title: Manchester City FC

text: Manchester City voitti keväällä 2011 FA Cupin kukistettuaan Yaya Tourén maalilla loppuottelussa Stoke Cityn 1–0. Kyseessä oli Cityn ensimmäinen merkittävä titteli vuoden 1976 liigacupin jälkeen. Valioligassa joukkue sijoittui kolmanneksi, mikä oli sen paras sijoitus vuoden 1977 jälkeen.


title: Manchester City FC

text: Kaudella 2011–2012 Manchester City voitti seurahistoriansa ensimmäisen valioliigamestaruuden. Mestaruus varmistui kauden viimeisellä kierroksella 13. toukokuuta 2012 Cityn kaataessa Queens Park Rangersin kotonaan maalein 3–2. Seuraavalla kaudella City oli Valioliigassa toinen ja hävisi FA Cupin loppuottelussa Wiganille 0–1. Roberto Mancini erotettiin kauden jälkeen managerin tehtävästä ja hänet korvasi Manuel Pellegrini.


title: Manchester City FC

text: Kaudella 2013–2014 City voitti Valioliigan mestaruuden kahden pisteen erolla Liverpooliin. City voitti lisäksi Liigacupin kukistettuaan loppuottelussa Sunderlandin 3–1. Seuraavalla kaudella City sijoittui Valioliigassa toiseksi. Vuonna 2016 City voitti Liigacupin kukistettuaan loppuottelussa Liverpoolin rangaistuspotkukilpailussa. Mestarien liigassa City eteni välierään, jonka hävisi Real Madridille yhteismaalein 0–1. Valioliigassa City sijoittui neljänneksi.


title: Manchester City FC

text: Pep Guardiola korvasi Pellegrinin Cityn valmentajana kesällä 2016. Seuraavalla kaudella City sijoittui Valioliigassa kolmanneksi. Kaudella 2017–2018 City voitti Valioliigan mestaruuden ennätyksellisellä 19 pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Manchester Unitediin. City rikkoi kauden aikana useita muitakin Englannin pääsarjan ennätyksiä keräten muun muassa ensimmäisenä pääsarjajoukkueena sata sarjapistettä yhdellä kaudella. City voitti 2018 myös Liigacupin kukistettuaan loppuottelussa Arsenalin 3–0


title: Manchester City FC

text: Päivitetty 7. tammikuuta 2019.


title: Manchester City FC

text: Tuolloin Manchester Cityä edustanut Foé kuoli kesken Kamerunin maaottelun 26. kesäkuuta 2003, eikä hänen silloista pelinumeroaan ole käytetty sen jälkeen.Seuraavat pelaajat kuuluvat Manchester Cityn Hall of Fameen :


title: Tankki-Veikko

text: Tankki-Veikko oli rintamalehti, joka ilmestyi ainakin jatkosodan aikana. Sen toimittajana oli valistusupseeri, vänrikki Helge Ukkola. Lehti tiedotti tarkasti pataljoonan miesten kihlautumiset, naimisiinmenot ja lasten syntymät. Rintama-asioita pyrittiin lehdessä käsittelemään humoristisesti, kun virallinen propaganda ei enää sotaa nähneisiin miehiin purrut.


title: Natufin kulttuuri

text: Natufin kulttuuri oli kivikautisen Lähi-idän Levantissa noin 11700–9600 kalenterivuotta ennen ajanlaskun alkua vallinnut, maanviljelyä edeltänyt kulttuuri. Se ulottui eteläisestä Siinaista pohjoiseen Etelä-Turkkiin. Kulttuurin ihmiset elivät muun muassa gasellin metsästyksellä sekä tammenterhojen ja villiviljan keräilyllä. Elämäntapa oli osin paikoillaan pysyvää, osin liikkuvaa.


title: Natufin kulttuuri

text: Epipaleoliittinen Natufin kulttuuri kehittyi luultavasti aiemmasta Kebaran kulttuurista ja/tai Egyptin Mushabin kulttuurista.


title: Natufin kulttuuri

text:
Natufin kulttuuri ajoittuu viime jääkauden loppuvaiheeseen, jolloin maailmassa tapahtui voimakkaita ilmaston muutoksia.
Varhaista Natufia (12500–10800 eaa) vastasi Bölling-Allerödkausi ja myöhästä Natufia (10800–9500 eaa) Nuorempi Dryas. Myöhäisellä natufilla enemmän paikkoja myös kuivilla alueilla.


title: Natufin kulttuuri

text:
Natufin kulttuurin synnyn aikoihin Lähi-idän ilmasto lämpeni ja kostui.
Niinpä kulttuurin alueella oli melko metsäistä. Natufien kylät olivat yleensä Välimerelle tyypillisellä tammi-pistaasivyöhykkeellä, jossa kasvoi paljon ruohoja ja villiviljaa. Kitukasvuisemmilla alueilla kyliä oli vähemmän.
Arvellaan natufialaisten kulttuurin ajautuneen myöhemmin jääkauden päättymisen aikaisen kylmän ja etelässä kuivan nuoremman dryaskauden takia kohti maanviljelyä.


title: Natufin kulttuuri

text:
Natufin kulttuurin löytöpaikkoja ovat mm. Jeriko, Karmelinvuori, Juudean kukkulat, Ain Mallaha ja Hayonim. Lisäksi Tell abu hureyra, tell Mureybat Syyriassa.
Natufin aikana löytöpaikkojen määrä oli viisinkertainen edelliseen geometrisen kabaran aikaan verrattuna.


title: Natufin kulttuuri

text:
"Natufit" elivät muun muassa gasellinmetsästyksellä ja villiviljan keräilyllä. He saattoivat viljellä maata, mutta varmaa tämä ei ole.
Metsästettiin eniten gaselleja, myös aroalueilla nautoja, sikoja, hirvieläimiä, kauriita, hevosen sukuisia eläimiä.
Muun muassa hampaiden kulumisen ja luiden strontium- ja kalsiumpitoisuuden mukaan natufit söivät eniten kasviravintoa.
Natufiin on liitetty syksyinen tammenterhojen keruu, kulttuurin alue oli silloin tammi- ja pistaasipuiden vyöhykkeellä. Tammenterhojen käsittely syötäväksi on työlästä: muutaman päivän perheen ravinnon tuotto tammenterhoista vie seitsemän tuntia..
Villirukiissa näkyy kesytyksen merkkejä ehkä jo ajalle 19700 eaa päätellen kolmen jyvän radiohiiliajoituksista ja myös kastelukelpoisten weed-lajien siemeniä.


title: Natufin kulttuuri

text:
Kiinteä kyläasutus saattoi syntyä jo Natufin kaudella ennen maanviljelyn alkamista, vaikka toiset Natufin asuinpaikoista olivat tilapäisleirejä. Joka tapauksessa Natufin kauden leiripaikkoja käytettiin useammin kuin aiemmin, ja kulttuuri oli monipuolisempi. Natufin asukkaiden uskotaan vaeltaneen osan vuodesta, ja osan vuotta asuneen paikallaan.
Kyliä oli suuria, keskikokoisia ja pieniä, alaltaan 15-1000 m2. Suurissa kylissä oli 100-150 as. Pienet kylät saattoivat olla tilapäisiä leirejä.


title: Natufin kulttuuri

text: Myöhäisnatufin aikana 11500-9500 eaa. oli liikkuvaa asutusta.


title: Natufin kulttuuri

text: Natufien puoliksi maanalaiset talot tai majat olivat pyöreitä tai soikeita, niiden ympärillä oli kivikehä, ja sisällä puisia kannatuspaaluja.. Taloissa oli kivinen tulisija. Talojen läpimitta oli 3-6 m. Mutta natufien taloja ei tehty mutatiilistä, niin kuin myöhemmät PPNA-kauden talot.


title: Natufin kulttuuri

text:
On löydetty luisia ja puisia piikiviteräisiä sirppejä, luusta tehtyjä kalakoukkuja ja harppuunoita. Sirpit ilmaantuivat Natufin aikana ja kattavat eräistä löydöistä 80%. Hiottuja kiviesineitä, huhmareita, survimia, jauhinkiviä, pieniä kulhoja on löydetty enemmän kuin aikaisemmilta löytöpaikoilta.
Natufin kaudella yleistyi huhmareiden ja sirppien koristelu viivoista koostuvin kuvioin.. Luultavasti metsästettiin verkoillakin.
Piikiviterät olivat epipaleoliittiselle eli mesoliittiselle ajalle tyypillisiä mikroliittejä. Myös mikrokaivertimia. Paljon puolikuun muotoisia teriä. Kiillotetusta kivestä tehtiin keihään suoristimia.


title: Natufin kulttuuri

text: Varhaisen Natufin nuolenkärjet olivat Helwan-tyyppiä 12,500 – 11,000 BP. Etelässä Siinaissa oli Harif-kärki, joka saattoi olla oma kulttuurinsa.


title: Natufin kulttuuri

text:
On hautakuoppia, joita on pidetty joskus villiviljan varastoina.
Ihmistä esittävät veistokset ovat harvinaisia, eläimiä esittävät yleisiä. Monet ajan veistokset esittävät gasellia.
Korut olivat yleisiä. Joidenkin vainajien luut käsiteltiin okralla. Vuonna 2008 löydettiin ilmeisesti shamaanin tai poppamiehen hauta.
On löydetty myös agaatteja ja muita jalokiviä. Natufilaiset kesyttivät koiran 12000 BP eli 10000 eaa. Lapsikuolleisuus oli arkeologisista löydöistä päätellen hyvin korkea.
Ain Mallahasta on löydetty Niilin simpukankuoria ja Anatolian obsidiaania.


title: Natufin kulttuuri

text:
Natufin väestöä on pidetty "esi-afroaasialaisena".
Natufin kulttuurissa on nähty esim. itäisen Saharan ja sen eteläpuolen tai Euraasian kivikauden kulttuurin vaikutteita. Natufeja on väitetty myös seemiläistä edeltäväksi.


title: Natufin kulttuuri

text: Natufin kulttuurista löydetystä luista on löydetty isälinjan tyyppeja CT ja


title: Natufin kulttuuri

text: E1b1. Äitilinjan tyypeissä on N1b ja J2a2.


title: Sivilisaatio

text: Sivilisaatio (lat. "civilis", kansalais-) eli korkeakulttuuri tarkoittaa yleensä samaa kuin kulttuuri tai sivistys. Sivilisaatioksi voidaan kutsua yhden valtion, useiden valtioiden, kansojen muodostaman yhteisön tai kokonaisen lajin, kuten ihmiskunnan, kehittämää monimutkaista elämäntapaa. Korkeakultturia edeltää alkukulttuuri eli primitiivinen kulttuuri.


title: Sivilisaatio

text: Usein sivilisaatio katsotaan kulttuurin kehitysvaiheeksi, jota edeltää yksinkertainen heimoyhteiskunta. Kun tällainen yhteiskunta kasvaa ja organisoituu, siitä tulee sivilisaatio eli korkeakulttuuri, jolle on ominaista keskitetty valtiomainen hallinto, suuret asutuskeskukset, työnjako, yhteiskuntaluokat, kirjoitustaito, korkealle tasolle kehittyneet tiede ja taide sekä vahva armeija. Sivilisaatioille tyypillistä on kaupunkien muodostuminen.


title: Sivilisaatio

text:
Ensimmäisen sivilisaation katsotaan syntyneen noin 3500–3000 eaa. varhaisessa Kaksoisvirranmaassa. Sivilisaation synnyn katsotaan johtuvan mm. voimakkaasta väestönkasvusta ja eri alueiden välisistä sodista, jotka vaativat keskitettyä johtoa.
Voimakkaan väestönkasvun pani käyntiin jonkin varastoitavan viljalajin tuottoisa kasteluviljely. Amerikassa se oli maissi, Lähi-idässä ohra ja vehnä, Kiinassa riisi.


title: Sivilisaatio

text: Varhaisten sivilisaatioiden syntyalueet olivat monesti aavikoiden ympäröimiä jokilaaksoja, joissa valloitettujen kylien väestö ei voinut paeta valloittajaa, vaan sen oli alistuttava sodan jälkeen voimakkaamman kylän tai kaupungin valvontaan.


title: Sivilisaatio

text:
Varhaisimmat kirjoitetut asiakirjat ovat verokuitteja. Varhaisessa Kaksoisvirtainmaassa mm. järjestäytynyt uskonto oli suuri mahti.
Egyptin, Indusjoen laakson, Kiinan, Perun ja Keski-Amerikan alueilla tapahtui vastaava sivilisaation synty. Näitä varhaisia sivilisaatioita on sanottu myös korkeakulttuureiksi tai varhaisvaltioiksi.Sivilisaatioita on tarkasteltu systeemiteoreettisen näkökulman kautta kompleksisina järjestelminä, eli itsenäisten sääntöjen puitteissa toimivien osien muodostamina järjestelminä, joiden toimintasäännöt muodostuvat järjestelmän osien välisestä vuorovaikutuksesta. Sivilisaatiot voidaan nähdä esimerkiksi esiurbaanisista kulttuureista nousevien kaupunkien verkkona, jota määrittävät verkon osien taloudelliset, poliittiset, sotilaalliset, diplomaattiset, sosiaaliset ja kulttuuriset vuorovaikutussuhteet. Mikä tahansa organisaatio on kompleksinen sosiaalinen järjestelmä, ja sivilisaatio voidaan nähdä suurenä organisaationa.


title: Sivilisaatio

text: Yhdysvaltalainen antropologi Joseph Tainter katsoo teoksessaan "The Collapse of Complex Societies" sivilisaatioiden kompleksisuuden kasvavan ongelmanratkaisun kautta. Kohdatessaan ongelmia, kuten väestönkasvu, tautiepidemia, ruoantuotannon ongelmat, ilmastonmuutos, ympäristön kuluminen, vihollisen hyökkäys tai sisäiset konfliktit, ne rakentavat uusia infrastruktuurin, instituutioiden, byrokratian ja sääntelyn kerroksia. Samalla kompleksisuuden kustannukset henkeä kohden kasvavat, mistä syystä sivilisaatioiden ylläpito vaatii enemmän työtä, energiaa ja muita resursseja kuin yksinkertaiset yhteiskunnat. Kompleksisuuttaan kasvattavat yhteiskunnat ovat historiallisesti vastanneet ylläpitokustannuksiinsa valloitus- ja ryöstösotien, orjuuden ja pakkotyön sekä ympäristöresurssien kasvavan hyödyntämisen avulla. Moderni teollisuusyhteiskunta puolestaan on kompensoinut kustannuksiaan erityisesti fossiilisten polttoaineiden hyödyntämisellä.


title: Sivilisaatio

text: "Sivilisaatiolla" voidaan viitata myös pelkkään kompleksisen yhteiskunnan kulttuuriin yhteiskunnan itsensä sijasta. Jokaiseen yhteiskuntaan – riippumatta siitä, voidaanko se määritellä sivilisaatioksi vai ei – liittyy omintakeisia ja yksilöllisiä ideologioiden, tapojen, tuotannon ja taiteiden muotoja. Sivilisaatioille tyypillisesti muodostuu etenkin sen eliittiin yhdistetty kulttuuri, joka ilmenee kirjallisuuden, taiteen, arkkitehtuurin, järjestäytyneen uskonnon ja monimutkaisen tapakulttuurin kautta.


title: Sivilisaatio

text: Sivilisaation käsitteelle muodostui 1700-luvun puolivälissä kulttuurisesti arvottava merkitys, joka säilyi 1800-luvulle ja osin nykypäivään asti. Sivilisaatio yhdistettiin kulttuurisesti ja henkisesti ylivertaiseen sivistykseen verrattuna karkeaan tai villiin barbaarisuuteen. Hienostuneet käytöstavat edustivat sivilisaatioiden ylemmyyttä yksinkertaisempiin yhteiskuntiin nähden.


title: Sivilisaatio

text: Saksalainen sosiologi Norbert Elias tulkitsi eurooppalaisten käytöstapojen kehitystä keskiajalta 1800-luvulle sivilisaatioprosessin näkökulmasta.. Hän katsoi tapojen sivilisoitumisen olleen seurausta yhteiskuntien kompleksisuuden kasvusta, modernin valtion ja sen valtarakenteiden synnystä sekä hierarkioiden syvenemisestä. Käytöstavat syntyivät hovin ja muun eliitin parissa, jotka pyrkivät erottautumaan alemmistaan erottamalla yksityisen ja julkisen elämänpiirin. Monimutkaistuvat yhteiskuntasuhteet edellyttivät impulsiivisen käytöksen rajoittamista. Aggressiivisuus, seksuaalisuus, ruumiineritteet, piereskely, syljeskely ja ruumiinkieli kokonaisuudessaan siirtyivät vähitellen tarkkailun ja sääntelyn kohteiksi, mikä puolestaan on tuottanut länsimaisen ihmisen tunne-elämään häpeän ja vastenmielisyyden kokemuksia. Toisaalta, koska käytöstapojen alkuperä on yhteiskunnallisten valtasuhteiden osoittamisessa, johti 1900-luvun tasa-arvoistumiskehitys myös tapakulttuurin höllentymiseen.


title: Sivilisaatio

text: Antropologi Joseph Tainter määrittelee kompleksisten yhteiskuntien romahduksen tarkoittavan sen rakenteiden merkittävää yksinkertaistumista. Silloin tällöin sivilisaatio kykenee vielä romahduksen jälkeen jatkamaan kulttuuriaan sen olennaisilta osilta, kuten Kiina on tehnyt useita kertoja historiassaan. Usein kuitenkin romahdus johtaa taantumiseen tai toisen sivilisaation valloitukseen, jolloin sivilisaatio tuhoutuu. Tainter katsoo romahduksen seuraavan kompleksisuuteen suunnattujen investointien alenevasta rajahyödystä. Kasvuvaiheessa sivilisaatio kykenee hyödyntämään parhaita ja helpoimpia ongelmanratkaisukeinojaan, jolloin kalliitkin investoinnit tuottavat merkittävää lisähyötyä. Esimerkiksi Rooman valtakunta hyötyi toisesta puunilaissodasta suunnattomasti huolimatta valtavista tappioista ja kustannuksista. Jossakin vaiheessa kompleksisuus kuitenkin alkaa tuottamaan alenevaa rajahyötyä, kun lisäinvestoinnit kallistuvat, hyödyt pienenevät ja pelkkä järjestelmän ylläpito vaatii enemmän resursseja. Roomalle näin kävi, kun se oli vallannut kaikki parhaimmat lähialueensa, ja esimerkiksi Germanian valloitus jätettiin kesken jo yhden sotilaallisen tappion jälkeen. Ilman kasvua Rooma ei voinut enää vastata uusiin ongelmiin heikentämättä itseään, jolloin sitä huomattavasti heikommat barbaarikansat valloittivat sen.


title: Sivilisaatio

text: Sivilisaatiota ei ole aina nähty pelkkänä kehityksenä parempaa kohden. Varhaisiin sivilisaatiokriitikoihin kuului Jean-Jacques Rousseau, jonka mukaan rationaalinen ja sosiaalisesti määrittynyt sivilisaatio ei ollut sopusoinnussa alkuperäisen ihmisluonnon kanssa, jota Rousseaulle edusti primitiivinen ja irrationaalinen "jalo villi". Näkemykseen tarttuivat myöhemmin saksalaiset filosofit, kuten Johann Gottfried von Herder sekä Friedrich Nietzsche, jotka erottivat luonnollisen organismin tavoin kehittyneet kulttuurit rationaalisista ja epäluonnollisista sivilisaatioista, joille olivat ominaisia sosiaalisen elämän paheet.


title: Sivilisaatio

text: Myös modernissa sivilisaatiokritiikissä saatetaan sivilisaatioita edeltäneet kulttuurit arvottaa sivilisaatioita korkeammalle. Thom Hartmann jakaa maailman kulttuurit vanhempiin ja nuorempiin kulttuureihin, joista yksinkertaiset metsästäjä-keräilijäkulttuurit edustavat ensimmäistä ja sivilisaatiot jälkimmäistä tyyppiä. Siinä missä vanhemmat kulttuurit, jotka ovat olleet hallitsevia suurimman osa ihmislajin historiasta, ovat luonteeltaan stabiileja, tasa-arvoisia ja ympäristöään kunnioittavia, edustavat nuoremmat kulttuurit Hartmanin näkemyksen mukaan kasvua, väkivaltaa, alistamista, ympäristön tuhoamista ja lopulta myös itsetuhoa. Sivilisaatiot ovat jo tähän mennessä valloitusten ja kolonialismin kautta hävittäneet suurimman osan vanhemmista kulttuureista ja moderni globaali sivilisaatio on resurssien kuluttamisen myötä hyvää vauhtia hävittämässä itseään. Hän huomauttaa, että paleoliittisten eurooppalaisten elintaso oli korkeampi kuin agraarisen kauden eurooppalaisten, ja esihistoriallinen elintaso saavutettiin uudestaan vasta 1900-luvulla fossiilisten polttoaineiden tuhlaamisen avulla.


title: Viljam Pylkäs

text: Viljam Pylkäs (28. helmikuuta 1912 Valkjärvi – 6. helmikuuta 1999 Lempäälä) oli suomalainen pienviljelijä, joka oli Väinö Linnan romaanissa "Tuntematon sotilas" esiintyvän sotilassankari Antero Rokan esikuva. Tämä käy ilmi Väinö Linnan Pylkkäälle lähettämästä kirjeestä:


title: Viljam Pylkäs

text: Pylkkäästä Rokan esikuvana on kertonut kirjassaan "Muistissa Väinö Linna" (2004) myös Linnan ystävä, kirjailija Jaakko Syrjä. Syrjän mukaan Linna oli sanonut hänelle selkeästi, että Tuntemattoman sotilaan henkilöhahmoista vain kahdella, Rokalla ja Koskelalla on todellinen esikuva. Rokan esikuva oli Viljam Pylkäs ja hämäläisen Koskelan esikuva oli Nilsiästä Savosta kotoisin ollut Einari Kokkonen.


title: Viljam Pylkäs

text: Viljam Pylkäs syntyi Karjalankannaksen Valkjärvellä, mutta muutti jo lapsena perheensä mukana Sakkolaan, Haparaisten kylään. Hän suoritti asepalveluksen Karjalan Kaartissa 6. syyskuuta 1933 – 21. elokuuta 1934 ja sai koulutuksen konekivääriampujaksi. Talvisodassa hän palveli Er.P 6:n konekiväärikomppaniassa. Pylkäs osallistui konekivääriampujana erittäin raskaisiin taisteluihin joulukuun lopussa 1939 Keljan kylän alueella Vuoksen rannalla. Näin Pylkäs taisteli melkein oman maatilansa alueella. Pataljoona menetti Keljan taisteluun osallistuneista miehistään kolmasosan.


title: Viljam Pylkäs

text: 14. tammikuuta 1940 pataljoonan komentaja majuri Saarelainen joukkoineen siirtyi Taipaleenjoelle Kirvesmäen lohkolle Suvannon rantaan. Taipaleenjoen maasto oli kovien taisteluiden jälkeen aavemaisen hiiltynyttä ja metsät tykistökeskityksissä silpoutuneet. Neuvostoliittolaiset tekivät lukuisia hyökkäyksiä voimakkaiden tykistökeskitysten ja panssarivaunujen avustamina, mutta hyökkäykset lyötiin takaisin. Konekivääriampuja Viljam Pylkkäällä oli oma tärkeä osa näiden massiivisten hyökkäysten torjumisessa. Pylkkään pataljoona taisteli Taipaleenjoella määrällisesti ylivoimaista vihollista vastaan päivittäin lähes kuukauden ajan. Vihollinen lyötiin takaisin raskaissa lähitaisteluissa ja lopulta Saarelaisen pataljoonan taisteluvahvuus oli enää 341 miestä (alun perin pataljoonan vahvuus noin 750).


title: Viljam Pylkäs

text: Jatkosodassa "Tuntemattoman sotilaan" kirjoittaja alikersantti Väinö Linna oli ryhmänjohtajana 11. divisioonan Jalkaväkirykmentti 8:ssa, (rykmentinkomentajana eversti Autti). Väinö Linna teki muistiinpanoja sodan tapahtumista ja suunnitteli romaanin kirjoittamista sodan tapahtumista. Samaan konekiväärikomppaniaan täydennysmiehenä tuli rempseäpuheinen maanviljelijä Karjalankannakselta, Viljam Pylkäs. Pylkäs sinutteli kaikkia pataljoonankomentajasta varusmiehiin. Väinö Linna on merkinnyt muistiin muun muassa tapahtuman, jossa vieraan komppanian kapteeni tiedusteli Pylkkäältä, miksi tämä ei tehnyt hänelle kunniaa. Pylkäs oli vastannut: “En mie oo tult tänne kunniaa tekemää. Tappelemmaa mie oon tullut”. Jatkosodan hyökkäysvaiheessa Pylkäs osallistui lukuisiin taisteluihin, joista Kutismajoen maastossa käydyistä taisteluista korpraali Viljam Pylkäs sai toisen luokan Vapaudenmitalin. Vilgan kylän lähellä Pylkäs tuhosi yksin vihollisen kranaatinheittimen ja otti sen miehet vangiksi. JR 8 oli kiivaissa taisteluissa Petroskoita puolustavien neuvostojoukkojen kanssa ja 4. lokakuuta 1941 suomalaiset marssivat kaupunkiin. 7. lokakuuta 1941 Viljam Pylkäs sai ensimmäisen luokan Vapaudenmitalin ja lisäksi hänet ylennettiin alikersantiksi. 16. lokakuuta 1941 JR8 jatkoi Syvärille Syvärin. 4. tammikuuta 1942 Pylkäs osallistui Goran kylän taisteluihin, joka vallattiin 10. tammikuuta 1942.


title: Viljam Pylkäs

text: "Tuntemattoman sotilaan" kuuluisan kohtauksen, jossa Rokka tappaa noin 50 vihollista, esikuva oli Viljam Pylkkään konepistoolilla tuhoamat 83 vihollissotilasta Pertjärvellä. Asemasotavaihe alkoi JR 8:lle 1. helmikuuta 1942 Pertjärvellä Syvärin yläjuoksulla. Rintamalinja oli siellä yksittäisiä vartioasemia ja niiden välissä koskematonta metsää. Naapurirykmentti oli suomenruotsalainen JR 61 jossa palveli myös vapaaehtoisia sotilaita Ruotsista. Huhtikuun alussa neuvostoliittolaiset tekivät kovia hyökkäyksiä suomalaisten rintamalinjaa vastaan. Torjuttuaan konekiväärillään omaan asemaansa kohdistuneen hyökkäyksen Pylkäs sai määräyksen joukkueenjohtaja Einari Kokkoselta mennä auttamaan naapurirykmentin sotilaita.


title: Viljam Pylkäs

text: Pylkäs otti mukaansa sotamies Kärkkäisen. Lumisessa maastossa lyhyillä syöksyillä Pylkäs ja Kärkkäinen etenivät JR 61:sen laitimmaiseen kenttävartioon. Tässä kohdassa hyökkäävät neuvostoliittolaiset joutuivat kahlaamaan rinnettä ylös syvässä lumessa. Pylkäs sai JR 61:sen sotilailta käyttöönsä Suomi-konepistoolin, ja Kärkkäinen useita vaihtolippaita. He syöksyivät ulommaiseen vartioasemaan. Sadat neuvostoliittolaiset hyökkäsivät ylös rinnettä jo aivan lähietäisyydellä. Pylkäs ampui konepistoolin ensimmäisen 40 patruunan lippaan tyhjäksi. Hyökkääjät kuitenkin kävivät raivoisasti eteenpäin. Pylkäs ampui konepistoolillaan lippaan toisensa perään. Pylkkään takana olevat sotilaat alkoivat tuoda ryömien lisää konepistoolin lippaita Kärkkäiselle, joka puolestaan antoi niitä Pylkkäälle.


title: Viljam Pylkäs

text: Sitten Pylkäs sai osuman neuvostoliittolaisen luodista, joka raapaisi pitkän haavan hänen päälakeensa, ja verta vuoti runsaasti. Tästä haavasta jäi hänelle arpi loppuelämäksi. Kärkkäinen aikoi lähteä nyt peräytymään, mutta Pylkäs kehotti häntä vain jatkamaan lippaiden täyttämistä. Konepistooliin tuli myös toimintahäiriö, mutta tällöin neuvostoliittolaiset olivat jo vetäytymässä. Konepistoolin piippu oli kuumentunut liikaa ja aiheutti häiriön, mutta se vaihdettiin ja Pylkäs jatkoi ampumista.


title: Viljam Pylkäs

text: Kaikkiaan Viljam Pylkäs ampui Suomi-konepistoolillaan 17 lippaallista, 680 patruunaa. Taistelun aikana hän ampui 83 vihollista, lukumäärä varmistui kun etumaasto päästiin tutkimaan taistelun jälkeen. Pylkkäälle myönnettiin tästä taistelusta neljännen luokan vapaudenristi miekkojen kera 26. toukokuuta 1942. Saksan armeijan upseerit kuulivat tästä hyvin poikkeuksellisesta suorituksesta, ja niinpä Pylkkäälle myönnettiin myös Saksan armeijan rautaristi. Tämän kunniamerkin vastaanottoon hänet vietiin divisioonan komentaja kenraalimajuri Heiskasen autosaattueessa. Saksalainen kenraali Erfurth jakoi rautaristit, sillä tällöin myös kaksi kenraalia sai rautaristin. Muistellessaan tapausta Kaarlo Nuorvalan vuonna 1955 tekemässä haastattelussa Pylkäs myönsi taistelun järkyttäneen häntä syvästi: ”Minua aivan kammotti enkä voinut olla ajattelematta, että sota on todella kauheata.” Pylkäs muisteli myös Väinö Linnan, joka oli kuullut tapauksesta tilanteen rauhoituttua, sanoneen hänelle: ”Vähältä piti, ettei Selma jäänyt leskeksi.”


title: Viljam Pylkäs

text: Alkukesästä 1942 Viljam Pylkkään ryhmä siirtyi Homorovitsaan, Syvärin eteläpuolelle. Käytiin asemasotaa ja Pylkäs teki paljon puhdetöitä, muun muassa valmisti sormuksia sotasaalismetallista myyntiin. Asemasotavaiheen aikana Pylkäs osallistui joihinkin pienempiin hyökkäysten torjuntoihin, mutta rintamalinja oli vakiintunut Syvärillä aina Neuvostoarmeijan suurhyökkäyksen alkuun asti. 9. kesäkuuta 1944 alkoi Neuvostoarmeijan suurhyökkäys, jonka painopiste oli Karjalankannaksella. Viljam Pylkäs oli lomalla omalla maatilallaan Sakkolassa peltotöissä hyökkäyksen alkaessa. Hän avusti perheensä jälleen evakkomatkalle kohti Sisä-Suomea ja lähti itse palaamaan omaan joukko-osastoonsa.


title: Viljam Pylkäs

text: Äänislinnan kaupungissa Pylkäs näki, että koko armeija oli vetäytymässä. JR 8 oli jättänyt asemansa Syvärillä ilman taisteluita 18. kesäkuuta 1944, ja vetäytyi kohti länttä Itä-Karjalan metsissä. Pylkkään löydettyä oman ryhmänsä vetäytyminen jatkui nopeassa marssitahdissa vihollisen ahdistaessa takaa. Tulemajärvelle saavuttiin 4. heinäkuuta 1944. Vetäytyminen jatkui, ja erään joen ylityksessä Pylkäs haavoittui luodin murskatessa hänen käsivartensa luita. Hänet siirrettiin Sisä-Suomeen jatkohoitoon.


title: Viljam Pylkäs

text: 12. syyskuuta 1944 Pylkkäälle myönnettiin vielä neljännen luokan Vapaudenristi . Kotiuduttuaan Viljam Pylkäs sai Sakkolassa menettämänsä suuren maatilan sijaan pienen vuokratilan Punkalaitumelta, peltoa joitakin hehtaareita ja metsää 13 hehtaaria. Pylkäs hankki lisätuloja tekemällä metsätöitä. Pylkkäälle ja hänen vaimolleen Selmalle (o.s. Ollikainen) syntyi Karjalassa syntyneiden kaksosten (Tenho ja Terttu) lisäksi vielä kaksi lasta Irma ja Ritva. Vuonna 1968 Pylkäs ylennettiin reservin kersantiksi.


title: Viljam Pylkäs

text: Eläkkeelle jäätyään Viljam Pylkäs muutti Lempäälään ja kuoli 6. helmikuuta 1999.


title: Viljam Pylkäs

text: Pylkäksen ystävä ja sotatoveri Toivo Ruuna ("Tuntemattoman sotilaan" Suen Tassun esikuva) asui myös sodan jälkeen Lempäälässä jossa hänellä oli pienviljelystila Säijän kylässä.


title: Mesoamerikka

text: Mesoamerikka on historiallinen alue, joka ulottuu Keski-Meksikon pohjoisosista Costa Rican länsirannikon pohjoisosiin. Mesoamerikkaan kuuluvat nykyisistä valtioista eteläinen Meksiko, Belize, Guatemala ja El Salvador sekä Hondurasin ja Nicaraguan läntiset osat ja Costa Rican luoteiskulma. Mesoamerikka on kulttuurinen alue, jossa kehittyi joukko kulttuurisesti yhteneväisiä agraarisia sivilisaatioita noin 2000 eaa. alkaen aina eurooppalaisten saapumiseen 1500-luvun alussa.


title: Mesoamerikka

text: Mesoamerikan historia jaetaan kolmeen kauteen. Esiklassisella kaudella 2000 eaa. – 250 jaa. alueen hallitseva kansa olivat olmeekit. Klassisella kaudella 250–900 nousivat mayojen korkeakulttuuri ja Teotihuacánin kaupunki. Jälkiklassisella kaudella 900–1500 ensin tolteekit ja heidän jälkeensä asteekit hallitsivat vahvimpia valtioita. Mesoamerikkaa ei koskaan historiansa aikana hallittu yhtenä valtiona, vaan alue jakaantui erillisiin valtioihin, joita niiden keskuskaupungit hallitsivat. Espanjalaiset kukistivat asteekit vuonna 1521, ja seuraavien sadan vuoden aikana koko Mesoamerikka joutui espanjalaisten haltuun.


title: Mesoamerikka

text: Mesoamerikka sijaitsee kokonaan tropiikissa. Siihen kuuluu maantieteellisesti monenlaisia alueita alankojen kosteista metsistä tuulisiin ja kylmiin ylänköihin.


title: Mesoamerikka

text: Trooppiset alamaat sijaitsevat alle 1 000 metrin korkeudessa merenpinnasta. Ne saavat paljon sateita, ja ne kasvavat trooppista metsää ja savannia. Näillä alueilla syntyivät olmeekkien sekä mayojen klassinen korkeakulttuuri. Myös ylempänä asuneet asteekit olivat riippuvaisia alamaiden tuotteista.


title: Mesoamerikka

text: Ylämaat sijaitsevat 1 000 ja 2 000 metrin välissä. Ne ovat lauhkeampia kuin alamaat ja saavat vähemmän sateita. Sadekausi on kesäkuusta lokakuuhun ja kuiva kausi tammikuusta toukokuuhun. Näillä alueilla syntyivät misteekkien, sapoteekkien, taraskien ja ylämaiden mayojen kulttuurit. Asutus keskittyi tasaisiin vuorilaaksoihin.


title: Mesoamerikka

text: Keski-Meksikon ylätasanko sijaitsee yli 2 000 metrin korkeudessa, ja siihen kuuluvat Meksikon laakso ja sen viereiset laaksot. Joillain alueilla sataa tarpeeksi maan viljelemiseen, mutta jotkin alueet ovat siihen liian kuivia. Lokakuun ja maaliskuun välillä saattaa esiintyä hallaa. Viljelykasvien määrä on pienempi kuin alavammilla seuduilla. Asteekkivaltakunnan keskus syntyi Meksikonlaaksossa.


title: Mesoamerikka

text: Mesoamerikan yhteisiä kulttuurisia piirteitä ovat esimerkiksi säännölliset markkinat, obsidiaanista tehdyt työkalut, rapatut lattiat, kaivinkepit sekä jotkin uskonnolliset piirteet, kuten ihmisuhrit, luku 13 pyhänä lukuna sekä 260-päiväinen rituaalikalenteri. Kulttuurisesta yhdenmukaisuudesta huolimatta alueella puhutaan useita kieliä, joista yleisimpiä ovat nahuatl, mayakielet, sapoteekki, misteekki ja otomi.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Tanskan jalkapallomaajoukkue () edustaa Tanskaa kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Maajoukkuetta hallinnoi Tanskan jalkapalloliitto.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Tanska on ollut miesten jalkapallon kansainvälisellä huipulla 1980-luvun puolivälistä lähtien, parhaimpana saavutuksena Euroopan mestaruus 1992 Ruotsin kisoista. EM-kisoissa Tanska on pelannut seitsemän kertaa. MM-kisoissa Tanska on pelannut neljästi, ja edennyt parhaimmillaan puolivälieriin.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Tanskan joukkue, joka todellisuudessa oli Kööpenhaminan yliopiston joukkue, voitti olympiakultaa epävirallisissa 1906 Ateenan välikisoissa. Loppuottelussa se voitti Kreikan 9–0. Kaksi vuotta myöhemmin 1908 virallisissa olympialaisissa se saavutti hopeaa, samoin kuin tästä neljän vuoden kuluttua 1912 olympiakisoissa. Kun MM-kisoja alettiin järjestää, se ei osallistunut koko kilpailuihin tai karsintoihin ennen vuotta 1958. 1948 olympialaisista se saavutti pronssia. Tanskasta tuli hyviä jalkapalloilijoita, mutta parhaimmat muuttivat ammattilaisiksi ulkomaille, eikä heitä nähty maajoukkueessa. 1960 Rooman kisoista Tanska voitti jälleen olympiahopeaa ja 1964 EM-turnauksessa se oli neljäs.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Seuraavan kerran Tanskan joukkue selviytyi kansainväliseen arvoturnaukseen 1984 EM-kisoihin, missä se eteni välieriin saakka, kunnes hävisi Espanjalle rangaistuspotkukilpailussa. Noihin aikoihin valmentajana toimi Sepp Piontek. 1980-luvulla alkoivat ilmetä myös Tanskan maajoukkueen kansainvälisestikin tunnetut kannattajat, iloiset "roligaanit", jotka kannattavat joukkuettaan riemukkaasti, mutta hyväntahtoisesti ja tarjoavat näin vastakohdan huliganismille. 1984 EM-kisoissa kannattajat palkittiin FIFA:n reilun pelin palkinnolla.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäistä kertaa Tanska pelasi MM-kisoissa 1986 Meksikossa, missä se esitti alkulohkossa hyviä otteita ja voitti muun muassa Uruguayn maalein 6–1. Jatkokierroksella se kuitenkin putosi hävittyään Espanjalle 5–1 Emilio Butragueñon tehtyä ottelussa neljä maalia. Tanska selviytyi myös 1988 EM-kisoihin, missä se kuitenkin hävisi alkulohkonsa kaikki ottelut. Epäonnistuneiden 1990 MM-kisojen karsintojen jälkeen valmentajaksi nousi Piontekin vanha apulainen Richard Møller Nielsen.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: 1992 EM-kisoihin Tanska ei alun perin edes selviytynyt sijoituttuaan karsintalohkossa toiseksi Jugoslavian takana ja eräs runkopelaajista, Michael Laudrup, lopetti maajoukkueuransa. Jugoslaviassa kuitenkin syttyi sota ja joukkue suljettiin turnauksesta, minkä seurauksena Tanska pääsi sen tilalle kisoihin. Tanska pelasi turnauksessa puolustavaa ja kurinalaista peliä, joka nojasi hyvin pitkälle maalivahti Peter Schmeichelin sekä puolustajien loistaviin otteisiin samoin kuin Brian Laudrupin luovaan peliin keskikentällä. Välierissä Tanska pudotti hallitsevan mestarin Alankomaat ja finaalissa vastaan asettui hallitseva maailmanmestari Saksa, jonka Tanska voitti 2–0.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 1993 Michael Laudrup teki paluun maajoukkueeseen, mutta joukkue ei selviytynyt 1994 Yhdysvaltain MM-lopputurnaukseen. Vuonna 1995 joukkue sai lohtua voitettuaan Maanosaliittojen cupin. Joukkue kaatoi alkusarjassa Saudi-Arabian maalein 2–0 ja Meksikon rangaistuspotkukilpailussa. Loppuottelussa se kohtasi Diego Maradonan johtamat Copa Américan mestarit, Argentiinan jalkapallomaajoukkueen. Tanska voitti ottelun Michael Laudrupin rangaistuspotkumaalilla ja Peter Rasmussenin maalilla 2–0. Tanska pääsi 1996 Englannin EM-kisoihin hallitsevana mestarina, mutta taival päättyi alkulohkoon. Kisojen jälkeen Møller Nielsen lähti ja hänen tilalleen tuli ruotsalainen Bo Johansson. Johanssonin kaudella joukkue lähti uuteen nousuun ja selviytyi 1998 Ranskan MM-kisoihin, missä se eteni puolivälieriin asti. Myös 2000 EM-kisoissa Tanskan kisataival päättyi alkulohkoon. Kisojen jälkeen Johansson päätti olla uusimatta sopimustaan.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Uudeksi valmentajaksi tuli 1980-luvun maajoukkuekapteeni Morten Olsen. Tanska selviytyi vakuuttavin ottein sekä 2002 MM- että 2004 EM-kisoihin. Kummatkin kisat päättyivät ensimmäiselle jatkokierrokselle.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: 2006 MM-kisojen karsinnoissa Tanskan lohkossa pelasivat muun muassa MM-pronssimitalisti Turkki ja hallitseva Euroopan mestari Kreikka sekä Ukraina. Tanska ei selviytynyt lohkosta kisoihin, vaan kisoihin meni lohkosta vain Ukraina. Tanska jäi rannalle toisista perättäisistä arvokisoista, kun se ei selvinnyt EM-kisoihin 2008. Morten Olsenin valmentama Tanska jäi karsintalohkossa F neljänneksi, edellä olivat kisoihin selvinneet Espanja ja Ruotsi sekä Pohjois-Irlanti.


title: Tanskan jalkapallomaajoukkue

text: Etelä-Afrikan MM-kisoihin 2010 joukkue selviytyi voitettuaan ennalta vaikean karsintalohkon, jossa Tanskan taakse jäivät mm. Portugali, Ruotsi sekä Unkari. Lopputurnauksessa Tanska jäi ensimmäistä kertaa alkulohkoon. Se hävisi Hollannille 0–2 voitti sen jälkeen Kamerunin 2–1, mutta tappio lohkon viimeisessä ottelussa Japanille 1–3 pudotti sen jatkosta.Seuraavat pelaajat pelasivat Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsinnoissa. Ottelut ja maalit on päivitetty 17. marraskuuta 2015 Ruotsia vastaan pelatun ottelun jälkeen.


title: Huliganismi

text: Huliganismi on julkisilla paikoilla usein ryhmässä tapahtuvan häiriköinnin, väkivallan ja muun uhkaavan käytöksen nimitys. Huliganismi on usein tavoitteetonta väkivaltaa väkivallan vuoksi. Toisin kuin terrorismilla, huliganismilla ei välttämättä pyritä poliittisiin tai taloudellisiin päämääriin.


title: Huliganismi

text: Huliganismi on yleensä mielletty epämääräiseksi käsitteeksi, ja sitä on harvoin laissa määritelty erikseen rangaistavaksi.


title: Huliganismi

text: Väkivaltarikollisuuden ohella huliganismiin kuuluu usein omaisuusrikoksia. Omaisuuteen kohdistuvaa huliganismia, jonka tarkoituksena on vahingonteko, kutsutaan vandalismiksi. Usein huligaanit ovat nuoria, syrjäytymisvaarassa olevia tai syrjäytyneitä miehiä: "Meillä ei mene hyvin, meidän mielestämme yhteiskunta ei toimi, siksi heimoudumme."


title: Huliganismi

text: Sana huligaani tulee englannin kielen sanasta "hooligan", joka tuli käyttöön Lontoossa 1890-luvulla. Sana on johdettu irlantilaisesta sukunimestä Houlihan. Sen nimiseen perheeseen kuuluneita henkilöitä tiettävästi sanottiin olleen paljon kadulla mellastaneiden nuorten keskuudessa. Toisen selityksen mukaan kyseessä olisi ollut vain yleisesti tuohon aikaan viihteessä käytetty stereotyyppinen irlantilainen nimi. Sanan "hooligan" varhaisin tunnettu kirjallinen esiintymä on eräs vuodelta 1898 oleva lehtiartikkeli. Suomen kieleen sana tuli jo 1900-luvun alussa.


title: Huliganismi

text: Usein huliganismiksi määritellään tiedotusvälineissä jalkapallonkannattajien käytöstä. Sen lisäksi huliganismia esiintyy maailmalla myös esimerkiksi rugby- ja krikettiotteluissa kannattajien keskuudessa. Huliganismin estämiseen käytetään runsaasti voimavaroja varsinkin kansainvälisten arvoturnauksien ja -ottelujen yhteydessä.


title: Huliganismi

text: Venäjällä huliganismi on määritelty rikoslaissa, ja taustalla on vuosien 1905 ja 1906 poliittiset levottomuudet. Siksi huliganismi ymmärrettiin neuvostovallan aikana nimenomaan poliittiseksi rikokseksi. Ensi kerran se kirjattiin rikoslakiin vuonna 1922, ja sen määritelmä oli niin laaja, että juovuksissa tehdyistä pikkurikkeistä voitiin tuomita jopa vuodeksi vankeuteen. Neuvostoliiton aikaiset kaksi suurta huliganismiaaltoa vaikuttivat lain sisältöön. Ensimmäinen niistä sattui 1920-luvun puolivälissä, jolloin taustalla oli talous- ja sosiaalipoliittisia virheitä ja valtaeliitin sisäinen kamppailu. Huliganismia koskeva lakipykälä jaettiin kahtia, ja tavalliset kansalaiset saivat lievemmän rangaistuksen kuin rikoksenuusijat ja neuvostovallan vastustajat. Toinen vaihe oli Stalinin kauden päätyttyä Nikita Hruštševin kaudella, jolloin pyrittiin turvaamaan yhteiskuntarauha, kun vankiloista ja työleireiltä oli vapautettu runsaat miljoona ihmistä..


title: Huliganismi

text: Kaksi Kauniaisten lukion abiturienttia tuomittiin vuonna 1984 törkeästä huliganismista vuoden työleirirangaistukseen heidän uituaan alasti hotelli Pribaltiskajan suihkulähteessä Leningradissa. Lukiolaiset armahdettiin huhtikuussa 1984, muutamaa päivää ennen presidentti Koiviston valtiovierailua Neuvostoliittoon.


title: Huliganismi

text: Huliganismia on esiintynyt 2000-luvulla Venäjällä jalkapallo-otteluissa ja rasistisina levottomuuksina. Näihin nuorten miesten käyttäytymisiin ei kuitenkaan ole juuri puututtu. Valtiovallan herätti kuitenkin Pussy Riot -niminen performanssiryhmä, jonka käyttäytymisen valtiovalta koki uhkaavaksi, ja ryhmää on syytetty huliganismin vakavammasta muodosta.


title: Huliganismi

text: Ympäristöjärjestö Greenpeacen 18. syyskuuta 2013 Petšoranmerellä suorittama mielenosoituksellinen kiipeäminen venäläisen Gazpromin öljynporauslautta Prirazlomnajan ulkolaidalle johti syytteeseen murmanskilaisessa oikeusistuimessa. Aktivistien epäiltiin syyllistyneen huliganismiin.


title: Tell

text: Tell on arkeologian terminologiassa rauniokumpu. Se esiintyy myös maantieteellisissä paikannimissä, esimerkiksi Tel Aviv.


title: Tell

text: Tunnettuja telleja ovat mm. Israelissa sijaitsevat Tel Megiddo, Tel Hazor ja Tel Be'er Sheva.


title: Färsaarten jalkapallomaajoukkue

text: Färsaarten jalkapallomaajoukkue edustaa Tanskalle kuuluvaa itsehallintoaluetta Färsaaria kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan neljän osan (Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti) sekä Gibraltarin ohella ainoa UEFAn jäsenenä ja Yhdistyneen kuningaskunnan osien kanssa ainoa FIFAn jäsenenä oleva maajoukkue Euroopassa, jonka edustama alue ei ole itsenäinen valtio.


title: Färsaarten jalkapallomaajoukkue

text: Färsaaret ei ole koskaan selviytynyt arvokisojen lopputurnaukseen. Vaikka joukkue on ollut olemassa vuodesta 1930 lähtien, eivät FIFA eikä Färsaarten jalkapalloliitto laske kuin vuodesta 1988 lähtien pelatut ottelut virallisiksi. Island Gamesin jalkapalloturnauksen Färsaaret on voittanut 1989 ja 1991.


title: Färsaarten jalkapallomaajoukkue

text: Vaikka Färsaaret onkin eräs Euroopan huonoimmin menestyneistä maajoukkueista, on se toisinaan kyennyt kiusaamaan isompiaan. Ensimmäisessä kansainvälisessä arvoturnauksen karsintaottelussaan 12. syyskuuta 1990 se voitti kotiottelussaan, joka pelattiin Ruotsin Landskronassa, Itävallan maalein 1–0. Sekä 2000 että 2004 EM-kisojen karsinnoissa se pelasi kotonaan tasapelin Skotlantia vastaan. Vuoden 2012 EM-karsinnoissa Färsaaret kukisti Viron lukemin 2-0. Ranskan EM-kisojen 2016 karsinnassa joukkue ylsi sekä vieras- että kotivoittoon Kreikasta. Kreikka-voitoilla saavuttamillaan kuudella pisteella se sivusi kaikkien aikojen parasta pistemääräänsä EM-karsinnoissa, jonka oli aiemmin saavuttanut EM-karsinnoissa 1996.


title: Färsaarten jalkapallomaajoukkue

text: Toistaiseksi parhaan arvokisakarsintansa Färsaaret pelasi karsittaessa MM-kilpailuihin 2002. Se saavutti seitsemän pistettä kukistettuaan Luxemburgin kahdesti sekä pelattuaan tasapelin kisoihin selviytynyttä Sloveniaa vastaan.


title: Pienviljelijäin puolue

text: Pienviljelijäin puolue (1940-luvun alkuun asti Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolue, PMP) oli suomalainen 1930-luvulta 1950-luvulle toiminut pientalonpoikien etupuolue. Puolue sai kaksi kansanedustajaa vuoden 1939 vaaleissa, mutta molemmat loikkasivat Maalaisliittoon kesäkuussa 1941. Sotien jälkeen puolueen kannatus laski eikä se onnistunut nousemaan takaisin eduskuntaan.


title: Pienviljelijäin puolue

text: PMP perustettiin 20. joulukuuta 1936 Seinäjoella pidetyssä kokouksessa. Uuteen puolueeseen yhdistyi kolme aiemmin itsenäistä järjestöä: Suomen pienviljelijäin puolue (SPP), Kansanpuolue ja Pulatoimikuntien keskusliitto. Suurinta kannatusta oli aiemmin nauttinut SPP, jonka pohjalle PMP:n järjestörakenne pitkälti rakennettiin. SPP:n puheenjohtaja Eino Yliruusi valittiin vetämään uutta puoluetta ja hänen kannattajansa muodostivat enemmistön puolueen elimissä. Myös Kansanpuolue sai lukuisia edustajiaan puoluejohtoon. Selvästi pienempi pulaliike sai johtoon yhden edustajan. Puolueen nimen takana olivat kansanpuoluelaiset. Pienviljelijöiden liikkeen yhdistymisestä oli keskusteltu jo vuosia ennen sen toteutumista.


title: Pienviljelijäin puolue

text: PMP:n politikointi oli luonteeltaan populistista. Yliruusilaisilta peritty radikaali retoriikka sekä sodan ja fasismin vaaran korostaminen antoivat puolueelle julkisuudessa vasemmistolaisen leiman. Kesällä 1937 PMP:n johto joutui vastaamaan syytöksiin kommunistien solutuksesta, kun pulatoimikuntien entiset johtomiehet pidätettiin. Kaikkia perustajajärjestöjä oli jo edellisvuonna syytetty samasta aiheesta EK:n (SKP:n kansanrintamapolitiikkaa käsitelleissä) muistioissa. PMP:n johto kiisti syytökset ja vakuutti, ettei kommunisteja ollut puolueen elimissä. Oikeisto ei uskonut vakuutteluja. Osalla PMP:n jäsenistä oli yhteyksiä kommunisteihin.


title: Pienviljelijäin puolue

text: PMP radikalisoitui puheenjohtajansa johdolla ennen talvisotaa. Yliruusi arvosteli ankarasti hallituksen Saksa-myönteisenä pitämäänsä politiikkaa. Hallitus ei tällaista suvainnut ja PMP:n äänenkannattaja "Suomen Pienviljelijä" lakkautettiin tasavallan suojelulain nojalla 22. marraskuuta 1939. Yliruusin kirjoittelu nosti arvostelua myös oman puolueen pohjoissuomalaisten kannattajien keskuudessa ja PMP alkoi hajaantua. Vuonna 1941 puolueen kansanedustajat loikkasivat Maalaisliiton eduskuntaryhmään, mutta PMP jäi Yliruusin kannattajille. Etsivä keskuspoliisi harkitsi Yliruusin vangitsemista jatkosodan aikana. Yliruusi pidätettiin 3. toukokuuta 1943. Oikeuden eteen hän joutui vasta yli puolen vuoden päästä. Tuomio oli vapauttava. Oikeudessa olivat Yliruusin pyynnöstä paikalla ministeri Henrik Ramsay, professori Yrjö Ruutu sekä vuorineuvos John Grundström.


title: Pienviljelijäin puolue

text: PMP:n lehtiä olivat "Suomen Pienviljelijä" ja "Pohjanmaan Sana". Vuonna 1940 Yliruusi yritti julkaista lehteä "Suomen Sanomat", mutta se lakkautettiin pian, kuten edeltäjänsä.


title: Pienviljelijäin puolue

text: PMP:llä oli perustettaessa kaksi kansanedustajaa, yksi kummastakin puolueesta, jotka vielä eduskuntavaaleissa 1936 tappelivat keskenään. Presidentinvaalissa 1937 PMP kannatti K. J. Ståhlbergia. Seuraaviin eduskuntavaaleihin puolue lähti luottavaisin mielin, mutta sen äänimäärä ja -osuus laskivat. Puolue onnistui silti säilyttämään kansanedustajansa. PMP sai paikkansa Oulun vaalipiiristä, jossa puolue sai 14,6 % äänistä.


title: Pienviljelijäin puolue

text: Eduskuntavaaleissa 1945 puolue meni vaaliliittoon Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) kanssa, mutta puolue jäi ilman edustajia. Viimeisen kerran puolue osallistui eduskuntavaaleihin vuonna 1954.


title: Pienviljelijäin puolue

text: Vuoden 1950 presidentinvaalissa puolue tuki J. K. Paasikiveä.


title: Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkue

text: Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkue edustaa Pohjois-Irlantia kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa.


title: Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkue

text: Pohjois-Irlanti samoin kuin kolme muuta Yhdistyneen kuningaskunnan osaa (Englanti, Skotlanti ja Wales), kilpailevat omilla joukkueillaan. Ennen vuotta 1921 Irlanti oli osa Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa ja koko saarta edusti yksi joukkue.


title: Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkue

text: Pohjois-Irlannin maajoukkue on koko Irlannin jalkapallomaajoukkueen seuraaja, joka toimi ennen Irlannin vapaavaltion perustamista vuonna 1921. Joukkuetta hallinnoi Irlantilainen jalkapalloliitto ("Irish Football Association"), minkä päämaja on Belfastissa. Irlannin vapaavaltion perustamisen jälkeen vuonna 1926 perustettua Irlannin tasavallan jalkapallomaajoukkuetta hallinnoi Irlannin jalkapalloliitto ("the Football Association of Ireland"), joka pitää päämajaansa Dublinissa. Myös tasavallan maajoukkue ilmoitti edustavansa koko Irlannin saarta. Rajalinjat vakinaistettiin vasta vuonna 1946 ja kummassakin joukkueessa pelasi pelaajia joka puolelta saarta ennen vuotta 1950, jolloin laadittiin sääntö siitä, että pohjoisirlantilaiset pelaajat saivat edustaa vain Pohjois-Irlantia ja Irlannin tasavallan pelaajat vain Irlannin tasavaltaa. Vuoteen 1954 saakka molemmat joukkueet pelasivat Irlannin nimellä.


title: Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkue

text:
Pohjois-Irlannin maajoukkuetta kannattavat lähinnä unionistit, kun taas nationalistit kannattavat mieluummin Irlannin tasavallan maajoukkuetta. Vuonna 2002 Pohjois-Irlannin maajoukkueen kapteeni Neil Lennon lähti joukkueesta saatuaan lojalisteilta tappouhkauksen, koska hän pelasi Skotlannin Valioliigassa katolilaisten Celticissä.
Seuraavat pelaajat on valittu ystävyysotteluun Skotlantia vastaan 25. maaliskuuta 2015 ja Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsintoihin Suomea vastaan 29. maaliskuuta 2015.
"Ottelut ja maalit on päivitetty 25. maaliskuuta 2015 Skotlantia vastaan pelatun ottelun jälkeen."


title: Veles (jumala)

text: Veles, Volos, Weles tai Voloh on maan, vesien ja manalan jumala slaavilaisessa mytologiassa. Hänet yhdistetään myös lohikäärmeisiin, karjaan, taikuuteen, muusikoihin, rikkauteen ja pilailuun. Veles on myös ukkosenjumala Perunin vastustaja kaaoksen ja järjestyksen välisessä kosmisessa taistelussa: näiden kahden välinen kamppailu on yksi slaavilaisen mytologian tärkeimmistä myyteistä. Veles on sekä hyvin monimuotoinen että hyvin vanha jumala: hän saattaa periytyä jopa indoeurooppalaisten kansojen yhteisestä esi-indoeurooppalaisesta jumalperheestä. Hänet kuviteltiin yleensä ainakin osittain käärmemäiseksi, sarvekkaaksi ja pitkäpartaiseksi.


title: Veles (jumala)

text: Veles on yksi niistä harvoista slaavilaisista jumalista, jonka palvonnasta voi löytää todisteita kaikkien slaavilaisten kansojen keskuudesta. Nestorin kronikka, historiallinen kronikka Kiovan Venäjän historiasta, on varhaisin ja tärkein tietolähde. Siinä mainitaan Volos-niminen jumala useita kertoja. Ensiksi hänet mainitaan Kiovan Venäjän ja bysanttihallitsijoiden välillä 900-luvulla tehdyn rauhansopimuksen yhteydessä, jossa slaavit vannovat valan jumaliensa Perunin ja Volosin kautta. Tässä Volos mainitaan karjan ja maanviljelijöiden jumalaksi, joka rankaisee valanrikkojia taudeilla. 900-luvun jälkipuoliskolla Veles tai Volos oli yksi niistä seitsemästä jumalasta, joiden patsaat ruhtinas Vladimir Suuri pystytti hallintokaupunkiinsa. Velesin patsas ei ilmeisesti kuitenkaan seissyt muiden vieressä kukkulalla ruhtinaan palatsin vieressä, vaan alempana kaupungissa torilla. Tämä ei merkitse ainoastaan sitä, että Veles liitettiin kaupankäyntiin, vaan näyttää ilmeisesti sen, että Perunin ja Velesin palvonta oli pidettävä erillisenä. Kun Perunin alttarit rakennettiin korkealle kukkuloille, oli Velesin paikka alhaalla.


title: Veles (jumala)

text: Samanlainen asetelma voidaan havaita eteläslaavien keskuudessa. Heillä nimi Veles esiintyy vain paikannimissä: niistä tunnetuin on Velesin kaupunki Makedoniassa, jonka ylle kohoaa profeetta Elian kukkula (profeetta Elia korvasi paljolti Perunin kristinuskon saapumisen jälkeen). Vieläkin parempi esimerkki on kroatialainen Voloskon kaupunki, joka sijaitsee meren rannalla Učka-vuoren Perun-nimisen huipun juurella. Länsislaaveilla nimi esiintyy pääasiassa 1400- ja 1500-luvun tšekkiläisissä lähteissä, joissa se tarkoittaa joko lohikäärmettä tai paholaista.


title: Veles (jumala)

text: Venäläiset filologit Vjatšeslav Ivanov ja Vladimir Toporov rekonstruoivat myytin Perunin ja Velesin välisestä taistelusta vertailemalla useita indoeurooppalaisia mytologioita sekä tutkimalla slaavilaisia kansantarinoita ja -lauluja. Ukkosenjumalan ja suuren käärmeen tai lohikäärmeen välinen taistelu on yhdistävä piirre kaikissa indoeurooppalaisissa mytologioissa. Myytin slaavilaisessa versiossa ukkosenjumala on Perun ja lohikäärme Veles. Nimen etymologia yhdistää Velesin intialaisen mytologian Vala-nimiseen loputtoman pitkään käärmeeseen, vedalaisen ukkosenjumala Indran vastustajaan. Samoin balttilaisessa mytologiassa paholainen Vels tai Velinas on ukkosenjumala Perkūnasin vihollinen. Hän on samankaltainen myös etruskien manalahirviön Vethan ja heettiläisten myrskyn jumalan vastustajan, Illujanka-lohikäärmeen, kanssa.


title: Veles (jumala)

text: Kahden jumalan välinen vihollisuus selitetään slaavilaisessa myytissä sillä, että Veles varastaa Perunin pojan, vaimon tai karjaa. Se on myös haaste: Veles kohoaa valtavan käärmeen hahmossa alhaalta manalan loukoista kohti slaavien Maailmanpuun huippua, jossa Perun hallitsee. Perun hyökkää Velesiä vastaan salamoillaan, ja Veles pakenee piiloutuen tai muuttaen itsensä puiksi, eläimiksi tai ihmisiksi. Lopuksi Perun tappaa Velesin, ja Velesin varastama omaisuus palautuu taivaalta valuvana sateena. Tämä myytti selitti slaaveille vuodenaikojen vaihtumisen. Kuivat jaksot tulkittiin Velesin varkauden seurauksiksi, myrskyt ja salamat jumalten väliseksi taisteluksi. Sitä seurannut sade merkitsi Perunin voittoa ja maailmanjärjestyksen palautumista. Myytti oli syklinen ja toistui joka vuosi. Veles ei koskaan kuollut lopullisesti; hän muutti itsensä käärmeeksi, joka syntyy uudelleen nahkansa luotuaan.


title: Veles (jumala)

text: Vaikka Velesin rooli tässä myytissä on negatiivinen, häntä ei pidetty ilkeänä ja pahantahtoisena jumalana. Monissa venäläisissä kansansaduissa Veles Pyhän Nikolauksen hahmossa itse asiassa suojelee köyhiä perheitä ja heidän karjaansa raivokkaalta profeetta Elialta, joka kuvaa vanhaa Perunia. Perunin ja Velesin välinen duaalinen kaksintaistelu ei ole hyvän ja pahan välinen vaan pikemminkin veden ja maan (Veles) sekä taivaan ja tulen (Perun) välinen vastakkainasettelu.


title: Veles (jumala)

text: Muinaiset slaavit näkivät maailman valtavana puuna, jonka latvus ja oksat kuvasivat taivasta ja juuret manalaa. Kun Perunin uskottiin haukan tai kotkan hahmossa istuvan puun ylimmällä oksalla ja hallitsevan maailmaa, nähtiin Veles käärmeenä hallitsemassa kuolleiden maailmaa puun juuristossa. Manala ei ollut synkkä ja kammottava vaan pikemminkin vihreä ja vetinen maailma, jonka ruohotasangoilla oli ikuinen kevät ja jossa kuolleet paimensivat Velesin karjalaumoja. Maantieteellisesti Velesin valtakunta sijaitsi slaavien uskomuksen mukaan "meren takana", ja sinne myös muuttolinnut lensivät joka talvi. Kansantarinoissa tätä maata kutsutaan nimillä Virey tai Iriy. Joka vuosi hedelmällisyyden ja kasvillisuuden jumala Jarilo, joka myös vietti manalassa talvensa, palasi meren takaa ja toi kevään elävien maailmaan.


title: Veles (jumala)

text: Veles lähetti myös säännöllisesti kuolleiden henkiä sanansaattajinaan elävien maailmaan. Hänen kunniakseen järjestetty juhla pidettiin lähellä vuoden loppua talvella, jolloin elävien ja kuolleiden maailman välinen raja heikkeni ja esi-isien henkiä palasi elävien keskuuteen. Tämä oli vanha pakanallinen "velja noc" (suuri yö), jonka muisto elää yhä monissa slaavilaisessa maissa vietetyssä "koleda"-juhlassa. Koledaa vietetään joulun ja helmikuun lopun välisenä aikana. Nuoret miehet pukeutuvat lampaanvillaisiin takkeihin ja irvokkaisiin naamareihin kulkien ympäri kylää meteliä pitäen. Taloissa isäntäväki toivottaa heidät tervetulleiksi ja antaa heille lahjoja. Näiden lahjojen uskottiin siirtyvän Velesille ja varmistavan hyvän onnen ja talon varallisuuden tulevalle vuodelle. Vihastuttamalla Velesin sai päälleen sairauksia.


title: Veles (jumala)

text: Velesin kujeellinen luonne ilmenee hänen roolistaan myyttisessä taistelussa Perunin välillä samoin kuin koledan karnevaalimaisissa tavoissa. Monissa kulttuureissa esiintyy tällainen pilaileva, hämmennystä aiheuttava huijarijumala, ja tässä suhteessa Veles muistuttaa esimerkiksi kreikkalaista Hermestä ja skandinaavien Lokia. Näiden jumalien tavoin Veles oli yhteydessä taikuuteen. Velesin nimestä mahdollisesti juontuva sana "volhv" merkitsee joissakin slaavilaisissa kielissä yhä velhoa (esimerkiksi , velho, tietäjä tai noita), josta myös suomen velho-sanan on otaksuttu lainautuneen. 1100-luvun venäläisessä eepoksessa "Laulu Igorin sotaretkestä" Bojan-taikuria kutsutaan Velesin pojanpojaksi. Koska taikuus liittyi kiinteästi musiikkiin, Velesin uskottiin olevan myös kiertelevien muusikkojen suojelusjumala. Joissakin Pohjois-Kroatian hääseremonioissa noudatettiin aina 1900-luvulle saakka tapaa, jonka mukaan musiikkia ei aloitettu ennen kuin sulhanen maljaa kohottaessaan läikytti hiukan viiniä maahan, mieluiten lähimmän puun juurelle.


title: Veles (jumala)

text: Velesin tärkein käytännöllinen tehtävä oli slaavilaisten heimojen karjan suojelu. Häneen viitattiin usein nimellä "skotji bog", karjajumala. Hänen tuntomerkkejään olivat härän tai pässin sarvet, samoin lampaan villa. Vaikka nimen Veles etymologia ei ole selvä, näyttää mahdolliselta että se periytyisi esi-indoeurooppalaisesta sananjuuresta "*wel", joka merkitsi villaa. Slaavilainen kansanperinne näyttää tukevan tätä käsitystä: kuten sanottu Veles oli taikuuden jumala, ja joissakin kansan kertomuksissa ilmaus "presti vunu" (villan kutominen) tai erityisesti mustan villan kutominen viittaa maagisiin voimiin. Joissakin koleda-lauluissa lampaanvillaan pukeutuneet miehet laulavat kutovansa mustaa villaa.


title: Veles (jumala)

text: Velesiä pidettiin paimenten suojelusjumalana, kun Perun sateen antajana oli maanviljelijöiden jumala. Velesillä oli kuitenkin osuus myös sadonkorjuussa. Monilla slaavilaisilla kansoilla, erityisesti venäläisillä, oli tapana sitoa leikkaamansa vehnän ensimmäiset tähkät amuletiksi, joka suojeli sadonkorjuuta pahoilta hengiltä. Tätä kutsuttiin "Velesin parran sitomiseksi". Useissa eteläslaavilaisissa kielissä on sellaisia sanontoja kuin "primiti boga za bradu" (tarttua jumalaa parrasta), jotka viittaavat hyvään onneen ja varallisuuden saavuttamiseen.


title: Veles (jumala)

text: Kristinuskon saapumisen jälkeen Veles jakaantui useiksi hahmoiksi. Manalan jumalana ja lohikäärmeenä hänet samastettiin tietysti Saatanaan, mutta hyväntahtoisempi puoli yhdistyi moniin kristinuskon pyhimyksiin. Karjan suojelijana hänet yhdistettiin Pyhään Blasiukseen. Esimerkiksi Jaroslavlissa ensimmäinen Velesin pakana-alttarin päälle rakennettu kirkko omistettiin Blasiukselle, jota pidettiin paimenten suojelijana. Monissa itäslaavilaisissa kansantarinoissa Velesin korvasi Pyhä Nikolaus kenties sen vuoksi, että tätä pyhimystä kuvataan joskus vaurauden antajaksi ja tietynlaiseksi pilailijaksi.


title: Veles (jumala)

text: On merkillepantavaa, että Velesiin yhdistettiin slaavilaisessa mytologiassa hyvin monipuolisia ominaisuuksia. Esimerkiksi Perunia ei koskaan kunnioitettu muuna kuin ukkosen ja myrskyn jumalana. Muissa indoeurooppalaisissa mytologioissa samanlaiset jumalat jakautuivat vähitellen useiksi jumaluuksiksi. Esimerkiksi kreikkalaisessa mytologiassa ainakin neljä hahmoa jakaa samoja ominaisuuksia Velesin kanssa: Pan (musiikki ja karja), Hermes (taikuus ja pilailu), Haades (kuolema ja manala) ja Tyfon (ukkosenjumala Zeuksen käärmevihollinen). Vain kelttiläisestä mytologiasta löytyy monipuolisuudessaan Velesin veroinen jumala: Cernunnos, druidien, luonnon, sarvekkaiden eläinten ja šamanismin jumala, jonka tunnus oli sarvekas käärme tai sarvipäinen ihminen.


title: Seppo Pehkonen

text: Seppo Pehkonen (s. 11. toukokuuta 1945) on helluntailaistaustainen ns. Toronton siunaus -liikkeen pastori. Hän on filosofian tohtori pääaineena fysiikka. Pehkosen väitöskirja käsitteli kiinteän aineen diffuusioilmiötä. Hän on kuitenkin jättänyt luonnontieteen vuonna 1973 ja toiminut vuodesta 1977 eri herätysliikkeiden tehtävissä, erityisesti kristillisessä lähetystyössä.


title: Seppo Pehkonen

text: Pehkonen on toimittanut Avainsanoma-lehteä, joka teki lähetystyötä Neuvostoliiton alueella. Myöhemmin hän on toimittanut Näky-lehteä. Hän on toiminut pastorina Helsingin Siion-seurakunnassa ja Saalem-seurakunnassa sekä Porvoon helluntaiseurakunnassa.


title: Seppo Pehkonen

text: Vuodesta 1999 lähtien Pehkonen on toiminut pastorina Helsingin Cityseurakunnassa. Cityseurakunnat voidaan luokitella helluntailaisuudesta irtaantuneeksi tunnustuskuntiin sitoutumattomaksi uuskarismaattisuudeksi, ja niillä on yhteyksiä Toronton siunaus -liikkeeseen. Vuodesta 2007 on Pehkonen toiminut Keravan City-seurakunnan vt. pastorina ja 2008 vuoden alusta pastorina. Keväällä 2009 Helsingin Cityseurakunta ja Elämän Sana Helsinki yhdistyivät ja muodostivat Elämän Sana City -seurakunnan. Myöhemmin Elämän Sana City muutti nimensä takaisin Helsingin Cityseurakunnaksi.


title: Seppo Pehkonen

text: Pehkonen toimi Helsingin karismaattisen Logos-raamattukoulun rehtorina vuoteen 2006 asti. Logos-raamattukoulu lopetti toimintansa vuonna 2006 liian vähäisen osallistujamäärän vuoksi.


title: Seppo Pehkonen

text: Seppo Pehkonen on vuoden 2008 alusta nimitetty uudelleen Näky-lehden päätoimittajaksi.


title: Humphrey (kissa)

text: Humphrey (s. noin 1988 - k. maaliskuu 2006) oli kissa, joka oli Ison-Britannian pääministerin virka-asunnon lemmikkinä ja hiirtenmetsästäjänä lokakuusta 1989–13. marraskuuta 1997 saakka. Humphrey saapui Downing Street 10:een noin vuoden ikäisenä ja asui talossa kolmen pääministerin, Margaret Thatcherin, John Majorin ja Tony Blairin aikana.


title: Humphrey (kissa)

text: Humphrey joutui muuttamaan virka-asunnosta kuukausi Blairin virkaanastumisen jälkeen, koska Cherie Blair ei tiettävästi tullut toimeen sen kanssa.


title: Humphrey (kissa)

text: Humphrey sai nimensä "Kyllä, herra ministeri" -sarjan Sir Humphrey Applebyn mukaan. Kissan ylläpito maksoi vuodessa noin 100 puntaa. Suurin osa kuluista oli ruokakuluja ja kulut maksettiin valtion budjetista. Humphrey sanottiin tehneen huomattavasti parempaa työtä kuin ammattimainen tuholaistorjuja, jolle maksettiin 4 000 puntaa vuodessa ja joka tiettävästi ei saanut kiinni yhtään hiirtä.


title: Pasi Turunen

text: Pasi Turunen (s. 1966) on suomalaisen evankelisen Patmos Lähetyssäätiön radiotoimittaja ja teologian maisteri. Patmos Lähetyssäätiö on yhteiskristillinen lähetys- ja kehitysapujärjestö. Turunen toimii raamatunopettajana Kristillisessä Mediakeskuksessa (Studio24), joka on Patmos Lähetyssäätiön mediatoiminnan keskus ja hän on työskennellyt Patmoksen radiotoimittajana vuodesta 1990 lähtien. Hänen ohjelmiaan kuullaan mm. Radio Deissä. Turunen on myös yksi Aito avioliitto -yhdistyksen perustajista.


title: Pasi Turunen

text: Pasi Turunen on kirjoittanut useita kirjoja. "Vartiotorni - Valtakunta uudessa valossa" (Kuva ja Sana, 1995 / 2006 2.p.) tarkastelee Jehovan todistajia kriittisesti. Turunen on kirjoittanut myös vihkosen "Homoseksualismi - Rakkautta ja Rajoja" (Kuva ja Sana, 2002), jossa hän käsittelee kriittisesti parisuhdelakia. Hän on toimittanut yhdessä Petri Mäkilän kanssa Raamatun arvovaltaa käsittelevän teoksen "Jumalan Sana" ja kirjoitti "Uskon puolesta" -teoksen (Kuva ja Sana, 2011). Turunen korostaa kirjoituksissaan ja puheissaan sitoutumista historiallisissa uskontunnustuksissa muotoiltuun klassiseen kristinuskon tulkintaan.


title: Pasi Turunen

text: Turunen osallistui keskustelijana Yle TV2:n Ajankohtaisen kakkosen homoiltaan lokakuussa 2010. Homoilta-ohjelma herätti julkisuudessa runsaasti keskustelua ja sittemmin ohjelma valittiin Vuoden journalistiseksi teoksi.


title: Pasi Turunen

text: Hartauskirjoitusten ja -puheiden lisäksi Turunen ottaa omilla verkkosivuillaan kantaa kristinuskoa koskeviin teologisiin, filosofisiin ja eettisiin kysymyksiin.


title: Nikolai Sologubov

text: Nikolai Sologubov (3. elokuuta 1924 Moskova, Neuvostoliitto – 30. joulukuuta 1988) oli venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Sologubov aloitti pelaamisen vasta 25-vuotiaana. Hän pelasi 350 liigaottelua ja teki niissä 128 maalia. Sologubov oli yksi Neuvostoliiton parhaimmista pelaajista 1950-ja 1960-luvuilla.


title: Nikolai Sologubov

text: Erikoisena tapahtumana voidaan pitää Sologubovin menoa Yhdysvaltain joukkueen pukuhuoneeseen jääkiekon loppuottelussa Squaw Walleyn olympialaisissa vuonna 1960. Kisat pidettiin ohuessa ilmanalassa ja amerikkalaispelaajat näyttivät väsyneiltä, joten kielitaidoton Sologubov osoitti amerikkalaispelaajien tarvitsevan happea. Amerikkalaispelaajat noudattivat neuvoa ja nousivat 3–4-tilanteesta 9–4-voittoon.


title: Nikolai Sologubov

text: Sologubov pelasi jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa vuosina 1955–1961 ja 1963 sekä olympiakisoissa 1956 ja 1960. Hän pelasi jääkiekkoseuroissa TsSKA Moskova ja SKA Kalinin.


title: Södermanland

text: Södermanland (puhekielessä "Sörmland", ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Södermanlandin pinta-ala on 8 388,9 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 230 982 asukasta, joten väentiheys oli 146,7 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Södermanland

text: Södernmanlandin rajanaapurit ovat Itä-Götanmaa, Närke, Västmanland ja Uplanti, joiden lisäksi maakuntaa rajoittaa Itämeri ja Mälarenjärvi.


title: Södermanland

text:
Nykyisessä läänijaossa maakunnan alue jakaantuu Tukholman läänin, Södermanlandin läänin, Västmanlandin läänin ja Itä-Götanmaan läänin alueelle.Södermanlandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 230 982 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Ranskalaiset opiskelijat alkoivat järjestää mielenosoituksia ja lakkoja helmi- ja maaliskuussa 2006 vastustaakseen maan hallituksen kaavailemaa ja jo 16. tammikuuta 2006 hyväksymää uutta työlainsäädäntöä, jonka oli tarkoitus koskettaa erityisesti nuorten ensimmäisiä työsuhteita. Lopulta hallitus päätti muuttaa ankaran painostuksen myötä lain sisältöä.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Ranskan hallituksen säätämä uusi laki ensimmäisistä työsuhteista nimettiin protestoijien suussa ja ranskalaisissa tiedotusvälineissä "CPE":ksi ("Contrat première embauche", lausutaan ranskaksi 'see-pee-ööö', suom. "sopimus ensimmäisestä työsuhteesta"). Sen tarkoituksena oli tehdä muun muassa alle 26-vuotiaiden työntekijöiden irtisanominen helpommaksi. Uuteen lakiin sisältyi erityinen kohta, jonka mukaan työnantajat olivat voineet irtisanoa nuoren työntekijän kahden ensimmäisen työvuoden aikana ilman erityistä syytä ja lyhyellä tai ilman varoitusaikaa.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Lakia vastustaneiden opiskelijoiden joukko järjestäytyi "anti-CPE"-protestiliikkeeksi (ransk. "le mouvement anti-CPE"), ja he sanoivat, että uudistus olisi vaarantanut nuorten työtekijöiden kokeman sosiaalisen turvallisuuden tunteen ja asettanut heidät suureen taloudelliseen epävarmuuteen. Heidän mukaansa laki olisi pahentanut maassa vallitsevaa korkeaa nuorisotyöttömyyttä, koska lain tullessa voimaan työnantajat olisivat voineet kohdella nuoria työntekijöitä "kuin käytettyjä nenäliinoja". Samassa yhteydessä he syyttivät hallitusta myös uuden luokkajaon ja prekariaatin luomisesta.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Uudistuksen kannattajat sanoivat, että Ranskan liian tiukasti säännellyt työmarkkinat tekevät yrityksille epähoukuttelevaksi työllistää ihmisiä, mikä on johtanut Ranskan korkeaan työttömyyteen.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Uutta työnlainsäädäntöä nuorten työllistämisedellytysten parantamiseksi ehdotettiin ensimmäistä kertaa loka-marraskuussa vuonna 2005 Ranskan lähiöiden väkivaltaisuuksien jälkeen, koska työn puutteen on tulkittu olevan Ranskan nuorison ongelmien ja heidän aiheuttamiensa sosiaalisten häiriöiden perussyy. Nuorten työttömyys on Ranskassa 23 prosenttia keskimäärin, ja lähempänä 50 prosenttia vähemmän koulutettujen nuorten joukossa.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Nuorille ihmisille tilanne onkin erityisen vaikea, koska heillä ei ole samanlaisia mahdollisuuksia vakaaseen työuraan ja taloudelliseen turvallisuuteen kuin aiemmalla sukupolvella. On ennustettu, että heikot työmahdollisuudet nostavat jännitteitä taloudellisesti hyvinvoivien ja syrjäytyneempien luokkien välillä todennäköisesti jatkossakin.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Ranskalaiset jakautuivat varsin dramaattisesti uuden työlainsäädännön kannattajiin ja vastustajiin, ja Ranskan pääministeri Dominique de Villepinin suosion arvioitiin olevan lain esittelyn jälkeen reilusti alle 50 prosenttia, eräiden mittausten mukaan noin 40–45 prosenttia. Presidentti Jacques Chirac tuki lakia varsin matalalla profiililla, joten suurimmat protestit kohdistuivat pääministeri de Villepiniin.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Kompromissina osa ihmisistä ehdotti, että Ranskan työelämään tehtävien muutosten tulisi koskettaa kaikkia ikäluokkia, mutta tämän uskotaan olevan poliittisesti liian vaikeaa tällä hetkellä.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Opiskelijat protestoivat uutta lakia vastaan ja eri sukupolvien välisten tasa-arvoisten työmahdollisuuksien puolesta näyttävästi. Opiskelijoiden protestit saivat solidaarista kannatusta myös ammattiliitoissa, ja Ranskassa olikin useina päivinä opiskelijamielenosoitusten lisäksi koko työväkeä edustavia mielenilmauksia ja tukilakkoja, mikä aiheutti häiriöitä erityisesti paikallisessa ja kansallisessa liikenteessä, jonkin verran myös kansainvälisessä lentoliikenteessä.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Suurimmissa opiskelijoiden ja työväen yhteisissä mielenilmausmarsseissa Pariisissa oli jopa useita kymmeniä tuhansia osallistujia, yhteensä liikehdinnässä oli mukana satojatuhansia ihmisiä.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Ammattiliitot olivat valmiita neuvottelemaan laista hallituksen kanssa, mutta opiskelijat kieltäytyivät pääasiassa kaikista myönnytyksistä. Kuten aina Ranskassa, niin tälläkin kertaa protestit olivat kiihkeimmillään Pariisissa, jossa muun muassa Pariisin yliopisto (Sorbonne) oli muutaman päivän opiskelijoiden valtaama ennen poliisin väliintuloa.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Pariisissa pidettyihin mielenosoituksiin liittyi joissakin tapauksissa myös puolittain järjestäytyneitä aktivistijoukkioita, jotka eivät olleet opiskelijoita ja joiden tavoitteina oli yleensä vain erilaisen sekasorron ja anarkismin levittäminen esimerkiksi kauppojen ikkunoita rikkomalla, autoja polttamalla ja sekä poliisia että opiskelijamielenosoittajia ärsyttämällä ja väkivaltaisesti käyttäytymällä. Nämä ryhmät olivat vastuussa ainakin osasta dramaattisista ja tiedotusvälineiden usein liiallisesti korostamista vahingonteoista, rikoksista ja väkivaltaisuuksista.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Muutamana päivänä poliisi on joutui käyttämään kyynelkaasua ja vesitykkejä anarkistijoukkioita vastaan. Lisäksi eräässä epäselvässä ja väkivaltaisessa kahakointitilanteessa eräs protestoija joutui koomaan ilmeisesti poliisin pamputuksen johdosta.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Yleensä ottaen mielenilmaukset säilyivät kuitenkin hyvin rauhallisina ja väkivallattomina kaikissa Ranskan yliopistokaupungeissa. Erityisen huomattavaa opiskelijaliikehdintää oli Pariisin lisäksi myös Dijonissa, Marseilles'ssa, Metzissä, Rennesissä ja Toulousessa. Mielenilmauksia ja marsseja koordinoitiin usein internetin avulla, erityisesti blogien kautta.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Vastavetona opiskelijoiden kampanjointiin, mielenosoituksiin ja yliopistovaltauksiin monet yliopistot sulkivat ovensa. Tämä "blokkaus" aiheutti joissakin kilteissä opiskelijoissa reaktion, että on väärin, että heiltä estetään opiskelu. Osa opiskelijoista oli myös mielenosoituksia vastaan, koska he uskoivat uuden lain olevan tarpeellinen globalisaation puristuksissa olevan ranskalaisen protektionistisen järjestelmän muuttamiseksi dynaamisemmaksi ja kansainvälisessä talouskilpailussa kilpailukykyisemmäksi.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: 23. maaliskuuta 21 kaikkiaan Ranskan 84:stä yliopistosta oli ainakin osittain opiskelijoiden valtaamana Ranskan opetusministeriön mukaan. Kokonaisuudessaan 67 yliopistoa oli joko vallattuna tai yliopiston itsensä sulkemana.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Tapahtumasarjan viimeisinä päivinä ranskalaiset kääntyivät entistä selvemmin uutta lakia vastaan, "L'Express-" ja "Paris-Match" -lehtien teettämien mielipidetiedustelujen mukaan 70 prosenttia ranskalaisista oli protestoijien puolella tätä "CPE"-lakia vastaan.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Lain vastustusta pidettiin kuitenkin myös "vanhojen hyvien aikojen muisteluyrityksenä" ja vasemmistolaisena agitaationa sekä kannatuksennostoyrityksenä, koska Ranskan sosialistisella oppositiolla ei ole ollut kovin paljon suoraa poliittisia valtaa, koska keskustaoikeistopuolueilla on vahva enemmistö Ranskan parlamentissa. Tosin myös äärioikeisto oli Jean-Marie Le Penin johdolla lakia vastaan: "Olen sitä mieltä, että "CPE"-laki on huono yhteiskunnallemme."


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Pääministeri Dominique de Villepin ei kuitenkaan pitkään aikaan osoittanut merkkejä, että hän muuttaisi mieltään. De Villepin lausui tapahtumasarjan alku- ja keskivaiheissa: "Tämän lain kanssa on olemassa kolme asiaa, jotka ovat mahdottomia. Ensimmäinen, on sen poisvetäminen, koska se olisi kuin, että sanoisimme, että antaudumme uhkavaatimusten ja yksipuolisten ehtojen asettamisen logiikan edessä. Tätä äänestäjämme eivät selvästikään halua, eivätkö he antaisi anteeksi meille sitä. Toinen, on sen jäädyttäminen, koska hyvin yksinkertaisesti, se on vastoin meidän perustuslakiamme. Ja kolmas asia, joka on mahdotonta, on lain "käpälöinti", koska jos menettäisimme koko työlakiuudistuksemme tasapainon, riistäisimme siltä kaikki mahdollisuudet onnistua." (suomennettu englanninkielisestä Wikipediasta)


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Opiskelijoiden puhemiehenä toiminut Xavier Pascal sanoi puolestaan, että "ilman lain poisvetämistä mahdolliset neuvottelut eivät tule kysymykseenkään".


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Ammattiliitot uhkasivat pääministeri de Villepiniä ja Ranskan hallitusta muutamaan kertaan yleislakolla. Eräitä hyvin suuria työseisauksia ja mielenosoitusmarsseja pidettiin niin sanottuna 'neljäntenä toimintapäivänä' eli tiistaina 28. maaliskuuta. "Le Monde" -lehden verkkoversio kertoo, että Ranskan sisäministeriö ilmoitti kyseisille marsseille osallistuneen noin 880 000 ihmistä koko maassa. Ammattiliittojen mukaan osallistujamäärä oli todellisuudessa yli kaksinkertainen tuohon arvioon verrattuna.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Presidentti Jacques Chirac allekirjoitti ja vahvisti kiistellyn lain voimaantulon 31. maaliskuuta, mutta hän ehdotti, että heti tämän jälkeen säädettäisiin uusi laki, jossa kahden vuoden koeaika lyhennettäisiin vuoteen ja jonka mukaan koeaikanakin irtisanomiseen pitäisi aina kertoa syy. Tämä presidentin kaksijakoinen suhtautuminen lakiin ei kuitenkaan hillinnyt protesteja, koska suuri osa lain vastustajista tulkitsi nämä Chiracin lausunnot kannustavaksi syyksi jatkaa viikoittaisia marsseja ja työnseisauksia.


title: Ranskan opiskelijamielenosoitukset 2006

text: Tiistaina 4. huhtikuuta Ranskassa oli jälleen suuria rauhanomaisia mielenosoitusmarsseja, ja tällä kertaa osallistujia oli noin kolme miljoonaa, joista 700 000 ihmistä marssi Pariisissa . Pian tämän mielenosoituksen jälkeen maanantaina 10. maaliskuuta presidentti Chirac ilmoitti, että pääministeri de Villepin ja Ranskan parlamentin enemmistö on päätynyt siihen, että lakia tullaan pikaisesti muuttamaan ja että nuorten työllisyystilannetta pyritään parantamaan työmarkkinapoliittisilla toimenpiteillä. Vaikka opiskelijat ilmoittivat valmiutensa jatkaa protesteja, he ilmaisivat tyytyväisyytensä tapahtuneeseen käänteeseen, ja opiskelijamielenosoitukset päättyivät tähän.


title: Midraš

text: Midraš (hepreaksi: מדרש; monikko "midrashim") on hepreankielinen sana, jolla tarkoitetaan raamatullisten tekstien tulkintaa. Sillä viitataan juutalaisten kirjanoppineiden selitys- ja tulkintakirjallisuuteen.


title: Hiekkalapio

text: Hiekkalapio on (lasten) leikkikalu, joka soveltuu hiekan kaivamiseen ja muokkaamiseen. Sitä käytetään yleensä hiekkalaatikolla, eikä sitä voida kovinkaan järkevästi käyttää oikeaan työhön sen kestämättömyyden, materiaalin ja rakenteen takia. Toisaalta leikeissä hiekkalapiona voi hyvin käyttää myös monia puutarhaistyöhön tai -harrastukseen valmistettuja, yleensä rakenteellisesti lujempia istutuslapioita.


title: Hiekkalapio

text: Laajan kohdekäyttäjäryhmän vuoksi hiekkalapioita on monenlaisia: suuria, pieniä, eri värisiä, pitkävartisia, lyhytvartisia, suurilapaisia, pienilapaisia ja niin edelleen. Yleensä ne ovat kuitenkin noin 20 senttimetrin mittaisia ja muovisia.


title: Sofia (täsmennyssivu)

text: Sofia voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kouri-kaupat

text: Kouri-kaupoiksi kutsutaan 1980-luvun lopulla tehtyjä osakekauppoja, joissa sijoittaja Pentti Kouri oli mukana. Kaupoissa ostettiin SYP:n ja Sammon osakkeita KOP:n lainoituksella veroparatiiseihin rekisteröityneiden yhtiöiden nimiin.


title: Kouri-kaupat

text: Pentti Kourin yhtiö "Kouri Capital" ja KOP tekivät 23.3.1988 sopimuksen, jonka perustella Kouri ryhtyi ostamaan Yhdyspankin osakkeita. Projekti oli äärimmäisen salainen. Rahoitus tuli Kansallispankilta. Voitto piti jakaa puoliksi Kourin ja KOP:n kesken. Sopimuksen mukaan riski osakekurssien alenemisesta jäi KOP:n kannettavaksi, mutta hyöty jaettiin tasan.


title: Kouri-kaupat

text: Samaan aikaan Kourin kanssa myös liikemiehet Kai Mäkelä ja Peter Fryckman ostivat Yhdyspankin osakkeita. KOP rahoitti myös heidän ostojaan. Pian Mäkelä ja Fryckman kuitenkin riitautuivat. Osakkeet siirrettiin Fryckmanille. Fryckmanin toimet paljastuivat syksyllä 1988. Yhdyspankissa oli tuolloin osakeanti, johon Fryckmanilla ei ollut enää varaa osallistua. Hän joutuikin luopumaan osakkeistaan. Puolet osakkeista osti Kouri Capital. Puolet meni Aarne J. Aarnion suvun omistamalle Palkkiyhtymälle.


title: Kouri-kaupat

text: Kourin ostot eivät rajoittuneet Yhdyspankin osakkeisiin. Hän osti lisäksi myös KOP:n osakkeita. Nämä ostot hän teki Postipankin rahoituksella KOP:n tietämättä.


title: Kouri-kaupat

text: Maaliskuussa 1989 päivää ennen Yhdyspankin yhtiökokousta Kansallispankin holvista ajettiin kaksi kuorma-autollista Yhdyspankin A-osakkeita Yhdyspankkiin. Samalla vaadittiin, että osakkeet rekisteröidään niin nopeasti, että niiden äänivaltaa voisi käyttää yhtiökokouksessa jo seuraavana päivänä. Tehtävä oli mahdoton näin lyhyessä ajassa. Äänivallan epääminen olisi kuitenkin ollut skandaali.


title: Kouri-kaupat

text: Kyseessä oli Yhdyspankin painostus. Yhdyspankin oli pakko ostaa osakkeet Kourilta ja hänen liittolaisiltaan. Jos Yhdyspankki ei olisi ostanut osakkeita, valta yhtiössä olisi siirtynyt valtaajille. Heillä oli noin 28 miljoonaa A-osaketta, joka olisi riittänyt selvään enemmistöön.


title: Kouri-kaupat

text: Viimeisenä yönä ennen yhtiökokousta tehtiin poikkeuksellisen suuri osakekauppa Yhdyspankin ja Sammon osakkeilla. Yhdyspankki osti 27,2 miljoonaa Yhdyspankin A-osaketta. Hinta oli 56 markkaa osakkeelta. Sen lisäksi se osti 2,2 miljoonaa Sammon osaketta 560 markan kappalehinnalla. Hintoihin sisältyi ylikurssia, sillä osakkeiden pörssikurssit olivat vain 48,20 mk ja 490 mk. Kauppasumma oli yhteensä 2,8 miljardia markkaa. Vastakauppana Yhdyspankki myi Kourille ja KOP:lle Pohjolan, Nokian ja Rauma-Repolan osakkeita. Näiden osakkeiden yhteishinta oli 0,9 miljardia markkaa.


title: Kouri-kaupat

text: Kauppojen motiivista on esitetty erilaisia näkemyksiä. Kaupoissa mukana olleen Hannes Kulvikin mukaan ideana oli Pohjolan, Sammon, SYP:n ja KOP:n yhdistäminen.


title: Kouri-kaupat

text: Jaakko Lassila puolestaan sanoo kauppoja "strategisiksi vastavalkeiksi" kansallispankkilaista pääomaleiriä vastaan hyökännyttä SYP-SKOP-ryhmittymää vastaan. On myös sanottu, että kyse oli vain pankkien ja niiden johtajien välisestä voimainmittelöstä.


title: Kouri-kaupat

text: SYP:n historiikin kirjoittanut Teppo Vihola esittää, että syy oli KOP:n virhearvio Yhdyspankin toiminnasta. KOP oli luullut, että Yhdyspankki oli ollut valtaamassa KOP:n nurkkaa. Näin ei kuitenkaan ollut tapahtunut. KOP luuli lisäksi, että SYP ja SKOP yhdessä hankkivat Kansallispankin leiriin kuuluneiden teollisuusyritysten osakkeita, vaikka SYP:llä ei todellisuudessa ollut mitään tekemistä SKOP:n operaatioiden kanssa. Väärä käsitys johtui pankkien välisestä epäluottamuksesta. Pankkien pääjohtajien Mika Tiivolan ja Jaakko Lassilan henkilösuhteet olivat erittäin kireät, mistä oli aiheutunut pankkien välinen luottamuspula.


title: Kouri-kaupat

text: Lassilan mukaan kaupoista syntyi KOP:lle 117 miljoonan markan voitto. Vallitsevan käsityksen mukaan kaupoista syntyi kuitenkin KOP:lle satojen miljoonien tappio. Kauppojen edunsaaja ei ole tiedossa. Kauppojen edunsaajiin kuuluu ainakin Jerseyn saarelle rekisteröity Avala-säätiö. Säätiön edunsaajat eivät ole tiedossa pankkisalaisuuden vuoksi. Jaakko Lassilan epäiltiin henkilökohtaisesti hyötyneen kaupoista. KOP ei halunnut hakea korvauksia Lassilalta oikeudessa pankin maineen varjelemiseksi, vaan tyytyi eroamiseen.


title: Kouri-kaupat

text: Verottaja piti aikoinaan Hannes Kulvikia kauppojen edunsaajana ja määräsi hänelle yli 100 miljoonan markan verot, mutta KHO vapautti hänet verojen maksusta, koska katsottiin, että Kulvik toimi ainoastaan KOP:n ja kansainvälisen rahoittajatahon asiamiehenä ja varsinainen edunsaajataho jäi näyttämättä ja verot jäivät määräämättä.


title: Kouri-kaupat

text: Kaupoissa esiin tulleet lainvastaisuudet ja niiden KOP:lle tuottama suurtappio johtivat pääjohtaja Lassilan eroon.


title: Kouri-kaupat

text: Yhdyspankille Kouri-kaupat aiheuttivat arviolta 600–1 000 miljoonan markan tappiot arvonalennuksina ja korkokuluina. Kun kaupoilla hankittuja osakkeita myöhemmin myytiin, Merita Pankille syntyi huomattavia myyntivoittoja, jotka kompensoivat ainakin pääosan aiemmin arvioiduista tappioista.


title: Voileipä

text: Voileipä on leipäviipale, jonka päällä voi olla esimerkiksi levitteitä, juustosiivuja, leikkeleitä tai kasviksia.


title: Voileipä

text: Kerrosvoileipä muodostuu kahdesta tai useammasta vastakkain asetetusta leipäviipaleesta, joiden välissä on täytteitä. Täytevoileipä tunnetaan monilla kielialueilla nimellä "sandwich".


title: Voileipä

text: Voileipiä nautitaan esimerkiksi välipalana tai eväinä, monet nauttivat voileipiä myös aamiaisella ja muilla aterioilla.


title: Sergei Stanišev

text: Sergei Dmitrijevitš Stanišev (; s. 5. toukokuuta 1966) on bulgarialainen poliitikko ja europarlamentaarikko. Hän on Bulgarian sosialistisen puolueen (Bălgarska Sotsialistitšeska Partija) entinen puheenjohtaja ja pääministeri suuressa koalitiohallituksessa 17. elokuuta 2005 – 27. heinäkuuta 2009.


title: Sergei Stanišev

text: Stanišev syntyi H’ersonissa Ukrainan SNT:ssa. Hän opiskeli Moskovan valtionyliopistossa, josta suoritti tohtorin tutkinnon historiasta 1994. Hän oli vierailevana kansainvälisten suhteiden luennoitsijana London School of Economicsissa 1998. Stanišev ei ole naimisissa, mutta asunut pitkään journalisti Jelena Jontševan kanssa.


title: Sergei Stanišev

text: Vuonna 1995 Staniševista tuli puolueensa ulkomaanasioiden osaston jäsen, jota hän johti 1996–2001. Toukokuussa hänet valittiin puolueen johtajistoon. Kesäkuussa 2001 hänet valittiin yksikamariseen Bulgarian parlamenttiin, kansalliskokoukseen Rusesta. Joulukuussa 2001 hänet valittiin puolueen puhemieheksi ja parlamenttiryhmän johtoon Georgi Părvanovin voitettua presidentinvaalit. Huhtikuusta 2004 Stanišev on ollut Euroopan sosiaalidemokraattinen puolueen puheenjohtajiston jäsen.


title: Sergei Stanišev

text: Kesäkuun 2005 vaaleissa Stanišev valittiin uudelleen parlamenttiin, tällä kertaa Burgasista. Hänen johtamansa vaaliryhmittymä "Koalicija za Balgarija" voitti 31% äänistä ja 82 paikkaa 240:stä. Hallitusneuvottelut olivat kivuliaat ja Stanišev suostui hallituksen muodostukseen vasta kuukauden neuvotteluiden jälkeen. 27. heinäkuuta 2005 parlamentti nimitti hänet pääministeriksi liitossa turkkilaisten liberaalipuolueen kanssa. Parlamentti kuitenkin äänesti hänen hallitustaan vastaan äänin 119–117. Tätä seurasi kahden viikon pattitilanne, jonka jälkeen Stanišev sai muodostettua hallituksen edellisen pääministeri Simeon Sakskoburggotskin NDSB:n kanssa. Hallitukseen tuli kahdeksan sosialistipuolueen edustajaa, viisi NDSB:n ja kolme turkkilaisten.


title: Sergei Stanišev

text: Staniševin mukaan hallituksen päämäärät olivat Euroopan integraatio, sosiaalinen vastuu ja talouskasvu. Parlamentti hyväksyi hallituksen 16. elokuuta äänin 168–67. Stanišev astui virkaansa 17. elokuuta 2005.


title: Sergei Stanišev

text: Staniševin pääminiserikaudella 2005-2009 Bulgaria liittyi Euroopan unioniin. Pääministerikautensa jälkeen hän pääsi Euroopan parlamenttiin ja vuonna 2012 hänestä tuli Euroopan sosialidemokraattisen puolueen puheenjohtaja.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Bradfordin jalkapallostadionin katsomo syttyi tuleen kesken ottelun Bradfordissa Englannissa 11. toukokuuta 1985. Tupakasta syttynyt palo tuhosi puurakenteisen katsomon ja vaati kaikkiaan 56 kuolonuhria.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Pohjoisenglantilainen Bradford Cityn jalkapalloklubi tuli Englannin liigaan vuonna 1903 ja oli vuodet 1908–1922 ensimmäisessä divisioonassa. Vuodesta 1937 joukkue oli ollut kolmannessa tai neljännessä divisioonassa. Entinen Leedsin huippupelaaja Terry Yorath sai kuitenkin ohjattua joukkueen nousuun. Toukokuussa 1985 nousu kakkosdivisioonaan oli jo varmistunut ja juhlien piti alkaa viimeisen ottelun jälkeen.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Alusta lähtien joukkue oli pelannut Valley Parade -kentällä, jonka puinen pääkatsomo oli rakennettu vuonna 1909. Katsojia kentällä oli ollut enimmillään 39 146 vuonna 1911, jolloin Bradford voitti Englannin Cupin. Onnettomuuden aikoihin kentälle mahtui enimmillään 18 000 katsojaa.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Pääkatsomo oli rakennettu rinteeseen, joten siinä ei ollut urheilukatsomoissa yleisiä katsomon alapuolisia kulkuteitä. Rinteen ja katsomon välissä oli kuitenkin avoin tila, jonne lattialautojen väleistä oli vuosien varrella päässyt paljon roskia.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Paloviranomaiset olivat vuonna 1981 kehottaneet jalkapalloseuraa parantamaan katsomon paloturvallisuutta. Seuralle turvallisuusasiat eivät liene olleet kovin tärkeitä, sillä palon jälkeen löytyi jäänteitä sanomalehdestä, joka oli vuodelta 1968. Katsomossa oli betoniperustus, ylhäällä takaosassa puupenkit ja muualla metallirunkoiset muovi-istuimet. Puisten kattorakenteiden päällä oli kattohuopa.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Viranomaisohjeiden mukaan ihmisten olisi pitänyt pystyä poistumaan katsomosta 2,5 minuutissa . Uloskäytävät olivat katsomon yläosassa ja näiden hämärien käytävien leveys oli noin 2,5 metriä. Toinen poistumismahdollisuus oli kiivetä kentän ja katsomon välisen seinämän yli. Katsomoa ei ollut jaettu osiin aitauksilla, joita usein käytetään estämään huligaanien liikkumista.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Ottelu Bradford City – Lincoln City oli loppuunmyyty. Se oli toiseen divisioonaan nousseen kotijoukkueen kauden viimeinen ottelu, joka päättyisi juhlintaan. Katsojia oli kaksinkertaisesti normaaliotteluun verrattuna. Heitä oli 11 076, joista pääkatsomossa tai sen lähellä oli noin 4 000.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Palon syttymissyystä ei ole täyttä varmuutta, mutta oletettavasti katsomon yläosassa kolmannella penkkirivillä lähellä päätyä istuneelta jalkapallofanilta putosi palava tupakka tai tulitikku. Pahaksi onneksi se putosi penkin alla olleeseen polystyreenikuppiin. Savu havaittiin pian ja tulta yritettiin sammuttaa polkemalla, mutta tuli levisi puisten lattiaritilöiden alla oleviin roskiin ja sytytti puiset istuimet.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Palo syttyi kello 15:40. Järjestystä valvoneet poliisit havaitsivat savun ja alkoivat tyynesti ohjailla ihmisiä loitommaksi. Koska lattiaritilöitä ei saatu nostettua ylös, etsittiin jauhesammuttimia. Valitettavasti sammuttimet oli viety piiloon etteivät huligaanit voisi tyhjentää niitä toisten katsojien päälle ja käyttää tyhjää sammutinta ohjaamattomana lentävänä esineenä.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Savua tuli aluksi vähän eikä poliiseilla ollut kovaäänisiä ohjeiden antamiseen. Monet katsojat eivät siksi ymmärtäneet lähteä heti pois paikalta. Kun hämminki katsomossa lisääntyi, lopetettiin pelaaminen kolme minuuttia ennen ensimmäisen puoliajan loppua tasatilanteessa 0–0.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Koska palo alkoi katsomon yläriveiltä, tulella oli lyhyt matka nousta puupylväitä pitkin puisiin kattorakenteisiin. Puurakenne säilyttää lujuutensa palossa pitkään, joten sortumisvaaraa ei ollut. Ongelma oli siinä, että tuli alkoi levitä nopeammin kuin ihminen juoksee. Koska ottelu televisioitiin, oli jälkeenpäin helppo todeta, että koko katsomo oli liekkimerenä neljässä minuutissa. Ihmisrynnäkössä moni tallautui jalkoihin ja monet saivat pahoja palovammoja liekkimuurista. Monet kuolivat tai loukkaantuivat, koska eivät olleet heti lähteneet pois katsomosta.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Takaosassa olleet katsojat yrittivät päästä pois takakautta, mutta siellä oli monta porttia lukossa, jotta pääsyliputtomat eivät pääsisi katsomoon. Käytäntö oli yleinen koko saarivaltakunnassa.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Palossa kuoli 52 katsojaa, 211 kuljetettiin sairaalaan, heistä 78 oli pahoin loukkaantuneita. Viikon kuluttua menehtyi sairaalassa pahoin palanut mies, joka oli 53. kuolonuhri. Palon kuolonuhrien lukumääräksi tuli lopulta 56 ihmistä.


title: Bradfordin katsomopalo

text: Jalkapallo-otteluksi tämäkin tragedia kuitenkin katsottiin, sillä myöhemmin ottelun lopputulokseksi vahvistettiin pelin keskeytyshetken 0–0 tasatilanne.


title: Vladimír Špidla

text: Vladimír Špidla (s. 21. huhtikuuta 1951, Praha) oli Tšekin pääministeri (ČSSD) heinäkuusta 2002 heinäkuuhun 2004, jonka jälkeen hänet nimitettiin komissaariksi Euroopan komissioon, jossa hän työskenteli tasa-arvoasioissa.


title: Vladimír Špidla

text: Špidla opiskeli historiaa Kaarlen yliopistossa Prahassa. Hän valmistui 1976. Tämän jälkeen hän työskenteli erilaisissa töissä, preservaattorina, meijerityöläisenä, sahalla, varastomiehenä ja kotiapulaisena, koska ei täyttänyt vaadittavia poliittisia vaatimuksia.


title: Vladimír Špidla

text: Samettivallankumouksen jälkeen Špidla liittyi kotikaupunkinsa Jindřichův Hradecin politiikkaan ja uudelleenperustettuun sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Vuonna 1992 hänestä tuli ČSSD:n presidiumin jäsen ja huhtikuussa 2001 puhemies. Vuonna 1996 hänet valittiin parlamenttiin. Hän toimi varapääministerinä ja työllisyys- ja sosiaaliministerinä Miloš Zemanin hallituksessa heinäkuusta 1998 heinäkuuhun 2002.


title: Vladimír Špidla

text: Špidla nousi pääministeriksi 12. heinäkuuta 2002 koalitiohallituksessa ČSSD:n ja pienten "kristillisen ja demokraattisen liiton, tšekkoslovakien kansanpuolueen" (KDU-ČSL) ja vapausliitto-demokraattisen unionin (US-DEU) kesken. Hän käytti myös presidentin valtuuksia helmikuusta 2003 maaliskuun alkuun presidentin toimikauden päätyttyä, ennen kuin parlamentti ehti valita uuden.


title: Vladimír Špidla

text: Hänen hallituksensa yritti ristiriidoista ja tuen vähyydestä huolimatta ajaa läpi talousuudistuksia vähentääkseen budjetin alijäämää, näitä oppositio arvosteli veronkorotuksiksi ilman kulujen leikkaamista ja talouskasvun elvyttämistä. Hidas talouskasvu kuitenkin jatkui hänenkin kaudellaan (BKT 3,3 % 2001, 2,9 % 2004).


title: Vladimír Špidla

text: Špidla erosi pääministerin tehtävistä 26. heinäkuuta 2004 puolueensa huonon europarlamenttivaalimenestyksen sekä puolueensa kannatuksen menetyksen vuoksi. Häntä seurasi sisäministeri ja varapääministeri Stanislav Gross, jonka hallitus ei kuitenkaan juuri muuttunut edellisestä. Špidla nimitettiin Euroopan komissioon 22. marraskuuta 2004.


title: Vladimír Špidla

text: Špidlaa pidetään puolueessaan vasemmistosiipeen kuuluvana, vaikkakin vahvasti kommunistivastaisena. Hän eurooppasuuntautunut ja tukee integraation jatkamista. Špidlaa pidetään rehellisenä ja korkeamoraalisena, mutta kuivana teknokraattina, joka ei kyennyt ilmaisemaan visioitaan kansalle, eikä pystynyt pitämään puoluettaan kurissa. Hänen nimitystään komissioon pidettiin kultaisena kädenpuristuksena, jonne hän sai paeta Tšekin politiikan taisteluja.


title: Vladimír Špidla

text: Špidla on naimisissa toista kertaa. Hänellä on kaksi lasta molemmista avioliitoista. Špidla puhuu sujuvasti saksaa ja ranskaa, mutta huonommin englantia.


title: Jiří Paroubek

text: Jiří Paroubek (s. 21. elokuuta 1952, Olomouc) on tšekkiläinen poliitikko, pääministeri (ČSSD) huhtikuusta 2005 elokuuhun 2006.


title: Jiří Paroubek

text: Paroubek lähti politiikkaan 18-vuotiaana, vuonna 1970, aloitettuaan opiskelun taloustieteen yliopistossa Prahassa. Hän liittyi sosialistiseen puolueeseen, joka oli maata hallitsevan kansanrintaman osa. Hän nousi alempaan johtoon ennen eroamistaan 1986. Hän kiinnitti myös valtion turvallisuuspoliisin, ŠtB:n huomion, mutta jätettiin rauhaan, koska hänelle ei ollut tarpeeksi potentiaalia tai kontakteja.


title: Jiří Paroubek

text: Paroubek valmistui 1976 ja toimi valtion yritysten pääekonomistina, mm. huonosta palvelustaan ja korruptiostaan tunnetussa ravintolayhtiössä, "Restaurace a jídelny".


title: Jiří Paroubek

text: Pian samettivallankumouksen marraskuussa 1989 jälkeen Paroubek liittyi uuteen Tšekin sosiaalidemokraattisen puolueeseen. Paroubek toimi yli 14 vuotta Prahan kaupunginhallinnossa ja erikoistui kaupungin talouteen.


title: Jiří Paroubek

text: Elokuussa 2004 hänet nimitettiin alueiden kehittämisen ministeriksi Stanislav Grossin hallitukseen, ja alkuvuoden 2005 hallituskriisin jälkeen hän seurasi eronnutta Grossia pääministerinä 25. huhtikuuta 2005. Hänen hallitukseensa ei tullut suuria muutoksia edelliseen verrattuna. Paroubekin hallitus voitti luottamuslauseäänestyksen 13. toukokuuta 2005 101–98.


title: Jiří Paroubek

text: Tšekin taloustilanne pysyi hyvänä Paroubekin kaudella, budjetti oli tasapainoinen, työttömyys 8,3 %, valuutta vakaa ja inflaatio kurissa. Paroubek ajoi Euroopan unionin perussopimuksen hyväksymistä kansanvaalissa, mutta luopui siitä Ranska ja Alankomaiden hylättyä sen.


title: Jiří Paroubek

text: Paroubekin suhde liberaalina pidettyyn presidentti Václav Klausiin, joka oli 11 vuotta konservatiivisen ODS:n puheenjohtajana ja nykyisin sen kunniapuheenjohtaja on ongelmallinen. Paroubekin hallituksen yritys ajaa läpi samaa sukupuolta olevien parisuhteiden rekisteröintilakia muodostui kansanedustuslaitoksen taisteluksi presidenttiä vastaan. Ala- ja ylähuone hyväksyivät lain, mutta presidentti Klaus kuitenkin käytti veto-oikeuttaan estämään sen voimaantulon, jonka kumoamiseen puolestaan lain kannattajat tarvitsevat 101 ääntä parlamentissa. Paroubekin mukaan presidentin veto-oikeus on yksi suurimmista virheistä ja hän halusi rajoittaa presidentin tehtävät "kukkaseppeleiden laskemiseen."


title: Jiří Paroubek

text: Toukokuussa 2006 ČSSD äänesti Paroubekin uudeksi puhemiehekseen yli 90 % äänistä.


title: Jiří Paroubek

text: Kesäkuun 2006 vaaleja edeltänyt vaalikamppailu oli erityisen likainen. Viime hetkellä ennen kesäkuun vaaleja presidentti Klaus syytti Paroubekia vallan keskittämisestä omiin käsiinsä niin puolueessa ja hallituksessa, jota hän vertasi entiseen yksipuoluejärjestelmään. Paroubek puolestaan vastasi Klausin esiintyvän ODS:n entisenä puheenjohtajana, ei puolueettomana presidenttinä. Presidentin neuvonantaja Miroslav Macek puolestaan kävi käsiksi terveysministeri David Rathiin eräässä kongressissa. ODS:n puheenjohtaja Mirek Topolánek syytti ČSSD:tä palkkamurhista, vaikka salaisen poliisin mukaan väitteessä ei ollut perää, ja järjestäytynyttä rikollisuutta tutkivan poliisiyksikön johtaja Jan Kubice vuoti päivää ennen vaaleja raportin, jossa syytettiin ČSSD:n puolueosaston varapuheenjohtajaa erään liikemiehen murhasta ja sen peittelystä ja Paroubekia alaikäisen tytön seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Paroubek ja hänen vaimonsa nostivat syytteen Kubicea vastaan, ja hän kieltäytyi tunnustamasta tappiota vaalin jälkeen ja arveli syytösten olevan riittävä peruste sen mitätöimiseen. Vielä ennen syytöksiä ČSSD oli niukasti edellä. Paroubek vertasi oikeiston painostusta vuoden 1948 demokratian menetykseen.


title: Jiří Paroubek

text: 2–3. kesäkuuta 2006 konservatiivinen oikeistopuolue ODS voitti vaalit saaden 35 % äänistä, vastaan sosiaalidemokraattien ČSSD:n 32 %. Kuitenkin konservatiivien, kristillisdemokraattien ja vihreiden liittoumalla on tasan 100 paikkaa parlamentin 200:sta. Mirek Topolánekin johtama hallitus kuitenkin kaatui toukokuussa 2009, jolloin maahan asetettiin virkamieshallitus.


title: Jiří Paroubek

text:
Vaalikampanjansa aikana Paroubek ja sosiaalidemokraatit ovat joutuneet säännöllisesti kananmunalla heittelyn kohteeksi.
Paroubek erosi puolueen johdosta toukokuun 2010 vaalien jälkeen. ČSSD nousi 22,1 prosentilla äänistä suurimmaksi puolueeksi, mutta kolme keskusta-oikeistolaista puoluetta sai 118 paikan enemmistön 200-paikkaiseen parlamenttiin.


title: Mihail Bytškov

text: Mihail Bytškov (22. toukokuuta 1926 Ljubertsy, Neuvostoliitto – 17. toukokuuta 1997) oli venäläinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea hyökkääjä. Hän pelasi 42 ottelua tehden 26 maalia Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1954, 1955 ja 1960. Bytškov pelasi 280 liigaottelua tehden 208 maalia Neuvostoliiton mestaruussarjassa. Bytškov pelasi jääkiekkoseurassa Krylja Sovetov.


title: Konstantin Konstantinovitš Romanov

text: Suuriruhtinas Konstantin Konstantinovitš Romanov (, 22. elokuuta 1858 – 15. kesäkuuta 1915) oli venäläinen aatelismies ja Venäjän keisari Nikolai I:n pojanpoika.


title: Konstantin Konstantinovitš Romanov

text: Konstantinin isä oli Konstantin Nikolajevitš Romanov ja äiti Aleksandra Josifovna. Konstantin vanhin sisar Olga nai Kreikan kuninkaan Yrjö I:n vuonna 1867.


title: Konstantin Konstantinovitš Romanov

text: Lapsuudesta asti Konstantin oli kiinnostunut taiteesta ja musiikista eikä niinkään sotapalveluksesta, mikä oli tapa venäläisissä aatelisperheissä. Hän palveli ensin Keisarillisessa laivastossa, mutta jätti sen kesken ja liittyi keisarilliseen vartiokaartiin.


title: Konstantin Konstantinovitš Romanov

text: Konstantin nai Pietarissa vuonna 1884 Elisabeth Saksi-Altenburgin. Vaikka Konstantin toisaalta oli homoseksuaalinen, hän omistautui vahvasti perheelle, johon syntyi 9 lasta :Kun ensimmäinen maailmansota syttyi 1914, Konstantin ja Elisabeth olivat Saksassa Wildungenin kylpylässä. He olivat nyt vihollisvaltiossa ja päättivät paeta, mutta Saksan viranomaiset pidättivät heidät. Elisabeth kirjoitti Saksan keisarilliselle perheelle ja pyysi apua. Saksan viranomaiset vapauttivat Konstantinin ja Elisabethin ja kuljettivat heidät Venäjälle.


title: Konstantin Konstantinovitš Romanov

text: Sodassa palvelivat kaikki perheen pojat, ja heistä Oleg kaatui 1914. Konstantin itse kuoli sairauteen 15. kesäkuuta vuonna 1915.


title: Konstantin Konstantinovitš Romanov

text: Venäjän vallankumouksen yhteydessä pojista Ioann, Gavriil, Konstantin ja Igor joutuivat bolševikkien vangiksi lokakuussa 1917. Ioann, Konstantin ja Igor teloitettiin Uralilla. Konstantinin puoliso Elisabeth sekä jälkeläiset Gavriil, Tatjana, Vera, ja Georgi onnistuivat siirtymään länteen.


title: Stanislav Gross

text: Stanislav Gross (30. lokakuuta 1969 Praha – 16. huhtikuuta 2015) oli tšekkiläinen sosiaalidemokraattinen (ČSSD) poliitikko, sisäministeri 2000–2004 ja pääministeri 2004–2005.


title: Stanislav Gross

text: Gross työskenteli Tšekin rautateillä ("České dráhy") veturinkuljettajaharjoittelijana. Samettivallankumouksen jälkeen 1989 hän liittyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen ja pääsi 1992 parlamentin jäseneksi. Lakiopintojen jälkeen hän sai akateemisen arvosanan 1999.


title: Stanislav Gross

text: 5. huhtikuuta 2000 hänet nimitettiin sisäministeriksi Miloš Zemanin hallitukseen. Hän jatkoi tehtävässä vaalien jälkeen ja nimitettiin myös Vladimír Špidlan varapääministeriksi.


title: Stanislav Gross

text: Sisäministerinä Gross joutui osalliseksi lukuisiin poliisin skandaaleihin: korkeimpien viranomaisten korruptioon, hämäriin liiketoimiin ja kyvyttömyyteen selvittää sarjamurhia. Grossia syytettiin myös ystäviensä nimittämisestä valtion yhtiöiden johtoon ja salaisen poliisin käyttämisestä omiin poliittisiin pyrkimyksiinsä. Tästä huolimatta hänen suosionsa säilyi korkealla.


title: Stanislav Gross

text: Vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa ČSSD hävisi pahasti ja pääministeri Špidla erosi. Grossista tuli pääministeri 34-vuotiaana 4. elokuuta 2004. Suosittu Gross nähtiin keinona parantaa puolueen suosiota, mikä epäonnistui ja ČSSD hävisi myös paikallis- ja ylähuoneen vaalit. Gross julisti uudistavansa sosiaalidemokraattisen puolueen Britannian Tony Blairin mallin mukaan, mitä hän ei ehtinyt tehdä.


title: Stanislav Gross

text: Myös uusi sarja skandaaleja tuli ilmi: poliisin lahjontaa, entisen kommunistien tiedustelupalvelun jäsenten ottaminen työtovereiksi, epäilyksiä valtionyritysten yksityistämisessä. Tammikuussa 2005 syntyi epäilyjä Grossin asunnon lainan järjestelyistä ja hänen vaimonsa liikekumppanuudesta rahanpesusta ja vakuutuspetoksesta tuomitun bordellinomistajan kanssa.


title: Stanislav Gross

text: Gross yritti pitää itsensä vallassa kolme kuukautta, mutta erosi 25. huhtikuuta 2005. Syyskuussa hän erosi myös puolueen johdosta.


title: Keskiplatonismi

text: Keskiplatonismiksi kutsutaan platonismin kehitysvaihetta noin vuodesta 130 eaa., Antiokhos Askalonlaisen syntymästä, 200-luvun alkuun Numeniokseen ja uusplatonismin syntyyn. Alkuperäisten Platonin oppien lisäksi se sai vaikutteita muun muassa uuspythagoralaisuudesta, aristotelismista ja stoalaisuudesta.


title: Keskiplatonismi

text: Plotinoksen katsotaan panneen alulle keskiplatonismia seuranneen platonistisen koulukunnan, uusplatonismin. Keskiplatonismi oli monella tavalla uusplatonismin esimuoto, ja on filosofisesti kiinnostava erityisesti tästä syystä. Terminä ”keskiplatonismi” on ”uusplatonismin” tavoin ennen kaikkea filosofian historiankirjoituksellinen. Se ei rajaa selkeää filosofista oppia, eikä kukaan filosofi itse katsonut olevansa ”keskiplatonilainen”. Keskiplatonistit itse katsoivat olevansa platonilaisia tai akatemialaisia.