title: Baletti

text: Baletin harrastajan perusvarusteet ovat naisilla joustava ja vartalonmyötäinen tanssipuku, sukkahousut, balettitossut (pehmeät ja niin sanotut kovakärkiset eli varvastossut). Miehet käyttävät lyhythihaista tai hihatonta paitaa, trikoita, pehmeitä tossuja ja ns. tukihousuja. Vaatetuksen pitää mahdollistaa vapaat liikkeet joustavuudellaan sekä paljastaa pienimmätkin liikkeiden yksityiskohdat, jotta opettajan on mahdollista korjata virheitä. Baletista tuttua tyllihametta (tutu) käytetään vain esityksissä – tosin ei aina, sillä balettiesityksiä on varsin erityylisiä. Naistanssijoiden hiusten pitää olla nutturalla, etteivät ne häiritsisi esim. pyörittäessä tulemalla kasvoille. Balettisalissa on harjoittelua ja venytyksiä varten tanko. Salissa on myös peili, josta tarkistetaan asentojen ja liikkeiden oikea suoritus. Aiemmin saleissa oli lautalattiat, mutta nykyään suositaan niin sanottuja tanssimattoja: muovimattoja, joiden pinta ei ole liian liukas. Puulattialla liukkauden vähentämiseen käytetään tossujen pohjissa hartsia. Tanssilattian on tärkeää olla joustava, jotta hyppiminen ei rasittaisi liikaa niveliä. Salissa täytyy olla myös paljon korkeutta, jotta erilaisten nostojen ja hyppyjen harjoittelu onnistuu. Kovakärkisillä varvastossuilla saa ruveta tanssimaan vasta noin kymmenen vuoden ikäisenä kahdesta syystä: vaaditaan tarpeeksi alustavaa harjoitusta, että lihakset vahvistuvat ja tekniikka sekä vartalon hallinta on tarpeeksi kehittynyttä; toisekseen voimakkaassa kasvuvaiheessaan pehmeä jalkaterän luusto saattaa vaurioitua liian nuorena aloitetussa varpailla tanssimisessa. Aluksi tossut voivat tuntua kivuliailta käytössä, mutta ajan mittaan tanssija tottuu niihin. Tossujen sisällä voidaan käyttää erityisiä pehmusteita, joita valmistetaan nykyään monista eri materiaaleista. Varvastossut saattavat aiheuttaa vaivasenluita ja muita jalkavaivoja. Harjoituksen myötä tanssijan jalat tottuvat rasitukseen. Miestanssijat eivät yleensä tanssi varvastossuilla.


title: Baletti

text: Balettitanssijan kouluttaminen ammattiin kestää noin kahdeksan vuotta, mutta lahjakkaat tanssijat voivat saavuttaa vaadittavat tekniset taidot nopeamminkin. Tiukka koulutus alkaa noin kymmenvuotiaana ja harjoittelua on 5–6 päivänä viikossa. Edellytyksenä balettiammattiin on edullinen vartalon rakenne: pitkät raajat, pieni pää, sopusuhtaisuus ja solakkuus, luontainen notkeus (voi saavuttaa myös jatkuvalla venyttelyllä) ja taipuisa selkä sekä erityisesti luonnostaan helposti aukikiertyvät lonkkanivelet. Naistanssijoille on myös tärkeää, että nilkkanivel on notkea, jolloin varvastossujen kärjelle nouseminen on vaivatonta ja jalkaterään muodostuu kaunis kaari. Vaikka ominaisuudet olisivat suotuisat, vain pieni osa oppilaista läpäisee koulutuksen karsiutumatta ja saa mahdollisuuden ammattilaisuuteen. Monet jäävät usein ilman ammattia ”epäsopivan” vartalon takia. Vaativa harjoittelu nuoruusiässä altistaa erilaisille vammoille – varsinkin, jos ruumiinrakenne ei ole lajille otollinen. Balettia on tietenkin mahdollista harrastaa ilman tähtäämistä ammattilaisuuteen. Silloin 1–2 harjoituskertaa viikossa riittää ja lajin voi aloittaa vaikka vasta aikuisena. Balettiharrastus kehittää vartalonhallintaa, notkeutta ja lihasvoimaa – sekä tietenkin lisää ymmärrystä tästä perinteisestä taidemuodosta.


title: Baletti

text: Balettitunti tapahtuu opettajan johdolla ja koostuu ensin tangossa ja sitten keskilattialla tehtävistä harjoituksista, jotka lämmittävät lihakset, kehittävät voimaa, notkeutta ja tasapainoa sekä opettavat baletin tyylin mukaisia linjoja ja asentoja. Harjoitukset vaikeutuvat vuosien myötä, mutta tietyt perusosaset pysyvät aina mukana. Jokaisen balettiammattilaisenkin työpäivä alkaa treenitunnilla plié- ja battement tendu -harjoituksineen. Ihannetapauksessa tuntia säestää pianisti, mutta harrastelijatasolla joudutaan usein tyytymään äänitettyyn musiikkiin. Balettituntiin kuuluvat myös tietyt käyttäytymis- ja kohteliaisuussäännöt – onhan se vanhan hovietiketin perua. Niinpä tunti sekä aloitetaan että päätetään niiaus- ja kumarrusliikkein (révérence) opettajalle, pianistille ja mahdollisille tuntia seuraaville katsojille.


title: Baletti

text: Useimmilla tärkeillä balettiryhmillä on omat ammattiin valmistavat koulunsa, jotka siirtävät perintöä uudelle sukupolvelle. Niissä tehty työ onkin varmistanut balettiperinteen säilymisen yli vaikeiden aikojen – sotien, vallankumousten tai taiteellisten umpikujien.


title: Mestaus

text: Mestaus on teloitusmenetelmä, jossa teloitettavalta katkaistaan kaula mahdollisimman tuskattomasti yhdellä, nopealla iskulla. Sensijaan hidasta kurkunleikkausta veitsellä, garrottella tai vastaavalla ei kutsuta mestaukseksi. Mestaus suoritetaan yleensä kirveellä, miekalla tai giljotiinilla. Mestaus on edelleen käytössä osassa islamilaista maailmaa, muun muassa Saudi-Arabiassa. Afganistanissa ja Irakissa eri taistelijaryhmät ovat käyttäneet sitä myös pelotteluna vastustajiaan vastaan.


title: Mestaus

text: Keskiajan lopulla miekalla mestaamisesta tuli vain aatelisille varattu kuolemanrangaistuksen muoto. Tavallinen kansa mestattiin kirveellä. Englannissa teloituksessa käytettiin kirvestä ja mestauspölkkyä, mutta Ranskassa pyövelit suosivat tavallisesti pitkää kahden käden miekkaa. Miekalla mestaamista pidettiin vähiten häpeällisenä rangaistusmuotona. Miekalla teloitettaessa mestauspölkky ei ole välttämätön, vaan mestaus voitiin suorittaa teloitettavan ollessa polvistuneena, kuin rukoukseen. Tuomitun silmät peitettiin siteellä, jotta hän ei liikahtaisi väärällä hetkellä. Toisaalta pyövelien tekemien virheiden seurauksena ja toisaalta hirttämisen sekä teilaamisen vastenmielisyyden seurauksena Ranskassa otettiin käyttöön giljotiini, jonka mainostettiin olevan machine philantropique decapitè - "ihmisystävällinen mestauskone". Giljotiini tuli pian käyttöön myös Saksassa. Länsi-Saksassa se poistettiin käytöstä vuonna 1949, Itä-Saksassa sekä Itävallassa vuonna 1961.


title: Mestaus

text: Suomen viimeinen mestaustuomio pantiin täytäntöön 8. heinäkuuta 1825 Pieksämäellä. Tahvo Putkonen tuomittiin torppari Lasse Hirvosen taposta kuolemaan mestaamalla ja haudattavaksi kirkkomaan ulkopuolelle. Kuuluisin mestattu suomalainen lienee Jaakko Ilkka. Kuopion läänissä käytetty virallinen mestauskirves on museoitu Rikosmuseoon. Koska tsaari Nikolai I muutti vuoden 1828 jälkeen armahdusoikeutensa nojalla kaikki kuolemantuomiot automaattisesti karkotuksiksi Siperiaan, mestaukset loppuivat Putkoseen. Vuonna 1889 säädetyn uuden rikoslain mukaan kuolemanrangaistus olisi vielä tuomita rikoksista kuten murhasta ja valtiopetoksesta, vaihtoehtoisena elinkautisen kuritushuonerangaistuksen kanssa, ja se olisi pantu täytäntöön mestaamalla. Oulussa teloitettiin Taavetti Lukkarinen hirttämällä vuonna 1916. Yhtään mestausta ei Suomessa kuitenkaan tämän jälkeen ole toteutettu, sillä kuolemanrangaistuksia on pantu täytäntöön vain sota-aikoina ja silloinkin väliaikaisten lakien mukaisesti ampumalla. Viimeinen siviilirikoksista tuomittu teloitettu oli maalari Toivo Koljonen eli Kirves-Koljonen. Lopullisesti kuolemanrangaistus poistettiin laista vuonna 1972.


title: Mestaus

text: Ruotsin viimeinen mestaus suoritettiin giljotiinilla 1910, jolloin murhasta tuomittu Johan Andersson-Ander mestattiin Långholmenin vankilassa Tukholmassa.


title: Mestaus

text: Länsi-Saksassa giljotiinia käytettiin viimeisen kerran 12. toukokuuta 1949, jolloin ryöstömurhasta tuomittu Berthold Wehmeyer mestattiin Moabittin vankilassa Länsi-Berliinissä. Myöhemmin samassa kuussa hyväksytyssä Saksan liittotasavallan perustuslain artiklassa 102 kuolemanrangaistus kiellettiin. Saksan demokraattisessa tasavallassa giljotiini korvattiin ampumateloituksella 1961.


title: Mestaus

text: Ranskassa viimeinen giljotiinilla tehty julkinen mestaus tapahtui 17. kesäkuuta 1939. Tuolloin teloitettiin sarjamurhaaja Eugen Weidmann Versaillesissa Saint-Pierren vankilan edustalla. Katsojien reaktio ja toiminta oli ollut niin "hysteeristä", että presidentti Albert Lebrun kielsi välittömästi kaikki julkiset mestaukset. Viimeinen vankilassa suoritettu giljotiinimestaus oli murhaajan ja seksuaalirikollisen Hamida Djandoubin teloitus vuonna 1977.


title: Mestaus

text: Mestaaminen on aina hyvin verinen teloitustapa. Pään katkaisun onnistuessa kerralla se tuottaa kuitenkin kuoleman varsin nopeasti. Selkäytimen aksonien ja kaulavaltimoiden katkaisu aiheuttaa aivoissa valtavan neuraališokin, jota seuraa kaoottinen hermosignaalimyrsky ja noin 300 millisekunnin päästä tajunnan menetys. Hermosolut käyttävät loppuun ATP-varastonsa ensimmäisen sekunnin aikana. Hapen kuljetus hermosoluihin tyrehtyy seitsemässä sekunnissa, minkä jälkeen hermosolut alkavat kuolla nopeassa tahdissa. Lopullinen aivokuolema tapahtuu noin kolmessa minuutissa.


title: Mestaus

text: Kertomukset siitä, että mestatut päät olisivat katsoneet pyöveliä, tunnistaneet nimensä tai yrittäneet puhua, ovat neurofysiologisen tietämyksen valossa liioiteltuja. Irti leikattu pää menettää 300 millisekunnissa tajuntansa, ja lähes välittömästi peruuttamattomasti kaikki korkeammat neurofysiologiset toimintonsa, kuten aisteihin reagoimiskyvyn ja kyvyn tuntea kipua. Todennäköisesti teloitettu kokee ensimmäiseksi šokin ja äkillisen päänsäryn sekä valonleimauksen ja tämän jälkeen menettää tajuntansa sekunnin murto-osassa. Refleksit ja tahdottomat kasvolihasten kouristukset voivat jatkua vielä useita sekunteja mestaamisen jälkeen.


title: Mestaus

text: Mestauksen jälkeen kaulavaltimoista pursuaa verisuihku, joka voi lennättää verta jopa kolmen metrin päähän. Koska sydän toimii itsenäisesti vielä minuutteja pään irti leikkaamisen jälkeenkin, verta pulppuaa pitkään mestauksen jälkeen. Todistajien kannalta mestaaminen on hyvin järkyttävä ja traumaattinen kokemus, ja se on verisyytensä ja sotkuisuutensa vuoksi jäänyt pois käytöstä kaikkialla muualla paitsi islamilaisessa maailmassa ja eräissä Ranskan entisissä alusmaissa.


title: Mestaus

text: Itsemurhatapana mestaus on harvinainen, mutta ei täysin tavaton. Vuonna 2003 brittiläinen mies surmasi itsensä omatekoisella giljotiinilla, jossa oli sähköinen laukaisulaite. Hän oli rakentanut giljotiinia useita viikkoja.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuus on lappeenrantalainen yhtye, jonka musiikkityyli on suomirockin ja metallin sekoitusta.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Yhtye tunnettiin vuosina 1993–1997 nimellä Hullu ukko ja kotiteollisuus; vuosina 1991–1992 yhtyeellä ei vielä nimeä ollutkaan. Vuonna 1997 nimi lyhennettiin pelkäksi Kotiteollisuudeksi. Vuonna 2004 yhtye voitti parhaan hard rock-metalli-albumin Emman albumillaan "Helvetistä itään", ja tämä olikin osittain yhtyeen läpimurto.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Yhtye julkaisi "Adventti"-joulusinkun yhdessä Viikate-yhtyeen kanssa 30. marraskuuta 2012 . Singlen julkaisun jälkeen yhtyeet aloittivat neljän esiintymisen pituisen "Joulupipari 2012" -kiertueen, jolla esiintyvät yhtyeiden lisäksi stand up -koomikot Niko Kivelä ja Zaani.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Hynynen ja Hongisto alkoivat kaveerata yläasteen alkuaikoina. Sinkkonen oli tulevan yhtyeen jäsenistä ensimmäinen, joka harrasti soittamista. Sinkkonen tutustutti Hynysen ja Hongiston paremmin Tomi Siveniukseen. Simo Jäkälä, Aki Virtanen ja joidenkin tietojen mukaan myös Marko Annala liittyivät kaverusten perustamaan yhtyeeseen, joka silloin kantoi nimeä A-Studio. Musiikkityyli oli vielä tuolloin punkkia, eivätkä yhtyeen jäsenet olleet vielä lähelläkään ammattitaitoisia.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kun yhtye oli saatu kasaan ja soittamista oli harjoiteltu jo jonkin aikaa, Sinkkosen ja muun yhtyeen tiet erkanivat. Sinkkonen lähti ammattikouluun, kun muut menivät lukioon. Tämän jälkeen koko yhtye hajosi.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kun yhtyeen jäsenet siirtyivät suorittamaan asevelvollisuuttaan, päättivät Hynynen ja Sivenius perustaa yhtyeen uudelleen. Silloin Hynynen soitti vielä bassoa. Sinkkonen, jonka kanssa Hynynen ei ollut vähään aikaan pitänyt lähes mitään yhteyttä, osti paremmat rummut ja liittyi yhtyeeseen .


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Nimi "Hullu ukko ja kotiteollisuus" keksittiin vuonna 1993. Hynynen muistelee sen tulleen Hyvät herrat tv-sarjasta, jossa hoettiin aina "meillä kotiteollisuudessa ollaan vahvasti sitä mieltä, että..." Tämän jälkeen Hynynen siirtyi soittamaan kitaraa.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Ensimmäistä demoa tehtäessä yhteeseen kuuluivat:


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Jokaisen kappaleen oli siihen aikaan täysin tehnyt joko Sivenius tai Hynynen. Demo työstettiin Akaan musiikkireklaamissa Viialassa. Demon äänitti Heikki Peltonen.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Saman vuoden syksyllä "Hullu ukko ja kotiteollisuus" äänitti toisen demonsa samassa paikassa ja samalla kokoonpanolla. Demo on edelleen kuunneltavissa internetissä.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Yhtyeen yhteishenki alkoi rakoilla lievästi tämän demon äänitysten aikoihin. Sivenius huomasi, ettei kokoonpano ollut tarpeeksi hyvä, Jäkälä alkoi epäillä laulutaitojaan, eikä Sinkkosellakaan innostus ollut kovin suurta. Muutaman vuoden tiiviin yhtyeessä toimimisen jälkeen Sinkkosen, Jäkälän ja ennen kaikkea Siveniuksen innostus alkoi loppua. Hynynen piti yhtyeen kasassa ja sai Sinkkosen pysymään mukana suostuttelemalla häntä jäämään. Mukaan saatiin myös Aki Virtanen soittamaan kitaraa.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text:
Kolmas demo äänitettiin nyt siis nelihenkisellä kokoonpanolla.
Syksyllä 1994 yhtye äänitti ja työsti neljännen demonsa. Silloin äänittäjänä toimi Jani Viitanen. Viitanen toimitti demon Megamanialle ja Atte Blom Megamanialta soitti yhtyeelle ja pyysi heitä levy-yhtiöneuvotteluihin. Näin "Hullu ukko ja kotiteollisuus" lähti vuonna 1995 Headline-studiolle, Tampereelle solmimaan levytyssopimusta, ja Mikko Karmila alkoi tehdä yhteistyötä Kotiteollisuuden kanssa.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Syksyllä 1996 valmistui yhtyeen ensialbumi "Hullu ukko ja kotiteollisuus". Virtanen erosi yhtyeestä ajanpuutteen vuoksi.. Tämän lisäksi kolmikko Hynynen-Hongisto-Sinkkonen halusi viedä yhtyeen musiikkia suoraviivaisempaan suuntaan.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuus julkaisi Aamenen, ensimmäisen albuminsa lyhennetyllä nimellään, vuonna 1998. Yhtyeen musiikista oli uuden albumin myötä tullut raskaampaa. Vaikutteita oli haettu amerikkalaisilta vaihtoehtorockyhtyeiltä kuten White Zombie ja Soundgarden samoin kuin brittiläiseltä industrialyhtyeeltä Killing Joke. Kappaleesta "Routa ei lopu" tehtiin musiikkivideo.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Yhtyeen suosio kasvoi vuotta myöhemmin julkaistun "Eevan perintö" -albumin myötä, jolta julkaistiin singlet "Eevan perintö" ja "Juoksu". Kotiteollisuuden ensimmäinen varsinainen hitti oli kuitenkin "Tomusta ja tuhkasta" -albumin ensimmäinen single, "Jos sanon", jonka "Rumba"-lehti äänesti vuoden 2000 kappaleeksi. "Tomusta ja tuhkasta" nousi Suomen virallisen listan sijalle 39. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, jossa yhtyeen jäsenet parodioivat Helsingissä sijaitsevaa kuuluisaa Kolmen sepän patsasta. Albumilta julkaistiin toinen single "Kädessäni", josta myös tehtiin musiikkivideo.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Vuonna 2001 yhtye julkaisi EP:n "Yksinpuhelu", joka sisälsi samannimisen studiokappaleen ja aikasemmin julkaistun kappaleen lisäksi kaksi livekappaletta.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuuden seuraava albumi "Kuolleen kukan nimi" vuodelta 2002 nousi albumilistan sijalle viisi ja sen ensisingle "Rakastaa/ei rakasta" singlelistan kolmanneksi. "Rakastaa/ei rakasta" -kappaleen video palkittiin kultaisella Muuvilla. Samana vuonna julkaistiin EP "±0" .


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Seuraavana vuonna julkaistu "Helvetistä itään" -albumi nousi julkaisuviikollaan albumilistan ykköseksi ja sen nimikkosingle singlelistan ykköseksi. Albumin seuraavan singlen "Minä olen" suosion myötä "Helvetistä itään" -albumi myi platinaa. "Helvetistä itään" palkittiin Emma-patsaalla vuoden 2003 parhaana hard rock-metalli-albumina. Albumilla koskettimia soitti vierailijana Nightwish-yhtyeen Tuomas Holopainen. Holopainen on sen jälkeen ollut soittamassa Kotiteollisuuden levyillä "7", "Iankaikkinen", "Sotakoira" ja "Ukonhauta". Lisäksi Holopainen on ollut mukana myös yhtyeen esiintymisissä silloin kun hänen oma yhtyeensä on ollut tauolla.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Vuoden 2004 alussa julkaistu albumin kolmas singlejulkaisu "Tämän taivaan alla" soi aikaisempien singlejen "Helvetistä itään" ja "Minä olen" tapaan paljon radiossa. Samana vuonna julkaistiin myös ainoastaan singlenä julkaistu "Kultalusikka".


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Vuonna 2005 Kotiteollisuus julkaisi albumin "7", joka nousi albumilistan ensimmäiseksi muutamaksi viikoksi ja myi kultaa. Myös "Kuolleen kukan nimi" saavutti kultalevyrajan samana vuonna. Albumimenestyksen lisäksi saman vuoden marraskuussa ilmestynyt "DVD" myi kultaa joulukuussa, ja oli maaliskuuhun asti musiikki-DVD -listan ykkönen. Marraskuussa albumi "7" voitti Radio Cityn vuoden levy -kilpailun kotimaisten levyjen sarjassa. Albumilta julkaistiin singlet kappaleista "Vieraan sanomaa" ja "Kaihola", joista kummastakin tehtiin musiikkivideot. Kummatkin kappaleet saivat paljon soittoa radiossa. "Kaiholan" musiikkivideon pääosaa esitti näyttelijä Kari Hietalahti.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Heti vuoden 2006 alussa valittiin albumi "7" Mesta.netin kilpailussa vuoden levyksi. Tammikuun alussa "DVD" pysyi Suomen DVD-listan kärjessä neljä listaviikkoa. DVD palkittiin myös Emma-patsaalla vuoden parhaana. Elokuussa 2006 Kotiteollisuus järjesti CMX- ja 51koodia-yhtyeiden kanssa yhteisen Tuuliajolla-kiertueen tehden kyseisten yhtyeiden kanssa yhteisen kappaleen nimeltä "Vapaus johtaa kansaa".


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: 8. marraskuuta 2006 Kotiteollisuus julkaisi uuden albumin "Iankaikkinen", jonka ensimmäinen single on "Arkunnaula". "Iankaikkinen" nousi julkaisuviikollaan Suomen albumilistan toiselle sijalle ja myi kultaa. Samalla Kotiteollisuus-DVD ylitti platinarajan eli 10 000 myytyä kappaletta. Vuoden 2006 lopussa julkaistiin Tuuliajolla-kiertueesta DVD "Tuuliajolla 2006 – rock-elokuva Saimaalta". Albumilta "Iankaikkinen" julkaistiin toisena singlenä "Tuonelan koivut" vuoden 2007 alkupuolella. Lisäksi promootiosinglenä julkaistu "Kadonneet" sai jonkin verran radiosoittoa.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: "Rumba"-lehden lukijat äänestivät Kotiteollisuuden vuoden 2006 parhaaksi kotimaiseksi yhtyeeksi ja yhtyeen keulakuva Hynysen vuoden seksisymboliksi.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuus julkaisi vuonna 2007 ensimmäisen kokoelmalevynsä "Murheen mailla 1996–2007", jolle tuli materiaalia yhteensä kolme levyllistä. Levyllä julkaistiin myös ennen julkaisematon kappale "Valomerkki". Ensimmäinen levy sisältää kappaleita yhtyeen EP-julkaisuilta ja varhaiselta "Noitavasara"-singleltä. Toinen levy koostuu yhtyeen singlejen a-puolista ja kolmas b-puolista. Albumista julkaistiin vuonna 2008 myös yhden CD:n versio "Murheen mailla singlet 1996–2007", joka sisälsi ainoastaan aikaisemman kokoelman toisen CD:n materiaalit .


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text:
Kotiteollisuus julkaisi 13. elokuuta 2008 cover-albumin "Sotakoira". Seuraava yhtyeen omaa materiaalia sisältävä albumi Ukonhauta ilmestyi helmikuussa 2009.
Myös tällä albumilla Tuomas Holopainen soittaa koskettimia. Holopainen on nähty useasti myös Kotiteollisuuden live-esiintymisissä. Holopaisen lisäksi myös Miitri Aaltonen esiintyy usein Kotiteollisuuden vieraana


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text:
Ukonhauta-levyn julkaisemisen jälkeen Kotiteollisuus ilmoitti pitävänsä taukoa. Yhtye julkaisi kuitenkin EP-levyn "Kuollut kävelee" vuoden 2009 lopussa
Kesällä 2010 Kotiteollisuus teki KTvisio-kanavan YouTube-sivustolle jakaakseen musiikkiaan internetissä. Marraskuussa 2010 ilmestyi dvd "Itärintama 2003–2010".


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: "Soitellen sotaan" -kappale oli ensimmäinen single maaliskuussa 2011 ilmestyneeltä pitkäsoitolta "Kotiteollisuus".


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: 21. syyskuuta 2012 julkaistiin 12. albumi "Sotakoira II", joka sisältää cover-kappaleita ollen jatkoa "Sotakoira"-albumille.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Heinäkuussa 2013 julkaistiin 13. albumi, uutta materiaalia sisältävä "Maailmanloppu", jolta julkaistiin singlet "Yötä vasten" sekä nimikappale "Maailmanloppu".


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Marraskuussa 2014 julkaistiin Kotiteollisuuden toinen kokoelmalevy "Murheen mailla II 2007–2014", joka sisältää myös uudet kappaleet "Helvetti jäätyy" ja "Yhtälö". Albumin kolmas CD "Sotakoira III" sisältää cover-kappaleita edellisten "Sotakoira"-levyjen tapaan.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Alkuvuodesta 2014 yhtyeellä oli sisäisiä ongelmia ja taiteellisia vaikeuksia yrittäessään luoda uutta materiaalia seuraavalle albumilleen. Päävastuun sävellystyöstä viime vuodet yksin kantanut Hynynen koki burnoutin ja hylkäsi kaikki viimeisen vuoden aikana tekemänsä demot. Rumpali Sinkkosen ideasta yhtyeeseen liitettiin viralliseksi jäseneksi keikoilla vuosia soittanut Aaltonen ja näin vuodesta 1997 triona toiminut Kotiteollisuus oli jälleen nelihenkinen yhtye.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Muutoksesta uutta virtaa saanut yhtye lähti rakentamaan seuraavaa albumia yhdessä sovittaen kappaleet yhteisissä treenisessioissa. Metodi osoittautui toimivaksi ja yhtye pääsi jälleen kiinni luomiskantaan. Tuloksena syntynyt "Kruuna / Klaava" -albumi julkaistiin 10. huhtikuuta 2015, jonka nimikappaleeseen Jari Sinkkonen myös ohjasi musiikkivideon. Seuranneet kiertueet veivät suurimman osan yhtyeen loppuvuodesta 2015.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Maaliskuussa 2016 yhtye oli saanut jälleen kasaan kymmeniä uusia demokappaleita, joita ryhdyttiin äänittämään Tohmajärven Tikkalassa. Kotiteollisuuden 15. albumi "Vieraan vallan aurinko" julkaistiin 14. lokakuuta 2016. Joulukuussa 2016 yhtye lähtee Joulupipari 2 -kiertueelle Viikatteen, Niko Kivelän ja Zaanin kanssa.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuuden musiikki on yleensä luokiteltu heavy metalin ja suomirockin sekoitukseksi. Jouni Hynysen omien sanojen mukaan Kotiteollisuuden musiikki on poppia tai iskelmää särökitaralla.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuuden musiikki oli ensimmäisillä demoilla paljon myöhempää kevyempää, lähes kevyeen rockiin luokiteltavaa tyyliä, mutta ensimmäisellä Kotiteollisuus-nimellä julkaistulla albumilla yhtye oli selvästi raskasta rockia.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Tällaista oli Kotiteollisuuden musiikki aina albumiin "Kuolleen kukan nimi" asti. Albumilla kitarariffit muuttuivat yksinkertaisemmiksi. Kuolleen kukan nimen aikaan yhtyeen sanoitukset tulivat myös helpommin tulkittaviksi ja synkiksi. Tällaisena yhtyeen musiikki on sittemmin pysynyt, joskin "Ukonhauta"-albumilla kitarariffit ja kappaleiden sävelkulut ovat muuttuneet lähes iskelmätyylisiksi.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Osa Kotiteollisuuden kappaleista ovat hyvin synkkiä; joissakin käsitellään kriittisesti uskontoa, kuten kappaleet "Tämän taivaan alla", "Pää kylmänä" ja "Kaihola". Esimerkiksi kappaleen Kaihola alku: ""Rakastamme aivan kuin tarinaa olisi vielä jäljellä. Onnellista loppua odotamme siellä, missä Jumala nauraa kirkoilleen, papeille, rituaaleilleen. Kauniille alttaritauluilleen. Koko maailmalleen!""


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Yhtyeen musiikkia on albumilta Helvetistä itään asti kutsuttu "itseään toistavaksi" hevipiireissä. Kotiteollisuus-albumin julkaisun jälkeen myös kriitikko Petja Savoila sanoi yhtyeen kappaleiden kuulostavan toisiltaan , vaikka uudella albumilla monet kappaleet ovatkin paljon enemmän jopa poprock-tyylisiä kuin Kotiteollisuuden kappaleet ikinä ennen.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Jokainen albumi sitten Helvetistä itään -albumin jälkeen on noussut Suomen virallisen albumilistan kärkeen, lukuun ottamatta albumeita Iankaikkinen, Sotakoira II ja Kruuna / Klaava.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Kotiteollisuuden tavalliseen livekonserttiin kuuluu yhtyeen suorapuheisuus; yhtyeen keulahahmo Jouni Hynysellä on tapana esittää yleisöstään negatiivisia kommentteja. Tämän huumorisävytteisen kommentoinnin taustalla on Hynysen mukaan "rokkikukkoilun" vastaisuus eli "eiks ookki hyvä meininki" -esiintymisen kokeminen ärsyttäväksi.


title: Kotiteollisuus (yhtye)

text: Suorapuheisuutta esiintyy myös haastatteluissa ja muussa yhtyeen ja fanien välisessä kommunikoinnissa kuten yhtyeen kotisivujen vieraskirjassa."Albumeista ilmoitettu ainoastaan paras listasijoitus"


title: SimBin

text: SimBin Development Team AB on ruotsalainen autopeleihin keskittynyt pelitalo. Yhtiön pääkonttori on Varassa Ruotsissa, ja sivutoimipiste Bournemothissa Englannissa. Työntekijöitä SimBinillä on ympäri maailmaa yhteensä hieman yli 50. Suurin osa heistä tekee etätyötä.


title: SimBin

text: Ennen yhtiön perustamista SimBin Development Team, tai lyhyemmin "SBDT", teki harrastuksenomaisesti ilmaisia FIA GT -luokkaa simuloivia lisäosia, modeja, Electronic Artsin F1-2001 ja F1-2002 -peleihin. SimBinin ensimmäinen kaupallinen peli, GTR, on lähes suoraa jatkoa näille suosituille modeille.


title: SimBin

text: SimBinillä on vahvat siteet moottoriurheiluun, sillä toimitusjohtaja Henrik Roos on moninkertainen Ruotsin mestari Swedish Touring Car Championship -sarjassa ja ajaa tällä hetkellä kilpaa FIA GT -luokassa Chrysler Viper GTS-R:llä.


title: SimBin

text: Yrityksen perustajat ovat aloittaneet uuden yrityksen nimellä Sector3 Studios, joka sijaitsee Lidköpingissä. Sopimussyistä "SimBin" on sidottu alkuperäiseen sijaintiinsa.


title: SimBin

text: Yhtiön virallisilla verkkosivut on korvattu tekstillä "GTR3 COMING SOON 2018", joka viittaisi kauan odotetun GTR3:n olevan vielä kehityksessä.


title: SimBin

text: Yhtiön kehittämät pelit ovat ajopelejä, jotka on julkaistu Microsoft Windows alustalle lukuun ottamatta Race Pro, joka on julkaistu Xbox 360 -konsolille."Race 07" peliin on tehty useita laajennusosia:


title: SimBin

text: Lisäksi yhtiö on julkaissut pelin , jonka on kehittänyt Colossai Studios.


title: Riffi

text: Riffi tai riff on lyhyt yksittäisistä sävelistä tai soinnuista koostuva aihe, jota toistetaan musiikkikappaleessa. Länsimaisessa taidemusiikissa ilmiö tunnetaan nimellä ostinato. Riffejä käytetään paljon jazz-, blues-, funk- ja rockmusiikissa. Monet tunnetuimmista riffeistä on soitettu sähkökitaralla, mutta myös muilla soittimilla on soitettu kuuluisia riffejä.


title: Riffi

text: Riffien merkitys vaihtelee eri musiikkityyleissä. Popmusiikissa riffien merkitys on vähäisempi. Joissakin tyyleissä riffi taas antaa koko kappaleelle pohjan. Funkissa ja rapissa kappale saattaa perustua yhteen tai kahteen riffiin. Tästä hyviä esimerkkejä ovat koko funkin muotoutumisen kannalta tärkeät kappaleet, kuten James Brownin ”Cold Sweat” ja Sly and the Family Stonen ”Thank You (falettin’ be mice elf)”. Myös bluesissa soinnut noudattavat usein tuttua kaavaa, ja omaperäinen riffi antaa kappaleelle oman ilmeen. Tästä ovat esimerkkeinä Howlin' Wolfin kappaleet ”Smokestack Lighting” ja ”Ain’t Superstitious”. Jälkimmäinen on Willie Dixonin säveltämä.


title: Riffi

text: Monet tunnetut rock- ja heavykappaleet, kuten Deep Purplen ”Smoke on the Water”, AC/DC:n ”Back in Black”, Black Sabbathin ”Iron Man”, Ozzy Osbournen ”Crazy Train”, Iron Maidenin ”The Trooper”, Metallican ”One”, Guns N’ Rosesin ”Sweet Child O' Mine” ja Nirvanan ”Smells Like Teen Spirit”, ovat riffinsä ansiosta nousseet klassikoiksi.


title: Riffi

text: Metallimusiikin eri tyyleistä etenkin thrash metal perustuu vahvasti riffeihin. Jazz-musiikissa riffeillä on vähäisempi merkitys, mutta niitä käytetään varsinkin blueskaavaan perustuvissa sävellyksissä, kuten Miles Davisin "Kind of Blue" -levyn bluesmaisissa kappaleissa.


title: Riffi

text: Riffit perustuvat melkein aina asteikkoihin, useimmiten melodiseen molliasteikkoon tai duuriasteikkoon.


title: Riffi

text: Riffejä voi soittaa muillakin soittimilla kuin vain kitaralla. Esimerkiksi Metallican ”For Whom the Bell Tolls” ja Queenin ”Another One Bites the Dust” sisältävät tunnetut bassokitarariffit. Nimekkäitä kosketinsoitinriffejä ovat muun muassa Bon Jovin Runaway (Bon Jovin kappale), Europen ”The Final Countdown”, Van Halenin ”Jump” ja The Whon ”Baba O'Riley”.


title: Kuningatar

text: Kuningatar on monarkiassa naispuolinen valtionpäämies tai kuninkaan puolisosta käytetty nimitys. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija Elisabet II on kuningatar, mutta niin on myös Ruotsin kuninkaan Kaarle XVI Kustaan vaimo Silvia.


title: Kuningatar

text: Perinteisen käytännön mukaan monarkioissa monarkin miespuolisilla perillisillä on ollut etuoikeus valtaistuimeen, mutta viime vuosikymmeninä monissa monarkioissa on siirrytty sukupuolesta riippumattomaan kruununperimykseen, jossa perijän sukupuolella ei ole väliä, joten hallitsevien kuningattarien tulo on entistä todennäköisempää (esimerkiksi Norjassa, Ruotsissa, Belgiassa ja Alankomaissa). On myös monarkioita, joissa nainen voi periä kruunun vain siinä tapauksessa, että miespuolisia sukulaisia ei monarkilla ole lainkaan. Nykyisin kuningatar monissa maissa, joissa hän on valtaistuimella, samoin kuin kuningas monissa maissa, joissa hän on valtaistuimella, on lähinnä muodollinen ja symbolinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat lähinnä edustus- ja seremoniatehtäviä. Tällaisilla monarkeilla ei ole välttämättä lainkaan poliittista valtaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa taas kuningattarella on erittäin laajat valtaoikeudet, mutta hän käyttää niitä vain poikkeustapauksissa. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on useimmiten pääministeri.


title: Kuningatar

text: Monet kuningattaret, jotka ovat kuninkaiden puolisoita, ovat toimineet holhoojahallitsijana miehensä kuoltua pojalleen, esimerkiksi Ranskassa kuningatar Anna Itävaltalainen toimi holhoojahallitsijana, kunnes hänen poikansa Ludvig XIV täytti 18.


title: Kuningatar

text: "Leskikuningatar" on kuninkaan puolisona ollut kuningatar, jonka mies (kuningas) on kuollut.


title: Kuningatar

text: "Kuningataräiti" on entisen kuninkaan leski tai joskus entinen hallitsija, jonka lapsi on noussut valtaistuimelle.


title: Matti

text: Matti tarkoittaa seuraavia:


title: Polyteekkari

text: Polyteekkari oli Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan julkaisema lehti, jonka ensimmäinen numero ilmestyi helmikuussa 2002. Polyteekkari syntyi sitä edeltävien teekkarilehtien "Otahuudon" ja "Nyytisten" yhdistyessä.


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: DSRC (Dedicated Short Range Communications) on lyhyen ja keskipitkän kantaman langaton viestityspalvelu, jota voidaan käyttää sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Viestitys tapahtuu tienvarsilaitteista kulkuvälineisiin ja kulkuvälineiden välillä. DSRC on tarkoitettu täydentämään soluverkkoviestitystä mahdollistamalla erittäin nopeat tiedonsiirtoyhteydet tilanteissa, joissa on tärkeää minimoida viive ja rajoittaa viestin välitys suhteellisen pienelle alueelle.


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: Eurooppalaista standardia DSRC:lle on kehittänyt CEN (Euroopan standardisoimisjärjestö) 1990-luvun alusta lähtien. Erimielisyyksien takia standardin kehitys hidastui ja lähes pysähtyi. Ratkaisu lopullisista standardeista saavutettiin kuitenkin 8.1.2003. Kompromissiratkaisu ei kuitenkaan takaa yhteentoimivuutta, koska standardi sisältää kaksi eri ryhmien tukemaa määrittelyä. CEN:n standardi määrittelee OSI-mallin fyysisen kerroksen (L1), siirtoyhteyskerroksen (L2) ja sovelluskerroksen (L7). EU:n komissio jatkaa työtään yhteentoimivuuden aikaansaamiseksi valmistelemalla direktiiviä. Myös IEEE ja ISO kehittävät omia standardejaan.


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: DSRC:n käyttämä taajuus jakautuu 5,795 - 5.925 GHz:n alueelle maanosasta riippuen. Euroopassa käytössä oleva alue on 5,795 - 5,815 GHz, Japanissa 5,77 - 5.85 Ghz ja Yhdysvalloissa 5,85 - 5,925 GHz. Yhteyden kantama on jopa kilometrin verran ja se vaatii näköyhteyden. Pienin mahdollinen etäisyys laitteiden välillä on noin 15 metriä. Tiedonsiirtonopeus on 6 - 27 Mbps.


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: Käytössä oleva protokolla perustuu IEEE 802.11 -standardiin. Tämä mahdollistaa sovelluskehityksen ilman varsinaisia DSRC-laitteita. Käytössä olevan 5 gigahertsin taajuusalueen takia järjestelmän testaaminen vaatii IEEE 802.11a -laitteiston.


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: DSRC-laitteet viestivät keskenään radiosignaaleilla. Liikennevälineissä olevat laitteet viestivät tienvarsilaitteiden tai toisissa liikennevälineissä olevien laitteiden kanssa. Tienvarsilaitteet voidaan lisäksi kytkeä toisiinsa joko radiolinkeillä tai kaapeloinnilla. Tällöin liikenteestä DSRC:n avulla kerättyä tietoa voidaan välittää laajemmalle alueelle.


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: DSRC:n sovelluksia ovat muun muassa julkisessa käytössä:


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: ja yksityisessä:


title: Lyhyen kantaman tiedonsiirto

text: Liikennetiedot voidaan välittää joko suoraan autoihin tai esimerkiksi tien varsilla oleviin sähköisiin liikennemerkkeihin.


title: Channel One Cup

text: Channel One Cup on yksi neljästä Euro Hockey Tourin osaturnauksesta ja se pelataan Moskovassa Venäjällä. Aikaisemmin turnaus tunnettiin vuosikymmenten ajan Izvestija-sanomalehden mukaan nimellä Izvestija-turnaus ja jonkin aikaa Baltika-olutpanimon mukaan "Baltika-turnauksena". Panimo vetäytyi sponsorisopimuksesta Venäjän jääkiekkoliiton kiellettyä alkoholin mainonnan otteluissa. Sen jälkeen turnauksen yhteistyökumppaniksi tuli "Rosno", joka toimii vakuutusalalla, ja turnauksen nimi muuttui "Rosno Cup"iksi. Nykyisin turnausta tukee Venäjän TV:n ykköskanava. Suomessa turnaus tunnetaan yleisesti nimellä "Moskovan turnaus". EHT:n Venäjän turnaus pelataan joulukuussa.


title: Channel One Cup

text:
Vuoden 1971 Izvestija-turnauksessa 17. joulukuuta pelatussa turnauksen avausottelussa Suomi voitti ensimmäistä kertaa Neuvostoliiton joukkueen. Maalintekijöinä Suomen joukkueessa olivat Juhani Tamminen (2 maalia), Matti Murto ja Juha Rantasila. Kyseessä oli jättiyllätys, sillä jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa aiemmin samana vuonna Suomi oli hävinnyt 1–8 ja 1–10, ja vuotta aiemmin 1–2 ja 1–16. Sapporon talviolympialaisissa 1972 palattiin ”normaaliin”, kun Neuvostoliitto voitti Suomen 9–3.
Tilanne vuoden 2017 kilpailuiden jälkeen.


title: Seksagesimaalijärjestelmä

text: Seksagesimaalijärjestelmä on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 60. Lukujärjestelmä on ollut käytössä ainakin Mesopotamian alueen joissain korkeakulttuureissa, mm. sumerilaisilla, akkadilaisilla ja babylonialaisilla (2350...539 eaa.). Seksagesimaalijärjestelmän käyttö kyseisissä kulttuureissa liittyi heillä käytössä olleisiin lukuisiin eri aika-, pituus- (sekä pinta-ala- ja tilavuus-) yksiköihin, joille oli ominaista se, että ne olivat keskenään jaollisia. Samaten luku 60 on monipuolisesti jaollinen: 60/1, 60/2, 60/3, 60/4, 60/5, 60/6, 60/10, 60/12, 60/15, 60/20, 60/30 sekä 60/60.


title: Seksagesimaalijärjestelmä

text: Nykyään käytössä oleva aikajärjestelmä on peräisin sumerilaisilta, joskin he jakoivat vuorokauden 24 tunnin sijasta 6 yötuntiin ja 6 päivätuntiin, joiden ajalliset kestot lisäksi muuttuivat vuodenaikojen tahdissa, sillä ne oli ankkuroitu auringon nousuun ja laskuun. Seksagesimaalijärjestelmää käytetään lisäksi karttakoordinaattien ilmaisemisessa.


title: Ville Peltonen

text: Ville Sakari Peltonen (s. 24. toukokuuta 1973 Vantaa) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, nykyinen jääkiekkovalmentaja. Peltonen oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja hän pelasi mittavan ammattilaisuran eri maiden pääsarjoissa. Ville Peltosen isä on entinen maajoukkuejääkiekkoilija Esa Peltonen.


title: Ville Peltonen

text: Peltosen ammattilaisura käynnistyi Helsingin IFK:ssa kaudella 1991–1992. San Jose Sharks varasi Peltosen NHL:ään numerolla 58, ja Peltonen siirtyi NHL:ään kaudeksi 1995–1996 voitettuaan jääkiekon maailmanmestaruuden vuoden 1995 keväällä. Hän pelasi NHL:ssä kahdeksan kauden ajan ja edusti San Josen ohella myös Nashville Predatorsia ja Florida Panthersia.


title: Ville Peltonen

text: Helsingin IFK:n ja kolmen eri NHL-organisaation ohella Peltonen pelasi paljon myös Euroopassa. Ruotsin SHL:ssä hän edusti Västra Frölundaa, Jääkiekon SM-liigassa IFK:n ohella Helsingin Jokereita, Sveitsin NLA:ssa HC Luganoa ja Venäjän KHL:ssä Dinamo Minskiä. Uransa neljä viimeistä kautta hän pelasi IFK:ssa joukkueensa kapteenina.


title: Ville Peltonen

text: Peltonen on yksi menestyneimmistä suomalaiskiekkoilijoista. Hän saavutti urallaan neljä olympiamitalia (hopea ja kolme pronssia). Lisäksi hänellä on kahdeksan MM-mitalia; yksi kulta, neljä hopeaa ja kolme pronssia sekä toinen sija maailmancupista. Seuratasolla hän voitti kaksi Suomen mestaruutta vuosina 2002 ja 2011 sekä Sveitsin mestaruuden vuonna 2006. Peltonen on jaetulla kärkisijalla eniten olympiamitaleita saavuttaneista jääkiekkoilijoista.


title: Ville Peltonen

text: Peltonen muistetaan erityisesti vuoden 1995 MM-kilpailujen ratkaisijana finaalin kolmella maalillaan. Peltonen on Leijonatilastojen ykkönen arvokisamitaleissa (13), arvokisojen pisteissä 46+62=108 (143 ottelua), sekä MM-kisojen pisteissä 34+47=81 (105 ottelua). Hän pelasi yhteensä 261 A-maaottelua tehopistein 81+102=183.


title: Ville Peltonen

text: Suomen jääkiekkomaajoukkue on jäädyttänyt Peltosen pelinumeron 16.


title: Ville Peltonen

text: Peltosen isä Esa oli huipputason maajoukkuekiekkoilija, joka pelasi neljissä olympiakisoissa. Ville Peltosen kasvattajaseura on Nurmijärven Kurra Hockey. Hän siirtyi 10-vuotiaana Nurmijärven Kurrasta Etelä-Vantaan Urheilijoihin, josta hän myöhemmin siirtyi HIFK:hon. Peltonen pelasi HIFK:n A-junioreissa kaudella 1990–1991. Kaudella 1991–1992 Peltonen nousi HIFK:n edustusmiehistöön SM-liigaan, jossa hän pelasi kuusi ottelua. Suurimman osan kaudesta Peltonen pelasi A-junioreissa. Kauden 1992–1993 Peltonen vietti pääosin SM-liigassa ja hän teki 37 tehopistettä 46 ottelussa. Hän sai kauden jälkeen parhaan tulokkaan Jarmo Wasama -palkinto. San Jose Sharks Peltosen NHL:ään vuonna kolmannella kierroksella vuorolla 58. Kaudella 1993–1994 Peltonen teki 38 pistettä ja seuraavalla 36.


title: Ville Peltonen

text: Kaudeksi 1995–1996 Peltonen siirtyi menestyksekkäiden MM-kisojen jälkeen NHL:ään San Jose Sharksiin. Hän pelasi debyyttikaudellaan NHL:ssä 31 ottelua, joissa teki 13 tehopistettä. Osan kaudesta hän pelasi San Josen farmijoukkueessa IHL:n Kansas City Bladesissa. Seuraavalla kaudella Peltonen pelasi NHL:ssä vähemmän, mutta AHL:ssä hän teki 22+30=52 tehopistettä.


title: Ville Peltonen

text: Kaudeksi 1997–1998 Peltonen siirtyi Ruotsin Elitserieniin Frölunda HC:hen. Hän voitti tuolloin sarjan pistepörssin 51 pisteellä. Onnistuneen kauden jälkeen Peltonen palasi NHL:ään, tällä kertaa Nashville Predatorsin joukkueeseen. Kausi alkoikin lupaavasti; 14:ssä ensimmäisessä ottelussa hän teki tehopisteet 5+5=10, mutta sitten paha olkapäävamma päätti koko kauden hänen osaltaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 79 ottelussa. Kausi 2000–2001 oli Peltosen viimeinen Nashvillessä. Hän teki 3+1=4 tehopistettä 23 ottelussa. Hän pelasi loppukauden Milwaukee Admiralsissa, jossa hänet valittiin sarjan tähdistökentälliseen.


title: Ville Peltonen

text: Kaudella 2001–2002 Peltonen siirtyi Jokereihin tullen samalla valituksi joukkueen kapteeniksi. Kyseisellä kaudella Peltonen kärsi loukkaantumisista pelaten vain 30 ottelua tehopistein 11+18=29. Kaudella 2002–2003 hän jatkoi Jokereissa, tällä kertaa tehopistein 23+19=42. Jääkiekkotoimittajat myönsivät Peltoselle vuoden herrasmiespelaajalle annettavan Raimo Kilpiö -palkinnon sekä valinnan liigan tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2003–2004 Peltonen siirtyi Sveitsin Nationalliga A:n HC Luganoon. Hän pelasi erinomaisen kauden tehden runkosarjassa tehopisteet 28+44=72. Peltonen voitti sarjan pistepörssin ja hänet valittiin tähdistökentälliseen. Seuraavalla kaudella hän teki 56 tehopistettä. Kaudella 2005–2006 Peltonen teki 39 runkosarjapelissään tehopisteet 23+25=48. Kausi huipentui Nationalligan mestaruuteen kapteeni Peltosen ollessa pudotuspelien paras maalintekijä.


title: Ville Peltonen

text: Kaudeksi 2006–2007 Peltonen palasi 33-vuotiaana viiden vuoden tauon jälkeen NHL:ään, nyt Florida Panthersiin, jossa hän saavutti 72 ottelussa tehopisteet 17+20=37. Toisella Florida-kaudellaan 2007–2008 Peltosen tehopisteet olivat 5+15=20 56 ottelussa. Kautta häiritsi jalkamurtuma, jonka takia Peltoselta jäi väliin 24 ottelua. Häneltä jäi väliin loukkaantumisten takia vain muutama ottelu kaudella 2008–2009. Peltosen kolmannen ja viimeisen Florida Panthers -kauden tehopisteiksi tulivat 79 ottelussa 12+19=31.


title: Ville Peltonen

text: Kaudeksi 2009–2010 Peltonen siirtyi KHL:ssä pelaavaan valkovenäläiseen Dinamo Minskiin, jossa hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi. Hänet valittiin myös sarjan vuosittaiseen tähdistöotteluun. Peltonen teki suuresta roolista huolimatta vain 6+20 tehopistettä ja oli kesken kauden siirtymässä TsSKA Moskovaan.


title: Ville Peltonen

text: Toukokuussa 2010 Peltonen palasi SM-liigaan HIFK:n riveihin kaksivuotisella sopimuksella. Hän toimi joukkueen kapteenina. Maaliskuussa 2011 Ilta-Sanomien urheilutoimittaja Petteri Linnavalli arvioi Ville Peltosen SM-liigan runkosarjan (2010–2011) parhaaksi pelaajaksi muun muassa koska "hänestä on hyötyä joukkueelleen silloinkin kun hän ei pelaa." Peltonen teki runkosarjan 54 ottelussa tehot 28+37=65, joilla hän jäi vain pisteen päähän sarjan pistepörssin voittaneesta Lukon Perttu Lindgrenistä. Hänet valittiin SM-liigan runkosarjan parhaaksi pelaajaksi Lasse Oksanen -palkinnolla. Peltosen Lasse Oksanen -palkinto tuli kaikkien aikojen ylivoimaisimmalla erolla. Kauden 2010–2011 esitykset toivat Peltoselle myös Kultainen kypärä -palkinnon. Valinnan suorittavat muut pelaajat, ja Peltosen voitto oli kautta aikojen ylivoimaisin. HIFK voitti Suomen mestaruuden ja Peltonen oli viimeisen finaalin ratkaisija tekemällä kolme IFK:n neljästä maalista. Toukokuussa kauden palkintogaalassa Peltoselle myönnettiin uransa toinen Raimo Kilpiö -palkinto, jonka lisäksi hänet valittiin kauden tähdistökentällisen vasemmaksi laitahyökkääjäksi. Tämäkin valinta oli Peltosen uran toinen.


title: Ville Peltonen

text: Kaudella 2012–2013 European Trophy ottelussa Jokereita vastaan 1.9.2012 Peltonen joutui Semir Ben-Amorin hyökkäyksen kohteeksi, mutta toipui parissa viikossa pelikuntoon. Paluuottelussaan Peltonen johdatti HIFK:n voittoon Jokereista saalistaen tehot 2+1. Peltonen loukkaantui uudestaan Jokereita vastaan 23. helmikuuta 2013 Markus Nordlundin taklatessa Peltosta laidassa; seurauksena uusi aivotärähdys. Moni uskoi hienon uran päättyneen tähän, mutta 19.9.2013 Ville Peltonen palasi kaukaloihin pelaamaan vielä yhden kauden, mikä sujuikin yli odotusten. Peltonen sai päättää maineikkaan uransa joukkueensa kultakypäränä. Pelaamissaan 55 ottelussa kertyi 13 maalia ja 29 maalisyöttöä – yhteispisteet HIFK:n parhaat: 42.


title: Ville Peltonen

text: Maaliskuun 7:ntenä 2014 Peltonen ilmoitti pelaajauransa päättyvän kauteen 2013–2014. 11. maaliskuuta Ville Peltonen pelasi viimeistä kertaa runkosarjassa Helsingin jäähallissa JYP:iä vastaan ja sai kolmannessa erässä yleisöltä raikuvat suosionosoitukset lähdettyään kunniakierrokselle. Kunniakierroksen vuoksi koko jäähalli pimennettiin.


title: Ville Peltonen

text: Vuoden 1994 olympiakisoista lähtien Suomi on pelannut yhteensä 28 arvoturnausta, joissa Peltonen on ollut mukana 19 kertaa, millä hän jakaa suomalaisten ykköspaikan pelattujen arvoturnausten määrässä yhdessä Raimo Helmisen kanssa. Häneltä ovat jääneet väliin vuoden 2001 MM-kisat sekä vuoden 2002 talviolympialaiset ja MM-kisat olkapäävamman vuoksi. Vuodesta 1994 alkaen Suomi on yltänyt 16 kertaa arvoturnausmitalille – vain kolmesti ilman Peltosta. Peltonen on ollut MM-kisajoukkueen kapteenina kuusi kertaa vuosina 1998, 2000, 2005, 2006, 2007 ja 2008.


title: Ville Peltonen

text: Peltonen pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa marraskuussa 1993 Tšekkiä vastaan. Heti ensimmäisessä miesten arvoturnauksessaan Lillehammerin talviolympiakisoissa 1994 Peltonen valittiin jääkiekkojoukkueen varakapteeniksi. Peltosen, Saku Koivun ja Jere Lehtisen muodostama nuorisoketju nousi joukkueen tehokkaimmaksi ketjuksi. Keväällä Milanon MM-kisoissa Suomi saavutti hopeaa hävittyään Kanadalle loppuottelussa rangaistuslaukauksilla. Peltosen uran kohokohta tuli vuoden 1995 MM-kisoissa Ruotsissa. Hän teki finaalissa Ruotsia vastaan kolme ensimmäistä maalia ja syötti neljännen. Koko nuorisoketju, joka sai nimen "Tupu, Hupu ja Lupu" (Saku Koivu, Jere Lehtinen ja Ville Peltonen) valittiin kisojen tähdistökentälliseen. Peltonen oli turnauksen pistepörssin toinen tehopistein 6+5=11.


title: Ville Peltonen

text: Naganon olympialaisissa 1998 Leijonien ykkösketjuksi muodostui Teemu Selänne – Koivu – Lehtinen. Selänne kuitenkin loukkaantui ja Peltonen nostettiin ykkösketjuun pronssiotteluun Kanadaa vastaan. Hän teki ottelussa 3–2 voittomaalin. Samana keväänä Zürichin MM-kisoissa Peltonen teki jatkolohkon ratkaisuottelussa Kanadaa vastaan tasoituksen noin 10 sekuntia ennen päätösvihellystä. Turnauksessa pelattiin kaksiosainen finaali. Ensimmäinen finaali päättyi Ruotsin 1–0 voittoon, ja finaalin toisen osan päätyttyä maalittomana Ruotsi voitti kultaa. Peltonen valittiin MM-kisojen tähdistökentälliseen toisen kerran urallaan. Turnauksessa Peltonen muodosti Raimo Helmisen kanssa tehokkaan duon. Pistepörssin voittaneesta Peter Forsbergista Peltonen jäi pisteen ollen neljäs. Lillehammerin MM-kisoissa 1999 Suomi saavutti jälleen hopeaa. Suomi hävisi Tšekille finaalin ensimmäisen osan 1–3. Toinen osaottelu päättyi Leijonille 4–1, joten päädyttiin jatkoajalle, jossa Tšekki voitti. Ottelussa Peltonen teki Suomen tasoittavan maalin. Seuraavan vuoden Venäjän MM-kisoista Peltonen voitti pronssia.


title: Ville Peltonen

text: Vuoden 2004 Prahan MM-kisoissa Peltonen ja Olli Jokinen pelasivat ykkösketjussa tehokkaasti. Puolivärieräottelussa Kanadaa vastaan Peltosen tehopisteet olivat 1+2 hänen tehtyään ottelun avausmaalin. Tämä ei kuitenkaan riittänyt Kanadan voitettua ottelun jatkoajalla. Peltonen valittiin kolmannen kerran turnauksen tähdistökentälliseen. Kisojen pistepörssin voitti Kanadan Dany Heatley vain pisteen erolla ennen Peltosta (4+6=10). Hän osallistui samana vuonna pelattuun Maailmancupiin. Suomi kohtasi turnauksen loppuottelussa Kanadan, jolle se hävisi 3–2.


title: Ville Peltonen

text: Torinon talviolympiakisoissa 2006 Peltonen ja Olli Jokinen muodostivat jälleen hyvän parivaljakon. Varsinkin pudotuspeleissä kyseinen ketju oli ratkaiseva osa Suomen menestyksessä. Peltonen teki ottelun avausmaalin sekä puolivälierässä Yhdysvaltoja, että välierässä Venäjää vastaan. Molemmissa peleissä hän kirjautti lisäksi syöttöpisteen. Finaalissa Ruotsia vastaan hän tasoitti ottelun, mutta Leijonat hävisivät ainoan kerran koko turnauksessa voittaen hopeaa. Olympiavuoden MM-kisoissa Latviassa Peltonen voitti pronssia. Seuraavan vuoden MM-kisoissa Venäjällä Peltonen oli Suomen johtavia pelaajia yhdeksällä tehopisteellään. Suomi hävisi kuitenkin finaalin Kanadalle. Hän oli myös Kanadan MM-kilpailuissa 2008 joukkueen kapteeni. Hän teki kisoissa neljä tehopistettä ja oli voittamassa pronssia.


title: Ville Peltonen

text:
Peltonen valittiin Suomen joukkueeseen Vancouverin olympialaisiin 2010, jotka olivat jo Peltosen uran neljännet. Olympialaisten avajaisissa Peltonen sai kunnian toimia Suomen koko kisajoukkueen lipunkantajana. Mittavalla arvoturnausurallaan Peltonen pelasi ensimmäistä kertaa ns. puolustavassa ketjussa, jonka päätehtävänä oli pitää kurissa vastustajan parhaat pelaajat. Peltosen ketjukavereina Vancouverin olympiaturnauksen alkupeleissä olivat Niko Kapanen ja Jarkko Ruutu. Kahteen viimeiseen peliin keskushyökkääjäksi tuli Peltosen takavuosien tutkapari Olli Jokinen. Leijonien nelosketju suoriutui erinomaisesti; tasaviisikoin pelattaessa Peltosen jäällä ollessa vastustaja ei tehnyt maaliakaan koko turnauksessa. Peltosen +- -saldo oli yhdessä Jarkko Ruudun kanssa Leijonien paras: +3. Lisäksi pronssiottelussa Slovakiaa vastaan ketju teki Suomen tasoitus- ja voittomaalin. Pronssi oli Peltoselle jo neljäs olympiamitali urallaan. Vancouverin olympiakisoissa Peltonen liittyi yhdessä muun "Ankkalinnan ketjun" eli Saku Koivun ja Jere Lehtisen kanssa siihen harvalukuiseen joukkoon, joka on saavuttanut mitalin neljissä olympiakisoissa. Aiemmin tähän ovat yltäneet Vladislav Tretjak, Igor Kravtšuk sekä Jiří Holík.
Ville Peltonen valittiin maajoukkueeseen myös kevään 2011 MM-kisoihin, mutta hän ei voinut osallistua reisivamman vuoksi.
Vuonna 2012 Peltonen putosi viimeisten joukossa Euro Hockey Tourin turnauksen jälkeen MM-kotikisojen joukkueesta. Ville Peltonen pelasi viimeisen maaottelunsa 29.4.2012 Ruotsia vastaan. Se oli Leijonien viimeinen ottelu ennen vajaan viikon kuluttua alkaneita MM-kisoja. Tuossa ottelussa Peltonen teki yhden maalin.


title: Ville Peltonen

text: Ville Peltonen valittiin HIFK:n juniorien valmennuspäälliköksi huhtikuussa 2014, muutama viikko pelaajauransa päättymisestä. Peltonen vastaa HIFK:n junioritoiminnan johtamisesta, kehittämisestä ja yksilövalmennuksesta. Kesäkuussa 2014 Peltonen valittiin Suomen jääkiekkomaajoukkueen valmennusryhmään. Kari Jalosen johtamassa Leijonien valmennustiimissä apuvalmentajana työskentelee Peltosen ohella Lauri Marjamäki.


title: Ville Peltonen

text: Kaudella 2016–17 Ville Peltonen toimii Kari Jalosen apuvalmentajana Sveitsin pääsarjassa, National League A:ssa pelaavassa SC Bernissä. Joukkue puolustaa mestaruutta kaudelta 2015–16. SC Bern pystyikin uusimaan edeltävän kauden mestaruutensa päihittäen finaalisarjassa EV Zugin otteluvoitoin 4–2.


title: Ville Peltonen

text: Marraskuussa 2017 Lausanne HC kertoi Peltosen siirtyvän seuraavaksi kaudeksi seuran päävalmentajaksi kahden vuoden sopimuksella.Peltonen on järjestänyt nimeään kantavaa junioreiden kiekkokoulua. Tapaseura ry valitsi hänet vuonna 2006 vuoden helsinkiläisurheilijaksi sekä vuoden käyttäytyjäksi.


title: Ville Peltonen

text: Vuonna 2007 Peltonen joutui silloisen joukkuekaverinsa Ed Belfourin kanssa putkaan Floridan South Beachissa vietetyn baari-illan jälkeen. Peltonen rikkoi pubin ulkopuolella paloautosta lampun. Hän pyysi tekoaan myöhemmin anteeksi, ja kertoi katuvansa tekoaan.


title: Anton Tšehov

text: Anton Pavlovitš Tšehov (, 29. tammikuuta 1860 Taganrog – 15. heinäkuuta 1904 Badenweiler) oli venäläinen kirjailija, joka uudisti novelli- ja näytelmäkirjallisuutta.


title: Anton Tšehov

text: Anton Tšehovin tuotanto sijoittuu realismin ja modernismin väliin: kerronta on realistista, mutta tapa hahmottaa maailma uudenlainen, usein impressionistiseksi kuvailtu. Sitä ei voi sijoittaa mihinkään tiettyyn virtaukseen. Tšehovin kerronta on puolueetonta, objektiivista ja tarkkaa. Kieli on konkreettista ja yksinkertaista. Kertomukset ovat tiiviitä, vailla johdantoja ja juonenkäänteitä.


title: Anton Tšehov

text: Tšehovin toistuvia teemoja ovat ihmisen eristyneisyys, yksinäisyys ja tarpeettomuus. Novellillaan ”Tarpeettomia ihmisiä” Tšehov liittyi tietoisesti venäläiseen tarpeettoman ihmisen kuvauksen perinteeseen. Hänen koko tuotantoaan voidaan pitää tutkielmana tarpeettomasta ihmisestä. Tarpeettomuus, eristyneisyys ja yksinäisyys ovat Tšehoville jotakin ihmisluontoon kuuluvaa, eivät poikkeuksellista. Ne näkyvät hahmojen keskinäisessä kommunikaatiossa tai sen puutteessa sekä heidän suhteessaan yhteiskuntaan.


title: Anton Tšehov

text: Tšehovin novelleissa on vaikutteita draamasta ja lyriikasta. Jotkut hänen novelleistaan ovat kuin kerrottuja versioita näytelmistä. Lyyrisiä vaikutteita ovat novellien rakenteiden rytmi, metaforat ja symbolit sekä runoille tyypilliset keinot, kuten alkusointu, assonanssi ja motiivit.


title: Anton Tšehov

text: Tšehovin varhaiset kirjoitukset ovat pakinoita ja humoristisia kertomuksia. Myöhemmin hän ei pitänyt varhaisista teoksistaan eikä antanut julkaista kaikkia niistä kootuissa teoksissaan. Novelli ”Aro” (1888) on Tšehovin käänne kohti tyyliä, jota kutsutaan ”tšehovilaiseksi”. Novelli kuvaa päähenkilön matkaa arolla kotikylästään kaupunkiin, jonne hän on menossa kouluun. Tarina etenee melkein ilman juonta. Aro on vertauskuva Venäjän menneisyydelle ja avoimelle tulevaisuudelle. Matka kuvaa päähenkilön siirtymistä tutusta elämänkulusta tuntemattomaan tulevaisuuteen. ”Aron” jälkeen Tšehov ei julkaissut enää humoristisia tarinoita.


title: Anton Tšehov

text: Tšehovin ensimmäinen eksistentiaalinen teos oli novelli ”Ikävä tarina” (1889). Tarinan päähenkilö aavistaa kuolemansa lähenevän. Hän pitää elämäänsä merkityksettömänä eikä kykene kommunikoimaan muiden kanssa. ”Sotamies Gusev” (1890) on novelli kahdesta kuolemansairaasta merimiehestä, jotka ovat matkalla Kaukoidästä Venäjälle. He kuolevat ja heidän ruumiinsa heitetään mereen. Novelli päättyy meren kuvailuun. Tarina jatkoi ”Ikävän tarinan” teemaa kyvyttömyydestä kommunikoida ja lisäsi siihen ajatuksen luonnon välinpitämättömyydestä. ”Sali n:o 6:n” (1892) päähenkilön mielestä mielisairaalan potilaat ovat mielenkiintoisempia kuin niin sanotut tavalliset ihmiset. Novellia on tulkittu tragikoomiseksi esitykseksi yksinäisyydestä. Yksinäisyys ja eristäytyminen esitetään ihmiselle luontaisena. Tämä luo kuvaa, että ihmiset ja yhteiskunta ovat moraalisesti rappeutuneita ja armottomia.


title: Anton Tšehov

text: Anton Tšehov syntyi vuonna 1860 Taganrogin kaupungissa. Hänen isoisänsä oli ollut maaorja ja isä kauppias. Vuonna 1879 hän aloitti lääkärinopinnot Moskovan yliopistossa. Tšehov kirjoitti jo varhain lehtiin, osittain siksi että tarvitsi rahaa itselleen, sisaruksilleen ja perheelleen. Tšehovilla oli jo nuoresta asti tuberkuloosi, johon hän tiesi kuolevansa. Tämä synkisti hänen maailmankuvaansa.


title: Anton Tšehov

text: Vuonna 1890 Tšehov matkusti Sahalinin saarelle, jossa hän haastatteli rangaistusvankeja ja osallistui väestönlaskentaan. Hän laati kokemuksistaan ja havainnoistaan matkakertomuskirjan "Sahalin" (1895), jossa hän kuvasi rangaistusvankeja ja paikallista alkuperäisväestöä. "Sahalin" muistuttaa sosiologista tutkielmaa ja sen puolueeton kuvaustapa on samantyyppinen, mitä Tšehov käytti kaunokirjallisissa teoksissaan. Teos sai aikaan laajan julkisen keskustelun ja myöhemmin se johti rangaistusvankien olojen parannuksiin.


title: Anton Tšehov

text: Tšehov siirtyi novelleista myös näyttämötaiteen pariin ja kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä "Ivanovin" 1887 – hänen varsinaista esikoisnäytelmäänsä "Platonov" (1878) ei aikanaan esitetty, ja se julkaistiin vasta Tšehovin kuoleman jälkeen. Hänen kuuluisin näytelmänsä on 1895 julkaistu "Lokki". "Lokki" kärsi aluksi täydellisen epäonnistumisen Pietarissa ja saavutti suosiota vasta Moskovassa kolmen vuoden kuluttua. Tämän jälkeen ”tšehovilaiset” näytelmät saavuttivat yhä kasvavaa menestystä. Hänen viimeisiksi teoksikseen jäivät näytelmät "Vanja-eno" (1900), "Kolme sisarta" (1901) ja "Kirsikkapuisto" (1904). Vuonna 1901 Tšehov solmi avioliiton Moskovan taiteellisen teatterin näyttelijättären Olga Knipperin kanssa.


title: Anton Tšehov

text: Vuonna 1904 Tšehov oli hoidattamassa tuberkuloosiaan Badenweilerin kylpyläkaupungissa Saksassa, mutta menehtyi sairauteensa.


title: Anton Tšehov

text: Kriitikot, jotka suhtautuivat Tšehoviin myönteisesti, kutsuivat hänen kerrontaansa impressionistiseksi, kun taas kielteisesti suhtautuvat pitivät teoksia muodottomina, katkelmallisina, umpimähkäisinä ja epätäydellisinä. Niiden tyyliä pidettiin yleisesti lakonisena. Dmitri Merežkovskin mukaan Tšehov ei korota ääntään eikä sano mitään ylimääräistä, vaan ”kerronnan yksinkertaisuus on niin yksinkertaista, että se herättää kylmiä väreitä, taide on siinä lähellä loppuaan, tyhjyyden partaalla, ja vaatii tarkkuutta nähdä, että tässä tyhjyydessä onkin – kaikki”.


title: Anton Tšehov

text: Nykyään Tšehovia pidetään novellin ja näytelmän uudistajana ja tšehovilaisuutta ilmaisutapana. Aikalaiset pitivät häntä enemmänkin toivottomuuden kuvaajana. 1900-luvun alussa tšehovilaisuus tarkoitti toivon ja idealismin puuttumista ja arjen kuvausta ilman syvempää merkitystä.Juhani Konkka suomensi Valitut novellit -kokoelman kahdessa osassa WSOY:lle 1959:


title: Anton Tšehov

text: Ulla-Liisa Heino suomensi Suuret kertomukset -kokoelman kahdessa osassa Otavalle 1961.


title: Anton Tšehov

text: Muita julkaisuja:Tunnetuimpia tarinoita julkaisujärjestyksessä. Osa tarinoista suomennettu useammalla nimellä ja julkaistu useassa eri kokoelmassa.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuus (儒學, "Rúxué") tai konfutselaisuus on Kiinassa syntynyt moraalinen ja yhteiskunnallinen oppi, joka kehittyi kiinalaisen filosofin Kungfutsen (551–479 eaa.) opetuksista. Kungfutselaisuus pohjautuu Kiinassa kauan vallalla olleisiin instituutioihin ja pitkäaikaiseen kiinalaiseen käytäntöön, ja sen taustatekijöinä ovat muun muassa sukujärjestelmä ja siihen liittyvä esi-isien kultti.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden tärkeimmät hyveet ovat inhimillisyys, oikeudenmukaisuus, hyvät tavat, uskollisuus ja viisaus. Vastavuoroisuus kuten ylempien kunnioittaminen ja alempien suojelu on tärkeää. Kungfutselaisuuden perusperiaatteena on parantaa ja lisätä hyvinvointia yhteiskunnassa jalon käytöksen kautta, joka siirtyy ensin perheestä kaupunkiin, sitten yhteiskuntaan ja myöhemmin koko maailmaan. Tähän pyritään hyveellisellä elämällä.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuudella ei ole omaa jumalakäsitystä, mutta se on silti länsimaissa usein luokiteltu uskonnoksi. Kungfutselaisuuden keskeisimmät tekstit ovat "Viisi klassikkoa" ja "Neljä kirjaa".


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden perusti Zhou-dynastian aikana elänyt poliittinen opettaja Kungfutse (551–479 eaa.). Kungfutsen elinaikana kevättä ja syksyä -kaudella Kiinassa oli useita toisiaan vastaan taistelevia kuningaskuntia. Ajan suuret muutokset saivat monet ajattelijat pohtimaan yhteiskunnallisia ongelmia. Ajanjaksoa kutsutaankin "taistelevien valtioiden ja satojen filosofien aikakaudeksi".


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutse oli tyytymätön aikansa moraaliin ja koetti elvyttää uudelleen arvomaailman, jonka hän uskoi olleen vallalla muinaisina kulta-aikoina. Kehitettyään oppinsa hän kiersi valtiosta valtioon etsien hallitsijaa, joka suhtautuisi siihen myönteisesti. Epäonnistuttuaan löytämään suopeaa ruhtinasta hän palasi kotiseudulleen Lu-valtioon ja omistautui opetustyöhön.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutsen jälkeen 300- ja 200-luvulla eaa. kungfutselaisuutta kehittivät filosofit Mengzi ja Xunzi. Tuohon aikaan kungfutselaisuus ei vielä ollut vallassa vaan kilpaili siitä useiden muiden koulukuntien kanssa. Kiinan ensimmäinen keisari Qin Shi Huangdi kannatti kungfutselaisuuden erään kilpailijan, lain koulukunnan oppeja ja vainosi kungfutselaisia ankarasti. Häntä seurannut Han-dynastia kuitenkin kohotti kungfutselaisuuden kaikkien muiden koulukuntien yläpuolelle ja antoi sille virallisen aseman Kiinan opetusjärjestelmän perustana.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuus koki tilapäisen laskukauden Han-dynastian romahduksesta 200-luvulla jaa. seuranneessa poliittisessa kaaoksessa. Sen kilpailijoiksi nousseet buddhalaisuus ja taolaisuus pystyivät antamaan ihmiselämälle hengellisen ulottuvuuden, mikä kungfutselaisuudesta puuttui.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden virallinen asema ei pääsääntöisesti johtanut muiden uskontojen tukahduttamiseen ja niiden edustajien vainoamiseen. Vuoden 845 jälkeen kungfutselaiset kuitenkin suostuttelivat Kiinan hallinnon vainoamaan buddhalaisia ja muiden ulkomaisten uskontojen edustajia.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuudessa syntyi 600-luvulta 1200-luvulle useita uudistusliikkeitä. Zhu Xin 1100-luvulla systematisoiman uuskungfutselaisuuden omaksui valtio opikseen, ja sen aseman oppi säilytti 1900-luvulle asti.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuus menetti asemansa valtion virallisena oppina keisarivallan kukistuttua Kiinassa 1912. Kiinan tasavallan alkuaikoina kungfutselaisuutta yritettiin sisällyttää perustuslakiin valtion virallisena ideologiana. Tätä protestoivat kuitenkin niin nuoret intellektuellit kuin kommunistitkin maan uudistamisen esteenä.


title: Kungfutselaisuus

text: Vuonna 1949 perustettua Kiinan kansantasavaltaa hallinneet kommunistit hyökkäsivät aktiivisesti kungfutselaisia arvoja vastaan arvostellen samalla kungfutselaisuutta taantumukselliseksi voimaksi, joka esti yhteiskunnan kehityksen. Mao Zedongin valtakaudella kungfutselaisuus kiellettiin ja monia sitä harjoittavia temppeleitä suljettiin Kiinassa. Kungfutselaisuus sisälsi ajatuksia, joista Mao ei pitänyt. Maon kuoleman jälkeen kiinnostus alkoi jälleen kasvaa ja Maon valtakaudella suljettuja temppeleitä avattiin taas käyttöön.


title: Kungfutselaisuus

text: Viime aikoina valtaapitävä kommunistijohto on jälleen alkanut suhtautua kungfutselaisuuteen suvaitsevasti, sillä se liittyy läheisesti kiinalaiseen perhejärjestelmään ja korostaa kurin ja järjestyksen merkitystä yhteiskunnassa. Kiinan koululaisille opetetaan kungfutselaisuuden klassikoista, joista on kuitenkin jätetty pois keisarillisia instituutioita käsitteleviä osia.


title: Kungfutselaisuus

text: Nykyisin kungfutselaisuudella on noin 198 miljoonaa kannattajaa, joista 6–8 miljoonaa Kiinan ulkopuolella.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden tärkeimmiksi hyveiksi on Han-kaudelta lähtien luettu ”viisi vakiota”: inhimillisyys (voidaan ymmärtää lähteestä riippuen myös esimerkiksi lähimmäisyydeksi, veljeydeksi tai kunniallisuudeksi), oikeudenmukaisuus, hyvät tavat (voidaan kääntää myös perinnäistapojen kunnioitukseksi tai säädyllisyydeksi), uskollisuus ja viisaus. Kungfutselaisuuden ydin on se, että ylemmän (keisarin, ruhtinaan, miehen, vanhemman) tulee suojella alempaa ja alemman (alamaisen, naisen, nuoremman) tulee kunnioittaa ylempää.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuudessa ovat tärkeitä viisi suhdetta. Niihin kaikkiin kuuluvat omat vastavuoroiset hyveensä:Kungfutsen ihanteena oli ”jalo ihminen” ("junzi", ”herrasmies”), joka ilmentää moraalisia hyveitä kaikissa toimissaan sekä on tyyni ja aina rauhallinen. Hänen paras hyveensä, kaikkien hyveiden summa, on inhimillisyys eli hyväntahtoisuus tai humanismi. Se on läheisessä yhteydessä vastavuoroisuuteen. Jalon ihmisen vastakohta on ”pieni ihminen” ("xiaoren"), joka on moraaliltaan huono, muodostaa kuppikuntia sekä on hermostunut ja levoton.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden mukaan kaikki, mikä on olemassa, on vuorovaikutuksessa jonkin muun kanssa. Tämän vuoksi ihmisen on pyrittävä jalostamaan luonnettaan, jotta hän voi hyödyttää valtiotaan ja samalla muita ihmisiä.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutsen mukaan oikeamielisyys on oikeaa menettelyä kaikissa tilanteissa. Sen vastakohtana on hyödyn tavoittelu.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden perusperiaatteena on parantaa ja lisätä hyvinvointia yhteiskunnassa jalon käytöksen kautta, joka siirtyy ensin perheestä kaupunkiin sitten yhteiskuntaan ja myöhemmin koko maailmaan. Tähän pyritään hyveellisellä elämällä. Kungfutselaisuuden käsityksen mukaan ihmiset pystyvät toteuttamaan ihmisyytensä parhaita puolia vain muiden ihmisten keskuudessa.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuteen vaikuttaneista buddhalaisuudesta ja taolaisuudesta siihen yhdistettiin toisen vuosituhannen alussa jin ja jang -ajattelu sekä viiden elementin (vesi, tuli, puu, metalli ja maa) periaate. Zhu Xi lisäsi kungutselaisuuteen kahden elementin oppinsa, jonka mukaan kaikki elämän osa-alueet ovat lin, järkiperäisen prinsiipin, ja qin, muuttuvan elintärkeän voiman, tuottamia.


title: Kungfutselaisuus

text: Yhteiskunnallisena oppina kungfutselaisuus on vaikuttanut syvällisesti kiinalaisen yhteiskunnan rakenteeseen ja sen arvoihin. Kungfutselaiset ajattelivat kiinalaista yhteiskuntaa perheenomaisena järjestelmänä, jossa hallitsijaa kunnioitettiin alamaistensa isänä. Kungfutselaisuudesta on kansantasavallankin ajalle periynyt ajatus, jonka mukaan yksilön tulee palvella yhteiskuntaa uhrautuvasti ja velvollisuudentuntoisesti. Kungfutselaisuus on korostanut myös lainkuuliaisuutta sekä vanhusten ja talonpoikien hyvää kohtelua, jotka ovat edelleen arvostettuja hyveitä.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutselaisuuden keskeisimmät tekstit ovat "Viisi klassikkoa", "Keskustelut" ja "Neljä kirjaa".


title: Kungfutselaisuus

text: Kiinassa palvottiin Kungfutsen aikana jumaluutena ”Taivasta” (天, "tian"). Se viime kädessä määräsi kaikkien maailmankaikkeuden elävien olentojen kohtalon, ja kaikki ihmisten instituutiot oli perustettu sen nimissä. Vallassa oleva hallitsija nautti aina "Taivaan mandaattia" eli hallitsijan valtaoikeutta. Myös Kungfutse kunnioitti Taivasta eikä kieltänyt henkien olemassaoloa. Häntä kiinnosti kuitenkin lähinnä moraali ja ihmisyhteisö, ja hän halusi kääntää ihmisten huomion pois yliluonnollisista asioista.


title: Kungfutselaisuus

text: Kungfutse kansanomaisti esi-isien palvonnan, jota häntä ennen harjoitettiin vain hovipiireissä. Hän katsoi, että sillä oli suuri merkitys perheen jatkuvuuden takaajana.


title: Kungfutselaisuus

text: Jotkut alkoivat palvoa Kungfutsea itseäänkin jumalana ensimmäisellä vuosisadalla eaa., ja Kiinassa on useita Kungfutselle pyhitettyjä temppeleitä.


title: Muurahaishappo

text: Muurahaishappo eli metaanihappo on yksinkertaisin karboksyylihappo, jonka molekyylikaava on HCOOH. Muurahaishappo on väritöntä, pistävänhajuista, syövyttävää ja savuavaa nestettä, joka muodostaa sumua kosteassa ilmassa. Muurahaishappo syövyttää useita metalleja, kuten esimerkiksi alumiinia, lyijyä ja valurautaa. Se on heikko happo, jonka happovakio on K = 1,80 * 10 (huoneenlämmössä) ja pK = 3,77. Muurahaishapon EY-numero on 200-579-1.


title: Muurahaishappo

text: Luonnossa muurahaishappoa esiintyy monissa Hymenoptera-lahkon hyönteisissä, kuten mehiläisissä ja muurahaisissa, sekä kasveissa kuten nokkosissa ja kuusen neulasissa. Happo saa näiden hyönteisten pistoksen kirvelemään. Muurahaishappo löydettiin vuonna 1671 tislaamalla muurahaisia.


title: Muurahaishappo

text: Muurahaishapon suoloja nimitetään formiaateiksi.


title: Muurahaishappo

text: Muurahaishappoa käytetään AIV-rehun säilöntään. Menetelmän etuna on rehun korkea valkuaisainepitoisuus verrattuna kuivaheinään.


title: Tositelevisio

text: Tositelevisio eli tosi-tv on televisio-ohjelman laji, joka pyrkii esittämään käsikirjoittamattomia dramaattisia tai humoristisia tilanteita, dokumentoi todellista elämää ja suosii ”tavallisia” ihmisiä ammattinäyttelijöiden sijaan. Vaikka laji on ollut jossain muodossa olemassa television varhaisvuosista saakka, se alkoi tulla valtavirtaan vasta vuoden 2000 tienoilla.


title: Tositelevisio

text: Ohjelmalajin yleisiä tunnuspiirteitä ovat aidot ihmiset, vähäinen käsikirjoittaminen ja käsivarakuvaus. Toisaalta yleistä on myös tarkkaan ennalta määritellyt ja käsikirjoitetut tuotannot, joissa autenttisuus on täysin suunniteltu illuusio.


title: Tositelevisio

text: Varhaisin yhdysvaltalainen tositelevisio-ohjelma oli Allen Funtin "Piilokamera", jota näytettiin vuodesta 1948 alkaen lähes viisi vuosikymmentä. Piilokameran ohella Yhdysvaltain televisiossa oli 1960-luvulle tultaessa lisäksi joitain kykyohjelmia.


title: Tositelevisio

text: 1970-luvulla alkoi "Amerikkalainen perhe" (PBS), joka seurasi kalifornialaisen Loudin perheen elämää 12 jakson ajan. Sarjaan toi draamaa vanhempien avioero ja yhden pojan paljastuminen homoksi. Sarjalla oli katsojia lähes 10 miljoonaa. Siinä ei nähty perinteisiä haastatteluja tai kerrontaa, vaan juoni eteni perheen spontaanin toiminnan kautta. Sarjan tekemisessä käytettiin liikuteltavia kameroita ja langattomia mikrofoneja.


title: Tositelevisio

text: Vuosien 1979–1984 välillä NBC näytti sarjaa "Real People", jossa esiteltiin epätavallisia ihmisiä. Vuodesta 1988 FOX alkoi esittää sarjaa "Lain nimessä", joka seurasi oikeita poliiseja työssään ja aluksi myös työn ulkopuolella. Sarjassa ei ollut kertojanääntä eikä musiikkia.


title: Tositelevisio

text: MTV alkoi näyttää 1990-luvulla suosituksi noussutta tositelevisiosarjaa "The Real World", jossa seurattiin samassa asunnossa asuvia nuoria. Sen tekijät mainitsivat "Amerikkalaisen perheen" esikuvakseen.


title: Tositelevisio

text: Alankomaissa vuonna 1994 perustettu televisiotuotantoyhtiö Endemol alkoi tuottaa tositelevisio-ohjelma "Big Brotheria" vuonna 1999.


title: Tositelevisio

text: Tositelevision läpimurto tapahtui kesällä 2000, kun CBS näytti "Selviytyjien" ensimmäisen kauden. Sarjasta tuli heti hyvin suosittu, ja ensimmäisen kauden päätösjaksoa katsoi 52 miljoonaa katsojaa. Samana kesänä Selviytyjien kanssa CBS alkoi näyttää myös "Big Brotheria"; kummankin sarjan idea oli kehitetty Euroopassa. Kaudella 2001–2002 tositelevisio oli jo vakiintunut isoksi osaksi yhdysvaltalaista televisio-ohjelmistoa. Suomen ilmaiskanavilla tositelevisio oli vuonna 2013 yleisin ohjelmaluokka: sen osuus kaikista ohjelmista on lähes neljännes.


title: Tositelevisio

text: Piilokamera on varhainen tositelevision muoto. Sen tähtiä ovat tavalliset ihmiset, jotka joutuivat yllättäviin tilanteisiin tavallisessa elämässään. Osa ohjelman viehätystä ovat narrattujen ihmisten reaktiot kun tilanteen luonne paljastuu heille. Nykyajan kepposteluohjelmat kuten MTV:n "Punk’d" perustuvat piilokameran ajatukseen.


title: Tositelevisio

text: MTV:n yhteisasumissarja "The Real World" synnytti useita jäljittelijöitä ja spin-offeja. Yksi näistä oli "Road Rules" (1995–2007), jossa kuusi toisilleen tuntematonta ihmistä laitettiin suorittamaan tehtävää rahattomana johtolankoja seuraten. "The Real Worldin" jälkeen esimerkiksi "Big Brother" on käyttänyt samaa ohjelmaideaa.


title: Tositelevisio

text: "Selviytyjissä" joukko ihmisiä yrittää selviytyä trooppisella saarella ilman mukavuuksia, ja joka jaksossa yksi äänestetään ulos. Yksi varhaisista tositelevisiokilpailuista ja edelleen jatkuvista on "Amazing Race", joka on voittanut useita Emmy-palkintoja parhaan tositelevisiokilpailusarjan kategoriassa.


title: Tositelevisio

text: Kykykilpailuja on televisiossa esitetty jo varhain. Kun "Star Search" loppui 1995, kykykilpailut katosivat Yhdysvaltain televisiosta muutamaksi vuodeksi. Britanniassa alettiin vuonna 2001 esittää "Pop Idol" -laulukilpailua, jonka yhdysvaltalainen versio "American Idol" aloitti 2002. Ohjelmasta tuli erittäin suosittu, ja avauskauden finaalia seurasi 50 miljoonaa katsojaa. Pian sitä seurasi muiden alojen kykykilpailuja, kuten mallikilpailuja, koomikkokilpailuja ja jopa bisnesaiheinen kilpailu "Diili".


title: Tositelevisio

text: Dokumentaarinen tositelevisio seuraa usein jotain ammattikuntaa työssään, kuten poliiseja, sairaalahenkilökuntaa, pelastajia, turistioppaita tai tatuointitaiteilijoita, tai jotain muunlaista ihmisryhmää, kuten vankeja tai luksuselämää eläviä ihmisiä.


title: Tositelevisio

text: Muutosaiheisissa tositelevisio-ohjelmissa keskitytään osanottajan oman elämän kohenteluun. Ne käsittelevät esimerkiksi kaunistautumista, pukeutumista, laihduttamista, ruokatottumuksia, rahankäyttöä, parisuhdetta, eläintenhoitoa, yritystoimintaa, sisustusta tai remontointia.


title: Tositelevisio

text: Nykyajan varhaisin julkkis-tositelevisiosarja oli MTV:n "The Osbournes" (2002–2005), jossa seurattiin heavy metal -laulaja Ozzy Osbournea perheineen. Osbourneista tuli esikuva monille muille samankaltaisille julkkissarjoille.


title: Tositelevisio

text: Ihmissuhteisiin keskittyviä tositelevisiosarjoja kuten deittisarjoja näytettiin jo 1960-luvulla. 1990-luvun lopun jälkeen syntyneistä deitti-tositelevisiosarjoista varhaisimpia oli lyhytikäinen "Who Wants to Marry a Multi-Millionaire?", jossa 50 naista pyrki oletetun miljonäärin morsiameksi. Ohjelmasta syntyi suuri julkinen skandaali, sillä "miljonääri" paljastui naistenhakkaajaksi todellisessa elämässään, eikä hän ollut miljonäärikään. Senkin jälkeen on syntynyt useita deittisarjoja, jossa miehet ja naiset etsivät kumppania.


title: Tositelevisio

text: Joidenkin tositelevisio-ohjelmien teemana on sosiaalinen koe, jossa kohde eristetään normaalielämästä tai laitetaan tekemään jotain tavallisuudesta poikkeavaa.


title: Tositelevisio

text: Osanottajia tositelevisioon haetaan mainostamalla, värväämällä henkilökohtaisesti, ja ilmoittelemalla ohjelmien lopussa. Hakuohjeet ovat ohjelmien www-sivuilla. Hakijat lähettävät ohjelmaan kirjallisen hakemuksen ja muutaman minuutin videon itsestään. Kiinnostavimpien hakijoiden taustat kuten rikosrekisteri tarkistetaan, ja heidät haastatellaan. Koska hakijoita voi olla kymmeniä tuhansia, vain pieni osa hakemuksista voidaan katsoa läpi. Kykykilpailu "American Idol" järjestää eri kaupungeissa koelauluja, joiden perusteella tuomarien eteen esiintymään valitaan kaikkein kiinnostavimmat.


title: Tositelevisio

text: Jokaiseen tositelevisio-ohjelmaan etsitään osanottajiksi ohjelman teemaan sopiva ja kiinnostava yhdistelmä persoonallisuuksia, ulkonäköjä ja keskinäistä kemiaa. Yksi suosittu esiintyjätyyppi on sellainen, joka aiheuttaa riitoja tai polemiikkia. Toinen suosittu tyyppi on hermoherkkä ja haavoittuvainen henkilö, joka voi aiheuttaa dramaa esimerkiksi huomatessaan ettei kestä ohjelman aiheuttamia paineita. Myös kaikenlaiset erikoiset tyypit ovat suosittuja valintoja osanottajiksi, ja kykykilpailuissa myös täysin lahjattomat henkilöt, sillä he ovat viihdyttäviä.


title: Tositelevisio

text: Osanottajan täytyy osata puhua ohjelmassa kiinnostavasti itsestään ja siitä mitä on tekemässä, ja hän ei saa pelätä kameraa. Avoimuus omasta elämästään ja persoonallisuudestaan on tärkeää jo castingvaiheessa, jotta ohjelmantekijät tietävät, millaisesta henkilöstä on kyse ja sopiiko hän ohjelmaan. Hakijoista karsitaan etenkin julkisuustyrkyt, valehtelijat ja liian rivosuiset.


title: Tositelevisio

text: Joskus tositelevisioesiintyjiä laitetaan esiintymään ”ristiin” muissakin saman yhtiön tuotannoissa: esimerkiksi Neloskanavalta tuttu Kiinteistökuningatar Kaisa Liski voitti keväällä 2015 saman kanavan MasterChef -kilpailun. Yhdysvalloissa esimerkiksi "Boston" Rob Mariano on vaimoineen esiintynyt useasti CBS:n suosituimmissa tositelevisiokilpailuissa.


title: Tositelevisio

text: Tositelevisio on nykyisin hyvin suosittu ohjelmatyyppi. Mediatutkija Veijo Hietalan mukaan tositelevision suosio perustuu siihen, että ihmiset ovat sosiaalisia olentoja, jotka tarkastelevat mielellään muita ihmisiä ja heidän toimintaansa erilaisissa tilanteissa. Hänen mukaansa kulttuurimme muuttui 2000-luvun taitteessa tunteita ja elämyksiä korostavaksi. Tositelevisio näyttää suuria tunteita ja esittelee tavallisten ihmisten koko tunnekirjon. Toisin kuin elokuvissa, tositelevisio tarjoaa todellisia ihmisiä ja oikeita tunteita.


title: Tositelevisio

text: Yksi muista ohjelmatyypeistä poikkeava tositelevision tarjoama tunnetila on "myötähäpeä" (), joka on empaattisempi muoto "vahingonilosta". Lahjattomia, itsekkäitä ja typerästi käyttäytyviä tosi-tv-osallistujia katsoessaan voi jalostaa myötätunnottoman vahingonilon tunteensa osallistujien puolesta häpeämiseksi, kun nämä eivät itse ymmärrä hävetä. Myötähäpeä saa sarjan koukkuun katsojan, joka haluaa seurata voivatko osallistujat todellakin käyttäytyä jatkossakin noin hölmösti.


title: Tositelevisio

text: Tositelevisio-ohjelmien katsojamäärien maksimoimiseksi ja suosion ylläpitämiseksi ohjelmia markkinoidaan katsojille tehokkaasti paitsi kyseisellä tv-kanavalla, myös ristiinpromootion avulla muissa saman mediayhtiön tiedotusvälineissä tai kilpailijoiden medioissa, jos näin on sovittu. Esimerkiksi Sanoma-konserni tekee Neloskanavansa tosi-tv-ohjelmista ja niiden esiintyjistä paljon juttuja omistamiinsa lehtiin, kuten Ilta-Sanomiin ja Me Naisiin.


title: Tositelevisio

text: Tositelevision arvostelijat väittävät, että termi on harhaanjohtava, koska ohjelmat esittävät kaikkea muuta kuin todellisuutta. Tositelevision tekijät usein ohjailevatkin osallistujia eri tavoin. Yleisimpiä ohjailutapoja ovat käsikirjoittaminen, tarkoitushakuiset leikkaukset, eri äänipätkien yhdistely, tapahtumien lavastaminen sekä epäaitojen tilanteiden luominen. Kahden henkilön välille voidaan luoda editoinnin avulla draamaa, jota todellisuudessa ei ole, esimerkiksi leikkaamalla henkilön kommentista toisen henkilön reaktioon, joka onkin kuvattu eri asiayhteydessä, siis reaktiona eri asiaan. Joskus osanottajia kehotetaan käyttäytymään tietyllä tavalla tai sanomaan tiettyjä asioita. Katsojia ei kuitenkaan useinkaan haittaa, vaikka he tietäisivätkin ohjelmien olevan manipuloituja, sillä se tekee ohjelmista kiinnostavampia.


title: Tositelevisio

text: Joidenkin arvostelijoiden mielestä tositelevisiosarjat ovat sosiaalipornoa ja sen katselijat tirkistelijöitä.


title: Heikko happo

text: Heikko happo on happo, jonka vetyionien tuotantoreaktio eli protolyysi ei tapahdu täydellisesti, vaan happo jää osittain hajonneena tasapainotilaan, toisin kuin vahva happo. Heikon hapon hajoamistuotteena saatava ioni eli konjugaattiemäs on emäksinen, joten se pystyy helposti sitomaan takaisin irronneen vetyionin. Tästä syystä heikon hapon liuoksen vetyionikonsentraatio on aina selkeästi pienempi kuin itse hapon konsentraatio. Heikon hapon vesiliuoksen pH on siis suurempi kuin yhtä väkevän vahvan hapon vesiliuoksen pH.


title: Heikko happo

text: Heikon hapon määritelmä riippuu ainoastaan hapon kemiasta, eikä liuoksen väkevyydestä. Toisin sanoen heikkoa happoa väkevöittämällä ei saa vahvaa happoa tai vahvaa happoa laimentamalla heikkoa happoa. Monet orgaaniset hapot, kuten erilaiset karboksyylihapot, ovat heikkoja happoja. Heikko happo voi kuitenkin olla syövyttävä aine siinä missä vahvakin.


title: Heikko happo

text: Hapot muodostavat kuitenkin vahvuutensa perusteella jatkuvan sarjan, jonka toisessa päässä ovat vahvat hapot ja toisessa päässä heikot hapot. Näin siis heikkojenkin happojen vahvuudessa on eroja; toiset heikot hapot protolysoituvat enemmän kuin toiset, mikä näkyy happojen erisuuruisina happovakioina. Heikkona happona pidetään yleensä happoa, jonka happovakio "K"<1. Joskus heikot hapot jaetaan vielä selvästi heikkoihin sekä heikohkoihin happoihin. Heikohkot hapot ovat heikoista hapoista vahvimpia, kuten esimerkiksi vetyfluoridi (HF). Tämä jaottelu on kuitenkin epävirallinen, eikä heikohkojen ja selvästi heikkojen happojen välillä ole selkeää rajaa.


title: Heikko happo

text: Vahvatkin hapot ovat eräänlaisia heikkoja happoja, koska niidenkin konjugaattiemästen emäksisyys on havaittavissa, vaikka se onkin äärimmäisen pieni. Yleensä heikolla hapolla kuitenkin tarkoitetaan vain happoja, joiden liuoksissa hajonnutta happoa on vain pieni määrä.


title: Heikko happo

text: Laskuissa tehdään heikoille hapoille yleensä se yksinkertaistus, että hajoamattoman hapon määrä on sama kuin hapon kokonaismäärä. Vahvimpien heikkojen happojen liuoksista laskettaessa tämä yksinkertaistus voi kuitenkin tehdä merkittävänkin virheen lopputuloksiin.


title: Haapaperhonen

text: Haapaperhonen ("Limenitis populi") on täpläperhosten ("Nymphalidae") heimoon kuuluva kookas päiväperhonen. Se on Suomen suurikokoisimpia perhoslajeja.


title: Haapaperhonen

text:
Haapaperhonen on hyvin kookas perhoslaji: Uroksilla siipien kärkiväli on 69–80 mm ja naaraat voivat saavuttaa jopa 82-96 mm pituuden, tehden siitä satunnaisesti Suomen kookkaimman päiväperhosen. Siivet ovat väriltään mustanruskeat. Etusiivissä on muutamia valkeita, nauhamaisesti asettuneita täpliä. Etusiiven etureunassa on lisäksi yksinäinen valkoinen täplä sekä siiven kärjessä valkoiset ja punaiset täplät. Takasiipien laidoilla kulkee koristeellinen kuviointi, joka muodostuu valkoisesta, siipisuonten katkomasta nauhasta sekä sen ja siiven reunassa sijaitsevista oranssinpunaisista nuolenmuotoisista täplistä. Siipien alapinnat ovat oranssinruskeat ja niissä on leveä valkoinen, tummien siipisuonten katkoma nauha. Siipien tyvet ovat alapinnalta leveästi siniharmaat.
Haapaperhonen on levinnyt Keski-Euroopasta Keski-Aasian kautta Japaniin. Euroopassa sitä esiintyy pohjoisessa Fennoskandian keskiosissa saakka.


title: Haapaperhonen

text: Suomessa laji ei ole koskaan ollut kovin yleinen ja hävisi ilmeisesti täysin 1960-luvulla. Sittemmin laji palasi, mutta havainnot harvenivat jälleen ennen vuosituhannen vaihdetta, jonka jälkeen se on taas hieman yleistynyt. Haapaperhosen esiintyminen painottuu vahvasti Itä-Suomeen ja Keski-Pohjanmaalle. Perhonen lentää kesä-heinäkuussa.


title: Haapaperhonen

text: Haapaperhosen elinympäristöä ovat rehevät metsät, joissa kasvaa haapoja. Se käy harvoin kukilla, mutta perhosia voi löytää juomassa vettä lätäköistä tai imemässä nesteitä ulosteista ja eläinten raadoista. Niille maistuvat myös hiki ja pilaantuneet hedelmät.


title: Haapaperhonen

text: Toukan ravintokasveja ovat haapa ja muut poppelilajit.


title: Oksoniumioni

text: Oksoniumioni on mikä hyvänsä positiivisesti varautunut hapen kationi, jolla on kolme sidosta. Yksinkertaisin oksoniumioni on protonin ja vesimolekyylin yhdiste HO, joka antaa liuokselle sen happamat ominaisuudet.


title: Oksoniumioni

text: Hapot muodostavat vedessä protolysoituessaan oksoniumioneja. Vesi (Lewisin emäksenä) luovuttaa protonille H (Lewisin happo) -elektroniparin muodostaen oksoniumionin.


title: Oksoniumioni

text: Oksoniumionin konsentraation avulla voidaan laskea liuoksen pH-arvo yhtälöstä


title: Oksoniumioni

text: formula_1, jossa [H0] on liuoksen oksoniumkonsentraatio (mol/dm).


title: Fenrir

text: Fenrir (myös Fenris) oli skandinaavisessa mytologiassa valtaisa susi, joka aiheutti paljon suruja ja tuhoa jumalten keskuudessa. Fenrir esiintyy useissa eri norjalaisissa ja islantilaisissa runoissa 900- ja 1000-luvuilta.


title: Fenrir

text: Fenrir oli yksi Lokin ja Angrboðan kolmesta hirviömäisestä lapsesta. Jumalat pelkäsivät lapsia, koska ennustusten mukaan ne tulisivat tekemään suurta vahinkoa. Odin haetutti lapset Asgårdiin. Odin karkotti kaksi muuta lasta, mutta Fenririn jumalat päättivät vangita ja kasvattaa Asgårdissa. Jumalista vain Tyr uskalsi lähestyä Fenririä, mutta lopulta se kasvoi niin suureksi, että jumalat halusivat kahlita sen. Fenrir rikkoi kaksi ensimmäistä rautakahletta. Kääpiöt valmistivat silkinkevyet ja -ohuet kahleet, joilla se aiottiin sitoa. Fenrir lupasi suostua kokeilemaan kahletta, mutta vain, jos Tyr pitäisi kättään Fenririn suussa. Kun Fenrir sidottiin Glepnir-kahleella, se puraisi Tyrin käden irti. Jumalat tiesivät Fenririn olevan mukana jumalten tuhossa, mutta he eivät halunneet muuttaa kohtaloa.


title: Fenrir

text: Ragnarökin tapahtumien edetessä Fenrir pääsee vapaiksi kahleistaan suuressa maanjäristyksessä ja on mukana Lokin hirviömäisessä armeijassa tuhoamassa maailmaa. Lopulta Fenrir tappaa itse Odinin, jumalten johtajan. Tarinan toisen version mukaan Fenrir nielee Odinin ja Odinin poika Vidar kostaa isänsä kuoleman tappamalla Fenririn eri tarinan versioiden mukaan joko puukottamalla tätä sydämeen, tai vääntämällä sen leuat sijoiltaan.


title: Fenrir

text: Fenrir on pelattava hahmo Hi-Rez Studiosin pelissä Smite. Peliin on sisällytetty lyhyt loreteksti Fenririn tarinasta. Tässä versiossa norjalaiset jumalat haastoivat Fenririn näyttämään vahvuutensa rikkomalla kahleet, jotka oli sidottu hänen ympärilleen. Osoittaakseen että jumalat eivät yritä huijata Fenririä, vaati Fenrir yhden jumalan pitävän kättään Fenririn suussa. Mikäli kahleet olisivat maagisesti vahvistetut, purisi Fenrir käden poikki. Tyr suostui asettamaan kätensä pantiksi ja kahleiden paljastuttua taialla vahvennetuiksi puri Fenrir käden poikki.


title: Fenrir

text: Fenrir on pelissä luokiteltu assasiiniksi eli sen tuottama vahinko on pelin luokitelman mukaan fyysistä. Toinen vahinkotapa olisi maagista. Assasiineille tavanomaisesti Fenrir kykenee tekemään vihollisillensa vahinkoa vai menemällä vihollisen viereen. Fenririn liikkeet perushyökkäyksen lisäksi ovat Unchained, joka on hyppy, Seething Howl, joka hetkellisesi lisää Fenririn tekemän vahingon määrää ja antaa Fenririn kerätä takaisin elämäpisteitään tekemällä vahinkoa, Brutalize, joka on paljon vahinkoa tekevä lyhyt hyppy, sekä Raganrok, jossa Fenrir kasvaa hetkellisesti ja nappaa vastustajan hampaisiinsa kuljettaen häntä mukanaan. Fenririn passiivinen kyky, Unbound runes, antaa lisävoimaa Fenririn seuraavalle käytettävälle kyvylle, mikäli Fenrir on osunut 5 perushyökkäystä tai tappanut vastustajan pelaajan. Unbound runes antaessa kyvylle lisävoimaa nollautuu sen status takaisin.


title: Lusikka

text: Lusikka on ruokailuväline, jossa on varsi ja maljamainen pesäosa. Nykyiset lusikat valmistetaan yleisimmin ruostumattomasta teräksestä. Lusikoita tehdään myös muun muassa hopeasta, puusta ja muovista.


title: Lusikka

text: Vanhimmat lusikat ovat kivikaudelta, eli noin 4000-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Vanhimmat tunnetut lusikat on tehty puusta, mutta ensimmäiset lusikat on saatettu tehdä tuohesta. Löydetyt lusikat oli tehty hakkaamalla kiveä puuta vasten ja hiomalla hiekkaa ja vettä aihiota vasten. Tällaisia lusikoita on löydetty kolme. Ne on tehty sembramännystä, ja niiden varsiin on kaiverrettu eläinten päitä. Muodoltaan ne poikkeavat paljon nykylusikoista: niissä on lyhyt varsi ja iso, kämmentä jäljittelevä syvennys. Tällaisia lusikoita käytettiin koko kädellä.


title: Lusikka

text: Suomalaisten otaksutaan siirtyneen käsin syömisestä lusikan käyttöön ensimmäisen vuosituhannen vaihteen jälkeen. Uusi ruokailutapa omaksuttiin ensin Turun seudulla, josta se vähitellen levisi muualle maahan. Vanhin säilynyt lusikka on 1200-luvulta.


title: Lusikka

text: Myös luuta ja sarvea on käytetty valmistusmateriaalina.


title: Lusikka

text: Lusikkaa käytetään myös mittana ruoanlaitossa. Yksi ruokalusikallinen (rkl) vastaa kolmea teelusikallista (tl). Teelusikan koko on 5 millilitraa (ml) ja ruokalusikan 15 ml. Näin ollen 20 tl on sama kuin 1 desilitra (dl).


title: Lusikka

text: Kummit voivat antaa kummilapselleen ristiäislahjaksi kummilusikan. Tyypillisesti kummilusikka on hopeinen ja koristeellinen. Kummilusikkaan voidaan kaivertaa esimerkiksi lapsen syntymäaika ja paino.


title: Emäs

text: Emäs eli alkali on hapon vastakohta. Kuten hapolla, myös emäksellä on useita määrittelytapoja.Vesi HO voi Brønstedin teorian mukaan toimia sekä happona että emäksenä; toisin sanoen se on amfoteerinen aine eli amfolyytti. Emäksisiä ovat vesiliuokset, joissa hydroksidi-ioneja (OH) on enemmän kuin oksoniumioneja (HO) sisältäen niitä lisäksi enemmän kuin oksoniumioneja on puhtaan veden määritelmässä. Tällöin niiden pH on suurempi kuin 7. Emäksiset liuokset tuntuvat sormissa liukkailta, ja niillä on pistävä, karvas maku. Monet vahvojen emästen, kuten natriumhydroksidin, väkevät liuokset ovat hyvin syövyttäviä iholla ja limakalvoilla. Lukuisat emäkset ovat vahvoja pelkistimiä. Superemästä ei ole määritelty niin selvästi kuin superhappo; yleensä kuitenkin superemäksenä pidetään natriumhydroksidia vahvempaa tai vettä neutraloivaa emästä.


title: Emäs

text: Vahva emäs on emäs, joka on vesiliuoksessa lähes kokonaan konjugoituneena happona eli emäksen molekyylit ovat vastaanottaneet mahdollisimman paljon vetyioneja. Esimerkiksi kaikkien alkalimetallien hydroksidit ovat vahvoja emäksiä (kuten NaOH, KOH ja LiOH). Vahvaa emästä vastaa heikko happo eli vahvan emäksen konjugoitunut happo on heikko.


title: Emäs

text: Heikko emäs on emäs, joka ei vastaanota vesiliuoksessa juurikaan vetyioneja; toisin sanoen emäksen konsentraatio liuoksessa on suurempi kuin sitä vastaavan konjugoituneen hapon konsentraatio. Heikkoja emäksiä ovat muiden muassa ammoniakki (NH) ja amiinit eli ammoniakin orgaaniset johdannaiset.


title: Emäs

text: Emästen vahvuutta mitataan emäsvakiolla.


title: Emäs

text: Monet emäkset ovat voimakkaita myrkkyjä, ja niillä on voimakkaita fysiologisia vaikutuksia. Emästen vesiliuos tuntuu sormissa liukkaalta ja niljakkaalta; natriumhydroksidin triviaalinimen "lipeä" etymologia viittaa juuri tähän taipumukseen.


title: Emäs

text: Emäkset maistuvat karvailta. Tästä syystä monilla nautintoaineilla, kuten teellä, kahvilla ja kaakaolla, on tunnusomainen karvas maku. Niiden maku syntyy niiden sisältämistä kasviemäksistä, alkaloideista, kuten teofylliinistä, kofeiinista ja teobromiinista.


title: Haarukka

text: Haarukka on ruokailuväline, jonka kädensijan toisessa päässä on pitkiä piikkejä. Haarukan yleisin käyttötarkoitus on ruoan siirtäminen suuhun. Ennen haarukan keksimistä ruokailuun käytettiin vain lusikkaa, veistä ja käsiä.


title: Haarukka

text: Varhaisimmat haarukat eivät olleet syömistä varten, vaan kaksipiikkisiä haarukkoja käytettiin muinaisessa Egyptissä, Antiikin Kreikassa ja Rooman valtakunnassa lihan nostamiseen padasta tai tulelta. Ruoka syötiin käsin tai veitsen avulla. Lähi-idässä ja Bysantissa haarukoita alettiin käyttää 600-luvulla, ja ne olivat yleisiä rikkaiden perheiden ruokapöydissä 900-luvulla.


title: Haarukka

text: Italiaan haarukat levisivät, kun Venetsian dogen bysanttilainen vaimo toi niitä maahan 1000-luvulla. Ne yleistyivät kuitenkin hitaasti. Italialaisissa keittokirjoissa haarukoita alkoi esiintyä 1400-luvulle mennessä. Sieltä ne levisivät edelleen aatelisten avioliittojen kautta. Italialaiset haarukat saapuivat Ranskaan, kun Katariina de’ Medici tuli Ranskaan naimaan tulevan kuninkaan Henrik II:n. Haarukat levisivät nopeasti Ranskassa, mutta Englantiin ne toi matkailija Thomas Coryate, joka kirjoitti italialaisten haarukan käytöstä vuonna 1609 julkaistussa kirjassaan.


title: Haarukka

text: Varhaisimmat ruokailuhaarukat olivat esikuviensa mukaan kaksipiikkisiä. Niillä oli kuitenkin hankala syödä pieniä ruoanpalasia. Ranskassa 1600-luvulla kehitettiin haarukoita, joissa oli neljä käyristettyä piikkiä. Useimmat piikit helpottivat pienempien palasten syömistä, ja käyristetty muoto mahdollisti haarukan käytön myös lusikan tavoin.


title: Haarukka

text: Haarukoita valmistetaan yleensä ruostumattomasta teräksestä, mutta halvempia malleja on valmistettu myös alumiinista esimerkiksi Neuvostoliitossa työpaikkaruokaloiden hävikin vähentämiseksi. Kertakäyttöiset haarukat esimerkiksi retkeilykäyttöön valmistetaan muovista. Suomessa haarukoita ja ruokailuveitsiä sekä lusikoita on valmistanut mm. Hackmannin Sorsakosken tehdas sekä Fiskars Oy.


title: Haarukka

text: Haarukoista yleisin lienee tavallinen ruokahaarukka ja sitä pienempi jälkiruokahaarukka. On olemassa kooltaan ja muodoltaan erilaisia haarukoita, kuten alkupalahaarukka, salaattihaarukka, paistihaarukka.


title: Veitsi

text: Veitsi on leikkaamiseen tarkoitettu työkalu. Veistä on käytetty työkaluna ja aseena ihmiskunnan alkuajoista lähtien. Se on ensimmäisiä ihmisen aikaansaamia ja monikäyttöisimpiä työkaluja.


title: Veitsi

text: Ensimmäiset veitset tehtiin piistä, kivestä ja myös luusta hiomalla ja hakkaamalla kovempaa materiaalia vasten. Joskus veitselle tehtiin myös kahva puusta tai nahasta. Metallinjalostuksen myötä veitsiä tehtiin kuparista, pronssista, raudasta ja teräksestä. Materiaalien kehittyessä alkuperäinen muotoilu on pysynyt samana. Nykyisin useimmat veitset tehdään joko ruostumattomasta tai hiiliteräksestä. Ruostumaton teräs on tavallisesti pehmeää ja taipuisaa metallia, joka tylsyy verrattain nopeasti, mutta on myös kovempi ruostumaton kromiteräs, jota käytetään paljon esimerkiksi eräveitsissä. Hiiliteräs puolestaan tahraantuu ja ruostuu helpommin, mutta terä on taipumaton ja kova. Teräksen lisäksi veitsenteriä valmistetaan keraameista.


title: Veitsi

text: Ruokailuvälineenä veitsi on ruoan leikkaamiseen ja levitteiden levittämiseen tarkoitettu. Koska ruokailuveistä käytetään valmistetun ruoan leikkaamiseen, sitä ei yleensä teroiteta ja sen kärki on pyöreä. Terän leikkauskykyä on kuitenkin parannettu heikolla sahalaidalla. Ruokailuveitset on tehty yleensä metallista, mutta voiveitsiä tehdään myös puusta.


title: Veitsi

text: Veitsi koostuu terästä, kahvasta ja helasta. Terä jaetaan taas karaan, lappeisiin, terään, kärkeen ja hamaraan. Kahva on yleensä puusta, muovista, luusta, metallista tai kumista tehty osa, josta veistä pidetään kiinni. Hyvä kahva on käteen sopiva ja tehty luistamattomasta materiaalista tai muotoiltu niin, ettei veitsi pääse luistamaan esimerkiksi märässä kädessä. Usein veitsessä ovat myös helat, jotka auttavat lukitsemaan kahvan itse terään. Helat sijaitsevat terän ja kahvan välissä sekä kahvan päässä. Sopivasti muotoiltuna terän ja kahvan välissä oleva hela estää käden luiskahtamisen terään tai päinvastoin – silloin tätä osaa kutsutaan väistimeksi. Kara on terän osa, johon kahva kiinnitetään ja se jääkin yleensä kahvan sisään. Lappeet ovat veitsen teräosan kyljet ja hamara on teräosan yleensä tylsä selkäpuoli, johon on joskus saatettu viilata vaikkapa sahanterä. Kärki on veitsen terävä pisto-osa. Terä on veitsen viiltävä ja leikkaava terävä osa.


title: Pesukone

text: Pesukone on pyykin eli vaatteiden ja muiden kodin tekstiilien, kuten pyyhkeiden ja lakanoiden, pesemiseen tarkoitettu kone. Pesukoneessa on rumpu, jossa pyykit pyörivät veden ja pesuaineen sekoituksen kanssa. Pesun jälkeen pyykit yleensä lingotaan ja ripustetaan narulle kuivumaan. Ne voidaan myös kuivata kuivausrummussa tai kuivauskaapissa tms.


title: Pesukone

text: Pesukoneen sähkönkulutus koostuu suurimmaksi osaksi veden lämmittämisestä haluttuun lämpötilaan. Rumpua pyörittävä moottori kuluttaa noin kymmenesosan siitä tehosta, mitä veden lämmittäminen kuluttaa. Yksi pesukerta kuluttaa sähköä noin 1–1,4 kWh.


title: Pesukone

text: Ennen pyykkikoneita pyykit pestiin käsin. Pyykkejä liotettiin saaveissa ja liikuteltiin kepeillä tai hangattiin pyykkilautaa vasten. Pyykkejä pestiin myös virtaavassa vedessä. Pesuaineena on käytetty mm. lipeää. Saippuaa tehtiin kotioloissa teurastetun karjan rasvoista.


title: Pesukone

text: Ennen rumpupesukonetta pyykit pestiin pulsaattorikoneella. Siinä koneen sisäseinässä oleva pulsaattoriratas pyöritti säiliössä olevaa vettä ja pyykkejä. Pulsaattoripesukoneita valmisti Suomessa Tehomet vielä 1980-luvulla. Pulsaattoripesukoneissa oli tyhjennysletku, mutta niitä ei ollut liitetty viemäriin eikä myöskään vesihanaan. Koneisiin oli usein liitetty mankeli veden poistamiseksi pyykeistä pesun jälkeen.


title: Pesukone

text: Vuonna 1947 General Electric valmisti ensimmäisen täysin automaattisen pesukoneen, joka liitettiin vesi- ja viemäriverkkoihin. Tämä päältäladattava malli pystyi ottamaan vettä sisään ja tyhjentymään automaattisesti, huuhtelemaan pyykin sekä linkoamaan sen. Koneessa oli lämpötilanvalinta sekä ohjelmavalitsin.


title: Pesukone

text: Pesukone tarvitsee toimiakseen sähköä ja vettä. Sähköliitäntä on kotioloissa tavallinen sukopistoke noin kahden metrin sähköjohdolla. Pesukone ottaa käyttövetensä vesiletkun kautta kylmävesihanasta. Kodinhoidossa käytetyt pesukoneet ottavat vain kylmää vettä. Suuremmissa laitoskäyttöön tarkoitetuissa pesukoneissa voi olla myös lämminvesiliitäntä. Silloin säästetään veden lämmittämiseen käytetty aika.


title: Pesukone

text: Pesukone poistaa käytetyn pesuveden poistoletkun kautta. Poistoletku menee viemäriin. Poistoletkun tulee käydä vähintään pesukoneen ylimmän vesitason yläpuolella, jottei vesi poistu koneesta väärään aikaan.


title: Pesukone

text: Pesukoneessa on täyttöastiat pesuaineille. Pesuaineita annostellaan kahteen paikkaan: esipesua ja varsinaista pesua varten. Huuhteluaineelle on oma säiliönsä.


title: Pesukone

text: Kone olisi syytä pestä välillä 60 tai 90 asteessa runsaalla vedellä, jotta kone huuhtoutuu liasta ja pesuainejäämistä. Pesuaineen tulisi mieluiten olla zeoliititonta (esimerkiksi nestemäissä pesuaineissa sitä ei ole) ja myös jauhe olisi hyvä annostella pesupalloon eikä pesuainelokeroon.


title: Pesukone

text: Pyykkikoneissa on erilaisia pesuohjelmia:


title: Pesukone

text: Pesuohjelmat määräytyvät tavallisesti mekaanisella ohjelmavalitsimella. Pesuohjelman läpikäynnin jälkeen pesukone huuhtelee vaatekappaleet 3-7 kertaa.


title: Pesukone

text: Vaatteiden ja muiden tekstiilien tuotemerkinnöissä on merkinnät pesua sekä silitystä, kuivausta ja valkaisua varten.


title: Pesukone

text: Pesun jälkeen pesukone linkoaa vaatekappaleet. Linkouksessa pesukoneen rumpu pyörii koneen ominaisuuksien ja asetusten mukaan noin 100 - 1800 kierrosta minuutissa. Keskipakoisvoiman ansiosta vaatekappaleista irtoaa mahdollisimman paljon vettä pois. Nykyaikaisissa pyykkikoneissa on automatiikka, joka havaitsee vaatteiden epätasaisen jakautuman linkouksen alkuvaiheessa ja pyrkii korjaamaan sen. Nopea linkous alkaa vasta sitten, kun vaatemassa on saavuttanut sellaisen tasapainon, ettei rumpu tärise lingotessa liikaa. Mikäli vaadittavaa tasapainoa ei saavuteta, kone ei linkoa täydellä nopeudella. Muutamat pesukoneet pöyhivät vaatteet linkouksen jälkeen, jotta vaatteet irtoaisivat rummun seiniltä. Vedenpoistoineen ja mahdollisine pöyhimisineen loppulinkous vie ohjelman mukaan vaihdellen suurin piirtein 4–18 minuuttia.


title: Pesukone

text: Linkouksen lisäksi joissakin pesukoneissa on kuivaustoiminto. Pesukone kuumentaa vastukset ja antaa kylmän veden virrata lämmönvaihtimen ohi, jolloin kosteus tiivistyy vaatteista vaihtimen pinnalle. Toimenpide kuluttaa sähköä ja vettä. Kuivauksen jälkeen vaate on valmis heti uudelleen käytettäväksi.


title: Pesukone

text: Linko voi olla myös erillisenä, ja usein lisäksi on käytössä erillinen kuivausrumpu.


title: Propositio

text: Propositio eli väitelause on propositiologiikassa jotakin seikkaa, tapahtumaa tai asiantilaa ilmaiseva lause. Kaksiarvologiikassa proposition totuusarvo on aina tosi tai epätosi. Matemaattisessa logiikassa totuusfunktio liittää totuusarvon väitelauseeseen.


title: Propositio

text: Väitelause voi olla peruspropositio, joka katsotaan jakamattomaksi, tai loogisilla operaattoreilla (konnektiiveilla) muodostettu yhdistetty väitelause.


title: Propositio

text: Propositiolla voidaan tarkoittaa myös luonnollisen kielen lauseen merkityssisältöä, eli sitä, minkä ymmärtämisestä seuraa ko. lauseen ymmärtäminen.


title: Schrödingerin kissa

text: Schrödingerin kissa on Erwin Schrödingerin kehittelemä ajatuskoe, joka yrittää kuvata kvanttimekaniikan epätäydellisyyttä siirryttäessä atomitasolta makroskooppisiin systeemeihin. Ajatuskokeen hän esitteli kolmiosaisessa esseessä nimeltä "Die gegenwärtige Situation der Quantenmechanik" vuonna 1935. Kirjoitus julkaistiin saksalaisessa "Naturwissenschaften"-lehdessä.


title: Schrödingerin kissa

text: Ajatuskokeen sisältö on seuraava: ”Suljetussa laatikossa on kissa. Laatikkoon on kytketty laitteisto, joka koostuu radioaktiivisesta ytimestä ja myrkkykaasuastiasta. Koe on järjestetty niin, että 50 prosentin todennäköisyydellä ydin hajoaa tunnin sisällä. Jos ydin hajoaa, se lähettää hiukkasen, joka käynnistää laitteiston avaten myrkkyastian, mistä syystä kissa kuolee. (Kvanttimekaniikan mukaan ei-havainnoitua ydintä kuvaillaan hajonneen ja hajoamattoman ytimen superpositioksi). Kuitenkin kun laatikko sitten avataan, nähdään vain joko ”"hajonnut ydin / kuollut kissa"” tai ”"hajoamaton ydin / elävä kissa"”.


title: Schrödingerin kissa

text: Kysymys kuuluu: ""milloin systeemi lakkaa olemasta näiden kahden tilan sekoitus ja muuttuu vain toiseksi niistä?"”


title: Schrödingerin kissa

text: Kokeen tarkoituksena on osoittaa, että kvanttimekaniikka on epätäydellistä ilman sääntöjä, jotka kuvaavat, milloin aaltofunktio romahtaa ja kissa kuolee tai säilyy hengissä sen sijaan, että olisi kumpaakin.