title: Sim Kim Dan

text: Vuoden 1964 jälkeen Sim Kim Dan katosi kokonaan kansainvälisistä kilpailuista. Syyksi epäiltiin Pohjois-Korean epäonnistunutta projektia koskien Tokion kesäolympialaisia ja niiden yhteyteen liittynyttä pelkoa lääkärintarkastuksesta.


title: Sim Kim Dan

text: Noina aikoina liikkui myös sitkeä huhu, jonka mukaan Sim Kim Dan olisi ennen kisoja Tokiossa oleskellessaan tavannut Etelä-Koreassa eläneen isänsä, joka olisi paljastanut hänen todellisen sukupuolensa.


title: Sim Kim Dan

text: Todellinen syy siihen, miksei Sim Kim Dan kilpaillut koskaan julkisesti kansainvälisissä huippukilpailuissa, on kuitenkin hämärän peitossa.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Kuokkavierasjuhlat oli Helsingissä itsenäisyyspäivänä vuosina 1996–2003 sekä 2006 järjestetty protestitapahtuma. Sen taustalla oli radikaaleja kansalaisaktivisteja useilta eri tahoilta, muun muassa anarkisteja, anarkosyndikalisteja sekä autonomeja. Vuonna 1999 Kuokkavierasjuhlat järjestettiin itsenäisyyspäivän sijasta seuraavana viikonloppuna Helsingissä pidetyn EU-huippukokouksen yhteydessä.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Vaikka Kuokkavierasjuhlat muodostui suurimmaksi osaksi rauhanomaisesta toiminnasta ja mielenosoituksista, on tapahtuman nykyisin julkisuudessa oleva maine peräisin sen viimeisiltä vuosilta, jolloin mukaan mahtui myös levottomuuksia ja lieviä välikohtauksia poliisin kanssa.


title: Kuokkavierasjuhlat

text:
Tutkija Jukka Peltokosken mukaan tapahtuman taustalla ovat ihmisryhmät, joiden yhteiskunnallinen asema oli heikentynyt 1990-luvun lamavuosien aiheuttaman rakenteellisen työttömyyden sekä vuosikymmenen erilaisten uusliberalististen uudistusten johdosta. Heidän tarkoituksenaan oli tuoda mediajulkisuuteen vastakohtaa itsenäisyyspäivän juhlien loistolle. Tapahtumalla ei ollut varsinaisia vastuullisia järjestäjiä eikä kiinteää taustaorganisaatiota, vaan suunnittelusta tiedotettiin etukäteen esimerkiksi joidenkin kansalaisjärjestöjen sähköpostilistoilla. Se ei myöskään ollut osa laajempaa poliittista kampanjaa, vaan yksittainen kerran vuodessa järjestetty protesti.
Tapahtuman näkyvin osa oli Presidentinlinnan edustalla itsenäisyyspäivän vastaanoton aikana järjestetyt mielenosoitukset, joihin sen viimeisinä vuosina liittyi myös levottomuuksia. Kuokkavierasjuhlat koostui mielenosoituksen lisäksi myös useista muista tapahtumista. Esimerkiksi vuonna 2000 Helsingin kauppatorilla järjestettiin ohjelmallinen tapahtumatori, jossa oli musiikkiesitysten ja eri järjestöjen kojujen ohella jaossa ilmaista ruokaa.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Kuokkavierasjuhlat tunnettiin vuosien kuluessa eri nimillä. Alkuperäinen nimi oli "Kansan kuokkavierasjuhlat". Se oli käytössä vuoteen 2000 saakka, lukuun ottamatta vuoden 1999 EU-huippukokouksen aikana järjestettyä tapahtumaa, joka oli nimetty "Eurokansan kuokkavierasjuhlaksi". Vuonna 2001 tapahtuma tunnettiin elokuvaan "" viitanneella nimellä "Kuokkavierasseikkailu 2001". Termi "kuokkavieraat" itsessään tarkoittaa kutsumattomia tai ei-toivottuja vieraita.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Ensimmäisinä vuosina tapahtuma muodostui Rautatientorilta Kauppatorilla järjestettyyn tilaisuuteen marssineesta rauhanomaisesta mielenosoituskulkueesta. Vuonna 1999 Kuokkavierasjuhlat otti vaikutteita Seattlessa samana vuonna käynnistynyneestä liikkeestä, joka oli järjestänyt Maailman kauppajärjestön WTO:n vastaisia mielenosoituksia. Samaan aikaan Kuokkavierasjuhlien kanssa Helsingissä nähtiin myös useita muita mielenosoituksia, muun muassa Euroopan Unionia vastustavien maanviljelijöiden väkivaltaiseksi muuttunut protesti.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Vuotta myöhemmin tapahtuma muuttui aikaisemmasta rauhanomaisuudesta militantimpaan suuntaan ja mukaan tuli perinteisten mielenosoituksien ja kansalaistorien lisäksi kansalaistottelemattomuutta sekä poliisivoimien uhmaamista. Mukana oli esimerkiksi Ya Basta -kansalaistottelemattomuusryhmän Suomen osasto. Mielenosoittajat muun muassa pyrkivät kohti mellakka-aidoin eristetyä presidentinlinnaa, mutta poliisi esti tämän. Kuokkavierasjuhlien yhteydessä esiintyi sen viimeisinä vuosia jonkin verran lieviä haitantekoja, kuten esimerkisi itsenäisyyspäivän vastaanotolle saapuvien kutsuvieraiden taksien potkimista tai heiluttelua. Tapahtuma hajosi myös useiksi erillisiksi mielenosoituksiksi, joista osa oli poliisille ilmoittamattomia. Kauppatorin sijasta ne suuntasivat "piirittämään" Presidentinlinnaa sitä ympäröiville kaduille.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Vuoden 2003 tapahtuman jälkeen taustalla olleet tahot ilmoittivat tiedotteessaan, että Kuokkavierasjuhlat ovat menettäneet tehonsa, ja että on aika etsiä uusia vaikuttamisen muotoja. Seuraavana vuonna poliisi varustautui kuitenkin juhlien varalle vielä yhtä vahvasti kuin aikaisemminkin. Kuokkavierasjuhlat järjestettiin vielä kerran vuonna 2006, mutta sen taustalla olivat eri tahot kuin edellisissä mielenosoituksissa. Tapahtuman silloiset taustavoimat ilmoittivat omien sanojensa mukaan haluavansa "rajattoman kapinan rajatonta eliittiä vastaan". Tilaisuus jäi kuitenkin osallistujamäärältään pieneksi. Mielenosoittajia oli paikalla noin sata, poliisin arvion mukaan 60-70.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Arviot Kuokkavierasjuhlien osallistujien määrästä vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi vuonna 2000 järjestäjät arvioivat mielenosoituksessa olleen jopa 500–1 000 henkeä, mutta tiedotusvälineet väittivät määräksi vain 200.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Tiedotusvälineet suhtautuivat Kuokkavierasjuhliin aluksi neutraalisti ja jopa hyväksyvästi, mutta tapahtuman viimeisinä vuosina asenne muuttui ja media kiinnitti lähinnä kielteistä huomiota sen yhteydessä esiintyneeseen mellakointiin. Yleensä tietotusvälineissä puhuttiin mielenosoittajista vain "linnan juhlien vastustajina", vaikka kuokkavieraiden omina teemoina olivat sosiaalipoliittiset asiat kuten sosiaalinen oikeudenmukaisuus.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Mielenosoituksissa vaadittiin muun muassa perustoimeentuloa, kohtuuhintaisia asuntoja, peruspalvelujen turvaamista sekä minimipalkkaa. EU-huippukokouksen aikana vuonna 1999 järjestetyssä "Eurokansan kuokkavierasjuhlissa" teemoina olivat "taattu toimeentulo ja sosiaalinen Eurooppa". Myöhemmin julkisuudessa esiintyi myös termi "globalisaation vastustajat", jolla viitattiin Seattlessa samana vuonna alkunsa saaneeseen kansainväliseen liikeeseen.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Joulukuussa 2004 astui voimaan niin sanottu "naamiointikielto", eli laki, joka kielsi mielenosoituksiin tai muihin yleisötilaisuuksiin osallistumisen naamioituneena. Lain mukaan naamioituminen on rangaistavaa, mikäli sen tarkoituksena on väkivallan käyttö tai omaisuuden tuhoaminen. Lain säätämisen syynä olivat lähinnä Kuokkavierasjuhlien levottomuudet, joissa osa mielenosoittajista esiintyi naamioituneena.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Vuonna 2001 Vasemmistonuorten silloinen puheenjohtaja Paavo Arhinmäki työskenteli Kansan Uutisten toimittajana ja oli paikalla tekemässä juttua Kuokkavierasjuhlista. Hänen kirjoittamansa artikkeli ilmestyi lehdessä 11. joulukuuta 2001. Iltapäivälehdistö väitti myöhemmin häntä virheellisesti mielenosoittajaksi ja kritisoi Arhinmäkeä kahden vuoden kuluttua tämän osallistuttua itseinäisyyspäivän vastaanotolle kansanedustajan ominaisuudessa. Väite on noussut esille myös muun muassa vuoden 2012 presidentinvaalien kampanjoinnin sekä 2013 järjestettyjen "Kiakkovierasjuhlien" yhteydessä.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Vuonna 2013, jolloin itsenäisyyspäivän vastaanotto pidettiin Presidentinlinnan korjaustöiden vuoksi poikkeuksellisesti Tampere-talossa, järjestivät Tampereella paikalliset anarkistit "Kiakkovierasjuhlat"-nimisen tapahtuman. Sitä mainostettiin humoristisilla jääkiekkoon liittyvillä teemoilla, kuten julisteella, jossa tamperelainen jääkiekkolegenda Timo Jutila grillasi presidentti Sauli Niinistöä. Tapahtuman osallistujille jaettiin myös Timo Jutila -naamareita.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Kiakkovierasjuhlien iskulauseena oli "Lätkää ja luokkataistelua". Sen viestinä oli järjestäjien mukaan vastustaa itsenäisyyspäivän juhlien kaltaisilla tapahtumilla ylläpidettyä "valheellista yhtenäisyydentuntoa" sekä Suomessa harjoitettua "oikeistolaista politiikkaa, jota on eliitin taholta suunnattu työväenluokkaa ja köyhää kansanosaa vastaan". Kiakkovierasjuhlat käsitti Tammelantorilla järjestetyn tapahtuman, johon sisältyi muun muassa musiikkiesiintyjiä, katulätkää ja ruokatarjoilua sekä kaupungin keskustassa ja Tampere-talon ympäristössä liikkuneen mielenosoituskulkueen. Tapahtumaan oli myös järjestetty linja-autokuljetus Helsingistä. Mielenosoitus sai suurta julkisuutta sen yhteydessä esiintyneen mellakoinnin vuoksi. Kiakkovierasjuhlat nousi otsikoihin jo aikaisemmin syksyllä poliisin tapahtuman järjestäjiin kohdistaman "nettiurkinnan" eli tietopyynnön johdosta.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Syyskuussa 2013 Pirkanmaan poliisilaitos pyysi teleoperaattorilta viiden Punk in Finland -keskustelufoorumilla Kiakkovierasjuhlista keskustelleen nimimerkin IP-osoitteita ja henkilötietoja. Tietopyyntö oli luokiteltu salassa pidettäväksi, mutta se vuoti julkisuuteen Punk in Finlandin kautta. Tietopyynnön paljastajaa epäiltiin salassapitorikoksesta.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Tietopyyntö herätti runsasta keskustelua sen laillisuudesta sekä kansalaisten perusoikeusturvasta, muun muassa emeritusprofessori Teuvo Pohjolainen piti asiaa tärkeänä ennakkotapauksena. Ylen Suora Linja -ohjelma puolestaan selvitti tapauksen johdosta poliisin tekemien tietopyyntöjen laajuutta. Myös kansalaisjärjestö Electronic Frontier Finland pyysi internetin palveluntarjoajilta luetteloita viranomaisten tietopyynnöistä. Marraskuussa eduskunnan apulaisoikeusasiamies linjasi, että poliisilain mukaan Pirkanmaan poliisilla oli oikeus pyytää Kiakkovierasjuhlista keskustelleiden tietoja.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Kiakkovierasjuhlien mielenosoitus lähti liikkeelle Tammelantorilta toritapahtuman päätyttyä ja suuntasi kohti Tampere-taloa. Järjestäjien mukaan osallistujia oli yli 500, poliisi ilmoitti määräksi noin 250. Mielenosoitus pysähtyi kuitenkin poliisin pystyttämään suoja-aitaan Sorsapuistossa noin 100 metrin päässä Tampere-talosta. Ensimmäiset välikohtaukset nähtiin kun mielenosoittajat pyrkivät kohti Tampere-taloa kaatamalla aidan ja paikalla olleet ratsupoliisit puolestaan rynnäköivät väkijoukkoon.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Tilanteen rauhoituttua Sorsapuistossa mielenosoittajat suuntasivat kohti Tampereen keskustaa ja palasivat sieltä jälleen Tampere-talolle. Keskustassa kulkueesta erkaantunut ryhmä hajotti jääkiekkomailoilla Handelsbankenin ja Stockmannin tavaratalon näyteikkunoita, myös yksi Vanhan kirkon ikkuna rikottiin. Kirkon ikkunan rikkonut henkilö sai kuitenkin osakseen buuauksia muilta mielenosoittajilta. Aamulehden mukaan myös joitakin henkilöautoja ja parkkimittareita oli vahingoitettu. Tampere-talolle palattuaan osa mielenosoittajista otti jälleen yhteen paikalla olleiden mellakkapoliisien kanssa.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Pirkanmaan poliisi luonnehti mielenosoittajia aluksi "organisoiduksi rikollisryhmäksi" ja "rosvojoukoksi", myös vahinkojen arveltiin nousevan jopa kymmeniin tuhansiin euroihin. Myöhemmin poliisi kuitenkin tiedotti, että tehdyt rikokset olivat lieviä ja tapahtuman saamaan julkisuuteen nähden vähäisiä. Myöskään mellakoinnin organisoinnista ei poliisin mukaan ollut näyttöä. Mellakoinnin yhteydessä loukkaantui kolme poliisia ja myös osa poliisihevosista saivat joitakin vammoja. Kiinniotettuja mielenosoittajia oli yhteensä 28.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Kiakkovierasjuhlien mellakointi sai suurta julkisuutta ja herätti runsaasti keskustelua sekä tiedotusvälineissä että poliitikkojen keskuudessa. Muun muassa Kokoomuksen kansanedustaja Jukka Kopra syytti mellakoista Vasemmistoliittoa ja vaati ministeri Paavo Arhinmäkeä vastuuseen. Perussuomalaisten kansanedustaja Vesa-Matti Saarakkala teki tapahtumista kirjallisen kysymyksen hallitukselle ja Muutos 2011 -puolueen James Hirvisaari puolestaan vaati, ettei mellakointiin sekaantuneille nuorisojärjestöille myönnetä enää jatkossa valtion tukea. Ymmärtämystä mielenosoittajille osoitti muun muassa vasemmistoliiton kansanedustaja Anna Kontula.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Tapahtumaa käsiteltiin myös TV1:n A-studiossa, jossa olivat keskustelemassa Kiakkovierasjuhlien järjestelyihin osallistuneen henkilön lisäksi kansanedustaja Jukka Kopra sekä Perussuomalainen-lehden päätoimittaja Matias Turkkila. Lisäksi yksi mielenosoitukseen osallistujista oli vieraana Arto Nybergin televisio-ohjelmassa.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Vuoden 2013 vuosikertomuksessaan Suojelupoliisi totesi laittomaan toimintaan ryhtyneen vain pienen osan mielenosoittajista. Sen mukaan väkivallan- ja vahingontekoihin osallistui äärivasemmistolaisten aktivistien lisäksi ulkopuolisia päihtyneitä nuoria.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: "Luokkaretki lähiöstä linnaan" (Luokkaretki lähiöst linnaan) oli vuoden 2014 itsenäisyyspäivän anarkistien mielenosoitus, jossa mielenosoittajat rikkoivat ikkunoita ja nujakoivat poliisin kanssa. Poliisi arvioi mielenosoittajien aiheuttaneen vahinkoja ehkä sadantuhannen euron arvosta. Metrovaunu sotkettiin ja töhrittiin niin, että se poistettiin käytöstä. Pienyritystenkin tuhansien eurojen ikkunoita rikottiin ja töhrittiin, seiniä sotkettiin, taloyhtiön lipputanko ja seinän rappausta tuhottiin, autojen peilejä ja talojen ikkunoita sekä turvakameroita rikottiin ym. Mielenosoittajia oli enimmillään 150–200. Poliisi otti heistä kiinni 30.


title: Kuokkavierasjuhlat

text: Mielenosoituksen kokoontuminen oli Itäkeskuksessa, jossa järjestetyssä tilaisuudessa esiintyi muun muassa Julma-Henri. Paikalla olleen kommunistisen nuorisoliiton puheenjohtajan Simo Suomisen mukaan mielenosoituksessa vastustettiin eriarvoistumista. Mielenosoitukseen osallistui myös julkisuuden henkilöitä, kuten rap-artisti Iso H sekä näyttelijä-muusikko Timo Eränkö. Poliisin motittamien mielenosoittajien joukkoon jäi lisäksi yksi Ilta-Sanomien toimittaja, jota niin ikään epäiltiin mellakoinnista. Nuorisotutkija Mikko Salasuo arvioi, että nykyistä mielenosoittajasukupolvea ajaa kiukku yhteiskunnan tapahtumista eikä niinkään mikään aate. Mielenosoittaja Suvi Auvinen sanoi, että anarkistit käyttävät jatkossakin "radikaaleja keinoja", koska heistä heitä ei muuten kuunnella.


title: Bulk

text: Bulk voi tarkoittaa:


title: JPEG 2000

text: JPEG 2000 on aallokemuunnospohjainen kuvien pakkausstandardi. Sen laati "Joint Photographic Experts Group" -komitea ajatuksena korvata edellinen, diskreettiin kosinimuunnokseen pohjautuva JPEG-standardi. Tiedostopääte uuden standardin mukaisesti pakatuille kuville on .jp2. MIME-tyyppi on image/jp2.


title: JPEG 2000

text: JPEG 2000 mahdollistaa suuremman pakkaussuhteen käytön ilman edellisen JPEG-standardin tyypillisiä artefakteja, kuten kuvan laatikoitumista sekä sumentumista. Myös kuvan progressiivinen tallennus on uudessa standardissa kehittyneempi kuin edeltäjässään.


title: JPEG 2000

text: Osa JPEG 2000 -standardista on julkaistu ISO-standardina (ISO/IEC 15444-1:2000). Internet-selaimet eivät vielä laajasti tue JPEG 2000 -standardia, minkä vuoksi sitä ei yleisesti käytetä internetissä.


title: JPEG 2000

text: JPEG 2000 on häviöllisesti vikasietoinen, eli jos tiedosto katkaistaan tai siitä puuttuu osia, koko kuva tulee tavallisesti näkyviin mutta suunniteltua heikommalla tarkkuudella. Perinteisestä JPEG-kuvasta jäisi osa näkymättä tai se laatikoituisi pahasti. Siten tämä pakkaus soveltuu hyvin häiriöalttiisiin "vähemmän kuin täydellisiin" välitystekniikoihin, kuten Digi-TV, joissa ei aina ole paluukanavaa eikä mahdollisuutta tilata virheellistä dataa uudestaan.


title: Stradivarius

text: Stradivarius on Stradivarien suvun, erityisesti Antonio Stradivarin (1644–1737), rakentama jousisoitin. Stradivari rakensi kaikkiaan yli 1 100 viulua, joista noin 650 on yhä jäljellä. Antonio Stradivari rakensi myös kaksi kitaraa ja yhden harpun. Etenkin Stradivarin rakentamat viulut ovat lajinsa kalleimpia ja arvostetuimpia.


title: Stradivarius

text: Stradivariusten loistavan soinnin syistä on erilaisia teorioita.


title: Stradivarius

text: Stradivariuksia rakennettiin Italian Cremonassa vuosina 1660–1731, jolloin Euroopassa vallitsi niin sanottu pieni jääkausi. Tämän arvellaan parantaneen puumateriaalin laatua.


title: Stradivarius

text: On arveltu, että käytetty puulaji, soittimen muotoilu, bakteerit ja sienet tai jokin lakan ainesosa, kuten munasta tai eläimennahasta peräisin olevat proteiinit pohjakerroksessa ja meripihka, mirha tai jokin vielä eksoottisempi aine pintakerroksessa olisivat jäykistäneet soitinta. Tutkimuksissa soittimista on löytynyt muun muassa tulivuorentuhkaa. Tutkimuksia on vaikeuttanut soitinten harvinaisuus, arvo ja huono saatavuus.


title: Stradivarius

text: Viulujen kaikukopan pohjissa käytetty puu on käsitelty sienieliöitä tuhoavilla kuparin, raudan ja kromin suoloilla. Puunsuoja-aineena käytetyt suolat muuttavat myös instrumenttien mekaanisia ja akustisia ominaisuuksia, minkä on arveltu vaikuttavan niiden ääneen parantavasti.


title: Stradivarius

text: Viiden Stradivariuksen tutkimuksissa selvisi, että Stradivarin käyttämä lakka olikin aivan yksinkertainen ja tavanomainen öljyn ja pihkan seos. Ensin soittimen pintaan siveltiin pähkinäpuu- tai pellavaöljykerros. Sitten seurasi kerros öljyn ja mänty-, kuusi- tai lehtikuusipihkan seosta, jossa oli mukana punaisia väriaineita.


title: Stradivarius

text:
Ilmiö saattaa olla pelkästään psykologinen. "Kenties soittaja, joka näkee kauniin soittimen, soittaa paremmin", Stradivariuksia tutkinut Jean-Philippe Échard arvelee.
Italiassa Cremonassa järjestetään kolmen vuoden välein Antonio Stradivarin triennaalen yhteydessä viulunrakennuskilpailu. Vuonna 2009 parhaaksi viuluksi valittiin suomalaisen viulunrakentajan Marko Pennasen viulu, jonka säätiö lunasti 12 000 eurolla.


title: Stradivarius

text: Suomalaisista viulisteista ainakin Kasmir Uusituvalla ja Satu Vänskällä on käytössään Stradivarius. Uusituvan käyttämän viulun omistaa Pohjola Pankin Taidesäätiö. Vänskällä käytössä olevan viulun omistaa australialainen säätiö.


title: Stradivarius

text: Antonio Stradivari rakensi yhteensä 13 alttoviulua, joista on jäljellä enää muutama.Antonio Stradivari rakensi elämänsä aikana noin 70 selloa.


title: Stradivarius

text: Antonio Stradivarilta on säilynyt näihin päiviin kaksi kokonaista barokkikitaraa ja joitakin kitaran osia. Molemmissa säilyneissä kitaroissa on viisi kieliparia eli kymmenen kieltä.


title: OEM

text: OEM on lyhenne sanoista "original equipment manufacturer", joka tarkoittaa suomeksi alkuperäistä laitevalmistajaa. Joskus OEM-valmistusta kutsutaan myös omamerkkivalmistukseksi. Nimitys tarkoittaa laitteiston tai tuotteen suunnittelevaa, valmistavaa, lopputarkastavaa ja pakkaavaa yritystä, jonka nimi tai kauppanimi on merkitty tuotteeseen. Tuotteessa voi olla mukana kolmannen osapuolen tuotteita, kuten ohjelmistoja tai sovelluksia. OEM myy tuotteitaan jälleenmyyjille tai lopullisille käyttäjille.


title: OEM

text: Äärimmilleen vietynä OEM-valmistaja vastaa vain tuotteen spesifioinnista ja brändin luomisesta. Valmistaja on tällöin ulkoistanut alihankkijalleen suunnittelun (ODM), valmistuksen (EMS), kokoonpanon, lopputarkastuksen ja logistiikan. ODM (" original design manufacturer" tai "original design and manufacturing") on yritys, joka suunnittelee ja valmistaa tuotteita, joita toiset yritykset markkinoivat omilla tuotenimillään. EMS ("electronic manufacturing services") eli elektroniikan sopimusvalmistus on tuotantoa, jossa alkuperäisvalmistaja (OEM) on ulkoistanut elektroniikan valmistuksen ja kokoonpanon sellaiseen työhön erikoistuneelle yritykselle.


title: OEM

text: OEM nimitystä käytetään myös merkityksessä "lopputuotteen valmistaja". Tällöin toisen tekemä tuote myydään omana eli osana omaa tuotevalikoimaa, osana omaa tietojärjestelmää tai osana omaa laitteistoa.


title: OEM

text: OBL ("own-brand labeller") on yritys, joka on ulkoistanut tuotteen suunnittelun, valmistuksen, lopputarkastuksen, pakkaamisen tai osan näistä. Yritys markkinoi tuotetta omalla nimellään ja on siis oikeudellisessa mielessä valmistaja. Vaikka OBL ei harjoita teknistä suunnittelua tai valmistusta, saattaa se tarvita itselleen laatujärjestelmän.


title: OEM

text: VAR ("value added reseller") on lisäarvoa tarjoava jälleenmyyjä, joka käyttää tuotetta osana omaa sovellustaan tai palvelua, lisää siihen omia laajennuksiaan tai omia palveluitaan, kuten konsultointia, koulutusta tai käyttäjätukea.


title: Taishan

text: Taishan (eli Taivuori) on vuori Kiinan Shandongin maakunnassa, linnuntietä noin seitsemän kilometriä Tai’anin kaupunkikeskustan pohjoispuolella ja runsas 40 kilometriä Jinanista etelään. Se luokitellaan yleensä tärkeimmäksi Kiinan viidestä pyhästä vuoresta, ja liitetään esimerkiksi taolaisuudessa auringonnousuun, syntymään ja uudistumiseen. Vuoren ympäristöstä tunnetaan Dawenkoun kulttuuri (jo 4100–2600 eaa.). Vuoren rinteen temppeleitä on pidetty pyhiinvaelluskohteina ainakin kolmentuhannen vuoden ajan. Vuorella on useiden uskontojen, kuten taolaisten ja buddhalaisten temppeleitä.


title: Taishan

text: Vuori on enimmäkseen lehtimetsävyöhykkeellä, 80 prosenttia sen pinta-alasta on kasvillisuuden peitossa. Siellä on kulttuurihistoriallisesti merkittäviä yksittäisiä puita kuten Han-dynastian sypressit, jotka keisari Wu Di istutti. Vuorelle nousevat pyhiinvaellusreitit kulkevat temppelien, porttien, portaikkojen ja kioskien kautta.


title: Taishan

text: Vuorenhuipulle johtaa neljä eri reittiä. Itäinen reitti on suosituin ja sitä pidetään Kiinan keisarien nousuunsa käyttämänä reittiä. Useimmat tämän reitin valinneista käyvät ensin vuoren juurella sijaitsevassa Dai-pyhäkössä ennen noin 7 200 porrasaskelman nousua vuorelle. Tavalliselta ulkoilijalta nousu vie noin kuusi tuntia, hyväkuntoinen hölkkääjä voi päästä huipulle 2,5–3 tunnissa. Sää- ja lämpötilaolot vuorella voivat poiketa huomattavasti alhaalla laaksossa vallitsevista olosuhteista ja lähiajan sääennusteeseen on hyvä tutustua ennalta. Kerrospukeutumista ja hyvää takkia suositellaan samoin on syytä varata juomaa ja evästä nousun ja paluun ajaksi. Fyysisesti helpointa on ajaa bussilla vuoren puoliväliin ja sieltä hisseillä ylös vuorelle.


title: Taishan

text: Taishan on UNESCOn kulttuuriperintökohteiden luettelossa vuodesta 1987. Vuorella on kansallispuiston asema ja sillä on Kiinan merkittävimpien turistikohteiden AAAAA-luokitus.


title: CUPS

text: Common UNIX Printing System eli CUPS on useissa UNIX-yhteensopivissa järjestelmissä toimiva avoin tulostusohjelmisto. Nykyään se on käytössä muun muassa macOSin ja useimpien Linux-jakelupakettien pääasiallisena tulostusjärjestelmänä.


title: CUPS

text: Apple osti projektin vuonna 2007. Marraskuussa 2017 Apple ilmoitti muuttavansa lisenssin GNU GPL:stä Apache-lisenssin versioon 2.0.


title: CUPS

text: CUPS syntyi syksyllä 1993 vastaperustetun Easy Software Products (ESP) -nimisen ohjelmistoyrityksen 3D-mallinnusohjelmaprojektin sivutuotteena. Yksinkertaista tekstiä monimutkaisempien dokumenttien tulostaminen oli UNIX-järjestelmissä perinteisesti hoidettu Adobe PostScript -sivunkuvauskieltä käyttäen, mutta tämä lähestymistapa edellytti tulostimelta suoraa PostScript-tukea, jota ei kuluttajatason tulostimista löytynyt.


title: CUPS

text: Tuolloin GhostScript, suosittu ilmainen PostScript-tulkki, ei ollut vielä varteenotettava vaihtoehto, joten ESP:n ohjelmoijat päätyivät ohjelmoimaan omat tulostinajurinsa ja tulostusohjelmansa. Vuonna 1994 nämä ohjelmat julkaistiin SGI IRIX-käyttöjärjestelmälle erillisenä tuotteena nimeltä ESP Print. ESP Print ohitti nopeasti ESP:n mallinnusohjelman yhtiön suosituimpana tuotteena, ja vuonna 1995 yhtiö lopettikin mallinnusohjelmansa tuottamisen keskittyen ESP Printin kehittämiseen. Ohjelmisto portattiin myös HP-UX- ja Sun Solaris-käyttöjärjestelmille.


title: CUPS

text: Kun ESP:ssä alettiin pohtia ESP Printin porttaamista Digital UNIX- ja Linux-käyttöjärjestelmille, törmättiin ohjelmistossa käytetyn LPD-protokollan ("Line Printer Daemon") eri toteutusten välisiin epäyhteensopivuuksiin ja tiettyjen yleisessä käytössä olevien toteutusten teknisiin rajoituksiin, jotka lopulta johtivat LPD-protokollan korvaamiseen IPP-protokollalla. IPP-yhteensopiva ESP Print -ohjelmisto julkaistiin lokakuussa 1999 nimellä CUPS 1.0.


title: CUPS

text: CUPSin tärkeimmät osat ovat tulostusjono ("scheduler/spooler"), suodattimet ("filters") ja taustaosa ("backend"). Kun käyttäjä antaa dokumentin tulostettavaksi, lisätään se ensin tulostusjonon viimeiseksi. Kun dokumentti tulee tulostusvuoroon, suodattimet muuttavat sen tulostimen ymmärtämään muotoon ja taustaosa toimittaa sen tulostimelle, joka voi olla paikallinen tulostin tai verkkotulostin.


title: CUPS

text: CUPS toimii käyttäjätilassa käyttöjärjestelmän ytimen ulkopuolella, mistä johtuen


title: Kara-Kul

text: Karakul (Qaroqul) on järvi Vuoristo-Badahšanissa Tadžikistanin itäosassa ja Pamirvuoriston itäosissa.


title: Kara-Kul

text: Karakul on 380 neliökilometrin laajuinen, ja sen suurin syvyys on 238 metriä. Järven pinta on 3 929 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sitä reunustavat vuoret kohoavat noin 5 000 metrin korkeuteen. Karakul on laskujoeton järvi, ja se saa pääosan vedestään sitä ympäröivien vuoristojen jäätiköiltä.


title: Kara-Kul

text: Järviallas on meteoriitin tekemä kraatterissa, jolla on ikää alle viisi miljoonaa vuotta. Kraatterin läpimitta on 52 kilometriä ja se on nuorin näin suurista kraattereista.


title: Rapautuminen

text: Rapautuminen on kallion tai muun kiven murenemista. Rapautuminen voi johtua esimerkiksi lämpötilanvaihteluista ja kosteudesta: jää rapauttaa tehokkaasti. Rapautumista on olemassa kahta tyyppiä: mekaanista ja kemiallista. Mekaanista rapautumista on muun muassa kallion halkeamiin joutuneen veden jäätyminen, auringon haurastuttamisesta johtuva halkeilu ja kasvien juurten aiheuttama halkeilu. Kemiallista rapautumista on muun muassa heikompien kivilajien liukeneminen veteen ja siten kallion hajoaminen sekä erilaisten suolojen ja happojen vaikutus kallioon.


title: Rapautuminen

text: Kasvihuonekaasujen nopea kertyminen ilmakehään aiheutti varhaisella jurakaudella noin 180 miljoonaa vuotta sitten tapahtuneen lämpenemisen, jolloin maapallon keskilämpötila kohosi 5 °C. Yhdistyneen kuningaskunnan Open Universityssä tehdyn tutkimuksen mukaan lämpenemisen seurauksena rapautuminen kiihtyi viisinkertaiseksi. Rapautuminen sitoi hiiltä ilmakehästä maan kalsiittiin ja dolomiittiin, minkä johdosta hiilidioksidipitoisuudet laskivat entiselle tasolleen noin 150 000 vuodeksi.


title: Tajo

text: Tajo (, , ) on Iberian niemimaan pisin joki. Sen pituus on 1 038 kilometriä, josta 716 kilometriä on Espanjassa, 47 kilometriä Espanjan ja Portugalin välisellä rajalla ja loput 275 kilometriä Portugalissa.


title: Tajo

text: Tajon alkulähde on 1 600 metrin korkeudessa Albarracínin vuoristossa Teruelin maakunnassa Aragoniassa, ja se laskee Atlanttiin Lissabonin kohdalla. Lähellä jokisuuta joen ylittää 17,2 kilometriä pitkä Vasco da Gama -silta, joka on Euroopan toiseksi suurin Krimin-sillan jälkeen.


title: Tajo

text: Suurimmat joenrantakaupungit ovat Aranjuez, Toledo, Talavera de la Reina ja Alcántara Espanjassa sekä Santarém ja Lissabon Portugalissa.


title: Stanisława Walasiewiczówna

text: Stanisława Walasiewiczówna (tai Walasiewicz, amerikkalaiselta nimeltään Stella Walsh Olson, 11. huhtikuuta 1911 Rypin, Puola – 4. joulukuuta 1980 Cleveland, Yhdysvallat) oli puolalainen ja myöhemmin yhdysvaltalainen pikajuoksija.


title: Stanisława Walasiewiczówna

text: Stanisława Walasiewiczowna syntyi Puolassa, mutta muutti kaksivuotiaana vanhempiensa kanssa Clevelandiin, Yhdysvaltoihin. Hän kuitenkin lensi vuosittain Eurooppaan edustamaan alkuperäistä kotimaataan Puolaa urheilukilpailuissa. III naisten maailmankisoissa Prahassa vuonna 1930 hän voitti kaikki kolme pikamatkaa: 60 metriä aikaan 7,7, 100 metriä aikaan 12,5 ja 200 metriä aikaan 25,7.


title: Stanisława Walasiewiczówna

text: 1932 Los Angelesin olympialaisissa Stella Walsh, kuten hän itseään amerikkalaisittain kutsui, voitti sadalla metrillä kultaa ja 1936 Berliinin olympialaisissa hopeaa Helen Stephensin takana. 1938 ensimmäisissä naisten EM-kilpailuissa Wienissä hän voitti sekä sadan että kahdensadan metrin juoksut.


title: Stanisława Walasiewiczówna

text: Walasiewiczowna jatkoi kilpailemistaan toisen maailmansodan jälkeenkin. Yhdysvaltain kansalaisuuden hän sai vuonna 1947. Walasiewiczowna oli kasvonpiirteiltään varsin maskuliininen ja hänen äänensä oli matala. Tämän johdosta koko uransa ajan häntä varjostivat epäilykset hänen todellisesta sukupuolestaan. Edes se, että hän meni Yhdysvalloissa Olson-nimisen miehen kanssa naimisiin vuonna 1947, ei karistanut näitä epäluuloja. Vuonna 1980 hän kuoli 69-vuotiaana sivullisena ampumavälikohtauksessa. Ruumiinavauksessa paljastui hänen olleen intersukupuolinen, ja hänellä oli vain miehen sukuelimet, ja sekä miehen että naisen sukupuolikromosomit.


title: Stanisława Walasiewiczówna

text: Berliinin 100 metrin kullan jälkeen Puolan lehdistö esitti väitteen, että Walasiewiczównan lyönyt Helen Stephens oli mies. Väitteen taustalla oli se, että yhdysvaltalainen Stephens voitti kisassa Puolaa edustaneen hallitsevan olympiavoittajan, amerikanpuolalaisen Walasiewiczównan. Stephens joutui todistamaan testeissä olevansa nainen. Tapauksen ironia paljastui vasta vuosikymmeniä myöhemmin, kun Walasiewiczówna kuoli ampumavälikohtauksessa vuonna 1980 ja ruumiinavaus paljasti intersukupuolisuuden.


title: Herhiläinen

text: Herhiläinen ("Vespa crabro") on Euroopan kookkain ampiaislaji, joka kuuluu herhiläisten sukuun. Laji jaetaan noin 10 alalajiin, joista Suomessa elää "Vespa crabro crabro", mutta myös nimialalajia punaisempi "Vespa crabro germana" voi joskus harhautua Suomeen.


title: Herhiläinen

text: Herhiläinen on suhteellisen helppo erottaa muista Suomessa esiintyvistä ampiaisista sillä se on suurin meillä tavattu ampiaislaji. Pituus on kuningattarella 25-35 mm, työläisellä 18–24 mm ja koiraalla 21–28 mm. Herhiläinen on huomiota herättävän suurikokoinen, ruskeankeltainen laji, ja herhiläisellä on punertavaa väriä päässä.


title: Herhiläinen

text: Pään punaruskeat ylä- ja sivureunat ulottuvat selvästi verkkosilmien ulkopuolelle. Päälaella olevien pistesilmien taempi rivi on selvästi verkkosilmien takareunan etupuolella. Pään etuosassa sijaitseva suukilpi on tasaisen keltainen. Muiden ampiaislajien tapaan koirailla on suhteessa pidemmät tuntosarvet. Keskiruumis on punaruskea ilman keltaisia täpliä. Herhiläisen tunnistaa matalasta lentoäänestä.


title: Herhiläinen

text: Muista ampiaislajeista herhiläinen voidaan joskus sekoittaa pensasampiaisen ("Dolichovespula media") kuningattariin, mutta erottaminen onnistuu yllä olevien tuntomerkkien avulla helposti.


title: Herhiläinen

text: Pesät ovat rakennusten ja puiden koloissa, useimmiten kuolleissa lehtipuissa lähellä kuningatarten talvehtimispaikkoja. Joskus herhiläistä tavataan myös linnunpöntöissä, vanhoissa mehiläispesissä tai jopa maassa.


title: Herhiläinen

text:
Pesien kennolevyt ovat usein ruskeita, mikä johtuu lahopuusta otetusta pesäaineksesta, pureskellusta kasvikuitumassasta. Herhiläiset kaventavat pesän suuaukkoa lämpötilan laskiessa. Keski-Euroopan suurimmat ovat 15 kennolevyisiä ja niissä voi olla jopa 2800 kennoa. Suomen suurin pesä on löydetty Tohmajärveltä 2002. Se oli 60 cm korkea, 50 cm leveä ja siinä oli yli 10 kennolevyä. Suurissa pesissä kuningattaria ja koiraita voi kumpiakin olla yli 300 yksilöä.
Talvehtiminen, joka kestää noin kahdeksan kuukautta, tapahtuu yleensä yksittäin, mutta joskus talvehtivat kuningattaret ovat ryhmissä. Ensimmäiset kuningattaret lähtevät liikkeelle toukokuun alussa. Talvehtineet kuningattaret saavat mettä esimerkiksi vaahteroista ja voivat saada aikaan tuhoa esimerkiksi koivutaimistoissa mahlaa etsiessään. Munavaihe kestää alle 5 päivää, mutta keväällä ja alkukesällä sen pituus voi olla jopa 14 päivää. Herhiläisellä on viisi toukkavaihetta, joiden kokonaiskesto keskikesällä on 12 päivää ja niiden jälkeisen kotelovaiheen kesto on 14 päivää. Koko kehitysvaihe munasta aikuiseksi kestää siis vähintään 30 päivää. "Vespula" ja "Dolichovespula" ampiaisten kehitys on lyhyempi, vain noin 20 päivää. Työläiset ja vanhat kuningattaret kuolevat syksyllä ja vain uudet hedelmöittyneet kuningattaret talvehtivat.


title: Herhiläinen

text: Herhiläisten ravintona on mesi, mahla, mesikaste, saaliseläinten ja raatojen nesteet. Toukkien ravintona on aikuisten pesiin tuomat kärpäset ja muut hyönteiset.


title: Herhiläinen

text: Herhiläiset, kuten monet muutkin ampiaislajit, saalistavat myös itseään suurempia eläimiä. Joillain paikoilla ne voivat saalistaa sudenkorentoja (esimerkiksi "Aeshna", "Sympetrum") ja olla siten merkittävä kuolleisuustekijä ja haitata sudenkorentojen pariutumista ja munintaa. Herhiläiset voivat joskus aiheuttaa vahinkoja mehiläistarhoissa, koska ne tunkeutuvat mielellään mehiläispesiin ja tuhoavat lähellä sijaitsevia ampiaispesiä.


title: Herhiläinen

text: Vuorokautinen lentoaika on pitkä, jopa 22 tuntia. Herhiläisiä löydetään usein perhosten valopyydyksistä, koska herhiläiset muista suomalaisista ampiaisista poiketen lentävät myös ilta- ja aamuhämärissä. Herhiläiset eivät ole aggressiivisempia kuin muutkaan ampiaiset, eikä niiden myrkky ole yhtä toksista kuin esimerkiksi tavallisen tarhamehiläisen ("Apis mellifera") myrkky. Herhiläisillä on voimakas lentoääni ja ne ovat muita ampiaisia rauhallisempia, mutta ne sotkevat enemmän. Suurin osa kuningattarista parittelee vain kerran, mutta jotkut parittelevat jopa kolme kertaa.


title: Herhiläinen

text: Herhiläinen on laajimmalle levinnyt herhiläislaji, jonka levinneisyysalue ulottuu läpi palearktisen alueen Tyyneltä valtamereltä Atlantille. Se on ainoa herhiläislaji, joka on siirtynyt ihmisen mukana Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Madagaskarille.


title: Herhiläinen

text: Herhiläinen on levinnyt koko Eurooppaan pohjoisimpia alueita ja Irlantia lukuun ottamatta. Ainoastaan Suomen rajoilla lajin levinneisyys ulottuu 60. leveysasteen pohjoispuolelle, Karjalassa Äänisen rannoille.


title: Herhiläinen

text: Norjasta viimeisimmät löydöt ovat lähes sadan vuoden takaa. Se on vähentynyt välillä myös Ruotsissa, mutta taas vuoden 2000 jälkeen runsastunut esimerkiksi Tukholman alueella. Herhiläinen on yleistynyt Virossa, jossa etelä- ja länsisaaristossa esiintyy erityisen yleisenä "V. c. germana".


title: Herhiläinen

text: Suomessa herhiläinen oli yleisimmillään 1930-1940 luvuilla Etelä- ja Länsi-Suomessa Vaasaan asti ja Itä-Suomessa Kuopioon. Vuosien 1936-1943 poikkeuksellisen lämpimien kesien aikana tehtiin suurin osa herhiläislöydöistä. Vuoden 1944 jälkeen ei herhiläisiä tavattu Suomessa muutamia harhailijoita lukuun ottamatta. 1960-luvun kylminä kesinä herhiläiset hävisivät, koska ne eivät ehtineet munia uusia kuningattaria. 1990-luvulla alkoi tulla uusia havaintoja: Läntisen Suomenlahden saaristo (Örö, Russarö), Tvärminne, koko Suomenlahden pituudelta (Virolahti, Pyhtää, Kirkkonummi, Hanko, Föglö), muutamia yksilöitä myös sisämaasta (Imatra, Rantasalmi).


title: Herhiläinen

text: Levinneisyyteen vaikuttaa mahdollisesti tärkeimmän pesäpuun, tammen, levinneisyyden pohjoisraja, mutta ei esimerkiksi Suomessa. Lisääntyy vain lämpiminä kesinä (heinäkuun isotermi >16 °C. ). Varsinkin pohjoisessa herhiläisten pesimiselle ja kehittymiselle riittävän lämmin kesäaika on tärkeää.


title: Herhiläinen

text: Vuosien 2000-2003 välillä tehtiin 45 kunnan alueella sanomalehtikysely. Itä-Suomesta Oravaniemestä havaittiin onnistunut pesintä vuonna 2000. Sen jälkeen pesintöjä on havaittu muun muassa Espoossa ja etenkin Kaakkois-Suomessa lukuisasti. Lämpimät kesät ovat kiihdyttäneet herhiläisten leviämistä Suomessa. Yksittäisiä havaintoja pesistä on viime vuosina tehty muun muassa Saimaan rannalla ja Hämeenlinnan seudulla. Herhiläisten uskotaan levittäytyvän lähivuosina pohjoiseen ainakin Pirkanmaalle asti.


title: Herhiläinen

text: Vuonna 2013 herhiläisen on todettu levinneen Suomessa Pohjois-Savoon ja Pohjois-Karjalaan.


title: Herhiläinen

text: Vuonna 2001 herhiläinen arvioitiin erittäin uhanalaiseksi. Koska herhiläinen pesii myös asuinrakennuksissa, ei kelopuiden vähentyminen muodosta ylivoimaista estettä herhiläisen runsastumiselle.


title: Ipanema

text: Ipanema on kaupunginosa Rio de Janeiron kaupungissa Brasiliassa. Vuonna 1894 perustettu kaupunginosa sijaitsee Rio de Janeiron eteläosassa Atlantin valtameren rannalla. Nykyään Ipanema on yksi Rion suosituimmista ja kalleimmista kaupunginosista.


title: Ipanema

text: Ipaneman hiekkaranta ulottuu surffaajien suosimasta Arpoadorista Lebloniin. Rantamaisema on kuuluisa kuvioidusta jalkakäytävästään ja Leblonin päässä kohoavasta Dois irmãos (Kaksi veljestä) -vuoresta.


title: Ipanema

text: Paikallisten keskuudessa Ipaneman hiekkaranta on jopa Copacabanaa suositumpi. Ipanema ei kärsi samanlaisesta seksimatkailusta kuin Copacabana, vaan on täynnä pieniä elegantteja kahviloita ja liikkeitä. Cariocat, eli riolaiset, suunnistavat rannalla hengenpelastustornien (Posto) mukaan. Postojen kahdeksan ja yhdeksän välinen alue on homoseksuaalien suosiossa, Posto yhdeksän taas on tunnettu laittomista marihuanan käyttäjistä.


title: Ipanema

text: Antônio Carlos Jobimin säveltämä ja Vinícius de Moraesin sanoittama kappale "Garota de Ipanema", 'Ipaneman tyttö', teki Ipanemasta kuuluisan vuonna 1962. Englanniksi käännetyn kappaleen "The Girl from Ipanema" lauloi muun muassa Frank Sinatra. Kappaleelle on omistettu pieni puisto Ipaneman itäosassa.


title: Ipanema

text: Ipanemalle pääsee parhaiten bussilla, tai metro-bussi -yhdistelmällä. Pysäköintipaikkoja on varsinkin aurinkoisina kesäpäivinä hyvin vaikea löytää. Iltaisin Ipanemassa voi olla rauhatonta, sillä lähistöllä on kaksi favelaa.


title: Copacabana

text: Copacabana on kaupunginosa Rio de Janeiron kaupungissa Brasiliassa. Copacabana on maailmankuulu puolikuun muotoisesta hiekkarannastaan, ja sen värikäs historia on innoittanut muusikoita, kirjailijoita ja taiteilijoita.


title: Copacabana

text: Copacabanan kaupunginosa alkaa Princesa Isabelin kadusta ja jatkuu aina hiekkarannan kuudenteen hengenpelastustorniin (Posto Seis) Copacabanan linnakkeen (Forte de Copacabana) lähellä. Copacabanasta länteen on pieni Arpoadorin uimaranta, sitten Ipanema ja Leblon. Idässä, ensimmäisellä hengenpelastustornilla, on Lemen kaupunginosa ja hiekkaranta. Copacabanan hiekkaranta ulottuu toisesta hengenpelastustornista kuudenteen.


title: Copacabana

text: 30-, 40-, ja 50-luvuilla Copacabana tuli tunnetuksi boheemina ja rikkaana kaupunginosana, joka oli täynnä ravintoloita, elokuvateattereita, kauppoja ja teattereita. 1960-luvulla Copacabanasta oli kuitenkin tullut jo niin kuuluisa, että asukkaita virtasi enemmän kuin alueella oli tilaa. Vanhat talot korvattiin kerrostalojen pienillä huoneistoilla. Nykyään Copacabana on Rion tiheimmin asuttu alue 3400 asukkallaan per neliökilometri. Uudisrakentamisesta huolimatta Copacabana on edelleen yksi Rion kauneimmista kohteista, jonka yli 80 hotelliin virtaa turisteja ympäri maailmaa.


title: Copacabana

text: Copacabanan neljä kilometriä pitkä hiekkaranta on tunnettu valkoisin ja mustin aalloin koristellusta mosaiikkijalkakäytävästään. Hiekkarannan editse kulkeva Avenida Atlântica rajaa hiekkarannan muusta kaupunginosasta. Sunnuntaisin tie on autoilta suljettu, jolloin sen valtaavat lenkkeilijät, pyöräilijät ja rullaluistelijat. Itse hiekalla järjestetään hiekkajalkapallon ja -lentopallon maailmanmestaruuskilpailuja sekä konsertteja. Uuden vuoden ilotulitus kerää rannalle peräti kolme miljoonaa katsojaa.


title: Copacabana

text: Kaupunginosan kuuluisin rakennus on hotelli Copacabana Palace, jota pidetään yhtenä Brasilian ylellisimmistä. Vuonna 1923 rakennetun hotellin suunnitteli ranskalainen arkkitehti Joseph Gire.


title: Copacabana

text: Turistien suuri määrä houkuttelee myös kerjäläisiä ja taskuvarkaita, eikä kaupunginosa ole öisin kovinkaan turvallinen. Kaupunginosassa sijaitsee neljä favelaa.


title: Copacabana

text: Copacabana on tunnettu myös yöelämästään: baareista, diskoista ja prostituoiduista.


title: Sadevaate

text: Sadevaatteita ovat muun muassa sadetakki (käytetyin), sadeviitta, sadehousut (joina yleensä ymmärretään vyötäröhousut), sadelahkeet, sadehaalarit (katso kurahaalarit) sekä sadehattu eli sydvesti. Sadevaatteiden suurin käyttäjäryhmä ovat lapset ja ulkona erilaisissa olosuhteissa työskentelevät.


title: Sadevaate

text: Sadevaatteiden valmistuksessa käytetään PVC:tä ja muita muovilaatuja. Ennen muovin keksimistä käytettiin öljykangasta.


title: Andreanofsaaret

text: Andreanofsaaret () on Aleutteihin kuuluva saariryhmä Lounais-Alaskassa. Sen länsipuolella ovat Ratsaaret ja itäpuolella Foxsaaret. Saariryhmä levittäytyy noin 440 kilometrin alueelle.


title: Andreanofsaaret

text: Ryhmän suurimmat saaret lännestä itään ovat Gorelei, Amatigras, Tanaga, Kanaga, Adak, Tagalak, Great Sitkin, Atka, Amlia ja Seguyam.


title: Andreanofsaaret

text: Saaret ovat yleensä sumuisia ja myös puuttomia lähes jatkuvan tuulen takia. Ne on nimetty venäläisen merenkulkijan Andrejan Tolstykin mukaan (), joka tutki ensimmäisenä saaria vuonna 1761.


title: Andreanofsaaret

text: Toisen maailmansodan aikaan saarilla oli useita Yhdysvaltain armeijan tukikohtia. Adakissa olleita asemia laajennettiin ja niistä tehtiin pysyviä sodan jälkeen. Ne kuitenkin suljettiin vuonna 1995.


title: Ratsaaret

text: Ratsaaret () on Aleutteihin kuuluva saariryhmä Lounais-Alaskassa. Sen länsipuolella ovat Nearsaaret ja itäpuolella Andreanofinsaaret.


title: Ratsaaret

text: Ryhmän suurimmat saaret lännestä itään ovat Kiska, Rat, Little Sitkin, Amchitka ja Semisopochnoi.


title: Ratsaaret

text: Saarten englanninkielinen nimi Rat Islands nimi on käännös kapteeni Fjodor Petrovitš Litken antamasta venäläisestä nimestä "Крысьи острова, Krysji ostrova". Litke tutki saaria vuonna 1827 maailmanympäripurjehduksellaan.


title: Ratsaaret

text: Alue on hyvin altista maanjäristyksille, sillä se sijaitsee Pohjois-Amerikan ja Tyynen valtameren mannerlaattojen rajalla. 4. helmikuuta 1965 Ratsaarilla tapahtui maanjäristys, jonka voimakkuus oli M 8,7.


title: Nearsaaret

text: Nearsaaret () on pienin ja läntisin Aleuttien saariketjuun kuuluvista saariryhmistä Lounais-Alaskassa.


title: Nearsaaret

text: Ryhmän suurimmat saaret ovat Attu ja Agattu. Niiden välissä olevien muutamien karien lisäksi ryhmään kuuluvat niiden itäpuolella sijaitsevat Semichisaaret, jonka suurimmat saaret ovat Alaid, Nizki ja Shemya. Noin 35 kilometriä itäkaakkoon Shemyasta on ryhmä pieniä kareja, jotka tunnetaan nimellä Ingenstrem Rocks. Saarten kokonaispinta-ala on 1 144 km² ja saarilla asuu 47 ihmistä (2000). Ainoat asutetut saaret ovat Shemya ja Attu.


title: Nearsaaret

text: Venäläiset tutkimusmatkailijat antoivat 1700-luvulla saarilryhmälle nimen "Bližnije ostrova" (Ближние острова), "Lähisaaret", koska ne ovat lähimpänä Venäjän mannerta sijaitseva osa Aleutteja. Englantilainen nimi "Near Islands" on käännös tästä nimestä.


title: Unalaska

text: Unalaska on noin 4 300 asukkaan kaupunki Aleutteihin kuuluvalla Unalaskan saarella Alaskassa. Kaupunki tunnetaan myös nimellä Dutch Harbor, joka kuitenkin tarkasti ottaen käsittää vain Amaknak-saarella sijaitsevan satama-alueen. Amaknak Island on yhdistetty pääsaareen sillalla.


title: Unalaska

text: Vuoden väestönlaskennassa kaupungissa oli 4 283 asukasta. Näistä 44,20% oli etnisesti valkoisia ("white").


title: Unalaska

text: Aleutit ovat eläneet alueella tuhansia vuosia. Noin 9000 vuotta sitten Unalaskan saarta asuttivat unangan heimoon kuuluvat ihmiset, nykyisten aleuttien esi-isät. Saaren alkuperäinen nimi oli Agunalaksh (tai Alaxsxaq), joka tarkoitti "rannat jotka taittavat meren selän". Agunalaksh vääntyi muotoon Ounalashka, sitten Unalaska.


title: Unalaska

text: Vitus Bering löysi saaren vuonna 1741. Venäläiset turkiskauppiaat saapuivat saarelle 1759 ja perustivat sinne kauppasataman 1768. Heidän saapuessaan saarella oli 24 aleuttien kylää ja noin 1000 alkuasukasta. Myöhemmin Unalaskasta tuli tärkeä venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian tukikohta. Ortodoksinen kirkko rakennettiin 1825. Alue siirtyi Yhdysvalloille Alaskan myynnin yhteydessä 1867.


title: Unalaska

text: Dutch Harborin nimesivät venäläiset (), jotka uskoivat hollantilaisen aluksen olleen ensimmäinen satamaan saapunut eurooppalainen laiva.


title: Unalaska

text: Toisessa maailmansodassa 3. kesäkuuta 1942 japanilaiset pommittivat Unalaskaa. Lähes kaikki alkuperäisasukkaat lähetettiin sodan aikana Kaakkois-Alaskaan. Nykyisissä asukkaissa aleutteja on melko vähän. Kaupungin tärkeimmät elinkeinot ovat kalastus ja kalankäsittely.


title: Camp Candy

text: Camp Candy on yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka perustuu edesmenneen koomikon John Candyn kokemuksiin nuoriso-ohjaajana kesäleirillä. Sarja kertoo kuuden lapsen kesäleiristä Yhdysvaltain vuoristoseudulla. Lasten kesäleirit ovat tunnettu amerikkalainen ilmiö, lapset viettävät lomansa leirillä. Sarjan pääosassa on kuusi lasta, toisinaan taustalla näkyy myös sivuosien näyttelijöitä.


title: Camp Candy

text: Henkilöhahmot ovat sarjassa vahvat. Robin on suuri eläintenystävä, Rick on vitsailija ja John esiintyy itsenään, välillä vähän pellenä leiriohjaajana, jota kaikki kuitenkin kunnioittavat. Näin tekee erityisesti Nurse Molly, joka kerran melkein saikin Johnin miehekseen, mutta sitten käsikirjoittaja puuttui asiaan...


title: Camp Candy

text: Alex on leirin ehdoton kommando, jolle urheilu on kaikki kaikessa. Vastakohtaluonnetta edustaa Vanessa, sikarikas tyttö joka kuvittelee olevansa tähti. Hänet lähetettiin leirille, jottei olisi niin diiva ja tutustuisi tavallisiinkin lapsiin. Lasten ikähaitari leirillä on 4 - 13 vuotta.


title: Camp Candy

text: Hermostunut leiriohjaaja Duncan kuvittelee välillä olevansa armeijan koulutusleirillä, kun taas Botch vetää kilpailevaa Camp Kickboottia, joka muistuttaa enemmän kommandojoukkojen koulutusleiriä kuin lasten kesäleiriä. Sarjalla on hyvin käsikirjoitettu tarina, joka osin muistaa aiempia jaksoja. Sarjan pituus on hyvin valittu. Toistoa jokaiseen jaksoon tuo lomaosakekiinteistökehittäjä Rex de Forest III, joka yrittää tuhota leirin, sarja jopa vitsailee itse tällä kliseellä välikommenteissa. Pieniä julkkisvierailuja sarjassa on, lähinnä jenkkien omia pikku kuuluisuuksia. Päätösjakson episodissa on menevä musiikkivideo, joka kertaa kaikki jaksot rokkaavan kappaleen kera.


title: Camp Candy

text: Suomessa sarjan jaksoja on julkaistu 1990-luvun alussa videokasetteina. Suomenkielisestä jälkiäänityksestä vastasi Golden Voice Oy.


title: Liisa Tuomi

text: Liisa Helena Tuomi (17. kesäkuuta 1924 Helsinki – 4. tammikuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja aikansa suosituin musikaalitähti 1940- ja 1950-luvuilla. Tuomien teatterisukuun kuulunut näyttelijätär sai suosiota jo 17-vuotiaana operetin subrettina. Tuomi näytteli useissa elokuvissa, teatterinäytelmissä, musikaaleissa ja opereteissa, useimmiten komediennena.


title: Liisa Tuomi

text: Tuomen tunnetuimmat roolit olivat "Annie mestariampuja" Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa, "My Fair Lady" Ruotsalaisessa Teatterissa ja naispääosa elokuvassa "Herrojen Eeva" (1954). Hänen pirteät kasvonsa voidaan tunnistaa jo vuoden 1940 elokuvista "Poikani pääkonsuli" ja "Yövartija vain...", joissa hän aloitti pienillä sivuosilla. Seuraavana vuonna hän esiintyi balettitanssijana elokuvissa "Täysosuma", "Jos oisi valtaa..." ja "Poretta eli keisarin uudet pisteet". Hänen ensimmäinen suuri roolinsa oli viehättävä opiskelijatyttö Lotta Koskimaa komediassa "Hopeakihlajaiset" (1942). Tuossa elokuvassa hän esitteli kaksiosaisen uima-asun jo ennen kuin niitä markkinoitiin nimellä bikinit.


title: Liisa Tuomi

text: Tuomi näytteli usein pirteitä seurapiirityttöjä ja tummahiuksisia kaunottaria. Hyvin usein hänellä oli tanssijattaren osa. Hänen ominaispiirteitään olivat tummat hiukset, kissamaisen viekkaat silmät, ilkikurinen hymy sekä temperamenttinen ja räiskähtelevä luonne. Vielä 1970-luvulla Tuomi esiintyi televisio-ohjelmassa "Lauantai-ilta MTV:ssä" Matti Raninin kanssa Taistelevat Virtaset -sketseissä.


title: Liisa Tuomi

text: Liisa Tuomen isä oli näyttelijä, teatterinjohtaja Arvi Tuomi, äiti näyttelijä-ohjaaja Santa Tuomi (o.s. Roth), ja niin ikään näyttelijöitä olivat veli Rauli Tuomi ja täti Emmi Jurkka. Hänen aviomiehensä Kauko Ahlström oli kauppaneuvos ja menestynyt keilaaja. Pari vihittiin Helsingissä 25. syyskuuta 1945. He saivat neljä lasta: Raila Liisa (1946), Hilkka Helena (1947), Timo Kalervo (1949) ja Martti Kalervo (1952). Heinäkuussa syntyneillä tyttärillä oli ikäeroa vuosi ja yksi päivä. Tuomen ja Ahlströmin kolmas lapsi, poika Timo Kalervo kuoli pian syntymänsä jälkeen.


title: Leif Wager

text: Leif Christian Wager (11. helmikuuta 1922 Helsinki – 23. maaliskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli aikansa suosituimpia miesnäyttelijöitä. Wagerin tunnetuin rooli oli miespääosa elokuvassa "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" (1943, vastanäyttelijänä Regina Linnanheimo). Elokuvien lisäksi hän näytteli Svenska Teaternissa (1942–1975) ja Kansallisteatterissa (1975–1989) sekä levytti nelisenkymmentä laulua, joista tunnetuin on "Munkkiniemen kreivin" laulama "Romanssi" ("Sua vain yli kaiken mä rakastan").


title: Leif Wager

text: Leif Wagerin suku oli kotoisin Norjasta, mistä hänen isovanhempansa olivat tulleet Suomeen työskentelemään yrittäjinä ja puunjalostusteollisuuden palveluksessa. Leifin isä oli taidemaalari ja oopperalaulaja. Lapsena Leif asui pitkään Pariisissa vanhempiensa ja nuoremman veljensä kanssa. 1930-luvun lama pakotti perheen palaamaan Suomeen. Perhe asettui asumaan Töölöön, ja perheen isä sai töitä Suomalaisessa Oopperassa. Leif opiskeli ruotsinkielisessä oppikoulussa ja Helsingin konservatoriossa. Hän esiintyi laulajana muutamassa pientä menestystä saaneessa orkesterissa, piti esiintymisestä ja alkoi haaveilla näyttelijän ammatista.


title: Leif Wager

text: Talvisodan sytyttyä Wagerit, jotka olivat Norjan kansalaisia, pakenivat Norjaan. Huhtikuussa 1940 Saksa hyökkäsi Norjaan, ja pian sen jälkeen Leif palasi Suomeen. Jatkosodan alettua Leif ilmoittautui vapaaehtoiseksi Suomen armeijaan. Hän toimi aluksi kolme kuukautta ambulanssinkuljettajana ja pelastajana Helsingissä. Sitten hänet lähetettiin koulutukseen Uusikaarlepyyhyn. Koulutuksen ollessa lopuillaan Leifille ilmoitettiin, että hänet sijoitetaan viihdytysjoukkoihin. Näin alkoivat rintamateatterikiertueet, joita kesti yli kaksi vuotta. Leif ehti käydä läpi lähes kaikki paikat, mihin suomalaisia joukkoja oli sijoitettu, Ahvenanmeren saaristosta syvälle Itä-Karjalan korpiin.


title: Leif Wager

text: Huhtikuussa 1942 SF:n johtaja Toivo Särkkä tarjosi Wagerille elokuvasopimusta. Sopimus oli Wagerille taloudellisesti varsin edullinen, sillä SF maksoi hänelle säännöllistä kuukausipalkkaa, vaikka hän oli suurimman osan ajasta rintamalla. Kuvaukset hoidettiin sitä varten myönnetyillä lomilla, jotka useimmiten olivat melko lyhyitä.


title: Leif Wager

text: Tammikuun viimeisenä päivänä 1943 sai ensi-iltansa "Katariina ja Munkkiniemen kreivi", joka teki Wagerista nopeasti huippusuositun. Ihailijat lahjoittivat pula-ajasta huolimatta Leifille suuret määrät erilaisia lahjoja, leivoksia, leikkieläimiä, konserttilippuja, ja jotkut lahjoittivat jopa leipäkorttinsa. Wagerien puhelin soi yötä päivää, ja SF:n konttoriin tuli noin 150 ihailijakirjettä päivässä. Filmaukset ja rintamakiertueet jatkuivat, ja Wager ehti välillä esiintyä teatterissa Helsingissäkin.


title: Leif Wager

text: Kesällä 1944 sotatoimet kiihtyivät ja Wagerkin sai määräyksen siirtyä aseelliseen palvelukseen. Hän päätyi Karjalankannakselle, jossa hänen joukkueensa päätyönä oli aluksi juoksuhautojen kaivaminen. Koska Wager ei ollut tottunut ruumilliseen työhön, hänen oli vaikea sopeutua työhön ja hän olikin aina valmiina lähtemään partiotehtäviin vapaaehtoisia kysyttäessä. Sodan viimeisenä päivänä hän haavoittui luodista kantapäähän ja palasi Helsinkiin jalka paketoituna. Hän ehti olla Kannaksella pari kuukautta ennen aselevon solmimista.


title: Leif Wager

text: Sota-aikana Leif Wager oli saanut Suomen kansalaisuuden. Sodan päätyttyä hän suunnitteli hakeutuvansa jälleen Norjan kansalaiseksi. Hän meni naimisiin suomalaisen tanssitaiteilija Eva Hemmingin kanssa 1945. Häät pidettiin Norjassa, ja nuori aviopari harkitsi muuttoa pysyvästi Norjaan. Wagerille ja Hemmingille syntyi kaksi tytärtä, Carmela ja Evita.


title: Leif Wager

text: Wager etsiskeli Norjassa sikäläisistä teattereista työtä. Oslossa hän joutui poliisikuulusteluihin, joissa häneltä udeltiin hänen toiminnastaan Suomen armeijassa ja yhteyksistään saksalaisiin. Tämä ärsytti Wageria suunnattomasti. Kun teatteriurakaan ei näyttänyt ottavan tulta, Wager palasi Suomeen. Hän pysyi Suomen kansalaisena lopun ikäänsä.


title: Leif Wager

text: Suomessa Wagerille löytyi näyttelijäntöitä, ehkä liiankin kanssa. Hän näytteli teatterissa, elokuvissa ja radiossa niin monissa rooleissa, että alkoi jo potea lievää ylirasitusta. Elokuvia syntyi 1950-luvun puoliväliin saakka tiheään tahtiin, keskimäärin kaksi vuodessa. Sen jälkeen vauhti alkoi hieman hiljentyä. Wagerin omia suosikkeja näiltä ajoilta ovat 1800-luvun Suomen historiasta kertova "Tanssi yli hautojen" (1950), "Kesäillan valssi" (1951) ja Suomen sodasta kertova "Sven Tuuva" (1958).


title: Leif Wager

text: Vuoden 1963 näyttelijälakko ja SF:n konkurssi 1965 vähensivät Wagerin mahdollisuuksia saada elokuvarooleja. Hän keskittyi teatterityöhön ja esiintyi jonkin verran myös televisiossa. Puhenäytelmien lisäksi Wager esiintyi monissa musikaaleissa. Vuonna 1975 hän vaihtoi työnantajaa Svenska teaternista Suomen kansallisteatteriin ja samalla myös näytelmien kieli vaihtui ruotsista suomeksi. Wager jäi muodollisesti eläkkeelle Kansallisteatterista 1989, mutta esiintyi näytelmissä vuoteen 1994 saakka. Vuonna 1997 Wager esiintyi 22 vuoden tauon jälkeen vanhassa kotiteatterissaan Svenska teaternissa. Hän esiintyi elokuvissa vielä vuoteen 1999 saakka. Vuonna 2000 Wager julkaisi muistelmansa nimellä "Hävyttömän hieno elämä". Hänen viimeiseksi työkseen jäi rooli sarjassa "Benner & Benner" vuonna 2001.


title: Leif Wager

text: Leif Wager kuoli 80-vuotiaana vuonna 2002. Viisi vuotta myöhemmin kuoli hänen vaimonsa Eva Hemming. Wager on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle. Haudalla on yleensä runsaasti kukkia, ja joka joulu se täyttyy kynttilöistä.


title: Jurkka

text: Jurkka on suomalainen suku, joka tunnetaan monista näyttelijöistään.


title: Jurkka

text: Suvun jäseniä:


title: Jurkka

text: Suvun mukaan on nimetty myös Helsingissä toimiva Teatteri Jurkka.


title: Ismo Kallio

text: Ismo Olavi Kallio (s. 16. joulukuuta 1935 Turku) on suomalainen näyttelijä. Hänet muistetaan erityisesti Mauno Koiviston kauden presidentti-imitaatioistaan, jotka toivat hänelle lempinimen ”Vara-Manu”. Hän näytteli presidentti Koivistoa elokuvissa "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" (1984), "Kiljusen herrasväen uudet seikkailut" (1990), "Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti" (1992) ja "Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät" (1992).


title: Ismo Kallio

text: Teatteriuransa Kallio aloitti Turun kaupunginteatterissa, jossa hän näytteli neljän vuoden ajan ja sama vuosimäärä tuli täyteen myös Helsingin kansanteatterissa. Sen jälkeen oli vuorossa 14 vuotta Helsingin kaupunginteatterissa. Kallio oli näytellyt jo runsaat 10 vuotta ennen teatterikiinnityksiään. Teatterityön ohella Kallio on esiintynyt useissa televisiosarjoissa, muun muassa "Vasikantanssissa" sekä "Salatuissa elämissä", jossa hän on näytellyt Erik Ekholmia (2000–2001).


title: Ismo Kallio

text: Hän myös levytti 1960-luvun alussa toistakymmentä huumoripitoista kappaletta, joista mainittakoon ”Arabi Ahab”, ”Seiska”, ”Kesälesken blues” ja ”Jäkäti jäk”.


title: Ismo Kallio

text: Vuonna 2011 ilmestyi EP-levy Hiihtäjän hyräily, jossa Ismo Kallio esittää neljä Kaj Chydeniuksen säveltämää kappaletta. Levyn nimikkokappale on Eino Leinon kirjoittama runo. Lisäksi Ismo vierailee myös Kaj Chydeniuksen julkaisuilla Tule aurinko kaunis ja Kaj Chydeniuksen sävellyksiä vuosilta 1969-1999.


title: Ismo Kallio

text: Hän on myös toiminut ääninäyttelijänä animaatioelokuvissa "Kung Fu Panda" (2008), "Up – kohti korkeuksia" (2009), Kung Fu Panda 2 (2011) ja Kung Fu Panda 3 (2016).


title: Ismo Kallio

text: Kallio on myös esiintynyt The Jade -yhtyeen musiikkivideolla ”It’s a Sin” vuonna 2009 ja Nightwish-yhtyeen musiikkivideolla ”Èlan” vuonna 2015.


title: Ismo Kallio

text: Vuonna 1988 Ismo Kallio valittiin presidentin valitsijamieheksi.


title: Ismo Kallio

text: Kallio jäi eläkkeelle vuoden 2004 alusta Kansallisteatterista, jossa hän oli näytellyt vuodesta 1979. Hän on kuitenkin jatkanut näyttelemistä eläkkeelle jäätyäänkin. Myös Kallion isoisä Hemmo Kallio (1863–1940) oli näyttelijä.


title: Sipuli

text: Sipuli voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jascha Heifetz

text: Jascha Heifetz (2. helmikuuta 1901 Vilna – 10. joulukuuta 1987 Los Angeles) oli liettuanjuutalainen ja yksi 1900-luvun suurimpia viulisteja ja viulupedagogeja. Heifetz aloitti 1900-luvun suurten viulistien sarjan ja ohitti suosiossa 1800-luvulla eläneet tulkitsijat.


title: Jascha Heifetz

text: Heifetz syntyi Vilnassa ja aloitti kaksivuotiaana viuluopinnot isänsä opetuksessa. Nelivuotiaana hän aloitti viralliset opintonsa Ilja Malkinin johdolla Vilnan Keisarillisessa musiikkikoulussa. Seitsemänvuotiaana hän esiintyi ensimmäisen kerran julkisesti ja soitti Kaunasissa Mendelssohnin viulukonserton. Yhdeksänvuotiaana hän aloitti viuluopinnot opettajanaan Leopold Auer. Vuonna 1912 hän debytoi Saksassa soittaen Tšaikovskin viulukonserton.


title: Jascha Heifetz

text: Heifetz lähti kuusitoistavuotiaana kiertueelle Yhdysvaltoihin ja soitti muun muassa New Yorkin Carnegie Hallissa. Sen jälkeen hän piti konsertteja ympäri maailmaa, muun muassa Lontoossa, Pariisissa sekä Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Hän sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden 24-vuotiaana.


title: Jascha Heifetz

text: Heifetzin 30-luvulla tekemä levytys Sibeliuksen viulukonsertosta nosti teoksen uudestaan unohduksesta kuuluisuuteen. Hän tulkitsi loistavasti näitä romantiikan ajan teoksia, mutta järin tunnettu klassisen ohjelmiston esittäjä hän ei ollut. Heifetz oli erityisen tarkka soittonsa artikulaatiosta.


title: Jascha Heifetz

text: Brooks Smith ryhtyi 1954 hänen säestäjäkseen, ja yhteistyö jatkui lähes kahden vuosikymmenen ajan. Viimeisen konserttinsa Heifetz piti Los Angelesissa 1972. Sen jälkeen hän jatkoi vielä viuluopettajana ja antoi myös kamarimusiikkiopetusta. Heifetz kuoli Los Angelesissa 10. joulukuuta 1987.


title: Jascha Heifetz

text: Jascha Heifetzin pojanpoika, yhdysvaltalainen rumpali Danny Heifetz on ollut jäsenenä mm. yhtyeissä Mr. Bungle ja Secret Chiefs 3.


title: Live Shit: Binge & Purge

text: Live Shit: Binge & Purge on amerikkalaisen metalliyhtye Metallican 23. marraskuuta 1993 julkaistu konserttitallenneboksi. Se sisältää materiaalia Nowhere Else To Roam -kiertueen Méxicon (CD:t 1-3), Wherever We May Roam -kiertueen San Diegon (DVD 1/VHS 1-2) ja Damaged Justice -kiertueen Seattlen (DVD 2/VHS 3) konserteista. Kokonaisuus keskittyy pääasiassa vuonna 1991 julkaistun Metallican viidennen studiolevyn Black Albumin jälkeiseen kiertueeseen. Vuonna 2004 boksista julkaistiin uudistettu versio, jossa VHS-nauhat muunnettiin DVD-formaattiin.


title: SS Eastland

text: SS Eastland oli vuosina 1902–1903 rakennettu sisävesialus, joka oli tarkoitettu Pohjois-Amerikan Suurten järvien matkustajaliikenteeseen. Aluksen oli rakentanut Jenks Ship Building Company Port Huronissa Michiganissa, ja sen oli tilannut Michigan Steamship Company. Myöhemmin alus myytiin St. Joseph-Chicago Steamship Companylle. Alus tuli surullisenkuuluisaksi 24. heinäkuuta 1915 Chicagon satamassa tapahtuneen kaatumisen jälkeen. Onnettomuudessa menehtyi 844 ihmistä.Aluksen oli tilannut Michigan Steamship Company vuonna 1902, ja sen rakensi Jenks Shipbuilding Company Port Huronissa, Michiganissa. Alus sai nimensä yleisökilpailun kautta, jonka voittajaksi selvisi South Havenistä Michiganista kotoisin oleva rouva Reid. Palkintosumma oli kymmenen dollaria sekä yhden purjehduskauden vapaalippu "SS Eastlandille".


title: SS Eastland

text: Jo heinäkuussa 1903 "Eastland" oli osallisena kahdessa pienessä onnettomuudessa. Alus kallistui niin paljon, että vesi pääsi virtaamaan laivan rungon sisään. Myöhemmin samassa kuussa aluksen perä osui hinaaja "George W. Gardneriin". Törmäyksen seurauksena aluksen päällikkö John Pereue irtisanottiin.


title: SS Eastland

text: Talven 1904 aikana "Eastlandiin" tehtiin teknisiä muutoksia huippunopeuden nostamiseksi. Muutoksissa aluksen syväystä vähennettiin. Heinäkuussa aluksen ollessa paluumatkalla South Havenista Chicagoon alus kallistui ensin vasemmalle ja sitten oikealle mutta onnistui välttämään kaatumisen. Tämän seurauksena aluksen matkustajakapasiteetti pudotettiin 3 300 matkustajasta 2 800 matkustajaan.


title: SS Eastland

text: Vuonna 1905 Michigan Steamship Company järjesteli toimintaansa uudelleen, ja "Eastland" joutui myyntiin. Seuraavien vuosien aikana alus purjehti Michigan Transportation Companyn ja Dunkley-Williams -yhtiön yhteisomistuksessa Chicago–South Haven -reitillä. Vuoden 1906 syyskuussa "Eastland" kallistui niin vakavasti, että yhtiölle jätettiin virallinen valitus. Matkustajakapasiteettiä lasketaan jälleen, tällä kertaa 2 400 matkustajaan.


title: SS Eastland

text: Vuodet 1907–1908 alus purjehti Lake Shore Navigation Companyn omistuksessa, mutta jo seuraavana vuonna alus siirtyi uuden Eastland Navigation Companyn omistukseen. Matkustajahytit puretaan, ja alus asetetaan vain päiväliikenteeseen. Vuonna 1910 yhtiö julkaisi sanomalehti-ilmoituksen, jonka mukaan se lupasi palkkion sille meri-insinöörille tai merenkulun instanssille, joka voi yksiselitteisesti todistaa "Eastlandin" olevan merikelvoton alus.


title: SS Eastland

text: Vuoden 1912 aikana aluksen savupiippujen korkeutta vähennettiin kolmanneksella jatkuvien vakavuusongelmien vuoksi. Saman vuoden huhtikuussa tapahtuneen RMS "Titanicin" haaksirikon jälkeen alukselle lisättiin pelastusveneitä. Heinäkuussa ollessaan tilausmatkalla "Eastland" kallistui ensin vasempaan ja sitten vielä vakavammin oikealle. Seuraavan vuoden syksyllä alus joutui myyntiin.


title: SS Eastland

text: St. Joseph-Chicago Steamship Company osti aluksen kesäkuussa 1914 ja palkkasi päälliköksi Harry Pedersenin. Samana vuonna syyskuussa A. A. Schantz ilmoitti Senaatin talouskomitealle, että LaFollette’s Seaman’s Act -lain hyväksyminen ja sen myötä tarvittavien lisäpelastusveneiden ylimäärinen paino todennäköisesti aiheuttaisi Suurten järvien alusten kaatumisen. Presidentti Woodrow Wilson kuitenkin hyväksyi lain keväällä 1915.


title: SS Eastland

text: Tuona keväänä "Eastlandin" pää- ja välikannelle valettiin useita tonneja betonia vahvistamaan lahoavaa puukantta. Myöhemmin alus määrättiin tilausliikenteeseen Western Electric Companyn henkilökunnan vuotuiselle huviretkelle. Edellisvuoden myöhästymisen vuoksi tilaussopimuksessa määriteltiin myös, että "Eastland" olisi ensimmäinen alus, johon matkustajat satamassa siirtyisivät. Alukselle lisättiin myös kolme pelastusvenettä sekä kuusi pelastuslauttaa, jotta aluksen kapasiteetti saataisiin nostettua 2 570 henkeen (2 500 matkustajaa ja 70 miehistönjäsentä). Heinäkuun neljännen päivän viikonloppuna Robert Reid katsasti aluksen ja antoi todistuksen suurimmasta sallitusta 2 570 hengen kapasiteetista. Ennen Western Electric Companyn huviretkeä heinäkuun lopulla suurin henkilömäärä "Eastlandin" kansilla oli vain 1 123 henkeä, eikä mitään vakausongelmia voitu todeta.


title: SS Eastland

text: Heinäkuun 24. päivän aamuna 1915 "Eastland" oli Chicagojoella kiinnitettynä laituriin yhdessä SS "Theodore Rooseveltin" ja SS "Petoskeyn" kanssa. Ensimmäiset matkustajat saapuivat noin kello 6.30, ja kello 7.10 mennessä "Eastlandille" oli noussut 2 500 matkustajaa. Tällä välin alus oli jo saanut lievän kallistuman kohti laituria, mikä oli normaalia, sillä matkustajat eivät olleet vielä levittäytyneet tasaisesti aluksen kansille. Miehistö onnistui tasapainottamaan aluksen täyttäen toisen puolen painolastitankkeja. Hinaaja "Kenosha" oli valmiudessa avustamaan "Eastlandin" pois laiturista, mutta noin kello 7.23 "Eastland" alkoi kallistua uudelleen, tällä kertaa joelle päin. Miehistön yrityksistä huolimatta kallistumaa ei enää saatu oikaistua operoimalla painolastitankkeja, ja alus ehti kallistua liiaksi ennen kuin kansimiehistö alkoi paimentaa matkustajia aluksen toiselle laidalle. Noin kello 7.29 "Eastland" kaatui kokonaan vasemmalle kyljelleen ja upposi osittain laiturin viereen kuuden metrin syvyiseen veteen, vain kuuden metrin päähän laiturista.


title: SS Eastland

text: Hinaaja "Kenosha" saapui kyljellään makaavan aluksen vierelle ja avusti aluksen kansilla ja kyljellä olevat matkustajat turvaan. Aluksen rungon sisään jäi loukkuun useita matkustajia, jotka epätoivoisesti etsivät ulospääsyä aukottoman teräskyljen lävitse. Ennen kuin polttoleikkauslaitteet saapuivat paikalle, suurin osa rungon sisällä olijoista oli ehtinyt menehtyä joko hypotermiaan tai hukkumalla.


title: SS Eastland

text: Kaikkiaan 841 matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä eli kaikkiaan kolmasosa aluksella olleista menetti henkensä Chicagon kaupungin historian pahimmassa yksittäisessä onnettomuudessa. Onnettomuuden seurauksena korvauksia uhrien omaisille maksettiin kaikkiaan 563 000 Yhdysvaltain dollaria.


title: SS Eastland

text: "Eastland" nostettiin saman vuoden lokakuussa, ja se myytiin Illinois Naval Reservelle. Alus sai nimen USS "Wilmette," ja se sijoitettiin Suurten järvien laivastotukikohtaan. Laivastouransa aikana "Wilmette" sai tehtäväkseen upottaa vallatun saksalaisen sukellusveneen "UC-97:n". Lopulta alus romutettiin vuonna 1946.


title: Porrassalmen taistelu

text: Porrassalmen taistelu käytiin Mikkelissä 13. kesäkuuta 1789. Se oli osan Ruotsin ja Venäjän välistä Kustaan sotaa, jonka Ruotsi aloitti provokaatiolla. Suomalaisjoukot voittivat määrältään ylivoimaiset venäläisjoukot. Vain viikkoa myöhemmin uudessa taistelussa venäläiset kuitenkin löivät Ruotsin joukot ja valloittivat Mikkelin 19. kesäkuuta 1789.


title: Porrassalmen taistelu

text: Venäjän jouduttua sotaan Turkin kanssa Kustaa III päätti aloittaa Venäjän kanssa sodan, jossa edellisissä sodissa menetetyt alueet vallattaisiin takaisin. Kustaa uskoi Venäjän olevan niin kiinni Turkin-sodassa Mustallamerellä, ettei se kykenisi tehokkaaseen vastarintaan Suomenlahdella. Puumalan Vuolteensalmella käytiin 28. kesäkuuta 1788 rajakahakka venäläisten kanssa, minkä jälkeen ruotsalaiset lähtivät hyökkäämään Venäjän puolelle Itä-Savoon. Venäjän keisarinna Katariina II Suuri julisti sodan Ruotsille 11. heinäkuuta 1788. Ruotsalaisten hyökkäys epäonnistui ja he vetäytyivät takaisin Suomen puolelle talvileiriin.


title: Porrassalmen taistelu

text: Vuonna 1789 Venäjä pyrki valtaamaan Savon. Venäläisten tarkoituksena oli hyökätä Puumalasta ja Ristiinan Kyyröstä ja Savonlinnasta painopisteen suuntautuessa Savitaipale–Suomenniemi–Mikkeli-linjaa pitkin. Pääasiassa suomalaisista koostuvat ruotsalaisjoukot piti saartaa tai tuhota Mikkelin tai viimeistään Juvan alueella. Ensimmäinen taistelu käytiin Ristiinan Kyyrössä 11. kesäkuuta 1789 tykistön tukemana. Majuri von Knorringin johtamat ruotsalaisjoukot menettivät huomattavan osan varustustaan, muun muassa tykkinsä, telttansa ja kuormastonsa. Venäläiset pidättäytyivät takaa-ajosta ja joukko pelastautui Ristiinan kirkolle odottamaan vahvistuksia.


title: Porrassalmen taistelu

text: Von Knorringin kokeman Puumalan ja Ristiinan Kyyrön tappion jälkeen Ruotsi siirsi Ristiinan kirkolle vetäytyneet von Knorringin joukkojen rippeet sekä keskittää alueella olevia muita joukkoja Mikkelin pitäjään Porrassalmelle. Porrassalmelle ryhmitettiin 720 sotilasta, muun muassa Porin rykmentin osasto, Savon jääkäreitä, Karjalan rakuunoita, Karjalan rakuunoiden reserviä, Uudenmaan rakuunoita ja vapaakomppania. Joukosta rakuunoita on yhteensä noin 140. Lisäksi Heinolaan sijoittunut Porin rykmentin ensimmäinen pataljoona käskettiin marssimaan Mikkeliin. Tulossa oli myös Pohjanmaan rykmentti.


title: Porrassalmen taistelu

text: Porrassalmen puolustusvalmisteluita johti majuri Georg Henrik Jägerhorn. Porrassalmen kukkulan etelärinteeltä kaadettiin mäntymetsää ampuma-alan raivaamiseksi alarinnettä kohti. Harjun korkeimmalle kohdalle runsaan sadan metrin päähän sillasta perustettiin luutnantti Ugglan johtamille kolmelle kevyelle kolminaulaiselle tykille tuliasemat. Niiden oikealla puolelle sijoitettiin Savon jääkäreitä (vahvuus 80) ja näiden oikealle puolelle jatkoksi vielä osa vapaakomppaniasta (vapaakomppanian täysvahvuus 100). Tykkien vasemmalle puolelle sijoitettiin Porin rykmentin lähettämä joukko. Niiden vasemmalla puolelle tuli Karjalan rakuunoiden reservi, noin 50 rakuunaa. Ensimmäisen linjan taakse jätettiin toiseksi linjaksi vielä kohtalaisen suuri reservi.


title: Porrassalmen taistelu

text: Puolustajia komensi joukon virkaiältään vanhimpana upseerina Porin rykmentin eversti Jakob Karl Gripenberg. Hyökkääviä 6 000 venäläistä komensivat kenraalit Michelson, Rautenfelt ja Georg Magnus Sprengtporten, joka oli aikaisemmin toiminut Savon jääkäreitä komentavana everstinä Ruotsin armeijassa.


title: Porrassalmen taistelu

text: 12. kesäkuuta iltakahdeksalta saivat ruotsalaiset tiedon venäläisten etenemisestä kymmenen kilometrin päässä olevaan Sokkalaan etelässä. Rakuunavartion vahvistukseksi lähetettiin 30 jalkaväkisotilasta viivytysjoukoksi. Viivytystä kesti kolme tuntia, minkä jälkeen joukko vetäytyi puolustusasemaan. Porrassalmen yli johtava silta purettiin.


title: Porrassalmen taistelu

text: Puolelta öin Michelsonin komentamat venäläiset alkoivat rakentaa Porrassalmen eteläpuolisille harjuille 12 raskaalle kuusinaulaiselle tykilleen tuliasemia. Aamuneljältä alkoi venäläisten tulivalmistelu. Tykeillä ammuttiin kaksi, joidenkin tietojen mukaan kolme tuntia ja hyökkäys alkoi aamukuudelta, joidenkin tietojen mukaan aamuseitsemältä. Venäjän henkivartiokaartin krenatöörit kahlasivat Porrassalmen yli ja taistelu muodostui pistintaisteluksi. Hyökkäyksen painopisteen uskotaan olleen aluksi ruotsalaisten vasen sivusta, minkä jälkeen painopiste olisi siirtynyt keskelle tielle.


title: Porrassalmen taistelu

text: Venäläisten ensimmäinen hyökkäys epäonnistui ja he vetäytyivät aloittaen uuden, edellistä voimakkaamman tulivalmistelun, mikä aiheutti ruotsalaisille tappioita. Uusi Sprengtportenin komentama hyökkäys alkoi yhdentoista aikoihin. Sprengtporten haavoittui sääreensä. Puolustajat onnistuvat lyömään tämänkin hyökkäyksen takaisin. Iltaneljältä, joidenkin tietojen mukaan iltaviideltä, venäläiset hyökkäsivät kolmannen kerran epäonnistuen jälleen.


title: Porrassalmen taistelu

text: Venäläisten tappioksi muodostui 22 upseeria ja noin 700 aliupseeria ja miehistöön kuuluvaa. Pääasiassa suomalaisista koostuvien ruotsalaisten tappiot olivat luutnantit Thilman, von Kothen sekä vänrikit Schauman ja Nymansson, kuolettavasti haavoittuneet luutnantit Beckman ja Delvig sekä 54 aliupseeria tai miehistöön kuuluvaa, jotka haudattiin Porrassalmelle. Upseerien hauta on Mikkelin kirkkopuistossa. Upseereista haavoittuivat koko puolustajajoukkoa komentanut eversti Gripenberg, majurit Lillieberg ja Tigerstedt sekä kapteeni von Döbeln. Aliupseereita ja miehistöön kuuluvia haavoittui 130.


title: Porrassalmen taistelu

text: Porrassalmen taistelu oli moraalinen voitto, vaikka venäläiset onnistuivatkin jatkamaan etenemistään Savossa toista reittiä pakottaen eversti von Stedingkin vetämään joukkonsa Joroisiin, mistä Etelä-Savo kyllä vallattiin takaisin myöhemmin vastahyökkäyksellä.


title: Porrassalmen taistelu

text: Porrassalmen taistelun muistoksi alueelle on pystytetty muistokivi 1923, lakkautetetun Savon prikaatin vuosipäivä on Porrassalmen taistelun vuosipäivä ja joukko-osaston hyvästä palveluksesta jaettava joukko-osastoristi on nimeltään Porrassalmen risti. Savon prikaatin perinteitä vaali prikaatin lakkauttamiseen asti Savon prikaatin kilta.


title: Pekka Karjalainen

text: Pekka Karjalainen (s. 1961) on suomalainen elokuvaohjaaja ja äänisuunnittelija.


title: Pekka Karjalainen

text: Karjalainen on saanut parhaan äänisuunnittelun Jussin kahdesti, vuonna 1999 "Tulennielijästä" yhdessä Kauko Lindforsin kanssa sekä vuonna 2002 "Joesta".


title: Kenneth I MacAlpin

text: Kenneth I MacAlpin (, n. 810–858) oli Skotlannin kuningas vuosina 843–858. Hän oli skottien kuninkaan Alpin II:n poika.


title: Kenneth I MacAlpin

text: Kenneth valittiin isänsä kuoleman jälkeen kuninkaaksi Gallowayssa 843. Vuonna 843 skotit voittivat piktit ja yhdistivät skottien ja piktien kuningaskunnat. Kennethin kerrotaan pyrkineen päämääräänsä häikäilemättömästi. Kerran hän esimerkiksi kutsui joukon piktipäälliköitä juhlapäivälliselle ja sitten tappoi heidät. Kennethistä tuli yhdistyneen Alban kuningaskunnan kuningas. Tämän vuoksi häntä pidetään Skotlannin kuningaskunnan perustajana. Hän hallitsi pääkaupungistaan Sconesta käsin ja kuoli vuonna 858 tiettävästi kasvaimeen.


title: Kenneth I MacAlpin

text: Hänen seuraajakseen tuli hänen veljensä Donald I sen aikaisen perimysjärjestelmän mukaisesti.


title: Nalle Luppakorva

text:
Nalle Luppakorva () on puolalainen Zbigniew Rychlickin vuonna 1957 luoma opettavainen nukkeanimaatio. Suomessa sarjaa on esitetty "Pikku Kakkosessa" syksystä 1979 alkaen. Nalle Luppakorvaa on esitetty Suomen ja Puolan lisäksi Slovakiassa. Sarjassa on 104 jaksoa. Yksi jakso kestää noin 8 minuuttia. Se esitettiin vuosina 1975-1987. Sarjan suomenkielisessä versiossa kertojana toimi Heikki Määttänen. Suomennoksista vastasi Jertta Ratia-Kähönen.
Nalle Luppakorvasta on tullut Suomessa yksi suosituimmista Pikku Kakkosen ohjelmista.


title: Nalle Luppakorva

text: Sarjassa Luppakorva kertoo ennen nukkumaan menoa päivän tapahtumista, joihin liittyy opetus. Hän on luultavasti metsän ainut lapsi, joka asuu yksin ilman vanhempia. Hän leikkii naapurien lasten kanssa ja käy lastentarhassa. Luppakorva on useimmissa sarjan jaksoissa luonteeltaan ja käytökseltään aikuismaisempi ja siksi vanhemmatkin naapurit turvautuvat useinkin hänen apuunsa. Niinpä hän usein joutuu muun muassa lapsenvahdiksi ystävilleen. Lisäksi hän auttaa, on vähäosaisten ja pienempien tukena antamalla esimerkiksi hiiripariskunnalle ja pienille linnuille kodin ja ruokaa. Nallen sukulaisista tiedetään vain sen verran, että hänen tätinsä asuu teddykarhujen aseman lähellä, jonne on vain muutaman pysähdyksen matka junalla.


title: Nalle Luppakorva

text: Osa sarjan jaksoista on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Jaksoja on voinut katsoa myös Yle Areenasta.


title: Stereoskooppi

text: Stereoskooppi on laite stereografisten kuvien eli stereokuvien katselua varten. Stereokuvat ovat eräs stereoskopian muoto. Niissä on painettu kaksi toisistaan hiukan eroavaa kuvaa vierekkäin, ja kolmiulotteisuuden illuusio tulee näkyviin, kun kuvaa katsotaan stereoskoopilla. Syvyysvaikutelman voi saada aikaan myös ilman stereoskooppia: tällöin kuvaa on katsottava kieroon siten, että kahden sijasta näkyykin kolme kuvaa. Näistä keskimmäinen näyttää kolmiulotteiselta.


title: Stereoskooppi

text: Stereoskoopit ja stereografiset kuvat olivat suosittuja 1800-luvulla.


title: Marine Museum of Manitoba

text: Marine Museum of Manitoba (virallisesti The Marine Museum of Manitoba (Selkirk) Inc.) on vuosina 1972–1973 perustettu kanadalainen merenkulkua esittelevä museo. Se on myös Kanadan keskilännen ainoa merenkulkumuseo. Museo sijaitsee Manitoban provinssissa Winnipegin pohjoispuolella Selkirkin kaupungissa, Redjoen länsirannalla.


title: Marine Museum of Manitoba

text: Marine Museum of Manitoba perustettiin vaalimaan Kanadan suurten keskilännen järvien, Winnipegjärven, Manitobajärven ja Winnipegosisjärven merenkulkuhistoriaa.


title: Marine Museum of Manitoba

text: Museon kokoelmissa on seitsemän alkuperäistä Winnipegjärvellä purjehtinutta höyry- ja moottorialustaNäytteillä oleva muu esineistö käsittää useita merenkulun apuvälineitä sekä alusten osia ja tarvikkeita.


title: Sokeritoppa (vuori)

text: Sokeritoppa () on vuori Rio de Janeiron kaupungissa Brasiliassa. Se kohoaa 396 metriä merenpinnan yläpuolelle ja sijaitsee Guanabaranlahden suulla. Sen arvellaan saaneen nimensä sokeritoppaa muistuttavasta muodostaan. Nimitys otettiin käyttöön 1900-luvun alussa.


title: Sokeritoppa (vuori)

text: Sokeritoppavuori on Rio de Janeiron tunnetuimpia nähtävyyksiä. Sen huipulle pääsee köysirataa pitkin. Ensimmäinen rata rakennettiin 1912, se uusittiin 1970-luvulla ja vaunut uusittiin 2008.


title: Sokeritoppa (vuori)

text: Sokeritoppa on yksi Rion monista graniittisista ja kvartsiittisista doomeista. Se on syntynyt vuosimiljoonien aikana rapautumisen ja eroosion seurauksena, kun kemiallinen rapautuminen murensi sen ympäriltä gneissikerrostumat, ja ilmaston muuttuminen kosteammaksi sai rapautuneen maan huuhtoutumaan pois.


title: Sokeritoppa (vuori)

text: Vuori on kaupungin huomattavimpia maamerkkejä yhdessä Corcovado-vuoren ja sen suuren Kristus-patsaan kanssa.


title: Tapani Perttu

text: Tapani Perttu (8. kesäkuuta 1940 Hämeenkyrö – 16. heinäkuuta 2018 Tampere) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Muutamasta elokuvaroolista ja televisiosta, muun muassa "Tuliportaat"-sarjasta Carolus Kaitalan roolistaan tunnetuksi tullut Perttu aloitti laulajana vuonna 1962 laulamalla iskelmiä salanimellä Perttu Kari. Perttu näytteli myös suositussa "Hovimäki"-televisiosarjassa Wilhelm Lindhofia.


title: Tapani Perttu

text: Perttu työskenteli Tampereen Teatterissa 1963–1987 ja sitten Suomen Kansallisteatterissa, mistä hän jäi vuonna 2005 eläkkeelle. Tapani Pertulle myönnettiin teatterineuvoksen arvonimi.


title: Tapani Perttu

text: Tapani Pertun ensimmäinen menestysrooli oli Tony musikaalissa "West Side Story", joka sai vuoden 1963 ensi-iltansa lisäksi lähes 200 esitystä. 1980-luvun alussa Perttu nähtiin "Amadeuksen" Salierina ja pian sen jälkeen Joena Tampereen Teatterin kaikkien aikojen menestyksekkäimmässä produktiossa "Piukat paikat", joka sai yli 300 esitystä.


title: Tapani Perttu

text: Laulajana Perttu tuli tunnetuksi vuonna 1969 levytetyllä suomenkielisellä versiolla Gilbert Bécaud’n venäläisaiheisesta laulusta ”Nathalie” (1964). Lisäksi Perttu esitti muun muassa Leonard Cohenin ja Vladimir Vysotskin lauluja. Hän esiintyi muun muassa yhtyeessä Pertun pirteät pelimannit, yhdessä Tuulikki-siskonsa kanssa.


title: Tapani Perttu

text: Perttu teki myös äänirooleja animaatioelokuviin, kuten "Pocahontas", "Egyptin prinssi" ja "Atlantis – kadonnut kaupunki".


title: Tapani Perttu

text: Tapani Perttu oli vuodesta 1964 naimisissa Tamara Pertun kanssa. Hän harrasti metsästystä, tennistä ja biljardia. Perttu sairasti Parkinsonin tautia. Hän asui Tampereella.


title: Tapani Perttu

text: Tapani Pertun poika, Kansallisteatterissa järjestäjänä työskennellyt Karri Perttu menehtyi maksasairauteen 43-vuotiaana vuonna 2009. Vuonna 1990 Karri Perttu näytteli yhdessä isänsä kanssa elokuvassa "Porttikielto taivaaseen".


title: Tapani Perttu

text: Lähteet:


title: OAS

text: OAS ("L'Organisation de l'armée secrète" eli "Ranskan Salainen armeijakunta") oli lyhytikäinen ranskalainen äärioikeistolais-nationalistinen maanalainen organisaatio, joka syntyi Ranskan vetäytyessä Algeriasta. Se toimi 1961–1963. OAS:n pääasiallisena tarkoituksen oli provosoida algerialainen FLN rikkomaan tulitauko, jotta vetäytyminen saataisiin estettyä, mutta se yritti myös useita kertoja surmata Ranskan poliittista johtoa.


title: OAS

text: Liikkeen johtaja oli sotilasinsinööri Jean-Marie Bastien-Thiry, joka teloitettiin Ivry-sur-Seinessa epäonnistuneen Charles de Gaullea vastaan suunnatun attentaatin jälkeen. Tähän OAS:n toiminta käytännössä hiipui. Englantilainen kirjailija Frederick Forsyth kirjoitti tapauksen pohjalta läpimurtoromaaninsa "Shakaali". Kesäkuussa 1961 järjestö räjäytti pommin Strasbourgin ja Pariisin välillä kulkeneessä junassa, jolloin 28 ihmistä sai surmansa.


title: OAS

text: Järjestöllä on yhä kannattajia Ranskan äärioikeistolaisessa liikkeessä. Jotkut OAS:n aikoja haikailevat esimerkiksi sytyttivät heinäkuussa 2006 tulen Riemukaaren alla olevalle tuntemattoman sotilaan haudalle muistellakseen 5. heinäkuuta 1962 Oranissa tapahtunutta eurooppalaisten joukkomurhaa.


title: Keskiselänne

text: Keskiselänne on valtamerissä mannerlaattojen saumoja pitkin kulkeva valtava merenalainen vuorimainen ketju. Keskiselänne näyttää tarkemmassa kuvassa samansuuntaisten vuorijonojen ryhmältä, jossa on sivuttaisia halkeamia, transformisiirroksia, joiden kautta selänteen syvät vesimassat voivat kulkea sen läpi.


title: Keskiselänne

text: Keskiselänne on ympäröivää merenpohjaa noin 2 000 metriä korkeampi ja noin 1 500 kilometriä leveä. Mutkitteleva keskiselänne on yhteispituudeltaan noin 65 000 kilometriä. Keskiselänne kattaa maapallon pinta-alasta noin 22 prosenttia, ja se on maapallon laajin yhtenäinen geologinen muodostuma.


title: Keskiselänne

text: Korkeimmat huiput keskiselänteissä nousevat merenpinnan yläpuolelle saariksi kuten Islanti ja Azorit Atlantilla. Vuorijonojen välissä oleva keskisyvennys nousee maan pinnalle ainoastaan Islannissa.


title: Keskiselänne

text:
Selänteeseen liittyvissä halkeamavyöhykkeissä syntyy uutta merenpohjaa, sillä juuri siellä mannerlaatat pyrkivät etääntymään toisistaan. Atlantin keskiselänteessä uutta maankuorta syntyy muutaman sentin vuosivauhtia merenalaisten tulivuorenpurkausten jälkeen jäähtyvästä laavasta. Leveimmillään selänne on siellä, missä laatat ovat aktiivisimmillaan. Selänteen keskellä oleva kiviaines on uusinta, laidoilla oleva vanhempaa.
Ensimmäinen havaittu keskiselänne, Atlantin keskiselänne, löydettiin 1800-luvun lopulla, mutta sitä tutkittiin tarkemmin vasta 1950-luvulla. Sen kartoitus edesauttoi mannerliikuntoteorian hyväksymistä.


title: Clube de Regatas do Flamengo

text: Clube de Regatas do Flamengo, paremmin tunnettu pelkästään nimellä Flamengo, on Rio de Janeiron kaupungissa Brasiliassa toimiva urheiluseura, joka on tullut tunnetuksi jalkapallojoukkueestaan.


title: Clube de Regatas do Flamengo

text: Seuran perusti joukko Fluminensesta riidan vuoksi eronneita pelaajia vuonna 1895. Seura liittyi Rion osavaltion sarjaan vuonna 1912 ja voitti sen mestaruuden ensi kertaa 1914 ja seuraavana vuonna puhtaalla pelillä. Seura voitti useita osavaltionmestaruuksia seuraavinakin vuosikymmeninä. Menestyksen huipun se saavuti 1980-luvulla, jolloin se voitti Zicon johdolla sekä Etelä-Amerikan että koko maailman seurajoukkueiden mestaruudet vuonna 1981. Flamengolla on viisi Brasilian mestaruutta ja kolme cup-mestaruutta.


title: Clube de Regatas do Flamengo

text: Flamengo on Brasilian suosituin jalkapalloseura. Brasilialaisen tutkimuksen mukaan Flamengolla on eniten kannattajia koko maassa: 35 miljoonaa.


title: Clube de Regatas do Flamengo

text: Päivitetty 1. syyskuuta 2018.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Eläinten vapautusrintama (EVR, , ALF) on kansainvälinen, radikaali suoran toiminnan liike, joka pyrkii parantamaan eläinten oikeuksia ja lopettamaan eläinten hyväksikäytön esimerkiksi koe-eläiminä ja elintarvike- sekä turkisteollisuudessa. EVR:lla ei ole muodollista organisaatiota, vaan se muodostuu anonyymeistä, toisistaan erillisistä soluista. Sellaisen voi perustaa kuka tahansa, joka kannattaa EVR:n periaatteita ja toimintatapoja. Periaatteista tärkein on pidättäytyminen ihmisiin ja eläimiin kohdistuvasta väkivallasta.


title: Eläinten vapautusrintama

text: EVR tekee anonyymejä iskuja, joissa vapautetaan turkis- tai koe-eläimiä tai aiheutetaan omaisuusvahinkoa turkistarhoille, turkisliikkeille, koe-eläinlaitoksille tai elintarviketeollisuudelle. Tuhoamisiskujen tarkoituksena on aiheuttaa yrityksille ja yrittäjille niin paljon taloudellista vahinkoa, että toiminta muuttuu taloudellisesti kannattamattomaksi. Iskuissa pyritään tuottamaan omaisuusvahinkoa, ei missään tapauksessa kärsimystä eläimille tai ihmisille.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Suomessa on tehty EVR-iskuja koe-eläinlaitoksia, turkistarhoja ja -tarhureita, turkiksia myyviä liikkeitä ja niiden henkilökuntaa sekä yksittäisiä turkiksen käyttäjiä vastaan. Julkisuudessa EVR:aa pidettiin 1990-luvulla Oikeutta eläimille -yhdistyksen läheistoimintana. Vuonna 1997 Oikeutta eläimille -yhdistyksen eräs keulakuva Joni Purmonen jäi kiinni Orimattilassa suoritetusta iskusta.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Kriitikkojen mukaan Eläinten vapautusrintama ei ole onnistunut tavoitteessaan, vaan iskut ovat muuttaneet yleistä mielipidettä kielteisemmäksi muun muassa turkistarhauksen kritisoijia kohtaan. Näin ollen EVR:n toiminta olisi kääntynyt EVR:n tavoitteita vastaan. EVR:n puolustajien mielestä taas turkistarhauksesta ei olisi todennäköisesti käyty laajaa keskustelua mediassa ilman EVR:n iskuja.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Toisaalta molemmat edellä mainitut näkökulmat eroavat EVR:lle keskeisestä suoran toiminnan ajatuksesta. Suoran toiminnan näkökulmasta tärkeää ei ole varsinainen mediakeskustelu, vaan sananmukaisesti suora toiminta – kuten esimerkiksi turkistarhojen ja -liikkeiden sulkeminen taloudellisen sabotaasin seurauksena tai yksittäisten eläinten elämien pelastaminen vapautusiskuissa.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Suojelupoliisin päällikön Seppo Nevalan 2004 antaman haastattelun mukaan Suomessa toimivat eläinaktivistiryhmät ovat pieniä ja laittomuuksiin osallistuu korkeintaan joitakin kymmeniä ihmisiä. Nevalan mukaan eläinaktivisteilta puuttuu yhtenäinen ideologia, vahvat johtajat tai vahvat järjestörakenteet. Suojelupoliisi ei pidä toimintaa vaarana yhteiskuntajärjestykselle, mutta se saattaa vaarantaa ajoittain yhteiskuntarauhaa ja yleistä järjestystä ja turvallisuutta, ja siksi aktivistien toimintaa ei voi jättää vaille seurantaa. Tekijöiden kiinni saaminen on olennaisinta ja rangaistuksilla on todettu olevan erittäin suuri ennaltaehkäisevä vaikutus suomalaisten eläinaktivistien ollessa tavallisia ihmisiä eikä niin sanottuja ammattirikollisia. Nevalan mukaan pieniin eläinaktivistiryhmiin liittyy julkisuushakuisuus.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Elokuussa 2007 EVR:n aktivistit päästivät Mustasaaressa noin 2 500 minkkiä vapaaksi luontoon. Iskun arvioidaan aiheuttavan huomattavaa vahinkoa alueen ekosysteemille. Tihutyön kohteeksi joutuneen tarhan rehusiiloihin oli maalattu kirjaimet "EVR", ja Eläinten vapautusrintaman tukiryhmä julkisti nettisivuillaan tarhaajan nimen ja toivotti minkeille ”hyvää karkumatkaa”.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Marraskuussa 2008 iskettiin EVR:n nimissä munakanalaan Närpiössä Norrnäsissä tuhoten kanalan ruokinta- ja juoma-automaatiota sekä ilmastointia sääteleviä laitteita. Tämän seurauksena 2 000–5 000 kanaa kuoli tukehtumalla yön aikana. Kanojen voinnin tarkastanut eläinlääkäri määritteli teon erittäin törkeäksi eläinsuojelurikokseksi. EVR kuitenkin sanoutui irti iskusta, koska sen toimintaperiaatteet eivät salli eläinten vahingoittamista.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Kesäkuussa 2016 EVR hyökkäsi Pohjolan Matkan varikolle ja pyrki polttamaan 20 turistikuljetuksiin tarkoitettua linja-autoa, asettamalla sytykepalan kunkin auton renkaisiin. Iskussa tuhoutui viisi turistibussia korjauskelvottomaksi. EVR ilmoittautui iskun tekijäksi anarkistien Takku.net -keskustelupalstalla julkaistussa ilmoituksessa, mutta ilmoitusta ei ole kyetty todentamaan. Ilmoituksen mukaan hyökkäyksen syynä oli Pohjolan Matkan yhteistyö huutokauppa Saga Fursin kanssa. Iskun tutkinta siirrettiin poliisilta keskusrikospoliisille Tuhopoltto aiheutti keskusrikospoliisin mukaan palojälkiä myös bussien lähellä olleeseen varikkorakennukseen, ja aiheutti siten vakavaa hengen ja terveyden vaaraa rakennuksessa yöpyneille usealle kuljettajalle.


title: Eläinten vapautusrintama

text: Yhdysvalloissa liikettä on kritisoitu terroritaktiikkojen käytöstä, ja se on luokiteltu terroristiuhkaksi Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Tosin luokittelua kritisoitiin siitä, että Yhdysvallat jätti listaamatta radikaalin abortinvastustajien ryhmän Army of Godin tai lukuisia äärioikeistolaisia liikkeitä, jotka toisin kuin ALF ovat tappaneet ja pahoinpidelleet ihmisiä.


title: Eläinten vapautusrintama

text: FBI ja ATF ilmoittivat 18. maaliskuuta 2005 Eläinten vapautusrintaman ja Maan vapautusrintaman olevan ”väkivaltaisia ääri-eläinoikeustaistelijoita ja eko-terroristeja, jotka kohdistavat yhden suurimmista terroristiuhista kansalle”.


title: Eläinten vapautusrintama

text: St Andrewsin yliopiston poliittisen väkivallan ja terrorismin tutkintaosaston professori Paul Wilkinson sanoi, että Eläinten vapautusrintama ja sen liitännäisryhmät ovat ”Ison-Britannian vakavin terroriuhka”. The Daily Telegraph on kutsunut Eläinten vapautusrintamaa ”Ison-Britannian aktiivisimmaksi terroristijärjestöksi”.


title: Eläinten vapautusrintama

text: 20. tammikuuta 2006 FBI käynnisti "Operation Backfiren", ja osana operaatiota U.S. Department of Justice nosti syytteet yhdeksää yhdysvaltalaista ja kanadalaista eläinoikeusaktivistia vastaan, jotka toimivat Eläinten vapautusrintaman nimellä. Department of Justice luokitteli iskut esimerkkinä ”kotimaisesta terrorismista”. Ryhmän tekemiin iskuihin sisältyi hyökkäyksiä teurastamoihin, metsäyhtiöön ja hiihtokeskukseen sekä korkeajännitteisen sähköjohdon katkaiseminen vuosien 1996 ja 2001 välillä.


title: Ossi Ahlapuro

text: Ossi Antero Ahlapuro (s. 18. heinäkuuta 1939 Viipuri) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän työskenteli Radioteatterissa 1967–2001, ja hänet tunnetaan monista äänirooleistaan myös animaatioelokuvissa.


title: Ossi Ahlapuro

text: Nuorena Ahlapuro asui Helsingissä, jossa hänen isänsä työskenteli rautateillä. Viulunrakennusta harrastava isä laittoi Ossi-pojan viulutunneille, joilla hän kulki kymmenisen vuotta kunnes lopetti aloittaessaan työelämän. Ahlapurolla ei ole teatterialan opintoja, mutta hyvänä laulajana hän pääsi mukaan Punainen Mylly -revyyteatteriin vuosiksi 1960–1963. Ensimmäinen rooli oli unkarilaisessa laulunäytelmässä "Kylän heittiö", jossa hän arvostelijan mukaan elehti lavalla ”kuin lautapäähärkä”.


title: Ossi Ahlapuro

text: Punaista Myllyä seurasi vuosi Teatteri Jurkassa ja pari vuotta Kotkan kaupunginteatterissa, kunnes Ahlapuro sai kiinnityksen Radioteatteriin 1967. Yleisradion palveluksessa hän jatkoi 34 vuotta vuoteen 2001 saakka. Uraan mahtui ilmeisesti yli tuhat äänitehtävää, joista Ahlapuro arvostaa eniten Leopold Bloomin roolia Timo Humalojan vuonna 1982 James Joycen romaanin pohjalta ohjaamassa "Odysseuksessa".


title: Ossi Ahlapuro

text: Kesällä 2009 Ahlapuro näytteli Samppalinnan kesäteatterissa Elviksestä kertovassa musikaalikomediassa "All Shook Up – Elvistellään". Syksyllä 2010 hän näytteli Zorbaksen roolin Varkauden Teatterissa, jossa hän kaksi vuotta aiemmin oli tehnyt Makar Tšudran roolin näytelmässä "Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen".


title: Ossi Ahlapuro

text: Ahlapuro lauloi 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa duettoja Ritva Oksasen kanssa. Kesän 1970 suuri hitti Suomessa oli heidän levyttämänsä ”Maria Isabel”. Sen menestyksen myötä Ahlapuro sai levyttää esikoisalbuminsa "Minne kukat kadonneet", joka oli Suomen ensimmäinen näyttelijän tekemä levyalbumi. 1970-luvulta lähtien Ahlapuro on esiintynyt Suomen lisäksi Kreikan Rhodoksella erityisesti suomalaisten suosimassa yökerho Ellissä.


title: Ossi Ahlapuro

text: Ahlapuro esiintyi pakastimeen jäätyneenä miehenä 1960-luvun lopun televisiosarjassa "Pidättekö ostereista". Toukokuussa 2009 Ahlapuro vieraili "Salatut elämät" -sarjassa, jossa hän näytteli Salla Mattilan isää Markku Mattilaa.


title: Winnipegosisjärvi

text: Winnipegosisjärvi () on 5 370 neliökilometrin laajuinen järvi Kanadan keskiosissa Manitoban provinssissa. Järvi sijaitsee noin 300 kilometriä pohjoiseen provinssin pääkaupungista Winnipegistä, ja se on Kanadan 11. suurin järvi.


title: Winnipegosisjärvi

text: Järvi on 195 kilometrin mittainen, ja sen vedenpinta on 254 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven enimmäissyvyys on 12 metriä. Järven nimi on johdettu creen kielen sanoista "win-nipi", "tummat vedet" ja pientä tarkoittavasta loppuliitteestä "osis".


title: Winnipegosisjärvi

text: Se on toiseksi suurin kolmesta Manitoban eteläosan suurista järvistä. Järvistä suurin on Winnipegjärvi, ja pienin on Manitobajärvi. Kaikki kolme järveä ovat alkujaan syntyneet esihistoriallisen jääjärven Agassizjärven vetäytyessä.


title: Winnipegosisjärvi

text:
Winnipegosisjärven valuma-alueen pinta-ala on 49 825 km², käsittäen suuren osan Manitoban ja Saskatchewanin raja-aluetta. Järveen laskevat mm. Red Deer -joki, Woodyjoki sekä Swanjoki.
Järvi laskee Manitobajärveen Waterhenjoen kautta ja sitä kautta edelleen Winnipegjärveen, Nelsonjokeen ja edelleen Hudsoninlahteen.


title: Irina Milan

text: Irina Milan (o.s. Englund, s. 3. syyskuuta 1947 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, laulaja, laulukouluttaja ja sanoittaja. Hän on eniten levyttänyt suomalainen naislaulaja: Gramexin tilastojen mukaan Milan oli vuoteen 2015 mennessä esiintynyt 2 283 yksittäisellä levytetyllä kappaleella.


title: Irina Milan

text: Uransa alussa Irina Milan esitti pääasiassa pop- ja viihdemusiikkia. Hänen läpimurtohittinsä oli vuoden 1967 "Vaikka paljain jaloin", joka oli käännös Sonny Bonon menestyssävellyksestä "The Beat Goes On". 1970-luvun puolivälissä alkoi Milanin yhteistyö Jorma Panulan kanssa ja tyylilaji siirtyi iskelmästä lähemmäksi taidemusiikkia sekä laulelmaa.


title: Irina Milan

text: Milan on ollut Euroviisuissa Suomen edustuskappaleen taustalaulajana ja on osallistunut myös solistina karsintoihin kappaleilla "Pois kuihtuu ruusu kaunein" (1968), "Song for a Dove" (1973), "Päättymätön laulu" (1980) ja "Applause" (1986, yhdessä Eija Ahvon kanssa).


title: Irina Milan

text: Milan on osallistunut Syksyn Sävel -kilpailuihin kappaleilla "Miesparka" (1975), "Vanhan riekon laulut" (1976), "Piru mieheks" (1977) ja "Surun lempilapsi" (1980).


title: Irina Milan

text: Irina Milan on sanoittanut kappaleita niin itselleen kuten "Piru mieheks" (1975) kuin myös muille artisteille kuten:


title: Irina Milan

text: Levytyksien ohella Irina Milan on työskennellyt teatterissa. Ensimmäinen suuri rooli oli Edith Piaf Intimiteatterin näytelmässä "Bravo!". Sitä seurasivat vuodesta 1984 alkaen Helsingin Kaupunginteatterin musikaalit "Chicago", "Cats" ja "Mambo Kings". Milan on toiminut Helsingin Kaupunginteatterissa myös laulun valmentajana. Hän on tehnyt vierailuja Svenska teaternissa, Lilla teaternissa ja Uudessa Iloisessa Teatterissa. Syksyllä 2017 Irina Milan palasi teatterilavalle Tampereen Teatterin "Cats"-musikaalissa Grizabellan roolissa.


title: Irina Milan

text: Milanin merkittävin elokuvarooli oli Jaakko Pakkasvirran elokuvassa "Pedon merkki" (1981). Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa (muun muassa "Samppanjaa ja vaahtokarkkeja").


title: Irina Milan

text: Milan on säveltäjä Einar Englundin tytär. Hän on ollut kolmesti naimisissa: ensin Matti Milanin, sitten muusikko-levytuottaja Timo Lindströmin ja nykyään teatterialalla toimivan Ismo Salosen kanssa. Ensimmäisestä avioliitostaan hänellä on tytär, toisesta poika ja kolmannesta tytär. Hänellä on myös kuusi lastenlasta ja kolme lastenlastenlasta (2017).


title: Irina Milan

text: Milan on kertonut olevansa näkörajoitteinen. Hän menetti toisesta silmästään näön 3-vuotiaana, kun hänen serkkunsa esitteli ja heilutteli syntymäpäivälahjaksi saamaansa puukkoa, jolloin se lensi Milania silmään.


title: Favela

text: Favela on Brasiliassa käytetty portugalinkielinen termi, joka tarkoittaa elintasoltaan alhaista kaupunkimaista asuinaluetta, joka ei täytä rakentamisen turvallisuusvaatimuksia. Virallisesti favelalla tarkoitetaan mitä tahansa laittomasti rakennettua asuinaluetta, mutta puhekielessä se on usein slummin synonyymi.


title: Favela

text: Sanan alkuperä juontaa juurensa Brasilian Bahiassa käydystä poliittis-uskonnollisesta Canudosin sodasta. Canudosin linnoitus rakennettiin sodan aikana turvapaikaksi vuorille, joista yksi oli koko vuoren peittävän tyräkkeihin kuuluvan favela-kasvin ("Cnidoscolus quercifolius" ) mukaan nimensä saanut "Morro de Favela". Sodan jälkeen Rio de Janeiroon palanneilla 20 000 veteraanilla ei ollut rahaa eikä asuinpaikkaa, joten he ja muut Rion kodittomat rakensivat vuonna 1897 uudet asumuksensa rakennuskieltoon asetetuille kaupungin kukkuloille. Siitä lähtien etenkin vuorille ja kukkuloille muodostuneita laittomia asumuksia on kutsuttu faveloiksi.


title: Favela

text: Rio de Janeiron Rocinhan favela on Etelä-Amerikan suurimpia slummeja. Myös São Paulossa ja muissa Brasilian suurkaupungeissa on useita faveloita.


title: Favela

text: Onnettomuudet, etenkin maanvyörymät ovat yleisiä rakennuskieltoon asetetuilla vuorilla. Faveloissa on myös rikollisuutta, huumeongelmia ja jengisotia.


title: Favela

text: Faveloilla sanotaan olevan omia sosiaalisia säännöstöjä, jotka kieltävät rikosten tekemisen alueillaan. Paikalliset jengit toimivat alueen omana poliisijoukkona, sillä usein kaupungin poliisit eivät uskalla mennä faveloihin. Väitteistä huolimatta väkivaltaisuudet ja etenkin murhat ovat yleisiä suurimmassa osassa faveloita.


title: Favela

text: Elokuva "Jumalan kaupunki" vuodelta 2002 kertoo Rio de Janeiron favelan köyhyyden, epätoivon ja väkivallan täyttämästä elämästä, joskaan Cidade de Deus ei sanan varsinaisessa merkityksessä ole favela. Elokuva "Favela Rising" kuvaa elämää Rion "Vigário Geralissa".


title: Duff

text: Duff on muun muassa seuraavien todellisten ja kuvitteellisten henkilöiden sukunimi:Duff on myös seuraavien todellisten ja kuvitteellisten henkilöiden etunimi:Duff liittyy lisäksi seuraaviin asioihin:


title: Julija Nestsjarenka

text: Julija Viktarauna Nestsjarenka (, , s. 15. kesäkuuta 1979 Brest, Valkovenäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen pikajuoksija ja 100 metrin olympiavoittaja Ateenasta 2004.


title: Julija Nestsjarenka

text: Nestsjarenka voitti sisäratojen MM-kisoissa 2004 Budapestissä 60 metrillä pronssia. Saman vuoden syksyllä Ateenan olympialaisissa hän voitti sadan metrin olympiakullan ensimmäisenä valkoihoisena juoksijana sitten vuoden 1980 Moskovan kisojen, joita yhdysvaltalaiset boikotoivat. Hänen aikansa oli 10,93. Myös kaikki alkuerät Nestsjarenka juoksi alle 11 sekunnin.


title: Julija Nestsjarenka

text: Olympiavoittonsa jälkeen Nestsjarenka vietti hiljaiseloa, mutta juoksi MM-kisoissa 2005 Helsingissä elokuussa. Hän pääsi 100 metrin finaaliin, jossa jäi kahdeksanneksi. Kuitenkin 4 x 100 metrin viestijuoksussa hän saavutti yhdessä Natallja Salahubin, Alena Neumjaržytskajan ja Aksana Drahunin kanssa MM-pronssia. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän sai 4×100 metrin viestissä pronssia. 100 metrillä hän oli kuudes ajalla 11,34 s.


title: Julija Nestsjarenka

text: Nestsjarenka karsiutui välierissä Pekingin olympialaisissa 2008 ja alkuerissä Barcelonan EM-kilpailuissa 2010. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän karsiutui 60 metrin välierissä.


title: Julija Nestsjarenka

text: Nestsjarenka on 173 senttimetriä pitkä ja painaa 60 kilogrammaa. Hän elää ja asuu yhä synnyinkaupungissaan Brestissä.