title: Harbin

text: Harbinia kutsutaan joskus Pikku-Moskovaksi tai itämaiseksi Pariisiksi johtuen sen venäläis- ja eurooppalaisvaikutteisesta arkkitehtuuristaan. Zhong Yang Street, joka on yksi kaupungin pääkaduista, on jäänne 1900-luvun vaihteen kansainvälisestä liiketoiminnasta. 1,4 kilometriä pitkällä kadulla on barokki-, bysantti- ja juutalaistyylisiä ulkosivuja, pieniä venäläisiä leipomoja, ranskalaisia muotitaloja, amerikkalaisia pikaruokaloita ja japanilaisia ravintoloita.


title: Harbin

text: Venäläinen Pyhän Sofian ortodoksinen kirkko sijaitsee myös keskisessä osassa Harbinia. Vuonna 1932 valmistunut kirkko on nykyään monikulttuurisen arkkitehtuurin museo.


title: Harbin

text: Talvella kaupungissa vietetään Snow and Ice -juhlaa (vuosittain vuodesta 1985 lähtien) tammikuun alusta neljä viikkoa Sun Islandin alueella joka on muutenkin harbinilaisten virkistysalue niin kesällä kuin talvellakin. Työt ovat näkyvillä niin kauan kunnes sulavat keväällä.


title: Harbin

text: Harbin on prefektuuritason kaupunki, jolla on ns. alimaakunnallinen status. Piirikuntatasolla Harbin jakautuu yhdeksään kaupunkipiiriin, kahteen piirikuntatason kaupunkiin ja seitsemään piirikuntaan.


title: Kuolleet Intiaanit

text: Kuolleet Intiaanit oli seinäjokinen rock-yhtye, joka tunnetaan surrealistisista sanoituksistaan sekä näyttävästä ja teatterimaisesta esiintymisestään. Yhtyeeseen kuului neljä jäsentä: "Ilmari Tuulenhalkoja" (laulu ja megafoni), "Emil Topaz" (kitara ja laulu), "Johannes Tyrannos" (basso ja laulu) sekä "Juhana Amadeus" (rummut). Live-tilanteissa yhtyeellä oli lisäksi kosketinsoittaja, joka myös laulaa taustalla. Myös muita vierailevia soittajia ja esiintyjiä oli toisinaan mukana. Viimeisimmällä kiertueella kosketinsoittajana toimi "Mikael Rynigen", joka soitti myös uusimmalla levyllä. Kuolleet Intiaanit ei antanut haastatteluja.


title: Kuolleet Intiaanit

text: Yhtye levytti kaksi pitkäsoittoa sekä muutamia lyhyempiä äänitteitä. Pitkäsoitto "Puuluuranko" julkaistiin maaliskuussa 2005, ja yhtye tämän jälkeen valmisti musiikkivideon jokaisesta levyn kappaleesta. Videot julkaistiin kuukausittain yhtyeen verkkosivuilla.


title: Kuolleet Intiaanit

text: Kuolleiden Intiaanien viimeisin EP on "4D-EP". Levyn 500 kappaleen painoksesta jokaiseen tehtiin ainutlaatuiset kannet. EP myytiin loppuun ensimmäisellä myyntiviikollaan, ja se nousi singlelistan ensimmäiseksi. EP:llä on myös yksi kappale, joka ei ole yhtyeen oma vaan yhtyeen kansitaiteilijan Antti Ruuhelan Käärmeet-yhtyeen.


title: Kuolleet Intiaanit

text: Kuolleiden Intiaanien viimeisin pitkäsoitto ""Silinteritie"" ilmestyi 30. elokuuta 2006. Levy nousi ilmestymisviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 18.


title: Kuolleet Intiaanit

text:
Levy-yhtiön tiedotteen mukaan bändi on tällä hetkellä tauolla eikä siksi keikkaile tai valmistele uutta levyä.
Keikoilla esiintyessään yhtyeen jäsenet pukeutuivat useimmiten mustiin pukuihin ja silinterihattuihin (vrt. The Residents). He ovat esiintyneet myös pakkopaidoissa ja punamustaraitaisissa puvuissa. Asuun kuuluivat myös valkoiseksi maalatut kasvot sekä mustat silmänympärykset. Yhtye ei koskaan soittanut encorea eikä pitänyt välipuheita tai yleensäkään kommunikoinut sanoin yleisön kanssa. Lavalla oli soitinten lisäksi usein myös muita esineitä, kuten polkupyörä tai paperimassasta tehty kärpässieni ja puhelin, jotka kuuluivat esitykseen. Esityksissä oli usein teatraalisia elementtejä.


title: Kuolleet Intiaanit

text:
Albumit
EP:t ja singlet


title: Ceyhan

text: Ceyhan ([dʒeːˈhan]) on kaupunki Turkin Adanan maakunnassa. Se sijaitsee sisämaassa lähellä Välimeren rannikkoa Ceyhanjoen varrella. Kaupungissa on 105 241 asukasta (vuonna 2010), joten se on Adanan maakunnan toiseksi suurin kaupunki Adanan jälkeen.


title: Ceyhan

text: Ceyhan on Kaspianmereltä öljyä tuovan Baku–Tbilisi–Ceyhan-öljyputken päätepiste.


title: Metropolialue

text: Metropolialue, suurkaupunkialue eli metropoli tarkoittaa sitä aluetta, jonne kaupunkialueen välitön taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus ulottuu. Tähän alueeseen kuuluvat itse suurkaupunki, sen esikaupungit ja niiden lähialueet. Metropolialueelle ei ole yksiselitteistä määritelmää tai aluerajausta, vaan se vaihtelee maittain. Eurostat on pyrkinyt määrittelemään Euroopan metropolialueet omassa Urban Audit -kaupunkitutkimuksessaan.


title: Metropolialue

text: Helsingin seutu on Suomen ainoa suurkaupunkialue. Euroopan suurimpia metropolialueita ovat Lontoo, Pariisi, Moskova ja Ruhrin alue.


title: Metropolialue

text: Metropolialueiden yhteenkasvanutta kokonaisuutta kutsutaan megalopoliksi.


title: Davit IV

text: Davit IV tai Davit Rakentaja (; 1073–24. tammikuuta 1125) oli Georgian kuningas vuosina 1089–1125 Bagrationi-suvusta. Davit oli ehkä kaikkein menestynein Georgian hallitsija – hän onnistui ajamaan turkkilaiset maasta Didgorin taistelussa vuonna 1121 ja hänen uudistuksensa armeijassa ja hallinnossa yhdistivät Georgian ja tekivät maasta Kaukasian alueen suurvallan. Davit oli kirkon ystävä, ja ortodoksikirkko onkin sittemmin julistanut hänet pyhäksi.


title: Davit IV

text: Kuningas Giorgi II:n (hallitsi 1072–1089) ainoa poika Davit syntyi Kutaisissa Länsi-Georgiassa vuonna 1073. Hänen lapsuutensa aika oli Georgialle vaikea. Kuningas Giorgi ei yrityksistä huolimatta pystynyt ylläpitämään maan yhtenäisyyttä: hänen kuningaskuntaansa hävittivät seldžukkiturkkilaisten hyökkäykset, sisällissodat ja maanjäristykset. Giorgi joutuikin luopumaan kruunusta vuonna 1089 16-vuotiaan poikansa hyväksi.


title: Davit IV

text: Iästään huolimatta Davit osallistui aktiivisesti Georgian poliittiseen elämään. Hän ajoi tarkoituksenmukaista ja hallittua politiikkaa, oli määrätietoinen aikeissaan tuoda maahan järjestys, panna niskoittelevat feodaalihallitsijat kuriin, keskittää valtionhallinto, muodostaa uudenlainen seldžukeille paremmin pärjäävä armeija ja myöhemmin hyökätä järjestelmällisesti seldžukkeja vastaan karkottaakseen heidät ensin Georgiasta ja sitten koko Kaukasiasta. Vuonna 1093 hän pidätytti voimakkaan feodaaliherran Liparit Baghvašin, joka oli Georgian kuninkaan pitkäaikainen vastustaja, ja karkotti hänet maasta (1094). Liparitin pojan Ratin kuoleman jälkeen Davit lakkautti heidän hallitsemansa Kldekarin ruhtinaskunnan (1103).


title: Davit IV

text: Hän työnsi turkkilaiset hitaasti pois maasta saaden haltuunsa yhä uusia alueita, nyt kun seldžukkien täytyi kiinnittää huomionsa georgialaisten lisäksi juuri alkaneisiin ristiretkiin itäisellä Välimerellä. Vuoteen 1099 mennessä Davit IV:n valta oli kasvanut sen verran suureksi, ettei hänen tarvinnut enää maksaa turkkilaisille veroa. Hän myös kieltäytyi bysanttilaisesta "panipersebastosin" arvonimestä, osoittaen haluavansa toimia Bysantin valtakunnan kanssa vain tasavertaisessa suhteessa. Vuonna 1103 pidettiin Ruis-Urbnisin synodi, suuri kirkollinen kokous, Ruisin ja Urbnisin luostareissa. Davit onnistui raivaamaan tieltään häntä vastustaneet piispat ja yhdistämään kaksi virkaa: hovimiehen ja piispan, luoden näin maalle pääministerimäisen instituution. Seuraavana vuonna Daavidin kannattajat itägeorgialaisessa Kakhetin provinssissa vangitsivat paikallisen kuninkaan Aghsartan II:n (hallitsi 1102–1104), joka oli paikallinen seldžukkisulttaanin vasalli, ja yhdisti alueen muuhun Georgiaan.


title: Davit IV

text: Kalhetin valtauksen jälkeen vuonna 1105 Davit voitti seldžukkijoukot Ertsukhin taistelussa, mikä auttoi häntä valtaamaan Samšvilden, Rustavin, Gišin ja Lorrin tärkeät linnoitukset vuosien 1110 ja 1118 välillä.


title: Davit IV

text: Davitille alkoi nyt kasautua ongelmia, sillä kansa oli ollut sodassa jo toistakymmentä vuotta. Lisäksi ongelmia aiheuttivat maan aateliset ja tärkeä Tbilisin kaupunki, joka oli yhä arabien hallussa. Ratkaistakseen pulmansa Davit aloitti armeijan uudelleenjärjestelyn. Hän asutti yli 40 000 perheen kiptšakkiheimon Pohjois-Kaukasukselta Georgiaan vuosina 1118–1120. Jokaisen perheen täytyi toimittaa yksi sotilas hevosen ja aseistuksen kanssa. 40 000 miehen vahvuinen kiptšakkiarmeija oli täysin riippuvainen kuninkaasta. Kiptšakit asutettiin eri puolille Georgiaa – jotkut Šida Kartliin ja jotkut raja-alueille – ja väestö assimiloitui nopeasti georgialaisiin.


title: Davit IV

text: Vuonna 1120 Davit IV siirtyi Länsi-Georgiaan ja hyökkäsi yllättäen turkkilaisten kimppuun heidän ryösteltyään georgialaisten maita. Vain pieni seldžukkijoukko pääsi pakenemaan. Tämän jälkeen Daavid lähti Širvanin alueelle ja valloitti Qabalan kaupungin. Talvella 1120–1121 georgialaisjoukot hyökkäsivät menestyksekkäästi seldžukkien asutuskeskuksia vastaan Etelä-Kaukasuksella.


title: Davit IV

text: 12. elokuuta 1121 Daavid sai ratkaisevan voiton suuresta seldžukkiarmeijasta Didgorin taistelussa, mikä mahdollisti Tbilisin valtauksen ankaran taistelun jälkeen vuonna 1122. Nyt Tbilisistä tuli Georgian pääkaupunki ensimmäistä kertaa useihin satoihin vuosiin.


title: Davit IV

text: Vuonna 1123 Davitin armeija valtasi Dmanisin, viimeisen seldžukkitukikohdan Etelä-Georgiassa. Vuonna 1124 Davit valtasi viimein Širvanin ja armenialaisen Anin kaupungin islamilaisilta emiireiltä, ulottaen valtakuntansa nyt Araksin altaalle. Armenialaiset ottivat Davitin vastaan vapauttajana ja toimittivat hänen armeijalleen joitakin apujoukkoja. Tähän aikaan Davitin arvonimeen ilmaantui osa "Vapahtajan miekka". Se on kaiverrettu Daavidin aikaiseen kuparilanttiin: "Kuninkaiden kuningas, Davit, Giorgin poika, Vapahtajan miekka".


title: Davit IV

text: Davit Rakentaja kuoli 24. tammikuuta 1125 ja hänen poikansa Demetre I nousi valtaistuimelle. Davit haudattiin Gelatin luostariin Kutaisin kaupungin lähelle.


title: Davit IV

text: Davit IV antoi runsaasti huomiota kansansa sivistämiselle. Kuningas valitsi lapsia, jotka lähetettiin Bysantin valtakuntaan opiskelemaan "jotta he oppisivat kieliä ja toisivat kotiin tekemiään käännöksiä". Monista tuli tunnettuja oppineita.


title: Davit IV

text:
Davitin aikaan Georgiassa oli useita kouluja, joista Gelatin luostarilla oli erikoisasema. Kuningas Davitin historioitsijan mukaan Gelati oli "idän toinen Jerusalem, kaiken arvokkaan oppimiseen ja tiedon opettamiseen – toinen Ateena, ylittäen suuresti ensimmäisen jumalallisessa laissa, kaanon kaikille kirkollisille rikkauksille". Gelatin lisäksi oppimisen keskuksia Georgiassa oli muun muassa Iqalton akatemia.
Davitin hallituskausi on vaikuttanut suuresti georgialaisten omakuvaan. Maan nykyinen lippu perustuu Davitin lippuun, ja Davit Rakentajan ritaristo on yksi valtion myöntämistä tärkeimmistä kunniamerkeistä. Georgialaiset ovat yhä ylpeitä Davitin suorituksista. Georgian nykyinen presidentti Mikheil Saakašvili lausui virkaanastujaispäivänään 25. tammikuuta 2004 valan Davitin haudalla Gelatin luostarissa. Saakašvilin mukaan ele oli symbolinen, sillä Daavid toi maahan yhtenäisyyttä ja rauhaa, mitä monet georgialaiset odottivat myös Saakašvililtä.


title: Valtatie 11

text: Valtatie 11 on Nokialta Poriin johtava itä-länsi-suuntainen valtatie. Tie on verraten lyhyt, 101 kilometriä. Valtatie 11 on tärkeä teollisuuden kuljetusten käyttämä reitti. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen.


title: Valtatie 11

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Nokia – Sastamala – Kokemäki – Ulvila – Pori.


title: Valtatie 11

text: Tarkempi reitti:


title: Valtatie 11

text: Tie sai numeronsa vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän käyttöönoton yhteydessä. Tie oli tuolloin varsin kiemurteleva: Tampereelta tie kulki yhdessä valtatien 9 kanssa Nokian keskustaan, josta edelleen Nokian Siuron kautta Suoniemen Salmin kylään. Täällä valtatiet haarautuivat ja 11-tie kulki Mouhijärven, Suodenniemen, Lavian ja Kullaan kirkonkylien kautta Porin Ruosniemelle ja edelleen Poriin. Länsipäässään tie kulki melko tasaisessa maastossa, mutta Lavian ja Tampereen välillä oli useita jyrkkiä ja korkeita mäkiä. Vanhaa valtatien reittiä noudattavat nykyiset seututiet 257, 259 ja 2505.


title: Valtatie 11

text: Nykyinen linjaus on lähes kuin viivoittimella vedetty. Niinpä nopea ja oikaiseva tie saikin Tampereella nimekseen "Porin pikatie" ja vastaavasti Porissa "Tampereen pikatie". Nykyinen tie on valmistunut pääosin 1950-luvulla; Nokian pohjoispuolinen ohitus Siuron tienhaarasta Nokian Sarpatintielle valmistui 1968 ja moottoritie Tampereelle vasta vuonna 1973. Nykyisin valtatie 11 ei ala enää Tampereelta vaan Nokialta. Tampereen pään moottoritien tienumero on 12. Varsinkin entisten Kullaan, Kiikoisten ja Mouhijärven kuntien alueilla tie kulkee pitkiä matkoja asumattomien metsäseutujen halki. Valtatiellä ovat ajaneet pikavuoroliikennettä aikaisemmin V. Keto-Seppälä Oy, Länsilinjat Oy ja OnniExpress, nykyisin Onnibus (1.1.2012 alkaen) ja Satakunnan Liikenne (2.6.2014 alkaen). Liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisimmaksi tienkohdaksi on osoittautunut Nokian Siuron pohjoispuolella sijaitseva Murhasaari, jossa on sattunut useita vakavia onnettomuuksia. Paikalla sijainneet levähdysalueet on poistettu käytöstä.


title: Valtatie 11

text: Vuonna 2004 Häijääseen seututien 249 liittymään rakennettiin kiertoliittymä ja 2007 Murhasaaren mäkeen rakennettiin keskikaiteellinen ohituskaista. Tampereen läntisen kehätien perusparannukseen liittyen Kankaantaan liittymä Nokialla rakennettiin eritasoliittymäksi vuonna 2008. Syksyllä 2012 Nokian kohdalle valmistui Koukkujärven eritasoliittymä.


title: Valtatie 11

text: Tiehallinto suunnittelee tien parantamista koko matkalla vuoteen 2030 mennessä. Tielle rakennettaisiin ohituskaistoja, jyrkkiä mäkiosuuksia loivennettaisiin ja rakennettaisiin eritasoliittymiä.


title: Valtatie 11

text: Tiehallinto ja Porin kaupunki suunnittelevat valtatien 11 jatkamista nykyisestä päätekohdastaan, valtatien 2 eritasoliittymästä, lentoaseman eteläpuolitse valtatielle 8, jonne rakennettaisiin uusi eritasoliittymä.


title: Pietro Mascagni

text: Pietro Mascagni (7. joulukuuta 1863 Livorno – 2. elokuuta 1945 Rooma) oli yksi tärkeimpiä italialaisia säveltäjiä 1900-luvun vaihteessa.


title: Pietro Mascagni

text: Mascagnin vuonna 1890 ensiesityksensä saanut ooppera "Cavalleria rusticana" oli sensaatio ja suurin vaikuttaja verismin esiinmarssissa. "Cavallerian" lisäksi "L’amico Fritz" ja "Iris" ovat pitäneet suosionsa Euroopassa. Mascagnin kynästä lähti 15 oopperaa, yksi operetti, useita orkesteriteoksia, lauluja ja pianomusiikkia. Elinaikanaan hän oli hyvin suosittu niin säveltäjänä kuin kapellimestarinakin.


title: Zeta Aurigae

text: Zeta Aurigae eli Haedus I on tunnettu pitkäjaksoinen pimennysmuuttuja ja kaksoistähti Ajomiehen tähdistössä. Se sijaitsee 850 valovuoden päässä Maasta. Tästä tähdestä on tehty monia maalauksia. Tähti olisi näyttävän näköinen läheltä: sininen tähti kiertää punaista hieman himmeämpää jättiläistähteä jaksolla 972,2 päivää (2,66 vuotta). Tähden näennäinen kirkkaus on 3,69 ja absoluuttinen -3,23.


title: Zeta Aurigae

text: Sinisen B-tähden rata on soikea, ja sen kaltevuus on 3 astetta. Keskietäisyys tähtien välillä on 4.2 AU ja vaihtelee välillä 5.9 AU – 2.5 AU.


title: Zeta Aurigae

text: Kun kaksoistähden sininen B-komponentti menee punaisen jättiläistähden taakse, tähden valo pimenee 15 % eli 0,15 magnitudia.


title: Zeta Aurigae

text: Spektrityyppi K4II, pintalämpötila 3 950 K, kirkkaus 4 800 aurinkoa, säde 148 RO, massa 5.8 MO.


title: Zeta Aurigae

text: Pintalämpötila 15 300 K, kirkkaus 1 000 LO, säde 4.5 RO, massa 4.8 MO.


title: Y Canum Venaticorum

text: Y Canum Venaticiorum (Y CVn) eli "La Superba" on Ajokoirien tähdistössä oleva punainen puolisäännöllinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee suunnilleen välillä 4,8–6,3 puolisäännöllisesti tyypin SRB mukaan noin 158 päivän jaksoissa. On epäilty jopa 2 000 päivän jaksoja. La Superba on syvänpunainen B-V 2.5. Punaisempia ovat mm V Aquilae, R Leporis ja T Lyrae.


title: Y Canum Venaticorum

text:
Tähti luokitellaan spektriluokan C7 tai CN5 ylijättiläiseksi. Tähtien kehitysteorian mukaan tähti ei ole varsinainen ylijättiläinen vaan jättiläinen, jolla on hiilestä ja hapesta koostuva ydin. Tähti on hiilirikas toisin kuin useimmat jättiläistähdet. Tähti on 710 valovuoden päässä ja yksi viileimmistä paljain silmin havaittavista tähdistä, pintalämpötila 2 100 K tai 2 800 K. Kun lämpösäteily otetaan huomioon, tähti paistaa 4 400 auringon voimalla. Tähden säde on 2 AU. La Superba on kehittymässä kirkkaaksi jättiläiseksi, ja sen massa on 3 auringon massaa tai yli. Tähti menettää kymmenesmiljoonasosan massastaan vuodessa nopeudella 10 km/s tähtituulena. Tähtituuli on synnyttänyt 2.5 valovuoden eli 0,2 asteen läpimittaisen kaasuvaipan.
Menneisyydessä tähti menetti massaa 50 kertaa nopeammin kuin nyt, mikä viittaa siihen, että tähti on alkanut singota ulkokerroksiaan ja kehittyä valkoiseksi kääpiöksi. La Superba on taivaan kirkkaimpia J-tähtiä, joissa on hiilen harvinaista isotooppia 13.


title: Valtatie 12

text: Valtatie 12 on Raumalta Huittisten, Tampereen ja Lahden kautta Kouvolaan johtava valtatie. Tien pituus on 339 kilometriä. Tie on pääosin kaksikaistainen ja yksiajoratainen lukuun ottamatta Rauman, Tampereen ja Lahden seuduilla sijaitsevia nelikaistaisia osuuksia.


title: Valtatie 12

text: Raumalta Huittisiin valtatie 12 kulkee satakuntalaisessa maaseutumaisemassa. Huittisten kohdalla tie kulkee lyhyen matkan yhdessä valtatien 2 kanssa. Huittisten ja Tampereen väli seurailee Kokemäenjoen suuntaa ja tämä osuus on etenkin Vammalan ja Nokian välillä valtatieksi poikkeuksellisen mäkinen. Nokian Sarkolassa, Rauman suuntaan ajettaessa, on yksi Suomen valtateiden suurimmista nousuista. Kahdessa alueella sijaitsevassa jyrkässä mäessä on ohituskaistat. Lisäksi varsinkin Huittisten ja Nokian välillä, mutta myös Huittisten ja Köyliön välillä on vuosittain sattunut useita hirvieläinonnettomuuksia.


title: Valtatie 12

text: Nokian ja Tampereen välillä on lyhyehkö moottoritieosuus. Toisin kuin valtatiet 3 ja 9, valtatie 12 on viitoitettu Tampereella kulkemaan kehätien sijaan keskustan kautta Rantatunnelia pitkin. Tämä on Suomen vilkasliikenteisin tie pääkaupunkiseudun ulkopuolella, ja tieosuus ruuhkautuu säännöllisesti työmatkaliikenteen aikana.


title: Valtatie 12

text: Tampereelta Lahteen valtatie 12 kulkee vauraassa pirkanmaalaisessa ja hämäläisessä maisemassa. Tampereen ja Kangasalan välillä tie on moottoriliikennetietä, samoin Lahden länsipuolella Hollolan kohdalla.


title: Valtatie 12

text: Lahdessa valtatie 12 kulkee aivan kaupungin keskustassa muodostaen liikenteellisen pullonkaulan. Lahdesta Kouvolaan tie kulkee Salpausselkää seuraillen. Lahden ja Nastolan välillä tie on leveäkaistaista moottoriliikennetietä. Myös Kouvolassa tie muuttuu moottoriliikennetieksi juuri ennen yhdistymistä valtatiehen 6.


title: Valtatie 12

text: Tien Tuuloksen ja Kouvolan välinen osuus kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon sekä yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.


title: Valtatie 12

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Rauma – Eura – Säkylä – Kokemäki – Huittinen – Sastamala – Nokia – Tampere – Kangasala – Pälkäne – Hämeenlinna – Hollola – Lahti – Orimattila – Lahti (uudelleen) – Iitti – Kouvola.


title: Valtatie 12

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Tampereen ja Kouvolan välinen reitti sai numeron 12. Tämä osuus kulki suunnilleen nykyisin linjauksen mukaisesti. Tie oli sorapintainen ja varsin mutkainen ja se kulki kaikkien matkan varrelle osuvien kirkonkylien kautta. Tien uusinta ei ollut aivan tärkeyslistan kärjessä: pääosin se valmistui 1960-luvun lopulla. Kangasalan Kaivannon ja Pälkäneen välinen osuus valmistui kuitenkin vasta 1970-luvulla. Tampereen ja Kangasalan välinen reitti kulki yhdessä valtateiden 3 ja 9 kanssa Messukylän ja Kaukajärven ohitse Kangasalan keskustaan ja edelleen Kangasalan Huutijärvelle, josta 9-tie haarautui koilliseen. Kolmostien haarautumiskohta oli Pälkäneen Kyllössä. Kangasalan ohitustie valmistui vuonna 1971 ja loppuosa Tampereelle vasta 1980-luvun lopulla.


title: Valtatie 12

text: Tampereen ja Huittisten välinen osuus oli alun perin valtatie 9. Uuden Loimaan ja Urjalan kautta valmistuneen reitin valmistumisen jälkeen tie muuttui kantatieksi 41. Vanhin osuus kulki Huittista Vammalaan nykyisen tien linjausta, mutta Vammalan ja Nokian välillä Karkun entisen kunnan kautta Rautaveden ja Kuloveden pohjoispuolta Nokialle. Nykyinen tie on valmistunut pääosin 1950-luvulla.


title: Valtatie 12

text: Valtateiden 12 ja 2 risteyskohdassa Huittisten Mommolassa oli alun perin tasoliittymä, joka vapaiden nopeuksien aikaan osoittautui yhdeksi Suomen vaarallisimmista risteyksistä. Kumpikin tie on varsin suora, ja risteys tulee autoilijalle varsin yllättäen. Risteys muutettiin eritasoliittymäksi verraten varhain, vuonna 1967. Huittisten ja Rauman välinen tie on rakennettu 1960-luvulla ja se on valmistumisensa jälkeen numeroitu kantatieksi 42.


title: Valtatie 12

text: Kangasalan ja Lahden välillä isoimmat muutokset ovat olleet 2000-luvun alussa valmistunut Tuuloksen eritasoliittymä ja vuonna 2003 Lammin ja Hämeenkosken rajalle rakennetut kaksi ohituskaistaa.


title: Valtatie 12

text: Hollolan kohdalla tie kulki aiemmin nykyisen tien pohjoispuolitse nykyisen yhdystien 2955 reittiä. Vuonna 1993 avattiin kuitenkin lyhyt moottoriliikennetieosuus Kukonkoivun ja kantatien 54 liittymän välille.


title: Valtatie 12

text: Lahden itäpuolella tietä on parannettu moottoriliikennetieksi ensin vuonna 1985 Nastolaan ja myöhemmin vuonna 1998 Uudenkylän liittymään asti. Kymenlaakson puolella Iitissä tietä oikaistiin Siperianmäen kohdalla 1990-luvun puolivälissä ja samalla mäkeen rakennettiin ohituskaista. Vuonna 2007 tietä parannettiin Iitissä muun muassa parantamalla liittymiä ja rakentamalla tievalaistusta sekä kevyen liikenteen väyliä.


title: Valtatie 12

text: Vuonna 1996 käyttöön otetussa tienumerointiuudistuksessa Rauman ja Tampereen välinen osuus numeroitiin valtatieksi 12. Tällöin numero 41 jäi Auran ja Huittisten väliselle tielle ja numero 42 poistui käytöstä.


title: Valtatie 12

text: Uusi yhteys Rauman satamaan valtatiellä 12 valmistui vuonna 2008. Tätä ennen satamaliikenne kulki katuverkossa.


title: Valtatie 12

text: Vuonna 2015 Pirkanmaan ELY-keskus rakensi Tampereella Teiskontielle joukkoliikennekaistoja sekä paransi risteysjärjestelyjä. Vuonna 2016 valmistuneessa hankkeessa Tampereen keskustan kohdalla tie siirrettiin tunneliin, jolloin seitsemän tasoristeystä korvattiin kahdella maanpäällisellä eritasoliittymällä Naisten- ja Santalahdessa ja yhdellä maanalaisella eritasoliittymävarauksella Näsinkalliolla. Vuonna 2018 Aitolahdentien sillan peruskorjauksen yhteydessä rakennettiin lisäkaistat kehätien ja Atalan eritasoliittymien välille.


title: Valtatie 12

text: Valtatiellä 12 kulkee etenkin kaupunkien läheisyydessä lyhyen matkan vakiovuoroja sekä joitain pidempiä vakiovuoroja. Näiden lisäksi tiellä on lukuisia pikavuoroja, jotka kulkevat Raumalta Huittisiin. Osa vuoroista jatkaa Helsinkiin, osa päättyy Huittisiin, josta on vaihtoyhteyksiä Tampereelle. Tampereen ja Lahden välillä on kattava pikavuorotarjonta, joista osa jatkaa Kouvolan tai Loviisan kautta Kotkaan.


title: Valtatie 12

text: Tampereen ja Kangasalan välistä moottoriliikennetietä on suunniteltu levennettävän nelikaistaiseksi. Lisäksi tielle rakennettaisiin yksi uusi eritasoliittymä Atalan ja Vatialan liittymien väliin ja nykyisiä parannettaisiin. Hankkeen alustava kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisesta tai rahoituksesta ei ole päätöstä. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui keväällä 2018.


title: Valtatie 12

text: Nykyisin valtatie 12 kulkee Lahdessa aivan kaupungin keskustassa ja on liikenteellisesti ongelmallinen, sillä tieosuudella on verrattain paljon risteävää liikennettä. Etenkin Mytäjäisten risteys on myös liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallinen.


title: Valtatie 12

text: Liikennevirasto rakennuttaa Lahden eteläisen kehätien vuosina 2018–2021; liikenteelle uusi tie avataan vuonna 2020. Tie rakennetaan osittain yksiajorataisena kaksikaistaisena tienä ja osin kaksiajorataisena nelikaistatienä.


title: Valtatie 12

text: Suunnitelmissa on myös nykyisen Kukonkoivusta Soramäkeen kulkevan moottoriliikennetien parantaminen nelikaistaiseksi. Kukonkoivun eritasoliittymää moottoriliikennetien länsipäässä on täydennetty uusilla rampeilla syksyllä 2009 Kukonkoivun teollisuusalueen kasvavan liikenteen takia.


title: Valtatie 12

text: Lahden ja Kouvolan välinen osuus on nykyisin Lahden Joutjärven ja Uudenkylän välillä leveäkaistaista moottoriliikennetietä ja muutoin tavanomaista kaksikaistaista tietä. Tieosuutta suunnitellaan parannettavaksi useassa vaiheessa niin, että tavoitetilassa tie olisi Joutjärven ja Nastolan sekä Iitin Tillolan ja Suviojan välillä keskikaiteellista nelikaistaista tietä ja muutoin keskikaiteellista ohituskaistatietä. Uudenkylän ja Tillolan välillä tie rakennettaisiin pääosin uuteen paikkaan, muualla nykyiselle paikalleen. Tieosuuden kaikki liittymät olisivat eritasoliittymiä. Lisäksi rakennettaisiin pohjavesi- ja melusuojauksia sekä riista-aitoja. Koko hankkeen kustannusarvio on noin 85 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisesta tai rahoituksesta ei ole päätöstä.


title: Valtatie 12

text: Hanke toteutettaneen vaiheittain. Ensimmäisessä vaiheessa osa liittymistä voidaan toteuttaa porrastettuina tasoliittyminä. Lisäksi Tillolan ja Suviojan välinen osuus toteutettaisiin aluksi keskikaiteellisena ohituskaistatienä.


title: Valtatie 12

text: Pitkällä tähtäimellä valtateitä 10 ja 12 on suunniteltu parannettavaksi vuoteen 2030 mennessä yhteysvälillä Hämeenlinna–Lahti rakentamalla eritasoliittymiä, ohituskaistoja ja nelikaistaista tietä. Koko hankkeen kustannusarvio on noin 140 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 12

text: Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 12 olisi nelikaistainen Rauman, Tampereen, Lahden ja Kouvolan seuduilla. Lisäksi osuus Hämeenlinnan Tuuloksesta Lahteen ja Lahti–Kouvola olisivat jatkuvaa ohituskaistatietä sekä osuudet Huittinen–Tampere ja Tampere–Lahti kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.


title: Sakara Records

text: Sakara Records on vuonna 2003 perustettu metallimusiikkiin keskittyvä suomalainen levy-yhtiö. Se on julkaissut muun muassa Stam1nan ja Mokoman albumeita. Yhtiön jakelusta ja promootiosta vastaa Sony Music Entertainment.


title: Sakara Records

text: Sakara Recordsin perustivat Mokoma-yhtyeen jäsenet vuonna 2003, jotta Mokoma voisi omatoimisesti julkaista levyjään EMI:n purettua sopimuksensa yhtyeen kanssa. Yhtiön rekisteröity nimi on Sakara-tuotanto Oy, ja sen toimitusjohtajana toimii kitaristi Tuomo Saikkonen ja hallituksen puheenjohtajana laulaja Marko Annala.


title: Sakara Records

text: Sittemmin Sakara on laajentanut toimintaansa myös muihin yhtyeisiin. Ensimmäisenä levytyssopimuksen tehnyt yhtye oli lemiläinen Stam1na loppuvuodesta 2004, ja huhtikuussa 2006 Sakara teki sopimuksen suomalaisen surmacore-legendan Rytmihäiriön kanssa. Kaikki kolme yhtyettä laulavat suomeksi. Yhtyeet tekivät syksyllä 2006 seitsemän konsertin yhteiskiertueen nimellä "Sakara Tour". Kiertueen erikoisuuksiin kuului yhden kappaleen kultakin yhtyeeltä sisältänyt jokaisesta konsertista äänitetty livesingle, jonka konserttilippunsa ennakkoon hankkineet saivat jälkikäteen toimitettuna. Kiertueelta julkaistiin myös live-dvd "Sakara Tour 2006".


title: Sakara Records

text: Sakaran jakelijana Suomessa ja Skandinaviassa toimi Playground Music vuodesta 2005 lähtien, ja yhtiön musiikkia vietiin myös muualle Eurooppaan saksalaisen ZYX Musicin kanssa toukokuussa 2007 aloitetun Saksan, Itävallan, Sveitsin ja Benelux-maat kattavan yhteistyösopimuksen myötä. Yhtiön albumeista Keski-Euroopassa julkaistiin ensimmäisenä Mokoman "Kuoleman laulukunnaat". Stam1na konsertoi loka–marraskuussa 2007 Baltiassa ja Saksassa yhdessä Apocalyptican ja Sturm und Drangin kanssa.


title: Sakara Records

text: Lokakuussa 2007 Sakara perusti Aapeli-peliyhteisöpalvelun omistavan Apaja Online Entertainmentin kanssa Suomen ensimmäisen virtuaalisen ihailijatuotekaupan, josta Aapelin käyttäjät voivat ostaa virtuaalihahmoilleen Sakara-aiheisia asusteita. Toinen esimerkki yhtiön kyvystä hyödyntää nykytekniikkaa on Tampereen Yo-talolla 24. marraskuuta 2007 järjestetty Mokoman levynjulkaisukonsertti, jota oli mahdollista seurata suorana webcast-lähetyksenä Internet-yhteisöpalvelu IRC-Gallerian Mokoma-yhteisön kautta.


title: Sakara Records

text: Ensimmäinen englanninkielinen yhtye Black Bile liittyi Sakaran yhtyekatraaseen joulukuussa 2007. Tammikuussa 2008 Sakara kiinnitti riveihinsä Pokolta siirtyneen englanniksi laulavan Diablon, jonka kanssa yhtiö aikoo suunnata entistä vahvemmin ulkomaille. Saman vuoden maaliskuussa yhtiö teki sopimuksen aiemmin Universalille levyttäneen YUP:n kanssa.


title: Sakara Records

text: Sakara on suomalaisten pienlevy-yhtiöiden edunvalvontayhdistyksen IndieCo ry:n jäsen. Sakara valittiin vuoden indielevy-yhtiöksi Musiikki & Median Industry Awards -gaalassa lokakuussa 2010.


title: Sakara Records

text: Vuoden 2012 syksyllä levy-yhtiö myi ensimmäisen platinalevynsä, kun Stam1nan "Viimeinen Atlantis" -albumin myynti ylitti 20 000 kappaleen rajan. Kultaa ovat myyneet Stam1nan albumi "Nocebo" (2012) ja Mokoman albumi "Sydänjuuret" (2010) sekä Mokoman musiikki-dvd (2006).


title: Les Danaïdes

text: Les Danaïdes on Antonio Salierin säveltämä ooppera, joka kantaesitettiin Pariisin Paris Opérassa vuonna 1784. Ooppera oli suuri menestys.


title: Les Danaïdes

text: Ranieri Calzabigi kirjoitti "Les Danaïdesin" libreton alun perin Gluckia varten, mutta Palais Garnier’n aikavaatimukset osoittautuivat liian tiukoiksi jo seitsemääkymmentä ikävuotta lähestyvälle mestarille, joka pyysi Salieria säveltämään teoksen musiikin.


title: Les Danaïdes

text: "Les Danaïdesin" suurellisten marssien, kuorojen ja balettien onnistuneesta toteutuksesta huolimatta Salieria on kiitettyä eniten laulumelodioiden kirjoituksesta – ilmavat ja kauniit melodiat syntyivät säveltäjän kynästä helpontuntuisesti. Danauksen rooli on poikkeus aikana, jona merkittävät bassoroolit olivat oopperassa harvassa. Viidestä näytöksestään huolimatta teos kestää vain noin kaksi tuntia.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kansas City on kaupunki Yhdysvaltojen Missourin osavaltion länsiosassa. Rajan toisella puolella Kansasissa sijaitsee erillinen mutta saman niminen Kansas City. Kansas Citystä tehtiin kaupunki vuonna 1853 ja nykyisen nimensä se sai 1889. Kaupunki kasvoi nopeasti etenkin toisen maailmansodan jälkeen ja sen asukasluku oli huipussaan 1970-luvulla. Sittemmin sen asukasluku on kuitenkin laskenut. Kansas City tunnetaan esimerkiksi jazz-musiikista ja grilliruuasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 459 787 ja suuremman metropolialueen 2 035 334.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kansas City sijaitsee Missourin osavaltion länsiosassa Missouri- ja Kansas -jokien yhtymäkohdassa. Kaupungin alue kuuluu Clayn, Jacksonin ja Platten piirikuntiin. Paikka on lähellä Yhdysvaltojen maantieteellistä keskipistettä. Kansas Cityn suurempi metropolialue käsittää piirikuntia Missourissa, mutta myös Kansasin puolella rajaa. Heti Kansasin puolella rajaa sijaitsee toinen Kansas City, joka on kuitenkin hallinnollisesti oma kaupunkinsa samasta nimestä huolimatta.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kansas Cityn alueella vallitsee mantereinen ilmasto. Sää voi etenkin keväisin vaihdella rajusti hyvin nopeasti. Kesät ovat tyypillisesti lämpimiä. Etenkin yöt viilenevät syksyä kohti. Talvella lumisateet keskittyvät etenkin lopputalveen.


title: Kansas City (Missouri)

text: Nykyisen Kansas Cityn alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat kansat. Ensimmäiset eurooppalaistaustaiset alueella olivat Lewisin ja Clarkin tutkimusretkikunnan Meriwether Lewis ja William Clark. Lewis ja Clark leiriytyivät Kansas- ja Missouri -joen yhtymäkohdan paikkeilla vuonna 1804. Vuonna 1821 Francois Chouteau avasi puolestaan paikalle American Fur Company -yhtiön varaston. Sen tuhouduttua tulvassa vuonna 1826 uusi paikka valittiin läheisen lauttareitin vierestä. Samalle paikalle kehittyi sittemmin Kansas Town. Vuonna 1832 John Calvin McCoy perusti lähistölle kaupan ja pian myös Westport-nimisen kaupungin. Kansas Town ja Westport kasvoivat molemmat Kalifornian kultaryntäyksen siirtolaistulvassa, mutta vuonna 1849 alueelle iski asukasluvun puolittanut koleraepidemia. Kaupunki kuitenkin toipui ja vuonna 1853 Kansas Townista tehtiin hallinnollisesti kaupunki. Hieman ennen Yhdysvaltain sisällissotaa kysymys orjuudesta jakoi yhdysvaltalaisia voimakkaasti ja ajoittain tilanne kärjistyi myös väkivallaksi, josta Kansasin ja Missourin osavaltioiden raja-alue oli erityisen tunnettu. Sisällissodan aikana paikalla käytiin Westportin taistelu vuonna 1864.


title: Kansas City (Missouri)

text: Missouri Pacific Railroad-rautatie saapui kaupunkiin vuonna 1865 ja pian Kansasin kaupungista tuli tärkeä rautatieliikenteen solmukohta. Lisäksi Kansas-joen yli rakennettiin silta vuonna 1866 ja Missouri -joen yli vuonna 1869. Ensimmäisen karjapihan avautumisen jälkeen vuonna 1870 Kansasin kaupungista tuli myös tärkeä karjakaupan lihateollisuuden keskus. Kansasin kaupunki sai nykyisen nimensä Kansas City vuonna 1889 ja vuonna 1897 siihen liitettiin viereinen Westportin kaupunki. 1900-luvun alkupuolella Kansas City sai kyseenalaista mainetta missourilaisen demokraattipoliitikko Thomas J. Pendergastin hallinnon alaisuudessa. Kaupungissa toteutettiin tärkeitä uudistuksia, mutta sen hallintoa vaivasi myös korruptio. 1920- ja 1930-luvuilla tuli tunnetuksi myös Kansas Cityn jazz. Kaupungissa vaikuttivat artistit, kuten Lester Young ja Count Basie. Kaupunki kasvoi nopeasti toisen maailmansodanjälkeen ja huipussaan sen asukasluku oli 1970-luvulla. Sittemmin kaupungin asukasluvun kasvu hidastui ja lopulta kääntyi laskuun. Samalla afroamerikkalaisten suhteellinen osuus on noussut.


title: Kansas City (Missouri)

text: Aiemmin hyvin merkittävä karja- ja lihatalous on käytännössä hävinnyt, mutta Kansas City on edelleen kaupunkia ympäröivän suuren maatalousalueen logistinen keskus. Kaupungissa on suuria viljavarastoja, sekä elintarviketeollisuutta. Liittovaltio, osavaltio ja paikallishallinto ovat huomattavia työnantajia. Palvelut muodostavat kaupungin suurimman taloudenalan. Siihen lukeutuvat esimerkiksi terveydenhoito ja finanssiala. Kaupungin teollisuuden aloihin lukeutuvat autoteollisuus, sekä ase- ja lääketeollisuus. SubTropolis on kokonaan maan alla sijaitseva teollisuuspuisto. Jokilaivojen kasinot houkuttelevat turisteja.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Kansas Cityssä aikavälillä 2012–2016 olivat 47 489 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 28 511 dollaria. 18,3 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kansas Cityn asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 459 787 ja vuoden 2017 arvion mukaan 488 943. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 2 035 334. Kaupungin asukkaista 60,1 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 55,4 %), 29,1 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 10 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,6 % aasialaisia. 11,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 7,3 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Kansas City (Missouri)

text: Missourin yliopiston Kansas Cityn haara avattiin vuonna 1933. Muita kaupungin korkeamman asteen oppilaitoksia ovat esimerkiksi Rockhurst University (1910) ja Avila University (1916). Metropolialueella on lisäksi useita muita kampusalueita.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kaupungissa järjestetään syksyisin American Royal -tapahtuma, johon kuuluu esimerkiksi karja- ja hevosnäyttelyitä, sekä rodeo. Kaupungin jazz-musiikin historiaan liittyen järjestetään useita erilaisia tapahtumia. Jazz-musiikin ohella kaupunki tunnetaan myös grilliruuasta. Kaupungilla on oma sinfoniaorkesterinsa, ooppera- ja balettiryhmä, sekä useita teatteriryhmiä. Kaupungissa sijaitsee 66-metrin ensimmäisen maailmansodan muistomerkki Liberty Memorial. Muistomerkin yhteydessä toimii myös museo. Muita museoita kaupungissa ovat esimerkiksi Nelson-Atkins Museum of Art, Lone Jack Civil War Battlefield and Museum, Missouri Town 1855, American Jazz Museum ja Negro Leagues Baseball Museum.


title: Kansas City (Missouri)

text: Kaupungista lähtöisin oleviin urheiluseuroihin kuuluvat esimerkiksi amerikkalaista jalkapalloa pelaava Kansas City Chiefs, baseballjoukkue Kansas City Royals ja jalkapalloseura Sporting Kansas City. Paikallisia urheilukeskuksia ovat esimerkiksi Arrowhead Stadium, Silverstein Eye Centers Arena, Kansas City Convention Center ja Kauffman Stadium.


title: Vauhtiajot

text: Vauhtiajot on Seinäjoella järjestettävä kolmipäiväinen autourheilu- ja musiikkitapahtuma, jossa esiintyy useita kotimaisia ja joitakin ulkomaisia laulajia ja yhtyeitä ja jonka aikana järjestetään useita autourheilukilpailuja. Lisäksi tapahtuman aikana valitaan "Miss Vauhtityttö".


title: Vauhtiajot

text: Ensimmäiset alkuperäiset Seinäjoen vauhtiajot ajettiin 20. toukokuuta 1973. Kilpailu järjestettiin yleisellä tiellä, Lapuan maantiellä, joka suljettiin kaksipäiväisten kilpailujen ajaksi.


title: Vauhtiajot

text: Ennen ensimmäistä asfaltti/katuratakisaa Etelä-Pohjanmaan Urheiluautoilijat olivat järjestäneen seitsemän (?) maaratakisaa Seinäjoen raviradalla. Raviradan uusimisen vuoksi oli kilpailu kuitenkin siirrettävä muualle, jolloin syntyi idea katuratakilpailun järjestämisestä. Vuonna 1973 Ilkka Seppä, Pentti Peltokangas ja Terho Tammi esittelivät ideansa Seinäjoen päättäjille. Luvat saatiin ja kilpailu ajettiin kaksipäiväisenä Rengastien - Lapuan maantien alueella. Kilpailuja tultaisiin ajamaan tällä konseptilla vuosittain aina vuoteen 1983 asti.


title: Vauhtiajot

text: Parhaimmillaan Seinäjoen vauhtiajot keräsi yleisöä noin 11 000 henkeä, ja tämä pelkästään autourheilun avulla, tuolloin ei tapahtumaan vielä kuulunut rockfestivaalia. Vauhtiajoissa kilpailivat aikoinaan lähes kaikki silloiset suomalaiset tähdet, kuten Keke Rosberg, Pauli Toivonen, Leo Kinnunen, Tuisku Urpiala, Raimo Ratti Mäkelä, Matti Alamäki, jne. Vauhtiajojen historiaan kuuluu myös yksi surullisempi luku, sillä vuonna 1976 helsinkiläinen, 24-vuotias Kai Berner menetti henkensä törmättyään epäonnistuneen ohitustilanteen seurauksena Formula Veellä liikenneopasteeseen.


title: Vauhtiajot

text: Vauhtiajot ajettiin viimeisen kerran alkuperäisellä katuradalla 15. toukokuuta 1983. Syynä tähän oli Lapuan maantien muuttuminen kantatieksi, jonka jälkeen sitä ei enää voitu sulkea kilpailua varten. Vauhtiajoja yritettiin herätellä henkiin vielä 80-luvun lopulla, jollain kilpailu ajettiin kolme kertaa Kapernaumissa sijainneella radalla, mutta vuoden 1988 jälkeen kilpailua ei enää alkuperäisessä muodossaan ajettu.


title: Vauhtiajot

text: Vauhtiajot heräteltiin uudelleen eloon vuonna 2004 jolloin musiikkiesiintyjät otettiin mukaan.


title: Valtatie 13

text: Valtatie 13 on luoteis-kaakkoissuunnassa Kokkolasta Jyväskylän ja Mikkelin kautta Lappeenrantaan ja edelleen Nuijamaan raja-asemalle johtava valtatie. Nuijamaalta tie jatkuu Venäjän puolella Viipuriin. Tien pituus on 499 kilometriä. Tien Lappeenrannan ja Nuijamaan välinen osuus kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.


title: Valtatie 13

text: Tie on muutamia lyhyitä nelikaistaisia osuuksia lukuun ottamatta kaksikaistainen, ja sen laatu vaihtelee. Kaakkois- ja Keski-Suomessa tie on ajoittain kapea ja mutkainen. Lisäksi Jyväskylän ja Lappeenrannan seudulla tiellä kulkee paljon raskasta liikennettä. Keväällä 2009 Äänekosken ja Karstulan välisen tieosuuden nopeusrajoitus laskettiin pysyvästi 80 kilometriin tunnissa.


title: Valtatie 13

text:
Tie kulkee seuraavien maakuntien kautta: Keski-Pohjanmaa – Pohjanmaa – Keski-Pohjanmaa (uudelleen) – Keski-Suomi – Etelä-Savo – Etelä-Karjala.
Tie kulkee seuraavien entisten ja nykyisten kuntien kautta: Kokkola – (Alaveteli) – Kaustinen – Kruunupyy – Kaustinen (uudelleen) – Veteli – Perho – Kyyjärvi – Karstula – Saarijärvi – Äänekoski – Uurainen – Laukaa – Jyväskylä – Laukaa (uudelleen) – Toivakka – Kangasniemi – Mikkeli – (Ristiina) – (Suomenniemi) – Savitaipale – Lemi – Lappeenranta – (Nuijamaa).


title: Valtatie 13

text: Tie 13 oli vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä yksi Viipurista lähteneistä säteittäisistä valtateistä. Sodan jälkeisten alueluovutusten seurauksena tie katkaistiin päättymään Lappeenrantaan.


title: Valtatie 13

text: Tie on 1950–1980-lukujen aikana rakennettu pääosin seuraamaan vuoden 1938 reittiä. Merkittävimmät erot ovat seuraavat: Lappeenrannan Lauritsalan ja Nuijamaan välinen maantie numeroitiin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen 1990-luvulla valtatieksi 13.


title: Valtatie 13

text: Vuosina 2004–2005 Nuijamaan rajanylityspaikka siirrettiin uuteen paikkaan entisen rajanylityspaikan länsipuolelle. Hankkeeseen liittyen valtatie 13 rakennettiin uuteen paikkaan 2,1 kilometrin matkalta sekä tehtiin muita tiejärjestelyjä. Hankkeen tie- ja liikennejärjestelyjen kustannukset ilman arvonlisäveroa olivat noin 14,5 miljoonaa euroa. Uusi tie avattiin liikenteelle Venäjän puoleisen raja-aseman valmistuttua 8. syyskuuta 2006. Lisäksi erillisenä urakkana rakennettiin raskaan liikenteen odotuskaistaa noin kolmen kilometrin matkalle.


title: Valtatie 13

text: Mikkelin eteläpuolella tielle on rakennettu 90-luvun lopulla kaksi ohituskaistaa ja myöhemmin vuosina 2007-2008 kaksi keskikaiteellista ohituskaistaa lisää.


title: Valtatie 13

text: Mikkelin eteläpuoliselle, valtatien 15 kanssa yhteiselle osuudelle suunnitellaan pieniä parantamistoimenpiteitä: nelikaistaista osuutta on tarkoitus jatkaa 0,8 kilometrillä kantatien 62 liittymän eteläpuolelle. Lisäksi Tuukkalanvuoren kohdalle suunnitellaan keskikaiteellista ohituskaistaa. Hankkeen kustannusarvio on 3,65 miljoonaa euroa, ja se on tarkoitus toteuttaa vuonna 2007.


title: Valtatie 13

text: Lisäksi valtatien 4 parantamissuunnitelmat Jyväskylän seudulla, valtatien 5 parantamissuunnitelmat Mikkelissä sekä valtatien 6 parantamissuunnitelmat Lappeenrannassa koskevat myös valtatietä 13.


title: Valtatie 13

text: Valtatie 13 ja Valtatie 4 parannellaan Äänekosken Huutomäen kohdalla eritasoliittymäksi, hanke valmistuu syksyllä 2018.


title: Kansas City (Kansas)

text: Kansas City on Yhdysvaltain Kansasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 145 786 ihmistä. Kansas City on Kansasin osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Missourijoen ja etelämpää virtaavan Kansasjoen yhtymäkohdassa. Kaupunki muodostaa kaksoiskaupungin Missourin osavaltioon kuuluvan samannimisen suurkaupungin kanssa.


title: Kansas City (Kansas)

text: Kansas City -nimisiä kaupunkeja on myös Oregonin ja Tennesseen osavaltioissa.


title: Kansas City (Kansas)

text: Kansasin Kansas City on kasvanut lähes 150 000 asukkaan kaupungiksi Wyandotten piirikunnassa.


title: Kajaanin kaupunginteatteri

text: Kajaanin kaupunginteatteri on Kajaanissa toimiva teatteri, joka on myös Oulun läänin alueteatteri (vuodesta 1978).


title: Kajaanin kaupunginteatteri

text: Teatteri perustettiin virallisesti nykyisessä muodossaan vuonna 1969. Teatteritoimintaa Kajaanissa on ollut kuitenkin jo vuodesta 1906.


title: Kajaanin kaupunginteatteri

text: Teatteri on jaettu kahteen näyttämöön: isoon näyttämöön teatteritalolla sekä Sissilinnan pieneen näyttämöön. Teatteri on tullut kuuluisaksi rohkeista, omaperäisistä näytelmistään, ja se on saanut runsaasti näkyvyyttä etenkin teatteripiireissä ympäri maata ja Keski-Eurooppaa myöten, jossa Kajaanin kaupunginteatteri on vieraillut teatterifestivaaleilla. Ikävää julkisuutta teatteri sai kuitenkin syksyllä 2004, jolloin Kajaanin kaupunginvaltuustossa pohdittiin teatterille myönnettävän tuen huomattavaa leikkaamista, joka olisi uhannut koko teatterin tulevaisuutta.


title: Kajaanin kaupunginteatteri

text: Kajaanin kaupunginteatteri valmistaa 5–7 näytelmää vuosittain, jotka jakaantuvat ison näyttämön, Sissilinnan pienen näyttämön ja alueteatterin kesken. Teatteri valittiin vuoden teatteriksi vuonna 2003 ja titteli luovutettiin eteenpäin vuonna 2005 järjestetyssä teatterigaalassa teatterin isolla näyttämöllä, jolloin titteli meni helsinkiläiselle Q-teatterille.


title: Kajaanin kaupunginteatteri

text: Ehkäpä tunnetuimpia Kajaanin kaupunginteatterin valmistamia näytelmiä ovat Kristian Smedsin ohjaamat Kainuu-trilogian näytelmät, Huutavan ääni korvessa (pohjautuu teoksiin Huutavan ääni erämaassa, kirjoittanut Lars Levi Laestadius sekä Punainen viiva, kirjoittanut Ilmari Kianto), Georg Büchnerin Woyzeck sekä trilogian vuonna 2004 lokakuun 30. päivänä ensi-iltansa saanut Anton Tšehovin Kolme Sisarta.


title: Jackson (Mississippi)

text: Jackson on Yhdysvaltojen Mississippin osavaltion pääkaupunki. Nimensä kaupunki sai Andrew Jacksonin mukaan. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Jacksonin asukasluku oli 173 514 ja suuremman metropolialueen 539 057.


title: Jackson (Mississippi)

text: Jackson sijaitsee Mississippin osavaltion keskiosan länsipuolella Pearl-joen varrella. New Orleansin kaupunki Louisianan osavaltiossa sijaitsee noin 290 kilometriä Jacksonista etelään. Suurin osa Jacksonin kaupungin alueesta kuuluu Hindsin piirikuntaan, mutta osia siitä on myös Rankinin ja Madisonin piirikuntien alueella. Kaupunki on Hindsin piirikunnan hallinnollinen keskus yhdessä Raymondin kaupungin kanssa Jacksonin naapurissa. Itse Jacksonin kaupungin alue on Pearl-joen varren alluviaalitasankoa. Joen molemmille puolille on rakennettu pengerryksiä.


title: Jackson (Mississippi)

text: Vuoden kuumimpia kuukausia ovat heinäkuu ja elokuu, keskimääräinen ylin lämpötila 33 °C. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin alle kaksi astetta. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 1376 mm.


title: Jackson (Mississippi)

text: Ennen eurooppalaistaustaisen siirtolaisten saapumista nykyisen Jacksonin seudulla asui choctaw- ja chickasaw-intiaaneja. 1700-luvun lopussa kanadanranskalainen Louis LeFleur perusti Pearl-joen varrelle kauppa-aseman ja paikka tuli tunnetuksi nimellä " LeFleur’s Bluff". Alueelle ei kuitenkaan tullut suurempia määriä siirtolaisia ennen kuin choctawit luovuttivat alueen liittovaltiolle Doak’s Standin sopimuksella lokakuussa 1821. Mississippin osavaltion hallinnollinen keskus siirrettiin paikalle saman vuoden marraskuussa. Nimensä kaupunki sai Andrew Jacksonin mukaan. Uusi kaupunki rakennettiin Thomas Jeffersonin ruutukaavan mukaan ja osavaltion parlamentti kokoontui ensi kertaa Jacksonissa joulukuussa 1822. Ensimmäinen rautatie vedettiin kaupunkiin vuonna 1840.


title: Jackson (Mississippi)

text: Jackson sijaitsi puuvillalla rikastuneella alueella, joka kuitenkin kärsi Yhdysvaltain sisällissodan aikana huomattavia vaurioita. Kenraali William Tecumseh Shermanin johtamien pohjoisvaltioiden joukkojen vallattua Jacksonin kaupunkia hävitti kolme tulipaloa. Kaupunkia alettiin kuitenkin jälleenrakentaa ja sen kasvua vauhditti esimerkiksi rautatieverkon laajentuminen. Vuosisadan lopulla kaupungin asukasluku oli alle 8 000. 1930-luvulla lähistöllä alettiin tuottaa maakaasua ja halpa energia vauhditti teollistumista. Kaupunki tunnettiin kuitenkin pitkään varsin tulehtuneista rotusuhteistaan. Jacksonin ensimmäinen musta pormestari valittiin vuonna 1997.


title: Jackson (Mississippi)

text: Jackson on merkittävä liikenteen ja logistiikan keskus. Kaupungin asema osavaltion hallinnollisena keskuksena on puolestaan säästänyt sen monia puita paikkakuntia koetelleilta talouden laskusuhdanteilta. Liittovaltio, osavaltio ja piirikuntatason hallinnolliset tehtävät muodostavat suuren osan Jacksonin työpaikoista. Suuri merkitys on ollut myös autoteollisuudella. Nissan avasi vuonna 2003 autotehtaan läheiseen Cantoniin.


title: Jackson (Mississippi)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Jacksonissa aikavälillä 2012–2016 olivat 32 866 USD ja henkilöä kohden 19 768 USD. 30,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Jackson (Mississippi)

text: Jacksonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 173 514 ja vuoden 2017 arvion mukaan 166 965. Kaupungin suuremmalla metropolialueella oli vuonna 2010 yhteensä 539 057 asukasta. Jacksonin kaupungin asukkaista 17,2 % oli taustaltaan valkoisia, 81,2 % afroamerikkalaisia, 1,3 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 0,4 % aasialaisia. 2,6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 1,5 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: American Basketball Association (2000–)

text: American Basketball Association (ABA) on Pohjois-Amerikan toiseksi merkittävin koripalloliiga yliopistoliigojen ulkopuolella. Toistaiseksi se ei ole saanut mahtavan NBA:n palkkarakennetta eikä kansainvälistä arvostusta, mutta Yhdysvalloissa siihen on liittynyt jo kymmeniä seuroja, jotka ovat pelanneet mestaruuksista.


title: American Basketball Association (2000–)

text: Alkuperäinen ABA-liiga perustettiin vuonna 1967 ja kilpaili suosiosta NBA kanssa, joka oli jo 20 vuotta aiemmin perustettu. ABA kilpaili NBA:n kanssa kymmenen vuotta suosiosta, kunnes vuonna vuonna 1976 se yhdistyi NBA kanssa.


title: American Basketball Association (2000–)

text: American Basketball Association perustettiin uudelleen vuonna 1999 ja käytti kaksi ensimmäistä kautta (2000–2001 ja 2001–2002) nimenään ABA 2000. Kauden 2002–2003 kohdalla ABA poisti nimestään liitteen "2000".


title: Woyzeck

text: Woyzeck on Georg Büchnerin vuosina 1836–1837 kirjoittama näytelmä.


title: Woyzeck

text: "Woyzeck" on tarina miehestä, Friedrich Johann Franz Woyzeckista, joka on keskellä elämän myllerrystä. Hänellä on tyttöystävä Marie, ja heillä on yhteinen lapsi. Woyzeck on köyhä ja tämän vuoksi toimii koekaniinina tohtorille, joka suorittaa mielivaltaisia kokeitaan Woyzeckilla. Tarina kertoo kuinka sorrettu ja herkkä nuori mies Woyzeck joutuu vastakkain elämän ikävien puolien kanssa ja kuinka kaikki kärjistyy lopulta traagiseen loppuunsa.


title: Woyzeck

text: "Woyzeck" jäi Büchnerin kuoleman johdosta viimeistelemättä, ja näytelmä löytyikin vasta 40 vuotta Büchnerin kuoleman jälkeen. "Woyzeckiä" on esitetty ympäri maailman teattereissa; Suomen ehkä tunnetuin versiointi näytelmästä oli Kristian Smedsin Kajaanin kaupunginteatterin työryhmän kanssa koostama (lähde?). Smedsin näytelmä pyöri täysille saleille jakaen voimakkaasti mielipiteitä omaperäisellä tyylillä rakennettujen kohtaustensa takia.


title: Woyzeck

text: Sen lisäksi että "Woyzeckiä" on esitetty teatterinäytelmänä, on sitä nähty muissakin taidemuodoissa: säveltäjä Alban Berg teki oopperan "Wozzeck", Werner Herzog teki näytelmästä samannimisen elokuvan, ja Tom Waits ja Robert Wilson puolestaan musikaalin. Lisäksi Hector ja Joona Muhli ovat kirjoittaneet ja säveltäneet aiheesta suomenkielisen laulun nimeltä Woyzeck.


title: Ike Turner

text: Izear Luster ”Ike” Turner, Jr. (5. marraskuuta 1931, Clarksdale, Mississippi – 12. joulukuuta 2007, San Marcos, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen muusikko ja tuottaja, joka tunnetaan yhteistyöstään Tina Turnerin kanssa.


title: Ike Turner

text: Izear Luster Turner, Jr. syntyi 5. marraskuuta 1931 Clarksdalessa, Mississippissä. Hän oppi Pinetop Perkinsiltä soittamaan pianolla boogie woogieta jo nuorena. Teini-ikäisenä Turner työskenteli radiotiskijukkana, ja ensimmäisen yhtyeensä hän perusti high school -aikoinaan.


title: Ike Turner

text: Vuonna 1951 Turnerin yhtye The Kings of Rhythm levytti Memphisissä Sam Phillipsin Sun-studiolla laulaja ja saksofonisti Jackie Brenstonin kanssa nimellä Jackie Brenston & His Delta Cats kappaleen "Rocket 88", jota jotkut pitävät kaikkien aikojen ensimmäisenä rock'n'roll-kappaleena. Levytyksen jälkeen Turnerin yhtye jatkoi studiomuusikkoina, ja he levyttivät monen tunnetun bluesmuusikon taustalla. Turner vaihtoi pianosta kitaraan. Hän toimi myös kykyjenetsijänä Modern Recordsille. Hän toi julkisuuteen vaikutusvaltaisia bluesartisteja, kuten Robert Nighthawkin, Elmore Jamesin, Otis Rushin ja Sonny Boy Williamsonin.


title: Ike Turner

text: 1950-luvun puolivälissä Turner siirtyi yhtyeineen St. Louisiin, missä he menestyivät paikallisissa R&B-ympyröissä. Turner levytti välillä myös omalla nimellään. Yksi The Kings of Rhythmin laulusolisteista oli nuori Anna Mae Bullock. Turner ja Bullock menivät naimisiin 1958 ja saivat yhteisen lapsen.


title: Ike Turner

text: Bullock vaihtoi nimekseen Tina Turner. Hänestä tuli hyvin suosittu, ja Ike vaihtoi yhtyeensä nimeksi The Ike & Tina Turner Review. Tina Turner laulajanaan yhtye sai paljon listamenestystä 1960-luvulla. Ike tuli kuitenkin riippuvaiseksi kokaiinista ja muuttui Tinan mukaan väkivaltaiseksi, mikä vaikeutti heidän yhteistyötään. Suosion notkahduksen jälkeen Ike toi 1960-luvun lopulla yhtyeen ohjelmistoon versioitaan tuoreista rock and roll -hiteistä, ja yhtyeen menestys parani jälleen. Yhtyeen versio "Proud Marysta" toi heille listamenestystä ja Grammyn vuonna 1971. Yhtyeen viimeinen hitti oli "Nutbush City Limits" (1973). Tina jätti Iken vuonna 1975 ja aloitti soolouran.


title: Ike Turner

text: Ike Turner jatkoi muusikon uraansa ilman Tinaa, mutta ei koskaan saavuttanut entisen kaltaista menestystä. Hänet pidätettiin monta kertaa huumausainerikoksista. Hänet nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen Tinan kanssa 1991. Hän sai joitain Grammy-ehdokkuuksia vielä 2000-luvulla.


title: Ike Turner

text: Ike Turner kuoli kotonaan Kaliforniassa 76-vuotiaana 12. joulukuuta 2007. Ruumiinavauksen perusteella hän kuoli kokaiinin yliannostukseen.


title: Habarovsk

text:
Habarovsk () on Venäjän kaukoidässä sijaitsevan Habarovskin aluepiirin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee sisämaassa Amurin ja Ussurin yhtymäkohdassa, noin 30 kilometriä Kiinan rajalta. Kaupungissa on noin 600 000 asukasta.
Kaupunki on Moskovasta Vladivostokiin johtavan Siperian rautatien varrella ja sitä palvelee Habarovskin lentoasema.


title: Habarovsk

text:
Habarovsk on saanut alkunsa siitä kun G. I. Nevelski ehdotti Habarovskin paikkaa kenraalikuvernööri Nikolai Muravjoville Venäjän Kaukoidän toimintojen keskuspaikaksi ja kirjelmöi hänelle 1854 siitä, että sinne pitää perustaa linnoitus sotilaalliseksi tukikohdaksi.
18. toukokuuta 1858 juliaanisen kalenterin mukaan perustettiin Habarovskiin sotilastukikohta. Paikalle annettiin nimi Jerofei Habarovin mukaan, joka oli jo 200 vuotta aikaisemmin perustanut alueelle pysyvää venäläistä asutusta.


title: Habarovsk

text: 1864 maanmittaaja M. Ljubenski laati asemakaavaa syntyvälle kaupungille. 1865 oli Habarovskissa melkein 200 taloa ja 1 294 asukasta. Kaupungin rakentaminen jatkui sotilaallisesta vaikutuksesta. Venäjän etua oli turvaamassa alueella 13. itäsiperialainen linjapataljoona kapteeni J. V. Djaženkon komennossa.


title: Habarovsk

text: Alueen hallinnollinen keskus Habarovskista tuli 10. toukokuuta 1880. Tuolloin kaupungiksi muuttuneessa Habarovskissa oli 2 036 asukasta: 47,3 % tavallisia sotilaita, 23 % tavallisia kaupunkilaisia, 21,3 % ulkomaalaisia, pääasiassa kiinalaisia työläisiä ja 7 % kauppiaita, pappeja, upseereja sekä teollisuuden harjoittajia.


title: Habarovsk

text: Vuonna 1884 Itä-Siperian kenraalikuvernementista erotettiin Amurin seudun kenraalikuvernementti omaksi kokonaisuudekseen. Hallinnon osia oli kuitenkin vielä Nikolajevskissa, Blagoveštšenskissa ja Vladivostokissa. Vuonna 1893 Amurin seudun kenraalikuvernementti nimettiin Habarovskin seudun kenraalikuvernementiksi päähallintopaikkansa mukaan. Hallinnon vakiintuminen ja kenraalikuvernementin pääkaupunkiasema saivat rakentamisen käyntiin. Puutalojen rinnalle rakennettiin kivitaloja.


title: Habarovsk

text: 1891 perustettiin Ussurijskin rautatiet. Habarovskista tuli Siperian radan päätepiste. 1897 aloitettiin Habarovskista rautatieliikenne Vladivostokiin. Venäjän-Japanin sodan jälkeen Amurin rautatietä kehitettiin edelleen ja 1913-1916 rakennettiin Amurin silta, mitä alettiin kutsua 20. vuosisadan ihmeeksi.


title: Habarovsk

text:
1894 perustettiin Venäjän maantieteellisen seuran Amurin osasto, minkä toiminnan vuoksi alueelle tehtiin 60 erilaista tutkimusretkeä 20 vuoden aikana, alueesta julkaistiin 25 tieteellistä tutkimusta.
1900 Habarovskiin tuli puhelinkeskus, mikä sai pian 700 tilaajaa. 1907 aloitti toimintansa sähkölaitos.


title: Habarovsk

text: Habarovskiin julistettiin neuvostovalta 25. joulukuuta 1917. Japanilaiset osallistuivat ententén interventioon. Valtaa piti atamaani Kalmikov, joka rauhoitti tilannetta surmaamalla satoja kaupunkilaisia. Japanilaiset järjestivät puhdistuksen 5. huhtikuuta 1918. 14. helmikuuta 1922 Kaukoidän tasavallan vallankumouksellinen kansanarmeija valtasi Habarovskin ja kaupunki palasi neuvostovallan piiriin.


title: Habarovsk

text: 70 000 japanilaissotilaan lisäksi myös Yhdysvallat osallistui interventioon Venäjän Kaukoidässä 8 000 sotilaalla pyrkien pitämään Siperian radan ympärysvalloille ystävällismielisten Venäjän valkoisten hallussa, turvaamaan Kaukoitään lastatut Venäjän väliaikaisen hallituksen tueksi tarkoitetut sotatarvikkeet bolševikeilta sekä tukemaan tšekkilegioonan taistelua Siperiassa bolševikkeja vastaan.


title: Habarovsk

text: Vuonna 1924 Habarovskista tuli Kaukoidän seudun päähallintopaikka ja Kaukoidän tasavallan sekä Amurin keisarillisen kenraalikuvernementin seuraaja. Teollistaminen alkoi.


title: Habarovsk

text: Ensimmäisinä viisivuotiskausina pyrittiin kehittämään raskasta teollisuutta. Perustettiin energia-alan koneita rakentava Zavod energitižeskovo mašinostroenija, zavod imeni S. M. Kirova, öljynjalostamo neftepererabatuvajužhij zavod imeni S. Ordžokidze, Avtoremles ja kevyen teollisuuden tuotantolaitoksia.


title: Habarovsk

text:
Teollistuvan alueen tarpeisiin perustettiin myös yliopistoja ja instituutteja lääketieteelle, pedagogialle ja rautatieinsinööritieteille. Toinen maailmansota keskeytti kehityksen, koska sodan rahoittaminen korvasi kiinteitä investointeja.
Habarovskin jääkiekkoseura Amur Habarovsk pelaa KHL-liigaa, ja jääpalloseura SKA-Neftyanik pelaa Venäjän jääpallon superliigassa. Jalkapalloseura FC SKA Energiya Habarovsk pelaa Venäjän jalkapalloliigassa.


title: Columbia (Missouri)

text: Columbia on Yhdysvaltojen Keskilännen Missourin osavaltion kaupungeista merkittävimpien joukossa. Se sijaitsee Interstate-valtetien 70 puolivälissä osavaltion metropolien Saint Louisin ja Kansas Cityn puolivälissä.


title: Columbia (Missouri)

text: Asukasluvuksi on laskettu vuonna 2010 väestönlaskennassa 109 040 asukasta, joista 79 prosenttia oli valkoisia. Vuoteen 2015 mennessä väkiluku nousi lähelle 120 000:ta. Sillä se nousi Missourin neljänneksi suurimmaksi kaupungiksi.


title: Columbia (Missouri)

text: Missourin valtionyliopiston keskeinen kampus on Columbiassa. Se perustettiin vuonna 1822, jolloin se oli ensimmäinen yliopisto Mississippi-joen länsipuolella.


title: Columbia (Missouri)

text: Kaupungin väestö on keskimäärin nuorta ja aktiivista. Kaupungissa on noin 75 ravintolaa ja baaria. Alueella järjestetään elokuva- ja musiikkifestivaaleja. Kaupungissa on kielletty marijuanan poltto, ja siellä suositaan kierrätystä.


title: Columbia (Missouri)

text: Kaupunkia pidetään vasemmistolaisena, sitä ympäröivää maaseutua taas konservatiivisena.


title: Jimmy Connors

text: James Scott "Jimmy" Connors (s. 2. syyskuuta 1952 itäinen Saint Louis, Illinois) oli Yhdysvaltojen menestyneimpiä tenniksen ammattilaisia.


title: Jimmy Connors

text: Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 1972. Häntä pidettiin kentällä peräänantamattomana luonteena, joka ei luovuttanut pahassakaan häviötilanteessa.


title: Jimmy Connors

text: Connors saavutti yhteensä kahdeksan Grand Slam -turnausvoittoa, muttei kertaakaan kyennyt valloittamaan Ranskan avointa tennisturnausta. Connors on voittanut enemmän ATP-turnauksia kuin kukaan muu (kaikkiaan 105). Maailmanlistan ykköseksi hänet rankattiin heinäkuussa 1974. Vasemman ranteen leikkaus piti hänet poissa kentiltä pitkään, mutta hänen ammattilaisuransa jatkui silti 39-vuotiaaksi asti. Kerrotaan myös hänen oikkuiluistaan kilpailujärjestelmää vastaan sekä suhteesta toiseen maailmanluokan tennistähteen Chris Evertiin.


title: Jimmy Connors

text: Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1982.


title: Miihkali Perttunen

text: Mihaila (Miihkali) Arhipanpoika Ivanov-Perttunen (syystalvella 1815 – 3. syyskuuta 1899) oli tunnettu runonlaulaja ja -taitaja. Hänet tunnetaan myös nimellä Miihkali Arhippainen.


title: Miihkali Perttunen

text: Miihkali Perttunen, Vienan Karjalan maineikkaan runonlaulajan Arhippa Perttusen poika, syntyi kirkonkirjojen mukaan Valtasenvaaran Arhipan talossa, Latvajärven kylässä, Vuokkiniemen piirissä vuonna 1815. On kuitenkin epäselvää, mikä oli hänen todellinen syntymäaikansa, sillä perinteisen vienalaisen tavan mukaan verotuksellisista syistä saatettiin lapselle ilmoittaa virheellinen syntymäaika.


title: Miihkali Perttunen

text: Miihkali oli sokea, ja tästä syystä hänen kutsumanimensä oli "Sokie-Miihkali". Häntä laulattivat useat henkilöt, sekä runonkerääjät että matkamiehet, ja kertoman mukaan hän myös lauloi mieluusti kelle tahansa halukkaalle kuulijalle.


title: Miihkali Perttunen

text: Miihkalin puolison Palakan sisar Okahvie Mäkeläinen oli myös taitava runonlausuja. Miihkalilta runontaito periytyi tiettävästi ainakin Anni Tenisovalle, mutta ei kuitenkaan kenellekään hänen omille tai veljiltään huollettavikseen jääneille lapsilleen, joita oli yhteensä kuusi kappaletta. Kuitenkin heistä Pekko Ivanovilla eli "Saaren Pekolla" tiedetään olleen tietäjän kykyjä.


title: Miihkali Perttunen

text: Joensuun Ilosaaressa, Karjalantalon edustalla on Miihkali Arhippaisen patsas, jonka on veistänyt Alpo Sailo (suunniteltu 1946–47, pystytetty 1973) I. K. Inhan valokuvan perusteella.


title: Miihkali Perttunen

text: Vuonna 1991 Arhippa Perttusen säätiö pystytti Vuokkiniemelle edellisen patsaan kopion.


title: Amtrak

text: Amtrak eli virallisesti National Railroad Passenger Corporation (”Amtrak” on lyhenne sanoista "American track") on Yhdysvalloissa toimiva valtion omistama kansallinen matkustajajunayhtiö. Se perustettiin kongressin päätöksellä vuonna 1970, ja sillä on sopimukset lähes kaikkien yksityisten rautatieyhtiöiden kanssa. Amtrak ostaa niiltä matkustajaliikennepalveluita, maksaa niille infrastruktuurin ylläpidosta ja hoitaa hallinnon kuten aikataulujen suunnittelun.


title: Amtrak

text: Virallisesti Amtrak on itsenäinen voittoa tavoitteleva yritys, mutta Yhdysvaltain hallinto omistaa sen käyttämän junakaluston. Yhdysvaltain presidentti nimittää ja senaatti vahvistaa Amtrakin hallituksen jäsenet.


title: Amtrak

text:
Yhdysvaltain pitkän matkan raideliikenne on keskittynyt enimmäkseen rahtiliikenteeseen ja Amtrak omistaa vain vähäisen määrän raiteita, muualla Amtrak vuokraa käyttöoikeuksia rahtiliikenteeltä. Lailla on määrätty henkilöjunien etuajo-oikeus sopimuksien mukaisina aikoina.
Pitkät matkat eri Yhdysvaltain osien välillä ovat osasyynä henkilöliikenteen vähäiseen määrään Yhdysvalloissa. Amtrak ylläpitää joitakin hyvin pitkän matkan reittejä eri osavaltioiden halki. Näistä reiteistä pisin on California Zephyr Chicagosta San Franciscoon, kaksi päivää ja yli 3 900 kilometriä. Suosituin näistä on Kalliovuoret ylittävä Empire Builder Chicagosta Portlandiin ja Seattleen. Lyhyemmillä, alle päivän matka-ajan kestävillä rataosuuksilla runsaampaa henkilöliikennettä Amtrak hoitaa muun muassa Chicagon ympäristössä, Seattlen alueella, Koillisrannikolla ja Kaliforniassa. Muutama Amtrakin liikennöimä reitti ulottuu Kanadaan, tullimuodollisuuksien ajaksi junat pysähtyvät rajalla. Meksikoon ei Yhdysvalloista ole säännöllistä henkilöliikennettä, mutta muutamat rahtiliikenneyhtiöt toimivat tämän rajan yli.


title: Amtrak

text: Rahtiliikenteen vaatimukset rataverkon kunnolle ovat erilaiset kuin henkilöliikenteellä, ja tämä käytännössä estää Yhdysvaltain sinänsä laajan rataverkon kaikkien osien käyttämisen henkilöliikenteessä. Esimerkiksi opastinlaitteiden puutteellinen kunto rahtireiteillä aiheuttaisi vaaratilanteita nopeammalle henkilöliikenteelle. Lähijuna- ja raitiotieliikennettä Yhdysvalloissa hoitavat useimmiten paikalliset yhtiöt.


title: Amtrak

text: Amtrak liikennöi päivittäin yli 300 reitillä yli 500 kaupungin välillä. Reittien yhteispituus on lähes 34 000 kilometriä, ja ne ulottuvat 46 Yhdysvaltojen osavaltioon sekä Kanadan puolelle.


title: Latvajärvi

text: Latvajärvi on kylä Latvajärven itäisellä rannalla, Maaselän harjanteella Vienan Karjalassa, Karjalan tasavallassa, noin viiden kilometrin päässä Suomen rajasta. Latvajärvi on Vienan runokylistä kaikkein merkittävin. Siellä elivät ja sieltä olivat kotoisin kaikki Perttusen runonlausujasuvun jäsenet, muun muassa Arhippa ja Miihkali Perttunen.


title: Latvajärvi

text: Nykyään Latvajärvelle on Suomen puolelta vedetty sähköt Vienan runokylät -projektin aloitteesta, mutta turismia hankaloittaa sijainti rajavyöhykkeellä.


title: Lezgin kieli

text: Lezgin kieli (lezgiksi лезги чӀал, "lezgi č’al") on lezgien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.


title: Lezgin kieli

text: Lezgiä puhutaan Dagestanin tasavallan kaakkoisosassa Suleiman Stalskin, Kurahin, Magaramkentin, Ahtyn, Dokuzparan sekä osittain Hivin, Rutulin, Derbentin, Kiziljurtin ja Hasavjurtin piireissä. Pohjois-Azerbaidžanissa lezgin puhujat asuvat Qusarin, Quban, Xaçmazin, İsmayıllın, Qəbələn ja Oğuzin piireissä. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan lezgin puhujia oli Neuvostoliitossa 434 200 henkeä, joista 204 400 asui Dagestanissa ja 156 100 Azerbaidžanissa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan lezgiä puhui Venäjällä 397 300 henkeä, joista 345 900 Dagestanissa. (lukuihin sisältyvät myös lezgiä toisena tai vieraana kielenä puhuvat).


title: Lezgin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjän lezgeistä 93,9 % puhui lezgiä äidinkielenään ja 0,7 % toisena kielenä. Vuonna 2002 lezgiä osasi 92,9 % koko Venäjän ja 99,1 % Dagestanin lezgeistä.


title: Lezgin kieli

text: Venäjällä kansallisuudeltaan lezgeistä 90,3 % osaa venäjää (73,2 % vuonna 1989). Suuri osa lezgeistä puhuu myös azeria. Vuonna 2002 azeria osasi 5,1 % Venäjän lezgeistä.


title: Lezgin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 402 200 lezgin puhujaa.


title: Lezgin kieli

text: Lezgin kieli kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään, jossa se muodostaa tabasaranin ja agulin kanssa itäisen alaryhmän. Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen. Dagestanissa puhutaan Kjurin ja Samurin päämurteita, jotka jakautuvat useisiin alamurteisiin. Azeri on vaikuttanut huomattavasti Azerbaidžanissa puhuttuihin Quban murteisiin.


title: Lezgin kieli

text: Lezgin kirjakieli sai alkunsa 1700-luvulla, jolloin arabialaista aakkostoa käyttäen kirjoitettiin muistiin ensimmäiset lezginkieliset runot. Kirjallisuuden kielenä käytettiin myös turkkia (azeria), persiaa ja arabiaa. 1800-luvun loppupuolella kielitieteilijä Pjotr Uslar laati kyrilliseen kirjaimistoon perustuneen kirjoitusjärjestelmän, joka ei kuitenkaan saanut laajempaa käyttöä. Dagestanin kieliin mukautettua arabialaista aakkostoa lezgit käyttivät vuoteen 1928 saakka, jolloin siirryttiin latinalaiseen kirjaimistoon. Vuonna 1938 otettiin käyttöön kyrillinen kirjaimisto, jossa venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään Dagestanin muiden kielten tapaan erilaisten kirjainyhdistelmien ja merkin Ӏ avulla. Kirjakielen normit perustuvat Kjurin päämurteen Gjunein murteeseen.


title: Lezgin kieli

text: Kirjakieltä käytetään etupäässä Dagestanissa. Koulujen alaluokilla lezgi toimii opetuskielenä ja ylemmillä luokilla sitä opiskellaan aineena. Kielellä julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Mahatškalassa ilmestyy sanomalehti "Lezgi gazet" ja maaseudulla 8 paikallislehteä. Lisäksi julkaistaan naistenlehteä "Dagustandin dišegli", kirjallisuuslehteä "Samur", lastenlehteä "Kard", islamilaista lehteä "Assalam" ym. Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Derbentissä toimii lezginkielinen ammattiteatteri. Azerbaidžanissa lezgiä opetetaan muutamissa Qusarin piirin kouluissa.


title: Lezgin kieli

text: Lezgin asema kieliyhteisön keskinäisen kanssakäymisen välineenä on vahva ja kirjakielen käyttöala melko laaja. Kieltä pidetään varsin elinvoimaisena eikä se toistaiseksi ole uhanalainen.


title: Dargin kieli

text: Dargin kieli (dargiksi дарган мез, "dargan mez") on dargien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.


title: Dargin kieli

text: Dargia puhutaan Dagestanin Akušan, Dahadajevin, Kaitagin, Levašin, Sergokalan sekä osittain Agulin, Buinakskin, Kajakentin ja Karabudahkentin piireissä. Puhujia asuu myös Gunibin piirin Megebin kylässä, Babajurtin ja Hasavjurtin piireihin perustetuissa uudisasutuksissa sekä Izberbašin, Kaspijskin ja Mahatškalan kaupungeissa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan dargin puhujia oli Venäjällä 348 300 henkeä, joista 278 900 asui Dagestanissa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan dargia puhui 503 500 henkeä, joista 429 300 Dagestanissa. (lukuihin sisältyvät myös dargia toisena tai vieraana kielenä puhuvat).


title: Dargin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjän dargeista 97,9 % puhui dargia äidinkielenään ja 0,2 % toisena kielenä. Vuonna 2002 dargia osasi 96,7 % koko Venäjän ja 99,1 % Dagestanin dargeista.


title: Dargin kieli

text: Kansallisuudeltaan dargeista 88,2 % osaa venäjää (69,5 % vuonna 1989). Osa dargeista puhuu myös kumykkia ja muita Dagestanin kieliä.


title: Dargin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 485 700 dargin puhujaa.


title: Dargin kieli

text: Dargi kuuluu dagestanilaiseen kieliryhmään, jossa sillä on eniten yhteistä lakin kanssa. Dargit ovat Keski-Dagestanin alkuperäisväestöä, jonka kontaktit turkkilaisten ja iranilaisten kielten, arabian ja venäjän puhujiin ovat jättäneet jälkensä lähinnä kielen sanastoon. 1950–1970-luvuilla osa vuoriston asukkaista muutti tasangolle, jonne syntyi uusia dargikyliä.


title: Dargin kieli

text: Kieli jakautuu noin 70 paikallismurteeseen, jotka kuuluvat 16 murreryhmään. Eräät murteet poikkeavat toisistaan huomattavasti. Kaitagia ja kubatšia voidaan pitää jopa erillisinä kielinä. Kaitagit ja kubatšilaiset pyrittiin viimeisimmässä väestönlaskennassa rekisteröimään erillisinä etnisinä ryhminä, mutta lähes kaikki heistä ilmoittivat olevansa dargeja.


title: Dargin kieli

text: Vanhin arabialaisella kirjaimistolla tehty darginkielinen muistiinpano on vuodelta 1493. Kielen muistomerkeistä tärkein on 1600-luvun alussa laadittu lakikokoelma. Ennen Venäjän vallankumousta dargiksi julkaistiin yhteensä 34 kirjaa. Arabialaista kirjaimistoa käytettiin vuoteen 1928 saakka, jolloin siirryttiin latinalaiseen aakkostoon. Vuonna 1938 otettiin käyttöön kyrillinen kirjaimisto, jossa venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään Dagestanin muiden kielten tapaan erilaisten kirjainyhdistelmien ja merkin Ӏ avulla. Kirjakielen normit perustuvat Akušan murteeseen.


title: Dargin kieli

text: Dargia käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla ja ylemmillä luokilla sitä opiskellaan aineena. Kielellä julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Mahatškalassa ilmestyy sanomalehti "Zamana" ja maaseudulla 7 paikallislehteä. Lisäksi julkaistaan naistenlehteä "Dagista hunul adam", kirjallisuuslehteä "Derhab", lastenlehteä "Lačin" ja islamilaista lehteä "Assalam". Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Mahatškalassa toimii darginkielinen ammattiteatteri.


title: Dargin kieli

text: Dargin asema kieliyhteisön keskinäisen kanssakäymisen välineenä on vahva ja kirjakielen käyttöala melko laaja. Kieltä pidetään varsin elinvoimaisena eikä se toistaiseksi ole uhanalainen.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Lakin kieli (lakiksi лакку маз, "lakku maz") on lakien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Lakia puhutaan Dagestanin vuoristoalueella Lakin, Kulin sekä osittain Akušan, Tšarodan, Rutulin ja Dahadajevin piireissä. Vuonna 1944 osa lakeista muutti tasangolle Hasavjurtin kaupungin lähelle, jonne muodostettiin Novolakin piiri. Lakeja asuu paljon myös Mahatškalan, Kaspijskin, Hasavjurtin ja Buinakskin kaupungeissa sekä muualla entisessä Neuvostoliitossa. Historiallisen Lakian alueella on jäljellä enää vain neljännes kielen puhujista.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan lakin puhujia oli Venäjällä 104 300 henkeä, joista 92 500 asui Dagestanissa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan lakia puhui 153 400 henkeä, joista 142 500 Dagestanissa. (lukuihin sisältyvät myös lakia toisena tai vieraana kielenä puhuvat).


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Vuonna 1989 Venäjän lakeista 95,1 % puhui lakia äidinkielenään ja 0,4 % toisena kielenä. Vuonna 2002 lakia osasi 98,7 % Dagestanin lakeista.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Kansallisuudeltaan lakeista 93,8 % osaa venäjää (81,6 % vuonna 1989). Osa lakeista puhuu myös kumykkia ja muita Dagestanin kieliä.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 145 900 lakin puhujaa.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Lak kuuluu dagestanilaiseen kieliryhmään, jossa sillä on eniten yhteistä dargin kanssa. Rakenteeltaan se poikkeaa huomattavasti dagestanilaisesta kantakielestä ja toimii ikään kuin pohjoisten ja eteläisten kielten välittäjänä. Sanastoon ovat vaikuttaneet iranilaiset ja turkkilaiset kielet, arabia ja venäjä. Kieli jakautuu 7 murteeseen, joiden välillä on lähinnä äänteellisiä eroja.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Lakia kirjoitettiin arabialaisella kirjaimistolla 1300–1400-luvuilta lähtien. Tärkeimmät kielenmuistomerkit ovat ilmeisesti 1400-luvulla tehty arabialaisen Al-Busirin runoelman sanasanainen käännös, 1700-luvun alun historiallinen kronikka ja vuonna 1734 arabiasta käännetty lääkekirja. Kirjallisuutta alettiin painaa 1900-luvun alussa ja 1910-luvulla ilmestyivät ensimmäiset lakinkieliset sanomalehdet.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Arabialaista kirjaimistoa käytettiin vuoteen 1928 saakka, jolloin siirryttiin latinalaiseen aakkostoon. Vuonna 1938 otettiin käyttöön kyrillinen kirjaimisto, jossa venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään Dagestanin muiden kielten tapaan erilaisten kirjainyhdistelmien ja merkin Ӏ avulla. Kirjakielen normit perustuvat Kumuhin murteeseen.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Lakia käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla ja ylemmillä luokilla sitä opiskellaan aineena. Kielellä julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Mahatškalassa ilmestyy sanomalehti "Ilči" ja maaseudulla kolme paikallislehteä. Lisäksi julkaistaan naistenlehteä "Zunttal hami", kirjallisuuslehteä "C’ubarz", lastenlehteä "C’aba lačin" ja islamilaista lehteä "Assalam". Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Mahatškalassa toimii lakinkielinen ammattiteatteri.


title: Lakin kieli (dagestanilainen)

text: Lakin asema kieliyhteisön keskinäisen kanssakäymisen välineenä on vahva ja kirjakielen käyttöala melko laaja. Kieltä pidetään varsin elinvoimaisena eikä se toistaiseksi ole uhanalainen.


title: Pogromi

text: Pogromi ( < громить 'tuhota') oli Venäjän juutalaisiin kohdistunut väkivaltainen hyökkäys. Pogromissa tuhotaan ja ryöstetään juutalaisten koteja, liiketiloja ja synagogia.


title: Pogromi

text: Termi syntyi Venäjällä 1800-luvun alussa, ja ensimmäisenä pogromina pidetään vuonna 1821 Odessassa järjestettyjä juutalaisvastaisia mellakoita, joissa kuoli 14 juutalaista. Termi vakiintui käyttöön Venäjän eteläosissa vuosina 1881–1884 järjestettyjen laajamittaisten juutalaisvastaisten mellakoiden yhteydessä, joissa juutalaisia syytettiin keisari Aleksanteri II:n murhasta. Vuodet 1917–1921 olivat venäjänjuutalaisille pahinta vainon aikaa, jolloin maassa tapettiin ja raiskattiin jopa lapsia. Yitzhak (Isaac) Ochberg (1878–1937) salakuljetti noina vuosina juutalaislapsia Etelä-Afrikan Kapkaupunkiin ja Johannesburgiin ja perusti sinne muun muassa orpokoteja.


title: Pogromi

text: Myöhemmin termillä on viitattu epätarkasti myös natsi-Saksan aikaisiin juutalaisten vainoihin esimerkiksi Puolassa ja myös Kristalliyöhön Saksassa sekä muihinkin etnisiin vainoihin.


title: Pogromi

text: Romania käynnisti omat suunnitelmalliset juutalaisvainonsa diktaattori Ion Antonescun johdolla kesäkuussa 1941. Ensimmäiseksi järjestettiin Iașin pogromi, jossa juutalaisia teloitettiin joukoittain ja kuljetettiin saksalaisiin keskitys- ja tuhoamisleireihin.


title: Gheton kansannousu

text: Gheton kansannousut olivat aseellisia kapinoita, jolla ghettoihin toisen maailmansodan aikana suljetut juutalaiset pyrkivät vastustamaan siirtämistään keskitys- tai tuhoamisleireille. Tunnetuin ja suurin kansannousu tapahtui Varsovan ghetossa huhtikuussa 1943, mutta samanlaista vastustusta oli myös muiden Puolan kaupunkien ghetoissa.


title: Gheton kansannousu

text: Edellytykset kapinaan ryhtymiselle ghetossa eivät useinkaan olleet hyvät, vaikka halua siihen olisi ollut. Natsit kuljettivat ghetoista tuhoamisleireille usein tuhansia ihmisiä päivässä, ja kuljetuksiin joutuneiden kohtalo oli yleensä varsin pian tiedossa gheton sisällä. Aseiden salakuljettaminen suljettuun ghettoon oli usein vaikeaa tai lähes mahdotonta, ja gheton asukkaita riivasivat nälkä ja taudit. Esimerkiksi Łódźin ghetossa juutalaisten neuvosto toivoi myöntyväisellä politiikalla voivansa pelastaa tuholta edes osan juutalaisväestöstä. Vastarintaa organisoineet järjestöt, kuten Żydowski Związek Walki ja Żydowska Organizacja Bojowa, olivat usein vähemmistönä.Jossain määrin aseellista vastarintaa tehtiin myös seuraavien kaupunkien ghetoissa:


title: Varsovan ghetto

text: Varsovan ghetto oli natsi-Saksan holokaustin aikana perustamista juutalaisten ghetoista suurin. Ghetto oli toiminnassa 16. lokakuuta 1940 – 16. toukokuuta 1943, jolloin Varsovan suuri synagoga tuhottiin. Holokaustin aikana nälkä, taudit ja kuljetukset keskitysleireille pudottivat gheton väkimäärän murto-osaan alkuperäisestä. Aluksi asukkaita oli arviolta 450 000, lopuksi 37 000. Varsovan ghetossa tapahtui Varsovan gheton kansannousu, joka oli ensimmäisiä kansannousuja natseja vastaan Euroopassa.


title: Varsovan ghetto

text: Suunnitelmia Varsovan ja sen lähialueiden juutalaisen väestön sulkemisesta ghettoon oli olemassa heti saksalaisten miehitettyä Puolan vuonna 1939. Siihen aikaan vallatun maan saksalainen hallitus ei ollut vielä järjestäytynyt. Näissä olosuhteissa juutalaisten neuvosto, jota johti Adam Czerniaków, kykeni lykkäämään gheton muodostusta vuodella vetoamalla juutalaisten tärkeyteen työvoimana.


title: Varsovan ghetto

text: Varsovan ghettoa alettiin käyttää viimein 16. lokakuuta 1940. Alussa gheton väkimäärän arvioitiin olleen 380 000 henkeä, josta noin 30 % oli varsovalaisia. Gheton koko oli kuitenkin vain 2,4 % Varsovan pinta-alasta. Natsit sulkivat gheton ja eristivät sen ulkomaailmasta muureilla 16. marraskuuta. Ghettoon tuotiin vielä lisää juutalaisia lähialueen pienemmistä kaupungeista ja kylistä, mutta taudit ja nälkäkuolleisuus pitivät asukasluvun melko vakaana.


title: Varsovan ghetto

text: Vuonna 1942 pidetyssä Wannsee-konferenssissa natsit päättivät poistaa juutalaiskysymyksen päiväjärjestyksestä tuhoamalla järjestelmällisesti koko miehitettyjen alueiden juutalaisväestön. Tämän lopullisen ratkaisun ensimmäinen askel oli operaatio Reinhard, jolla pyrittiin tuhoamaan Puolan juutalaiset suurissa tuhoamisleireissä. Ensimmäistä leiriä, Treblinkaa, alettiin rakentaa toukokuussa 1942. Kun leiri saatiin valmiiksi heinäkuussa, alkoi myös Varsovan gheton väestön suunnitelmallinen likvidointi.


title: Varsovan ghetto

text: 22. heinäkuuta 1942 gheton juutalaisneuvostolle ilmoitettiin, että kaikki juutalaiset, jotka eivät työskennelleet saksalaisissa tehtaissa, sairaaloissa, poliisivoimissa tai juutalaisneuvostossa kuljetettaisiin itään. Juutalainen poliisi sai määräyksen toimittaa joka päivä 6 000 henkeä "Umschlagplatz:"lle (”lastauspaikka”), josta junakuljetukset lähtivät. Käskyn noudattamatta jättäminen johtaisi satojen panttivankien teloitukseen, joiden joukossa oli Czerniakówin vaimo. Yritettyään turhaan saada saksalaiset muuttamaan mieltään tai ainakin säälimään orpolapsia Czerniaków teki epätoivoisena itsemurhan seuraavana päivänä. Samana päivänä kokoontuivat juutalaisen vastarintaliikkeen jäsenet, jotka päättivät olla nousematta vastarintaan uskoen, että juutalaiset todella vietäisiin työleireille, ei tapettaviksi.


title: Varsovan ghetto

text: Määräysten mukaisesti suuret joukkokuljetukset alkoivat, ja seuraavien 52 päivän aikana noin 300 000 ihmistä vietiin Treblinkan tuhoamisleirille. Aluksi kuljetuksista vastasi juutalainen ghettopoliisi, mutta elokuussa saksalaiset ottivat itse toimintaan enemmän osaa vauhdittaakseen sitä. Viimeiset kuljetukset tapahtuivat syyskuun kuudennen ja kymmenennen päivän välissä, jolloin 35 885 vietiin juniin, 2 648 ammuttiin itse paikalla ja 60 teki itsemurhan. Ghettoon jäi vielä noin 55 000–60 000 juutalaista, jotka työskentelivät tehtaissa tai piilottelivat.


title: Varsovan ghetto

text: Seuraavan puolen vuoden aikana muodostettiin kaksi juutalaista vastarintaliikettä: ŻOB ("Żydowska Organizacja Bojowa"), johon kuului 220–500 henkeä, ja 250–450 henkeä käsittänyt ŻZW ("Żydowski Związek Walki"). Järjestöjen jäsenillä ei ollut harhakuvitelmia saksalaisten aikeista, ja he halusivat kuolla taistellen. Aseistus koostui suurimmaksi osaksi käsiaseista, itse valmistetuista räjähteistä ja Molotovin cocktaileista. ŻZW oli paremmin aseistautunut, koska sillä oli yhteyksiä gheton ulkopuoliseen vastarintaliikkeeseen.


title: Varsovan ghetto

text: 18. tammikuuta 1943 saksalaiset aloittivat toisen kuljetusten aallon ja saivat ensimmäistä kertaa kokea aseellista vastarintaa. Juutalaisilla taistelijoilla oli jonkin verran menestystä: kuljetukset lakkasivat neljän päivän kuluttua ja ŻOB sekä ŻZW ottivat gheton hallintaansa lujittaen asemiaan. Ghetossa valmistauduttiin puolustautumaan viimeiseen mieheen asti. Gheton tyhjennys alkoi pesah-juhlan aattona 19. huhtikuuta 1943. Juutalaiset partisaanit ampuivat saksalaisia ja heittivät käsikranaatteja kujilta, viemäreistä ja talojen ikkunoista. Natsit vastasivat tuhoamalla talot kranaattitulella kortteli korttelilta ja tappamalla jokaisen juutalaisen jonka saivat käsiinsä. Merkittävä vastarinta lakkasi neljän päivän kuluttua, mutta kansannousu päättyi vasta 16. toukokuuta. Kansannousun aikana kuoli noin 7 000 juutalaista, ja 6 000 paloi elävältä tai kaasutettiin bunkkereihinsa. Jäljelle jääneet vietiin tuhoamisleireille, enimmäkseen Treblinkaan.


title: Varsovan ghetto

text: Gheton arkielämän ankaruudesta huolimatta juutalaisneuvosto onnistui muodostamaan ghettoon erilaisia järjestöjä asukkaiden kurjien olosuhteiden helpottamiseksi. Suurimmat huolenaiheet olivat liikakansoitus, nälkä ja asukkaiden toimettomuus. Vastauksena ongelmiin juutalaisneuvosto järjesti yhteisasutuksen – keskimäärin seitsemän ihmistä huonetta kohden – ja hyväntekeväisyysjärjestöt organisoivat ilmaisia keittoaterioita. Nämä soppakeittiöt tarjosivat ruokaa jopa kahdelle kolmasosalle gheton väestöstä. Neuvosto sai myös luvan perustaa neljä alkeisopetuskoulua lyhyeksi aikaa gheton lapsille. Tämän lisäksi ghetossa toimi laaja maanalainen koulujärjestö, joka tarjosi jopa yliopistotason luentoja. Juutalaisneuvosto oli vastuussa myös gheton sairaaloista ja orpokodeista.


title: Varsovan ghetto

text: Ghetossa toimi vilkas lehdistö kolmella kielellä: jiddišiksi, puolaksi ja hepreaksi. Järjestettiin myös kulttuuri- ja uskonnollista toimintaa, johon sisältyi muun muassa kirkko katolisiksi kääntyneille juutalaisille, luentoja, konsertteja sekä teatteri- ja taidenäytöksiä. Monissa tapauksissa esiintyjät olivat puolalaisen kulttuurielämän eturivin edustajia.


title: Varsovan ghetto

text: Eräs huomattavimmista gheton asukkaiden ponnistuksista oli historioitsija Emmanuel Ringelblumin ja hänen "Oyneg Shabbos" -ryhmänsä pyrkimys kerätä talteen mahdollisimman paljon aineistoa gheton elämästä. On arvioitu, että näin onnistuttiin keräämään noin 50 000 dokumenttia eri-ikäisiltä ja eri asemissa toimivilta juutalaisilta. Aineisto sisälsi kirjoituksia, päiväkirjoja, muistelmia, taideteoksia, maanalaisia lehtiä, piirroksia, koulutöitä, julisteita, luentomuistiinpanoja ja muuta sen kaltaista materiaalia, ja se piilotettiin kolmeen eri paikkaan. Näistä kaksi on sittemmin löydetty, ja ne tarjoavat verrattoman arvokasta tietoa gheton arjesta. Kolmannen kätkön uskotaan olevan nykyisen Kiinan suurlähetystön alla Varsovassa, mutta sitä ei ole löydetty etsinnöistä huolimatta.


title: Varsovan ghetto

text: Varsovan gheton kansannousun muistomerkki pystytettiin gheton alueella olevaan puistoon vuonna 1948. Muistomerkin kivi oli hankittu Ruotsista arkkitehti Albert Speerin vuonna 1942 suunnittelemaa Hitlerin voiton monumenttia varten. Puiston keskellä sijaitsee vuonna 2013 valmistunut Puolan juutalaisten historian museo, jonka on suunnitellut kilpailuvoiton pohjalta suomalainen arkkitehti Rainer Mahlamäki.


title: Varsovan ghetto

text: Vuonna 2002 Roman Polański ohjasi Varsovan gheton tapahtumista elokuvan "Pianisti", joka palkittiin kolmella Oscarilla. Elokuva perustuu sotavuosina ghetossa eläneen puolanjuutalaisen Władysław Szpilmanin muistelmiin.


title: Veikko Samuli

text: Veikko Antero Samuli (s. 29. maaliskuuta 1947 Tampere) on suomalainen säveltäjä, sovittaja ja musiikkituottaja. Hän on toiminut myös studiomuusikkona. Hänen tärkeimpiin yhteistyökumpaneihinsa ovat kuuluneet muun muassa sanoittajat Juha Vainio ja Raul Reiman sekä tuottaja Jaakko Salo. Samulin sävellyksiä ovat muun muassa Katri Helenan kappaleet ”Syysunelma”, ”Katson autiota hiekkarantaa” ja ”Mun sydämeni tänne jää” sekä Armi Aavikon ja Dannyn duetoima ”Tahdon olla sulle hellä” ja Kari Tapion ”Myrskyn jälkeen”.


title: Veikko Samuli

text: Kajaanissa järjestettiin Veikko Samulin säveltäjäkonsertti Vihreät Niityt -iskelmäviikolla heinäkuussa 2010.


title: Veikko Samuli

text: Veikko Samuli syntyi 29. maaliskuuta 1947 Tampereella mutta vietti lapsuutensa Ylämaalla, jossa hän asui vuoteen 1965 asti.


title: Veikko Samuli

text: Muutettuaan Helsinkiin Samuli aloitti musiikinopiskelun. Aluksi hän otti laulutunteja ja opiskeli Sibelius-Akatemiassa kirkkomusiikkia, mutta neljän vuoden jälkeen hän innostui kevyestä musiikista ja keikkailusta. Säveltäjänura ei lähtenyt heti lentoon. Hän kävi esittelemässä tuotoksiaan Musiikki-Fazeria johtaneelle säveltäjälle Toivo Kärjelle, mutta Kärki piti niitä vielä keskeneräisinä. Samuli ryhtyi keikkamuusikoksi, kun Kärki kehotti häntä hankkimaan käytännön kokemusta viihdemusiikista. Hän soitti Dannyn taustayhtyeessä Made in Finlandissa koskettimia 1970-luvun alussa.


title: Veikko Samuli

text: Samuli pääsi myös studioon soittamaan yhtyeen kanssa ja hänet pestattiin myöhemmin tuottaja Jaakko Salon apulaistuottajaksi. Hän pääsi tekemään sovituksia käännösiskelmiin, kuten lauluihin ”Oon voimissain” ("I Will Survive") ja ”Menolippu”.


title: Veikko Samuli

text: Sanoittaja-säveltäjä-yhteistyö Raul Reimanin kanssa alkoi vuonna 1979. Yhteistyönä syntyivät muun muassa Jonna Tervomaan ”Minttu sekä Ville” ja Matti Eskon ”Lämmin, hellä, pehmoinen”. Kikan kappaleista Veikko Samulin ovat esimerkiksi Vainion sanoittamat ”Mä haluun viihdyttää” ja ”Sukkula Venukseen”. Kari Tapiolle Veikko Samuli on tehnyt muun muassa ”Myrskyn jälkeen”, ”Valoon päin”, ”Sinut tulen aina muistamaan” ja ”Se jokin alkaa” sekä Markku Arolle ”Ollaan lähekkäin” ja Nisa Sorayalle ”Huone 105”. Samulin säveltämää lastenmusiikkia edustaa muun muassa Jorma Toiviaisen sanoittama ”Atsipoppaa”.


title: Veikko Samuli

text: Veikko Samuli loi 1980-luvulla Suomen pop-musiikkiin aivan omanlaatuisen soundin, jota alettiin tuolloin kutsua muusikkopiireissä Veikko Samuli -soundiksi. Tämän tunnisti usein kappaleen taustalla melodisesti soivasta analogisesta syntetisaattorisoundista.


title: Veikko Samuli

text: Samuli palkittiin vuonna 2007 Kullervo Linna -palkinnolla ansioistaan iskelmä- ja tanssimusiikin parissa. Palkinnon suuruus oli 4 200 euroa.


title: Teuvo Loman

text: Teuvo Loman (s. 17. heinäkuuta 1962 Espoo) on helsinkiläinen vaatesuunnittelija, sisustussuunnittelija, kampaaja, malli, laulaja ja trendisuunnittelija.


title: Teuvo Loman

text: Elämäntyönsä Loman on tehnyt stylistinä ja hiusmuotoilijana, ja hänen kampauksiaan on ollut itsenäisyyspäivän vastaanoton vierailla, Leningrad Cowboyseilla sekä useissa suomalaisissa televisio-ohjelmissa. Hän on ollut mukana tositelevisio-ohjelmassa "V. I. P. Seikkailu" (2004). Vuodesta 2006 alkaen Loman on ollut mukana MTV3:n "Pientä pintaremonttia" -ohjelmassa sisustussuunnittelijana. Hän on lisäksi vieraillut muun muassa ohjelmissa W-tyyli, Levyraati, Bettina S, Mummomafia ja Ruben & Joonas.


title: Teuvo Loman

text: Loman julkaisi ensimmäisen levynsä 1988, mutta vasta 2005 "Helsinki City Boy" toi hänet listoille. Loman julkaisi 2007 singlen "Kari", joka on käännös Europe-yhtyeen kappaleesta ”Carrie” ja viimeisimmän singlensä "Nousee huiviin" 2009 digijulkaisuna.


title: Teuvo Loman

text: Lomania on uhkailtu homoseksuaalisuutensa takia ja hän on julkisuudessa kertonut kohtaamastaan syrjinnästä. Loman on myös kertonut olleensa 1980-luvulla psykiatrisessa hoidossa muuttuakseen heteroksi.


title: Teuvo Loman

text:
Loman oli rekisteröidyssä parisuhteessa 24 vuotta nuoremman Niko Heleniuksen kanssa 2014-2016. Pari tapasi toisensa jo vuonna 2004.
Loman ja Helenius ovat eronneet ja Teuvo kihlautui uuden kumppanin kanssa 2017.


title: Laura Voutilainen

text: Laura Voutilainen (oikealta nimeltään Sanna Laura Heikkilä, o.s. Voutilainen, s. 17. toukokuuta 1975 Jyväskylä) on suomalainen laulaja ja viihdetaiteilija. Hänen ensimmäinen albuminsa "Laura Voutilainen" julkaistiin vuonna 1994. Hän oli Suomen edustaja Eurovision laulukilpailussa vuonna 2002 kappaleella ”Addicted to You”. Viimeisimmän studioalbuminsa "Miks ei" hän julkaisi 2017.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen aloitti musiikkiopinnot jo viisivuotiaana Voutilaisen perheen muutettua Jyväskylästä Hollolaan. Aluksi hän oli musiikkileikkikoulussa ja aloitti myöhemmin Lahdessa Päijät-Hämeen konservatorion muusikon opintolinjalla. Soittimenaan Voutilaisella oli sello. 15-vuotiaana hän perusti ensimmäisen yhtyeensä, Kevytlinjan.


title: Laura Voutilainen

text: Talvella 1993 Laura osallistui Lahdessa koelaulutilaisuuteen ja solmi sen myötä kymmenvuotisen artistisopimuksen sekä teki myös samalla kolmevuotisen managerisopimuksen lahtelaisen Uniartist Oy:n kanssa. Ensimmäinen single ”Muuttanut oot maailmain” julkaistiin syyskuussa 1993.


title: Laura Voutilainen

text: Suuren yleisön tietoisuuteen Voutilainen tuli pari kuukautta myöhemmin julkaistulla singlellä ”Kerran”. Näkyvyyttä toi myös esiintyminen Finluxin televisiomainoksissa. Esikoisalbumi "Laura Voutilainen" julkaistiin 7. tammikuuta 1994 ja se nousi 34 viikoksi Suomen viralliselle albumilistalle, parhaimmillaan listan kuudenneksi. Albumista tuli vuoden 1994 myydyin suomalainen äänite. Albumia on myyty yli 117 000 kappaletta.


title: Laura Voutilainen

text: Syksyllä 1994 Voutilainen irtisanoi Uniartist Oy:n kanssa tekemänsä viisivuotisen managerisopimuksen. Syntynyttä sopimuskiistaa käräjöitiin kahdessa oikeusasteessa ja sitä käsiteltiin laajalti lehdissä ja televisiossa. Päätöksessään kesällä 1995 Kouvolan hovioikeus katsoi sopimuksen kohtuuttomaksi ja sen purkamisen Voutilaisen taholta perustelluksi muuttuneessa tilanteessa.


title: Laura Voutilainen

text: Alkuvuodesta 1995 Voutilainen palkittiin vuoden 1994 naissolistin Emma-palkinnolla.


title: Laura Voutilainen

text: Elokuussa 1996 Voutilainen julkaisi toisen studioalbuminsa, "Kaksi karttaa". Albumi myi kultaa kolmessa päivässä ja myi lopulta platinaa. Albumin myötä Voutilainen palkittiin toistamiseen vuoden naissolistiksi.


title: Laura Voutilainen

text: Vuonna 1997 Voutilainen julkaisi joululevyn "Lumikuningatar", mutta albumi ei noussut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle. Vuonna 1998 julkaistu "Etelän yössä"-albumi nosti Voutilaisen jälleen listoille. Itse albumi myi kultaa ja albumilta hiteksi nousivat kappaleet ”Etelän yössä” ja ”Vuoksi sun”.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen julkaisi lokakuussa 2002 albumin "Puolet sun auringosta", joka esitteli uudistuneen Laura Voutilaisen. Aiemmin iskelmää esittänyt Laura Voutilainen -nimellä esittänyt artisti esiintyi uudella albumilla vain Laura nimellä, esittäen uudella albumilla entistä pophenkisempiä kappaleita. Vaikka ennakkoon julkaistut singlet ”Neonvalot” ja ”En mielestäin sua saa” nousivat radiohiteiksi, eivät ne kuitenkaan auttaneet nostamaan itse albumia kuin albumilistan 14:nneksi.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa Tallinnassa vuonna 2002 Maki Kolehmaisen säveltämällä kappaleella ”Addicted to You”. Kappale sijoittui loppukilpailussa vasta sijalle 20, vaikka se oli ollut yksi kilpailun ennakkosuosikeista. Kilpailun jälkeen järjestetyssä euroviisufanien äänestyksessä Suomen edustuskappale ja edustaja äänestettiin koko kilpailun parhaiksi.


title: Laura Voutilainen

text: Euroviisujen jälkeen Voutilainen julkaisi vielä kaksi albumia Laura -nimellä, mutta "Päiväkirja" ja "Tässä hetkessä" -albumit jäivät melko vähäiselle huomiolle.


title: Laura Voutilainen

text: Kesällä 2006 Voutilasen siihen astinen ura koottiin hänen ensimmäiseksi kokoelmalevyksi, "Lauran päiväkirja – Kaikki parhaat".


title: Laura Voutilainen

text: Huhtikuussa 2007 Voutilainen julkaisi albumin "Kosketa mua" ja palasi samalla käyttämään jälleen Laura Voutilainen -nimeä. Hän sai albumista lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen kultalevyn. Syksyllä 2007 Voutilainen kiersi konserttisaleja "Lauran Parhaat" -kiertueella, joka sisälsi läpileikkauksen hänen 15-vuotiseen uraansa. Kiertueen televisiotaltiointi esitettiin YLE TV2:lla toukokuussa 2009. Vuosi 2007 päättyi Voutilainen osalta YLE TV2:n "Sirkus"-ohjelman voittoon.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilaiselle vuosi 2008 oli menestyksekäs. Hänet palkittiin Iskelmän Vuosi -gaalassa vuoden 2008 naisartistiksi. Vuonna 2010 samaisessa gaalassa hänet palkittiin jälleen vuoden naisartistiksi. Valinta perustui kuuntelijaäänestyksen tulokseen. Vuonna 2008 hän sai myös kutsun Linnan juhliin.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen kilpaili syksyllä 2010 "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman viidennellä tuotantokaudella parinaan tanssija Marko Keränen. Pari sijoittui kisassa toiseksi häviten finaalissa Antti Tuiskulle, joka sai parinsa kanssa finaalissa kaikkiaan 78 prosenttia yleisöäänistä. Keskimääräisten tuomaripisteiden perusteella Voutilainen oli kuitenkin Keräsen kanssa kauden paras pari.


title: Laura Voutilainen

text: Nykyisin Voutilainen tekee myös itse sävellyksiä ja sanoituksia albumeilleen, kun ne aiemmin ovat sisältäneet muiden tekemiä kappaleita. Useat Voutilaisen julkaisemat kappaleet ovat kuitenkin myös alkuperältään venäläisiä, kuten ”Timanttinen tähti”, ”Rakkautta ei piiloon saa”, ”Vaarallinen yllätys”, ”Tunnet sen”, ”Villiviini”, ”Vastaa” ja ”Monta monta” -kappaleet.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen toimi kevään 2012 "Idols"-laulukilpailun tuomarina yhdessä Jone Nikulan ja Tommi Liimataisen kanssa.


title: Laura Voutilainen

text: Vuonna 2012 hän osallistui toistamiseen Tasavallan Presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolle.


title: Laura Voutilainen

text: Vuonna 2017 hän osallistui "Vain elämää" -ohjelman kuudennelle tuotantokaudelle.


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen on itse tuottanut useita konsertti- ja show-kiertueita. Muun muassa "Kaksi karttaa" (1995), "Hei me tanssitaan" (1997), "Lumikuningatar" (1997), "Laura wou!" (2000), "Ilta Lauran kanssa" (2001), "Puolet sun auringosta" (2002), "Päiväkirja" (2003) ja "Kaikki Parhaat 1994–2007" (2007). Hän on esiintynyt myös Helsinki Grand Casinolla revyyssä "Let's Go Casino" (2005) ja omassa revyyssään "Diva Dive" (2006) ja (2007). "Lumikuningatar"-joulushow nähtiin myös Nelosella jouluna 1997 ja "Laura Wou!" esitettiin kuusiosaisena sarjana MTV3-kanavalla vuonna 2000. Voutilainen näytteli vuonna 2018 Syke-sarjassa potilas Paula Grebea.


title: Laura Voutilainen

text: Musikaalinäyttelijänä Voutilainen on esiintynyt UIT:n revyyssä Haloolla päähän (1996) ja revyyssä Lisää Letkua (2006). Hän oli englantilaisen musikaalin "What a Feeling" tähtenä niin Englannissa kuin Helsingin Savoy-teatterissakin syksyllä 1997. Hän näytteli myös pääosaa Lahden Kaupunginteatterissa hänen itse ideoimassaan ja Lealiisa Kantolan kirjoittamassa musikaalissa "Yön sisar" (2002–2003). Voutilainen on toiminut myös ääninäyttelijänä Disneyn animaatioelokuvassa "Herkules" (1997) ja "Prinsessa ja sammakko" (2009) sekä DreamWorksin animaatioelokuvissa "Madagascar" (2005), "Mehiläisen elokuva" (2007), "Madagascar 2" (2008) ja "Madagascar 3" (2012).


title: Laura Voutilainen

text: Voutilainen asuu Heinolan kirkonkylässä. Hän oli naimisissa muusikko Juha Heikkilän kanssa vuodesta 1998 vuoteen 2016 ja heillä on kaksi poikaa. Pari haki yhteisesti avioeroa 23. elokuuta 2015 ja jättivät 24. helmikuuta 2016 yhteisen hakemuksen lopulliseen eroon tuomitsemisesta.


title: Shitter Limited

text: Shitter Limited on alun perin Hyvinkäällä vuonna 1979 perustettu hardcore punk -yhtye, joka siirsi sittemmin toimintansa Jyväskylään.


title: Shitter Limited

text: Kesällä 2013 perustetun kokoonpanon kotipesä on Tampere ympäristökuntineen.


title: Shitter Limited

text: Yhtye tuli tunnetuksi provosoivista kappaleistaan, kuten ”Saatanan ryssät”, ”Helena Pesola on huora”, ”Vittu mä tapan sut Iiro Viinanen”, ”Tappakaa Pekka Siitoin” sekä ”Kemiran johtaja pitäis tappaa”. Shitter Limited aiheutti närkästystä myös levyillään "Anna pillua Helena Pesola" (1989), "Saanko nuolla persettäsi Harri Holkeri" (1990) sekä "Wanted Yrjö Pessi" (1990). Silloinen sosiaali- ja terveysministeri Helena Pesola teki levystä "Anna pillua Helena Pesola" rikosilmoituksen ja poliisi takavarikoi kaikki levyn myymättä olleet kappaleet.


title: Shitter Limited

text: Yhtyeen levy "Syö paskaa" (1992) jouduttiin vetämään markkinoilta McDonald's-hampurilaisketjun oikeustoimien uhan vuoksi. Levyn kannessa oli McDonald'sin maskottia Ronald McDonaldia esittänyt kuva. Ensilevy taas närkästytti entisen sosiaali- ja terveysministeri Helena Pesolan. Hän nosti kunnianloukkaussyytteen yhtyettä vastaan, mutta perui sen ennen oikeudenkäyntiä.


title: Shitter Limited

text: Shitter Limitedin toistaiseksi viimeiseksi albumiksi jäi "Nyt ammutaan ministeri Pertti Salolainen" (1994). Ilmestymisen aikoihin yhtye oli jo lopettanut toimintansa. Myöhemmin ilmestyivät kokoelmat "No More Lies" (1995) ja live-levy "Nyt tapetaan kaikki" (1998). Shitter Limited palasi lavoille lähes alkuperäisessä kokoonpanossaan keväällä 2006 pienimuotoisen Suomen-kiertueen muodossa. Saksassa Höhnie Records julkaisi vuonna 2006 kokoelma-albumin yhtyeen vanhoista kappaleista.


title: Shitter Limited

text:
2013 yhtyeen kokoonpano muuttui täysin ja instrumentit vaihtuivat elektroakustisiksi.
Studioalbumit


title: Shitter Limited

text: Kokoelma-albumit


title: Shitter Limited

text: Livealbumit


title: Shitter Limited

text: EP:t