title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Lukuisista muutoksista huolimatta edellä mainitut kaksi sääntöä olivat ne, joiden myötä peli merkittävästi muuttui. Niiden myötä pelistä tuli avoimempaa, otteluissa nähtiin pitkiä juoksuja ja sivuttaissuuntaisia syöttöjä. Vuonna 1888 Camp ehdotti vyötärön alapuolelle taklaamisen sallimista, minkä myötä peli muuttui fyysisemmäksi ja pelaajat isommiksi, kun nopeudella ei enää saanut samanlaista etulyöntiasemaa. Vuotta 1912 monet asiantuntijat pitävät lajin varsinaisena syntyvuotena .


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Sääntömuutosten jälkeen laji alkoi kukoistamaan 1910 -luvulla. Suurimpana syynä nähtiin eteenpäinsyöttö. Myös suojaimia ja kypäriä otettiin käyttöön, vaikka heittopelin yleistyminen poisti hiukan pelin rajuutta. Ensimäiset ammattilaisottelut pelaattin jo 1890-luvulla. Tehdastyöntekijöille maksettiin 5-10 taalan palkkio per ottelu. Tämän jälkeen pelaajien palkkiot ovat olleetkin nousussa. NFL:ssä pelaajan keskipalkka kaudessa on n.2 miljoonan USD luokkaa, mutta hajonta on suurta. Monella ensimmäistä vuottaan NFL:ssä aloittaneella alkupalkka voi olla 200-300.000 USD. Toisaalta liigan kärjen palkat on esim 10-30 miljoonan välillä per vuosi.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Vuonna 1920 perustettiin APFA (American Professional Football Association), mutta katsojia ei tullut riittävästi eikä menestynyt riittävän hyvin. Liiga muodostui uudelleen ja 24.6.1922 nimi vaihdettiin NFL:ksi. Heti alussa mukaan tuli 18 joukkuetta.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Ensimmäiset ottelut Suomessa käytiin 1970-luvun puolivälissä. Silloin kohtasi Helsingin Munkkiniemen ja Espoon Tapiolan lukioista koostuvat joukkueet. Vuonna 1979 perustettiin liitto, missä opeteltiin ja koottiin mm. pelin säännöt ja tuomaritoiminta. Vuonna 1980 pelattiin varsinainen ensimmäinen SM-sarja seitsemän joukkueen kesken, joista kolme lopetti kauden kesken. Vaahteraliiga nimi otettiin käyttöön vuonna 1982. Koko 80-luvun laji suosio kasvoi Suomessa voimaakkasti mm ensimmäiseen EM-kultaan Italiaa vastaan vuonna 1989. Suomi sai myöskin vuonna 1991 EM-kisat järjestettävääkseen Helsingissä. Tuloksena oli hopea. Nykyisellään harrastajia on n. 3500 noin 30:ssä seurassa.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisen jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut vuonna 2018 pidetään Vantaalla Myyrmäen jalkapallostadionilla.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text:
Amerikkalaisessa jalkapallossa on kolme tapaa hankkia pisteitä:
Suorakulmainen kenttä on 120 jaardia pitkä ja 53,33 jaardia leveä. Kentän molemmista päistä on erotettu koko kentän leveydeltä 10 jaardin maalialueet. Varsinainen pelialue on siten 100 jaardia. Maalialueilla on Y-kirjainta muistuttavat maalihaarukat, joiden poikkipuu on 3,05 metrin (10 jalkaa) korkeudella ja pystypuiden väli 5,6 metriä (18 jalkaa 6 tuumaa). Kenttä on jaettu poikittaisilla merkkiviivoilla 5 tai 10 jaardin välein. Kenttä on jaettu pituussuunnassa kolmeen osaan ns. sisäsivurajoilla. Sisäsivurajat ovat 20 jaardin etäisyydellä sivurajasta, jolloin niiden välinen etäisyys toisistaan on 13.33 jaardia. Yritykset aloitetaan aina sisäsivurajojen välistä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalainen jalkapallo on ilmatäytteinen noin 28 cm pitkä, ympärysmitaltaan noin 56 cm ja päällystetty nahalla. Valkoiset nauhat auttavat pelinrakentajaa tarttumaan paremmin palloon ja helpottavat heittämistä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Peliaika on 60 minuuttia (Euroopassa poikkeuksellisesti 48 minuuttia) jaettuna neljään neljännekseen, joista kukin kestää 15 minuuttia (EFAF-säännöissä 12 minuuttia). Ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen jälkeen on minuutin pituinen tauko, jonka aikana joukkueet vaihtavat kenttäpuoliskoja. Toisen neljänneksen jälkeen on 12–15 minuutin pituinen puoliaika. Pelikello pysäytetään pallon mennessä yli rajojen, jokaisen pistesuorituksen jälkeen, epäonnistuneiden heittopelien jälkeen, kahden viimeisen peliminuutin alkaessa (ns. kahden minuutin varoitus) sekä rangaistusten ja aikalisien vuoksi. Juoksupelien sekä onnistuneiden heittopelien jälkeen pelikello käy. Aikalisiä saavat molemmat joukkueet ottaa kummallakin ottelupuoliskolla kolme. Lisäksi tuomari voi määrätä harkinnanvaraisia aikalisiä esimerkiksi loukkaantumisten vuoksi. Peliajan hallinta eli pelikellon oikea-aikainen pysäyttäminen tai käynnissä pitäminen pelivalintojen ja aikalisien avulla on oleellinen osa amerikkalaisen jalkapallon taktiikkaa.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Vuonna 1873 amerikkalaisessa jalkapallossa ryhdyttiin turvallisuuden takaamiseksi käyttämään kahta tuomaria, joiden määrä vuoteen 1983 mennessä nousi jo seitsemään.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Jo Britteinsaarten esimuodoista lähtien jalkapallo oli luonteeltaan ollut hyvin väkivaltainen peli, minkä hengen mukaisesti amerikkalaisessa jalkapallossa kiellettiin kaikenlaiset metallia sisältävät vaatteet ja varusteet vuonna 1894. varusteissa on tapahtunut kehitystä, kun erilaisia suojavarusteita on sallittu loukkaantumisten estämiseksi. Vuonna 1890 pelaajien ainoa päänsuoja oli heidän kasvattamansa pitkät hiukset sekä nahkainen nenäsuoja. Vuonna 1896 otettiin käyttöön ensimmäiset nahasta valmistetut päänsuojukset, jotka kehittyivät ajan myötä korvaläpillä varustetuiksi lippalakeiksi. Nykyistä muistuttava metallinen suojakypärä esiteltiin vuonna 1917. Pakollisiksi kypärät tulivat yliopistopeleissä vuonna 1939 ja NFL:ssä vuonna 1943. Nykyisin alan liitot suosittelevat mm pakollisten varusteiden valvontaa, että pelaajilla on asianmukainen varustus pelissä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Kypärä suojaa kallovammoilta ja ne ovat kehittyneet vuosien saatossa. Nykyiset kypärät ovat ilmatäytteisiä ja ne sovitetaan joka pelaajalle erikseen. Lisäksi kypärän leukasuoja tulee olla kiinnitetty pelin aikana kuin myös hammassuojat käytössä. Muita pakollisia varusteita ovat reisisuojat, polvi- ja lonkkasuojat, hartiasuojat, pelisukat, pelipaita ja -housut.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Yleisimmät rangaistukset vaikuttavat hyökkäyksen kenttäasemaan. Jos hyökkäys saa rangaistuksen, palloa siirretään kauemmaksi puolustuksen maalista ja päinvastoin. Rangaistuksia on kolmen tasoisia: 5, 10 ja 15 jaardia tai seuraava yritys virheentekopaikasta. Rangaistukseen liittyy usein myös yrityksen uusiminen tai yrityksen uusimisoikeuden menetys (esimerkiksi tahallisessa epäonnistumisessa eteenpäinsyötössä).


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Tiettyjen rikkeiden tapahtuessa yritys voidaan pelata normaalisti loppuun, minkä jälkeen rikottu joukkue voi valita rangaistuksen toimeenpanon ja hylkäyksen väliltä (jolloin pelattu yritys jää voimaan). Tällainen rike on esimerkiksi puolustuksen tekemä paitsio eli aloituslinjan ennenaikainen ylittäminen (josta seuraa 5 jaardin rangaistus), jolloin hyökkäävä joukkue pelaa yrityksen loppuun ja sen jälkeen lasketaan hyökkäyksen etenemät jaardit. Jos edettyjä jaardeja on yli viisi, kannattaa hyökkäyksen useimmiten hylätä rangaistus; jos jaardeja on alle viisi, kannattaa hyökkäyksen useimmiten hyväksyä 5 jaardin rangaistus.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Yksittäinen pelaaja tai valmentaja voidaan myös sulkea ottelusta ja jopa vaihtopenkki voi aiheuttaa joukkueelleen rangaistuksen esimerkiksi epäurheilijamaisesta käytöksestä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Molemmilla joukkueilla saa kentällä olla kerrallaan 11 pelaajaa. Kaikkiaan pelaajien määrä NFL-joukkueessa voi olla enintään 46 pelaajaa. Palloa kulloinkin kuljettavaa joukkuetta sanotaan hyökkäykseksi ja vastaavasti toista joukkuetta puolustukseksi.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Ennen ottelun alkua määritellään kolikonheitolla aloituspotkun suorittava joukkue sekä kenttäpuoliskot. Aloituspotkulla aloitetaan ottelun molemmat puoliskot. Potkua palauttava joukkue pyrkii saamaan pallon kiinni ja kuljettamaan sitä kantamalla mahdollisimman pitkän matkan kohti maalialuetta. Kohdasta, jossa pallon palauttaja taklataan, alkaa palauttavan joukkueen ensimmäinen hyökkäysvuoro.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Hyökkäyksen on edettävä 10 jaardia neljällä yrityksellä. Jos hyökkäävä joukkue onnistuu etenemään tarvittavat jaardit, se saa taas uudet neljä yritystä edetäkseen seuraavat 10 jaardia. Yleensä, jos hyökkäyksellä on viimeinen yritys ja uuteen ensimmäiseen yritykseen tai maaliin tarvittava matka jaardeina on pitkä, kentälle lähetetään potkujoukkue, jonka lentopotkun potkaisija potkaisee lentopotkulla pallon mahdollisimman kauas omasta maalista, jotta vastustajalla olisi vastaavasti mahdollisimman paljon edettävää maaliin. Puolustava joukkue pyrkii katkaisemaan hyökkäyksen etenemisen joko katkaisemalla syötön yrityksen tai taklaamalla pallollisen pelaajan ennen kuin tarvittava jaardimäärä on tullut täyteen. Jos syötönkatko onnistuu, hyökkäysvuoro vaihtuu heti.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Aloitussyöttöä kutsutaan snapiksi. Snapin antaa hyökkäyksen keskimmäinen linjamies eli sentteri (C). Pallo annetaan jalkojen välistä pelinrakentajalle (QB).


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisessa jalkapallossa on lukuisia eri pelipaikkoja ja rooleja. Tärkeimmät erot ovat hyökkäys- ja puolustuspelaajien välillä. Sekä hyökkäyksessä että puolustuksessa on lukuisia eri rooleja eri pelaajille. Hyökkäyksen "aivot" on pelinrakentaja (QB) joka vastaanottaa aloitussyötön hyökkäyksen linjan keskimmäiseltä mieheltä eli sentteriltä (C) ja käynnistää pelin. Pelinrakentaja voi joko antaa pallon keskushyökkääjälle (HB/FB), joka etenee palloa kantamalla. Pelinrakentaja voi myös heittää pallon laitahyökkääjille (WR) tai sisemmille laitahyökkääjille (TE). Pelinrakentajalle vaihtoehtona voi olla oma juoksu pallon kanssa. Hyökkäyksen linja koostuu viidestä pelaajasta. Näiden pelaajien tehtävä on avata puolustukseen juoksuväylä keskushyökkääjälle tai tehdä heittopeleissä suojausta pelinrakentajalle. Eri hyökkäysmuodostelmissa eri pelaajien käyttö vaihtelee runsaasti, ja jopa kahdella saman pelipaikan pelaajalla rooli voi olla erilainen.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Puolustuksessa pelaajien tehtävä on pysäyttää hyökkäyksen ja pallonkantajan eteneminen. Aloituslinjan tasalla on puolustuksen linja, jonka tehtävänä on estää hyökkäyksen linjan blokkaaminen eli estää juoksupelissä juoksuväylien tekeminen, sekä heittopeleissä pelinrakentajan taklaaminen tai heiton estäminen. Linjan takana ovat tukimiehet,(LB) joiden ensisijainen tehtävä on taklata pallonkantaja. Puolustustehtävästä riippuen tukimiehet joutuvat myös varjostamaan heittopeleissä hyökkääjiä tai myös ahdistelemaan pelinrakentajaa ryntäämällä nopeasti hyökkäyksen linjan läpi, muodostunut saksankielisestä sanasta Blitzkrieg, joka tarkoittaa salamasotaa). Puolustuksen takakentällä pelaavat takamiehet, joista kulmapuolustajat pelaavat laitahyökkääjiä vastaan, usein mies miestä vastaan puolustamalla. Takamiehistä viimeinen lukko on takapuolustaja, joista tavallisesti yksi pelaa puolustuksen alimpana pelaajana avustaen muuta puolustusta, lähinnä kulmapuolustajia ja tukimiehiä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Potkupelejä varten joukkueissa on omat erikoismiehensä. Aloitussyötön antaja toimii samalla tavalla kuin sentteri, mutta on erikoistunut pitkien aloitussyöttöjen antamiseen. Lentopotkun potkaisijan pääasiallinen tehtävä on saattaa pitkillä potkuilla vastustajan joukkue hankalaan kenttäasemaan mahdollisimman kauas maalialueelta. Aloituspotkuja ja kenttämaaleja varten on potkaisija ja aloitus- sekä lentopotkuja palauttaa tavallisesti potkunpalauttaja. Potkunpalauttajat ovat joukkueensa nopeimpia jäseniä, normaalilta pelipaikaltaan laita- tai keskushyökkääjiä tai puolustuksen takakentän pelaajia.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Aloitussyöttöhetkellä hyökkäävällä joukkueella vähintään viiden pelaajan tulee olla olla aloituslinjassa. Takakentällä ei saa olla enempää kuin neljä pelaajaa.. Hyökkäyspelin strategiana on pitää pallohallussa ja edetä kentällä vähintään 10 jaardia neljällä yrityksellä. Hyökkäyspelin pitää päätyä mahdollisimman suuriin pistemääriin eli maaliin (touchdown) ja lisäpisteisiin. Strategiaan kuuluu myös se, että puolustus ei osaa ennakoida tulevaa peliä ja iskukohtaa puolustukseen.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Pelipaikkalyhenteet


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Usein pelipiirroksissa käytetään lyhennyksiä. Vakiintuneet lyhenteet tulevat englanninkielestä seuraavasti:


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Joukkueen päävalmentajalla on yleensä apunaan hyökkäyksen ja puolustuksen koordinaattorit, joiden tehtävänä on "kutsua pelejä" eli valita kulloisessakin yrityksessä käytettävät kuviot (kuvioita sanotaan myös "pelikutsuiksi"). Valittava kuvio on monen satunnaistekijän summa. Kuvio voi määräytyä vastustajan miehityksen ja muodostelman, oman joukkueen kenttäaseman, peliajan, yritysten määrän, edettävän matkan tai vastustajan heikkouksien mukaan. Päävalmentaja voi myös säilyttää vetovastuuta itsellään, ja onkin tavallista, että päävalmentaja on erikoistunut joko hyökkäykseen tai puolustukseen.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text:
Ammattilaisjoukkueet valmistautuvat otteluihin valitsemalla satoja, jopa tuhansia pelikuvioita, jotka on analysoitu etukäteen ja peilattu vastustajan tendenssejä, pelitaktiikkaa ja miehitystä vasten. Joukkueen hyökkäyksen pelikirja eli kokoelma hyökkäyskuvioista saattaa sisältää tuhansia eri variaatioita ja skenaarioita siitä, miten vastustajan puolustuksen ryhmitys vaikuttaa toteutettavaan hyökkäyskuvioon.
Perusperiaatteena amerikkalaisessa jalkapallossa hyökkäyksellä on taipumus etsiä sopivia mies miestä vastaan -tilanteita, joissa puolustavat pelaajat joutuvat kuviovalintojen takia alakynteen: esimerkiksi kookkaiden tukimiesten on usein vaikea seurata nopeiden laitahyökkääjien juoksemia heittokuvioita, jolloin laitahyökkääjillä on suurempi mahdollisuus saada kiinni pelinrakentajan heittämä pallo.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Hyökkäyksen linjassa joukkue pyrkii saamaan etua paitsi linjamiesten fyysisellä voimalla, myös blokkaustekniikoilla, -kulmilla ja -kuvioilla. Hyökkääjän ja erityisesti hyökkäyksen linjamiehen etu on aina se, että hän tietää mikä on seuraavaksi pelattava kuvio: ketä hänen täytyy blokata, mistä pallonkantaja juoksee ja mihin suuntaan, millainen heittopeli on kyseessä jne. Puolustava pelaaja näkee edessään ennen yritystä vain hyökkäyksen aloitusmuodostelman ja esimerkiksi puolustuksen linjamiehen on sekunnin murto-osissa reagoitava siihen, mistä kohti hyökkäyksen linjaa pallonkantaja on juoksupelissä tulossa läpi.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Puolustuksen aseina on pelaajien urheilullisuus ja hyökkäyksen tendenssien tulkitseminen eri pelitilanteissa. Puolustuksen ei tarvitse olla paikallaan pelin alkaessa, vaan esimerkiksi tukimiehet ja takamiehet voivat liikkua kentällä vapaasti ja yrittää siten peittää todelliset puolustusvastuut ja alueet, joissa heidän tulee olla pelin lähtiessä liikkeelle. Puolustus voi myös omalta osaltaan luoda epäsuotuisia kaksinkamppailutilanteita, esimerkiksi siirtämällä pelaajia ennen yritystä puolustuksen linjassa sivusuunnassa tai tekemällä ryntäyksiä linjan läpi, jolloin tavallisesti heittopelin valinneessa hyökkäyksessä pelinrakentajaa suojaavien pelaajien lukumäärä on pienempi kuin linjan läpi ryntäävien puolustajien.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaista jalkapalloa ei aiheetta kutsuta myös "nurmikenttien shakiksi", sillä ottelu on taktiikaltaan verrattavissa shakkiin: jokaista siirtoa (ts. pelikuviota) vastaan on olemassa vastasiirto, ja vain siirtojen oikea valinta ja ketjuttaminen auttaa pääsemään tavoitteeseen (ts. maaliin).


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Teoreettisella tasolla myös todennäköisyydet vaikuttavat pelivalintoihin: tietyt pelikuviot on laadittu pelitilanteisiin, joissa tiedetään tarkasti jäljellä olevien yritysten määrä ja edettävä matka. Jos edettävää matkaa on esimerkiksi kolmannella yrityksellä neljä jaardia, tätä tilannetta varten luodussa heittokuviossa voidaan määritellä laitahyökkääjille viisi jaardia pitkät kuviot, joita heidän pitää juosta. Samoin esimerkiksi pelinrakentajalle määritellään aloitussyötöstä lähtien laskettu aika, jolloin pallon on irrottava heittokädestä, jotta laitahyökkääjä saa sen kiinni juostuaan tarvittavat viisi jaardia. Täten pelikuvioiden todennäköinen onnistuminen on ennalta määritelty, mutta loppujen lopuksi kuvioiden toteutuksesta vastaavat pelaajat, joilla on vaihteleva yksilökohtainen pelinlukutaito, nopeus, voima, kokemus ja opittu tekniikka.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Pääartikkeli: SAJL


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon Liitto ry on perustettu vuonna 1979. Liiton päätehtävänä on järjestää ja hallinnoida kilpailu- ja harrastustoimintaa Suomessa. Lajin historian ollessa maassamme vielä lyhyt liiton tavoitteena on myös lajin levittäminen ja sen tunnettuuden parantaminen. Seurojen edustajana liitto toimii myös lajin suomalaisena edustajana kansainvälisesti sekä suorittaa lajin edunvalvontaa niin koti- kuin ulkomailla. Nykyisin SAJL:n jäsenseuroissa toimintaan osallistuukin lähes 3500 lisenssiharrastajaa.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Pääartikkeli: NFL


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Suomessa Vaahteraliiga on lajin SM-sarja.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Kanadassa pelattava kanadalainen jalkapallo on lähes sama laji kuin amerikkalainen jalkapallo. Vain pienet sääntöeroavaisuudet (muun muassa kanadalaisen jalkapallon hiukan suurempi kenttä ja yhden pelaajan verran suuremmat joukkueet ja ainoastaan kolmen yrityksen käyttö) erottavat nämä lajit toisistaan. Molemmissa maissa englannin kielen sana "football" tarkoittaa näitä lajeja.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisen jalkapallon sisäpelimuunnos on arena football, jossa kenttä ja joukkuekoko ovat huomattavasti pienemmät, mutta tempo ja pistesuoritusten määrä suurempi. Lajien yhteisistä piirteistä kertoo se, että samat pelaajat saattavat peliuransa aikana pelata amerikkalaisen jalkapallon, kanadalaisen jalkapallon sekä arena footballin ammattilaissarjoissa.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisesta jalkapallosta on sovellettu omia lajeja, joissa kontaktin määrää on vähennetty tai kontaktin ottaminen on kokonaan poistettu. Lippupallo on amerikkalaisen jalkapallon kaltainen peli, jota pelataan pienemmällä kentällä, ja pelaajia saa kentällä olla yhtä aikaa viisi (5). Taklaaminen on kielletty, sitä merkataan vyöllä olevan lipun nappaamisella. Naisille on amerikkalaisesta jalkapallosta kehitetty erilaisia variaatioita, jotka eroavat lippupallosta ja miesten pelaamasta versiosta muun muassa kenttäpelaajien määrän suhteen (7 tai 9). Aikaisemmin Suomessa pelattiin lippupallosta kehitettyä niin kutsuttua semi-contact versiota, joka erosi edeltäjästään muun muassa linjapelin ja rajoitetun kontaktin (blokkaaminen suorin käsin) sallimisen osalta. Nykyään naisetkin pelaavat varusteet päällä täyden kontaktin amerikkalaista jalkapalloa, joka eroaa miesten pelistä lähinnä kenttäpelaajien määrän osalta (9 vs 11).


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Etenkin Australiassa amerikkalaisesta jalkapallosta käytetään nimitystä "gridiron" erotukseksi australialaisesta jalkapallosta, joka joistakin samankaltaisuuksista huolimatta on kuitenkin kehittynyt täysin eri lajiksi.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Edellä mainitusti Yhdysvalloissa käytetään amerikkalaisesta jalkapallosta sanaa "football" ja eurooppalaisesta jalkapallosta "soccer". Brittienglannissa amerikkalainen jalkapallo on "American football".


title: Paras katseluaika

text: Paras katseluaika, radioon viitatessa paras kuunteluaika, () tarkoittaa vuorokauden aikaa (noin kello 19.00–23.00), jolloin suurimman osan television katselijoista on havaittu tai arvioitu katselevan televisiota. Samaa käsitettä käytetään myös radiosta, jossa paras kuunteluaika on noin kello 06.00–18.00. Koska parhaaseen katseluaikaan television katselijamäärä on maksimissaan, siihen aikaan näytetään uusia, lupaavia sarjoja tai ulkomailla suosiota saavuttaneita sarjoja sekä elokuvia. Eri televisiokanavilla voi olla erilaiset parhaat katseluajat, esimerkiksi MTV3-kanavalle tämä on klo 19.00–22.30. Myös pitkäaikaisia sarjoja (esimerkiksi "Salatut elämät") näytetään vuodesta toiseen aina samaan aikaan, jolloin katselijakunta vakiintuu.


title: Vanhanen

text: Vanhanen on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:


title: Amenemhet IV

text: Amenemhet IV (joskus myös "Amenemhat") oli muinaista Egyptiä 12. dynastian aikaan vuosina 1799 eaa.-1787 eaa. (tai 1786-1777 eaa.) hallinnut faarao. Hän jakoi valtaistuimen isänsä Amenemhet III:n kanssa ensimmäisinä hallitusvuosinaan.


title: Amenemhet IV

text: Manethon mukaan Amenemhet hallitsi vain kahdeksan vuotta. Torinon papyrus taas ilmoittaa hänen hallitusajakseen 9 vuotta, 3 kuukautta ja 27 päivää.


title: Amenemhet IV

text: Amenemhet IV on luultavasti Amenemhet III:n poika (mahdollisesti pojan poika). Hänen äitinsä nimeä ei tiedetä ja tämä saattoikin olla jo kuollut Amenemhet IV:n noustessa valtaan. Amenemhet III:n pitkän hallituskauden vuoksi, Amenemhet IV oli jo hyvin vanha noustessaan faaraoksi (lyhyt hallitusaika puoltaa tätä näkemystä). Amenemhetillä ei ollut miespuolisia jälkeläisiä ja häntä valtaistuimelle seurasikin hänen sisarpuolensa (mahdollisesti täti) Sobekneferu, joka saattoi olla myös hänen vaimonsa.


title: Amenemhet IV

text: Amenemhetin hallituskaudesta tiedetään hyvin vähän, mutta löytyneiden kirjoitusten pohjalta voidaan päätellä hänen pitäneen sotajoukkoja Nubiassa (Senusret III:n valtaamat alueet), kuitenkaan laajentamatta Egyptin rajoja.


title: Amenemhet IV

text: Mazgunassa sijaitseva pyramidin katsotaan olevan Amenemhetin rakennuttama, vaikka vuonna 1910 tehdyissä kaivauksissa ei löydetty mitään merkkiä pyramidin omistajasta. Pyramidin ajoitus perustuukin täysin tyylillisiin seikkoihin, eikä siksi ole välttämättä paikkansapitävä. Amenemhetin tiedetään rakennuttaneen isänsä aloittaman temppelin loppuun Medinet Maadissa. Lisäksi hän rakennutti pienen temppelin Qasr el-Saghaan.


title: Amenemhet IV

text: Amenemhet oletetaan olevan haudattuna Mazgunan pyramidiin, mutta koska paikalla suoritetuissa kaivauksissa ei ole löytynyt mitään todisteita tästä, ei oletusta voida pitää ollenkaan varmana.


title: Turning Torso

text: Turning Torso on Ruotsin etelärannikolla Malmön Västra Hamnenin kaupunginosassa sijaitseva 54-kerroksinen ja 190 metriä korkea asuinrakennus. Sen on suunnitellut espanjalainen Santiago Calatrava. Turning Torso on Pohjoismaiden korkein rakennus ja oli valmistuessaan Euroopan kolmanneksi korkein asuinrakennus. Rakennus valmistui marraskuussa 2005.


title: Turning Torso

text: Rakennuksen erikoisuutena on se, että sen runko kiertyy 90 astetta akselinsa ympäri matkalla maasta ylimpään kerrokseen. Rungon jäykisteenä on kaareutuva ulkopuolinen teräsristikkorakenne.


title: Turning Torso

text: Rakennuksen alimmissa kerroksissa on toimistotilaa ja ylemmissä sekä asuntoja että yhteisiä tiloja. Rakennuttaja ja omistaja on yli puolen miljoonan jäsenen vuokra-asunto-osuuskunta HSB. Rakennus näkyy kirkkaalla ilmalla Kööpenhaminaan saakka.


title: Magnus von Wright

text: Magnus von Wright (13. kesäkuuta 1805 Kuopion pitäjä – 5. heinäkuuta 1868 Helsinki) oli taidemaalari ja ornitologi. Lintukuvitusten ja -maalausten ohella hänet tunnetaan maisemista, joita hän alkoi maalata 1860-luvulla. Magnus von Wright oli Suomen ensimmäisiä talvimaisemien kuvaajia, tunnettuja ovat esimerkiksi "Talvimaisema Savosta" (1860) ja "Annankatu kylmänä talviaamuna" (1868). Hänen Helsinki-kuvansa ovat myös kulttuurihistoriallisesti arvokkaita.


title: Magnus von Wright

text: Wright maalasi 1838 ensimmäisen öljymaalauksensa, joka kuvasi tilhiä. Hän teki 1857 lyhyen opintomatkan romanttisen maisemamaalauksen keskuspaikkaan Düsseldorfiin. Wright maalasi lisäksi runsaasti kukka- ja hedelmäasetelmia.


title: Magnus von Wright

text: Magnus von Wright opiskeli Turun kymnaasissa 1823–1825 ja lähti Tukholman taideakatemian oppilaaksi. Samaan aikaan hän opiskeli myös Carl Johan Fahlcranzin ja J. F. Julinin johdolla. Eräiden muiden nuorten suomalaisten kanssa hän osallistui K. A. Gottlundin Otava-lehden kuvittamiseen. Ruotsalaisen kreivin ja ornitologin Nils Bonden aloitteesta ja kustannuksella hän ryhtyi valmistamaan suurta kuvateosta "Svenska Foglar" (1828–1838), jonka tekemisessä häntä avusti nuorempi veli Wilhelm von Wright. Hän palasi Suomeen 1829 ja toimi vuodesta 1831 maanmittauskonttorin kartanpiirtäjänä. Hän toimi yliopiston eläinmuseon preparaattorina 1845–1849. Vuonna 1859 hän julkaisi teoksen "Finlands foglar, hufvudsagligen till deras drügter besgrifna".


title: Magnus von Wright

text: Von Wright julkaisi 1838 oppikirjan "Grunder i rita och teckna" ja osallistui 16 litografialla teoksen "Finland framställdt i teckningar" kuvittamiseen. Myös hänen päiväkirjojaan on julkaistu.


title: Magnus von Wright

text: Magnus von Wright opetti yliopiston piirustussalilla 1849–1868. Hänet valittiin Suomen Taideyhdistyksen johtokuntaan yhdistyksen perustamisvuonna 1846 ja hän toimi tässä luottamustehtävässä aina kuolemaansa 1868 saakka. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaan vanhalle alueelle. Haudalle pystytettiin 1872 Suomen Taideyhdistyksen järjestämällä kansalaiskeräyksellä rahoitettu muistokivi. Kiven suunnitteli arkkitehti Axel Hampus Dahlström ja Walter Runeberg toteutti siihen taiteilijan palettia esittävän pienen marmorireliefin.


title: Magnus von Wright

text: Hänen puolisonsa oli vuodesta 1837 Christina Sofia Salmén (k. 1874). Vanhemmat: Haminalahden kartanon omistaja, majuri Henrik Magnus von Wright ja Maria Elisabet Tuderus.


title: Positiivinen oikeus

text: Positiivinen oikeus on termi, jolla tarkoitetaan oikeutta tehdä jokin teko tai saada jokin etuus tai asia toiselta ihmiseltä tai ihmisryhmältä. Positiivisen oikeuden vastakohta on negatiivinen oikeus, joka tarkoittaa oikeutta olla joutumatta jonkin toiminnan kohteeksi. Esimerkki positiivisesta oikeudesta on bussien ovien lähellä olevat istumapaikat liikuntarajoitteisille ja negatiivisesta oikeudesta on oikeus olla joutumatta kidutetuksi.


title: Reino R. Lehto

text: Reino Ragnar Lehto (vuoteen 1901 Lagerlund, 2. toukokuuta 1898 Turku – 13. heinäkuuta 1966 Helsinki) toimi virkamieshallituksen pääministerinä 270 päivää 18. joulukuuta 1963 – 12. syyskuuta 1964. Lehto oli myös Uudenmaan läänin maaherrana 1964–1966. Ministeri Sakari T. Lehto oli hänen poikansa.


title: Reino R. Lehto

text: Lehto valmistui Turun klassillisesta lyseosta vuonna 1917. Hän suoritti oikeustutkinnon vuonna 1921. Varatuomarin arvon hän sai vuonna 1924. Lehdosta tuli lakitieteen kandidaatti vuonna 1934 ja lisensiaatti vuonna 1948.


title: Reino R. Lehto

text: Aluksi Lehto toimi asianajajana vuosina 1922–1932. Nuorempana oikeuskanslerin sihteerinä hän toimi vuosina 1933–1934 ja Helsingin 1. kaupunginviskaalina vuosina 1934–1936. Tämän jälkeen hän toimi kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkönä ja hallintoneuvoksena 28 vuotta vuosina 1936–1964.


title: Reino R. Lehto

text: Lehto oli urallaan myös SOTEVA:n pääsihteeri (1944–1948), Neste Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtaja (1948–1966), Valmet Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtaja (1951–1966), Rego Oy:n johtokunnan puheenjohtaja (1953–1966), Tesvision hallintoneuvoston puheenjohtaja (1959–1963) sekä Merikiito Oy:n puheenjohtaja (1960–1966).


title: Reino R. Lehto

text: Kauppatieteiden kunniatohtorin arvon hän sai Helsingissä vuonna 1960.


title: Reino R. Lehto

text: Lehto oli Suomen viimeinen 1800-luvulla syntynyt pääministeri.


title: Johan Sederholm

text: Johan Sederholm (26. lokakuuta 1722 – 17. helmikuuta 1805) oli merkittävä helsinkiläinen kauppias, laivanvarustaja ja tehtailija. Palveluksistaan kruunulle Sederholm pääsi yhdeksi kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummeista.


title: Johan Sederholm

text: Sederholm syntyi Helsingissä vaatimattomaan perheeseen. Hän kävi koulua 16-vuotiaaksi asti, minkä jälkeen hän aloitti työt kauppa-apulaisena. Vuonna 1748 hän perusti oman liikkeensä yhdessä ystävänsä Nils Burtzin kanssa. Liike oli menestyvä, mutta vuonna 1752 kumppanit päättivät purkaa yhtiön ja jakaa tulonsa. Sederholm perusti tämän jälkeen oman liikkeen.


title: Johan Sederholm

text: Vuonna 1777 hän sai kuningas Kustaa III:lta luvan omistaa Herttoniemen kartanon ja Kumpulan tilat. Lisäksi hän omisti useita sahoja ja laivanrakennustelakoita sekä itse perustamansa purjekangastehtaan.


title: Johan Sederholm

text: Sederholm oli naimisissa kahdesti, ensin Hedvig Solitanderin ja tämän kuoltua Maria Magdaleena Wendelian kanssa. Molemmat vaimot kuolivat ennen häntä. Sederholmilla oli kahdesta avioliitosta yhdeksän poikaa ja kolme tytärtä.


title: Johan Sederholm

text: Johan Sederholm haudattiin suvun hautaholviin Ulrika Eleonoran kirkon hautausmaalle. Kirkko ja hautausmaa raivattiin vuonna 1827 pois Senaatintorin tieltä, jolloin Sederholmin arkku siirrettiin ainoana Vanhaan kirkkopuistoon. Hänen uuden hautakappelinsa suunnitteli C. L. Engel.


title: Mytologia

text: Mytologia eli jumalaistarusto on kansan tai heimon myyttien järjestelmä, yhteinen tarusto ja uskomusten kokonaisuus. Kansojen, heimojen tai muiden sivilisaatioiden mytologiat ovat kehittyneet pitkän ajan kuluessa, ja ne sisältävät erityyppistä ja eri aikakausilta peräisin olevaa aineistoa. Mytologia välittyy tavallisesti suullisena perimätietona, mutta joskus myytit kootaan eepoksiksi ja kirjoitetaan muistiin. Nykyajan kaupunkitarinoita, uusia uskomuksia ja myyttejä ei pidetä mytologioina.


title: Mytologia

text: Mytologiaksi nimitetään myös myyttien tutkimusta, joka on uskontotieteen laji.


title: Mytologia

text: Ihmisyhteisöiden elämän muutokset muokkaavat mytologiaa. Samankaltaisessa tilanteessa ja kehitysvaiheessa elävillä ihmisyhteisöillä on myös ydinosiltaan samankaltaiset mytologiat. Ihmisyhteisöillä, jotka elävät nykyisin metsästäjä-keräilijöinä on pohjimmiltaan samankaltaiset mytologiat, kuin muilla kansoilla oli silloin, kun nämä olivat metsästäjä-keräilijöitä. Seuraavassa esitellään myyttien kehitysvaiheita perustuen lähinnä Karen Armstrongin tutkimuksiin.


title: Mytologia

text: Paleoliittisella kaudella, ennen maanviljelyyn siirtymistä uskonnollisuus oli šamanistisia ja animistista. Kaikkialla, esineissä ja erityisesti luonnonolioissa, oli läsnä henkiolentoja ja pyhyys. Henkitodellisuus oli osa elämää niin voimakkaasti, ettei varsinaisesti "maallisesta" voida puhua. Šamaani sai henkiin suoran yhteyden muuntamalla tajunnantilaansa. Transsiin vajonneen šamaanin sielu matkasi yliluonnollisessa maailmassa ja suoritti siellä tehtäviä, joilla pyrittiin parantamaan ihmisten elämää. Jumalia ja henkiolentoja oli useita ja ne olivat ihmisille läheisiä ja arkipäiväisiä hahmoja, lukuun ottamatta ehkä kaukaista ja pelättyä taivaanjumalaa. Sankarimyytit liittyivät usein šamaaneihin.


title: Mytologia

text: Uskomukset taivaasta kantena ja maasta litteänä kiekkona, kuten myös niiden välisestä maailmanpylväästä ovat ilmeisesti jo paleoliittiselta ajalta peräisin.


title: Mytologia

text: Myytit ovat vahvasti sidoksissa rituaaleihin, ja erityisen tärkeitä ovat myytit pyhästä alkuajasta, jolloin maailma ja ihminen syntyi. Esimerkiksi metsästäjä seurasi mytologiassa kuvatun ensimmäisen metsästäjän toimia ja käsitti ne pyhiksi ja parannusrituaalia suorittava šamaani käytti parantamisessa maailmansyntymyyttiä apunaan. Melkein kaikelle oli oma myyttinen alkuperänsä, joka sijoittui useimmiten juuri myyttiseen alkuaikaan.


title: Mytologia

text: Metsästys oli tärkeä elinkeino, mutta myös kammoksuttua ja rituaalein säädeltyä- se ei siis ollut välttämättä sankarillista. Eläimiin samaistuttiin, koska ihmiset olivat samassa asemassa näiden kanssa, pitkälti luonnon armoilla. Eläinten ajateltiin muodostavan kansoja, kuten ihmisetkin ja lisäksi heimot katsoivat polveutuvansa tietystä eläin- tai kasvilajista ja pitivät sitä toteeminaan. Kun iso eläin tapettiin, sen kunniaksi pidettiin juhlat, joissa sen sielua tai haltijaa yritettiin lepyttää, jotta eläin palaisi takaisin metsään tai taivaaseen. (Katso myös peijaiset.)


title: Mytologia

text: Tässä vaiheessa syntyi usko feminiiniseen maaemoon ja hänen puolisoonsa maskuliiniseen taivaaseen tai taivaanjumalaan kuten pohjois-euroopassa Ukkoon. Metsästystä harjoitettiin edelleen, mutta eläimistä vieraannuttiin ja saaliin saaminen nähtiin voittona ja sankaritekona.


title: Mytologia

text: Korkeakultturien vaikutuspiirissä filosofia alkoi erottaa myytit järjestä ja myytteihin alettiin kohdistaa kritiikkiä. Tällöin syntyivät myös ensimmäiset monoteistiset mytologiat kuten zarathustralaisuus.


title: Mytologia

text: Rooman valtakunnan luhistumisen jälkeinen aika vaikuttaa Euroopassa kulttuurisen taantumuksen ajalta, mutta 1000-luvulla eurooppalaiset luostarit saivat käyttöönsä Aristoteleen ja Platonin teokset, jotka saivat oppineet näkemään selvän eron myyttisen ajattelun ja järjenkäytön välillä. Keskiaikaisessa tomismissa kristinusko pyrittiin ilmoituksen lisäksi perustelemaan järjellä. Euroopassa yritys jatkui ja vaikutti merkittävästi tieteen kehittymiseen.


title: Mytologia

text: Järjestä ja loogisuudesta (kreik. "logos") tuli antiikin filosofian kasvavan ihailun myötä ihailtuja hyveitä, ja myyttinen (kreik. "mythos") alettiin nähdä taantumuksena ja valheena. Syntyi valistus, jonka tarkoitus oli nimenomaan poistaa myyttinen ajattelu. Samaan tähtäsi uskonpuhdistus. Kristinusko haluttiin välttämättä selittää järjen avulla, ettei sitä olisi leimattu myyttiseksi. Koska kristinusko uskontona on kuitenkin myyttinen, tehtävä pitkälti epäonnistui ja kääntyi kristinuskoa vastaan. Kristinuskolle luotiin erilaisia todistuksia ja järkiperusteita. Nämä todistukset ja perustelut kuitenkin kumoutuivat joutuessaan tekemisiin tieteellisen ja järkeen perustuvan lähestymistavan kanssa. Kristinuskoa myös järkeistettiin, sitä muokattiin siten, että se olisi ollut mahdollisimman looginen. Ennen kaikkea uskonpuhdistus pyrki tähän. Monet aiemmin konkreettisina uskotut opit ja kertomukset selitettiin vertauskuvallisiksi ja ei-tosiksi. Näin uskonnon sisältö muuttui ja uskonto muuttui monien arkikokemukselle yhä vieraammaksi. Uskonnon asema yhteiskunnassa heikkeni.


title: Mytologia

text: Tunnettuja mytologioita ovat:


title: Subversion

text: Subversion, lyhennettynä usein svn, on versionhallintajärjestelmä. Sen tarkoituksena on mahdollistaa ohjelmistojen lähdekoodin, tai minkä tahansa suuren tiedostojoukon, muokkaamista hajautetusti tietoverkon yli niin, että kaikkien muokkaajien työkopiot pysyvät ajan tasalla. Subversionia levitetään Subversion Licensen alla, joka on avoimen lähdekoodin lisenssi.


title: Subversion

text: Subversion on kehitetty korvaamaan CVS. CVS:n tavoin Subversionin toiminta pohjautuu keskuspalvelimeen; jollain palvelimella sijaitsee versioarkisto (repository) jota kaikki asiakasohjelmat päivittävät. Asiakasohjelma pystyy olemaan palvelimeen yhteydessä monen eri protokollan yli. Toiminnan pääasiallisena verkkoprotokollana on WebDAV ja DeltaV HTTP:n tai HTTPS:n yli, mutta Subversion voi käsitellä myös paikallisella levyllä sijaitsevaa versioarkistoa tai käyttää omaa protokollaansa SSH:n yli. Yleensä julkisissa projekteissa käytetään WebDAV/HTTP-yhdistelmää tavallisten käyttäjien tarpeisiin (vastaten toiminnaltaan "anonyymiä CVS:ää") ja SSH-protokollaa kehittäjien tarpeisiin.


title: Subversion

text: CVS:ään nähden Subversionissa on useita etuja. Subversion käsittelee versioita atomisesti (CVS:n käsitellessä kaikkia tiedostoja erikseen) ja ottaa huomioon myös hakemistorakenteen muutokset. Muutokset astuvat voimaan vasta, kun versio on tallennettu onnistuneesti kokonaan. Koska uutta versiota käsitellään aina kokonaisuutena, Subversion ottaa paremmin huomioon tiedostojen poistot ja siirrot: tiedoston nimen muuttaminen ei hävitä sen versiohistoriaa, ja poistetun tiedoston löytää helposti vanhasta versiosta. Lisäksi tiedostoihin voidaan tallettaa kaikenlaista metadataa tiettyjen ennalta määriteltyjen metadatakenttien lisäksi. Hakemistorakenteen paremman tuen takia versiomerkinnät ovat helpompia tehdä: jos halutaan arkistoida tämän hetkinen hakemistopuu ohjelmistoversioksi X, kopioidaan tämän hetkinen hakemistopuu "versio X" -nimiseksi.


title: Pääkaupunkiseudun Partiolaiset

text: Pääkaupunkiseudun Partiolaiset ("PäPa") on pääkaupunkiseudulla (Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa) toimiva partiopiiri. Se on Suomen yhdestätoista partiopiiristä jäsenmäärältään suurin.


title: Pääkaupunkiseudun Partiolaiset

text: Partiotoiminta tapahtuu lippukunnissa, mutta partiopiirinä PäPa ohjaa alueellista yhteistyötä ja tarjoaa lippukunnille toimintaa tukevia resursseja. Pääkaupunkiseudulla toimii noin 130 aktiivista lippukuntaa. Yhteensä pääkaupunkiseudulla on hieman yli 11 000 partiolaista.


title: Pääkaupunkiseudun Partiolaiset

text: Yhdistyksen toimisto sijaitsee Partioasemalla Taka-Töölössä. Yhdistyksen lehti on nimeltään Heppu.


title: Anglismi

text: Anglismi (joskus myös anglisismi < ) on kielitieteen käsite, jolla tarkoitetaan yleensä englannin kielestä lainattua sanaa, sanontaa, muuta kielellistä rakennetta tai koko lainautumisprosessia. Usein sanan "anglismi" käyttöön liittyy myös ajatus siitä, että kyseinen rakenne on lainaajakielelle vieras ja jollakin tavalla epäsopiva. Monet anglismit kuitenkin päätyvät yleiseen käyttöön.


title: Anglismi

text: Esimerkkejä suomen anglismeista ovat muiden muassa "printteri" ("printer" eli tulostin) ja "pitkässä juoksussa" ("in the long run" eli ajan mittaan). Myös niin kutsuttu "sinä"-passiivi edustaa englantilaista vaikutusta: "sinä voitat, jos juokset nopeimmin" ("you win if you run the fastest" = voittaa, jos juoksee nopeimmin), joskin toinen persoona on suomessa ollut vanhastaan käytössä kaakkois- ja savolaismurteissa mutta siihen ei ole liittynyt "sinä"-pronominia.


title: Anglismi

text: Näennäisanglismi eli pseudoanglismi tarkoittaa sanaa, joka näyttää tulevan englannista mutta joka onkin englannin kielen puhujille vieras tai merkitykseltään toinen. Esimerkiksi saksan "Handy", joka äännetään englannin kielen mukaisesti [händi], tarkoittaa yleisesti matkapuhelinta, vaikka sanalla ei ole tavanomaisessa englannin kielessä tätä merkitystä. Näennäisanglismeja on paljon esimerkiksi saksan ja japanin kielessä mutta ei juuri suomessa. Esimerkki suomalaisesta näennäisanglismista on sana "farmarihousut" (> farkut), joka ei pohjaudu englannin vastaavaan sanaan ("jeans") vaikka viittaakin Yhdysvaltoihin.


title: Anglismi

text: Suomessa Kielitoimisto antaa suosituksia englantilaisten lainasanojen käytöstä kuten yleensäkin kielenhuoltoon liittyvistä asioista. Suomessa ei ole virallisia ulkomaalaisperäisten ilmaisujen käyttökieltoja kuten esimerkiksi Ranskassa. Eduskunnan oikeusasiamies antoi kuitenkin 2010 päätöksen, jonka mukaan Tampereen yliopistollisen sairaalan käyttämä englanninkielinen nimitys "Stroke Unit" ei ole viranomaisen toimintayksikön nimityksenä kielellisiä oikeuksia eikä hyvää hallintoa koskevan sääntelyn mukainen.


title: Yhteiskuntatiede

text: Yhteiskuntatieteet on yhteiskuntaa ja sen ilmiöitä tutkivia tieteenaloja yhdistävä nimitys.


title: Yhteiskuntatiede

text: Yhteiskuntatieteisiin kuuluvat:


title: Yhteiskuntatiede

text: Muista tieteistä ainakin maantiede ja uskontotiede saattavat tutkia yhteiskunnallisia asioita, mutta niitä ei lasketa yhteiskuntatieteiksi. Oikeustiede puolestaan suhtautuu tutkimuskohteeseensa normatiivisena ilmiönä, ei yhteiskunnallisena, ja tutkii sitä yhteiskuntatieteistä selkeästi poikkeavalla tavalla ja eri näkökulmasta.


title: Yhteiskuntatiede

text: Tieteenfilosofi Jaakko Kuorikosken mukaan taloustieteilijät pääsevät ratkaisemaan muidenkin yhteiskuntatieteiden ongelmia, koska he eivät vain kuvaile vaan pyrkivät myös testaamaan hypoteeseja, selvittämään syitä ja löytämään erot aiheuttavia tekijöitä. Koska sosiaalitutkimuksessa on vaikea järjestää ihmiskokeita, taloustieteilijät usein etsivät luonnollisen kokeen, joka jakaa ihmiset vertailukelpoisiin ryhmiin.


title: Sosiaaliporno

text: Sosiaaliporno on arkikielinen nimitys, joka viittaa köyhiä ja muita heikommissa asemissa olevia ihmisiä koskeviin skandaalihakuisiin kuvauksiin tiedotusvälineissä.


title: Sosiaaliporno

text: Sosiaalipornossa yksittäisten ihmisten kärsimyksiä esitellään hyväksikäyttävään sävyyn. Porno viittaa tässä yhteydessä pornografiateollisuudessa ilmenneisiin hyväksikäyttötapauksiin. Tyyliin kuuluu, että käsiteltävä aihe herättää yleistä moraalista närkästystä.


title: Ryhmälähetys

text: Ryhmälähetys (multicast) tarkoittaa tietoliikenteessä joukko-, moni- tai ryhmälähetystä. Siinä multicast-kehys lähetetään yhdeltä monelle. Kohdejoukko on tietty erikseen määritelty ryhmä, johon vastaanottajat voivat halutessaan liittyä. Multicastia käytetään erityisesti videoneuvotteluissa, työryhmäohjelmissa ja IPTV-sovelluksissa, koska se on tehokkaampi kuin useat singlecast-lähetykset (unicast).


title: Bengtskärin majakka

text: Bengtskärin majakka sijaitsee Turun saaristossa Saaristomerellä noin 25 kilometriä Hangosta lounaaseen. Majakka rakennettiin vuonna 1906 Bengtskärin matalalle kallioluodolle, jota ympäröivälle merialueelle oli sitä ennen ajanut useita laivoja karille. Majakan rakennusaineena käytettiin graniittia ja tiiltä, ja sen suunnitteli arkkitehti Florentin Granholm. 52 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoava Bengtskär on rakennushetkestään lähtien ollut Pohjoismaiden korkein majakka. Neuvostoliiton armeija yritti räjäyttää majakan jatkosodan aikana käydyssä Bengtskärin taistelussa, joka päättyi kuitenkin suomalaisten voittoon. Majakka automatisoitiin 1960-luvun lopulla, ja tyhjilleen jäänyt majakka alkoi rapistua. Turun yliopisto vuokrasi ja kunnosti majakan 1990-luvun alkupuoliskolla. Majakka avattiin matkailijoille vuonna 1995, ja se on siitä lähtien ollut suosittu matkailukohde. Bengtskärin majakan osti vuonna 2000 Turun yliopistosäätiö.


title: Bengtskärin majakka

text: Museoviraston vuonna 2009 julkistamassa inventoinnissa Bengtskärin majakka on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Bengtskärin majakka

text: Bengtskärin majakka sijaitsee Kemiönsaaren kunnassa Suomenlahden edustalla sijaitsevalla Bengtskärin matalalla kallioluodolla, noin 25 kilometriä Hangosta lounaaseen. Majakka sijaitsee Saaristomeren uloimmalla luodolla ja on Suomen eteläisin asuttu paikka. Lähin saaristokylä Rosala sijaitsee noin 18 kilometriä Bengtskäriltä pohjoiseen, ja lyhin ja suojaisin reitti majakalle kulkee Hiittisten saariston halki.


title: Bengtskärin majakka

text:
Bengtskärin luotoa ympäröivälle karikkoiselle merialueelle ehti ennen majakan käyttöönottoa haaksirikkoutua lukuisia aluksia. Alue oli vaarallinen varsinkin huonolla näkyvyydellä ja talvisaikaan, ja siksi purjelaivojen aikakaudella merenkulkua harjoitettiin ainoastaan valoisina vuodenaikoina keväästä alkusyksyyn. Majakan tarve kuitenkin kasvoi 1800-luvulla. Kun talviliikenne Hangon ja Tukholman välillä aloitettiin 1870-luvulla, laivat joutuivat kulkemaan vaarallisen läheltä Bengtskärin vesialuetta. Keisarillinen senaatti asetti vuonna 1880 toimikunnan selvittämään turvallisuusasiaa. Turvallisuuden parantamiseksi toimikunta ehdotti majakkalaivan sijoittamista Hangon ja Utön väliselle merialueelle. Vaikka hanke sai yleistä kannatusta, sitä ei kuitenkaan lopulta toteutettu.
Tarve valaista merialue kuitenkin kasvoi 1800-luvun lopulla kun meriliikenne lisääntyi. Luotsiylihallitus esitti majakan rakentamista Vänön Kalkskäriin, mutta tämäkin ehdotus jäi toteutumatta. Vuonna 1895 senaatti asetti uuden meriliikennetoimikunnan pohtimaan talviliikenteen turvallisuuskysymyksiä. Toimikunnan ehdotuksen mukaan paras ratkaisu liikenteen turvaamiseksi olisi rakentaa majakat sekä Kalkskäriin että Bengtskäriin, mutta muussa tapauksessa Bengtskärin majakka tulisi asettaa etusijalle. Toimikunnan ehdotuksen pohjalta Luotsiylihallitus teetti piirustukset ja laati majakasta kustannusarvion. Piirustukset laati arkkitehti Florentin Granholm, ja suunnitelma toimitettiin senaatin alaisuudessa toimineelle kauppa- ja teollisuustoimikunnalle vuonna 1897.


title: Bengtskärin majakka

text: Turun Laivanpäällystöyhdistys ei kuitenkaan hyväksynyt Bengtskärin asettamista etusijalle vaan kääntyi senaatin puoleen ja pyysi majakkaa rakennettavaksi ensin Kalkskäriin. Senaatti pyysi lausuntoa Luotsiylihallitukselta, joka otti selvän Bengtskäriä puoltavan kannan. Luotsiylihallitus sai kuitenkin tehtäväkseen laatia piirustukset ja kustannusarvio Vänön Kalkskäriin rakennettavasta majakasta. Vuonna 1899 Luotsiylihallitus jätti senaatille kaksi vaihtoehtoista ehdotusta, joiden mukaan majakka rakennettaisiin joko kivestä tai raudasta. Luotsiylihallituksen puheenjohtaja kenraalimajuri Nikolai Sjöman ilmoitti mielipiteensä, että majakka tulisi rakentaa kivestä, mutta sijoittaa Bengtskärin luodolle, mikäli molempia majakoita ei rakennettaisi. Pian tämän jälkeen Luotsiylihallitus esitti suunnitellun Bengtskärin majakan päällystämistä mukulakivillä, mutta rakennuspäätös kuitenkin viipyi.


title: Bengtskärin majakka

text: Turvallisuustilanteen parantamiseksi Luotsiylihallitus esitti joulukuussa 1903 kauppa- ja teollisuustoimikunnalle, että Vänön Kalkskäriin suunniteltu majakka voitaisiin korvata pienemmällä majakalla, mikäli Utön majakka varustettaisiin tehokkaammalla valolaitteella. Pienemmän majakan rakennuspaikaksi ehdotettiin 15 meripeninkulmaa eli noin 27 kilometriä Utöstä kaakkoon sijaitsevaa Grimsörarna-saarta.


title: Bengtskärin majakka

text: Senaatin asettama valiokunta totesi Turun meriliikennettä palvelevan majakan rakentamisen vaativan vielä lisäselvityksiä mutta Bengtskärin majakan rakentamisen olevan olosuhteiden pakosta välttämätöntä, ja työ tulisi aloittaa viipymättä. Valiokunta esitti, että Bengtskärin majakan rakentamiseen myönnettäisiin noin 380 000 markkaa, sillä kustannuslaskelmien mukaan mukaan majakkarakennus tulisi maksamaan 259 539 markkaa ja 50 penniä, majakan valolaite 84 225 markkaa ja sumusireenilaitteisto 34 850 markkaa eli yhteensä 378 614 markkaa ja 50 penniä. Lisäksi majakan vuotuiseen ylläpitoon sekä majakanvartijoiden palkkaamiseen ym. arvioitiin kuluvan 11 320 markkaa.


title: Bengtskärin majakka

text: Lopullisen sysäyksen majakkahankkeelle antoi kuitenkin vasta höyrylaiva "S/S Helsingforsin" haaksirikko vuonna 1905, minkä jälkeen Keisarillinen senaatti myönsi varat Bengtskärin majakan rakentamiseen.


title: Bengtskärin majakka

text: Keisarillinen senaatti antoi 15. joulukuuta 1905 Luotsiylihallitukselle määräyksen ryhtyä välittömästi toimiin majakan rakentamiseksi. 2. tammikuuta 1906 ylihallituksen insinööri Ernst Andersin nimitettiin rakennustöiden johtajaksi, ja hänen lähimmäksi avustajakseen valittiin K. O. Johansson.


title: Bengtskärin majakka

text:
Majakan rakennustyöt aloitettiin keväällä 1906. Insinööri Andersin vieraili luodolla 4. tammikuuta kaksi päivää nimityksensä jälkeen. Vierailun aikana tutkittiin muun muassa kallioperää, ja luodon hyvälaatuiseksi havaittu graniitti kelpuutettiin majakan rakennusaineeksi. Rakennustöiden alku viivästyi tammi- ja helmikuun huonon sään vuoksi. Ensimmäinen parakki saatiin asuinkelpoiseksi 20. helmikuuta, jolloin rakennusmestari Johansson jäi asumaan luodolle 32 kirvesmiehen ja kivenhakkaajan kanssa. 11. maaliskuuta luodolle tuotiin 20 uutta kivityömiestä. Perustan räjäytystyöt aloitettiin 26. maaliskuuta, ja muutama viikko myöhemmin aloitettiin sokkelin pystytys.
Tarvikkeiden kuljetuksesta huolehti jäänmurtaja "Murtaja" huhtikuun 23. päivään saakka, minkä jälkeen käytettiin luotsilaitoksen höyrylaivaa "Mareografia". Pääosan kuljetuksista hoiti varta vasten majakan huolto- ja kuljetusveneeksi hankittu höyrylaiva "Bengtskär". Hankolaisesta Östergårdin tiilitehtaasta toimitettiin touko- ja kesäkuun aikana majakalle yhteensä 448 000 tiiltä. Työvoimaa lisättiin vähitellen, ja kesäkuun lopulla työmaalla työskenteli 120 henkeä. Työläiset palkattiin suurimmaksi osaksi lähisaaristosta. Työvoimaa ruvettiin vähentämään asteittain heinäkuun lopussa sitä mukaa kun eri työvaiheet saatiin päätökseen.


title: Bengtskärin majakka

text: Harjannostajaiset vietettiin 11. elokuuta, kun majakkatornin neliskulmainen alaosa oli saatu valmiiksi ja asuinrakennuksen kattotuolit olivat pystyssä. Harjannostajaisissa majakan kiviseinään muurattiin majakan piirustukset, perustamisasiakirja ja kolikoita. Tämän jälkeen aloitettiin pyöreän majakkatornin rakennustyöt. Muuraustyöt saatiin päätökseen lokakuun lopulla, ja sen jälkeen ryhdyttiin asentamaan Pariisissa valmistettua valolaitetta.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan valo sytytettiin virallisesti ensimmäisen kerran 19. joulukuuta 1906. Sumusireenilaitteiston toimitus viivästyi tehtaalla puhjenneen lakon vuoksi, ja asennustyöt siirtyivät uudenvuoden yli. Kaikki jäljelle jääneet työt saatiin päätökseen vuoden 1907 aikana. Koko rakennusvaihe kesti varastorakennukset ja tekniset tilat mukaan lukien vajaat kaksi vuotta. Itse majakka valmistui kuitenkin yhdeksässä kuukaudessa. Rakennusprojektin loppusummaksi tuli 408 000 markkaa, ja hankkeelle jouduttiin siten myöntämään 28 000 markan lisäraha.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakkaa palkattiin hoitamaan viiden miehen henkilökunta: majakkamestari, kolme majakanvartijaa ja sumusireeninhoitaja. Majakan ensimmäinen majakkamestari oli Ahvenanmaalta kotoisin oleva Karl Alfred Karlsson. Majakanvartijoiksi palkattiin Karl Fredrik Laine, Karl Johannes Eriksson ja Erik Anton Sjölund. Ensimmäinen sumusireeninhoitaja oli Otto Wilhelm Lindebrand. Majakanvartijoiden mukana tulivat myös heidän perheensä. Aluksi majakassa asui viisitoista henkeä, ja vuonna 1910 asukkaita oli jo 22.


title: Bengtskärin majakka

text: Luotsilaitoksen höyrylaiva "Ahkera" saapui 1. elokuuta 1914 yllättäen majakalle tuomaan tietoa ensimmäisen maailmansodan syttymisestä. Henkilökunnan ja tavaroiden evakuoimiseen ryhdyttiin välittömästi, ja aluksesta kannettiin maihin suuria laatikoita ja silkkipaperipaaleja. Majakan valolaitteen lasiosat ja muut särkyvät esineet kiedottiin silkkipaperiin ja pakattiin laatikoihin. Kaikki arvokas ja irrotettava otettiin talteen. Majakan noin 7 500 litran petrolivarasto tyhjennettiin letkulla mereen, ja seuraavana aamuna Rosalasta tulleet kalastusveneet evakuoivat perheet ja heidän omaisuutensa maihin.


title: Bengtskärin majakka

text: Muutama päivä evakuoinnin jälkeen autioksi jäänyt majakka joutui saksalaisten sotatoimien kohteeksi, kun kaksi saksalaisristeilijää "SMS Augsburg" ja "SMS Magdeburg" ampuivat majakkaa kohti noin 200 laukausta. Laukauksista noin 30 osui majakkaan, mutta sen rakenteet eivät kuitenkaan vaurioituneet pahasti. Tulituksen motiivi ei ole tiedossa, mutta syyksi on arveltu muun muassa majakan tuhoamista ja Venäjän laivaston houkuttelemista taisteluun avomerelle. Svante Dahlström arveli Åbo Underrättelser -lehdessä vuonna 1923, että majakkaa olisi tulitettu lähinnä urheilumielessä.


title: Bengtskärin majakka

text: Osa majakan henkilökunnasta ja heidän perheistään palasi majakalle kesällä 1915. Majakan valo sytytettiin vasta sodan päätyttyä vuonna 1919. Tuhot korjattiin, kun suurin osa Bengtskärin vesialuetta ympäröivistä miinakentistä oli saatu raivatuksi. Vielä korjausten alettua räjähti rannassa ajomiina ja särki majakan ikkunoita.


title: Bengtskärin majakka

text: Kieltolain aikana vuosina 1919–1932 salakuljetusliikenne oli Bengtskärin vesillä vilkasta ja salakuljetusalukset kulkivat usein läheltä majakkaa. Tulliviranomaiset yrittivät saada majakanvartijoita ilmiantamaan salakuljettajat toimittamalla näille radiopuhelimen ja jopa lupaamalla osan takavarikoissa saaduista tuloista. Majakanvartijat eivät kuitenkaan tästä huolimatta antaneet salakuljettajia ilmi, sillä heillä oli usein näiden joukossa ystäviä ja sukulaisia. Majakanvartijoiden kerrotaan usein jopa auttaneenkin salakuljettajia.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan väkiluku jatkoi kasvuaan 1930-luvulle asti, ja enimmillään majakalla asui 31 henkeä, joista 21 oli lapsia. Suuren asukasluvun vuoksi saarella ruvettiin pitämään kotieläimiä, kuten sikoja, kanoja ja lampaita. Laidunmaan puutteen vuoksi lampaat vietiin kesäisin lähisaarille laiduntamaan ja talvisin niitä pidettiin karjasuojassa ja ruokittiin heinällä ja rehulla. Lehmiä ei ollut, ja maito täytyi ostaa Rosalasta tai käyttää maitojauhetta. Bengtskär saattoi usein merkitä majakalla asuvalle lapselle koko maailmaa, ja erään pojan kerrotaan olleen kuusivuotias päästessään käymään ensimmäistä kertaa maissa.


title: Bengtskärin majakka

text:
Talvisodan sytyttyä 30. marraskuuta 1939 majakan valo sammutettiin ja henkilökunta ja perheet evakuoitiin. Majakasta tuli tähystys- ja tulenjohtopaikka, ja sodan aikana 5–10 hengen vartioryhmä tarkkaili majakasta käsin Hankoa ja Suomenlahden suuta. Majakkaa yritettiin sodan aikana myös pommittaa, mutta tuloksetta. Sodan päätyttyä majakan valo sytytettiin uudestaan ja majakanvartijat palasivat takaisin. Perheiden täytyi kuitenkin jäädä epävarman turvallisuustilanteen vuoksi maihin. Tähystystoiminta majakassa jatkui, ja sodan jälkeen majakasta käsin tarkkailtiin erityisesti Neuvostoliiton Hangossa sijainnutta tukikohtaa.
Jatkosota syttyi Suomen ja Neuvostoliiton välille 25. kesäkuuta 1941. Bengtskär kuului sodassa Hangon rintaman Hiittisten lohkoon ja oli sen uloin etuvartio etelässä. Majakan valohuoneesta oli hyvä näkymä Hankoon ja Suomenlahden suulle, ja sieltä voitiin johtaa sekä rannikkotykistön että laivaston tulta.


title: Bengtskärin majakka

text: Neuvostoliittolaiset päättivät tuhota majakan suorittamalla luodolle yllätysmaihinnousun, jonka jälkeen majakka räjäytettäisiin syvyyspommeilla. Bengtskärin taistelu alkoi aamuyöllä 26. heinäkuuta 1941, kun neuvostojoukot nousivat sumun suojassa maihin luodolle. Taistelu päättyi noin kello viiden aikaan iltapäivällä, kun neuvostoliittolaisten joukossa ei ollut enää taistelukelpoisia miehiä jäljellä.


title: Bengtskärin majakka

text: Seuraavana päivänä neuvostoliittolaiset pommikoneet pommittivat majakkaa, ja asuinrakennuksen ja tornin saumakohtaan osunut pommi surmasi 11 suomalaista. Vielä puoli kahdeksan aikaan illalla majakkaa tulitettiin Russarön tykistöllä. Seuraavana päivänä 28. heinäkuuta Bengtskäriin tuotiin 40 mm:n Bofors-tykki, ja illalla viimeiset majakkaa kohti suunnanneet kaksi neuvostolentokonetta ajettiin pois.


title: Bengtskärin majakka

text: Bengtskärin taistelussa ja seuraavan päivän pommituksissa kaatui yhteensä 32 suomalaista, ja arviot neuvostoliittolaisten tappioista vaihtelevat 36 ja noin 100 välillä.


title: Bengtskärin majakka

text: Bengtskärin majakka oli tärkeä maamerkki toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen Virosta lähteneille kymmenille tuhansille venepakolaisille. Neuvostoliittolaiset vetäytyivät Hangosta syksyllä 1941, ja rintamalinja Hangon ja Bengtskärin välillä katosi. Majakka sai loppusodan ajan olla rauhassa sotatoimilta, ja olojen rauhoituttua aloitettiin myös korjaustyöt.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan sodassa saamat vahingot olivat huomattavat: pohjoisseinä oli osittain poissa, katot rikki, välikatot romahtaneet ja ovet ja ikkunat hajalla. Lisäksi majakan ulkorakennuksista oli jäljellä vain kiviperustat. Taistelussa vaurioituneet valolaite ja sumusireeni korvattiin sähkökäyttöisillä laitteilla, ja majakkaan asennettiin generaattoreita mahdollistamaan sähkönsaanti. Lisäksi majakka sai vesi- ja viemärijohdot, öljylämmityksen ja puhelinyhteyden. Korjaustyöt kestivät 1950-luvulle, ja luoto myös linnoitettiin.


title: Bengtskärin majakka

text: Sodan jälkeen majakanvartijat muuttivat takaisin majakkaan, mutta ilman perheitään. Uusien laitteiden ansiosta kaikkia majakanvartijoita ei enää tarvittu majakalla samanaikaisesti, joten töitä ruvettiin tekemään aluksi kuukauden pituisissa vuoroissa. 1950-luvulla siirryttiin kahden viikon pituisiin vuoroihin, ja samalla majakanvartijoiden määrää vähennettiin viidestä neljään.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakka automatisoitiin syksyllä 1968 ja majakanvartijoiden virat lakkautettiin. Automatisoinnin jälkeen luonnonvoimat alkoivat nopeasti kuluttaa autioksi ja kylmilleen jäänyttä majakkaa. Lisäksi haittaa aiheuttivat huolimattomat vierailijat ja ilkivallantekijät. Rikotuista tai avoimiksi jätetyistä ikkunoista ja ovista kantautunut veto sammutti majakan kaasuliekin aika ajoin, ja kesällä vuonna 1983 kaasulyhty korvattiin sähkölyhdyllä. Sähkölyhty sai energiansa tuuligeneraattorista, mikä laski majakan ylläpitokustannuksia huomattavasti.


title: Bengtskärin majakka

text: Pysäyttääkseen rappeutumisen ja vahingonteon merenkulkuhallitus päätti vuonna 1985 antaa majakan vuokralle, mikäli vuokralainen sitoutuisi korjaamaan asuinrakennuksen ja järjestämään ympärivuotisen lämmityksen. Vuokralaiseksi valittu Pro Bengtskär -yhdistys ei kuitenkaan onnistunut tehtävässään, joten majakka vuokrattiin vuonna 1992 Turun yliopiston täydennyskoulutuskeskukselle.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan siirryttyä vuonna 1992 Turun yliopiston hallintaan sille laadittiin kattava korjaus- ja käyttösuunnitelma. Kunnostustyöt saatiin päätökseen vuonna 1995, ja majakka avattiin yleisölle ja matkailijoille saman vuoden kesällä. Vuoden 2000 syksyllä Bengtskärin majakka siirtyi Turun Yliopistosäätiön omistukseen. Kaupan tarkoituksena oli turvata matkailutoiminnan ja saariston kehityshankkeiden jatkuminen.


title: Bengtskärin majakka

text: 14. kesäkuuta 2006 majakalla vietettiin sen satavuotisjuhlia, ja tapahtuman kunniaksi majakalla vieraili presidentti Tarja Halonen sekä noin 200 muuta kutsuvierasta. 26. heinäkuuta 2011 majakalla vietettiin muistojuhlaa Bengtskärin taistelun 70-vuotispäivän kunniaksi, ja tilaisuudessa oli läsnä muun muassa puolustusministeri Stefan Wallin.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan hoitajana on toiminut rosalalainen Paula Wilson perheineen.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakkarakennus edustaa tyylisuunnaltaan kansallisromantiikkaa ja sen sisätilat jugendia. Sen perustus ja julkisivut on muurattu graniitista ja sisäseinät tiilestä. Rakennus käsittää varsinaisen majakkatornin ja sen yhteyteen rakennetun kolmikerroksisen asuinsiiven. Samankaltainen perusratkaisu on muun muassa Porkkalan Kallbådan ja Ahvenanmaan Märketin majakassa. Asuinsiivessä on tiloja yhteensä noin 600 m. Majakan alkuperäisiin rakennuksiin kuuluu myös majakkarakennuksen vieressä sijaitseva kivinen pesutuparakennus. Museovirasto on vuonna 2009 arvioinut Bengtskärin majakan ja siihen liittyvän rakennuskokonaisuuden valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Museoviraston mukaan majakka on merenkulun tärkeimpiä rakennusperintökohteita ja siihen liittyy huomattavia arkkitehtonisia arvoja.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakka on korkeimmillaan 52 metriä merenpinnan yläpuolella ja on rakennushetkestä lähtien ollut Suomen ja Pohjoismaiden korkein majakka. Majakan asuinsiipi on perustuksen kohdalla 20,75 metriä pitkä ja 14,4 metriä leveä, ja korkeus perustuksesta katonharjaan on 10,5 metriä. Majakkatorni on neliskulmainen 10,3 metrin korkeuteen saakka, ja sen sivut ovat 8 metriä leveät. Sen jälkeen majakkatorni muuttuu pyöreäksi. Alhaalla sen ulkoinen halkaisija on 7,7 metriä ja ylhäällä 41 metrin korkeudessa 6 metriä. Majakkatorni on perustuksesta valohuoneen alapuolella olevaan kivimuuriin 41,5 metrin korkuinen. Majakan valohuone on lieriön muotoinen, ja sen läpimitta on 4 metriä. Majakan valonkorkeus on perustuksesta mitattuna 45,8 metriä ja merenpinnasta mitattuna 50,9 metriä.


title: Bengtskärin majakka

text: Vuonna 1906 asennettu valolaite toimi petrolilla. Liekki paloi 135 mm korkeassa ja 85 mm leveässä asbestisukassa, ja sen valo heijastettiin ja vahvistettiin paksuilla kolmikulmaisilla prismoilla. Valon voimakkuus vastasi 580 000 kynttilää, ja sen kantomatka oli 37 kilometriä. Aluksen komentosillalta se voitiin havaita yli 40 kilometrin päässä. Valolaitteiston valotunnuksena oli kolme välkkyä 20 sekunnin välein. Valon vilkkuminen saatiin aikaan pyörittämällä noin kaksi tonnia painavaa lyhtylaitetta elohopea-altaan päällä ja pimentämällä yksi sen sivuista. Lyhdyn pyöriminen säädettiin kellokoneiston ja luodin avulla. Luoti liikkui hitaasti 41 metriä pitkän vaijerin varassa tornin yläosasta pohjakerrokseen. Lyhty pyöri ympäri noin 20 sekunnissa ja joka kolmas tunti majakanvartijan tuli vetää luoti käsin takaisin tornin yläosaan.


title: Bengtskärin majakka

text: Sodan jälkeen valolaitteisto muutettiin sähkökäyttöiseksi, minkä jälkeen se sai virtansa dieselgeneraattoreilla ladattavasta akustosta. Sähköloiston teho oli 500 wattia, ja valon kantomatka pysyi samana. Majakkalyhty purettiin 28. elokuuta 1968 ja korvattiin asetyleenikaasulla toimivalla kaasulyhdyllä. Kaasulyhty korvattiin kesällä 1983 sähkölyhdyllä, jonka teho oli noin 40 wattia. Valon kantomatka pieneni samalla noin 20 kilometriin. Tarvittava sähkö tuotettiin tornin huippuun asennetulla tuulivoimalalla.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan sumusireeni koostui useasta eri osasta. Ylhäällä majakan ullakkokerroksessa sijaitsi sireenilaitteisto, josta lähti sekä korkea että matala ääni. Laitteiston ääni vahvistettiin suurella gramofonitorven muotoisella peltitorvella. Torvi oli noin seitsemän metriä pitkä, ja sen suuaukon halkaisija oli kolme metriä. Torvi saatiin soimaan puhaltamalla sireenilaitteistoon paineilmaa, jota oli kahdessa säiliössä. Toista säiliötä tarvittiin, kun moottori oli käynnissä, ja toista säiliötä käytettiin sillä välin, kun moottoria käynnistettiin. Paineilma tuotettiin hehkukuulamoottorien pyörittämillä kompressoreilla. Sumusireenin ääni kuului noin 15 meripeninkulman eli noin 27 kilometrin päähän. Jatkosodan aikana vahingoittunut sumusireeni korvattiin nautofonilla, joka asennettiin betonijalustalle majakan eteläterassille. Sumusireenin suuaukko muurattiin umpeen, ja siihen jätettiin kaksi ikkunaa valaisemaan ullakkokerrosta. Nautofoni poistettiin majakan automatisoinnin yhteydessä lokakuussa 1967.


title: Bengtskärin majakka

text: Bengtskärin majakka avattiin matkailijoille korjaustöiden jälkeen vuonna 1995, ja siitä tuli merkittävä matkailukohde ja nähtävyys. Ensimmäisenä vuonna majakalla kävi noin 1 000 vierailijaa, ja vuonna 1999 matkailijoita kävi yhteensä noin 10 000. Majakka valittiin vuonna 2000 vuoden kotimaiseksi matkailukohteeksi. Nyttemmin Bengtskärillä käy vuosittain 13 000–15 000 matkailijaa.


title: Bengtskärin majakka

text: Majakan pohjakerroksessa sijaitsee kahvila ja matkamuistomyymälä sekä muun muassa Suomen ensimmäinen majakkamuseo sekä pysyvä Bengtskärin taistelusta kertova näyttely. Ensimmäisessä asuinkerroksessa on kahvila, kappeli, majakkaposti sekä entisöity majakanvartijan asunto. Toisessa asuinkerroksessa sijaitsee kokous- ja majoitustilat. Majakkatornin huipulla sijaitsevasta valohuoneesta aukeaa laaja näköala luodolle ja merelle.


title: Bengtskärin majakka

text: Bengtskärille kulkee kesäkaudella maksullisia laivavuoroja Kasnäsistä ja Rosalasta sekä Hangosta. Lisäksi majakalle ajetaan myös maksullisia tilausristeilyjä. Kesäkauden ulkopuolella majakalle voi päästä maksullisilla tilausveneillä sekä tarvittaessa helikopterilla. Venematka Kasnäsistä Bengtskäriin kestää taksiveneellä noin tunnin.


title: Bengtskärin majakka

text: Kansainvälisetä majakka- ja majakkalaivaviikonloppua Bengtskärillä vietettiin 2007, kun OJ0MI perusti sinne amatööriradioaseman.


title: Centurio

text: Centurio (lat.) tai kenturio eli sadanpäämies on upseerin palvelusarvo, joka oli käytössä mm. antiikin Rooman armeijassa ja joka vastasi suunnilleen nykyistä luutnanttia. Sadanpäämies komensi taistelussa ja taistelun ulkopuolella sadan miehen vahvuista yksikköä, centuriaa. "Centurian" koko vaihteli ajan ja yksikön myötä, ja saattoi tosiasiassa olla vahvuudeltaan mitä hyvänsä 30 ja 200 yksittäisen taistelijan välillä.


title: Centurio

text: Osa sadanpäämiehistä tuli suoraan Rooman ylhäisistä, osa yleni palveltuaan armeijassa miehistössä ja aliupseerina. "Centurio"-termi oli myös verrattavissa nykyiseen upseerin arvoon. Centurion arvoja oli useampia, mm. "centuriones ordinarii", "centuriaa" komentavat sadanpäämiehet sekä "centuriones supernumerarii", ylemmät upseerit, joiden varsinaisen tittelit määräytyivät palvelustehtävien mukaan. Ylempiä, manipulia komentavia upseereja kutsuttiin nimityksillä "hastatus prior", "princeps prior" ja "pilus prior", joista yleensä suomenkielisissä teksteissä on käytetty sanaa "priori". Heidän apunaan ja varamiehinään toimivat upseerit olivat "hastatus posterior", "princeps posterior" sekä "pilus posterior". "Primus pilus" tai "primipilus", ""ensimmäinen keihäs"", oli legioonan korkea-arvoisin centurio ja samalla erittäin arvovaltainen henkilö.


title: Centurio

text: Muitakin tehtävien mukaisia erityisupseerin arvoja oli käytössä. Näitä olivat mm. "centurio stratorum", joka huolehti provinssien hallinnollisista tehtävistä, "centuriones exercitatores", jotka olivat koulutuksesta vastaavia upseereja, ja "centuriones lanceariorum", jotka johtivat "antesignani"- tai "lancearii"-nimellä tunnettuja raskaamman jalkaväen yksikköjä.


title: Lumilautailu

text: Lumilautailu on alppihiihdon kaltainen laskettelu- ja talviurheilulaji, jossa käytetään välineenä lumilautaa. Lumilauta koostuu varsinaisesta laudasta sekä siteistä ja kengistä, joilla lautailijan molemmat jalat kiinnitetään lautaan. Lumilautailu on yleistynyt huomattavasti 1980-luvulta alkaen. Olympialajiksi tulivat vuonna 1998 lumilautailun lajit halfpipe ja suurpujottelu, joka sittemmin korvautui parisuurpujottelulla ja myöhemmin vuonna 2006 lumilautakrossi ja 2014 slopestyle.


title: Lumilautailu

text: Lumilautailu sai alkunsa 1960-luvulla. Lainelautailu oli suuressa suosiossa, ja ihmiset halusivat kokea saman tunteen myös talvella alueilla, joissa lumi peittää maan. Eräs tarina michiganilaisesta Sherman Poppenista kertoo, miten lumilautailu sai alkunsa lasten leikeistä. Oli vuosi 1965 ja Poppeneilla valmisteltiin joulua. Shermanin piti keksiä lapsille jotain tekemistä, etteivät he olisi tiellä, joten hän vei heidät laskettelemaan. Valitettavasti varastosta löytyi vain yhdet minisukset. Sen sijaan, että olisivat vuoron perään laskeneet suksilla, lapset päättivät laskea molemmat yhdellä suksella. Lasten laskemista hetken katseltuaan Sherman keksi laittaa suksen päähän narun, josta pitää kiinni laskiessa. Laskeminen helpottui heti huomattavasti ja joulun jälkeen, kun lahjat oli unohdettu, eivät tytöt enää tehneet muuta kuin laskivat tällä uudella keksinnöllä. Ns. snurferi (Snow-surfer) oli nähnyt päivänvalon.


title: Lumilautailu

text: Snurferi kasvatti suosiotaan nopeasti ja Sherman alkoi valmistaa lautoja autotallissaan asuinalueen lapsille. Kysynnän kasvaessa Sherman päätti myydä laudan valmistusoikeudet suurelle lelutehtaalle. Tulevina vuosina lautoja myytiin satoja tuhansia. Snurferi oli kuitenkin lelu ja varsinaisesti lumilauta sai alkunsa 1960-luvun lopulla järjestetyistä snurfer-kilpailuista. Kilpailuihin otti osaa nuori mies nimeltä Jake Burton. Tehdäkseen laskemisesta huimissa vauhdeissa entistä helpompaa hän päätti asentaa snurferiinsa alkeelliset siteet. Tämä keksintö teki Jakesta ylivoimaisen muihin nähden. Lumilauta oli tehnyt aimo harppauksen kohti nykyistä muotoansa ja Jake Burton tunnetaan nykyään maailman menestyneimmän lautamerkin Burton Snowboardsin perustajana. Myös Sims-lumilautamerkin perustaja Tom Sims tunnetaan yhtenä lumilautailun kehittäjistä.


title: Lumilautailu

text: Perinteinen rinnelasku (vapaalasku, freeride) on suosituin laskettelutyyli lumilaudalla. Rinnelasku tarkoittaa kaikenlaista peruslaskemista rinteessä. Rinnelasku sopii aloittelijalle parhaiten. Rinnelaskuun ei kuulu temppujen tekemistä eikä välttämättä hyppimistä. Aloittelijan kannattaa aloittaa rinnelasku laskemalla laudan kanteilla lumilauta poikittain, luisumalla menosuuntaan.


title: Lumilautailu

text: Freestyle laskeminen tarkoittaa kaikkea laskemista, johon kuuluu temppujen tekemistä lumilaudalla. Temppuja voi tehdä ilmassa ja lumessa. Maassa tehtävät temput voivat olla esimerkiksi kaidetta pitkin liukuminen. Ilmassa suoritettavat temput koostuvat pyörimisestä, laudasta otettavista otteista eli grabeista, sekä muista liikkeistä. Suurin osa nykyään valmistettavista lumilaudoista on freestyle-laskemiseen sopivia. Freestylerinnettä kutsutaan "streetiksi" ja kilpailulajia streetillä slopestyleksi. Lumilauta-freestylessä temppuja voi tehdä rinteen lisäksi lumilautaparkeissa lumikourussa (pipe), isoissa hyppyreissä (boxit) ja kaiteilla (reilit).


title: Lumilautailu

text: Kilpailulajeja ovat half pipe, big air ja slopestyle.


title: Lumilautailu

text: Ratalasku (alpine snowboarding, nykyisin myös carving) tarkoittaa nopeaa laskemista, jossa tehdään mahdollisimman leikkaavia käännöksiä. Tyyli vaatii paljon voimaa, sillä nopeita käännöksiä tehdään suuressa vaudissa. Hyvä lihas- ja kestävyyskunto onkin edelletys tyylille. Carving ei sovi aloittelijoille. Carving-tyylin laskuun on oma ratalauta. Lisäksi carving laskijat käyttävät kovia, tavallisia laskettelumonoja muistuttavia monoja. Kovat monot tukevat laskijaa paremmin mahdollistavat vahvojen siteiden kanssa kehon painon siirtelyn puolelta toiselle tehokkaammin. Ratalaskussa kilpaillaan lajiin tarkoitettuja portteja kiertäen, joko kelloa tai kilpakumppania vastaan rinnakkain aivan kuten laskettelulukilpailuissa. Freestylen ja ratalautailun yhdistelmä on boardercross, jossa useampi kilpailija kilpailee radalla, johon on sijoitettu tiukkoja mutkia ja hyppyreitä, yhtä aikaa toisiaan vastaan motocrossin tapaan.


title: Lumilautailu

text: Suomen lasketteluolosuhteet tarjoavat hyvät mahdollisuudet rinnelaskuun ja freestyle-lumilautailuun. Suomen talvi on pitkä, joten lumilautailuun on vuoden aikana monta kuukautta.


title: Lumilautailu

text: Suomen lumilautailumaajoukkueen päävalmentaja on Antti Koskinen. Suomalaisten laskijoiden menestys lumilautailussa on maailman kärkitasoa. Kaudella 2018–2019 A-maajoukkueessa kilpailevat Anton Lindfors, Enni Rukajärvi, Roope Tonteri, Matti Suur-Hamari, Kalle Järvilehto, Mikko Rehnberg, Henna Ikola, Rene Rinnekangas, Axel Thelen, Emmi Parkkisenniemi, Aleksi Nevakivi, Carola Niemelä, Iina Puhakka ja Joonas Bergman.


title: Lumilautailu

text: A-maajoukkueen ulkopuolella uraansa jatkavia lumilautailun arvokisamitalisteja: Markus Malin, Ville Paumola ja Peetu Piiroinen.


title: Lumilautailu

text: Entisiä suomalaisia lumilautailijoita jotka voittivat urallaan arvokisamitalin: Markus Hurme, Timo Aho, Sari Grönholm, Risto Mattila, Markku Koski (lumilautailija), Petja Piiroinen, Merika Enne, Antti Autti ja Janne Korpi.


title: Lumilautailu

text: Lumilautamonoja on kahdentyyppisiä: ns. pehmeät lautamonot (lautakengät), jotka ovat pehmeät mutta tukevat talvikenkiin verrattavissa olevat jalkineet, sekä ns. kovat lautamonot, jotka ovat erityisesti ratalautailun ja sen eri alalajeihin käytetyt kovat, alppihiihtomonoja muistuttavat monot. Eri monotyyppien kanssa käytetään erityyppisiä siteitä, jotka ovat jaettavissa monojen mukaisesti pehmeisiin siteisiin ja koviin siteisiin.


title: Lumilautailu

text: Lumilaudat voidaan jakaa kolmeen tyyppiin, käyttötarkoituksensa mukaan: Freeridelaudat ovat melko pitkiä, jäykkiä. Freeridelaudat ovat ns. direktionaalisia-lautoja, ts. lautojen leikkaus suosii laskemista aina sama pää (nose) edellä. Ratalaudat puolestaan ovat kapeita ja jäykkiä direktionaalisia lautoja. Freestyle laudat ovat taas yleensä twintip-rakenteellisia eli laudan kärki (nose) ja takaosa (tail) ovat samanlaisia muodoltaan ja jäykkyydeltään, joten laudalla voidaan laskea samoilla ominaisuuksilla kumpi jalka edellä tahansa.


title: Lumilautailu

text: Lumilautailumaajoukkueen kausi koostuu lähinnä kahden tärkeimmän kilpailujärjestäjän FIS:n (Kansainvälinen Hiihtoliitto) ja itsenäisen WST:n (World Snowboard tour -organisaatio) (entinen TTR) osakilpailuista.


title: Lumilautailu

text: FIS:n kiertueella ratkaistaan maailmanmestaruus; järjestön alaisuudessa toimivat maailmancup ja maailmanmestaruuskilpailut sekä olympialaiset. FIS:n maailmancup ja MM-lajeja ovat half-pipe, slopestyle, big air, paripujoittelu, parisuurpujottelu, lumilautakrossi, lumilautakrossin joukkekilpailu.


title: Lumilautailu

text: WST-kilpailut, etenkin Burton European Open sekä Burton US Open ja kaudesta 2012–2013 WST-kiertueelle lisätty Winter X Games moniurheilutapahtuma, ovat ammattilaisten keskuudessa erittäin arvostettuja. Tämän myötä FIS:n kilpailut ovat menettämässä merkitystään. WST-kilpailut on rankattu yhdestä tähdestä kuuteen, siten että kuuden tähden kisat ovat arvokkaimpia. Vuonna 2012 järjestettiin ensimmäiset WST:n maailmanmestaruuskilpailut Oslossa.


title: Emil Schybergson

text: Ernst Emil Schybergson (6. tammikuuta 1856 Turku – 7. maaliskuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja ja Ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) poliitikko.


title: Emil Schybergson

text: Emil Schybergsonin isä oli turkulainen oikeusneuvosmies Arvid Magnus Schybergson. Schybergson kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1872 ja valmistui filosofian maisteriksi 1877, lakitieteen kandidaatiksi 1880 ja varatuomariksi 1887. Hän työskenteli Suomen Pankin eri konttoreissa ja 1890–1896 Helsingin maistraatin oikeusneuvosmiehenä. Schybergson siirtyi kuitenkin asteittain liike-elämän puolelle noustessaan Helsingin Kansanpankin puheenjohtajaksi 1893; kun Kansanpankin seuraajaksi perustettiin liikepankki Privatbanken i Helsingfors vuonna 1896, hänestä tuli sen täysipäiväinen toimitusjohtaja.


title: Emil Schybergson

text: Schybergson oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen ja hänet valittiin valtiopäiville porvarissäädyn edustajaksi toistuvasti vuosina 1885–1900 sekä 1905–1906. Ruotsalaisen puolueen muiden poliitikkojen tavoin hän kannatti sortovuosien aikana perustuslaillista vastarintaa, ja kuului lähetystöön, joka kävi valittamassa keisarille Helsingissä 1902 tapahtuneesta kasakoiden riehumisesta. Kesällä 1904 Schybergson karkoitettiin mielipiteidensä vuoksi Nižni Novgorodiin, josta hän kuitenkin sai jo samana syksyn siirtyä ulkomaille ja seuraavan vuoden alussa palata kotimaahan. Koska Privatbankenille oli sillä välin valittu uusi toimitusjohtaja, Schybergson siirtyi 1906 Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtajaksi, missä tehtävässä jatkoi kuolemaansa asti.


title: Emil Schybergson

text: Schybergson oli ahkera yhteiskunnallinen kirjoittaja, osallistui Finsk Tidskriftin ja Aftonpostenin toimittamiseen sekä useiden lautakuntien ja komiteoiden toimintaan. Hän oli RKP:n edustajana eduskunnassa vuosina 1907–1909 ja 1910–1919 ja kuului myös puolueen keskushallitukseen, joskin erosi puolueen eduskuntaryhmästä kahdesti. Schybergson oli useasti eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtajana sekä toisena varapuhemiehenä vuosien 1913 ja 1918 valtiopäivillä. Hän kuului myös eduskunnan lähetystöön, joka lokakuussa 1918 matkusti Saksaan ilmoittamaan Hessenin prinssi Friedrich Karlille Suomen kuninkaanvaalin lopputuloksesta.


title: Emil Schybergson

text: Schybergson teki itsemurhan vuonna 1920, kun hänen johtamansa Hypoteekkiyhdistys ajautui konkurssin partaalle ulkomaanvaluutassa otettujen lainojen vuoksi. Syynä tähän oli Suomen markan nopea devalvoituminen ensimmäisen maailmansodan seurauksesta – ennen maailmansotaa Hypoteekkiyhdistyksen toiminta oli ollut voitollista.


title: Emil Schybergson

text: Emil Schybergsonin velijiä olivat kanneviskaali Gustaf Arvid Schybergson ja historioitsija Magnus Gottfrid Schybergson.


title: Laskettelu

text: Laskettelua voidaan pitää yleisnimityksenä kaikille talviurheilulajeille, joissa lasketaan lumen pinnalla rinteitä alaspäin. Laskettelu jakautuu useisiin erilaisiin lajeihin ja tekniikoihin. Yleisimpiä laskettelulajeja ovat:


title: Laskettelu

text: Lasketteluvarusteisiin kuuluvat laskettelusukset tai lumilauta ja monot sekä mahdollisesti sauvat. Kypärän käyttö on yleistä tapaturmariskin vuoksi.


title: Laskettelu

text: Laskettelua harrastetaan noin 2 100:ssa (vähintään 5 hissin) laskettelukeskuksessa 80 maassa: ulkorinteitä on noin 70 maassa ja sisärinteitä 25 maassa. Yli puolet maailman laskettelukeskuksista on Euroopassa.


title: Laskettelu

text: Maailman laskettelumarkkinat ovat viime vuosina pysyneet varsin vakaina. Laskettelijoita on maailmassa noin 100 miljoonaa. He viettävät rinteissä keskimäärin neljä päivää, ja vuotuinen laskettelijapäivien määrä on noin 400 miljoonaa.


title: Laskettelu

text: Eniten harrastajia on Yhdysvalloissa (13 milj.), Ranskassa (12 milj.) ja Saksassa (12 milj.). Suhteellisesti eniten harrastajia on Sveitsissä (37 %), Itävallassa (36 %) ja Norjassa (25 %). Maailman suosituimmat laskettelukeskukset ovat La Plagne Ranskassa (2,6 milj. vuotuista laskettelijaa) ja Wilder Kaiser-Brixental Itävallassa (2,3 milj.).


title: Laskettelu

text: Suomessa on 1,2–1,3 miljoonaa laskettelun harrastajaa. Laskettelukeskuksia on vähintään 74. Suomen suosituimmat laskettelukeskukset ovat Levi (350 000 laskettelijapäivää kaudella 2010–2011), Ruka (350 000), Ylläs (240 000) ja Tahkovuori (200 000). Ulkomaisia laskettelijoita Suomessa käy runsaat 100 000. Heistä lähes puolet on venäläisiä.


title: Laskettelu

text: Vaikka hiihtourheilu on vähemmän vaarallista kuin moni suosittu muu laji (kuten pyöräily, jalkapallo ja painonnosto), loukkaantumisen riskiä pidetään laajalti suurempana, mikä johtuu osittain merkittävästä loukkaantumisten määrän lisääntymisestä viime vuosikymmeninä. Ilmiö selittyy osin lajin suosion suurella kasvulla. Hiihtokeskuksissa on yleensä vähintään ensiapuvälineet ja jonkinlainen moottorikelkkapartiopalvelu takaamassa, että loukkaantuneet pelastetaan ja kuljetetaan turvaan. Moottorikelkkapartio on yleensä vastuussa sääntöjen täytäntöönpanosta ja niiden noudattamisen valvomisesta, vaarapaikkojen merkinnästä, yksittäisten rinteiden sulkemisesta (jos tarpeeksi suuri riski vaaralla on olemassa) ja vaarallisten laskettelijoiden poistamisesta alueelta.


title: Sodomia

text: Sodomialla on tarkoitettu ”luonnotonta” seksuaalista kanssakäymistä avioliiton ulkopuolella. Monissa maissa se oli ennen vanhaan rikosnimike, jonka perusteella homoseksuaaleja syytettiin. Poikkeuksellisesti Suomessa ja Saksassa sanaa ei kuitenkaan ole koskaan käytetty rikosnimikkeenä, vaan yksinomaan zoofilian synonyyminä. Sana juontuu "Raamatun" kertomuksesta Sodoman kaupungista, jonka miesasukkaat yrittivät harjoittaa seksiä Lootin vieraiden kanssa.


title: Sodomia

text: Vanhoissa teksteissä sodomialla tarkoitetaan yleensä homoseksuaalisuutta, joskus myös ilman juridista näkökulmaa, uudemmissa useimmiten zoofiliaa.


title: Vaara (Oulu)

text: Vaara (entinen "Kakaravaara") on kaupunginosa Oulun keskustassa. Se on niin sanottu toinen kaupunginosa, joka sijaitsee Uudenkadun ja Ratakadun välissä. Vaara rajoittuu Pokkisen, Raksilan ja Vanhatullin kaupunginosiin. Aiemmin Vaara oli rähjäinen laitakaupungin osa, mutta nykyään kaupunginosassa sijaitsevat monet tärkeät laitokset, kuten posti ja Oulun rautatieasema, sekä Oulun linja-autoasema. Asukkaita Vaaralla on noin 2 200.


title: Vaara (Oulu)

text: Nykyisin Vaaran ja Pokkisen kaupunginosien raja on käytännössä näkymätön, mutta kaupunginosakartoissa kaupunginosien rajana on Uusikatu. Vaaran ja Vanhatullin rajana on Saaristonkatu, ja Vaaran ja Raksilan kaupunginosien rajana on Ratakatu. Kaupunginosassa sijaitsee yksi keskustan korkeimmista kerrostaloista.


title: Vaara (Oulu)

text: Vaaran kehittämissuunnitelmat ovat saaneet paljon huomiota paikallisessa mediassa. Yksi tulevaisuuden laajoista hankkeista on Oulun Matkakeskuksen rakentaminen Vaaran kaupunginosaan. Vaaran kortteleissa on myös herännyt useita kehittämishankkeita, joiden tavoitteena alueelle pyritään esimerkiksi lisäämään palveluja.


title: Jegor Uschakoff

text: Jegor Uschakoff (1767 Hamina – 30. joulukuuta 1836 Helsinki) oli Suomessa asunut venäläinen kauppias.


title: Jegor Uschakoff

text: Jegor Uschakoff ja hänen veljensä olivat Venäjän korkeimpaan aatelistoon kuuluneen Seremetjeffin suvun maaorjia. He kulkeutuivat Suomeen venäläisten valloitusarmeijan mukana 1808 ja elättivät itsensä kauppiaina. Uschakoffit vaurastuivat Suomessa ja anoivat keisarilta vapauttamista maaorjuudesta. Keisari hyväksyi anomuksen ja julisti 1812 Uschakoffit vapautetuiksi lunastusmaksua vastaan


title: Jegor Uschakoff

text: Uschakoff menestyi liikemiehenä. Hän perusti Espoon Otaniemeen kaakeli- ja tiilitehtaan sekä toimi rakennusurakoitsijana. Hän sai hoidettavakseen muun muassa Pyhän Kolminaisuuden kirkon rakentamisen 1820-luvulla ja hän toimi pitkään kirkon isännöitsijänä. Kaupungin rikkaimpiin porvareihin lukeutunut Jegor Uschakoff nimitettiin kauppaneuvokseksi 1822 ja Helsingin kaupunginvanhimpien joukkoon 1829. Uschakoff kuului tehtailijoiden Sinebrychoff ja Kiseleff kanssa Helsingin merkittävimpiin venäläisperheisiin.


title: Jegor Uschakoff

text: Uschakoff rakennutti Esplanadin ja Unioninkadun kulmaan niin sanotun Uschakoffin talon vuosina 1815–1816 ja 1826–1827. Pehr Granstedin suunnittelemaan taloon tuli makasiineja ja kauppapuoteja alakertaan ja asuntoja yläkertaan. Pihalla oli ulkorakennus, jossa oli renkitupa, sauna, talli ja navetta. Jegor Uschakoffin rakennuttama talo tunnetaan nykyään paremmin Jugendsalin talona.


title: Jegor Uschakoff

text: Uschakoff oli 1820-luvun lopussa Helsingin kauppiaskunnan rikkain mies. Hänet valittiin samana vuonna yhdessä Feodor Kiseleffin kanssa ensimmäisinä venäläisinä Helsingin kaupunginvanhimpien joukkoon.


title: Luigi Cherubini

text: Luigi Cherubini (14. syyskuuta 1760 – 15. maaliskuuta 1842) oli italialainen säveltäjä. Vaikka hänen musiikkinsa ei ole nykyään kovin tunnettua, häntä arvostettiin omana aikanaan suuresti. Ludwig van Beethoven piti Cherubinia aikansa merkittävimpänä näyttämömusiikin säveltäjänä.


title: Luigi Cherubini

text: Cherubini syntyi Firenzessä 14. syyskuuta 1760. Hänen ristimänimensä oli Maria Luigi Carlo Zenobio Salvatore Cherubini. Cherubini aloitti musiikin opiskelun 6-vuotiaana muusikkoisänsä johdolla. 13-vuotiaana hän oli jo säveltänyt paljon uskonnollista musiikkia. Vuosina 1778–1780 Cherubini opiskeli musiikkia Bolognassa ja Milanossa.


title: Luigi Cherubini

text: Vuonna 1788 Cherubini asettui Pariisiin. Hänen ensimmäinen suuren suosion saanut ooppera oli "Lodoïska", jonka hän sävelsi vuonna 1791. Sitä seurasivat kreikkalaisen mytologian Medeian taruun perustuva ja säveltäjän nykyisin tunnetuin teos "Médée" vuodelta 1797 sekä "Les deux journées" vuodelta 1800. Vuonna 1805 Cherubinilta tilattiin Wienistä ooppera. Oopperan nimeksi tuli "Faniska" ja Cherubini johti sen esityksen itse vuonna 1806.


title: Luigi Cherubini

text: Menestyksensä myötä säveltäjä alkoi keskittyä uskonnollisen musiikin säveltämiseen. Hän sävelsi muun muassa seitsemän messua sekä kaksi requiemia.


title: Luigi Cherubini

text: Vuonna 1815 häneltä tilattiin Lontoosta sinfonia, alkusoitto sekä teos kuorolle ja orkesterille. Tämän ansiosta Cherubinin kansainvälinen maine alkoi kasvaa.


title: Luigi Cherubini

text: Cherubini kuoli Pariisissa 15. maaliskuuta 1842, jolloin hän oli 81-vuotias.


title: Marty Wright

text: Martin ”Marty” Wright (s. 31. lokakuuta 1964) on yhdysvaltalainen showpainija, joka tunnetaan paininimellä Boogeyman. Lopetusliikkeinään Boogeyman käyttää Good Night-, Two-handed chokeslam ja One-handed chokes-iskuja. Hän käytti myös iskua nimeltä Boogeyslam. Wright esittää otteluissa kummitusta tai mörköä. Hänen naamansa on punainen, jossa on mustia pilkkuja.


title: Marty Wright

text: Hänellä on tapa syödä matoja, ja voitettuaan ottelun hän sylkee madot tai tunkee madot nitistetyn naamalle. Boogeyman lyö sisääntulossaan kellon päähänsä. Useimmiten hänellä oli myös mukana Little Boogeyman. Marty Wright vapautettiin sopimuksestaan maaliskuun alussa 2009.


title: Wilhelm von Wright

text: Wilhelm von Wright (5. huhtikuuta 1810 Kuopion pitäjä – 2. heinäkuuta 1887 Orust, Ruotsi) oli suomalais-ruotsalainen taidemaalari ja kuvittaja.


title: Wilhelm von Wright

text: Von Wrightin vanhemmat olivat Haminalahden kartanon omistaja, majuri Henrik Magnus von Wright ja Maria Elisabet Tuderus. Veljensä Magnuksen tavoin Wilhelm ampui ahkerasti lintuja ja maalaili jo poikaiässä vesivärein lintukuvia. Veljensä kutsusta hän matkusti vuonna 1823 Tukholmaan, jossa auttoi Magnus-veljeään teoksen "Svenska foglar efter naturen" valmistamisessa. Vuonna 1833 hän sai viran Tukholman tullikamarissa. Vuonna 1835 hänet valittiin Ruotsin taideakatemian vakinaiseksi piirtäjäksi. Vuonna 1838 hän sai kamarijunkkarin arvon, ja hänet kutsuttiin taideakatemian jäseneksi. Vuoden 1836 tienoilla hän asui Orustin saarella Bohuslänin rannikolla, ja hänet nimitettiin maakunnan kalastuksentarkastajaksi 1856. Pian hän kuitenkin sai halvauksen, joka teki hänet loppuelämäkseen lähes työkyvyttömäksi.


title: Wilhelm von Wright

text: Wilhelmiä on pidetty taiteilijaveljessarjan teknisesti etevimpänä kykynä sekä piirtäjänä että maalarina. Hänen merkittävin kuvitustyönsä on 60 väritaulua sisältävä "Skandinaviens fiskar". Samantapaisia kuvasarjoja on hänen tekeminään enemmänkin. Hän toimi myös Ruotsin taideakatemian julkaisujen ja aikakauskirja "Tidskrift för Jagare och Natur Forskaren" kuvittajana.


title: Wilhelm von Wright

text: Hänen puolisonsa oli vuodesta 1845 Maria Margareta Bildt, joka kuoli toukokuussa 1884. Avioliitto oli lapseton, mutta heillä oli kaksi kasvattitytärtä, Maria Bildtin veljentyttäret, jotka pitivät Wilhelmistä huolta hänen viimeisinä aikoinaan.


title: Kaliiperi

text: Kaliiperi (myös kaliiberi, vanh. kaliberi < 'paljonko naulasta', alun perin ilmeisesti arabiankielestä sanasta 'qalib', joka tarkoittaa 'valumuotti'; lyhenne kal.) on mittayksikkö, jolla kuvataan ampuma-aseen putken tai piipun kokoa. Kaliiperi voidaan ilmaista pituusmittayksikköinä, painoyksikköinä tai putken tai piipun reiän halkaisijana. Jos reiän halkaisija on alle 20 mm, puhutaan "piipusta"; jos se on 20 mm tai enemmän, puhutaan "putkesta". Sana "kaliiperi" tulee latinan sanoista "qua libra", jotka tarkoittavat: ”Paljonko piipuntäyteisiä kuulia saadaan naulasta [noin 454 g] lyijyä.”


title: Kaliiperi

text: Yleisimmin "kaliiperi"-sanaa käytetään kuvaamaan ampuma-aseen piipun tai putken kokoa, joka perustuu pituusmittoihin. Tällöin kaliiperi on ampuma-aseen piipun tai putken sisähalkaisijan suuruus ja se ilmaistaan millimetreinä tai tuuman sadas- tai tuhannesosan tarkkuudella. Kaliiperimerkinnät 7,62 (mm) ja .30 (tuumaa) vastaavat toisiaan. Aseissa, joissa on rihlat, mitataan erikseen iso- ja pikkukaliiperi. Isokaliiperi ilmoittaa halkaisijan rihlan pohjasta vastakkaisen puolen pohjaan, pikku- eli pieni kaliiperi taas rihlan harjasta vastakkaisen puolen harjaan.


title: Kaliiperi

text: Yhdysvalloissa kaliiperin mittayksikkönä käytetään yleisesti sadas- tai tuhannesosatuumaa. Esimerkiksi pienoiskiväärin kaliiperi ilmoitetaan merkinnällä .22, metsästyskiväärin .30 ja pistoolin kaliiperi merkinnällä .38. Nämä mitat eivät kuitenkaan aina suoraan vastaa piipun väljyyttä millimetreissä, sillä .22-aseissa luodit ovat halkaisijaltaan 5,56 mm ja .38-aseissa noin 9 mm (todellisuudessa mitta on .354).


title: Kaliiperi

text: Kaliiperia voidaan käyttää kuvaamaan tuliaseiden piipun tai putken halkaisijaa myös silloin, kun se perustuu painoyksiköihin, esimerkiksi nauloihin. Tällöin esimerkiksi haulikkojen väljyys ilmaistaan kaliipereina. Kaliiperiluku perustuu siihen, montako piipun halkaisijan kokoista olevaa kuulaa saadaan yhdestä lyijynaulasta. Esimerkiksi yhdestä naulasta lyijyä saa 12 kuulaa, joiden halkaisija on sama kuin 12-kaliiperisen haulikon piipun, tai 10 kuulaa, joiden halkaisija on sama kuin 10-kaliiperisen haulikon piipun. Brittiläistä naulaa (453,6 g) käytettäessä 12 kaliiperin (englanniksi "12-gauge") haulikon sisähalkaisija olisi tällöin 18,52 mm (37,75 g:n painoisen lyijykuulan halkaisija).


title: Kaliiperi

text: Suustaladattavien mustaruutitykkien aikana tykin kaliiperi ilmoitettiin nauloina, jolloin naulaluku kertoi tykin putkeen sopivan rautakuulan painon. Esimerkiksi 1700-luvun 18-naulainen laivakanuuna ampui 18 naulaa painavia kuulia, joiden halkaisija oli noin 138 mm. Takaaladattavien modernien tykkien aikakaudella jotkut maat ilmoittivat tykin kaliiperin yhä nauloina, mutta tällöin naulaluku ei enää tarkoittanut tykinputkeen sopivan rautakuulan painoa, vaan sillä ammuttavan sirpalekranaatin painoa. Esimerkiksi brittitykistön pääkalustoon 1. maailmansodassa kuulunut 18-naulainen kenttäkanuuna ampui 18,5 naulan painoisia sirpalekranaatteja putkesta, jonka sisähalkaisija oli 83,8 mm. Britannian armeija ilmoitti vielä toisen maailmansodan aikana joidenkin tykkien kaliiperin nauloina. Yleisimmät nauloina ilmoitettavat kaliiperit olivat tuolloin 2-pounder (-pdr) (40 mm), 6-pdr (57 mm), 17-pdr (76 mm) ja 25-pdr (88 mm). Nykyisin Britannian armeija ilmoittaa kenttätykkien kaliiperin millimetreinä.


title: Kaliiperi

text: Kaliiperia käytetään yleisesti raskaiden aseiden, kuten tykkien tai raskaiden sinkojen putken pituusmittana. Myös tykkien ammusten pituus saatetaan ilmoittaa kaliipereina. Esimerkiksi 155 K 83 -kanuunahaupitsin putken pituus kaliipereina voidaan laskea jakamalla putken pituus (6 045 mm) putken halkaisijalla (155 mm). Lopputulokseksi saadaan siten kaliiperipituus 39. Putken pituus kaliipereina merkitään L-kirjaimella, esimerkiksi 155 K 83 -tykin ollessa kyseessä: L/39. Käytännöt kuitenkin vaihtelevat putken pituuden ilmoittamisessa. Putken pituus voidaan ilmoittaa esimerkiksi seuraavien periaatteiden mukaan, joista ensimmäinen lienee yleisin:


title: Kaliiperi

text: Kaliiperin käyttö käännöksissä on usein hieman sekavaa, koska esimerkiksi englanninkielistä sanaa "caliber" käytetään sekä paino- että pituusmittayksiköiden yhteydessä. Poikkeuksena on haulikon kaliiperi, joka englannin kielessä ilmoitetaan aina painoyksiköihin liittyvällä sanalla "gauge".


title: Kaliiperi

text: Muita erikoisuuksia mittojen kansainvälisessä käytössä ovat muun muassa seuraavat:


title: Jean-Jacques Dordain

text:
Jean-Jacques Dordain (s. 14. huhtikuuta 1946) on ESAn pääjohtaja. Hänen ensimmäinen toimikautensa alkoi heinäkuussa 2003. Pääjohtaja valitaan yleensä kahdeksi kolmivuotiskaudeksi, joten Dordainin pääjohtajuuden ESAssa piti päättyä puolivälissä vuotta 2011, mutta kesällä 2010 sitä jatkettiin 4 vuodella kesäkuuhun 2015 asti.
__notoc__
Dordain valmistui insinööriksi École Centralesta vuonna 1968. Dordain aloitti uransa Ranskan ilmailu- ja avaruustekniikan tutkimuslaitoksessa (ONERA) 1970-luvulla. Hän tutki nesteajoaineita käyttäviä rakettimoottoreita ja mikrogravitaatiota. Vuodet 1976-81 hän toimi ONERAn avaruustoiminnan johtajana. Hänet valittiin vuonna 1977 Ranskan astronauttikandidaatiksi NASAn Sukkulalennolle, joka kuljetti ESAn toteuttamaa Spacelab-laboratoriomodulia, mutta tämä hanke keskeytyi syystä tai toisesta.


title: Jean-Jacques Dordain

text: 1982 hänestä tuli ONERAn fysiikan tutkimuksen johtaja. Tällöin hän toimi puheenjohtajana Ariane-kantoraketin vaurioanalyysilautakunnissa.


title: Jean-Jacques Dordain

text: Jean-Jacques Dordain toimi työnsä ohessa koneinsinööriopetuksessa luennoitsijana École Polytechnique-yliopistossa 1977-1993 ja professorina École Nationale Supérieure de l’Aéronautique et de l’Espace 1973-1987. 1997 hän oli Japanin NASDA-avaruusjärjestön evaluaatiokomitean pääsihteerinä.


title: Jean-Jacques Dordain

text: Hänen uransa ESAssa alkoi 1986, jolloin hänestä tuli ESAn "Microgravity and Space Station Utilisation"-osaston johtaja. Nimensä mukaan osasto toteuttaa mikropainovoimakokeita. Se myös suunnittelee ja toteuttaa ISS-avaruusaseman eurooppalaista käyttöä. Hän siirtyi tämän jälkeen ESAn strategisen suunnittelun ja kansainvälisten suhteiden johtajaksi. Helmikuussa 2001 hänestä tuli ESAn kantorakettiosaston johtaja.


title: Jean-Jacques Dordain

text: Jean-Jacques Dordain on jäsenenä Ranskan Académie des Technologies ja Académie Nationale de l’Air et de l’Espacessa. Hän on varapuheenjohtaja International Astronautical Federation-yhteisössä. Hänet on palkittu Kunnialegioonan palkinnolla (Legion d’Honneur ja Ordre National du Mérite).


title: Broadsheet

text: Broadsheet on suurikokoinen ja yleisin sanomalehtien formaatti. Suomessa sen yleisin leveys on 400 millimetriä ja korkeus 560 millimetriä. Esimerkiksi Turun Sanomat on tämän kokoinen, alkuvuoteen 2013 asti myös Suomen suurin sanomalehti Helsingin Sanomat, helmikuuhun 2015 asti Kaleva ja maaliskuuhun 2018 asti Ilkka. Broadsheetiä pienempi formaatti on tabloidi, ja kolmas, yleistyvä formaatti on berliner.


title: Broadsheet

text: Jotkin broadsheet-lehdet julkaisevat lehden ohessa tabloidin kokoisia lisälehtiä, jotka ovat usein keskittyneet yhteen aiheeseen (kuten urheiluliitteet) tai eivät ole uutispainotteisia (kuten viikkoliitteet).


title: Broadsheet

text: Formaatti syntyi vuonna 1712, kun englantilaisille sanomalehdille määrättiin vero, joka laskettiin lehden sivumäärän mukaan: Vero saatiin kierretyksi sivujen määrää pienentämällä ja sivukokoa suurentamalla. Broadsheetin huono puoli on sen vaatima tila esimerkiksi pöydällä lehteä luettaessa; muutamat lehdet ovatkin pienentäneet sivukokoaan tai jopa alkaneet julkaista lehteä kummassakin muodossa.


title: Pekka Himanen

text: Pekka Himanen (s. 19. lokakuuta 1973) on suomalainen filosofi, joka on työssään keskittynyt erityisesti informaatioajan tutkimiseen.


title: Pekka Himanen

text: Himanen nousi julkisuuteen väitellessään Suomen nuorimpana henkilönä filosofian tohtoriksi 20-vuotiaana. Himasen väitöskirja oli suomenkielinen monografia, joka käsitteli Bertrand Russellin uskontokritiikkiä. Himasen väitöskirjan ohjaaja oli Esa Saarinen.


title: Pekka Himanen

text:
Vuonna 1996 Himanen julkaisi dialogimuotoon kirjoitetun fiktiivisen teoksen "Himeros", joka käsittelee Hadeksesta henkiin heränneen antiikin filosofi Sokrateen elämää Helsingissä kolmen päivän ajan. "Himeroksessa" Sokrates käy keskustelua Helsingin yliopistossa "opettavien" Cyborgin (oik. Stephen Hawking), paavin, Madonnan ja Unabomberin kanssa. Kuitenkin helsinkiläiset tuomitsevat Sokrateen kuolemaan jo kolmen päivän kuluttua henkiinheräämisestä.
Vuonna 1998 ilmestyi "Filosofian oikeudenkäynti", joka käsittelee filosofiaa pitäen sitä näytelmänä, jossa jokaisen filosofin on aina uudelleen ja uudelleen dramatisoitava Sokrates käyttöönsä. Pekka Himasen informaatioyhteiskuntaa käsittelevästä teos "Hakkerietiikka ja informaatioajan henki" ilmestyi vuonna 2001. Himanen on ollut kiinnostunut Manuel Castellsin yhteiskuntateorioista.


title: Pekka Himanen

text: Hän on toiminut ILO:n korkean tason globalisaatiokomission neuvonantajana sekä Suomessa antanut ohjeita eduskunnalle, hallitukselle ja presidentille. Himanen on saanut Maailman talousfoorumin Global Leader for Tomorrow -palkinnon 2003. Hänestä tuli Helsingin yliopiston vuoden 2007 alumni.


title: Pekka Himanen

text: Syyskuussa 2009 hallituksen pääministeri Matti Vanhanen (kesk), valtiovarainministeri Jyrki Katainen (kok) ja kulttuuriministeri Stefan Wallin (r) tilasivat Himaselta tulevaisuusselvityksen siitä, miten Suomen kulttuuri saadaan kukoistamaan 2010-luvulla. Kirja sai murskaavan arvostelun Virpi Salmen kolumnissa Helsingin Sanomissa. Yleisradiolle laatimassaan kolumnissa sitä ruoti kriittisesti toimittaja Jouko Marttila. Talouselämä-lehdessä kirjan teilasi toimittaja Timo Harakka. Vuonna 2012 Sitra, Tekes, Suomen Akatemia ja Valtioneuvoston kanslia tilasivat yhdessä Himasen yritykseltä noin miljoonan euron tutkimushankkeen kestävän kasvun mallista.


title: Pekka Himanen

text: Vuonna 2006 Himanen perusti Kansainvälisen ihmisarvon foorumin yhdessä Norjan kruununprinssin Haakonin ja John Hope Bryantin kanssa. Kansainvälinen ihmisarvon foorumi on riippumaton, epäpoliittinen järjestö, jonka tarkoitus on tukea jokaisen ihmisen universaalista oikeutta ihmisarvon mukaiseen elämään.


title: Pekka Himanen

text: Pekka Himasen entinen opettaja Esa Saarinen pitää tätä mielenkiintoisena henkilönä ja rohkeana toimijana, joka "ei tyydy käpertyneeseen tutkijan rooliin". Himasen raportit ovat Saarisen mielestä poikkeuksellisia, sillä niitä myös luetaan.


title: Pekka Himanen

text: Filosofi, politiikan tutkija Mikko Lahtinen kuvaa Himasta "valtiofilosofiksi", joka ei ole pohdinnoissaan kuitenkaan mennyt asioiden poliittisten ja yhteiskunnallisten syiden ytimiin. Hän toivoo, että Himanen tarkastelisi tiukemmin globaalin oikeudenmukaisuuden ja nykyisen kapitalistisen talousjärjestelmän välisiä suhteita. Filosofi Tere Vadén arvostelee Himasta lähinnä siitä, että tämä ei voi kirjoittaa vapaana filosofina ja laatia samalla raportteja valtionvallan tilauksesta.


title: Pekka Himanen

text: Himanen sijoittui 14:nneksi Suomen Thinkers 20 -listalla "Nordic Business Report" -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012.


title: Pekka Himanen

text: Tutkivan journalismin nettisivusto Long Play julkaisi helmikuussa 2013 artikkelin "Himasen etiikka", jossa selvitettiin muun muassa Himasen ilman kilpailutusta saamaa 700 000 euron tutkimushankerahoitusta ja sen järjestelyjä sekä Himasen tapaa käyttää professori-titteliä ilman, että hänellä on koskaan ollut professuuria missään yliopistossa. Hankkeen tilaamisesta ja merkityksestä tehtiin tutkintapyyntö perustuslakivaliokuntaan ja Suomen oikeuskanslerille. Hankkeeseen liittyvää selontekoa on pyydetty pääministeri Jyrki Kataiselta.


title: Pekka Himanen

text: Elokuussa 2012 Himanen sai haitanteosta virkamiehelle 14 päiväsakkoa, joka oli hänen tuloillaan 728 euroa. Himanen vastusti poliisipartiota, kun häntä vietiin putkaan.


title: Bannerimainonta

text: Bannerimainonta on verkkomainontaa Internetin WWW-sivuilla. Mainospaikat verkossa ovat yleensä suorakaiteen muotoisia, mistä nimi "banner" (). Mainos on joko staattinen kuva, animoitu kuva tai jollain ohjelmointityökalulla (Java, Flash) tehty animoitu tai interaktiivinen esitys. Mainoksen tarkoituksena on joko kertoa viesti jo itse bannerissa tai saada käyttäjä napsauttamaan mainosbanneria, jolloin selain avaa mainostajan sivun. Mainoksen näyttäjä saa korvauksen joko mainoksen näyttökertojen, näyttöpäivien, klikkausten tai onnistuneiden transaktioiden perusteella.


title: Bannerimainonta

text: Mainoskokoja on useita. Mainonnassa suositellaan käytettävän Interactive Advertising Bureaun (IAB) standardikokoja:


title: Peräsmies

text: Peräsmies on suomalainen sarjakuvahahmo. Hän on supersankari, joka lentää pieremällä. Peräsmiehen on piirtänyt Timo Kokkila ja sen toisena luojana on myös käsikirjoittaja Sami Laitala. Mukana on ollut toisinaan myös muita käsikirjoittajia. Peräsmies esiintyi Pahkasika-lehdessä vuosina 1983–2000.


title: Peräsmies

text: Peräsmies syntyi onnettomuudessa, jossa ydinvoimalassa työskentelevä pääinsinöörin sijainen laski biorytmejään keskustietokoneella ja tästä seuranneen pamauksen takia hernekeittotölkkejä kuljettanut kuormuri räjähti, jolloin tölkit lensivät ilmaan. Paikalle osunut rappioalkoholisti, Kalervo Peränne, söi yhdestä tällaisesta purkista ja joutui mutaation uhriksi. Näin hänestä tuli Peräsmies.


title: Peräsmies

text: Sarjassa esiintyy monia sanomalehtiä, kuten Päivän Pörtti, Paikallispieru, Aamupieru, Möly, Päivän Pieru ja The Daily Fart. Useimmiten Peräsmies lukee Iltapieru-nimistä iltapäivälehteä.


title: Peräsmies

text: Peräsmiehellä on lemmikkirotta, joka harrastaa filosofisia pohdintoja ja syö ulosteita.