title: Serbian kieli

text: Jekaavinen tunnetaan myös nimellä ijekaavinen, varsinkin jos halutaan korostaa ääntämyseroa. Yleensä jekaavissa -ije ääntyy -je, mutta esimerkiksi montenegrossa svijete ei äännykään svje-te, vaan svi-je-te.


title: Serbian kieli

text: Serbian kyrilliset ja latinalaiset aakkoset:


title: Vitamiini

text: Vitamiinit ovat eliön pienessä määrin tarvitsemia orgaanisia yhdisteitä, joita eliö ei itse kykene tuottamaan lainkaan tai riittävästi ja jotka niin ollen on saatava ravinnosta. Poikkeuksen muodostaa D-vitamiini eli kolekalsiferoli, jota ihmisen elimistö kykenee tuottamaan vain silloin, kun iho altistuu säännöllisesti ja riittävän suuressa määrin auringonvalolle, jonka sisältämä ultraviolettisäteily saa ihon tuottamaan tätä kalsitrioli-hormonin esiastetta. Maapallon alueilla, joissa valon määrä vähenee oleellisesti kaamosaikaan on suositeltavaa hankkia D-vitamiinia joko ravinnosta tai ravintolisänä.


title: Vitamiini

text: Vitamiineihin ei lueta välttämättömiä aminohappoja eikä rasvahappoja eikä myöskään hivenaineita tai kivennäisaineita (jotka ovat epäorgaanisia aineita). Ihminen tarvitsee 13 eri vitamiinia. Vitamiinit jaetaan fysikokemiallisten ominaisuuksiensa puolesta kahteen ryhmään eli vesiliukoisiin vitamiineihin ja rasvaliukoisiin vitamiineihin.


title: Vitamiini

text: Sanan "vitamiini" loi puolalainen biokemisti Kazimierz Funk vuonna 1912. Sanassa yhdistyy "vita" (lat. elämä) ja amiini. Funkin todettua B1-vitamiinin eli tiamiinin olevan amiini, hän päätteli virheellisesti muidenkin vitamiinien olevan amiineja. Vaikka nykyään tiedetään, että näin ei ole, nimi on kuitenkin säilynyt.


title: Vitamiini

text: Tutkimuksen varhaisvaiheessa vitamiinit nimettiin vain isoilla kirjaimilla. Kun myöhemmin osoittautui, että B-vitamiineja on useita, lisättiin kirjaimen jälkeen alaviitteeksi numero. Näitä nimiä käytetään edelleen, mutta niiden ohella vitamiineille on myöhemmin annettu myös erityisnimiä. B-vitamiinien numeroinnissa on kuitenkin aukkoja, koska aikaisemmin vitamiineina pidettiin myös eräitä aineita, jotka nykyisen käsityksen mukaan eivät sellaisia ole.


title: Vitamiini

text: Vitamiinit opittiin tuntemaan vasta 1900-luvun alkupuolella. Niiden puutostaudit on tunnettu satoja, jopa tuhansia vuosia, ja joitakin ruoka-aineita, joiden nykyisin tiedetään sisältävän runsaasti vitamiineja, on jo vanhastaan pidetty terveellisinä. Muinaiset egyptiläiset tiesivät, että hämäräsokeus, jonka nykyisin tiedetään tavallisimmin johtuvan A-vitamiinin puutteesta, voitiin parantaa syömällä maksaa. Kun renessanssiaikana alettiin tehdä suuria löytöretkiä ja muita entistä pidempiä merimatkoja, niihin osallistuneet eivät pitkään aikaan saaneet syödäkseen tuoreita hedelmiä tai vihanneksia, mistä aiheutui vitamiinien puutostauteja.


title: Vitamiini

text: Vuonna 1747 skotlantilainen kirurgi James Lind havaitsi, että sitrushedelmät ehkäisivät tehokkaasti keripukkia, erityisen tuhoisaa tautia, jossa kollageenia ei muodostu normaaliin tapaan, mikä johtaa haavojen heikkoon paranemiseen, verenvuotoon ikenistä, vakavaan kipuun ja lopulta kuolemaan. Vuonna 1753 Lind julkaisi tutkielmansa "Treatise on the Scurvy", jossa hän suositteli sitruunaa keripukilta välttymiseksi. Britannian kuninkaallinen laivasto alkoi pian noudattaa suositusta. Sitä eivät kuitenkaan noudattaneet monet laivaston arktisten tutkimusretkikuntien jäsenet 1800-luvulla, sillä monet heistä uskoivat, että keripukki voitaisiin välttää paremmin noudattamalla tarkkaa hygieniaa, säännöllisiä ruumiinharjoituksia ja korkeaa moraalia laivalla oltaessa kuin minkään tietyn ruokavalion avulla. Tämän vuoksi arktisten retkikuntien vitsauksena pysyivät edelleen keripukki ja muut puutostaudit. Kun Robert Falcon Scott 1900-luvun alussa teki kaksi tutkimusretkeä Etelämantereelle, vallitseva lääketieteellinen teoria oli, että keripukki aiheutui "tahriintuneiden" säilykkeiden syömisestä.


title: Vitamiini

text: Kun puutostauteja alettiin 1800-luvun lopulla tutkia tarkemmin, tiedemiehet pystyivät vähitellen eristämään ja tunnistamaan joukon vitamiineja. Eläinkokeissa todettiin, että rottien riisitauti voitiin parantaa kalaöljystä saadulla lipidillä, jonka sen vuoksi oletettiin sisältävän ainetta, joka sai aluksi nimen "antirachitic A". Nykyään siinä esiintyvää vaikuttavaa ainetta kuitenkin sanotaan D-vitamiiniksi. Vuonna 1881 venäläinen kirurgi Nikolai Lunin tutki keripukin vaikutuksia Tarton yliopistossa.. Hän ruokki hiiriä keinotekoisella seoksella, joka sisälsi kaikkia tuolloin tunnettuja maidon aineksia: proteiinia, rasvaa, hiilihydraatteja ja suoloja. Hiiret, jotka saivat näitä eristettyjä aineksia, kuolivat, kun taas maitoa sellaisenaan saaneet yksilöt jäivät henkiin. Tästä hän päätteli, että "luontaisessa ruoassa kuten maidossa täytyy sen vuoksi olla, tunnettujen pääainesten lisäksi, myös pieniä määriä tuntemattomia aineita, jotka ovat välttämättömiä elämälle."


title: Vitamiini

text: Itä-Aasiassa, jossa kiillotettu valkoinen riisi oli keskiluokan yleinen päivittäinen ruoka, esiintyi endeemisenä tautina beriberiä, joka johtuu B-vitamiinin puutteesta. Vuonna 1884 japanilainen, Britanniassa opiskellut Japanin keisarillisen laivaston lääkäri Takaki Kanehiro totesi, että beriberiä esiintyi erityisen runsaasti laivaston miehistöllä, joka ei useinkaan syönyt mitään muuta kuin riisiä, mutta ei upseereilla, jotka noudattivat länsimaisen kaltaista ruokavaliota. Japanin laivaston tuella hän teki kokeita kahden taistelulaivaston miehistöllä, joista toisen miehistö sai ravinnokseen vain valkoista riisiä, kun taas toisessa syötiin riisin lisäksi myös lihaa, kalaa, ohraa ja papuja. Edellisellä laivalla 161 miehistön jäsentä sairastui beriberiin ja 25 kuoli, kun taas jälkimmäisessä vain 14 sairastui beriberiin eikä yksikään kuollut. Tästä Takaki ja Japanin laivasto tulivat vakuuttuneeksi, että beriberi johtui ruokavaliosta, mutta he uskoivat virheellisesti, että se aiheutuisi proteiinin puutteesta. Puutostauteja tutki tarkemmin Christiaan Eijkman, joka vuonna 1897 havaitsi, että jos kanoja ruokittiin kuorimattomalla riisillä kuoritun sijasta, ne eivät sairastuneet beriberiin. Seuraavana vuonna Frederick Hopkins esitti, että jotkin ruoat sisälsivät "lisäravintoaineita" - aineita, jotka tunnettujen ravintoaineiden kuten proteiinien, hiilihydraattien ja rasvojen lisäksi olivat myös välttämättömiä elimistön toiminnalle. Hopkins ja Eijkman saivat vuonna 1929 Nobelin lääketieteen palkinnon useiden vitamiinien löytämisestä.


title: Vitamiini

text: Vuonna 1910 japanilainen tutkija Umetaro Suzuki eristi ensimmäisen vitamiinikompleksin uutatamalla riisin kuoresta siinä pienenä määränä esiintyvän vesiliukoisen aineen, jota hän nimitti abeerihapoksi, myöhemmin nimellä "Orizanin". Hän julkaisi löytönsä eräässä japanilaisessa tieteellisessä aikakauskirjassa. Kun artikkeli käännettiin saksaksi, käännöksestä puuttui alkuperäisessä artikkelissa esiintynyt tieto, että kyseessä oli vastikään löydetty ravintoaine, ja sen vuoksi se ei saanut osakseen julkisuutta. Vuonna 1912 puolalainen biokemisti Casimir Funk eristi saman ainekompleksin ja ehdotti sille nimeä "vitamiini". Nimi tuli nopeasti käyttöön, vaikka myöhemmin ilmenikin, etteivät kaikki vitamiinit ole amiineja.


title: Vitamiini

text: Vuonna 1930 Paul Karrer selvitti beetakaroteenin, A-vitamiinin esiasteen rakenteen ja tunnisti muut karotenoidit. Karrer ja Norman Hawort tutkivat ansiokkaasti myös flaviineja, mikä johti laktoflaviinin tunnistamiseen. Karotenoidien ja flaviinien sekä A- ja B-vitamiinien tutkimuksesta he molemmat saivat Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1937.


title: Vitamiini

text: Vuonna 1931 Albert Szent-Györgyi ja Josef Svirbely esittivät, että tuolloin "heksuronihappona" tunnettu aine oli sama kuin C-vitamiini. Hän antoi siitä näytteen Charles Glen Kingille, joka todensi sen parantavan keripukin tutkittuaan asiaa marsuilla. Myös Karrer ja Norman Hawort vahvistivat asian oikeaksi. Vuonna 1937 Szent-Györgyi sai löydöstään Nobelin lääketieteen palkinnon. Vuonna 1943 palkinto myönnettiin Edward Adelbert Doisylle ja Henrik Damille K-vitamiinin löytämisestä ja sen kemiallisen rakenteen selvittämisestä. Vuonna 1967 palkinnon sai George Wald havainnostaan, että A-vitamiini saattaa suoraan osallistua erääseen fysiologiseen prosessiin.


title: Vitamiini

text: Vitamiineiksi on aikoinaan nimitetty myös seuraavia aineita, jotka nykyisin ei sellaisiksi enää luokitella:


title: Wikikirjasto

text: Wikikirjasto "(Wikibooks)" on ilmainen internetissä julkaistava kokoelma vapaita kirjoja. Se perustuu wiki-tekniikkaan. Wikikirjastoa kirjoitetaan useilla kielillä. Sen sisältö on vapaaehtoisten kirjoittama, ja se tulee aina olemaan vapaata GNU Free Documentation -lisenssin mukaisesti. Aatteellinen Wikimedia-säätiö ylläpitää mutta ei omista Wikikirjastoa. Wikikirjaston tunnetuin sisarhanke on Wikipedia.


title: Wikikirjasto

text: Wikikirjasto aloitettiin 10. heinäkuuta 2003. Suomenkielinen Wikikirjasto aloitettiin 27. elokuuta 2004. Englanninkielinen Wikikirjasto on suurin ja suomenkielinen 12:nneksi suurin.


title: Wikikirjasto

text: Wikikirjasto tarjoaa laajat siteerausoikeudet: kuka tahansa voi käyttää sen sisältöä ilmaiseksi ja joitakin kuvia lukuun ottamatta myös kaupallisesti, kunhan samat oikeudet tarjotaan edelleen ja alkuperäinen lähde mainitaan. Wikikirjaston kuvituksen tärkeimpänä lähteenä toimii media-arkisto Wikimedia Commons, joka sisältää 200 000 tekijänoikeuksista vapaata tai vapaasti levitettävää kuvaa ja muuta mediatiedostoa.


title: Wikikirjasto

text: Suomenkielisessä Wikikirjastossa on tällä hetkellä noin 3 300 sivua (2016). Wikikirjastosta voi ladata kirjoja myös PDF-muodossa. Suomenkielinen Wikikirjasto käyttää yleisten kirjastojen kymmenluokittelua. Wikijunior on Wikikirjaston alahanke.


title: Iiro Viinanen

text: Iiro Tahvo Juhani Viinanen (s. 27. syyskuuta 1944 Kuopio) on suomalainen poliitikko ja yrityselämän vaikuttaja. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1983–1996 ja valtiovarainministeri 1990-luvun alun laman aikana vuosina 1991–1996.


title: Iiro Viinanen

text: Vuonna 1996 Viinanen siirtyi vakuutusyhtiö Pohjolan pääjohtajaksi. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 2000 ja jäi eläkkeelle vuonna 2001.


title: Iiro Viinanen

text: Viinanen valmistui insinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta vuonna 1967 ja diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1974. Ennen poliittista uraansa Viinanen työskenteli yksityisyrittäjänä.


title: Iiro Viinanen

text: Kunnallispolitiikassa Viinanen toimi Riihimäen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1977–1995 ja sen varapuheenjohtajana vuosina 1985–1995. Vuosina 1989–1991 hän oli Hämeen maakuntaliiton puheenjohtaja. Viinanen nousi eduskuntaan vuoden 1983 vaalien jälkeen ja hänet valittiin uudelleen vuosina 1987, 1991 ja 1995. Eduskunnassa Viinanen toimi vuosina 1983–1986 suuressa valiokunnassa ja perustuslakivaliokunnassa, vuosina 1987–1989 valtiovarainvaliokunnassa ja vuonna 1991 ulkoasiainvaliokunnassa. Vuonna 1990 hän toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana.


title: Iiro Viinanen

text: Viinanen toimi valtiovarainministerinä vuosina 1991–1996, ensin vuoteen 1995 Ahon hallituksessa ja tämän jälkeen vajaan vuoden ajan Lipposen I hallituksessa. Viinasen ministerikauteen osui itsenäisen Suomen historian pahin lama. Esko Ahon hallituksen valtiovarainministerinä Viinanen johti voimakkaita valtion menoleikkauksia. Viinasen mukaan leikkauksia tarvittiin, jotta ulkomailta saataisiin ylipäätään jatkossa lainaa. Hänen toimensa herättivät voimakkaita tunteita, ja toiset pitivät häntä hyvinvointivaltion romuttajana ja toiset taas valtiontalouden pelastajana. Viinanen oli valtiovarainministerinä yksi Suomen tärkeimmistä EY-neuvottelijoista. Hän siirtyi eduskunnasta ja hallituksesta Pohjolan pääjohtajaksi kesken vaalikauden helmikuussa 1996. Hänen tilalleen valtiovarainministeriksi nousi kokoomuksen puheenjohtaja, oikeusministeri Sauli Niinistö.


title: Iiro Viinanen

text: Vuonna 1996 Viinanen valittiin vakuutusyhtiö Pohjolan pääjohtajaksi. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 2000 asti, jolloin Viinanen ja varatoimitusjohtaja Pirkko Alitalo pyysivät eroa Suomi-yhtiön päätettyä myydä pääosan omistamistaan Pohjola-osakkeista.


title: Iiro Viinanen

text: Viinanen on ollut muun muassa Nokia Oyj:n hallituksen jäsen (1996–2001) ja varapuheenjohtaja (1996–2000) sekä KONE Oyj:n (1997–2009), UPM-Kymmenen (1996–2000) ja YIT:n (1996–2000) hallitusten sekä Instrumentariumin (1998–1999), Orionin (1997–2000) ja Finnairin hallintoneuvostojen (1996–2002) jäsen.


title: Iiro Viinanen

text: Viinanen palkittiin vuoden 2010 Hämeen ELY-keskuksen ympäristöpalkinnolla ”esimerkillisestä toiminnastaan ympäristön hyväksi”. Hän on toiminut erityisesti Lahden Vesijärven puolesta ja on ollut vuodesta 2008 Vesijärvisäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja. Lisäksi hän on herättänyt keskustelua turvetuotannon vesistövaikutuksista.


title: Iiro Viinanen

text: Lahdessa nykyään asuva Viinanen on ollut vuodesta 1967 lähtien naimisissa merkonomi Pirjo Johanssonin kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Iiro Viinanen

text: Viinasen vanhemmat olivat diplomi-insinööri Pauli Viinanen (1916–1971) ja sairaanhoitaja Eila Hilli Jokela (1918–1979). Iiro Viinanen on yritysjohtaja Jukka Viinasen isoveli.


title: Iiro Viinanen

text: Iiro Viinanen sairastaa Parkinsonin tautia, joka diagnosoitiin hänellä vuonna 2000, jonka jälkeen hän ollut mukana myös Parkinson-liiton toiminnassa.


title: Miami Vice

text: Miami Vice on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka Michael Mann tuotti NBC-televisioyhtiölle. Sarjassa Don Johnson ja Philip Michael Thomas esittivät peitetoimissa työskentelevää miamilaista poliisiparia, James ”Sonny” Crockettia ja Ricardo ”Rico” Tubbsia. Sarjaa tehtiin viisi tuotantokautta vuosina 1984–1989.


title: Miami Vice

text: Sarjan ensimmäiset kaudet olivat sävyltään varsin keveitä, ja sarjassa nähtiin Noogien ja Izzyn kaltaisia koomisia sivuhahmoja. Crockett muun muassa asuu purjeveneessä "Elvis"-nimisen lemmikkialligaattorinsa kanssa, joka ajoittain aiheuttaa tempuillaan hankaluuksia. Myöhemmin sarjan tyyli muuttui synkemmäksi ja kyynisemmäksi.


title: Miami Vice

text: Monet kuuluisat tai sittemmin kuuluisaksi tulleet näyttelijät – esimerkiksi Bruce Willis, Liam Neeson, Veronica Cartwright ja Ben Stiller — ovat esiintyneet "Miami Vicessa" vierailevina näyttelijöinä. Jaksossa ’Kuolema korjaa satoa / Red tape’ esiintyi Annette Bening, Viggo Mortensen ja Lou Diamond Phillips. Myös Don Johnsonin vaimo Melanie Griffith vieraili ainakin jaksossa ’Rakkaani, kyyhkyläiseni / By Hooker By Crook’. Lisäksi sarjassa nähtiin paljon muusikkoja, esimerkiksi Leonard Cohen, Gene Simmons, Frank Zappa, Ted Nugent ja Miles Davis.


title: Miami Vice

text: Suomessa sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 6. syyskuuta 1986 Mainostelevisiolla.


title: Miami Vice

text: Crockettin ensimmäisenä ajokkina toimi musta Ferrari Daytona Spyder, joka itse asiassa oli Chevrolet Corvetten rungolle rakennettu kopio eli replika Ferrarin kieltäydyttyä toimittamasta autoja TV-sarjoille. Kolmannelle tuotantokaudelle Ferrarin maahantuoja toimitti Sonnyn ajokiksi kuitenkin kaksi mustaa Testarossaa. Stunt-kohtauksia varten kahden aidon Testarossan lisäksi käytössä oli myös De Tomaso Panteran rungolle rakennettu replika. Tarinassa automalli vaihtui, kun rikollinen asekauppias räjäytti Daytonan esitellessään myymiään Stinger-merkkisiä ilmatorjuntaohjuksia. Todellisuudessa Ferrari oli uhannut kopioautojen valmistajia oikeustoimilla ja Miami Vicen tekijät suostuivat tuhoamaan kopio-Daytonan vastineena aidoille Testarossille. Crockettin uusi Testarossa tuli poliisille tarinan mukaisesti rikollistakavarikon yhteydessä huumekauppiaalta ja se maalattiin mustasta valkoiseksi.


title: Miami Vice

text: Sarjan musiikki herätti huomiota, erityisesti Jan Hammerin instrumentaalimusiikki. Hammer vastasi myös sarjan tunnusmusiikista. Se oli käytännössä ensimmäinen tv-sarja, jossa populaarimusiikilla oli merkittävä osa. Monet tuntemattomammat artistit saivat huomiota sarjassa olevan musiikkinsa ansiosta. Tunnetuin kohtaus lienee pilottijaksossa nähty Sonnyn ja Ricon öinen autoajelu Phil Collinsin "In The Air Tonightin" soidessa taustalla. Sarjaan liittyviä soundtrack-levyjä on julkaistu useita.


title: Miami Vice

text: Sarjan henkilöiden vaatetuksella oli suuri merkitys tuolloisiin ja myöhempiinkin muotivirtauksiin. Erityisesti Crockettin valkoinen puku, Armani-takin alla pidetyt t-paidat, pastellivärit, Ray-Ban Wayfarer aurinkolasit, parransänki, sekä kengät ilman sukkia määrittelevät yhden osan 1980-luvun pukeutumisesta. Muotisuunnittelijat, kuten Gianni Versace, Vittorio Ricci, ja Hugo Boss vastasivat joidenkin asujen suunnittelusta. Tubbsin tyyli puolestaan on muodollisemman puoleinen, joka muistettaneen tummanharmaasta puvusta, luoden kontrastia Sonnyn rennompaan pukeutumiseen. Miami Vicen muoti on noussut sarjan, sekä sen musiikin tavoin kulttimaineeseen, ja sillä on vahva kannattajakuntansa.


title: Miami Vice

text: Vuonna 2006 ilmestyi Michael Mannin tuottama ja ohjaama "Miami Vice" -elokuva, jossa Crockettin ja Tubbsin rooleja esittävät Colin Farrell ja Jamie Foxx.


title: Miami Vice

text: "Miami Viceen" perustuvia tietokonepelejä on julkaistu tähän mennessä kolme. Vuonna 1986 Ocean Software julkaisi "Miami Vice" -pelin Amstrad CPC:lle, Commodore 64:lle ja ZX Spectrumille. Tässä pelissä tarkoitus on sarjan juonen mukaisesti etsiä, väijyä, sekä pidättää huumediilereitä. Pelissä ajellaan ympäri Miamia Daytonalla, ja seinään ajettaessa peli alkaa kokonaan alusta. Muun muassa tämän takia peli muistetaan hankalasta pelattavuudestaan.


title: Miami Vice

text: Vuonna 2004 Davilex Games julkaisi "Miami Vice" -pelin PlayStation 2:lle, Xboxille ja PC:lle. Vuonna 2006 Vivendi Games ja Sierra Entertainment julkaisivat saman vuoden "Miami Vice" -elokuvaan perustuvan pelin "Miami Vice: The Game" PSP:lle.


title: Radioaakkoset

text: Radioaakkoset (tunnetaan myös nimillä tavausaakkoset ja aakkosnimet) ovat tapa ilmoittaa kirjaimia sanoina sekaannusten välttämiseksi. Esimerkiksi kirjaimet "i" ja "j" ovat lausuttuina hyvin lähellä toisiaan ja heikon radio- tai puhelinyhteyden yli vaikeasti erotettavissa, mutta kun ne tavataan "Iivari" ja "Jussi", on erehdyksen mahdollisuus pienempi. Suomalaisaakkosten käyttöä kannattaa välttää englanninkielisessä yhteydenpidossa, sillä esimerkiksi sana faarao tulkitaan englanniksi Pharaoh, jolloin kirjain F muuttuu kirjain P:ksi.


title: Radioaakkoset

text: Radioaakkosstandardeja on olemassa useita, alla on kuitenkin esitetty suomalainen standardi sekä ”NATO-aakkoset” eli ”Alfa-Bravo-koodi”, englanninkielinen versio. Radioaakkosia ei ole standardoitu missään NATOn julkaisussa, mutta "Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö" (ICAO), "Kansainvälinen televiestintäliitto" (ITU), "Federal Aviation Administration" (FAA) ja "American National Standards Institute" (ANSI) ovat standardoineet ne. ANSIn versio eroaa muista joidenkin kirjainten kohdalla. Muissa on eroa muun muassa numeroiden ja suositellun lausuntatavan kohdalla. Esimerkiksi Charlie lausutaan: CHAR LEE" tai SHAR LEE" (ICAO, ITU) (IPA: tʃɑɹˈliː).


title: Radioaakkoset

text: Suomen puolustusvoimat on 2005 alkanut käyttää NATO-aakkosia aiemmin käytetyn suomalaisen standardin sijasta. Kansallisessa toiminnassa käytetään NATO-aakkosten lisäksi vanhoja suomalaisten radioaakkosten Å:ta (Åke), Ä:tä (Äiti) ja Ö:tä (Öljy).


title: Wikiaineisto

text: Wikiaineisto on Wikimedia Foundationin hallinnoima hanke, joka on tarkoitettu kaikenlaisille aiemmin julkaistuille teksteille, kuten romaaneille, kirjeille, puheille, historiallisille dokumenteille tai lakiteksteille. Edellytys on, että aineisto on tekijänoikeusvapaata joko siksi että sen tekijänoikeudet ovat rauenneet iän vuoksi tai koska se on julkaistu GNU Free Documentation Licensen alla.


title: Wikiaineisto

text: Alun perin Wikiaineiston nimeksi kaavailtiin Project Sourcebergiä (Project Gutenbergin mukaan), mutta 6. joulukuuta 2003 pidetyn äänestyksen jälkeen hankkeen nimeksi valittiin Wikisource, joka suomennettiin Wikiaineistoksi.


title: Wikiaineisto

text: Hanke aloitettiin 24. marraskuuta 2003. Maaliskuussa 2005 englanninkielisessä Wikiaineistossa oli yhteensä yli 13 000 artikkelia. Suomenkielisessä wikiaineistossa on yli 10 000 artikkelia.


title: Primera División

text: Primera División eli LaLiga on Espanjan miesten jalkapallon korkein sarjataso ja toinen Liga de Fútbol Profesionalin ammattilaissarjoista. Se on yksi Euroopan kovatasoisimmista sarjoista ja ensimmäisenä Euroopan jalkapalloliiton maapisterankingissa kaudella 2016–2017.


title: Primera División

text: Sarjan ensimmäinen kausi pelattiin vuonna 1929 kymmenen joukkueen voimin, ja nykyisin sarjaan osallistuu 20 joukkuetta. Menestynein seura on Real Madrid 33 mestaruudellaan. Primera Divisiónia alempi sarjataso on Segunda División, jonka kolme parasta joukkuetta nousevat kausittain Primera Divisiónin kolmen heikoimman tilalle.


title: Primera División

text: Idean kansallisen sarjan perustamisesta esitti huhtikuussa 1927 Arenas Getxon johtokuntaan kuulunut José María Acha. Sopu joukkuemäärästä ja osallistujoista syntyi Espanjan kuninkaallisen jalkapalloliiton yleiskokouksessa 23. marraskuuta 1928 ja pelit olivat valmiita alkamaan muutaman kuukauden kuluttua. Ensimmäiselle kaudelle otti osaa kymmenen joukkuetta, jotka valittiin pääasiassa vuodesta 1902 lähtien pelatun Espanjan cupin Copa del Reyn menestyksen perusteella. Joukkueet olivat Real Madrid, Barcelona, Atlético Madrid, Espanyol, Real Sociedad, Athletic Bilbao, Real Unión, Arenas Getxo, Racing Santander ja Europa. Yhdeksän joukkueista oli Copa del Reyn loppuottelijoita ja kymmenes, Racing, pääsi mukaan karsintojen kautta. Nykyisten itsehallintoalueiden mukaan jaoteltuna joukkueista neljä oli Baskimaasta, kolme Kataloniasta, kaksi Madridista ja yksi Kantabriasta. Joukkueista Real Madrid, Barcelona ja Athletic Bilbao eivät ole koskaan pudonneet alemmalle sarjatasolle.


title: Primera División

text: Primera Divisiónin ensimmäinen kierros pelattiin 10. helmikuuta 1929 ja ensimmäinen maalintekijä oli Espanyolin Pitus Prat ottelussa Real Uniónia vastaan. Ensimmäisen mestaruuden voitti Barcelona kahden pisteen erolla Real Madridiin. Ensimmäisellä kaudella Primeran ja Segunda Divisiónin välillä ei ollut automaattista putoamis- ja nousujärjestelmää, vaan Primeran viimeiseksi sijoittunut Racing pelasi karsinnan Segundan ensimmäiseksi sijoittunutta Sevillaa vastaan, minkä Racing voitti yhteismaalein 3–2. Ensimmäinen putoaja oli lopulta Atlético Madrid ja nousija Alavés kaudella 1929–1930. Espanjan sisällissodan aikana sarja oli tauolla kolmen kauden ajan vuosina 1936–1939. La Ligan sijasta pelattiin tasavaltalaisten hallitsemilla alueilla sarjan korvannut Lliga Mediterrània vuonna 1937. Sarjan voittanut Barcelona on myöhemmin vaatinut Espanjan jalkapalloliitolta kyseisen vuoden Espanjan mestarin titteliä itselleen, mutta liitto ei ole suostunut pyyntöihin.


title: Primera División

text: Sarjan joukkuemäärää on kasvatettu asteittain. Vuonna 1934 joukkueiden määrä nousi 12:een, vuonna 1941 14:ään, vuonna 1950 16:een ja vuonna 1971 18:aan. Kaudella 1986–1987 sarjassa oli kokeilu, jossa tuolloiset 18 joukkuetta jaettiin varsinaisen runkosarjan jälkeen kolmeen kuuden joukkueen jatkolohkoon (1.–6., 7.–12. ja 13.–18. omiinsa), joissa ratkaistiin lopulliset sijoitukset. Kausi oli sarjan historian pisin, 44 ottelua. Ainoastaan viimeiseksi sijoittunut joukkue putosi ja Segundasta nousi kolme parasta, jolloin joukkuemäärä kasvoi nykyiseen 20:een. Kausilla 1995–1997 sarjassa oli poikkeuksellisesti 22 joukkuetta. Alun perin kaudella 1994–1995 pudonneet Albacete ja Real Valladolid saivat paikkansa takaisin, kun talousvaikeuksista kärsineet Sevilla ja Celta suljettiin sarjasta. Jälkimmäinen päätös kuitenkin peruttiin lopulta ja sarja pelattiin 22 joukkueella. Vuonna 1997 palattiin jälleen 20 joukkueeseen.


title: Primera División

text: Kaudesta 1984–1985 lähtien sarjan on järjestänyt Espanjan kuninkaallisesta jalkapalloliitosta erillinen organisaatio Liga de Fútbol Profesional (LFP). Banco Bilbao Vizcaya Argentaria -pankin kanssa kesäkuussa 2008 tehdyn sponsorisopimuksen myötä sarjan virallinen nimi oli kausina 2008–2016 Liga BBVA. Edelliset kaksi kautta tällä nimellä oli tunnettu Segunda División, joka nimettiin muutoksen myötä Liga Adelanteksi. Sponsorisopimuksen päätyttyä sarjan viralliseksi nimeksi tuli LaLiga kaudesta 2016–2017 alkaen.


title: Primera División

text: Sarjan historian aikana yhdeksän seuraa on voittanut mestaruuden. Menestyneimpiä seuroja ovat olleet Real Madrid ja Barcelona, joista ensimmäinen on voittanut mestaruuden 32 kertaa ja jälkimmäinen 21 kertaa. Muita mestareita ovat Atlético Madrid, Athletic Bilbao, Valencia, Real Sociedad, Real Betis, Deportivo La Coruña ja Sevilla. 1950-luvulta 2000-luvun vaihteeseen sarja oli lähinnä Real Madridin ja Barcelonan hallintaa lukuun ottamatta Atlético Madridin yksittäisiä mestaruuksia ja vuosia 1980–1984, jolloin sekä Real Sociedad että Athletic Bilbao voittivat kaksi mestaruutta peräkkäin. 2000-luvun puolella Deportivo on onnistunut viemään mestaruuden kerran ja Valencian kahdesti.


title: Primera División

text: Kausi pelataan elo- ja toukokuun välillä. Sarjaan ottaa osaa 20 joukkuetta, jotka kohtaavat toisensa kahdesti kaudessa, kerran kotona ja kerran vieraissa. Täten jokainen joukkue pelaa 38 ottelua kaudessa.


title: Primera División

text: Voitosta saa kolme pistettä, tasapelistä yhden. Sarjan voittaja on joukkue, jolla on kauden päättyessä eniten pisteitä. Jos kaksi tai useampia joukkueita on tasapisteissä, voittaja on keskinäisissä otteluissa parhaiten pärjännyt joukkue. Jos ollaan edelleen tasatilanteessa, voittaja on joukkue, jolla on paras maaliero. Kauden päätteeksi Primera Divisiónin kolme heikointa joukkuetta putoavat Segunda Divisióniin, josta vastaavasti kolme parasta joukkuetta nousevat Primeraan Divisióniin.


title: Primera División

text: Primera Divisiónin seurat pelaavat myös cup-kilpailu Copa del Reyssä, jonka voittaja kohtaa Primera Divisiónin voittajan Supercopa de Españassa. Primeran Divisiónin neljä parasta ovat oikeutettuja paikkaan Mestarien liigassa. Viidenneksi ja kuudenneksi sijoittuneet saavat paikan Eurooppa-liigassa. Espanjalaisille seurajoukkueille kuuluva kolmas Eurooppa-liiga -paikka myönnetään Copa del Reyn voittajalle tai Primera Divisiónissa seitsemänneksi sijoittuneelle, jos Copa del Reyn voittaja on liigan kuuden parhaimman joukossa.


title: Primera División

text: Kukin Primera Divisiónin joukkue voi rekisteröidä maksimissaan 25 pelaajaa, joiden numerot ovat 1–25. Uusia pelaajia voi rekisteröidä niin sanottujen siirtoikkunoiden aikana, heinä–elokuussa kauden päätyttyä ja tammikuussa kauden ollessa puolivälissä. Maalivahdeille on varattu numerot 1 ja 13, jos joukkueella on kolmas maalivahti käyttää hän yleensä numeroa 25. Lisäksi joukkueet voivat peluuttaa reservi- ja juniorijoukkueidensa pelaajia, jotka käyttävät suurempia numeroita kuin 25.


title: Primera División

text: Kussakin joukkueessa saa olla korkeintaan kolme pelaajaa, joilla ei ole Euroopan unionin kansalaisuutta (). Kaudesta 2007–2008 lähtien myös Cotonoun sopimuksen allekirjoittajamaiden (niin sanotut AKT-maat) pelaajat on rinnastettu EU-kansalaisiin. Mikäli pelaajalla on eurooppalaisia sukujuuria, voi hän hakea sen maan kansalaisuutta, josta hänen esivanhempansa ovat kotoisin. Tämän vuoksi muun muassa usella argentiinalaisella pelaajalla on myös Italian kansalaisuus. Lisäksi esimerkiksi Espanjan entisten siirtomaiden (Ibero-Amerikka, Filippiinit, Päiväntasaajan Guinea) alueelta tuleva pelaaja voi hakea Espanjan kansalaisuutta asuttuaan maassa kaksi vuotta, muissa tapauksissa aika vaihtelee 1–10 vuoden välillä.Espanjan suurilevikkisin urheilulehti "Marca" palkitsee vuosittain kauden aikana onnistuneet pelaajat, valmentajat ja tuomarit. Kukin palkinto on nimetty tunnetun jalkapallopersoonan mukaan.Erilaisia palkintoja ovat myöntäneet myös muun muassa "Don Balón"- ja "El País" -lehdet.


title: Cagiva

text: Cagiva oli italialainen moottoripyörävalmistaja. Se valmisti kaikennäköisiä ja -kokoisia moottoripyöriä. Cagiva tunnettiin myös kevytmoottoripyörien valmistajana (Freccia, Mito, Planet, Raptor) mutta siltä löytyy myös City-pyöriä, joilla on hyvin erikoinen ulkomuoto.


title: Cagiva

text:
Cagiva osti paljon osia muilta valmistajilta, muun muassa sekä 1000-kuutioisen että 650-kuutioisen Cagiva Raptorin moottorit ovat Suzukin alun perin SV-malleihinsa suunnittelemat ja valmistamat.
2000-luvulla Cagiva alkoi yhdessä Husqvarnan kanssa valmistaa 50- ja 125-kuutioisia kaksipyöräisiä, joille merkiksi annettiin CH Racing.


title: Cagiva

text: Cagiva group - MV Agusta motorcycles S.p.A -yhtiöön kuuluvat merkit Cagiva sekä MV Agusta. Aikojen saatossa siihen on kuulunut Cagiva, Husqvarna, Mv-Agusta, Moto-Morini sekä Ducati.


title: Cagiva

text: Cagivan perusti vuonna 1978 Claudio Castiglioni. 1980-luvulla tuli muun muassa motocrossin maailmanmestaruuksia, 1990-luvulla Cagiva oli RR 500 -luokan voittajatalleja, mm. sijoittuen vuonna 1993 kolmanneksi. Cagiva on myös Sport Production 125 -sarjan "all-time" kuningas, muun muassa Valentino Rossi voitti 1994 Italian kansallisen SP 125 -mestaruuden Mito Racing 1994 -mallilla.


title: Cagiva

text: 2008 Harley-Davidson osti MV Agustan ja samalla Cagivan. Lokakuussa 2009 Harley-Davidson ilmoitti myyvänsä MV Agustan ja Cagivan


title: Feidias

text: Feidias (, n. 490–430 eaa.) oli antiikin Kreikan klassisen kauden kuuluisin kuvanveistäjä ja arvostetuin mestari. Hänen veistoksensa ovat säilyneet pääosin vain jäljennöksinä.


title: Feidias

text: Feidias työskenteli Ateenan Akropoliilla Parthenonin marmoriveistosten parissa noin vuodesta 447 eaa. Näistä osa on säilynyt ja sijoitettu pääosin British Museumiin ja Akropolis-museoon. Lisäksi Feidias veisti Akropoliille kolme Athene-jumalatarta esittänyttä veistosta. Niistä kauneimpana pidettiin Athene Lemniaa. Muut kaksi olivat Athene Parthenos, joka oli Athenen kullasta ja norsunluusta tehty kulttikuva sisällä Parthenonissa, sekä suurikokoinen pronssiveistos Athene Promakhos, joka sijaitsi Parthenonin edustalla.


title: Feidias

text: Kuuluisin Feidiaan veistoksista oli 12 m korkea Olympian Zeuksen temppelissä ollut Zeuksen kuvapatsas, joka esitti istuvaa ylijumala Zeusta. Veistos oli yksi silloisista maailman seitsemästä ihmeestä. Feidiaan veistoksen työstämisessä Olympiassa käyttämä niin kutsuttu Feidiaan työpaja on osittain säilynyt.


title: Stanley Myers

text: Stanley Myers (6. lokakuuta 1933–9. marraskuuta 1993) oli brittiläinen säveltäjä. Hän syntyi Birminghamissa ja sävelsi musiikin yli 130 elokuvaan ja televisio-ohjelmaan. Myersin tunnetuin sävellys on kitarakappale "Cavatina", joka on elokuvan "Kauriinmetsästäjä" teemamelodia, mutta suosittu myös erillisenä teoksena.


title: Stanley Myers

text: 1980-luvulla Myers työskenteli paljon ohjaaja Stephen Frearsin kanssa. Myers kuoli syöpään vuonna 1993.


title: Stanley Myers

text: Myers sai kaksi Ivor Novello-palkintoa ja erikoispalkinnon Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1987.


title: Adolphe Adam

text: Adolphe Charles Adam (24. heinäkuuta 1803 Pariisi – 3. toukokuuta 1856 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, opettaja ja musiikkiarvostelija. Tuottelias Adam kirjoitti yli 80 näyttämöteosta.


title: Adolphe Adam

text: Adam syntyi Pariisissa, jossa hänen isänsä Louis Adam toimi pianistina, musiikinopettajana ja säveltäjänä.


title: Adolphe Adam

text: Adolphe Adam opiskeli Pariisin konservatoriossa, jossa hänelle kontrapunktia opetti Reicha ja säveltämistä Boieldieu. Vuonna 1830 Adam oli säveltänyt valmiiksi jo 28 näyttämöteosta. Vuodesta 1849 kuolemaansa saakka hän opetti sävellystä Pariisin konservatoriossa; hänen tunnetuimpiin oopilaisiinsa kuuluu Léo Delibes.


title: Adolphe Adam

text: Adamin tunnetuin teos on baletti "Giselle" vuodelta 1841. Hän sävelsi lisäksi muun muassa 39 oopperaa. Oopperoista arvostetuimmat ovat "Lonjumeaun posteljooni", "Si j'étais roi" ja "Nürnbergin nukke". Suuren yleisön parhaiten tuntema ja esitetyin Adamin sävellys lienee joululaulu "Oi jouluyö" (suomalaiset sanat Kyllikki Solanterä), jonka on sanottu olleen toinen radioteitse lähetetty musiikkikappale. Laulu on osa kantaatista "Minuit, chrétiens."


title: San Sebastián

text: San Sebastián (baskiksi "Donostia", virallisesti Donostia/San Sebastián) on Gipuzkoan maakunnan pääkaupunki Baskimaan itsehallintoalueella Pohjois-Espanjassa. Kaupungin asukasluku on 186 370 (2017).


title: San Sebastián

text: Donostia sijaitsee Biskajanlahden rannalla lähellä Ranskan rajaa.


title: San Sebastián

text: Donostiasta on kotoisin jalkapallojoukkue Real Sociedad, joka pelaa Espanjan Primera Divisiónissa.


title: San Sebastián

text: Kaupungissa järjestetään vuosittain San Sebastiánin kansainväliset elokuvajuhlat. Ensimmäisen kerran ne järjestettiin vuonna 1953.


title: San Sebastián

text: Donostia oli yhdessä Puolan Wrocławin kanssa Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2016.


title: A-vitamiini

text: A-vitamiini on yksi ihmisen tarvitsemista rasvaliukoisista vitamiineista ja tärkeä näkökyvylle ja luuston kasvulle. A-vitamiini on yleisnimitys useille saman biologisen aktiivisuuden omaavalle molekyylille. Tavallisin muoto on alkoholimuoto retinoli, josta muodostuu elimistössä myös aldehydiä, retinaalia ja retinolihappoa. Ravinnossa niiden yhteismäärä sekä A-vitamiinin esiasteet, karoteenit ja kryptoksantiinit, ilmaistaan "retinoliekvivalentteina" (RE).


title: A-vitamiini

text: A-vitamiini on välttämätön hämärässä näkemiselle. Silmän verkkokalvon sauvasoluissa on rodopsiinia, joka reagoi herkästi valoon. Rodopsiini muodostuu proteiinista ja retinaalista. Vitamiinin puutteessa näkökyky heikkenee ja erittäin vaikea puutos johtaa jopa sokeuteen. A-vitamiinin puutteen aiheuttamaa sokeutta esiintyy melko paljon 3–4 vuoden ikäisillä lapsilla kehitysmaissa.


title: A-vitamiini

text: A-vitamiini vaikuttaa myös luuston rakentumiseen sekä erilaistuvien ja nopeasti kasvavien ja uusiutuvien epiteelikudosten muodostumiseen. Karotenoideilla on myös merkitystä elimistön antioksidanttijärjestelmässä.


title: A-vitamiini

text: A-vitamiinin liikasaannin oireita ovat muun muassa ruokahaluttomuus, ärtyneisyys, uneliaisuus, kuiva iho, maksan toimintahäiriöt ja luustomuutokset. Yli suuruinen päiväannos A-vitamiinia voi aiheuttaa pitkällä aikavälillä osteoporoosia, ja erittäin suuret määrät voivat aiheuttaa lisäksi maksavaurioita. Siksi maksatuotteiden runsasta kulutusta ja A-vitamiinilisien tarpeetonta käyttöä ei suositella.


title: A-vitamiini

text: Beetakaroteeni muuttuu elimistössä A-vitamiiniksi. Beetakaroteenin runsas saanti ruoasta tai ravintoainevalmisteista ei kuitenkaan aiheuta A-vitamiinin liikasaantiin liittyviä myrkytysoireita. Pitkäaikainen runsas beetakaroteenin saanti voi näkyä ihon kellertymisenä, mikä on kuitenkin vaaratonta.


title: A-vitamiini

text: Valtion Ravitsemusneuvottelukunnan mukaan suositeltava ravintoainetiheys väestöryhmille, joiden energian saanti on vuorokaudessa, on A-vitamiinin osalta retinoliekvivalenttia yhtä megajoulea kohti eli retinoliekvivalenttia vuorokaudessa.


title: A-vitamiini

text: Aikuisilla, joilla energian saanti on liian pieni, on riski saada liian vähän vitamiineja ja kivennäisaineita. Alle 6,5 megajoulea vuorokaudessa energiaa saavien aikuisten on aina täydennettävä ruokavaliotaan ravintoainevalmisteella. Aikuisten tulee syödä riittävästi kasviksia.


title: A-vitamiini

text: Suomalaisten A-vitamiinin keskimääräinen saanti on suositusten mukainen; naisilla vuorokaudessa ja miehillä (retinoliekvivalentteina). Ihmiset saavat suurimman osan A-vitamiinia lihasta ja kasviksista. Loppuosa saadaan pääasiallisesti ravintorasvoista ja maitovalmisteista.


title: A-vitamiini

text: Kasviksissa ei ole A-vitamiinia valmiina vaan sen esiastetta beetakaroteenia. 12 mikrogrammaa ruoasta tai kaksi mikrogrammaa ravintovalmisteesta saatavaa beetakaroteenia vastaa yhtä mikrogrammaa A-vitamiinia.


title: Aleksanteri I (täsmennyssivu)

text: Aleksanteri I on ollut useamman kuin yhden hallitsijan nimi:


title: Aleksanteri II (täsmennyssivu)

text: Aleksanteri II on ollut useiden hallitsijoiden nimi:


title: Kalimantan

text: Kalimantan on Borneon saaren Indonesialle kuuluva osa. Kalimantaniin kuuluvat Borneon keskiset ja eteläiset osat. Alue rajoittuu pohjoisessa Malesialle kuuluviin Sarawakin ja Sabahin osavaltioihin.


title: Kalimantan

text: Kalimantan jakautuu viiteen provinssiin. Ne ovat:


title: Wikiuutiset

text: Wikiuutiset () on Wikimedia Foundationin hallinnoima vapaan sisällön uutislähde. Wikiuutiset soveltaa wikiperiaatetta uutistuotantoon.


title: Wikiuutiset

text: Wikiuutisten suomenkielinen versio avattiin 25. marraskuuta 2007.


title: Wikiuutiset

text: Kaksi riviä pitkä ensimmäinen ehdotus Wikiuutisten perustamisesta luotiin tammikuussa 2003 Wikipedian yhteisöön . Ehdottajana toimi Daniel Alstron käyttäjätunnuksella Fonzy. Varsinaisen kehitystyön aloitti saksalainen ohjelmistosuunnittelija ja toimittaja Erik Möller. Projektin ideana oli perustaa sisarprojekti, joka kattaa "uutiset monista eri aihealueista, puolueettomasti ja täsmällisesti." Wikipedian pitkäaikaisten muokkaajien vastustus alkuvaiheessa raivasi tietä perusteelliselle keskusteluille siitä, miten se voitaisiin toteuttaa yhtenä Wikimedia Foundationin projektina.


title: Wikiuutiset

text: Marraskuussa 2004 perustettiin kokeiluwiki sen selvittämiseksi, miten yhteistyönä toteutettu uutissivusto toimisi. Vuonna 2004 sivusto siirrettiin pois "demo"-tasosta beta-tasoon. Saksankielinen versio perustettiin samaan aikaan. Piakkoin Wikinewsistä julkaistiin myös hollannin-, ranskan-, espanjan-, ruotsin-, bulgarian-, puolan-, portugalin-, romanian-, ukrainan-, italian-, serbian-, japanin-, venäjän-, heprean-, arabian-, thain-, norjan- ja kiinankieliset versiot (kyseisessä aikajärjestyksessä). Vuonna 2007 Wikinewsin eri kieliversioita oli jo 23.


title: Wikiuutiset

text: Englanninkielinen Wikinewsin versio saavutti 13. maaliskuuta 2005 tuhannen artikkelin rajapyykin. Runsaan vuoden kuluttua sinne kirjoitettiin viidestuhannes uutinen. Suomenkielinen versio Wikiuutiset saavutti viidensadan uutisen rajapyykin 26. heinäkuuta 2008.


title: Wikiuutiset

text: Vaikkakin Wikinews keskittyy pääasiassa tekstiartikkeleihin, sen jäsenet laajentavat ideaa muuhun mediaan. Näitä projekteja ovat muun muassa , jossa artikkelit ovat kuunneltavissa Ogg Vorbis -muodossa ja , joka on päivittäinen painos Wikinewsistä ja tarkoitettu tulostettavaksi.


title: Luettelo Dimmu Borgirin kappaleista

text: Abrahadabran kappaleiden lisäystä pyydetään.


title: Luettelo Dimmu Borgirin kappaleista

text: Tämä on luettelo Dimmu Borgirin, norjalaisen black metal -yhtyeen, kappaleista.


title: Aleksanteri I (Makedonia)

text: Aleksanteri I oli Makedonian kuningas 495–450 eaa. Hän oli Amyntas I:n poika.


title: Aleksanteri I (Makedonia)

text: Herodotoksen mukaan Aleksanteri oli vihamielinen Persiaa kohtaan ja antoi teloittaa Dareios I:n lähettiläät. Aleksanterin oli kuitenkin alistuttava Kserkses I:n hyökätessä Kreikkaan. Vaikka Aleksanteri tekikin yhteistyötä persialaisten kanssa persialaissotien aikana, hän avusti kuitenkin kreikkalaisia. Hän antoi muun muassa tietoja kreikkalaisille persialaisen Mardonioksen aikeista ennen Plataian taistelua vuonna 479 eaa.


title: Aleksanteri I (Makedonia)

text: Vaikka kreikkalaiset pitivät Aleksanteria aluksi barbaarina, sai hän luvan osallistua Olympian kisoihin, koska pystyi osoittamaan olevansa argoslaista sukua.


title: C-vitamiini

text: C-vitamiini on yksi ihmisen tarvitsemista vesiliukoisista vitamiineista. C-vitamiini tunnetaan myös nimellä askorbiinihappo. Askorbiinihappo on optisesti aktiivinen yhdiste. C-vitamiini on askorbiinihapon L-enantiomeeri.


title: C-vitamiini

text: Ihmiselle sekä joillekin harvoille eläimille askorbiinihappo on vitamiini; monet eläinlajit (esim. koirat) pystyvät itse syntetisoimaan C-vitamiinia. C-vitamiinin tarve ja puutostaudit ovat olleet tunnettuja jo kauan ennen itse vitamiinin tunnistamista. Löytöretkien aikaan 1700-luvulla alettiin tuntea tuoreiden vihannesten ja hedelmien hyödyt keripukin ehkäisyssä.


title: C-vitamiini

text: C-vitamiinista on tullut myös suosittu lisäravinne, jonka uskotaan parantavan yleiskuntoa ja ehkäisevän tai parantavan sairauksia. Useiden grammojen suuruisten päiväannosten nauttimisen flunssan aikana on havaittu lyhentävän flunssan kestoa. Helsingin yliopiston ja Australian kansallisen yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan taas C-vitamiini ei estäisi vilustumista. Vuonna 2013 julkaistussa katsauksessa todetaan, että kovassa fyysisessä rasituksessa olevilla oireet voivat lievittyä ja taudin kesto lyhentyä.


title: C-vitamiini

text: C-vitamiinilla on elimistössä useita eri tehtäviä, joista monet liittyvät sen kykyyn pelkistää muita aineita (eli toimia antioksidanttina). Se edistää muun muassa kalsiumin ja ei-hemiraudan (kasviksista ja maitotuotteista saatavan raudan) imeytymistä, ehkäisee rasvahappojen sekä A- ja E-vitamiinin hapettumista, on välttämätön B12-vitamiinin ja foolihapon imeytymisessä, vaikuttaa steroidihormonien synteesiin ja sappisuolojen muodostumiseen kolesterolista ja ehkäisee nitrosoamiinien muodostusta. Kudokset tarvitsevat C-vitamiinia kollageenin muodostamiseen, josta riippuu muun muassa verisuonten, luiden, hampaiden ja kaikkien sidekudosten lujuus.


title: C-vitamiini

text: Askorbiinihapolla on havaittu myös suotuisia vaikutuksia syövän hoidossa.


title: C-vitamiini

text: Puutos aiheuttaa vakavana keripukkia, jota ei Suomessa enää yleensä esiinny. Lieviä puutosoireita esiintyy henkilöillä, jotka syövät liian vähän tai liian yksipuolisesti. Oireet ovat epäspesifisiä kuten haluttomuus, väsymys, heikkous, hengästyminen ja nivelkivut.


title: C-vitamiini

text: Hyvin pienetkin määrät, jopa 10 mg C-vitamiinia päivittäin riittää estämään puutosoireet. Hyvän terveydentilan saavuttamiseksi suositellaan kuitenkin huomattavasti suurempia määriä. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositus onkin aikuisilla 75 mg/vrk ja lapsilla iästä riippuen 20–40 mg/vrk Pohjoismaisten ravitsemussuositusten mukaan suurin haitattomana pidettävä päiväsaannin määrä on 1 000 mg/vrk.


title: C-vitamiini

text: Suomalaisten keskimääräinen C-vitamiinin saanti on naisilla 118 mg/vrk ja miehillä 98 mg/vrk. Saanti on keskimäärin riittävää, mutta erityisesti osalla miehistä saanti voisi olla parempikin.


title: C-vitamiini

text: Camu Camu -hedelmä (Myrciaria dubia) on ylivoimaisesti C-vitamiinipitoisin ravintoaine, seuraavana tulevat ruusunmarja, paprika, nokkonen, tyrnimarja, mustaherukka sekä parsa- ja lehtikaali. Suomalaisten tärkeimpiä C-vitamiinin lähteitä ovat hedelmät, marjat ja kasvikset sekä peruna.


title: C-vitamiini

text:
C-vitamiinin kemiallinen nimi on askorbiinihappo. Puhtaana yhdiste on valkeaa tai lähes valkeaa kiteistä jauhetta, jonka sulamispiste on 190 °C.
Sen kemiallinen rakenne pohjautuu neljän hiili- ja yhden happiatomin muodostamaan renkaaseen, johon on yksöissidoksella liittynyt kaksi hydroksiryhmää OH ja kaksoissidoksellinen yksi happi O. Lisäksi renkaan 5. hiileen on kiinnittynyt 1,2-dihydroksoetyyli CH(OH)-CH(OH)-. C-vitamiinimolekyyli sisältää siis kuusi hiiliatomia.


title: C-vitamiini

text: Askorbiinihappo on rakenteestaan johtuen vesiliukoinen; molekyyli on vesimolekyylin tapaan poolinen yhdiste. Askorbiinihapon vedyn ja hapen välisessä sidoksessa H-O vedyllä on positiivinen ja hapella negatiivinen osittaisvaraus. Askorbiinihapon positiivinen varaus (vety) vetää puoleensa vesimolekyylin negatiivistä päätä (happi) ja päinvastoin. Tällöin askorbiinihappo liukenee veteen. Se hajoaa helposti ruoanvalmistuksessa.


title: C-vitamiini

text: Askorbiinihapon sisältämiä funktionaalisia ryhmiä ovat kaksoissidos ja hydroksyyliryhmät sekä heterosyklinen laktonirengas.


title: C-vitamiini

text: Askorbiinihapolla on poikkeuksellinen stabiili, hapan enoli — yleensä enolit muuttuvat itsekseen ketoneiksi erittäin nopeasti keto-enoli -tautomerian kautta. Enolin kaksoissidos on konjugoitunut viereiseen karbonyyliin, mikä stabiloi enolimuotoa. Toinen tapa kuvailla samaa asiaa on se, että askorbiinihappo on vinyloginen karboksyylihappo: kaksoissidoksen ("vinyylin") kautta hydroksyyli ja karbonyyli pääsevät vaihtamaan elektroneja, kun tavallisessa karboksyylihapossa ne vaihtavat niitä suoraan. Askorbiinihapolla on kaksi mahdollista ketonimuotoa, joita on aina askorbiinihapossa tasapainossa enolin kanssa. Molemmissa on hiili-hiili-kaksoissidoksen sijaan kaksi ketonia (hiili-happi -kaksoissidos) sekä yksi hydroksyyli.


title: C-vitamiini

text: Useiden eläinten elimistössä L-askorbiinihappoa syntyy glukoosista, mutta tähän tarvittava entsyymi puuttuu ihmiseltä ja muilta kädellisiltä.


title: C-vitamiini

text: Askorbiinihapon fysiologisesti vaikuttavat muodot ovat L-askorbiinihappo ja sen hapetustuote dehydroaskorbiinihappo (dehydroaskorbaatti). Kaupalliset vitamiinivalmisteet sisältävät yleensä L-askorbiinihappoa ja sen suolaa (askorbaattia).


title: C-vitamiini

text: Elintarviketeollisuus käyttää askorbiinihappoa ja sen suoloja lisäaineina, muun muassa E-koodilla E300 (askorbiinihappo, CHO), E301 (natriumaskorbaatti, CHNaO) ja E302 (kalsiumaskorbaatti, CHCaO). Näitä yhdisteitä käytetään harvemmin elintarvikkeiden vitaminointiin, enimmäkseen niitä lisätään säilöntäaineiksi hapettumista hidastamaan eli antioksidanteiksi. Antioksidanttina käytetään myös D-askorbiinihappoa, jota ei esiinny luonnossa ja jolla ei ole varsinaista vitamiinivaikutusta.


title: Diodoros Sisilialainen

text: Diodoros Sisilialainen (, ) (aktiivinen noin 65 eaa.–30 eaa.) oli kreikkalais-roomalainen historioitsija. Hän oli kotoisin Sisiliasta.


title: Diodoros Sisilialainen

text: Diodoros kirjoitti kreikankielisen maailmanhistorian "Historian kirjasto" (, ), joka käsitti 40 kirjaa. Näistä ovat säilyneet osat 1-5 ja 11-20. Loput osista tunnetaan bysanttilaisista yhteenvedoista.


title: Diodoros Sisilialainen

text: Diodoroksen tärkein lähde Aleksanteri Suuren elämästä oli Kleitarkhos, jonka lähteenä taas oli ollut Aleksanterin hovikirjuri Kallisthenes.


title: Luettelo suomennetuista Forgotten Realms -romaaneista

text: Tämä on luettelo suomennetuista Forgotten Realms -romaaneista.


text: Luettelo kaikista englanniksi ilmestyneistä Forgotten Realms -kirjoista löytyy sivulta .


title: Vampyyrikronikat

text: Vampyyrikronikat ("Vampire Chronicles") on Anne Ricen luoma fantasiakirjasarja, joka kertoo ranskalaisesta aatelismies Lestat de Lioncourtista, josta tulee vampyyri 1700-luvulla.


title: Vampyyrikronikat

text: Sarja on tullut suosituksi sen jälkeen kun sarjan ensimmäinen osa ilmestyi 1970-luvulla. Erityisesti sarjan neljä ensimmäistä Lestatia käsittelevää kirjaa ovat suosittuja. Sarjasta on tehty myös elokuvia.


title: Mossad

text: Mossad (, ”Instituutti”; koko nimeltään "ha-Mossad le-Modiin ule-Tafkidim Meyuhadim" (), ”Tiedustelun ja erikoistehtävien instituutti”) on Israelin tiedustelupalvelu. Sen tehtäviin kuuluu tiedustelu, vastaterrorismi ja muunlaiset operaatiot kuten juutalaisten pelastaminen vihollismaista.


title: Mossad

text: Mossadia on kutsuttu maailman tehokkaimmaksi ja häikäilemättömimmäksi salaiseksi palveluksi.


title: Mossad

text: Mossad perustettiin 1949 ja järjestettiin uudelleen 1951. Koko tiedustelupalvelun olemassaolo salattiin pitkään. Mossadin palkkalistoilla on noin 1 200 henkilöä. Se on siviiliorganisaatio eikä käytä sotilasarvoja, mutta monet sen jäsenistä ovat palvelleet Israelin armeijassa. Mossadin päämaja on Tel Avivissa. Sen erikoisoperaatiojaos on nimeltään Metsada. Tämä osasto hoitaa salamurhat, sabotaasin ja puolisotilaalliset operaatiot.


title: Mossad

text: Israelilla on muitakin tiedustelupalveluja, kuten armeijan Shin Bet.


title: Tiedustelupalvelu

text:
Tiedustelupalvelu tai tiedusteluvirasto on valtion laitos, joka kerää tietoja toisista maista henkilövakoilun, signaalitiedustelun ja
salakielten avaamisen avulla. Tiedustelupalvelut tutustuvat myös julkisiin tietoihin ja harjoittavat monesti yhteistyötä muiden laitosten, esimerkiksi armeijan kanssa.
Tiedustelupalvelut hoitavat vastavakoilun ja terrorismin vastaiset toimet.


title: Tiedustelupalvelu

text: Jotkut tiedustelupalvelut harjoittavat salamurhia, asekauppaa, vallankaappauksia ja muita salaisia operaatioita, joiden tarkoitus on tukea omia liittolaisia ja heikentää vastustajaa. Tiedustelupalvelut tarjoavat usein propagandaa. Propagandaa saatetaan levittää joukkotiedotusvälineissä, jotka eivät suoraan liity tiedustelupalveluun. Tiedustelupalvelu saattaa hoitaa joitain asioita peiteorganisaatioiden kautta. Tiedustelupalveluilla on ollut joskus omia operaatioita, joista maan päättäjiä on informoutu vähän tai ei ollenkaan. Joitain tiedustelupalveluita on arvosteltu muun muassa siitä, että ne varmistavat vain pienen ryhmän turvallisuutta ja toimivat epäinhimillisillä tavoilla.


title: Tiedustelupalvelu

text: Tunnetuimpia tiedustelupalveluja ovat CIA, NSA, KGB (nykyisin FSB), Mossad ja MI6. Suomessa tiedustelua hoitavat Puolustusvoimien tiedustelulaitos (PVTIEDL) ja Pääesikunnan tiedusteluosasto.


title: Manuel de Falla

text: Manuel de Falla y Matheu (23. marraskuuta 1876-14. marraskuuta 1946) oli espanjalainen säveltäjä.


title: Manuel de Falla

text: Falla syntyi Cádizissa ja opiskeli 1890-luvun lopulta lähtien pianonsoittoa ja säveltämistä Madridissa. Fallan varhaisiin teoksiin kuuluu muun muassa useita zarzueloja. Ensimmäisenä mestariteoksena pidetään oopperaa "La vida breve", jonka ensimmäisen version hän sävelsi vuonna 1905.


title: Manuel de Falla

text: Vuosina 1907-1914 Falla asui Pariisissa. Pariisin-vuodet olivat merkittäviä Fallan oman sävelkielen kehitykselle, sillä juuri ollessaan poissa Espanjasta ja nähdessään, kuinka ihailtua espanjalainen kulttuuri oli tuon ajan ranskalaisten säveltäjien ja muiden taiteilijoiden keskuudessa, hän oppi antamaan arvoa Espanjan kansanmusiikkiperinteelle ja etsimään siitä innoitusta. Jo Pariisissa Falla alkoi työstää erästä suurimmista mestariteoksistaan, "Noches en los jardines de España" (Öitä Espanjan puutarhoissa) pianolle ja orkesterille, mutta se valmistui ja kantaesitettiin vasta hänen palattuaan kotimaahansa. Espanjassa hän sävelsi sittemmin muitakin hyvin suosituksi tulleita teoksia, esimerkiksi baletit "El amor brujo" (Noiduttu rakkaus) ja "El sombrero de tres picos" (Kolmikolkkahattu), "Cuatro piezas españolas" (Neljä espanjalaista kappaletta) ja "Fantasía bética" pianolle sekä eri puolilta Espanjaa peräisin oleviin teemoihin perustuvan laulusarjan "Siete canciones populares españolas" (Seitsemän espanjalaista kansanlaulua).


title: Manuel de Falla

text: Vuodet 1919-1939 Falla asui Granadassa. Espanjan sisällissodan tuoksinassa hän muutti Argentiinaan, jossa asui elämänsä loppuun saakka. Fallan viimeiseksi merkittäväksi teokseksi jäi "Concierto para clavecín y cinco instrumentos" (Konsertto cembalolle ja viidelle soittimelle) (1923-26). Elämänsä viimeiset parikymmentä vuotta hän työsti mittavaa näyttämökantaattia "Atlàntida" (Atlantis) katalonialaisen Jacint Verdaguer’n tekstiin, mutta se jäi keskeneräiseksi. Hänen oppilaansa Ernesto Halffter täydensi teoksen myöhemmin Fallan luonnosten pohjalta.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text: Vigdís Finnbogadóttir (s. 15. huhtikuuta 1930) oli Islannin neljäs presidentti vuosina 1980–1996.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text: Vigdís Finnbogadóttirin isä oli maa- ja vesirakentamisen professori Finnbogi Rútur Þorvaldsson ja äiti sairaanhoitaja Sigríður Eiríksdóttir.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text: Valmistuttuaan ylioppilaaksi hän opiskeli ranskaa Grenoblen yliopistossa ja erikoistui teatteritieteeseen Sorbonnen yliopistossa. Tämän jälkeen hän opiskeli teatterihistoriaa Kööpenhaminassa. Hän oli ranskan kielen opettaja vuosina 1962–1967 reykjavíkilaisissa lukioissa. Hän opetti teatteritiedettä ja teatterihistoriaa Islannin yliopistossa. Hän perusti matkaoppaan koulutusohjelman Islannin matkailutoimistolle. Vuosina 1972–1980 hän oli Reykjavíkin teatteriyhdistyksen (Leikfélag Reykjavíkur), myöhemmin Kaupunginteatteri, johtaja. Hänen kansallista mainettaan ja suosiotaan lisäsivät taideohjelmien juontaminen ja ranskan kielen opetusohjelmien esittäminen Islannin televisiossa (RÚV). Hän toimi Pohjoismaiden neuvoston kulttuuriasioiden neuvoa antavan komission puheenjohtajana vuosina 1976–1980.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text: Lokakuun 24. päivänä 1975 Islannin naiset olivat poissa työpaikoiltaan ("Kvennafrídagurinn"). He kokoontuivat järjestettyihin tapaamisiin eri puolilla Islantia. Naiset olivat tyytymättömiä siihen, että heitä ei otettu vakavasti politiikassa – parlamentissa oli vähän naisia. Vuoden 1980 presidentinvaalien aikaan monet islantilaiset olivat järkkymättömiä: ehdokkaiden joukossa tuli olla myös nainen. Vigdísin nimi esiintyi yhtenä mahdollisuutena lehdistössä. Vigdís Finnbogadóttir ja Guðlaugur Þorvaldsson olivat suosituimmat ehdokkaat. Vigdís sai äänistä 33,8% ja Guðlaugur 32,3%. Islannin presidentin asema on ensisijaisesti symbolinen, mutta presidentti voi jättää lakialoitteen vahvistamatta ja sitä kautta alistaa sen kansanäänestykselle.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text:
Voittaessaan vuoden 1980 vaaleissa hän oli ensimmäinen demokraattisilla vaaleilla valittu naispuolinen valtionpäämies maailmassa. Hänet valittiin uudestaan vuosina 1984 ja 1992 ilman vastaehdokasta. Vuoden 1988 vaalit hän voitti ylivoimaisesti.
Haastattelussa vuonna 1982 Vigdís kertoi, että hänen virkansa on täysin epäpoliittinen ja että presidentin tehtävä on olla kansakunnan yhtenäisyyden ja identiteetin symboli. Vigdis toimi aktiivisesti kulttuurilähettiläänä parantamassa maansa julkisuuskuvaa. Hän on kertonut olevansa ylpeä siitä, että oli Islannin ensimmäinen naispuolinen presidentti, joka sai vierailukutsuja ympäri maailmaa. Hän markkinoi islantilaisia tuotteita virallisilla ulkomaanvierailuilla, muun muassa pukeutumalla islantilaiseen lampaannahkaan ja villaan valtiovierailulla Tanskaan helmikuussa 1982. Hän pitää Islannin luonnosta huolehtimista tärkeänä ja oli presidenttinä mukana ympäristönsuojelutyössä. Hän korosti myös henkisiä arvoja, kuten kulttuuria ja islannin kieltä.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text:
Hän on ollut Harvardin yliopiston Harvard Kennedy Schoolin (tai John F. Kennedy School of Government) maailman naisjohtajien neuvoston (Council of Women World Leaders) puheenjohtaja 1996–1999. Hänet valittiin UNESCOn hyvän tahdon lähettilääksi 1998, jossa tehtävässä hän edisti erityisesti kielten moninaisuutta ja monikielistä opetusta. Vuonna 2000 hänet valittiin YK:n hyvän tahdon lähettilääksi vastustamaan rasismia ja muukalaisvihamielisyyttä. Ennen presidentiksi valintaansa Vigdís vastusti Natoa. Hän on kertonut olevansa pasifisti.
Islannin yliopiston humanististen tieteiden tiedekunnan kielten tutkimuskeskus (isl. "Stofnun Vigdísar Finnbogadóttur í erlendum tungumálum", engl. "Vigdís Finnbogadóttir Institute of Foreign Languages"), joka perustettiin vuonna 2002, on nimetty hänen mukaansa.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text: Vigdís palkittiin vuonna 1997 Jacob Letterstedtin ansiomitalilla (Letterstedts nordiska förtjänstmedalj) pohjoismaisen kulttuuriperinnön hyväksi tekemästään työstä. Hänelle on myönnetty Ordre des Palmes académiques -kunniamerkki. Hän on useiden yliopistojen kunniatohtori Ranskassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ruotsissa, Suomessa, Isossa-Britanniassa ja Japanissa.


title: Vigdís Finnbogadóttir

text: Vigdís meni naimisiin 23-vuotiaana ja erosi yhdeksän vuotta myöhemmin. Hän adoptoi tyttären. Hänellä on kolme lapsenlasta.


title: Salapoliisi Conan

text: Salapoliisi Conan on japanilaisen Gosho Aoyaman luoma manga- ja animesarja, joka kertoo salanimellä Conan Edogawa seikkailevasta nuoresta etsivästä.


title: Salapoliisi Conan

text:
Mangasarjan pohjalta on tehty myös animesarja, jossa on jo yli 900 jaksoa ja se jatkuu edelleen. Suomessa mangaa julkaisi Egmont Kustannus.
Lisäksi se on tuttu ainakin Yhdysvalloissa nimellä "Case Closed" ja Japanissa taas "Meitantei Conan". Sarja tunnetaan myös nimellä Detective Conan. Ensimmäinen osa Salapoliisi Conanista ilmestyi Japanissa vuonna 1994. Japanissa sarjaa on ilmestynyt 90 "tankōbonia". Suomessa julkaistiin 77 pokkaria kunnes Egmont lopetti manga- sarjojen julkaisemisen vuoden 2013 lopulla. Sarjasta on tehty 21 anime-elokuvaa.


title: Salapoliisi Conan

text: Salapoliisi Conan on yhdessä Inuyashan kanssa ollut Shōnen Sundayn suosituimpia sarjoja vuodesta 1994 alkaen.


title: Salapoliisi Conan

text: Salapoliisi Conan kertoo Shinichi Kudo -nimisestä lukiolaisetsivästä, jolle juotetaan myrkkyä, joka muuttaa hänet pikkupojaksi. Shinichi ottaa käyttöön nimen Conan Edogawa ja muuttaa asumaan ihastuksensa Ranin ja tämän isän luokse. Ranin isä on etsivä, tosin ei kovinkaan hyvä sellainen, ja Conan auttaa häntä ratkaisemaan mitä ihmeellisimpiä murhia ja muita rikoksia (nukuttamalla hänet ja käyttämällä äänenmuunninta) löytääkseen ne "miehet mustissa", jotka juottivat hänelle myrkkyä. Shinichi ei tiedä miehistä paljoakaan, vain heidän koodinimensä ( mm Vodka ja Gin).


title: Salapoliisi Conan

text: Juonta mutkistaa se, että Shinichin on pidettävä oikea henkilöllisyytensä salassa Ranilta, tämän isältä ja monilta muilta, etteivät Mustan organisaation jäsenet saa tietää, että hän on elossa, ja sitten päästää häntä päiviltään. Ainoastaan Shinichin vanhemmat ja hänen ystävänsä Professori Agasa tietävät salaisuuden, myöhemmin sen saa selville myös Shinichin virkaveli ja kilpailija, lukiolaisetsivä Heiji Hattori, sekä Conanin uusi luokkatoveri ala-asteella, Ai Haibara, joka on kehittänyt myrkyn ja itsekin joutunut sen vaikutuksen alaiseksi.


title: Salapoliisi Conan

text: Rikostapaukset ovat alkaneet toistaa itseään, mutta se ei ole ihme, kun ottaa huomioon sarjan iän ja tiheän ilmestymistahdin.


title: Salapoliisi Conan

text: Yhdellä sivulla Conan-mangaa on kolme tai neljä riviä, jotka katkeavat usein suuremman kuvan tieltä. Yhteensä sivulle mahtuu yleensä 6-9 ruutua. Myös kuvakulmat vaihtelevat. Samalla sivulla käytetään korkeintaan kahdessa ruudussa samaa kuvakulmaa ja yhdellä sivulla on hyvin harvoin vähemmän kuin viisi eri kulmaa, erityisesti alaviistokuva on Conanissa usein käytössä.


title: G8

text: G8 (, G7 vuodesta 2014 lähtien) on johtavien teollisuusmaiden ryhmä, johon kuuluvat Britannia, Italia, Japani, Kanada, Ranska, Saksa ja Yhdysvallat sekä ennen myös Venäjä. G8-ryhmä tapaa vuosittain huippukokouksessa, jossa jäsenvaltioiden johtajat käsittelivät ajankohtaisia kansainvälisiä asioita. Venäjän erotettiin G8-ryhmästä 24. maaliskuuta 2014. Tämän jälkeen johtavat teollisuusmaat ovat tavanneet G7-ryhmänä ilman Venäjää.


title: G8

text: Johtavien teollisuusmaiden ryhmän perustamisen taustalla olivat 1970-luvun alun Yhdysvaltain dollarin kultaan sitomisen lakkautus 1971, mikä johti kiinteisiin valuuttakursseihin perustuvan Bretton Woodsin järjestelmän romahdukseen. Tuon jälkeen loi IMF:n viidestä merkittävimmästä valuutasta SDR-valuuttakorin, jonka taustalla oli pelko dollarien loppumisesta.


title: G8

text: 1970-luvun alussa sattui monia merkittäviä talouteen vaikuttavia tapahtumia, kuten EEC:n laajeneminen Britannialla, Tanskalla ja Irlannilla alkuperäisten kuuden jäsenen lisäksi, jom kippur -sotaa seurannut arabimaiden öljysaarto 1973 ja vuoden 1974 talouskriisi ja inflaation ja työttömyyden nopea nousu (ns. stagflaatio).


title: G8

text: 25. maaliskuuta 1973 Yhdysvaltain, Britannian, Länsi-Saksan ja Ranskan valtiovarainministerit tapasivat Valkoisen talon kirjastossa. Tähän ns. kirjastoryhmään liittyi Japani ja kaksi vuotta myöhemmin ryhmä, josta tuli G5-maiden valtiovarainministerien ryhmä, alkoi tavata säännöllisesti.


title: G8

text: Ensimmäinen virallinen tapaaminen järjestettiin vuonna 1975 Ranskan presidentin Valéry Giscard d’Estaingin johdolla hänen kesäasunnollaan Château de Rambouillet’ssa. Italia liittyi ryhmään samana vuonna. Vuonna 1976 Kanada liittyi mukaan Yhdysvaltain presidentin Gerald Fordin kutsusta ja ryhmää kutsuttiin nimellä G7. Vuodesta 1977 EEC sai edustajansa Britannian kutsulla. Euroopan unionia edustaa Euroopan komission puheenjohtaja ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja.


title: G8

text: Yhdysvaltain silloinen presidentti George H. W. Bush ehdotti 1992 Münchenissä edellisvuoden lopussa hajonneen Neuvostoliiton suurimman seuraajavaltion Venäjän ottamista G7:n täysivaltaiseksi jäseneksi. Päätös oli täysin poliittinen, eikä perustunut taloudellisiin realiteetteihin. Sitä pidettiin ennenaikaisena, mutta Venäjä kutsuttiin vuosittain sen jälkeen kaikkiin kokouksiin ja siitä ryhmä sai uuden nimikkeen G7+1. Kesäkuun 1997 tapaamista Denverissä kutsuttiin jo G8-kokoukseksi ja Venäjä liittyi virallisesti 1998 Birminghamin kokouksessa.


title: G8

text: Vuonna 2005 Intiasta, Kiinasta, Etelä-Afrikasta, Meksikosta ja Brasiliasta tuli G8-maiden tarkkailijamaita. Siitä lähtien ryhmää on kutsuttu nimellä G8+5.


title: G8

text: Vuonna 2014 G8-ryhmästä alettiin käyttämään uudelleen nimitystä G7, sillä Venäjä erotettiin ryhmästä miehitettyään Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan ja liitettyään alueen itseensä.


title: Verenluovutus

text: Verenluovutus on toimenpide, jossa terveestä nisäkkäästä kerätään verta. Tärkeimpiä verivalmisteita, joita luovutetusta verestä valmistetaan, ovat punasolu-, verihiutale- ja veriplasmavalmisteet. Verta tarvitaan myös annettavaksi esimerkiksi onnettomuuksien uhreille, syöpäpotilaille ja tukihoitona leikkauksissa. Suomessa ylläpidetään veripankkeja ihmisen, hevosen, koiran ja kissan verelle.


title: Verenluovutus

text: Suomessa ihmisten verenluovutuksia järjestää ja verta käsittelee SPR:n Veripalvelu. Veripalvelukeskus sijaitsee Helsingin Kivihaassa. Suomessa on Kivihaassa sijaitsevan Veripalvelukeskuksen lisäksi 9 veripalvelutoimistoa, jotka sijaitsevat Helsingissä (Sanomatalo), Espoossa, Tampereella, Turussa, Oulussa, Kuopiossa, Lahdessa, Jyväskylässä ja Seinäjoella. Lisäksi Veripalvelu järjestää noin 1500 verenluovutustilaisuutta vuosittain eri puolilla Suomea. Veripalvelu perustettiin vuonna 1948. Uranuurtajatyön laitoksen kehityksessä teki professori Harri Nevanlinna.


title: Verenluovutus

text: Eläinten verenluovutuksia järjestää Helsingin yliopiston Yliopistollinen eläinsairaala.


title: Verenluovutus

text: Alun perin verenluovutustoiminnan Suomessa aloittivat partiolaiset vuonna 1935. Helsinkiläisen Töölön Siniset -lippukunnan lippukunnanjohtaja toimi ensimmäisenä verenluovuttajana. Tämän johdosta hän sai ajatuksen perustaa erityinen yhteisö hankkimaan verenluovuttajia. Yhteisö sai nimen Veriliitto ja sitä hoitivat partiolaiset vuoteen 1939, jolloin sen tehtävät siirtyivät armeijan lääkintäjoukoille sotatoimien alkamisen johdosta.


title: Verenluovutus

text: Naistenklinikka luovutti Veriliitolle toimitilan kellaristaan. Sinne perustettiin Veriliiton toimisto. Toimisto käsitti työpöydän, puhelimen ja arkistokaapin, johon kerättiin tietoja mahdollisista verenluovuttajista. Kun verta tarvittiin, Veriliiton päivystäjä soitti luovuttajalle, ja tämä saapui kulloinkin tarvittuun sairaalaan antamaan verta. Luovutus tehtiin vielä tuolloin niin sanotulla suorasiirrolla, jonka toteutti anestesialääkäri. Vasta sotavuosina alettiin verta kerätä hyytymisen ehkäisyaineella varustettuihin pulloihin, koska suorasiirto oli liian riskialtis toimitettavaksi etulinjan joukkosidontapaikoilla ja kenttäsairaaloissa. Viimeiset suorat verensiirrot tehtiin 1950-luvulla, joskin muutamassa keskussairaalassa anestesiaylilääkärit vaativat taidon säilyttämistä ja suorasiirtovälineistön pitämistä kaiken varalta valmiina. Lopullisesti menetelmä museoitiin vasta 1980-luvulla. Ainakin yksi alkuperäispakkauksessa oleva välineistö on säilynyt ja on näytteillä lasikaapissa Helsingin Veripalvelutoimistossa.


title: Verenluovutus

text: Sodan päätyttyä perustettiin nykyinen Veripalvelu.


title: Verenluovutus

text: Vuonna 2017 Suomessa luovutettiin noin 100 000 litraa verta. Verta luovutti noin 120 000 eri henkilöä. Ensikertalaisia heistä oli 19 000. Verenluovutuksessa luovutetaan kerralla 500 millilitraa verta, joka otetaan kyynärtaipeesta. Veri kerätään verenkeräykseen suunniteltuun pussisettiin.


title: Verenluovutus

text: Verenluovuttajan on oltava terve, vähintään 50 kg painava ja 18–70-vuotias. Ensimmäistä kertaa luovuttava saa olla korkeintaan 59-vuotias. Miehillä veren hemoglobiinipitoisuuden on oltava 135–195 g/l ja naisilla 125–175 g/l. Suomessa kahden luovutuksen välillä on oltava miehillä vähintään 61 vuorokautta ja naisilla 91 vuorokautta. Ruotsissa luovutusväli on yhtä suuri kuin Suomessa, mutta Britanniassa miehillä 12 viikkoa ja naisilla 16viikkoa, USA:ssa kaikilla luovuttajilla 56 päivää. Suomessa suositeltu määrä luovuttaa kokoverta on naisille 1–3 kertaa vuodessa ja miehille 1–4 kertaa vuodessa.


title: Verenluovutus

text: Koko asiointi verenluovutuspisteessä kestää puolesta tunnista ylöspäin. Luovuttajalta tarkastetaan henkilöllisyys, hän joutuu vastaamaan terveydentilakyselyyn ja hänen verensä hemoglobiinipitoisuus mitataan ennen verenluovutusta. Lopuksi hänelle tarjotaan juotavaa ja syötävää.


title: Verenluovutus

text: Verenluovutus ja verensiirrot ovat Suomessa turvallisia, mikä johtuu osittain siitä, että Suomessa ei verenluovutuksesta makseta palkkioita. Suomessa ei ole todettu yhtään luovutetun veren välityksellä tarttunutta HIV-infektiota sitten vuoden 1985, jolloin verenluovuttajien HIV-seulonta käynnistettiin. Viimeisin verivalmisteen välityksellä potilaaseen siirtynyt hepatiitti C -tartunta on vuodelta 2000, minkä jälkeen HCV:n seulontamenetelmiä on tehostettu, eikä tartuntoja ole todettu. HIV:n ja hepatiittien lisäksi verestä tutkitaan myös syfilisbakteeri, parvovirus, veriryhmä ja punasoluvasta-aineet. Luovuttajan luvalla hänen verestään voidaan tutkia myös muita veriryhmäominaisuuksia, joiden avulla voidaan löytää erityisille potilasryhmille sopivaa verta.


title: Verenluovutus

text: Noin joka kymmenes suomalainen ei voi luovuttaa verta. Väliaikaisia luovutusesteitä koituu esimerkiksi hammashoidosta (vuorokausi), kuumeisesta flunssasta (kaksi viikkoa), tähystystutkimuksesta (neljä kuukautta), tatuoinnista (neljä kuukautta) ja limakalvolävistyksestä (neljä kuukautta). Tähystystutkimuksen, tatuoinnin ja lävistyksen aiheuttamat varoajat olivat aikaisemmin kuusi kuukautta, mutta ne lyhennettiin vuoden 2009 alusta neljään kuukauteen uusien, entistä tarkempien tutkimusmenetelmien ansiosta. Pysyvään luovutusesteeseen johtavia sairauksia ovat esimerkiksi sepelvaltimotauti, aivoinfarkti, keuhkoahtaumatauti, epilepsia, pahanlaatuiset kasvaimet ja HIV. Pysyvään luovutuskieltoon johtaa myös esimerkiksi ruiskuhuumeiden käyttö. Miesten välisen seksin harjoittaminen ei enää aiheuta pysyvää verenluovutuskieltoa.


title: Secret Intelligence Service

text: Secret Intelligence Service (SIS), joka tunnetaan paremmin nimellä MI6 (alun perin Military Intelligence 6) tai Her Majesty’s Secret Service tai Secret Service (), on Yhdistyneen kuningaskunnan ulkomaan tiedustelupalvelu (vertaa CIA). Sen tehtävänä on maan ulkoinen tiedustelu (MI5 keskittyy maan sisäiseen tiedusteluun).


title: Secret Intelligence Service

text: SIS perustettiin vuonna 1909 osana silloista Secret Service Bureauta. Palvelun ensimmäinen johtaja oli Mansfield Smith-Cumming, jonka koodinimeä ”C” (kirjain tulee sukunimestä) on käytetty kaikista myöhemmistä johtajista (vertaa James Bond -sarjojen ”M”; Ian Fleming tapasi hyödyntää leikillisesti sota-aikaisia tietojaan ja yksinkertaisesti vaihtoi kirjaimen). SIS:n päällikön etuoikeuksiin kuuluu automaattisesti tuleva ritarin arvo.


title: Secret Intelligence Service

text: SIS:n päämaja sijaitsee Vauxhall Crossissa, Vauxhallissa, Lontoossa.


title: Secret Intelligence Service

text: 1950-luvun alussa paljastui Ison-Britannian tiedustelupalvelusta vakoojarengas ("Cambridge Five"), jonka tärkein jäsen oli Kim Philby. SIS:n osuus Wienin ja Berliinin tunnelioperaatioissa mustasi myös palvelun mainetta.


title: Secret Intelligence Service

text: SIS:n teho alkoi palautua 1960-luvulla, kun se sai värvättyä tarkkailijan Puolan tiedustelupalvelusta ja Oleg Penkovskin GRU:sta. Penkovski toimitti tuhansia sivuja materiaalia muun muassa armeijan keskimatkan ohjuksista. Tämä materiaali auttoi yhdysvaltalaisia tunnistamaan ilmavalokuvista keskimatkan ohjukset. Penkovski jäi kiinni Neuvostoliitossa parin vuoden kuluttua.


title: Secret Intelligence Service

text: 1970-luvulla SIS värväsi Oleg Gordijevskin, joka toimi lähes 10 vuotta, kunnes onnistui pakenemaan Moskovasta vuonn 1984. SIS onnistui värväämään monia muitakin neuvostoliittolaisia.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläimet (Amphibia) on selkärankaisten eläinten luokka. Ne ovat puolittain vesieläimiä ja niiden kehitykseen kuuluu vedessä elävä, kiduksilla hengittävä toukkavaihe. Sammakkoeläimet ovat vaihtolämpöisiä. Luokan tieteellinen nimi "Amphibia" tarkoittaakin suomeksi "kahtaalla elävää" eli "kaksoiselämää", mikä viittaa sammakkoeläinten tulevan toimeen sekä maalla että vedessä. Merivedessä sammakkoeläimiä ei kuitenkaan elä.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten iho on paljas ja sitä suojaavat kuivumiselta rauhasten tuottamat eritteet. Useimmat sammakkoeläimet liikkuvatkin öisin välttääkseen kuivumista auringonpaisteessa. Sammakkoeläinten hengitys tapahtuu osittain suoraan ihon läpi, koska keuhkot ovat alkeellisemmat kuin muilla selkärankaisilla. Sammakkoeläinten ihossa on joko yhdenlaisia tai kahdenlaisia rauhasia. Limarauhasten tehtävänä on ensisijaisesti pitää elimistön nestetasapaino normaalina. Sammakkoeläimen ollessa kosketuksissa veteen rauhasten toiminta vilkastuu ja limaa syntyy enemmän. Tämä pyrkii varmistamaan, ettei vesi pääse tunkeutumaan iholle. Joillain lajeilla on limarauhasten lisäksi myös myrkkyrauhasia, joilla ne pyrkivät suojautumaan petoja vastaan. Myrkkyrauhaset sijaitsevat hajanaisesti eri puolilla ihoa ja paikoin suurina rykelminä.


title: Sammakkoeläimet

text: Rauhasten lisäksi ihossa on myös runsaasti pigmentti- eli värisoluja, joiden toiminnan aktiivisuus määrää sammakkojen värityksen. Ihonväri voi vaihdella jossain määrin sammakon ympäristön ja mielialan mukaan, muttei yhtä tehokkaasti kuin esimerkiksi kameleonteilla.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten ruumiinmuoto vaihtelee lahkon mukaan. Matosammakot ("Apoda") ovat nimensä mukaisesti matomaisia, niiden ruumis on kapea ja ne ovat muuttuneet piileskelijöiksi. Niiden kallo on tukevarakenteinen, etteivät aivot vahingoittuisi niiden kaivautuessa pää edellä maan sisään. Pyrstösammakot ("Urodela") ovat liskomaisia ja hännällisiä, ne muistuttavat esi-isään. Sammakot ja konnat ("Anura") ovat hännättömiä, tavanomaisen sammakon näköisiä. Niiden luustosta voi päätellä niiden liikkumistavan eli loikkimisen. Loikkimista häiritsevä pyrstö on hävinnyt sammakoilta ja konnilta. Loikkimiselle tärkeät takaraajat puolestaan ovat pidentyneet ja lantio kiinnittyy täydellisesti selkärankaan, joka on lyhyt ja jäykkä. Vahvat eturaajat ja hartia ovat vahvistuneet maahantulon turvaamiseksi.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten tukiranka on suurelta osin rustoinen. Sammakkoeläimillä on matosammakoita lukuun ottamatta neljä raajaa ja niiden varpaissa on usein räpylät uimista helpottamassa. Toukkavaiheessa sammakkoeläimet ovat raajattomia, kiduksellisia ja niillä on häntä uimista varten.


title: Sammakkoeläimet

text: Varhaisimmilla sammakkoeläimillä oli vankka tukiranka, mutta nykyään eläviltä lajeilta tämä tukiranka on jo lähes täydellisesti kadonnut. Myös sammakkoeläinten selkäranka on evoluutiossa muuttanut muotoaan ja erikoistunut eri sammakkolajeilla erilaisiin tarkoituksiin. Selkänikamien lukumäärä vaihtelee eri lahkojen keskuudessa; tietyillä pyrstösammakoilla määrä saattaa olla lähelle sata, kun taas joillain varsinaisilla sammakoilla vastaava luku on kuusi.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläimillä on vain yksi kaulanikama, niin sanottu atlasnikama tai kannattajanikama, joka yhdistää pääkallon ja selkärangan kahdella "nastalla". Muiden kaulanikamien puutteesta johtuen sammakkoeläimet pystyvät liikuttamaan päätään vain ylös ja alas.


title: Sammakkoeläimet

text: Hartiaan kuuluu sammakkoeläimillä kaksi lapaluuta, jotka ovat osittain rustoa, kaksi korppiluuta, kaksi etukorppiluuta ja sammakoilla kaksi solisluuta. Rintalasta on suurimmaksi osaksi rustoa, eivätkä kylkiluut ulotu siihen. Tällainen hartia puuttuu kokonaan matosammakoilta ja tavallisillakin sammakoilla se on kahta tyyppiä. Arkifeerisen tyyppisessä hartiassa solisluut ja korppiluut ovat selvästi erillään toisistaan ja etukorppiluut ovat erillään. Kehittyneemmässä firmisternisessä tyypissä solisluut ja korppiluut lähes koskettavat toisiaan ja etukorppiluut ovat sulautuneet yhteen muodostaen yhden suuren ruston.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten suoliluusta, istuinluusta ja häpyluusta muodostuva lantio niveltyy selkärangan ainoan ristinikaman poikkihaarakkeisiin. Hartian tavoin matoliskoilta puuttuu myös lantio. Sammakkoeläimillä on mutaliskoja lukuun ottamatta neljä raajaa. Niiden raajat koostuvat samoista luurangon osista kuin muillakin eläimillä, eli niillä on eturaajoissa olkavarsi, kyynärvarsi ja kämmen, sekä takaraajoissa reisi, sääri ja jalka. Pyrstösammakkojen anatomiassa kyynärluu ja värttinäluu sekä reisiluu ja pohjeluu ovat erillään, ja tavallisilla sammakoilla kyseiset luut ovat liittyneet yhteen kahdeksi suureksi luuksi. Sormia sammakkoeläimillä on yleensä neljä ja varpaita viisi, mutta pyrstösammakkojen keskuudessa niiden määrä saattaa vaihdella. Tavallisten sammakkojen takaraajat ovat eturaajoja pidemmät, mutta pyrstösammakoilla kaikki raajat ovat samanpituisia.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten lihaksisto on rakentunut niiden liikkumistavan mukaisesti. Toukkavaiheessa vartalon ja hännän lisäkkeet ovat jakautuneet jaokkeiksi kuten kaloilla, mutta täysikasvuisilla yksilöillä tilanne on toinen lukuun ottamatta muutamia mato- ja pyrstösammakkolajeja. Raajoissa lyhyet lihakset ovat sisimpänä ja pitkät lihakset ovat niiden päällä.


title: Sammakkoeläimet

text: Lähes kaikilla sammakkoeläimillä on hampaat joidenkin tiettyjen heimojen lajeja lukuun ottamatta. Pyrstösammakoilla hampaat ovat ylä- ja alaleuassa, mutta varsinaisilta sammakoilta ne usein puuttuvat alaleuasta. Tarttumiseen käytettävät tarttumishampaat irtoavat helposti, mutta myös kasvavat helposti takaisin.


title: Sammakkoeläimet

text: Useimmilla sammakkoeläinlajeilla on myös kookas ja lihaksikas kieli, joka puuttuu esimerkiksi kaloilta. Sen pituus ja muoto vaihtelevat, ja joillakin pyrstösammakkolajeilla se on noin yhtä pitkä kuin eläin itsekin. Sammakkojen kieli on yleensä kiinnittynyt suuontelon pohjaan eteen tai taakse. Tietyillä lajeilla kielen pintaa peittää tahmea limakerros. Tahmaisuuden aiheuttavat suuhun aukeavien rauhasten eritteet. Vesieläimille ei kielellä ole juurikaan käyttöä ja useimmilta pyrstösammakoilta se puuttuukin. Niillä kielen tilalla on lihaskerros suun pohjalla. Myös joiltain melkein vesielämään sopeutuneilta konnilta kieli on lähes hävinnyt.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten mahalaukut ovat tilavia ja lihaksikkaita. Suolisto on pikkueläimiä ravintonaan käyttävillä täysikasvuisilla yksilöillä lyhyt, mutta kasvisravintoa syövillä toukilla pitkä. Ruoansulatusrauhasten kehittyneisyydestä johtuen ruoansulatus on nopeaa ja tehokasta.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten aivot muistuttavat suuresti kalojen aivoja. Hajuaistimuksia käsittelevät aivojen etupuoliskot ovat keskiaivojen näkökukkuloiden ohella sammakkoeläinten aivojen laajimmat osat. Taka-aivot ovat vähemmän kehittyneet ja jäävät vähäisiksi poikittaispoimuiksi. Selkäytimen pituus vaihtelee lahkojen keskuudessa; pyrstösammakoilla se ulottuu hännänpäähän asti, sammakoilla vain hännän tyveen.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläimille on säilynyt aisteissaan joitain kalojen piirteitä kuten toukkavaiheessa olevilla sammakoilla ja joillain mato- ja pyrstösammakkolajeillakin esiintyvä kylkiviiva-aisti. Tämän aistin avulla sammakkoeläimet aistivat veden värähtelyä. Värähtelyaistina toimivat pienet tuntonystyt, jotka ovat järjestäytyneet riveiksi. Tärkeintä tuntonystyriviä voikin verrata kalojen kylkiviivaan.


title: Sammakkoeläimet

text: Muista aisteista makuaisti sijaitsee vain kielessä ja kitalaessa. Sammakkoeläinten melko hyvä hajuaisti sijaitsee kuonossa, missä nenäontelon hajuepiteeli muodostaa Jacobsonin elimen. Sierainaukosta johtaa nenäontelon kautta suuhun "koaaniksi" kutsuttu tiehyt.


title: Sammakkoeläimet

text: Näköaistin tarkkuus vaihtelee lajista riippuen. Sammakkoeläinten silmät sijaitsevat lähellä päälakea. Saalinsa kimppuun loikkaavilla sammakoilla on yleensä paras näköaisti. Maanpinnalla saalistavilla on yleensä niitä yleensä heikompi. Saalistaan väijyvät konnat ovat likinäköisimpiä. Matosammakot ja jotkin pyrstösammakot ovat lähes täysin sokeita. Sammakkoeläinten verkkokalvossa on kolme solukerrosta. Kuten kehittyneemmilläkin selkärankaisilla, näköaistin tarkkuus riippuu silmässä olevien tappi- ja sauvasolujen määrästä. Sammakoilla silmän mukauttaminen tapahtuu kuten kaloilla, eli linssiä säätämällä erityisillä lihaksilla. Sammakkoeläinten silmiä kostuttavat jatkuvasti silmärauhasista erittyvät eritteet. Liikkuvat silmäluomet voivat peittää ne kokonaan.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläimistä muutamat ääntelevät. Matosammakot ovat kaikki mykkiä. Pyrstösammakoista vain harvat osaavat vikistä hiljaa. Sammakot ja konnat puolestaan osaavat äännellä ns. kurnuttamalla. Kurnuttaessa sammakko sulkee sieraimensa ja pumppaa ilmaa edestakaisin suusta keuhkoihin ja takaisin keuhkoista suuhun. Kurnutusääni syntyy äänijänteiden yli kulkevasta ilmasta. Sammakko voi myös kurnuttaa vedessä koska se pitää kurnuttaessa sieraimiaan kiinni. Sammakoista tavallisimmin vain koiraat ääntelevät. Vaaran uhatessa, kiinni jäädessään tai säikähtäessä sammakot voivat päästää kurnutuksesta eroavan parkaisulta tai kiljahdukselta kuulostavan äänen.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakoilla ja konnilla tärykalvo sijaitsee ruumiin pinnassa, aivan silmien takana. Sen voi havaita muuta ihoa vaaleampana ympyräisenä alueena. Pyrstösammakoilla ei ole tärykalvoa. Ne aistivat ainoastaan eturaajojen luiden kalloon välittämiä värähtelyjä.


title: Sammakkoeläimet

text: Sisäkorva koostuu kahdesta kalvopussista, joista ylempään liittyvät kolme tasapainoaistin kaarikäytävää. Alempaan kalvopussiin kuuluu tietty pidentymä, joka vastaa korkeampien selkärankaisten sisäkorvan simpukka-aistinelintä. Keskikorvassa on vain yksi kuuloluu, "columella", joka johtaa tärykalvosta täryonteloon.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläimet olivat kehityshistorian ensimmäisiä eläimiä, jotka nousivat vedestä maalle. Tämä tapahtui noin 390 miljoonaa vuotta sitten eli devonikaudella. Muinaisina aikoina sammakkoeläimiä eli runsaammin kuin nykyaikana. Monet aikoinaan kukoistaneet sammakkoeläinryhmät ovat aikojen kuluessa kuolleet sukupuuttoon.


title: Sammakkoeläimet

text: Valtaosa löydetyistä fossiloituneista sammakkoeläimistä kuului jo sukupuuttoon kuolleeseen panssarisammakkojen ("Temnospondyli") lahkoon. Matosammakkojen vähälukuisuuden ja niiden toisiinsa yhtyneiden kallonluiden perusteella jotkut tutkijat ovat päätelleet matosammakkojen olevan panssarisammakkojen suoranaisia ja surkastuneita jälkeläisiä. On kuitenkin myös mahdollista, että matosammakkojen anatomia johtuu niiden poikkeavista elintavoista.


title: Sammakkoeläimet

text: Ensimmäiset varsinaiset sammakot ("Protobatrachus") tunnetaan triaskaudelta. Tällöin näillä sammakoilla oli yhä pitkä pyrstö, mutta pää ja yläruumis olivat jo kehittyneet lähelle nykyistä muotoa. On kuitenkin olemassa myös mahdollisuus, että löydetyt fossiilit edustivat vain toukkavaihetta ja että täysikasvuisilta sammakoilta olisikin puuttunut pyrstö.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten kolmannen lahkon eli pyrstösammakkojen tunnettu evoluutiohistoria alkaa vasta jurakaudelta. Onkin esitetty väitteitä, joiden mukaan pyrstösammakot olisivatkin polveutuneet eri muinaiskalojen ryhmästä kuin muut sammakkoeläimet, mutta tätä vastaan on esitetty paljon vastustavia näkökantoja. Jurakauden pyrstösammakoilla riitti paljon ravintoa, minkä vuoksi ne saattoivat kasvaa jopa neljän metrin mittaisiksi.


title: Sammakkoeläimet

text:
Sammakkoeläinten tarkkaa evoluutiohistoriaa ei siis tunneta. Varmasti voidaan kuitenkin sanoa niiden kehittyneen varsieväkalojen erääseen osaluokkaan ("Crossopterygii") kuuluvan "Rhipidistia" -lahkon devonikaudella eläneistä kantamuodoista. Samaa "Rhipidistia"-lahkoa pidetään myös matelijoiden, nisäkkäiden ja lintujen yhteisenä kantaryhmänä.
Varsinaisten sammakkojen lahkon jäsenet viihtyvät parhaiten tropiikissa. Niiden lajimäärä väheneekin nopeasti kun siirrytään päivätasaajalta pohjoiseen ja etelään. Suurin osa lajeista elää Etelä-Amerikan sademetsissä. Vaikka sademetsät ovatkin ihanteellisin elinympäristö sammakoille, ovat ne levinneet kaikkialle muuallekin maailmaan ja niitä tavataan kaikilla mantereilla Antarktista lukuun ottamatta. Jotkin lajit elävät jopa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella tai Himalajan vuoristossa jopa yli 4 000 metrin korkeudessa. Ainoat levinneisyyttä rajoittavat tekijät ovat jatkuva kylmyys sekä kuivuus. Myös sammakkoeläinten kyky sietää suolaa on huono. Varsinkin mato- ja pyrstösammakot ovat erityisen herkkiä suolalle. Joidenkin varsinaisten sammakkojen sietokyky taas on niitä paljon parempi ja tietyt lajit kuten haisukonnat ("Bufo calamita"), kellosammakot ("Bombina") ja levykielisammakot ("Discoglossidae") kestävät väliaikaisesti jopa suolagrammaa litrassa vettä. Sammakkoeläimet eivät huonon suolansietokykynsä vuoksi voi elää merivesissä.


title: Sammakkoeläimet

text: Kaikki nykyiset sammakkoeläimet kuuluvat alalahkoon Lissamphibia. Tavallisesti ne jaetaan kolmeen lahkoon. Ne on jaettu edelleen heimoihin, sukuihin ja lajeihin selkänikamien, hampaiden, lihaksien tai muiden anatomisten piirteiden mukaan. Heimoja on tällä hetkellä 56 ja lajeja yli 6 000.


title: Sammakkoeläimet

text: Kaikki nykyään elävät sammakkoeläimet on jaettu kolmeen lahkoon:Sammakkoeläinten luokittelusta on kiistelty kauan, eikä silti ole vakiintunut. On otettava huomioon että termillä "sammakkoeläin" voi tarkoittaa kaikkia tetrapodeja jotka elävät vedessä ja maalla, tai eläinten luokkaa Amphibia.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläinten perinteinen luokittelu, joka pohjautui nikaman solmujen morfologiaan, on nyt ilmeisesti vanhentunut eikä ryhmä täytä monofyleettisen ryhmän kriteerejä. Amphibia käsittää vain kaikki tetrapodit jotka eivät ole amniootteja. Nykyään tetrapodit jaetaan Batrachomorphaan ja Reptiliomorphaan. Ryhmä Amphibia kuuluisi osittain Batrachomorphaan, "aidot" sammakkoeläimet, ja osittain Reptilomorphaan, mihin amnioottien esi-isä kuuluu.


title: Sammakkoeläimet

text: Lissamphibian kuuluisi siis olla oikea nimitys sammakkoeläimille.


title: Sammakkoeläimet

text: Pyrstösammakkojen levinneisyys sijoittuu suurimmaksi osaksi pohjoiselle pallonpuoliskolle ja varsinkin Pohjois-Amerikan mantereelle. Kokonaan pyrstösammakot puuttuvat Saharan eteläpuolisesta Afrikasta, Intian niemimaalta, Tyynenmeren saaristoista sekä Australiasta.


title: Sammakkoeläimet

text: Matosammakkojen levinneisyysalue ulottuu viidennelletoista leveysasteelle päiväntasaajan molemmille puolille. Ne vaativat elinalueittensa vuotuiseksi sademääräksi vähintään metrin. Useimmat suvuista elävät Keski- ja Etelä-Amerikassa, osa Afrikassa ja muutama Aasiassa ja erityisesti Seychellisaarilla.


title: Sammakkoeläimet

text: Suomessa vakituisesti tavattavia sammakkoeläimiä on viisi lajia: sammakko, viitasammakko, rupikonna, vesilisko ja rupilisko. 1930–1960-luvuilla Helsingissä ja Porvoossa esiintyi mölysammakoita. Vuosina 1993 ja 1994 Kotkassa havaittiin yksittäinen viherkonna. 2000-luvulla Suomesta on tavattu uusina lajeina syötäväsammakko, lessonansammakko ja alppivesilisko. Sammakkoeläinlajisto monipuolistuu huomattavasti leudommille seuduille siirryttäessä; jo Virossa esiintyy 11 sammakkoeläinlajia.


title: Sammakkoeläimet

text: Suuri osa tavallisista sammakoista ja osa pyrstösammakoista elävät puissa. Eräs puissa elävä sammakkoeläinheimo ovat lehtisammakot. Lehtisammakot ovat evoluutiohistoriansa aikana käyneet läpi monia anatomisia muutoksia, joiden ansiosta ne soputuvat elinympäristöönsä. Esimerkiksi niillä on pitkät sormet ja varpaat, joiden kahden viimeisen luun välille on kehittynyt tarttumalevyksi sopiva rustopala. Lisäksi lehtisammakkojen vatsan iho erittää tahmeaa ainetta. Tarttumalevyjen ja tahmean eritteen ansiosta useat lehtisammakot pystyvät tarttumaan pystysuoriin lehtiin tai jopa riippumaan vaakasuorien lehtien alapinnoilla.


title: Sammakkoeläimet

text: Jotkin puissa elävät sammakkoeläimet eivät koskaan laskeudu maan pinnalle. Ne yleensä suorittavat munimisen veden ylle kaartuville lehdille. Kehityttyään tarpeeksi toukat alkavat tuottaa entsyymiä, joka hajottaa lehden. Näin toukat putoavat veteen, missä ne kehittyvät normaalin muodonvaihdoksen mukaan. Maalle noustuaan ne kiipeävät heti puihin, missä ne viettävät koko loppuelämänsä. Puissa elävien pyrstösammakkojen toukat taas kasvavat ja kehittyvät luonnon muodostamissa pienissä vesilätäköissä, joita syntyy esimerkiksi ananas- ja banaanikasvien lehdille.


title: Sammakkoeläimet

text: Useat sammakkoeläimet käyttävät luonnonkuoppia suoja- ja piilopaikkoinaan, mutta jotkin lajit myös kaivavat käytävänsä itse. Sammakkoeläinten lahkossa on myös paljon kaivamiseen erikoistuneita sammakkoeläinlajeja. Lähes kaikki mato- sekä lukuisat pyrstösammakot elävät juuri näin. Matosammakkoja on eniten laaksonpohjien kuohkeassa maaperässä, missä ne liikkuvat kastematojen tapaan supistamalla ja venyttämällä lieriömäistä ruumistaan. Tällaiset matosammakot kaivavat tietään eteenpäin kovaluisella päällään ja munivat kovertamiinsa maanalaisiin kammioihin. Joidenkin lajien naaraat myös vartioivat muniaan niiden kuoriutumiseen asti, mutta läheskään kaikki lajit eivät tee näin.


title: Sammakkoeläimet

text: Myös jotkin varsinaiset sammakot ovat erikoistuneet kaivamiseen. Eräs esimerkki tällaisesta on Etelä-Ranskassa tavattava veitsijalkasammakko ("Pelobates cultripes"). Sen elinympäristöä ovat hietikot ja hiekkarannat, joiden maaperään kaivautuneena se viettää päivänsä. Illan pimetessä se nousee kolostaan etsimään ravintoaan. Mikäli sammakko kohtaa ravintoa etsiessään valoa, esimerkiksi taskulampun heijastuksen, se jähmettyy liikkumattomaksi odottaen pimeän palaamista. Tuntiessaan olevansa turvassa nämä sammakot kaivautuvat uudelleen hiekkaan.


title: Sammakkoeläimet

text: Vedessä elävät sammakkoeläimet muodostavat oman melko pienen ekologisen ryhmänsä. Vesielämään täysin sopeutuneina varsinaisina sammakkoina voidaan mainita esimerkkeinä kennokonnat ("Pipa"), jotkin laulusammakot ("Telmatobius") sekä kynsisammakot ("Xenopus"). Näistä lajeista Andeilla elävillä laulusammakoilla on valtavat ihonalaiset imunestepussit, jotka mahdollistavat sen, että laulusammakot pystyvät elämään yli 50 metrin syvyydessä tarvitsematta nousta pinnalle hengittämään. Eräillä pyrstösammakkolajeilla taas kidukset säilyvät läpi elämän, minkä vuoksi ne ovat elävät koko elinikänsä vedessä. Matosammakoista vain vesimatosammakot ("Typhlonectes") elävät jatkuvasti vedessä.


title: Sammakkoeläimet

text: Suurin osa varsinaisista sammakoista ja pyrstösammakoista elää osaksi vedessä ja osaksi maalla. Yleensä nämä lajit viihtyvät kosteilla alueilla vesistöjen läheisyydessä. Jotkin lajit menevät veteen vain talvehtiakseen vesistöjen pohjissa tai kuteakseen. Toiset lajit kuten tulisalamanteri ovat tätäkin vähemmän kosketuksissa veteen, vaikka ne viettävätkin suuren osan elämästään vesistöjen läheisyydessä. Tulisalamanterit ovat erikoistuneet synnyttämään pitkälle kehittyneitä toukkia, jotka osaavat jo syntyessään uida ja joilla on suuret sulkamaiset kidukset. Naaras menee synnyttäessään vain niin lähelle vettä, että sen takapää uppoaa. Sen jälkeen se laskee poikasensa veteen ja nousee jälleen maalle. Nuoruutensa vedessä viettävät tulisalamanterit unohtavat aikuistuttuaan uimataitonsa ja veteen joutunut täysikasvuinen tulisalamanteri saattaa helposti hukkua. Jotkin maa- ja vesielämän sekoitukseen erikoistuneet sammakkoeläinlajit, kuten olmit, elävät elämänsä kosteissa luolissa.


title: Sammakkoeläimet

text: Kaikki sammakkoeläimet mutaliskoja lukuun ottamatta ovat lihansyöjiä ja syövät ainoastaan elävää saalista. Vesiliskoja sekä vedessä eläviä sammakkoja voidaan osittain pitää poikkeuksina tästä, sillä ne voidaan totuttaa syömään myös liikkumatonta saalista kuten kastemadon palasia tai vastaavaa. Syy sammakkoeläinten nirsouteen liikkumattoman ruoan suhteen johtuu siitä, että ne eivät kiinnitä erityistä huomiota paikallaan pysyviin kohteisiin eivätkä siis pysty erottamaan liikkumatonta saaliseläintä liikkumattomien kasvien joukosta. Kohteen liikahtaminen laukaisee sammakkoeläimen saalistusrefleksin. Sammakkoeläin iskee välittömästi kiinni liikahtavaan kohteeseen mikäli se on tarpeeksi värikäs, mikä johtaa siihen että sammakkoeläimet saavat yleensä saaliikseen pelkkää tuulen liikuttamaa kasvisravintoa. Yleensä ne sylkäisevät itselleen ravinnoksi kelpaamattomat palaset ulos suustaan, mutta monesti ne ehtivät nielaista kasvinosia vatsaansa.


title: Sammakkoeläimet

text: Saaliseläimen koko on riippuvainen saalistavan sammakkoeläimen koosta. Useimmat sammakkoeläimet ovat pienikokoisia, ja niille mieluista ravintoa ovat hyönteiset ja selkärangattomat. Kookkaammat sammakkoeläimet voivat syödä jyrsijöitä, lintuja ja käärmeitä. Myöskään kannibalismi ei ole sammakkoeläinten keskuudessa harvinaista. Monet sammakkoeläimet ovat erikoistuneet syömään ja saalistamaan juuri tietynlaista saalista kuten termiittejä ja jotkut saattavat jopa asettua asumaan lähelle saalistaan, mikäli saalis pysyy koko elämänsä ajan samalla alueella kuten muurahaiset ja termiitit.


title: Sammakkoeläimet

text: Toukkavaiheessa olevat sammakkoeläinten jälkeläiset syövät kasvisravintoa. Muodonvaihdoksen aikana sammakkoeläimen koko ruoansulatusjärjestelmä rakentuu uudelleen, mikä saa täysikasvuiset yksilöt siirtymään lihansyöntiin. Muodonvaihdoksessa sammakkoeläimen suun alue muuttuu ja suoli lyhenee. Suunseudun saatua täsmällisen muotonsa se luutuu ja siihen kasvaa tarttumahampaita.


title: Sammakkoeläimet

text: Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta sammakkoeläimet lisääntyvät pääsääntöisesti vedessä. Poikkeuksia on kuitenkin jonkin verran: esimerkkinä voidaan mainita "Arthrolepsis"-sukuun kuuluvat lajit, jotka laskevat kutunsa kosteisiin maanalaisiin käytäviin. Jotkin lajit taas kuljettavat toukkiaan selässään, ihopoimun muodostamassa pussissa tai äänirakossa. Eräät lajit jopa synnyttävät pieniä, mutta täysin kehittyneitä toukkia.


title: Sammakkoeläimet

text: Parittelua ja sen jälkeistä kudun laskua edeltää soidin, jonka sisältö vaihtelee kunkin lajin keskuudessa. Pyrstösammakkojen ja varsinkin niiden vedessä elävien lajien keskuudessa soidin on yleensä tanssi, jota iholaajentumat sekä erilaiset värit korostavat. Kudun jälkeen värit haalistuvat ja palaavat normaalitilaan. Varsinaisten sammakkojen keskuudessa kutuleikkejä ei erityisemmin esiinny. Koiraat ilmaisevat olevansa paritteluvireessä kurnuttamalla ja kamppailemalla rajusti toistensa kanssa.


title: Sammakkoeläimet

text: Myös varsinaisten sammakkojen parittelutavoissa on eroa. Kätilösammakkokoiras ("Alytes obstericans") pitelee naarasta kaulasta, minkä jälkeen se alkaa "lypsää" takajaloillaan naaraasta kutua. Toisten lajien koiraat tarraavat naaraaseen eivätkä päästä irti ennen kuin naaras on laskenut mädin. Sammakoilla hedelmöitys on ulkoinen, eli koiras laskee maitinsa naaraan mädin päälle. Tässäkin tapauksessa muutamat lajit tekevät poikkeuksen ja joillain lajeilla hedelmöitys tapahtuu sisäisesti. Tällöin toukat kehittyvät emonsa sisällä. Pyrstösammakkojen keskuudessa hedelmöitys suoritetaan sisäisesti. Koiras laskee ensin maahan pieniä siittiökoteloita, jotka naaras imaisee yhteissuoleensa ja mäti hedelmöittyy. Matosammakkokoirailla on erityinen paritteluelin, minkä vuoksi niidenkin hedelmöitys tapahtuu sisäisesti.


title: Sammakkoeläimet

text: Muniminen tapahtuu yleensä veteen. Osa lajeista jättää kutunsa ajelehtimaan vapaasti, mutta osa kiinnittää sen tiukasti esimerkiksi kiviin. Myös muniminen puiden lehdille tai veden ylle kaartuville kasvinosille on mahdollinen, koska synnyttyään toukat putoavat suoraan alla olevaan veteen ja jatkavat kehittymistään. Sammakkoeläinten munissa on vähän vararavintoa verrattuna lintujen ja matelijoiden muniin, joten kuoriutuvat toukat joutuvat itse etsimään ruokansa. Sammakoiden ja konnien toukkia kutsutaan nuijapäiksi. Ne eivät muistuta aikuista yksilöä juurikaan. Pyrstösammakoiden toukat ovat jonkin verran aikuisten näköisiä.


title: Sammakkoeläimet

text: Toukkien kehitysnopeus riippuu lajista sekä elinalueista ja vuodenajasta. Paikoin kehitys voi kestää vuosia ja väitetään eräiden keskieurooppalaisten sammakkolajien olleen toukkavaiheessa yli 20 vuotta. Myös toukkien koko vaihtelee lajeittain, eikä lajin yksilöiden täysikasvuisena saavuttama koko vaikuta välttämättä asiaan.


title: Sammakkoeläimet

text:
Sammakkoeläimet ovat monien eläinten ruokaa. Aikuisille sammakkoeläimille luonnollisena uhkana ovat muun muassa linnut ja käärmeet. Nuijapäitä ja munia uhkaavat puolestaan monet kalat ja suuret vesihyönteiset.
Sammakkoeläinten määrä ja varsinkin varsinaisten sammakkojen määrä on laskussa eri puolilla maailmaa. Varsinkin toisen maailmansodan jälkeen sammakkojen määrä Euroopassa on laskenut tietyillä alueilla puoleen sotaa edeltäneestä tilanteesta ja paikoin niitä on jäljellä alle kymmenen prosenttia niistä kannoista joita esiintyi ennen sotaa. Sammakoiden määrän suuri väheneminen johtuu suurimmaksi osaksi ihmisen toiminnasta. Useimmissa tapauksissa ihminen on suoraan vaikuttanut sammakkoeläinten elinalueisiin tai muuten haitannut sammakkoeläinten selviytymismahdollisuuksia. Tärkeimmät tekijät sammakkojen häviämisen aiheuttajina ovat saasteet sekä maankäyttö. Sammakot ovat jo nyt menettäneet suurimman osan selviytymisensä kannalta tärkeistä kosteikkoalueista.


title: Sammakkoeläimet

text: Biologit ovat olleet tietoisia sammakkojen kiihtyvästä häviämisestä jo kauan, mutta minkäänlaisiin konkreettisiin suojelutoimiin ei ole ryhdytty. Sammakkojen kiihtyvä häviäminen on ongelmana monitahoinen ja hyvin hankala ratkaista niin paikallisella kuin yleiselläkin tasolla. Edes suojelualueilla elävillä sammakkoeläimillä lajien häviämistä ja kannan vähenemistä ei ole saatu pysäytetyksi. Varsinkin ylänköjä asuinalueinaan käyttävät sammakkolajit ovat harvinaistuneet viime vuosina paljon.


title: Sammakkoeläimet

text: Biologit havahtuivat sammakkolajien nopeaan häviämiseen viimeistään 1970-luvun lopussa ja 1980-luvulla. 1973 oli löydetty mullistava uusi laji, vatsassahautojakonna ("Rheobatrachus silus"), jota tutkimalla uskottiin pääsevän lähemmäs mahahaavan hoitamista. Vatsassahautojakonna osasi kontrolloida vatsahappojaan ja juuri tätä taitoa haluttiin tutkia tarkemmin. Vuonna 1979 tutkijat uskoivat koko lajin tulevaisuuden olevan täysin turvattu suurien poikasmäärien takia, mutta jo myöhemmin samana vuonna lajin täysikasvuiset yksilöt olivat täysin kadonneet eikä tutkijaryhmien onnistunut löytää ainuttakaan yksilöä. Viimeinen tunnettu vatsassahautojakonna kuoli laboratoriossa 1983.


title: Sammakkoeläimet

text: Toinen nopeasti sukupuuttoon kuollut laji oli "Bufo perigneles" -kultakonnalaji. Vuoden 1987 lisääntymiskaudella niitä uskottiin olevan jäljellä noin 1500 täysikasvuista yksilöä, mutta jo seuraavana vuonna lajin edustajia ei löydetty ja 1989 lajin julistettiin kuolleen sukupuuttoon. Viimeistään tällöin tajuttiin sammakkoeläinten olevan vaarassa kaikkialla maapallolla ja huolestuttavia uutisia lajien häviämisistä ja kantojen romahtamisista kuultiin eri puolilta maailmaa. Ongelma ei koskenutkaan vain tiheästi asutettuja saasteisia elinympäristöjä vaan sammakkolajit olivat vaarassa myös syrjäisillä alueilla. Pelkästään harvinaisimmat lajit eivät olleet vaarassa, vaan myös yleisien sammakkolajien kannat laskivat. Ilmiö raportoitiin kaikista maanosista.


title: Sammakkoeläimet

text: Todettiin, että sammakkojen poikasilla esiintyi paikoin vakavia epämuodostumia ja kasvaimia. Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen mukaan epämuodostumat olivat lisääntyneet 42 eri osavaltion alueella ja paikoin jopa puolella sammakoista oli jonkinlaisia epämuodostumia. Epämuodostumien lisääntyessä myös sammakkojen hedelmällisyys laski; Yhdysvaltojen länsiosissa 1992 tehdyn tutkimuksen mukaan jopa 95 prosenttia sammakkojen munista tuhoutui ennen kuin niistä ennätti kehittyä toukkia.


title: Sammakkoeläimet

text: Kansainvälinen luonnonsuojelujärjestö IUCN on käynnistänyt hankkeen, jossa pyritään selvittämään sammakkojen lisääntyneiden epämuodostumien syyt. Yhtä ainoaa tekijää ei ole onnistuttu löytämään, mutta IUCN:n tutkimusten mukaan ilmakehän oheneva otsonikerros ja maahan pääsevä UV-valo voivat selittää osan epämuodostumista. Jo pieni säteilytason nousu tietyllä alueella saattaa riittää munien tuhoutumiseen ja pahimmillaan koko sammakkopopulaatioiden vähenemiseen ja ehkä sukupuuttoon. Toinen huomattava tekijä epämuodostumien lisääntymisessä ja hedelmällisyyden vähenemisessä ovat ympäristökemikaalit. Monet käytetyistä torjunta-aineista ja kemiallisista lannoitteista päätyvät luonnon kiertokulkuun, missä ne vaikuttavat eläinten lisääntymiskykyyn ja lisäävät epämuodostumia sekä heikentävät immuunipuolustusta. Immuunipuolustuksen heikkeneminen taas johtaa siihen, että aikaisemmin sangen vaarattomat bakteerit ja sienet ovat muuttuneet sammakkojen keskuudessa hyvin tappaviksi.


title: Sammakkoeläimet

text: Tällä hetkellä jopa kolmannes tunnetuista sammakkoeläimistä on vaarassa hävitä maapallolta ja kuolla sukupuuttoon. Lajien kato on sammakkoeläinten keskuudessa nopeampaa kuin missään muussa eläinryhmässä. Vaarassa olevien sammakkoeläinten määrä on esimerkiksi suurempi kuin vaarassa olevien nisäkkäiden ja lintujen määrä. Euroopan sammakkoeläinlajeista puolet on vaarassa kuolla sukupuuttoon vuoteen 2050 mennessä.


title: Sammakkoeläimet

text: Sammakkoeläimet ovat tärkeä ravinnonlähde useille eri eläimille. Täysikasvuiset sammakkoeläimet ovatkin osa muun muassa joidenkin nisäkkäiden ja käärmeiden ruokavaliota. Kehittymisvaiheessa olevat sammakkoeläinten jälkeläiset ovat myös kalojen sekä erilaisten vedessä elävien hyönteisten ravintoa. Sammakkoeläimet ovat paitsi saaliseläimiä, myös saalistajia, ja niillä on siksi suuri merkitys ekosysteemissä.


title: D-vitamiini

text: D-vitamiini ei ole varsinaisesti vitamiini, vaan rasvaliukoinen kalsitrioli-hormonin esiaste. D-vitamiini luetaan kemiallisen rakenteensa perusteella sekosteroideihin.


title: D-vitamiini

text: Ihmisen kannalta tärkeimmät D-vitamiinin muodot ovat eläinperäinen kolekalsiferoli eli D-vitamiini sekä kasviperäinen ergokalsiferoli eli D-vitamiini. Maksa muuntaa ihossa muodostuneen tai suun kautta nautitun D-vitamiinin kalsidioli-nimiseksi varastomuodoksi, jonka systemaattinen nimi on 25-hydroksikolekalsiferoli. Kalsidiolin pitoisuutta veressä pidetään hyvänä elimistön D-vitamiinivarastojen ilmaisimena.


title: D-vitamiini

text: Munuaiset muuntavat kalsidiolia aina tarpeen mukaan pieniksi määriksi hormonaalisesti vaikuttavaa kalsitriolia (1,25-dihydroksikolekalsiferoli), joka on D-vitamiinin aktiivinen muoto.