title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäelle hakeutui asukkaiksi ihmisiä, joille talo keskustassa ei ollut välttämätön ammatinharjoittamisen kannalta. Tällaisia olivat erityisesti kirvesmiehet ja merimiehet sekä kaupungin suojatyöväki, kuten laudankantajat, ajurit ja pakkaajat. Monet muuttivat kaupunkiin maaseudulta, jossa heillä ei ollut perintötaloja tai -maita. Kiinteistön omistaminen merkitsi vanhuudenturvaa ja parempaa toimeentuloa yhteiskunnassa, jossa ei ollut eläkkeitä tai sosiaaliturvaa. Tulijat eivät muuttaneet vuokramaalle, vaan he lunastivat tontit itselleen. Ensimmäiset rakennukset pystytettiin varsin nopeasti. Harvat taloista kuitenkaan rakennettiin paikan päällä, sillä nopeampaa ja vaivattomampaa oli ostaa valmis rakennus ja siirtää se uudelle tontille. Mäeltä oli aiemmin louhittu kiveä, joten rakennuksiin saatiin helposti kivijalat, jotka maaseudulla olivat vielä harvinaisia tuohon aikaan. Kiviä riitti myös katoille tuohien painoiksi.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Aluksi asukkaat rakensivat pienen mökin tai parituvan sekä välttämättömimmät talousrakennukset. Rakennuksia laajennettiin tarpeen mukaan lisäosilla ja -huoneilla käyttötarpeiden muuttuessa, ja pihoille rakennettiin lisärakennuksia esimerkiksi kotieläimiä varten. Lopulta monilla tonteilla rakennukset kiersivät koko pihan. Talojen omistussuhteet ja asukkaat vaihtuivat nopeasti. Taloja ja huoneita saatettiin esimerkiksi jakaa kahtia asunnoiksi vuokralaisille tai perheenjäsenille.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäellä asui työläisten lisäksi kaupungin virkailijoita sekä joitakin porvareita ja kauppiaita. Turun palo vuonna 1827 muutti Luostarinmäen merkitystä. Kodittomiksi jääneitä ihmisiä pyrki ehjänä säilyneeseen kaupunginosaan vuokralle enemmän kuin mitä kyettiin ottamaan, ja Luostarinmäen asukasluku miltei kaksinkertaistui hetkellisesti. Uuden asemakaavan myötä Luostarinmäen kiinteistöjen hinnat halpenivat ja etenkin käsityöläisten määrä alueella kasvoi. Samalla vuokralaisten osuus asukkaista kasvoi talonomistajien muuttaessa muualle. 1820-luvulta 1850-luvulle noin puolet Luostarinmäen asukkaista oli käsityöläisiä. Ammattirakennetta monipuolisti käsityöläisten ammatinharjoitusoikeuksien väljentyminen 1850-luvulla ja ammattikuntalaitoksen lakkauttaminen vuonna 1868. Etenkin naispuolisten käsityöläisten määrä kasvoi, ja vuosisadan lopussa ompelijat ja kutojat olivat suurin käsityöläisten ryhmä. Asumistiheys Luostarinmäellä oli suurimmillaan vuonna 1870.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: C.L. Engelin suunnitteleman ruutukaavan mukaan uudelleenrakennettu kaupunki kasvoi 1800-luvun kuluessa Luostarinmäen ympärille, ja alueen rakennukset muuttuivat jäänteiksi palontakaisesta ajasta. Alun perin työikäisten asuinsijana toiminut Luostarinmäki alkoi 1800-luvun loppupuolella muuttua ikärakenteeltaan vanhemmaksi, ja samalla asukkaiden määrä väheni tasaisesti. Yli 65-vuotiaiden osuus asukkaista alkoi kasvaa voimakkaasti, ja 1900-luvun alussa Luostarinmäki oli erityisesti vanhojen naimattomien naisten ja leskivaimojen asuttamaa. Asukkaiden vähyyteen 1900-luvun alussa vaikutti Luostarinmäen asuntojen pienuus ja alhainen varustetaso: Taloista esimerkiksi puuttuivat viemäröinti, vesijohdot ja sähkö. Keskusta-alueen tonttimaan arvonnousun takia Luostarinmäellä oli myös muihin esikaupunkialueisiin nähden korkeat vuokrat. Monet talot olivat siirtyneet vanhoilta omistajilta vuokraisäntien käsiin, ja vaikka rakennuksia kunnostettiin, monet pääsivät rappeutumaan huonokuntoisiksi.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäen kohtalo puhutti jo vuoden 1828 asemakaavan laatimisesta alkaen, sillä alue ei sopinut uuteen ruutuasemakaavaan, jota uudisrakentamisessa tuli noudattaa. Uuteen kaavaan nähden Luostarinmäki oli ahdas ja vanhanaikainen. Kaavan toteuttaminen kuitenkin siirtyi pitkään, vaikka uusia rakennuksia nousikin Luostarinmäen ympärille. Purku-uhan alle Luostarinmäki joutui vasta 1900-luvun alussa. Alin tonttirivi jäi uuden Arseninkadun (nykyinen Sirkkalankatu) alle vuonna 1901, ja moneen otteeseen 1900-luvun alkuvuosikymmeninä muuttuneissa suunnitelmissa koko alue aiottiin muuttaa muun muassa huvilakaupunginosaksi ja kerrostaloalueeksi. Osa rakennuksista ehdotettiin myös siirrettäväksi Ruissaloon uutta suunnitteilla ollutta ulkomuseota varten. Samaan aikaan alueen säilyttämisestä heräsi keskustelua esimerkiksi lehdistössä, mihin vaikutti etenkin Luostarinmäki-aiheita maalanneen turkulaisen taiteilijan Axel Haartmanin kannanotot Luostarinmäen arvon puolesta. Lehtori Julius Finnberg otti vuonna 1911 Turun Sanomissa esille ajatuksen ulkomuseon perustamisesta Luostarinmäelle, mikä herätti suurta kiinnostusta. Aloitetta kannattivat etenkin taiteilijat, tiedemiehet, yliopisto-oppineet sekä jotkin kaupungin silmäätekevät, kuten kauppaneuvokset Fredric von Rettig ja Axel Wiklund. Kannanotot olivat luonteeltaan tunteisiin vetoavia, ja ne liittyivät ajalle tyypilliseen romanttiseen kiinnostukseen historiaa ja muistomerkkejä kohtaan. Kiinnostusta historiaan lisäsi myös kaupunkiin Suomen itsenäistymisen jälkeen perustetut suomen- ja ruotsinkieliset yliopistot – Turku oli ollut vailla yliopistoa siitä asti, kun Turun akatemia siirrettiin Helsinkiin Turun palon jälkeen. Luostarinmäen säilyttämisen puolestapuhujia myös kritisoitiin alueen liiasta romantisoinnista, sillä asumisolot huonokuntoisissa asunnoissa olivat varsin kehnot. Asukkaiden arki ei kritisoijien mukaan nimittäin ollut läheskään yhtä idyllistä kuin millaisena alueen ihailijat sen esittivät. Museoihmisten, kuten museolautakunnan ja muiden yksityishenkilöiden, toiminnan tuloksena Luostarinmäki kuitenkin päädyttiin lopulta säilyttämään suojeltuna kokonaisuutena, ja Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi päätöksen museoalueen perustamisesta syyskuussa 1937. Aluksi päätös koski vain osaa alueesta, mutta myöhemmin 1950-luvulla se laajennettiin koskemaan koko nykyistä aluetta.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäen huonokuntoiset rakennukset vaativat paljon entisöintiä ennen museon avaamista. 1930-luvun asussa olleet rakennukset pyrittiin palauttamaan 1800-luvun asuun esimerkiksi paljastamalla hirsiseinät tapettien alta ja palauttamalla avoliedet paikoilleen. Suuri merkitys Luostarinmäen käsityöläismuseon synnyssä oli museoon vuonna 1937 palkatulla nuorella maisterilla Irja Sahlbergillä, joka jäi museoon töihin yli 30 vuodeksi ja eteni myöhemmin Turun kaupungin historiallisen museon johtajaksi. Sahlberg hyödynsi kokemustaan kansankulttuurin tutkijana ja loi yhteistyössä käsityöläisten ja ammattimiesten kanssa suurimman osan Luostarinmäen verstaista ja asuntokokonaisuuksista. Sahlberg pyrki esittämään Luostarinmäen elämän kokonaisuutena, antamaan sen asukkaista positiivisen ja elinvoimaisen kuvan kuitenkaan kauhistelematta tai peittelemättä arkielämän kovuutta. Eri ammattiryhmät ja näitä edustaneet vanhat käsityöläismestarit osallistuivat verstaiden luomiseen lahjoittamalla esineistöä ja rahaa sekä tarjoamalla asiantuntemusta. Yhteistyöhön tyytyväiset käsityöläiset lupasivat myös tulla verstaisiin työskentelemään tarpeen vaatiessa, ja monet pitivätkin lupauksen elämänsä loppuun asti. Tästä ovat lähtöisin museossa vuosittain järjestettävät Käsityötaidon päivät.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäellä oli asukkaita vielä museotoiminnan alettua. He saivat asua ilmaiseksi, mutta heillä oli velvollisuus hoitaa esimerkiksi talonmiehen tehtäviä alueella. Joitakin tällaisia asuntoja on sittemmin museoitu ja jätetty siihen asuun, mihin ne jäivät alkuperäisten asukkaidensa kuoltua. Tällainen on esimerkiksi Kanervon sisarusten talo, joka museoitiin vuonna 1965 talon viimeisen asukkaan kuoltua. Se edustaa 1950-luvun vaihteen asumiskulttuuria rinnakkaiselona museotoiminnan kanssa. Talon omistanut suku oli asunut Luostarinmäellä vuodesta 1798 asti. Museon nuorin interiööri puolestaan kuului työläisnaiselle, joka asui huoneen ja wc:n käsittävässä asunnossaan vuodesta 1962 kuolemaansa 1982 asti, mistä asti huone on säilytetty koskemattomana.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihassa ovat höökarin eli sekatavarakauppiaan puoti, parturi-peruukintekijän liike, ylioppilaan vaatimaton kamari, savenvalajan verstas sekä 1900-luvun alun suutarinverstas ja asunto ajalta, jolloin ompelukone on jo syrjäyttänyt käsin ompelun. Pihan ulkopuolella on myös köydenpunontarata, joka tosin on pituudeltaan vain 40 metriä, eli noin puolet tavanomaisen radan pituudesta. Alueen komeimpiin kuuluva talo on rakennettu 1800-luvun alkupuolella. Se on esimerkki Turun paloa edeltäneestä rakennustavasta, jossa julkisivu ja pääsisäänkäynti ovat pihan puolella ja talon vaatimattomampi takaosa kujalle päin. Vuoteen 1912 asti talo oli saman suvun omistuksessa. Eräs suvun toimeliaista naisista, Miina Palander, piti 1800-luvun keskivaiheilla talossa pientä puotia, panttilainaamoa ja yleistä saunaa.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihan talot on sisustettu esittelemään tupakan valmistusta. Vuonna 1731 Turussa oli yksi tupakkakehräämö ja Venäjän vallan alussa neljä. Ne tuottivat lähinnä purutupakkaa ja piipputupakkaa. Vuonna 1846 gävleläinen Pehr Cerelius Rettig perusti Turkuun tupakkatehtaan, josta tuli ajan myötä maan tärkein. Museon verstaiden sisutuksessa asiantuntijoina ovatkin toimineet Rettigin ja Strengbergin tehtaat. Taloissa esitellään käsityönä tehtyjen savukkeiden, nuuskan, piipputupakan, sikarien ja pikanellin eli mausteliemessä liotetun, tupakanlehdistä rullatun purutupakan valmistusta. Lisäksi esillä on tupakkakauppa, jonka sisustus on peräisin 1800-luvun puolivälistä aina vuoteen 1962 toimineesta Turun savuke -liikkeestä. Pihassa sijaitsevat myös aitta ja talli sekä pieni huone, joka on sisustettu rengin kamariksi. Tontti mitattiin vuonna 1794 kirvesmies Liljeblomille, joka rakensi parituvan tontin pohjoispuolelle. Turun palon jälkeen tuolloinen omistaja rakensi tontin lounaiskulmaan neljä uutta pientä huonetta asuntopulan lievittämiseksi.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihassa sijaitsevat viulunrakentajan verstas, karstaajan huone, leskimiehen asunto ja kaiteentekijän verstas. Viulunrakentajan verstasta sisustettaessa asiantuntijoina toimivat viulunrakentajat Jukka ja Carlo Bergman. Villankarstaus oli työtä, jota naiset pystyivät tekemään kotona ja josta he saivat pientä tuloa. Lapset auttoivat usein äitiä karstauksessa. Luostarinmäellä asui 1800-luvun lopulla runsaasti yksin eläviä ja leskiä, ja leskimiehen asunto on sisustettu 1900-luvun alkupuolelta olevan valokuvan mukaan. Kaiteentekijä valmisti kangaspuiden kaiteita eli pirtoja, joiden kautta loimilangat kulkevat.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihassa sijaitsevat kuparisepän, läkkisepän, kultaajan ja lasimestarin verstaat. Kuparisepän verstaalla esitellään kahvipannun teon eri työvaiheet. Kahvipannut olivat tärkeä artikkeli kuparisepälle, samoin keitto-astiat. Kuparisepät tekivät kuparitöiden lisäksi läkki- ja rautapeltitöitä. Läkkiseppä oli köyhälle kansalle tärkeä käsityöläinen, sillä läkkipeltinen kahvipannu maksoi suunnilleen kymmenesosan kuparipannun hinnasta. Lyhdyt olivat myös tärkeä myyntiartikkeli läkkisepille, sillä kaupungissakin oli kuljettava iltaisin lyhty kädessä. Kultaajan työhön kuuluivat muun muassa peilien kehysten kultaus sekä myöhemmin myös kehysten valaminen kipsistä. Lasimestari teki muun muassa ikkunoiden lyijypuitteita. Puupuitteiden yleistyessä lasimestarin pääasialliseksi työksi tuli lasin leikkaaminen ja hänen tärkeimmiksi työkaluikseen timantti- ja kittiveitsi.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Rakennuksiin on sisustettu kersantinlesken asunto Suomen sodan 1808–1809 ajoilta, laudankantajan perheen asunto sekä kivipaino. Moniväripainatuksen mahdollistava kivipainotekniikka eli litografia yleistyi 1800-luvulla. Turun kivipainon painokone on hankittu Saksasta vuonna 1850. Yhdessä rakennuksista sijaitsee museon vaihtuvien pienoisnäyttelyjen tila. Pihassa on myös museon juhlalava, jolla aina silloin tällöin järjestetään kansantanssiesityksiä. Pihan rakennukset edustavat nykyisen Luostarinmäen alueen vanhinta rakennuskantaa. Tontit mitattiin vuonna 1785 kahdelle eri omistajalle ja kumpikin siirsi paikalle vanhan rakennuksen. Pienet ikkunat, matalat huoneet ja turvekatot kertovat vanhakantaisesta rakennustavasta. Suuri piha syntyi kun tontit yhdistettiin vuonna 1812.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Kivanhakkaaja Frans Hjalmar Kanervo osti vuonna 1939 talon vastapäätä lapsuudenkotiaan ja asui siellä sisarustensa kanssa koko loppuelämänsä. Talon ja irtaimiston Kanervo testamenttasi museolle ja se on säilytetty siinä asussa kuin se oli Hjalmar Kanervon veljen Alfredin kuoltua vuonna 1965. Kanervojen koti edustaa 1940- ja 1950-lukujen taitteen asumista Luostarinmäellä rinnakkain museon kanssa. Pihan toinen museointeriööri on ompelijattaren asunnoksi ja työhuoneeksi sisustettu vuokrahuone. Sisustus on 1900-luvun alusta. Huonekalut kuten päästä vedettävä sänky ja klaffipöytä ovat pieneen tilaan sopivia. Merkittävin osa ompelijan työtä olivat liina- ja alusvaatteet.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Tontin taloissa sijaitsevat postikonttori, leipomo ja nyörinpunomo. Kesäaikaan 1800- ja 1900-luvun taitteen muodin mukaisesti pukeutunut postifröökynä myy kävijöille postikortteja ja -merkkejä. Hän leimaa postilähetykset postilaitoksen hyväksymällä Luostarinmäen erikoisleimalla. Leipomossa vierailee muutamana päivänä vuodessa sokerileipuri valmistamassa marsipaanimakeisia. Leipomon yhteydessä on pieni leipäpuoti ja kahvitupa, joka muistuttaa 1800-luvun lopun kahvipaikkoja jokivarressa ravintola Pinellan alapuolella. Nyörinpunomon sisustus on saatu lahjoituksena turkulaisen Th. Malmqvistin ja helsinkiläisen Wilh. Salinin nyörinpunomoista. Tontti mitattiin 1792 laudankantajalle, joka rakensi sinne parituvan. Monet rakennustaitoiset omistajat ovat kukin muokanneet tontin rakennuskantaa.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Tontti mitattiin vuonna 1798 Paimiosta Turkuun muuttaneelle kirvesmies Henrik Söderlundille. Perheen kasvaessa talo laajeni täyttämään lähes koko tontin. Ensimmäiseksi rakennettua taloa kutsutaan merimiehen taloksi, koska suvussa oli useita merimiehiä. Rakennus on paritupa eli sen kummassakin päässä on tupa ja niiden välissä porstua. Porstuasta on erotettu puolet kamariksi. Koska käynti sinne on tuvan puolella, sanotaan sitä tupakamariksi. Rakennuksen päähän on vielä rakennettu peräkamari. Sisustus muistuttaa 1800-luvun maalaiskotia. Tuvan seinät ovat paljaat, ja takkauuni on säilynyt alkuperäisessä muodossaan. Toistuvan täyttävät isot kangaspuut, sillä talon naisväen tiedetään hankkineen tuloja kankaankudonnalla. Aitta oli välttämätön myös kaupungissa. Siellä säilytettiin niin elintarvikkeita kuin myös vaatteita. Pihan toisella laidalla oleva huone on sisustettu rouva Fridénin huoneeksi. Seinällä on käsin kirjoitettu, 29. huhtikuuta 1835 päivätty ilmoituslehtinen, jossa kamarikirjurinleski Margaret Fridén ilmoittaa ottavansa tehtäväkseen erilaisia käsitöitä. Tämä monitaitoinen leski asui lähellä Luostarinmäkeä ja huoneen sisustus on rekonstruoitu ilmoituslehtisen perusteella. Hän teki muun muassa hattuja, hansikkaita, silkkikenkiä ja tykkimyssyjä sekä kulta- ja hopeakirjontaa ja paperileikkaustöitä.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Taloon on sisustettu kirjapaino, jossa ladotaan ja painetaan edelleen käsin pieniä painotöitä museon myyntiin. Suuren osan irtaimistosta on lahjoittanut Åbo tidnigns och tryckeri ab. Kirjapainossa työskenteli latojia ja painajia, jotka edustivat kahta eri ammattia. Talo mitattiin kirvesmies Stenlundille vuonna 1797, ja se on ainoa, johon ei ole tehty lisärakennuksia. Parituvassa on porstuakamari ja suuri kuisti.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihassa sijaitsevat 1980-luvulle asti asuinkäytössä ollut työläisnaisen asunto sekä puusepän, huonekalusorvarin, piipunsorvarin, tynnyrintekijän ja verhoilijan verstaat. Tynnyrintekijän liikkeen mainoskilpi on jäljennös 1800-luvun puolivälissä toimineesta Lindhin tynnyritehtaan kyltistä. Myös osa työkaluista on sieltä peräisin. Piipunsorvaajan verstaan on sisustanut sorvari John Salmela, jonka isä Leander Sjöblom työskenteli piippusorvarina Raunistulassa, mistä osa piippumalleista on peräisin. Verhoilijan verstaan esineet ovat kuuluneet verhoilija Bruno Suomiselle, joka avasi liikkeensä Turussa vuonna 1933. Verhoilijan tehtäviin kuului huonekalujen lisäksi seinien verhoaminen kangastapeteilla sekä verhoasetelmien tekeminen. Tontti mitattiin vuonna 1800 pakkaaja Gröndahlille, ja suvun eri jäsenet ovat olleet sen omistajina.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Asuntojen määrä on tässä pihassa suurin koko Luostarinmäellä. Taloissa sijaitsevat muurarin asunto ja vuokrahuoneet, kirjansitomo sekä maalarin, kulta- ja hopeasepän, räätälin ja korintekijän verstaat. Muurarin asunto kuvastaa Luostarinmäen alkuperäisiä oloja vuoden 1800 tienoilla. Talon omistaneen muurari Wennerqvistin muuraamat uunit salissa ja kamarissa ovat edelleen jäljellä. Vuokrahuoneet sijaitsevat omistajan asuinrakennukseen tehdyssä kaksikerroksisessa lisärakennuksessa. Luostarinmäen henkikirjoista ilmenee, että vuokralaiset olivat useimmiten yksin eläviä ihmisiä, esimerkiksi kisällejä ja merimiehiä sekä leskirouvia, mutta joskus pienessä vuokrahuoneessa saattoi asua myös monilapsinen perhe. Maalarinverstaat olivat tavallisesti Luostarinmäen verstasta tilavampia. 1800-luvulla Turussa työskenteli 7–8 maalarimestaria. Maalarit saattoivat maalata kaikkea taloista alttaritauluihin, ja ammatti oli lähellä taiteen harjoitusta. Kultasepän verstaan vanhimmat työkalut ovat 1800-luvun puolivälistä, ja ne ovat kuuluneet turkulaiselle kultasepälle E. R. Lundgrenille. Räätälin verstas antaa kuvan töiden jakautumisesta miesten ja naisten kesken, sillä miespuoliset räätälit tekivät miesten päällysvaatteet kun taas naispuoliset ompelijattaret ompelivat lähinnä liina- ja alusvaatteita. Korintekijän verstaan on sisustanut korintekijä Fredrik Renfors. Erilaisten kanto- ja säilytyskorien lisäksi korintekijä saattoi punoa myös esimerkiksilastenvaunujen koriosia ja lastensänkyjä. Kirjansitomo jatkaa siitä mihin kirjapaino päättää työnsä. Siellä painotuote ommellaan kirjaksi ja se saa kannet suojakseen. 1700-luvun keskivaiheille asti kirjansitojat hoitivat myös kirjojen myynnin. Arvokkaat niteet sidottiin nahkakansiin ja ne saivat koristeekseen lehtikultaa ja marmoroitua paperia. Kirjansitomon yhteydessä on pieni kirjapuoti.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Rakennuksiin on sisustettu kirvesmiehen asunto sekä nuohoojan ja vaununtekijän verstaat. Kirvesmiehen asunnon sisustamisessa museota auttoi lapsena 1860-luvulla siinä asunut henkilö. Nuohoojanverstas on sisustettu Suomen Nuohoojamestareiden liiton avustuksella. Niin kauan kuin puulämmitys oli yleisin lämmitysmuoto, tulisijat oli nuohottava säännöllisesti tulipalovaaran vähentämiseksi. Kaupungit oli jaettu nuohouspiireihin. Jokaisella alueella oli huone, jossa nuohoojat aloittivat ja lopettivat työpäivänsä. Siellä he peseytyivät ja säilyttivät työkalujaan. Vaununtekijän verstaan työkaluista suurin osa on kuulunut turkulaiselle, 1800-luvulla eläneelle vaunutekijä Saloselle. Vaununtekijän tärkeimpiä töitä oli pyörien teko. Piha edustaa Luostarinmäen asuttamisen myöhäisintä vaihetta, sillä tontti on mitattu vuonna 1803. Rakennusten erityispiirteenä ovat kivikatot. Aluskatteena olevaa tuohta pitävät paikoillaan levymäiset kivenkappaleet. Kiviä oli helposti saatavilla, sillä Vartiovuorella sijaitsi louhimo.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihasta löytyvät satulasepän, turkkurin ja nahkurin verstaat. 1800-luvulla satulamaakarit valmistivat paitsi satuloita myös hevosen valjaita. Eri tilanteissa kuten arkena ja pyhänä oli tapana käyttää erilaisia valjaita. Turussa on kudottu sini-mustakuvioisia ”Turun ohjaksia” lautanauhatekniikalla. Niitä myytiin markkinoilla aina toiseen maailmansotaan asti, ja tekniikka elää edelleen museossa. Hevosajoneuvojen hävittyä satulasepät saattoivat elättää itsensä auton istuinten päällystäjinä tai huonekaluverhoilijoina. Turkkuri käsitteli nahkaa ja turkiksia. 1800-luvun jälkipuoliskolle asti turkikset ommeltiin käsin. Työkaluista osa on Turussa toimineen turkkurin Karl Gustav Nikanderin verstaasta, osa on tämän pojan neuvojen mukaan tehtyjä. Nahkurinverstaana toimiva piharakennus on ainoa Luostarinmäelle muualta siirretty rakennus. Se siirrettiin Punkalaitumelta vuonna 1950. Suurin osa verstaan työkaluista on peräisin turkulaiselta nahkurilta J.A. Virtaselta.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pihassa sijaitsevat kellosepän, kammantekijän ja hansikkaantekijän verstaat. Kellosepän ammatti on kehittynyt ohutlevyseppien taidosta valmistaa tornikelloja. Tällaisia oli esim. 1550-luvulla Turun tuomiokirkossa ja 1560-luvulla Turun linnassa. Ammatti itsenäistyi 1700-luvulla kun porvaristo alkoi hankkia itselleen seinä- ja taskukelloja. Silloin Turussa oli vielä vain pari kelloseppää, mutta vuonna 1857 kaupungissa toimi jo 6 kelloseppää. Kammantekijän verstas kuului alkujaan kammantekijä Emil Ahlrothille, joka oli Suomen viimeinen ammattikuntalaitoksen tapaan oppinsa saanut mestari. Verstas esittelee sarvikamman teon eri vaiheita. Hansikkaantekijän verstaan on sisustanut hansikkaantekijä P.A. Fagerlund. Hansikkaiden leikkaamisessa tarvitaan hyvää materiaalintuntemusta. Leikkaajan täytyy osata venyttää nahkaa oikein materiaalin säästämiseksi. Leikkaaminen oli perinteisesti miesten työtä ja ompeleminen naisten. Hansikkaat ommeltiin käsin ja ahkera ompelija sai valmiiksi neljä paria päivässä.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Pyynnöstä esiteltävässä talossa sijaitsee keltavalimo. Keltavaluri työstää messinkiä eli kuparin ja sinkin lejeerinkiä. Talo toimi valimona 1900-luvun alussa, ja sen sulatusuuni sekä osa kalusteista ovat alkuperäisiä. Suurin osa esineistöstä on kuitenkin peräisin laitilalaisen Arvo Forsmanin verstaasta. 1700-luvun lopulla keltavalurilla oli lupa valmistaa muun muassa talousesineitä, punnuksia, kynttiläkruunuja, kynttilän-jalkoja, kelloja, silitysrautoja ja aisakelloja sekä muita valjaiden koristeita.


title: Ekstremofiili

text: Ekstremofiili on eliö, joka joko sietää erilaisia ääriolosuhteita tai jopa vaatii niitä elääkseen. On tärkeää huomata, että "ääriolosuhteet" määritellään tässä ihmiskeskeisesti; organismin itsensä kannalta sen elinympäristön olosuhteet ovat tietenkin täysin normaaleja.


title: Ekstremofiili

text: Koska monet ekstremofiilit ovat arkeoneja, ja monet arkeonit ekstremofiilejä, termejä käytetään joskus toistensa synonyymeinä. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä myös monet bakteerit ja eukaryootit ovat ekstremofiilejä. Kaikki ekstremofiilit eivät myöskään ole yksisoluisia eliöitä. Esimerkkejä monisoluisista ekstremofiileistä ovat esimerkiksi termofiilinen pompeijinmato ("Alvinella pompejana"), psykrofiilinen hyönteisryhmä "Grylloblattodea" ja antarktisissa vesissä elävä krilli "Euphausia superba".


title: Ekstremofiili

text: Ekstremofiilit voidaan jakaa moneen eri luokkaan sen mukaan, millaisissa äärioloissa ne elävät. Monet ekstremofiilit kuuluvat useampaan kuin yhteen luokkaan, esimerkiksi syvällä meren pohjassa elävät eliöt ovat sekä psykrofiilejä että barofiilejä.Yksisoluisten esitumaisten ekstremofiilien aineenvaihdunta on moninainen.


title: Ekstremofiili

text: Niissä esiintyy neljää päälajia, ja muitakin onRikki- ja metaaniaineenvaihdunta muistuttavat toisiaan. Rauta-aineenvaihdunta saattaa selittää varhaiset rautapitoiset kerrostumat, jotka ovat muodostuneet noin 3,8 miljardia vuotta sitten.


title: Kaltio

text: Kaltio (murresanasta "kaltio" ’lähde’) on pohjoissuomalainen kulttuurilehti. Se perustettiin vuonna 1945 Atte Kalajoen ja Sanomalehti Kalevan toimittajan Reino Rinteen ideoimana. Lehti perustettiin täyttämään sotavuosien aiheuttamaa ”ihmisyyden alennustilaa ja kulttuurityhjiötä” uudella uskolla humanistisiin arvoihin ja elämään. Lehden perustajiksi mukaan tulivat myös Esko Similä, FM Veikko Hauru ja kapteeni Olavi Rautio. Ensimmäisenä päätoimittajana toimi 1945–1964 Atte Kalajoki. Lehden levikki on noin tuhat kappaletta.


title: Kaltio

text: Lehden sisältö koostuu kirja-arvosteluista, elämäkerroista, haastatteluista, runoista, novelleista ja historiallisista katsauksista. Lehdessä seurataan myös pohjoissuomalaisia kulttuuritapahtumia.


title: Kaltio

text: Ensimmäinen Kaltion numero julkaistiin 68-sivuisena näytenumerona 20. huhtikuuta 1945. Sen toimittivat päätoimittaja Atte Kalajoki ja toimitussihteeri Reino Rinne. Kalajoki julkaisi lehteä omissa nimissään vuoteen 1950 saakka, jolloin lehden omistajaksi perustettiin Kustannusosakeyhtiö Pohjankaltio. Pohjankaltion omistivat lukuisat pohjoissuomalaiset yksityishenkilöt ja kulttuurijärjestöt. Osakeyhtiölain muuttuessa 1980-luvun vaihteessa Kaltio siirtyi yhdistyspohjaiseksi Kaltio ry:ksi 1982.


title: Kaltio

text: Kaltio on ajanut historiansa ajan voimakkaasti Pohjois-Suomen asiaa. Se on tukenut muun muassa Oulun yliopistoa, maakuntakirjastoa, Pohjois-Suomen historian laatimista ja kulttuurirahastoa. Monet näistä asioista ovat myös myöhemmin toteutuneet.Kaltio julkaisi helmikuussa 2006 verkkosivullaan sarjakuvan, jossa käsiteltiin sananvapautta ja Muhammad-pilapiirrosjupakkaa. Kaltion verkkosivuilla julkaistun sarjakuvan piirsi oululainen sarjakuvataiteilija Ville Ranta. Sarjakuva julkaistiin sekä suomeksi että englanniksi.


title: Kaltio

text: Sarjakuvan julkaiseminen aiheutti sen, että kolme yritystä (Tapiola, Sampo ja Pohjola) ilmoittivat lopettavansa lehdessä mainostamisen. Lehden johtokunnan vaatimuksesta huolimatta päätoimittaja Jussi Vilkuna kieltäytyi poistamasta sarjakuvaa Kaltion verkkosivuilta, minkä johdosta johtokunta erotti Vilkunan. Erottamisesta ilmoitti Kaltion hallituksen puheenjohtaja Harri Kynnös tekstiviestillä. Tämän jälkeen sarjakuva poistettiin verkkosivuilta. Jo aikaisemmin (23.2.2006) Kaltion johtokunnasta oli eronnut Kaarina Niskala sarjakuvan julkaisemisen takia.


title: Kaltio

text:
Samassa yhteydessä Oulun kaupunki peruutti toisen, erillisen Ville Rannalta tilaamansa sarjakuvatyön. J. V. Snellmanin juhlavuoden opetustoimen toimikunnan puheenjohtaja Päivi Mäki kertoi: ”Katsoimme, ettemme halua kirjasen kuvittajaksi henkilöä, joka on julkaissut sarjakuvan, joka koetaan monella taholla loukkaavaksi.” Myöhemmin Oulun kaupungin opetusvirasto ilmoitti neuvottelevansa erotetun piirtäjän paluusta J. V. Snellman -kirjasen kuvittajaksi.
Ville Ranta ilmoitti verkkosivuillaan 28.2.2006: ”Olen toistaiseksi eronnut Kaltion sarjakuvantaiteilijan paikalta, koska taannoinen sarjakuvani Kaltion verkkolehdessä sensuroitiin.” Sittemmin Ranta palasi avustajaksi.


title: Kaltio

text: Saksalainen "Frankfurter Allgemeine Zeitung" -lehti raportoi Oulun tapahtumista 2. maaliskuuta 2006. Hannu Eerikäisen raportti Kalevavassa 4. maaliskuuta kertasi lehden artikkelia seuraavasti: ”Ongelmana Suomessa on – – ennakkovarovaisuus eli ’asioiden edelle kiirehtivä kuuliaisuus’, jolla on jo perinteitä. Lehti palauttaa mieliin Kekkosen ajat, jolloin suomalaisessa politiikassa kehittyi huippuunsa ’hiljaa puhumisen taito’ eli kyyristely Moskovan edessä. Tästä osoituksena lehti viittaa Aleksander Solzhenitsynin teokseen kohdistuneeseen julkaisukieltoon 1970-luvulla.”


title: Kaltio

text: Vilkunan erottamisen jälkeen Kaltion määräaikaiseksi päätoimittajaksi valittiin lehden toimittajana vuodesta 2001 työskennellyt Katariina Parhi. Uudeksi vakituiseksi päätoimittajaksi Kaltio ry:n hallitus valitsi toukokuussa 2006 Antti Leikaksen. Vuodesta 2010 päätoimittaja on Paavo J. Heinonen.


title: Kaltio

text: Kemin Sarjakuvapäivillä 2007 Jussi Vilkuna sai Sarjakuvantekijät ry:n myöntämän vuoden sarjakuvateko 2006 -palkinnon. Perusteluissaan Sarjakuvantekijät ry totesi, että ”päätoimittajana toiminut Jussi Vilkuna puolusti sinnikkäästi sarjakuvantekijän ilmaisuvapautta ja haluaa kiittää Jussi Vilkunaa urheudesta ja kannustaa uusissakin haasteissa rohkeuteen, muistaen että kynä on miekkaakin terävämpi ja palkintosivellinkin on terrorismin vastaisen sodan myötä siirtynyt käsimatkatavaroista ruumaan”.


title: Kaltio

text: Electronic Frontier Finland myönsi vuonna 2007 myönteisen Winston Smith -palkinnon perusoikeuksien ansiokkaasta puolustamisesta Kaltio-lehden entiselle päätoimittajalle Jussi Vilkunalle ja taiteilija Ville Rannalle epäitsekkäästä sananvapauden puolustamisesta Muhammed-piirrosten julkaisemisessa.


title: Kaltio

text: Kaltio palkittiin Kiila-palkinnolla vuonna 2011. Palkintoperustelujen mukaan ”Kaltio r.y.:n julkaisema Kaltio-lehti on kohta 67 vuoden ajan tuonut esiin pohjoisen alueen kulttuuria, myös Suomen rajojen ulkopuolelta. Kaltiota luetaan innolla pohjoisen ohella myös etelässä.”


title: Janica Kostelić

text: Janica Kostelić (s. 5. tammikuuta 1982 Zagreb, Kroatia) on kroatialainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän hallitsi yhdessä ruotsalaisen Anja Pärsonin kanssa naisten alppihiihtoa 2000-vuosikymmenen alkupuoliskon.


title: Janica Kostelić

text: Olympialaisissa Kostelić voitti Salt Lake Cityssä 2002 kultaa pujottelussa, suurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä sekä hopeaa super-G:ssä. Torinossa 2006 hän voitti kultaa alppiyhdistetyssä ja hopeaa super-G:ssä. Neljällä kultamitalillaan Kostelić on kaikkien aikojen menestynein naisalppihiihtäjä olympialaisissa.


title: Janica Kostelić

text: Maailmancupin kokonaiskilpailun Kostelić voitti 2001, 2003 ja 2006. Samoina vuosina hän voitti pujottelucupin. Hän voitti yhteensä 30 maailmancupin osakilpailua: 20 pujottelussa, kaksi suurpujottelussa, yhden super-G:ssä, yhden syöksylaskussa sekä kuusi alppiyhdistetyssä. Syöksylaskun ja super-G:n voitot hän saavutti tammikuussa 2006 Bad Kleinkirchheimissa.


title: Janica Kostelić

text: Kostelić kärsi urallaan useista loukkaantumisista ja kauden 2006–2007 hän ilmoitti alun perin pitävänsä välivuotena mutta maaliskuussa 2007 hänen isänsä ilmoitti Janica Kostelićin lopettaneen urheilu-uransa.


title: Janica Kostelić

text: Janica Kostelićin veli Ivica Kostelić on myös menestynyt alppihiihtäjänä.


title: Mauri Favén

text: Mauri Oskari Favén (26. elokuuta 1920 Tampere – 23. helmikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hänen setänsä oli taidemaalari Antti Favén ja isoenonsa taidemaalari Aukusti Uotila. Elokuvaohjaaja Esko Favén on hänen poikansa.


title: Mauri Favén

text: Favén opiskeli 1940-luvulla Vapaassa taidekoulussa sekä Suomen Taideakatemian koulussa. Taidemaalarin debyytin Favén teki Helsingissä vuonna 1947, ja se aloitti hänen pitkän uransa.


title: Mauri Favén

text: Vuonna 1970 Favén sai Pro Finlandia -mitalin, ja vuonna 1989 hänelle myönnettiin professorin arvonimi. Vuodesta 1986 hän nautti valtion myöntämää taiteilijaeläkettä. Favén valittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi 2001.


title: Mauri Favén

text: Favénin maalauksia on nähtävillä muiden muassa Kiasmassa, Ateneumissa, Helsingin kaupungin taidemuseossa sekä Amos Andersonin taidemuseossa. Hän teki myös useita julkisia töitä muun muassa kirkkoihin, esimerkiksi Konalan kirkkoon.


title: Mauri Favén

text: Favén on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Xanana Gusmão

text: Xanana Gusmão (s. 20. kesäkuuta 1946), ristimänimeltään José Alexandre Gusmão on itätimorilainen poliitikko. Hän oli maansa ensimmäinen presidentti 2002–2007 ja pääministeri elokuusta 2007 helmikuuhun 2015.


title: Xanana Gusmão

text: Gusmão syntyi silloisessa Portugalin Timorissa. Hänen vanhempansa olivat opettajia. Gusmão opiskeli neljä vuotta jesuiittaseminaarissa lähellä Diliä. Hän lopetti opiskelunsa väliaikaisesti 16-vuotiaana taloudellisten ongelmien vuoksi. Vuonna 1965 Gusmão tapasi Emilia Batistan, tulevan vaimonsa. Gusmão sai ensimmäisen lapsensa vuonna 1971. Gusmãolle ja Emilia Batistalle tuli myöhemmin avioero. Vuosina 2000 Gusmão meni naimisiin Jakartassa tapaamansa australialaisen Kirsty Swordin kanssa, mutta maaliskuussa 2015 he muuttivat erilleen.


title: Xanana Gusmão

text: Gusmão sai 1966 työpaikan ja sai jatkettua opintojaan. Vuonna 1968 hänet kutsuttiin Portugalin armeijaan. Kolmen vuoden palveluksen jälkeen hän pääsi armeijasta korpraalina ja osallistui José Ramos Horta johtaman nationalistisen järjestön toimintaan.


title: Xanana Gusmão

text: Vuonna 1974 Portugalissa tapahtui vallankumous, joka päätti sotilashallinnon, ja siirtomaille myönnettiin itsenäisyys. Timorissa vaalit oli tarkoitus järjestää 1978. Maahan muodostui kuitenkin kaksi kilpailevaa faktiota, joista Gusmão osallistui FRETILINin toimintaa. Indonesia aloitti puolestaan häirintäkampanjan ja hyökkäykset Portugalin Timoriin. Vuoden 1975 lopulla FRETILIN sai voiton ja julisti maan 28. marraskuuta 1975 itsenäiseksi. Yhdeksän päivää myöhemmin Indonesia valloitti maan.


title: Xanana Gusmão

text: Gusmão taisteli sissisotaa Indonesiaa vastaan kaksi vuosikymmentä ja nousi siinä korkeaan asemaan. 1990-luvulla hän oli esillä mediassa ja diplomatiassa ja kertoi maailmalle Indonesian armeijan verilöylystä Santa Cruzissa 12. marraskuuta 1991. Hänestä tuli pian ykköskohde, ja hänet vangittiin marraskuussa 1992. Toukokuussa 1993 Gusmão tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Helmikuussa 1999 hänet siirrettiin vankilasta kotiarestiin Jakartaan. Vankeusaikana häntä tapasivat YK:n edustajat ja Nelson Mandela.


title: Xanana Gusmão

text: Elokuussa 1999 Itä-Timorissa pidettiin kansanäänestys itsenäisyydestä. Gusmão sai korkean aseman YK:n tukemassa väliaikaishallinnossa, joka hallitsi maata aina vuoteen 2002 asti.


title: Xanana Gusmão

text: Vuoden 2001 lopulla pidettiin vaalit, ja 20. toukokuuta 2002 Gusmãosta Itä-Timorin tasavallan ensimmäinen presidentti.


title: Xanana Gusmão

text: Huhtikuussa–kesäkuussa 2006 maassa oli vakavia mellakoita, ja hallitus pyysi avuksi ulkomaisia rauhanturvajoukkoja. Presidentti Gusmão piti televisiopuheen, jossa vaati pääministeri Mari Alkatirin eroa. Hänen seuraajakseen nimitettiin entinen ulkoministeri José Ramos Horta, joka voitti toukokuun 2007 presidentinvaalit ja seurasi Gusmãota presidenttinä.


title: Xanana Gusmão

text: Heinäkuun 2007 parlamenttivaaleissa Gusmão kokosi kolmen puolueen liittouman FRETILINiä vastaan ja nousi maan pääministeriksi. Entinen valtapuolue FRETILINn boikotoi hänen virkaanastujaisseremoniaansa 8. elokuuta.


title: Xanana Gusmão

text: Gusmão on julkaissut omaelämäkerran "To Resist Is to Win".


title: Portugalin Timor

text: Portugalin Timor oli Portugalin siirtomaa Kaakkois-Aasiassa, Timorin saarella. Nykyisin Portugalin Timorin alueella on Itä-Timorin valtio. Portugalilaiset hallitsivat nykyisen Itä-Timorin aluetta 1500-luvulta lähtien. Portugali luopui siirtomaastaan vuonna 1975, jolloin Indonesia miehitti sen. Itä-Timor sai itsenäisyyden vuonna 2002.


title: Linnansaaren kansallispuisto

text: Linnansaaren kansallispuisto on vuonna 1956 perustettu kansallispuisto Saimaalla. Itse Linnansaaren lisäksi siihen kuuluu satoja pienempiä saaria ja luotoja Haukivedellä, Rantasalmen, Savonlinnan, ja Varkauden alueella. Pääsaarella on vanha torppa, jonka pihapiiriä pidetään perinnemaisemana, ja jonka pelloilla harrastetaan edelleen kaskeamista vanhojen kulttuurilajien suojelemiseksi. Iso osa saaresta on luonnontilaista kangasmetsää, ja siellä on myös lehtomaisia osia. Linnansaaren alueella esiintyy saimaannorppia. Alueella pesii myös eräs Suomen tiheimmistä kalasääski kannoista.


title: Linnansaaren kansallispuisto

text: Pääsaarelle on vuoroveneyhteys Oravista ja Rantasalmelta Lomakylä Järvisydämestä. Siellä on majoituspalveluita ja tilaussauna. Talvisin Linnansaareen pääsee mm. aurattua retkiluistelureittiä myöten. Aluetta tuotteistaa matkailijoille ja palveluja kehittää Saimaaholiday-yritysverkosto.


title: Linnansaaren kansallispuisto

text: Linnansaaren kansallispuistossa merkittyjä reittejä on vain Linnansaaressa. Linnansaaressa on kolme rengasreittiä, joista voi muodostaa useita eri reittejä.


title: Linnansaaren kansallispuisto

text: Sammakkoniemestä lähtevä luontopolku kulkee aluksi Kamarlahden venesataman ohi ja nousee Linnansaaren eteläpuolen kalliolle. Kallio osuudenn jälkeen laskeudutaan lehtoon, jonka jälkeen reitti kääntyy takaisin päin. Loppumatka kulkee pääosin lehdossa.


title: Linnansaaren kansallispuisto

text: Sammakkoniemestä lähtevä vastapäivään koko saaren kiertävä reitti kulkee torpan kautta saaren toisessa päässä sijaitsevalle Perpulanluhdan telttailualueelle. Perpulanluhdalta linnavuorelle on noin 600 metriä. Reitti laskeutuu linnavuorelta alas Linnavuoren venelaiturin lähelle, jonkajälkeen se kulkee kilometrin metsässä. Metsäosuuden jälkeen noustaan kalliolle, jonka jälkeen laskeudutaan ja ylitetään Linnasaarenlampi. Lammen ylityksen jälkeen reitty yhtyy luontopolkuun, jolloin voi valita haluaako mennä loppumatkan kallioisempaa vai metsäisempää reittiä.


title: Linnansaaren kansallispuisto

text: Toinen rengasreitti kulkee pääosin seitsemän kilometrin reitin kanssa, mutta erkanee toisesta reitistä vähän ennen Perpulanluhtaa ja yhtyy takaisin Savilahdessa, josta matkaa Linnavuoren laiturille on puoli kilometriä. Tämä reitti ei kulje Linnavuoren kautta.


title: Super Scope

text: Super Scope on vuonna 1992 julkaistu SNES:iin liitettävä singon muotoinen lisävarusteena saatava valopistooli. Se on langaton ja on yhdistettynä infrapunavastaanottimeen, joka puolestaan on yhdistettynä konsoliin.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Santa Fe on lounaisessa Yhdysvalloissa sijaitsevan New Mexicon osavaltion pääkaupunki. Sen pinta-ala on 96,9 km² (vettä 0,2 km²). Kaupungin arvioitu asukasluku on 82 800 (1.1.2014). Se on New Mexicon neljänneksi suurin kaupunki.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Santa Fe on tunnettu kauniista sijainnistaan, historiallisuudestaan, kulttuurien kirjostaan sekä taiteistaan, musiikistaan ja ruoastaan.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Santa Fe on toiseksi vanhin tähän päivään asti säilynyt eurooppalaisten siirtolaisten perustama kaupunki ja vanhin kaikista Yhdysvaltain osavaltioiden pääkaupungeista.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Ennen espanjalaisten siirtolaisten saapumista aluetta asuttivat pueblo-intiaanit. Francisco Vásquez de Coronado julisti alueen "Uuden-Meksikon kuningaskunnaksi" vuonna 1540. Espanjalaiset tekivät lähetystyötä ahkerasti, ja monet pueblot kääntyivät kristinuskoon. Intiaanien ahdinkoa se ei kuitenkaan poistanut. Eurooppalaisten tuomat sairaudet, kuivuuden vaikeuttama maanviljely ja intiaanityövoiman riistokäyttö täydensivät tuhoa. Pueblot nousivat vastustamaan espanjalaisia valloittajia. Kapina alkoi elokuussa 1680 lähes yhtä aikaa miltei kaikissa puebloissa. Suuren pueblokapinan jälkeen espanjalaiset yrittivät alueen takaisinvalloitusta vuosina 1681-1682, mutta se epäonnistui. Espanjalaiset lupasivat laajoja maa-alueita puebloille, jos nämä sallisivat heidän palata New Mexicoon. Kuivuus sekä apachien ja comanchien ryöstöretket pakottivat monet puebloista turvaamaan espanjalaisiin. Vuonna 1692 joukko pueblojen johtajia pyysi espanjalaisia palaamaan. Diego Francisco de Vargas valloitti alueen takaisin espanjalaisille vuonna 1692.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Espanjalaisten ensimmäinen pääkaupunki New Mexicossa sijaitsi Rio Chaman ja Rio Granden yhtymäkohdassa 1500-luvun lopulla, ja sen nimi oli San Gabriel. Kuvernööri Pedro de Peralta siirsi pääkaupungin sen nykyiseen paikkaan, intiaanien hylkäämään puebloon, vuonna 1609. Santa Fen perustamisvuotena pidetään yleensä vuotta 1610.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Kaupungin nimi oli alun perin "La Villa Real de Santa Fé". Se on ollut espanjalaisten perustaman "Uuden-Meksikon kuningaskunnan", meksikolaisten Nuevo Méjicon provinssin, amerikkalaisten New Mexicon territorion ja vuodesta 1912 New Mexicon osavaltion pääkaupunki.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: 1800-luvulla amerikkalaiset uudisasukkaat saapuivat alueelle. Rautatie Santa Fehen rakennettiin 1880.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 78,9% oli valkoisia, 2,1% alkuperäisasukkaita (intiaaneja), 1,4% aasialaisia, 1% mustia ja 3,8% muita. Latinojen (mitä tahansa rotua; alkuperä espanjankielisessä Latinalaisessa Amerikassa tai Espanjassa) osuus koko väestöstä oli 48,7%.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Santa Fe sijaitsee 2134 metriä merenpinnan yläpuolella. Yhdysvaltain osavaltioiden pääkaupungeista se sijaitsee korkeimmalla. Kaupungin vieressä virtaa Rio Grande -joki.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Köppenin ilmastoluokituksessa Santa Fen alue kuuluu aroilmastoon, tarkemmin määriteltynä keskileveysasteiden aroilmastoon. Tälle ilmastotyypille ovat luonteenomaisia viileät talvet ja kuumat kesät.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Vuorokauden keskilämpötila vaihtelee joulukuun –0,9 °C ja heinäkuun 21,2 °C välillä. Alin mitattu lämpötila on –31 °C (2011) ja ylin 37 °C (2003). Lunta sataa keskimäärin 6-8 kertaa marraskuun ja huhtikuun välillä.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Suurin sademäärä alueella on heinäkuussa.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Santa Fessä on lukuisia museoita, kuten New Mexico History Museum, Museum of Indian Arts and Culture, Museum of Spanish Colonial Art, The Palace of the Governors ja Contemporary Arts Centre Site Santa Fe.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Suosittuja käyntikohteita lähialueilla ovat mm. Taos ja Taos Pueblo, Bandelier National Monument ja Valles Caldera sekä Ski Santa Fe.


title: Santa Fe (New Mexico)

text: Kaupungissa on paljon komeita vanhoja rakennuksia, muiden muassa Saint Francis Cathedral, Loretto Chapel, Palace of the Governors ja San Miguel Chapel. Nykyarkkitehtuuria edustavat The Crosby Theatre ja New Mexico State Capitol.


title: Indonesian lippu

text: Indonesian lippu eli Sang Saka Merah-Putih ("Pyhä puna-valkoinen") on Indonesian kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se koostuu kahdesta samankokoisesta raidasta. Lipun yläosa on punainen, alaosa valkoinen. Lippu on samanlainen kuin Monacon lippu paitsi että Indonesian lipussa lyhyen ja pitkän sivun suhde on 2:3, mutta Monacon lipussa 3:4. Monaco protestoi, kun Indonesia otti lähes samanlaisen lipun kuin Monacon lippu, mutta Indonesian lipun väitetään periytyvän vähintään yhtä kaukaa historiasta kuin Monacon lipun.


title: Indonesian lippu

text: Indonesian lipun värit ovat peräisin 1200-luvulla Majapahitin kuningaskunnassa käytetyn lipun väreistä. Indonesian nykyistä lippua on käytetty 1900-luvun alusta. Viralliseksi lipuksi se valittiin Indonesian julistauduttua itsenäiseksi 1945.


title: Ari-Pekka Lattu

text: Ari-Pekka Tapani Lattu (s. 22. kesäkuuta 1978) on suomalainen aitajuoksija. Hänen seuransa on Lahden Ahkera, ja häntä valmensi vuoteen 2005 asti Seppo Haavisto. Tämän jälkeen Lattu valmensi itse itseään aina vuoteen 2007 saakka, jolloin Latun valmentajaksi tuli venäläinen Anatoli Mihailov.


title: Ari-Pekka Lattu

text: Latun ennätys 400 metrin aidoissa on 49,36 sekuntia, jonka hän juoksi heinäkuussa 2003. Se oli Suomen ennätys elokuuhun 2014 saakka. Lattu kilpaili aikaisemmin korkeushypyssä mutta loukkaantumisten vuoksi hän vaihtoi vuonna 2000 lajia aitajuoksuun. Korkeushypyssä Latun ennätys on 219 senttiä. Lattu sijoittui yleisurheilun MM-kilpailuissa 2005 sijalle 19. SM-kilpailuista Latulla on yhdeksän mitalia 400 metrin aitajuoksusta, kultaa 2003, 2004, 2005 ja 2006, hopeaa 2002, 2007, 2008 ja 2009 sekä pronssia 2001.


title: Elea

text: Elea () eli Hyele (), roomalaisella kaudella Velia (lat.), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Sen arkeologinen alue sijaitsee nykyisen Casal Velinon kunnan alueella lähellä nykyistä Castellammare di Velian kaupunkia.


title: Elea

text: Elea oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Kaupunki tunnetaan ennen kaikkea filosofeistaan. Ksenofanes perusti Eleassa elealaisen filosofikoulukunnan, ja sieltä olivat kotoisin filosofit Parmenides ja Zenon Elealainen. Myöhemmin siitä tuli roomalainen kaupunki nimellä Velia. Kaupunki hylättiin keskiajalla. Sen arkeologinen alue on osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä "Cilenton ja Vallo di Dianon kansallispuisto, Paestumin ja Velian arkeologiset alueet sekä Certosa di Padula".


title: Elea

text: Elea sijaitsi Lucaniana myöhemmin tunnetulla alueella Tyrrhenanmeren länsirannikolla jotakuinkin Poseidonian ("Paestum") ja Pyksuksen ("Pyxus") puolessa välissä. Kaupunki oli rakennettu Apenniinien ulokkeena olevan vuorenharjanteen päähän pienen lahden rannalle. Kaupungin ydin sijaitsi vajaan kilometrin rannikosta sisämaahan. Elean länsipuolella virtasi Hales eli Elees-joki (nyk. Alento). Se laski mereen noin kilometrin kaupungista länteen.


title: Elea

text: Elean ympäristö ei koskaan ollut erityisen hyvää maanviljelylle, ja siksi kaupungin talous perustui aina ennen kaikkea merikauppaan ja kalastukseen. Viljelykelpoisen alueen koosta kaupungin ympärillä on esitettu eri arvioita: toisen arvion mukaan se olisi ollut noin 13 neliökilometriä, toisen arvion mukaan kattanut alueen noin 4–5 kilometrin säteellä kaupungista. Kaupunkivaltion hallussa olleen alueen maksimikoko on ollut 400–500 neliökilometriä, mutta todennäköisesti alue on ollut pienempi. Sitä rajoitti pohjoisessa Poseidonian alue ja etelässä Pyksuksen alue.


title: Elea

text: Elea voidaan lukea osaksi Suur-Kreikan eli Magna Graecian aluetta termin laajassa merkityksessä. Joskus termillä viitataan kuitenkin lähinnä aivan Italian eteläisimmän rannikon kreikkalaiskaupunkeihin ja kaikkein rajatuimmassa merkityksessä pelkästään Tarantonlahden siirtokuntiin.


title: Elea

text:
Elea perustettiin joonialaisten fokaialaisten siirtokuntana arkaaisen kauden loppupuolella noin 540–535 eaa. Näin se oli Suur-Kreikan siirtokuntien joukossa suhteellisen myöhäinen. Fokaialaiset asuttajat pakenivat Jooniasta vuonna 544 eaa. välttyäkseen Persian vallan alla elämiseltä Persian vallattua alueen Harpagoksen johdolla. Fokaialaiset hakeutuivat ensin siirtokuntaansa Alalieen, jonka olivat perustaneet Korsikalle 20 vuotta aiemmin. Alaliessa käyty meritaistelu etruskeja ja karthagolaisia vastaan sai heidät kuitenkin hylkäämään kyseisen kaupungin ja siirtymään Suur-Kreikkaan. Fokaialaisten kerrotaan ensin pysähtyneen Rhegionissa ja siirtyneen sitten rannikkoa pohjoisemmaksi Elean paikalle. Osa fokaialaisista siirtyi puolestaan Massaliaan Gallian etelärannikolla, joka oli myös Fokaian siirtokunta.
Elean paikalla ei ilmeisesti ollut varhaisempaa kaupunkia fokaialaisten saapuessa. Toisten tietojen mukaan se olisi kuitenkin ollut alun perin alueen ei-kreikkalaisen heimon lukaanien kaupunki, jonka fokaialaiset olisivat vallanneet. Sekä Strabonin että Diogenes Laertioksen mukaan kaupungin alkuperäinen nimi oli "Hyelē", mutta myöhemmin se tunnettiin nimellä "Elea". Kaupungin lyömien rahojen perusteella nimi Hyele vaikuttaa kuitenkin säilyneen käytössä loppuun saakka. Myös nimi Elea oli hyvin varhainen, ja esiintyy attikalaisilla kirjailijoilla. Strabonin mukaan nimestä esiintyi myös muotoa "Elē" (). Näistä muodoista sekä latinankielisestä nimimuodosta "Velia" voidaan päätellä, että nimen alkuun kuului alun perin aiolialainen digamma, jonka mukainen ääntämys säilyi paikallisesti ja latinassa, mutta jäi pois Attikassa. Nimi saattoi olla peräisin läheisestä Elees-joesta, tai viitata sen suun soihin ("elē"). Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Eleatēs" () ja "Hyelētēs" (), myöhemmin latinaksi "Veliensis".


title: Elea

text:
Elean väkiluku alussa on ollut arviolta noin henkeä. Kaupunki nousi nopeasti kukoistavaksi kaupan ansiosta, minkä todistavat muun muassa lukuisat kaupungin lyömät hopearahat, joita on löydetty eri puolilta eteläistä Italiaa. Kaupunki ei kuitenkaan koskaan noussut aivan samalle tasolle Suur-Kreikan kaikkein kukoistavimpien ja vauraimpien kaupunkien kanssa. Suurinta mainetta kaupungille toi siellä syntynyt esisokraattisen filosofian koulukunta, elealainen koulukunta, 500- ja 400-luvuilla eaa. Sen perustajana pidetään Kolofonista tullutta Ksenofanesta, ja sen tunnetuimmat edustajat olivat Eleasta kotoisin olleet Parmenides ja Zenon. Joskus myös Leukippos yhdistetään Eleaan.
Muutoin kaupungin varhaisesta historiasta tiedetään vain vähän. Kaupunki oli tunnettu hyvästä hallinnostaan, ja sen lakien sanottiin olleen Parmenideen kirjoittamat. Elealaiset noudattivat näitä lakeja uskollisesti pitkän aikaa. Toisaalta tyranni Nearkhoksen tai Diomedonin kerrotaan surmauttaneen Zenonin, koska tämä oli suunnitellut tyrannin kukistamista, mikä antaa ymmärtää, että myös Eleassa valtaa pitivät jossakin vaiheessa tyrannit monien muiden Suur-Kreikan kaupunkien tavoin.


title: Elea

text: Elean kerrotaan sotineen jossakin välissä menestyksellisesti sekä Poseidoniaa että lukaaneja vastaan. Mikäli tämä pitää paikkansa, Elea oli Neapoliin ja Taraksen ("Tarentum") ohella harvoja kaupunkeja, jota lukaanit eivät vallanneet. Vuonna 387 eaa. Elea oli mukana Suur-Kreikan kaupunkien liitossa tyranni Dionysioksen Syrakusaa vastaan.


title: Elea

text: Elea liittyi suhteellisen varhain Rooman liittolaiseksi ja oli sen kanssa hyvissä väleissä. Roomalaiset tapasivat ottaa Cereen papit Eleasta ja Neapoliista, sillä tämän kultti oli kreikkalaista alkuperää ja liittyi Demeterin kulttiin. Toisessa puunilaissodassa 218–202 eaa. kaupunki antoi Rooman kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti laivoja Rooman käyttöön, ja toimi linnoituksena Hannibalin joukkoja vastaan.


title: Elea

text:
Vuoden 90 eaa. Lex Julian jälkeen, viimeistään 88 eaa., Eleasta tuli tavallinen roomalaiskaupunki. Toisen triumviraatin sodassa Caesarin murhaajia vastaan Elea toimi yhtenä Brutuksen tukikohdista, sillä tällä oli huvila kaupungissa.
Elea eli Velia menestyi roomalaisella ajalla edelleen suhteellisen hyvin. Se säilytti pitkään kreikkalaisen identiteettinsä ja kreikan kielen. Kaupunki tunnettiin muun muassa Parmenideen oppilaiden perustamasta lääketieteen koulukunnasta. Velia tuli kuuluisaksi myös suotuisasta ja terveellisestä ilmastostaan, ja useat merkkihenkilöt tulivat sinne parantuakseen. Roomalainen ylimystö myös hankki huviloita seudulta. Rooman keisarikaudella kaupungin nimi mainitaan antiikin lähteissä kuitenkin vain harvoin.


title: Elea

text: Myöhemmän antiikin aikana Velia taantui. Tähän vaikutti muun muassa se, että kaupungin satama liettyi umpeen ja se jäi muutoinkin kulkureittien ulkopuolelle. Varhaisella kristillisellä kaudella kaupungista tuli piispanistuin, ja sillä oli tämä asema vielä Gregorius Suuren aikaan 599 jaa. Velia hylättiin lopullisesti todennäköisesti 700- ja 800-luvuilla saraseenien hyökkäysten vuoksi, samalla tavalla kuin muun muassa Paestum. Tuolloin kaupungin piispanistuin yhdistettiin Capaccion piispanistuimeen, joka oli Paestumin seuraaja.


title: Elea

text: Myöhemmin keskiajalla antiikin aikaisen kaupungin paikalle rakennettiin linnoitus, joka tunnettiin nimellä Castell‘ a Mare della Brucca.


title: Elea

text: Elean akropoliina eli linnavuorena toimi kohti merta kurottuvan vuorenharjanteen länsipää. Kaupunki oli ympäröity monimutkaisella muurijärjestelmällä, jonka reitti voidaan jäljittää kauttaaltaan. Muurien kokonaispituus on noin neljä kilometriä ja niiden sisään jäävän alueen koko noin 64 hehtaaria. Akropoliin koko oli tästä noin 9 hehtaaria. Muurit ympäröivät kolme aluetta niin, että hätilanteessa osa alueista voitiin menettää, mutta loput olivat edelleen puolustettavissa. Muurien ensimmäinen kehä ympäröi kaupungin etelä- ja itäosan, toinen kehä pohjoisosan ja kolmas akropoliin ja kaupungin kaakkoisosan. Muurit rakennettiin heti kaupungin perustamisen jälkeen noin 520 eaa. Parhaiten säilynyt osa muurista alkaa akropoliilta ja kulkee vuorenharjannetta koilliseen.


title: Elea

text: Akropoliilla sijaitsi laaja pyhäkköalue, jonka varhaisimmat rakenteet ovat 500-luvulta eaa. Merkittävin oli joonialaista tyyliä edustanut temppeli, jonka perustusten koko on ollut noin 32,5 x 18,4 metriä. Sen oletetaan olleen omistettu Athene Poliaalle. Temppeli on ajoitettu 400-luvun eaa. alkupuolelle. Keskiaikaisen linnan torni on osittain temppelin raunioiden päällä. Akropoliilla oli myös Poseidon Asfaleioksen pyhäkkö. Kukkulalla sijaitsi myös kaupungin teatteri. Alueella ovat myös kaupungin kaikkein vanhimmat asutusjäänteet 500-luvulta eaa. Nykyään kukkulalla on keskiaikaisten linnoitteiden lisäksi kaksi kirkkoa, Capella Palatina sekä Santa Maria. Kaikkien näiden rakentamiseen on käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä.


title: Elea

text: Alakaupunki levittäytyi laajalle alueelle, erityisesti sataman suuntaan. Sen ydinalue agora mukaan lukien sijaitsi akropoliin kaakkoispuolella. Agora oli ympäröity pylväiköin. Eräs mielenkiintoinen löytö on cryptoporticus, joka vaikuttaa olleen jonkinlaisen lääketieteellisen seuran käytössä. Sitä on ehdotettu myös palaestraksi ja sacellumiksi. Se rakennettiin ajanlaskun alun tienoilla ja uudelleen 100-luvulla jaa. Muihin löytöihin lukeutuvat muun muassa toinen Poseidon Asfaleioksen pyhäkkö; Zeuksen ja Asklepioksen pyhäköt; Masseria Cobellis -nimellä tunnettu julkinen rakennus, johon kuului nymfaion; roomalainen kylpylä; bothros eli votiivilahjakuoppa, josta on löydetty suuri määrä votiivilahjoja; sekä lukuisat roomalaisen ajan yksityistalot.


title: Elea

text: Kaupungin varhaisimpana satama toimi joen suu. Myöhemmin satamaksi rakennettiin keinotekoinen allas, joka sijaitsi lähellä joen suuta.


title: Flakpanzer 38(t)

text: Flakpanzer 38(t) ausf M (SdKfz 140) oli Saksassa toisen maailmansodan aikana kehitetty ilmatorjuntapanssarivaunu.


title: Flakpanzer 38(t)

text: Liittoutuneiden ilmaylivoiman kasvaessa vuonna 1943 Saksassa ilmeni tarve kehittää ilmatorjuntavaunu suojaamaan panssaridivisioonia. Eräs kehitetyistä malleista oli BMM:n (saksalaisten kontrolloima Škodan tehdas) suunnittelema, Panzerkampfwagen 38(t) M -vaunun alustalle rakennettu Flakpanzer 38(t), joita valmistettiin yhteensä 140 kpl.


title: Flakpanzer 38(t)

text: Vaunun aseistuksena oli yksi 2 cm Flak 38 L/55 -ilmatorjuntatykki, joka sijoitettiin vaunun takaosaan rakennettuun panssaroituun, kattamattomaan taistelutilaan. Taistelutilan ylempi osa avattiin tulitoiminnassa, jolloin se tarjosi lisätilaa miehistölle ja paremman alakoron tykille.


title: Flakpanzer 38(t)

text: Vaunu painoi 9,8 tonnia, siinä oli neljän hengen miehistö ja sen huippunopeus tiellä oli 50 km/h. Vaunun rakenne ja perusajatus oli oikeansuuntainen. Flakpanzer 38(t):n yhden 20 mm it-tykin tulivoima ei kuitenkaan riittänyt taisteluun liittoutuneiden hävittäjäpommittajia vastaan, joiden päämaaliksi se joutuikin niiden rynnäköidessä saksalaisten panssarikolonnia vastaan. Lisäksi vaunu oli vain kevyesti panssaroitu, joten sen tuhosivat juuri ne lentokoneet, joita vaunun piti ampua alas.


title: Flakpanzer 38(t)

text: Vaatimaton taistelumenestys aiheutti viimeisten kymmenen tilatun alustan muutoksen 15 cm sIG33 (Sfl) auf PzKpfw 38(t) ausf H, M "Grille" panssarihaupitseiksi. Ilmatorjuntatehtäviin rakennettiin tehokkaampia Flakpanzer IV:n malleja "Möbelwagen" (aseistuksena yksi 3,7 cm it-tykki), "Wirbelwind" (aseistettu neljällä 20 mm it-tykillä), "Ostwind" (yksi 3,7 cm it-tykki ja "Kugelblitz" (kaksi 30 mm it-tykkiä).


title: Root Canal Recovery

text: Root Canal Recovery on Zook-yhtyeen vuonna 2006 julkaistu albumi.


title: Root Canal Recovery

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 27.


title: Root Canal Recovery

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Bryn Jones.


title: Root Canal Recovery

text: + Chemistry -video


title: Anouk Aimée

text:
Anouk Aimée (oik. Françoise Sorya Dreyfus s. 27. huhtikuuta 1932 Pariisi, Ranska) on ranskalainen näyttelijä. Hän aloitti näyttelemisen 14-vuotiaana vuonna 1947. Vuonna 1958 hän näytteli traagisen taiteilijan Jeanne Hébuternen roolin elokuvassa "Veronan rakastavaiset". Hänen muita tunnetuimpia elokuviaan ovat muun muassa "Ihana elämä", "Fellinin 8½" ja Jacques Demyn ohjaama "Lola". Vuonna 1967 hän voitti Golden Globe -palkinnon naispääosasta draamaelokuvassa ja oli ehdolla parhaan naispääosan Oscarin saajaksi elokuvasta "Mies ja nainen". Vuonna 1994 hän esiintyi elokuvassa "Prêt-à-Porter".
Aimée oli naimisissa kreikkalaisen elokuvaohjaajan Nikos Papatakisin (k. 2010) kanssa. Heillä on yhteinen tytär.


title: Norwich (1836)

text: Norwich oli jäänmurtajana käytetty siipiratashöyrylaiva. Se rakennettiin alkuaan matkustaja-alukseksi, joka höyrysi laidoillaan olleiden siipirattaiden avulla Long Islandin salmea pitkin New Yorkista Norwichiin Connecticutissa. Alus muutettiin vuonna 1842 hinaajaksi ja se palveli pitkään Cornell Towing Companyn hinaajalaivastossa. Norwich oli paikallinen kuuluisuus vahvan jäänmurtamiskykynsä vuoksi.


title: Norwich (1836)

text: Kun liikenne Eriejärven ja New Yorkin välisellä rautatiellä (Erie Railroad) 1841 alkoi, rautatien pääteasema oli Piermontissa, josta oli New Yorkiin 36 kilometriä. Matkustajat ja rahtitavarat piti kuljettaa Hudsonjokea pitkin höyrylaivoilla ja proomuilla. Norwich vuokrattiin aina talven ajaksi rautatieyhtiön käyttöön kamppailemaan jäiden kanssa, jotta vesitieyhteys New Yorkiin pysyisi avoinna. Norwichin kapteeni Jacob DuBois on kertonut, että ankarana talvena matka Piermontista New Yorkiin saattoi kestää viikon.


title: Norwich (1836)

text: Puurakenteisen Norwichin runko rakennettiin moneen kertaan uudelleen, mutta sen alkuperäistä muotoa ei muutettu. Alkuperäinen höyrykone sen sijaan palveli loppuun asti. Alusvanhuksen viimeisinä vuosina sen siipirattaaseen oli maalattu teksti "Maailman vanhin höyrylaiva, rakennettu 1836". Norwich romutettiin Port Ewenissä vuonna 1923.


title: Herra Fantastinen

text: Herra Fantastinen (), esiintynyt myös nimellä Mr. Suurenmoinen ja ihmemies, (60-luvulla myös Pitkäsormi) oikealta nimeltään Reed Richards on Marvel -kustantamon luoma supersankari, joka toimii Ihmenelosten johtajana. Hänen erikoisominaisuutensa on kyky venyttää omaa kehoansa, lisäksi hän työskentelee tiedemiehenä ja keksijänä. Hän on naimisissa Susan "Sue" Stormin kanssa ja heillä on kaksi lasta, Franklin ja Valeria.


title: Herra Fantastinen

text: Herra Fantastisen ensiesiintyminen Suomessa tapahtui Ihmesarjan numerossa 2 (1967); tässä käännöksessä hän esiintyi nimellä "Richard Reed".


title: Herra Fantastinen

text: Yksi sukupolvensa rohkeimmista seikkailijoista ja nerokkaimmista mielistä, Reed Richards syntyi Evelyn Richardsille ja hänen aviomiehelleen Nathanielille, tiedenerolle jonka keksinnöt ja löydät tekivät perheestä melko varakkaan. Evelyn kuoli kun Reed oli vasta seitsenvuotias, ja Nathanielin piti kasvattaa poika yksin, hoivaten pojan selvää älykkyyttä ja pitäen huolta hänen koulutuksestaan. Käyden yliopistotason kursseja 14-vuotiaana Reed kävi neljää eri yliopistoa, saaden eri tutkintoja ennen teini-iän loppua ja opiskellen hienojen opettajien kuten Noah Baxterin, Harmon Furmintzin, Roderick van Nuysin ja tohtori Waltersin opetuksessa.


title: Herra Fantastinen

text: Staten yliopistossa Reed tapasi opiskelijatoveri Victor Von Doomin, egoistisen ja epävakaan neron joka kieltäytyi Reedin tarjouksesta asua kanssaan. Sen sijaan Richards asui jalkapallostipendin saaneen oppilaan Ben Grimmin kanssa, josta tuli Reedin paras ystävä. Huvittuneena Reedin unelmasta rakentaa joskus avaruusalus Ben lupautui vitsaillen lentämään sitä, jos Reed sen rakentaisi. Reedin muita huomattavia opiskelutovereita olivat Randolph James (Futuristi), Janus (Negamies) ja mahdollisesti Alyssa Moy. Reedin moniin tieteellisiin kollegoihin kuuluivat Abe Jankowitz, Harvey Jessup (Suurkoordinaattori), Gideon Carruthers ja Phillip Zolten Rambow. Muita Reedin vanhoja ystäviä ovat myös Milton Josh Ekler ja Sam Thorne. Opiskellessaan Statessa Doom viritteli kilpailua itsensä ja Reedin välille, yrittäen todistaa olevansa älykkäämpi. Kun Doom rakensi koneen, jolla hänen oli tarkoitus ottaa yhteyttä manalaan, Reed yritti varoittaa häntä laskelmien pienestä virheestä; ylpeä Doom kieltäytyi kuuntelemasta ja kone räjähti hänen kasvoilleen, arpeuttaen hänet pahasti ja ansaiten hänelle potkut yliopistosta.


title: Herra Fantastinen

text: Aikainen kosketus ihmeelliseen tuli kun Reed auttoi paljastamaan ja vangitsemaan muukalaisvakoojan yliopistolta, muistinsa menettäneen skrullin Zankorin; nuori Reed luovutti vakoojan supersankaritiimi Ensilinjalle, joka auttoi heitä estämään täyden mittakaavan valtauksen (tosin se maksoi monien hengen). Ollessaan Columbian yliopistossa Reed tapasi paljon nuoremman Sue Stormin, vuokraemäntänsä tyttären, joka ihastui Reediin välittömästi. Aluksi tämä tuntui Reedistä kiusalliselta, mutta myöhemmin he seurustelivat vakituisesti Sue omina yliopistovuosina; Reed ystävystyi myös Suen pikkuveljeen Johnnyyn. Yliopiston jälkeen Reed teki armeijatyötä meren toisella puolella, jonka jälkeen hänen vanha ystävänsä Alyssa Moy manipuloi hänet auttamaan pelastamaan aasialaisen hallitsijan prinssi Bayanin hylkiökenraali Lao-Tsen kynsistä. Otettuaan työpaikan DeMarco-laboratorioista Ranskassa Reed lähti Alyssan ja professori Francesca Fisherin kanssa etsimään mystistä esinettä, Bastin Kouraa, jonka he löysivät huolimatta Reedin vanhan kilpailijan Doomin sekaantumisesta. Reed jakoi monia muita seikkailuja Alyssan kanssa ympäri maailman, jopa kosien naista kerran, mutta he erosivat ystävinä. Palaten Amerikkaan Suen luo Reed sai hallituksen rahoituksen avaruusalusprojektilleen ja pyysi Beniä – joka oli nyt menestyksekäs testilentäjä ja astronautti – lentämään tehtävää.


title: Herra Fantastinen

text: Kun valtava energiaa absorboiva muukalainen Gormuu yritti valloittaa Maan, Reed osoittautui älykkäämmäksi ja tuhosi olennon. Osaksi tämän tapauksen takia Reedin alusprojektin rajoitus lopetettiin. Tähän aikaan mennessä Reedin isä Nathaniel oli kadonnut lähettyään salaa aikamatkalle, joka vei hänet vaihtoehtoiseen Maahan, jossa hän pysytteli vuosien ajan. Nathaniel oli jättänyt Reedille kaksi miljardia dollaria työnsä rahoittamiseksi, mutta hallituksen rahoituksen loppuminen uhkasi silti tappaa hänen projektinsa. Gormuun tapauksen jälkeen Reed oli entistäkin päättäväisempi kehittääkseen avaruusteknologiaa, ja hän suostutteli vastahakoisen Benin auttamaan häntä testilennolla ennen kuin projekti lopetettaisiin. Sue ja Johnny Storm vaativat jakaa riskin heidän kanssaan ja lähtivät mukaan. Nelikko pääsi onnistuneesti avaruuteen, mutta voimakkaat kosmiset säteet olivat muuttaneet heidät yli-inhimillisiksi, antaen Reedille venymiskyvyn. Herra Fantastisen nimellä Reed muodosti Ihmeneloset ja käytti nerokkuuttaan, loppua perheen omaisuutta ja patenttien tuottoa rahoittaakseen uutta tiimiä, perustaen heidän kehittyneen tukikohtansa Baxter Buildingiin.


title: Herra Fantastinen

text: Yksi Reedin ensimmäisistä ja läheisimmistä supersankariystävistä oli Vartiomies (Robert Reynolds), äärimmäisen voimakas ja rakas sankari jo ajalta ennen Ihmenelosia; mutta neutralisoidakseen Vartiomiehen pahan vastakappaleen Tyhjyyden Reedin oli pakko pyyhkiä maailman muistot Vartiomiehestä, myös Reedin omat, ja sankari vaipui unholaan vuosien ajaksi.


title: Herra Fantastinen

text: Reed johti Ihmeneloset monia uhkia vastaan, huomattavimpina Namor Sukeltaja, harhaantunut atlantislainen soturi josta tuli Reedin kilpailija Suen kiintymyksen kohteena; Velho, paha nero joka perusti omat Kauhunelosensa kateellisena Reedille; ja Reedin vanha kilpailija Victor Von Doom, josta oli tullut haarniskoitunut superroisto Tohtori Doom ja vallannut kotimaansa Latverian valtaistuimen. Päätettyään vallata maailman ja tuhota Richardsin Doomista tuli pian Ihmenelosten suurin vihollinen. Namorista puolestaan tuli myöhemmin Ihmenelosten arvostettu ystävä ja liittolainen, vaikka Sue menikin lopulta naimisiin Reedin kanssa.


title: Herra Fantastinen

text: Heidän ensimmäinen lapsensa, Franklin, osoittautui valtavan voimakkaaksi mutantiksi, jonka vaihtelevat kyvyt ovat joko pelastaneet tai uhanneet sekä Ihmenelosia että maailmaa, pakottaen Reedin tekemään toimia Franklinin voimien hallitsemiseksi; eräässä sellaisessa tilanteessa Franklinin mieli suljettiin hetkeksi. Raivostunut Sue, joka jo tässä vaiheessa halveksi Reediä joka ei pitänyt häntä vertaisenaan, jätti aviomiehensä ja tiimin. Hänen paikallaan Ihmenelosissa toimi pitkän aikaa epäinhimillisten kuningatar Meduusa, mutta Sue otti paikkansa takaisin hänen ja Reedin sovittua välinsä. Menetettyään voimansa Reed joutui vangiksi ja häntä esitti Brute, hänen rikollinen vastakappaleensa Kehittäjän Vasta-Maasta, joka karkotti itsensä Negatiiviselle Vyöhykkeelle tultuaan viimein järkiinsä.


title: Herra Fantastinen

text: Ihmeneloset jopa hajosivat hetkeksi, jona aikana Doom hypnotisoi Reedin vangitsemaan entiset tiimitoverinsa Voittamattoman Miehen nimellä. Tiimi kokoontui jälleen kun Reed oli yksin käynyt avaruuslennolla Van Allenin säteilyvyöhykkeellä, kollegansa Stephen Beckleyn (myöhemmin Komeettamies) tietojen ohjaamana, saaden voimansa takaisin vahvistuneina, ja Ihmeneloset tuhosivat Doomin viimeisimmän maailmanvalloitusyrityksen. Myöhemmin, haluten normaalia perhe-elämää Reed ja Sue perustivat kodin pikkukaupunkiin Connecticutissa, asuen hiljaa Benjaminin perheenä jatkaen samalla palvelua Ihmenelosissa oikeilla nimillään.


title: Herra Fantastinen

text: Pelastettuaan armeliaasti planeettoja syövän Galactuksen hengen Reed huomasi joutuneensa oikeudenkäyntiin, jossa vastassa olivat monien Galactuksen syömien maailmojen selvinneet olennot; mutta Reedin vapautti syytteistä viime minuutilla todistus Ikuisuudelta – universumin henkilöitymältä – joka todisti oikeudelle, että Galactus todella on kosmoksen yksi aspekti.


title: Herra Fantastinen

text: Perherintamalla Suen toinen lapsi syntyi kesken huolimatta Reedin kuumeisista yrityksistä pelastaa sikiö; Reed sai tietää, että hänen oma isänsä Nathaniel eli uutta elämää uuden perheen kanssa toisessa Maassa; ja katkeroitunut Möykky jätti Ihmeneloset, osaksi koska hyvää tarkoittanut Reed oli salannut tiedon Möykyn kyvystä muuttua takaisin ihmiseksi, jonka hän menetti Reedin takia. Benin itse valitsema korvaaja, Hulktar, palveli kauan Ihmenelosissa mutta lähti myöhemmin kun Ben sopi välinsä muiden kanssa ja liittyi takaisin.


title: Herra Fantastinen

text: Haluten taas normaalia perhe-elämää Reed ja Sue jäivät kokonaan pois Ihmenelosista keskittyäkseen Franklinin kasvattamiseen, jättäen Benin ryhmänjohtajaksi. Korvatakseen heidät Ben värväsi ystävänsä Ihmetytön (Sharon Ventura) ja Kristallin (joka oli ennenkin korvannut Suea hänen ensimmäisen raskautensa aikana ja jälkeen); Reedin ja Suen eläke oli kuitenkin lyhytikäinen. Liittouduttuaan useiden Kostajien kanssa pelastaakseen Franklinin Inferno-kriisin aikana, Reed ja Sue suostuivat vastahakoisesti liittymään Kostajiin, joiden jäsenet olivat vähissä siihen aikaan. Mutta Reed oli liian tottunut johtajuuteen toimiakseen hyvin Kapteeni Amerikan alaisuudessa, joten hän ja Sue lähtivät aktiivisesta palveluksesta Kostajissa vain muutaman tehtävän jälkeen; myöhemmin he peruivat jäsenyytensä kokonaan liityttyään takaisin Ihmenelosiin. He kuitenkin pysyivät Kostajien ystävinä ja liittolaisina.


title: Herra Fantastinen

text: Kun Reedin ja Doomin luultiin kuolleen muukalaisolento Nälän kanssa käydyn konfliktin jälkeen, todellisuudessa heidät siirsi pois aika-avaruutta halkova Hyperstorm, vaihtoehtoisen tulevaisuuden Franklin Richardsin hullu poika. Hyperstorm piti Doomia kidutettavana vankina ja vangitsi Reedin kaukaiseen menneisyyteen kuukausien ajaksi, jona aikana maailma uskoi Reedin ja Doomin kuolleen. Reedin ollessa poissa Sue otti Ihmenelosten johtajuuden ja toimi roolissaan hyvin, värväten Muurahaismiehen (Scott Lang) tiimin uudeksi tiedemieheksi; hän ei kuitenkaan halunnut uskoa Reedin todella kuolleen ja torjui lähestymisyritykset vanhalta ihastukseltaan Namorilta. Reed pelastui myöhemmin, mutta sitten koko Ihmeneloset näytti kuolevan taistelussa psyykkistä hirviötä Onslaughtia vastaan, tosin he selvisivät salaa uudessa ”Vasta-Maassa”, jonka Franklin vaistonvaraisesti loi. Lopulta he palasivat Maahan.


title: Herra Fantastinen

text: Vielä yllättävämpi henkiin herääminen tapahtui tiimin joutuessa konfliktiin kosmisen olennon Abraxasin kanssa, kun Franklin paljasti käyttäneensä voimiaan pelastaakseen Suen kuolleeksi luullun toisen lapsen vuosia aiemmin, ja että tämä lapsi oli kasvatettu vaihtoehtoisessa tulevaisuudessa Ihmetytöksi (Valeria Von Doom), joka oli nykypäivän Ihmenelosten liittolainen. Abraxasin häviön sivuvaikutuksena Ihmetyttö palautui alkuperäiseen tilaansa, sikiöksi Suen kohtuun. Tällä kertaa Suen raskaus tuotti terveen tyttövauvan, ristittynä Valeriaksi Tohtori Doomin ensirakkauden mukaan. (Doom oli vaatinut lapsen nimeämistä vastalahjaksi autettuaan vaikeassa synnytyksessä.) Myöhemmin Doom käytti tätä erityistä sidettään lapseen käyttääkseen häntä mystisenä kannattajana, käyttäen taikuutta suorittaakseen yhden armottomimmista ja kamalimmista hyökkäyksistään Ihmenelosia vastaan.


title: Herra Fantastinen

text: Lopussa Doom joutui omien demonisten apulaistensa vangiksi, mutta ei ennen kuin hän oli arpeuttanut Reedin kasvot kamalalla tavalla läksiäislahjana. Fyysisesti ja henkisesti haavoittunut Reed johti Ihmeneloset Doomin johtajattomaan Latveriaan, jossa hän toimi pakkomielteisesti hajottaakseen Doomin vallan, neutralisoidakseen hänen arsenaalinsa, pyyhkiäkseen Doomin perinnön ja luodakseen paremman valtion, tullen itse aina vain tyrannimaisemmaksi ja ohittaen YK:n uhkaukset kansainvälisistä rikossyytteistä. Samaan aikaan, tiimitovereidensa tietämättä Reed suunnitteli salaa noutavansa Doomin Helvetistä ja asettavansa hänet erityiseen vankilaan toisessa ulottuvuudessa, josta ei voisi paeta; mutta loput Ihmeneloset keskeyttivät tahattomasti tämän noudon sallien Doomin paeta niin pitkäksi aikaa, että hän ehti tappaa Möykyn.


title: Herra Fantastinen

text: Loput Ihmeneloset palasivat murheissaan Amerikkaan, jossa heidän asemansa viranomaisten silmissä ja heidän maineensa yleisön seassa oli vajonnut valtavasti Latverian tapauksen takia. Ihmeneloset hajosivat, Reed ja Sue erosivat, ja Reedin oli jopa pakko luovuttaa suurin osa patenteistaan hallitukselle osana sopimusta välttää syytteet. Reed oli kuitenkin varma, että Ben voitaisiin herättää henkiin ja hän sai Suen ja Johnnyn mukaansa tälle retkelle, joka johti heidät lopulta Taivaan porteille käyttäen muunneltua versiota Doomin vanhasta laitteesta. He saivat Benin uskomaan, ettei vielä ollut hänen aikansa ja hän suostui palaamaan elävien maailmaan ystäviensä mukana – ja Luojat sallivat sen, parantaen jopa Reedin arvet läksiäislahjana.


title: Herra Fantastinen

text: Ihmenelosten palattua toimintaan Reed johtaa heitä yrityksissä rakentaa maineensa ja varansa uudelleen. Aikansa hän ohjasi tiimin myös tekemään töitä siviiliammateissa; mutta hänen päätavoitteensa on yhä perheen kasvattaminen, ihmisyyden suojeleminen ja tiedon etsiminen kaikista universumin kolkista ja niiden tuolta puolen.


title: Herra Fantastinen

text: Venyminen; Reed voi venyttää ruumistaan sata kertaa yli normaalimittojen. Lisäksi hän voi halutessaan kutistaa itsensä noin kaksi kertaa tennispallon kokoiseksi – joskin se on hyvin rasittavaa; näin hän teki ainakin seikkailussa "Tomazooma – elävä totemi".


title: Herra Fantastinen

text: Reed pitää kuitenkin venymiskykyään toisarvoisena: hän arvostaa enemmän tiedemiehen kykyjään, ja hän onkin eräs maailman nerokkaimmista; Tuho (sarjakuvahahmo) on niitä harvoja jotka ovat voittaneet Reedin älyssä. Ihmenelosten päämajan varustus on kokonaan hänen kehittämänsä; samoin hän on luovuttanut eräitä keksintöjään valtion käyttöön, ensi sijassa poliisille.


title: Herra Fantastinen

text: Samoin hän on lääketieteen asiantuntija; hän mm. toimi synnytyslääkärinä, kun epäinhimillisten kuningasperheen jäsenen Kristallin esikoinen Luna syntyi Kuussa.


title: Herra Fantastinen

text: Queensissa kasvanut, kolmesta lapsesta vanhin Reed Richards oli muita älykkäämpi. Reedin ystävä Ben Grimm suojeli häntä kiusaavilta luokkatovereilta, mutta Reedin isä ei pystynyt käsittelemään poikansa neroutta ja kohteli lapsiaan rankasti, saaden Reedin ja hänen sisarensa ilottomiksi. Reed löysi toisen ulottuvuuden ja rakensi oskillaattorin joka salli hänen katsella sitä. Puoli vuotta myöhemmin, viidennellä luokalla, Midtownin ala-asteen tiedenäyttelyssä Reed demonstroi kykyään lähettää esineitä siihen ulottuvuuteen. Tämän huomasi luutnantti Lumpkin, Mannerteknologian Kehitystiimin johtajan ”kykyjenetsijä”, joka etsi erityislaatuisia lapsia ympäri maailman.


title: Herra Fantastinen

text: Reedin otti suojelukseensa kansainvälisesti tunnettu tiedemies tohtori William Storm Baxter Buildingista, Manhattanin keskustassa sijaitsevasta laitoksesta lahjakkaille lapsille. Reedin isä oli helpottunut päästessään eroon hänestä, joten Reed näki perhettään harvoin sen jälkeen. Hänen ainoat kontaktinsa olivat nuoria oppilaita ja hänen koiransa Einstein. Ikävöiden perhettään Reed rakensi salaa ”Ihmeauton”, polttoaineettoman kulkuneuvon joka pystyi lentämään seitsenkertaisella äänennopeudella, mutta ei koskaan käyttänyt sitä. Viisi ja puoli vuotta Reed tutki N-vyöhykettä, onnistumatta kuitenkaan murtamaan sen salaisuuksia kokonaan kunnes toinen nero Victor Van Damme korjasi Reedin laskelmia; seuraavan viiden vuoden aikana Van Damme auttoi Reediä työssä N-vyöhykkeen matematiikan parissa ja Reed puolestaan auttoi Victoria pienoisrobottien rakentamisessa. Kun hallitus rakensi luonnollisen kokoisen kaukosiirtimen N-vyöhykkeelle, Van Damme teki salassa viime minuutin muutoksia laskelmiin ja portin aktivoiminen loi vaihetason ilmiön, joka muutti Reedin ja hänen ystävänsä ikuisesti antaen heille yli-inhimilliset kyvyt.


title: Herra Fantastinen

text: Pystymättä vakuuttamaan Van Dammea avukseen muutosten perumisessa, Reed jatkoi keskittymistään tieteeseen täydellistäen siirtimensä N-vyöhykkeelle ja muutellen sitä sopivaksi sekä aikamatkustukseen että pääsyyn rinnakkaisiin ulottuvuuksiin. Tiimin tultua julkisuuteen taistelussa Nihiliä vastaan Las Vegasissa, Reed alkoi kaivata julkista hyväksyntää supersankaruudelle, ehkä kompensoiden isänsä asennetta häneen. Hän nyt tasapainottelee pakkomielteisen rakkautensa tieteeseen ja Susan Stormin kanssa solmimansa romanttisen suhteen ja uuden supersankariasemansa välillä.


title: Kuokkavieraat

text: Kuokkavieraat () on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut David Dobkinin ohjaama elokuva. Elokuva on lajityypiltään komedia. Elokuvan on käsikirjoittanut Steve Faber Bob Fisherin kanssa. Elokuva kestää 127 minuuttia (leikkaamaton versio) ja 120 minuuttia (leikattu). Vaikka monet katsojat pitivät siitä, se ei saanut osakseen kriitikoiden arvostusta. Pääosia esittävät Owen Wilson ja Vince Vaughn. Yhdysvalloissa ensi-ilta oli 15. heinäkuuta 2005 ja Suomessa 2. syyskuuta. Elokuva kertoo mieskaksikosta, jotka tulevat häihin ja juhliin kuokkavieraisiin ja tutustuvat naisiin, joita tapaavat juhlissa.


title: Norwich (täsmennyssivu)

text: Norwich-hakusanalla on useita merkityksiä:


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Jalkaväkitankki Mk. III Valentine on Vickers-Armstrongin kehittämä panssarivaunu, ja se oli käytössä toisessa maailmansodassa. Sitä valmistettiin vuosina 1940–1944 eri versioineen yhteensä 8 275 kappaletta, joista 1 420 Kanadassa.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Vuoden 1938 alkupuolella Vickers-Armstrong halusi osallistua jalkaväkitankki Mk. II (A12):n tuottamiseen. Sen sijaan Vickersiltä pyydettiin uuden tankin suunnittelemista joka perustuisi vanhaan A10 Cruiser Mk II -malliin. Vickers suostui pyyntöön, sillä yhtiöllä oli kokemusta A10-mallin rakentamisesta, ja tuo kokemus olisi mennyt hukkaan, jos se olisi siirtynyt rakentamaan A12:ta.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Vickers-Armstrongin uusi tankki oli rungon, jousituksen, moottorin ja vaihteiston osalta sama kuin A10, mutta torni olisi raskaammin panssaroitu ja aseistuksena oli täysin uusi 2-naulainen 40-millinen tykki. Suunnitelmat saatiin valmiiksi ystävänpäivänä (Isossa-Britanniassa "St. Valentine's Day") helmikuussa 1938. Siitä sanotaan nimen Valentine tulevan.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Kuitenkin meni yli vuosi ennen kuin tilaus Valentinesta tuli. Vuoden 1939 heinäkuussa sota näytti väistämättömältä ja Isolle-Britannialle tuli kiire saada lisää panssarivaunuja. Vickers-Armstrongilta tilattiin 275 Valentinea ennen kuin edes mallikappaletta oli rakennettu. Vickers lupasi pystyvänsä nopeaan tuotantoon, koska runko oli vanhasta A10:stä, ja siten säästettiin aika, joka muuten olisi tarvittu uuden rungon suunnitteluun.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Ensimmäinen Valentine luovutettiin armeijalle testejä varten toukokuussa 1940. Se suoriutui testeistä hyvin sen osoittautuessa mekaanisesti luotettavaksi. Ensimmäiset palveluskäyttöön tarkoitetut Valentinet luovutettiin armeijalle myöhään vuonna 1940. Sitä käytettiin vuosina 1940–1941 panssariyhtymien kalustona ns. cruiser-tankin roolissa, koska oikeista cruiser-tankeista oli pulaa.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentinen vanhanaikaisuus huomattiin jo vuoden 1941 loppupuolella. Se oli hidas ja pieni torni esti suuremman tykin asentamisen. Valentine III ja Valentine IV -versioissa oli isompi torni, jotta sinne mahtuisi kolme miehistön jäsentä (johtaja, ampuja ja lataaja). Miehistön määrä jouduttiin kuitenkin vähentämään takaisin kahteen, jotta torniin mahtuisi isompi tykki. Yleisesti Isossa-Britanniassa haluttiin, että sen tankkien tornimiehistö olisi kolme, mutta vaatimuksesta jouduttiin nyt tinkimään, koska Valentineen haluttiin suurempi tulivoima. Vuoden 1942 maaliskuusta eteenpäin Valentineihin alettiin asentaa 6-naulainen tykki (Valentine VIII). Muita muutoksia Mk. VIII:ssa oli parempi moottori ja hitsattu panssari. Maaliskuussa 1943 joihinkin Valentineihin asennettiin 75 millimetrin tykki. Alun perin testien piti osoittaa, kuinka hyvin 75 mm:n tykki sopisi A27 Centaur/Cromwell -tankkiin ja Churchilliin, mutta koska se toimi loistavasti myös Valentinessa, siitä päätettiin tehdä uusi versio 75 mm:n tykillä. Tämä viimeiseksi jääneen version nimeksi tuli Valentine XI.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentineja rakensi Vickers-Armstrongin lisäksi Metropolitan-Cammell ja Birmingham Carriage & Wagon. Valentineja valmisti myös Kanadassa kanadalainen Pacific Car & Foundry. Kanadassa rakennettiin 1 420 Valentinea, ja kaikki paitsi 30 niistä päätyi neuvostoliittolaisille. Loput päätyivät harjoituskäyttöön.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine oli yksi tärkeimmistä brittiläisistä tankeista toisessa maailmansodassa ja vuonna 1943 se muodosti määrältään lähes neljäsosan Ison-Britannian tankeista. Valentinea on käytetty myös pohjana Archer-panssarintorjuntavaunulle ja Bishop-telatykille, jossa oli 25-naulainen kanuunahaupitsi.Valentine I, Jalkaväkitankki Mk. III: Alkuperäinen malli. AEC:in 6-sylinterinen, 135-hevosvoimainen bensakäyttöinen moottori. Aseistuksena 2-paunainen (40 mm) tykki ja torniin asennettu Besa-konekivääri.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine II, Jalkaväkitankki Mk. III*: Muuten samanlainen kuin Valentine I mutta AEC:in 131-hevosvoimainen dieselmoottori korvasi AEC:in bensakäyttöisen moottorin. Aavikolla käytettävät tankit varustettiin lisäksi hiekkasuojilla ja irrotettavalla lisäpolttoainetankilla.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine III: Samanlainen kuin Valentine II, mutta tornia muunneltu siten että sinne mahtui kolmas miehistön jäsen, tehden tankin miehistöstä nelihenkisen.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine IV: Samanlainen kuin Valentine II, mutta moottori on vaihdettu General Motors Corporationin dieselmoottoriin (138 hevosvoimaa).


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine V: Muuten samanlainen kuin Valentine III, mutta moottori on vaihdettu General Motors Corporationin dieselmoottoriin (138 hevosvoimaa).


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine VI: Ensimmäinen kanadalainen tuotantomalli, rakennettu Yhdysvaltojen/Kanadan insinööristandardien mukaisesti. Ulkoisesti samanlainen kuin Valentine IV. General Motorsin dieselmoottori. Etulevyt valettu pulttaamisen sijaan. Browningin .30-kaliiperinen konekivääri korvasi Besa-konekiväärin 16. valmistetun Valentine IV:n jälkeen. Tuotannossa vuodesta 1941 lähtien.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine VII: Paranneltu Valentine VI, rakennettu Kanadassa. Eri radio ja pieniä sisäisiä muutoksia.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine VIIA: Paranneltu Valentine VII, rakennettu Kanadassa. Irrotettava lisäpolttoainetankki, erilaiset telat ja ajovalojen ympärille rakennettu suojaava kehikko.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine VIII: Muuten samanlainen kuin Valentine III, mutta tykki on vaihdettu 6-naulaiseen (57 mm) ja tornin konekivääri poistettu. Miehistö vähennetty kolmeen.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine IX: Samanlainen kuin Valentine V, mutta tykki vaihdettu 6-naulaiseen (57 mm) ja tornikonekivääri poistettu. Miehistö vähennetty kolmeen.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine X: Tässä mallissa oli 6-naulainen tykki ja 7,92 mm Besa-konekivääri. Paranneltu General Motorsin dieselmoottori (165 hevosvoimaa). Tuotannossa vuodesta 1943 eteenpäin.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine XI: Muuten samanlainen kuin Valentine X mutta 75 mm:n tykillä. Hitsattu rakenne. Viimeinen tuotantoon menevä malli.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine CDL (Canal Defence Light): Tämän mallin torni on korvattu valonheittimellä. Vain muutama muutettiin tällaiseksi.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine AMRA Mk. Ib: Valentine, johon on asennettu pyöriä eteen. Pyörien tarkoitus oli räjäyttää miinoja. Ei koskaan ollut käytössä kentällä.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine Snake: Valentine, joka veti perässään räjähteillä täytettyä metalliputkea. Putki raahattiin miinäkentälle ja räjäytettiin tarkoituksenaan raivata reitti miinakentän läpi. Vain muutamia käytettiin sodan aikana.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine Bridgelayer: Valentine II, josta on torni poistettu ja tilalle asennettu silta, joka voidaan tarvittaessa laskea maahan. Silta on 10,3 metriä pitkä ja 2,9 metriä leveä.


title: Valentine (panssarivaunu)

text: Valentine DD (Duplex Drive): Valentine valittiin tankiksi josta tehtäisiin DD-versioita sen jälkeen, kun Duplex Drive huomattiin toimivaksi vuonna 1941. 650 Valentine Mark. III ja Mark. VIII muunnettiin DD-versioksi. Niitä käytettiin pääosin miehistön kouluttamiseen. Tositoimiin Valentine DD ei koskaan päässyt.


title: Zook

text: Zook on helsinkiläinen pitkän linjan muusikoista koostuva rockyhtye. Yhtyeen muodostavat Walesista kotoisin oleva Bryn Jones, Michael Monroen ja Remun yhtyeistä tuttu Rocka Merilahti sekä Kingston Wallin rytmiryhmä Jukka Jylli ja Sami Kuoppamäki.


title: Zook

text: Studioalbumit


title: Zook

text: Singlet


title: Yliskylä

text: Yliskylä () on Laajasalon kaupunginosan noin 11 000 asukkaan osa-alue Kaakkois-Helsingissä.


title: Yliskylä

text: Yliskylä on Laajasalon peruspiirin asutuskeskittymä; yli puolet laajasalolaisista asuu Yliskylässä. Alueelle on sijoittunut myös pääosa saaren kunnallisista peruspalveluista. Yliskylässä on noin 1 120 työpaikkaa (31.12.2003).


title: Yliskylä

text: Alueella on kuusi päiväkotia, yksi leikkipuisto, kaksi ala-asteen koulua ja yläaste. Yliskylässä on lisäksi esimerkiksi Laajasalon kirkko, kirjasto ja terveysasema sekä useita kauppoja ja ravintoloita.


title: Yliskylä

text: Yliskylän läpi kulkee Laajasalon pääväylä Laajasalontie. Kaikki Laajasalosta ja Santahaminasta mantereelle kulkeva ajoneuvoliikenne kulkee Yliskylän läpi Laajasalon sillan kautta Herttoniemeen. Kevyen liikenteen yhteys on myös Laajasalon kanavan ylittävän jalankulkusillan ja Tammisalon kautta. Yliskylää palvelevat kaikki Laajasaloon kulkevat metron liityntälinjat sekä Laajasalon HSL-lähibussilinja.


title: Yliskylä

text: Elokuussa 2016 päätettiin toteuttaa Kruunusillat-hanke, joka sisältää kymmenen kilometrin mittaisen raitiotieyhteyden ja kolme uutta siltaa Yliskylän ja Helsingin keskustan välille. Siltojen rakennus alkaa vuonna 2018.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Todennäköisyysjakauma kuvaa todennäköisyyslaskennassa kuinka yleisiä satunnaismuuttujan eri arvot ovat. Satunnaismuuttujiksi kutsutaan sellaisia satunnaisilmiöitä, joiden tuloksiin voidaan liittää numeerinen arvo. Arvon esiintymisen yleisyys määrätään todennäköisyysmittaa käyttämällä ja esitetään todennäköisyysfunktion avulla. Diskreettin satunnaismuuttujan eri arvojen yleisyyttä määrittävät niiden pistetodennäköisyyksien suuruudet. Satunnaismuuttujan perusjoukko ja niihin liittyvät todennäköisyysarvojen joukko muodostavat yhdessä todennäköisyysjakauman. Jatkuvan satunnaismuuttujan eri arvot muodostavat reaalilukujatkumon, jossa eri arvojen todennäköisyyksiä ei voida käsitellä yksittäin. Todennäköisyydet ilmaistaankin epäsuorasti käyttämällä tiheysfunktion käsitettä. Tiheysfunktiolla esitetään, kuinka todennäköisyydet painottuvat eri perusjoukon reaaliluvuille, mutta siitä ei voi suoraan lukea todennäköisyyksiä. Todennäköisyydet tulee laskea käyttämällä määrättyä integrointia yli valitun lukuvälin. Vaihtoehtoinen tapa määrittää jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma on käyttää kertymäfunktiota, joka myös määrittää todennäköisyysjakauman täysin yksikäsitteisesti.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Osa jakaumista kuvaavat erilaisten kombinatoristen tapahtumien todennäköisyyksiä (Binomijakauma ja Geometrinen jakauma). Toiset liittyvät tilastolliseen päättelyyn ja niiden arviointiin (χ²-jakauma ja Studentin t-jakauma). On myös olemassa luonnonilmiöitä kuvaavia jakaumia (Normaalijakauma ja Maxwellin–Boltzmannin jakauma).


title: Todennäköisyysjakauma

text: Tarkasteltavat satunnaisilmiöt syntyvät usein useiden erilaisten satunnaisilmiöiden yhteisvaikutuksesta ja tarkasteltavat satunnaisilmiöt tapahtuvat näiden yhteisvaikutuksesta. Koska erilaiset satunnaisilmiöt voivat olla toisistaan riippuvia, on näissä tapauksissa paras muodostaa eri satunnaisilmiöiden yhteisjakauma. Yhteisjakaumalla voidaan analysoida paremmin eri tilanteita ja samalla huomioida tarkasteltavan satunnaisilmiön moninaisuus.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Yhden muuttujan todennäköisyysjakaumassa tulee tuntea satunnaismuuttujan perusjoukko ja kunkin satunnaismuuttujan arvoa vastaavan todennäköisyyden määräytymistapa. Perusjoukko ja sen todennäköisyysfunktio muodostavat yhdessä todennäköisyysjakauman.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Satunnaismuuttuja voi olla diskreettinen tai jatkuva. Käytännön sovelluksissa esiintyy myös näiden yhdistelmiäkin. Diskreettisen satunnaismuuttujan saamat arvot ovat erillisiä lukuja. Monissa tilanteissa satunnaismuuttuja saakin arvokseen luonnollisia lukuja. Esimerkiksi nopan eri tahkoille on voitu liittää luvut formula_1 ja kolikolle formula_2, missä ne edustavat sanoja formula_3. Arvoja voi olla myös ääretön määrä, sillä esimerkiksi kolikonheitossa "tarvittavien heittojen lukumäärä siihen, että saadaan ensimmäisen kerran kruuna", on formula_4. Luonnosta voidaan ottaa esimerkki yksielektronisesta heliumatomista. Sen ainoan elektronin energiatila vaihtelee satunnaisesti perustilan ja viritettyjen tilojen välillä. Energiatilat ovat reaalukujen likiarvoja formula_5 (yksikkönä elektronivoltti), joita on teoriassa ääretön lukumäärä. Koska muita energiatiloja ei ole, ovat nämäkin arvot diskreettejä eli erillisiä.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Jatkuvien satunnaismuutujien arvot ovat reaalilukuja, jotka muodostavat yhden tai useamman välin. Satunnaismuuttuja voi saada esimerkiksi kaksi arvoa, joiden erotus on mitättömän pieni. Tämä ominaisuus, että luvut voivat olla mielivaltaisen lähellä toisiaan, johtaa myös siihen, että niitä on ylinumeroituvasti ääretön määrä. Siis selvästi enemmän kuin diskreeteillä satunnaismuuttujilla, joita voi olla korkeintaan numeroituvasti ääretön lukumäärä. Tämä ero vaikuttaa ratkaisevasti siihen, kuinka muuttujien eri arvojen esiintymistodennäköisyydet ilmaistaan.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Todennäköisyysfunktiolla määritetään jokaiselle satunnaistapahtumalle todennäköisyys. Diskreetin satunnaismuuttujan eri arvolle voidaan liittää (esimerkiksi taulukoimalla) sen yleisyyttä ilmaiseva todennäköisyys. Jos diskreettejä arvoja on numeroituvasti ääretön määrä, tulisi todennäköisyydet ilmaista lausekkeella, jolla kullekin satunnaismuuttujan arvolle saadaan määritettyä todennäköisyys. Tapahtumaan voi sisältyä satunnaismuuttujan useita arvoja, jolloin tapahtuman todennäköisyys on näiden todennäköisyyksien summa. Sitä taulukkoa tai lauseketta, josta todennäköisyyden arvo saadaan, kutsutaan pistetodennäköisyysfunktioiksi, tai pelkästään vain todennäköisyysfunktioksi.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Jatkuvalla satunnaismuuttujalla on mahdollisia arvoja ylinumeroituva määrä, joten tapahtuman sisältävien yksittäisten todennäköisyyksien summaksi tulisi ääretön. Tämän takia kunkin satunnaismuuttujan arvon todennäköisyyttä ei voida ilmaista lukuarvona. Ongelman kiertämiseksi todennäköisyydet ilmaistaan tiheysfunktiolla.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Tiheysfunktion arvo on sitä suurempi, mitä yleisempi on satunnaismuuttujan arvo. Se ei esitä todennäköisyyttä suoraan, vaan tiheysfunktiolla halutaan laskea tapahtumien todennäköisyyksiä. Jos satunnaismuuttuja formula_6 esittäisi esimerkiksi (onko tämä mahdollista?) maailman kaikkien miesten pituuksia, niin satunnaismuuttujan tiheysfunktio formula_7 antaisi suuria arvoja niille pituuksille formula_8, jotka ovat yleisiä, ja pieniä arvoja pituuksille, joita esiintyy harvoin (jättiläiset ja kääpiöt). Sellaisille pituuksille, joita ei tällä hetkellä esiinny yhtään (15-metrinen mies), on tiheysfunktion arvo lähes nolla tai tasan nolla. Tapauksen "miehen pituus on 150–170 senttimetriä" formula_9 todennäköisyys lasketaan tiheysfunktion määrätyllä integraalilla


title: Todennäköisyysjakauma

text: Tiheysfunktion jatkuva käyttäminen voi tulla vaivalloiseksi ja integraalin laskeminen hankalilla tiheysfunktioilla voi ylittää käyttäjän laskutaidot. Tämän vuoksi jakaumasta julkaistaan myös valmiiksi integroituja kertymäfunktioita, jossa tapahtumat on helpommin laskettavissa. On olemassa myös tiheysfunktioita, joiden integraalit eivät ratkea matematiikan nykyisillä määritelmillä (esimerkiksi normaalijakauma). Näiden jakaumien yhteydessä tapahtumien todennäköisyydet määritellään kertymäfunktion arvoista muodostetusta taulukosta.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Suluissa annetaan esimerkki jakauman tulkinnasta.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Diskreetti todennäköisyysjakauma on sellaisen satunnaismuuttujan jakauma, joka voi saada vain äärellisen tai korkeintaan numeroituvasti äärettömän määrän erilaisia arvoja, esimerkiksi vain kokonaislukuarvoja. Tällaista satunnaismuuttujaa sanotaan diskreetiksi satunnaismuuttujaksi. Tällöin myös todennäköisyys on jakautunut vain äärellisen tai numeroituvan muuttujan arvojen joukon kesken.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Tärkeitä diskreettejä todennäköisyysjakaumia ovat esimerkiksi:Esimerkiksi jos satunnaismuuttuja on nopanheitto, se saa vain kuusi eri arvoa, nopan silmäluvut 1, 2...,6. Koska säännölliselle nopalle jokaisen silmäluvun todennäköisyys on yhtä suuri, yksittäisen silmäluvun todennäköisyys saadaan jakamalla varman tapauksen todennäköisyys (joka on 1) kuudella. Siten vaikkapa silmäluvun 5 (kuten kaikkien muidenkin silmälukujen) todennäköisyys on 1/6. Tässä tapauksessa todennäköisyysjakauman sanotaan olevan tasainen. Jos diskreetin satunnaismuuttujan todennäköisyys on jakautunut tasaisesti, jakauman sanotaan olevan "symmetrinen jakauma" eli diskreetti tasainen jakauma.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Jos heitetään kahta noppaa joista ensimmäinen on vaikka sininen ja toinen punainen, voidaan tulos tulkita satunnaismuuttujaksi usealla tavalla. Voidaan pitää satunnaismuuttujana saatua lukuparia, esim. jos sinisellä tuli 2 ja punaisella 5, satunnaismuuttuja on (2,5). Myös voidaan ottaa satunnaismuuttujaksi suurempi saaduista nopan silmäluvuista, eli em. tapauksessa luku 5. Kolmas mahdollisuus on käyttää satunnaismuuttujana silmälukujen summaa, eli edellä tarkastellussa tapauksessa satunnaismuuttujan arvo on 7. Muitakin mahdollisuuksia satunnaismuuttujan valinnalle on löydettävissä.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Lukuparien tapauksessa kahden nopan heiton arvojoukko on kaikkien mahdollisten silmälukuparien joukko eli 6x6=36 lukuparia. On nähtävissä että kyseessä on symmetrinen todennäköisyysjakauma.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Sen sijaan jos satunnaismuuttuja on suurempi silmäluvuista, esimerkiksi satunnaismuuttujan arvo 1 tulee vain lukuparista (1,1), kun taas arvo 6 tulee peräti yhdestätoista eri lukuparista (1,6),(6,1),(2,6),(6,2)...,(5,6),(6,5) ja (6,6). Kyseessä ei siis ole ollenkaan symmetrinen todennäköisyysjakauma.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Jos jokin koe suoritetaan määräluku kertoja ("n"), ja tietty tulos saadaan joka kerta vakiotodennäköisyydellä "p", sellaisten tapausten lukumäärä, joissa tämä tulos on saatu, noudattaa binomijakaumaa parametreilla (n, p). Esimerkkinä voidaan mainita kuutosten lukumäärä heitettäessä noppaa useita kertoja.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Poissonin jakauma kuvaa tiettyjen tapahtumien lukumäärää kiinteällä aikavälillä, kun tapahtumien todennäköisyys on ajassa vakio ja seuraavan tapahtuminen ei riipu lainkaan edellisestä. Poissonin jakaumaa voidaan pitää binomijakauman rajatapauksena, kun toistojen lukumäärä "n" kasvaa rajatta, mutta todennäköisyys "p" pienenee samassa suhteessa. Jakauma on näin ollen diskreetti, mutta kiinteällä aikavälillä tapahtumien lukumäärää ei ole kuitenkaan mitenkään rajoitettu. Toisin sanoen satunnaismuuttujan mahdolliset arvot ovat kaikki ei-negatiiviset kokonaisluvut, siis numeroituva, ei-äärellinen joukko.


title: Todennäköisyysjakauma

text: Geometrinen jakauma on myös esimerkki diskreetistä jakaumasta, jossa mahdollisia arvoja ovat kaikki ei-negatiiviset kokonaisluvut. Siinä kahden peräkkäisen kokonaislukuarvon todennäköisyyksien suhde on vakio, ja mitä suurempi luku, sitä pienempi todennäköisyys.


title: LYS

text: LYS (Leading Yard Stick) on kilpapurjehduksessa käytettävä tasoitusjärjestelmä, jonka laskenta perustuu veneen tilastolliseen menestymiseen kilpailuissa suhteessa toisiin purjevenemalleihin. Se on käytössä Suomessa ja Ruotsissa. Muiden tasoitusjärjestelmien tavoin sillä pyritään mahdollistamaan erilaisten purjeveneiden kilpaileminen keskenään. LYS on jaettu eri ryhmiin purjeveneiden erilaisten ominaisuuksien mukaan: LYS-kevytveneet, LYS-urheiluveneet, LYS-monirungot ja tavallisille perhepurjeveneille LYS.


title: LYS

text: LYS on ns. yhden luvun tasoitusjärjestelmä, jossa kullakin venetyypillä on oma, kahden desimaalin tarkkuudella ilmoitettava tasoituslukunsa. Nopealla veneellä luku on suurempi kuin hitaalla. Veneen LYS-luku kertoo sen nopeuden suhteessa pohjoismaiseen kansanveneeseen, jonka LYS-luku on 1,00. Monirunkoveneellä LYS voi olla jopa 2,14 (SeaCart 30) ja köliveneellä 1,41 (X-512). Optimistijollan LYS-luku on 0,79.


title: LYS

text: LYS-tasoitusjärjestelmää käytettäessä jokaiselle kilpailuun osallistuvalle veneelle lasketaan tasoitettu aika, joka saadaan kertomalla purjehdukseen käytetty aika veneen LYS-luvulla. Kilpailun voittaja on vene, jonka tasoitettu aika on pienin. Radan nopeimmin purjehtinut vene ei siis välttämättä ole voittaja.


title: LYS

text: Kaikkien yhden kertoimen tasoitusjärjestelmien ongelmana on se, että erilaisilla purjeveneillä on erilainen suorituskyky erilaisissa tuulissa – puhutaan mm. kevyen tuulen ja kovan tuulen veneistä. Yhtä tasoituslukua käytettäessä ei voida huomioida veneiden suorituskyvyn muutosta tuulen voimakkuuden muuttuessa.


title: Lichinga

text: Lichinga on kaupunki Mosambikin pohjoisosissa. Se on Niassan provinssin pääkaupunki. Siirtomaa-aikoina kaupunki tunnettiin nimellä Vila Cabral. Kaupungin asukasluku on noin 142 000. Kaupungissa on lentokenttä.


title: Kaarle Kari

text: Kaarle (Kaarlo) Kustaa Kari (15. syyskuuta 1897 Kuhmalahti – 19. tammikuuta 1944 Lampero) oli suomalainen eversti ja Mannerheim-ristin ritari numero 66.


title: Kaarle Kari

text: Kari kävi Viipurin upseerikokelaskurssin 1918–1919, Kadettikoulun 1926–1927 sekä Sotakorkeakoulun yleisen osaston 6. kurssin 1926–1927 ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 1932. Vuoden 1918 Suomen sisällissotaan Kari osallistui sotamiehenä ja ryhmänjohtajana mm. Pohjois-Hämeen Rykmentissä. Hän toimi nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Pioneeripataljoona 1:ssä 1918–1921. Kari siirtyi Rajavartiolaitoksen palvelukseen 1923 jossa hän toimi aseupseerina ja adjutanttina 1923–1927. SM rajavartio-osastossa hän toimi adjutanttina 1927–1929 ja yleisesikuntaupseerina 1931–1932. Rajavartiolaitoksen esikunnassa hän palveli yleisesikuntaupseerina 1932–1938. Kainuun rajavartioston komentajan apulaisena hän oli 1938–1939.


title: Kaarle Kari

text: Talvisodan sytyttyä Kari toimi toimistopäällikkönä ja 9. divisioonan kuuluvan osasto Karin komentajana Suomussalmen alueen taisteluissa. Välirauhan aikana hän toimi toimistopäällikkönä JR 44:ssä, esikuntapäällikkönä 9. divisioonan esikunnassa ja Kainuun sotilasläänin esikunnassa ja Rajavartiosto 1:n komentajana 1940–1941. Jatkosodan alkaessa Kari komensi Sissipataljoona 1:ä. JR 60:a hän komensi 5.8.1941–7.5.1942. Seuraavaksi hän siirtyi JR 45:n komentajaksi 8.5.1942 alkaen. Kari kuoli rykmentin komentajana olleessaan 19. tammikuuta 1944.


title: Kaarle Kari

text: Ylennykset: alikersantti 15.9.1918, vääpeli 12.4.1919, vänrikki 10.8.1919, luutnantti 16.5.1921, kapteeni 6.12.1927, majuri 29.9.1934, everstiluutnantti 29.11.1940, eversti 13.4.1943.


title: Kaarle Kari

text: Karin Mannerheimin-ristin myönnön perusteluissa mainitaan hänen osallisuutensa Äänislinnan, Suununiemen, Käppäselän sekä Karhumäen taisteluissa.


title: Kvantiili

text: Kvantiilit ovat satunnaismuuttujan kertymäfunktiolta säännöllisin välein poimittuja prosenttipisteitä. Jakamalla järjestetty aineisto "q" kappaleeseen yhtä suuria joukkoja saadaan "q"-kvantiili. Kvantiilit ovat aineiston arvoja luokkien rajalla. Näin ollen "k":nnes kvantiili on sellainen arvo "x", että todennäköisyys saada pienempi arvo kuin "x" on noin "k/q". Empiirisessä työssä kvantiilit lasketaan aineiston kertymäfunktiosta.


title: Kvantiili

text: Osalle kvantiileista on vakiintuneet nimet:Yleisin käytetty kvantiili on mediaani. Se kertoo pisteen, joka jakaa aineiston puoliksi. Mediaani on 2. kvartiili, 5. desiili ja 50. persentiili. Toisinaan 1. kvartiilia kutsutaan alakvartiiliksi ja 3. kvartiilia yläkvartiiliksi.


title: Kvantiili

text: Formaalisti "k":nnes kvantiili formula_1 satunnaismuuttujalle "X" voidaan määritellä:


title: Kvantiili

text: Toisaalta voidaan määritellä formula_5-kvantiili osuutena, kun formula_6. Tällöin satunnaismuuttajan "X" formula_5-kvantiili on:


title: Kvantiili

text: Vaihtoehtoisesti formula_5-kvantiili voidaan määritellä kertymäfunktion "F" avulla:


title: Kvantiili

text: Kvantiilien avulla voidaan muodostaa satunnaismuuttujan vaihtelua kuvaavia tunnuslukuja. Muuttujan vaihteluväli muodostuu aineiston minimistä ja maksimista. Kvartiileina ilmaistuna kyse on 0. kvartiilista ja 4. kvartiilista. Vaihteluvälin pituus on maksimin ja minimin erotus.


title: Kvantiili

text: Toinen usein käytetty kvantiiliväli on kvartiiliväli. Sillä tarkoitetaan 1. kvartiilin ja 3. kvartiilin muodostamaan väliä. Kvartiilivälin pituus on 3. kvartiilin ja 1. kvartiilin erotus. Kvartiilipoikkeama on puolet kvartiilivälin pituudesta.