title: Mika Salo

text: Seuraavana vuonna ajoi Japanin Formula 3000-luokassa, jota kutsutaan "formula 1:n pikkuveliluokaksi". Salo olisi halunnut ajaa F3000-luokan Euroopan sarjan, muttei saanut mielestään riittävästi rahaa kokoon. "Euroopan sarjan ajaminen olisi maksanut 200 000-500 000 puntaa (noin 1,4-3,5 miljoonaa markkaa). Minulla oli Euroopasta hankittua rahaa koossa yli 200 000 puntaa ja olisin voinut ajaa sarjan (10 osakilpailua) juuri ja juuri läpi. Mutta minusta oli turha lähteä räpiköimään Eurooppaan. Sain Japanissa läpi kaikki vaatimukseni", Salo kommentoi Helsingin Sanomille. Japanissa Salolle maksettiin siitä, että hän ajoi AD Racing-tallin ainoaa autoa. Salon kanssa samaan aikaan Japanissa ajoi myös Johnny Herbert.


title: Mika Salo

text: Loppukaudesta 1994 Salon haave täyttyi, kun hän pääsi ajamaan Formula 1:ssä Lotus-tallin autolla. Lotus oli aiemmin ajautunut vakaviin rahoitusongelmiin sekä selvitystilaan, ja muun muassa henkilöstön palkkoja oli maksamatta. Salo onnistui keräämään tukijoiltaan kokoon useita miljoonia jenejä. Salo sijoittui ensimmäisessä kilpailussaan Japanin GP:ssä kymmenenneksi ja kauden viimeisessä kilpailussa Australiassa hän keskeytti. Nämä olivat samalla Lotuksen viimeiset osakilpailut.


title: Mika Salo

text: Kausina 1995–1997 Salo kilpaili Tyrrell-tallin heikolla kalustolla ja sai kerättyä yhteensä 12 pistettä. Kausi 1996 oli Tyrrell-kausista Salon paras. Kauden 1998 Salo ajoi Arrows-tallissa, jossa hän parhaimmillaan taisteli palkintokorokesijoituksesta Monacon GP:ssä Eddie Irvinen kanssa, mutta sijoittui lopulta neljänneksi, joka oli siihen astisista kilpailuista Salon paras.


title: Mika Salo

text: Kaudelle 1999 Salo jäi ilman tallipaikkaa Arrowsin purettua yllättäen hänen sopimuksensa. Salo pääsi kuitenkin ajamaan San Marinon, Espanjan sekä Monacon kilpailuissa tulokastalli BAR:n kalustolla, kun Ricardo Zonta oli loukkaantuneena. Espanjassa hän sai kunnian olla ensimmäinen kuljettaja, joka toi BAR-tallin auton maaliin saakka (8. sija).


title: Mika Salo

text: Kolmen kisan pestin jälkeen Salo jäi jälleen ilman F1-töitä, kunnes kauden kahdeksannen kilpailun jälkeen Ferrari palkkasi hänet loukkaantuneen Michael Schumacherin tuuraajaksi. Schumacher oli loukkaantunut Britannian GP:ssä, ja Ferrari päätti palkata tuuraajaksi BAR-tallissa hyvää työtä tehneen Salon. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Salo pääsi ajamaan huippukalustolla Formula 1 -sarjassa. Hänen tehtävänään oli toimia mestaruudesta taistelleen Eddie Irvinen tukena.


title: Mika Salo

text: Salo ajoi Ferrarilla yhteensä kuusi osakilpailua, kohokohtanaan Saksan GP, jossa hän sijoittui toiseksi. Hän oli sijoittunut aika-ajoissa neljänneksi ja nousi lähdössä toiseksi Mika Häkkisen perään. Ajettuaan Häkkistä nopeampia kierrosaikoja, eron kavennuttua ja lopulta Häkkisen keskeytettyä Salo johti kilpailua, mutta joutui päästämään tallimääräyksellä toisena ajaneen Eddie Irvinen edelleen. Kilpailun jälkeen Irvine kuitenkin luovutti kiitollisuudesta ykköspalkintonsa voittotaistelun suosiolla luovuttaneelle Salolle. Salo nousi palkintokorokkeelle vielä Italian GP:ssä, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Muissa kilpailuissa hän jäi ilman pisteitä ja saavutetut palkintosijat jäivät Salon F1-uran ainoiksi.


title: Mika Salo

text: Kaudelle 2000 Salo siirtyi Sauber-talliin. Hän sijoittui parhaimmillaan Monacon- ja Saksan GP:eissä viidenneksi lisäksi Salo oli kahdesti kuudes, keräsi yhteensä kuusi MM-pistettä ja peittosi näin pisteittä jääneen tallikaverinsa Pedro Dinizin..


title: Mika Salo

text: Vuodeksi 2001 Salo päätti ottaa vastaan haasteen ja siirtyi testaamaan uuden, lähes tyhjältä pohjalta aloittaneen Toyotan F1-tallin autoa. Vuoden testaamisen jälkeen Toyota aloitti kilpailemaan kaudella 2002. Salo nappasi uudelle tallille heti ensimmäisessä kilpailussa Australiassa yhden pisteen sijoittumalla kuudenneksi, ja hän toisti tämän sijoituksen myös kauden kolmannessa kilpailussa Brasilian GP:ssä. Vaikka jatkossa aika-ajoissa tulikin hyviä sijoituksia, kausi oli suuriin odotuksiin nähden pettymys Salolle. Kauden alun kaksi pistettä jäivät hänen ainoikseen, eikä Toyota jatkanut tiimiä kritisoineen Salon sopimusta, mikä johti hänen F1-uransa päättymiseen.


title: Mika Salo

text: F1-uran jälkeen Salo on ajanut muun muassa CART-sarjassa kaudella 2003. Hän osallistui neljään kilpailuun ja ajoi toisessa kilpailussa palkintosijalle kolmanneksi. Hänestä tuli ensimmäinen CART-sarjassa palkinnoille yltänyt suomalainen.


title: Mika Salo

text: Salo on myös osallistunut Audilla Sebringin ja Le Mansin kestävyyskilpailuihin. Kaudella 2004 Salo ajoi FIA GT -sarjaa Ferrari F430 -autolla. Hän ajoi American Le Mans Series -sarjassa Ferrarilla kauden 2009 loppuun ja voitti GT2-luokan mestaruuden kaudella 2007 yhdessä ajoparinsa Jaime Melon kanssa. Vuonna 2008 Salo voitti Jaime Melon ja Gianmaria Brunin kanssa GT2-luokan Le Mansin 24 tunnin ajossa. Salo ajoi myös vuonna 2009 Le Mansissa luokkavoittoon Melon ja Pierre Kafferin kanssa. Kaudella 2010 Salo kilpaili uudessa FIA GT1 -sarjassa. Vuonna 2014 Salo osallistui uudestaan Le Mansin 24 tunnin kilpailuun venäläisen SMP Racingin LMP2-luokan autolla.


title: Mika Salo

text: Salo on toiminut MTV3-kanavan F1-lähetysten kommentaattorina vuodet 2011–2013. 2015 hän palasi kommentoimaan lähetyksiä. Hän on ollut myös yksi kanavan F1-asiantuntijoista mm. Jyrki Järvilehdon ja Keke Rosbergin lisäksi. Salo on juontanut Virittäjät-sarjaa yhdessä Tomi Tuomisen kanssa vuodesta 2011 lähtien. Sarjaa esitettiin ensin MTV3 MAX:lla, nykyään se kuuluu Elisa Viihteen ohjelmistoon. Sarjassa Mika koeajaa ja arvostelee harrastajien muokattuja autoja antaen tiukkoja kommentteja esimerkiksi koskien autojen tekniikkaa, sisätiloja ja yleistunnelmaa.


title: Mika Salo

text: Alahärmässä sijaitseva karting-kilpailukeskus ("Mika Salo Circuit") on nimetty Salon mukaan. Vuoden 2012 alussa Mika Salo teki sopimuksen Ferrarin kanssa ja on ajanut Kimi Räikkösen kauden 2008 Ferrarilla näytösajon Japanin Suzukassa.


title: Mika Salo

text: Mika Salo on kotoisin Martinlaaksosta, Vantaalta. Hänen lapsuudentalonsa sijaitsee osoitteessa Raiviosuonmäki 3. Kadun toisella puolella, Raiviosuonmäki 6:ssa, vietti samanaikaisesti lapsuuttaan toinen suomalainen formulakuljettaja Mika Häkkinen.


title: Mika Salo

text: Salo avioitui vuonna 1999 japanilaisen Norikon (o.s. Endo) kanssa seurusteltuaan hänen kanssaan sitä ennen kahdeksan vuotta. Vuonna 2017 kerrottiin, että pari oli eronnut noin kymmenen vuotta sitten. Heillä on kaksi lasta, poika (s. 2002) ja tyttö (s. 2005). Salo asui vuonna 2017 Virossa ja hän seurustelee Henna Pihlajan kanssa.


Mika Salo


title: Amerikanhaapana

text: Amerikanhaapana ("Mareca americana") on värikäs ja meluisa sorsalintu, joka muuttomatkoillaan joskus harhautuu Suomeenkin.


title: Amerikanhaapana

text: Amerikanhaapana muistuttaa muodoltaan haapanaa. Lennossa se on mahdollista sekoittaa myös morsiosorsaan. Soidinasussa uroksella on vaaleanpunertavat kyljet ja rinta, musta selkä ja siivet, hohtavan valkeat läikät siivessä ja valkea alavatsa. Sen pää on harmahtava, silmän takana kirkkaanvihreä läikkä ja päälaella valkea raita. Nokka on vaaleanharmaa. Naaras muistuttaa erittäin paljon haapananaarasta ja on äärimmäisen vaikea erottaa tästä. Soidinajan ulkopuolella koiras sulkii eklipsipukuun ja tällöin muistuttaa naarasta.


title: Amerikanhaapana

text: Pituus 50 cm, siipien kärkiväli 80 cm. Meluisa laji, koiras viheltelee vuui-voivoi, naaras vaakkuu kvaa-ak.


title: Amerikanhaapana

text: Amerikanhaapana pesii Pohjois-Amerikan luoteisosissa Alaskassa, Kanadassa, Suurilla Järvillä sekä paikoin Uudessa Englannissa. ja muuttaa talveksi etelämmäksi aina Meksikonlahdelle, Tyynen valtameren ja Atlantin rannikoille. Muuttomatkoilla amerikanhaapanoita harhautuu Eurooppaan säännöllisesti. Suomessa vuosittainen vierailija, lähestulkoon kaikki havainnot koskevat koiraita naaraiden vaikeasta määritettävyydestä johtuen.


title: Amerikanhaapana

text: Amerikanhaapana pesii myös Islannissa, joskin se on siellä harvinainen.


title: Amerikanhaapana

text: Avoimet kosteikot, suot ja rantaniityt.


title: Amerikanhaapana

text: Pesii maassa suojaisassa paikassa lähellä vesirajaa, kermanvärisiä munia tulee 6–12.


title: Amerikanhaapana

text: Amerikanhaapana syö vesikasveja ja niiden juuria, maissa myös mehevää ruohoa, sekä toisinaan hyönteisiä ja etanoita.


title: Kamphaeng Phet (provinssi)

text: Kamphaeng Phetin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sukhothai, Phitsanulok, Phichit, Nakhon Sawan ja Tak. Provinssin pinta-ala on 8 607,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 772 800 asukasta (vuonna 2017).


title: Kamphaeng Phet (provinssi)

text: Provinssin tärkein joki on Ping, joka on yksi Chao Phraya -joen sivujoista. Jokitasanko muodostaa provinssin itäosan, kun taas lännessä on enimmäkseen metsäistä vuoristoa.


title: Kamphaeng Phet (provinssi)

text: Kamphaeng Phet oli jo aikanaan Sukhothain kuningaskunnan kuninkaallinen kaupunki 1400-luvulla, jolloin se tunnettiin vanhalla nimellään "Chakangrao". Se muodosti tärkeän osan kuningaskunnan puolustusjärjestelmää, kuten myös myöhemmin Ayutthayan kuningaskunnan aikaan.


title: Kamphaeng Phet (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää kaupungin muureja, kaupungin nimi tarkoitaa "timanttimuuria". Provinssin puu on "Acasia catechu" ja provinssin kukka on "Mimusops elengi".


title: Kamphaeng Phet (provinssi)

text: Provinssi on jaettu 9 alueeseen ("amphoe") ja kahteen osa-alueeseen ("king amphoe"). Nämä on edelleen jaettu 78 kuntaan ("tambon") ja 823 kylään ("mubaan").


title: Lampang (provinssi)

text: Lampangin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Naapuriprovinsseja ovat Chiang Rai, Phayao, Phrae, Sukhothai, Tak, Lamphun ja Chiang Mai. Lampangin vanha nimi on "Khelang Nakhon". Provinssin pinta-ala on 12 534 neliökilometriä ja siellä on arviolta 735 300 asukasta (vuonna 2017).


title: Lampang (provinssi)

text: Lampang sijaitsee Wangjoen laajassa jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä. Mae Mon alueelta löytyy ligniittiä (ruskohiiltä), jota tuotetaan avokaivoksista.


title: Lampang (provinssi)

text: 600-luvulta lähtien Lampang oli osa Monien Dvaravati-kauden Haripunchai-kuningaskuntaa. 1000-luvulla Khmerien valtakunta miehitti Lampangin alueen, mutta Lannathain kuningas Mengrai sisällytti koko Haripunchai-kuningaskunnan omaan kuningaskuntaansa vuonna 1292. Lannathain kaaduttua sitä hallitsivat burmalaiset ja se tuli osaksi Thaimaata vuonna 1774.


title: Lampang (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää valkoista kukkoa Pra Thart Lampang Luang temppelin sisäänkäynnillä. Paikallisen legenadan mukaan Buddha vieraili provinssissa elinaikanaan. Indra-jumala huolestui, että ihmiset eivät osoittaisi tarpeeksi kunnioitusta Buddhalle, ja siten ilmestyi kansalle valkeana kukkona.


title: Lampang (provinssi)

text: Provinssin kukka on Heliconia ("Heliconia" sp.) ja provinssin puu on "Holoptelea integrifolia".


title: Lampang (provinssi)

text: Provinssi jakautuu 13 alueeseen ("amphoe"). Nämä edelleen jakaantuvat 100 kuntaan ("tambon") ja 855 kylään ("mubaan").


title: Rudolf Hess

text: Rudolf Walter Rikhard Heß (yleensä Hess, 26. huhtikuuta 1894 Aleksandria, Egypti – 17. elokuuta 1987 Länsi-Berliini, Saksa) oli Saksan kansallissosialistisen puolueen varajohtaja ja vuoteen 1941 saakka kiistatta puolueen ja natsi-Saksan toiseksi tai kolmanneksi merkittävin henkilö Adolf Hitlerin ja mahdollisesti Hermann Göringin jälkeen. Hitler nimitti Hessin seuraajakseen vuonna 1939, mutta Hess menetti kaikki tittelinsä toukokuussa 1941 jäätyään liittoutuneiden vangiksi lennettyään yksin Skotlantiin neuvotellakseen rauhan Ison-Britannian ja Saksan välille.


title: Rudolf Hess

text: Rudolf Hessin isä Fritz Hess oli lähinnä ulkomailla työskennellyt tukkukauppias. Hänen poikansa Rudolf syntyi Aleksandriassa, jossa tämä myös aloitti koulunkäyntinsä saksalaisessa koulussa. Ylioppilastutkinnon jälkeen Hess aloitti kauppatieteiden opinnot Hampurissa. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan vapaaehtoisena. Sodan jälkeen hän liittyi Franz von Eppin johtamiin Freikorps-joukkoihin ja osallistui muiden muassa Münchenin neuvostotasavallan murskaamiseen. Hess kuului myös useisiin kansallismielisiin yhdistyksiin.


title: Rudolf Hess

text: Hess opiskeli Münchenin yliopistossa oikeustiedettä ja geopolitiikkaa. Opiskeluaikoinaan hän kuuli Münchenissä Adolf Hitlerin puhuvan ja liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen 1. heinäkuuta 1920 jäsennumerolla 16. Hänestä tuli eräs Hitlerin luotetuista ja hän osallistui myös kansallissosialistisen opiskelijajärjestön perustamiseen.


title: Rudolf Hess

text: Joulukuussa 1928 Hess solmi avioliiton opiskelija Ilse Pröhlin (1900–1995) kanssa. Pariskunnalle syntyi poika Wolf Rüdiger vuonna 1937.


title: Rudolf Hess

text: Vuonna 1921 Hess haavoittui suojellessaan Hitleriä räjähdykseltä. Hess otti osaa vuonna 1923 Hitlerin epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen ja joutui vankilaan. Siellä hän auttoi Hitleriä "Mein Kampfin" ("Taisteluni") kirjoittamisessa. Vapauduttuaan Hess alkoi työskennellä Hitlerille tämän yksityissihteerinä, ja Hitler nimesi hänet adjutantikseen heinäkuussa 1929. Hän sai SS-kenraalin arvon vuonna 1932. Vuonna 1933 Hessistä tuli salkuton valtakunnanministeri ja 21. huhtikuuta 1933 Hitler nimitti Hessin kakkosmiehekseen kansallissosialistisessa puolueessa. Hess tultiin myöhemmin tuntemaan ”Johtajan seuraajana”. Toisen maailmansodan sytyttyä 1. syyskuuta 1939 Hitler nimitti puheessaan valtiopäiville Hessin seuraajakseen, mikäli hänelle sattuisi jotakin taistelussa.


title: Rudolf Hess

text: Rudolf Hess profiloitui 1930-luvulla ”maltillisena kansallissosialistina”, minkä johdosta hänestä tuli ulkomailla hyvin suosittu. Hitler lähetti Hessin mielellään isännöimään erilaisia ulkovaltojen edustajille pidettyjä vastaanottoja, kuten myös ulkomaille erilaisiin neuvottelutehtäviin.


title: Rudolf Hess

text: Eräs toisen maailmansodan merkillisimpiä tapahtumia sattui 10. toukokuuta 1941, kun Hess lensi Messerschmitt Bf 110 -koneella Isoon-Britanniaan tapaamaan Hamiltonin herttuaa. Koneeseen tuli vika, ja laskuvarjolla pelastautunut Hess laskeutui Floorsin maatilalle Eagleshamiin, Glasgow’n eteläpuolelle.


title: Rudolf Hess

text: Hess halusi lentää Skotlantiin neuvotellakseen Hamiltonin kanssa rauhasta Saksan ja Britannian välillä. Hän ei halunnut keskustella suoraan Winston Churchillin ja tämän hallituksen kanssa. Hessin ehdotus oli, että Saksa voisi suojella brittiläistä imperiumia, jos tämä ei asettuisi Saksan tielle Manner-Euroopassa.


title: Rudolf Hess

text: Briteille selvisi pian Hessin kummallisesta käytöksestä ja mahdottomista ehdotuksista, että tämä oli liikkeellä omin päin eikä virallisesti edustanut Saksaa. Hitler levitti ympäri Saksaa sanaa, että Hess oli tullut hulluksi ja toimi yksityisesti. Hessin siihenastisesta sihteeristä Martin Bormannista tuli Hessin seuraaja.


title: Rudolf Hess

text: Hess vangittiin. Sota-ajan hän oli vangittuna Lontoon Towerissa.


title: Rudolf Hess

text: Sodan jälkeen Hessiä syytettiin Nürnbergin sotarikosoikeudenkäynnissä. Hänet vapautettiin syytteistä rikoksista ihmiskuntaa vastaan ja sotarikossyytteistä, mutta katsottiin kuitenkin syylliseksi hyökkäyssodan suunnitteluun ja rikoksiin rauhaa vastaan.


title: Rudolf Hess

text: Hess sai elinkautisen vankeustuomion, jonka hän kärsi Spandaun vankilassa. Hänet tunnettiin siellä yksinkertaisesti "vankina numero seitsemän". Hess osoitti vankeusaikanaan yhä enenevässä määrin omalaatuisia, osin selvästi vainoharhaisia piirteitä, jotka tekivät hänestä epäsuositun sekä vartijoiden että muiden vankien keskuudessa. Hess kieltäytyi kaikesta työnteosta, koska se oli hänen arvonsa alapuolella. Hän ei myöskään suostunut ottamaan osaa vankilan jumalanpalveluksiin. Hess valitti alati mitä erilaisimpia ruumiillisia vaivoja, jotka hänen vankitoverinsa tulkitsivat joko teeskentelyksi tai psykosomaattisiksi vaivoiksi. Lisäksi Hess väitti, että hänet yritettiin myrkyttää. Hän kieltäytyi myös kategorisesti ottamasta vastaan vierailijoita. Vasta vuonna 1969, jolloin Hess oli hoidettavana sairaalassa, hän tapasi vaimonsa ja lapsensa – ensi kertaa sodan jälkeen.


title: Rudolf Hess

text:
Vuonna 1966 Baldur von Schirach ja Albert Speer vapautettiin Spandausta, ja Hessistä tuli paikan ainoa vanki yli kahdeksi vuosikymmeneksi. (Erich Raeder ja Walter Funk, jotka myös oli tuomittu elinkautiseen vankeuteen, oli vapautettu terveydellisistä syistä, Raeder 1955 ja Funk 1957.) Hess oli luultavasti maailman tarkimmin vartioitu vanki – häntä vartioi samaan aikaan jopa sata liittoutuneiden sotilasta, jotka tulivat vuorokuukausin Isosta-Britanniasta, Neuvostoliitosta, Yhdysvalloista ja Ranskasta.
Yksin jäätyään Hess sai tosin eräitä erioikeuksia. Hänen selliään ei enää lukittu, joten hän pääsi vapaasti saniteettitiloihin ja vankilan kirjastoon. Hän sai lisäksi oman vedenkeittimen, jolla pystyi keittämään itselleen teetä ja kahvia haluamaansa aikaan. Vartijoiden mukaan hänen mielenterveytensä järkkyi yhä enemmän vuosien aikana, ja hän menetti suurimman osan muististaan.


title: Rudolf Hess

text: Hess anoi useaan kertaan armoa, mutta armonanomukset kariutuivat aina Neuvostoliiton vastustukseen. Useat poliitikot, joita ei mitenkään voida syyttää natsisympatioista – kuten Winston Churchill ja Willy Brandt – tuomitsivat Hessin pitämisen vankeudessa. 1980-luvulla yhä useammat poliitikot ja kirkolliset edustajat alkoivat vaatia Hessin vapauttamista – osin humanitäärisistä syistä, osin siksi, että hänestä pelättiin tulevan uusnatsien marttyyri. Hess oli natsi-Saksan eräs tärkeimmistä miehistä heti Hitlerin jälkeen. Hess teki itsemurhan 93-vuotiaana.


title: Rudolf Hess

text: Hessin kuoleman jälkeen eurooppalaiset uusnatsit kokoontuivat ”muistomarssille” Wunsiedeliin, jonne Hess oli haudattu. Mielenosoituksia on ollut joka vuosi Hessin kuolinpäivänä. Ne olivat kiellettyjä Wunsiedelissä 1991–2000, jolloin uusnatsit marssivat muissa Saksan kaupungeissa ja muun muassa Alankomaissa ja Tanskassa. Vuodesta 2001 uusnatsit ovat jälleen saaneet kokoontua Wunsiedeliin, ja marssiin osallistui yli 5 000 uusnatsia vuonna 2004. Nämä ovat olleet suurimpia natsien mielenosoituksia Saksassa sitten vuoden 1945. Tästä syystä johtuen heinäkuussa 2011 Hessin ruumis poistettiin haudasta ja polttohaudattiin; tuhkat siroteltiin mereen omaisten läsnä ollessa.


title: Rudolf Hess

text: Hessin elämää koskeneita värikkäitä teorioita on liikkunut vuosien mittaan.


title: Rudolf Hess

text: Anthony Mastersin kirjan "The Man Who Was M: The Life of Charles Henry Maxwell Knight" mukaan Hessin lento Isoon-Britanniaan oli James Bond -kirjailija Ian Flemingin kehittämä ansa (Fleming toimi tuolloin Britannian tiedustelupalvelussa). Masters myös väitti, että Hess valitsi lentonsa päivän astrologinsa suositusten mukaan.


title: Rudolf Hess

text: Erilaiset salaliittoteoriat taas ovat väittäneet, että Spandaun vanki ei ollutkaan Hess vaan kaksoisolento. Tätä perustellaan sillä että Neuvostoliitto olisi halunnut Hessin pysyvän vankilassa, koska näin he saivat ainakin näennäisesti pysyvän jalansijan Länsi-Berliinissä, minkä taas sanottiin olleen heille poliittisesti hyvin merkittävä asia.


title: Rudolf Hess

text: On myös esitetty vaihtoehtoinen teoria kuolinsyystä. Rudolf Hessin tunisialaisen sairaanhoitajan Abdallah Melaouhin mukaan hänet murhattiin kuristamalla, ja murha lavastettiin itsemurhaksi. Teorian mukaan murhan motiivi olisi ollut Hessin vaientaminen joidenkin sodan aikaisten salaisuuksien vuoksi.


title: Rudolf Hess

text: ”Potilaani, entinen valtakunnanministeri Rudolf Hess, murhattiin.” Tämän väitteen hän perustaa tekemiinsä havaintoihin, mutta erityisesti saamaansa puhelinsoittoon hätääntyneeltä ranskalaisvartijalta, joka hälytti Melaouhin vankilaan. ”Hess on murhattu!”, ranskalaisvartija kertoo Melaouhille puhelimessa. Myöhemmin Rudolf Hessin ruumiin vierellä seisova mustaihoinen amerikkalaisvartija sanoo Hessin sairaanhoitajalle: ”Sika on nyt lopetettu.” Kaikki nämä vihjailut ja puheet murhasta eivät viittaa Rudolf Hessin itsemurhaan. Lisäksi Melaouhi esittää, ettei fyysisesti heikossa kunnossa ollut Rudolf Hess ollut voinut hirttää itseään – ei ainakaan ilman kenenkään ulkopuolisen apua. Hänen oli mahdotonta sitoa edes kengännauhojaan tai nostaa kätensä hartioidensa yläpuolelle.


title: Netscape

text: Netscape Communications Corporation oli yhdysvaltalainen yhtiö, joka julkaisi Netscape Navigator ja Netscape Communicator -selaimet. Netscape oli 1990-luvulla yksi tärkeimmistä World Wide Webin teknologioiden kehittäjistä.


title: Netscape

text: Yhtiön perustivat nimellä Mosaic Communications Corporation 4. huhtikuuta 1994 Marc Andreessen ja Jim Clark. Se oli ensimmäinen yhtiö joka keskittyi nousevaan Internet-liiketoimintaan. Yhtiön ensimmäinen tuote oli web-selain "Mosaic Netscape 0.9" 13. lokakuuta 1994. Selain nimettiin sittemmin "Netscape"-nimiseksi ja yhtiö vaihtoi nimekseen Netscape 14. marraskuuta 1994 välttääkseen tavaramerkkiongelmat NCSA:n kanssa, jossa useimmat Netscapen työntekijät olivat työskennelleet ennen oman yhtiön perustamista. Mosaic Netscape -selain oli kehitetty puhtaalta pöydältä, eikä se sisältänyt NCSA Mosaic -selaimen koodia.


title: Netscape

text: Netscape listautui pörssiin 9. elokuuta 1995. Osaketta tarjottiin aluksi 14 dollarin hintaan, mutta viime hetkellä ennen kaupankäynnin alkua, hinta päätettiin nostaa 28 dollariin. Ensimmäisenä kauppapäivänä osakkeen hinta nousi 75 dollariin.


title: Netscape

text:
Yhtiön tuotteisiin kuuluivat aluksi:
Myöhempiä tuotteita olivat:


title: Netscape

text: Netscape kehitti lisäksi JavaScript-ohjelmointikielen, sekä kehitti oman Java-virtuaalikoneensa.


title: Netscape

text: Microsoft loi Windows 95 -käyttöjärjestelmän Netscapen kilpailijaksi aluksi lisäpakettina elokuussa 1995 julkaistun Internet Explorerin, joka sittemmin liitettiin Windows-käyttöjärjestelmään. Tämä johti ns. selainsotiin, joissa Netscape jäi lopuksi häviölle, koska Microsoft jakoi omaa selaintaan ilmaiseksi ja pyrki samanaikaisesti tekemään WWW-sivuista selainriippuvaisia.


title: Netscape

text: Netscape aloitti tammikuussa 1998, jo jäätyään Microsoftin jalkoihin, avoimeen lähdekoodiin perustuvan Mozilla-projektin kehittääkseen selaintaan eteenpäin. Netscapet, joiden versionumero on suurempi tai yhtä suuri kuin 6.0, perustuvat kaikki Mozilla Suiten koodiin.


title: Netscape

text: Internet-palveluntarjoaja America Online ilmoitti 24. marraskuuta 1998 ostavansa Netscapen osakevaihdolla 4,2 miljardilla dollarilla.


title: Netscape

text: 15. heinäkuuta 2003 Time Warner (entinen AOL Time Warner, entinen AOL) lopetti Netscapen ja auttoi perustamaan Mozilla-säätiön tukemaan Mozilla-projektia. Suurin osa Netscapen työntekijöistä sai lopputilin, ja Netscapen logo poistettiin toimistorakennuksen seinältä. Netscape oli myöhemmin olemassa ainoastaan AOL:n portaalin ja sen tarjoaman halvan Internet-yhteyden nimenä.


title: Netscape

text: Loppuvuosinaan Netscapesta julkaistiin vielä joitakin uusia versioita, mutta ne olivat tosiasiallisesti vain muokattuja Mozillan selaimia, joihin oli vaihdettu Netscape-logo. Ne myös kehitettiin AOL:n ulkopuolisissa kehitysryhmissä. Viimeiseksi versioksi jäi 9.0, joka julkaistiin lokakuussa 2007. Saman vuoden joulukuun lopussa AOL ilmoitti lopettaneensa Netscapen kehittämisen pysyvästi.


title: Viiksitimali

text: Viiksitimali, vanhalta nimeltään partatiainen, ("Panurus biarmicus") on harvalukuinen ruovikoiden varpuslintu. Aikaisemmin laji luettiin kuuluvaksi timalien heimoon, mutta on sittemmin siirretty omaan heimoonsa viiksitimalit.


title: Viiksitimali

text:
"Pituus" 14–16 cm, "paino" 14–16 g.
Helppo tuntea vaaleanruskeasta yleisväristä ja pitkästä pyrstöstä. Juhlapukuisella koiraalla on harmaa pää ja leveä musta viiksijuova, josta juontui sen entinen nimi partatiainen. Naaras on yksivärisempi. Nuori lintu muistuttaa naarasta, mutta sen selkä ja pyrstön reunat ovat laajalti mustat. Nuorella naaraalla on musta nokka, nuorella koiraalla keltainen. Kaikilla viiksitimaleilla on täydellinen sulkasato elo–lokakuussa, minkä jälkeen ikäluokkia ei pysty erottamaan toisistaan.


title: Viiksitimali

text: Ääni on hauska ja napakka ”ping” tai ”pshing”. Myös surisevia ja napsahtavia ääniä on. Laulu on yksinkertainen lyhyt säe.


title: Viiksitimali

text: Käyttäytymiseltään viiksitimali on hyvin sosiaalinen. Poikueet kerääntyvät loppukesällä suuriksikin parviksi järviruovikoihin ja lennähtelevät tiiviinä ryhminä ruovikon yllä.


title: Viiksitimali

text: Vanhin suomalainen rengastettu viiksitimali on ollut 3 vuotta 2 kuukautta 26 päivää vanha. Vanhin eurooppalainen viiksitimali oli brittiläinen, 6 vuotta 5 kuukautta vanha.


title: Viiksitimali

text:
Parimäärä Suomessa: 200–500 paria pääasiassa Etelä- ja Lounais-Suomen rannikolla. Esiintyy laikuttaisesti eri puolilla Eurooppaa ja Aasiaa. Länsi-Euroopassa pesii 200 000 – 300 000 paria. Kovien talvien jälkeen kanta voi romahtaa mutta hyvinä pesimävuosina palaa nopeasti ennalleen. Vanhat pesimäpaikat voivat tyhjentyä lähes täysin joinain talvina.
Viiksitimali levisi Suomeen vasta 1980–1990-lukujen taitteessa ja kotiutui nopeasti pesimälajistoon. Ennen kolonisaatiota se oli suurharvinaisuus.


title: Viiksitimali

text: Osaksi paikkalintu, mutta osa linnuista vaeltaa syksyisin ja keväisin.


title: Viiksitimali

text: Viiksitimalin elinympäristönä ovat merenlahtien ja järvien laajat ruovikot. Harvoin sitä nähdään muunlaisessa ympäristössä.


title: Viiksitimali

text: Viiksitimali on tehokas lisääntymään, koska se tekee useita suuria poikueita vuoden aikana. Sitä paitsi nuoret viiksitimalit voivat alkaa lisääntyä jo ensimmäisenä elinvuotenaan, mikä takaa populaatioiden säilymisen ja runsastumisen. Suomessa tällainen lisääntyminen on kuitenkin melko epätodennäköistä.


title: Viiksitimali

text: Pesä on noin metrin korkeudelle järviruokoihin sidottu pussimainen tai suppilomainen kori. Munintaa tapahtuu toukokuusta alkaen, ja pari voi pesiä kolmasti kesän aikana. Munia on 4–8, kermanvaaleita tummanruskein pilkuin ja täplin. Haudonta-aika 10–13 vrk, molemmat puolisot voivat hautoa.


title: Viiksitimali

text: Hyönteiset ja hämähäkit. Talvella järviruo’on siemenet.


title: Isokirvinen

text: Isokirvinen ("Anthus richardi") on västäräkkeihin ("Motacillidae") kuuluva varpuslintu ("Passeriformes"). Lajin tieteellinen nimi on ollut myös "Anthus novaeseelandiae".


title: Isokirvinen

text: Linnun pituus on noin 18 cm, siipien kärkiväli 29–33 cm ja paino 21–40 g, keskimäärin noin 30 g. Isokirvinen on suurikokoisin Euroopassa tavattavista kirvisistä. Sen nokka ja jalat ovat selvästi pidemmät kuin muilla suurikokoisilla kirvisillä, lento syvään aaltoista ja ääni on voimakas karhea surahdus. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Isokirvinen

text: Isokirvinen esiintyy lähinnä Siperiassa, osassa Keski-Aasiaa ja Kiinaa, ja on muuttolintu, jota tavataan Suomessa vuosittain.


title: Isokirvinen

text: Isokirvinen viihtyy ruohostoisilla avomailla, kuten rantaniityillä, laitumilla, tienvarsilla ja rikkaruohokasvustoissa.


title: Isokirvinen

text: Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa.


title: Isokirvinen

text: Isokirviset syövät pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia sekä vähäisessä määrin siemeniä.


title: Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan. Luettelo alkaa vuodesta 1865, eikä se käsitä kaikkia Suomen kuntia, vaan kaupungit ovat artikkelissa Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan ja kauppalat artikkelissa Luettelo Suomen kauppaloista. Taajaväkiset yhdyskunnat eivät muodostaneet itsenäisiä kuntia; niiden tiedot ovat artikkelissa Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista.


text: Ennen vuotta 1865 Suomessa oli kunnallishallinto vain kaupungeissa. Maaseudulla kirkkopitäjät huolehtivat myös paikallishallinnon tehtävistä, jotka nykyisin kuuluvat kunnille. Tietoja paikallishallinnosta ennen vuotta 1865 on artikkelissa Luettelo Suomen kirkkopitäjistä.


text: Vuoden 1865 kunnallisasetuksen mukaan maaseudulle oli perustettava kunnat, joiden alueet olivat samat kuin seurakuntien. Kesti useita vuosia ennen kuin kaikkien seurakuntien alueella vastaava kunta oli aloittanut toimintansa. Vuoden 1926 kuntajakolaki teki mahdolliseksi muuttaa kuntajakoa maaseudulla kirkollisesta jaotuksesta riippumatta.


title: Å

text: Å (å) suomen ja ruotsin kielen aakkosten 27. kirjain. Å-kirjaimen nimi suomen kielessä on "ruotsalainen oo", ja se äännetään sekä suomen että ruotsin kielessä samaan tapaan kuin suomessa "o".


title: Å

text: Å-kirjain esiintyy myös norjan, tanskan, eteläsaamen, koltansaamen, luulajansaamen, baijerin, istro-romanian, pohjoisfriisin, vallonin ja tšamorron kielten aakkosissa.


title: Å

text: Å on skandinaavinen erikoismerkki eli ääkkönen eli skandi. Muita skandeja ovat Ä ja Ö.


title: Å

text: Å kuuluu suomen yleiskielen harvinaisimpiin kirjaimiin. Vaikka å-kirjain sisältyy suomen aakkosiin, sitä ei nykyisin esiinny suomenkielisissä sanoissa.


title: Å

text: Vanhassa kirjasuomessa å oli käytössä. Sillä merkittiin toisinaan o-äännettä (o- ja u-kirjainten lisäksi) kuten sanassa "nåuse" (nousee). Å-kirjaimen käytöstä luovuttiin viimeistään vuoden 1642 raamatunsuomennoksen myötä.


title: Å

text: Å-kirjain merkitsee ruotsin kielessä o-äännettä, kun taas o-kirjaimella merkitään usein u-äännettä.


title: Å

text: Å-kirjain syntyi ruotsin kieleen keskiajan lopulla. Monissa sanoissa "aa" oli alettu lausua o-äänteenä. A-kirjaimen päälle lisättiin pieni o osoittamaan uutta ääntämistapaa. Ruotsissa å-kirjain tuli käyttöön Kustaa Vaasan raamatunkäännöksessä ja Olaus Petrin katekismuksessa vuodelta 1526. Käsikirjoituksissa sitä oli käytetty jo 1450-luvulta lähtien.


title: Å

text: Å kuuluu nykyisin myös norjan ja tanskan aakkosiin. Niissä se on 29. kirjain ja nimeltään "bolle-å". Norjassa ja tanskassa käytettiin o-äänteen merkkinä aa-yhdistelmää aina 1900-luvulle saakka. Norjassa å tuli käyttöön vuoden 1917 oikeinkirjoitusuudistuksessa ja pakolliseksi vuonna 1938. Tanskassa å otettiin käyttöön 1948.Å-kirjainta käytetään Suomessa toisinaan symboloimaan ruotsin kieltä tai ruotsalaisuutta (mm. sanassa ""ruåtsi""). Ahvenanmaalaisten autojen rekisterikilvet alkavat Å-kirjaimella.


title: Lamphun (provinssi)

text: Lamphunin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Sen naapuriprovinssit ovat Chiang Mai, Lampang ja Tak. Provinssin pinta-ala on 4 505,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 406 400 asukasta (vuonna 2017).


title: Lamphun (provinssi)

text: Lamphun sijaitse Pingjoen jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä.


title: Lamphun (provinssi)

text: Lamphun oli Haripunchai-nimisenä Dvaravati-kauden Mon-kuningaskunnan pohjoisin kaupunki ja samalla myös viimeisin Thaimaahan liittynyt. Myöhäisellä 1200-luvulla se joutui Khmerien valtakunnan hyökkäyksen kohteeksi, mutta ei kukistunut. Kuitenkin vuonna 1281 Lannathain kuningas Mengrai vihdoin valloitti kaupungin ja teki siitä osan kuningaskuntaansa.


title: Lamphun (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää Wat Phra That Haripunchai -temppeliä, joka jo oli Lamphunin päätemppeli Mon-jakson aikana. Kullatun stupan sanotaan sisältävän Buddhan muistoesineen.


title: Lamphun (provinssi)

text: Provinssin kukka on "Butea monosperma" ja provinssin puu on "Samanea saman".


title: Lamphun (provinssi)

text: Provinssi on jaettu 7 alueeseen ("amphoe") ja yhteen osa-alueeseen ("king amphoe"). Nämä jakaantuvat edelleen 51 kuntaan ("tambon") ja 520 kylään ("mubaan").


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: Mae Hong Sonin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Naapuriprovinsseja ovat Chiang Mai ja Tak. Lännessä sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 12 681,3 neliökilometriä ja siellä on arviolta 198 600 asukasta (vuonna 2017).


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: Provinssi sijaitsee useiden vuorijonojen välissä ja siksi siellä on viileämpi ilmasto kuin muilla Thaimaan alueilla. Salweenjoki muodostaa osan Myanmarin rajasta.


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: Provinssi oli osa Lannathain kuningaskuntaa kuten myös osa Burmaa. Burmalaisten voimakas vaikutus näkyy yhä temppeleiden rakennustyylissä.


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: 63 % väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, niiden joukossa hmong-, yao-, lahu-, lisu-, akha- ja karen-vähemmistöt. Shan-vähemmistö on myös iso ryhmä. Provinssilla on Thaimaan alhaisin väestön tiheys.


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää vedessä uivaa elefanttia. Elefanttien opettaminen metsätöiden tekemiseen oli suosittua provinssissa. Prinssi Kaew Muang Ma rakennutti kaksi yhteisöä elefanttileirien yhteyteen, joista toinen oli Ban Mae Hong Son.


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: Provinssin puu on "Millettia brandisiana" ja provinssin kukka on "Tithonia diversifolia".


title: Mae Hong Son (provinssi)

text: Provinssi on jaettu 7 alueeseen ("amphoe"). Nämä edelleen jakaantuvat 45 kunnaksi ("tambon") ja 402 kyläksi ("mubaan").


title: Thailainen kirjaimisto

text: Thai-aakkostoa (ตัวอักษรไทย) käytetään thain kielen (ภาษาไทย) ja Thaimaan vähemmistökielten kirjoittamiseen. Kirjaimistoon kuuluu 44 merkkiä konsonanteille (พยัญชนะ), 28 merkkiä tai merkkiyhdistelmää vokaaleille (รูปสระ) ja neljä tooneille (วรรณยุกต์). Konsonantit seuraavat toisiaan vaakasuorasti vasemmalta oikealle, kun taas tavuun liittyvät vokaalimerkit asettuvat konsonanteista katsottuna ylös, alas, vasemmalle tai oikealle.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Toisin kuin latinalaisessa aakkostossa, thai-aakkostossa ei erotella isoja ja pieniä kirjaimia. Sanoja ei myöskään erotella toisistaan välilyönneillä, vaan kaikki sanat kirjoitetaan peräkkäin esim. kiinan tai japanin tapaan. Lauseiden erottimena välilyönti on yleinen.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Thai-aakkosissa on myös omat numeromerkit (ตัวเลขไทย), mutta arabialaisten numeroiden (ตัวเลขอารบิค) käyttö on nykyään hyvin yleistä.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Thai-aakkosto juontaa juurensa todennäköisesti vanhasta khmerin kielen (อักขระเขมร) kirjoituksesta, joka kuuluu intialaisen brahmi-kirjoituksen eteläisen muodon perillisiin. Kansanperinteen mukaan sen loi kuningas Ramkhamhaeng Suuri (พ่อขุนรามคำแหงมหาราช) vuonna 1283. Laon kielen merkistö on läheistä sukua thai-aakkosille.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Tarvitset Unicode-merkistöä tukevan selaimen ja thain kieltä tukevan fontin nähdäksesi alla olevat thain kirjaimet.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Aakkostossa on 44 konsonanttimerkkiä, joita käytetään thain kielen 21 konsonanttiäänteen merkitsemiseen. "Ylimääräisiä" kirjaimia käytetään sanskritin ja paalin kielen äänteille, jotka nykythain puhujat kuitenkin lausuvat omaperäisten äänteiden kaltaisesti. Monet samalla tavalla lausuttavat sanat eroavatkin vain kirjoituksessa. Konsonantit jakautuvat kolmeen luokkaan: matala, keskinen ja korkea. Konsonantin luokka määrittää monimutkaisten sääntöjen perusteella sitä seuraavan vokaalin toonin. 44 varsinaisen konsonantin lisäksi kirjaimistoon kuuluu neljä merkkiä, jotka nykythaissa lausutaan konsonantti-vokaali-yhdistelminä. Historiallisesti nämä edustavat sanskritissa ns. vokaalisia eli tavua kannattelevia konsonantteja.


title: Thailainen kirjaimisto

text:
Lukuisten samaa äännettä edustavien konsonanttimerkkien vuoksi kirjainten nimiin liitetään perinteisesti jokin thai-kielen sana, jossa tämä kirjain esiintyy. Esimerkiksi kirjaimen ข nimi on "khoo khai" (ข ไข่), jossa "khoo" on kirjaimen varsinainen nimi ja "khai" (ไข่) 'muna' on sana, jonka ensimmäinen kirjain on samainen ข. Kirjainten kanssa käytetyt esimerkkisanat ovat suhteellisen vakiintuneita, mutta jonkin verran vaihtelua esiintyy alueelta toiselle.
Alla olevassa taulukossa thai-kirjainten nimet on transkriboitu suomenkielistä lukijaa ajatellen. Lisäksi esitetään Thaimaassa virallisesti käytössä oleva RTGS-translitteraatiotapa sekä IPA-transkriptio. Useat konsonantit äännetään eri tavoin tavun alussa ja lopussa, minkä vuoksi kaikki kolme saraketta jakautuvat kahteen. Mikäli "Loppu"-sarakkeessa on pelkkä viiva, merkkiä ei käytetä tavun lopussa lainkaan. Kun kirjoitettu tavu loppuu konsonanttiyhdistelmään, vain ensimmäinen niistä lausutaan. Mahdollisia loppukonsonanttiäänteitä ovat 'k', 'm', 'n', 'ng', 'p' ja 't'. Luokkatunnuksina käytetään englanninkielisiä lyhenteitä L (matala), M (keskinen) ja H (korkea) niiden yleisyyden vuoksi muussa kirjallisuudessa.


title: Thailainen kirjaimisto

text: * Konsonantti-vokaali-yhdistelmäkirjaimia, eivät minkään ryhmän jäseniä.


title: Thailainen kirjaimisto

text: ** Merkki osoittaa tavun alkamista vokaalilla (tai oikeastaan glottaaliklusiililla).


title: Thailainen kirjaimisto

text: Thai-kielen yksittäisvokaaleja ja diftongeja merkitään sekalaisin yhdistelmin merkkejä, jotka voivat asettua mille tahansa puolelle niitä ääntämyksessä edeltäviä konsonantteja (ylös, alas, oikealle tai vasemmalle). Yhdeksi vokaalimerkiksi laskettava kokonaisuus voi olla moniosainen siten, että yksi osa kirjoitetaan ennen konsonanttia, toinen konsonantin jälkeen ja joissakin tapauksissa vieläpä kolmas konsonantin yläpuolelle. Alla olevassa taulukossa konsonantin paikkaa esitetään viivalla (–). Käytettäessä kahta viivaa jälkimmäinen tarkoittaa tavun loppukonsonanttia. Konsonanttitaulukon tapaan tässä esitetään äänteiden suomalaiset vastineet, Thaimaassa virallinen RTGS-translitteraatio ja IPA-transkriptio. Lisäksi viimeisessä sarakkeessa on lueteltuna joitakin yleisesti käytössä olevia translitteraatiomuunnelmia.


title: Thailainen kirjaimisto

text: * Vokaali tai diftongi, joka kirjoitetaan konsonanttimerkkein.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Thain kirjoituksessa konsonantin luokka määrää yleensä sitä seuraavan vokaalin toonin. Kuitenkin kielessä tulee vastaan tilanteita, joissa tavun toonia ei voida yksiselitteisesti tulkita pelkän konsonantin perusteella. Tällöin merkitään eräänlainen numero toonimerkkinä konsonantin päälle. Merkkien nimetkin on johdettu sanskritinkielen sanoista 'yksi, kaksi, kolme ja neljä'. Thaiksi äänenkorkeusmerkkejä nimitetään วรรณยุกต์ (van-na-juk).


title: Thailainen kirjaimisto

text: Lisäksi kirjaimistoon kuuluu kaksi muuta merkkiä, jotka muuten muokkaavat niihin liittyvän vokaalin tai konsonantin lausumista. Kaikki merkit esitetään suhteutettuna konsonanttiin "koo kai" ก.


title: Thailainen kirjaimisto

text: Thai-kielelle käytettävät Unicode-koodit ovat väliltä U+0E00 ... U+0E7F.


title: Nakhon Sawan (provinssi)

text: Nakhon Sawanin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Naapuriprovinssit ovat pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Kamphaeng Phet, Phichit, Phetchabun, Lopburi, Sing Buri, Chaina, Uthai Thani ja Tak. Nimi Nakhon Sawan kääntyy "taivaallinen kaupunki". Provinssin pinta-ala on 9 597,7 neliökilometriä ja siellä on arviolta 974 600 asukasta (vuonna 2017).


title: Nakhon Sawan (provinssi)

text: Ping- ja Yomjoet yhdistyvät Nakhon Sawanin kaupungin lähellä Chao Phraya -joeksi. Mae Wongin kansallispuisto Khamphaengphetin vastaisella rajalla muodostettiin 1987 säilyttämään Mae Wong-Mae Poenin sademetsä.


title: Nakhon Sawan (provinssi)

text:
Provinssin symboli esittää taivaassa sijaitsevaa myyttistä linnaa, nimeltään Viman. Tämä liittyy provinssin nimeen.
Provinssin puu ja kukka on "Lagerstroemia loudonii".


title: Nakhon Sawan (provinssi)

text: Provinssi jakautuu 13 alueeseen ("amphoe") ja kahteen osa-alueeseen ("king amphoe"). Nämä edelleen jakaantuvat 130 kunnaksi ("tambon") ja 1 328 kyläksi ("muban").


title: Phayao (provinssi)

text: Phayaon provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Naapuriprovinsseja ovat Nan, Phrae, Lampang ja Chiang Rai. Koillinen rajanaapuri on Laos. Provinssin pinta-ala on 6 335,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 409 900 asukasta (vuonna 2017).


title: Phayao (provinssi)

text: Phayaon kaupunki sijaitsee Kwan Phayao -järven tuntumassa kolmen ison vuoren ympäröimänä. Vuoret ovat Doi Luang (1697 m), Doi Khun Mae Fat (1550 m) ja Doi Khun Mae Tam (1330 m).


title: Phayao (provinssi)

text: Phayaon perustamisen jälkeen vuonna 1096 se oli pieni kaupunkikuningaskunta. 1200-luvulla sen merkitys kasvoi ja siitä tuli tasavertainen Lannathain kuninkaan Mengrain ja Sukhothain kuningaskunnan kumppani. Kuitenkin myöhempi Lannathain kuningas valloitti Phayaon vuonna 1338 ja liitti sen osaksi Lannathaita. Burmalaisten hallitessa Lannathaita kaupunki autioitui ja vuonna 1897 siitä tuli osa Chiang Rain provinssia. Se erotettiin Chiang Raista 28. elokuuta 1977, jolloin siitä tuli oma provinssinsa.


title: Phayao (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää kuuluisaa "Phra Chao Ton Luang" -nimistä Buddhan kuvaa Si Khom Khamin temppelissä. Hänen takanaan on 7 liekkiä, osoittaen Buddhan suuruutta. Buddhan edessä on kuppi ja kaksi tähkää riisiä.


title: Phayao (provinssi)

text: Provinssin puu on "Mammea siamensis".


title: Phayao (provinssi)

text: Provinssi jakaantuu 7 piiriin ("amphoe") ja 2 pienempään piiriin ("king amphoe"). Nämä jaetaan 68 kuntaan ("tambon") ja 632 kylään ("mubaan").


title: Älypuhelin

text: Älypuhelin () on matkapuhelin, jossa on puhelu- ja kuva- sekä tekstiviestimahdollisuuden lisäksi tietokoneen ominaisuuksia ja internetyhteys sekä GPS-paikannin. Älypuhelimissa on nykyisin graafinen käyttöliittymä ja monipuolinen valikoima mobiilisovelluksia eli puhelimella käytettäviä tietokoneohjelmia. Älypuhelimen käyttöjärjestelmä on yleensä siinä määrin avoin, että kolmansien osapuolten on mahdollista tuottaa siihen uusia sovelluksia.


title: Älypuhelin

text: Älypuhelimen toiminta perustuu mikroaaltosäteilyn lähettämiseen ja vastaanottamiseen. Pieni osa älypuhelimen lähettämästä säteilystä kantautuu matkapuhelinverkon lähimmälle 2-, 3-, tai 4G-tukiasemalle, joka siirtää puhelimen lähettämän informaation lankaverkkoon.


title: Älypuhelin

text: Suomessa käytettiin vuonna 2016 eniten mobiilidataa maailmassa, seuraavalla sijalla olivat Ruotsi, Etelä-Korea ja Japani. Mobiilidatan käytön huima kasvu Suomessa johtuu muun muassa videopalveluiden yleistymisestä sekä nopean 4G-verkon laajenemisesta. Mobiilidatan käyttö on Suomessa myös poikkeuksellisen edullista.


title: Älypuhelin

text: Yhdysvaltain kansanterveyslaitoksen laajan tutkimuksen mukaan yli kaksi tuntia päivässä älypuhelinta tai tablettia käyttävät lapset selviytyvät muita huonommin ajattelukykyä ja kielellisiä taitoja mittaavista testeistä.


title: Älypuhelin

text: Ensimmäinen älypuhelimeksi luokiteltava laite oli vuonna 1993 julkaistu IBM Simon. Yhteistyössä BellSouth -operaattorin kanssa kehitettyä tuotetta kutsuttiin nimellä "personal communicator". Siinä oli kosketusnäyttö ja tavanomaisten puheominaisuuksien lisäksi laitteen ominaisuuksia olivat hakulaite, sähköposti, kalenteri, osoitekirja, laskin ja kynällä käytettävä luonnoslehtiö. Laitteen tullessa markkinoille sen suositushinta oli 899 dollaria. Laite kuitenkin kärsi mittavista teknisistä ongelmista vielä julkaisunsakin jälkeen, ja lopulta IBM päätti vetää sen pois markkinoilta vuonna 1994.


title: Älypuhelin

text: Ensimmäinen Euroopassa laajasti myyty älypuhelin oli Nokian vuonna 1996 julkaisema Communicator 9000. Laite painoi lähes 400 grammaa ja oli käytännössä Nokia 2110 -puhelin ja 386-PC samoissa kuorissa, käyttöjärjestelmänä GEOS.


title: Älypuhelin

text: Apple julkaisi ja toi myyntiin ensimmäisen älypuhelinmallinsa iPhonen vuoden 2007 aikana. Sen uudistetun 3G-version myynti Suomessa alkoi kesällä 2008. Niiden ja myöhempien versioiden käyttöjärjestelmä on Applen kehittämä iOS. 2010-vuosikymmenen alusta lähtien älypuhelimien käyttöjärjestelmien markkinoita hallinneesta Androidista esiteltiin 1.0-versio loppuvuodesta 2008. 1.5-versio ja sitä käyttäneet puhelinmallit julkaistiin seuraavana vuonna. Android valtasi markkinat hyvin nopeasti ja käytännössä jakoi ne iOS:n kanssa huolimatta Microsoftin merkittävistä yrityksistä vakiinnuttaa oman Windows Phonensa asemaa.


title: Älypuhelin

text: Jotkut puhelinominaisuudella varustetut kämmentietokoneet muistuttavat älypuhelimia ja älypuhelimet vastaavasti kämmentietokoneita. Laitetyypit ovat siis lähestyneet toisiaan, kämmentietokoneiden jäätyä lähes marginaaliin. Kämmentietokoneessa on yhä useammin mahdollisuus tiedonsiirtoon 3G-, WLAN-, GPRS- ja EDGE-tekniikoilla, matkapuhelimessa on taas toimisto-ohjelmistoja kuten sähköposti sekä selainpohjaiset tietojärjestelmät. Älypuhelinten suuremmat tietokonenäytöt ja QWERTY-näppäimistöt tekevät niistä soveliaita tekstitiedostojen ja sovellusten hallintaan. Ne tukevat silti monia nykyaikaisten puhelinten perustoimintoja kuten digikamera ja tekstiviestit.


title: Älypuhelin

text: Yleisin käyttöjärjestelmä älypuhelimissa on Linux-pohjainen Android. Linux-pohjaiset järjestelmät eivät edellytä valmistajilta lisenssimaksuja, mutta ne vastaavat itse sen mukauttamisesta matkapuhelinkäyttöön. Kämmentietokonetyyppiset laitteet perustuivat aikaisemmin usein Windows Mobile -käyttöjärjestelmään. Vuodesta 2010 alkaen sen korvasi markkinoilla uudempi Windows Phone -käyttöjärjestelmä. Merkittäväksi matkapuhelinvalmistajaksi nousseen Applen iPhone käyttää muutamiin Mac OS X -käyttöjärjestelmän komponentteihin perustuvaa iOS-käyttöjärjestelmää. Muita jo markkinoilta poistuneita älypuhelinten käyttöjärjestelmiä ovat BlackBerry, Symbian, BREW ja Palm OS. Käyttöjärjestelmän ohella älypuhelimissa on sovellusalusta ja käyttöliittymäohjelmisto, kuten Nokian Series 60.


title: Älypuhelin

text: Älypuhelinten laitealustat sisältävät prosessorin ohella modeemin langatonta tiedonsiirtoa varten, joskus samassa ytimessä, samoin kuin tarvittavat oheispiirit ja muun tietokonekovon sekä päätelaite-elektroniikan.


title: Älypuhelin

text: 2010-vuosikymmenen alussa Nokia ja sen Symbian-käyttöjärjestelmä pitivät hallussaan merkittävää osuutta älypuhelinmarkkinoista, mutta tämän jälkeen osuus pieneni huomattavasti lyhyessä ajassa. Nokia ilmoitti tuolloin, että se siirtyy käyttämään Windows Phone 8:aa älypuhelimiensa ensisijaisena käyttöjärjestelmänä aiemmin käyttämänsä Symbianin asemasta. Lopulta syksyllä 2013 Windows Phone -käyttöjärjestelmän toimittanut Microsoft ilmoitti ostaneensa kokonaan Nokian matkapuhelinliiketoiminnot itselleen. Näin ollen ohjelmistoyhtiöstä tuli myös puhelinvalmistaja. Myös hakukoneyhtiö Googlesta oli tullut laitevalmistaja kun se oli ostanut matkapuhelinvalmistaja Motorolan elokuussa 2011. Käytännössä kauppa merkitsi sitä, että Google kilpaili älypuhelinmarkkinoilla niiden yhtiöiden kanssa, joiden laitteisiin se toimitti pelkästään käyttöjärjestelmän. Syksyllä 2011 Google ilmoitti, antavansa jatkossa omistamalleen Motorolalle etulyöntiaseman uusien Android-mallien kehityksessä. Tammikuussa 2014 Google kuitenkin ilmoitti myyneensä Motorolan matkapuhelinvalmistuksen kiinalaiselle Lenovolle, säilyttäen teknologiaan liittyvät patentit itsellään.


title: Älypuhelin

text: Kehittyneissä maissa käytännössä kaikki uudet matkapuhelimet ovat nykyään älypuhelimia. Älypuhelimien myynti ylitti ensi kerran peruspuhelimien myyntimäärän Länsi-Euroopan markkinoilla syksyllä 2011. Koko maailmassa älypuhelimien myynti ylitti peruspuhelimien myyntimäärän vuoden 2013 aikana.


title: Älypuhelin

text: Markkinosuudet vuoden 2016 lopussa jakaantuivat seuraavasti: Android 86,8%, iOS 12,5%, muut alle 1%.


title: Symbian

text: Symbian oli älypuhelimille suunniteltu mobiilikäyttöjärjestelmä (OS) ja sovellusalusta, jota ylläpitää Accenture. Symbianin kehitti alkujaan Symbian Ltd., Psionin EPOC:in jälkeläiseksi ja se toimii ainoastaan ARM-suorittimilla, vaikkakin julkaisematon x86-käännös oli olemassa. Monet merkittävät matkapuhelinvalmistajat, kuten Samsung, Motorola, Sony Ericsson ja ennen kaikkea Nokia, käyttivät Symbiania puhelimissaan. Se oli maailmanlaajuisella keskiarvolla mitattuna maailman suosituin älypuhelinten käyttöjärjestelmä vuoden 2010 loppuun saakka, jolloin Android ohitti sen.


title: Symbian

text: Symbian nousi kuuluisuuteen kun Nokia käytti sitä rakentamansa S60-ohjelmistoalustansa kanssa, joka julkaistiin alkujaan vuonna 2002 ja joka oli käytössä useimmissa Nokian älypuhelimissa. UIQ, toinen Symbian-alusta, oli olemassa samaan aikaan, mutta nämä kaksi alustaa eivät olleet keskenään yhteensopivia. Symbian^3, jota käytettiin ensimmäisen kerran Nokia N8:ssa, julkaistiin vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä S60:n ja UIQ:n seuraajaksi. Toukokuussa 2011 Symbian Anna -päivitys julkaistiin virallisesti ja sitä seurasi Nokia Belle -päivitys (alkuperäiseltä nimeltään Symbian Belle) elokuussa 2011.


title: Symbian

text: 11. helmikuuta 2011 Nokia ilmoitti, että se tulisi käyttämään Microsoftin Windows Phone -käyttöjärjestelmää pääasiallisena älypuhelinalustanaan, ja Symbian tulisi olemaan sen "franchise"-alusta, pudottaen Symbianin Nokian ensisijaisena älypuhelinalustana. 22. kesäkuuta 2011 Nokia teki ulkoistussopimuksen Accenturen kanssa. Accenture tarjosi Symbian-pohjaista ohjelmistonkehitystä ja tukipalveluja Nokialle vuoteen 2016 saakka; noin 2800:sta Nokian työntekijästä tuli Accenturen työntekijöitä lokakuussa 2011. Siirtymä saatettiin loppuun 30. syyskuuta 2011. Nokia 808 PureView oli virallisesti viimeinen Symbian-älypuhelin.


title: Symbian

text: Symbian sai alkunsa Psionin 1980-luvulla luomasta EPOC-käyttöjärjestelmästä. Kesäkuussa 1998 Psion Softwaresta tuli Symbian Ltd., merkittävä yhteisyritys Psionin ja matkapuhelinvalmistajien Ericsson, Motorola ja Nokia kanssa.


title: Symbian

text: Nimellä Symbian haluttiin viestiä yhteisestä käyttöjärjestelmästä ja yritysten symbioosista.


title: Symbian

text: Jälkeenpäin Symbianille luotiin useita erilaisia ohjelmistoalustoja, joita tukivat erilaiset ryhmän matkapuhelinvalmistajia. Niihin lukeutuvat S60 (Nokia, Samsung ja LG), UIQ (Sony Ericsson ja Motorola) ja MOAP(S) (vain japanilaisille, kuten esim. Fujitsulle, Sharpille jne.).


title: Symbian

text: Kesäkuussa 2008 Nokia ilmoitti ostaneensa Symbian Ltd.:n ja uusi, itsenäinen, voittoa tavoittelematon järjestö nimeltä Symbian Foundation perustettiin. Nokia, NTT DoCoMo, Sony Ericsson ja Symbian Ltd. lahjoittivat omistamansa Symbian OS:n ja siihen liittyvät käyttöliittymät S60, UIQ ja MOAP(S) säätiölle tavoitteena tehdä Symbian-alustasta tekijänoikeusmaksuvapaa, avoimen lähdekoodin ohjelmisto OSI:in ja FSF:n hyväksymän Eclipse Public License (EPL) -lisenssin ehtojen mukaisesti. Alusta on nimetty Symbian OS:n seuraajaksi Symbian Foundationin virallisen julkaisun jälkeen huhtikuussa 2009. Symbian-alustasta tuli virallisesti avointa lähdekoodia helmikuussa 2010.


title: Symbian

text: Nokiasta tuli merkittävä tekijä Symbianin lähdekoodiin, koska sillä oli resurssit sekä Symbian OS:in ytimen että käyttöliittymän kehittämiseen. Siitä lähtien Nokia on ylläpitänyt omaa koodivarastoaan alustan kehitystä varten ja julkaissut säännöllisesti kehitystyönsä tuloksia julkiseen koodivarastoon. Symbianin oli tarkoitus olla kesäkuussa 2008 julkistetun ja virallisesti huhtikuussa 2009 toimintansa aloittaneen Symbian Foundationin johtaman yhteisön kehittämä. Sen tavoitteena oli julkaista koko Symbian-alustan lähdekoodi OSI:n ja FSF:n hyväksymän Eclipse Public License (EPL) -lisenssin ehtojen mukaisesti. Koodi julkaistiin EPL-lisenssillä 4. helmikuuta 2010; Symbian Foundationin mukaan tämä tapahtuma oli laajin koodivaraston siirtymä avoimeen lähdekoodiin historiassa.


title: Symbian

text: Kuitenkin jotkin Symbian OS:n tärkeät osat oli lisensoitu kolmansilta osapuolilta, mikä esti säätiötä julkaisemasta täyttä lähdekoodia EPL-lisenssillä välittömästi; sen sijaan nämä lähdekoodin osat julkaistiin paljon rajoittavamman Symbian Foundation License (SFL) -lisenssin ehtojen mukaisesti ja pääsy täydelliseen lähdekoodiin oli rajattu jäsenyrityksille, vaikkakin jäsenyys oli avoin mille tahansa organisaatiolle.


title: Symbian

text: Marraskuussa 2010 Symbian Foundation ilmoitti, että maailmanlaajuisen talous- ja markkinatilanteen muutosten tähden (sekä myös sen tähden, että jäseniltä, kuten Samsungilta ja Sony Ericssonilta ei tullut tukea), se tulisi muuttumaan pelkäksi lisensointiorganisaatioksi; Nokia ilmoitti ottavansa Symbian-alustan ylivalvojuuden käsiinsä. Symbian Foundation tulee pysymään tavaramerkkien oikeuksien haltijana ja lisensoijana ja sen toiminnassa tulisi olemaan mukana vain ei-johtajia.


title: Symbian

text: 11. helmikuuta 2011 Nokia julkisti kumppanuutensa Microsoftin kanssa, jonka tuloksena Nokia ottaisi käyttöön Windows Phonen pääasiallisena älypuhelinalustanaan, ja Symbianista tulisi sen franchise-alusta (ja näin ollen Symbian ei enää olisi sen pääasiallinen käyttöjärjestelmä älypuhelimille). Tämän seurauksena Symbian-alustan suosio putosi nopeasti. Kesäkuussa 2011 tehty tutkimus osoittaa, että yli 39% tutkimuksen aikaan Symbiania käyttäneistä mobiilikehittäjistä suunnittelivat alustan hylkäämistä.


title: Symbian

text: 5. huhtikuuta 2011 mennessä Nokia oli lopettanut Symbian-ohjelmiston julkaisemisen avoimen lähdekoodin lisenssillä ja rajannut yhteistyökumppaninsa pieneen, esivalittuun ryhmään yhteistyökumppaneita Japanissa. EPL-lisenssillä julkaistu lähdekoodi on edelleenkin saatavilla kolmansien osapuolien koodivarastoissa.


title: Symbian

text: 22. kesäkuuta 2011 Nokia teki ulkoistussopimuksen Accenturen kanssa. Accenture tarjoaa Symbian-pohjaista ohjelmistonkehitystä ja tukipalveluja Nokialle vuoteen 2016 saakka; noin 2800:sta Nokian työntekijästä tuli Accenturen työntekijöitä lokakuussa 2011. Siirtymä saatettiin loppuun 30. syyskuuta 2011.


title: Symbian

text: Symbianissa on ollut natiivi grafiikkatyökalupakki, tunnettu nimellä AVKON (aiemmalta nimeltään Series 60), alusta saakka. S60 suunniteltiin sellaiseksi, että sitä voisi käyttää näppäimistön kaltaisella käyttöliittymällä, joita olivat ~15-näppäiminen matkapuhelimissa yleinen numeronäppäimistö tai minikokoiset QWERTY-näppäimistöt. AVKON-pohjaiset ohjelmat ovat binaaritasolla yhteensopivia Symbian-versioon Symbian^3 saakka ja sen kanssa.


title: Symbian

text: Symbian^3 sisältää Qt-kehitysympäristön, joka on nyttemmin suositeltu käyttöliittymätyökalupaketti uusille sovelluksille. Qt:n voi myös asentaa vanhemmille Symbian-laitteille.


title: Symbian

text: Symbian^4:n oli tarkoitus sisältää uusi graafisen käyttöliittymän kehitysympäristö, tunnettu nimellä "UI Extensions for Mobile" tai UIEMO (sisäinen projektinimi "Orbit"), joka olisi nimenomaan kehitetty kosketuspohjaisia laitteita varten ja se olisi kehitetty Qt Widgetin pohjalta; esikatselu julkistettiin tammikuussa 2010, mutta kuitenkin lokakuussa 2010 Nokia ilmoitti, että Orbit/UIEMO oli peruutettu.


title: Symbian

text: Tällä hetkellä Nokia suosittelee, että kehittäjät käyttävät Qt Quickia QML:n kanssa; QML on uusi, korkean tason deklaratiivinen käyttöliittymä- ja komentosarjakehitysympäristö visuaalisesti näyttävien kosketusnäyttökäyttöliittymien kehittämiseen, joka mahdollistaa kehityksen sekä Symbianille että MeeGolle; se saatetaan olemassa oleviin Symbian^3-laitteisiin Qt-päivityksenä. Kun yhä useammat sovellukset asteittain siirtyvät Qt-käyttöliittymään, vanhentunut S60-runko (AVKON) poistetaan käytöstä jossain vaiheessa, mikä rikkoo binaaritason yhteensopivuuden vanhojen S60-sovellusten kanssa.


title: Symbian

text: Symbian^3:ssa ja vanhemmissa on sisäänrakennettu WebKit-pohjainen selain. Symbian oli ensimmäinen mobiilialusta, joka hyödynsi WebKitiä (kesäkuussa 2005). Joidenkin vanhempien Symbian-mallien oletusselaimena on Opera Mobile.


title: Symbian

text: Nokia julkaisi uuden, nopeamman selaimen Symbian Annan julkaisun mukana, jossa on paranneltu käyttöliittymä.


title: Symbian

text: Symbianilla on vahva kotoistustuki, joka mahdollistaa maahantuojien ja kolmannen osapuolen ohjelmistonkehittäjien kotoistaa heidän Symbian-tuotteensa tukeakseen maailmanlaajuista jakelua.


title: Symbian

text: Tämänhetkisellä Symbian-julkaisulla (Symbian Belle) on tuki 48:lle kielelle, jotka Nokia saattaa laitteille saataville kielipakettien muodossa (kokoelma kieliä, jotka kattavat myyntialueella yleisesti puhutut kielet). Kaikissa kielipaketeissa on englannin kieli (tai sen paikallisesti oleellinen murre).


title: Symbian

text:
Symbian Bellessä tuetut kielet [murteineen] (ja kirjoitusasuineen) ovat:
Symbian Belle on ensimmäinen julkaisu, jossa on mukana tuki kazakin kielelle, kun taas korean kielen tuki on poistettu.Vuonna 2010 Symbian otti käyttöön standardi-C++:n Qt:n kanssa pääasialliseksi ohjelmistonkehityspaketikseen; sitä voi käyttää joko Qt Creatorin tai Carbide.c++:n kanssa. Qt tukee vanhempia Symbian/S60 3rd- (alkaen Feature Pack 1:stä, tunnettu myös nimellä S60 3.1) ja Symbian/S60 5th Edition (tunnettu myös nimellä S60 5.01b) -julkaisuja, kuten myös uudempaa Symbian-alustaa. Se tukee myös Maemoa ja MeeGoa, Windowsia, Linuxia ja Mac OS X:ää.


title: Symbian

text: Vaihtoehtoinen sovelluskehitys onnistuu Python (katso Python for S60), Adobe Flash Liten tai Java ME:n avulla.


title: Symbian

text: Symbian OS käytti aiemmin erityistä C++-versiota Carbide.c++-ohjelmointiympäristön (IDE) kanssa natiivina sovelluskehitysympäristönä.


title: Symbian

text: Web Run time (WRT) on siirrettävä sovellusympäristö, joka mahdollistaa vekottimien luomisen S60-alustalla; se on lisäosa S60:n WebKit-pohjaiseen selaimeen, joka mahdollistaa useampien selaininstanssien käynnistämisen erillisinä JavaScript-sovelluksina.


title: Symbian

text: Vuonna 2010 Symbianin ohjelmistonkehityspaketti on tavallinen C++ Qt:tä käyttäen. Sitä voi käyttää joko Qt Creatorin tai Carbiden (vanhempi integroitu ohjelmointiympäristö, jota käytettiin ennen Symbian-kehitykseen) kanssa. Puhelinsimulaattori mahdollistaa Qt-sovellusten testaamisen. Simulaattorille käännetyt sovellukset ovat käännetty kehitysalustan natiiville koodille sen sijaan, että niitä pitäisi emuloida. Sovelluskehityksessä voi käyttää joko C++:aa tai QML:ää.


title: Symbian

text: Koska Symbian-käyttöjärjestelmä on kirjoitettu C++-kielellä käyttäen Symbianin koodausstandardeja, on mahdollista kehittää Symbian C++:aa käyttämällä, vaikkakin se ei ole standarditoteutus. Ennen Qt-ohjelmistonkehityspaketin julkaisua, tämä oli normaali kehitysympäristö. Oli olemassa useita Symbianiin pohjautuvia alustoja, jotka tarjosivat ohjelmistonkehityspaketteja (SDK) ohjelmistonkehittäjille, jotka halusivat kehittää Symbian OS -laitteille; näistä tärkeimmät olivat UIQ ja S60. Yksittäisillä puhelintuotteilla tai -perheillä oli usein valmistajan sivuilta ladattavia ohjelmistonkehityspaketteja tai ohjelmistonkehityspakettien laajennoksia.


title: Symbian

text: Ohjelmistonkehityspaketit sisältävät dokumentaatiota, Symbian OS -ohjelmiston kääntämiseen tarvittavat otsikko- ja kirjastotiedostot sekä Windows-pohjaisen emulaattorin ("WINS"). Symbian OS:n versioon 8 saakka ohjelmistonkehityspaketit sisälsivät myös version GCC-kääntäjästä (ristikääntäjä), jota tarvittiin kääntämään ohjelmisto laitteessa toimivaksi.


title: Symbian

text: Symbian OS 9 ja Symbian-alusta käyttävät uutta ABI:a ja tarvitsevat erilaisen kääntäjän. Kääntäjiä on useita erilaisia, mukaan lukien uudempi versio GCC:stä.


title: Symbian

text: Symbian C++ -ohjelmointi on vaikeaa oppia, koska Symbian C++ vaatii erityisten tekniikoiden, kuten kuvaajien, aktiivisten objektien ja siivouspinon, käyttöä. Tämä saattaa tehdä jopa melko yksinkertaisten ohjelmien toteuttamisesta vaikeampaa kuin muissa ympäristöissä. On mahdollista, että nämä 1990-luvun huomattavasti rajoittuneemmalle mobiililaitteistolle ja -kääntäjille kehitetyt tekniikat aiheuttivat tarpeetonta monimutkaisuutta lähdekoodissa, koska ohjelmoijien on ollut pakko kiinnittää huomiota matalan tason yksityiskohtiin sovelluskohtaisten ominaisuuksien sijaan. Vuonna 2010 nämä eivät enää ole ongelmia standardi-C++:aa ja Qt-ohjelmistonkehityspakettia käytettäessä.


title: Symbian

text: Symbian C++-ohjelmointia tehdään yleensä integroidun ohjelmointiympäristön (IDE) kanssa. Aiempien versioiden kanssa kaupallista CodeWarrior-IDE:ä suosittiin. Vuonna 2006 CodeWarror-työkalujen korvaajaksi tuli Carbide.c++, Nokian kehittämä Eclipse-pohjainen IDE. Carbide.c++-versioita on neljä: Express, Developer, Professional, ja OEM, joissa jokaisessa on erilaiset kyvyt. Ilmaisella Express-versiolla voi tehdä ja julkaista täysin toimivia ohjelmistoja. Käyttöliittymän suunnittelu, virheenkorjaus kaatumistilanteessa jne. ovat saatavilla muissa, maksullisissa versioissa. Microsoft Visual Studion 2003- ja 2005-versioita tuetaan Carbide.vs-lisäosan avulla.


title: Symbian

text: Symbian-laitteita voi myös ohjelmoida Pythonia, Java ME:tä, Flash Litea, Rubyä, .NET:iä, Web Runtime (WRT) -vekottimia ja standardia C/C++:aa käyttämällä.


title: Symbian

text: Visual Basics -ohjelmoijat voivat käyttää NS Basicia kehittääkseen sovelluksia S60 3rd Editionille ja UIQ 3 -laitteille.


title: Symbian

text: Aiemmin Visual Basic-, Visual Basic .NET-, ja C#-ohjelmointi Symbianille oli mahdollista Microsoft Visual Studion lisäosan, nimeltään AppForge Crossfire, avulla. 13. maaliskuuta 2007 AppForge lopetti toimintansa; Oracle osti tekijänoikeudet, mutta ilmoitti, ettei se aio myydä tai tarjota tuotetukea entisille AppForgen tuotteille. RedFIVElabs myy kaupallisena tuotteena Symbianille Net60:tä, pienikokoista .NET-ohjelmointiympäristöä. Net60:n avulla (muun muassa) VB.NET- ja C#-lähdekoodi käännetään välikieleksi, jonka Symbian OS suorittaa käyttämällä "just-in-time"-kääntäjää. (18. tammikuuta 2010 mennessä RedFIVElabs on lopettanut Net60:n kehittämisen ja heidän sivuillaan lukee seuraavaa: "Tässä vaiheessa etsimme muita mahdollisuuksia tekijänoikeuksien myymiseen, jotta Net60:llä voi olla tulevaisuus jatkossakin.")


title: Symbian

text: Symbian OS:lle on saatavilla myös versio Borland-ohjelmointiympäristöstä. Symbian OS -kehitys on myös mahdollista Linuxilla ja OS X:llä käyttäen yhteisön kehittämiä työkaluja ja tapoja, jonka on mahdollistanut avaintyökalujen lähdekoodin vapauttaminen. Saatavilla oli lisäosa, joka mahdollistaa Symbian-sovellusten kehittämisen Applen Xcode-ohjelmointiympäristössä Mac OS X -käyttöjärjestelmän kanssa.


title: Symbian

text: Java ME-sovellusten kehittäminen Symbianille tapahtuu käyttämällä sekä standarditekniikoita ja -työkaluja, kuten Sun Java Wireless Toolkitiä (aiemmin tunnettu nimellä J2ME Wireless Toolkit). Ne ovat pakattuina JAR (ja mahdollisesti JAD)-tiedostoina. Sekä CLDC- ja CDC-sovelluksia voi luoda NetBeansin avulla. Muihin työkaluihin lukeutuvat SuperWaba, jota voi käyttää rakentaakseen Symbian 7.0 ja 7.0s -sovelluksia Javaa käyttäen.


title: Symbian

text: Nokian S60-puhelimet pystyvät myös suorittamaan Python-komentosarjoja, kun Python for S60 -komentotulkki on asennettuna Bluetooth-tuen tarjoavan mukautetun ohjelmointirajapinnan kanssa. On myös olemassa interaktiivinen konsoli, joka mahdollistaa Python-komentosarjojen kirjoittamisen suoraan puhelimesta.


title: Symbian

text: Kehityksen jälkeen Symbian-sovellusten täytyy löytää tiensä asiakkaiden matkapuhelimiin. Ne ovat pakattuina SIS-tiedostoihin, joita pystyy asentamaan ilmateitse (engl. "over-the-air"), yhdistämällä puhelimen tietokoneeseen, Bluetoothin välityksellä tai muistikortilta. Vaihtoehtona on tehdä yhteistyötä puhelimen valmistajan kanssa saadakseen ohjelmistonsa sisällytettyä puhelimeen. Sovellusten tulee olla digitaalisesti allekirjoitettuja (Symbian Signed) Symbian OS 9.x -versioille, jotta ne voivat saada täyden hyödyn tietyistä ominaisuuksista (järjestelmän ominaisuudet, rajoitetut ominaisuudet ja laitteen valmistajan ominaisuudet). Sovelluksia voi allekirjoittaa maksutta.


title: Symbian

text: Symbianin design on jaettu teknologiatoimialueisiin, joista jokainen käsittää erinäisen määrän ohjelmistopaketteja. Jokaisella teknologiatoimialueella on oma etenemissuunnitelmansa ja Symbian Foundationilla on ryhmä teknologiahallinnoijia, jotka hallinnoivat näitä teknologiatoimialueiden etenemissuunnitelmia.


title: Symbian

text: Jokainen paketti on jaettu tasan yhdelle teknologiatoimialueelle, joka perustuu siihen, millaista toiminnallisuutta paketti lisää ja mistä se on saanut vaikutteita. Ryhmittämällä paketit teemoittain Symbian Foundation toivoo kannustavansa niiden ympärille muodostuvan vahvan yhteisön keskustelun ja tarkastelun aikaansaamiseksi.


title: Symbian

text: Symbianin järjestelmämalli havainnollistaa teknologiatoimialueiden laajuutta alustapakettien halki.


title: Symbian

text: Paketit omistaa ja niitä ylläpitää paketin omistaja, Symbian Foundationin organisaatiojäsenen nimeämä henkilö, joka hyväksyy koodimuutoksia laajemmalta Symbian-yhteisöltä ja joka vastaa kyseisestä paketista.


title: Symbian

text: Symbianin ydin (EKA2) tukee kohtuullisen nopeaa reaaliaikaista vastausta yksiytimisen puhelimen rakentamiseen sen ympärille—siis puhelin, jossa yksi ydin suorittaa sekä käyttäjän sovellusohjelmat ja protokollapinot. Reaaliaikaisella ytimellä on mikroydinarkkitehtuuri, joka sisältää vain tarpeellisimmat, alkeellisimmat toiminnallisuudet parhaimman vakauden, saatavuuden ja reagointivalmiuden takaamiseksi. Sitä on kutsuttu nanoytimeksi, koska se tarvitsee laajennetun ytimen toteuttaakseen mitä tahansa muita abstraktioita. Se sisältää aikatauluttajan, muistin hallinnan ja laiteajurit, ja verkko-, puhelin- ja tiedostojärjestelmätukipalvelut joko käyttöjärjestelmän palvelujen kerroksessa tai peruspalvelujen kerroksessa. Laiteajurien sisällyttäminen tarkoittaa, että ydin ei ole "todellinen" mikroydin.


title: Symbian

text: Symbianissa on ennaltaehkäisevä moniajo ja muistin suojaus, kuten muissakin käyttöjärjestelmissä (varsinkin niissä, jotka on luotu pöytätietokoneita varten). EPOC:in moniajon lähestymistapaa inspiroi VMS ja se pohjautuu asynkronisiin palvelinpohjaisiin tapahtumiin.


title: Symbian

text: Symbian OS luotiin kolme järjestelmäsuunnittelun periaatetta mielessä pitäen:


title: Symbian

text: Seuratakseen näitä periaatteita parhaiten, Symbian käyttää mikroydintä ja siinä on pyyntö-ja-vastine -lähestymistapa palveluihin sekä kone ja käyttöliittymä on erotettu toisistaan. Käyttöjärjestelmä on optimoitu matalavirtaisia akkua käyttäviä laitteita sekä lukumuistipohjaisia järjestelmiä varten (esim. XIP:n kaltaiset ominaisuudet sekä jaettujen kirjastojen ominaisuudet). Sovellukset ja käyttöjärjestelmä itsessään seuraavat oliopohjaista suunnittelutapaa: malli–näkymä–käsittelijä (MVC).


title: Symbian

text: Myöhemmät käyttöjärjestelmäversiot laimensivat tätä lähestymistapaa vastatakseen markkinoiden haasteisiin, merkittävimpänä reaaliaikaisen ytimen ja alustan turvallisuusmallin käyttöönotto versioissa 8 ja 9.


title: Symbian

text: Suuri painoarvo on resurssien säästämisessä, mitä kuvaavat hyvin Symbian-kohtaiset ohjelmointi-idiomit, kuten kuvaajat ja siivouspino. Samankaltaisia menetelmiä on olemassa tallennustilan säästämiseksi. Symbian-ohjelmointi on tapahtumapohjaista ja suoritin (CPU) kytketään vähävirtaiseen tilaan, kun sovellukset eivät suoraan käsittele jotakin tapahtumaa. Tämä tapahtuu aktiiviset objektit -nimisen ohjelmointi-idiomin avulla. Samalla tavalla Symbianin lähestymistapaa säikeisiin ja prosesseihin kuvaa tarpeettoman suoritinkäytön vähentäminen.


title: Symbian

text: All over -malli sisältää seuraavat kerrokset, ylhäältä alaspäin:Peruspalvelujen kerros on matalin taso, jonka käyttäjäpuolen operaatiot voivat saavuttaa; siihen kuuluu tiedostopalvelin ja käyttäjäkirjasto, plug-in-ohjelmistokehys, joka hallinnoi kaikkia plug-ineja, kauppa, keskusvarasto, tietokanta ja salauspalvelut. Siihen sisältyy myös teksti-ikkunapalvelin ja teksti-shell: kaksi peruspalvelua, joiden avulla voi luoda täysin toiminnallisen ohjelmistoporttauksen ilman, että tarvitsee yhtään korkeamman tason palvelua.


title: Symbian

text: Symbianilla on mikroydinarkkitehtuuri, joka tarkoittaa, että ydin sisältää vain tarpeellisimmat, alkeellisimmat toiminnallisuudet parhaimman vakauden, saatavuuden ja reagointivalmiuden takaamiseksi. Se sisältää aikatauluttajan, muistin hallinnan ja laiteajurit, mutta muut palvelut, kuten verkko-, puhelin- ja tiedostojärjestelmätukipalvelut sijaitsevat joko käyttöjärjestelmän palvelujen kerroksessa tai peruspalvelujen kerroksessa. Laiteajurien sisällyttäminen tarkoittaa, että ydin ei ole "todellinen" mikroydin. EKA2-reaaliaikainen ydin, jota on kutsuttu nanoytimeksi, sisältää vain tarpeellisimmat, alkeellisimmat toiminnallisuudet ja se tarvitsee laajennetun ytimen toteuttaakseen mitä tahansa muita abstraktioita.


title: Symbian

text: Symbian on suunniteltu painottamaan yhteensopivuutta muiden laitteiden, varsinkin poistettavia mediatiedostojärjestelmien, kanssa. EPOC:in varhaiskehityksessä päädyttiin käyttämään FAT-tiedostojärjestelmää sisäisenä tiedostojärjestelmänä ja näin on vieläkin, mutta oliopohjainen pysyvyysmalli laitettiin tiedostojärjestelmän päälle POSIX-tyylisen käyttöliittymän ja virtautusmallin aikaansaamiseksi. Sisäiset tietomuodot luottavat siihen, että samat ohjelmointirajapinnat, jotka luovat tiedoston, myös tekevät kaikki muutokset siihen. Tämä on johtanut vaikeuksiin tietojen siirtämisessä.


title: Symbian

text: Laajassa verkko- ja viestintäalijärjestelmässä on kolme pääpalvelinta nimeltään ETEL (EPOC-puhelintekniikka), ESOCK (EPOC-pistokkeet) ja C32 (vastaa sarjaviestinnästä). Jokaisessa näistä on plug-in-järjestelmä. Esimerkiksi ESOCK sallii erilaisten ".PRT"-protokollamoduulien toteuttaa erinäisiä verkkoprotokollajärjestelmiä. Alijärjestelmä sisältää myös koodia, joka tukee lyhyen matkan viestintälinkkejä, kuten Bluetoothia, IrDAa ja USB:ia.


title: Symbian

text: Käyttöliittymäkoodia on myös suuri määrä. Symbian OS:issa on vain pohjaluokat ja perustat, itse käyttöliittymät olivat kolmansien osapuolien ylläpitämiä. Näin ei ole enää. Kolme suurinta käyttöliittymää — S60, UIQ ja MOAP — lahjoitettiin Symbianille vuonna 2009. Symbian sisältää myös grafiikka-, tekstin asettelu- ja kirjasintyyppienmallinnuskirjastot.


title: Symbian

text: Kaikki natiivit Symbian C++ -sovellukset rakentuvat näiden sovellusarkkitehtuurin määrittelemän kolmen runkoluokan ympärille: sovellusluokka, dokumenttiluokka ja sovelluksen käyttöliittymäluokka. Nämä luokat luovat sovelluksen perustavanlaatuisen käytöksen. Muut tarvittavat toiminnot, sovellusnäkymä, datamalli ja datakäyttöliittymä, luodaan itsenäisesti ja ne ovat vuorovaikutuksessa muiden luokkien kanssa yksinomaan omien ohjelmointirajapintojensa kautta.


title: Symbian

text: Monet muut asiat eivät vielä sovi tähän malliin — esimerkiksi SyncML, Java ME, joka tarjoaa kokoelman ohjelmointirajapintoja käyttöjärjestelmän päälle ja multimedia. Monet näistä ovat ohelmistokehyksiä ja myyjien oletetaan tarjoavat kolmansien osapuolien plug-init näihin ohjelmistokehyksiin (esimerkiksi Helix Player multimediakoodekkeja varten). Tässä on se etu, että kyseisten osa-alueiden ohjelmointirajapinnat ovat samat monilla puhelinmalleilla, ja myyjillä on paljon liikkumavaraa, mutta se tarkoittaa, että puhelinten myyjien täytyy panostaa integraatiotyöhön paljon tehdäkseen toimiva Symbian OS -puhelin.


title: Symbian

text: Symbianissa on mukana viitekäyttöliittymä nimeltään "TechView". Se sisältää pohjan, jonka perusteella voi ryhtyä tekemään muutoksia ja se on ympäristö, jossa Symbianin testi- ja esimerkkikoodia suoritetaan. Se on hyvin paljon samankaltainen kuin Psion Series 5:n henkilökohtaisen organisoijan käyttöliittymä eikä sitä käytetä missään tuotantoon menneen puhelimen käyttöliittymässä.


title: Symbian

text: Kehityttyään versioon 7.0, Symbian alkoi hajautumaan useiksi eri käyttöliittymiksi, joista jokaista tuki tietty yritys tai ryhmä yrityksiä. Toisin kuin Android erilaisine kosmeettisine käyttöliittymine, Symbianin käyttöliittymät ovat syvempiä koodimuutosten ja integraatioiden tasolla (minkä tähden niitä kutsutaan käyttöliittymäalustoiksi). Asiat mutkistuivat, kun eri Symbian-käyttöliittymäalustoille kehitetyt sovellukset eivät olleet keskenään yhteensopivia, ja tämä johti käyttöjärjestelmän pirstaloitumiseen.


title: Symbian

text: Symbian OS:n käyttöliittymäalustoihin lukeutuvat seuraavat:


title: Symbian

text: Myös tunnettu nimellä Series 60, se oli pääosin Nokian tukema. Tästä alustasta on useita eri versioita, joista ensimmäinen oli S60 (1st Edition) Nokia 7650:ssa. Sitä seurasi S60 2nd Edition (Nokia N70), S60 3rd Edition (Nokia N73) ja kosketuspohjainen S60 5th Edition (Nokia N97). Nimi S60 jätettiin pois Symbian Foundationin muodostamisen jälkeen.


title: Symbian

text: Nokia Communicatorien, kuten Nokia 9300i:n käyttämä.


title: Symbian

text: Kosketus- ja painikepohjainen. Ainoa tätä alustaa käyttävä puhelin on Nokia 7710.


title: Symbian

text: Pääosin Sony Ericssonin ja sittemmin Motorolan tukema, se on yhteensopiva sekä painike- että kosketus-/styluspohjaisen syötteen kanssa. Viimeinen iso julkaisuversio on UIQ3.1 vuonna 2008 Sony Ericsson G900 -puhelimessa. Se lakkautettiin Symbian Foundationin muodostamisen jälkeen, kun oli tehty päätös yhdistää kaikki käyttöliittymät S60-pohjaiseen käyttöliittymäversioon.


title: Symbian

text:
Fujitsun, Mitsubishin, Sony Ericssonin ja Sharpin käyttämä, NTT DoCoMon puhelimille kehitetty. Se käyttää varta vasten DoCoMon FOMA "Freedom of Mobile Access" -verkkobrandia suunniteltua käyttöliittymää ja pohjautuu Fujitsun aiempien FOMA-mallien käyttöliittymään. Käyttäjä ei voi asentaa uusia C++-sovelluksia. (vain Japanissa)* Fujitsun valmistama
† Sharpin valmistama


title: Symbian

text: 16. marraskuuta 2006 100.s miljoonas Symbiania käyttävä älypuhelin valmistettiin. 21. heinäkuuta 2009 mennessä yli 250 miljoonaa Symbian OS -laitetta oli valmistettu.


title: Symbian

text: Vuonna 2006 Symbianin markkinaosuus älypuhelinmarkkinoista oli 73% verrattuna sen markkinaosuuteen vuoden 2011 toisella neljänneksellä, mikä oli 22.1%.


title: Symbian

text: Symbian on menettänyt markkinaosuuttaan vuosien varrella samalla kun markkinat ovat dramaattisesti kasvaneet ja markkinoille on tullut kilpailevia alustoja, vaikkakin sen myynti on noussut samalla aikaa. Vaikkakin Symbianin osuus maailmanlaajuisista älypuhelinmarkkinoista putosi vuoden 2008 52.4% vuoden 2009 lukuun 47.2%, Symbian-laitteiden valmistus kasvoi 4.8%, 74.9 miljoonasta yksiköstä 78.5 miljoonaan yksikköön. Vuoden 2009 toisesta neljänneksestä vuoden 2010 toiseen neljännekseen Symbian-laitteiden valmistusmäärät nousivat 41.5%, 8.0 miljoonalla yksiköllä, 19 178 910 yksiköstä 27 129 340 yksikköön; verrattuna Androidin 9.6 miljoonan yksikön, RIM:in 3.3 miljoonan yksikön ja Applen 3.2 miljoonan yksikön nousuun.


title: Symbian

text: Aiempien helmikuussa 2010 julkaistujen raporttien mukaan Symbian-laitteiden osuus vuonna 2009 myydyistä älymobiililaitteista oli 47.2%, RIM:in osuus 20.8%, Applen 15.1% (iOS:in kautta), Microsoftin 8.8% (Windows CE:n ja Windows Mobilen kautta) ja Androidin osuus oli 4.7%.


title: Symbian

text: "Älymobiililaitteiden" myyntimäärissä Symbian-laitteet olivat markkinajohtajia vuonna 2010. Tilastot näyttävät, että Symbian-laitteiden osuus kaikista myydyistä älymobiililaitteista oli 37.6%, Androidin osuus oli 22.7%, RIM:in 16%, ja Applen 15.7% (iOS:in kautta). Joidenkin arvioiden mukaan vuoden 2010 toisen neljänneksen loppuun mennessä on myyty 385 Symbian OS -laitetta.


title: Symbian

text: Vuosien 2009-2010 aikana Motorola, Samsung, LG, ja Sony Ericsson ilmoittivat vetäytyvänsä Symbianista vaihtoehtoisten alustojen, kuten Googlen Androidin ja Microsoftin Windows Phonen, hyväksi.


title: Symbian

text: IDC:n mukaan Symbianin markkinaosuus on pudonnut kaikkien aikojen pohjalukemiin — 4.4% — vuoden 2012 toisella neljänneksellä.


title: Symbian

text: Symbianin käyttäjät maissa, jotka eivät käytä latinalaista aakkostoa (kuten Venäjä, Ukraina ja muut), ovat kritisoineet monimutkaista kielenvaihtotapaa useita vuosia. Esimerkiksi jos käyttäjä haluaa kirjoittaa latinalaisen kirjaimen, hänen tulee ottaa valikko esiin, napsauttaa kielikuvaketta, käyttää nuolinäppäimiä valitakseen esimerkiksi englannin kieli monien muiden kielten joukosta ja sitten painaa OK-painiketta. Latinalaisen kirjaimen kirjoitettuaan käyttäjän tulee toista sama menettely palatakseen käyttämään äidinkielistä näppäimistöään. Tämä tapa hidastaa vierailla kielillä kirjoittamista merkittävästi. Kosketusnäyttö- ja QWERTY-puhelimissa menettelytapa on hieman erilainen, mutta silti aikaavievä. Kaikissa muissa mobiilikäyttöjärjestelmissä, mukaan lukien Nokian S40-puhelimet, on mahdollista vaihtaa kahden alussa valitun kielen välillä yhdellä napsautuksella tai eleellä.


title: Symbian

text: Alkuperäisen Nokia N97:n laiteohjelmiston varhaisia versioita, jotka käyttivät Symbian^1/Series 60 5th Editionia, kritisoitiin kovasti viallisiksi (osasyyllisenä oli myös puhelimen keskusmuistin vähäinen määrä).


title: Symbian

text: Marraskuussa 2010 älypuhelinblogi "All About Symbian" kritisoi Symbianin oletusverkkoselaimen suorituskykyä ja suositteli vaihtoehtoista selainta, Opera Mobilea. Nokian vanhempi varajohtaja Jo Harlow lupasi päivitetyn selaimen vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä.


title: Symbian

text: Symbianista on useita eri versioita ja painoksia, mikä on johtanut pirstoutumiseen. Sovellukset ja ohjelmistot eivät välttämättä ole keskenään yhteensopivia eri Symbian-versioiden kanssa.


title: Symbian

text: Symbian OS on useiden virusten kohde; tunnetuin virus on Cabir. Yleensä nämä lähettävät itsensä puhelimeen Bluetoothin välityksellä. Tähän mennessä yksikään haittaohjelma ei ole käyttänyt hyväkseen Symbianin heikkouksia - sen sijaan ne kaikki ovat pyytäneet käyttäjää asentamaan ohjelmiston, vaikkakin jotkut luottavat käyttäjän manipulointiin, usein erinäisten viestien muodossa. Jotkin haittaohjelmat esittävät olevansa hyötyohjelmia, pelejä tai joitakin muita Symbian-sovelluksia.


title: Symbian

text: Kuitenkin oletuksena oli, että keskivertomatkapuhelinkäyttäjän ei tarvitsisi huolehtia turvallisuudesta, joten Symbian OS 9.x otti käyttöön UNIX-tyylisen valmiusmallin (käyttöoikeudet prosessia kohden, ei objektia kohden). Teoreettisesti asennettu ohjelmisto ei pysty tekemään vahinkoa (esimerkiksi aiheuttamalla rahallista menetystä käyttämällä datayhteyttä) ilman, että se on digitaalisesti allekirjoitettu – joka puolestaan tekee ohjelmasta jäljitettävän. Kaupalliset ohjelmoijat, joilla on varaa, voivat hakea mukaan Symbian Signed -ohjelmaan ja saada ohjelmistonsa allekirjoitettua sitä kautta. Ohjelmistonkehittäjillä on myös mahdollisuus itse allekirjoittaa ohjelmansa. Kuitenkin saatavilla olevat ominaisuudet eivät sisällä pääsyä Bluetoothiin, IrDA:an, GSM CellID:hen, äänipuheluihin, GPS:ään ja muutamaan muuhun ominaisuuteen. Jotkin operaattorit ovat päättäneet poistaa käytöstä kaikki muut sertifikaatit paitsi Symbian Signed -sertifikaatit.


title: Symbian

text: Alapuolella on listattu joitakin haittaohjelmia, mutta silti ne kaikki vaativat käyttäjän toimia ollakseen haitaksi.


title: Symbian

text: Joulukuussa 2010 intialainen hakkeri Atul Alex esitteli uudenlaista haittaohjelmauhkaa Symbian OS:lle, nimeltään 'keitetty firmware', kansainvälisessä haittaohjelmakonferenssissa, MalConissa.


title: Symbian

text: Symbian OS 9.x -laitteet pystyy hakkeroimaan poistaakseen käyttöjärjestelmän versiossa 9.1 ja uudemmissa esitellyn alustan turvajärjestelmän, joka mahdollistaa allekirjoittamattoman koodin suorittamisen. Tämä mahdollistaa järjestelmätiedostojen muokkaamisen ja pääsyn aiemmin lukittuihin käyttöjärjestelmän osiin. Nokia kritisoi tätä hakkerointia siitä, että se mahdollisesti voi kasvattaa mobiilivirusten uhkaa, kun allekirjoittamatonta koodia voi suorittaa.


title: Symbian

text: Katso .


title: Eva Braun

text: Eva Anna Paula Hitler o.s. Braun (6. helmikuuta 1912 München – 30. huhtikuuta 1945 Berliini) oli Adolf Hitlerin rakastajatar ja lyhytaikaisesti myös aviovaimo ennen kumppaninsa kanssa tekemäänsä kaksoisitsemurhaa.


title: Eva Braun

text:
Braun tapasi Hitlerin vuonna 1929, jolloin hän toimi Hitlerin valokuvaajan Heinrich Hoffmannin assistenttina. Vuonna 1936 hän muutti Hitlerin luo asumaan ja hänestä tuli Führerin rakastajatar. Braun ja Hitler näyttäytyivät harvoin julkisesti yhdessä ja saksalaiset eivät juurikaan tienneet Eva Braunin olemassaolosta. Hitler selitti julkisesti olevansa naimisissa Saksan kansan kanssa, joten avioliitto tai julkinen suhde eivät tulleet kyseeseen. Lisäksi Hitler selitti, ettei hänen virkansa anna hänelle aikaa avioelämään.
Elämäkertakirjoittaja Angela Lambert kertoo Eva Braunin kärsineen onnettoman rakkautensa vuoksi niin paljon, että keväällä 1935 yritti jo toisen kerran itsemurhaa.


title: Eva Braun

text: Kun Braun muutti Hitlerin luokse Berchtesgadeniin, hän toivoi saavansa aseman Führerin puolisona, mutta Hitler ei halunnut maailman saavan tietää suhteestaan Eva Brauniin ja hänen läsnäolonsa salattiin yleisöltä. Valtiovierailujen aikana hän ei saanut olla näkyvillä ja päivällisillä emäntänä toimi Magda Goebbels. Ulkomaanmatkoilla Braun merkittiin seurueeseen yhtenä sihteereistä. Hitlerin lähimmät miehet, poikkeuksena Albert Speer, pitivät Evaa lähinnä mitättömänä hupakkona, ja heidän vaimonsa suhtautuivat naimattomaan ja ilman selkeää asemaa olevaan Brauniin alentuvasti.


title: Eva Braun

text: Sodan aikana Eva Braun vietti suurimman osan ajastaan ylellisissä oloissa Obersalzbergissä. Maaliskuussa 1945 hän matkusti Hitlerin luo Berliiniin, vastoin Hitlerin nimenomaista toivomusta. Hän selitti pysyvänsä Hitlerin rinnalla aina tämän kuolemaan asti. Vaikka sekä Hitler että Eva Braunin perheenjäsenet vaativat tätä lähtemään Berliinistä, hän piti tiukasti kiinni ajatuksestaan seisoa rakastettunsa rinnalla loppuun asti. Pariskunta meni naimisiin 29. huhtikuuta 1945 ja teki itsemurhan seuraavana iltapäivänä kello puoli kolme Führerbunkerissa; Eva Hitler syanidikapselilla, Adolf Hitler ampumalla itseään ohimoon ja puraisemalla samanaikaisesti syanidikapselin rikki. Hitlerien ruumiit vietiin valtakunnankanslian puutarhaan ja ne poltettiin Hitlerin määräyksen mukaisesti. Puna-armeija löysi hiiltyneet ruumiit ja vei ne mukanaan matkatessaan kohti länttä. Neuvostojoukot hautasivat jäännökset takapihalle Magdeburgiin. Vuonna 1970 jäännökset tuhottiin lopullisesti.


title: Eva Braun

text: Eva Hitlerin perhe säilyi sodasta hengissä. Hänen äitinsä Franziska, joka asui vanhalla maatilalla Ruhpoldingissa, kuoli 96-vuotiaana tammikuussa 1976.


title: Eva Braun

text: Eva Braun katsottiin sodan jälkeen müncheniläisessä vetoomustuomioistuimessa myötävaikuttajaksi kansallissosialismin rikoksiin. Hänen omaisuutensa takavarikoitiin, koska se oli kokonaisuudessaan peräisin Hitleriltä.


title: Eva Braun

text: Historioitsijat luonnehtivat Eva Braunia hieman yksinkertaiseksi naiseksi, joka omistautui Hitlerille ja kiintyi tähän varauksettomasti. Häntä on kritisoitu ennen kaikkea siitä, että hän rakensi itselleen keinotekoisen ihannemaailman, johon ei sopinut mitään, joka olisi ollut negatiivista Hitlerille tai kansallissosialismille. Toisen maailmansodan aikana, kun suurin osa Saksan kansaa joutui kärsimään puutteesta ja pommituksista, Eva Braun vietti Obersalzbergissa jatkuvaa lomaa ylellisissä olosuhteissa. Hän ei ilmeisesti tiennyt eikä halunnutkaan tietää tavallisen kansan ahdingosta. Maailmanpolitiikan käänteitä hän arvioi yksinomaan sen perusteella, antoivatko ne hänen rakastetulleen mahdollisuuden tulla hänen luokseen.


title: Ångström

text: Ångström (tunnus Å) on pituuden mittayksikkö, joka on 10 m eli 0,1 nm eli 100 pm. Yksikkö on nimetty ruotsalaisen fyysikon Anders Jonas Ångströmin (1814–1874) mukaan.


title: Ångström

text: Ångström ei ole SI-järjestelmän mukainen yksikkö, joten tieteellisessä tekstissä sen asemesta käytetään yleensä nano- tai pikometrejä. Atomien ja molekyylien mitat ilmoitetaan kuitenkin usein ångströmeinä; yleisemmin ångströmiä käytetään kuitenkin valon aallonpituuksien mittaamiseen.


title: Ångström

text: Atomien mitat on mielekästä ilmoittaa ångströmeinä, koska tällöin luvut ovat kätevän suuruisia (välillä 0–10). Esimerkiksi metaanimolekyylissä vety- ja hiiliatomin välisen sidoksen keskimääräinen pituus on noin 1,1 Å eli 110 pm.


title: Edward Norton

text: Edward Harrison Norton (s. 18. elokuuta 1969 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja.


title: Edward Norton

text: Norton tunnetaan muun muassa elokuvista "American History X" ja "Fight Club". Norton on eräs tunnetuimmista uuden polven näyttelijöistä ja hän on saanut kolme Oscar-ehdokkuutta. Lisäksi Norton on voittanut Golden Globen. Norton on toiminut näyttelemisen lisäksi ohjaajana ja tuottaja. Vuonna 2002 hän myös uudelleenkirjoitti "Frida"-elokuvan käsikirjoituksen.


title: Edward Norton

text: Norton on kiinteistösuunnittelija James W. Rousen pojanpoika ja hänellä on kaksi sisarusta, sisko Molly ja veli Jim. Norton valmistui Yalen yliopistosta pääaineenaan historia. Hänet tunnetaan myös nimellä Ed Norton.


title: Edward Norton

text: Norton on seurustellut Courtney Loven, Salma Hayekin ja Drew Barrymoren kanssa.


title: Homo erectus

text: Homo erectus eli pystyihminen on sukupuuttoon kuollut nykyihmistä edeltänyt ihmislaji, joka eli eri puolilla Vanhaa maailmaa noin 1,9 miljoonaa – 50 000 vuotta sitten. Laji polveutui mahdollisesti jostakin kantapystyihmislajista, vaikkakin aiemmin on pidetty mahdollisena että sitä edeltävä laji olikin käteväihminen tai turkananihminen. Jotkut lukevat kaikki pystyihmiset samaksi lajiksi, mutta koska eri puolilta maailmaa löytyneet pystyihmisten fossiilit eroavat toisistaan huomattavasti, moni tutkija jakaa ne eri lajeiksi. Näitä ovat:


title: Homo erectus

text: Pystyihmiset hävisivät yksi kerrallaan sukupuuttoon kehittyneempien ihmistyyppien tieltä. Pisimpään ne säilyivät Jaavan saarella, mahdollisesti aina vuoteen 25 000 eaa. saakka ja myöhempäänkin, mikäli floresinihminen on kehittynyt pystyihmisestä.


title: Homo erectus

text: Nykyihmisen edeltäjän heidelberginihmisen uskotaan kehittyneen Afrikassa afrikanihmisestä, mutta on myös mahdollista, että sen esi-isä oli euroopanihminen.


title: Homo erectus

text: Pystyihminen oli nykyihmistä rotevampi, voimakkaampi ja apinamaisempi. Sen pituus oli 130–160 cm. Luultavasti se osasi valmistaa vaatteita ja käsitellä tulta sekä varastoida ruokaa. Pystyihmisten aivotilavuus oli noin 950–1 100 cm³, 75 prosenttia nykyihmisen aivotilavuudesta.


title: Homo erectus

text: Varhaiset pystyihmiset elivät Turkanajärven ja Olduvain rotkon tienoilla. Abbevillestä Ranskasta löydettiin käsikirveitä ja muita työkaluja vuonna 1836. Louis-Laurent-Marie Gabriel de Mortillet (1821–1898) nimesi ne tuottaneen kulttuurin Abbevillen kulttuuriksi. Samanlaisia työkaluja on löytynyt Olduvain rotkosta Tansaniasta yhdessä pystyihmisen luiden kanssa.


title: Homo erectus

text: Ajan myötä pystyihmisen kulttuuri jakautui käsikirves- ja nyrkki-iskurikulttuureihin. Käsikirveskulttuurit, muun muassa Acheulin kulttuuri, levisivät Afrikasta Eurooppaan, Lähi-itään ja Etelä-Aasiaan sekä jossain määrin myös Keski- ja Itä-Aasiaan. Erään arvion mukaan Abbevillen osin hakattu kivi vaati yhden työvaiheen ja noin 25 iskua. Acheulin kulttuurille oli ominaista pisaramaisen veitsimäisen työkalun suunnittelu; erään arvion mukaan tämä työkalu vaatii 2 työvaihetta ja 65 iskua. Itä- ja Kaakkois-Aasiassa käytettiin käsikirveen sijasta nyrkki-iskuria, joka sopi murskaamiseen. Nyrkki-iskuri levisi myös Pohjois-Saksaan ja Itä-Eurooppaan.


title: Tarke

text: Tarke eli diakriittinen merkki ( ’erottava’) on kirjaimen lisuke, joka tavallisimmin esiintyy kirjaimen ylä- tai alapuolella joko hieman siitä erillään tai sitä osittain koskettaen. Toisinaan tarke voi asemoitua kirjaimen keskelle tai viereenkin. Eurooppalaisten kielten oikeinkirjoituksessa yleisiä yläpuolisia tarkkeita ovat treema ( ¨ ), niin sanotut aksentti- eli korkomerkit akuutti ( ´ ), gravis ( ` ) ja sirkumfleksi ( ˆ ) sekä hattu ( ˇ ). Alapuolisia tarkkeita ovat sedilji ( ¸ ) ja ogonek ( ˛ ).


title: Tarke

text: Tyypillisesti tarke osoittaa tavanomaisesta poikkeavaa ääntämystä, mutta joskus tarkkeella erotetaan toisistaan kahden erimerkityksisen sanan kirjoitusasut, vaikkei ääntämyksellistä eroa ole (esimerkiksi ranskassa sekä konjunktio "ou" ’tai’ että adverbi "où" ’missä’ ääntyvät ).


title: Tarke

text: Kirjainta, johon tarke liittyy, kutsutaan "kanta-" tai "perusmerkiksi". Tavallisesti tarke hahmottuu kirjaimen osaksi, mutta teknisessä mielessä se voi olla erillinenkin merkki, ja sen kantamerkkinä voi toimia myös sellainen kirjain, johon jo liittyy jokin toinen tarke. Esimerkiksi vietnamissa yhteen vokaalikirjaimeen voi usein liittyä kaksi tarketta, joista toinen osoittaa vokaalin laatua ja toinen toonia eli merkitykseen olennaisesti vaikuttavaa sävelkulkua.


title: Tarke

text: Tarkkeiden käyttötavat ovat paljolti kielikohtaisia. Samaa tarketta voidaan käyttää erilaisiin tarkoituksiin eri kielissä – tai samassakin kielessä eri tilanteissa. Esimerkiksi vokaalin yläpuolelle sijoittuva akuutti osoittaa espanjassa tavallisesti sanapainoa, mutta unkarissa vokaalin ääntymistä pitkänä (mihin joskus liittyy myös äännearvon muuntuminen). Toisaalta samaa äänteellistä piirrettä voidaan eri kielissä merkitä erilaisella tarkkeella. Esimerkiksi soinnitonta postalveolaarista frikatiivia  eli niin sanottua suhu-s:ää merkitään muun muassa suomessa ja tšekissä lisäämällä S/s-kirjaimen yläpuolelle hattu (Š/š), mutta turkissa lisätäänkin kirjaimen alle sedilji (Ş/ş).


title: Tarke

text: Tavallaan kielikohtaista on myös, milloin jokin kirjaimen osa mielletään tarkkeeksi. Esimerkiksi saksassa kirjainten Ä/ä, Ö/ö ja Ü/ü pisteitä pidetään tarkkeina, joiden esiintyminen tavallisimmin aiheutuu kielen taivutusopillisesta vokaalivaihtelusta (umlaut). Saksan kielessä näitä tarkkeellisia kirjaimia pidetään pelkkinä A/a:n, O/o:n ja U/u:n muunnelmina, ja esimerkiksi aakkostettaessa A/a ja Ä/ä ovat keskenään samanarvoisia. Sen sijaan suomessa ja ruotsissa Ä/ä ja Ö/ö (sekä Å/å) ovat itsenäisiä kirjaimia, jotka aakkostetaan erikseen. Niinpä suomessa Ä/ä:n pisteitä ei tavallisesti mielletä tarkkeeksi (sen enempää kuin esimerkiksi pienaakkosen i pistettä), vaan niitä pidetään kirjaimen elimellisenä osana. Kansainvälisestä näkökulmasta Ä/ä kuitenkin helposti hahmottuu treema-a:ksi – samoin kuin suomalainen lienee taipuvainen pitämään vaikkapa islannin Á/á-kirjainta vain akuutti-a:na.


title: Tarke

text: Tietotekniikassa tarkkeet voidaan toteuttaa useilla vaihtoehtoisilla tavoilla. Tavallisinta on käyttää niin sanottuja koostemerkkejä eli valmiita tarkkeen ja kantamerkin yhdistelmiä, mutta tarkkeet voivat olla teknisessä mielessä erillisiäkin merkkejä, jotka asemoituvat kantamerkin kohdalle.


title: Tarke

text: Varhaisissa tietokoneiden merkistöissä tarkkeita oli käytettävissä niukasti tai ei lainkaan. Kun esimerkiksi ASCII-merkistö kehitettiin ensisijaisesti amerikanenglantia varten, tarkkeelliset kirjaimet jäivät tilanpuutteen takia pois, sillä 7-bittisessä merkistössä oli vain 128 merkkipaikkaa, joihin piti saada sopimaan englannin suur- ja pienaakkosten lisäksi numerot 0–9, tärkeimmät väli- ja erikoismerkit sekä joukko teknisiä ohjauskoodeja. Tarkkeellisia kirjaimia oli kuitenkin mahdollista tulostaa paperille hieman kirjoituskoneiden tapaan niin, että kantamerkki ja erillinen tarkkeenomainen lisämerkki asemoituivat päällekkäin:


title: Tarke

text: Joissain tapauksissa ASCII-merkistöstä puuttuva tarkemerkki voitiin korvata sitä muistuttavalla välimerkillä:


title: Tarke

text: Näyttöpäätteiden yleistyessä tämä ratkaisu kävi riittämättömäksi, joten ASCIIn pohjalta alettiin kehittää laajempia, 8-bittisiä merkistöjä, joihin mahtui myös tarkkeellisia kirjaimia koostemerkkeinä. Kaikkia eri kielten tarvitsemia koostemerkkejä ei kuitenkaan voitu sisällyttää 8-bittiseenkään merkistöön vaan tarvittiin useita rinnakkaisia merkistöjä, joissa oli tarjolla eri kieliryhmille sopiva valikoima tarkkeellisia kirjaimia. Esimerkiksi länsieurooppalaiseen Latin 1 -merkistöön sisällytettiin muun muassa Suomessa tarvittavat Å/å, Ä/ä ja Ö/ö, mutta siitä jäivät pois joissain vierassanoissa esiintyvät Š/š ja Ž/ž. Itäistä Keski-Eurooppaa varten kehitettyyn Latin 2 -merkistöön taas sisältyvät sekä Ä/ä ja Ö/ö että Š/š ja Ž/ž, mutta siitä puuttuu ruotsin kirjoittamiseen tarvittava Å/å.


title: Tarke

text: Unicode-merkistö on suunniteltu niin, että siinä on tilaa kaikille maailman kielissä käytetyille kirjoitusmerkeille, ja se pyrkii tarjoamaan vastineen jokaiselle vanhemmissa merkistöissä esiintyvälle merkille. Unicodeenkaan ei silti ole katsottu tarpeelliseksi lisätä enää uusia tarkkeen ja kantamerkin yhdistelmiä, joita ei vanhemmissakaan merkistöissä esiinny ja joita ehkä tarvitaan vain joissain erikoistilanteissa. Sen sijaan Unicode tarjoaa yhdistyviä tarkkeita, jotka voidaan liittää periaatteessa mihin tahansa kantamerkkiin, niin että yhdistelmä näyttää tarkkeelliselta kirjaimelta. Yhdistyvien tarkkeiden käyttöä on tosin rajoittanut se, että kaikki ohjelmistot tai fontit eivät tue niitä kunnolla.


title: Tarke

text: Suomalaisessa tietokonenäppäimistössä on varta vasten koostemerkkien Å/å, Ä/ä ja Ö/ö näppäimet, ja muita koostemerkkejä voidaan tuottaa tarkenäppäinten avulla. Vanhastaan suomalaisessa näppäimistössä on ollut yksi tarkenäppäin akuutti- ja gravis-kirjainten tuottamiseksi sekä toinen treema-, sirkumfleksi- ja tilde-kirjainten tuottamiseksi. Laajennettu suomalainen näppäimistö lisää valikoimaan koko joukon muita tarkkeita, kuten Š/š- ja Ž/ž-kirjainten tuottamiseen tarvittavan hatun.


title: Tarke

text: Alla esitellään ensisijaisesti eurooppalaisten kielten oikeinkirjoituksessa latinalaisten, kreikkalaisten tai kyrillisten kirjainten kanssa esiintyviä tavanomaisia tarkkeita, joita latinalaisiin kirjaimiin usein voidaan liittää laajennetun suomalaisen näppäimistön tarkenäppäimiä käyttäen (eksoottisemmissa kielissä tai erikoisalojen merkinnöissä esiintyvät tarkkeelliset kirjaimet eivät tosin aina ole tällä tavalla tuotettavissa, etenkään jos niitä ei ole saatavilla koostemerkkeinä). Tieteellisessä tarkekirjoituksessa voi esiintyä monenlaisia muitakin tarkkeita.


title: Tarke

text: Treemassa ( ’aukko, nopan silmä’) eli yläpuolisessa pisteparissa yhdistyy kaksi typografista perinnettä. Kreikan kielestä latinan välityksellä mm. ranskaan, hollantiin ja osin englantiinkin on periytynyt treeman käyttö diereesinä ( ’jako’) eli erokepisteinä, joilla osoitetaan, että kaksi peräkkäistä vokaalimerkkiä eivät äänny yhtenä kokonaisuutena (diftongina tai pitkänä vokaalina) vaan niiden välissä on tavuraja: , , (myös "cooperation" tai "co-operation"). Samaan tapaan treemalla voidaan merkitä myös yksittäinen vokaalimerkki tavua muodostavaksi, kuten erisnimessä "Brontë" , jossa englannin kielen normaalien oikeinkirjoitussääntöjen mukaan e-kirjain olisi mykkä.


title: Tarke

text: Saksan kielessä kirjaimiin A/a (→ Ä/ä), O/o (→ Ö/ö) ja U/u (→ Ü/ü) liittyvä pistepari sen sijaan on saanut alkunsa alun perin kantamerkin perään ja myöhemmin sen yläpuolelle lisätystä e-kirjaimesta (ae, oe, ue), jolla merkittiin etuvokaaleja. Saksassa nämä etuvokaalit esiintyvät tavallisimmin umlaut-ilmiön vaikutuksesta substantiivien monikkomuodoissa (esimerkiksi "Mann": "Männer", "Hut" : "Hüte") ja eräissä verbien taivutusmuodoissa, mutta on myös sanoja, joissa ne esiintyvät perusmuodossakin (esimerkiksi "schön", "grün"). Saksalaisen mallin mukaan treemaa käytetään etuvokaalin tunnuksena myös monessa sellaisessa kielessä, kuten suomessa, joissa vastaavanlaista taivutusopillista vokaalinmuunnosta ei esiinny. Suomessa samoin kuin ruotsissakin ä ja ö on lisätty aakkosten loppuun, mutta saksassa niitä kuten ü:täkään ei pidetä aakkostuksen kannalta eri kirjaimina.


title: Tarke

text: Toisinaan treemalla voidaan merkitä muunkinlaista äännearvon muutosta, sillä esimerkiksi kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa treema osoittaa vokaalin ääntyvän oletusarvoa keskempänä. Samaan tapaan albaniassa Ë/ë on välisen keskivokaalin [ə] merkki. Venäjän kielessä puolestaan kyrillinen kirjain Ё/ё ("jo") ääntyy etuvokaalin sijasta takavokaalina – tosin se tavallisesti korvataan etuvokaalisella kirjaimella Е/е ("je") sillä lukijan oletetaan tuntevan oikean ääntämyksen ilman tarkettakin.


title: Tarke

text: Treemallisen kirjaimen voi suomalaisella näppäimistöllä kirjoittaa painamalla ensin treeman tarkenäppäintä, joka sijaitsee Å-näppäimen oikealla puolella, ja sen jälkeen erikseen kantamerkin näppäintä:


title: Tarke

text: Yläpuolisella pisteellä voi olla monenlaisia tarkoituksia. Esimerkiksi liettuassa Ė/ė-kirjain osoittaa pidentynyttä vokaaliäännettä , kun taas puolassa Ż/ż-kirjain merkitsee soinnillista retrofleksistä frikatiivia .


title: Tarke

text: Myös pienen i:n – ja sen muunnelmana syntyneen j:n – piste on oikeastaan alun perin ollut tarke, vaikka sillä ei osoitettu mitään erityistä ääntämystä vaan pyrittiin ainoastaan helpottamaan kirjaimen hahmottamista. Vaikka piste on vakiintunut elimelliseksi osaksi i:n ja j:n pienaakkosellista muotoa, se tavallisesti syrjäytyy, jos kantamerkin yläpuolelle lisätään jokin muu tarke. Suuraakkonen puolestaan on yleensä pisteetön, mutta turkin kielessä piste lisätään i-kirjaimen suuraakkoselliseenkin vastineeseen (İ), sillä tavanomainen suuraakkonen I kytkeytyy pisteettömään pienaakkoseen ı  (joka ääntyy muuten suunnilleen samoin kuin , mutta laveana eli huulet samassa asennossa kuin -äänteessä).


title: Tarke

text: Yläpuoliselle pisteelle on laajennetussa suomalaisessa näppäimistössä varattu kaksikin vaihtoehtoista tarkenäppäintä, joten yläpisteellisen kirjaimen voi kirjoittaa painamalla ensin joko "pisteen" tai "yhdysviivan" näppäintä yhdessä sekä AltGr-näppäimen että vaihtonäppäimen kanssa ja sen jälkeen erikseen kantamerkin näppäintä:


title: Tarke

text: Alapuolisella pisteellä merkitään vietnamissa erityistä matalaa pysähtyvää toonia eli merkitykseen olennaisesti vaikuttavaa sävelkulkua. Lisäksi alapuolista pistettä käytetään tieteellisissä yhteyksissä muun muassa arabian ja eräiden intialaisten kielten tarkekirjoituksessa.


title: Tarke

text: Alapisteellisen kirjaimen voi laajennetulla suomalaisella näppäimistöllä kirjoittaa painamalla ensin "pisteen" näppäintä yhdessä AltGr-näppäimen kanssa ja sen jälkeen erikseen kantamerkin näppäintä:


title: Tarke

text: Nimitys "aksenttimerkki" ( ’korko, korostus, äänenpaino’) viittaa varsinaisesti kolmeen muinaiskreikassa sävelkulkua osoittaneeseen tarkkeeseen eli akuuttiin, gravikseen ja sirkumfleksiin. Erityisesti akuuttiaksentista voidaan joskus puhua epätäsmällisesti pelkkänä aksenttimerkkinä. Toisinaan aksenteiksi voidaan kutsua mitä tahansa tarkkeita.


title: Tarke

text: Ranskan kielen arkisessa typografiassa aksenttimerkkejä käytetään joskus vain pienaakkosten yhteydessä. Tämä käytäntö on pitkälti perua kirjoituskoneiden aikakaudelta, jolloin tarkkeen lisääminen suuraakkosen yläpuolelle saattoi olla typografisesti ongelmallista. Ranskan akatemia on kuitenkin linjannut, että tarkkeet kuuluu merkitä myös suuraakkosiin.