title: Newfoundlandinkoira

text: Rodulle ominainen ja krooninen sairaus on lonkkaniveldysplasia. Yhä useampia yksilöitä on jouduttu lopettamaan lonkkavian vuoksi. Tämän takia on ennen astutusta tärkeää kuvata isän ja emän lonkat. Sairaus on periytyvä, eikä sen etenemistä voida täysin estää. Nykyään newfoundlandinkoirat tutkitaan myös kystinuria-nimisen perinnöllisen sairauden varalta.


title: Indokiina

text: Indokiina eli Taka-Intia on niemimaa Kaakkois-Aasiassa. Tarkkaa määritelmää niemimaan jaolle ei ole, mutta historiallisesti se pohjautuu Ranskan Indokiinan alueeseen, joka kattoi nykyisen Vietnamin, Laosin ja Kambodžan. Laajemmassa määritelmässä mukaan luetaan myös Thaimaa ja Myanmar, Malakan niemimaa (Länsi-Malesia), ja Singapore.


title: Indokiina

text: Laajin määritelmä kattaa Kaakkois-Aasian kaikki mantereella sijaitsevat alueet.


title: Indokiina

text: Alueen on katsottu olevan sekoitus intialaista ja kiinalaista kulttuuria, mistä se on saanut nimensä.


title: Indokiina

text: Indokiinan kaikki maat ovat ASEANin jäseniä.


title: Indokiina

text: Indokiinan nimi yhdistetään yleensä tanskalais-ranskalaiseen maantieteilijään Conrad Malte-Bruniin, joka viittasi alueeseentermillä "indo-chinois" vuonna 1804, ja skotlantilaiseen kielitieteilijään John Leydeniin, joka taasen käytti termiä "Indo-Chinese" kuvaillakseen alueen asukkaita ja heidän kieliään vuonna 1808.


title: Indokiina

text: Valtaosa Indokiinasta on metsäistä ylänköä tai vuoristoa. Indokiinassa kasvaa suuria sademetsiä, joita on kuitenkin pitkää hävitetty laajoilla hakkuilla. Hakkuut uhkaavat alueen eläimistön ja kasviston korkeaa biodiversiteettiä.


title: Indokiina

text: Indokiinan joet ovat elinehto miljoonille ihmisille. Mekongin ja Punaisenjoen suistot ovat hedelmällisiä ja laajalti viljeltyjä alueita. Kambodžassa sijaitseva Tonle Sapin järvi kutistuu olemattomiin kuivalla kaudella ja sadekauden aikana se tapaa kasvaa Kaakkois-Aasian suurimmaksi makean veden altaaksi.


title: Indokiina

text: Indokiinaksi ei aina lasketut Thaimaa, Malesia ja Myanmar poikkeavat hieman Ranskan entisistä siirtomaista. Thaimaassa metsäisten ylänköjen ja soisten rannikoiden lisäksi löytyy myös savannia. Maan keskiosassa olevat tasangot ovat tärkeitä viljelysmaita.Bengalinlahden rannalla oleva alanko, etenkin Iravadijoen sen suisto on Myanmarin asutuimpia sillä maan pohjoisosa on huonokulkuista vuoristoa.


title: Indokiina

text: Malakan niemimaan sisäosaa hallitsevat poimuvuoret, joiden juurella on kapea tasainen rannikkovyöhyke ennen merta. Rantavyöhyke on matalaa ja soista alankoa, jota halkoo lukuisat joet.


title: Indokiina

text: Indokiinassa vallitsee kostea trooppinen ilmasto, joka suosii alueelle omaperäistä orientaalista eliökuntaa.


title: ADM-Aeolus

text: Atmospheric Dynamics Mission (ADM-Aeolus) on ESAn tuleva kaukokartoitussatelliitti. Se mittaa kolmidimensionaalisesti maapallon tuulet. Tämä mahdollistaa tuulienergian taseen ja energian siirtymisen analysoinnin. Tämä voi osin selittää esimerkiksi El Niño -ilmiön.


title: ADM-Aeolus

text: Satelliittin laukaisun arvioitiin vuonna 2009 tapahtuvan helmikuussa 2012 venäläisellä kantoraketilla. Kantoraketti voi olla Vega, Rockot tai Dnepr tai jokin muu pienten satelliittien laukaisuun sopiva kantoraketti. ESAn rakettien ostopolitiikan vuoksi Rockot ja ESAn oma Vega olivat käytännössä ainoat valinnat. Laukaisu tapahtunee Kourousta vuonna 2015: lopulta laukaisu tapahtu 22.8.2018 Vega-raketilla.


title: ADM-Aeolus

text: Satelliitin lentorata on vain 300 km korkealla aurinkosynkronisella kiertoradalla yön ja päivän rajalla.


title: ADM-Aeolus

text: Satelliitti painaa noin 1 000 kg ja kuluttaa 1 000 W sähkötehoa. Satelliitti käyttää mittauksiin ultravioletti aallonpituudella 355 nm toimivaa laseria. Airbus Defense and Space-yhtiön eli entisen EADS Astrium -yhtiön Ison-Britannian tehdas valmisti satelliitin.


title: ADM-Aeolus

text: Satelliitti käyttää mittauksiin "Doppler Wind Lidar (DWL)" -tyyppistä "ALADIN"-instrumenttia ("Atmospheric Laser Doppler Instrument"). Kyseessä on LIDAR-mittalaite, joka mittaa tuulennopeuden näkösäteensä (line-of-sight, LOS) suunnassa Doppler-ilmiön avulla eri korkeuksilta ilmakehästä yöpuolelta maapalloa. Tästä tiedosta saadaan simuloitua tuulennopeuden maanpinan suuntaiset projektiot (HLOS) eri korkeuksilla. Instrumentin avulla saadaan mitattua myös pilvien kattojen korkeus ja ilmakehän aerosolien määrä. Tutkimuksen uskotaan parantavan numeerista säänennustusta merkittävästi.


title: ADM-Aeolus

text: ALADIN-instrumentin 1,5 metrin piikarbidipeili on valmistettu Turun yliopiston Tuorlan observatorion tiloissa toimivan Opteon Oy:n toimesta. Yhtiön johtajana toimii Tapio Korhonen, jonka optiikkaosaamiseen yritys perustuu.


title: Cluster (avaruuslento)

text: ESAn Cluster-missio on Maan magnetosfääriä tutkiva avaruuslento. Englannin sana "cluster" on suomeksi parvi. Cluster-missio koostuukin neljästä satelliitista, jotka kiertävät Maata parvessa tehden samanaikaisesti mittauksia eripuolella magnestosfääriä.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Cluster-missio on osa kansainvälistä Aurinko-Maa-ohjelmaa ("ISTP, International Solar-Terrestrial Programme"), jossa yhteistyötä tekevät mm. ESA ja NASA.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Ensimmäisen kerran Cluster-satelliitit yritettiin laukaista Ariane 5-kantoraketin ensilennolla (Ariane-501) Kourousta 4. kesäkuuta 1996. Laukaisu päätyi raketin ohjausjärjestelmän virhetoiminnon takia tilanteeseen, jossa raketti räjäytettiin turvallisuussyistä.


title: Cluster (avaruuslento)

text:
ESA rakensi satelliitit uudelleen ja ne laukaistiin 16. heinäkuuta 2000 ja 9. elokuuta 2000
Baikonurin kosmodromilta kahdella Sojuz Fregat-kantoraketilla. Tätä missiota kutsutaan nimellä "Cluster II". Sen toiminta päättynee vuonna 2009.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Laukaisut veivät satelliitit hyvin ellipisille radoille (apogeum 18000 km, perigeum 200 km). Kussakin satelliitissa oli 600 kg ajoainetta, jolla ne siirtyivät 19000 km - 119000 km korkeille kiertoradoille. Vuonna 2007 satelliitit lentävät alle 20 km:n etäisyydellä toistaan.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Kunkin satelliitin muoto on kiekkomainen: korkeus 1,3 m, ja halkaisija 2,9 m. Satelliitit ovat spin-stabiloituja, ne pyörivät 15 rpm. Lankapuomien, joiden päissä tieteellisiä mittalaitteita pituus jopa 50 m. Tieteellisiä mittalaitteita 72 kg.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Satelliitin laukaisumassa oli 1200 kg, josta 650 kg oli ajoainetta. Sähkötehon kulutus 250 W. Tietoliikenne maahan 2000–262000 bittiä sekunnissa.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Satelliitit valmisti Dornier-yhtiö Baijerissa. Se on nykyisin nimeltään EADS Astrium GmBH.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Kussakin satelliitissa on 11 tieteellistä mittalaitetta, jotka mittaavat varautuneita hiukkasia, sähkökenttiä ja magneettikenttiä.


title: Cluster (avaruuslento)

text: Oulun yliopisto osallistui EWF- ja RAPID-instrumenttien rakentamiseen.


title: Herschel (avaruusobservatorio)

text: Herschel oli ESAn infrapuna-aallonpituusalueen avaruusobservatorio. Mission alkuperäinen nimi oli Far Infrared and Sub-millimetre Telescope (FIRST). Satelliitti sai nimensä tähtitieteilijä William Herscheliltä, joka löysi värien lämpötilaa tutkiessaan infrapunasäteilyn. Satelliitti laukaistiin Planck-satelliitin kanssa Guyanan avaruuskeskuksesta 14. toukokuuta 2009. Herschel lopetti toimintansa huhtikuussa 2013 käytettyään loppuun jäähdytyksessä tarvittavan nestemäisen heliumin varastonsa.


title: Herschel (avaruusobservatorio)

text: Herschel satelliitti on 7,5 m korkea ja poikkileikkaukseltaan 4 m × 4 m. Se painaa 3 250 kg. Satelliittin hyötykuormaan kuuluu infrapunateleskooppi ja kolme tieteellistä instrumenttia. Herschelin toiminta-aika oli kolme vuotta. Vuosittain se saattoi tehdä 7 000 tuntia mittauksia.


title: Herschel (avaruusobservatorio)

text: Herschel sijoittuu avaruudessa toiseen Lagrangen pisteeseen, L2, joka on Maa-Aurinko-järjestelmässä 1,5 miljoonaa kilometriä Maasta, poispäin Auringosta.


title: Herschel (avaruusobservatorio)

text: Herschelin edeltäjiin kuuluu hollantilais-yhdysvaltalais-brittiläinen IRAS, joka laukaistiin 1983 ja mittasi 250 000 taivaan infrapunakohdetta. Marraskuussa 1995 ESA laukaisi edellisen infrapunaobservatorionsa "Infrared Space Observatory" (ISO). Heinäkuussa 2003 NASA laukaisi "Space Infrared Telescope Facility" (SIRTF) infrapunaobservatorionsa.


title: Herschel (avaruusobservatorio)

text: Herschelin optiikka edustaa kaukoputken osalta Cassegrain-tyyppiä, jonka pääpeilin halkaisija on 3,5 metriä. Peilin aihion valmistukseen käytetty materiaali on avaruusteleskoopille ominaisesti kevyestä mutta kestävästä piikarbidista. Peilin erittäin vaativa hiontatyö on suomalaisen avaruusoptiikan asiantuntijan Tapio Korhosen käsialaa. Peili on työstetty hänen johtamassaan Opteon-yrityksessä, joka toimii Tuorlan observatoriossa.


title: Herschel (avaruusobservatorio)

text: Satelliitin kolme intrumenttia ovat


title: Gettysburgin taistelu

text: Gettysburgin taistelu käytiin 1.–3. heinäkuuta 1863 Yhdysvaltain sisällissodassa. Unionin voittoon päättynyttä taistelua pidetään yleensä sodan käännekohtana.


title: Gettysburgin taistelu

text: Kesäkuun lopulla 1863 George Meaden johtamat pohjoisvaltioiden eli unionin ja Robert E. Leen johtamat etelävaltioiden eli konfederaation joukot olivat kerääntyneet Gettysburgin lähistölle. Kenraali Lee oli johtanut konfederaation joukot kauas pohjoisvaltioiden alueelle, Pennsylvaniaan asti. Voittoisa armeija oli kuitenkin autuaan tietämätön siitä, että lähistöllä oli myös runsaasti unionin sotilaita. Mutta kun pieni joukko konfederaation miehiä uskaltautui kaupunkiin asti, unionin sotilaat ajoivat heidät pakosalle. Pohjoisvaltioiden joukot leiriytyivät kaupungin ulkopuolelle ja 1. heinäkuuta 1863 alkoi Yhdysvaltain sisällissodan verisin taistelu.


title: Gettysburgin taistelu

text: Taistelua käytiin ankarasti Gettysburgin länsi- ja pohjoispuolella, mutta sen verran kaukana kaupungista, että siviiliväestö oli suhteellisen hyvässä turvassa. Pohjoisvaltioiden upseerit ratsastivat ympäri kaupunkia ja kehottivat ihmisiä pysymään poissa pääkaduilta. Lopulta unionin joukoille kävi selväksi, etteivät he kyenneet pitämään puoliaan etelävaltioiden sotilaita vastaan, ja he juoksivat suojaan kaupungin eteläpuolella sijaitseville kukkuloille. Konfederaation joukot eivät seuranneet perässä, sillä kenraali Lee ei ollut vielä saanut kootuksi kaikkia joukkojaan eikä pitänyt turhien riskien ottamista tarpeellisena.


title: Gettysburgin taistelu

text: Unioni ei kuitenkaan aikonut antaa periksi. Yöllä käytiin joitakin pieniä kahakoita joukkojen välillä, ja aamulla molemmat joukot olivat valmiina suureen taisteluun. Armeijat sotivat pitkin päivää, ja Gettysburgiin virtasi haavoittuneita sotilaita. Raskaista miestappioista huolimatta unionin joukot saivat pidettyä asemansa. 3. heinäkuuta oli koko sisällissodan verisin päivä, kun konfederaation sotilaat ryhtyivät rynnäkköön 12 000 miehen voimin vallatakseen unionin joukkojen tärkeän aseman. Tämä tapaus on tullut tunnetuksi Pickettin hyökkäyksenä. Tunnin aikana kaatui 5 000 sotilasta, ja konfederaation tappiot olivat niin mittavat, että Leen oli pakko perääntyä.


title: SMOS

text: SMOS ("Soil Moisture and Ocean Salinity") on ESAn ja Ranskan avaruusjärjestön (CNES) yhteinen kaukokartoitussatelliitti, joka mittaa maaperän kosteutta ja valtamerien suolaisuutta.


title: SMOS

text: SMOS, jonka laukaisua on lykätty useampia kertoja, laukaistiin onnistuneesti 2. marraskuuta 2009 kello 3:50 Suomen aikaa venäläisellä Rockot-kantoraketilla. Samalla raketilla laukaistiin myös PROBA-2 -satelliitti. Avaruuslento kestää kolme vuotta. Satelliitin lennonjohto on ESAlle poikkeuksellisesti CNESin Toulousen avaruuskeskuksessa. Satelliitin kiertorata on aurinkosynkroninen 763 kilometriä korkea rata.


title: SMOS

text: Satelliitti perustuu CNESin 1990-luvun lopussa kehittämään Proteus-piensatelliittiin. Se painaa 683 kilogramaa, josta 366 kilogramaa on tieteellisiä laitteita.


title: SMOS

text: Satelliitti mittaa Maasta tulevaa mikroaaltosäteilyä noin 1,4 GHz:n (L-kaista) taajuudella interferometrisella radiometrillä, joiden rakentajiin kuuluu suomalainen Elektrobit Microwave. Suomesta ovat mukana myös Teknillinen korkeakoulu, DA-Design Oy ja Modulight Inc. Radiosaaste on häirinnyt satelliitin toimintaa Etelä-Euroopan yllä.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: Ranskan avaruusjärjestö, (CNES, "Centre National d’Etudes Spatiales") on Ranskan avaruusjärjestö. Se on EU:n suurin kansallinen avaruusjärjestö. Se perustettiin vuonna 1961.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: Se kehitti Ranskan Diamant-kantoraketin ja Astérix-satelliitin 1960-luvun alussa. Astérixin laukaisun jälkeen Ranskasta tuli maailman kolmas avaruusmaa 26. marraskuuta 1965.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: CNES on ollut aloitteentekijä useimmissa ESAn suurhankkeissa. Se rahoitti esim. Ariane 1 -kantoraketin kehityksen ja Hermès-avaruussukkulaohjelman (epäonnistui) jne. ennen kuin vei ne ESA:n toteuttavaksi. Myös eurooppalaisten sääsatelliittien ja EUMETSAT-sääsatelliittiorganisaation kehittäminen oli CNES:n aloite. Ranskan avaruusteollisuuden kehitys ja konsolidointi koordinaatiossa lentokoneteollisuuden konsolidaation kanssa hoidettiin Ranskassa valtionhallinnon, osin CNESinkin, johdolla paremmin kuin muissa Länsi-Euroopan maissa.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: Vuonna 2007 CNES julkaisi Ufo-arkistonsa Internetissä.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: CNES:in päämaja on Pariisissa. Sen teknologiakeskus on Toulousessa. Sen pääjohtaja on Yannick d’Escatha. 10. helmikuuta 2010 hänet valittiin kolmannelle johtamiskaudelleen – hänet valittiin CNESin johtajaksi 19.2.2003 ja toisen kerran vuonna 2005. CNESistä vataava ministeriö on ”l’Enseignement supérieur et de la Recherche” eli tutkimusministeriö.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: Vuonna 2010 CNES sai 750 miljoonaa euroa Ranskan hallitukselta elvytyspaketista. 500 miljoonaa euroa käytetään CNESin johtamien hankkeiden rahoitukseen, etenkin Ariane 6 -kantoraketin esisuunnitteluun sille tasolle, että se voidaan viedä ESAn vuoden 2012 ministerikokoukseen hyväksyttäväksi ESAn ohjelmaksi.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text:
Muita hankkeita
Toinen osa rahoitusta – 250 miljoonaa euroa – laajakaistan toteuttaminen Ranskan merantakaisten alueitten laajakaistan toteuttamiseen satelliittitekniikalla. CNES on ehdottanut Ka-kaistan satelliitin nimeltään Megasat rakentamista. Lisäksi Ranska osin tästä maksaa rahoituksesta 325 miljoonan euron velkansa ESAlle.


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: Vuodesta 2011 alkaen CNES saa vastuuministeriöltään lisää rahoitusta siten, että se voi maksaa ESAlle yli 300 miljoonan euron velkansa ja lisätä ESAn rahoitusta yli 10 %:lla 744 miljoonan euron vuositasolle. Noin 500 miljoonan euron elvytyspaketin avulla CNES kehittää


title: Ranskan avaruusjärjestö

text: CNES omistaa myös paikkatietoyhtiö CLS:n ("Collecte Localisation Satellites").


title: Bismarck

text: Bismarck voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Vuoden 1964 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1964 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 93 eri maasta, jotka kilpailivat 163 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Yhdysvallat.


title: Calixtus II

text: Paavi Calixtus II (k. 13. joulukuuta 1124) oli paavina 2. helmikuuta 1119 – 13. tai 14. joulukuuta 1124. Hän oli Burgundin kreivi Vilhelmin poika ja hänen syntymänimensä oli Guido Vienneläinen. Hänestä tuli vuonna 1088 Viennen arkkipiispa.


title: Calixtus II

text: Calixtuksella oli voimakkaat näkemykset investituurariidasta, mutta paavina hän oli valmis neuvottelemaan keisari Henrik V:n kanssa. Vuonna 1122 Calixtus ja Henrik V solmivat Wormsin konkordaatin.


title: Calixtus II

text: Vuonna 1120 hän syrjäytti lopullisesti vastapaavi Gregorius VIII:n.


title: Calixtus II

text: Maaliskuussa 1123 Calixtus piti ensimmäisen lateraanikonsiilin, joka tunnetaan myös yhdeksäntenä ekumeenisena kirkolliskokouksena.


title: Broken Sword

text: Broken Sword on Revolution Softwaren kehittämä seikkailupelisarja.


title: Broken Sword

text: "Gabriel Knightin" tapaan sarjassa on voimakkaita historiallisia elementtejä, jotka antavat aidonkaltaisen tunteen. Ensimmäinen "Broken Sword" ja "Gabriel Knight 3" sisältävät tiettyjä yhtenäisiä teemoja kuten temppeliherrojen aarre. Pelisarjat ovatkin monella tapaa samanlaisia. Ensimmäistä peliä on verrattu "The Curse of Monkey Island" -peliin, mutta sen ensimmäinen jatko-osa ei saavuttanut yhtä suurta suosiota huolimatta omista vahvuuksistaan.


title: Broken Sword

text: Pelisarjassa riittää haastetta jopa kokeneimmillekin pelaajille, sillä koko sarja on tullut tunnetuksi siitä, että jotkut arvoitukset vaativat hieman omalaatuisen ratkaisutavan, joka ei ole aina ihan se ensimmäisenä mieleentuleva ratkaisu.


title: Broken Sword

text: Pelisarjan tarina alkaa pelissä "" (1996), joka tunnetaan Yhdysvalloissa myös nimellä Circle of Blood. Pelissä nuori yhdysvaltalainen asianajaja George Stobbart ja ranskalainen reportteri Nicole Collard yrittävät ratkaista mystisen murhasarjan arvoitusta. Jäljet johtavat temppeliherrojen salaisuuden perään.


title: Broken Sword

text: Pelin jatko-osa on "" (1997), joka sijoittuu Etelä-Amerikkalaiseen fiktiiviseen valtioon nimeltään Quaramonte. Pelistä on myös olemassa suomeksi tekstitetty versio.


title: Broken Sword

text: Vuonna 2003 julkaistiin "", joka on sarjan ensimmäinen kolmiulotteinen osa.


title: Broken Sword

text: "Broken Sword 4", , julkaistiin syksyllä 2006. Pelisarjasta on myös suunnitteilla elokuva, joka pohjautuisi sarjan ensimmäiseen osaan.


title: Broken Sword

text: Viides osa on julkaistu 2013.


title: Broken Sword

text: Ubisoftin kehittämä "Broken Sword: The Shadow of the Templars - Director's Cut" julkaistiin vuonna 2009 Nintendo DS:lle ja Wiille. Se on uudistettu versio ensimmäisestä osasta.


title: Mark Hamill

text: Mark Hamill (s. 25. syyskuuta 1951 Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Luke Skywalkerin roolista "Tähtien sota" -elokuvissa sekä Jokerin ääniroolista monessa Batman-projektissa.


title: Mark Hamill

text: Mark Hamill syntyi Kalifornian Oaklandissa perheensä neljäntenä lapsena. Hänen isänsä palveli Yhdysvaltain laivastossa. Hamill eli nuoruutensa Kaliforniassa, Virginiassa, New Yorkissa ja Japanissa.


title: Mark Hamill

text: Tähtien sodan jälkeen hän on ollut myös useiden piirroselokuvien, sarjojen ja videopelien ääninäyttelijänä. Hän on toiminut esimerkiksi Jokerin äänenä muun muassa sarjassa "Batman", elokuvassa "Batman – Mustan kostajan paluu" ja videopelissä "", josta Hamill huomioitiin Spike Video Game Awards -ehdokkuudella. Hamill on voittanut British Academy Games Awards -palkinnon Jokerina pelissä "".


title: Mark Hamill

text: Lisäksi hän on toiminut Wing Commander -videopelien päähahmon Christopher Blairin äänenä peleissä "" ja "". Hamill antoi myös äänensä Wolverinelle pelissä "" -pelissä ja mestari Eraqukselle pelissä "".


title: Mark Hamill

text: Myös Dark Horse Comicsin sarjakuva "The Black Pearl" on Hamillin käsialaa.


title: Mark Hamill

text: Hamill on ollut vuodesta 1978 lähtien naimisissa Mary Lou Yorkin kanssa. Heillä on kolme lasta.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Eksoottinen lyhytkarva eli exotic on pitkäkarvaisen persialaisen lyhytkarvainen muunnos.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Eksoottisen lyhytkarvan turkki on tiheä ja samettisen pehmeä, luonne koiramaisen seurallinen. Rakenne on roteva ja litteänaamainen kuten persialaisella. Rotumääritelmä on turkin pituutta lukuun ottamatta yhtenevä persialaisen rotumääritelmän kanssa.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Eksoottinen lyhytkarva on verrattain nuori kissarotu. Siinä missä persialaisen historia ulottuu 1500-luvun haaremeihin, alkoi eksoottisten lyhytkarvojen historia vasta 1950-luvulla, kun amerikkalaiset halusivat amerikkalaiseen lyhytkarvaan persialaisessa esiintyvän hopeatabbyvärityksen ja risteyttivät näitä rotuja keskenään. Risteytyksestä ei syntynyt odotusten mukaisia amerkikkalaisen lyhytkarvan kaltaisia normaalikuonoisia pentuja vaan lyhytkarvaisia persialaistyyppisiä pentuja.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Lyhytkarvaista persialaista alettiin jalostaa määrätietoisesti. Lyhytkarvaisuusgeenin vakiinnuttamiseksi eksoottiseen lyhytkarvaan siihen risteytettiin alussa burmaa, ja turkin laadun parantamiseksi venäjänsinistä, joka tunnetaan samettisesta turkistaan. Risteytykset yhdistettiin heti takaisin persialaisiin linjoihin risteytyksen minimoimiseksi. Nykyisten eksoottisten lyhytkarvojen sukulinjojen jäljitys alkuperäisiin risteytyksiin saakka on hankalaa, koska niistä on niin paljon aikaa ja niitä tehtiin niin vähän.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Rodun kehittäminen oli vaikeaa ja kehittäjät joutuivat jatkuvasti vastatuuleen; kunnollisen jalostusmateriaalin saaminen oli vaikeaa, koska persialaiskissojen kasvattajat vastustivat uutta rotua. Persialaiskissojen kasvattajat eivät antaneet käyttää hyviä persialaislinjoja rodun kehittämiseen. Kun onnistuttiin kasvamaan muutamia erityisen hyviä lyhytkarvayksilöitä, alkoi rodun suosio nousta. Vähitellen vanhoillisetkin persialaisten kasvattajat hyväksyivät eksoottisen lyhytkarvan.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Ensimmäinen rotumääritelmä eksoottiselle lyhytkarvalle oli "lyhytkarvainen hopeanvärinen persialainen", joskin muutkin värit sallittiin. Rotumääritelmän mukaan kissa on helppohoitoinen persialainen lyhyellä turkilla. Suurin ero vanhan ja nykyisen rotumääritelmän välillä on, ettei lyhytkarvoilta ennen vaadittu lyhyttä kuonoa, koska sitä ei amerikkalaiselta lyhytkarvaltakaan vaadittu. Melko pian lyhytkuonoisuuden vaatimus kuitenkin lisättiin eksoottisen lyhytkarvan rotumääritelmään.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Amerikkalainen Cat Fanciers' Association (maailman suurin rotukissarekisteri) hyväksyi eksoottisen lyhytkarvan alaisekseen roduksi vuonna 1967. Vuoden 1975 jälkeen rotua ei ole saanut risteyttää enää muihin rotuihin kuin persialaiseen ja amerikkalaiseen lyhytkarvaiseen. 1980-luvulla rodun geenipohja oli saatu niin laajaksi, että myös lyhytkarvaristeytykset kiellettiin. Ainoaksi sallituksi risteytysroduksi jäi persialainen ja rodun tyyppi vakiintui persialaisen kaltaiseksi. Vuonna 1984 kansainvälinen kissajärjesto FIFe hyväksyi eksoottisen lyhytkarvan alaisekseen roduksi. 1990-luvulla eksoottisen lyhytkarvan rotumääritelmästä tehtiin turkin pituutta lukuun ottamatta identtinen persialaisen rotumääritelmään nähden.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: CFA:lla ja FIFe:llä on erilaiset rekisteröintikäytännöt eksoottisen lyhytkarvan suhteen. FIFe:n sallii rekisteröinnit, joissa samassa pentueessa on sekä pitkä- että lyhytkarvaisia pentuja. FIFe rekisteröi pitkäkarvaiset persialaisiksi ja niitä voi käyttää vapaasti käyttää sekä persialaisen että eksoottisen lyhytkarvan kasvatuksessa. CFA rekisteröi vastaavanlaisen pentueen kissat lyhyt- ja pitkäkarvaisiksi eksoottisiksi lyhytkarvoiksi.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Vuoden 2001 loppuun mennessä Suomeen oli rekisteröity 697 exotic-kissaa ja se oli vuoden 2001 rekisteröintien perusteella (67 rekisteröintiä) 12. suosituin rotu.


title: Eksoottinen lyhytkarva

text: Eksoottisen lyhytkarvan kasvattaminen on haastavaa, koska monet kissat periyttävät sekä pitkä- että lyhytkarvaisuutta. Pelkästään lyhytkarvaisuutta periyttäviä yksilöitä syntyy myös, mutta rodun turkin laadun vuoksi persialaisristeytyksiä tarvitaan yhä ja geenikantaan tulee jatkuvasti lisää pitkäkarvaisuutta.


title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkimus eli politologia eli yleinen valtio-oppi on poliittisia ilmiöitä tutkiva tieteenhaara. Se kuuluu yhteiskuntatieteisiin. Tämä artikkeli tarkastelee politiikan tutkimusta nimenomaan sellaisena kuin sitä harjoitetaan ja siitä annetaan yliopisto-opetusta Suomessa 2010-luvulla.


title: Politiikan tutkimus

text: Niin Suomessa kuin muualla ovat vähintään kuudenkymmenen vuoden ajan olleet vallalla käsitykset, ettei politiikan tutkimuksen tule millään tavoin rajoittua tarkastelemaan poliittisista ilmiöistä pelkästään valtiollisia. Tutkimusala keskittyy kuitenkin edelleen huomattavasti virallisiin instituutioihin, kuten poliittisiin puolueisiin ja tiettyihin intressiryhmiin. Nimenomaista irtautumista valtiollisten ilmiöiden tarkastelusta edustavat useat politiikan tutkimuksen haarat. Niistä mainittakoon esimerkkeinä järjestötutkimus, diskurssianalyysi, julkisuuden tutkimus sekä sellainen maailmanpolitiikan tutkimus, joka ei rajoitu valtioiden välisten suhteiden erittelyyn.


title: Politiikan tutkimus

text: Oleellisesti politiikan tutkimuksessa on tietyiltä osin kysymys myös siitä, mitä politiikka on. Kysymykseen on vastannut suomen kielellä esimerkiksi valtio-opin professori Kari Palonen. Kansainvälisesti tunnetuimpia poliittisen filosofian edustajia tältä kannalta ovat Hannah Arendt, Max Weber ja Carl Schmitt.


title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkimus ymmärretään Suomessa muun muassa tiedepoliittisissa yhteyksissä yleisluonteisimman sosiaalitieteen eli sosiologian ja keskeisimmän taloustieteen eli kansantaloustieteen rinnalla yhdeksi perusyhteiskuntatieteistä. Tuollaisissa yhteyksissä politiikan tutkimuksen usein mainittuihin tarkoituksiin kuuluu syventää ymmärrystä poliittisen toiminnan mekanismeista, luonteesta ja merkityksestä sekä tarjota teoreettisia, metodisia ja tutkimusteknisiä välineitä poliittisesti merkittävien ilmiöiden erittelyyn. Politiikan tutkimukselta saatetaan odottaa vastauksia myös kysymyksiin, jotka koskevat joidenkin noista ilmiöistä jonkinasteista hallintaa.


title: Politiikan tutkimus

text: Suomen politiikan tutkimuksen arkea rajaavat myös tiedepoliittiset seikat. Suomen keskeisin tieteellisen tutkimuksen rahoittaja Suomen Akatemia otti vuonna 2009 käyttöön tutkimusalueluokan 611, Valtiotieteet/Statsvetenskaperna. Sen Akatemia jakaa edelleen kolmeen osaan: 6111, Hallintotiede/Förvaltningsvetenskap, 6112, Kansainvälinen politiikka/Internationell politik, ja 6113, Politologia/Politologi. Noista kolmesta osasta kaksi jälkimmäistä sijoittuvat kiistatta politiikan tutkimuksen alaan, joskin nimitys 'politologia' on ilman eri selvitystä yleisölle vaikeahkosti aukeava. Tarkoittaahan sana tietyissä sen käytöissä vain käyttäytymistieteellisesti tulkittua politiikan tutkimusta eikä sen sijaan tuon tutkimuksen niitä lajeja, jotka etenevät esimerkiksi tulkitsevin ottein. Kansainvälistä politiikkaa ajatellen Akatemian soveltama jaottelu jättää avoimeksi laaja-alaisen maailmanpolitiikan tutkimuksen aseman sekä hallinnon tutkimuksen suhteen politiikan tutkimukseen. Jaottelu näyttää käsittävän Suomen kymmenestä hallintotieteellisistä oppiaineista vain yhden, nimittäin juuri hallintotieteen. Alaan lukeutuu kuitenkin periaatteessa jokseenkin kaikki Suomessa harjoitettava hallinnon tutkimus.


title: Politiikan tutkimus

text: Perinteisistä politiikan tutkimuksen eli valtio-opin tutkimuskohteista mainittakoon esimerkkeinä politiikan ja valtion käsitteiden erittely kosketuskohdin filosofiaan, valta ilmiöineen, syineen, käyttötapoineen ja vaikutuksineen, poliittinen toiminta ja sen osana poliittinen käyttäytyminen kuten poliittinen osallistuminen vaaleissa, puoluetoiminnassa ja muutoin, poliittinen päätöksenteko sekä valtion, kuntien ja järjestöjen hallinto. Jotkut osat politiikan tutkimusta ovat tavallaan vääjäämättömämmin tutkimusalan elementtejä kuin eräät toiset. Peräti köyhäksi jäisi politiikan tutkimus esimerkiksi siinä tapauksessa, ettei se tutkisi huomattavia, toistuvia kollektiivisen poliittisen valinnan episodeja kuten vaaleja eli parlamenttivaaleja, valtionpäämiehen vaaleja, alueellisia vaaleja, paikallisia vaaleja ja EU-vaaleja, kansanäänestyksiä, äänestyskäyttäytymistä parlamenteissa ja hallituselimissä, erilaisten vaalien institutionalisointia ja niissä sovellettuja laskentasääntöjä etenemiseksi poliittisista mielipiteistä henkilövalintoihin tai valintoihin ratkaisuvaihtoehtojen kesken.


title: Politiikan tutkimus

text: Edellä mainittiin, että politiikan tutkimus ei ole enää pitkään aikaan keskittynyt yksinomaan eduskunnan ja hallituksen kaltaisiin virallisiin valtiollisiin laitoksiin. Sen sijaan se erittelee periaatteessa minkä tahansa ilmiöiden poliittisia ulottuvuuksia ja piirteitä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että politiikan tutkimus tutkisi ainoastaan niitä ilmiöitä, joiden poliittisuudesta vallitsee yksimielisyys tutkijoiden saati kansalaisten keskuudessa.


title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkimuksessa aikanaan vallinnut jako kansalliseen ja kansainväliseen politiikan tutkimukseen on haastettu ja paljolti ylitetty. Globalisoituvassa maailmassa poliittisesti merkittävät ilmiöt ja niistä käytävät kiistat eivät noudata kansallisvaltioiden välisiä rajoja. Politiikan tutkimuksen sisäisiä perinteisiä tutkimuskohdejaotteluja on asettanut kyseenalaiseksi myös Euroopan unioni, joka on Suomen kannalta sekä kansainvälinen että suomalainen poliittinen ilmiökenttä.


title: Politiikan tutkimus

text: Eri maissa politiikan tutkimuksen aihepiiri on jäsentynyt yliopistollisiksi oppiaineiksi jossakin määrin eri tavoin. Suomessakaan ei ole käytössä vain yhtä ainoaa tapaa järjestää asia. Helsingin yliopistossa, Turun yliopistossa, Jyväskylän yliopistossa sekä Åbo Akademissa oppiainenimekkeenä on edelleen perinteinen alkujaan saksankieliseltä alueelta juontunut yleinen valtio-oppi, jonka taustalla on nimeke Allgemeine Staatslehre. Toisinaan nimeke 'yleinen' jätetään Suomessa käytännössä pois sillä perusteella, ettei mitään 'erityisiä valtio-oppeja' nykyään tunneta, vaikka aikanaan tuollaisia "Besondere Staatslehren" jossakin mitassa esiintyikin. Kattavasti tarkastellen yleinen valtio-oppi -tutkimusalueen ja samaa nimeä tai nimeä valtio-oppi kantavan oppiaineen piirissä tutkitaan niin suomalaisia, Euroopan unionin tasoisia kuin kansainvälisiä poliittisia ilmiöitä. Samoin tutkitaan julkista hallintoa ja järjestöhallintoa.


title: Politiikan tutkimus

text: Oppiaine antaa tutkimuksen kaikkia aihepiirejä koskevaa yliopisto-opetusta. Tampereen yliopistossa opetetaan valtio-oppia ja kansainvälistä politiikkaa politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelmassa. Lapin yliopistossa esiintyy samoin ainoana Suomen yliopistona valtio-opin rinnalla "kansainväliset suhteet" -oppiaine. Kahdessa jälkimmäisessä yliopistossa politiikan tutkimuksen alasta rajautuu nimenomaan pois hallinnon tutkimus erityisesti sillä perusteella, että kumpaankin niistä sijoittuu hallintotieteellisiä oppiaineita.


title: Politiikan tutkimus

text: Siinäkin tapauksessa, että valtio-oppi on yliopistollisena oppiaineena säilyttänyt yhtenäisyytensä, sen piirissä on tehty linjajakoja tutkimus- ja opetuskohteiden mukaan. Samalla professorit ja muut tutkijat ovat erikoistuneet siten, ettei pätevyys jollakin tietyllä linjalla ainakaan automaattisesti pätevöitä toisen linjan tehtäviin. Helsingin yliopistossa valtio-oppia tutkitaan ja opetetaan maailmanpolitiikan linjalla, yleisellä politiikan tutkimuksen linjalla sekä hallinnon ja organisaatioiden tutkimuksen linjalla. Turun yliopistossa valtio-opin oppiaineeseen sijoittuvat poliittisten järjestelmien linja ja kansainvälisen politiikan linja. Turun yliopiston Politiikan tutkimuksen klubi ry on Turussa politiikan opiskelijoiden ainejärjestö. P-klubissa poliittisen historian sekä valtio-opin linjat saavat yhteiset perusopinnot. Politiikan tutkimuksen tunnettuja turkulaisia tekijöitä ovat esimerkiksi Vesa Vares, Markku Jokisipilä, Timo Soikkanen ja Matti Wiberg. Vastaavantyyppistä esiintyy myös Åbo Akademin valtio-oppi-oppiaineessa mutta ilman nimenomaista linjajakoa. Åbo Akademin SF-klubben on vastaava ainejärjestö.


title: Politiikan tutkimus

text: Oma sanomansa on sillä, miten Suomen valtakunnallinen valtio-opin tutkija- eli tohtorikoulu POLITU jäsentää politiikan tutkimuksen alueen. Koulu soveltaa nelijakoa: (1) poliittinen ajattelu ja käsitteet, (2) hallinta ("governance") ja poliittiset instituutiot, (3) kansalaisten poliittinen osallistuminen, (4) maailmanpolitiikka sekä (5) konfliktinratkaisu. Nimenomaan julkista politiikkaa ("policy") ja erilaisia julkisia poliitikkoja ("policies") tutkijakoulu ei korosta. Samoin se rajaa ulkopuolelle suoranaisesti julkiseen tai muuhun hallintoon liittyvät eli hallinnon tutkimuksen aiheet sekä poliittisen historian aiheet.


title: Politiikan tutkimus

text: Kun asiaa tarkastellaan kansainvälisesti, havaitaan, että muissa maissa esiintyy huomattavastikin meillä sovelletuista poikkeavia ratkaisuja politiikan tutkimuksen ja sen lähialueiden organisoinnissa tutkimusalueiksi ja yliopistollisiksi oppiaineiksi. Paitsi että valtio-opista saattaa eriytyä omaksi oppiaineekseen kansainvälinen politiikka tai sitä vastaava oppiaine kuten Suomessa on tapahtunut kahdessa yliopistossa, omia oppiaineitaan ovat eräissä maissa ja eräissä yliopistoissa lisäksi esimerkiksi 'julkinen politiikka' ("public policy"), 'hallitustoiminta' ("government", joka esiintyy toisinaan myös kattokäsitteenä politiikan tutkimukselle ylipäätään), rauhan- ja konfliktintutkimus, poliittinen filosofia, joka Suomessa käytännössä jakaantuu valtio-opin ja filosofia-oppiaineen tai valtio-opin ja käytännöllinen filosofia -oppiaineen kesken, poliittinen taloustiede ("political economy"), poliittinen sosiologia, diplomatian tutkimus sekä järjestötutkimus.


title: Politiikan tutkimus

text: Omat erityiskysymyksensä muodostuvat poliittisen historian ja hallinnon tutkimuksen suhteesta politiikan tutkimukseen. Suomessa ne on pääasiassa erotettu politiikan tutkimuksesta, johon ne toisaalta eräissä maissa ja eräissä yliopistoissa kuuluvat olennaisina osina. Nimenomaan Suomessa poliittinen historia on vankasti oma oppiaineensa, joskin eräät politiikan tutkijat ovat tutkimustoiminnassaan lähentyneet sitä ja jopa sijoittuneet aluksi tai sittemminkin nimenomaan sen piiriin. Toisaalta eräät poliittisen historian tutkijat ovat onnistuneet harjoittamaan myös politiikan tutkimuksen kannalta hyvinkin nasevaa erittelyä. Suomen hallintotieteellisten oppiaineiden ja laajemmin hallinnon tutkimuksen historia osoittaa, että vuosien varrella Suomessa syntyi tuossa aihepiirissä omaperäinen hybridiratkaisu. Politiikan tutkimus ja hallinnon tutkimus tosin eriytyivät toisistaan hyvinkin voimakkaasti mutta eivät silti tyystin.


title: Politiikan tutkimus

text: Suomen yliopistojen organisaatiot ovat 2010-luvulla valinkauhassa. Silläkin perusteella osaltaan ratkeaa, kuinka läheisiksi muodostuvat vastaisuudessa politiikan tutkimuksen ja sen lähialojen suhteet, syntyykö uudenlaisia tutkimus- ja opetusalueita ja -kokonaisuuksia ja hellittääkö perinteisten oppiaineiden valta.


title: Politiikan tutkimus

text: Suomessa politiikan tutkimusta nimenomaan valtio-oppina voi opiskella yliopistotutkinnon pää- ja luonnollisesti myös tutkinnon sivuaineena kuudessa Suomen kaikkiaan kuudestatoista yliopistokorkeakoulusta. Nuo kuusi yliopistoa ovat Helsingin yliopisto, Turun yliopisto, Tampereen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto sekä Åbo Akademi. Suomen monialaista yliopistokorkeakouluista Oulun yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa ei politiikan tutkimusta harjoiteta eikä alaa opeteta. Suomen erityiskorkeakouluissakaan politiikan tutkimus ei ole edustettuna pääaineena. Tuolta osin poikkeuksen muodostanut Svenska Handelshögskolan on nyttemmin lakkauttanut erityisen valtio-opillisen oppiaineensa nimeltä 'talouspolitologia' ("ekonomisk politologi") pääaineena, joskin sitä voi edelleen opiskella sivuaineena. Valtio-oppia opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, tarkastajina, konsultteina, projektipäällikköinä, toimittajina tai tiedottajina.


title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkijat kommentoivat ajankohtaisia tapahtumia poliittisessa julkisuudessa, jossa toimivat puolueet ja intressiryhmät, kaupalliset ja ei-kaupalliset mediat sekä erikokoiset yritykset kukin omien intressiensa edustajina.


title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkija voi olla myös poliittisen aktivismin harjoittaja. Poliittisesti aktiivisia politiikan tutkimuksen professoreita ovat olleet muun muassa Yrjö Ruutu, Jan-Magnus Jansson, Olavi Borg ja Pertti Pesonen.


title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkimus ei tarjoa varsinaista ammattikoulutusta. Moni suomalaisista huippupoliitikoista on opiskellut valtio-oppia ja kenties väitellytkin sen alalta. Esimerkkeinä mainittakoon Matti Vanhanen, Paavo Lipponen, Paavo Väyrynen, Harri Holkeri ja maisterintutkinnossaan sittemmin Isossa-Britanniassa väitellyt Olli Rehn. Diplomaattiuran huipuilla erityisesti kansainväliseen politiikkaan erikoistuneet politiikan tutkijat ovat korostuneet.


title: Politiikan tutkimus

text: Jesse Lastunen ehdotti Helsingin Sanomien vieraskynäartikkelissa heinäkuussa 2014 yhdysvaltalaistyyppisen policy-koulun perustamista Suomeen. Lastusen mukaan politiikan tutkimus ja koulutus Suomessa kaihtaa käytännöllisiä toimenpidesuosituksia, poliittisten ideoiden viestintää sekä laskennallisiin ja tilastollisiin menetelmiin pohjautuvaa analyysia.


title: Rooman tasavalta

text: Rooman tasavalta oli antiikin Rooman valtakunnan vaihe, jolloin valtiolla oli tasavaltainen hallintomuoto. Tasavallan aikana Rooma kehittyi kaupunkivaltiosta suurvallaksi, jonka vaikutus ulottui koko Välimeren alueelle.


title: Rooman tasavalta

text: Tasavalta syntyi legendan mukaan kuningaskunnan päättyessä 509 eaa. Tarquinius Superbuksen karkotukseen ja kesti yli 450 vuotta. Ajanjakson loppupuolella käytiin monia sisällissotia. Ajanjakson katsotaan päättyneen joko Julius Caesarin diktatuuriin (44 eaa.), Aktionin taisteluun (31 eaa.) tai Rooman senaatin Gaius Octaviukselle myöntämään augustus arvonimeen (27 eaa.). Tasavallan tunnus oli SPQR ("Senatus Populusque Romanus" ("Rooman senaatti ja kansa")).


title: Rooman tasavalta

text: Rooman tasavallalle antoi leimansa aristokraattien eli patriisien ja plebeijien eli alemman säädyn välinen kamppailu vallasta. Valtataistelun seurauksena Roomalle muodostui monimutkainen ja pitkälle kehittynyt hallintojärjestelmä.


title: Rooman tasavalta

text: Tasavallan johdossa oli kaksi konsulia, jotka kansalaiset valitsivat vuoden mittaisiksi virkakausiksi. Konsulien tärkeimpänä tehtävänä oli johtaa armeijaa sodassa. Hätätilanteessa saatettiin konsulien sijaan nimittää Rooman diktaattori, joka sai kuitenkin pitää armeijan ylipäällikkyyden korkeintaan puoli vuotta. Rooman senaatti oli Rooman vallan keskus, ja se koostui vain patriisisukujen edustajista. Vuonna 451 eaa. laadittiin ensimmäiset kirjalliset lait, jotka kirjattiin kahteentoista pronssitauluun ja asetettiin julkisesti nähtäville Forumille.


title: Rooman tasavalta

text: Tasavallan aikana Rooma alkoi laajentaa valtapiiriään. Aluksi tosin tasavallan alue pieneni ja sen väkiluku väheni, mutta Rooma onnistui vähitellen voittamaan kaikki Italian niemimaalla asuneet vihollisensa, muun muassa volskit, samnilaiset, etruskit ja umbrit. Osa voitetuista kansoista sai Rooman kansalaisuuden, osa säilytti itsehallinnon, mutta oli liitossa Rooman kanssa.


title: Rooman tasavalta

text: Kun Roomasta kasvoi suurvalta, se joutui väistämättä hankaluuksiin Välimeren muiden suurvaltojen kanssa. Rooman pahimmaksi vastustajaksi osoittautui Karthago, jota vastaan roomalaiset kävivät kolme ns. puunilaissotaa, hävittäen lopulta vihollisensa kokonaan.


title: Rooman tasavalta

text: Rooman nopea kasvu maailmanvallaksi sekä varallisuuden epätasainen jakautuminen aiheutti sisäpoliittisia jännitteitä, mikä johti tasavallan loppuaikoina verisiin kansalaissotiin.


title: Christian Doppler

text: Johann Christian Andreas Doppler (29. marraskuuta 1803 Salzburg, Itävalta – 17. maaliskuuta 1853 Venetsia, Italia) oli itävaltalainen matemaatikko. Hänet tunnetaan erityisesti nykyään Doppler-ilmiön kuvaamisesta, jossa aallon taajuus muuttuu, kun lähde liikkuu havaitsijaan nähden lähemmäksi tai poispäin. Hän selitti ilmiön avulla kaksoistähtien värin.


title: Christian Doppler

text: Christian Dopplerin suku oli kivenhakkaajia, joilla oli ollut oma yritys Salzburgissa vuodesta 1674. Christianin terveys ei ollut missään vaiheessa erityisen hyvä ja hän oli melko hauras, joten hän ei pystynyt jatkamaan suvun perinteitä.


title: Christian Doppler

text: Doppler kävi peruskoulunsa Salzburgissa ja jatkoi sen jälkeen opintojaan Linzissä. Salzburg Lyceumin professori suositteli Dopplerin vanhemmille, että tämä voisi opiskella matematiikkaa vuonna 1815 perustetussa Wienin teknillisessä instituutissa. Doppler aloitti siellä opintonsa vuonna 1822 ja valmistui 1825.


title: Christian Doppler

text: Valmistuttuaan teknillisestä instituutista hän kävi hetken aikaa filosofian luonnoilla Salzburg Lyceumissa, kunnes jatkoi Wienin yliopistoon, missä hän opiskeli matematiikkaa, mekaniikkaa ja tähtitiedettä. Opintojensa loppuvaiheessa 1829 Doppler aloitti matematiikan ja mekaniikan professorin A. Burgin apulaisena. Hän oli tehtävässä neljän vuoden ajan ja julkaisi tuona aikana neljä matemaattista tutkimusta. Vaikka hänellä oli selvästi akateemisia taitoja, hän ei saanut apulaisuutensa jälkeen pysyvää virkaa. Hän alkoi etsiä tehtäviä muualta, mutta professorit valittiin itävaltalaisissa oppilaitoksissa julkisen kilpailun kautta.


title: Christian Doppler

text: Doppler haki useaan kouluun ja elätti itsensä 18 kuukauden ajan puuvillatehtaan kirjanpitäjänä. Dopplerille tilanne oli hankala, ja hän oli päättänyt jo muuttaa Yhdysvaltoihin, kun hän sai myönteisen vastauksen Prahan teknillisestä koulusta. Hän aloitti työnsä Prahassa maaliskuussa 1835, melkein kaksi vuotta kilpailuun osallistumisensa jälkeen.


title: Christian Doppler

text: Doppler ei viihtynyt koulussa, jossa hän opetti matematiikan alkeita. Vuosina 1836–1838 hän sai mahdollisuuden opettaa myös korkeampaa matematiikkaa neljä tuntia viikossa Prahan teknillisessä instituutissa. Vuonna 1837 teknillisestä instituutista avautui geometrian ja matematiikan professorin paikka. Vaikka Doppler hoitikin osittain tehtävää, virasta järjestettiin jälleen kilpailu, johon Dopplerin ei tarvinnut kuitenkaan osallistua. Hänet valittiin virkaan, mutta hänet nimitettiin tehtävään virallisesti vasta maaliskuussa 1841.


title: Christian Doppler

text: Prahan-aikanaan Doppler julkaisi yli 50 artikkelia matematiikasta, fysiikasta ja tähtitieteestä. Hänen tunnetuin tutkimuksensa oli vuonna 1842 julkaistu ”Über das farbige Licht der Doppelsterne”, jossa on hänen ensimmäinen esityksenä Doppler-ilmiöstä.


title: Christian Doppler

text: Dopplerin terveys heikkeni selvästi vuonna 1844, ja hän joutui hakemaan vapautusta sairauden takia. Hän pystyi palaamaan opetustehtäviin vasta vuonna 1846. Dopplerin oppilaat syyttivät häntä myös liian tiukoista tenteistä. Dopplerin toimia tutkittiin, ja hän sai nuhtelut. Doppler piti itseään syyttömänä ja vaati nuhteluiden peruuttamista, joka tapahtuikin vuoden 1844 lopulla.


title: Christian Doppler

text: Koska Dopplerin aika Prahassa oli ollut vaikea, hän halusi muuttaa toiseen oppilaitokseen, kun hän sai paikan kaivos- ja metsäakatemiasta Banská Štiavnicasta. Hän ei ollut siellä kauan, sillä Itävallan keisarikunnan vuoden 1848 vallankumousten aiheuttaman epävakauden takia hän lähti akatemiasta. Doppler oli jo suhteellisen tunnettu tieteilijä, joten hän sai paikan Wienin teknillisestä instituutista. Sitten hänet valittiin tammikuussa 1850 Wienin yliopiston fysiikan instituutin ensimmäiseksi johtajaksi.


title: Christian Doppler

text: Dopplerin terveys heikkeni entisestään 1850-luvun alussa, ja marraskuussa 1852 hän matkusti Venetsiaan, koska uskoi lämpimän ilmaston auttavan häntä parantumaan. Hänellä oli pahoja rintavaivoja, ja hän kärsi todennäköisesti tuberkuloosista. Dopplerin kunto ei kuitenkaan kohentunut, ja hän kuoli Venetsiassa maaliskuussa 1853.


title: Christian Doppler

text: Doppler oli omana aikanaan kiistelty tieteilijä, osa ylisti hänen persoonaansa ja osa taas inhosi. Hän julkaisi useita tutkimuksia, muun muassa magnetismista, sähköstä, optiikasta ja tähtitieteestä. Tunnetuimman työnsä hän esitti ensimmäisen kerran Böömin kuninkaalliselle tiedeseuralle 25. toukokuuta 1842.


title: Christian Doppler

text: Doppler-efektiä käsitellyt esitys ei ollut erityisen hyvä, ja hänen esimerkkinsä oli virheellinen. Matemaatikko Bernard Bolzano tuki kuitenkin Doppleria ja näki tutkimuksessa tulevaisuuden mahdollisuudet. Doppler julkaisi 1846 toisen tutkimuksen aiheesta ja otti siinä huomioon sekä havainnoitsijan että aaltoliikkeen lähteen liikkeen.


title: Kveenin kieli

text: Kveenin kieli (kveeniksi "kväänin kieli"), myös "kainun kieli" on yksi Norjan virallisista vähemmistökielistä. Sitä puhutaan Finnmarkin ja Tromssan lääneissä (Ruija). Kveenin puhujia oli noin 5 000 henkilöä vuonna 1998.. Kveenin asema itsenäisenä kielenä on kiistanalainen ja kielitieteellisesti se muodostuukin suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin lukeutuvista "Ruijan murteista".


title: Kveenin kieli

text: Norjan ja pohjoissaamen kielet ovat vaikuttaneet sanastollisesti, esimerkiksi "tyskäläinen" tarkoittaa norjan tavoin saksalaista. Suomen yleiskieltä hallitseva ymmärtää kuitenkin Ruijan murteita.


title: Kveenin kieli

text: Suomen kieltä arvostettiin Pohjois-Norjassa vielä 1800-luvun alussa. Alueella vallitsi luonnollinen kolmikielisyys norjan, suomen ja pohjoissaamen välillä ja kieltä vaihdettiin sen mukaan millä kysyttiin. Se, että norjalaiset, suomalaiset ja saamelaiset harjoittivat eri alojen elinkeinoja, mahdollisti kullekin kielelle oman erikoisalueensa. Kalastuksesta puhuttiin norjaksi, maanviljelystä suomeksi ja poronhoidosta pohjoissaameksi. Norjan kirkko ja koulu järjestivät suomen- ja pohjoissaamenkielistä opetusta lapsille. Tromssan seminaarissa suomen ja pohjoissaamen kielet olivat oppiaineina.


title: Kveenin kieli

text: Suomen kielen opetus sekä puhuminen kiellettiin koulujen asuntoloissa ja välitunneilla 1800-luvun lopulla. Myös kielen käytöstä rangaistiin oppilaita. Opetuskielto oli voimassa vuoteen 1940, vaikka joissakin kouluissa suomea käytettiinkin apukielenä vuoteen 1936. Kielen ja kveenien aseman jyrkkä heikkeneminen johtui 1800-luvun lopun äärikansallisuuden ja sosiaalidarvinismin vaikutteista sekä Suomen itsenäistymisen alkuvuosikymmenien Suur-Suomi -aatteen aiheuttamasta suomalaisesta vaarasta Norjassa.


title: Kveenin kieli

text: Omakielisen opetuksen puute ja yhteiskunnalliset muutokset aiheuttivat sen, että kveenien puhuma kieli alkoi eriytyä, "jäädä jälkeen" Suomessa puhutusta. Yhteiskunnan erikoisalojen sanasto siirtyi norjan kielestä. Koska omakielistä opetusta ei saatu, kirjoitus- ja lukutaito kehittyivät norjaksi. Vapaaehtoisena kielenä suomea oli mahdollisuus opettaa vuodesta 1969. Suomen kielen opetus aloitettiin uudelleen Tromssan yliopistossa ja Ruijan korkeakoulussa 1977.


title: Kveenin kieli

text: Norjalaisen tutkijan Terje Aronsenin mukaan kveenien puhuma kieli ei ollut suomea ja hän antoi sille nimen kveeni. Opetuskieleksi suomen rinnalle kveeni otettiin Porsangin Pyssyjoella 1983. Asiaan kohdistui tuolloin luja vastustus, koska monien mielestä kveeni oli haukkumasana. Ajan kuluessa nimitys kuitenkin vakiintui käyttöön. Teoriat kveenien ja historiallisten kainulaisten välisistä yhteyksistä ovat johtaneet myös kainu-nimen käyttöönottoon. Tätä nimeä käyttää muun muassa Ruijan Kaiku -lehti.. Toisaalta kveeni on hyväksytty viralliseksi nimeksi kansainväliseen tiedesanastoon.


title: Kveenin kieli

text: Kveeni sai virallisen vähemmistökielen aseman 2005 ja se mahdollisti kveenin opiskelun Tromssan yliopistossa vuoden 2006 alusta.


title: Kveenin kieli

text: Tromssan yliopiston kveenin opetus jakaantuu kveenin kieleen ja kveenien kulttuurihistoriaan. Tavoitteena on myös luoda kveenille oma kirjakieli ja elvyttää puhuttua kieltä sekä tehdä yhteistyötä Ruotsin meänkielisten kanssa.


title: Kveenin kieli

text: Ruijan Kveeniliiton (per. 1987) tavoitteena on kveenien kielen ja kulttuurin säilyttäminen ja kehittäminen.


title: Kveenin kieli

text: Kveenin kielen ja kulttuurin kansallisena keskuksena on Kainun instituutti, joka avattiin Pyssyjoella 2007. Instituutin työtehtäviin kuuluvat kveenin kieliraadin hallinnointi sekä kielestä ja kulttuurista tiedottaminen. Keskeisinä päämäärinä on kehittää, dokumentoida ja tehdä tunnetuksi kveenin kieltä ja kulttuuria sekä edistää kielen käyttöä yhteiskunnassa.


title: Kveenin kieli

text: Murrealueita on kaksi: "Itä-Ruijan murteet" ja "Länsi-Ruijan murteet", jälkimmäisten aluetta on myös Tromssan fylken pohjoisosa. Alueiden erojen taustalla on eri aikoihin tapahtunut muutto Ruijaan ja yhteydet Suomen alueelle. Länsi-Ruijassa, jonne ensimmäiset suomenkieliset asukkaat saapuivat jo keskiajalla, kielen kehitys suomesta omaksi kielekseen oli paljon pidemmällä kuin Itä-Ruijassa, jonne muutti ihmisiä Suomen alueelta huomattavasti myöhemmin. Itä-Ruijan kveeneillä on ollut tiiviimmät yhteydet Suomeen kuin lännessä. Idässä useimmat mieltävät kielensä suomeksi eivätkä kveeniksi.


title: Kveenit

text: Kveenit ovat Pohjois-Norjan eli "Ruijan" (Finnmark) suomalaisperäistä väestöä. Kveenit ovat Jäämeren rannikolle 1700- ja 1800-luvuilla pääasiallisesti Tornionjokilaaksosta, Peräpohjolasta ja Lapista muuttaneiden suomalaisten jälkeläisiä. Tästä väestöryhmästä käytetään joskus myös nimitystä "Ruijan suomalaiset" sekä "norjansuomalaiset". Kveenit on hyväksytty Norjassa kansalliseksi vähemmistöksi vuonna 1999. Kveenin kieli sai Norjassa kansallisen vähemmistökielen aseman vuonna 2005.


title: Kveenit

text: Käsitteenä "kveeni" on paljon nykyistä kveenivähemmistöä vanhempi. Kirjallisissa lähteissä on puhuttu kveeneistä ja Kvenland-maasta jo yli tuhat vuotta. Viikinki Ottarin säilyneessä matkakuvauksessa 800-luvulta mainitaan kveenit ("cwenas"). "Egillin, Kalju-Grímrin pojan, saagassa", joka on kirjoitettu 1200-luvulla, mutta joka kuvaa varhaisempia tapahtumia, kveenit ("kvenir") pyysivät Torolf Kveldulfsonilta apua taistelussa karjalaisia vastaan. 1539 tehdyssä Carta marinassa mainitaan mahdollinen kveenien asuttama alue, "Berkara Qvenar", Tromsøn ja Lofotenin välissä.


title: Kveenit

text: Historiantutkimuksessa muinaiset kveenit ovat olleet monien tulkintojen kohde. Nykyisin heidän yleensä otaksutaan olleen Lounais-Suomen alueelta tulleita eränkävijöitä, myöhemmässä vaiheessa Perämeren alueen jokilaaksojen suomalaisia uudisasukkaita. 1600- ja 1700-luvuilla norjalaiset kutsuivat kveeneiksi Tornion- ja Kemijokilaakson suomalaisia.


title: Kveenit

text: 1700- ja 1800-luvuilla kveeni-nimitys siirtyi tarkoittamaan Norjalle kuuluvalle Jäämeren rannikolle muuttaneita suomalaissiirtolaisia. Norjalaistamiskaudella, joka jatkui 1870-luvulta aina toiseen maailmansotaan saakka, kveeni-sanalla oli kielteinen merkitys ja nykyäänkin se saatetaan mieltää sellaiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen nimityksen käyttö on vaihdellut ja sen tarkoituksesta on keskusteltu. On kiistelty esimerkiksi siitä, lasketaanko suomalaisen ja norjalaisen yhteinen lapsi kveeniksi.


title: Kveenit

text: Kiinteä suomalaisasutus Pohjois-Norjaan alkoi syntyä 1700-luvulla ja vilkkainta siirtolaisuus oli 1800-luvun jälkipuoliskolla. Tornionlaaksosta sekä muualtakin Suomesta muutti ihmisiä Länsi-Ruijaan sesonkikalastajiksi ja maanviljelijöiksi. Itä-Ruijaan väestöä siirtyi 1840-luvulta lähtien Oulun, Kuusamon, Kemin, Tornion, Kemijärven, Kittilän ja Sodankylän suunnalta. Pääasiallinen muuton syy olivat katovuodet ja Suomen väestönkasvu.


title: Kveenit

text: Pohjois-Norjassa oli pitkään luonnollinen, elinkeinojen mukaan syntynyt aluejako norjalaisten, saamelaisten ja suomalaisten kesken. Kveenejä pidettiin ahkerina työntekijöinä ja Pohjois-Norjan maatalouden kehittäjinä. Perinteisesti Pohjois-Norjassa norjalaiset olivat toimineet kalastajina ja saamelaiset poromiehinä, mutta Suomesta muuttaneet siirtolaiset toivat mukanaan muutamia hevosia, lehmiä sekä lampaita ja aloittivat maanviljelemisen.


title: Kveenit

text: Kveenien olot muuttuivat huomattavasti 1860-luvulta lähtien, jolloin Norjan valtio alkoi kiinnostua maan pohjoisosista. Lakeja muutettiin 1800-luvun lopulla niin, että maanomistamisen edellytyksenä oli norjalainen sukunimi. Sukunimet muutettiin kokonaan norjalaisiksi, käännettiin tai kirjoitettiin norjalaisittain "(esimerkiksi Uusimaa → Osima)". Myöhemmin maanomistamiskäytäntöä muutettiin niin, että ainoastaan norjalainen sai ostaa maata. Vuoden 1895 lain mukaan Norjan kansalaisuuden edellytys oli norjan kielen taito. Kveenien sulautumista Norjan muuhun väestöön edisti myös toinen maailmansota, jonka jäljiltä Pohjois-Norjasta hävisivät näkyvä kulttuuriperintö, kuten esineet ja talot. Tilalle rakennettiin "Norjan yleiskansallinen kulttuuri". Kveenien keskuudessa lestadiolaisuudella oli vahva jalansija. Vapaakirkollinen Väinö Välkiö kierteli 1933 Ruijassa saarnamatkalla. Hänen käsityksensä mukaan kveeniväestön enemmistö kuului kyseiseen herätysliikkeeseen.


title: Kveenit

text: Kveenit perustivat useita nykyisiä norjalaiskyliä ja -kaupunkeja. Esimerkiksi Altan kaupunki Pohjois-Norjassa on vanha kveenien siirtokunta "Alattio". Alattio oli kveenien tärkein siirtokunta aina 1800-luvun puoleen väliin, minkä jälkeen Vesisaaresta tuli kveenien "pääkaupunki".


title: Kveenit

text: Kveenien asutusalueet sijaitsevat nykyään pääasiallisesti Pohjois-Tromsissa ja Finmarkussa. Asuinalueita Pohjois-Tromsissa ovat Yykeänperä, Raisi ja Naavuono. Länsi-Finmarkussa kveeniasutusta löytyy Alattiosta ja Porsangin kylistä Lemmijoelta ja Pyssyjoelta. Itä-Finmarkussa kveenejä on Pykeijassa, Näätämössä, Paatsjoella, Vesisaaressa, Annijoella ja Kallijoella. Myös Tenon kunnasta löytyy kveenejä. Kveeni on virallinen kieli Porsankin kunnassa.


title: Kveenit

text: Norjaan muuttaneista nykysuomalaisista kveenit eroavat identiteettinsä perusteella. ”Uuskveeneillä” on suomalainen identiteetti. Itä-Ruijaan muuttaneiden jälkeläisistä useat pitävät itseään suomalaisina ja kieltään suomen kielenä toisin kuin Länsi-Ruijassa. Syynä tähän on myöhäisempi muutto Norjaan ja tiiviimmät yhteydet Suomeen.


title: Kveenit

text: Kveenien lukumäärästä ei ole olemassa virallisia laskelmia. Norjassa on arvioitu olevan jopa 30 000 kveeniä, mutta suurin osa heistä on kadottanut jo suomen kielen taidon. On arvioitu että 12 000 ihmistä ymmärtää kieltä, mutta ainoastaan 200 osaa lukea kveeniä ja vain 50 kirjoittaa kveeniksi. 1980-luvun lopulla Finmarkun läänissä tehdyssä kyselyssä noin 4 500 kyselyyn vastannutta ilmoitti olevansa kveeni. Vuoden 2005 väestönlaskennassa ilmeni että 2 000–8 000 ihmistä puhuu kveeniä, vaatimustasosta riippuen.


title: Kveenit

text: Vesisaaressa Norjan Ruijassa paljastettiin 1977 Ensio Seppäsen veistämä maahanmuuttajien muistomerkki eli kveeni-patsas, jota oli paljastamassa Norjan kuningas Olavi V, Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa sekä Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkonen.


title: Kveenit

text: Vuonna 1987 perustetun Ruijan Kveeniliiton tavoitteiksi asetettiin vähemmistöstatuksen saaminen sekä kielen ja kulttuurin säilyttäminen ja kehittäminen. Kveenin kieli sai virallisen vähemmistökielen aseman Norjassa vuonna 2005. Tämän myötä Tromssan yliopistossa on mahdollisuus opiskella vuoden 2006 alusta alkaen kveenin kieltä. Kveenin opetus tapahtuu jo aikaisemmin aloitetun suomen kielen lisäksi. Opetus jakaantuu kveenin kieleen ja kveenin kulttuurihistoriaan. Tavoitteena on myös luoda kveenille oma kirjakieli ja elvyttää puhuttua kieltä. Tavoitteena on myös tehdä yhteistyötä Ruotsin meänkielisten kanssa.


title: Kveenit

text: Kveenien äänenkannattajana toimii "Ruijan Kaiku" -sanomalehti, joka ilmestyy kuukausittain kveeniksi ja norjaksi.


title: Kveenit

text: Kveenin kielellä kirjoitti kirjailija ja opettaja Alf Nilsen-Børsskog (1928–2014).


title: Nollatutkimus

text: Nollatutkimus on puhekielisana tieteelliselle tutkimukselle, jota pidetään arvottomana.


title: Nollatutkimus

text: On sanottu, että nollatutkimus voi olla kuitenkin hyödyllistä, jos sen tarkoituksena on opettaa tutkimuksen tekijälle tieteellistä menetelmää ja tieteellistä kirjoittamista. Tohtorin opinnäytetyöllä täytyy olla jotain tieteellistä arvoa.


title: Nollatutkimus

text: Käsitteenä nollatutkimus esiintyi ensi kerran Seppo Sisätön vuonna 1974 julkaisemassa tiedepoliittisessa pamfletissa "Operaatio nollatutkimus". Siinä esitetyn määritelmän mukaan nollatutkimus ei tuota tieteellistä perustietoa, eikä myöskään yhteiskuntaa ja sen päätöksentekijöitä hyödyttävää tietoa. Pamfletti sai aikaan eduskuntakyselyn tuolloin noudatetusta tiedepolitiikasta. Kirjoittajan tukena oli taustaryhmä, johon kuuluivat muun muassa Klaus Waris, Pertti Pesonen, Osmo A. Wiio, Jaakko Numminen ja Oiva Ketonen.


title: Nollatutkimus

text: Pilapiirtäjä Kari Suomalaisen piirroksissa nolla- ja norsunluutornitutkimuksen henkilöitymäksi tuli risupartainen erikoistutkija Rauno Murju.


title: Hiilimonoksidi

text:
Hiilimonoksidi, hiilioksidi eli häkä (CO) on hiilen ja hapen yhdiste. Se on hajuton, väritön, myrkyllinen, reaktioherkkä ja erittäin helposti syttyvä kaasu. Hiilimonoksidin moolimassa on 28,0 g/mol, sulamispiste −205 °C, kiehumispiste −191 °C, itsesyttymislämpötila 605 °C ja CAS-numero 630-08-0. Pääasiassa hiilimonoksidia sisältävistä kaasuseoksista käytetään usein nimeä häkä.
Sitä syntyy, kun hiili tai hiiltä sisältävät aineet palavat epätäydellisesti eli liian vähässä happimäärässä tai kun palaminen tapahtuu hyvin korkeissa lämpötiloissa. Usein sitä syntyy palamisen ei-toivottuna ja haitallisena sivutuotteena, mutta sillä on myös hyötykäyttöä polttoaineena, metallurgiassa ja kemianteollisuuden raaka-aineena.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidi voi syntyä yleisesti monella eri tavalla. Hiilimonoksidi syntyy Boudouardin tasapainoreaktion mukaisesti hiilestä ja hiilidioksidista korkeassa lämpötilassa


title: Hiilimonoksidi

text: Yli 600 °C lämpötiloissa hiilimonoksidin muodostumisentalpia on Ellinghamin diagrammin mukaisesti pienempi kuin hiilidioksidin, ja yli 1 000 °C lämpötilassa hiilimonoksidi on Le Châtelier'n periaatteen mukaisesti lähes yksinomainen reaktiotuote, vaikka reaktioentalpia onkin epäedullinen hiilidioksidiin verrattuna.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia eli häkää syntyy aina hiilipitoisten aineiden palaessa, mutta jos happea on riittävästi, se palaa nopeasti edelleen hiilidioksidiksi. Sitä syntyy esimerkiksi polttomoottoreissa, kun poltetaan hiilipohjaisia polttoaineita varsinkin, jos lämpötila on liian alhainen täydelliselle hapettumiselle, tai käytettävissä oleva aika polttokammiossa on liian pieni tai koska riittävästi happea ei ole läsnä. Tavallisesti on vaikeampi optimoida polttolaitetta alhaiselle hiilimonoksidimäärälle kuin alhaiselle palamattomille polttoainemäärille.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia syntyy myös polttopuiden palaessa takassa tai muussa tulisijassa, mutta yleensä se palaa välittömästi edelleen hiilidioksidiksi. Jos kuitenkin hapen tulo tulisijaan äkillisesti vähenee, esimerkiksi jos uunin pellit suljetaan hiilloksen vielä palaessa, hiilimonoksidi leviää sellaisenaan huoneilmaan ja seurauksena voi olla häkämyrkytys. Hiilimonoksidia syntyy myös pieniä määriä tupakanpoltossa.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia voidaan valmistaa puhaltamalla vesihöyryä hehkuvan hiilikerroksen läpi:


title: Hiilimonoksidi

text: Laboratoriossa voidaan hiilimonoksidia valmistaa stoikiometrisesti suurta varovaisuutta noudattaen antamalla rikkihapon vaikuttaa muurahaishappoon.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia käytetään polttoaineena, metallien pelkistämiseen oksideistaan sekä kemian teollisuuden raaka-aineena.


title: Hiilimonoksidi

text: Kaupunkikaasua eli "valokaasua", joka oli pääasiassa hiilimonoksidin ja vedyn seosta, käytettiin monissa kaupungeissa polttoaineena 1800-luvulta lähtien. Sitä valmistettiin antamalla vesihöyryn kulkea hehkuvan hiilikerroksen läpi. Alkujaan sitä käytettiin valaistukseen kaasulampuissa, jotka sähkölamppujen yleistyessä jäivät kuitenkin nopeasti pois käytöstä. Myöhemmin kaupunkikaasua käytettiin etupäässä kaasuhellojen polttoaineena. Nykyään sen on syrjäyttänyt maakaasu, joka on etupäässä metaania. Nykyään käytetään nestekaasua (propaania tai butaania).


title: Hiilimonoksidi

text: Puukaasua, joka on pääosin hiilimonoksidia, on käytetty polttoaineena puukaasuttimissa eli niin sanotuissa häkäpöntöissä. Sota-aikana sitä käytettiin autojenkin polttoaineena.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia käytetään masuunissa raudan pelkistämiseen oksideistaan.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidi liukenee veteen huonosti. Se on hieman ilmaa kevyempi kaasu.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidin rakennetta voidaan kuvata seuraavilla Lewisin kaavojen resonanssimuodoilla, joista nähdään, että sidoksessa on kolmoissidoksen luonnetta (vain yhteiset elektronit piirretty näkyviin):


title: Hiilimonoksidi

text: Kolmoissidoksellisena hiilimonoksidimolekyyli on isoelektroninen typpimolekyylin (N) kanssa.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidi on heikko Lewisin emäs, ja se sitoutuu komplekseiksi joidenkin metallien kanssa.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidi hapettuu hiilidioksidiksi, mihin perustuu sen käyttö polttoaineena. Samasta syystä sitä käytetään teollisuudessa metallien ja epämetallien pelkistämiseen. Esimerkiksi rautamalmia voidaan pelkistää seuraavasti:


title: Hiilimonoksidi

text: Antamalla hiilimonoksidin reagoida vesihöyryn kanssa saadaan vetyä ja hiilidioksidia:


title: Hiilimonoksidi

text: Vedyn avulla hiilimonoksidista voidaan valmistaa metanolia:


title: Hiilimonoksidi

text: Taistelukaasu fosgeenia valmistetaan kloorista ja hiilimonoksidista:


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidi sitoutuu hemoglobiinin rautaioneihin 200–250 kertaa tiukemmin kuin happikaasu. Vereen päästyään se siis heikentää elimistön kykyä kuljettaa happea. Tarpeeksi suuri määrä hiilimonoksidia veressä saa ihmisen menettämään tajuntansa. Suomessa kuolee noin sata ihmistä vuodessa häkämyrkytykseen ja 10–30 prosentille toipuneista tulee erilaisia hermoston myöhäisoireita. On todennäköistä, että lisäksi merkittävä määrä häkämyrkytyksiä jää diagnosoimatta.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia eli häkää hengittänyt vaikuttaa ulkopuolisen silmin terveen punakalta ihonväriltään, vaikka henkilö olisikin jo voimakkaassa hapenpuutteessa, koska hiilimonoksidin sitoma hemoglobiinimolekyyli on kirkkaanpunainen. Vaikeassa häkämyrkytyksessä pulssi voi olla epätavallisen hidas, vaikka normaalisti hapenpuutteessa olevan pulssi on nopea. Kuolemanvaara on huomattava. Häkämyrkytyspotilas on saatava nopeasti raittiiseen ilmaan, ja mahdollisimman pian aloitetaan hoito puhtaalla hapella ja tarvittaessa potilas kytketään hengityskoneeseen tai annetaan painekammiossa ylihappihengityshoitoa.


title: Hiilimonoksidi

text: Hiilimonoksidia voi syntyä sisätiloissa, jos puu- tai kaasukäyttöiset tulisijat toimivat huonosti tai takan pelti suljetaan tiiviissä asunnossa liian aikaisin. Pahin häkämyrkytyksien aiheuttaja on tulipalo. Joskus löytyy kokonaisia perhekuntia häkään kuolleina. Kuitenkin tällöin lattialle ja varsinkin lattiaraon ja ulko-oven ääreen pyörtyneet saattavat jäädä henkiin, kun samaan aikaan sängyssä ja yläkerrassa nukkuneet ovat menehtyneet häkään. Henkiin jääneet saattavat potea hyvinkin pitkään voimattomuutta ja muistihäiriöitä. Myös huonosti toimiva retkikeitin on joskus tappanut häkään teltoissa, joissa ei ole ylhäällä tuuletusaukkoja.


title: Rättvikin kunta

text: Rättvikin kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Rättvik.


title: Rättvikin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 920,67 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 759 henkeä (31.12.2015).


title: Rättvikin kunta

text: Rättvikin suomalaismetsässä kunnan pohjoisosassa oli vielä 1800-luvulla metsäsuomalaisten asuinalueita.


title: Rättvikin kunta

text: Kunnassa on 700 yritystä, joista pääosa on pieniä. Peruskouluja on useita, lukioita on yksi. Muita kunnallisia palveluita on ainakin terveyskeskus ja kirjasto. Rättvikin luonto tarjoaa ajanviettomahdollisuuksia, kuten uintipaikkoja ja kävelyreittejä. Nähtävänä on muun muassa kirkkoja, kotiseutumuseoita ja taidenäyttely.


title: Rättvikin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 23,60 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Rättvikin kunta

text: Nykyisen Rättvikin kunta vastaa vuoden 1863 Rättvikin ja Oren käräjäkuntaa, johon kuuluivat Oren ja Rättvikin pitäjät sekä Bodan kappeli. Ore ja Rättvik muodostivat kumpikin oma maalaiskuntansa. Boda erotettiin Rättvikistä omaksi maalaiskunnakseen vuonna 1875. Rättvikin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1910. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Kuntablokkiuudistuksen 1962–1977 alkuvaiheessa Boda liittyi vapaaehtoisesti Rättvikin jo vuonna 1963. Rättvikin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1966. Valtiopäivät päätti vuonna 1969 viedä kuntauudistuksen päätökseen pakkoliitoksilla. Ore liitettiin Rättvikiin vuonna 1974, jolloin kunta sai nykyiset rajansa.


title: Rättvikin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Rättvikin maalaiskunnan vaakuna. Myös Bodan ja Oren maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Rättvikin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 98 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Rättvikin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 75 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Rättvikin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 643 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 147 000 kruunua.


title: Rättvikin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Rättvikin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Rättvikin kunta

text: Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 448 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Rättvikin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Rättvikin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Rättvikin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Söderås on sittemmin kasvanut yhteen Rättvikin taajaman kanssa.


title: Rättvikin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Rättvikin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Rättvikin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Rättvikin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Rättvikin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Rättvikin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Rättvikin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Älvdalenin kunta

text: Älvdalenin kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Älvdalen.


title: Älvdalenin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 6 871,91 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 035 henkeä (31.12.2015).


title: Älvdalenin kunta

text: Alueella asuu älvdalenin kieltä puhuvia.


title: Älvdalenin kunta

text: Kunnassa sijaitsevat Fulufjälletin ja Töfsingdalenin kansallispuistot.


title: Älvdalenin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 7,63 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Älvdalenin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Älvdalenin, Särnan ja Idren maalaiskunnat yhdistettin nykyiseksi Älvdalenin kunnaksi.


title: Älvdalenin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Älvdalenin maalaiskunnan vaakuna. Myös Idren ja Särnan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Älvdalenin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Älvdalenin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 55 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Älvdalenin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 166 370 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.


title: Älvdalenin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Älvdalenin kunta

text: Kunnan alueella puhutaan harvinaista älvdalenin kieltä, älvdalskaa. Kieli muistuttaa fääriä ja islantia eikä ruotsin osaaja ymmärrä sitä. Kieli on säilynyt osaksi siitä syystä, että alue on ollut eristyksissä vaikeiden kulkuyhteyksien päässä. Nykyään kielen puhujia on noin 2 500.


title: Älvdalenin kunta

text: Tutkijat ovat löytäneet Älvdalenissa myös merkkejä riimukirjaimien käytöstä aina 1900-luvun alkuun saakka. Muualta Skandinaviasta riimujen käyttö on kadonnut paljon aikaisemmin.


title: Älvdalenin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Älvdalenin kunta

text: Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 69,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 175 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Älvdalenin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Älvdalenin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Älvdalenin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Älvdalenin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Älvdalenin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvdalenin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Älvdalenin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Älvdalenin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Älvdalenin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Kuolematon

text: Kuolematon on helmikuussa 2005 ilmestynyt Yön kuudestoista studioalbumi. Se julkaistiin Levillä, jonne tilaisuutta varten lennätettiin toimittajia, musiikkialan vaikuttajia sekä levykauppojen edustajia. Albumi myi kahdessa päivässä platinaa ja nousi suoraan Suomen virallisen listan ykköseksi. Huolimatta levyn myyntimenestyksestä, monet kriitikot moittivat sitä. Yleisimmin kritisoitiin Yön musiikillista linjaa, joka useiden kriitikoiden mielestä oli jo edellisestä "Rakkaus on lumivalkoinen" -levystä alkanut muuttumaan yhtyeen alkuperäisestä suomirockista liian iskelmälliseksi. Emma-gaalassa levy oli kuitenkin ehdolla vuoden albumiksi.


title: Kuolematon

text: Albumilta julkaistiin neljä singleä; jo heinäkuussa 2004 ilmestynyt "Rakkauden vahvistama", Olli Lindholmin ja Annika Eklundin duetto "Pettävällä jäällä", MTV3:n Levyraadissakin mukana ollut "Yksi askel liikaa" sekä "Tie sydämeeni". Muista kappaleista suosituksi nousi muun muassa Jussi Hakulisen kirjoittama "Viimeinen ilta", joka kertoo ensimmäisestä maailmansodasta ja oli alkuperäiseltä nimetään "1914".


title: Kuolematon

text: "Kuolematon" nousi listaykköseksi heti julkaisuviikollaan. Yhteensä albumi pysyi Suomen virallisella listalla 27 viikon ajan ja sitä myytiin yli 65 000 kappaletta eli tuplaplatinaan oikeuttava määrä.


title: Kuolematon

text: 28. syyskuuta 2005 levystä julkaistiin platinapainos, joka sisälsi neljä kesällä 2005 äänitettyä bonuskappaletta. Niistä "Ducadam" on Jussi Hakulisen omalla sanoituksella tehty versio chileläisen Quilapayúnin vallankumouslaulusta "El pueblo unido jamás será vencido" ja "Lentoon"-kappaleen puolestaan esitti alun perin englantilainen The Motors nimellä "Airport". Kappaleen suomennoksen teki Hector jo 1970-luvulla.


title: Kuolematon

text: Yö juhlisti uuden albumin julkaisua 28 konserttisalia käsittävällä konserttikiertueella "Kuolematon 2005". Se alkoi 22. syyskuuta 2005 Iisalmesta ja päättyi 3. joulukuuta Poriin. Kiertueella olivat mukana myös Jari Latomaa ja Jussi Hakulinen sekä joissakin konserteissa esiintyneet Juha Tapio ja Annika Eklund. Torstaina 10. marraskuuta Jussi Hakulinen sai epileptisen kohtauksen seurauksena selkärankamurtuman. Hän joutui jäämään pois seitsemästä viimeisestä konsertista ja valtuutti Eklundin laulamaan "Joutsenlaulun".


title: Alppila

text: Alppila () on Helsingin keskikaupungin pohjoispuolella, Kallion ja Pasilan välissä sijaitseva osa-alue. Alppila muodostaa yhdessä Harjun kanssa Alppiharjun kaupunginosan ja peruspiirin.


title: Alppila

text: Alppilan asukasluku oli vuoden 2008 alussa 4 276 ja työpaikkoja alue tarjosi 2005 lopussa 1 884 ihmiselle. Alueen pinta-ala on 60 hehtaaria, josta merkittävä osa on puistoa.


title: Alppila

text: Alppilaa rajaavat Aleksis Kiven katu koillisessa, Sturenkatu kaakossa, Helsinginkatu etelässä sekä rautatie ja sen länsipuolinen Vauhtitie lännessä. Sen naapurialueita ovat etelänpuoleinen Linjat (kuuluu Kallioon), lännen Taka-Töölö, luoteen Keski-Pasila ja Itä-Pasila (kuuluvat Pasilaan), koillisen Vallila sekä kaakon Harju.


title: Alppila

text: Matkaa Alppilaan Helsingin keskustasta on n. 2,5 km, minkä voi taittaa esimerkiksi bussilla ja raitiovaunulla; raitiovaunulinjat 3 ja 9 kulkevat kaupunginosan läpi. Busseista Alppilan kautta kulkee joitakin Helsingin sisäisiä linjoja. Alppilasta on Pasilan asemalle vajaan kilometrin matka.


title: Alppila

text: Alppilan puistoalue kuului niihin vuokra-alueisiin, jotka 1840-luvulla kaupungin toimesta muodostettiin Pitkänsillan pohjoispuolelle rautatielinjan ja meren väliselle alueelle. Mäkisen maaston vuoksi alueen nimeksi merkittiin Alpen, suomenkielisenä vastineena Alppi. Nimi Alphyddan tuli käyttöön siellä vuonna 1870 avatun ravintolan nimenä, ja sen suomennoksena alettiin käyttää Alppilaa, joka vuonna 1909 vahvistettiin koko puistoalueen nimeksi. Vuonna 1959 Alppilasta tuli Alppiharjun kaupunginosan osa-alue.


title: Alppila

text: Alppilassa sijaitsevat niin Suomen kävijämäärältään suosituin huvipuisto, Linnanmäki, kuin yhtenä Alvar Aallon päätöistä pidetty Kulttuuritalo, joka toimii esimerkiksi konserttipaikkana. 1909 valmistuneet, A. Nybergin suunnittelemat ja alun perin kaupungin työntekijöille rakennetut puutalot Kirstinkujalla suojeltiin 1986 asemakaavan muutoksella. Yhdessä neljästä talosta on Työväenasuntomuseo, jossa esitellään työväestön asumista 1910-luvulta vuoteen 1985. Museo on avoinna muutamana päivänä kesäisin.


title: Alppila

text: Linnanmäen ja radan väliin jää Alppipuisto, joka on osa 1800-luvulla rakennettua, 1860-luvulla radan halkaisemaa virkistysaluetta. Alppipuiston viihtyisyyttä ja omaleimaisuutta lisäävät lammikot ja puistoa rajaava kallio. Puiston pohjoisosassa on koira-aitaus.


title: Alppila

text: Linnanmäen kupeessa sijaitsee myös Lenininpuisto, joka perustettiin 1961-1962 pidettyä puutarhanäyttelyä varten karulle, lähes puuttomalle maaperälle. Pieneen puistoon on istutettu lähinnä pensaita sekä matalia puita ja sen läpi virtaa kesäisin puro.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäki () on Helsingin Kaarelan kaupunginosan osa-alue ja Kaarelan peruspiirin osa-alue. Kannelmäki sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Helsingin keskustasta, ja sen rajoina ovat etelässä Kehä I, idässä Hämeenlinnanväylä, sekä lännessä ja pohjoisessa Mätäjoki. Näiden teiden vuoksi Kannelmäessä on hyvät liikenneyhteydet. Vuoden 2012 alussa Kannelmäessä oli 12 913 asukasta.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen kadunnimistön teemoina ovat musiikki ja Pohjanmaan pelimannipitäjät. Alun perin alueen nimi oli "Vanhainen - Gamlas", joka tulee Kannelmäkeen ulottuneen Gamlas-tilan nimestä ja sen suomennoksesta. Asukkaiden toivomuksesta nimeksi vaihdettiin vuonna 1959 "Kannelmäki - Gamlas". Kannelmäen omaleimainen kirkko valmistui vuonna 1968.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen palvelut ovat keskittyneet vuonna 1959 avattuun Erkki Karvisen suunnittelemaan ostoskeskukseen, Kannelmäen aseman ja Sitratorin ympäristöön sekä vuonna 2013 valmistuneeseen Kauppakeskus Kaareen.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen vanhan ostoskeskuksen purkutyöt aloitettiin vuoden 2016 lopussa. Sen paikalle rakennetaan uusia kerrostaloja.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen asema on yksi Vantaankosken radan lähijunan asemista. Asemalla pysähtyvät I- ja P-junat. Aseman vieressä sijaitsee Länsi-Helsingin kulttuurikeskus Kanneltalo.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäki on suurimmaksi osaksi kerrostaloaluetta. Sellaiseksi se on kaavoitettu kahdessa vaiheessa, vanha osa 1950-luvun lopulla ja uusi osa 1970-luvulta lähtien.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen vanha osa on tyypilliseen 1950-luvun tyyliin matalasti ja väljästi rakennettu, poikkeuksena ovat keskellä mäen päällä ostoskeskuksen edessä olevat 8-kerroksiset pistetalot, jotka ovat 1960-luvun alusta. Alueen pääkadut, Kanneltie ja Vanhaistentie, muodostavat ympyrän, jonka keskellä on puisto, Kannelmäen peruskoulu ja telttamainen Kannelmäen kirkko, joka edustaa 1960-luvun modernia arkkitehtuuria (rv. 1968).


title: Kannelmäki

text: Kanneltien pohjoispuolella on laaja 1970-luvulla rakennettu puurivitaloalue nimeltään Kannelkylä. Se rajautuu Kanneltien varressa sijaitseviin rivitaloihin (Ruotsalaisten talot) Vanhaistentiehen, Jouhipolkuun ja Mätäjoen puistoalueeseen.


title: Kannelmäki

text: Ostoskeskuksen itäpuolella Kaarelantiellä osoitteessa Kaarelantie 86 sijaitsee Kasikutosiksi kutsuttu taloyhtiö. Kaarelantien pohjoispuolella Pikkupudeksi nimettu puistoalue. Alue rajautuu länsipuolelta Vanhaistentiehen.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen ostoskeskuksessa sijaitsee Helsingin vanhin englantilaistyyppinen pub-ravintola, Britannia. Kannelmäen eteläosassa Prisman kiinteistössä nykyisen kauppakeskus Kaaren paikalla sijaitsi 1990-luvun alkuun toinen tunnettu lähiöravintola Heureka.


title: Kannelmäki

text: Kannelmäen etelä- ja länsiosat kaavoitettiin 1970-luvulla samoihin aikoihin kuin rakennettiin alueen kautta kulkeva Martinlaakson rata. Tältä ajalta ovat peräisin radan länsipuolisen alueen sekä Pelimannintien eteläpuolen ja Antinniityn ympäristön rakennukset. Uusimmat, omakoti- ja pienkerrostalot, sijaitsevat Mätäjoen varressa. Alueen täydennysrakentaminen on jatkunut näihin päiviin asti. Vuoden 2008 kesällä valmistui Pelimannintien alkupäähän (Pelimannintie 3) kolmen kerrostalon muodostama kerrostaloyhtiö.


title: Kannelmäki

text: Tunnettuja Kannelmäessä vaikuttaneita urheiluseuroja ovat mm. jääkiekkoseura Karhu-Kissat sekä jalkapallossa HJK:n kaupunginosajoukkue HJK-Kannelmäki.


title: Kannelmäki

text: Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Kannelmäkeä on yli 55 dB:n melualueella. Kannelmäessä tieliikenteen melua aiheuttavat Hämeenlinnanväylä ja Kehä I.


title: Kannelmäki

text: Sitratori sijaitsee Kannelmäen rautatieaseman vieressä. Torilla vietetään usein tapahtumia ja pieniä konsertteja. Sitratoria sanotaan Kannelmäen "olohuoneeksi" ja sen mukavuutta on lisätty kasveilla ja puilla. Seudun paikallislehden Tanotorven kyselyn mukaan Sitratoria, rautatieasemaa ja ostoskeskuksen seutua pidetään Kannelmäen turvattomimpina paikkoina. Turvattomuutta aiheuttavina pidetään baareja, alkoholisteja ja narkomaaneja sekä riittämätöntä valaistusta. Turvallisuutta parantavat kyselyn mukaan vartijat ja poliisipartiot. Sitratorilla on Kanneltalo, kaksi kauppaa, R-kioski, kolme baaria, Aino-Itsepalvelukirpputori, Pizzataxi ja pankkiautomaatti. Sitratoria ympäröivissä rakennuksissa on myös yrityksiä. Aiemmin Sitratorilla oli myös Kannelmäen Kela, joka myöhemmin lakkautettiin vuokrasopimuksen päätyttyä.


title: Herttoniemen kartano

text: Herttoniemen kartano () sijaitsee Helsingin Herttoniemessä Roihuvuoren ja Herttoniemenrannan välissä.


title: Herttoniemen kartano

text: Herttoniemen kartano on Itä-Helsingin vanhimpia, ja sen puutarha on maan hienoimpia säännönmukaisen barokkipuutarhan ja englantilaistyylisen puiston välimuotona. Kartanon suuruudenaika oli 1700-loppupuolella Viaporin linnoituksen rakentamisen yhteydessä. Suurimmillaan tila oli Augustin Ehrensvärdin aikana 1700-luvun loppupuolella. Myllypuron, Herttoniemen, Roihuvuoren ja Tammisalon nykyisten kaupunginosien alueet olivat 1760-luvun Herttoniemen kartanon maita.


title: Herttoniemen kartano

text: Porvoossa eräillä käräjillä lautamiehenä vuonna 1405 toiminut rälssimies Laurens Hertoghe ilmeisesti nautti verovapautta alueen rälssitilasta ja näin antoi nimensä tilalleen ja myöhemmin koko Herttoniemen alueelle.


title: Herttoniemen kartano

text: Herttoniemen kolmannen rälssitilan pakkolunasti kuningas Kustaa Vaasa kirkolta kruunulle. Kustaa Vaasa palautti Herttoniemen rälssitilan hallinnan Helsingin pitäjän toiselle luterilaiselle kirkkoherralle Karl Folkesonille elinikäisine rälssioikeuksineen. Folkesonin kuoltua tila ei joutunut takaisin kruunulle, kuten olisi kuulunut, vaan jäi Folkesonin aatelittomalle vävylle. Herttoniemessä kaksi muuta rälssitilaa omistaneeseen Jägerhornien sukuun kuulunut Henrik Thomas Jägerhorn sai kolmannen rälssitilan haltuunsa 1611. Henrik Thomas Jägerhornin kuoltua 1644 tilan peri hänen vävynsä, luutnantti Henrik Ernst Blåfield.


title: Herttoniemen kartano

text: Tullitarkastaja Petter Wetter lainoitti avokätisesti alueen aatelisia Jägerhornin ja Blåfieldien köyhtyneitä sukuja. Nykyisessä Laivalahdessa sijainneen Båtsvikin kartanon omistajia olivat piispa Mikael Agricolan sisaren jälkeläinen manttaalikomissaari Daniel Thorsberg ja Pietari Juustenin jälkeläinen kornetti Axel Gyllenlood. Vuoteen 1706 mennessä Peter Wetter lunasti velallisiltaan itselleen kaikki Herttoniemen rälssisäterin lähitilat ja yhdisti ne yhtenäiseksi Herttoniemen kartanoksi. Isovihan aikana 1713 venäläiset miehittävät Helsingin seudun ja alue autioitui. Asukkaat alueelle palasivat vasta Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721. Petter Wetter luovutti kartanon 1725 pojalleen Helsingin pormestarille Abraham Wetterille. Abraham Wetterin kuoltua 1737 kartanoa isännöi Anders Helenius, joka ei voinut ajan määräysten mukaan aatelittomana ja papistoon tai porvareihin kuulumattomana omistaa tilaa virallisesti. Wetterin perilliset myivät kartanon 1750 kornetti Berndt De la Mottelle.


title: Herttoniemen kartano

text: Viaporin linnoituksen suunnittelija ja tuolloin vielä everstiluutnantti Augustin Ehrensvärd osti kartanon 1752. Ehrensvärd perusti kartanon maille tiilitehtaan tuottaakseen rakennusaineita Viaporin linnoitustöitä varten. Tehdas sijaitsi Tammisalon läntisessä niemessä, ja Tammisalon ja Laajasalon välinen lahti kantaa sen mukaan edelleen nimeä Tiiliruukinlahti. Lähtiessään Pommerin sotaan vuonna 1757 Augustin Ehrensvärd myi kartanon veljelleen Fredrikille lukuun ottamatta Kulosaaren kartanon aluetta, jonka hän piti itsellään. Fredrik Ehrensvärd omisti kartanon vuoteen 1761, jolloin hän myi tilan linnoitusupseeri ja arkkitehti Bengt von Spångenille.


title: Herttoniemen kartano

text: Heti kartanon ostettuaan perusti Bengt von Spången kartanolle Herttoniemen fajanssitehtaan, jota varten perustettiin Suomen ensimmäinen osakeyhtiö. Tehdas perustettiin 1762 ja se oli toiminnassa vuoteen 1845 asti. Vuonna 1815 rakennettun Herttoniemen kartanon päärakennuksen uunit lienevät oman tehtaan tuotantoa.


title: Herttoniemen kartano

text: Von Spångenin aikana 1760-luvulla kartanolle rakennettiin englantilaistyylinen puutarha lammikoineen. Von Spången kaivautti myös kanavan Strömsinlahdelta Porolahteen kerätäkseen kanavamaksuja porvoolaisilta kalastajilta ja maanviljelijöiltä, jotka tulivat myymään tuotteitaan Helsingin torille.


title: Herttoniemen kartano

text: Spångenin jälkeen kartanon omisti vuosina 1788-1792 Helsingin mahtavin porvari, suurkauppias, laivanvarustaja ja sahapatruuna Johan Sederholm, joka kuului myös Herttoniemen posliinitehtaan alkuperäisiin osakkaisiin. Sederholm ei ollut aatelinen, mutta hän sai kuningas Kustaa III:lta erityisluvan Herttoniemen säterin omistamiseen. Nämä rälssioikeudet Sederholm sai ”huomattavista palveluista kruunulle”; käytännössä kruunu oli velkaantunut pahoin Sederholmille tämän toimitettua rakennusmateriaaleja ja elintarvikkeita Viaporin rakennustyömaalle. Sederholmin jälkeen 1792-1793 kartanon omisti hänen vävynsä, majuri Johan Olander, joka myi sen vuonna 1793 vara-amiraali Carl Olof Cronstedtille. Olander piti kuitenkin itsellään Kreijarin ja Strömsin torpat, joista muodostettiin Strömsin kartano.


title: Herttoniemen kartano

text: Vara-amiraali Carl Olof Cronstedt oli Ruotsinsalmen toisen meritaistelun sankari ja vuodesta 1801 Viaporin linnoituksen komentaja. Hän oli syntyperäinen helsinkiläinen ja syntynyt Puotilan kartanossa, jonka omisti hänen äitinsä Hedvig Juliana Jägerhornin suku. Vuonna 1799 Cronstedt luopui väliaikaisesti Herttoniemen kartanosta ja myi sen Uudenmaan rakuunarykmentin kapteenille Johan Wenzel Rotkirchille. Suomen sodan aikana 1808-1809 kartano joutui majoittamaan venäläistä sotaväkeä.


title: Herttoniemen kartano

text: Kun Ruotsi oli hävinnyt huonosti suunnitellun ja ylivoimaista vihollista vastaan käydyn Suomen sodan, häviölle ryhdyttiin etsimään syntipukkeja. Syytösten kohteeksi joutuivat korkeimmat upseerit, joille vaadittiin jopa kuolemantuomioita (Viaporin komendantit Cronstedt ja Fredrik Adolf Jägerhorn, Suomen joukkojen ylipäällikkö Hans Henrik Gripenberg, Svartholman linnoituksen komentaja Carl Magnus Gripenberg). Ankarimmat syytökset kohdistettiin Cronstedtiin, joka oli luovuttanut Viaporin venäläisille ilman taistelua. Hänen uskottiin jopa myyneen linnoituksen venäläisille. Mitään todisteita petturuudelle ei kuitenkaan ole paljastunut, ja todellisena syynä antautumiselle oli luultavasti upseerien keskuudessa vallinnut syvä epäusko Ruotsin kykyyn puolustautua Venäjä-Ranska-liittoutumaa vastaan, sekä vanhanaikaisen linnakkeen tehottomuus kehittyvässä sodankäynnissä.


title: Herttoniemen kartano

text: Syytösten kohteeksi joutunut Cronstedt eli loppuelämänsä syrjään vetäytyneenä. Hän osti Herttoniemen kartanon takaisin vuonna 1813 ja eli siellä kuolemaansa 1820 saakka. Cronstedt kohdisti viimeisten vuosien tarmonsa kartanon kehittämiseen. Hänen aikanaan osa kartanon puistosta muutettiin säännölliseksi barokkipuistoksi ja maisemapuistoa rakennettiin lisää. Puisto sai koristuksekseen kaksi huvimajaa, jotka suunnitteli Helsingin empirekeskustan luoja, arkkitehti Carl Ludvig Engel. Posliinitehtaan rakennukset olivat palaneet Suomen sodassa, ja vuonna 1815 entinen posliinitehtaan polttimo muutettiin kartanon uudeksi päärakennukseksi arkkitehti Pehr Granstedtin johdolla. Posliinitehdas siirtyi toimimaan kartanon aikaisempaan päärakennukseen, joka sijaitsi Laajasalon sillan kupeessa, nykyisin ruotsinkielisen ala-asteen kohdalla.


title: Herttoniemen kartano

text: Cronstedtin kuollessa vuonna 1820 kartanossa mainitaan olleen 8 renkiä, 11 piikaa, 17 muonamiestä sekä 6 torpparia. Viaporin aikainen tiilitehdas lopetti toimintansa samana vuonna kannattamattomana. Crontedtin leski, kreivitär Beata Sofia luovutti kartanon lapsilleen 1832, ja eversti Anton Cronstedt lunasti sisarustensa osuudet itselleen. Vuonna 1839 Oulun läänin entinen maaherra Abraham Stjernschantz, joka oli naimisissa Anton Cronstedtin sisaren kanssa kanssa, lunasti kartanon perheelleen. Heidän aikanaan Herttoniemen kaakelitehdas lopetti toimintansa 1845. Stjernschantzit asuivat kartanossa vain osittain ja antoivat vuonna 1856 kartanon viljelysmaat vuokralle.


title: Herttoniemen kartano

text: Vuonna 1859 kartanon osti Oulun läänin lääninkamreeri Carl Gustaf Bergbom 44 000 hopearuplan hinnalla. Lääninkamreerin kuoltua kartanon perivät hänen poikansa Johan Georg ja Karl Zachris Bergbom; Karl Zachris Bergbom kuitenkin luopui osuudestaan vuonna 1888, ja hänelle irrotettiin kartanon maista Tammisalo, jonne hän rakensi huvilan. Johan Bergbom oli viimeinen Herttoniemen kartanon omistanut yksityishenkilö; hänen saadessaan kartanon kokonaan haltuunsa 1888 siihen kuului yhä 800 hehtaaria maata, josta 400 hehtaaria viljeltyä. Lehmiä kartanossa oli 100 ja hevosia 40, renkejä 40 ja torppareita 10. Vuonna 1916 Johan Bergbom myi valtaosan kartanon maista mutta piti itsellään päärakennuksen ja sitä ympäröivän noin 15 hehtaarin puiston.


title: Herttoniemen kartano

text: Sisällissodan aikana 1918 kartano joutui taas majoittamaan sotilaita, tällä kertaa punakaartilaisia. Tätä kartanonherra ja maanviljelysneuvos Johan Bergbom ei ollut enää näkemässä, sillä kartanoon aseita etsimään tulleet tuntemattomat punakaartilaiset olivat murhanneet hänet aamiaispöytäänsä marraskuussa 1917. Miehensä kuoltua Bergbomin leski Helene Gustava Bergbom muutti pois kartanosta. Johan Bergbomin eläessään ilmaiseman tahdon mukaisesti hänen perillisensä lahjoittivat kartanon Svenska Odlingens Vänner i Helsingfors -yhdistykselle kartanomuseon perustamista varten.


title: Herttoniemen kartano

text: Svenska Odlingens Vänner i Helsinge ry sai kartanon haltuunsa lahjoituksena Johan Bergbomin perikunnalta 1919 ja sitoutui säilyttämään kartanon ympäristön muuttumattomana. Varsinaisessa kartanon päärakennuksessa toimii kartanomuseo ("auki sunnuntaisin"). Kartanon ympäristöstä oli 1920-luvun alkupuolella tarkoitus tehdä suomenruotsalaisen kulttuurin ulkoilmamuseo, ja alueelle ehdittiin siirtää joitakin rakennuksia lähiseuduilta, kuten Knusbackan maalaistalo Sipoosta ja Täcktomin kartanon tuulimylly. Kansallismuseon vastustuksen ja rahapulan takia "suomenruotsalaisen Seurasaaren" rakentaminen jäi kuitenkin kesken ja supistui uusimaalaiseksi museoksi. Knusbacka on nykyisin sisustettu kansatieteellisin esinein.


title: Herttoniemen kartano

text: Herttoniemen kartanon puisto jakaantuu kahteen osaan. Alkujaan puisto on 1760-luvulta, mutta nykyisen asunsa se sai Carl Olof Cronstedtin aikana 1810-luvulla. Puisto jakaantuu kahteen osaan: toinen osa on säännönmukainen barokkityylinen puutarha kukkaistutuksineen, toinen osa on englantilaistyylinen maisemapuisto lampineen ja huvimajoineen. Herttoniemen kartanopuisto on toinen Helsingin kahdesta englantilaistyylisestä puistosta; toinen on Piperin puisto Suomenlinnassa. Pääkäytävän päässä on toinen C. L. Engelin suunnittelemiksi mainituista huvimajoista. Kartanon puistossa kasvavat kolmihaarainen päärynäpuu, jonka ympärys 1,3 m:n korkeudella on 226 cm ja pituus 15 m, sekä dahurianlehtikuusi, jonka vastaavat mitat ovat 241 cm ja 30 m. Molemmat ovat lajeissaan Suomen paksuimmat. Helsingin kaupunki vastaa nykyisin puistosta, ja sitä laajennettiin vuosituhannenvaihteessa rantaan päin.


title: Lhobat

text: Lhobat (, pinyin: Luòbā Zú) ovat yksi pienimpiä Kiinan kansantasavallan virallisesti tunnustetuista vähemmistökansoista. Heitä asuu lähinnä Tiibetin kaakkoisosissa sijaitsevissa Mainlingin, Medogin, Lhunzen, Nangxianin ja Luoyun alueilla. Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan lhobia oli yhteensä 3 682.


title: Lhobat

text: Nimenä lhobat tarkoittaa vapaasti käänettynä eteläisiä raakalaisia tiibetiksi. Lhobat itse mieltävät joukkonsa pikemminkin isänpuoleisten klaanien ja paikkakuntien mukaan varsinaisen kansallisuuden sijaan. Kielellisesti he jakautuvat kahden tiibetiläis-burmalaisen kielen puhujiin, jotka eivät juuri ymmärrä toisiaan. Bogaria puhuu noin 3 000 henkilöä Milinin, Longzin ja Medogin piirikunnissa. Yidua puhuu noin 7 000 henkilöä Chayun piirikunnassa ja Changdun prefektuurissa. Tiibetiläiset ovat historiallisesti pitäneet lhobia alempiarvoisina ja esimerkiksi seka-avioliitot näiden kanssa olivat kielettyjä.


title: Lhobat

text: Suurin osa lhobista harjoittaa nykyisin maataloutta, mutta metsästyksellä on edelleen tärkeä merkitys. Metsästämään lähdetään tavallisesti joukolla ja saalis jaetaan kylän väen kesken. Eläinten nahkoja, turkiksia ja esimerkiksi karhun tassuja myydään eteenpäin tiibetiläisille, joilta saadaan puolestaan suolaa, työkaluja, villaa, viljaa ja teetä. Lhoba viljeliät kasvattavat riisiä, maissia, hirssiä ja tattaria. Miesten perinteiseen asuun kuuluu hihaton tunika, karhunturkki- tai bambuhattu, miekka, jousi ja nuolia. Niaset käyttävät paitapuseroita ja villaisia mekkoja. Miehet kasvattavat usein hiuksensa pitkiksi ja naiset pitävät sitä nutturalla.


title: Lhobat

text: Lhobien perinteinen usko on animistinen ja uskonnollisiin tapoihin kuuluu esimerkiksi kanojen uhraaminen jumalten lepyttelemiseksi ja pahan karkoittamiseksi. Uhrauksia tehdään usein elämän tärkeisiin päätöksiin liittyvissä asoissa ja kanoja saattaa kulua päivässä parisenkymmentäkin. Viime vuosien aikana lamalainen buddhalaisuus on vallannut alaa lhobien keskuudessa.


title: Pomada

text: Pomada, joka on johdos ranskan omenaa tarkoittavasta sanasta "pomme", tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hantin kieli

text: Hantin kieli (aikaisempi nimitys "ostjakki"; hantiksi ханты ясаӈ, "xanti jasaŋ" tai қантәɣ ясәӈ, "ķantəɣ jasəŋ") on Venäjällä Länsi-Siperiassa asuvien hantien puhuma uralilaisen kieliperheen suomalais-ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli.


title: Hantin kieli

text: Hantien perinteistä asuinaluetta ovat Objoen keski- ja alajuoksu Narymista Salehardiin sekä Irtyšin alajuoksu sivujokineen. Hallinnollisesti alue käsittää suurimman osan Tjumenin alueeseen kuuluvasta Hanti-Mansian autonomisesta piirikunnasta, Jamalin Nenetsian lounaisosan sekä Tomskin alueen luoteisosassa sijaitsevat Aleksandrovskojen ja Kargasokin piirit.


title: Hantin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 22 300 hantia ja 14 200 hantin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan hanteista 60,8 % ilmoitti äidinkielekseen hantin ja 38,5 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 28 700 hantia ja 13 600 hantin puhujaa. Alueellisesti he jakautuivat seuraavasti:


title: Hantin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 9 600 hantin puhujaa.


title: Hantin kieli

text: Hanti kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat mansi ja unkari. Hantia ja mansia kutsutaan puhuma-alueensa mukaan obinugrilaisiksi kieliksi. Obinugrilaisten ja unkarilaisten esivanhemmat lienevät eronneet toisistaan ensimmäisen vuosituhannen alkupuolella eaa.


title: Hantin kieli

text:
Kieli jakautuu murteisiin, jotka muodostavat kolme ryhmää:
Murteiden väliset foneettiset ja morfologiset erot ovat huomattavia. Keskinäisen ymmärrettävyyden kannalta voidaan puhua jopa kolmesta erillisestä kielestä. Itämurteissa on 6–11 sijamuotoa, etelämurteissa 5–6 ja pohjoismurteissa vain kolme sijaa. Eroja on myös aikamuodoissa ja verbitaivutuksessa. Itämurteissa on kehittynyt monimutkainen vokaalijärjestelmä. Läntisten hantiryhmien kieleen on vaikuttanut mansi, pohjoisten nenetsi ja itäisten selkuppi. Hantissa on paljon lainasanoja komista ja erityisesti venäjästä.


title: Hantin kieli

text: Ortodoksiset lähetyssaarnaajat aloittivat hantin kielen kirjallisen viljelyn 1800-luvulla. Vuosisadan vaihteessa julkaistiin uskonnollista kirjallisuutta ja laadittiin hantinkielisiä aapisia. Näiden kyrilliseen kirjaimistoon perustuneiden julkaisujen käytännön merkitys jäi kuitenkin vähäiseksi. 1930-luvun alussa luotiin latinalainen kirjoitusjärjestelmä. Vuonna 1937 siirryttiin kyrilliseen aakkostoon, jota sen jälkeen on moneen kertaan uudistettu ja täydennetty. Suurten murre-erojen takia yhteisen kirjakielen luominen on osoittautunut mahdottomaksi. Nykyään hantinkielistä kirjallisuutta ilmestyy Kazymin, Šuryškaryn, Surgutin ja Vahin murteilla. Vuonna 2000 hyväksyttiin uusi kirjaimisto Kazymin murretta varten.