title: Dirk Pitt

text: Ihmishengen arvo on korkealla romaanien juonissa: hahmot eivät säästele vaivoja tai henkilökohtaisia uhrauksia pelastaakseen yhdenkään hengen, vaikka juonet yleensä koskettavat tuhansia ihmisiä.


title: Dirk Pitt

text: Dirk Pitt on esiintynyt elokuvissa kahdesti. Vuonna 1980 valmistuneessa romaanin "Nostakaa Titanic!" filmatisoinnissa sekä vuoden 2005 elokuvassa "Sahara". Vuoden 1980 elokuvassa Dirk Pittin roolissa nähtiin Richard Jordan, ja vuoden 2005 elokuvassa pääosassa oli Matthew McConaughey. Cussler ei ollut tyytyväinen "Saharan" elokuvakäännökseen ja haastoi filmiyhtiön oikeuteen. Hän oli tyytymätön elokuvaan, koska elokuvasta oli leikattu pois hänen mielestään liian paljon kerrontaan olennaisesti liittyvää. Vuoden 1980 elokuvaa "Nostakaa Titanic!" Cussler piti kauheana alusta loppuun.


title: Kolotes

text: Kolotes Lampsakoslainen (, 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli yksi kuuluisimmista Epikuroksen oppilaista.


title: Kolotes

text: Kolotes kirjoitti kuningas Ptolemaios Filopatorille omistetun teoksen todistaakseen "Että on mahdotonta edes elää muiden filosofien oppien mukaan" (oτι κατα τα των αλλων φιλoσoφων δoγματα oυδε ζην εστι). Plutarkhos kirjoitti kaksi teosta sen kumoamiseksi: dialogin todistaakseen "Että on mahdotonta edes elää miellyttävästi Epikuroksen mukaan" sekä teoksen "Kolotesta vastaan" . Herculaneumista on löydetty joitakin katkelmia Koloteksen toisesta teoksesta, joka oli suunnattu Platonin dialogia "Lysis" vastaan.


title: Kolotes

text: Plutarkhoksen kirjoituksista voidaan päätellä, että Kolotes oli älykäs mutta turhamainen, dogmaattinen ja suvaitsematon. Hän hyökkäsi röyhkeästi Sokratesta ja muita suuria filosofeja vastaan. Hän oli Epikuroksen suosiossa, ja tämä kutsui häntä hellittelynimillä Koλωταρας ("Kolôtaras") ja Koλωταριoς ("Kolôtarios"). Plutarkhos sanoo myös, että kuultuaan Epikuroksen puhuvan asioiden luonteesta Kolotes lankesi polvilleen tämän edessä ja anoi tätä opettamaan häntä. Kolotes katsoi, että totuudenmukaisuus oli välttämätöntä filosofille ja siksi ei ollut soveliasta käyttää taruja opetuksessa. Cicero vastusti tätä näkemystä .


title: Buzdjakin piiri

text: Buzdjakin piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanin tasavallan länsiosassa Venäjällä. Piirin hallinnollinen keskus, Buzdjakin kylä, sijaitsee 112 kilometriä pääkaupungista Ufasta länteen. Piiri koostuu 12 maalaiskunnasta. Piiri on perustettu vuonna 1930.


title: Buzdjakin piiri

text: Piirin pinta-ala on 1 710 km², asukasluku on noin 31 000 ja asukastiheys 18 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat tataarit (51 %), baškiirit (40 %) ja venäläiset (7 %).


title: Ristinummi (Järvenpää)

text: Ristinummi on Järvenpään 21. kaupunginosa. Se sijaitsee Järvenpään etelärajalla ja rajoittuu sekä idässä että etelässä Tuusulaan. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa asui 562 ihmistä.


title: Ristinummi (Järvenpää)

text: Ristinummella sijaitsi ennen Helsinki–Riihimäki-radan Ristinummen seisake, jolla pysähtyivät pääkaupunkiseudun lähiliikenteen H- ja T-junat. Seisake lakkautettiin 31. toukokuuta 1998.


title: Ristinummi (Järvenpää)

text: Ristinummella oli myös tasoristeys, joka poistettiin turvallisuussyistä 2000-luvulla ja tilalle tuli alikulku.


title: Mahaneste

text: Mahaneste on nestettä, joka sisältää pepsiiniä, limaa, vettä, suolahappoa ja sisäistä tekijää. Valkuaisaineita pilkkova pepsiini erittyy maharauhasten pääsoluista inaktiivisena pepsinogeeninä, joka aktivoituu mahalaukussa pepsiiniksi suolahapon ja valmiin pepsiinin vaikutuksesta. Pepsiini erittyy inaktiivisena, jotta se ei erittyessään ala pilkkoa elimistön omia valkuaisaineita. Tämä suojaa elimistön soluja. Suolahappo erittyy maharauhasten katesoluista. Se mahdollistaa pepsiinin toiminnan mahalaukussa ja torjuu ruoansulatuskanavaan joutuneita pieneliöitä. Lima puolestaan suojaa mahalaukun limakalvoa sen omilta eritteiltä ja tekee ruokamassan liukkaaksi. Limaa erittyy erityisesti mahansuun ja mahan porttiosan maharauhasista. Sisäinen tekijä sitoo B-vitamiinia, jolloin vitamiini saadaan verenkiertoon ohutsuolen loppupäästä.


title: Mahaneste

text: Mahanesteen eritystä säätelevät mm. autonominen hermosto sekä mahan porttiosan limakalvosta erittyvä gastriini-hormoni, joka lisää pepsinogeenin, sisäisen tekijän ja suolahapon erittymistä maharauhasista. Sympaattinen hermosto vähentää mahanesteen eritystä ja parasympaattinen hermosto lisää sitä. Myös enterogastrinen heijaste, joka syntyy happaman ruokasulan tullessa mahalaukusta ohutsuoleen, vähentää mahanesteen eritystä.


title: Graduale

text: Graduale tai graduaali (lat. "portailta") on katolisen kirkon messun osa, jossa epistolan lukemisen jälkeen lauletaan joukko antifoneja. Antifonit saivat nimensä siitä, että ne esitettiin alttarin portailta tai vaihtoehtoisesti siitä, että niitä laulettaessa diakoni nousi rappuja ambonille valmistautuessaan lukemaan evankeliumia. Graduale kuuluu messun "Missa Proprium" osiin ja siten sen teksti vaihtelee päivittäin. Graduale vastaa osittain ortodoksisen kirkon prokimeni-psalmia, joka myös lauletaan ennen evankeliumin lukua.


title: Graduale

text: Myös evankelis-luterilaisen jumalanpalveluksen yhteydessä käytetään sanaa graduaali ennen evankeliumia laulettavasta virrestä. Virsi liittyy pyhän sisältöön ja se on jumalanpalveluksen päävirsi.


title: Raine Salo

text: Raine Olavi Salo on suomalainen säveltäjä, sanoittaja, laulaja ja kitaristi.


title: Raine Salo

text: Backwoods, jossa Salo lauloi ja soitti, voitti vuoden 1980 Rockin Suomen mestaruus -kisoissa keskityylin sarjan. Yhtye teki kaksi singleä ("Walkin' On" ja "Strange Wind"). Tämän jälkeen Salo vaihtoi laulukielen suomeksi ja teki kaksi albumia: sooloalbumin "Hyvä pahaa rock'n'roll" (1982, bassossa Risto Heldan ja rummuissa Kari Holmgren) ja yhtyenimellä Tralala albumin "Lasia & lumetta" (1984, koskettimissa Satu Koho ja rummuissa Kari Holmgren).


title: Raine Salo

text: Tämän jälkeen Salo vaihtoi laulukielen takaisin englantiin. Aki Sirkesalon kanssa hän perusti vuonna 1986 Giddyups-yhtyeen, mutta erosi siitä jo ennen ensimmäistä albumia "Seasons of the Shake" (1987). Yli puolet kappaleista on kuitenkin Salon tekemiä. Vuonna 1986 Salolla oli pieni rooli Jaakko Pyhälän elokuvassa Ursula, elokuvassa kuullaan myös Salon kappale "Ursula's Night". Seuraava Salon yhtye oli Bodyguards, joka julkaisi yhden EP:n vuonna 1988. Tämän jälkeen Salo siirtyi taustalle, lauluntekijäksi ja tuottajaksi. Hän tuotti Ville Virtasen (1990) ja Milanan (1991) ensimmäiset levyt ja teki niille useita kappaleita. Viime vuosina Salo on toiminut harvakseltaan tuottajana. Hän toimii nykyään Kaitaan koulussa opettajana ja on valmentajana Esport Oilers NG98 -joukkueessa.


title: Raine Salo

text: Raine Salon isä oli musiikkivaikuttaja Jaakko Salo.


title: Djurtjulin piiri

text: Djurtjulin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Baškortostanin tasavallan luoteisosassa. Djurtjulin piirin hallintokeskus on Djurtjulin kaupunki. Sen lisäksi piiriin kuluu 14 maalaiskuntaa. Piiri on perustettu vuonna 1930. Piirin pinta-ala on 1 671 km², asukkaita on runsaat 33 000. Suurimmat etniset ryhmät ovat tataarit, baškiirit, venäläiset ja marit.


title: Kurt Berger

text: Kurt Volmar Berger (1898–1977) oli Valtion Lentokonetehtaan pääkonstruktööri, koulutukseltaan lentokoneinsinööri.


title: Kurt Berger

text: K. V. Bergerin isä oli kirkkoherra Arnold Berger ja äiti Fanny Berger. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta yhteiskoulusta vuonna 1916, aloitti TKK:n koneinsinööriosaston sähkötekniikan opinnot saman vuoden syksynä, mutta liittyi vapaaehtoisena Helsingin Jääkäriprikaatiin.


title: Kurt Berger

text: Vuonna 1918 Berger kävi Saksassa Libaussa Ilmavoimien lento-oppilaana vesikoneohjaajakoulutuksessa, mutta Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan koulutus jäi kesken. Berger sai myöhemmin kansainvälisen siviilien ohjaajatodistuksen vuonna 1921.


title: Kurt Berger

text: Berger opiskeli lentokoneinsinööriksi syksystä 1919 lähtien East London Collegessa, valmistumispäivän ollessa 5. syyskuuta 1922. Hänet nimitettiin Ilmavoimien esikunnan insinööriksi 1. marraskuuta 1922 Santahaminaan, ja vähän myöhemmin pääkonstruktööriksi 1. maaliskuuta 1924.


title: Kurt Berger

text: Berger suunnitteli muun muassa I.V.L. C.24-, Haukka I ja II-, Sääski- ja Kotka-lentokoneet.


title: Kurt Berger

text: Suunnittelemiensa lentokoneiden lisäksi Berger osallistui Ilmavoimien hävittäjähankintoihin 1920-luvun lopulla ja 1930-luvun alussa muun muassa Tšekkoslovakiassa, Isossa-Britanniassa, Italiassa ja Ranskassa.


title: Kurt Berger

text: Berger erotettiin tehtävistään Valtion lentokonetehtaan puhdistuksien takia vuonna 1933 ja hän jatkoi alalla Lentoasema I:n ja Lentorykmentti 2:n konetarkastajana valvoen muun muassa talvisodan jälkeen Brewstereiden kokoonpanoa Ruotsissa, huoltopäällikkönä ja Ilmavoimien esikunnan toimistoinsinöörinä sekä yksityisenä yrittäjänä sotien jälkeen.


title: Robert de Castella

text: Robert de Castella (s. 27. helmikuuta 1957) on australialainen kestävyysjuoksija, joka voitti maratonin maailmanmestaruuden.


title: Robert de Castella

text: De Castella voitti 1979 Australian mestaruuden maratonjuoksussa. Seuraavana vuonna hän osallistui Moskovan olympialaisiin, jossa sijoittui maratonilla kymmenenneksi. Vuonna 1981 hän voitti Fukuokan maratonin ajalla 2.08.18, joka oli maailmanennätys vuoteen 1984 saakka. Vuonna 1982 hän voitti Kansainyhteisön kisojen maratonin ja seuraavana vuonna Rotterdamin maratonin lisäksi Helsingin MM-kisoissa kultamitalin. Samana vuonna hänet valittiin Australiassa vuoden urheilijaksi. Hän lähti ennakkosuosikkina Los Angelesin 1984 olympialaisiin mutta sijoittui viidenneksi.


title: Robert de Castella

text: Vuosina 1984 ja 1985 de Castella oli Chicagon maratonin kolmas. Vuonna 1986 hän voitti jälleen Kansainyhteisön mestaruuden sekä Bostonin maratonin ennätysajallaan 2.07.51. Hän voitti Rotterdamin maratonin vielä 1991, mutta lopetti uransa vuonna 1993. Hän on Australian kaikkien aikojen menestyneimpiä maratonjuoksijoita.


title: Joensuun Sokos

text: Joensuun Sokos on Pohjois-Karjalan Osuuskaupan (PKO) omistama tavaratalo, joka sijaitsee Joensuun keskustassa, Rantakadun ja Siltakadun kulmassa. Sokos-tavaratalon lisäksi talossa toimivat päivittäistavaroita myyvä S-market, pikaruokaravintola Hesburger, ravintola Torero, lounaskahvila Presso sekä Alko.


title: Joensuun Sokos

text: Joensuun Sokos avattiin vuonna 1968. Tavaratalossa on ketjun laajin valikoima kosmetiikkaa, naisten, miesten ja lasten pukeutumisen tuotteita, jalkineita ja laukkuja, urheilu- ja vapaa-ajan tuotteita, kodin ja asumisen tuotteita sekä kirjoja ja paperituotteita. Joensuun Sokos on juuri uudistettu.


title: Joensuun Sokos

text: Sokos-tavaratalo kuuluu Joensuun keskustassa sijaitsevaan Vaakuna-kortteliin. Vaakuna-korttelissa toimivat myös Sokos Hotel Vaakuna sekä ruoka- ja seurusteluravintolat sekä yökerhot. Ravintolapalveluita tarjoavat Rosso, Amarillo, Public Corner sekä Bepop.


title: Luettelo Westwood Studiosin peleistä

text: Tämä on luettelo Westwood Studiosin video- ja tietokonepeleistä.


title: Oulu Sinfonia

text: Oulu Sinfonia () eli Oulun kaupunginorkesteri on perustettu vuonna 1937. Siinä soittaa 61 muusikkoa.


title: Oulu Sinfonia

text: Oulussa on harrastettu säännöllistä konserttitoimintaa jo 1820-luvulta asti, ensimmäiset pyrkimykset pysyvän orkesterin saamiseksi ovat vuodelta 1856, jolloin musiikillisen kapellin musiikkiyhtien osakemerkinnät suoritettiin. Toiminta kuitenkin hiipui, ja Oulun Soitannollisen Seuran perustaminen vuonna 1901 oli piristysruiske orkesteritoiminnalle. Huippukauttaan tämä orkesteri eli talvella 1910–1911, jolloin sitä johti säveltäjä Toivo Kuula. Orkesterin toiminta hiipui vähitellen rahojen huvetessa, mutta esimerkiksi Jean Sibelius ehti käydä orkesteria johtamassa 1914.


title: Oulu Sinfonia

text: Syyskuussa 1934 Oulun Musiikkiyhdistys ry:n toiminta alkoi, ja Oulun orkesterin toiminta alkoi virallisesti maaliskuussa 1937. Vuodesta 1954 lukien orkesteri on saanut käyttää itsestään nimeä kaupunginorkesteri, ja orkesteri kunnallistettiin vuonna 1961.


title: Oulu Sinfonia

text: Tunnettuja kapellimestareita sekä ja Oulun kaupunginorkesterin kehittäjiä ovat olleet Urpo Pesonen, Paavo Rautio, Onni Kelo ja myöhemmiltä vuosilta Ari Angervo, Peeter Lilje ja , jonka johdolla orkesteri levytti 1998–2005 Leevi Madetojan koko orkesterituotannon. Syksystä 2005 kevääseen 2008 ylikapellimestarina toimi Dmitri Slobodeniouk. Syksystä 2010 syksyyn 2013 orkesterin taiteellinen johtaja oli kapellimestari Anna-Maria Helsing. Häntä seurasi ruotsalainen Johannes Gustavsson, jonka kausi ylikapellimestarina jatkuu vuoteen 2018. Orkesterin nimikkosäveltäjänä toimi vuosina 1997–2007 Olli Kortekangas.


title: Oulu Sinfonia

text: Oulu Sinfonia soittaa vuonna 1983 valmistuneessa 816-paikkaisessa Madetojan salissa. Oulun kaupunginorkesteri nimettiin uudelleen Oulu Sinfoniaksi kesän 2005 alussa.


title: Yvonne Hirdman

text: Yvonne Hirdman (s. 18. tammikuuta 1943 Tukholma) on ruotsalainen historioitsija ja feministi. Hän on Tukholman yliopiston historian professori emerita. Hirdman on tullut tunnetuksi sukupuolisysteemiä käsittelevistä teorioistaan. Hirdman on määritelty strukturalistiksi, koska hänen teoriansa lähtevät olettamuksesta, että sukupuoli on kielellisesti, kulttuurisesti ja sosiaalisesti tuotettu.


title: Yvonne Hirdman

text: Hirdmanin kysyy tutkimuksessaan muun muassa kuinka sukupuoli tuotetaan, miten sukupuoli toimii eri konteksteissa ja muiden järjestelmien kanssa sekä miksi nainen ja naisinen on sosiaalisesti alempiarvoista kuin mies ja miehinen. Hirdman lähestyy kysymyksiä historian kautta.


title: Yvonne Hirdman

text: Hirdman valmistui filosofian kandidaatiksi 1968 ja lisensiaatiksi 1972. Hän väitteli tohtoriksi 1974.


title: Yvonne Hirdman

text: Hirdman käyttää käsitteitä sukupuolisopimus, -järjestelmä ja -konflikti, ja lisäksi hän kuvaa historiasta ja eri yhteyksistä löytyviä naisten ja miesten välisiä suhteita. Suhteita on hänen mukaansa neljänlaisia. Ensiksi on A – ei-A suhde, jossa mies (A) on ihminen ja nainen (ei-A) ei ole läsnä. Toiseksi on A – a, yhden sukupuolen malli, jossa nainen (a) on vajavainen mies ja puute määrittää häntä. Kolmanneksi on A – B malli, jossa sukupuolet nähdään toisiaan täydentävinä vastakohtina, ja jossa kaikki jakautuu dikotomisesti feminiiniseen ja maskuliiniseen. Neljäntenä on A-A malli, jossa mies määrittyy homososiaalisesti suhteessa toisiin miehiin.


title: Yvonne Hirdman

text: Sukupuolijärjestelmä muotoutuu erilaisten sukupuolisopimusten vaikutuksesta ja toimii vuorovaikutuksessa kahden muun suuren järjestelmän, kapitalismin ja demokratian kanssa. Sukupuolisopimus ei Hirdmanin teoriassa tarkoita konkreettista sopimusta vaan toimii käsitteenä erilaisille (muuttuville) sukupuolisille käytännöille, jotka vaikuttavat elämän eri aloilla.


title: Yvonne Hirdman

text: Hirdmanin mukaan kautta historian sukupuolijärjestelmä on rakentunut kahdelle periaatteelle: erillään pitämiselle (segregaatio) ja hierarkialle, jossa mies ja miehinen on naista ja naisista ylempänä. Tämän konkreettisia ilmauksia ovat esimerkiksi sukupuolten välinen työnjako sekä naiseuden ja mieheyden kuvaukset. Sukupuolisopimus vaikuttaa kolmella tasolla: 1) mytologinen taso: arkiset käsitykset, stereotyypit 2) institutionaalinen taso: työhön, kulttuuriin, politiikkaan liittyvät sopimukset ja säännöt ja 3) henkilökohtainen taso. Eri tasoilla sukupuoliset käytännöt eli sukupuolisopimukset voivat olla erilaiset. Muutoksen mahdollisuuden Hirdman näkee tilanteissa, joissa sukupuolten erillään pitäminen ja hierarkia voidaan elää, ajatella tai tehdä pois.


title: Yvonne Hirdman

text: Hirdman puhuu myös sukupuolikonfliktista. Sillä hän tarkoittaa sitä ristiriitaa, joka syntyy modernin projektin logiikkojen, kapitalismin, demokratian ja sukupuolijärjestelmän, toimiessa yhdessä. Sekä kapitalismin että demokratian logiikat pyrkivät yhdentymiseen, kun taas sukupuolijärjestelmän logiikka pyrkii erotteluun, jolloin demokratia ja kapitalismi uhmaavat erottelun tabua ja miehistä normia. Tästä on seurauksena naisten tulo miesten alueelle ja sukupuolierosta nouseva kysymys siitä, kenen ehdoilla tulisi toimia.


title: Pons

text: Pons on siltaa tarkoittava latinan kielen sana.


title: Pons

text: Sanaa käytetään myös seuraavissa merkityksissä:


title: Canon (messu)

text: Canon (myös "Canon Missae", "Canon Actionis" tai "kaanon") on katolisen messun keskeisin osa, joka tulee Offertoriumin jälkeen ja ennen Communionia se sisältää leivän ja viinin pyhitysrukouksen.


title: Iglinon piiri

text: Iglinon piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanin keskiosassa tasavallan pääkaupungin Ufan lähistöllä. Piirin hallinnollinen keskuskylä Iglino (Иглинo) sijaitsee 48 kilometrin päässä Ufasta. Piiri koostuu 19 maalaiskunnasta. Se on perustettu vuonna 1935 .


title: Iglinon piiri

text: Iglinon piirin pinta-ala on 2 454 km². Piirin asukasluku on noin 42 800 ja asukastiheys 18 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat venäläiset, baškiirit ja tataarit.


title: Sylki

text: Sylki on suussa erittyvää nestettä, joka huuhtelee suuta, tekee ruoan liukkaaksi ja hillitsee bakteerien kasvua. Syljen valumista suun ulkopuolelle kutsutaan kuolaamiseksi. Eritetyn syljen määrä vaihtelee huomattavasti lajista riippuen: ihmisellä sylkeä erittyy tavallisesti noin 1,5 litraa vuorokaudessa, mutta naudalla määrä voi olla jopa 200 litraa vuorokaudessa.


title: Sylki

text: Sylki on pääasiassa vettä, mutta siinä on myös ioneja, ureaa, amylaasia ja bakteereja torjuvia entsyymejä kuten lysotsyymiä. Etenkin märehtijöillä on syljessään paljon ureaa, jota märehtijöiden etumahoissa olevat mikrobit voivat käyttää proteiinien muodostukseen. Joillakin lajeilla, kuten vasikalla, on syljessään myös lipaasia. Lihansyöjillä ei erity lainkaan tärkkelystä pilkkovaa sylkiamylaasia. Sylkeä on kahdenlaista: seroosia ja mukoosia sylkeä.


title: Sylki

text: Seroosi sylki on vetisempää kuin mukoosi sylki ja siinä on myös vähemmän musiineja. Seroosi sylki sisältää hiilihydraatteja pilkkovaa sylkiamylaasia, jota ei esiinny mukoosissa syljessä. Sylkiamylaasin vaikutus on melko vähäinen, koska ruoka viipyy yleensä vain hetken suussa ja mahalaukkuun joutuessaan mahan suolahappo tekee amylaasin tehottomaksi. Seroosia sylkeä erittävät parilliset suuret sylkirauhaset; korvasylkirauhanen, leuanalussylkirauhanen ja kielenalussylkirauhanen.


title: Sylki

text: Mukoosi sylki on limaista sylkeä, joka ei sisällä amylaasia, mutta siinä on musiineja, joka liukastaa ruokapaloja ja tekee mukoosin syljen tahmeaksi. Mukoosia sylkeä erittävät suuontelon limakalvossa ja sen alaisessa kerroksessa sijaitsevat pienet sylkirauhaset sekä leuanalussylkirauhanen ja kielenalussylkirauhanen.


title: Sylki

text: Syljen eritystä säätelee autonominen hermosto siten, että parasympaattinen hermosto lisää seroosin syljen eritystä ja sympaattinen taas mukoosin syljen eritystä. Aivosillan ja ydinjatkeen alueella on syljenerityskeskus, johon vaikuttava haju-, maku- ja suun tuntoaistimukset. Usein jopa ruoan ajatteleminen voi aiheuttaa syljen erityksen.


title: Sylki

text: Syljen eritystä voidaan lisätä ainakin pilokarpiinia ja sevimeliinia sisältävien lääkkeiden avulla.


title: Vanha manner

text: Vanha manner käsittää Afrikan, Euroopan ja Aasian, jotka voidaan yhdessä lukea Afro-Euraasiaksi.


title: Vanha manner

text: Nimitystä Vanha maailma käytetään Vanhasta mantereesta ja sitä ympäröivistä saarista haluttaessa viitata maapallon alueeseen, jonka eurooppalaiset tunsivat ennen löytöretkiä. Vanhaa maailmaa käytetään Uuden maailman (Amerikka) asiayhteydessä.


title: TransAmerica

text: TransAmerica on junailuaiheinen lautapeli. Pelin suunnitteli Franz-Benno Delonge ja Team Annaberg ja sen julkaisi vuonna 2001 Rio Grande Games Yhdysvalloissa. Peli sijoittuu teemaltaan Yhdysvaltain junarataverkoston rakentamisen aikaan ja siinä on tarkoituksena yhdistää kaupunkeja junaradalla toisiinsa mahdollisimman tehokkaasti.


title: TransAmerica

text: Pelilautaan on painettu Yhdysvaltain kartta, joka on jaettu viiteen alueeseen. Jokaisella alueella on seitsemän kaupunkia. Pelikierroksen aluksi pelaajille jaetaan viisi korttia, yksi kutakin aluetta kohden. Jokaisessa kortissa on mainittu kaupunki ja pelaajien tehtävänä on yhdistää omat kaupunkinsa toisiinsa kiskoillaan. Pelaaja valitsee yhden kaupungeista aloituskaupungikseen.


title: TransAmerica

text: Vuorollaan pelaaja asettaa kaksi kiskonpalaa pelilaudalle. Kiskojen on oltava yhteydessä pelaajan aloituskaupunkiin, mutta myös muiden pelaajien kiskoja voi käyttää yhteyden luomiseen. Ensimmäisenä kaupunkinsa yhdistänyt pelaaja voittaa kierroksen, muut saavat miinuspisteitä sen mukaan, kuinka monta kiskoa he olisivat vielä tarvinneet saadakseen rataverkoston valmiiksi.


title: TransAmerica

text: Pelin voittaa pelaaja, jolla on eniten pisteitä silloin, kun yksi pelaajista saavuttaa nollan pisteen rajan. Pelikierroksia pelataan niin monta, kunnes ensimmäinen pelaaja häviää pisteensä nollaan tai sen alle ja voittaja voidaan selvittää.


title: Uusi maailma (täsmennyssivu)

text: Uusi maailma voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Alhambra (lautapeli)

text: Alhambra on laattojen asetteluun perustuva lautapeli. Pelin on suunnitellut Dirk Henn ja vuonna 2003 sen julkaisivat Überplay ja Queen Games. Alhambra on arabiteemainen uudelleenjulkaisu vuonna 1998 julkaistusta pelistä Stimmt So!, joka vuorostaan oli uudelleenjulkaisu mafiateemaisesta, vuonna 1992 julkaistusta lautapelistä Al Capone.


title: Alhambra (lautapeli)

text: Vuonna 2003 Alhambra sai Spiel des Jahres, As d'Or ja Essen Feather -palkinnot ja sijoittui toiseksi Deutscher Spiele Preis -listalla. Se on myös Suomen vuoden aikuistenpeli 2005.


title: Alhambra (lautapeli)

text: Pelaajat rakentavat ostamistaan laatoista itselleen "Alhambra"n, palatsin. Peli etenee vuoroissa, vuorollaan pelaaja voi joko ottaa itselleen rahaa, ostaa laatan tai järjestellä jo ostamiaan laattoja. Pelilaudalle asetetaan neljä rahakorttia ja neljä laattaa, joista pelaajat voivat valita. Kortin tai laatan siirtyessä pelaajan haltuun pelilaudalle nostetaan esille uusi, satunnainen kortti tai laatta.


title: Alhambra (lautapeli)

text: Pelilaudalle asetetut laatat ovat erivärisiä palatsin rakennuspaloja. Paloja on esillä kerrallaan neljä kappaletta, joista kukin on ostettavissa oman värisellä rahakortilla. Laatat arvotaan laudalle, joten tietyn värisellä rahalla saattaa saada minkä värisiä laattoja tahansa.


title: Alhambra (lautapeli)

text: Ostettuaan laatan pelaaja voi asettaa sen palatsiinsa. Laatan voi ostaa myös varastoon, jolloin voi myöhemmin käyttää vuoron sen siirtämiseen osaksi palatsia tai vaihtaakseen sen jonkin palatsissa jo olevan laatan kanssa. Palatsia ympäröi muuri ja lähes kaikissa laatoissa on osa muuria. Laatan lisääminen palatsiin on mahdollista vain, jos se sopii osaksi jo olemassa olevaa palatsin muuria.


title: Alhambra (lautapeli)

text: Alhambrassa lasketaan pisteet kolmasti. Kaksi ensimmäistä pistelaskua ovat satunnaisia, kolmas suoritetaan pelin lopussa. Jokaisella pisteytyskerralla pelaajat saavat pisteitä paitsi palatsin muurin pituudesta myös tietyn väristen laattojen hallinnasta. Pelaaja, jolla on eniten tietyn värisiä laattoja, saa eniten pisteitä, samoin toiseksi ja kolmanneksi eniten samaa väriä hallitsevat. Värejä on kuutta erilaista, harvinaisempien värien ollessa yleisiä värejä arvokkaampia.


title: Alhambra (lautapeli)

text: Peliin on saatavilla muutamia lisäosia, jotka muuttavat vuorojärjestystä, lisäävät erikoislaattoja tai -rahakortteja, sijoittavat asukkaita palatsiin tai vaikuttavat pistelaskuun. Pelistä on tehty myös korttipelimuunnelma, Die Gärten der Alhambra.


title: Nieleminen

text: Nieleminen () perustuu moniosaiseen heijasteeseen, jota säätelee ydinjatkeessa ja aivosillan alaosassa sijaitseva nielemiskeskus. Nieleminen kuuluu osittain tahdonalaisiin täyttöheijasteisiin. Nielemisen ensimmäinen osa on tahdonalaista, jolloin ruokapalaa liikutetaan suussa poskien, huulien ja kielen avulla kohti nielua.


title: Nieleminen

text: Ruokapalan aiheuttama paineärsyke kitakaarissa ja lakipurjessa sijaitseviin painereseptoreihin käynnistää nielemisen automaattisen osan. Painereseptoreista kulkee viesti nielemiskeskukseen, josta lähtee supistumiskäsky kurkunpään, nielun ja ruokatorven lihaksille. Tällöin peristalttiset aallot kuljettavat ruokapalan nielun läpi ruokatorveen ja sieltä mahanportin kautta mahalaukkuun. Nieltäessä pehmeä suulaki nousee ylös sulkien ruokapalalta tien nenänieluun. Kurkunpäässä kurkunkansi laskeutuu ja muu kurkunpää nousee sitä vasten, jolloin ruokapala ei pääse kulkeutumaan henkitorveen. Taskuhuulet ja äänihuulet sulkeutuvat ja sulkevat näin kokonaan kurkunpään. Nielemisen ajaksi hengitys pysähtyy.


title: Iliševon piiri

text: Iliševon piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Baškortostanin tasavallan luoteisosassa. Piiri on perustettu vuonna 1935 ja se koostuu 22 maalaiskunnasta (kyläneuvostoalueesta). Keskuskylä on Verhnejarkejevo.


title: Iliševon piiri

text: Ilešin piirin pinta-ala on 1 974 km². Piirin asukasluku on noin 34 000 ja asukastiheys 18 asukasta/km². Väestöstä valtaosan muodostavat baškiirit (81%) ja tataarit (11%).


title: Lagitupu Tuilimu

text: Lagitupu Tuilimu on tuvalulainen poliitikko.


title: Lagitupu Tuilimu

text: Tuilimu toimi Tuvalun pääministerinä Ionatana Ionatanan kuoltua (8. joulukuuta 2000) kunnes parlamentti valitsi Faimalaga Lukan uudeksi pääministeriksi 24. helmikuuta 2001. Tuilimu on toiminut myös Tuvalun talousministerinä.


title: Daniel Pedrosa

text: Daniel "Dani" Pedrosa (s. 29. syyskuuta 1985 Sabadell) on espanjalainen MotoGP-luokassa Repsol Honda -tallissa ajava ratamoottoripyöräilijä, joka on ilmoittanut lopettavansa uransa kauteen 2018. Hän on voittanut 250-kuutioisten maailmanmestaruuden kahdesti 2004 ja 2005, sekä kerran 125-kuutioiden maailmanmestaruuden. MotoGP-luokassa Pedrosa on sijoittunut parhaimmillaan MM-pisteissä toiseksi kausina 2007, 2010 ja 2012. Pedrosa on 159 cm pitkä ja 51 kg painava.


title: Daniel Pedrosa

text: Pedrosa ajoi uransa ensimmäisen ratamoottoripyöräily kauden vuonna 2001 Hondan tehdastallissa Honda RS125 pyörällä. Hän oli tuolloin vasta 15-vuotias, mutta yllätti ajamalla kaksi kertaa kolmanneksi. Pisteitä kertyi 100, jotka riittivät pisteissä sijalle 8.


title: Daniel Pedrosa

text: Kaudella 2002 Pedrosa ajoi uransa ensimmäisen voiton Hollannin GP:ssä. Hän voitti tämän lisäksi kaksi muuta kilpailua ja sijoittui kolmanneksi kerättyään pisteitä 243. Pedrosa ajoi kauden aikana yhteensä yhdeksän palkintokorokesijoitusta ja kuusi paalupaikkaa. Hän ajoi muun muassa kauden kahdessa ensimmäisessä kilpailussa paalupaikalle, mutta sijoittui ensimmäisessä kahdeksanneksi ja toisessa kolmanneksi. Pedrosa onnistui kuitenkin ajamaan kolmesti paalupaikalta voittoon Hollannissa, Tyynellämerellä ja päätöskilpailussa Valenciassa.


title: Daniel Pedrosa

text: 2003 Pedrosa ajoi uransa ensimmäisen mestaruuden 57 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Alex de Angeliseen. Pedrosa voitti kauden aikana viisi kilpailua. Hän ajoi kuudesti palkintokorokkeelle, joista yksi oli toinen sija. Pedrosa ajoi myös kolmesti paalupaikalle Hollannissa, Brasiliassa ja Tyynellämerellä, joista kaksi jälkimmäistä tulivat peräkkäisissä kilpailuissa. Varmistettuaan mestaruuden Malesian kilpailun jälkeen Pedrosa mursi molemmat nilkkansa kauden toiseksi viimeisen kilpailun harjoituksissa Australiassa, jonka myötä hän joutui jättämään kauden kaksi viimeistä kilpailua väliin.


title: Daniel Pedrosa

text: Kaudeksi 2004 hän siirtyi 250-kuutioisiin pysyen edelleen Telefónica Movistar Honda -tallissa, mutta murrettuaan edellisellä kaudella kummatkin nilkkansa Pedrosa ei päässyt testaamaan uutta Honda RSW250 pyöräänsä. Kuitenkin, jo ensimmäisellä 250-kuutioisten -kaudellaan Pedrosa voitti maailmanmestaruuden ja sen mukana seitsemän osakilpailua. Hän voitti toiseksi tulleen argentiinalaisen Sebastian Porton 61 pisteellä. Pedrosa ajoi parhaimmillaan kahdeksan kilpailua peräkkäin palkintokorokkeelle ja yhteensä kolmetoista kertaa. Hän ajoi neljä kertaa paalupaikalle Ranskassa, Portugalissa, Japanissa ja Valenciassa, joista kaikissa paitsi Portugalissa Pedrosa ajoi paalulta suoraan voittoon.


title: Daniel Pedrosa

text: Kaudella 2005 Pedrosa voitti toisen maailmanmestaruutensa peräkkäin 250-kuutioisissa, kun toiseksi sijoittui australialainen Casey Stoner, jolle kausi oli ensimmäinen 250-luokassa. Pedrosa voitti Stonerin 55 pisteen erolla. Kauden jälkeen Pedrosa että Stoner nousivat MotoGP-luokkaan, molemmat vain 20-vuotiaina. Kauden aikana Pedrosa ajoi poikkeuksellisesti numerolla 1, kun sitä ennen hän ajoi vain numerolla 26. Hän voitti kauden aikana kahdeksan kilpailua yhden enemmän kuin edelliskaudella. Parhaimmillaan Pedrosa ajoi kolme kilpailua peräkkäin voittoon Ranskassa, Italiassa ja Kataloniassa. Hän onnistui ajamaan myös samassa voittoputkessa neljä palkitokorokesijoitusta peräkkäin ajettuaan voittojeen jälkeen toiseksi Hollannissa. Yhteensä Pedrosa ajoi yksitoistakertaa palkintokorokkeelle ja peräti seitsemän kertaa kilpailun nopeimman kierrosajan. Hän ajoi myös viidesti paalupaikalle, joista hän ajoi neljästi suoraan voittoon.


title: Daniel Pedrosa

text: Pedrosa siirtyi kahden 250-kuutioisten kauden jälkeen MotoGP:hen ja pysyi Hondan tehdastallin kuljettajana. Hän sai käyttöönsä Repsol Hondan Honda RC211V pyörän, jolla kauden 2006 ensimmäisessä osakilpailussa kotiradallaan Jerezissä Espanjassa Pedrosa oli jo harjoituksissa perjantaina kolmanneksi nopein kokeneiden kuljettajien jälkeen, jättäen muun muassa MotoGP-luokkaa hallinneen italialaisen Valentino Rossin taakseen. Kilpailuun Pedrosa lähti ruudusta 5., vierestään tallitoveri Nicky Hayden ja toisella puolella Toni Elías. Pedrosa oli kisan aikana lähellä jopa voittoa, mutta oli lopulta toinen Ducati-tallin Loris Capirossin jälkeen. Edellisellä kaudella Pedrosan kanssa 250cc:sten mestaruudesta kamppaillut Stoner oli kisassa kuudes. Kiinan GP:ssä 14. toukokuuta Pedrosa voitti uransa ensimmäisen MotoGP-luokan osakilpailun ja ajoi samassa kilpailussa myös uransa ensimmäisen nopeimman kierroksen tuossa luokassa. Sitä edellisenä päivänä Pedrosa ajoi myös MotoGP-luokka-uransa ensimmäisen paalupaikan. Hän sijoittui lopulta MM-pisteissä viidenneksi, kun tallikaveri Hayden voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden. Pedrosa jäi 13 pisteen päähän neljänneksi sijoittunutta Marco Melandria. Pedrosa ajoi kauden aikana kahdesti voittoon, joista jälkimmäinen tuli Britanniassa. Hän onnistui ajamaan myös kolmesti peräkkäin palkintokorokkeelle ja yhteensä kahdeksan kertaa. Pedrosa ajoi myös tulokaskaudellaan neljä kertaa paalupaikalle, joista hän ajoi Kiinassa ja Britanniassa suoraan voittoon.


title: Daniel Pedrosa

text: Toisella kaudellaan MotoGP:ssä 2007 Pedrosa sijoittui MM-pisteissä toiseksi häviten 125 pistettä mestaruuden voittaneelle Casey Stonerille. Pedrosa nousi kauden viimeisessä kilpailussa MM-pisteissä toiseksi yhden pisteen erolla Valentino Rossiin, joka keskeytti kauden päätöskilpailun, kun Pedrosa ajoi voittoon. Kaudella pyörät pienenivät 990-kuutioisista 800-kuutioisiksi ja Honda talli käytti uutta mallia Honda RC212V pyörää. Pedrosa ajoi lähes tulkoon saman tuloksen, kuin tulokaskaudellaan ajamalla kaksi voittoa ja saavuttamalla kahdeksan palkintokorokesijoitusta. Hän onnistui kuitenkin ajamaan viisi paalupaikkaa ja neljä nopeinta kierrosta. Paalupaikkoja hän ajoi neljä peräkkäin kauden neljässä viimeisessä kilpailussa, joista Pedrosa ajoi kerran suoraan voittoon. Hänen kauden ensimmäinen paalupaikka tuli kauden toisessa kilpailussa kotikisassa Espanjassa, jossa Pedrosa lopulta sijoittui toiseksi.


title: Daniel Pedrosa

text: Ennen kauden 2008 alkua Pedrosa kärsi testien aikana muun muassa käsivammasta, toisen metacarpaalin murtumisesta, jonka vuoksi hän joutui jättämään pyörän kehittämisen väliin. Pedrosa jatkoi Haydenin tallikaverina Hondalla ja käytti poikkeuksellisesti kilpailunumerona 2, kun sitä ennen Pedrosalla oli käytössä numero 26. Hän johti MM-sarjaa yhdeksän kilpailun jälkeen, kunnes loukkasi muun muassa ranteensa ja nilkkansa seuraavassa kilpailussa Saksassa, kaaduttuaan ja joutui jättämään seuraavan kilpailun väliin Yhdysvalloissa. Pedrosa palasi sitä seuraavaan Tšekin kilpailuun, jossa hän sijoittui vasta 15:nneksi, mutta onnistui parantamaan suoritustaan kauden lopuissa kilpailuissa. Pedrosa sijoittui lopulta MM-pisteissä kolmanneksi häviten maailmanmestaruuden 124 pisteellä Valentino Rossille. Pedrosan tallikaveri Hayden sitä vastoin sijoittui kuudenneksi. Pedrosa ajoi kauden aikana voittoon kahdesti Espanjassa ja Kataloniassa. Lisäksi ennen loukkaantumistaan hän onnistui ajamaan yhdeksässä ensimmäisessä kilpailussa kahdeksan kertaa palkintokorokkeelle. Ainoastaan Ranskassa hän sijoittui neljänneksi huolimatta siitä, että lähti kilpailuun paalupaikalta. Yhteensä Pedrosa ajoi palkintokorokkeelle yksitoistakertaa, joka oli hänen uusi ennätys MotoGP luokassa. Hän ajoi myös kaksi paalupaikkaa, joista ensimmäinen tuli Ranskassa ja toinen kauden lopulla Malesiassa, jossa hän sijoittui kilpailussa lopulta toiseksi. Pedrosa ajoi myös kauden aikana kahdesti kilpailun nopeimman kierrosajan ja onnistui samalla voittamaan kummatkin kilpailut.


title: Daniel Pedrosa

text: Kaudella 2009 Pedrosa koki saman kohtalon, kuin edellisellä kaudella loukkaannuttuaan ennen kautta ajettavissa testeissä. Hän aloitti kauden heikosti sijoittumalla Qatarin aika-ajoissa neljänneksitoista ja kilpailussa sijalle 11, kun Pedrosan uusi tallikaveri Andrea Dovizioso ajoi kilpailun viidenneksi. Avauskilpailun jälkeen Pedrosa kuitenkin paransi suoritustaan ja oli MM-sarjan loppupisteissä kolmas, kun tallikaveri Dovizioso jäi kuudenneksi. Hän saavutti kaksi voittoa Yhdysvalloissa ja kauden päätöskilpailussa Valenciassa. Pedrosa ajoi myös kahdesti paalupaikalle ensin Ranskassa ja myöhemmin Indianapolisissa, mutta jäi itse kilpailussa kymmenenneksi, kun Ranskassa hän ajoi kolmanneksi. Pedrosa onnistui ajamaan myös yksitoista kertaa palkintokorokkeelle sivuten edelliskauden tulostaan. Parhaimmillaan hän ajoi viisi kertaa peräkkäin palkintokorokkeelle, jotka tulivat kauden viidessä viimeisessä kilpailussa. Pedrosa onnistui ajamaan myös viisi kilpailun nopeinta kierrosaikaa, joka oli hänen MotoGP uran uusi ennätys.


title: Daniel Pedrosa

text: Kausi 2010 eteni Pedrosan kannalta lupaavasti, vaikka suoritustaso ailahteli kilpailusta toiseen kauden alussa. Rossin loukkaannuttua kauden neljännessä kilpailussa Pedrosa nousi kilpailemaan vahvasti kauden aloittaneen Jorge Lorenzon kanssa mestaruudesta. Kauden 14. kilpailussa Pedrosa menetti mahdollisuutensa mestaruuteen loukkaantumisen johdosta. Hänellä todettiin olevan muun muassa solisluun murtuma. Pedrosa joutui jättämään kolme kilpailua väliin, jonka aikana Lorenzo oli ehtinyt varmistaa maailmanmestaruuden. Pedrosa sijoittui lopulta MM-sarjassa toiseksi 138 pisteen erolla Lorenzoon. Hänen tallikaveri Dovizioso sen sijaan sijoittui viidenneksi. Pedrosa ajoi neljästi voittoon, joka oli hänen uusi ennätys MotoGP luokassa. Hän voitti Italian ja Saksan kilpailut, sekä peräkkäiset Indianapolisin ja San Marinon. Pedrosa onnistui ajamaan yhdeksän kertaa palkintokorokkeelle, joista parhaimmillaan hän ajoi neljästi peräkkäin. Pedrosa ajoi kauden aikana eniten kilpailun nopeimpia kierroksia (8), jolla hän sivusi yhden kauden ennätystään ajettueen 2004 250-kuutioisissa saman määrän kilpailun nopeimpia kierroksia. Paalulle Pedrosa ajoi neljä kertaa, josta hän ajoi kahdesti suoraan voittoon.


title: Daniel Pedrosa

text: Kaudella 2011 Pedrosa ajoi Repsol Hondalla yhdessä Casey Stonerin ja Andrea Dovizioson kanssa, kun talli päätti ottaa käyttöön kolmannen pyörän. Pedrosa aloitti kauden vahvasti sijoittumalla kolmessa ensimmäisessä kilpailussa palkintokorokkeelle, joista yksi oli voitto Portugalissa. Hän kuitenkin ajoi kolarin Marco Simoncellin kanssa toukokuussa Ranskan kilpailussa ja loukkasi solisluunsa joutuen jättämään seuraavat kolme kilpailua väliin. Hän palasi takaisin kilpailemaan heinäkuussa Italian kilpailussa, jossa Pedrosa sijoittui kahdeksanneksi. Kauden päätyttyä hän sijoittui MM-sarjassa neljänneksi, kun Stoner ajoi Hondalla maailmanmestariksi ja Dovizioso sijoittui kolmanneksi. Epäonnisesta kaudesta huolimatta Pedrosa onnistui voittamaan kolme kilpailua Portugalin lisäksi Saksan ja Japanin kilpailut. Hän ajoi myös parhaimmillaan neljä kertaa peräkkäin palkintokorokkeelle ollen kolmesti toinen ja kerran ensimmäinen. Yhteensä Pedrosa ajoi yhdeksän kertaa palkintokorokkeelle, sekä kahdesti paalupaikalle Tšekissä ja Malesiassa. Hänen epäonnekseen Tšekissä Pedrosa joutui keskeyttämään ja Malesian kilpailu jouduttiin keskeyttämään, kun toisella kierroksella sattuneessa onnettomuudessa Marco Simoncelli kuoli saamiinsa vammoihin.


title: Daniel Pedrosa

text: Kausi 2012 oli Pedrosan uran paras MotoGP:ssä, kun Honda päätti palata takaisin kahden kuljettajan voimin uuteen kauteen. Lisäksi uusien sääntömuutoksien myötä MotoGP pyörät muutettiin 800-kuutioisista tuhat kuutioisiin, jonka myötä talli esitteli uuden Honda RC213V pyörän. Pedrosa sijoittui kolmanneksi kauden toisessa kilpailussa Espanjassa, joka oli hänen MotoGP-uran sadas kilpailu. Stonerin loukkaannuttua kauden toisella puoliskolla Pedrosa oli yhä lähempänä maailmanmestaruutta, mutta lopulta hävisi 18 pisteen erolla Yamahalla ajaneelle Jorge Lorenzolle, joka ajoi huomattavasti tasaisemmin ollen huonoimmillaan toinen. Pedrosa voitti kauden aikana eniten kilpailuja seitsemällä voitolla, joka oli samalla hänen uran paras saavutus MotoGP:ssä. Pedrosa ajoi myös kauden 18:sta kilpailusta 15 kertaa palkintokorokkeelle, jolla hän rikkoi vanhan ennätyksensä 13 palkintokorokesijoitusta 250-kuutioisten sarjassa. Pedrosa ajoi myös eniten nopeimpia kierrosaikoja yhdeksän kappaletta, joka oli myös hänen yhden kauden ennätyksensä. Paalupaikalle hän ajoi viidesti, joista kahdesti hän ajoi suoraan voittoon Tšekeissä ja Valenciassa. Kesken kauden heinäkuussa Honda ilmoitti Italian kilpailuviikonlopun aikana tehneen Pedrosan kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen.


title: Daniel Pedrosa

text: Kaudelle 2013 Pedrosa sai tallikaverikseen viime kauden Moto2 maailmanmestarin Marc Márquezin. Pedrosa keräsi kaudella 300 pistettä, mikä riitti kolmanteen tilaan, kun tallikaveri Márquez voitti mestaruuden tulokaskaudellaan 334 pisteellä. Kaksikon välissä oli Jorge Lorenzo 330 pisteellä. Pedrosa joutui jättämään kauden aikana yhden kilpailun väliin Saksassa murtuneen solisluun vuoksi, kaaduttuaan lauantain harjoituksissa. Tällä kertaa Pedrosa voitti kolme kilpailua, joista Espanjan ja Ranskan kilpailut hän voitti peräkkäin kauden kolmannessa ja neljännessä kilpailussa. Kauden lopussa Pedrosa voitti vielä Malesian kilpailun. Palkintokorokkeelle hän onnistui ajamaan 13 kertaa, joista parhaimmillaan Pedrosa ajoi viidesti peräkkäin kolmen parhaan joukkoon. Hänelle kirjattiin myös neljä kilpailun nopeinta kierrosta, sekä kaksi paalupaikkaa, jotka hän ajoi peräkkäisissä kilpailuissa Italiassa ja Kataloniassa. Pedrosa sijoittui molemmissa kilpailuissa toiseksi.


title: Daniel Pedrosa

text: Pedrosa ilmoitti toukokuussa 2016 ennen Italian kilpailua tehneensä kaksi vuotisen jatkosopimuksen Repsol Hondan kanssa.


title: Melbournen sinfoniaorkesteri

text: Melbournen sinfoniaorkesteri (engl. "Melbourne Symphony Orchestra", MSO) on australialainen sinfoniaorkesteri, joka on perustettu vuonna 1934. Orkesterissa soittaa yhteensä sata muusikkoa. Orkesterin ylikapellimestarina on vuodesta 2013 lähtien toiminut Sir Andrew Davis.


title: Išimbain piiri

text: Išimbain piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanin tasavallassa Venäjällä. Piirin hallinnollinen keskus on Išimbain kaupunki, jonka lisäksi piirissä on 13 maalaiskuntaa (kyläneuvostoaluetta). Piiri on perustettu vuonna 1930.


title: Išimbain piiri

text: Išimbain piiri sijaitsee Belaja-joen keskijuoksun varrella. Sen pinta-ala on 4 006 km², asukasluku noin 24 800 ja asukastiheys 6,2 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat baškiirit ja venäläiset.


title: Hemokromatoosi

text: Hemokromatoosi on perinnöllinen sairaus, jossa tapahtuu raudan liiallista imeytymistä suolistosta ja sen kertymistä kudoksiin. Sairaus johtuu yleisimmin pistemutaatiosta HFE-geenissä. Yleisin hemokromatoosia aiheuttava mutaatio HFE-geenissä muuttaa proteiinin rakenteen kannalta tärkeän kysteiiniaminohapon tyrosiiniksi (C282Y). Noin 10% suomalaisista kantaa perimässään tätä geenimuutosta. Tämä mutaatio on resessiivisesti eli peittyvästi periytyvä. Siksi hemokromatoosipotilaat ovat yleensä saaneet kyseisen mutaation molemmilta vanhemmiltaan. Muita hemokromatoosia aiheuttavia mutaatioita on todettu geeneissä, jotka koodaavat hepsidiiniä, transferriinireseptori 2:ta, ferroportiinia tai hemojuveliinia. Hemokromatoosin esiintyvyys Suomessa on noin 2–3/1000.


title: Hemokromatoosi

text: Hemokromatoosin oireet johtuvat raudan kertymisestä eri elimiin ja ilmenevät hitaasti. Oireina voivat olla muun muassa väsymys, impotenssi, nivelkivut ja ihon muuttuminen pronssisen harmahtavaksi. Hemokromatoosi voi aiheuttaa maksan ja haiman toimintahäiriöitä, jotka johtavat taudin edetessä maksakirroosiin ja diabetekseen. Myös sydämen vajaatoimintaa voi ilmetä. Hoitamattomana jopa noin 25 % hemokromatootikoista sairastuu maksasyöpään.


title: Hemokromatoosi

text: Hemokromatoosin hoitona käytetään raudan poistamista elimistöstä verenpoistoilla eli venesektioilla. Kerralla poistetaan noin puoli litraa verta, jonka mukana elimistöstä lähtee 0,25 grammaa rautaa. Kuukauden välein tehtäviä venesektioita jatketaan tarvittaessa useamman vuoden ajan, ja ylimääräisen raudan poistuttua elimistöstä tehdään verenpoistoja noin kolmen kuukauden välein taudin uusimisen estämiseksi.


title: Anja Pärson

text: Anja Sofia Tess Pärson (s. 25. huhtikuuta 1981 Uumaja) on ruotsalainen entinen alppihiihtäjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Pärson hallitsi naisten alppihiihtoa 2000-luvun alkuvuosina yhdessä Kroatian Janica Kostelićin kanssa.


title: Anja Pärson

text: Pärson voitti Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hopeaa suurpujottelussa ja pronssia pujottelussa. Kausilla 2003–2004 ja 2004–2005 hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun. Jälkimmäisen hän voitti vain kolmen pisteen erolla Janica Kostelićiin. Lisäksi hän on voittanut suurpujottelun maailmancupin kausilla 2002–2003, 2003–2004 ja 2005–2006, pujottelun maailmancupin kaudella 2003–2004 sekä alppiyhdistetyn maailmancupin kaudella 2008–2009.


title: Anja Pärson

text: Pärsonin ensimmäinen esiintyminen maailmancupissa tapahtui Crans-Montanassa keväällä 1998 suurpujottelussa jossa hän sijoittui sijalle 25. Hänen ensimmäinen palkintopallisijoituksensa maailmancupissa oli voitto Mammoth Mountainin pujottelussa Yhdysvalloissa 3. joulukuuta 1998. Pärson saavutti yhteensä 42 osakilpailuvoittoa ja 95 palkintopallisijaa. Uransa alussa lähinnä teknisenä laskijana menestynyt Pärson voitti ensimmäisen super-G -osakilpailunsa maaliskuussa 2005 ja syöksylaskun tammikuussa 2006.


title: Anja Pärson

text: Torinon olympialaisissa 2006 Pärson voitti olympiakultaa pujottelussa ja kaksi pronssia syöksyssä sekä alppiyhdistetyssä. Vancouverin olympialaisissa 2010 Pärson saavutti pronssia alppiyhdistetyssä. MM-kisoista hänellä on seitsemän kultaa: 2001 pujottelussa, 2003 ja 2005 suurpujottelussa, 2005 ja 2007 super-G:ssä sekä 2007 alppiyhdistetyssä ja syöksylaskussa. Lisäksi hän on saavuttanut pronssia suurpujottelussa 2001, pujottelussa 2007, superalppiyhdistetyssä 2011 ja joukkuekilpailussa 2011 sekä hopeaa alppiyhdistetyssä 2005 ja joukkuekilpailussa 2007. Hänestä tuli 2007 syöksylaskun voiton myötä ensimmäinen kaikki viisi lajia MM-kisoissa voittanut alppihiihtäjä.


title: Anja Pärson

text: Pärsonin tutustutti alppihiihtoon hänen isänsä Anders, joka toimi myös Pärsonin valmentajana. Pärsonin ilmoitetaan olevan 170 senttiä pitkä ja painavan 81 kiloa. Hänen seuransa on Tärnabyssä toimiva Fjällvinden; samaan seuraan ovat kuuluneet muun muassa Ingemar Stenmark ja Stig Strand.


title: Anja Pärson

text: Anja Pärson ilmoitti maaliskuussa 2012 lopettavansa urheilu-uransa.


title: Anja Pärson

text: Anja Pärsonin puoliso on Filippa Rådin ja heillä on kaksi yhteistä poikaa (s. 2012, 2015).


title: Hakaniemen Sokos

text: Hakaniemen Sokos oli Helsingin Hakaniemessä, Hakaniemen torin laidalla sijainnut tavaratalo. Tavaratalo avasi ovensa uuden merkin alla 6. toukokuuta 2004. Tavaratalon toiminta päättyi vuoden 2013 lopussa ja paikalla toimii nykyisin S-marketin lisäksi Sokos-ketjun kosmetiikkamyymälä Emotion.


title: Hakaniemen Sokos

text: Sokoksen rakennuksessa toimi alun perin Elannon rohdoskauppa, leipä- ja maitokauppa, sekatavarakauppa, makkara- ja leikkelekauppa, kenkäkauppa, vaatekauppa ja kaksi ravintolaa. Näin oli saanut alkunsa Elannon tavaratalo. Vuonna 1913 valmistuneessa talossa toimi muun muassa Elannon kahvila. Elanto osti talon vuonna 1920 kolmella miljoonalla markalla. 1980-luvun alussa rakennettiin viereiselle tontille laajennus tavaratalolle. Elannon luottokriisin jälkimainingeissa vuosina 1996–2004 paikalla oli Elannon hypermarketketjun Maxin tavaratalo.


title: Hakaniemen Sokos

text: Tavaratalo muuttui Sokokseksi vuonna 2004. Helsingin Osuuskauppa HOK:in ja Elannon yhdistyessä liikekonseptit tulivat Helsingin Osuuskaupalta, joten talossa toimineen Maxin käyttötavaraosastot muuttuivat Sokos-tavarataloksi ja elintarvikeosasto S-marketiksi. Talon perinteikäs tavaratalomaisuus haluttiin säilyttää, joten sitä ei muutettu Prismaksi kuten muut pääkaupunkiseudun Maxit.


title: Hakaniemen Sokos

text: Sokos toimi tiloissa vuoden 2013 loppuun. Tavaratalon ensimmäinen kerros säilyi kuitenkin myymälätoiminnassa, kun kosmetiikkaosasto muuttui Emotion-ketjun kosmetiikkamyymäläksi. Ensimmäisessä kerroksessa jatkoivat toimintaansa myös S-market ja Coffee Bar -kahvila.


title: Ahmed Sékou Touré

text: Ahmed Sékou Touré (9. tammikuuta 1922 Faranah, Ranskan Guinea – 26. maaliskuuta 1984 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) oli guinealainen poliitikko ja maansa ensimmäinen presidentti.


title: Ahmed Sékou Touré

text: Touré syntyi köyhään mandinkaperheeseen Faranahissa ja opiskeli kirjekurssien avulla. Hän osallistui 1940-luvulla ammattiyhdistystoimintaan ja oli monien Afrikan johtajien tavoin mukana perustamassa Rassemblement démocratique africain -järjestöä vuonna 1946. Vuonna 1952 hän nousi Guinean demokraattisen puolueen (PDG) pääsihteeriksi ja vuonna 1956 Ranskan kansalliskokoukseen.


title: Ahmed Sékou Touré

text: Vuonna 1955 hänestä tuli Conakryn pormestari, ja kun Guinea vuonna 1958 saavutti itsenäisyyden, Touré nousi maan ensimmäiseksi presidentiksi. Ranskan toimien johdosta maan talous kurjistui, mutta avuksi tulivat Itä-Euroopan kommunistimaat ja Ghana. Touré julisti perustamansa PDG-puolueen maan ainoaksi lailliseksi puolueeksi. Touré toimi presidenttinä, kunnes hän vuonna 1984 kuoli Yhdysvalloissa, jossa hän oli ollut sydänleikkauksessa.


title: Ahmed Sékou Touré

text: Tourén kuolemaa seuranneen vallankaappauksen jälkeen häntä seurasi presidenttinä Lansana Conté, joka johti maata omaan kuolemaansa vuonna 2008.


title: Poropetra

text: Poropetra on suomalainen suomeksi laulava etnorockia soittava yhtye. Poropetra sekoittaa yhteen suomalais-ugrilaisia kansanmusiikkiperinteitä, kurkkulaulua, psykedeelistä rockia, punkia, bluesia ja heavy rockia.


title: Poropetra

text: Poropetra syntyi Juha Jyrkkään muutettua Tarttoon opiskelemaan viroa syksyllä 2002. Jo alusta asti oli selvää yhtyeen musiikillisen ulosannin pohjaavuus kanteleeseen, runonlauluun sekä itämerensuomalaiseen kansanperinnemusiikkiin höystettynä raskaamman musiikin vaikutteilla. Melko pian mukaan astuivat myös vaikutteet tuvalaisesta kurkkulaulusta sekä maailmanmusiikin eri aineksista.


title: Poropetra

text: Poropetra on vanhaa suomea ja tarkoittaa Hiiden hirveä. Yhtyeen yhtenä ominaisena tunnusmerkkinä ovatkin sekä vanhastavista että uudentavista ilmauksista koostuvat nelipolvitrokeemittaan nojaavat suomenkieliset sanoitukset, joissa on vaikutteita myös muista suomalais-ugrilaisista kielistä.


title: Poropetra

text: Vuonna 2004 yhtye nauhoitti ensimmäisen "Poropetra"-demonsa Jyrkkään muutettua takaisin Suomeen. Tuolloin kokoonpanossa olivat lisäksensä Kuuraparta ja Hittavainen (Korpiklaani), joista viimeksi mainittu toimi myös äänittäjänä ja tuottajana.


title: Poropetra

text: Uusien kappaleiden synnyttyä äänimaailma muuttui vuoden 2005 aikana raskaammaksi kappaleiden itsensä mennessä entistäkin lähemmäs kansanperinnemusiikkia. Myös kurkkulaulun osuus musiikissa kasvoi ja mukaan tuli myös kokeellisiakin aineksia särkijän lävitse vedetyn kanteleen muodossa. Rumpali Aapo Hopeakoski sekä naislaulajat Nancy ja Elsa Pardonen liittyivät myös tänä aikana yhtyeeseen. Samana vuonna mukaan liittyi myös kitaristi Susanna Mast, joka kuitenkin erosi yhtyeestä saman vuoden loppupuoliskolla.


title: Poropetra

text: Juha Jyrkäs on vieraillut myös Korpiklaanin "Voice of Wilderness" ja "Tales Along This Road" -levyillä vierailevana kanneltajana ja kurkkulaulajana. Hänen käsialaansa on myös osa Korpiklaanin sanoituksista.


title: Poropetra

text: Ensialbumi "Sinihirwi" julkaistiin 18.7.2007. Tämän jälkeen kitaristi Markus Ylikoski liittyi yhtyeeseen. Yhtye alkoi tehdä uusia kappaleita, jotka menivät entistä kitaravetoisempaan ja rockahtavampaan suuntaan. Miehistönvaihdokset jatkuivat, kun rumpali Aapo Hopeakoski ja kanneltaja Kuuraparta päättivät jättää yhtyeen kiireittensä vuoksi. Melko pian yhtye löysi Lari Hammarbergistä (Auringon hauta) itselleen uuden rumpalin ja vakibasistiksi värvättiin Leo Herranen. Kesän 2009 alussa rumpali Lari Hammarberg vetäytyi yhtyeestä vedoten hänkin moniin kiireisiinsä.


title: Poropetra

text: Poropetra lopetti toimintansa heinäkuussa 2015.


title: Seinäjoen kaupunginorkesteri

text: Seinäjoen kaupunginorkesteri (), entinen Seinäjoen Orkesteri perustettiin vuonna 1936. Se kuuluu runko-orkestereihin kymmenellä päätoimisella muusikollaan.


title: Seinäjoen kaupunginorkesteri

text: Orkesterin runkosoittajisto koostuu jousikvintetistä ja puhallinkvintetistä, tarpeen mukaan soittajistoa täydennetään lähiseudun ammattimuusikoilla. Orkesterin pääpaino on kamarimusiikkitoiminnassa. Orkesteri tekee yhteistyötä muun muassa Vaasan kaupunginorkesterin kanssa, yhteisiä konsertteja on 2-3 vuodessa.


title: Seinäjoen kaupunginorkesteri

text: Orkesterin kapellimestareina ovat toimineet mm. Seppo Laamanen, Eino Haipus ja Antti Vainio, sekä Atso Almila. 2010-2014 orkesterin taiteellisena johtajana toimi Tuomas Rousi. 2015 taiteellisena johtoryhmänä aloitti Taiteellinen Trio: Emilia Kauppinen (huilun äänenjohtaja), Antti Laasanen (konserttimestari) ja Milla Virta (intendentti).


title: Seinäjoen kaupunginorkesteri

text: Seinäjoen kaupunginorkesteri konsertoi nimenomaan musiikkikäyttöön suunnitellussa 410-paikkaisessa Seinäjoki-salissa. Oman orkesteritoiminnan ohella orkesteri esiintyy muun muassa Ilmajoen Musiikkijuhlilla, Seinäjoen Tangomarkkinoilla ja Korsholman Musiikkijuhlilla.


title: Seinäjoen kaupunginorkesteri

text: Seinäjoen kaupunginorkesterin verkkosivut


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovis-kulttuuri eli Llano-kulttuuri oli yksi varhaisimmista intiaanikulttuureista Pohjois-Amerikan Yhdysvalloissa noin 13 500 – 12 800 vuotta sitten. Tämän kulttuurin ihmiset koostuivat kivikautisista paleointiaaneista, jotka liikkuivat pieninä ryhminä riistan perässä ja metsästivät muun muassa mammutteja luisilla ja piikivikärkisillä keihäillä.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovis-kulttuuri vallitsi pääosin nykyisen Yhdysvaltain alueella, mutta joitakin löytöjä on tehty jopa Panamasta asti. Tunnetuimmat tämän kulttuurin jäljistä ovat New Mexicosta Clovisin kaupungin läheltä luolasta löytyneet jäänteet, jotka on ajoitettu 13 000 vuoden taakse. Vain muutaman vuosisadan kukoistettuaan Clovisin kulttuuri aloitti nopean jakaantumisensa lukuisiin uusiin paikallisiin perinteisiin eri puolilla mannerta ja katosi.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovisin ihmisten alkuperää ei ole varmuudella selvitetty. Erään teorian mukaan heidän esi-isänsä saattoivat olla Euroopan lounaisia rannikkoalueita asuttaneita solutrealaisia, jotka ovat tulleet Ranskasta ja Espanjasta jään reunaa pitkin kulkevaa Atlantista reittiä.


title: Clovis-kulttuuri

text:
Mutta monet muut todisteet viittaavat Clovisin ihmisten saapuneen Itä-Aasiasta. Esimerkiksi monien varhaisten paleointiaanilöytöjen DNA on tyyppiä, jota esiintyi lähinnä Itä-Aasiassa.
Monet löydöt Amerikan mantereella viittaavat mahdolliseen ihmisasutukseen ennen Clovisin kulttuuria, jopa 60 000 – 70 000 vuotta sitten. Monien löytöjen ajoitus on yhä kiistanalainen koska esimerkiksi maanvyörymät ovat saattaneet haudata tuoreempia esineitä vanhempiin kerrostumiin ja sotkea monet otetut radiohiiliajoitukset (C-14). Tunnetuimpia löytöpaikkoja ovat Pennsylvaniassa oleva Meadowcroft Rockshelter ja Virginian Cactus Hill. Etelä-Amerikan mantereella Chilessä olevan Monte Verden löydöt ja Venezuelan El Jobon Taima-Taima-luolan löydöt ovat mahdollisesti jopa 2000 vuotta vanhempia kuin Clovis-kulttuurin löydöt.


title: Clovis-kulttuuri

text: Viimeisin löytö Clovisia varhaisemmasta kulttuurista tehtiin Oregonissa vuonna 2002 - 2003. Tuolloin kaivettiin esiin Paisleyn luolat, jotka olivat syntyneet muinaisen järven rantaan. Luolista on löydetty selviä merkkejä noin 14 000 vuotta vanhoista ihmisten tuottamista jätöksistä.


title: Clovis-kulttuuri

text: Useimpien tutkijoiden mielestä Clovis-kulttuurin yläpaleoliittiset ihmiset asuttivat ensimmäisenä Amerikan Itä-Aasiasta käsin. Riukiusaarilla Japanissa tavattiin merkkejä ihmisasutuksesta jo 35 000 – 15 000 vuotta sitten. Ihmisiä saapui Kamtšatkan niemimaalle, läntiseen Beringiaan viimeistään n. 17 000 vuotta eli 14 000 radiohiilivuotta sitten mahdollisesti silloin kun jääkauden ankarin vaihe hellitti tilapäisesti.


title: Clovis-kulttuuri

text: Ensimmäisten amerikkalaisten on uskottu yleisesti tulleen jalkaisin Beringinsalmen yli jääkaudella kun merenpinta oli alhaalla jäätiköiden sidottua itseensä suuria määriä vettä. Paleointiaanit saapuivat ensin Alaskaan noin 14 000 vuotta sitten (12 000 radiohiilivuotta sitten) ja vaelsivat ehkä myöhemmin Kalliovuorten itäisillä rinteillä olevan Kordillieerien jääkäytävän läpi, joka johti Albertan jäättömille eteläisille tasangoille.


title: Clovis-kulttuuri

text: Toinen mahdollinen saapumisreitti on veneillä pitkin Kanadan länsirannikkoa, missä jäätikkö vetäytyi aiemmin ja nopeammin kuin Kanadan jääkäytävän kohdalla. Tällöin intiaanit olisivat saapuneet ensimmäisenä Yhdysvaltoihin luoteisrannikoille. Uusimpien tutkimusten valossa Clovisin ihmiset ovat saattaneet tulla Atlantista reittiä pitkin Lounais-Euroopasta ja tehneet maihinnousun Pohjois-Amerikan itärannikolla.


title: Clovis-kulttuuri

text:
Clovisin kulttuuri levittäytymisen tapahtui joko lännestä itään tai päinvastoin. Nykyisen näkemyksen mukaan Clovisin kärkiä ja näitä muistuttavia kärkiä löytyy eniten Mississipin länsipuolelta. Siellä
niitä on monin paikoin yli 5 kappaletta/1000 km2. Myös Texasista, New Mexicosta ja Kaliforniasta on löydetty paljon muinaisia kärkiä.. Mutta Clovis-tyyppisiä kärkiä oli 13000 kalenterivuotta sitten myös melko paljon Kanadan jääkäytävässä ja Seattlen lähellä. Mutta vain vähän Alaskassa. Etelässä Clovis-kärkien alue ulottui aivan pohjoisimpaan Meksikoon.
Mutta oudosti, Clovis-löytöjä tehtiin aluksi lähinnä Suurten tasankojen alueilta. Erään vanhentuneen teorian mukaan Clovisin varhaisin pääpainopiste olisi ollut eteläisillä tasangoilla Texasista ja Oklahomasta (13 450 – 12 900 kalenterivuotta) kaivettujen löytöjen perusteella. Myöhemmin suurimmat löydöt kaivettiin mantereen itäosasta. Ohiosta ja Alabamasta on löydetty enemmän Clovisin nuolenkärkiä kuin muista osavaltioista. Kanadan itärannikolta Nova Scotiasta löytyvä Debert oli pohjoisin itärannikon Clovis-paikoista ja sijaitsi 100 kilometrin päässä mannerjäätikön reunasta noin 12 600 vuotta sitten. Myös Chesapeakenlahdelta löydetyt vanhat merenalaiset löydökset ja maininnat Suurten järvien ympäristön muinaisesta asutuksesta tukevat Clovisin kulttuurin itäisiä alkujuuria. Pohjois-Amerikan länsirannikolla Clovisin alue ulottui Kaliforniaan, joskin näin läntiset löydöt olivat harvinaisia..


title: Clovis-kulttuuri

text: Etelä-Amerikassa ensimmäiset Clovisiin viittaavat löydöt ajoitettiin 12 750 vuoden takaisiksi. Väli-Amerikassa Clovis-kärkiä on löydetty Guatemalasta, Costa Ricasta ja jopa Panamasta asti. Lisäksi Clovis-tyyppisiä kärkiä on kaivettu esiin niinkin etelästä kuin Venezuelasta..


title: Clovis-kulttuuri

text: Varsinaisen Clovisin kauden pituudeksi on arveltu vain joitakin satoja vuosia. Vaikka jääkauden jälkeisten vesistöjen ja niitä ympäröivien suoalueitten ylittäminen on vienyt aikaa, on kulttuurin leviäminen mantereen eri kolkkiin tapahtunut nopeasti. Eräiden nykytutkijoiden mukaan kulttuurin sijaan pitäisi puhua eri yhteisöjen omaksumasta samankaltaisesta tarve-esineiden työstötekniikasta, jonka joku metsästäjien ryhmä aloitti tekemällä tunnusomaisen uurteen keihäänkärkiinsä. Tapa siirtyi ryhmältä toiselle ja kulkeutui liikkuvan elämäntavan mukana laajoille alueille.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovis-leiripaikoilta on löydetty piikivijätettä, ja luuytimen esille saamiseksi murskattuja tai poltettuja luita. Löydöksien joukossa on myös kivestä hakattuja säleitä, joista on tehty esineitä, ja mammutinluista tehtyjä sylintereitä. Varsinaisia ihmisasumuksista ei ole riittäviä todisteita. Metsästyksessä käytettiin monia eri keinoja. Joskus saalistettava eläinlauma ajettiin alas kallionjyrkänteeltä. Saaliin metsästys ja jälkikäsittely oli ohjattua yhteistoimintaa. Kaivauksissa löydetyt pienten eläinten luut, kalojen ja nilviäisten jäänteet sekä erilaiset siemenet todistivat, että nämä ihmiset hyödynsivät kaikenlaista ravintoa.


title: Clovis-kulttuuri

text: Vaikka Clovisin ihmisten ruokavalioon kuuluivat kaikki luonnon antimet heidät tunnetaan parhaiten suurriistan metsästäjinä. Saalistuksen kohteina olivat pääasiassa biisonit, mutta myös mammutit, mastodontit, hirvet, hevoset ja kamelit.


title: Clovis-kulttuuri

text: Noin 11 000 – 10 000 vuotta sitten tapahtuneet jääkauden päättymiseen liittyvät ilmastonmuutokset aiheuttivat todennäköisesti sen, että suurin osa Jääkauden aikaisista suurista eläinlajeista kuoli Amerikassa sukupuuttoon Clovis-kauden aikana. Lämmintä Alleröd-kautta seurannut kylmä ja kuiva Dryas-kausi koetteli koko mannerta. Muun muassa mammutti ja mastodontti hävisivät. Myös lentokyvyttömät petolinnut kuten strutsit katosivat. Samoin kävi hirviösusien, jättiläiskokoisten majavien, laiskiaisten, glyptodonttien ja sapelihammaskissojen.


title: Clovis-kulttuuri

text: Uusien näkemyksen mukaan monien eläinten katoaminen olisi ilmastonmuutoksen, ei ihmisen syytä.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovisin aikalaiseksi katsotaan lounaisilla alueilla vaikuttanut Sandia-kulttuuri, jonka tunnusmerkkeinä olivat pyöreämuotoiset keihäänkärjet. Viimeistään Clovis-kulttuurin aikana itäinen Beringia (Alaska) oli lähes varmasti jo asutettu. Varhaisia löytöjä edustavat Amerikkalaista Paleoarktista perinnettä edustaneet Nogahabara ja Swan Point Site, joista ensimmäinen oli hylätty noin 13 000 vuotta sitten. Alaskassa vaikuttanutta Denali- ja Nenana-kulttuureita pidetään yleisesti vanhimpina sikäläisistä paleoliittisen kauden kulttuureista. Ne juonsivat suoraan koillisen Siperian Dyuktai-kulttuurista, mutta omasivat myös piirteitä Clovisista. Varhaisimpia Clovis-kärkiä ei ole löydetty Alaskasta, Kanadan jääkäytävästä tai Tyynenmeren rannoilta.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovisin pitkästä, uurretusta kärjestä kehittyi aikaa myöten monia muunnoksia. Alussa uurre piteni ja kärjen koko pieneni. Noin 11 000 radiohiilivuotta sitten ilmestyivät pitkäuurteiset, Clovisin kärkiä muistuttavat Gaineyn kärjet, joiden perä oli hyvin kaareva. Gaineyn kanssa samoihin aikoihin ilmestyneissä Folsomin kärjissä uurre oli "pääasia" ja kärkiosa selvästi Clovisin tyyppiä pienempi. Gaineyn jäädessä lähinnä itäisten alueiden harvoin mainituksi haarautumaksi levisi Folsom laajoille alueille länteen ja Suurille tasangoille ja siitä tuli Clovisin varsinainen seuraaja.. Suurilla syvänteillä, Kolumbian ylätasangolla ja Tyynenmeren luoteisrannikolla vaikuttaneessa Stemmed Pointin kulttuurissa ei ollut merkkejä Clovisin vaikutuskaudelta jääneistä piirteistä..


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovisin vanavedessä syntyivät Tennesseestä ja Kentuckystä löydetyt Barnes/Cumberland-kärjet. Noin 11 000 kalenterivuotta sitten levisi pitkä, uurteeton Wyomingin Agate Basinista alkunsa saanut kärkityyppi. Myös Goshen ja Folsom uudistivat irtokärkien kehityskaarta. Keski-Amerikassa syntyi Clovisin pohjalta luultavasti Panaman seuduilla niin sanottu kalanpyrstökärki-perinne, joka levisi Tulimaahan asti..


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovis-kulttuurin löydöt ovat tyypillisiä myöhäispaleoliittisia löytöjä, jotka ovat yhdistelmä monesta Euroopan paleoliittisen kauden kulttuurista. Clovisin kärjet muistuttavat jääkautisen nykyisissä Espanjassa ja Lounais-Ranskassa vaikuttaneen Solutrén tietyn tyyppisiä kärkiä. Solutrén tunnetaan erityisen hienostuneesta kivenkäsittelytekniikasta, ja se mainitaan Länsi-Euroopan kehittyneimpänä paleoliittisena kulttuurina. Yhteistä Clovisille ja Euroopan esineistölle ovat muun muassa kiviytimet joista työkaluja on isketty, linssimäiset kaksipuoliset terät, soikeat veitset, harvinaiset kivipalakaivertimet ja puolikuun muotoiset veitset. Solutrealaistén värikäs luolataide puuttui clovisilaisten jälkeen jättämästä kulttuurista, mutta pienten kivien käyttö koristeluihin oli molemmilla lähes identtinen. Kummassakin kulttuurissa oli käytössä myös samankaltainen perinne, jossa työkalut haudattiin ja peitettiin punaisella okralla.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovisin esineistöstä löytyy yhtäläisyyksiä niin ikään Baringian paleoliittisiin ja Euroopan myöhäispaleoliittisiin löytöihin samoin kuin Aurignacin ja Madeleinen kulttuureihin.


title: Clovis-kulttuuri

text: Amerikan intiaanien isälinjan haploryhmä on Q. Kuvaan sopiikin hyvin, että Anzickista löydetyn Clovisin aikaisen pojan jäänteiden isälinjan haploryhmä on Q1a2a1 (L54), joka on intiaanien isälinjan haploryhmän Q1a2a1a1 (M3) edeltäjä. Intiaanien äitilinjoja on useita.


title: Clovis-kulttuuri

text: Ensimmäiset geneettiset tutkimukset 1990-luvulla osoittivat Amerikan mantereen intiaanien jakaantuneen neljään eri mitokondriaaliseen DNA-haploryhmään. Nämä sukulinjat periytyvät äidin puolelta. B-ryhmää on löydetty vain Japanin, Kiinan, Kaakkois-Aasian, Polynesian ja Melanesian alkuperäisväestöstä. A-, C- ja D-haploryhmät johtavat olettamusten mukaan pääosin Siperiaan. Perintötekijöiden kulkeutumisaika ja -reitit ovat auki, mutta useat tutkijat uskovat useaan eri muuttoliikkeeseen, joista ensimmäinen olisi tehty 20 000-40 000 vuotta sitten, viimeinen vasta jääkauden päättyessä. B-ryhmän uskotaan muuttaneen muita ryhmiä myöhemmin.


title: Clovis-kulttuuri

text: Vuonna 1997 geneetikot löysivät alkuperäisten amerikkalaisten keskuudesta viidennen haploryhmän, joka tunnetaan nimellä X. Tämä ryhmä keskittyy Suurten järvien ja Ohion alueille ja saattaa kertoa Clovisin ihmisten alkuperästä. Tiedemiehet ovat varmoja, että kysymyksessä ei ole keskinäisten seka-avioliittojen aiheuttama uusi muunnos, vaan alkuperäinen erillinen ryhmä. X-haploryhmää esiintyy harvinaisena itäisessä Siperiassa asuvalla paikallisella heimolla, mutta on suhteellisen yleinen Pyreneitten niemimaalla ja baskien keskuudessa. Tätä ryhmää löytyy myös Bulgariasta, Suomesta ja Israelista.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovis-ihmisten mahdollinen geneettinen yhteys Lounais-Euroopan solutréanilaisiin on uusimpien tutkimusten myötä vahvistunut varteenotettavaksi vaihtoehdoksi. Ensimmäisenä solutrénilaisten ja clovislaisten mahdollista yhteyttä toisiinsa tutki 1990-luvulla Smithsonian instituutin arkeologi Dennis Stanford. Solutrén-kulttuurin asiantuntijat suhtautuivat teoriaan kielteisesti, eikä Stanfordin ehdotusta julkaistu yhdessäkään tieteellisessä julkaisussa.. Stanford jatkoi kuitenkin tutkimuksiaan, joista kertoo 2012 ilmestynyt "Across Atlantic Ice". Näiden tutkimustulosten valossa voidaan esittää varsin perusteltu teoria siitä, että Clovisin esi-isät olivat eurooppalaisia. Väitteet perustuvat vanhojen löydösten ajankohtiin, arkeologiin tavarakokoelmiin ja ympäristötekijöiden rekonstruktioon.


title: Clovis-kulttuuri

text: Löydökset muinaisten amerikkalaisten luurangoista ovat harvinaisia. Eurooppalaiset ovat löytäneet lukuisia yli 10 000 vanhoja luurankoja, mutta Pohjois-Amerikassa vastaavia löydöksiä on tehty vain 9. Näiden ruumislöytöjen ajoitukset ovat edelleen kiistanalaista, ja eri tutkijat ovat antaneet eri arvioita sirpaleina löydettyjen luurankojen kytköksistä nykyajan rotuihin, kansoihin ja heimoihin.


title: Clovis-kulttuuri

text: Vuonna 1959 löydettiin Kalifornian edustalta Sante Rosan saarelta luuranko, joka nimettiin Arlington Springsin mieheksi. C-14 menetelmä antoi miehen iäksi 13 000 vuotta eaa. Löytö todisti ihmisten käyttäneen veneitä jo muinaisina aikoina. Nevadasta löytynyt Spirit Cave man (henkiluolan mies) ja Idahon Buhl woman (Buhlin nainen) edustivat samoja aikakausia. Kummastakin luurangosta löytyi selviä yhtäläisyyksiä ainuihin, Japanin varhaisiin asukkaisiin.


title: Clovis-kulttuuri

text: Brasiliasta löydetty Luzia-luuranko, joka on yli 11 000 vuotta vanha, muistuttaa geneettisiltä ominaisuuksiltaan Australian aboriginaaleja. 1990-luvun lopulla Brittiläisessä Columbiassa toimivan Simon Fraserin yliopiston Arkeologi Knut Fladmark esitti teorian, että Amerikan alkuperäiset asukkaat ovat saattaneet olla Australian alkuasukkaita.. Mutta Luzian äitilinjan haplotyyppi oli D1, jota esiintyy nykyajan intiaaneilla.


title: Clovis-kulttuuri

text: Vuonna 1997 Washingtonista löydettiin noin 10 000 vuotta vanha Kennewickin ihmisen luuranko. Pääkallon muoto sai johtavan tutkijan uskomaan, että muinaiset intiaanit olivat juuriltaan eurooppalaisia. Uutinen levisi julkisuuteen lehdistön välityksellä. Arkeologit ja intiaaniaktivistit pilkkasivat väitettä yksimielisesti. Yhdysvaltain armeijan pioneerit aikoivat luovuttaa luurangon nez perce-intiaaneille haudattavaksi heidän esi-isänään. Joukko tiedemiehiä esti kuitenkin luovutuksen paikallisten poliitikkojen myötävaikutuksella. Vuonna 2005 pieni ryhmä tiedemiehiä tutki yli 300 Kennewickin miehen luuta löytääkseen lisää todistusaineistoa muinaisen vainajan alkujuurista. 2010-luvulla tehtyjen DNA-tutkimusten mukaan Kennewickin mies oli intiaani. Kennewickin miehen isälinjan haplotyyppi oli Q-M3 ja äitilinjan tyyppi X2a.


title: Clovis-kulttuuri

text: Clovisin keihäiden irtopäiden, lihankaapimien ja monien muiden työkalujen valmistamiseen käytetyt kiviaineet olivat piikivi,kalsedoni, jaspis ja laavalasi.Listassa olevat luvut ilmaisevat kalenterivuosia, jotka on kalibroitu radiohiiliajoituksista. Noin 13000 vuotta eli 11150 radiohiilivuotta vanhat paikat ovat jo tavallisia.


title: Porin kaupungintalo

text: Porin kaupungintalo (tunnetaan myös nimellä Junneliuksen palatsi) on Porissa sijaitseva rakennus. Arkkitehtuuriltaan se jäljittelee venetsialaistyylistä renessanssipalatsia. Koristemaalausten suuri määrä tekee rakennuksesta yhden arvokkaimmista uusrenessanssityylisistä rakennuksista Suomessa. Palatsin on suunnitellut arkkitehti August Krook, ja sen rakennuttivat apteekkari ja kunnallisneuvos Robert Junnelius sekä johtaja Hugo Rosenlew. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1894 ja se valmistui 1895. Porin kaupunki hankki sen omistukseensa vuonna 1962. 1950-luvulla palatsi oli purkamisuhan alla, sillä sen pohjaratkaisut olivat verrattain epäkäytännöllisiä muuhuin kuin asuinkäyttöön ja sen tekniikka oli vanhentunutta. Palatsi kuitenkin onnistui välttämään purkamisen, joskin hyvin täpärästi.


title: Porin kaupungintalo

text: 2006 aloitettiin rakennuksen laajat entisöintityöt, joiden tarkoituksena oli palauttaa rakennus lähes täysin takaisin alkuperäiseen loistoonsa. Noin 8,4 miljoonaa euroa maksaneesta entisöinnistä vastasi arvorakennuksiin perehtynyt arkkitehtitoimisto Helander & Leiviskä, ja se valmistui vuonna 2008. Porin kaupungintalon on arvioitu olevan osa valtakunnallisesti merkittävää rakennettua ympäristöä ja kansallista kaupunkipuistoa, koska se on maamme oloissa poikkeuksellisen edustava yksityispalatsi, joka on nyt julkisessa käytössä.


title: Porin kaupungintalo

text: Ennen kaupungintalona olemistaan palatsi toimi yksityisasuntona. Alun perin ensimmäinen kerros oli Robert Junneliuksen ja hänen vaimonsa Ellen Junneliuksen (o.s. Rosenlew) asunto, ja toinen kerros konsuli Rosenlewin asunto. Perimätietojen mukaan Junnelius halusi vakuuttaa Ellenin suvun siitä, että Ellen oli valinnut itselleen juuri oikean puolison. Junnelius ei näin ollen halunnut rakennuksen kustannuksissa säästellä, ja lähettikin arkkitehti Krookin ottamaan Venetsian ja Firenzen palatseista oppia. Krook suunnitteli talosta kolmikerroksisen, joissa jokaisessa kerroksessa oli tilaa noin 600 neliömetriä.


title: Porin kaupungintalo

text: Vuonna 1900 Robert Junnelius kuoli aivohalvaukseen, ja vuonna 1902 Ellenin veli, vuorineuvos Erik Rosenlew, muutti puolisonsa Karinin (o.s. von Frenckell) kanssa palatsin kolmanteen kerrokseen. Hugo Rosenlew puolestaan menehtyi vuonna 1912, jonka jälkeen Karin Rosenlewin veli, Rafael von Frenckell, osti palatsin kolmannen kerroksen ja muutti sinne 1917. Von Frenckell kuitenkin muutti Helsinkiin jo vuonna 1923, jolloin keskimmäisestä kerroksesta tuli vuokrattavaa tilaa.


title: Porin kaupungintalo

text: Karin Rosenlew jäi palatsin viimeiseksi asukkaaksi. Hän asui siellä vielä senkin jälkeen, kun Porin kaupunki oli rakennuksen vuonna 1963 ostanut. Karin Rosenlew kuoli vuonna 1967.


title: Messut

text: Messut ovat myyntiä ja markkinointia edistäviä tapahtumia, joihin liittyy näyttely ja hyvin usein muuta ohjelmaa. Messuilla valmistajat esittelevät ja myyvät tuotteitaan tai tiedottavat niistä yleisölle. Messuja järjestetään suurelle yleisölle avoimina yleisötapahtumina sekä rajatulle kohderyhmälle suunnattuina ammattitapahtumina.


title: Messut

text: Erona muihin myynnin ja markkinoinnin keinoihin on messut tarjoavat mahdollisuuden henkilökohtaiseen kontaktiin ja kaikkien aistien hyödyntämiseen markkinoinnissa. Tämä tekee messuista elämyksellisen ja tehokkaan median.


title: Messut

text: Messut kehittyivät vuosittain toistuvien markkinoiden merkityksen vähentyessä 1700-luvulla. Messut lienevät saaneet alkunsa kirkollisten juhlien yhteydessä järjestetyistä, vuosittain toistuneista markkinatilaisuuksista.


title: Messut

text: Suomen ensimmäiset messut järjestettiin Helsingissä Johanneksenkirkon kentällä kesällä 1920. Niillä vieraili yli 120 000 kävijää, mikä oli valtava määrä aikana, jolloin Helsingissä oli 152 000 asukasta. Messut järjesti vuonna 1919 perustettu Suomen Messut Osuuskunta.


title: Messut

text: Osallistumalla oman alansa messuille yritys voi muun muassa:Eräitä Suomessa säännöllisesti järjestettäviä messuja:


title: Messut

text: Messu- ja Somistusalan Liitto Ry on suomalainen 1962 perustettu alan ammattiliikkeiden yhteenliittymä ja toimialajärjestö. Liitolla on n. 70 jäsenyritystä. Liiton tarkoituksena on valvoa jäsenistönsä etuja, lujittaa ammattihenkeä sekä tuoda esille messujen merkitystä mediana. Liitto julkaisee kaksi kertaa vuodessa ilmestyvän Messut ja somistus -lehden lisäksi myös www-sivuillaan messukalenterin, jossa on listattuna kaikki merkittävimmät messutapahtumat aikajärjestyksessä.


title: Messut

text: Messujärjestäjien Unioni perustettiin 1996 edistämään alan yleisiä toiminta edellytyksiä ja tehostamaan messuyhtiöiden keskinäistä yhteistoimintaa. Yhdistyksen perustajajäsenet ovat Suomen Messut Osuuskunta, Tampereen Messut Oy, Turun Messukeskus Oy, Lahden Messut Oy, Jyväskylän Messut Oy sekä Pohjois-Suomen Messut r.y. Vuonna 2017 yhdistys muutti nimeään ja on nykyään Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry. Siihen kuuluvat yritykset ovat sitoutuneet antamaan luotettavaa mediatietoa tapahtumistaan.


title: Messut

text: Jäseneksi voivat hakea vakiintuneet ja ammattimaisesti toimivat suomalaiset messujärjestäjät.


title: Messut

text: MediaAuditFinland Oy tarkastaa, todentaa ja tilastoi messujen kävijä-, näytteilleasettaja- ja pinta-alatiedot eli levikintarkastaa luvut. Vain levikintarkastetut luvut ovat luotettavia. Suomalaisista tapahtumajärjestäjistä mm. kaikki Messujärjestäjien Unioni ry:een kuuluvat tapahtumajärjestäjät kuuluvat tarkastusten piiriin.


title: Leabua Jonathan

text: Joseph Leabua Jonathan (30. lokakuuta 1914, Hlotse – 5. huhtikuuta 1987) oli lesotholainen poliitikko. Hän toimi itsenäisen Lesothon ensimmäisenä pääministerinä vuosina 1965–1986.


title: Leabua Jonathan

text: Jonathan kääntyi katolisuuteen vuonna 1959 ja perusti Basothon kansallispuolueen. Vuonna 1965 hän nousi Lesothon pääministeriksi. 20. tammikuuta 1986 tapahtui sotilasvallankaappaus, jonka seurauksena Justin Lekhanya korvasi Jonathanin maan pääministerinä. Jonathan kuoli Pretoriassa sydänkohtaukseen huhtikuussa 1987.


title: Ntsu Mokhehle

text: Ntsu Mokhehle (26. joulukuuta 1918, Teyateyaneng – 6. tammikuuta 1999, Bloemfontein) oli lesotholainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä kahteen otteeseen: ensimmäisen kerran 2. huhtikuuta 1993 – 17. elokuuta 1994 ja toisen kerran 14. syyskuuta 1994 – 29. toukokuuta 1998.


title: Ntsu Mokhehle

text: Mokhehle perusti Basothon kongressipuolueen, jonka johtajana hän toimi vuoteen 1997 saakka. Hän kuoli pitkällisen sairauden jälkeen Etelä-Afrikassa vuonna 1999.


title: Krasnokamskin piiri (Baškortostan)

text: Krasnokamskin piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanin tasavallan luoteisosassa. Piiri rajoittuu lännessä ja luoteessa Udmurtiaan ja lounaassa Tatarstaniin. Piiri hallinnollinen keskus on Nikolo-Berjozovkan kylä (Николо-Берёзовка), joka sijaitsee 250 kilometrin päästä pääkaupungista Ufasta. Piiriin kuuluu yhteensä 14 maalaiskuntaa. Piiri on perustettu vuonna 1937.


title: Krasnokamskin piiri (Baškortostan)

text: Krasnokamskin piirin pinta-ala on 1 704 km². Piirin asukasluku on noin 21 000 ja asukastiheys 12,3 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat tataarit, marit, venäläiset ja baškiirit.


title: Ali Khamenei

text: Ajatollah Sejed Ali Hosseini Khamenei (persiaksi: آیت‌الله سید علی حسینی خامنه‌ای; s 17. heinäkuuta 1939) on Iranin ylin johtaja. Hän oli myös Iranin presidentti vuosina 1981–1989. Khamenei on kansallisuudeltaan azeri.


title: Ali Khamenei

text: Khamenei valittiin korkeimmaksi hengelliseksi johtajaksi ajatollah Khomeinin kuoleman jälkeen 1989. Hänellä on myös poliittisesti ylivertainen asema Iranissa; hän voi muun muassa nimittää ja erottaa presidentin ja hänellä on veto-oikeus kaikkiin hallituksen hyväksymiin lakeihin. Khameneita pidetään Iranin konservatiivisen siiven johtohahmona, joka edustaa konservatiivisinta siipeä myös papiston sisällä. Hän on suhtautunut suvaitsemattomasti kaikkiin antilänsimaisen ja fundamentalistisen islamilaisen politiikan kriitikoihin. Esimerkiksi korkea-arvoisen ajatollah Hossein-Ali Montazerin kritisoitua Khamenein hallintoa hän joutui viideksi vuodeksi kotiarestiin.


title: Ali Khamenei

text: Ulkopolitiikassa Khamenei on tunnettu radikaalista länsivastaisuudestaan. Hän on toistuvasti kieltäytynyt vuoropuhelusta Yhdysvaltojen kanssa. Koalition Irakin sodan aikana ja jälkeen hän on terävästi kritisoinut Washingtonin politiikkaa. Vuonna 2000 Khamenei toivoi Israelin tuhoa .


title: Ali Khamenei

text: Iranin mukaan Khamenei on kuitenkin antanut Iranin ydinasekriisiin liittyen fatwan, joka kieltää ydinaseiden valmistamisen, varastoinnin ja käytön. Fatwan todellisuudesta ei kuitenkaan ole todisteita.


title: Ali Khamenei

text: Khamenei kyseenalaisti holokaustin maaliskuussa 2014 pitämässään Noruz-puheessa. Khamenei sanoi: "Holokausti on tapahtuma, jonka todellisuus on epävarma ja jos se on tapahtunut, on epäselvää, miten se on tapahtunut."


title: Letsie III

text: Letsie III (s. 17. heinäkuuta 1963, Morija) on Lesothon kuningas.


title: Letsie III

text: Letsie aloitti opintonsa Isossa-Britanniassa ja jatkoi niitä Lesothon kansallisessa yliopistossa, Bristolin yliopistossa ja Cambridgen yliopistossa. Kun hän oli saanut opintonsa valmiiksi vuonna 1989, hän palasi Lesothoon.


title: Letsie III

text: Letsie seurasi isäänsä Moshoeshoe II:ta Lesothon kuninkaana, kun tämä ajettiin maanpakoon vuonna 1990. Hänen isänsä nousi takaisin valtaan vuonna 1995, mutta vain lyhyeksi aikaa, sillä hän kuoli auto-onnettomuudessa tammikuussa 1996. Letsie on ollut kuninkaana jälleen isänsä kuoleman jälkeen.


title: Letsie III

text: Vuonna 2000 Letsie III avioitui 'Masenate Mohato Seeison kanssa ja heillä on kaksi tytärtä ja yksi poika.


title: Pietarhovin piiri

text: Pietarhovin piiri () on hallintopiiri Pietarissa Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla kaupungin keskustasta lounaaseen. Idässä se rajoittuu Kraasselan piiriin, lännessä ja etelässä Leningradin alueen Lomonosovin piiriin. Asukkaita on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 115 300 henkeä.


title: Pietarhovin piiri

text: Pietarhovin piiriin kuuluu kolme kuntaa:


title: Pietarhovin piiri

text: Lomonosov ja Pietarhovi on asemaltaan kaupunkeja ja Strelna taajama.


title: Pietarhovin piiri

text: Piirihallinnon päämies on Valentin Ševtšenko.


title: Kaltasyn piiri

text: Kaltasyn eli Qaltasyn piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanin luoteisosassa Venäjällä. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1 564 neliökilometriä ja asukkaita on 28 300 henkeä (vuonna 2007).


title: Kaltasyn piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Kaltasyn kylä, joka sijaitsee 202 kilometrin päässä tasavallan pääkaupungista Ufasta. Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa. Suurimmat etniset ryhmät ovat marit, tataarit, venäläiset, udmurtit ja baškiirit.


title: Kaltasyn piiri

text: Maatalous on keskittynyt viljan ja perunan viljelyyn sekä maidon ja lihan tuotantoon. Seudulla on myös öljyesiintymiä. Paikallislehtinä ilmestyvät venäjänkielinen "Zarja", tataarinkielinen "Taŋ" ja marinkielinen "Üžara" (”Aamunkoitto”).


title: Tapiolan Sokos

text: Tapiolan Sokos oli Espoon Tapiolassa vuosina 1979–2011 toiminut Sokos-tavaratalo. Tavaratalon toiminta loppui joulukuussa 2011, rakennuksen sisätilat saneerattiin täysin ja sen uudistuneisiin tiloihin avattiin lokakuussa 2013 kaupunkikeskus Ainoa. Tavaratalo oli HOK-Elannon omistuksessa vain sen viimeiset vuodet, vuoden 2009 alusta (sitä ennen SOK:lla) lopettamiseensa asti.


title: Moshoeshoe II

text: Moshoeshoe II (2. toukokuuta 1938 – 15. tammikuuta 1996) oli itsenäisen Lesothon ensimmäinen kuningas.


title: Moshoeshoe II

text: Moshoeshoe II syntyi Basutomaassa vuonna 1938 ja opiskeli Oxfordin yliopistossa politiikkaa, filosofiaa ja taloustieteitä. Hän toimi Basutomaan johtajana vuodesta 1960 lähtien. Kun Basutomaa vuonna 1966 itsenäistyi Lesothona, Moshoeshoe nousi sen ensimmäiseksi kuninkaaksi. Vuonna 1970 kuningas joutui väliaikaisesi maanpakoon Alankomaihin. Hän kuitenkin palasi ja nousi valtaan vielä samana vuonna. Moshoeshoe II joutui toistamiseen maanpakoon vuonna 1990, jolloin valtaan nousi hänen poikansa Letsie III. Moshoeshoe nousi valtaan vielä kerran vuonna 1995. Hän kuitenkin menehtyi auto-onnettomuudessa seuraavan vuoden tammikuussa. Hänen kuolemansa jälkeen vallassa on ollut yhtämittaisesti Letsie III.


title: Planeettakuntien synty

text: Planeettakunnat syntyvät tähdeksi supistuvan tähtienvälisen kaasu- ja pölypilven siitä osasta, joka ei ehdi romahtaa tähdeksi, vaan jää keskipakoisvoiman takia kiertämään syntynyttä alkutähteä, prototähteä. Syntyvää tähteä kiekkona kiertävä kaasu tiivistyy joiltain osin hiukkasiksi, joista syntyvät ajan kuluessa planeetat. Hiukkasten keskinäiset törmäilyt litistävät alussa paksua kiekkoa. Kiekkoon putoaa kaasua jäljelle jääneestä pilvestä, ja sen aine putoaa hitaasti spiraalimaista rataa pitkin kohti syntyvää keskustähteä. Kaasukiekosta tiivistyy lähellä tähteä kivensiruja ja kauempana jääkimpaleita. Nämä törmäilevät toisiinsa ja syntyy planeettoja. Kaasuplaneetat kuten Jupiter syntyvät siten, että riittävän suureksi kasvanut jää- ja kivipallo alkaa kerätä ympäristöstä kevyttä vetykaasua. Maan kokoinen kappale on vetovoimaltaan liian pieni keräämään ympärilleen suurta vetykehää. Näin selittyy maankaltaisten ja jättiläisplaneettojen ero. Asteroidit ja komeetat ovat planeettojen syntyprosessissa jäljelle jäänyttä jätettä. Aurinkokunnan ja muiden planeettakuntien synnyssä on yhä monia tutkijoita mietityttäviä kohtia. Kuumat jupiterit eli spektroskoopilla havaitut joidenkin lähitähtien seuralaiset ovat syntyneet planeettojen vaellettua lähelle keskustähteään valtavassa kaasukiekossa.


title: Planeettakuntien synty

text: Tähdet ja planeetat syntyvät tiivistymällä tähtienvälisestä aineesta, jota on kaasu ja pöly. Jotta synty lähtisi käyntiin, tähtienvälisen aineen on oltava riittävän tiheää. Linnunradassa on monia molekyylipilviä, joiden lämpötila on alhainen ja joissa olevat tiheät ytimet saattavat alkaa kutistua tähdiksi. Laukaisevana tekijänä voi olla esimerkiksi aikaisemmin syntyneen tähden räjähtäminen. Räjähdys tuottaa tiheää pilveä kokoon puristavan paineaallon. Molekyylipilven osa alkaa kutistua, kun sen sisäinen paine on pienempi kuin pilven oma painovoima. Sisäinen paine aiheutuu muun muassa magneettikentistä, pyörimisestä ja kaasun osasten lämpöliikkeestä. Kun pilvi kutistuu, sen tiheä ydin kutistuu hyvin nopeasti kuumentuen. Kuumeneminen johtuu kaasun putoamisesta ja pyörimisestä sekä pyörteilystä aiheutuvasta kitkasta. Pilven pyörimisliike kiihtyy, kun se kutistuu. Keskipakoisvoima pitää pilven päiväntasaajan suunnassa olevaa osaa kaukana keskustähdestä, napojen suunnassa kutistuminen on nopeaa. Näin ytimen ympärillä oleva kaasu litistyy kiekoksi. Kiekkoa ohentavat entisestään kiekon osasten sisäiset törmäykset. Tiheä keskus kuumenee kutistuessaan jatkuvasti, ensin kaasumolekyylit hajoavat ja lopuksi ionisoituvat. Kuuma ionisoitunut kaasu säteilee ympäristöön ensin infrapunasäteilyä, lopulta näkyvää valoa.


title: Planeettakuntien synty

text: Kun vastasyntynyt tähti alkaa vuorovaikuttaa ympäröivän kaasukiekon kanssa, se synnyttää valtavia suihkuja, jotka sinkoutuvat valovuosien päähän tähden ja kiekon väliltä napojen suunnassa. Samaan aikaan kaasukiekossa alkaa tapahtua pölyhiukkasten tiivistymistä. Pölyhiukkaset törmäilevät toisiinsa ja sopivissa tapauksissa syntyneet törmäykset tuottavat suurempia hiukkasia. Toiset törmäykset ovat hajottavia. Liian suurella nopeudella tapahtunut törmäys on hajottava. Lopulta rakentavat törmäykset kuitenkin voittavat ja aikaa myöten syntyy kilometrien kokoisia "planetesimaaleja", jotka kasvavat suuriksi esiplaneetoiksi, oligarkeiksi, joita on noin sata ja joiden ratojen kehitys ja törmäily ovat hidasta. Oligarkkien radat muuttuvat miljoonien vuosien kuluessa keskinäisten vetovoimien takia. Eniten aikaa vievä vaihe on oligarkkien törmäily esimerkiksi kymmeneksi planeetaksi. Esimerkiksi oligarkkien muodostama alkuaurinkokunta oli tasapainoton, kaoottinen, ja altis suurille törmäyksille. Esimerkiksi Maa ja Kuu ovat syntyneet kahden oligarkin törmäyksen tuloksena. Maahan törmännyt Marsin kokoinen oligarkki sinkosi alkumaasta ainetta niin paljon, että siitä saattoi syntyä Kuu. Jättiläisplaneetat syntyvät melko kaukana auringosta vyöhykkeellä, missä vesihöyry tiivistyy jäähileiksi. Jäähileet ja pöly kasautuvat aikaa myöten valtaviksi noin kymmenen Maan massan planeetoiksi, jotka saattavat kerätä vetyä ja heliumia kaasukiekosta, mihin Maan kokoinen pieni planeetta ei kykene. Jättiläisplaneetat myös vaeltelevat jonkin verran tähteä ympäröivässä kiekossa muun muassa planeetan ja kaasun välisten vuorovesivoimien, planeetan ja planetesimaalien välisten vuorovaikutusten ja keskinäisten vetovoimien takia. Oortin komeettapilven tapainen muodostelma syntyy, kun jättiläisplaneetat sinkoavat läheltä ohittavia planetesimaaleja kaukaisille radoille painovoimallaan. Pluton kaltaiset Kuiperin vyöhykkeen kääpiöplaneetat ovat tiivistymättömän planeetan osasia. Sama pätee myös asteroidivyöhykkeen kolmeen suurimpaan kappaleeseen: kääpiöplaneetta Cerekseen sekä Vestaan ja Pallakseen. Lisäksi Pallaksen radan suuri inklinaatio saattaa johtua sen kokemasta suuresta törmäyksestä.


title: Planeettakuntien synty

text: Useiden tutkijoiden nykyään kannattaman planeettakunnan syntyteorian, kasautumisteorian ongelma on ollut planeettojen syntynopeus: se on laskujen mukaan liian hidas varsinkin aivan aurinkokunnan ulkolaidoilla, esimerkiksi Uranuksen ja Neptunuksen etäisyydellä. Tätä puutetta koetetaan selittää migraatioteorialla, jonka mukaan planeetat vaeltelevat huomattavastikin kaasukiekossa synnyttyään. Vaeltelu riippuu muun muassa kaasukiekon tiheydestä ja planeettojen syntyvauhdista. Näin pystytään selittämään monenlaisten planeettakuntien synty. Kilpailevan kiekkoepävakaisuusteorian mukaan Aurinkoa ympäröivässä kaasukiekossa olisi syntynyt tiivistymiä, jotka olisivat romahtaneet oman painovoimansa takia kasaan. Tämän teorian ongelma on, että se saattaa vaatia kiekolta suurempia tiheyksiä kuin Aurinkoa ympäröivässä kaasukiekossa oli.


title: Planeettakuntien synty

text: On yritetty monenlaisin teorioin selittää planeettakuntien syntyä. Mikään tutkijoiden kehittämistä planeettakuntien syntyteorioista ei ole täydellinen. On vaikeaa laatia teoria, joka selittää fysiikan lakien avulla planeettojen etäisyydet ja muut ominaisuudet täsmällisesti. Ei osata sanoa, minkälaisten tähtien ympärille planeettoja voi syntyä. Nykyään useimmat tutkijat ovat sitä mieltä, että varsin monenlaisten, jos tähden elinikä riittää.


title: Planeettakuntien synty

text: Planeettakunnan syntyteorian tulisi selittää monia aurinkokuntamme ominaisuuksia, esimerkiksi sen, miksi planeetat kiertävät yleensä melkein ympyrämäisiä ratoja suunnilleen samassa tasossa.


title: Planeettakuntien synty

text:
Planeettakunnan syntyteorian tulisi selittää seuraavia asioita, jotka näkyvät meidän aurinkokunnassamme:
sisällä auringosta ja koostuvat metalleista ja silikaateista, kun taas jättiläisplaneetat sijaitsevat ulompana ja koostuvat jäästä ja kevyemmistä aineista aina vetyyn ja heliumiin asti. Aurinkokunnan ulko-osissa on myös jäästä ja kivestä koostuvia kuita ja pikkuplaneettoja.


title: Planeettakuntien synty

text:
Ollakseen pätevä planeettakuntien syntyteorian tulisi selittää eksoplaneettojen kummalliset piirteet. Tähän asti on havaittu yli sata aurinkokunnan ulkopuolista planeettajärjestelmää eli eksoplaneettakuntaa. Ne ovat hyvin erilaisia kuin omamme.
Niihin sisältyy kummalliselta näyttäviä järjestelmiä, joissa jättiläisplaneetta tai -planeetat kiertävät keskustähteään keskimäärin lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa. On myös havaittu hyvin soikeilla radoilla kiertäviä planeettoja, jollaisia aurinkokunnassamme ei ole. Niiden radan eksentrisyys on jopa yli 0,8, kun taas aurinkokunnan planeettojen eksentrisyys on tyypillisesti alle 0,1.


title: Planeettakuntien synty

text: On olemassa myös järjestelmiä, joissa Jupiterin massainen planeetta kiertää tähteään etäisyydellä, jolla lämpötila sallii veden esiintymisen nestemäisessä muodossa, eli Maata vastaavalla etäisyydellä keskustähdestään. Lisäksi löydettyjen planeettakuntien joukossa on järjestelmiä, joissa kolme tai jopa neljä suurta planeettaa kiertää tähteään alle 5 AU:n etäisyydeltä keskustähdestään. Aurinkoa lähimmän jättiläisplaneetan, Jupiterin, etäisyys keskustähdestään on 5,2 AU ja aurinkokunnan muut jättiläisplaneetat ovat vielä kauempana. Nämä spektroskoopilla löydetyt oudot planeettakunnat ovat todellinen haaste aurinkokunnan syntyteorioiden laatijoille.


title: Planeettakuntien synty

text: Tähtienvälinen avaruus ei ole tyhjää, vaan täynnä kaasua, molekyylejä ja pölyhiukkasia ali tähtienvälistä ainetta. Suurin osa tähtienvälisestä aineesta on vetyä ja heliumia, joukossa on muita alkuaineita ja näiden yhdisteitä, jotka voivat olla pölynä.


title: Planeettakuntien synty

text: Linnunradan tyyppisen kierteisgalaksin massasta noin 10 % on tähtienvälistä ainetta. Aine ei ole myöskään tasaisesti jakautunut vaan se muodostaa toisaalle pilviä ja tiivistymiä, toisaalla taas ainetta on äärimmäisen harvassa. Tähtienvälisen aineen tihentymät muodostavat tavallisesti kuitumaisia filamentteja ja verkkomaisia rakenteita, mikä kertoo aineen turbulenttisesta, pyörteisestä käyttäytymisestä. Turbulenssia aiheuttavat pääasiassa tähtien hiukkastuulet ja supernovien shokkiaallot. Kaasun tiivistymiä kutsutaan molekulaarisiksi pilviksi, sillä niistä on havaittu monia orgaanisia ja epäorgaanisia molekyylejä (esim. CO, CN, CS, SiO, OH, HO, HCN, SO, HS, HSO ja lukuisia muita vedyn, hiilen typen ja hapen yhdisteitä). Mutkikkaitten molekyylien, mahdollisesti jopa aminohappojen, muodostuminen on mahdollista, sillä nuorten lähitähtien voimakas UV-säteily ei pääse tunkeutumaan pilvien ytimiin asti ja alkuaineet voivat rauhassa muodostaa yhdisteitä.


title: Planeettakuntien synty

text: Tähtienvälisen aiheen ominaisuuksia voi laskea mutkikkailla matemaattisilla yhtälöillä, jotka pohjautuvat fysiikan lakeihin. Tähtienvälisen aineen käyttäytymistä kuvataan tavallisesti fysiikan nestedynamiikan ja magnetohydrodynamiikan yhtälöillä. Tavallisesti yhtälöissä otetaan huomioon magneettikenttien vaikutus, lähitähtien säteilyn ja kosmisten säteiden vaikutukset ja supernovien šokkiaaltojen satunnainen esiintyminen.


title: Planeettakuntien synty

text: Molekulaaristen pilvien koot ja massat voivat olla hyvin erilaisia. Tähtien syntyalueilla, Linnunradan spiraalihaaroissa, pilvikompleksit voivat olla suurimmillaan massaltaan 10 Auringon massaa ja halkaisijaltaan 100 pc. Pienimmillään ne voivat olla massaltaan alle 10 Auringon massaa ja halkaisijaltaan alle parsekin. Molekyylejä sisältävien pilvien lämpötilat ovat tyypillisesti välillä 10–100 kelviniä.


title: Planeettakuntien synty

text: Molekulaariset pilvet muodostuvat pääosin tähtienvälisen aineen saapuessa linnunradan spiraalihaaroihin ja sitten tiivistyessä tai supernovien šokkiaaltojen vaikutuksesta. Muodostumiseen kuluva aika voi olla suuruudeltaan 10–20 miljoonaa vuotta, joten pilvien muodostuminen on yleistä Linnunradan mittakaavassa, jonka ikä on miljardeja vuosia. Koska pilviä havaitaan runsaasti tähtienvälisessä avaruudessa, niiden on pysyttävä stabiilissa tilassa kohtalaisen pitkiä aikoja. Jotta molekulaariset pilvet pysyisivät koossa eivätkä romahtaisi oman gravitaationsa vaikutuksesta kasaan, niissä täytyy esiintyä päinvastaisella tavalla vaikuttavia voimia. Tällaisina voimina toimivat tavallinen kaasun hiukkasten lämpöliikkeestä aiheutuva paine, magneettikentistä aiheutuvat voimat ja kaasun turbulenssien aiheuttama paine, joista magneettikentän ja turbulenssien vaikutukset ovat tavallisesti hallitsevassa asemassa koko pilven mittakaavassa.


title: Planeettakuntien synty

text: Kaasun lämpöliikkeestä aiheutuva paine puolestaan tuottaa tavallisesti suurimman gravitaatiota vastustavan voiman yksittäisissä pienemmän mittakaavan tihentymissä. Molekulaarisista pilvistä tehdyt havainnot osoittavat, että kaasun kineettinen eli liike-energia ylittää joissain tapauksissa jopa yhdellä kertaluokalla tavallisen lämpöliikkeen antamat arvot, mikä viittaa vahvasti esimerkiksi magneettisen turbulenssin voimakkaaseen rooliin merkittävimpänä pilvien luhistumista vastustavana voimana.


title: Planeettakuntien synty

text: Näiden voimien vaikutuksesta molekulaariset pilvet ovat usein hyvin mutkikkaita ja epähomogeenisia, koostuen epäsäännöllisistä kasautumista ja filamenteista. Pilvet ovat ensisijaisia tähtien syntyalueita. Lähes jokaisessa auringon lähiympäristön molekulaarisessa pilvessä tihentymät ovat alkaneet luhistua gravitaation vaikutuksesta ja tähtien syntyprosessi on käynnistynyt tuottaen tiiviitä nuorten tähtien rypäitä. Kaikki tihentymät eivät kuitenkaan saavuta pistettä, jossa ne romahtavat gravitaation vaikutuksesta, sillä niiden ulko-osat estävät energian riittävän tehokkaan poistumisen säteilynä, ja lämpötila pysyy korkeana, jolloin paine estää romahtamisen. Tämä magnetohydrodynamiikan yhtälöitä soveltamalla saatu tulos voi selittää havainnot molekulaarisista pilvistä, joissa ei tavallisesta poiketen esiinny merkkejä vastasyntyneistä tähdistä.


title: Planeettakuntien synty

text: On mahdollista, että olosuhteiden ollessa sopivia ainoa stabiili lopputila tähtienvälisellä pilvellä on joukko tähtiä, mutta molekulaaristen pilvien kehitys ei johda fragmentoitumiseen ja romahtamiseen kaikilla fysikaalisten olosuhteiden alkuarvoilla. Molekulaarisia pilviä voidaan kartoittaa tutkimalla molekyylien tuottamia spektriviivoja radiosäteilyn alueella tai tutkimalla pölyhiukkasten kontinuumisäteilyä tai tähtien säteilyyn aiheuttamia absorptioviivoja. Erityisesti alimillimetrialueen havainnoista saadaan tietoa pilvien rakenteesta, sen hiukkasten nopeusjakaumasta ja siinä esiintyvistä turbulensseista.


title: Planeettakuntien synty

text:
Tähdet syntyvät kun molekulaarisen pilven massa ylittää Jeansin massan
formula_1
missä formula_2 on äänen etenemisnopeus, formula_3 on tiheys ja formula_4
on gravitaatiovakio. Kohteet, joissa pilven massa on suurempi kuin Jeansin massa, ovat tyypillisesti kylmiä – lämpötila matalampi kuin 10 kelviniä – ja niin tiheitä, että lähitähtien säteily ei pääse pilven ytimeen asti. Luhistumista edeltää tavallisesti molekulaarisen pilven fragmentoituminen useaan luhistumiskeskukseen ja siten tuloksena on useimmiten tähtien rypäitä tai ainakin usean tähden järjestelmiä riippuen pilven massajakaumasta ja kokonaismassasta. Tietokonesimulaatioista on saatu selville, että molekulaarisen pilven fragmentoitumiseen ja ainakin kahden tähden järjestelmän syntyyn neljässä tapauksessa viidestä riittää, että turbulensseihin sitoutuneen energian ja gravitaatioenergian suhde on luokkaa 1:20. On siis perusteltua päätellä, että jopa hyvin pienet turbulenssit voivat saada aikaan pilven fragmentoitumisen.


title: Planeettakuntien synty

text: Jeansin massa on osoittautunut hyväksi arvioksi romahtamisen kriteereistä, sillä on havaittu tiivistymiä, jotka ovat romahtamisen kynnyksellä ja niiden massat ovat suunnilleen Jeansin massan suuruisia. Lisäksi niiden massat ovat välillä 0,05–3,0 Auringon massaa eli kyseessä voi olla joukko tiivistymisvaiheessa olevia yksittäisiä tähtiä.


title: Planeettakuntien synty

text:
Yksittäiset pilvet, joiden massa ylittää Jeansin massan, ovat tavallisesti tiheimpiä aivan ytimestään, ja tiheys pienenee ytimen etäisyyden funktiona. Tällaiset kohteet romahtavat ensin aivan sisäosistaan, jolloin ulompiin kerroksiin kohdistuva paine vähenee merkittävästi ja nekin romahtavat gravitaation vaikutuksesta. Romahtaminen tapahtuu likimain vapaan putoamisen aikaskaalassa
formula_5
mikäli vastustavat voimat ovat pieniä suhteessa gravitaatioon. Tietokonesimulaatioiden mukaan muodostuvan järjestelmän tiheysprofiili on tasainen aivan ytimessä ja pienenee tavallisesti ulommilla alueilla kuten kääntäen verrannollisena etäisyyden neliöön, mikä kuvaa hyvin havainnoista saatuja käsityksiä. Vapaan putoamisen aikaskaalan yhtälöstä näkyy, että tiheämmät kohteet romahtavat nopeimmin, mutta likimain homogeenisissa kohteissa vapaaseen putoamisliikkeeseen päässyt materia saavuttaa systeemin keskustan samanaikaisesti riippumatta sen alkuperäisestä etäisyydestä keskuksesta. Tässä vaiheessa pilven eri osissa olevat turbulenssien aiheuttamat tihentymät voivat alkaa luhistua erikseen, jolloin seurauksena on fragmentoituminen ja lopulta usean tähden järjestelmän tai kokonaisen tähtijoukon synty. Syntyvät tähden ovat siten peräisin samasta pilvestä ja niiden pyörimisakselit ja siten myös kertymäkiekot ovat simulaatioiden mukaan lähes samansuuntaisia, mikä on myös havaittu nuorista tähtijoukoista tehdyissä havainnoissa. Myöhemmässä vaiheessa dynaamiset vuorovaikutukset kuitenkin sekoittavat tähtijoukkoa eikä samanlaisia ominaisuuksia enää ole havaittavissa.


title: Planeettakuntien synty

text: Kun molekulaarisen pilven massa on ylittänyt Jeansin massan, sen kiertoimpulssi vaikuttaa merkittävästi luhistumisen lopputulokseen. Kaikilla pilvillä on nollasta poikkeava kiertoimpulssi galaksin pyörimisen vuoksi. Kiertoimpulssin suuruus määrää muodostuuko systeemistä yksi tähti vai kahden tai useamman tähden järjestelmä. Tavallisesti pyörimismäärä on niin suuri, että tähtiä syntyy useampia. Jos luhistuvan järjestelmän pyörimismäärä on riittävän suuri, syntyy rengas- tai sauvamaisia rakenteita, jotka edelleen hajoavat kaksoistähdiksi tai järjestelmiksi, joissa on vieläkin useampia komponentteja. Kiertoimpulssin säilyminen saa siten aikaan toisiaan kiertäviä järjestelmiä, jolloin yksittäisen tiivistymiskeskuksen pyörimismäärä on pienentynyt huomattavasti. Simulaatioissa rengasmaisten rakenteiden synty on kyetty mallintamaan. Niiden dimensiot vastaavat havaittuja kaksoistähtien ja usean tähden järjestelmiä. Pienemmillä pyörimisnopeuksilla puolestaan syntyy sauvamaisia rakenteita, jotka eivät hajoa osiin tai tuloksena on pelkkä kiekko, joka jää systeemin kertymäkiekoksi, ja lopputuloksena on vain yksi tähti.


title: Planeettakuntien synty

text: Riippumatta yksittäisen tiivistymän täsmällisestä syntymekanismista, sen ympärille muodostuu kiekko pyörimisakselin määrittämään tasoon, mikäli systeemissä on vähänkin kiertoimpulssia. Näissä kiekoissa kiertoimpulssi ei edelleenkään voi hävitä, joten materia jää kiertämään keskusta Keplerin lakien mukaisesti ja syntyy prototähti, jolla on kertymäkiekko. Simulaatioissa muodostuneet kiekot ovat lisäksi stabiileja ja niiden koko vastaa havaintoja, joten kertymäkiekkojen synnyn mallit ovat kohtalaisen hyvin sopusoinnussa havaintojen kanssa.


title: Planeettakuntien synty

text: Kertymäkiekot muodostuvat, kun luhistuvan molekulaarisen pilven pyörimismäärä saa aineen asettumaan pyörimisakselin määrittämään tasoon. Kiekkoa kutsutaan kertymäkiekoksi, sillä aine putoaa kiekon sisäreunalta systeemin ytimeen eli kertyy kiekon kautta massiiviseksi kappaleeksi. Ytimeen putoava aine luovuttaa kiertoimpulssia kiekkoon jäävälle aineelle. Siksi suurin osa systeemin kiertoimpulssista jää kiekkoon kuuluville kappaleille. Ydintä aletaan nyt kutsua prototähdeksi. Prototähdet ovat prosessin alkuvaiheessa massaltaan pienempiä kuin kiekko, mutta prosessin jatkuessa lähes kaikki kiekon aine putoaa prototähteen ja niiden massa kasvaa paljon kiekon massaa suuremmaksi.


title: Planeettakuntien synty

text: Kertymäkiekkoja on havaittu useiden tähtien ympäriltä. Havaitseminen on perinteisesti tapahtunut infrapuna-alueella, jossa kiekon säteily on usein voimakkaampaa tai ainakin yhtä voimakasta kuin prototähden. Tällöinkin havaitseminen onnistuu vain tunnistamalla kohteen spektristä infrapunaylimäärä, jonka tuottoon tähti ei pysty. Optisella alueella havaitseminen on vieläkin vaikeampaa, sillä kohteen näkyessä optisella alueella prototähden huomattavasti suurempi kirkkaus estää kiekon suoran havaitsemisen. Toinen vaihtoehto on, että kohteen ympärillä on paksu kaasu- ja pölyvaippa, jolloin kohde on näkymätön. Myös kiekkojen koko asettaa rajoituksia, sillä sadan parsekin päässä olevan kiekon kulmaläpimitta on vain muutaman kaarisekunnin luokkaa. Kuitenkin kiekkoja on havaittu nuorien tähtien ympärillä. Erityisesti Hubble-avaruusteleskoopilla saadut kuvat kertymäkiekoista ovat tuoneet lisää informaatiota niissä tapahtuvista prosesseista.