia kutsutaan ekumeenisiksi, koska ne ovat peräisin jakamattoman kirkon ajalta. Erityisen luterilaisen tunnustuksen muodostavat muuttamaton Augsburgin tunnustus, Lutherin pieni ja iso katekismus sekä muutkin niin sanottuun Sovinnonkirjaan ("Liber concordiae") otetut luterilaiset tunnustuskirjat (Augsburgin tunnustuksen puolustus, Schmalkaldenin opinkohdat, Tutkielma paavin vallasta, Yksimielisyyden ohje (lyhyt ja pitkä versio)). Kristinoppi on esitetty Katekismuksessa. Kirkolla on laulukirja, Virsikirja.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Opillinen lähtökohta on kolmessa uskontunnustuksessa opetettu oppi Jumalasta (triniteettioppi) ja Kristuksesta (kaksiluonto-oppi). Keskeisenä pidetään Kristuksen ristinkuolemaa (sovitusoppi), ylösnousemusta ja näistä kertovaa ilosanomaa (evankeliumi) ja sakramentteja. Enkelit ja pyhimykset tunnustetaan, mutta ne eivät ole yhtä merkittävässä asemassa kuin esimerkiksi katolisuudessa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon sisällä vaikuttavien herätysliikkeiden ja opillisten virtausten takia evankelis-luterilainen kirkko ei ole opillisesti yksimielinen, vaikka kirkko omassa laissaan asettaakin tietyn tunnustuksen; Kirkkolaissa kerrotaan evankelis-luterilaisen kirkon tunnustuksesta ja tehtävästä seuraavaa:


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text:
1 § Tunnustus
Suomen evankelis-luterilainen kirkko tunnustaa sitä Raamattuun perustuvaa kristillistä uskoa, joka on lausuttu kolmessa vanhan kirkon uskontunnustuksessa sekä luterilaisissa tunnustuskirjoissa. Kirkon tunnustus ilmaistaan lähemmin kirkkojärjestyksessä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text:
2 § Tehtävä
Tunnustuksensa mukaisesti kirkko julistaa Jumalan sanaa ja jakaa sakramentteja sekä toimii muutenkin kristillisen sanoman levittämiseksi ja lähimmäisenrakkauden toteuttamiseksi.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Evankelis-luterilaisen kirkko korostaa kaikkien uskovien pelastusta teoista riippumatta. Usko ja kaste nähdään ainoaksi pelastuksen kannalta merkitykselliseksi tekijäksi. Luterilaisilla on kaksi sakramenttia: kaste ja ehtoollinen. Näistä jälkimmäinen toimitetaan yleensä jumalanpalveluksen yhteydessä. Varhaisessa reformaatiossa rippiä (ja pappeutta) pidettiin sakramenttina, mikä on myös dokumentoituna luterilaisessa tunnustuksessa, mutta myöhemmin on yleisesti opetettu vain kahta sakramenttia. Sakramenttien lisäksi kirkolla on muita pyhiä toimituksia: erilaisia vihkimyksiä (avioliittoon, piispaksi, papiksi ja diakoniksi vihkiminen sekä kirkon ja hautausmaan vihkiminen) ja muita toimituksia, jotka ovat enimmäkseen siunaamisluonteisia (konfirmaatio, kodin siunaaminen, hautaan siunaaminen jne.) . Monille luterilaisen kirkon jäsenille kirkossa tärkeintä ovat erilaiset elämänkaareen liittyvät rituaalit.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Evankelis-luterilaisen kirkon näkökulmasta valtion ja kirkon suhde perustuu Lutherin niin sanottuun kahden regimentin oppiin, jonka mukaan maallinen ja hengellinen hallintavalta on pidettävä erossa toisistaan.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Evankelisluterilaisella kirkolla on Suomen ortodoksisen kirkon ohella vielä nykyisinkin erityisasema, johon kuuluu oma laki (kirkkolaki), julkisoikeudellinen asema ja oikeus kerätä kirkollisveroa kirkkoon kuuluvilta jäseniltään. Kirkko tosin maksaa kyseisestä palvelusta valtiolle; esimerkiksi vuonna 2008 maksu oli 19 miljoonaa euroa. Valtio myös maksaa kirkolle rahoitusta valtiollisten toimien, kuten hautausmaiden ja kulttuurisesti arvokkaiden rakennusten ylläpidosta.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Evankelis-luterilainen kirkko on Suomen itsenäisyyden aikana aktiivisesti ottanut kantaa yhteiskunnallis-eettiseen keskusteluun ja lainsäädäntöön.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko vastusti elokuussa 1985 voimaan astunutta uutta sukunimilakia, joka mahdollisti naisen säilyttää sukunimensä solmiessaan avioliiton. Kirkon edustajan mukaan kristillisen katsomuksen ja avioliittoetiikan kannalta olisi ongelmallista, jos aviottomat lapset ja avioliitossa syntyneet lapset eivät millään tavoin erottuisi toisistaan.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko toimitti elokuussa 2005 oikeusministeriölle ja sosiaali- ja terveysministeriölle kannanoton hedelmöityshoitolain valmisteluun. Kirkko kannatti hedelmöityshoitojen rajaamista vain avioliitossa eläville heteropareille, eikä sallisi sitä yksin eläville naisille tai naispareille. Eduskunnan hyväksymä laki ei kuitenkaan aseta parisuhdevaatimusta hedelmöityshoitojen edellytyksenä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkkohallitus antoi oikeusministeriölle vuonna 2009 lausunnon avopuolisoiden yhteistalouden eli avoliiton purkamista koskevan lain valmistelutyöhön. Kirkon mukaan yhteiskunnan tulisi tukea toimillaan ensisijaisesti avioliittoja, eikä avoliittoa tulisi pitää avioliittoon verrattavana yhteiselämän muotona eikä yhteiskunnan tulisi tukea sitä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Oikeusministeriö aloitti vuonna 2011 selvitystyön sijaissynnytyksen rajoitetuksi laillistamiseksi. Kirkko toimitti oikeusministeriölle pyynnöstä lausunnon, jossa se vastusti sijaissynnytyksen laillistamista eettisistä syistä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko vastusti homoseksuaalisuuden poistamista rikoslaista 1971 ja sairausluokituksesta 1981. Se kannatti vuonna 1971 uuteen seksuaalirikoslainsäädäntöön lisättyä ns. kehotuspykälää ("kehottaminen samaa sukupuolta olevien haureuteen"). Kirkon kanta ilmaistiin kirkon perheasiaintoimikunnan lausunnossa 13.11.1967, jonka kirkko toimitti oikeusministeriön seksuaalirikoskomitealle.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko vastusti vuonna 2001 eduskunnan hyväksymää uutta parisuhdelakia, joka mahdollisti samaa sukupuolta olevien parien suhteiden rekisteröinnin. Kirkko antoi vuonna 1999 oikeusministeriölle lausunnon, jossa se vastusti samaa sukupuolta olevien parisuhteiden virallistamista oikeusministeriön mietinnön ehdottamassa muodossa. Eduskunnan hyväksyttyä lain piispat antoivat syksyllä 2001 lausunnon, jonka mukaan sekä yhteiskunnassa että kirkossa on tuettava miehen ja naisen välistä avioliittoa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Vuonna 2008 Kirkkohallitus antoi lausunnon oikeusministeriölle lapseksiottamisesta annetun lain uudistamistarpeista. Lakia uudistettiin parisuhdelain muutoksen vuoksi. Lausunnossa kirkko totesi hyväksyvänsä parisuhteensa rekisteröineiden naisparien sisäisen adoption, koska tämä parantaisi lapsen oikeudellista asemaa. Toisaalta lausunnossaan kirkko painotti, että lapsella tulee olla oikeus äitiin ja isään eikä vanhemmuuden käsitteen laajentaminen biologista vanhemmuutta laajemmalle saisi kaventaa tätä oikeutta. Lisäksi kirkko kyseenalaisti lain uudistamisen tarpeellisuuden, koska sen mukaan asia koskisi vain hyvin pientä määrää rekisteröityjä parisuhteita.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko vastusti vuonna 2014 eduskunnassa hyväksyttyä uutta avioliittolakia, joka mahdollistaa samaa sukupuolta olevien avioliitot. Kirkon edustaja, kirkkohallituksen silloinen kansliapäällikkö Jukka Keskitalo toi eduskunnan lakiovaliokuntaan tiedoksi kirkon kannan, jonka mukaan kirkko kannatti avioliittolain säilyttämistä entisellään.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Emeritus Arkkipiispa Kari Mäkinen pyysi 2014 anteeksi sitä miten kirkko on kohdellut seksuaalivähemmistöihin kuuluvia ihmisiä. Helsingin emeritus piispa Irja Askola oli sukupuolineutraalin avioliittolain puolustaja. Keväällä 2017 hän oli jakamassa Vuoden homo -palkintoa 16-vuotiaalle Tuure Boeliukselle.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko vastustaa elämänkatsomustiedon opetuksen valinnanvapautta kirkkoon kuuluville koululaisille.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkko vastusti vuonna 2015 eduskunnan hyväksymää kauppojen aukioloaikojen vapautusta, jonka myötä kaupat saivat itse päättää aukioloajoistaan. Kirkkohallitus toimitti eduskunnalle lausunnon, jossa se totesi että kirkollisten juhlapyhien merkitys on kirkon sanoman kannalta suuri.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Mikkelin hiippakunnan piispa Seppo Häkkinen totesi vuonna 2012 kirkon vastustavan eutanasian laillistamista. Kirkkohallituksen kansliapäällikkö Jukka Keskitalo suhtautui eutanasian laillistamiseen tähtävään kansalaisaloitteeseen kriittisesti puheenvuorossaan marraskuussa 2016.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Vuonna 2017 Kirkkohallitus toimitti sosiaali- ja terveysministeriölle lausunnon alkoholilain uudistuksen valmistelutyöhön liittyen. Kirkko kannatti kaupoissa myytävien alkoholijuomien alkoholipitoisuuden laskemista 3,5 prosenttiin ja vastusti alkoholijuomien enimmäisvahvuuden korottamista nykyisestä 4,7 prosentista 5,5 prosenttiin. Kirkko myös vastusti ministeriön ehdotusta poistaa ehtoollisviinin verovapaus.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Vuonna 2017 kirkko on profiloitunut kielteisten turvapaikkapäätösten voimakkaana vastustajana.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text:
Maaliskuussa 2017 viidessätoista Helsingin seurakunnassa luettiin jumalanpalveluksissa kielteisiä turvapaikkapäätöksiä. Mukaan kampanjaan lähti seurakuntia muualtakin Suomesta.
Kiirastorstaina 2017 Turun arkkihiippakunnan piispa Kaarlo Kalliala ja Porvoon hiippakunta piispa Björn Vikström julkaisivat Turun Sanomissa vetoomuksen, että kaikkien perusteettomien turvapaikanhakijoiden on saatava väliaikainen oleskelulupa Suomessa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text:
Huhtikuun alussa 2017 Oulunkylän seurakuntapastori Marjaana Toiviainen oli kokoamassa mielenosoituksia Metsälän vastaanottokeskukselle ja Pasilan poliisitalolle, kun viranomaiset palauttivat Afganistaniin kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita.
Poliisin mukaan häirintä oli viranomaisten toiminnan aktiivista estämistä ja tapauksessa jouduttiin käyttämään voimaa. Tapauksesta tehtiin rikosilmoitus.. Oulunkylän seurakuntaneuvosto tuomitsi saamansa painostuksen vihapuheena ja sulki julkiset kommentointimahdollisuudet sosiaalisessa mediassa. Helmikuussa 2018 Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli käsitteli pastori Toiviaisesta tehtyjä 40 kantelua. Tuomiokapitulin mukaan pastori Toiviainen on tehnyt merkityksellistä työtä maahanmuuttajien auttamiseksi, mutta hänen käyttäytymistään ja toimintaansa on pidettävä joiltain osin moitittavina. Seurauksena tuomiokapituli on kehottanut Toiviaista ottamaan huomioon tuomiokapitulin ohjeistuksen toiminnassaan.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkollisesta virasta puhuttaessa erotetaan kaksi termiä: papinvirka ja pappisvirka. Pappisvirka tarkoittaa kirkollista virkaa (velvollisuuksien ja oikeuksien kokonaisuutta), joka annetaan pappisvihkimyksessä. Vastaavia kirkollisia virkoja ovat piispan- ja diakoninvirka. Papinvirka on puolestaan työoikeustekninen termi, jolla viitataan virkaan, josta maksetaan palkkaa (vrt. valtion virka).


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Piispanvirkoja on kussakin hiippakunnassa yksi, paitsi Turun arkkihiippakunnassa, jossa on piispan lisäksi arkkipiispa. Arkkipiispa ei ole piispojen johtaja, vaan piispa, jolla on tavallista pienempi jurisdiktioalue (pieni osa Turun hiippakuntaa), jotta hän voi keskittyä kokonaiskirkkoa koskevien tehtävien hoitoon.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon papinvirkoja ovat kirkkoherra, kappalainen ja seurakuntapastori. Tuomiorovasti on tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra ja lääninrovasti rovastikunnan johtava kirkkoherra. Virkavuosiltaan tai muulla tavoin ansioitunut pappi voi saada rovastin arvonimen. Papinviran saadakseen henkilöllä täytyy olla pappisvirka eli hänet tulee vihkiä papiksi. Kerran vihitty on aina pappi, ellei hän itse luovu pappeudestaan tai tule erotetuksi pappisvirasta. Pastori (lat. "paimen") on seurakuntapastorin kunnioittava nimitys. Ketä tahansa pappia voidaan kutsua kunnioittavalla nimityksellä "isä". Nimitystä ei kuitenkaan tavallisesti käytetä luterilaisessa kirkossa; sen sijaan se on tavallinen roomalaiskatolisessa ja ortodoksisessa kirkossa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon hengellisen työn virkoja ovat lisäksi lehtori, diakoni, nuorisotyönohjaaja, lapsityönohjaaja ja kanttori. Muita kirkon työntekijöitä ovat suntio eli seurakuntamestari ja lastenohjaaja . Seurakuntien hallinnossa ja kirkon keskushallinnossa toimii henkilöstöä erilaisten hallinnollisten virkanimikkeiden mukaisissa viroissa. Jo kadonnut seurakunnallinen virka oli lukkari.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hallinnosta säädetään kirkkolaissa ja sen nojalla annetuissa säädöksissä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko on "episkopaalinen" eli piispallinen kirkko, samoin kuin katolinen, ortodoksinen ja anglikaaninen kirkko. Piispallinen järjestysmuoto ei ole ollut luterilaisuudessa itsestään selvää. Saksan luterilaisissa maakirkoissa piispuus poistui reformaatiossa, koska piispat yleensä jäivät katolisen kirkon palvelukseen. Ruotsissa piispuus säilyi, koska reformaatio toteutettiin kuningasjohtoisesti. Näin katolisen kirkon piispoista tuli reformaatiossa luterilaisia piispoja ja katolisista papeista luterilaisia pappeja. Seurakuntaelämä jatkui vailla suurta murrosta katolisuudesta luterilaisuuteen. Piispallisuuden vastakohta on niin sanottu kongregationalistinen hallinto, joka korostaa seurakuntien suurta itsemääräämisoikeutta vailla ylätason hallintoa. Seurakuntien itsehallinnollisuutta edustavat monet niin sanotut vapaakirkot. Luterilaisen kirkon toinen hallinnon perusperiaate on niin kutsuttu synodaalinen hallinto, jolla tarkoitetaan edustuksellisia luottamuselimiä. Luterilaisen kirkon hallinto eroaa esimerkiksi Suomen valtion ja kunnan hallintojärjestelmästä siten, että edustuksellinen ja piispajohtoinen hallintorakenne on kirkossa rinnakkain hoitaen omia tehtäviään.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Piispallinen hallinto vaikuttaa kirkossa siten, että erityisesti pappisvirka on johdettu piispallisesti. Piispan apuna toimii hiippakunnallinen toimielin nimeltään tuomiokapituli (latinan kielen "domus capituli" = lukukappaleen talo; talo, jossa luetaan Raamattua) Piispan perinteinen toimivalta on kolmitahoinen: niin sanottu evankeliumin opettamisen valta ("potestas evangelii"), vihkimysvalta ("potestas ordinis") ja tuomiovalta ("potestas jurisdictionis"). Piispa on kirkon mukaan evankeliumin ylin opettaja, hän suorittaa kirkolliset vihkimistoimitukset, tärkeimpänä pappisvihkimys, ja käyttää seurakuntiin ja pappeihin nähden tuomio- ja kurinpitovaltaa. Tämä perinteinen toimivalta toteutuu kirkossa nykyään siten, että piispa ja tuomiokapituli päättävät papeiksi vihittävät henkilöt. Piispa yksin voi estää yksittäisen henkilön pappisvihkimyksen, sillä hän suorittaa vihkimyksen. Piispa on seurakuntien ja pappien ylin valvoja. Myös tuomiokapitulin tehtäviin kuuluu seurakuntien ja niiden toiminnan tukeminen ja valvonta. Tuomiokapituli käyttää pappeihin nähden kurinpitovaltaa ja hoitaa papiston henkilöstöhallinnon. Muilta osin piispan tuomiovalta ei ole enää käytössä Suomen luterilaisessa kirkossa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Piispallisen järjestysmuodon johdosta Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hallinnolliset perusyksiköt ovat seurakunta ja hiippakunta.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Hiippakunnan toimielimiä ovat tuomiokapituli ja hiippakuntavaltuusto. Tuomiokapituli on seitsenjäseninen toimielin, jonka jäseniä ovat piispa, tuomiorovasti, maallikkojäsen, kaksi pappisasessoria sekä hiippakunnallisina viranhaltijoina lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani. Piispa on tuomiokapitulin puheenjohtaja. Tuomiorovastina toimii kunkin hiippakunnan tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra. Maallikkojäsenen valitsee hiippakuntavaltuusto neljän vuoden toimikaudeksi. Pappisasessorit valitaan vaaleilla korkeintaan kahdeksi kolmen vuoden toimikaudeksi. Pappisasessorin tulee olla erityisen kelpoistavan tutkinnon (ylempi pastoraalitutkinto) suorittanut hiippakunnan kirkkoherra tai kappalainen. Äänivaltaisia pappisasessorin vaalissa ovat hiippakunnan papit ja lehtorit. Tuomiokapituliksi kutsutaan yleisesti myös hiippakunnan virastoa, jossa toimii toistakymmentä päätoimista viranhaltijaa. Tuomiokapitulin johtavia viranhaltijoita ovat lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani, joista edellinen johtaa hallintoa ja jälkimmäinen seurakuntien työtä tukevaa toiminnallista työtä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Tuomiokapituli on hiippakunnan yleisviranomainen. Hiippakunnan talouden ja toiminnan yleisten linjojen ylintä päätösvaltaa käyttää hiippakuntavaltuusto. Hiippakuntavaltuuston jäseniä ovat neljätoista maallikkoa ja seitsemän pappia. Maallikkojäsenten vaalissa äänivaltaisia on seurakuntaneuvostojen, kirkkovaltuustojen ja yhteisten kirkkovaltuustojen jäsenet. Pappisjäsenten vaalissa äänivaltaisia ovat hiippakunnan papit. Hiippakuntavaltuusto perustaa ja lakkauttaa hiippakunnan virat, hyväksyy talousarvion, toimintakertomuksen, toimintasuunnitelman ja tilinpäätöksen. Lisäksi hiippakuntavaltuusto voi tehdä esityksiä kirkolliskokoukselle. Hiippakunnan hallinnossa on siten vahvasti läsnä kirkon edustuksellinen ja piispallinen hallintoperiaate.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Seurakuntaelämä on järjestetty seurakunnissa, jota johtaa pappina kirkkoherra. Kaikki seurakunnat kuuluvat johonkin hiippakuntaan. Seurakunnan päätösvaltaa käyttää neljäksi vuodeksi kerrallaan vaaleilla valittu kirkkovaltuusto. Seurakunnan työtä johtaa kirkkovaltuuston valitsema kirkkoneuvosto, joka valitaan kahden vuoden toimikaudeksi. Kirkkoherra on virkansa puolesta kirkkoneuvoston jäsen ja puheenjohtaja. Kirkkoherra edustaa siten piispallista hallintorakennetta edustuksellisen hallintojärjestelmän sisällä.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Seurakunnat ovat luterilaisessa kirkossa niin kutsuttuja parokiaaliseurakuntia, eli seurakunnan raja määritellään maantieteellisesti. Tietyllä alueella asuvat kirkon jäsenet kuuluvat alueensa seurakuntaan, eikä jäsen voi valita seurakuntaansa paitsi siinä tapauksessa, että samalla alueella on kaksi erikielistä seurakuntaa. Seurakuntien rajat eivät ole sidottuja maallisiin rajoihin, esimerkiksi kuntaan. Kirkkolaissa kuitenkin säädetään, että seurakuntajaon tulee noudattaa kuntajakoa siten, että kukin kunta on kokonaisuudessaan saman seurakunnan tai saman seurakuntayhtymän alueella. Tämä johtuu verotusteknisistä syistä. Mikäli saman kunnan alueella on monta seurakuntaa, niiden on muodostettava seurakuntayhtymä. Seurakunnan alueella voi olla myös kirkkolain ja -järjestyksen mukaisia kappeliseurakuntia tai seurakuntapiirejä. Lisäksi seurakunnilla on muita alueellisia piirejä ja työmuotoja.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Seurakuntayhtymässä olevat seurakunnat ovat yhteistaloudessa. Seurakuntayhtymän päätösvaltaa käyttää vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan valittu yhteinen kirkkovaltuusto. Seurakuntayhtymän toimintaa johtaa yhteisen kirkkovaltuuston valitsema yhteinen kirkkoneuvosto. Seurakuntayhtymään kuuluvassa seurakunnassa on puolestaan vain yksi toimielin, nimeltään seurakuntaneuvosto. Kirkkoherra on virkansa puolesta seurakuntaneuvoston jäsen ja puheenjohtaja. Tuomiokapituli nimittää jonkun seurakuntayhtymään kuuluvan seurakunnan kirkkoherroista yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtajaksi. Piispallinen hallintorakenne kulkee tällä tavoin myös seurakuntayhtymässä. Myös seurakuntayhtymä kuuluu hiippakuntaan. Koska suomen luterilaisessa kirkossa on ruotsinkielisiä seurakuntia varten oma hiippakunta, Porvoon hiippakunta, kuuluvat ruotsinkieliset ja enemmistöltään ruotsinkieliset kaksikielisest seurakunnat Porvoon hiippakuntaan. Mikäli seurakuntayhtymässä on seurakuntia kahdesta eri hiippakunnasta, kuuluu seurakuntayhtymä siihen hiippakuntaan, johon seurakuntien jäsenten enemmistö kuuluu. Seurakunnat voivat perustaa seurakuntayhtymän myös vapaaehtoisesti. Muodostamisella ei tällöin ole muodollisia rajoituksia. Niiden ei esimerkiksi tarvitse kuulua samaan hiippakuntaan eikä niillä tarvitse olla maantieteellistä yhteistä rajaa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Hiippakunnan seurakunnat on jaettu rovastikuntiin. Rovastikunnassa piispan ja tuomiokapitulin apuna toimii lääninrovasti. Lääninrovasti valitaan rovastikuntaan kuuluvien seurakuntien kirkkoherroista kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Lääninrovastin tehtävänä tukea ja valvoa seurakuntien työtä, johtaa seurakuntien yhteistyötä sekä kutsua papit ja lehtorit tarpeen mukaan keskustelemaan seurakuntien työhön liittyvistä asioista. Lääninrovasti hoitaa lisäksi kirkollisia vaaleja sekä piispan ja tuomiokapitulin hänelle antamat asiat.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon kolmannen perusyksikön muodostaa kirkolliskokous. Kirkolliskokouksessa kirkon edustajien rungon muodostavat 64 maallikkoa, 32 pappia sekä piispat. Edustajuus on siten järjestetty synodaalis-episkopaalisesti. Lisäksi kirkolliskokousedustajia ovat saamelaiskäräjien valitsema edustaja, kenttäpiispa ja valtioneuvoston nimeämä edustaja. Kirkolliskokous säätää kirkkolain sekä hyväksyy kirkkojärjestyksen ja kirkon vaalijärjstyksen. Esitys kirkkolaiksi ja kirkkojärjestykseksi on hyväksyttävä 3/4 enemmistöllä tullakseen voimaan. Lain voimaantulo vaatii lisäksi eduskunnan hyväksymisen. Kirkolliskokous hyväksyy myös kirkolliset kirjat, kuten katekismuksen, virsikirjat sekä messun ja pyhien toimitusten käsikirjat. Kirkolliskokous valitsee kirkkohallituksen sekä kirkkohallituksen johtavat viranhaltijat, kirkkoneuvokset.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkkohallitus valmistelee asioita kirkolliskokoukselle sekä johtaa kirkon yhteistä taloutta. Kirkon keskushallinnon talous on järjestetty kirkon keskusrahaston kautta, jonka hallituksena toimii kirkkohallitus. Suurimman osan kirkon keskusrahaston talousarviota vie kirkon eläkerahasto.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon hallinto on järjestetty siten, että seurakunnat ovat hyvin itsenäisiä. Erityisesti talousvalta on keskittynyt seurakunnille, koska kirkossa vain seurakunta kantaa jäsenmaksua eli kirkollisveroa. Kirkon keskusrahasto kantaa seurakunnilta keskusrahastomaksua sekä eläkemaksuja, jolla kirkon keskusrahaston toiminta rahoitetaan. Lisäksi eduskunta tilittää osan yhteisöveron tuotosta (1,75 %) kirkon keskusrahastolle perustellen sitä sillä, että se on korvaus kirkon yhteiskunnallisista palveluista. Yhteiskunnallisiksi palveluiksi on katsottu yleisten hautausmaiden rakentaminen ja ylläpito, kulttuurihistoriallisesti arvokkaista kirkkorakennuksista huolehtiminen ja diakonia.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkko on 2010-luvulla kerännyt seurakuntien jäseniltä vuosittain noin 900 miljoonan euron kirkollisverotulot. Keskimääräinen kirkollisveroprosentti on tuolla ajanjaksolla ollut noin 1,4 %. Kirkollisvero kerätään valtion- ja kunnallisveron yhteydessä. Kirkko korvaa Verohallinnolle valtiolle verojen keräämisestä aiheutuvat kulut.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon saama osuus yhteisöverotuotosta poistettiin vuoden 2016 alussa, ja jatkossa kirkon saama valtionrahoitus on vuosittain kuluttajahintaindeksin mukaisesti kasvava pysyvä meno. Vuoden 2017 talousarvioesityksessä valtionrahoitusta kirjattiin evankelis-luterilaiselle kirkolle 114 miljoonaa euroa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Seurakuntien toimintakulut olivat noin miljardi euroa vuonna 2013. Kaksi kolmasosaa toimintakuluista oli henkilöstökuluja. Diakonia-avustusten osuus toimintakuluista oli noin 0,8 %, lähetystyökulujen osuus noin 1,8 %.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä vaikuttaa herätysliikkeitä, joilla on erilaisia käsityksiä siitä mikä on luterilaisuutta. Ne toimivat kirkon sisällä ja kirkko hyväksyy ne omine opillisine painotuksineen. Kirkon sisällä toimivat vanhat, 1700–1800-luvuilla syntyneet herätysliikkeet ovat: evankelisuus, herännäisyys eli körttiläisyys, lestadiolaisuus sekä rukoilevaisuus. Uudempi kirkon sisäinen liike on viidesläisyys, joka oikeastaan on yläkäsite joukolle samanhenkisiä, 1900-luvun puolivälissä syntyneille järjestöille. Herätysliikkeet syntyivät uudistamaan syntyhetkensä kirkkoa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Ominaista herätysliikkeille ovat omat hengelliset tapahtumat kuten seurat, raamattupiirit ja kesäisin järjestettävät suuret hengelliset juhlat. Myös vahva yhteisöllisyys on tunnusomaista herätysliikkeille.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkon sisällä toimii myös muita omia painotuksia omaavia liikkeitä kuten karismaattinen liike, Luther-säätiö ja Paavalin synodi.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko on luterilaisen maailmanliiton (LML) jäsenkirkko. Jäsenkirkot tunnustavat niin sanotun keskinäisen alttarin ja saarnatuolin yhteyden. Sen johdosta jäsenkirkot tunnustavat keskenään niin sanotun ehtoollisyhteyden ja pappisviran.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Evankelis-luterilainen kirkko on osallistunut aktiivisesti myös kirkkojen ekumeeniseen eli yleiskirkolliseen liikkeeseen, joka etsii kirkkojen välistä yhteyttä. Kirkko on Kirkkojen maailmanneuvoston jäsen. Suomessa kirkko on Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) jäsenkirkko.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko on käynyt pitkään oppikeskusteluja Venäjän ortodoksisen kirkon kanssa. Luterilaisen maailmanliiton ja katolisen kirkon väliset oppineuvottelut johtivat yhteiseen julistukseen niin sanotusta vanhurskauttamisopista 1997. Britteinsaarten anglikaaniset kirkot, Pohjoismaiden luterilaiset kirkot (Suomi, Ruotsi, Norja, Islanti) ja Baltian luterilaiset kirkot (Viro, Liettua) laativat Porvoon yhteisen julkilausuman vuonna 1992, ja se hyväksyttiin 1996. Julkilausumassa todetaan kirkkojen yhteinen käsitys kirkon tehtävästä, tunnustavat kirkon apostolisuuden ja piispan viran. Lisäksi julkilausumassa tunnustetaan keskenään allekirjoittaneiden kirkkojen pappisvirka ja toivotetaan jäsenet osallistumaan vastavuoroisesti kirkkojen toimintaan. Porvoon yhteisen julkilausuman myötä Suomen evankelis-luterilainen kirkko on muuttanut kirkkojärjestystään siten, että sopimuksen allekirjoittaneiden anglikaanisten kirkkojen jäsenillä on kirkon jäsentä vastaavat oikeudet osallistua kirkon pyhiin toimituksiin.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko ei ole allekirjoittanut niin sanottua Leuenbergin konkordiaa, joka on etupäässä Keski-Euroopan luterilaisten, reformoitujen ja unioitujen kirkkojen yhteinen sopimus.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului vuoden 2018 lopulla 3,8 miljoonaa jäsentä eli 69,7 prosenttia suomalaisista. Kaikista vuonna 2017 syntyneistä lapsista kirkon jäseneksi kastettiin 67,1 prosenttia. Nuorison parissa yleinen kristillinen riitti on rippikoulun käyminen; vuonna 2017 sen kävi 78,8 % 14–15-vuotiaiden ikäluokasta.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Lähes koko Suomen väestö kuului aiemmin evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Kirkon jäsenten osuus on kuitenkin vuosikymmenten saatossa laskenut. Jatkuvasti laskeva jäsenluku on ollut kirkon ongelmana varsinkin viime vuosina, sillä kirkosta eronneiden määrä on lisääntynyt merkittävästi. Ennätykseen yllettiin vuonna 2010, jolloin Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta erosi 1,6 % sen jäsenistä. Eroamista tapahtuu muun muassa näkemyksellisistä, taloudellisista sekä henkilökohtaisista syistä. Eniten kirkoista eroavat nuoret aikuiset.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomalaista uskonnollisuutta tutkittaessa on huomattu, että moni kirkon jäsen ei usko ja elä niin kuin kirkko opettaa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Vuonna 2003 tehdyn tutkimuksen mukaan tärkeimpiä kirkkoon kuulumisen syitä olivat kirkolliset toimitukset (kaste, vihkiminen ja hautaan siunaaminen) sekä se, että kirkko ylläpitää hautausmaita. Muita tärkeitä syitä olivat mahdollisuus toimia kummina ja se, että kirkko ylläpitää kirkollisten juhlapyhien kristillistä perinnettä ja opettaa ”oikeita elämänarvoja” lapsille ja nuorille. Myös kirkon työtä vanhusten ja vammaisten auttamiseksi pidettiin perusteena.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko on maailman seitsemänneksi suurin luterilainen kirkko.


title: Neumann

text: Neumann voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässieni ("Amanita muscaria", aikaisemmin "punainen kärpässieni"), joskus lyhyesti kärpässieni, on myrkyllinen sieni. Se on myös Suomen yleisin myrkkysieni. Omintakeisen punavalkoisen värityksensä ansiosta se on helppo tunnistaa. Punakärpässieni on koivun ja männyn juurisieni.


title: Punakärpässieni

text: Kärpässieni-nimi juontaa juurensa historiallisiin aikoihin, jolloin teollisesti valmistettuja hyönteismyrkkyjä ei ollut vielä keksitty. Kärpässienestä tehtiin hyönteismyrkkyä paloittelemalla se ja liottamalla sitä maidossa. Maito houkutteli paikalle kärpäsiä, jotka kuolivat maitoa juotuaan.


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässienen lakki on väriltään punainen ja siinä on valkoisia täpliä. Lakin väri voi vaihdella oranssin suuntaan. Täplät ovat jäänteitä suojuksesta, ja ne voivat irrota esimerkiksi sateen vaikutuksesta.


title: Punakärpässieni

text: Nuori punakärpässieni on pieni, maamunan näköinen pallo, jonka päällä on valkoinen tai kellertävä suojus. Pinnan rikkomalla paljastuu kuitenkin punainen väri. Sienen kasvaessa suojus murtuu ja punainen lakki tulee esiin. Suojuksen jäänteet jäävät jalkaan kiinni: kärpässienessä näkyy siksi jalassa rengasmainen, riippuva sukka. Helttoja suojannut osa suojakerroksesta on siis kärpässienen jalassa renkaana ja lakin pintaa suojannut pilkkuina.


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässieni voi kasvaa jopa parinkymmenen sentin korkuiseksi. Sen kasvaessa lakki laajenee jopa lähes parikymmentäsenttiseksi ja muuttuu laakeaksi. Vanha kärpässieni vaalenee ja kellastuu. Punaisen kärpässienen heltasto ja jalka ovat valkoiset. Jalan tyvi paksuuntuu ja voi olla pitkäkin.


title: Punakärpässieni

text: Kärpässienen malto on valkoista, mutta voi kellertää pintakelmun alla. Punakärpässieni tuoksuu heikosti. Se muistuttaa pantterikärpässientä ja ruskokärpässientä. Ne sisältävät monia samoja myrkkyjä kuin punakärpässieni; pantterikärpässienessä niitä tosin on huomattavasti suurempina pitoisuuksina. Nuoren sienen voi pallomaisen muotonsa vuoksi sekoittaa esimerkiksi tuhkeloihin.


title: Punakärpässieni

text: Sienen punertavan värin antavista pigmenteistä pääaine on muskarufiini (CAS 602-39-1). Muita pigmenttejä ovat kellertävä muskaflaviini ja vähemmässä määrin purppura muskapurpuriini sekä ruskean-punertava muskarubiini.


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässieni esiintyy kautta pohjoisen pallonpuoliskon Britteinsaarilta Itä-Siperiaan ja Pohjois-Amerikkaan mänty-, kuusi-, koivu- ja pihtametsissä. Se on levinnyt myös eteläiselle pallonpuoliskolle, missä se tavallisesti kasvaa istutetuissa mäntymetsissä. Punakärpässieni voi muodostaa sienijuuren lukuisten eri puulajien kanssa. Uusilla alueilla se voi muodostaa symbioosin paikallisten lajien kanssa, esimerkiksi eukalyptusten kanssa Australiassa. Kärpässientä on kuitenkin lähes mahdoton viljellä. Suomessa punakärpässieni on yleinen koko maassa niin metsissä kuin pihoissa ja puistoissakin. Kärpässieniä löytää Suomessa keskikesästä eteenpäin.


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässieni on myrkyllinen. Se sisältää useita myrkyllisiä ja huumaavia aineita, joista tärkeimmät ovat iboteenihappo ja erityisesti sen hajoamistuote muskimoli. Muita myrkkyaineita ovat muun muassa muskariini ja muskatsoni. Sienessä on epäilty olevan pieniä määriä atropiinia ja bufoteniinia, mutta väitteen paikkansapitävyyttä ei ole pystytty osoittamaan. Punakärpässienen syöminen vaikuttaa keskushermostoon ja psyykeen aiheuttaen myrkytysoireita ja harhoja. Keskeisin myrkky on muskimoli, joka toimii keskushermostossa GABA-reseptoreiden selektiivisenä agonistina. Punakärpässienen myrkyt ovat vesiliukoisia, joten sienen voi periaatteessa ryöpätä. Näin on toimittu aikoinaan Venäjällä, jossa perusteellisesti ryöpättyjä punakärpässieniä on käytetty ruokasieninä.


title: Punakärpässieni

text: Iboteenihapon dekarboksylaatiotuote muskimoli aiheuttaa mm. huimausta, pyörrytystä, hallusinaatioita ja sekavuutta. Oireet alkavat ½–2 tuntia syömisestä ja kestävät yleensä 8 tuntia. Muskariini ei aiheuta punakärpässienen syömisestä johtuvia vaikutuksia pienen pitoisuutensa vuoksi. Muskariini kuitenkin aiheuttaa 15-30 min kuluttua syömisestään syljenerityksen lisääntymistä, hikoilemista ja kyynelehtimistä. Suurissa määrin voi esiintyä vatsakipua, voimakasta pahoinvointia, ripulia, näön sumeutta ja hengityksen vaikeutumista. Oireet tavallisesti kestävät 2 tuntia.


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässienen myrkkyjä ja huumaavia aineita voi poistaa ryöppäämällä jolloin sienestä tulee ei-huumaava ruokasieni.


title: Punakärpässieni

text: Vahingollisia muskimolia sisältävien sienten aiheuttamia myrkytyksiä on kuvailtu ja jotkin harvat tapaukset ovat johtaneet kuolemaan. Nykyään ennuste hoidetuissa myrkytystapauksissa on hyvä. Muskimolimyrkytystä hoidetaan varhaisessa vaiheessa oksennuttamalla esim. ipecac avulla jos muskimolia sisältävää ainetta on syöty enintään viimeisen 30 min sisällä ja henkilö on tajuissaan. Muuten voidaan käyttää suun kautta annettua aktiivihiiltä. Sienen muskariinin aiheuttamia kolinergisiä oireita voi hoitaa atropiinilla. Punakärpässienen myrkyt ovat täysin erilaisia kuin esimerkiksi valkokärpässienen, jonka aiheuttama myrkytys on tappava.


title: Punakärpässieni

text: Suomessa Myrkytystietokeskuksen tiedossa on muutamia tajunnan heikkenemiseen ja tajuttomuuteen johtaneita myrkytyksiä. Punakärpässieni on yleensä ollut toiseksi yleisin sieni, jota Myrkytystietokeskukseen tulleet sienikyselyt koskevat. Vuonna 2006 punakärpässientä koskevia myrkytyskyselyjä tuli 77.


title: Punakärpässieni

text: Punakärpässientä on käytetty kansanlääketieteessä niveltulehdusten hoitoon esimerkiksi Venäjällä.


title: Punakärpässieni

text: Lukuisat lähteet kertovat myös punakärpässienen šamanistisesta ja huumaavasta käytöstä. Ainakin Koillis-Siperian korjakit ja tšuktšit ovat käyttäneet sientä päihteenä. Saamelaisten on kerrottu juoneen sieniä syöneiden porojen virtsaa: sienen huumaavia aineita erittyy virtsaan runsaasti, mutta myrkyllisten aineiden pitoisuus on enää vähäinen. Inarin porolappalaisten perimätiedon mukaan lapinnoidat ja rumpuakat käyttivät kärpässientä. Intian muinaisissa pyhissä Rigveda-kirjoituksissa mainitun Soma-rituaalijuoman ollaan epäilty olleen valmistettu punakärpässienestä. Kärpässientä on myös käytetty kärpäs- ja ludemyrkkynä liuottamalla sitä maitoon.


title: Punakärpässieni

text: Viikinkien on väitetty syöneen kärpässieniä saavuttaakseen taisteluissa niin sanotun berserkkitilan. Väite on kuitenkin kyseenalaistettu osin siitäkin syystä, että punakärpässienen vaikutukset ovat keskushermostoa lamaavia.


title: Godsmack

text: Godsmack on yhdysvaltalainen metallimusiikkia soittava yhtye, jonka laulaja ja lauluntekijä Sully Erna perusti vuonna 1996 Lawrencessa, Massachusettsissa. Alkuun yhtye soitti death metalia, mutta tyylisuunta muuttui sittemmin hard rock -vaikutteisemmaksi metalliksi. Godsmack on ottanut vaikutteita muun muassa Alice in Chainsilta, jonka kappaleen ”God Smack” mukaan yhtye valitsi nimensäkin.


title: Godsmack

text: Godsmack nousi suosioon debyyttialbuminsa aikoihin hittisinglejen ”Voodoo” ja ”Whatever” sekä tiiviin keikkailun ansiosta. Seuraava albumi "Awake" nosti yhtyettä suurempaan suosioon kappaleiden ”Awake” ja ”Greed” ansiosta. Vuonna 2002 yhtye oli ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi parhaasta instrumentaalisesta rock-kappaleesta (”Vampires”). Seuraavana vuonna Godsmack julkaisi kolmannen albuminsa "Faceless", joka nousi Yhdysvaltojen levylistan ykköseksi ja singlet ”I Stand Alone” ja ”Straight Out of Line” nousivat hiteiksi. "Faceless"-albumin tapaan myös vuoden 2006 albumi "Godsmack IV" nousi kotimaansa ykköseksi.


title: Godsmack

text: Helmikuussa 1995 Sully Erna päätti perustaa uuden yhtyeen, jonka laulajaksi hän alkaisi itse yli 23 vuotta kestäneen rumpalin uransa jälkeen. Tämän yhtyeen nimeksi keksittiin The Scam ja sen kokoonpanon muodosti Erna laulajana, Robbie Merrill bassossa, Lee Richards kitarassa ja Tommy Stewart rummuissa. Nauhoitettuaan ensimmäisen demonsa The Scam kuitenkin vaihtoi nimensä Godsmackiksi. He alkoivat soittaa pienissä baareissa kotikaupungeissaan Lawrencessa ja Salemissa. Yhtye aloitti tekemällä covereita esimerkiksi Alice in Chainsin musiikista, mutta pian he alkoivat luoda myös omaa musiikkiaan. Paikallisesti suositut kappaleet kuten ”Keep Away” ja ”Whatever” nostivat heidät pian Bostonin alueen listojen kärkeen.


title: Godsmack

text: Vuonna 1996 Tony Rombola ja Joe D'arco liittyivät Godsmackiin uutena kitaristina ja rumpalina, kun Richards oli poistunut saatuaan tietää kuusivuotiaasta lapsestaan ja Stewart jätti yhtyeen erimielisyyksien johdosta. Samana vuonna yhtye astui ensimmäisen kerran studiion nauhoittamaan ensimmäistä levyään, "All Wound Up". Se nauhoitettiin kolmessa päivässä 2 600 dollarilla.


title: Godsmack

text: Seuraavan kahden vuoden aikana yhtye soitti Bostonin alueella. Lopulta Godsmackin levy päätyi ”Susanin”, radioasema WAAF:n DJ:n, käsiin. Radioasema alkoi soittaa kappaletta ”Keep Away” useaan otteeseen ja se nousi pian aseman eniten soitetuksi kappaleeksi. Tämän jälkeen musiikkikauppaketju Newbury Comics suostui myymään levyä kaupoissaan. Kappaleen saaman suosion siivittämänä Godsmack palasi studioon ja nauhoitti singlen nimellä ”Whatever”, josta nousi WAAF:n uusi suosikki. Haastattelussa Sully Erna on todennut, että he olivat myyneet noin 50 levyä kuussa ennen kuin WAAF otti albumin listoilleen. Sen jälkeen myynti nousi yli tuhanteen viikossa.


title: Rauhan sairaala

text: Rauhan sairaala oli Joutsenossa sijaitseva lakkautettu psykiatrinen sairaala. Se perustettiin vuonna 1926 huolehtimaan silloisen Viipurin läänin mielisairaista ja lakkautettiin vuonna 2000 sairaalan toiminnan siirtyessä Etelä-Karjalan keskussairaalaan Lappeenrantaan. Joutsenon kaupunki osti sairaala-alueen vuonna 2005 ja myi sen eteenpäin Joutsenmaa Oy:lle vuonna 2007.


title: Rauhan sairaala

text: Vuosina 1894–1910 Rauhan sairaalan paikalla toimi hotelli, "Rauha pensionat för turister" palvelemassa venäläisiä turisteja. Vuonna 1910 hotelli muutettiin kylpylähotelliksi, joka oli aikansa parhaita alan laitoksia. Se tarjosi turisteille monipuoliset liikunta- ja hoitomahdollisuudet. Venäjän vallankumouksen jälkeen turistien virta kuitenkin ehtyi, ja kylpylähotellin päärakennuksen tuhouduttua tulipalossa vuonna 1923 ei laitosta avattu enää uudestaan.


title: Rauhan sairaala

text: Seuraavana vuonna Viipurin läänin piirimielisairaalan kuntainliitto osti rakennukset alueineen, ja perusti Rauhan mielisairaalan. Tuhoutuneen päärakennuksen perustuksille rakennettiin Axel Mörnen suunnittelema uusi päärakennus. Lisäksi tuolloin rakennettiin myös keskipaviljonki sekä vanha keittiö. Rakennukset valmistuivat vuonna 1926 ja sairaala avattiin potilaille. 1950-luvulle tultaessa oli Rauhasta kehittynyt yksi Suomen suurimmista mielisairaaloista, jossa huippuaikanaan oli hoidettavana jopa 800 potilasta.


title: Rauhan sairaala

text: 1980-luvulla alkanut psykiatrisen sairaanhoidon uudelleenjärjestely vähensi sairaalan potilasmäärää. Lopulta Etelä-Karjalan Sairaanhoitopiiri siirsi sairaalan toiminnan Etelä-Karjalan Keskussairaalaan ja lakkautti Rauhan sairaalan. Sairaalatoiminta Rauhassa loppui vuonna 2000.


title: Rauhan sairaala

text: Rauhan sairaalan alueella on 11 sairaalarakennusta. Ensimmäiset niistä rakennettiin vuonna 1926 ja viimeinen vuonna 1981. Osa rakennuksista on yhdistetty toisiinsa maanalaisin tunnelein, jotka on tarkoitettu ruuan jakeluun keskuskeittiöltä muihin rakennuksiin. Sairaala-alueen rakennuksineen omistaa Joutsenmaa Oy.


title: Rauhan sairaala

text: Kolme ensimmäiseksi valmistunutta rakennusta, Vanha päärakennus, Keskipaviljonki sekä Vanha keittiö ovat Axel Mörnen suunnittelemia. Loput rakennuksista on suunnitellut Jalmari Lankinen, lukuun ottamatta Poliklinikkarakennusta sekä Keskuskeittiötä.


title: Rauhan sairaala

text: Lämpökeskuksen rapistunut punatiilipiippu räjäytettiin syksyllä 2006.


title: Rauhan sairaala

text: Tällä hetkellä Rauhan sairaalan alueella toimii "Holiday Club Saimaa", jota ympäröi osin vielä rakenteilla oleva huvila-alue.


title: Rauhan sairaala

text: Alue myytiin yhdessä Tiurun Sairaalan kanssa Joutsenon kunnalle vuonna 2005. Setälässä oli kesän 2005 loppuun väliaikaisesti sijoitettuna vanhainkoti Lehmuskoti odottamassa varsinaisten tilojensa valmistumista. Tiloissa on nykyisin Joutsenon Palvelukeskus, joka odottaa uusien tilojensa valmistumista.


title: Rauhan sairaala

text: Poliklinikkarakennukseen oli kaavailtu sijoitettavan vammaispalveluja. Kesäisin päärakennuksessa toimi vuoteen 2006 asti Rauhan Kylpylä- ja Sairaalamuseo. Lisäksi sairaalan tiloissa järjestettiin taidenäyttelyitä.


title: Rauhan sairaala

text: Vuonna 2010 alueen puistossa järjestettiin Hyväri Rock, joka on suurin Suomessa koskaan järjestetty hyväntekeväisyysfestivaali. Vuonna 2011 Hyväri ry ja Karelia Events Partnership järjestävät Kaakkois-Suomen historian suurimman festivaliin Saimaa Open Airin.


title: Rauhan sairaala

text: Tarkoitusta varten perustettu yritys aikoo etsiä alueelle yrittäjiä, joiden kanssa alueelle toteutettaisiin mm. harjoitusjäähalli, hotelli- ja ravintolatoimintoja sekä areena viihde- ja liikuntatapahtumia sekä messuja varten. Rantaan on suunnitteilla huvivenesatama.


title: Rauhan sairaala

text: Vuoden 2010 aikana alueelle alettiin rakentaa Pohjoismaiden suurinta matkailukeskusta "Saimaa Gardensia", johon on suunniteltu Saimaa Gardensin loma-asuntoja, Holiday Club Saimaa -niminen kylpylähotelli, ravintoloita, jää- ja monitoimihalli, loma-asuntoja ja golfkenttä.


title: Doug Aldrich

text: Doug Aldrich (s. 19. helmikuuta 1964) on yhdysvaltalainen hard rock -kitaristi. Hän on soittanut Whitesnake -yhtyeessä vuodesta 2003 asti. Hänen aiempiin yhtyeisiinsä kuuluvat muun muassa Dio, Lion, Hurricane, Burning Rain ja Bad Moon Rising. Aldrich on julkaissut myös useita sooloalbumeja. Hän asuu Los Angelesissä. Doug Aldrich on tullut tunnetuksi virtuoosimaisesta soittotaidostaan.


title: Ullanlinna

text: Ullanlinna () on Helsingin kantakaupungin eteläinen kaupunginosa, joka tunnetaan nykyisin muun muassa lukuisista puistoistaan. ”Linna”-nimi on 1700-luvun linnoitussuunnitelmien perua. ”Ulla”-nimi taas tulee kuningatar Ulriika Eleonooran (1688–1741) mukaan. 1800-luvulla seutu oli helsinkiläisten kesähuvila-aluetta. Nykyinen rakennuskanta on suurelta osin jugendia.


title: Ullanlinna

text: Ullanlinnan suurin puisto on Tähtitornin vuori, jossa on Carl Ludvig Engelin suunnittelema observatorio. Ylioppilaat juhlivat perinteisesti vappuaamua Ullanlinnanmäellä, joka kuitenkin sijaitsee viereisessä Kaivopuiston kaupunginosassa.


title: Ullanlinna

text: Osa "Salatut elämät" -sarjan ulkokuvauksista kuvataan Ullanlinnan Huvilakadulla.


title: Ullanlinna

text: Ullanlinnaan pääsee neljällä eri raitiovaunulinjalla. Lisäksi sitä kautta kulkee kaksi Helsingin sisäistä bussia.


title: Juha Väätäinen

text: Toivo Juha Väätäinen (s. 12. heinäkuuta 1941 Oulu) on entinen kestävyysjuoksija ja valmentaja, joka toimi perussuomalaisten puolueen kansanedustajana vuosina 2011–2015. Hän sai vuonna 2013 liikuntaneuvoksen arvonimen.


title: Juha Väätäinen

text: Väätäinen voitti Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1971 Helsingissä kultaa 5 000 metrin ja 10 000 metrin juoksuissa. Hänen lempinimensä on Julma-Juha, jonka hän sai harjoiteltuaan askeettisissa oloissa Afrikassa. Väätäinen toimi vuosina 1986–1990 SUL:n juoksujen päävalmentajana. Hän on valmentanut muun muassa kävelijöitä Reima Salosta ja Sari Essayahia sekä juoksijoita Jari Matinlauria ja Kirsi Valastia.


title: Juha Väätäinen

text: Juha Väätäisen kotikunnassa Piippolassa (nykyinen Siikalatva) järjestetään vuosittain hänen nimikkojuoksunsa, Julma-Juhan Juoksu.


title: Juha Väätäinen

text: Väätäinen oli kokoomuksen jäsen ja eduskuntaehdokas urheilu-uransa huipulla vuonna 1972. Kevään 2007 eduskuntavaaleissa hän oli keskustan ehdokas Helsingin vaalipiirissä, muttei tullut valituksi. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Väätäinen valittiin kansanedustajaksi perussuomalaisten listalta Helsingin vaalipiiristä.


title: Juha Väätäinen

text: 13. elokuuta 2012 Väätäinen erotettiin luottamuspulan vuoksi perussuomalaisten Helsingin piirin puheenjohtajan tehtävästä. Erottamisen syynä olivat erimielisyyden kunnallisvaalien järjestelyissä. Väätäinen kyseenalaisti erottamisen ja perui myöhemmin ehdokkuutensa vuoden 2012 kunnallisvaaleissa.


title: Juha Väätäinen

text: Perussuomalaiset nimittivät Väätäisen 31. toukokuuta 2013 puolueen eurovaaliehdokkaaksi vuoden 2014 europarlamenttivaaleihin. Väätäisen äänisaaliiksi tuli eurovaaleissa 2484 ääntä, mikä ei riittänyt valintaan.


title: Juha Väätäinen

text: Koulutukseltaan Väätäinen on luokanopettaja. Lisäksi hän on suorittanut opintoja yliopistoissa ja draamatutkinnon ammattikorkeakoulussa. 2000-luvulla Väätäinen ryhtyi taidemaalariksi. Hänen tauluissaan näkyvät espanjalaiset värit ja vaikutteet, sillä Väätäinen asui toistakymmentä vuotta vuoteen 2006 saakka Málagassa.


title: Juha Väätäinen

text: Väätäinen on naimisissa ja hänellä on kaksi aikuista lasta. Sotilasarvoltaan hän on reservin luutnantti. Maaliskuussa 2015 Väätäinen kertoi sairastavansa okasolusyöpää.


title: Leonard Bernstein

text: Leonard Bernstein (alkujaan Louis Bernstein, 25. elokuuta 1918 Lawrence, Massachusetts – 14. lokakuuta 1990 New York) oli yhdysvaltalainen kapellimestari, säveltäjä ja pianisti. Hän on 1900-luvun maineikkaimpia yhdysvaltalaisia kapellimestareita ja säveltäjiä. Kapellimestarina Bernstein toimi pitkäaikaisena New Yorkin filharmonikoitten ylikapellimestarina. Bernsteinin tunnetuin teos on musikaali "West Side Story" (1957). Lisäksi hän sävelsi muun muassa paljon muuta näyttämömusiikkia ja kolme sinfoniaa.


title: Leonard Bernstein

text: Leonard Bernsteinin vanhemmat olivat venäjänjuutalaisia ensimmäisen polven maahanmuuttajia. Leonard ryhtyi opiskelemaan pianonsoittoa 10-vuotiaana, mutta hänen vanhempansa halusivat hänelle tavallisen koulutuksen ja lähettivät hänet Bostoniin. Harvardin yliopistossa hän otti pääaineekseen musiikin. Hän aikoi tulla konserttipianistiksi mutta päätti sitten ryhtyä opiskelemaan orkestrointia Curtis Institute of Musicissa Philadelphiassa.


title: Leonard Bernstein

text: Tärkeitä Bernsteinin kehitykselle olivat kesät Tanglewoodissa, jossa hän opiskeli kapellimestari Serge Koussevitzkyn johdolla. Vuonna 1942 Koussevitzky kutsui hänet assistentikseen. Bernsteinin emotionaalisesti ladattuihin esityksiin kiinnitti huomiota muiden muassa Arthur Rodzinski, joka kutsui hänet New Yorkin filharmonikkojen apulaiskapellimestariksi.


title: Leonard Bernstein

text: Bernstein sai tilaisuutensa 25-vuotiaana, kun hänen piti päivän varoitusajalla paikata estynyttä vierailevaa kapellimestaria. Hän hurmasi energisellä esityksellään kaikki ja sai kuvansa The New York Timesin etusivulle. Parin vuoden kuluttua hänet oli nimitetty New York Cityn sinfoniaorkesterin kapellimestariksi.


title: Leonard Bernstein

text: Bernstein opetti itse Tanglewoodissa vuodesta 1951 lähtien. Samana vuonna hän meni naimisiin chileläisen näyttelijän ja pianistin Felicia Montealegren kanssa. Vuonna 1956 Bernstein nimitettiin New Yorkin filharmonikkojen kapellimestariksi ja Dmitri Mitropouloksen jälkeen orkesterin ylikapellimestariksi vuonna 1958, jossa tehtävässä hän jatkoi vuoteen 1969. Sinä aikana hän johti New Yorkin filharmonikkoja useammassa konsertissa kuin kukaan hänen edeltäjistään. Myöhemmin hänet nimitettiin orkesterin elinikäiseksi kunniakapellimestariksi.


title: Leonard Bernstein

text: Bernstein vieraili Euroopassa kapellimestarina jo heti toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1953 hänestä tuli ensimmäinen yhdysvaltalainen kapellimestari, joka johti Milanon La Scalassa.


title: Leonard Bernstein

text: Bernsteinin on sanottu säveltäjänä edustaneen sukupolvensa ääntä. Hän edusti urbaania amerikkalaisuutta 1940-luvun sodanjälkeisistä tunnelmista 1970-luvun sodanvastaisuuteen, Berliinin muurin ja neuvostokommunismin romahtamiseen. Hän on säveltänyt esimerkiksi West Side Story -musikaalin.


title: Nicolaus Otto

text: Nicolaus August Otto (14. kesäkuuta 1832 – 28. tammikuuta 1891) oli saksalainen bensiini- eli ottomoottorin keksijä. Hän laati ensimmäisen kuvauksen keksinnöstään vuonna 1876. Siinä hän totesi, että moottorin teho kasvaa merkittävästi, kun kaasuseosta puristetaan kokoon ennen sen sytyttämistä. Tämä tapahtuu nelitahtimoottorissa, kun mäntä puristaa kaasuseoksen sylinterinkantta vastaan.


title: Roger Moore

text: Sir Roger George Moore, (14. lokakuuta 1927 Lontoo, Iso-Britannia – 23. toukokuuta 2017 Crans-Montana, Sveitsi) oli englantilainen näyttelijä. Hän esiintyi useissa toimintaelokuvissa. Lisäksi hän oli toiminut Unicefin hyväntahdon lähettiläänä. Hänet tunnettiin parhaiten roolistaan James Bondina (1973–1985) sekä "Pyhimys"-televisiosarjan Simon Templarina (1962–1969).


title: Roger Moore

text: Roger Moorea pidettiin vahvana ehdokkaana ensimmäiseen James Bond -elokuvaan "Salainen agentti 007 ja tohtori No". Erinäisistä syistä tämä jäi kuitenkin toteutumatta, vaikka Ian Fleming piti häntä parhaana ehdokkaana rooliin. Moore on itse sanonut, että hän olisi ollut tuolloin liian nuori Bondiksi − rooliin lopulta valittu Sean Connery oli tosin Moorea nuorempi.


title: Roger Moore

text: Vuonna 1969 Moore lopetti "Pyhimys"-televisiosarjassa näyttelemisen ja oli vuonna 1972 vapaana Conneryn paikalle esittämään James Bondia. Ensiesiintymisen Bondina Moore teki elokuvassa "Elä ja anna toisten kuolla" vuonna 1973 ollessaan 45-vuotias. Elokuva sai paljon sekä positiivista että negatiivista palautetta. Monien mielestä Moore oli paljon lähempänä Flemingin alkuperäistä Bondia kuin Sean Connery, mutta toiset pitivät Moorea sopimattomana rooliin, sillä hän oli täydellinen vastakohta Conneryn Bondille. Heti seuraavana vuonna Moore esiintyi jälleen Bondina elokuvassa "007 ja kultainen ase", mutta elokuva ei menestynyt erityisen hyvin.


title: Roger Moore

text: Vuonna 1977 ensi-iltansa saanut Mooren seuraava Bond-elokuva "007 rakastettuni" oli menestyksekäs. Tuolloin siitä tuli elokuvasarjan katsotuin osa. Moore on itse sanonut kyseisen elokuvan olleen hänen uransa paras elokuva. Myös kaksi seuraavaa elokuvaa, "Kuuraketti" (1979) ja "Erittäin salainen" (1981), rikkoivat katsojaennätyksiä, ja viimeistään nyt Roger Moore liitettiin Bond-elokuvien historian keulahahmoksi.


title: Roger Moore

text: Moore teki vielä kaksi Bond-elokuvaa, "Octopussy – mustekala" (1983) ja "007 ja kuoleman katse" (1985), joista jälkimmäinen ei menestynyt erityisen hyvin. Moore sanoi viimeisen Bondinsa olleen elokuvasarjan huonoin ja totesi olleensa liian vanha rooliin. Joulukuussa 1985 Moore ilmoitti jättävänsä Bondin roolin, ja samalla hänen seuraajakseen ilmoitettiin Timothy Dalton.


title: Roger Moore

text: Roger Moore muistetaan Bondina, joka tiukan paikan tullen ei hermostunut vaan oli koko ajan ”pilke silmäkulmassa”. Moore onkin itse sanonut, että hän ei yrittänytkään matkia Conneryn tyyliä, sillä he ovat aivan erilaiset näyttelijät. Mooren Bondeissa huumorilla on myös oma, vahva asemansa. Hän voitti Golden Globe -palkinnon vuonna 1980.


title: Roger Moore

text: Mooren tienestit Bond-ajalta on pidetty salaisena, mutta hänen väitetään tienanneen kahdesta viimeisestä elokuvastaan noin viisi miljoonaa puntaa kappaleelta. Moore on edelleen eniten (seitsemän kappaletta) virallisia Bond-elokuvia tehnyt henkilö. Hän pystyi elämänsä aikana hyödyntämään kuuluisuuttaan toimimalla Unicefin hyvän tahdon lähettiläänä. Moore kirjoitti myös kirjan "Nimeni on Moore, Roger Moore" (2008, suom. 2009), jonka promootiokierroksella hän vieraili Helsingissä 3.–5. toukokuuta 2009. Tätä ennen hän oli vieraillut Suomessa Unicefin hyvän tahdon lähettiläänä vuonna 2005.


title: Roger Moore

text: Moore syntyi Lontoossa. Hänen isänsä oli poliisi ja äitinsä kotirouva. Vuodesta 1945 Moore esiintyi statistina elokuvissa mutta joutui vielä samana vuonna armeijaan 18-vuotiaana, heti toisen maailmansodan jälkeen, palveli Saksassa pienen varikon komentajana ja yleni kapteeniksi.


title: Roger Moore

text: 1950-luvulla Moore toimi miesmallina ja mainoksissa, esiintyi välillä televisiossa ja elokuvissa ja tuli sitten tähdeksi televisiosarjoissa, muun muassa Ivanhoen nimiroolissa. Maailmankuuluksi hän tuli "Pyhimys"-sarjan pääroolissa (1961–1969), johon hän kyllästyi täysin. Tämän jälkeen hän esiintyi elokuvissa ja televisiossa ennen Bond-elokuvia (1973–1985), niiden välillä ja niiden jälkeen, viime vuosina vain harvakseltaan, lähinnä äänenä.


title: Roger Moore

text: Hänellä on kaksi poikaa ja tytär kolmannen vaimonsa näyttelijä Luisa Mattiolin kanssa. Vuonna 2002 hän nai naapurinsa Ranskan Rivieralta, tanskalaisen multimiljonäärin Kristina Tholstrupin, ja asui sittemmin talvet Gstaadissa tai muualla Sveitsissä, kesät Monacossa.


title: Roger Moore

text: Moore esiintyi kertojana Petan tuottamassa dokumentissa, joka vastustaa hanhenmaksan tuotantoa ja myyntiä.


title: Roger Moore

text: Moore kuoli nopeasti edenneeseen syöpään 89-vuotiaana 23. toukokuuta 2017 asuinpaikassaan Crans-Montanassa, Sveitsissä.


title: Pierce Brosnan

text: Pierce Brendan Brosnan, OBE, (s. 16. toukokuuta 1953 Drogheda, Irlanti) on yhdysvaltalais-irlantilainen näyttelijä ja elokuvatuottaja. Brosnan tunnetaan parhaiten roolistaan James Bondina, jota hän esitti neljässä Bond-elokuvassa vuosina 1995–2002.


title: Pierce Brosnan

text: Pierce Brosnan syntyi 16. toukokuuta 1953 Irlannissa. Hänen isänsä jätti perheen pian pojan syntymän jälkeen, ja kun äiti muutti Englantiin töihin, sukulaiset kasvattivat Piercen.


title: Pierce Brosnan

text: Brosnan muutti 15-vuotiaana Lontooseen ryhtyäkseen näyttelijäksi. Siellä hän liittyi teatteriryhmään ja opiskeli sen jälkeen näyttelemistä Drama Centressä. Hän muutti vaimonsa kanssa Yhdysvaltoihin, missä hän sai pääroolin NBC:n salapoliisisarjassa "Remington Steele" (1982–1987).


title: Pierce Brosnan

text: Brosnan valittiin vuonna 1986 esittämään James Bondia, mutta hänen sopimuksensa NBC:n kanssa esti häntä hyväksymästä tarjousta vielä silloin. "Remington Steelen" jälkeen Brosnan näytteli muissa televisio- ja elokuvarooleissa.


title: Pierce Brosnan

text: Brosnan sai Bondin roolin vuonna 1994. Hän esiintyi neljässä Bond-elokuvassa, "007 ja kultainen silmä" (1995), "Huominen ei koskaan kuole" (1997), "Kun maailma ei riitä" (1999) ja "Kuolema saa odottaa" (2002). Bond-elokuvien ohella Brosnan on näytellyt useissa muissakin menestyselokuvissa jännityselokuvista musikaaleihin ja komedioihin, kuten "Mrs. Doubtfire – Isä sisäkkönä" (1993), "Matador" (2005), "Mamma Mia!" (2008), "The Ghost Writer" (2010) ja "" (2018).


title: Pierce Brosnan

text: Vuosina 1980–1991 Brosnan oli naimisissa australialaisen näyttelijän Cassandra Harrisin kanssa, kunnes tämä menehtyi munasarjasyöpään. Vuodesta 2001 lähtien hän on ollut naimisissa yhdysvaltalaisen kirjailija ja journalisti Keely Shaye Smithin kanssa. Brosnan sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 2004.


title: Pierce Brosnan

text: Brosnan on ympäristönsuojelija. Brosnan perusti oman tuotantoyhtiönsä Irish DreamTeamin vuonna 1996 Beau St. Clairin kanssa.


title: Pierce Brosnan

text: Brosnan on saanut kaksi Golden Globe -ehdokkuutta: vuonna 2006 elokuvasta "Matador" ja vuonna 1985 televisiosarjasta "Nancy Astor". Brosnan sai tähden Hollywood Walk of Famelle vuonna 1997.


title: Kari Kairamo

text: Kari Antero Oswald Kairamo (31. joulukuuta 1932 Helsinki – 11. joulukuuta 1988 Espoo) oli Nokian pääjohtaja ja vuorineuvos. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri. Nokian toimitusjohtaja hän oli vuodesta 1974 ja pääjohtaja 1977–1988. Kairamon aikana Nokia laajeni Euroopassa ja panosti huipputekniikkaan.


title: Kari Kairamo

text: Kari Kairamo vietti lapsuutensa Kotkan lähettyvillä. Hänen sukuunsa kuului useita merkittäviä suomalaisvaikuttajia, kuten isoisän isä Alfred Kihlman. Hänen isoisänsä oli johtohenkilö paperiteollisuudessa, vuorineuvos Oswald Kairamo samoin kuin hänen isänsä vuorineuvos Aulis O. Kairamo.


title: Kari Kairamo

text: Kairamo suoritti ylioppilastutkinnon Oulun lyseossa vuonna 1951. Sen jälkeen opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa puunjalostustekniikkaa 1950-luvulla. Hänen opiskeluaikansa venähti poikkeuksellisen pitkäksi, kun hän harjoitti aktiivista opiskeluelämää. Hän oli mukana muun muassa polyteknikkojen kvartetissa.


title: Kari Kairamo

text: Kari Kairamon vaimo Arja o.s. Sohlberg oli nuoruudessaan tunnettu konserttipianisti.


title: Kari Kairamo

text: Kairamo työskenteli valmistumisensa jälkeen muun muassa Rosenlewillä Porissa, Metex-nimisessä suomalaisen teollisuuden myyntiyhtiössä Etelä-Amerikassa sekä New Yorkissa myymässä Ahlströmin, Tampellan ja Wärtsilän paperikoneita. Vuonna 1967 hän pestautui juuri fuusioiden kautta muodostuneeseen monialayritykseen, Nokia Oy:öön kansainvälisten asioiden johtajaksi.


title: Kari Kairamo

text: Vuonna 1974 Kairamo valittiin Nokian toimitusjohtajaksi vuorineuvos Björn Westerlundin jäätyä eläkkeelle. Jo tuolloin Kairamo oli osoittanut poikkeuksellisen kovan työtehonsa ja kyvykkyytensä solmia verkostoja milloin mihinkin maailman kolkkaan. Myöhemmin hän eteni konsernin pääjohtajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Kari Kairamo

text: Kairamon aikana Nokia kasvoi ja muuttui ennätystahtia. Hän loi yhtiöön aivan uudenlaisen yrityskulttuurin ja pohjan sille mitä Nokia 2000-luvun alussa oli. Kairamo oli aktiivinen myös Nokian ulkopuolella; hän toimi Teollisuuden keskusliiton (nyk. Elinkeinoelämän keskusliitto) hallituksen puheenjohtajana 1980-luvulla. Hän piti hyvät suhteet Neuvostoliittoon, tiedostaen kuitenkin että tulevaisuudessa Nokian on laajennuttava länteen. Kairamon johdolla Nokia tuli tunnetuksi aktiivisena yritysostajana. Kairamo vaikutti keskeisesti tapahtumaketjuun jonka seurauksena Nokia muuttui elektroniikkaa, kaapeleita, kulutuspaperia ja kumisaappaita valmistavasta monialayhtiöstä tietoliikenneyhtiöksi. Kairamo antoi suomalaisille uuden käsitteen päivittäiseen kielenkäyttöön: "kännykkä".


title: Kari Kairamo

text: Monen yllätykseksi presidentti Mauno Koivisto myönsi miltei heti virkakautensa alettua Kairamolle vuorineuvoksen arvonimen 4. kesäkuuta 1982. Vuoden 1982 presidentinvaalien alla Kairamo oli tukenut näyttävästi Ahti Karjalaisen presidenttiehdokkuutta ja siten vastustanut Koiviston valintaa.


title: Kari Kairamo

text: Kari Kairamo sairastui jo varhain maanis-depressiivisyyteen. Sairaudesta oli paljon merkkejä jo 1960-luvulta, mutta Nokian pääjohtaja ei halunnut hakeutua sairaalahoitoon. Nokian tilanteen käytyä vaikeaksi hän teki itsemurhan kotonaan Espoossa 11. joulukuuta 1988. Hän jätti jälkeensä kuolinviestin, jonka allekirjoituksena oli "Sairas". Kairamon kuolema oli tapahtunut lauantai-iltana, mutta Nokia tiedotti asiasta vasta maanantaina puoliltapäivin. Kairamon jälkeen Nokian johtoon nousi Simo Vuorilehto.


title: Tiurun sairaala

text: Tiurun sairaala sijaitsee Lappeenrannan Korvenkylässä. Kiinteistön omisti vuoteen 2005 saakka Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiri, mutta nykyisin sen omistaa Lappeenrannan kaupunki.


title: Tiurun sairaala

text: Tiurun sairaala rakennettiin vuonna 1939 tuberkuloosiparantolaksi. Sairaala sijoitettiin juuri Tiuruun, sillä alueen mäntymetsien uskottiin olevan hyväksi tuberkuloosipotilaille. Toisen maailmansodan aikana sairaala toimi sotasairaalana ja kenttäsairaalana. Tiurun sairaalassa hoidettiin talvisodan aikana noin puolet Suomen haavoittuneista. Sodan jälkeen toiminta tuberkuloosiparantolana jatkui. 1960-luvulta 1990-luvulle sairaalassa toimi keuhko- ja reumasairaala. Vuodesta 1993 vuoteen 2012 kiinteistössä toimi Joutsenon vastaanottokeskus.


title: Tiurun sairaala

text: Sairaalaan kuuluu kaksi rakennusta, itse sairaala ja lämpökeskus. Molemmat on suunnitellut Jalmari Lankinen ja ne valmistuivat vuonna 1939. Sairaalarakennus edustaa funktionalistista suuntausta. Rakennukselle tunnusomaisia ovat pitkät, pyöreät parvekkeet sekä tasaiset ikkunarivistöt. Siinä on kahdeksan kerrosta.


title: Tiurun sairaala

text: Lämpökeskus sijaitsee rinteessä sairaalarakennuksen alapuolella vasemmalla. Se suunniteltiin käyttämään polttoaineenaan puuta, mutta 1960-luvulla se modernisoitiin öljylämmitteiseksi. Myöhemmin lämpökeskus siirtyi käyttämään polttoaineenaan haketta ja lopulta maakaasua. Vuonna 1997 lämpökeskuksen huonoon kuntoon päässyt punatiilinen piippu purettiin räjäyttämällä.


title: Drum and bass

text: Drum’n’bass (kirjoitetaan myös drum ’n’ bass, drum & bass, D&B, DnB tai D’n’B) on elektronisen musiikin tyylilaji, joka on junglen kehittynein muoto. Drum and bass, alkuperältään Ison-Britannian hardcore- ja rave-skenen vesa, sai alkunsa kun ihmiset sekoittivat keskenään reggae-bassolinjoja nopeutettujen hip hop -rumpukuvioiden ja teknosta saatujen vaikutteiden kanssa. Pioneereista kuten DJ General Levystä ja muista DJ:istä tuli siihen aikaan vielä junglena tunnetun drum and bassin tähtiä. Tuottajat, kuten Goldie ja 4 Hero, muuttivat musiikin tyyliä ja käänsivät sen enemmän instrumentaaliseen suuntaan, synnyttäen alagenrejä ja liikuttaen genreä lähemmäs teknoa. Joitain tunnetuimpia artisteja ovat esimerkiksi Pendulum, Shy FX, Ed Rush & Optical, LTJ Bukem, Goldie, Brainshocker, 4 Hero ja Roni Size. Näistä Pendulum edustaa uuden tyylisuunnan drum and bassia, jota ivallisesti alettiin kutsua clownstepiksi johtuen yhtyeen leikkimielisistä melodioista. Nimitys on lähtöisin brittiläiseltä Dogs On Acid -keskustelufoorumilta.


title: Drum and bass

text: Drum and bassille on tyypillistä korkea tempo (160–180 BPM). Varsinkinkin atmosfäärisessä drum and bassissa rytmin nopeus voi olla kaksinkertainen kappaleen melodisiin elementteihin verrattuna. Valtavirta-artistien tuotosten nopeus on keskimääräisesti noussut tasaisesti 1990-luvulta lähtien. Nykyään monet uudemmat artistit ovat alkaneet tuottaa kappaleita, jotka ovat lähempänä alkuaikojen nopeuksia. Tästä esimerkkinä on muun muassa verrattain uusi tyylisuunta dubstep, jonka nopeus on keskimäärin 140:n BPM:n alueella.


title: Drum and bass

text: Drum and bass kehittyi Englannissa 1990-luvulla jungle-musiikin alatyyppinä. Se on yksi rytmisesti monimutkaisimmista tanssimusiikin muodoista, ja sisältää nopeatahtisia polyrytmejä ja rikkobiittejä (). Usein se on kokonaan instrumentaalista, jolloin musiikki koostuu vain nopeista rumpukoneista ja matalasta bassosta. Junglessa on enemmän reggae-, dub- ja R’n’B-vaikutteita kuin yleensä hardcoressa – siksi jotkin kriitikot väittivät, että musiikki oli mustien teknomuusikoiden ääni. Tanssimusiikin genreille tyypillisesti jungle on pääasiassa ”12-tuumainen” genre, joka on tehty pienelle ja omistautuneelle yleisölle, vaikka Goldie ja hänen vuoden 1995 debyyttialbuminsa "Timeless" ennustivat yleisempää viehätystä musiikkia kohtaan. Myös 4 Heron "Two Pages" -albumi keräsi jonkin verran valtavirran suosiota.


title: Drum and bass

text: Roni Size voitti vuonna 1997 Mercury Music Prizen tuplalevyllään "New Forms."


title: Drum and bass

text: Tuhannet artistit alkoivat sekoittaa rikkobiittejä ja vaikutteita muun muassa jazzista, elokuvamusiikista, ambientista ja trip-hopista. Näin on saatu syntymään monia drum and bassin alagenrejä, kuten jazzahtava liquid funk, scifi-elokuvista vaikutteita saanut synkkä neurofunk, vanhan ajan darkcore-junglesta kehittynyt darkstep sekä trip-hopista ja ambientista vaikutteensa ottanut atmosfäärinen drum and bass ("atmospheric drum and bass"), jossa on hyvin kevyt ja leijuva äänimaisema. Edellä mainituista genreistä suomalaisia esimerkkejä ovat muun muassa Jontey (liquid funk), Taajuus (darkstep) sekä kansainvälisestikin mainetta saaneet Fanu (jungle), Muffler (drum and bass), Physics (drum and bass) Contour (liquid funk), L.A.O.S (drum and bass / jungle / powerpop), Kaleb (drum and bass) ja Resound (drum and bass). Elektronisen musiikin genrejen tapaan drum and bassilla on useita alagenrejä, joista suurimman osan rajat ovat häilyviä. Monet drum and bass -kappaleet voivatkin sisältää elementtejä monista eri tyylisuunnista.


title: Drum and bass

text: Drum and bass on saanut suosiota etenkin internet-pohjaisissa musiikki- ja toistopalveluissa. YouTuben kaltaiset videopalvelut ja muusiikkikeskeiset sosiaaliset verkostot kuten SoundCloud ovat muodostuneet tärkeiksi jakelu- ja mainoskanaviksi drum and bass -artisteille. Myös podcastit ja vapaaehtoisvoimin toimivat internet-radiokanavat ovat merkittäviä jakelutapoja.


title: Sarajevon piiritys

text: Sarajevon piiritys (5. huhtikuuta 1992 – 29. helmikuuta 1996) oli Jugoslavian hajoamissotiin kuuluneen Bosnian sodan tunnetuin tapahtuma. Bosnian serbit piirittivät Bosnian hallituksen hallussa olevaa Sarajevoa ja tulittivat sitä muun muassa kranaatinheittimillä. Verinen, tuhoisa ja Sarajevon kaupunkia kovasti koetellut piiritys kesti 1 425 päivää ja on siten nykyaikaisen sodankäynnin historian pisin piiritys. Saarrossa kuoli yli 11 000 ja haavoittui 50 000 ihmistä.


title: Sarajevon piiritys

text: Serbit eivät lopulta kyenneet valtaamaan kaupunkia, vaikka sitä puolustavien bosniakkien aseistus oli varsinkin sodan alussa heikkoa. Lopullisesti taistelun ratkaisi Nato-johtoisen kansainvälisen liittouman väliintulo, kun sen ilmaiskut pakottivat serbit luopumaan piirityksestä.


title: Sarajevon piiritys

text: Sisällissodan alkamispäivänä pidetään yleisesti viidettä huhtikuuta, itsenäisyyden julistuspäivää, jolloin sota oli alkanut Bijeljinassa. Tällöin järjestettyjen suurten rauhanmarssien aikana äärimielisten serbien sala-ampujat tulittivat väkijoukkoa, jossa oli serbejä, muslimeja ja kroaatteja. Serbiarmeija oli alkanut siirtyä Sarajevon ympärille jo kuukausia ennen sodan syttymistä. Jugoslavian kansallinen armeija JNA aloitti liikekannallepanot ja tykistön kuljetukset Sarajevoa ympäröiville kukkuloille. Huhtikuussa vuonna 1992 Bosnian hallitus vaati jugoslavialaisia joukkoja vetäytymään. Milošević vastasi suostumalla vetämään pois ne miehet, jotka eivät olleet Bosnian kansalaisia. Näiden osuus armeijan miesvahvuudesta oli merkityksetön.


title: Sarajevon piiritys

text: Serbit olivat 2. toukokuuta 1992 saartaneet Sarajevon täydellisesti noin 62 kilometrin pituisella rintamalla. Kaupunkia saartoi noin 200 tankkia ja 100 kranaatinheitintä. Piirittäjillä oli lisäksi sinkoja, maataisteluun otettuja it-aseita ja konekiväärejä sekä tarkka-ampujia. Kaupunkiin johtavat tiet tukittiin, ruoan ja lääkintätarpeiden kuljetukset estettiin sekä veden-, sähkön- ja lämmönsaanti katkaistiin. Koska kaupunkia puolustavilla joukoilla oli miesylivoima, serbit aikoivat heikentää puolustusta pommituksin mieluummin kuin yrittää kaupungin suoraa valtausta. Piiritys alkoi virallisesti 5. toukokuuta, jolloin tuhannet ihmiset marssivat kaupungissa rauhan puolesta. Tällöin tuntemattomat asemiehet ampuivat väkijoukkoon ja tappoivat ainakin yhden marssijan. Tämän jälkeen Sarajevoon kohdistui jatkuvaa pommitusta.


title: Sarajevon piiritys

text: Kolmannes kaupungin puolustajista oli muita kuin muslimeja. Vaikka puolustajilla oli miesylivoima, heidän aseistuksensa oli heikkoa: heillä oli yksi Kalašnikov-rynnäkkökivääri kolmea henkilöä kohti ja suojakypäriä puuttui. Parempia aseita saatiin salakuljettamalla niitä serbilinjojen läpi ja sotasaaliina. Kaupungin saartajat halusivat näännyttää sinne jääneet ihmiset alussa vaikka nälkään, jos kaupunki ei antautuisi. Serbien asemat olivat ylempänä kuin Sarajevon kaupunki, joten niistä käsin kaupunkia oli helppo tulittaa muun muassa kranaatinheittimillä. Noin 100 000 asukasta pakeni kaupungista, josta ruoka alkoi loppua nopeasti. Satoja tuhansia asui kaupungissa koko sodan ajan.


title: Sarajevon piiritys

text: Bosnia-Hertsegovinan armeija onnistui melkein kesäkuussa 1992 puhkaisemaan saartorenkaan saatuaan voittoja kaupungin kaakkoisosan Dobrinjassa. Sarajevon ja Bosnian hallituksen joukkojen hallinnoiman Butmirin alueen välissä oli YK:n UNPROFOR-joukoilla ollut Sarajevon lentoasema. Bosnian hallituksen joukot päättivät vuoden 1993 alussa kaivaa tunnelin lentoaseman alle ja näin helpottaa kaupungin huolto-ongelmaa. Työt aloitettiin maaliskuussa 1993 kahdesta suunnasta, ja tunneli oli valmis 30. heinäkuuta. Se oli 920 metriä pitkä ja keskimäärin 1,7 metriä korkea. Tunneli mahdollisti paremmat huoltoyhteydet ja ihmisten pääsyn pois kaupungista. Lentoaseman takana kaupungin lounaisosassa olevan tunnelin kautta saatiin ruokaa, sähköä ja puhelinyhteys. Ennen tunnelia huolto oli kokonaan ilmasillan varassa. Tunnelista reitti johti vaaralliselle tielle Igmanvuoren halki. Se oli Bosnian hallituksen hallinnassa, mutta serbijoukot pommittivat sitä säännöllisesti.


title: Sarajevon piiritys

text: Helmikuun 5. päivänä 1994 Markalen torille osui kranaatti, joka tappoi 68 ja haavoitti 144:ää. YK:n raportin mukaan 120 millimetrin kranaatti tuli koillispuolelta mutta tarkkaa suuntaa ei pystynyt määrittelemään. Kenraali Michael Rose ilmoitti, ettei kranaatin ampujaa pysty varmuudella kertomaan, mutta piti varmana, että sen on oli ampunut Bosnian serbiarmeija. Bosnian serbit kiistivät vastuunsa iskusta ja väittivät, ettei kranaatilla saanut aikaan väitettyä tuhoa. Heidän mukaansa Bosnian armeija oli itse aiheuttanut räjähdyksen, joka oli haavoittanut muutamia ja jonka tuhoja oltiin liioiteltu. Iskun jälkeen YK kuitenkin uhkasi 9. helmikuuta serbijoukkoja mahdollisesta ilmaiskusta ja vaativat heitä vetämään raskas aseistus kauemmaksi kaupungista kymmenessä päivässä. Serbit eivät olleet juurikaan reagoineet uhkavaatimukseen 17. helmikuuta mennessä, kun Venäjä ilmoitti lähettävänsä 400 sotilasta kaupunkiin ja suostutteli Bosnian serbit tottelemaan Naton uhkavaatimusta. Nato ilmoitti 20. helmikuuta, ettei tarvetta ilmaiskulle ole. Tuon päivän jälkeen myös pommitus Sarajevoon väheni.


title: Sarajevon piiritys

text: Yhdysvaltain entinen presidentti Jimmy Carter vieraili joulukuussa 1994 Sarajevossa tavoitteenaan nopeuttaa rauhanneuvotteluita. Hän onnistui sopimaan tulitauosta, joka kestäisi vuoden 1995 alusta huhtikuun alkuun. Ammuskelu päättyikin Sarajevossa tilapäisesti, mutta tulitauon aikana sotilasyksiköt pystyivät täydentämään varastojaan. Helmikuun lopussa tulitauko alkoi murentua, ja pian tämän jälkeen serbijoukot siirsivät tykkejään jälleen lähemmäksi kaupunkia. Tulitaukoa seurasi piirityksen voimaikkaimpiin kuuluneet hyökkäykset huhtikuusta elokuulle.


title: Sarajevon piiritys

text: Huhtikuussa serbien ja UNPROFOR-joukkojen väliset yhteenotot lisääntyivät. Serbit haastoivat YK:n sotilaat, ja joukkojen uusi komentaja Rupert Smith oli valmiimpi vastaamaan serbien provokaatioihin. Lyhyen tulitauon jälkeen uudelleen alkaneet yhteenotot herättivät Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Ranskassa halua kohdata Bosnian serbiarmeija. Bill Clinton kannatti ilmaiskuja, ja hän sai Ranskan tuen Nato-johtoisille iskuille. Naton koneet hyökkäsivät serbien ammusvarastoihin, ja taisteluiden jatkuessa serbien oli peräännyttävä. Sähköä ja vettä alettiin saada kaupunkiin ajoittain. Tulitauko solmittiin lokakuussa 1995 ja lopullinen rauha Daytonin sopimuksessa marraskuussa samana vuonna. Rauhansopimuksen jälkeen vetäytyvät serbit ryöstivät ja polttivat taloja ja aiheuttivat muutakin tuhoa. Normaaliin elämään palattiin Sarajevossa vähitellen, mutta Bosnian hallitus julisti piirityksen virallisesti päättyneeksi vasta 29. helmikuuta 1996.


title: Sarajevon piiritys

text: Piirityksen aikana kuoli arviolta 12 000 ihmistä, joista suuri osa oli lapsia; lisäksi 50 000 haavoittui. Kranaatteja ammuttiin kaupunkiin saarron aikana keskimäärin 329 kappaletta päivässä, suurin määrä, 3 777 kranaattia 22. heinäkuuta 1993. Tietyt alueet joutuivat piirityksen aikana systemaattisen kranaattitulen kohteeksi. Näihin kuuluivat monet kulttuurirakennukset sekä uskonnolliset ja julkiset rakennukset. Kaupungin keskusta, lentoasema, lounaiset esikaupunkialueet ja historiallinen keskusta olivat kranaattitulen yleisimmät kohteet.


title: Sarajevon piiritys

text: Sarajevon piirityksen aikana taistelut olivat koko ajan voimakkaita, etenkin vuoden 1992 loppupuolella ja vuoden 1993 alkupuolella. Kranaattituli ympäröiviltä kukkuloilta oli jatkuvaa 1. toukokuuta 1992 alkaen, ja serbien tarkka-ampujat vainosivat asukkaita. Serbien ampumia kranaatteja osui sotilaskohteisiin, hallituksen rakennuksiin, sairaaloihin, kouluihin, moskeijoihin, kirkkoihin, kirjastoihin, museoihin, teollisuuslaitoksiin, tiedotusvälinekeskuksiin, YK:n asemapaikkoihin sekä leipä- ja vesijonoihin. Serbit ampuivat myös siviilirakennuksia, ja syyskuuhun 1993 mennessä käytännöllisesti katsoen kaikki Sarajevon rakennukset olivat kärsineet jonkinasteisia vaurioita. Toukokuussa vuorilta ammuttu kranaatti surmasi leipäjonoon 22 ihmistä, ja tapaus herätti suuren kansainvälisen kohun. YK ei nimennyt kranaatin ampujaksi juuri serbejä, vaikka tämä oli selvää.


title: Sarajevon piiritys

text: Liikkuminen kaupungilla oli sala-ampujien vuoksi hyvin vaarallista. Jotkut kadut olivat erityisesti tarkka-ampujien kohteena. Kuuluisa oli vuorten ympäröimä ”Tarkka-ampujien kujaksi” ristitty vedenhakureitti lentoaseman lähettyvillä. Tie oli Zmaja od Bosne -katu, joka jatkuu Bulevar Meshe Shelimovica -katuna. Tie yhdisti itäisen vanhan kaupungin ja läntisen teollisuuskaupunginosan Novo Sarajevon ja Novi Gradin välillä Dolac Maltan kaupunginosan seuduilla. Tarkka-ampujat haavoittivat koko piirityksen aikana arviolta 1 030 ihmistä ja tappoivat 225, joista 60 oli lapsia.


title: Sarajevon piiritys

text: Piirityksen jälkeen suuri osa kaupungista oli raunioina. Sairaalat, teollisuusrakennukset, hallintorakennukset, pilvenpiirtäjät, moskeijat, synagogat, armeijan rakennukset, historialliset muistomerkit ja kirjastot olivat tuhoutuneet, näiden joukossa muun muassa arvokas Bosnian kansalliskirjasto. Jälleenrakennus aloitettiin heti sodan loputtua vuonna 1995, ja se saatiin suurimmalta osin päätökseen vuoteen 2003 mennessä. Kaupungista löytyy kuitenkin vielä sorakasoiksi sortuneita rakennuksia ja ehjätkin talot ovat usein luodinreikien kuvioimia. Joitakin rakennuksia, muun muassa entinen parlamenttitalo on jätetty muistomerkeiksi sodan tuhoista. Se ja kansalliskirjasto odottavat EU:n tukea jälleenrakennukselle. Monet räjähdysten jättämät kranaattikuopat Sarajevon kaduilla on täytetty punaisella betonilla. Punaisia läikkiä kutsutaan ”Sarajevon ruusuiksi”.


title: Sarajevon piiritys

text: Piirityksen jälkeen kiistaa ovat herättäneet väitteet Sarajevossa suoritetuista etnisistä puhdistuksista. Syytöksiä on esittänyt muun muassa Bosnian serbitasavallan pääministeri Pero Bukejlović. Hurjimpien väitteiden mukaan serbejä vastaan järjestettiin piirityksen aikana suunnitelmallinen kansanmurha, jossa useita tuhansia olisi kuollut. Nämä väitteet ovat kuitenkin kumottavissa, sillä piirityksessä haavoittuneista ja kuolleista pidettiin tarkkaa kirjaa. 12 000 kuolleesta serbejä oli noin neljäsosa, mikä on oikeassa suhteessa Sarajevon väestöön. On todennäköistä, että yksittäiset serbit joutuivat kärsimään etnisestä taustastaan piirityksen aikana, mutta taustalla ei luultavasti ollut hallituksen suunnitelmallisia toimia.


title: Sarajevon piiritys

text: Myös bosniakkien puolella toimi puolisotilaallisia järjestöjä, jotka saivat sodan alussa toimia vapaasti Sarajevossakin, koska niistä oli hyötyä kaupungin puolustamisessa. Nämä puolisotilaalliset joukot suorittivat omia operaatioitaan, joissa tapahtui serbeihin kohdistuneita murhia Bosnian hallituksen niitä tukematta. Erään järjestön Sarajevossa bosniakit panivat itse tilille serbeihin kohdistuneista hirmutöistä sodan kestäessä. Bosniakkien puolisotilaalliset järjestöt tappoivat kymmeniä, satoja tai korkeintaan 2 000 ihmistä.


title: Sarajevon piiritys

text: Kun Sarajevo sodan jälkeen jäi bosniakkien ja kroaattien käsiin, suuri osa serbiväestöstä poistui kaupungista. Nykyään Sarajevon serbiväestön koko on noin 40 000.Sarajevon piirityksen ajan kaupungissa asuneen nuoren tytön Zlata Filipovićin päiväkirja sodan ajalta on julkaistu suomeksi nimellä "Zlatan päiväkirja" (WSOY 1994).


title: Carl Lewis

text: Frederick Carlton ”Carl” Lewis (s. 1. heinäkuuta 1961 Birmingham, Alabama) on entinen yhdysvaltalainen yleisurheilija. Hän kilpaili 100 metrillä, 200 metrillä, pikaviestissä sekä pituushypyssä.


title: Carl Lewis

text: Lewisia pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista yleisurheilijoista. Hän voitti yhteensä yhdeksän olympiakultaa ja yhden olympiahopean. MM-kisoissa hän voitti kahdeksan maailmanmestaruutta, yhden hopean ja yhden pronssin. Lewis valloitti kaikki pituushypyn olympiakullat vuosina 1984–1996. Hän on yksi harvoista urheilijoista, jotka ovat yltäneet neljään peräkkäiseen henkilökohtaiseen kultamitaliin kesäolympialaisissa. Lewisista tuli Los Angelesissa 1984 vasta toinen yleisurheilija, joka on voittanut neljä olympiakultaa samoissa kisoissa.


title: Carl Lewis

text: Lewis valittiin 1989 suomalaisten urheilutoimittajien äänestyksessä 1980-luvun parhaaksi urheilijaksi. Hän sai äänestyksessä 51 % äänistä. Vuosina 1988 ja 1991 Lewis valittiin .


title: Carl Lewis

text: Lewis voitti Helsingin MM-kisoissa 1983 MM-kultaa 100 metrillä ja pituushypyssä sekä oli mukana MM-kultaa voittaneessa Yhdysvaltojen pikaviestijoukkueessa. Seuraavana vuonna Los Angelesin olympialaisissa hän voitti neljä olympiakultaa: 100 ja 200 metrillä, pituushypyssä sekä 4 × 100 metrin viestissä. Rooman MM-kisoissa 1987 hän voitti jälleen kolme maailmanmestaruutta: 100 metrillä, pituushypyssä ja pikaviestissä. Lewis voitti Soulin olympialaisissa 1988 olympiakultaa 100 metrillä ja pituushypyssä sekä olympiahopeaa 200 metrillä.


title: Carl Lewis

text: Lewis on 188 cm pitkä ja painoi aktiiviuransa aikana 80 kg. Hän edusti Santa Monica Track Clubia ja hänen valmentajansa oli Tom Tellez.


title: Carl Lewis

text:
Vuonna 2003 Lewis myönsi, että hän antoi ennen Soulin 1988 olympialaisia kolmesti positiivisen doping-näytteen piristeaineista, mutta Yhdysvaltain liitto katsoi asian läpi sormien ja tulkitsi asian siten, ettei Lewis ollut pyrkinyt parantamaan urheilusuorituksiaan kiellettyjä aineita apuna käyttäen. Kanadalainen pikajuoksija Ben Johnson vaati, että Lewisilta pitäisi tästä syystä ottaa pois mitalit, jotka hän voitti Soulissa. Johnson voitti Soulissa 100 metrin olympiakultaa maailmanennätyksellä, mutta menetti molemmat kärähdettyään steroidien käytöstä. Kultamitali ja 100 metrin silloinen maailmanennätys (9,92) siirtyivät käryn myötä Carl Lewisille.
Lewis lauloi jo juoksu-uransa aikana ja levytti albumin vuonna 1985. Sen jälkeen hän näytteli yhdessä televisiosarjassa ja kuudessa elokuvassa vuoteen 2007 asti.
Lewis asettui ehdolle New Jerseyn osavaltion senaatin vaaleissa 2011 demokraattien listalla. Hänen ehdokkuutensa kuitenkin kumottiin, koska Lewis ei täyttänyt vaatimuksia neljän vuoden asumisesta osavaltiossa. Lewis aloitti vuonna 2014 vapaaehtoisen valmentajantyön Houstonin yliopistossa.


title: Carl Lewis

text: Lewis on toiminut myös YK:n ruoka- ja maataloustehtävissä sekä vammaisten tukijärjestössä.


title: Carl Lewis

text: Lewis on vegaani. Hän siirtyi vegaaniseen ruokavalioon heinäkuussa 1990. Hän uskoi vegaanisen ruokavalion olevan hänelle paremmin sopiva, sillä hän pystyi syömään suurempia ruokamääriä sen vaikuttamatta hänen urheilullisuuteensa heikentävästi.


title: Viuhahtaminen

text: Viuhahtaminen on alastomana juoksua julkisella paikalla. Esimerkiksi urheilutapahtumat ovat suosittuja paikkoja viuhahduksille. Viuhahtamisesta tuli suosittu villitys 1970-luvun alussa.


title: Viuhahtaminen

text: Maailman laajimmin nähty viuhahdus tapahtui vuonna 1974 Oscarien jakotilaisuudessa, kun silloin 33-vuotias Robert Opel viuhahti näyttämön halki ja näytti samalla sormillaan V-merkkiä. Suurin joukkoviuhahdus eli alastonjuoksu, noin 1 500 mies- ja naisopiskelijaa kerralla, tapahtui tiettävästi Georgian yliopistossa 1974


title: Viuhahtaminen

text: Yleensä viuhahtamista ilmenee enemmän miesten kuin naisten keskuudessa ja sen voi liittää myös opiskelijakulttuuriin. Itse viuhahtamisen syynä voi olla huomionhakuisuus ja se voi liittyä esimerkiksi vedonlyöntiin. Toisaalta viuhahtaminen voi olla myös irvailua liikoja sääntöjä kohtaan ja jopa pienimuotoista anarkiaa.


title: Viuhahtaminen

text: Kokonaan toinen viuhahduksen laji on mainosmielessä tai yhteiskunnallisen huomion herättämiseksi tehty nakuilu. Muun muassa The Sun tabloidi-lehti on tunnettu useasti toistuvista tempauksista, joissa lehti maksaa urheilukentille tms. juokseville viuhahtajille, joiden ihossa tai muussa mukanaan pitämässä esineessä mainostetaan kyseistä lehteä. Yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta nakuilun keinoin merkittävimpiä ovat turkiksia vastustava PETA-järjestö, jonka "olen mieluummin alasti kuin pidän turkiksia" kampanja on saanut monet huippumallit ja kuuluisuudet nakuilemaan, ja Fuck for Forest, ryhmä, joka haluaa pelastaa sademetsät viuhahtamalla ja pornoa tekemällä.


title: Icelandair

text: Icelandair on Islannin kansallinen lentoyhtiö. Yhtiön kotikenttänä toimii Keflavíkin kansainvälinen lentoasema. Nykyään Icelandair on Islannin suurin kuljetusyhtiö, ja ainoa lentoyhtiö usealla Islannin ja Euroopan välisellä reitillä.


title: Icelandair

text: Icelandair tarjoaa lentoja Atlantin yli siten, että matkaan kuuluu parin päivän välipysähdys Islannissa.


title: Icelandair

text: Icelandair aloitti toimintansa vuonna 1937 käyttäen nimeä "Flugfelag Akureyrar". Yhtiön kotipaikkana toimi tällöin pohjoisislantilainen Akureyrin kaupunki. Vuonna 1943 yhtiö siirsi toimintansa Reykjavíkiin ja muutti nimensä "Flugfelag Islandsiksi".


title: Icelandair

text: Vuonna 1944 "Flugfelag Islands" sai ensimmäisen kilpailijansa – "Loftleiðirin". 1945 "Flugfélag Íslands" aloitti ensimmäisenä islantilaisena lentoyhtiönä kansainväliset lennot Largsiin, Skotlantiin. "Loftleiðir" seurasi "Flugfélag Íslandsin" jalanjälkiä ja aloitti pari vuotta myöhemmin oman kansainvälisen liikenteensä. Vuonna 1953 "Loftleiðir" aloitti myös ensimmäiset lennot Islannista Atlantin yli.


title: Icelandair

text: Kilpailu jatkui vuoteen 1973 asti, jolloin lentoyhtiöt yhdistyivät toisiinsa. Tällöin myös nimi vaihtui "Flugleiðiriksi", joka muodostui yhtiöiden edellisten nimien yhdistelmästä. Muutamaa vuotta myöhemmin nimi vaihtui kansainvälisemmäksi "Icelandairiksi", joka on käytössä tänäkin päivänä. "Flugleiðir"-nimeä kuitenkin käytettiin yhä Islannin sisäisessä markkinoinnissa.


title: Icelandair

text: Vuonna 2003 Icelandair sai kilpailijakseen halpalentoyhtiö Iceland Expressin, joka lentää Keflavikistä Kööpenhaminaan ja Lontooseen. Nykyisin kysyinen yhtiö tunnetaan nimellä WOWair.


title: Icelandair

text: Lokakuusta 2005 lähtien Icelandair-yhtiön omistaja on ollut Icelandair Group Holding hf, joka omistaa kymmenkunta matkailualalla ja lentoliikenteessä toimivaa yhtiötä.


title: Icelandair

text: Icelandair aloitti helmikuussa 2015 kahdesti viikossa liikennöidyn lennon Reykjavikista Birminghamiin. Kohteeseen, joka oli lentoyhtiön viides Britanniassa, lennettiin Boeing 757 -lentokoneilla.


title: Icelandair

text: Tammikuussa 2016:Rahtilaivasto:


title: Ben Johnson (pikajuoksija)

text: Benjamin Sinclair ”Ben” Johnson CM (s. 30. joulukuuta 1961 Falmouth, Jamaika) on kanadalainen entinen pikajuoksija, joka sittemmin jäi kiinni dopingista. Hänen päämatkansa oli 100 metrin juoksu.


title: Ben Johnson (pikajuoksija)

text: Johnsonin ensimmäiset MM-kilpailut olivat Helsingissä 1983, jolloin hänen kisataipaleensa jäi semifinaaleihin. Johnson juoksi tuolloin kuudenneksi ajalla 10,44. Seuraavan vuoden olympialaisissa Los Angelesissa hän juoksi 100 metriä aikaan 10,22, joka riitti kolmanteen tilaan. Carl Lewis ja Sam Graddy jättivät vielä Johnsonin taakseen. Johnson juoksi myös Kanadan joukkueessa Tony Sharpen, Desei Williamsin ja Sterling Hindsin kanssa 4 × 100 metrillä. Joukkueen aika oli 38,70 ja se riitti kolmanteen tilaan.


title: Ben Johnson (pikajuoksija)

text: Ura jatkui nousujohteisena, ja vuoden 1987 Rooman maailmanmestaruuskilpailuissa Johnson voitti 100 metrin juoksun maailmanennätysajalla 9,83. Soulin olympialaisissa 1988 Johnson voitti jälleen ja paransi maailmanennätystään aikaan 9,79. Hän jäi kuitenkin tämän jälkeen kiinni kiellettyjen aineiden käytöstä ja sai kahden vuoden kilpailukiellon.