title: Harju (Helsinki)

text: Harjun lähialueita ovat Kallioon kuuluvien Torkkelinmäen ja Linjojen osa-alueiden lisäksi Alppila lännessä, Sörnäinen idässä ja Vallila pohjoisessa.


title: Harju (Helsinki)

text: Helsingin kaupunginosarajojen (peruspiiri ja osa-aluerajojen) mukaan Harjun erottaa Sörnäisistä Hämeentie, Kalliosta Helsinginkatu, Alppilasta Sturenkatu ja Vallilasta Aleksis Kiven katu. Näiden rajojen väliin jäävällä 0,30 km² kokoisella osa-alueella asuu 7 576 ihmistä (2014), eli alueen väestötiheys yli 25 000 asukasta neliökilometrillä on Suomen oloissa hyvin suuri.


title: Harju (Helsinki)

text: Harjun alueella sijaitsee yli sata baaria ja ravintolaa. Alueen ravintolatarjonta kattaa laajan kirjon kiinalaisesta ja thai-keittiöstä amerikkalaiseen soul-keittiöön alueen lukuisia pizzerioita unohtamatta. Alueella sijaitseva Vaasankatu on tunnettu baareistaan ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksistaan. Usein katu yhdistyy puhekielessä Harjun eteläpuolella olevaan Kallion kaupunginosaan, ja monesti Kallioon mentäessä tullaankin tosiasiassa Harjuun. Kadulla on myös laaja aikuisviihteen keskittymä.


title: Harju (Helsinki)

text: Harjussa on myös muita palveluita, kuten vaateliikkeitä, taidegalleria ja antikvariaatti. Alueella toimii kaksi ruokakauppaa, kaksi apteekkia ja koulu sekä urheilukenttä. Alueella on paikallisten yrittäjien ja asukkaiden Kallioliikkeen ylläpitämä sosiaalinen Made in Kallio -tila. Kallioliike on järjestänyt alueella useita tapahtumia ja Ravintolapäivänä alueen yrittäjät ja asukkaat tarjoavat monia omia ruokiansa. Kallio kukkii -festivaalin samba-kulkue kulkee Harjun ympäri. Vaasankadun muututtua kävelykaduksi kadulla on järjestetty kuukausittain katukirpputoreja.


title: Harju (Helsinki)

text: Harjun alueella on sekä yksityisiä että julkisia päihde- ja mielenterveyspalveluita. Alueella sijaitsee niin ikään monien tuntema Hurstin ruokajakelu.


title: Harju (Helsinki)

text: Harjun joukkoliikenneyhteydet ovat erityisen hyvät. Sörnäisten metroaseman sisäänkäynneistä kaksi sijaitsee Harjussa, muiden sisäänkäyntien sijaitessa Sörnäisten ja Kallion puolella. Länsimetron valmistuttua metroyhteys toimii Vuosaaresta Espooseen asti. Harjun läheltä kulkee useita raitiovaunureittejä: linja 8 yhdistää Harjun Töölöön ja lounaiseen Helsinkiin, linja 6 vie taas Arabiaan, keskustaan ja Punavuoreen, linja 9 Pasilaan ja Harjun läpi ajavat linjat 7 ja 3 kiertävät Helsinkiä ympäri. Harjun rajalla sijaitsevaa Hämeentietä pitkin kulkevat linja-autoyhteydet keskustaan, Helsinki-Vantaan lentoasemalle sekä Vantaalle ja pohjoisiin kaupunginosiin. Harjun pohjoisella rajalla kulkevat linja-autoyhteydet yhdistävät alueen Itäkeskukseen ja läntisiin kaupunginosiin aina Meilahteen saakka.


title: Harju (Helsinki)

text: Harjun maamerkki on suuri valkoinen Aleksis Kiven koulu joka kohoaa näkyvällä paikalla mäen päällä. Rakennus oli valmistuessaan 1934 Pohjoismaiden suurin kansakoulu. Nykyään se toimii yhtenäisenä peruskouluna, jossa ovat sekä alakoulun että yläkoulun luokat. Koulun vieressä on Brahenkenttä ja suuri Satakallion taloyhtiö. Harjun osa-alueella sijaitsee myös kaksi päiväkotia.


title: Harju (Helsinki)

text: Aleksis Kiven kadun varrella sijaitseva Harjun nuorisotalo, entinen ruumishuone, ei nimestään huolimatta ole Harjun vaan Vallilan alueella, sillä kaupunginosien raja kulkee Aleksis Kiven katua pitkin.


title: Erkki Raappana

text: Jääkärikenraalimajuri Erkki Johannes Raappana (2. kesäkuuta 1893 Oulujoki – 14. syyskuuta 1962 Joensuu) tunnetaan parhaiten "Korpikenraalina", upseerina, joka johti 14. divisioonan hyökkäystä Rukajärvelle vuonna 1941. Hän toi Suomelle myös viimeisen suuren torjuntavoiton Ilomantsissa vuoden 1944 elokuussa, jolloin hänen joukkonsa saarrostivat ja tuhosivat korpitaisteluissa kaksi puna-armeijan divisioonaa.


title: Erkki Raappana

text: Raappanan vanhemmat olivat asianajaja Juho Raappana ja Maria Lovisa Stenius. Hänen isänsä Juho Raappana oli sanomalehti Kalevan perustaja ja lehden ensimmäinen päätoimittaja. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Sylvia Margareta Ericssonin kanssa. Hän kävi kahdeksan luokkaa Oulun normaalilyseota ja sai päästötodistuksen samaisesta koulusta vuonna 1916. Lisäksi hän kävi Kemin yhteiskoulua ja Oulun reaalilyseota, jossa reputti ylioppilaskirjoituksissa syksyllä 1915. Hän jatkoi opintojaan yliopistossa vuonna 1919 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Sotilasoppinsa hän sai Saksan sotakoulun B-kurssilla Libaussa vuonna 1917 ja Sotakorkeakoulun komentajakurssilla vuonna 1926.


title: Erkki Raappana

text: Raappana osallistui Kuninkaallisen Preussin jääkäripataljoona 27:n riveissä Misse-joen, Riianlahden ja Aa-joen taisteluihin Venäjää vastaan.


title: Erkki Raappana

text: Hilfsgruppenführeriksi lokakuussa 1916 ylennetty Raappana sai ratsujääkärikoulutuksen pataljoonan ratsuosastossa, joka sai nimekseen "Abteilung Jäger zu Pferde Königlich Preußisches Jäger-Bataillon N:o 27".


title: Erkki Raappana

text: Luutnantiksi ylennetty Raappana saapui Vaasaan 25. helmikuuta 1918. Karjalankannaksella Raappana taisteli saksalaiseversti Eduard Ausfeldin armeijaryhmässä huhtikuussa. Ryhmän tehtävä oli edetä Kivennavan kautta Viipurin ja Pietarin väliselle radalle ja räjäyttää Raivolan seudulla olevat rautatiesillat.


title: Erkki Raappana

text: Raappana siirrettiin sisällissodan jälkeen Karjalan ratsujääkärirykmentin 2. eskadroonan päälliköksi. Huhtikuussa 1919 hänet määrättiin Keski-Suomen rykmentin 1. konekiväärikomppanian päälliköksi ja hänet ylennettiin kapteeniksi. Syksyllä hän siirtyi suojeluskunnan Hämeenlinnan päällystökoulun johtajaksi.


title: Erkki Raappana

text: Raappana suoritti ylioppilastutkinnon ja merkittiin Helsingin yliopiston kirjoihin. Hän liittyi Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan. Vuoden 1920 syyskuussa Raappana nimitettiin Joensuun suojeluskuntapiirin päälliköksi. Raappanan kanssa Joensuuhun muutti myös tuore rouva Sylvia Toini Hilma Margaretha (o.s. Ericsson). Vuonna 1921 heille syntyi poika Ermo Juhani ja vuonna 1925 tyttö Sylvia Marjatta.


title: Erkki Raappana

text: Elokuussa 1921 Raappana nimitettiin Joensuun rajavartioston komentajaksi ja rajakomendantiksi. Hänet ylennettiin majuriksi 1925 ja Sotakorkeakoulun komentajakurssin jälkeen everstiluutnantiksi 1928.


title: Erkki Raappana

text: Suomessa käynnistettiin liikekannallepano ylimääräisten harjoitusten nimellä 7. – 11. lokakuuta 1939. Kohta talvisodan alkamisen jälkeen everstiksi ylennetty Raappana nimitettiin Pohjois-Karjalan ryhmän komentajaksi ja sai vastuun Lieksa–Kuhmo rintamaosan puolustuksesta. Raappana hankki upseereilleen omalla kustannuksellaan saksalaisen panssarikenraalin Erwin Rommelin teoksen "Jalkaväki hyökkää".


title: Erkki Raappana

text: 30. marraskuuta 1939 Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen. Raappana veti heti kenttävartionsa taaemmaksi ja sijoitti kaksi pataljoonansa telttoihin korpeen. Puna-armeijan vahvennetun rykmentin ensimmäinen hyökkäys oli isku tyhjään. Raappana lähetti II pataljoonansa katkomaan vihollisen selustayhteyksiä. Viholliskomentaja pelästyi Raappanan koukkauksesta niin, että veti joukkonsa rajan taakse jo ennen vuoden vaihdetta. Venäläiset hyökkäysvaunut yllättivät Raappanan, tankit olivat ennen näkemättömiä taisteluaseita. Raappanan kehotuksesta partiopojat valmistivat bensiinillä ja tervalla täytettyjä polttopulloja. Näitä ruvettiin myöhemmin kutsumaan Molotovin cocktaileiksi, Josif Stalinin lähimmän apulaisen, Neuvostoliiton kansankomissaarien neuvoston puheenjohtajan Vjatšeslav Molotovin mukaan.


title: Erkki Raappana

text: Tilanne Raappanan rintamaosan pohjoispuolella oli vakavampi. Neuvostoliiton 54. divisioona pääsi Kuhmon kohdalla pitkälle Suomen puolelle. Lieksan kohdalla kaikki neuvostojoukkojen hyökkäykset lyötiin takaisin rajan taakse. Kun tilanne rauhoittui, Raappana joutui lähettämään joukkojaan Suomussalmelle ja Kuhmoon.


title: Erkki Raappana

text:
Rauha solmittiin 12. maaliskuuta 1940. Välirauhan aikana Raappana toimi eversti Hjalmar Siilasvuon entisen 9. divisioonan ja myöhemmin Maaselän sotilasläänin komentajana.
Talvisodan jälkeen perustettiin Kuhmon ja Lieksan alueelle 10. prikaati, jota käytettiin runkona vuoden 1941 kesäkuussa muodostettuun 14. divisioonaan, jonka komentajaksi Raappana määrättiin. 14. divisioona oli suoraan ylipäällikön alainen.


title: Erkki Raappana

text:
3. heinäkuuta 1941 Raappana sai käskyn hyökätä. Repola vallattiin viiden päivän kuluttua. Seuraava tavoite oli Omelia, jonka Raappana valtasi 23. heinäkuuta päättyneissä mottitaisteluissa. Pääosa vastassa olevasta divisioonasta tuhottiin. Raappana nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 3 3. elokuuta 1941 henkilökohtaisesta urhoollisuudesta ja tuloksellisista sotatoimista erittäin vaikeissa olosuhteissa.
Raappanan divisioona eteni taistellen Ontrosenvaaran kautta Rukajärvelle ja Ontajoelle, jonne divisioona pääsi 13. syyskuuta. Raappana oli vain 70 kilometrin päässä Muurmannin radasta, kun eteneminen pysäytettiin ylipäällikön käskystä. Uudenvuoden aattona Raappana ylennettiin kenraalimajuriksi.


title: Erkki Raappana

text: Päämaja teki usein tarkastusmatkoja joukko-osastoihin. Päämajassa puhuttiin usein Raappanasta, koska vierailu ns. Korpidivisioonassa sisälsi myös eränkäyntiä, metsästystä ja kalastusta. Divisioonassa vieraili säännöllisesti korkeita vieraita aina saksalaisia myöten. Vieraiden joukossa nähtiin marsalkan lisäksi kenraalit Viljo Tuompo, Aksel Airo, Ruben Lagus ja Saksan Wehrmachtin edustaja päämajassa, jalkaväenkenraali Waldemar Erfurth. Ylipäällikkö Gustaf Mannerheimin 75-vuotispäivänä divisioona lahjoitti Marskille metsästysmajan Repolan Lieksanjärvellä. Marski oli majalla useita päiviä Raappanan vieraana vuoden 1942 kesällä. Vuonna 1944 maja purettiin ja pystytettiin Lopen Punelianjärvelle.


title: Erkki Raappana

text: Suomi saavutti jatkosodan viimeiset merkittävät voittonsa Ilomantsissa heinä-elokuun vaihteessa 1944. Puna-armeijan hyökkäykset Karjalankannaksella ja Aunuksessa olivat tuolloin jo rauhoittuneet. Mutta Ilomantsin suunnassa Neuvostoliiton 176. ja 289. divisioonat olivat edenneet huolestuttavan pitkälle. Hyökkäys uhkasi koko II armeijakunnan vasenta sivustaa.


title: Erkki Raappana

text: Kenraalimajuri Raappana sai käskyn siirtyä Ilomantsiin ja perustaa Ryhmä Raappanan vihollisen lyömiseksi. Raappanalle alistettiin viivytystaistelua käyvät 21. jalkaväkiprikaati ja Rajavartiopataljoona 3 sekä täydennyksenä Karjalankannakselta siirretty Ratsuväkiprikaati (Rv.Pr). Lisäksi Raappana päätti käyttää osia omasta divisioonastaan everstiluutnantti Väinö Partisen johdolla. Raappana tunsi alueen kuin omat taskunsa ja antoi vihollisen 289. divisioonan edetä Kuolismaalta Ilomantsiin johtavaa tietä pitkin kapealle Konnukkajärven kannakselle, johon se pysäytettiin. Samanaikaisesti divisioonan selustayhteydet katkaistiin Luovejoella. Perässä tuleva 176. divisioona saarrettiin siten, että Partisen osasto P katkaisi venäläisten pakotien hyökkäämällä pohjoisesta.


title: Erkki Raappana

text: Vihollinen lähetti motitettujen divisiooniensa avuksi merijalkaväkeä, mutta turhaan. 9. elokuuta mennessä ryhmä Raappana oli tuhonnut 289. divisioonan miltei kokonaan. 176. divisioonan osa onnistui murtautumaan itään. Merijalkaväen pataljoonat kärsivät huomattavia tappioita. Taistelulla oli suuri merkitys psykologisesti, olihan juuri jouduttu luovuttamaan Aunus ja Karjalankannas puna-armeijan painostuksen edessä. Raappanalle esitettiin näistä taisteluista Mannerheim-ristiä toisen kerran, mutta ylipäällikkö ei hyväksynyt tätä esitystä. Ei ole syytä väheksyä vihollista sillä vihollinen murtautui moteista ulos tosin jättäen raskaan kalustonsa sinne, mutta vihollinen oli ottanut oppia suomalalaisilta pitkän sodan saatossa. Tosin miehistöhukkakin oli huomattava. Sodan jälkeen valvontakomissio painosti Suomen johtoa ja niinpä Raappana passitettiin eläkkeelle.


title: Hiukkanen

text: Hiukkanen voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Magneettinen monopoli

text: Fysiikassa magneettinen monopoli on hiukkanen, jolla on magneettinen varaus. Se voidaan nopeasti kuvailla henkilölle, joka tuntee magneetit mutta ei sähkömagnetismiteoriaa "magneettina, jolla on vain yksi napa". Kiinnostus siihen tulee hiukkasteorioista kuten Suuresta yhtenäisteoriasta ja supersäieteoriasta, jotka kuvaavat joko magneettisten monopolien olemassaolon tai mahdollisuuden.


title: Magneettinen monopoli

text: Magnetismin tutkimuksen alkuvaiheessa havaittiin, että jokaisella magneetilla on sekä pohjois- että etelänapa ja että jokaisessa magneetissa molemmat yhtä voimakkaita. Tämän vuoksi sähkömagnetismin klassisessa teoriassa ja sen perustana olevissa Maxwellin yhtälöissä on oletettu, ettei magneettisia monopoleja ole olemassa.


title: Magneettinen monopoli

text: 2014 julkaistun artikkelin mukaan kansainvälinen tutkimusryhmä on onnistunut luomaan synteettisen Dirac-monopolin Bosen–Einsteinin kondensaatissa.


title: Magneettinen monopoli

text: Voidaan osoittaa, että jos magneettinen monopoli on olemassa, sen ja sähkövarauksen muodostamalla systeemillä on impulssimomentti, joka on verrannollinen sähköisen ja magneettisen varauksen tuloon mutta riippumaton näiden välisestä etäisyydestä. Kvanttiteorian mukaan minkä tahansa systeemin impulssimomentti on aina Diracin vakion (=h/2π) monikerta. Tästä Paul Dirac päätteli vuonna 1932, että mikäli magneettinen monopoli olisi olemassa, olisi sähkövarauksen esiinnyttävä tietynkokoisina yksikköinä. Koska näin onkin asian laita, sai Dirac tästä aiheen esittää hypoteesin magneettisten monopolien olemassaolosta. Koska sähköinen alkeisvaraus (1,602 · 10 C) tunnetaan, voitiin laskea myös hypoteettisen magneettisen alkeisvarauksen suuruus. Se on Planckin vakio jaettuna sähköisellä alkeisvarauksella eli


Magneettinen monopoli


title: Magneettinen monopoli

text: missä formula_2 ja formula_3 ovat magneettinen ja sähköinen alkeisvaraus ja formula_4 Planckin vakio (6,6262 · 10 Js).


title: Magneettinen monopoli

text: Näin ollen magneettinen alkeisvaraus olisi SI-järjestelmän yksikköinä 4,136 · 10 Wb. Jos mittana käytetään sitä, kuinka suurella voimalla tällainen hiukkanen vaikuttaisi toiseen tietyllä etäisyydellä olevaan samanlaiseen hiukkaseen, magneettinen alkeisvaraus on noin 70 kertaa niin suuri kuin sähköinen (tarkemmin tämä suhde on 2/α ≈ 68,52, missä α on kvanttifysiikassa monessa yhteydessä esiintyvä hienorakennevakio eli noin 1/137). Koska varausten välillä vaikuttava voima on verrannollinen varausten tuloon, kaksi magneettista alkeisvarausta vaikuttaisivat toisiinsa (2/α) eli noin 4700 kertaa niin suurella voimalla kuin kaksi sähköistä alkeisvarausta.


title: Magneettinen monopoli

text:
Vuosikymmenten etsintä ei ole tuottanut yhtään tiedeyhteisön hyväksymää havaintoa.
Magneettisen monopolin havaitsemattomuus ei kuitenkaan takaa ettei sitä olisi olemassa. Teoreettisten mallien monopolille antama itseisenergia on hyvin suuri, mikä vastaa hyvin pientä syntymistodennäköisyyttä ja elinaikaa. Lisäksi eräiden teorioiden nojalla magneettinen varaus olisi näilläkin hyvin pieni verrattuna muihin vuorovaikutuksiin, lisäksi vakiosuhde tekisi mahdolliseksi hävittää magneettivarauskomponentti eräänlaisella koordinaatiston kierrolla.


title: Magneettinen monopoli

text: Maxwellin yhtälöt tavanomaisessa muodossaan on johdettu edellyttäen, ettei magneettisia monopoleja ole. Jos sellaisia kuitenkin löydettäisiin, yhtälöihin voitaisiin kuitenkin varsin luontevalla tavalla liittää niiden edellyttämät termit. Tällöin yhtälöt saisivat alkuperäisiä symmetrisemmän muodon.


title: Magneettinen monopoli

text: Magneettiset monopolit synnyttäisivät ympärilleen säteittäisen magneettikentän samalla tavalla kuin sähkövaraukset synnyttävät ympärilleen säteittäisen sähkökentän. Vastaavasti magneettisten monopolien liike, "magneettivirta" aiheuttaisi ympärilleen pyörteisen sähkökentän samaan tapaan kuin sähkövirta aiheuttaa ympärilleen pyörteisen magneettikentän.


title: Magneettinen monopoli

text: SI-järjestelmässä ei ole virallisesti vahvistettu magneettisen napavoimakkuuden yksikköä. Magneettivuon yksikkönä on weber eli volttisekunti (1 Wb = 1 Vs), ja sitä voidaan käyttää myös napavoimakkuuden yksikkönä, jolloin napavoimakkuus olisi yhtä suuri kuin siitä lähtevä magneettivuo. Toisinaan kuitenkin yksikkönä käytetään ampeerimetriä (1 Am), jolloin magneetin napavoimakkuus saadaan jakamalla sen magneettimomentti napojen välimatkalla. Eri yksikköinä ilmaistujen napavoimakkuuksien suhde on kuitenkin vakio, magneettivakio = 4 formula_5 · 10 Vs/Am. Kumpaakin yksikköä voidaan käyttää myös magneettisen monopolin varaukselle.


title: Magneettinen monopoli

text: Jos magneettisia monopoleja on olemassa, Maxwellin yhtälöt sekä varaukseen kohdistuvan Lorentzin voiman lauseke saavat eri yksiköitä käytettäessä seuraavat muodot:


title: Magneettinen monopoli

text: Näissä yhtälöissä formula_3 ja formula_2 tarkoittavat sähköistä ja magneettista varausta, formula_8 ja formula_9 varaustiheyksiä sekä formula_10 ja formula_11 sähköistä ja magneettista virrantiheyttä. Kahden magneettisen monopolin formula_12 ja formula_13 välillä vaikuttava voima voitaisiin laskea yhtälöstä


title: Magneettinen monopoli

text: tai


title: Magneettinen monopoli

text: riippuen jälleen siitä, käytettäisiinkö magneettisen varauksen yksikkönä vastaavasti weberiä vai ampeerimetriä. Nämä yhtälöt ovat täysin analogisia sähkövarausten välisiä voimia koskevalle Coulombin laille.


title: Kambyses II

text: Kambyses II (? - 522 eaa.) oli Persian kuningas vuodesta 528 eaa. ja Kyyros Suuren vanhin poika.


title: Kambyses II

text: Hänestä tuli kuningas sen jälkeen, kun Kyyros II Suuri kuoli sotaretkellä vuonna 528 eaa. Hän antoi murhata veljensä Smerdiksen, josta Kyyros II Suuri oli tehnyt Persian valtakunnan itäisien maakuntien satraapin. Kambyses II hyökkäsi Egyptiin vuonna 525 eaa. Egyptin sotaretkellä Kambyses II sai apua arabiheimoilta, jotka järjestivät hänen armeijalleen vettä, kun se ylitti aavikon matkallaan Egyptiin. Vallattuaan Egyptin Kambyses II otti itselleen faaraoiden tavat.


title: Kambyses II

text: Vuonna 522 eaa. Persiassa puhkesi onnistunut kapina, jonka johtaja, entinen pappi, väitti olevansa Kambyses II:n kuollut veli Smerdis. Matkallaan takaisin Persiaan Kambyses II kuoli, mutta kuolisyytä ei tiedetä. Syyksi on esitetty onnettomuutta tai kuolemaa oman käden kautta.


title: Urut

text: Urut, joita kutsutaan myös pilliuruiksi tai kirkkouruiksi (erotukseksi populaarimusiikissa käytetyistä sähköuruista), on yhdistetty puhallin- ja kosketinsoitin, jossa on paineilman avulla soivat pillit. Se muodostuu pillistö(i)stä, ilmanantolaitteista ja koneistosta, joka käsittää myös soittopöydän.


title: Urut

text: Urut on tärkeä läntisen kristillisen kirkon jumalanpalvelussoitin. Urkuja käytetään varsinaisen urkumusiikin lisäksi kirkollisissa menoissa useimmiten virsien säestyssoittimena, sekä säestyssoittimina vokaalimusiikin teoksissa kuten kantaateissa, messuissa, oratorioissa ja passioissa. Pelkästään uruille sävelletty musiikki on suosittua erityisesti Johann Sebastian Bachin ja César Franckin teosten johdosta.


title: Urut

text: Länsimaisessa taidemusiikissa urkuja on käytetty runsaasti myös muissa kuin uskonnollissävytteisissä teoksissa. Sen vuoksi urkuja on kirkkojen lisäksi suurimmissa konserttisaleissa, joissa niitä käytetään myös yhtenä sinfoniaorkesterin soittimena, esimerkiksi Camille Saint-Saënsin kolmannessa sinfoniassa. Yhdysvalloissa urkuja on aikanaan rakennettu jopa eräisiin varhaisiin tavarataloihin.


title: Urut

text: Yleensä sähköllä toimiva puhallin puhaltaa ilmaa urkujen koon mukaan yhteen tai useampaan varastopalkeeseen, josta ilma johdetaan ilmakanavia pitkin ilmalaatikoihin ja soittoventtiilin kautta ilmalaatikossa olevan reiän päällä olevaan pilliin soittopöydässä olevaa kosketinta painettaessa. Pillejä on sekä puu- että metallirakenteisia, toimintaperiaatteeltaan sekä huuli- että kielipillejä. Kutakin tällaista eri tavoin soivaa pillirivistöä sanotaan äänikerraksi. Urkuihin rakennettua äänikertavalikoimaa sanotaan urkujen "dispositioksi", joka usein esitetään luettelona urkumusiikkiäänitteiden ohjelmalehtisissä.


title: Urut

text: Urkujen ääniala on yleensä hyvin laaja. Suuret urut ovat mitoiltaan ja äänen dynamiikaltaan suurin ja samalla tekniikaltaan monimutkaisin akustisista soittimista.


title: Urut

text: Urkujen yli 2000-vuotisen historian aikana niiden rakenne on vaihdellut huomattavasti. Antiikin urkuja ja nykyisiä soittimia yhdistää lähinnä vain se, että soittimen äänen synnyttää paineilma, jota ei tuoteta keuhkoilla, toisin kuin puhaltimissa. Lisäksi pillejä ei soiteta suulla vaan käsillä (ja viime vuosisatojen kuluessa myös jaloilla) koneiston välityksellä.


title: Urut

text: Puhuttaessa urkujen rakenteesta viitataan yleensä siihen muotoon, jonka soitin oli saavuttanut keskiajan lopulla. Sille luonteenomaista on, että soittajan itsensä ei tarvitse huolehtia ilmanannosta ja että soittaminen tapahtuu sormin koskettimistolla, joka ulkoisesti muistuttaa esimerkiksi cembalon tai pianon koskettimistoa. Useimmissa uruissa on myös jalkiokoskettimisto, joka muistuttaa sormiokoskettimistoa, mutta on luonnollisesti suurempi.


title: Urut

text: Urkujen ääni syntyy pilleissä, jotka voidaan toimintaperiaatteeltaan jakaa kahteen ryhmään:Materiaaliltaan pillejä on niin ikään kahta lajia, ja kummastakin valmistetaan sekä huuli- että kielipillejä:Lisäksi lähinnä huiluäänikerroissa pillit voivat olla kahta tyyppiä avoimuudeltaan:Avoimesta pillistä saatavan sävelen korkeus on sellainen, että sen aallonpituus on kaksi kertaa pillin pituus ja taajuus sama kuin äänen nopeus jaettuna tällä aallonpituudella. Sävel, jolla on tietty taajuus "f", saadaan siis pillistä, jonka pituus on formula_1, missä "v" on äänen nopeus (330 m/s). Esimerkiksi yksiviivainen a (440 Hz) saadaan pillistä, jonka pituus on 330/(2·440) = 0,375 m = 37,5 cm, ja suuri C (66 Hz) pillistä, jonka pituus on 330/(2·66) = 2,5 m. Samat sävelet saadaan suljetuista pilleistä, joiden pituus on puolet näistä.


title: Urut

text: Urkujen julkisivuissa monesti osa pilleistä (joskus jopa kaikki) on mykkiä kulissipillejä, joita ei ole lainkaan yhdistetty urkujen koneistoon ja ilmalaatikoihin. Kulissipillit on joskus valmistettu halvemmasta materiaalista kuin soivat urkupillit, ja joissakin uruissa kulissipillit voivat olla jopa vain hopeamaalilla maalattua puuta.


title: Urut

text: Urkupillit ovat pääsääntöisesti suoria, mutta harvinaisissa tapauksissa pillit voivat olla taitettuja mutkalle tai lenkille, yleensä pitkien pillien mahduttamiseksi rajalliseen käytettävissä olevaan tilaan. Periaate on tällöin sama kuin vaskipuhaltimissa, joissa putki on soittimen lyhentämiseksi moninkerroin taivutettuna.


title: Urut

text: Pillien soimisessa tarvittava paineilma synnytetään palkeissa, joita voi olla yksi tai useampia. Palkeiden tehtävänä on saattaa ilma haluttuun paineeseen. Ennen sähkömoottorien käyttöönottoa ilma syötettiin palkeisiin lihasvoimalla, joko käsin tai jaloin. Siksi soittaessa tarvittiin "urkujenpolkija".


title: Urut

text: Palkeista ilma johdetaan ilmakanavan avulla ilmalaatikkoon, jonka päällä pillit seisovat riveissä. Pillirivit sisältävät rakenteeltaan ja soinniltaan samankaltaisia pillejä matalimmasta korkeimpaan säveltasoon. Pillirivejä kutsutaan "äänikerroiksi", jotka poikkeavat toisistaan äänen korkeuden ja värin suhteen. Soittajalla on mahdollisuus valita, mitkä äänikerrat kulloinkin soivat, ja täten vaikuttaa soiton äänenvoimakkuuteen ja sointiväriin.


title: Urut

text:
Soittaja on yhteydessä ilmalaatikkoon ja sitä kautta pilleihin soitto- ja hallintakoneiston avulla.
Soittokoneistoksi kutsutaan välitystä koskettimista ilmalaatikkoon kun taas hallintakoneistolla valitaan soivat äänikerrat.
Yleisin soittokoneisto on mekaaninen koneisto, jossa koskettimen liike välittyy ilmalaatikossa olevaan soittoventtiiliin puisten ja/tai metallisten "abstraktien", "vinkkelien" ja "vellojen" avulla. Mekaaninen soittokoneisto pyritään rakentamaan siten, että se on riittävän kevyt nopeidenkin juoksutusten soittamiseen ja samalla riittävän tunnokas, jotta soittaja voi kokea olevansa mahdollisimman suorassa yhteydessä pilleihin.


title: Urut

text: Hallintakoneisto on pienissä uruissa yleensä mekaaninen, mutta suuremmissa monesti sähköinen, jolloin eri äänikertayhdistelmiä voidaan tallentaa muistiin ja ottaa käyttöön nopeasti ja vaivattomasti.


title: Urut

text: Urkujen soitto- ja hallintakoneistona on käytetty myös pneumaattista koneistoa (Suomessa 1880-luvulta 1950-luvulle), jossa koskettimet eivät ole mekaanisessa vaan pneumaattisessa yhteydessä pilleille ilmaa antaviin venttiileihin. Sama koskee hallintakoneistoa, jolla äänikerrat kytketään soimaan. Tällaisessa koneistossa soitto- ja hallintakäskyt välittyvät ohuissa lyijyputkissa kulkevan paineilman välityksellä. Paineilmalla toimivat pienet palkeet avaavat ja sulkevat ilmalaatikoissa olevat pilleihin ilmaa päästävät soittoventtiilit. Pneumaattisen koneiston parantamiseksi kehitettiin sähköpneumaattinen koneisto, jossa yhteys soittopöydän ja ilmalaatikon välillä on toteutettu sähköisesti niin, että ilmalaatikoissa olevat sähköreleet käyttävät pneumaattisia soittoventtiilejä. Myös täysin sähköistä koneistoa on käytetty.


title: Urut

text: Soittopöytä muodostuu yksinkertaisimmillaan eli pienissä uruissa yhdestä koskettimistosta silloin, kun uruissa on vain yksi äänikerta. Näin pienet urut ovat kuitenkin hyvin harvinaisia, ja tavallisesti soittopöytä onkin monimutkaisempi. Suurten urkujen soittopöydässä on useita koskettimistoja eli sormioita portaittain päällekkäin, jalkio, äänikertojen toimintaan- ja poiskytkemiseen käytetyt rekisteritapit tai -kytkimet, äänikertayhdistelmien muodostamiseen ja käyttämiseen tarkoitettuja muita kytkimiä (käsillä, jaloilla tai molemmilla käytettäviä) ja erilaisia polkimia esimerkiksi paisutuskaappien luukkujen avaamiseen ja sulkemiseen, sekä tietysti puhallinmoottorin virtakytkin. Lisäksi voi olla käyttökytkimiä joillekin muillekin erityisvarusteille, jos urkuihin sisältyy sellaisia.


title: Urut

text: Soittopöytään liittyy lisäksi muita varusteita, joita urkuri tarvitsee soittamiseen ja mm. jumalanpalveluksen kulun mukaan toimimiseen: nuottiteline, soittopenkki, peili josta näkee alttarille ja mahdollisesti myös kapellimestarin, jos orkesteri tai kuoro ja urut esiintyvät yhdessä, joskus myös tv-monitori alttarin tapahtumien seuraamiseen.


title: Urut

text: Jo melko pienissä uruissa (kymmenkunta äänikertaa) on yleensä kaksi koskettimistoa, suuremmissa enemmänkin. Koskettimistoja on useita siksi, että äänikerrat on jaettu pillistöiksi, joilla saadaan erilaisia sointiyhdistelmiä, ja jokaista pillistöä kohti on yksi koskettimisto. Kukin pillistö on siis tavallaan oma orkesterinsa, ja urkuri voi koskettimistoa vaihtamalla soittaa ikään kuin eri orkestereilla - jopa kolmella yhtä aikaa, jos hän soittaa oikealla ja vasemmalla kädellä eri koskettimistoa ja lisäksi vielä jalkiolla.


title: Urut

text: Monen koskettimiston uruissa on käytännössä aina myös ns. yhdistäjiä eli koppeleita, joiden avulla yhden koskettimiston äänikerrat voi kytkeä soitettavaksi toisella koskettimistolla, tai myös jalkiolla. Yhdistäjien ansiosta urkuri voi parhaimmillaan soittaa jalkiolla urkujen kaikkia äänikertoja yhtä aikaa, jos ne on kytketty toimintaan ja kaikki sormiot yhdistetty jalkiolle.


title: Urut

text: Monien urkujen soittopöydän koskettimistoissa silmiinpistävää on koskettimien mustan ja valkoisen värin päinvastainen järjestys kuin pianon koskettimissa. Joskus koskettimet eivät edes ole mustia ja valkoisia, vaan tummempaa ja vaaleampaa puuta. Tällainen nykykatsannossa käänteinen värien järjestys lienee itse asiassa vanhempi kuin pianoissa ja useimmissa uruissakin nykyisin käytetty: myös monissa cembaloissa ja muissa vanhoissa kosketinsoittimissa isot koskettimet ovat tummia ja pienet vaaleita.


title: Urut

text: Urkujen keksijäksi on mainittu Aleksandriassa 200-luvulla eaa. elänyt Ktesibios. Hänen "hydraulos"-nimisessä soittimessaan yhdistyivät ilmalla soivat pillit ja vesi.


title: Urut

text: Vesiurut olivat antiikin Kreikassa suosittu soitin. Niitä käytettiin myös Rooman valtakunnassa hoviseremonioissa ja amfiteattereissa. Eräs antiikin ajan parhaiten säilyneistä uruista on näytteillä Budapestissa Aquincumin museossa.


title: Urut

text: Kansainvaellusaikana urkukulttuuri säilyi Bysantissa. Kun Bysantin keisari Konstantinus V lahjoitti urut frankkikuningas Pipin Pienelle 757, instrumentti palasi länteen.


title: Urut

text: Liturgiseen käyttöön urkuja on rakennettu jo 900-luvulta lähtien. Ajan huomattavimmissa uruissa Winchesterin tuomiokirkossa oli 400 pilliä ja 40 kosketinta. Soittajia tarvittiin kaksi, ja 26:ta paljetta polki 70 miestä.


title: Urut

text: Urkujen asema vakiintui kuitenkin hitaasti, koska Kirkkoisät katsoivat vain laulun sopivan jumalanpalveluksiin. Vuonna 1287 Milanon kirkolliskokous hyväksyi urut ainoaksi jumalanpalvelussoittimeksi. 1300-luvulla urut yleistyivät, ja niitä rakennettiin Euroopan suurkaupunkien ja luostarien kirkkoihin.


title: Urut

text: Urkujen kokoa kasvatettiin pillirivejä lisäämällä siten että yhtä kosketinta painettaessa soi useampia pillejä. Jotkut pilleistä oli viritetty soimaan yhtä tai useampaa oktaavia korkeammalta kuin perussävel. Näin urkujen äänen voimakkuus ja kirkkaus kasvoi. Keskiajan lopulla kehiteltiin ratkaisuja, jolla soittaja voisi valita mitkä pilleistä kulloinkin soivat. Ensin ilmalaatikko jaettiin kahtia ja toinen puolisko varustettiin sulkuventtiilillä, jolloin soittaja saattoi sulkea osan korkeammista pilliriveistä pois. Edelleen monimutkaisemmilla teknisillä ratkaisuilla päästiin vähitellen siihen, että soittaja saattoi kontrolloida kutakin pilliriviä eli äänikertaa erikseen; tätä kutsutaan "rekisteröimiseksi".


title: Urut

text: Renessanssiaikana urkujen soinnillisia mahdollisuuksia kehitettiin edelleen: pillit jaettiin pillistöihin, joilla kullakin oli oma koskettimistonsa. 1400-luvulla alankomaalaiset urkujenrakentajat sijoittivat myös pillistöt akustisesti erilleen toisistaan pää-, selkä- ja yläpillistöön.


title: Urut

text: Urut saavuttivat vähitellen messussa kuoron kanssa tasavertaisen aseman. 1400-luvun Codex Faenza -urkumusiikkikokoelmassa on katkelmia urkumessuista, joissa urut ja kuoro vuorottelevat. Tämä "alternatim"-käytäntö sai myöhemmin virallisen aseman itseltään paavilta.


title: Urut

text: Uskonpuhdistuksen jälkeen Saksan protestanttisissa kirkoissa urkujen tehtävänä oli mm. johdattaa seurakunta virsilauluun. Tähän tarkoitukseen, ja myös laulun lomassa olevina urkusäkeistöinä käytettäviksi sävellettiin etenkin 1600- ja 1700-luvuilla runsaasti urkukoraaleita. Virsilauluun liitettiin urkusäestys Saksassa 1600-luvulla.


title: Urut

text: 1500-luvulle tultaessa urut olivat kehittyneet teknisesti nykyisenkaltaiseen muotoonsa. Urkujenrakennuksen kansalliset koulukunnat (esimerkiksi italialainen, alankomainen ja eteläsaksalainen) eriytyivät toisistaan yhä enemmän. Barokin aikana koulukuntia syntyi yhä enemmän; Skandinavian maiden urkukulttuuri alkoi noudattaa lähinnä pohjoissaksalaista kehityslinjaa.


title: Urut

text: 1800-luvulla urkuja sopeutettiin romantiikan sointi-ihanteeseen. Erityisen kuuluisia tältä aikakaudelta ovat ns. ranskalaisromanttiset urut, jotka tunnetaan myös niiden laajaan, sinfoniaorkesterin ilmaisuvoimaa jäljittelevään sointiin viittaavalla nimellä sinfoniset urut. Näiden rakentajista tunnetuin on Aristide Cavaillé-Coll.


title: Urut

text: Vastareaktiona tälle syntyi 1900-luvun alussa urkujenuudistusliike. Se "löysi" taas vanhemmat soittimet ja alkoi vastustaa tiettyjä 1800-luvun urkujenrakennuksen ilmiöitä. Urkujenuudistusliike loi tavallaan oman urkutyyppinsä, josta viime vuosikymmeninä on jälleen yhä enemmän luovuttu. Uusia mullistavia innovaatioita, elektroniikan mukanaan tuomia apulaitteita lukuun ottamatta, urkujenrakennuksessa ei ole oikeastaan sataan vuoteen enää tehty. Koska musiikkikulttuurissa menneiden vuosisatojen musiikin tutkiminen ja esittäminen on saanut paljon painoa, otetaan urkurakennuksessakin usein mallia vanhoista (joka nykyään tarkoittaa 1800-lukuakin!) soittimista.


title: Urut

text: Vanhoilla uruilla on ollut merkitystä musiikin historian tutkimisessa, koska aiemmin käytössä olleet viritysjärjestelmät ja viritystasot ovat monissa historiallisissa uruissa edelleen tallella. Tämän perusteella on voitu selvittää, missä sävelkorkeuksissa menneillä vuosisadoilla soitettiin musiikkia. Tutkimuksissa on selvinnyt, että sävelkorkeuksissa on ollut suurta vaihtelua alueittain myös saman maan sisällä. Autenttisuuteen pyrkivissä tuoreissa levytyksissä käytetään joskus vanhoja urkuja, jolloin myös sävelkorkeus määräytyy käytettävien vanhojen urkujen mukaan.


title: Urut

text: Historiassa urkujen ulkonäkö on yleensä heijastanut niiden rakentamisajan arkkitehtuurin tyylisuuntaa. Goottilaisissa kirkoissa urkujen koristelu noudatti goottilaista tyyliä, renessanssiaikana renessanssin ihanteita, barokkiaikana urut kaunistettiin vastaavalla runsaalla koristelulla kuin kirkkokin, ja niin edelleen. Lisäksi ulkonäkö on heijastellut kunkin maan tyylien ominaispiirteitä.


title: Urut

text: Urkujen ulkonäkö on kuitenkin vain julkisivu, joka varsinkaan nykyisin ei ole välttämättä sidoksissa urkujen soinnin tyylisuuntaan. Koska nykyisin rakennetaan kaikkien historiallisten sointityylien mukaisia urkuja, julkisivu voi olla esimerkiksi täysin modernin tyylinen, mutta urkujen sointi vaikkapa renessanssityylinen.


title: Urut

text: Lisäksi jo useina vuosisatoina urkuja on usein uudistettu siten, että julkisivu on säilytetty vanhana, mutta pillistöt on korvattu tai urkuja laajennettu siinä määrin uusilla äänikerroilla, ettei sointi enää lainkaan ole vastannut alkuperäisiä, julkisivun tyylin mukaisia urkuja.


title: Urut

text: Urkujen rakentaminen on taitoa ja kokemusta vaativaa käsityötä. Urkujen ääni muokataan rakennusvaiheessa sopivaksi siihen tilaan, johon soitin asennetaan. Kun urut valmistuvat rakentamolta, on pillien ääni ja sointi vielä suhteellisen raaka. Pillien ääni muovataan halutuksi käsin. Jokaisen pillin säveltaso on tarkistettava, samoin äänen väri eli miten pilli soi. Tämän lisäksi urut ovat kokonaisuus: äänikerralla pitää olla yhtenäinen sointiväri, minkä lisäksi useiden äänikertojen samanaikaisesti soitettuna on soitava hyvin myös keskenään.


title: Urut

text: Pillien äänenvoimakkuuden on oltava balanssissa. Siksi urkuäänittäjät käsittelevät pillejä monin tavoin niiden eri osia viilailemalla ja taivuttelemalla. Näin ollen jokainen urku on yksilö - kahta samanlaista soitinta ei ole.


title: Urut

text: Suomen merkittävin urkurakentaja on ollut 1800-luvun alkupuolella perustettu ja 1982 toimintansa päättänyt "Kangasalan Urkutehdas". Se rakensi yli 1 000 urut. Varovaisen arvion mukaan noin puolissa Suomen luterilaisissa kirkoissa on Kangasalan urkutehtaan urut. Nykyisiä rakentajia ovat muun muassa "Urkurakentamo Veikko Virtanen", "Sotkamon urkurakentajat" ja "Urkurakentamo Martti Porthan Oy".Urkuharmoni on urkuja muistuttava kosketinsoitin, mutta siinä on vain kaikutorvettomia kieliäänikertoja.


title: Urut

text: Hammond-urut ja muut sähköurut puolestaan luetaan sähkösoittimiin.


title: Urut

text: Höyryurut ovat urut, jotka tuottavat höyrykattilan avulla voimakkaamman äänen.


title: Urut

text: Euroopan unioni on esittänyt vaarallisten aineiden käsittelyä koskevaan direktiiviin vuonna 2006, että sähkölaitteissa ei saa käyttää yli 0,1 prosenttia lyijyä sisältäviä metalliseoksia. Kirkkourkujen metallipilleihin käytetty tina-lyijyseos ylittää tämän rajan moninkertaisesti. Koska nykyisissä uruissa ilma pumpataan pilleihin sähkömoottorilla, heräsi kysymys, koskeeko direktiivi myös niitä, mutta hyväksytyn tulkinnan mukaan ei koske.


title: Urut

text: Urkumusiikin säveltäjiä ovat tai olivat muun muassa Jehan Alain, Johann Sebastian Bach, Augustin Barié, Léon Boëllmann, Dietrich Buxtehude, Georg Böhm, Antonio de Cabezón, Francisco Correa de Arauxo, François Couperin, Jeanne Demessieux, Théodore Dubois, Marcel Dupré, Maurice Duruflé, César Franck, Girolamo Frescobaldi, Eugène Gigout, Alexandre Guilmant, Naji Hakim, Georg Friedrich Händel, Joseph Jongen, Sigfrid Karg-Elert, Johann Ludwig Krebs, Jean Langlais, Louis-James-Alfred Lefébure-Wély, Jacques-Nicolas Lemmens, Franz Liszt, Gaston Litaize, Felix Mendelssohn Bartholdy, Olivier Messiaen, Henri Mulet, Johann Pachelbel, Gabriel Pierné, Josef Rheinberger, Max Reger, Julius Reubke, Camille Saint-Saëns, Jan Pieterszoon Sweelinck, Charles Tournemire, Louis Vierne, René Vierne, Johann Gottfried Walther ja Charles-Marie Widor.


title: Urut

text: Tunnettuja urkureita ovat tai olivat muun muassa Marie-Claire Alain, Anders Bondeman, Guy Bovet, Hans Fagius, Virgil Fox, Jean Guillou, Naji Hakim, Piet Kee, Ton Koopman, Olivier Latry, Gustav Leonhardt, Ludger Lohmann, Wayne Marshall, Simon Preston, Karl Richter, Lionel Rogg, Wolfgang Rübsam, Albert Schweitzer ja Helmut Walcha.


title: Urut

text: Tunnettuja suomalaisia urkureita ovat tai olivat muun muassa Erkki Alikoski, Geo Böckerman, Sixten Enlund, Enzio Forsblom, Kaj-Erik Gustafsson, Marko Hakanpää, Markku Hietaharju, Osmo Honkanen, Kati Hämäläinen, Kari Jussila, Sirkka-Liisa Jussila-Gripentrog, Markku Ketola, Jarkko Yli-Annala, Timo Kiiskinen, Kalevi Kiviniemi, Susanne Kujala, Taneli Kuusisto, Aimo Känkänen, Jan Lehtola, Maija Lehtonen, Oskar Merikanto, Seppo Murto, Elis Mårtenson, Pauli Pietiläinen, Juhani Pohjanmies, Olli Porthan, Tuomas Pyrhönen, Paavo Raussi, Santeri Siimes, Tapio Tiitu, Ville Urponen, Tapani Valsta, Harri Viitanen, Kari Vuola, Håkan Wikman ja Tauno Äikää.


title: Sindar

text: Sindar (yksikössä sinda) ovat haltiakansa J. R. R. Tolkienin kirjoissa. He olivat ennen osa "teleriä". Eräs "teleriin" aiemmin kuulunut kansa "nandor" olivat jääneet Sumuvuorten lähettyville sekä Ossiriandiin. "Sindar" muodostui kolmesta Beleriandiin jääneestä haltiakansasta: Círdanin johtama "falathrim", pohjoisen "mithrim" ja Elwën johtama Edgalorin "iathrim". "Sindaria" kutsutaan myös harmaahaltioiksi ja heistä tuli Keski-Maan suurin haltiakansa. He muodostivat Edgaloriin valtakunnan nimeltä Doriath, jonka kuninkaaksi nousi Elwë, jota alettiin kutsua nimellä Elu Thingol. Heidän kielensä on sindar.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi ( < 'sielu' + άνάλυσις 'erittely') on psykologian tieteenalaan kuuluva teoria. Sitä alkoi kehittää wieniläinen neurologi Sigmund Freud 1900-luvun alussa. Psykoanalyysi perustuu persoonallisuusteoriaan, joka tarkastelee erityisesti ihmisen tiedostamatonta () eli ei-tietoisia psyykkisiä prosesseja ja jossa varhaisen vuorovaikutuksen ja lapsuuden kokemusten merkitystä ihmisen kehitykselle pidetään tärkeänä. Psykoanalyysiin pohjautuvat myös useat syvyyspsykologian koulukunnat. Sanaa "psykoanalyysi" käytetään myös viittaamaan psykoanalyyttiseen psykoterapiaan. Psykoanalyysissa terapeutti pyrkii paljastamaan potilaan neuroottisten oireiden taustalla piilevät sielulliset konfliktit, minkä on tarkoituksena vapauttaa potilas estoistaan ja ahdistuksestaan. Sielulliset konfliktit paljastuvat tulkitsemalla potilaan mielleyhtymiä, unia ja niin sanottuja virhe- ja oiretoimintoja. Apuna voidaan käyttää myös huomion kiinnittämistä potilaalle ominaisiin käyttäytymiseen tai hänen lihasjännityksiinsä.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi alkoi muotoutua, kun hysteerisiä naispotilaita tutkinut Josef Breuer kertoi Freudille, kuinka menneisyyden traumoista kertominen oli helpottanut hysteerisiä oireita. 1950-luvulla terapeutit väittivät parantaneensa psykoanalyysin avulla myös skitsofrenia- ja epilepsiapotilaita.


title: Psykoanalyysi

text: Freud sovelsi Breuerin hoitotyötä omaan persoonnallisuusteoriaansa, ja näin sai psykoanalyysi alkunsa. Psykoanalyysi syntyi terapiatyön ja käytännön hoitokokemuksen pohjalta, ja tällä seikalla on ollut sen kehittymiselle suuri merkitys. Freud kuvasi tiedostamattomien prosessien vaikutusta ihmisen toimintaan. Ennen Freudia koko "tiedostamaton" (saks. "das Unbewusste") ja psyyken tiedostamattomien osien ja prosessien käsittely ja tutkiminen olivat jääneet vähälle, ja ne käsitettiin lähinnä muistivarastoksi, josta muistot ja tunteet vain satunnaisesti pompahtelivat esiin.


title: Psykoanalyysi

text: Varsinaisen psykoanalyysin ohella psykoanalyyttisen teorian ja kokemuksen tietoja hyödynnetään myös psykoterapiassa, jolloin voidaan puhua joko psykoanalyyttisesta tai psykodynaamisesta terapiasta. Termien erot ovat lähinnä vivahteissa. Psykoanalyysi on dynaaminen näkemys persoonallisuudesta. Sillä tarkoitetaan, että ihmisen mielessä vaikuttavat erilaiset voimat, kuten vietit ja halut, joiden voimasuhteet ovat koko ajan muuttuvia eli dynaamisia. Psykoanalyyttisen persoonallisuusteorian rinnalle syntyi monia hoitomuotoja, jotka kaikki pohjaavat yhteen perusideaan: siihen että käsittelemättömät menneisyyden traumat (vuorovaikutuksen häiriöt) ovat jääneet tai muuttuneet jostakin tärkeästä syystä tiedostamattomiksi. Tiedostamattomina ne aiheuttavat oireita, joita voidaan kutsua myös mielen häiriöiksi.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyyttisen menetelmän tärkeimmiksi keinoiksi tulivat muun muassa vapaa assosiaatio ja unien tulkinta, joita käyttämällä muistoja pyrittiin palauttamaan tietoisuuteen ja siten helpottamaan oireita. On kuitenkin ilmennyt, että pelkkä tietoisuuteen palauttaminen ei riitä, vaan tärkeintä on tietoisuuteen tulleiden tunteiden ja ajatusten työstäminen (saks. "Durcharbeiten") psykoanalyytikon kanssa. Tiettyjen psykoanalyyttisten koulukuntien piirissä on katsottu, että näiden keinojen lisäksi psykoanalyytikon on tarjoattava analysoitavalle myös empatiaa ja ymmärtämystä. Freud ja mm. Lacan eivät kuitenkaan katsoneet sitä tarpeelliseksi, sillä "ymmärtäminen" ei vie hoitoa eteenpäin (kts. esim. Fink 2014). Empaattista ja ymmärtäväistä otetta hyödynnetään nykyisin myös psykoanalyysista kehittyneissä psykoterapioissa.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi ei syntynyt yhtenä valmiina teoriana, vaan Freud jatkoi sen kehittämistä ja täydentämistä elämänsä loppuun asti. Tämän jälkeen hänen tyttärensä Anna Freud ja monet muut psykologit jatkoivat teorian kehittelyä eri suuntiin. Psykoanalyysin syntyessä vallitsevin psykologian oppisuunta oli behaviorismi, jonka mukaan ihminen on ulkoapäin ohjattavissa ja konemainen. Psykoanalyysi on suurelta osin behaviorismin vastakohta, sillä siinä ihminen on sisältäpäin ohjautuva ja tiedostamattomien prosessien merkitys on suuri.


title: Psykoanalyysi

text: Suomen tiede-elämään Sigmund Freudin nimi saapui jo 1880-luvun puolessavälissä, mutta tieteelliseen keskusteluun hänen ja muutamien muiden varhaisten analyytikkojen nimet ja ideat alkoivat ilmestyä vasta 1910-luvulla. Saksankielisellä alueella lehdistökeskustelu oli alkanut vuoden 1906 paikkeilla, ja ensimmäisenä psykoanalyysista kävi esitelmöimässä ruotsalainen Poul Bjerre Helsingissä vuosina 1909 ja 1911. Hän esitteli psykoanalyysia oman näkökulmansa läpi suodattuneena; hän uskoi hypnoosin ja suggestion mahdollisuuksiin ja sittemmin keskittyi kehittämään omaa oppiaan ”psykosynteesiä”.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysin leviämistä hidasti suomalainen tiedeympäristö: psykiatria ja neurologia kuuluivat yliopistossa 1960-luvulle asti samaan oppituoliin. Psyykkisiä häiriöitä pidettiin elimellisinä sairauksina, jotka johtuivat ”degeneraatiosta”. Varhaisista suomalaisista psykiatreista psykoanalyysia käsittelivät — yleensä suppeasti ja ohimennen — mm. Christian Sibelius ja Harald Fabritius. Fabritius oli kuunnellut Wienissä Freudin ja Viktor Tauskin luentoja, ja hän julkaisi ensimmäisen Freudiin keskittyvän artikkelin Suomessa. Hänen suhtautumisensa oli pidättyvää ja epäilevää, ja myöhemmin hän keskittyi lähinnä neurologisiin tutkimuksiin.


title: Psykoanalyysi

text: Suomenruotsalaiset olivat edelläkävijöitä psykoanalyysin alalla, koska he saattoivat seurata Ruotsissa käytyä keskustelua. Kirjailija Gustaf Mattsson esitteli vuodesta 1905 lähtien lehtikirjoituksissa Freudin "Vitsi"-kirjaa ja "Arkielämämme psykopatologiaa". Mattson oli kiinnostunut arkielämän ilmiöistä, ei niinkään terapiasta, ja hänen kannanottonsa jäivät yleiselle, pakinoivalle tasolle.


title: Psykoanalyysi

text:
Suomenkielisistä tieteilijöistä ensimmäisenä psykoanalyysia käsittelivät Erik Ahlman ja Eino Kaila. Ahlman suhtautui myötämielisesti Freudin teorioihin esitellessään komiikan psykologiaa, mutta Kaila torjui freudilaisen ”seksuaalimonomanian”, ”mielivaltaisuuden” ja ”dogmaattisuuden”. Kailan kritiikin taustalla oli hahmopsykologia, ja tarvedynamiikan käsite oli hänelle keskeinen. Hän sai psykoanalyysista kyllä virikkeitä, mutta hänen kritiikkinsä on varsin jyrkkää. Yrjö Kulovesi arvosteli Kailaa asiantuntemattomuudesta jo 1930-luvulla.
Suomalaisessa taiteidentutkimuksessa psykoanalyyttista käsitteistöä käytti ensimmäisenä Rolf Lagerborg arvioidessaan Mikael Lybeckin romaania "Hennerson". Filosofina Lagerborg ei katsonut voivansa arvioida psykoanalyysia lääketieteellisesti, mutta hän sovelsi analyysia taiteen luomisen ja taidenautinnon pohtimiseen ja arvosti Freudia. Hän julkaisi ruotsiksi useita kirjoituksia psykoanalyysista, mm. vuonna 1918 artikkelin ”Psykoanalysen i konstfilosofien”, jossa hän tarkasteli emotionaalisuuden estetiikkaa. Lagerborg kuitenkin laajensi Freudin käsitystä arvioidessaan, että myös onnelliset tunteet saattavat synnyttää taidetta eivätkä vain estyneet ja tyydyttämättömät tarpeet.


title: Psykoanalyysi

text: Ensimmäinen suomalainen psykoanalyytikko oli tamperelainen Yrjö Kulovesi. 1920-luvun alkupuolelta lähtien hän oli alkanut perehtyä psykoanalyyttisiin kirjoituksiin, erityisesti Freudin teksteihin, ja hän matkusti v. 1924 Wieniin koulutusanalyysia varten. Hän olisi halunnut Freudin oppiin, mutta tämä ohjasi hänet Eduard Hitschmannin luo. Analyysi jäi kesken, ja seuraavana vuonna Freud ohjasi hänet Paul Federnin vastaanotolle. Palattuaan Suomeen vuoden 1926 alussa Kulovesi keskittyi entistä enemmän neuroosien psykoanalyyttiseen hoitamiseen ja julkaisi huomattavan määrän kirjoituksia sekä koti- että ulkomaisissa julkaisuissa. Hän osallistui Skandinavian Psykoanalyyttisen Yhdistyksen perustamiseen vuonna 1931.


title: Psykoanalyysi

text: Kulovesi osallistui 1920–30-luvun suureen kirjallisuussotaan, jossa mm. teologit ja oikeistolaiset kulttuurikriitikot arvostelivat muun vasemmistolaisuuden ohessa psykoanalyysia melko asiantuntemattomasti. Erik Ahlmanin kannustamana hän julkaisi ensimmäisen kirjamuotoisen teoksen psykoanalyysista. Kulovesi ei ehtinyt kouluttaa itselleen seuraajia, vaikka ainakin Stig Björk oli häneltä koulutusta tiedustellut. Kulovesi kuoli v. 1943.


title: Psykoanalyysi

text: Kirjasodan vasemmalla rintamalla taistellut Tatu Vaaskivi käsitteli kolmessa lennokkaassa kirjassaan — "F. E. Sillanpää: Elämä ja teokset" (1937), "Vaistojen kapina: Modernin ihmisen kriisi" (1937) ja "Huomispäivän varjo: Länsimaiden tragedia" (1938) — ja muissa kirjoituksissaan psykoanalyysia yhtä asiantuntemattomasti kuin psykoanalyysin vastustajat. Ennen kuolemaansa Vaaskivi alkoi etääntyä kriitikontyöstä ja kauhisteli psykoanalyyttisia kirjoituksiaan. Hän oli kuitenkin Suomen psykoanalyyttisen kirjallisuudentutkimuksen tärkeimpiä pioneereja.


title: Psykoanalyysi

text: II maailmansota katkaisi psykoanalyysin kehittymisen Suomessa, eikä sodan jälkeen maassa ollut analyytikoita. Lähin koulutuspaikka oli Tukholma, ja suomalaiset analyytikot alkoivat hakeutua koulutukseen sinne sekä Sveitsiin. Ruotsiin matkustivat mm. Stig Björk v. 1948, Tapio Nousiainen 1950, Pentti Ikonen 1951 ja Veikko Tähkä 1953, Sveitsiin mm. Martti Siirala. Heillä on ollut tärkeä merkitys suomalaisen psykiatrian uudelleenmuotoutumisessa ja Suomen Psykoanalyyttisen Yhdistyksen toiminnassa. Nousiainen aloitti ensimmäisenä vastaanottotoiminnan Helsingissä vuonna 1953.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi oli Suomessa pitkään kustannuspoliittisessa paitsiossa. Ensimmäinen Freud-suomennos ilmestyi vasta vuonna 1954: "Arkielämämme psykopatologiaa". Vuonna 1962 julkaistiin "Omaelämäkerrallinen tutkielma" yhteisniteenä Stig Björkin yleiskatsauksen kanssa. Erkki Puranen suomensi mm. "Johdatuksen psykoanalyysiin" ja "Unien tulkinnan". Nykyinen suomenkielinen käsitteistö on paljolti Purasen ja Kuloveden kehittämää. Mirja Rutanen suomensi 1980–90-luvulla Freudin kulttuurianalyyttisia teoksia (mm. "Toteemi ja tabu", "Johdatus narsismiin ja muita esseitä") ja Markus Lång 2000-luvulla. Myös muu julkaisu- ja käännöstoiminta on kehittynyt vireäksi. Suomen psykoanalyyttisilla yhdistyksillä on omat julkaisusarjansa.


title: Psykoanalyysi

text: 1950-luvun alkupuolella Helsingissä alettiin järjestää kokoontumisia, joissa käsiteltiin psykoanalyysia ja psykodynaamisia teorioita. Aluksi osallistujia oli vain muutama. Kokoontumisten järjestäjäksi oli vuonna 1952 perustettu Psykoanalyysin Edistämisyhdistys (Martti Paloheimo, Veikko Tähkä ja Gunvor Vuoristo). Osallistujissa oli paitsi lääkäreitä ja psykologeja myös teologeja, sosiaalityöntekijöitä ym.


title: Psykoanalyysi

text: Edistämisyhdistyksen tavoitteena oli Kansainvälisen Psykoanalyyttisen Yhdistyksen (IPV) vaatimusten mukainen analyytikkokoulutus, mutta koska IPV:n edustama ”puhdasoppinen” psykoanalyysi ei kiinnostanut 1950-luvun lopulla kaikkia psykoanalyysin harrastajia, suomalainenkin liike jakaantui: vuonna 1958 perustettiin Therapeia-säätiö, joka ei kuulu IPV:n alaisuuteen. Säätiö alkoi kouluttaa mm. psykoanalyytikkoja, mutta nimikkeenä oli vuoteen 1979 asti ”analyyttinen psykoterapeutti”. Säätiön pioneereihin kuuluvat Martti Siirala, Kauko Kaila ja Allan Johansson, ja he ovat kiinnostuneet ennen kaikkea psykoanalyysin soveltamisesta psykoosien hoitoon. Tämän vuoksi psykoanalyyttinen tieto ja käytäntö on pyritty suhteellistamaan. Therapeia-säätiön tausta on monitasoisempi kuin IPV:läisten yhdistysten: Freudin lisäksi eksistentiaalianalyysi, Martin Heideggerin filosofia, teologia, antropologinen lääketiede, yhteisöpatologinen tutkimus ym.


title: Psykoanalyysi

text: IPV hyväksyi Suomeen vuonna 1965 kansallisen opintoryhmän, joka oli alkuna Suomen Psykoanalyyttiselle Yhdistykselle (SPY). Anomuksen olivat allekirjoittaneet kaikki Suomessa tuolloin työskennelleet IPV:läiset analyytikot: Stig Björk, Henrik Carpelan, Pentti Ikonen, Allan Johansson, Tapio Nousiainen, Eero Rechardt, L.-J. Schalin, Veikko Tähkä ja Gunvor Vuoristo (Johansson siirtyi sittemmin Therapeian toimintaan). Historialliselle ensimmäiselle kurssille (alkoi 1965) osallistuivat mm. Kalle Achté, Yrjö O. Alanen ja Tor-Björn Hägglund. SPY hyväksyttiin IPV:n liitännäisjäseneksi vuonna 1967 ja itsenäiseksi jäsenyhdistykseksi 1969.


title: Psykoanalyysi

text: SPY ja Therapeia-säätiö ovat erillisiä yhdistyksiä, ja niiden yhteistyö on ollut vähäistä — lähinnä skitsofrenian tutkimuksessa (Yrjö O. Alanen) ja lasten psykoterapiassa.


title: Psykoanalyysi

text: Freudin alkuperäisen psykoanalyysin mukaan lapsuus on persoonallisuuden kehityksen kannalta kriittisin vaihe. Freud järkytti viktoriaanisen ajan ihmisiä väittämällä, että pienikin lapsi pyrkii seksuaaliseen mielihyvään. Freud tosin määritteli seksuaalisuuden paljon laajemmin (psykoseksuaalinen käsitys): hänen mukaansa seksuaalisuus on sellaista toimintaa, joka tuottaa ruumiillista mielihyvää, ei pelkästään sukupuolielinten välityksellä saatavaa mielihyvää. Freudilaisen käsityksen mukaan lapsen seksuaalisuuden ilmentyminen näyttäytyy mm. hellyyden osoituksissa ja hellyyden osoitusten hakemisessa.


title: Psykoanalyysi

text: Freud jakoi mielen kolmeen kerrokseen: tiedostamattomaan, esitietoiseen ja tietoiseen. Niistä tärkein on tiedostamaton, sillä sinne varastoituvat vietit ja halut. Tiedostamattoman vastakohtana on mielen tietoinen osa, joka käsittää kaiken sen, mistä ihminen on tietyllä hetkellä tietoinen. Niiden välissä on esitietoinen, johon varastoituvat muistikuvat ja tunteet, jotka tarvittaessa voi palauttaa tietoisuuteen. Tietoisuuden tasoja tarkentamaan Freud kehitti myös psyyken rakenneosat: viettipohjan, yliminän ja minän.


title: Psykoanalyysi

text: Täysin tiedostamattomalla alueella toimii 'se' eli viettipohja, joka sisältää lähinnä primitiivisiä viettejä. Se toimii täysin mielihyväperiaatteella ja on ainoa psyyken osa, joka on jo vastasyntyneellä. Viettipohjassa on torjuttuja muistoja ja ajatuksia, jotka saattavat aiheuttaa ongelmia. Vastasyntyneellä eivät muut psyyken osat ole vielä kehittyneet, joten se on täysin viettipohjan varassa ja toimii vain nautintoa saadakseen - ts. mielihyväperiaatteella, jossa jännittyneisyyttä pyritään vähentämään.


title: Psykoanalyysi

text: Yliminä toimii mielen kaikilla tasoilla. Se alkaa muotoutua oidipaalisen vaiheen aikana, kun lapsen on pakko alkaa hyväksyä ympäristön rajoitteita ja omaksua sosiaalisia normeja. Yliminä rajoittaa viettipohjan mielihyvähakuisia impulsseja ja sisältää ihmisen käsitykset siitä, mikä on oikein ja väärin. Myös minäihanne sijaitsee yliminässä. Ympäristöllä ja kasvatuksella on hyvin suuri vaikutus yliminän kehitykseen. Hyvin ankarasta yliminästä voi olla seurauksena hiljainen vetäytyvä luonne, joka aina pelkää tekevänsä väärin eikä tunne olevansa hyväksytty. Toisaalta liian heikko yliminä voi aiheuttaa ylimielisyyttä ja itsekeskeisyyttä, jolloin ihmisen on vaikea ymmärtää ja ottaa muita ihmisiä huomioon.


title: Psykoanalyysi

text: Kun lapsi alkaa ymmärtää olevansa äidistä erillinen olento ja kun ensimmäiset omat ajatukset alkavat muodostua, mahdollistuu minän kehitys. Minän tehtävänä on toimia viettipohjan ja yliminän välissä sovittelijana. Se yrittää hillitä viettipohjan suurimmat impulssit ja toisaalta kestää yliminän liiallisen moralisoinnin. Minä yrittää etsiä ensisijaisesti tasapainoisia, realistisia ratkaisuja ja kompromisseja - joskin samalla pyrkien varjelemaan jo omaksuttua käsitystä (ideal-ego) itsestä. Mikäli eri tasojen välille muodostuu liian voimakas ristiriita, minä pyrkii vähentämään ristiriitaa defenssien eli puolustusmekanismien avulla.


title: Psykoanalyysi

text: Näiden psyyken kolmen rakenneosan voimasuhteet ovat tärkeitä mielenterveyden säilyttämiseksi. Freud ei itse halunnut vetää niiden välille tarkkoja rajoja, vaan hän tähdensi, että ne ovat jatkuvassa muutostilassa olevia dynaamisia voimia.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyyttisessa psykoterapiassa keskeistä on tiedostamattomien psyykkisten prosessien paljastaminen. Psykoanalyyttinen terapia pyrkii lisäämään potilaan itsetuntemusta ja auttaa häntä hyväksymään persoonallisuutensa kattavammin.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi on leimallisesti yksilöpsykologiaa, kehityspsykologiaa ja dynaamista psykologiaa: psykoanalyysi tarkastelee persoonallisuuden kehittymistä, ja mielen rakenteeseen sisältyy itsenäisiä voimia, jotka vaikuttavat toisiinsa. Psykoanalyysissa oletetaan, että neuroosit johtuvat varhaisen vuorovaikutuksen häiriöistä, traumoista, ristiriitaisista vieteistä ja toiveista, sekä torjutuista (esim. lapsuuden)kokemuksista. Hoidossa pyritään saattamaan potilaan torjumat kokemukset, toiveet ja halut tietoisiksi, jotta hän voisi hyväksyä ne ja oppia elämään niiden kanssa. Synnynnäisiin neurologisiin häiriöihin psykoanalyysilla ei sen sijaan pyritäkään vaikuttamaan, koska hoidon vaikutukset perustuvat siihen, että potilas ja psykoanalyytikko voivat liittoutua ja yhdessä tutkia sellaista psyyken osaa, joka on torjuttu tietoisuudesta varhaisten vuorovaikutushäiriöiden takia. Freud ei pitänyt mahdollisena hoitaa psykoanalyyttisesti psykoottisia ihmisiä, koska hän oletti heidän olevan kyvyttömiä muodostamaan analyytikkoonsa transferenssisuhdetta. Myöhemmin on psykoanalyysia käytetty myös psykoottisten potilaiden hoidossa.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyytikot pitävät psyykkistä kehitystä mahdollisena myös lapsuuden ja nuoruuden jälkeen, ja tähän perustuu käsitys, että psykoanalyyttisin menetelmin voidaan hoitaa niin lapsia, nuoria kuin aikuisiakin. Psykoanalyysillä on suuri merkitys nykyiselle käsitykselle ihmisen mielestä, ja se on myös kulttuurihistoriallisesti merkittävä teoria. Tosin se on kohdannut 1900-luvun alusta alkaen voimakasta arvostelua ennen kaikkea väitetyn epätieteellisyytensä takia.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyyttistä teoriaa on arvosteltu epätieteellisyydestä, sillä teoriaan kohdistettu kritiikki väitetään kiistettävän psykoanalyysin keinoin toteamalla se torjunnaksi. Tuollainen moite ei kuitenkaan kohdistu psykoanalyysin tosiasiallisiin hoitokäytäntöihin. Ongelmana on pidetty sitä, että terapian vaikutusta on vaikeaa testata empiirisesti psykoanalyyttisen hoitotilanteen ulkopuolella, eikä myöskään terapian tuloksellisuudesta ole päästy tiedeyhteisössä yksimielisyyteen. Hoitotilannetta (potilaan ja analyytikon vuorovaikutusta) voidaan kuitenkin tutkia esimerkiksi terapiaistuntojen äänityksien avulla.


title: Psykoanalyysi

text: Karl Popperin mukaan psykoanalyysin teorian vaikein ongelma on se, että suurin osa sen väittämistä ei ole todennettavissa (tai epätodennettavissa) tieteellisin menetelmin. Adolf Grünbaum on kuitenkin arvostellut Popperin kritiikkiä siitä, että psykoanalyysin teoriaa kuvataan siinä virheellisesti. Popper vetosi niin kutsuttuun kumoutumattomuusperusteluun, vaikka Freud oli huomauttanut jo vuonna 1937, että virheelliset tulkinnat hylätään psykoanalyysissa, jos näyttö antaa siihen aihetta.


title: Psykoanalyysi

text: Myös Burrhus Skinner on väittänyt, ettei Freud käyttänyt psykoanalyysin teoriaansa teoreemien ja testattavien hypoteesin luomiseen, vaan jos teorian ja empiiristen havaintojen välillä oli mitään yhteyttä, yhteys tapahtui muuttamalla teoriaa jälkikäteen siten, että se ei enää olisi niin räikeästi ristiriidassa havaintojen kanssa. Skinner myös väittää ettei Freud operationalisoinut ja testannut ajatuksiaan käytöksestä, vaikka ne olivat empiirisesti varmennettavia väittämiä, vaan käytti paljon vertauskuvia ja anekdootteja omasta lapsuudestaan ja muilta ihmisiltä ympäristössään.


title: Psykoanalyysi

text: Frankelin mukaan psykoanalyysin teoria lepää voimakkaasti repressoitujen muistojen esiintuomisen ajatuksen päällä, vaikka kliininen näyttö on olematonta tai heikkoa. Frankelin mukaan muistitutkimus ei tue psykoanalyysin käsitystä muistista. Frankel käy myös läpi psykoanalyysia puolustavien julkaisujen metodologisia heikkouksia. Myös Pope on tuonut esiin näkemyksiä psykoanalyyttisten tutkimusten metodologisista heikkouksista väittäen, että ne usein luovat valheellisia muistoja lapsuuden traumoista, eivätkä ota huomioon suggestion vaikutusta.


title: Psykoanalyysi

text: Vuonna 2004 kansainvälinen tutkijaryhmä totesi, että psykoanalyyttisen terapian tulokset ovat heikompia kuin eräiden muiden terapioiden. Helsingin Psykoterapiatutkimus (2010), jossa käytettiin viiden vuoden seuranta-aikaa, puolestaan totesi psykoanalyysin olevan vaikuttavin tutkituista terapiamuodoista.


title: Psykoanalyysi

text: Matti Brumerin mukaan psykoanalyysi ei sovellu käytettäväksi synnynnäisiin neurologisiin ongelmiin, kuten autismiin ja Aspergerin oireyhtymään, mutta psykoanalyysia ei ole sellaisten hoitoon kehitettykään. Tästä huolimatta näitäkin sairauksia voidaan kuvata metapsykologisesti.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi eli "freudismi" () torjuttiin Neuvostoliitossa ideologisin perustein. Venäjälle oli syntynyt kaksikin psykoanalyyttista ryhmittymää pian ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun Aleksandr Lurija perusti psykoanalyyttisen yhdistyksen Kazaniin vuonna 1922 ja Mosche Wolff ja Ivan Jermakov Moskovaan, mutta niiden toiminta lakkasi vuoden 1928 jälkeen, ja Josif Stalinin tultua valtaan psykoanalyysi leimattiin taantumukselliseksi. Myös V. I. Lenin oli suhtautunut kielteisesti psykoanalyysiin:


title: Psykoanalyysi

text: "Freudin teoria on nykyään myös tavallaan muotioikku. – – Minussa eivät herätä luottamusta ne, jotka pohtivat yhtä herkeämättä ja sinnikkäästi sukupuoliasioita kuin intialainen fakiiri tuijottaa napaansa. Minusta tuntuu, että sukupuoliteorioiden runsaus, ne kun vielä ovat enimmäkseen hypoteeseja, lisäksi usein mielivaltaisia hypoteeseja, johtuu henkilökohtaisista tarpeista. Nimenomaan halusta hakea porvarilliselta moraalilta puolustusta omalle epänormaalille tai ylettömälle sukupuolielämälleen ja anoa suvaitsevaisuutta itseään kohtaan. Minua iljettää sellainen porvarillisen moraalin naamioitu kunnioitus yhtä paljon kuin sukupuoliasioiden tarkastelu mieliharrastuksena."


title: Psykoanalyysi

text: Niinpä neuvostoliittolaisten psykologien koulutuksessa psykoanalyysi – yhdessä behaviorismin kanssa – tuomittiin porvarilliseksi ja taantumukselliseksi:


title: Psykoanalyysi

text: "Freudismi kuuluu porvarillisen ideologian imperialismin kauden taantumuksellisimpiin tuotteisiin. Freudilainen oppi pimeistä alitajuisista voimista, jotka muka sisältä käsin ohjaavat ihmistä tehden hänestä vaistonvaraisten eläimellisten viettymysten ohjaileman avuttoman leikkikalun, ilmentää porvariston pelkoa yhteiskunnallisten järistysten edessä, epäluottamusta tietoisuuteen. – – Ja tässä aivan kuin behavioristeillakin nähdään tietoisuuden osuus vähäpätöiseksi, tietoisuutta väheksytään eri tavoin."


title: Psykoanalyysi

text: Vasta kommunismin luhistuttua psykoanalyytikot saattoivat ryhtyä harjoittamaan ammattiaan entisen Neuvostoliiton alueella.


title: Psykoanalyysi

text: Ainakin muutama oikeustapaus on nostettu psykoanalyytikkoja vastaan, jolloin oikeus on joutunut punnitsemaan terapiamenetelmien validiutta yleisemmällä tasolla. Mondavin tapauksessa, terapeutti aiheutti valheellisia muistoja potilaalleen, joka sitten syytti isäänsä hyväksikäytöstä, jonka seurauksena isä menetti muun muassa työnsä. Jo Freud huomasi kuinka yleisiä hyväksikäyttöfantasiat ovat analyysin aikana: aluksi hän uskoi hyväksikäyttöä tapahtuvan merkittävän paljon, mutta huomasi pian, että kuvaukset eivät useinkaan kuvaa objektiivista todellisuutta vaan palvelevat muita tarkoituksia.


title: Psykoanalyysi

text: Matti Brummerin mukaan psykoanalyysin ihmiskuvassa lapsuus ei määrittele lähes kokonaan ihmisen loppuelämää. Psykoanalyysi näkee ihmisen myös jatkuvasti kehittyvänä, ja siksi mielen hoito on mahdollista. Mikäli lapsuus määrittelisi koko loppuelämän, olisivat myös psykoanalyyttiset hoitoyritykset tuhoon tuomittuja. Psykoanalyyttisessa terapiassa pyritään päinvastoin käynnistämään pysähtyneitä psyykkisiä kehitysprosesseja.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyyttisessa terapiassa noudatetaan tieteellistä menettelyä: esitetään hypoteeseja ja tarvittaessa tarkistetaan niitä.


title: Psykoanalyysi

text: Psykoanalyysi on vaikuttanut laajasti länsimaiseen kulttuuriin ja ihmistieteisiin, ja sen vaikutus näkyy monien taiteilijoiden ja tutkijoiden työstä:


title: FSO

text: FSO ("Fabryka Samochodów Osobowych Spółka Akcyjna = Henkilöautotehdasosakeyhtiö") on puolalainen automerkki.


title: FSO

text: FSO perustettiin pohjois-Varsovaan 1951 Puolan tarvittua henkilöautoja. FSO oli valtionyritys vuoteen 1996, jolloin Daewoo osti tehtaat. Daewoo poistui kuvioista General Motorsin ostettua Daewoon. Näin FSO:sta tuli osittain työntekijöidensä omistama osakeyhtiö. Samassa yhteydessä FSO sai nimeensä lisän "Spółka Akcyjna", osakeyhtiö. Vuonna 2005 ukrainalainen ZAZ osti FSO:n tehtaan, jonka tarkoitus on turvata ZAZ:n pääsy EU:n markkinoille. Samalla ZAZ tuli ostaneeksi kilpailijansa, sillä FSO on sangen suosittu automerkki Ukrainassa. Nykyään FSO valmistaa Daewoon vanhoja malleja Matiz ja Lanos.FSO:n tuotannosta voidaan eritellä selvästi neljä mallia, joita on valmistettu suuria määriä. FSO on myös muutakin valmistanut, mutta niillä malleilla ei ole liiemmin merkitystä.


title: FSO

text: FSO:n tehdas aloitti autojen tuotannon vuonna 1951 mallilla FSO Warszawa, joka oli Neuvostoliittolaisen GAZ Pobedan kopio. Warszawa oli iso auto, ja niitä vietiin moniin maihin, myös Suomeen, etenkin taksien käytössä niitä oli runsaasti. Warszawan tuotanto lopetettiin vuonna 1973


title: FSO

text: Warszawan jälkeen FSO:n tehdas sai tehtäväkseen suunnitella pienen ja edullisen auton, ja he suunnittelivat Syrenan, josta valmistettiin monia versioita, esimerkiksi Bosto - pieni pakettiauto. Syrena tuli valmistukseen 1950-luvulla ja valmistus päättyi 1980-luvulla FSM-tehtaalla, johon valmistus oli siirtynyt Polski Fiatin tieltä. Syrena tarkoittaa merenneitoa, mutta puolalaiset antoivat autolle lempinimen "Syrenka", joka tarkoittaa pientä merenneitoa. Aluksi Syrenassa oli takaa saranoidut ovet, mutta myöhemmin ne muuttuivat edestä saranoiduiksi.


title: FSO

text: FSO:n varsinainen menestysmalli oli Polski-Fiat 125p, joka oli koriltaan Fiat 125, mutta sen tekniikka periytyi muinaisista Fiat 1300 ja Fiat 1500 -malleista, ja sen huomasi kun katsoi autoa takaa - renkaat olivat sisällä autossa, siis raideleveys oli kapea. Auto esiteltiin vuonna 1967, siis samoihin aikoihin kuin neuvostoliittolainen Lada, ja ne olivat suoranaisia kilpailijoita toisilleen. Polskin tuotanto lopetettiin vuonna 1991.


title: FSO

text: Polski-Fiatin seuraajaksi esiteltiin vuonna 1978 uusi Polonez, jonka viistoperäinen kori oli kuuluisan Giorgetto Giugiaron muotoilema, mutta puolalaiset olivat viimeistelleet sen. Tuloksena oli sangen raskaan näköinen luomus, etenkin vihreänä, mikä oli hyvin yleinen väri Polonezin alkutaipaleella. Teknisesti Polonez ja Polski Fiat 125p olivat melkein kokonaan yhtenevät. Polonez ei korvannut Polskia, vaan "Polskia kehitetään Polonezin antamien kokemusten perusteella" -kuten tehdas sanoi. Polonezin tuotanto lopetettiin vuonna 2002.FSO:ta toi Suomeen 1970-1991 Wihuri-yhtymä/Polmot Oy, joka vaihtoi nimensä vuonna 1983 Maantehoksi. Maanteho Oy oli suhteessa heikko maahantuoja, etenkin Polonezin aikana. Maanteho Oy:n päätoimipiste sijaitsi Helsingin Malmissa. Maanteho Oy panosti autojen viimeistelyyn, ja sillä olikin käytössään 15–30 puolalaista miestä, jotka viimeistelivät maahantuodut Polonezit – tehdas ei ollut kovinkaan tarkka viimeistelyn suhteen. Lisäksi maahantuoja teki omia erikoismalleja Polski-Fiatista ja Polonezista, kuten Lapponia ja Special.


title: FSO

text: Puolalaisen elokuvaohjaajan Krzysztof Kieślowskin elokuvan "Lyhyt elokuva tappamisesta" (1988) tappokohtaus tapahtuu FSO Polonez -merkkisessä henkilöautossa. Suomalaisessa Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Aake Kallialan tähdittämässä elokuvassa "Rampe & Naukkis – kaikkien aikojen superpari" (1990) päähenkilöt ajavat FSO:n avolavamallilla alas jyrkänteeltä, mutta vain auto kärsii vaurioita.


title: Orfilaisuus

text: Orfilaisuus oli uskonnollinen liike antiikin Kreikassa. Se syntyi luultavasti 500-luvulla ennen ajanlaskun alkua, ja yhdistetään taruhahmo Orfeukseen. Orfilaisuus omaksui aikaisemman Dionysos-kultin. Säilyneet piirtokirjoitukset osoittavat, että ”orfilainen” tarusto Dionysoksen kuolemasta ja ylösnousemuksesta yhdistettiin käsityksiin siunatusta kuolemanjälkeisestä elämästä. Orfilaisuutta on sanottu muinaisen Kreikan merkittävimmäksi pelastususkonnoksi.


title: Orfilaisuus

text: Useimmat orfilaisuuden oppeja ja käytäntöjä koskevat lähteet ovat myöhäisiä ja epäselviä, ja jotkut tutkijat väittävät, että orfilaisuus on tosiasiassa myöhäisempien aikojen luomus. Eri puolilta Kreikkaa löydetyt piirtokirjoitukset kuitenkin vahvistavat, että on ollut olemassa liike, joka on sittemmin yhdistetty nimitykseen orfilaisuus. Lisäksi Dervenin papyrus osoittaa, että orfilainen tarusto voidaan jäljittää 300-luvulle ennen ajanlaskun alkua, ja se voi olla vieläkin vanhempi.


title: Orfilaisuus

text: Uskonto on saanut nimensä kuuluisasta Orfeus-tarusta. Tarun mukaan Orfeus oli Traakian kuninkaan poika. Hän oli erittäin taitava lyyran soittaja. Hän meni naimisiin kuuluisan Eurydiken kanssa ja oli tulla mielipuoleksi, kun tämä kuoli. Orfeus syöksyi manalaan ja lumosi Persefonen lyyrallaan. Hän sai luvan viedä Eurydiken takaisin, mutta ehtona oli, ettei hän saanut katsoa taakseen. Orfeus ei voinut välttää kiusausta katsoa, seurasiko perästä kulkemaan määrätty Eurydike, ja niin Eurydike jäi manalaan. Orfeus palasi itse ehjin nahoin, mutta Traakian naiset raivostuivat, kun lohdutus ei kelvannut Orfeukselle ja repivät hänet kappaleiksi. Zeus sijoitti heidän rikoksensa hyvitykseksi Lyyran tähtikuvion taivaalle. Katkaistu pää, joka yhä lauloi, haudattiin Lesbossaaren rotkoon, josta tuli oraakkelin eli ennustajan paikka. Orfeuksen jälkeensä jättämät pyhät laulut muodostivat orfilaisuuden perustan.


title: Orfilaisuus

text: Orfilaisuus muistutti Dionysoksen kulttia, mutta oli pidemmälle kehitetty. Se perustui olennaisesti uskoon jumalan pojan Dionysos Zagreuksen kärsimyksestä, kuolemasta ja ylösnousemuksesta ja käsitykseen kaikkien ihmisten ylösnousemuksesta ja heidän tulevasta palkitsemisestaan tai rankaisemisestaan.


title: Orfilaisuus

text: Orfilaiset tarut jumalten synnystä ovat sukuhistorioihin perustuvia kuten Hesiodoksen "Jumalten synty", mutta yksityiskohdat ovat erilaisia. Niihin ovat luultavasti vaikuttaneet Lähi-idän esikuvat. Peruskertomus oli seuraavanlainen: Dionysos oli Zeuksen ja Semelen poika. Titaanit murhaavat ja hävittävät hänet, ja tuhkasta nousee syntinen ihmiskunta. Dionysoksen sydän säilyy, ja se liitetään Zeuksen sääreen. Zeus saattaa kuolevaisen naisen Semelen raskaaksi ja Dionysos syntyy uudelleen. Monet tarinan yksityiskohdat löytyvät antiikin kirjailijoiden teksteistä.


title: Orfilaisuus

text: Koska titaanien, jotka olivat surmanneet Dionysoksen, uskottiin olevan ihmisen esi-isiä, koko ihmissuku oli perisynnin tahraama. Sen rangaistuksena sielu oli suljettu ruumiiseen kuten vankilaan tai hautaan. Orfeuksen palvojat söivät ehtoollisateriassaan raakaa häränlihaa viettääkseen Dionysoksen muistoa ja tullakseen uudelleen osallisiksi jumalallisesta olemuksesta.


title: Orfilaisuus

text: Orfilaisen opin mukaan sielu joutuu kuoleman jälkeen manalan jumalien tuomioistuimen eteen. Syyllistä odotti ankara rangaistus. Eräässä opin muodossa se käsitettiin ikuiseksi. Tämä oli myöhemmän helvettiuskon lähteenä. Toinen muoto omaksui sielunvaellusopin: sielu syntyi yhä uudelleen ja uudelleen, sen elämä oli parempaa tai huonompaa sen mukaan, kuinka puhdas tai epäpuhdas se oli ollut edellisessä olomuodossaan. Kolmannen muunnelman mukaan rangaistus saattoi päättyä, jos ihminen etukäteen suoritti katumusta tai ystävät tekivät samoin kuoleman jälkeen. Platon kuvailee miltei Martti Lutherin kaltaisella suuttumuksella, miten Ateenassa kaupiteltiin tällaisia aneita 300-luvulla eaa.


title: Orfilaisuus

text: Olympoksen jumalien kevytmielisyys korvattiin tiukalla siveydellä. Synnin ja omantunnon käsitteet ilmaantuivat kreikkalaiseen ajatteluun. Lahkon vaikutus oli laajalle ulottuva ja kestävä. Vaikka Platon hylkäsi orfilaisuuden, hän omaksui sen idealistisen ajattelun. Myös pythagoralaiset ja stoalaiset saivat vaikutteita orfilaisuudesta.


title: Rammstein

text: Rammstein on saksalainen industrial metal -yhtye, jonka perusti kitaristi Richard Kruspe tammikuussa 1994. Rammstein yhdisteli metalliin elektronisen musiikin aineksia, mitä alettiin tyylilajina kutsua Neue Deutsche Härteksi. Kokoonpano on säilynyt muuttumattomana. Alkuperäisjäsenet ovat kitaristi Richard Kruspe, laulaja Till Lindemann, kitaristi Paul Landers, basisti Oliver Riedel, rumpali Christoph Schneider ja kosketinsoittaja Christian Lorenz.


title: Rammstein

text: Rammstein on julkaissut kuusi studioalbumia, kaksi livealbumia, yhden kokonaisen kokoelmalevyn ja kahdeksan DVD:tä. Yhtye on saanut kahdeksan platinalevyä ja kuusi kultalevyä. Vuoden 2011 puoliväliin mennessä Rammsteinin levyjä oli myyty noin 14 miljoonaa kappaletta, mikä tekee Rammsteinista Saksan toiseksi eniten levyjä myyneen yhtyeen heti Scorpionsin jälkeen. Rammstein esittää useimmat kappaleensa saksan kielellä. Yhtye on tunnettu mahtipontisesta lavaesiintymisestään, jossa pyrotekniikka on suuressa roolissa.


title: Rammstein

text: Yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa ”Rammstein”, ”Du hast”, ”Engel”, ”Links 2 3 4”, ”Sonne”, ”Ich will”, ”Reise Reise”, ”Amerika”, ”Keine Lust”, ”Mein Teil”, ”Ohne dich”, ”Benzin”, ”Pussy”, ”Ich tu dir weh”, ”Feuer frei!” ja ”Mein Land”. Kappaleet ovat aiheiltaan synkkiä ja musiikki mahtipontista. Yhtye on ollut kahdesti Grammy-ehdokkaana parhaasta metallikappaleesta. Rammsteinin tuottajana toimii Jacob Hellner, joka on tuottanut kaikki albumit.


title: Rammstein

text: Rammstein on perustettu tammikuussa 1994 Berliinissä. Riedel, Schneider ja Kruspe olivat ensimmäiset varmistuneet jäsenet, myöhemmin he kutsuivat Till Lindemannin yhtyeeseen laulajaksi. Lindemann oli aikaisemmin soittanut rumpuja yhtyeessä First Arsch. Nelikko äänitti demon "Rammstein". Tämä sai Paul Landersin kiinnostumaan yhtyeestä, ja hän liittyi pian mukaan. Christian "Flake" Lorenz liittyi viimeisenä jäsenenä kosketinsoittajaksi. Yhdessä he osallistuivat bändikilpailuun ja voittivat sen. "Live aus Berlin" -DVD:n haastattelussa Flake on sanonut, että hänen mielestään koskettimien soittaminen oli tylsää, eikä hän ollut aluksi kovin kiinnostunut Rammsteinista. Yhtyeen jäsenet ovat kotoisin entisestä Itä-Saksasta, erityisesti Itä-Berliinistä. Yhtyeen kokoonpano on alusta asti ollut:Yhtyeen ura lähti nopeasti nousuun, kun elokuvaohjaaja David Lynch innostui yhtyeen musiikista ja halusi heidät soittamaan elokuvansa Lost Highway ääniraidalle. Myöhemmin Rammstein on päässyt tekemään musiikkia myös elokuviin "Resident Evil", "Matrix", "xXx" ja "". "xXx"-elokuvan avauskohtauksessa yhtyeen näkee selkeästi heidän soittaessaan lavalla pyroefektien keskellä.


title: Rammstein

text: Rammstein teki läpimurtonsa toisen albumin julkaisun jälkeen. "Sehnsucht" julkaistiin 18. elokuuta 1997 yhdessä "Du Hast" -singlen kanssa. Albumi saavutti Saksan albumilistalla ensimmäisen sijan, ja suosion seurauksena myös esikoisalbumi "Herzeleid" nousi sijalle kuusi. Toinen vuoden 1998 Berliinin-konserteista tallennettiin CD:lle ja DVD:lle.


title: Rammstein

text: Myös "Mutter" nousi Saksassa ykkössijalle.


title: Rammstein

text:
Yhtye julkaisi neljännen studioalbuminsa "Reise, Reise" vuonna 2004 ja herätti keskustelua yhteiskuntakriittisellä singlellään "Amerika". Yhteensä albumilta julkaistiin neljä singleä. "Reise, Reise" -albumin julkaisun jälkeen Rammsteinista tuli kaikkien aikojen toiseksi menestynein saksalainen yhtye levymyynnissä mitattuna. Vuoden 2011 puoliväliin mennessä Rammsteinin levyjä oli myyty noin 14 miljoonaa kappaletta Suomessa "Reise, Reise" sijoittui albumilistalla ensimmäiseksi.
Keväällä 2005 Rammstein otti kiertueensa lämmittely-yhtyeeksi suomalaisen Apocalyptican. Yhtyeet soittivat myös yhdessä Rammsteinin kappaleet "Mein Herz brennt" ja "Ohne dich". Rammstein oli kuullut Apocalyptican ja Nina Hagenin tekemän coverin Rammsteinin Seemann-kappaleesta, ja oli hyvin vaikuttunut siitä. Yhteinen esiintyminen johti Apocalyptican tekemään Rammsteinin Benzin-singlelle Kerosiini-remixin. Yhteistyön on sanottu olleen toimivaa ja se jatkui vuonna 2007: Apocalyptican albumilla "Worlds Collide" Till Lindemann tulkitsee vanhan David Bowie -kappaleen "Heroes" saksankielisenä ("Helden").


title: Rammstein

text: Albumi "Rosenrot" (2005) ja konserttitallenne "Völkerball" (2006) sijoittuivat ilmestyttyään Suomen virallisella listalla ensimmäiseksi. "Rosenrot"illa julkaistiin "Mutter"-albumilta ylijääneitä kappaleita. Rammstein oli tauolla vuoden 2006. Albumi "Mutter" sijoittui vuonna 2007 suomalaisen Radio Rockin sadan kaikkien aikojen parhaan rockalbumin äänestyksessä kymmenenneksi.


title: Rammstein

text: Yhtye työsti kuudetta studioalbumia nimeltä "Liebe ist für alle da" vuosien 2007-2009 aikana Los Angelesissa ja San Franciscossa, Yhdysvalloissa, sekä Berliinissä, Saksassa. Levy julkaistiin 16. lokakuuta 2009. Kitaristi Paul Landers kertoi haastattelussa, että levystä tulisi rankin yhtyeen siihenastisista julkaisuista. Landers kertoi, että "Reise, Reise" ja "Rosenrot" olivat edustaneet Rammsteinin romanttista kautta ja että uusi albumi aloittaa uuden ajanjakson. Kitaristi Richard Kruspe kertoi, että he käyttivät hienojen laitteistojen sijaan vain pieniä vahvistimia ja sähkörumpuja. Saksassa julkaisu vastaanotettiin hyvin, sillä kappale "Pussy" nousi singlelistan ykköseksi, mikä oli ensimmäinen kerta Rammsteinin historiassa. "Liebe ist für alle da" sijoittui Suomen albumilistalla ensimmäiseksi. Albumin myynti Euroopassa toi Rammsteinille viisi kultalevyä ja seitsemän platinalevyä.


title: Rammstein

text: Rammstein aloitti 8. marraskuuta 2009 uuden kiertueen, joka kattoi 30 konserttia, joista 12 esitettiin Saksassa. Ainoa Pohjoismaissa vuoden 2009 puolella tehty konsertti oli Tanskassa. Kiertue jatkui joulutauon jälkeen pitkälle vuoden 2010 puolelle. Rammstein kiersi vuoden 2010 puolella muun muassa Pohjoismaat. Rammstein saapui Suomeen Hartwall Areenalle 22. helmikuuta 2010. Liput myytiin 21. syyskuuta 2009 loppuun kuudessa minuutissa. Tämä aiheutti kohun muun muassa siitä, että lippuja oli myyty konserttiin viisi päivää ennen virallisen myynnin alkua. New Yorkin Madison Square Gardenin liput myytiin loppuun alle puolessa tunnissa. Vuoden 2009 kiertueen ajan Rammsteinin lämppärinä toimi norjalaislähtöinen elektronista musiikkia soittava Combichrist -yhtye.


title: Rammstein

text: Vuonna 2011 yhtye julkaisi "Made in Germany 1995–2011" -nimisen kokoelma-albumin ja aloitti samannimisen kiertueen, joka pohjautui kyseisen albumin kappalelistaan. Albumista julkaistiin myös rajoitettu kahden levyn painos, jonka toisella levyllä oli valikoima parhaita cover-versioita Rammsteinin kappaleista, mm. Laibachin tulkinta "Ohne dich" -kappaleesta. Osassa kappaleen kertosäkeistä sanat on muutettu alkuperäisestä "Ohne dich kann ich nicht sein" (suom. ilman sinua en voi olla) Laibachille tyypilliseksi sanaleikiksi. Laibachin versiossa laulaja Milan Fras laulaakin "Ohne mich kannst du nicht sein" (suom. ilman minua et voi olla), joka näennäisesti on vain osa rakkauslaulua, mutta jonka voidaan myös tulkita viittaavan Laibachin vaikutteisiin, joita ilman Rammsteinia ei voisi olla olemassa. Albumilla julkaistiin myös aivan uusi kappale, jonka nimi on "Mein Land".


title: Rammstein

text: Syyskuussa 2015 yhtye julkaisi Madison Square Gardenilla kuvatusta konsertista tallennetun DVD:n "Rammstein in Amerika." Samana vuonna Till Lindemann aloitti sooloprojektinsa Lindemann.


title: Rammstein

text: Rammsteinin musiikkityyliä on luokiteltu uran aikana Neue Deutsche Härteksi ja industrial metalliksi. Rammstein yhdistää musiikissaan industrialia, heavy metallia, alternative metallia, progressive metallia ja groove metallia. Yhtye on nimennyt slovenialaisen industrial-yhtye Laibachin yhdeksi tärkeimmistä vaikuttajistaan. Tämä näkyy selkeimmin vanhemmissa Rammsteinin kappaleissa, joissa laulutyyli on hyvin samankaltainen.


title: Rammstein

text: Kappaleessa "Wollt Ihr Das Bett in Flammen Sehen?" on käytetty Doom-videopelistä "Doom-hahmon" ääntä, joka kuuluu hahmon kuollessa, ja haulikon latausta.


title: Rammstein

text: Rammsteinin kappaleille on melko tyypillistä kertosäkeen iskulausemaisuus, johon yhdistyy usein jokin sanaleikki. Yhtyeen laulaja Till Lindemann sanoittaa pääasiassa kaikki Rammsteinin kappaleet, mutta muutkin jäsenet vaikuttavat sanoituksiin. Yhtye on alusta asti pyrkinyt tekemään tahallisen provosoivia ja synkkiä kappaleita, joiden aiheet ovat moraalisesti arveluttavia. Till Lindemann on sanonut haluavansa kertoa kappaleillaan "rakkaudesta kaikissa variaatioissaan." Tästä äärimmäisenä esimerkkinä on "Mein Teil", joka kertoo Armin Meiwesin "rakkauskannibalismista". Tekstit käsittelevät muiden muassa sadomasokismia ("Bück dich", "Bestrafe mich", "Feuerräder", "Rein Raus" ja "Ich tu dir weh"), insestiä ("Spiel mit mir", "Wiener Blut" ja "Tier"), kannibalismia ("Mein Teil" ja "Eifersucht"), elävältä hautaamista ("Spieluhr"), pyromaniaa ("Hilf mir" ja "Benzin"), nekrofiliaa ("Heirate mich") ja muita seksuaalisia, yleisesti sairaiksi käsitettyjä mieltymyksiä kuten pedofiliaa ("Hallelujah" ja "Wiener Blut" ).


title: Rammstein

text: Rammstein tahtoo ensisijaisesti tehdä omanlaisiaan kappaleita, mutta omalla tavallaan myös herättää keskustelua. Esimerkiksi kappale "Amerika" on pääsääntöisesti yhteiskuntakriittinen kappale.


title: Rammstein

text: Osa Rammsteinin kappaleista kertoo tosielämän tapahtumista kuten "Rammstein" (Ramsteinin lentonäytösonnettomuus), "Mein Teil" (Armin Meiwes), "Wiener Blut" (Josef Fritzlin insestitapaus) ja "Donaukinder" (tapaus, jossa syanidia levisi Tisza-jokeen vuonna 2000).


title: Rammstein

text: Rammstein laulaa suurimman osan kappaleista saksan kielellä, mutta joissain kappaleissa on esiintynyt eri kieliä. Kappaleissa "Amerika", "Stirb nicht vor mir/Don't Die Before I Do," ja "Pussy" lauletaan myös englantia saksan lisäksi, "Moskau" -kappaleessa on taustalaulu venäjäksi, "Te Quiero Puta" -kappale lauletaan kokonaan espanjaksi ja "Frühling in Paris" -kappaleessa kertosäe on ranskaksi.


title: Rammstein

text: Yhtyeen nimi tulee Ramsteinin lentotukikohdasta, jossa sattui vuonna 1988 tuhoisa lento-onnettomuus lentonäytöksessä esiintyneiden italialaisten koneiden törmätessä ilmassa. Rammsteinin ensimmäinen kappale, sekin nimeltään "Rammstein", kertoo tästä tapauksesta. Saksan verbi "rammen" tarkoittaa törmäämistä kohteeseen, joten yhtyeen nimessä oleva ylimääräiseltä vaikuttava m-kirjain muodostaa sanaleikin. Yhtyeen nimi on suomeksi käännettynä "törmäävä kivi".


title: Rammstein

text: Rammsteinin mukaan on nimetty asteroidi 110393 Rammstein.


title: Rammstein

text: Rammstein on tunnettu mahtipontisesta, pyroefektisistä ja shokeeravista live-esityksistä. Yhtyeen kitaristi Richard Kruspe on sanonut haastattelussa, että "99 prosenttia ihmisistä ei ymmärrä laulunsanoja, joten täytyy keksiä jotakin pitääkseen draamaa yllä esitysten aikana". Kruspen mukaan yhtyeen esiintyminen on osaksi huumoria, teatteria ja yhtyeen itäsaksalaisuutta. Rammsteinin lava on kaksikerroksinen: kitaristit Landers ja Kruspe ja laulaja Till Lindemann esiintyvät alemmalla tasolla, ja basisti Lieder, rumpali Schneider ja pianisti Lorenz soittavat ylemmällä tasolla. "Ahoi"-kiertueella lavojen korkeusero oli kaksi metriä. "Liebe ist für alle da" -kiertueella lava oli puolet matalampi. Pianisti Lorenz on vuodesta 2009 lähtien soittanut juoksumatolla. Rammsteinin esiintymiseen kuuluvat myös jäsenten omat pelleilyt.


title: Rammstein

text: Yhtye on käyttänyt esiintymisissään rekvisiittana monenlaista pyrotekniikkaa aivan alkuajoistaan lähtien. Liekinheittimet eri muodoissa ovat tavallisia: naamarit, jalkineet ja käsineet, joista syöksyy kipinöitä, sekä palavat mikrofonit. Konsertissaan 27. syyskuuta 1996 jäsenet ripustivat palavan laudan lavan yläosaan, josta se putosi lavan kautta eturiviin yleisön sekaan ja muutama katsoja sai palovammoja, yksi vakavasti.


title: Rammstein

text:
Rammstein on esiintynyt Suomessa kymmenen kertaa. Rammstein saapui Suomeen Hartwall Areenalle 22. helmikuuta 2010. Liput myytiin loppuun 21. syyskuuta 2009 kuudessa minuutissa. Tämä aiheutti kohun muun muassa siitä, että lippuja myytiin konserttiin viisi päivää ennen virallisen myynnin alkua. Rammstein esiintyi Seinäjoen Provinssirockissa kesäkuussa 2010.
Yhtye esiintyi Suomessa viimeksi vuonna 2017 Vantaalla Rockfestissa.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan (, kyrillinen "Ўзбекистон"), virallisesti Uzbekistanin tasavalta (, kyrillinen "Ўзбекистон Республикаси") on Itsenäisten valtioiden yhteisöön kuuluva sisämaavaltio ja entinen neuvostotasavalta Keski-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Afganistan, Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Turkmenistan.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan on enimmäkseen aavikkoa, itäosassa on yli 4 km korkeita vuoria. Maa sijaitsee silkkitien varrella, ja sitä ovat hallinneet mongolit, persialaiset ja venäläiset, Aleksanteri Suuri ja Timur Lenk. Suurin osa väestöstä on keskittynyt maan etelä- ja itäosiin. Vajaasta 30 miljoonasta asukkaasta 90 % on muslimeja ja 80 % kuuluu uzbekkien etniseen ryhmään. Islom Karimov toimi maan presidenttinä vuodesta 1991 kuolemaansa vuonna 2016 asti.


title: Uzbekistan

text: Muinaisina aikoina noin 2000 eaa. alkaen Anaun kulttuuriin kuuluva keidasviljelykulttuuri levisi Uzbekistaniin.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan sijaitsee silkkitien varrella. Valloittajat ovat kulkeneet lukuisia kertoja maan halki. Aleksanteri Suuri pysähtyi Samarkandissa 327 eaa. ja otti vaimon paikallisesta heimosta. Samanidien dynastia hallitsi aluetta, kunnes arabimuslimit valloittivat sen 800-luvulla. Mongolien Tšingis-kaani valloitti alueen 1220.


title: Uzbekistan

text: 1300-luvulla Timur Lenk voitti mongolit ja perusti oman valtakuntansa. Hänen valloitusretkensä ulottuivat Lähi-itään saakka. Hän voitti osmanien keisari Bayezidin 1402 ja vei hänet vangiksi. Myöhemmin muodostui kaupunkivaltioita, joilla on läheiset suhteet Persiaan.


title: Uzbekistan

text: Venäjän keisarikunta valloitti Taškentin vuonna 1865 ja löi Kokandin kaanikunnan 1876. Venäjän sisällissodan jälkeen hajanainen vastarinta bolševikkeja vastaan jatkui vuoristoissa vielä 1930-luvulle. Venäjän vasallivaltioiden Buharan ja Hivan kaanikuntien emiirit syöstiin vallasta 1919 ja seuraavana vuonna niistä muodostettiin nimellisesti itsenäiset Buharan kansantasavalta ja Horezmin kansantasavalta. 1924 muodostettiin Uzbekistanin sosialistinen neuvostotasavalta osista Buharan ja Horezmin kansantasavaltoja sekä osasta entistä Kokandia. Neuvostoliitto teki Uzbekistanista puuvillanviljelyaluetta, ja tämän maatalouden rakennemuutoksen vaikutukset näkyvät maassa edelleen.


title: Uzbekistan

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen entinen Uzbekistanin kommunistisen puolueen pääsihteeri Islom Karimov valittiin joulukuussa 1991 presidentiksi 88 prosentin äänisaalilla. Vaaleja ei hyväksytty yleisesti ja islamilaisia vastarintaryhmiä alkoi syntyä.


title: Uzbekistan

text: Vuonna 1993 huoli kasvavasta islamilaisesta fundamentalismista sai Uzbekistanin osallistumaan IVYn rauhanturvaamistehtävään Tadžikistanissa. Samaan aikaan hallitus sai moitteita ihmisoikeusjärjestöiltä. Maaliskuussa 1995 Karimov sai 99 prosentin kannatuksen kansanäänestyksessä, joka jatkoi hänen hallintokauttaan vuodesta 1997 vuoteen 2000. Oppositiopuolueet sallittiin jälleen 1995.


title: Uzbekistan

text: Helmikuussa 1999 presidentti Karimov selviytyi autopommista, josta syytettiin Uzbekistanin islamilaista liikettä. Elokuussa 2000 aseistetut ryhmät pyrkivät maahan Kirgisiasta ja maan eteläosissa käytiin taisteluja. Maaliskuussa 2004 koettiin uusi terrorismin aalto ja pommi-iskut Buharassa ja Taškentissa, mukaan lukien maan ensimmäiset itsemurhapommi-iskut. Karimov syytti teoista kiellettyä Hizb ut-Tahrir -ryhmää (vapautuspuolue), joka ei ole myöntänyt syyllisyyttä.


title: Uzbekistan

text: Taškentissa räjäytettiin 30. heinäkuuta 2004 Israelin ja Yhdysvaltain lähetystöt kahdeksan henkeä vaatineessa iskussa. Islamilaisen liikkeen johtajat Tohir Juldashev ja Juma Khodjiev on tuomittu kuolemaan heidän poissa ollessaan ja heitä kuulematta.


title: Uzbekistan

text: Toukokuussa 2005 maassa puhkesi levottomuuksia Andijonin kaupungissa. 12. toukokuuta 2005 alkaneissa mellakoissa opposition edustajat valtasivat hallintorakennuksen Andijonissa. Taškentin kansainvälisen radion mukaan opposition edustajat tunkeutuivat sotilasalueelle hankkien kymmenittäin käsiaseita ja hyökkäsivät työleirille ja vapauttivat vankeja, mukaan lukien islamistisen Akromiya-liikkeen jäseniä ja yrittivät ottaa haltuunsa kansallisen turvallisuuspalvelun rakennuksen sekä alueneuvoston, hakimiyatin, rakennuksen. Lainvalvontaelimien vastaiskussa aiheutuneessa ammuskelussa kuoli hallituksen lähteiden mukaan 187, useimmat sotilaita. Opposition mukaan kuolleita oli ainakin 700 sotilaiden tulitettua väkijoukkoon. Uzbekistanin hallituksen mukaan kyseessä oli ulkomaalaisten tukema islamistien vallankaappausyritys.


title: Uzbekistan

text: Tapahtuneen jälkeen Uzbekistanin suhteet länteen heikkenivät, ja maa määräsi alueellaan olleet Afganistanin operaatioon ja rauhanturvaajien huoltoon osallistuneet NATO:n joukot lähtemään maasta vuoden 2005 loppuun mennessä. Euroopan unioni vastasi asevientikiellolla ja asetti 12 maan hallituksen jäsentä viisumikieltoon. EU lievitti rajoituksia vuonna 2007 mutta ilmaisi huolensa maan ihmisoikeustilanteesta. Asevientikielto purettiin kokonaan vuonna 2009.


title: Uzbekistan

text: Vuonna 2012 Uzbekistan salli Naton viedä kalustoaan sen alueiden poikki tämän vetäytyessä Afganistanista.


title: Uzbekistan

text: Vuosina 2013–2014 presidentin tytärtä Gulnara Karimovaa syytettiin rahanpesusta. Syytteessä oli kyse myös valtataistelusta, sillä korruptiosyytösten aikana tytär katosi julkisuudesta. Presidentinvaalien 2016 aikana hänen arveltiin olevan kotiarestissa Taškentissa. Tyttären Lontoossa asuva poika on vaatinut Uzbekistanin viranomaisilta tietoja äitinsä voinnista ja olinpaikasta.


title: Uzbekistan

text: Karimov kuoli aivoverenvuotoon elo-syyskuun vaihteessa 2016. Uusiin vaaleihin asti presidentin tehtäviä hoiti senaatin puhemies, oikeusministeri Nigmatilla Yuldashev. Presidentinvaalit 4. joulukuuta 2016 voitti Shavkat Mirziyoyev.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan on presidentiaalinen tasavalta, jossa on myös pääministerin virka. Islom Karimov valittiin joulukuussa 1991 presidentiksi 88 prosentin äänisaalilla opposition Muhammad Salihia vastaan. Pääoppositiopuolue Birlik ei suostunut rekisteröitymään virallisesti puolueeksi. Entinen kommunistipuolue, Uzbekistanin kansandemokraattinen puolue säilytti saman valta-aseman, joka sillä oli ollut neuvostotasavallassa. Oppositio hiljennettiin tarpeen vaatiessa fyysistä väkivaltaa käyttäen ja Birlik kiellettiin kokonaan. Joulukuun 1992 perustuslaki vahvisti maan olevan maallinen valtio, mikä ärsytti islamisteja. Korkein neuvosto pysyi vallassa joulukuun 1994 parlamenttivaaleihin asti.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistanissa on kaksikamarinen parlamentti. Ylähuoneen 100 paikasta aluehallinnot valitsevat 84 ja presidentti nimittää 16. Kriitikot pitävät parlamenttiä presidentin kumileimasimena, se kokoontuu muutamia kertoja vuodessa hyväksymään hallituksen esittämät lait. Maassa ei toimi laillista oppositiota.


title: Uzbekistan

text: Vuonna 2014 järjestetyissä alahuoneen vaaleissa liberaalidemokraattinen puolue sai 52 paikkaa, kansandemokraattinen puolue eli entinen kommunistipuolue 27, kansallinen uudistuspuolue Milly Tiklanish 36 ja sosiaalidemokraattinen puolue 20 paikkaa. Lisäksi ekologisella liikkeellä on 15 paikan kiintiö. Vaaleja valvonut ETYJ moitti niitä todellisen vaihtoehdon puutteesta: kaikki puolueet tukevat istuvaa hallitusta ja presidenttiä.


title: Uzbekistan

text: Presidentinvaali 9. tammikuuta 2000 antoi Karimoville lisää jatkoaikaa 91,9 prosentin äänisaalilla. Presidentin kauden pituutta lisättiin viidestä vuodesta seitsemään vuoteen perustuslain lisäyksellä 2002. Vuonna 2007, kun seitsemän vuotta tuli täyteen, Karimov valittiin uudelle kaudelle vaaleissa, joita vastustajat pitivät epärehellisinä.


title: Uzbekistan

text: Georgian samettivallankumouksen ja Ukrainan oranssivallankumouksen sekä Kirgisian tulppaanivallankumouksen kaltaista kehitystä on pelätty Uzbekistanissa.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistanissa on kaksitoista aluetta (viloyat, viloyatlar), yksi autonominen tasavalta* ja yksi kaupunkialue**. Suluissa niiden pääkaupunki. Uzbekistanin osat jakautuvat edelleen piireihin ja kaupunkeihin.Uzbekistan on enimmäkseen aavikkoa, joka kattaa 80 prosenttia sen pinta-alasta. Itäosassa on vuoria, joiden korkeimmat huiput kohoavat 4500 metriin. Kyzylkumin autiomaa kattaa pääosan maan pohjoisosasta. Sen itäpuolella on Ferganan laakso, joka on Uzbekistanin hedelmällisin osa. Sen alueella sataa vain 100–300 mm vuodessa. Maahan virtaa kaksi suurta jokea Amudarja Tadžikistanista ja Syrdarja Kazakstanista. Niiden vettä käytetään kasteluun.


title: Uzbekistan

text: Araljärven eteläosat ovat Uzbekistanin puolella. Järvi on kutistunut 1960-luvulta asti jokien vesien mennessä peltojen kasteluun. Järven pinta-ala on kutistunut 60 prosenttia ja vesimäärä 80 prosenttia. Veden suolaisuus on samalla lisääntynyt 45 grammaan litrassa entisestä 10 grammasta litrassa. Tämä on luonut valtavan ympäristöongelman. Järvi on katkennut kahtia, ja Kazakstanin puolella Pohjois-Aral on pelastettu padon avulla. Uzbekistanin puoli eli Etelä-Aral jatkaa kutistumistaan.


title: Uzbekistan

text: Maassa esiintyy maanjäristyksiä, joista vakavin tuhosi Taškentia vuonna 1966.


title: Uzbekistan

text: Arojen kasvillisuus on lähinnä ruohoa, purojen varsilla kasvaa myös pensaita. Vuoristossa tavataan myös harvinaisia kasvilajeja. Katajalaji "Zarafshani archa" kasvaa vuorten alarinteillä, samoin monet lehtipuut. Yläosissa kasvaa enimmäkseen vain heinää jos sitäkään. Uzbekistanin monipuoliseen eläimistöön kuuluvat sudet, karhut ja lumileopardit.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan on toinen niistä maailman sisämaavaltioista, joiden kaikki rajanaapurit ovat myös sisämaavaltioita. Toinen on Liechtenstein.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan oli yksi Neuvostoliiton köyhimmistä alueista, ja neuvostovallan päättyessä se kuului vähiten teollistuneisiin neuvostovaltioihin. Nyttemmin maasta on tullut maailman toiseksi suurin puuvillan viejä, merkittävä kullan ja maakaasun tuottaja ja paikallisesti merkittävä koneiden ja kemikaalien tuottaja. Uzbekistanissa on myös merkittävää uraanikaivostoimintaa.


title: Uzbekistan

text: Merkittävimmät luonnonvarat ovat maakaasu (tuotanto vuonna 2009 oli 61,5 miljardia kuutiometriä), öljy, kivihiili, kulta, uraani, hopea ja kupari.


title: Uzbekistan

text: Itsenäistymisestä alkaen maa on siirtynyt hitaasti kohti vapaata markkinataloutta, mutta suuret yritykset ovat edelleen valtion omistuksessa. Valtio kontrolloi tiukasti ulkomaankauppaa vaatien vastaostoja, jotta pääomat eivät virtaisi ulkomaille.


title: Uzbekistan

text: Suurin osa väestöstä on keskittynyt maan etelä- ja itäosiin. Noin 37 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa.


title: Uzbekistan

text:
Merkittävimmät etniset ryhmät ovat uzbekit 80 prosenttia, venäläiset 5,5 prosenttia, tadžikit 5 prosenttia, kazakit 3 prosenttia, karakalpakit 2,5 prosenttia, tataarit 1,5 prosenttia ja muut 2,5 prosenttia (1996 arvio).
Uskonnoista suurimmat ovat islam 90 prosenttia (enimmäkseen sunneja) ja ortodokseja 5 prosenttia, muita uskontoja harjoittaa 5 prosenttia. Ajatuksen-, omantunnon ja uskonnonvapautta seuraavien raporttien mukaan Uzbekistanissa rajoitetaan merkittävästi monien uskonnon harjoittajien ihmisoikeuksia, kuten sanan- ja kokoontumisenvapautta. Yleisimmät kielet ovat uzbekki 74,3 prosenttia, venäjä 14,2 prosenttia ja tadžikki 4,4 prosenttia, muiden kielten puhujia on 7,1 prosenttia.


title: Uzbekistan

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että HIV:n kantajia oli noin 16 000 henkeä, kun kuusi vuotta aiemmin heitä oli alle viidesosa siitä. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 1 400 henkeä, mutta sitä sai vain kolmannes heistä, alle 500 henkeä.


title: Uzbekistan

text: Neuvostoliiton aikana valtio pyrki muokkaamaan uzbekkien kulttuuria valtion ideologian mukaiseksi. Islamin merkitystä pienennettiin, naisilta kiellettiin hunnun käyttö, pukuja, kansantaidetta ja perinneruokia mukautettiin palvelemaan kommunismia. Samalla alueellisia eroja tasoitettiin ja pienempiä kulttuureja pyrittiin sulauttamaan uzbekkikulttuuriin.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistanilaisena kansallisruokana pidetään "plovia" (ploff, pilahvi), joka on lampaanrasvassa paistettu riisiä, sipulia, porkkanaa ja lampaanlihaa sisältävä karkeaa risottoa muistuttava ruoka.


title: Uzbekistan

text: Perinteiseen uzbekistanilaiseen kansallispukuun kuuluu nelikulmainen, pehmustettu päähine "tubeteika". Sen koristeleminen kirjailuilla on kehittynyt kansantaiteeksi.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistan on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1994. Se on saanut yhteensä 22 mitalia nyrkkeilystä, painista, judosta, voimistelusta ja freestyle-hiihdosta.


title: Uzbekistan

text: Uzbekistanin jalkapallomaajoukkue on osallistunut itsenäistymisensä jälkeen viidesti Aasian mestaruuskilpailuihin. Paras sijoitus on vuodelta 2011, kun joukkue sijoittui neljänneksi. FIFAn rankingissa helmikuussa 2011 se oli sijalla 77.


title: Uzbekistan

text: Kansallisurheilulaji on nimeltään "kupkari". Siinä hevosilla ratsastavat joukkueet koettavat saada vuohen ruhon vastustajan maalilinjan yli. Toinen perinnelaji on "kurash", eräänlainen pystypaini. Jalkapallo on maan suosituin urheilulaji. Myös kamppailulajeilla on paljon harrastajia.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuus oli Rooman valtakunnassa vaikuttanut mysteeriuskonto. Se oli mahdollisesti hellenististä alkuperää, mutta kehittyi itäisestä alkuperästään huolimatta omaan muotoonsa lännessä ensimmäisellä vuosisadalla. Huipussaan mithralaisuus oli 200-luvulla. Mihtralaisia temppeleitä on löydetty laajalti ympäri Rooman valtakuntaa, mutta erityisen paljon keskisissä provinsseissa.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuuden jumalolento oli Mithra, jonka palvontaan liittyi läheisesti härän tappoa esittävä temppelikuva. Mithralaisuus oli miehille suunnattu uskonto, joka oli suosittu erityisesti sotilaiden ja yläluokan keskuudessa. Kristinuskon nousun myötä mithralaisuus hävitettiin perusteellisesti 300-luvun lopulla, eivätkä nykypäivän tutkijat tunne tarkasti sen oppeja.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuuden alkuperää ei täysin tunneta. Yhden teorian mukaan se kehittyi persialaisesta zarathustralaisuudesta, jossa vaikutti Mithra-kultti. Vastaavasti tämän kultin alkuperä oli indoiranilaisessa Mitra-kultissa. Toisen teorian mukaan mithralaisuuden alkuperä oli hellenistisessä kultissa, johon sisältyi auringonjumalan Helioksen palvonta. Myös yksi manikealaisuuden jumalolennoista, Mithra, lienee vaikuttanut osaltaan mithralaisuuteen.


title: Mithralaisuus

text: Ensimmäiset viitteet mithralaisuudesta löytyvät ensimmäisellä vuosisadalta. Toisaalta antiikin historioitsija Plutarkhoksen mukaan mithralaisuuden alkuperä juontaa juurensa Kilikian merirosvoihin, jotka kohtasivat roomalaisen kenraali Pompeiuksen vuonna 67 eaa. Mithra-jumalan alkuperä lienee idästä, mutta uskonto kehittyi lännessä. Tähän viittaavat temppelien sijaintien lisäksi piirtokirjoitukset, joista ainoastaan muutama on löytynyt kreikan kielellä.


title: Mithralaisuus

text: Huipussaan mithralaisuus oli 200-luvulla. Lopulta kristinusko syrjäytti mithralaisuuden 300-luvun lopulla. Huippuvuosinaan mithralaisia temppeleitä oli kaikkialla Rooman valtakunnassa.


title: Mithralaisuus

text: Roomalainen mithralaisuus oli mysteeriuskonto, jonka oppeja ei tunneta tarkasti. Sen uskonharjoittajat eivät kirjoittaneet oppejaan pyhiksi kirjoiksi vaan siirsivät tietonsa suullisesti eteenpäin. Mithralaisuudesta tiedetään, että se oli avoinna ainoastaan miehille. Tosin Germaniasta on löytynyt naisten laatimia piirtokirjoituksia Mithralle; niiden perusteella voidaan päätellä, ettei uskonto ollut täysin kielletty naisilta. Monet uskonnon harjoittajista olivat sotilaita, mutta myös kauppiaita, valtion virkamiehiä sekä vapautettuja orjia. Uskonto oli erityisen suosittu yläluokan keskuudessa. Uskonto oli järjestäytynyt eri vihkimysasteisiin, jota pitkin yksittäinen jäsen saattoi ajan kuluessa edetä yhä syvämmälle mithralaisuuden salaisuuksiin.


title: Mithralaisuus

text: Temppeleistä löytyneet kaiverrukset viittaavat siihen, että mithralaisuuden jäsenet omistautuivat uskonnolle sekä ilmaisivat kiitoksensa Mithralle saamastaan suojelusta ja rohkaisusta. Mithralaisuuden – kuten useimpien muidenkin muinaisten kulttien – kohdalla ei tiedetä varmasti, suuntautuiko se enemmän hengelliseen tiehen tässä maailmassa vai tuonpuoleisen tavoitteluun.