title: Palpatine

text: Tarinan alkupuolella Palpatinen joukot kidnappaavat Luke Skywalkerin ja vievät tämän Byssiin. Palpatine paljastaa itsensä kauhistuneelle jedille, ja käännyttää tämän Voiman pimeälle puolelle. Palpatine suunnittelee murskaavansa Uuden tasavallan kehittämiensä superaseiden avulla ja lähettää sotajoukkonsa Mon Calamari -planeetalle, mutta ystäviensä avulla Luke kääntyy takaisin valoisalle puolelle ja auttaa tasavaltaa kukistamaan keisarin sotavoimat. Loppuratkaisussa Luke ja Leia kukistavat keisarin ja tuhoavat tämän lippulaivan.


title: Palpatine

text: "Dark Empiren" jatko-osissa Palpatine kuitenkin palaa uudestaan kloonina. Hän valloittaa lukemattomia Uuden tasavallan jäsenplaneettoja, mutta hänen uusi klooniruumiinsa alkaa rappeutua epätavallisen nopeasti. Epätoivoinen keisari matkustaa Korriban-planeetalle, jossa muinaisten sithlordien haamut opastavat häntä siirtämään henkensä Han Solon ja Leia Organan vastasyntyneen Anakin-lapsen kehoon. Palpatine hyökkää Onderon-planeetalle, jossa Han ja Leia kasvattavat lastaan. Luke Skywalker ja kaksi muuta jediritaria, Rayf Ysanna ja Empatojayos Brand, yrittivät pysäyttää hänet, mutta Palpatine haavoittaa sith-salamoilla kuolettavasti sekä Ysannaa että Brandia. Keisari yrittää siirtyä Anakinin kehoon, mutta raivostunut Han Solo saapuu ja ampuu keisaria selkään. Viimeinen klooniruumiinsa tuhosta huolimatta keisarin henki yrittää viimeisillä voimillaan yhä siirtyä Anakinin kehoon. Kuoleva Brand kuitenkin heittäytyy keisarin eteen ja uhraa henkensä tuhoten samalla keisari Palpatinen sielun lopullisesti.


title: Palpatine

text: Palpatine oli luonteeltaan ahne, ovela ja vallanhimoinen. Hän oli poliittisesti etevä, ja kykeni esiintymään Tasavallan luotettuna johtajana. Hän osasi olla myös ystävällinen, ja hänestä kehkeytyi eräänlainen isähahmo nuorelle Anakin Skywalkerille. Hän oli kuitenkin keisarina ilkeä, julma ja salakavala, eikä antanut anteeksi palvelijoidensa tekemiä virheitä. Tätä Darth Vaderkin kuvaa sanoessaan "Jedin paluun" alussa, että keisari ei ole yhtä armelias kuin hän. Vader oli myös aika armoton. Palpatine oli hyvin älykäs, minkä ansiosta hän kykeni helposti manipuloimaan ihmisten mieliä ja tapahtumia oman tahtonsa mukaisesti. Häntä voitaisiin pitää erittäin vaarallisena, monikasvoisena, suoranaisena psykopaattina.


title: Palpatine

text: "Sithin koston" DVD-julkaisun kommenttiraidalla George Lucas toteaa, että Palpatine ei pitänyt itseään pahana. Hänen mukaansa Palpatine uskoi Imperiumin perustamisen kautta pelastaneen galaksin asukkaat tasavallassa vallinneelta korruptiolta ja turmeltuneisuudelta. Palpatine myös odotti Imperiumin tuovan rauhan ja oikeudenmukaisuuden galaksiin.


title: Palpatine

text: Vanhan tasavallan aikana Palpatine esiintyi senaattorina ja myöhemmin kanslerina arvokkaana miehenä, joka pukeutui hienoihin vaatteisiin. Darth Sidiouksena hän käytti perinteistä sithien mustaa kaapua, joka peitti hänen otsansa ja silmänsä.


title: Palpatine

text: "Sithin kostossa" Palpatine käytti Mace Windua vastaan sith-salamoita, mutta samalla hänen ulkomuotonsa muuttui suuresti, erityisesti kun Windu kimmotti valosapelillaan salamat takaisin kansleriin. Hänen siniset silmänsä muuttuivat kellertäviksi ja ihosta tuli harmahtava ja ryppyinen. Palpatinen muodonmuutos on aiheuttanut paljon keskustelua "Tähtien sota" -fanien keskuudessa. Muodonmuutoksen syystä on olemassa kolme teoriaa:


title: Palpatine

text: "Jedin paluussa" Palpatine on vanha ja raihnas mies, joka käytti kävelykeppiä ja mustaa sith-kaapua. Hänellä oli kalpea iho, luisevat käsivarret, ryppyiset kasvot sekä kellertävät, matelijamaiset silmät.


title: Palpatine

text: Sheev Palpatine esiintyi ensimmäisen kerran "Imperiumin vastaiskussa". Siinä häntä esitti Marjorie Eaton. Palpatinen äänenä toimi Clive Revill. Tämä Palpatine ei kuitenkaan näytä ja kuulosta lainkaan samanlaiselta kuin muissa elokuvissa.


title: Palpatine

text: Muissa elokuvissa Sheev Palpatinea esittää Ian McDiarmid. McDiarmid esittää hahmoa myös "Imperiumin vastaiskun" digitaalisesti muokatussa DVD-versiossa, jossa hän korvaa alkuperäisen Palpatinen. DVD-julkaisun kohtaus sisältää myös McDiarmidin ja James Earl Jonesin uudelleenäänitettyä dialogia.


title: Palpatine

text: "Sithin kostossa" nähdyissä kohtauksissa, joissa Palpatine joutuu käyttämään valosapelia, hahmon stuntteina toimivat Bob Bowles, Sebastian Dickins ja Kyle Rowling. Sijaisnäyttelijöille liitettiin sittemmin digitaalisesti McDiarmidin kasvot. Taistelukohtauksissa käytettiin myös tietokoneanimaatiolla toteutettua hahmoa.


title: Palpatine

text: Sheev Palpatinen ääninäyttelijänä videopeleissä "", "" ja "" toimii Nick Jameson. Jameson toimii hahmon äänenä myös "" -piirrossarjassa.


title: Sinkkuelämää

text: Sinkkuelämää () on Candace Bushnellin kirjoittama kirja ja sanomalehtikolumni sekä näihin perustunut menestynyt yhdysvaltalainen televisiosarja.


title: Sinkkuelämää

text: Sinkkuelämää oli alun perin Candace Bushnellin kirjoittama kolumni "New York Observer" -sanomalehdessä. Kolumnissaan Bushnell käsitteli muun muassa ihmissuhteita, seksiä ja elämää New Yorkissa. Osa kolumnien tarinoista perustuu Bushnellin omaan elämään. Kolumnit ovat itsenäisiä tekstejä, mutta niissä esiintyy myös toistuvia teemoja ja henkilöitä.


title: Sinkkuelämää

text: Yhdysvalloissa sarjan lähettäminen alkoi kesäkuussa 1998. Kuudennen tuotantokauden ja sarjan päätösjakso lähetettiin 22. helmikuuta 2004.


title: Sinkkuelämää

text: Tarinan keskushenkilönä on Sarah Jessica Parkerin esittämä toimittaja Carrie Bradshaw, joka pitää "New York Star" -lehdessä Sex and the City -kolumnipalstaa. Materiaalinsa hän saa omasta ja ystäväpiirinsä elämästä. Sarjan muut keskeiset näyttelijät ovat Kim Cattrall (Samantha Jones), Kristin Davis (Charlotte York) ja Cynthia Nixon (Miranda Hobbes).


title: Sinkkuelämää

text: "Sex and the City" -sarjaidean keksijä on tunnettu tuottaja Darren Star ja Yhdysvalloissa sitä lähetettiin kaapelikanava HBO:n kautta. Sarjaa kuvattiin New Yorkissa sekä Silvercup Studios -halleilla Long Islandilla.


title: Sinkkuelämää

text: "Sinkkuelämää" esitettiin Suomessa MTV3-kanavalla. "Sinkkuelämän" Suomen ensi-ilta oli 1. kesäkuuta 1999. Viimeinen jakso esitettiin 23. marraskuuta 2004. Keskimäärin katsojia oli 533 000 jaksoa kohden. Viimeinen jakso keräsi 795 000 katsojaa. Sarjaa alettiin uusia alusta alkaen 2005 kesällä, ja loppukaudet uusittiin kesällä 2006. Kesällä 2007 Sub esitti sarjaa neljänä iltana viikossa, ensimmäisestä tuotantokaudesta alkaen. Aluksi sarjaa esitettiin Suomessa parhaaseen katseluaikaan illalla, mutta ilmeisesti ohjelman luonteen vuoksi se siirrettiin myöhempään ajankohtaan.


title: Sinkkuelämää

text: Yleisradio omistaa oikeudet kaikkiin HBO:n sarjoihin, mutta kanava ei kuitenkaan esitä Sinkkuelämää, vaan sarjaa esitettiin huhtikuusta 2009 alkaen Nelosella. Sarjaa alettiin esittää Nelosella uudestaan myös maaliskuussa 2012. Sarjan kaikki tuotantokaudet ovat saatavissa Suomessa myös DVD:llä.


title: Sinkkuelämää

text: Sarjasta on tuotettu kaksi kokoillan elokuvaa, jotka käsikirjoitti alkuperäisen televisiosarjankin tekoon osallistunut Michel Patrick King. Elokuvien kuvaukset alkoivat syyskuussa 2007 ja ensimmäinen elokuva tuli ensi-iltaan Suomessa 6. kesäkuuta 2008. Sarah Jessica Parker, Kim Cattrall, Kristin Davis ja Cynthia Nixon näyttelevät molemmissa.


title: Sinkkuelämää

text:
Päähenkilöt
Muita henkilöitä


title: Tsar-Bomba

text:
Tsar-Bomba (), kirjaimellisesti ”Tsaari-pommi”, oli neuvostoliittolainen kaikkien aikojen suurin ja voimakkain räjäytetty vetypommi Se räjäytettiin ydinkokeessa 30. lokakuuta 1961. Pommi tunnettiin suunnittelijoidensa keskuudessa koodinimellä Ivan (). Länsimaissa pommin tehokkuudeksi arvioitiin peräti 57 megatonnia, mutta venäläiset lähteet kertovat sen olleen ”vain” 50-megatonninen. Ero voi selittyä sillä, että 50 megatonnia oli suunniteltu teho, kun yhdysvaltalaiset puolestaan mittasivat todellista räjähdystä. Tsar-Bomban kerrotaan olleen suunniteltu jopa 100 megatonnin tehoiseksi, mutta tehoa päätettiin rajoittaa, koska siitä aiheutuva radioaktiivinen laskeuma olisi ollut suunnaton ja levinnyt suurimmin osin Neuvostoliiton omille alueille.
10. heinäkuuta 1961 Nikita Hruštšov antoi Neuvostoliiton johtaville ydinfyysikoille käskyn rakentaa ennennäkemättömän voimakas ydinpommi, joka olisi paljon tehokkaampi kuin yksikään Yhdysvaltain räjäyttämä ydinase. Tarkoituksena oli lähinnä suorittaa tieteellinen koe ja saada näyte Neuvostoliiton mahdista. Sotilaallisesti Tsar-Bomba oli kelvoton, koska Neuvostoliitolla ei ollut mitään mahdollisuutta kuljettaa näin suurikokoista asetta luotettavasti mihinkään kohteeseen.


title: Tsar-Bomba

text: Tsar-Bomban suunnitteli joukko akateemikko Juli Borisovitš Haritonin johtamia neuvostoliittolaisia ydinfyysikoita, mukaan lukien Viktor Adamski, Juri Babajev, Andrei Saharov, Juri Smirnov ja Juri Trutnev. Pommi oli kahdeksan metriä pitkä, kaksi metriä leveä ja 27 tonnin painoinen.


title: Tsar-Bomba

text: Tsar-Bomba oli rakenteeltaan monivaiheinen (fissio-fuusio-fissio), tehokkuudeltaan noin 50-megatonninen vetypommi. Alkuperäinen kolmiosainen rakenne oli suunniteltu saavuttamaan noin 100 megatonnin teho, mutta tuolloin aiheutuva radioaktiivinen laskeuma olisi ollut suunnaton. Pommin tehoa päätettiin rajoittaa korvaamalla kolmas fissiovaihe, eli pommin tehon kaksinkertaistava uraani-238-kuori (joka olisi vahvistanut reaktiota huomattavasti perustuen uraaniatomien fissioon niiden kohdatessa fuusioreaktion myötä vapautuvat nopeat neutronit) lyijyllä. Tällä vaihdolla pommin tuottama kokonaisenergia jäi vajaaksi ja noin 97 % siitä tuli tällöin fuusiovaiheesta. Tämä teki pommista yhden kaikkien aikojen ”puhtaimmista” ydinaseista, koska se tuotti verrattain pienen radioaktiivisen laskeuman suhteessa tehoon. Tehdyn muutoksen perusteet on helppo ymmärtää, sillä suurimman osan laskeumasta tiedettiin päätyvän Neuvostoliittoon ja asutetuille alueille.


title: Tsar-Bomba

text: 30. lokakuuta 1961 Tsar-Bomba räjäytettiin 4 000 metrin korkeudessa Novaja Zemljan saaristossa. Testialueen valintaan vaikutti paikan kaukaisuus ja se, että neuvostoliittolaiset olivat aikaisemminkin tehneet ydinkokeita Novaja Zemljassa.


title: Tsar-Bomba

text: Pommia kuljetettiin majuri Andrei E. Durnotsevin ohjaamassa erikoisvalmisteisessa Tupolev Tu-95 -pommikoneessa. Laukaisua tarkkailemaan lähetettiin Tupolev Tu-16 -pommittaja, jonka tarkoituksena oli ottaa valokuvia räjähdyksestä. Molemmat koneet oli värjätty valkoisella maalilla räjähdyksen lämpövaikutuksen minimoimiseksi, ja ne lähtivät matkaan Kuolan niemimaalla sijaitsevasta neuvostoliittolaisesta sotilastukikohdasta.


title: Tsar-Bomba

text: Tsar-Bomba räjähti Mitjušiha-lahden ydinaseiden testialueen yläpuolella kello 11.32 aamulla. Pommi pudotettiin 10 500 metristä, mutta räjähdys tapahtui 4 000 metrissä. Pommiin oli kiinnitetty 800 kiloa painanut laskuvarjo, jotta sen putoaminen hidastuisi ja molemmat lentokoneet saisivat tarpeeksi aikaa lentää turvallisen välimatkan päähän. 32 kilometrin etumatkasta huolimatta pudotuksen suorittanut lentokone sinkoutui räjähdyksen voimasta 800 metrin vapaaseen pudotukseen.


title: Tsar-Bomba

text: Pommi tuotti räjähdyshetkellään 39 nanosekunnin (sekunnin miljardisosa) ajan valtaisat 5,3 jottawattia—noin yhden prosentin auringon tuottamasta tehosta. Tulipallo kohosi korkeimmillaan kymmenen kilometrin korkeuteen ja kosketti maata.


title: Tsar-Bomba

text: Räjähdyksen saattoi nähdä paljaalla silmällä vielä 1 000 kilometrin päässä. Vaikka suurin osa räjähdyksen energiasta pakenikin avaruuteen, aiheutti se valtaisan lämpö- ja paineaallon, joka kiersi maapallon kolmesti. Vielä 100 kilometrin päässä saattoi saada kolmannen asteen palovammoja. Pommin voiman saattoi tuntea Suomessa asti. Räjähdyksen paineaallon väitetään rikkoneen ikkunoita Pohjois-Norjassa. Taivaalle noussut sienimäinen pilvi oli yli 60 kilometriä korkea ja 40 kilometriä leveä.


title: Tsar-Bomba

text: Kokeen jälkeen Yhdysvallat aktivoi oman koeohjelmansa ja teki vuoden 1962 huhtikuusta marraskuuhun yhteensä 40 koetta ilmakehässä, mukaan lukien kokeet 7,45 megatonnin ja 8,3 megatonnin vetypommeilla.


title: Suomirock

text: Suomirock on yleisnimitys suomalaiselle rockmusiikille. Suppeammassa merkityksessä se tarkoittaa suomenkielistä rockmusiikkia.


title: Suomirock

text: Suomalaiset ovat esittäneet rockia 1950-luvulta alkaen, mutta tunnetuimmat alan edustajat aloittivat vasta 1970- ja 1980-luvuilla. Aluksi suomalaisten artistien kappaleet olivat usein käännöskappaleita suurimmista ulkomaisista hiteistä, mutta rockmusiikin tultua tutummaksi alettiin kappaleita tehdä myös suomalaisten omin voimin. Monet suomirockin suurimmista uranuurtajista, kuten esimerkiksi Dingo, Eppu Normaali, Juice Leskinen ja Leevi and the Leavings, sävelsivät ja sanoittivat lähes kaikki laulunsa itse. Sen sijaan esimerkiksi Popeda ja Yö ovat käyttäneet varsin paljon myös muita suomalaisia säveltäjiä ja sanoittajia.


title: Suomirock

text: 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa oli käytössä ”junttihenkinen” termi "härmärock". Se tuli 1970-luvun lopulla Yleisradion rinnakkaisohjelmassa maanantai-iltapäivisin kuullusta samannimisestä radio-ohjelmasta, jossa soitettiin myös uusia suomalaisia rocksinglejä. Ohjelmassa soitettiin tosin myös muilla kielillä esitettyä musiikkia, lähinnä englanniksi.


title: Suomirock

text: 1980-luvun alussa Ylen Ocsid-ohjelman Suomirock-sarja käsitteli lähinnä suomenkielistä 1977 vuoden jälkeistä uutta aaltoa ja punkmusiikkia hardcore-genreen asti. Sarjassa olivat mukana Pelle Miljoonan ja Eppu Normaalin aikalaiskommentit kuin myös silloinen hardcore-musiikki levyineen ja live-esiintymisineen. Ylen Härmärock-ohjelma ei niinkään laajalti soittanut tämän aikakauden uusia yrittäjiä. Sarjaa toimitti Heikki Vilenius. Myöhemmin suomirock-sana on tullut laajasti käyttöön härmärock-sanan sijaan.


title: Suomirock

text: Suomenkielinen hardcore punk menestyi genressään laajasti ulkomailla vuoden 1982 jälkeen. Jopa hardcoresta kehittyneissä metallimusiikin thrash metal- ja speed metal -suuntauksissa useammat yhtyeet ovat todenneet suomalaisen Terveet Kädet -yhtyeen esikuvakseen 1980-luvulta pitkälti 2000-luvulle asti. Sepulturan lajikumppaneita voimallisemmin tyylilaji on näkynyt omassa punk-suuntauksessaan monissa maissa. Muun muassa brasilialaiset ja saksalaiset yhtyeet ovat levyttäneet suomenkielisiä kappaleita. Suomenkielisiä yhtyeen nimiä on jopa laajemminkin. Suomalaisista yhtyeistä muunkin tyylilajin edustajia on esiintynyt ulkomailla suomen kielellä.


title: Suomirock

text: Suomirockin menestystä ulkomailla on saatu odottaa pitkään. 1970-luvulla Wigwam ja Hurriganes yrittivät läpimurtoa Englannissa, mutta suurta menestystä ei tullut, joskin ensin mainittu sai kiitosta kriitikoilta ja jälkimmäisen kultakauden albumit myivät kohtalaisen hyvin Ruotsissa. Hanoi Rocksilta jäi 1980-luvulla lopullinen läpimurto ulkomailla tekemättä, mutta sitä on pidetty pitkään kansainvälisesti arvostetuimpana suomalaisena yhtyeenä. Hanoi Rocksille annetaan populaarimusiikin historiassa paikka 1980-luvun glam rock -aallon inspiroijana. Vuosikymmenen loppupuolella myös Smack saavutti jonkin verran kulttimainetta etenkin Yhdysvaltain länsirannikon muusikkopiireissä. Havana Black oli ensimmäinen suomalainen yhtye, joka sijoittui Billboardin radiosoittolistalle Yhdysvalloissa. 1990-luvulla eri tyylilajeja yhdistelevä Waltari ja klassista heviä edustava Stratovarius menestyivät hyvin Euroopan maissa. 2000-luvulla muun muassa HIM, The Rasmus ja Nightwish ovat saaneet ulkomailla menestystä mittakaavassa, joka on suomalaisille rockyhtyeille ennennäkemätöntä. HIM myi Yhdysvalloissakin yhdellä levyistään kultalevyä oikeuttavan määrän, ja Rasmus on noussut Euroopassa useassa maassa listaykköseksi menestyneimmällä levyllään.


title: Andrei Saharov

text: Andrei Dmitrijevitš Saharov (Андре́й Дми́триевич Са́харов, 21. toukokuuta 1921 – 14. joulukuuta 1989) oli neuvostoliittolainen ydinfyysikko sekä demokratia- ja ihmisoikeusaktivisti. Saharov väitteli tohtoriksi ydinfysiikasta vuonna 1947. Saharov tuli ensin tunnetuksi Neuvostoliiton ydinaseen kehittäjänä, mutta myöhemmin hänestä tuli maansa tunnetuin toisinajattelija. Andrei Saharoville myönnettiin ensimmäisenä venäläisenä Nobelin rauhanpalkinto 1975.


title: Andrei Saharov

text: Saharov työskenteli opiskelijana fyysikko Igor Tammin kanssa ja hänet värvättiin 1948 Neuvostoliiton ydinpommia kehittävään ryhmään. Neuvostoliiton ensimmäinen ydinpommi räjäytettiin 29. elokuuta 1949. Saharovin osuus oli ratkaiseva seuraavassa vaiheessa, vetypommin kehittämisessä. Ensimmäinen vetypommi räjäytettiin 1953. Samana vuonna Saharoville myönnettiin maan korkein arvonimi "sosialistisen työn sankari". Saharov uskoi Neuvostoliiton ydinaseen olevan välttämätön voimatasapainon saavuttamiseksi ja rauhan säilyttämiseksi. Hän puhui kuitenkin ydinkokeiden aiheuttamia ympäristötuhoja ja kilpavarustelua vastaan ja ydinvoiman rauhanomaisen käytön puolesta, jonka toivoi helpottavan riippuvuutta öljystä ja kaasusta.


title: Andrei Saharov

text: Saharov tuomitsi 1968 Prahan kevään murskaamisen ja Tšekkoslovakian miehityksen sekä kirjoitti esseen "Pohdintoja edistyksestä, rauhanomaisesta rinnakkainelosta ja henkisestä vapaudesta" («Размышления о прогрессе, мирном сосуществовании и интеллектуальной свободе», ), joka levisi samizdatina ja ulkomailla. Saharovista tuli Neuvostoliiton ihmisoikeusliikkeen keskeisiä vaikuttajia. Vuonna 1975 hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto. Häntä ei päästetty palkintoa noutamaan, joten hänen vaimonsa luki palkintopuheen, jossa sanottiin mm. rauhan, edistyksen ja ihmisoikeuksien olevan riippuvaisia toisistaan. Neljä vuotta myöhemmin Andrei Saharov asettui vastustamaan Afganistanin sotaa, mikä johti lopulta hänen leimaamiseensa toisinajattelijaksi ja sisäiseen karkotukseen Gorkiin vuonna 1980.


title: Andrei Saharov

text: Neuvostoliiton viimeinen johtaja Mihail Gorbatšov kumosi karkotuksen 1986. Saharov valittiin maaliskuussa 1989 uuteen yleisliittolaiseen kansanedustajien kongressiin, jossa hän toimi muutaman kuukauden ennen äkillistä kuolemaansa sydänkohtaukseen 68-vuotiaana.


title: Andrei Saharov

text: Euroopan parlamentti perusti vuonna 1988 hänen nimeään kantavan Saharov-palkinnon, joka myönnetään vuosittain ihmisoikeuksia ja sananvapautta edistävälle henkilölle tai järjestölle.


title: Kofi Annan

text: Kofi Atta Annan (8. huhtikuuta 1938 Kumasi, Kultarannikko – 18. elokuuta 2018 Bern, Sveitsi) oli ghanalainen diplomaatti, joka toimi seitsemäntenä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerinä vuosina 1997–2006. Vuonna 2001 Annanille myönnettiin ansioistaan yhdessä YK:n kanssa Nobelin rauhanpalkinto.


title: Kofi Annan

text: Kofi Annan syntyi Kultarannikon Kumasissa. Hänen vanhempansa olivat Victoria ja Henry Reginald Annan. Annanin etunimi viittaa ghanalaiseen Akan-heimon tapaan viikonpäivään, jolloin hän syntyi. ”Kofi” tarkoittaa perjantaina syntynyttä poikaa. Hänen toinen etunimensä ”Atta” tarkoittaa akanin kielellä kaksosta. Hänen vuonna 1991 kuolleen kaksossisarensa nimi oli Efua Atta.


title: Kofi Annan

text: Vuosina 1954–1957 Annan kävi Mfantsipim Schoolin sisäoppilaitosta Ghanan Cape Coastissa. Hänen valmistuttuaan koulusta vuonna 1957 Ghana oli ensimmäinen Yhdistyneen kuningaskunnan Saharan eteläpuolisen Afrikan maa, joka sai itsenäisyyden. Annan siirtyi Kwame Nkrumahin yliopistoon opiskelemaan taloustieteitä.


title: Kofi Annan

text: Annan sai Ford-säätiön stipendin ja pääsi sen avulla päättämään opintonsa Minnesotaan Yhdysvaltoihin Macalester Collegeen. Hän valmistui Macalesterista 1961 ja jatkoi opintojaan Genevessä Sveitsissä Graduate Institute of International Studies -oppilaitoksessa, jossa hän opiskeli vuosina 1961–1962. Vajaa vuosikymmen myöhemmin hän palasi opiskelemaan Yhdysvaltoihin, tällä kertaa Massachusetts Institute of Technologyyn, jossa hän suoritti maisterin tutkinnon hallintopuolelta.


title: Kofi Annan

text: Annan aloitti työnsä YK:ssa vuonna 1962 budjetinlaskijana WHO:ssa. Vuosina 1974–1976 hän työskenteli Ghanan matkailuministeriössä, kunnes sai paikan YK:n apulaispääsihteerinä. Annan oli YK:n apulaispääsihteeri, kun Ruandan kansanmurha tapahtui vuonna 1994. Kanadalainen YK:n kenraali Roméo Dallaire syytti Annania passiivisuudesta kansanmurhan aikana. Hän itsekin sanoi, että puuttumattomuus kansanmurhaan oli hänen uransa suurin virhe. Annan työskenteli jonkin aikaa YK:n edustajana Jugoslavian sotien jälkiselvittelyssä.


title: Kofi Annan

text: 13. joulukuuta 1996 Annania suositeltiin turvallisuusneuvostossa YK:n uudeksi pääsihteeriksi, ja neljä päivää myöhemmin yleiskokous valitsi hänet. Hän aloitti virassa 1. tammikuuta 1997. Annan seurasi egyptiläistä Boutros Boutros-Ghalia, ja hänestä tuli ensimmäinen mustaihoinen afrikkalainen pääsihteeri. Merkkinä suuresta kansansuosiosta Annan nimitettiin uudelleen pääsihteerin virkaan 1. tammikuuta 2002.


title: Kofi Annan

text: Annanin mukaan nimettiin suunnitelma Kyproksen yhdistämiseksi vuonna 2004 kansanäänestyksellä. Kyproksen kreikkalaiset kuitenkin hylkäsivät suunnitelman, kun turkkilainen osapuoli oli sen hyväksynyt.


title: Kofi Annan

text: Annan toimi muun muassa kunniamurhia vastaan, nimittäen niitä "häpeämurhiksi". Muun muassa Irakin viimeaikaisten terrori-iskujen johdosta Annan peräänkuulutti laajempaa kansainvälistä yhteistyötä terrorismia vastaan. Jäähyväispuheessaan hän arvosteli Yhdysvaltoja ja George W. Bushia Irakin sodasta.


title: Kofi Annan

text: Vuonna 2005 Annan nimitti Suomen presidentin Martti Ahtisaaren erityisedustajakseen Kosovon asemasta käytyihin neuvotteluihin. Annan ja Ahtisaari olivat tunteneet toisensa 1970-luvulta lähtien, ja he olivat toimineet läheisessä yhteistyössä Ahtisaaren luotsatessa YK:n erityisedustajana Namibiaa kohti itsenäistymistä 1980-luvun aikana.


title: Kofi Annan

text: Annan piti viimeisen puheen YK:ssa 11. joulukuuta 2006. Hänen seuraajakseen valittiin eteläkorealainen Ban Ki-moon. Annan palasi kotimaahansa Ghanaan ja asettui maan presidenttiehdokkaaksi kuitenkaan voittamatta vaaleja. Hän oli Global Eldersin jäsen.


title: Kofi Annan

text: Annan oli sovittelijana eräissä konflikteissa, kuten Kenian presidentinvaalivilpin jälkeisissä levottomuuksissa vuonna 2008. Helmikuusta elokuuhun 2012 Annan toimi YK:n ja Arabiliiton lähettiläänä Syyrian kriisissä.


title: Kofi Annan

text: Syksyllä 2012 Annan nähtiin entisen alaisensa Elisabeth Rehnin haastattelussa Yleisradion keskusteluohjelmassa "Elisabeth kohtaa".


title: Kofi Annan

text: Vuonna 2013 julkaistiin Kofi Annanin ja Nader Mousavizadehin kirjoittama muistelmateos "Elämäni sodassa ja rauhassa".


title: Kofi Annan

text: Annanin kuolemasta tiedotti lauantaina 18. elokuuta 2018 hänen nimikkosäätiönsä Kofi Annan Foundation. Säätiön tiedotteessa kerrottiin Annanin nukkuneen rauhallisesti pois lyhyen sairauden jälkeen. Presidentti Martti Ahtisaari luonnehti muistosanoissaan Annania YK:n kaikkien aikojen menestyksekkäimmäksi pääsihteeriksi, joka oli aina poikkeuksellisen voimakkaasti sitoutunut kulloiseenkin työtehtäväänsä.


title: Kofi Annan

text: Annan oli naimisissa ruotsalaisen juristin Nane Maria Annanin kanssa. Annanilla oli kolme lasta: Kojo Annan, Ama Annan ja Nina Cronstedt de Groot. Kojo ja Ama syntyivät Annanin ensimmäisestä avioliitosta nigerialaisen Titi Alakijan kanssa. Nina Cronstedt de Groot on Nane Maria Annanin aiemmasta avioliitosta.


title: Kofi Annan

text: Annan asui loppuvuotensa Genevessä ja vietti aikaa myös Sveitsin maaseudulla. Hän kuoli sairaalassa Bernissä.


title: Kofi Annan

text: Annan puhui englantia, ranskaa ja fantea ja eräitä muita afrikkalaisia kieliä. Uskonnoltaan Annan oli protestantti.


title: Me Stallarit

text: Me Stallarit on Moskito Televisionin tuottama, syksyllä 2004 esitetty retrohenkinen komediasarja.


title: Me Stallarit

text: Sarja kertoo Mahlapuro-nimisen perheen elämästä 1970-luvun Merihaassa. Perhe-elämä sujuu rauhallisesti odotellen sosialistisen vallankumouksen toteutumista Suomessa. Eero-isä on töissä Patenttivirastossa. Hänen työaikansa menee lähinnä uusia keksintöideoita äimistellessä yhdessä työtoverinsa, Pertin kanssa. Tuula-äiti kääntää DDR:n valtionrunoja kotoa käsin. Kouluikäiset lapset Katja ja Lenni ihmettelevät muun muassa, miksi Coca-Cola ja farmarit ovat kiellettyjä länsimaisen kapitalismin välikappaleina.


title: Me Stallarit

text:
Sarjan käsikirjoittajia ovat Juha Jokela, Mikko Reitala, Sami Keski-Vähälä, Timo Varpio, Atte Järvinen ja Leo Viirret.
Ben Zyskowicz arvosteli Me Stallarit -sarjaa eduskunnassa syyskuussa 2004. Hänen mukaansa taistolaiset kuvattiin ohjelmassa liian kiltteinä ja herttaisina ja heitä ”paapottiin”. Zyskowicz vertasi sarjaa siihen, että suomalaisista 1940-luvun natseista tehtäisiin hyväntahtoinen ”Me hakaristin seuraajat” -tilannekomedia.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text:
Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri on Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristön esimies
Pääsihteerin päivittäisiin tehtäviin kuuluu YK:n jokapäiväinen johtaminen.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: YK:n pääsihteerin rooli on merkittävä YK:n toiminnassa ja kansainvälisten kysymysten ratkaisijana


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteerin rooli on olla osana kansainvälistä yhteisöä ja muistuttaa jäsenvaltioita niiden kansainvälisistä velvollisuuksista maailmanpolitiikassa.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteerin työhön kuuluu kaikkien YK:n päättävien elinten toiminnan saattaminen sopusuhtaiseen yhteistoimintaan, paitsi Kansainvälisen tuomioistuimen, jonka toiminta ei kuulu pääsihteerin alaisuuteen.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteerin kansainvälisiin tehtäviin kuuluu maailmanrauhaa ja turvallisuutta uhkaavien uhkien tuominen n tietoisuuteen.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteeri voi myös itse käyttää omaa kansainvälistä vaikutusvaltaansa jäsenmaiden välisissä kiistoissa ja osallistua kriisitilanteiden selvittämiseen henkilökohtaisesti tai nimittää ulkopuolisen erityisedustajan niitä hoitamaan, n siunauksella.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Vaikka pääsihteerin rooli yksi maailman merkittävimmistä koko laajalla kansainvälisellä areenalla, on hänen toimintansa silti hyvin rajallista, sillä hänen työnsä ja asemansa perustuvat luottamukseen, ja hänen mahdollisesta jatkosta vastaavat yhdessä ja , jotka voivat esittää pääsihteerille epäluottamuslauseen, mikäli ne ovat tyytymättömiä pääsihteerin toimintaan.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteerin hallinnollisiin vastuualueisiin kuuluu myös olla mukana laatimassa kahdeksi vuodeksi YK:n budjettiesityksiä, joita YK:n sihteeristö laatii valmiiksi pääsihteerille, jonka tehtävänä on esittää ne yleiskokoukselle, joka hylkää tai hyväksyy ne.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteerin vastuulla on myös kansainvälisten sopimusten tallentaminen ja kunkin YK:n jäsenmaiden tiedonantojen rekisteröinti ja niiden julkistaminen.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: ei määrittele niinkään tarkasti pääsihteerin valintaprosessia mutta on valinnut tähän asti lta saamiensa ehdokaslistan nimien mukaan sopivimman henkilön uudeksi pääsihteeriksi. Turvallisuusneuvoston pysyvät jäsenvaltiot voi aina estää pääsihteerin nimityksen käyttämällä veto-oikeutta.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text: Pääsihteerin toimikausi on viisivuotinen ja sama henkilö voi toimia pääsihteerinä enintään kaksi kautta, mikäli hänet valitaan jatkokaudelle tai mikäli hän ylipäätänsä hakee toiselle kaudelle.


title: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri

text:
YK:n pääsihteerin alaisuudessa toimii kaksi merkittävää virkanimikettä jotka ovat:
Valinnan voittaja on lihavoitu


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros Boutros-Ghali (, koptiksi: Bουτρος Βουτρος-Γαλι, 14. marraskuuta 1922 Kairo, Egypti – 16. helmikuuta 2016 Kairo) oli egyptiläinen oikeustieteilijä, diplomaatti ja poliitikko, joka oli YK:n kuudes pääsihteeri.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghali aloitti uransa yliopistoissa ja toimi usean yliopiston oikeustieteen professorina. Hän sai paikan Egyptin ulkoministerinä Anwar Sadatin aikana ja jatkoi ministeriön virkamiehenä usean vuoden ajan myös Hosni Mubarakin aikana. Hänet valittiin YK:n pääsihteeriksi vuonna 1992. Boutros-Ghali pyrki rohkeasti uudistamaan YK:ta, mutta järjestö ajautui useisiin vaikeisiin sotilasoperaatioihin. Hän oli useasti ristiriidoissa Yhdysvaltojen kanssa, jonka "veton" vuoksi häntä ei valittu toiselle viisivuotiskaudelle. Boutros-Ghali toimi YK-uransa jälkeen muun muassa Organisation Internationale de la Francophonien (ranskaa puhuvien maiden järjestön) pääsihteerinä.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros Boutros-Ghali syntyi Kairossa Egyptissä aristokraattiseen koptilaiskristittyyn perheeseen. Hänen isoisänsä Boutros Ghali oli toiminut Egyptin pääministerinä vuodesta 1908 vuoteen 1910, jolloin hänet salamurhasi muslimifanaatikko. Hänen isästään Yusef Ghalista tuli Fuad I:n aikana Egyptin talousministeri. Boutros-Ghalin nimi Boutros tulee koptinkielisestä Petros-nimestä (Pietari).


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Hän valmistui 1946 oikeustieteestä Kairon yliopistosta ja sai kansainvälisen oikeuden tohtorin tutkinnon Pariisin yliopistosta 1949. Hän opiskeli myös kansainvälistä politiikkaa Institut d'Études Politiques de Paris'ssa. Hänet valittiin Kairon yliopiston kansainvälisen oikeuden osaston professoriksi, jossa hän työskenteli vuoteen 1977.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Hän oli Columbian yliopiston vieraileva professori vuosina 1954–1955 ja Haagin kansainvälisen oikeuden akatemian johtaja vuosina 1963–1964 ja Pariisin yliopiston vieraileva kansainvälisen oikeuden professori vuosina 1967–1968.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghalin poliittinen ura alkoi jo Anwar Sadatin aikana. Hän oli arabisosialistisen liiton keskuskomitean jäsen vuosina 1974–1977.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Kun Sadat päätti mennä rauhanneuvotteluihin Jerusalemiin, ulkoministeri Ismail Fahmi ja sisäministeri Muhammad Riad erosivat protestina. Sadat nimitti Boutros-Ghalin Riadin tilalle sisäministeriksi, vaikka tällä ei ollut vielä poliittista kokemusta. Boutros-Ghali tunnettiin kuitenkin rauhanomaisen Israel-suhteen kannattaja, ja Sadat piti hänen koptilaiskristittyjä taustojaan ja avioliittoaan juutalaisen Leia Nadlerin kanssa hyödyllisinä Jerusalemissa. Boutros-Ghali osallistui myös vuonna 1978 Camp Davidin rauhanneuvotteluihin.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Sadatin salamurhan jälkeen 1981 Boutros-Ghali jatkoi Hosni Mubarakin hallinnossa. Hän työskenteli ulkoasiainministeriössä ja oli pitkälti vastuussa Egyptin suhteesta muihin Afrikan valtioihin ja asemasta sitoutumattomien maiden liikkeessä. Boutros-Ghali vieraili Afrikan jokaisessa maassa. Etelä-Afrikassa hän osallistui salaisiin neuvotteluihin Nelson Mandelan vapauttamiseksi.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Persianlahden sota vuonna 1990 herätti uudelleen eloon mahdollisuuden Israelin ja sen arabinaapureiden välisestä rauhasta. George H. W. Bushin hallinto tunsi löytäneensä Boutros-Ghalista miehen, joka jakaisi heidän tavoitteensa. Kun Boutros-Ghalin nimi ilmestyi mahdollisten Javier Pérez de Cuéllarin seuraajien listalle, Yhdysvallat liittyi hänen tukijoihinsa. Boutros-Ghalia äänesti lopulta 11 turvallisuusneuvoston jäsenistä. Britannia jätti äänestämättä, koska piti Boutros-Ghalia liian ranskalaismielisenä ja liian vanhana.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghalilla oli suuria suunnitelmia YK:n kehittämiseksi, ja hän ehdotti jopa ”maailmanarmeijaa”. Boutros-Ghali esitti kesäkuussa 1992 ”An Agenda for Peace” -suunnitelman, johon kuului joukot, joilla olisi tarpeeksi voimia tukahduttaa konfliktit ja taata rauhan. Suunnitelmassa esitettiin myös uusia tapoja voittaa YK:n jatkuvat talousongelmat. Jäsenmaat ottivat esityksen myönteisesti vastaan, mutta niitä ei lopulta viety eteenpäin muiden ongelmien takia.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: YK oli vuoden 1992 puolivälissä rauhanturvaamisoperaatioissa muun muassa entisessä Jugoslaviassa, Somaliassa ja Kambodžassa. Boutros-Ghali suututti Britannian ja Yhdysvallat kutsumalla Jugoslavian hajoamissotia ”rikkaiden sodaksi”, koska länsimaat keskittyivät siihen muiden kriisikohteiden kustannuksella. Kun YK:n rauhanturvaajia päätettiin lähettää Bosniaan, Boutros-Ghali vaati, että hän tekisi itse kaikki merkittävät päätökset. Tämä heikensi tehokkaan toiminnan mahdollisuutta, eikä YK saanut muutenkaan jäsenvaltioiltaan tarpeeksi miesvoimaa operaatiota varten. Boutros-Ghali heikensi asemaansa 1995, kun hän Srebrenican joukkomurhan jälkeen matkusti Afrikkaan ja kutsui Srebrenicaa ”kyläksi Euroopassa”.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghalin suhde Britanniaan parani ajan mittaan, mutta hänellä oli pahoja poliittisia erimielisyyksiä Yhdysvaltain kanssa. Hän ajautui ristiriitoihin Bill Clintonin hallituksen ulkoministeri Warren Christopherin ja YK-lähettilään Madeleine Albrightin kanssa. Yhdysvaltain joukot olivat vuonna 1992 liittyneet osaksi YK-joukkoja Somaliassa. Yhdysvallat veti kuitenkin sotilaansa pois, kun Mogadishun taistelussa 1993 18 yhdysvaltalaissotilasta tapettiin. Clinton syytti Boutros-Ghalia epäonnistuneesta suunnitelmasta metsästää sotaherra Mohamed Farrah Aidid.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Ruandan kansanmurhan edellä Boutros-Ghali edisti YK-joukkojen lähettämistä Ruandaan. Hän valitsi 1994 Ruandan-operaation johtopaikalle Jacques-Roger Booh-Boohin, joka oli avoimesta ranskalais- ja hutumielinen. Roméo Dallaire oli saanut ennen kansanmurhaa tietoa tulevasta tragediasta, mutta Boutros-Ghali päätti uskoa Booh-Boohin optimistisempaa arviota, jonka mukaan kaikki osapuolet olivat sitoutuneita rauhanprosessiin.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Turvallisuusneuvosto päätti vuoden 1996 lopulla valita Boutros-Ghalin toiselle kaudella, mutta Yhdysvaltain edustaja Albright käytti veto-oikeuttaan ja esti Boutros-Ghalin valinnan. Hänen seuraajakseen nousi toinen afrikkalainen Kofi Annan, ja Boutros-Ghalista tuli näin ensimmäinen YK:n pääsihteeri, jota ei valittu toiselle kaudelle.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghali pyrki pääsihteerikaudellaan uudistamaan rohkeasti ”An Agenda for Peace” -ehdotuksellaan YK:n byrokratiaa ja edistämään sen alaorganisaatioiden yhteistyötä. Hän osoitti tällä johtajuustaitojaan, mutta lopulta hänellä ei ollut tarpeeksi poliittista ymmärrystä sen läpiviemiseksi. Yhdysvaltojen menetettyä luottamuksena Boutros-Ghaliin tämä anntautui puolustuskannalle eikä pystynyt toteutamaan uudistussuunnitelmiaan.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghali jatkoi diplomaattista uraansa myös YK-virkansa jälkeen. Hän toimi 1997–2002 Ranskankielisten maiden järjestön pääsihteerinä. Hän asui Pariisissa ja pyrki samalla edistämään YK:n parlamentin perustamista. Egyptin ihmisoikeuksien kansallista neuvostoa Boutros-Ghali johti 2003–2012.


title: Diablo (pelisarja)

text: Diablo on Blizzard Entertainmentin kehittämä ja julkaisema toimintaroolipelisarja.


title: Diablo (pelisarja)

text:
Pelisarjan ensimmäisessä osassa yksi (pelisarjan maailman) Helvetin johtajista, Diablo, on päässyt terrorisoimaan fiktiivistä Tristramin kylää.
Pelisarjan toisessa osassa Diablo on jälleen valloillaan ja yrittää saada avukseen veljensä Baalin ja Mephiston.


title: Diablo (pelisarja)

text:
Peleissä on tarkoitus voittaa paha, ja sitä helpottaakseen pelaajan on kerättävä erilaisia varusteita (mm. haarniskoja ja aseita), sekä kehittää hahmoaan tappamalla kaikenlaisia vastaan tulevia vihollisia.
Kehittyessään hahmo oppii uusia kykyjä ja taitoja. Ensimmäinen peli julkaistiin myös PlayStationille. Pelisarjan kolmas peli julkaistiin myös PlayStationille (3 & 4) ja Xboxille (360 & One).


title: Diablo (pelisarja)

text:
Kauan sitten oli seitsemän suurta pahaa - kolme Pääpahaa (the Prime Evils) (Diablo, Mephisto ja Baal) ja neljä Pientä pahaa (the Lesser Evils) (Andariel, Duriel, Azmodan ja Belial).
Pääpahat johtivat Helvettiä, kun taas pienemmät pahat toimivat näiden alaisina ollen kuitenkin samalla erittäin voimakkaita omissa erikoiskyvyissään.


title: Diablo (pelisarja)

text: Sin Warin aikaan Azmodan liittoutui veljensä Belialin kanssa pääpahoja vastaan (myös Andariel ja Duriel olivat heidän puolellaan), jotka heidän uskomuksensa mukaan eivät olisi halunneet lopettaa sotaa Taivaan kanssa. Helvetin joukot mukanaan, Azmodan ja Belial voittivat Diablon, Mephiston ja Baalin ja karkottivat heidät kuolevaisten maailmaan, uskoen, että jos enkelit keskittyisivät taistelemaan Pääpahoja vastaan kuolevaisten maailmassa, Taivaan portit olisivat suojaamattomia.


title: Diablo (pelisarja)

text: Kun Pääpahat olivat poissa, Azmodan ja Belial kiistelivät siitä, kumpi nyt johtaisi Helvettiä. He eivät päässeet asiasta sopuun mikä johti heidän yhteistyönsä päättymiseen ja he lopulta päätyivät sisällissotaan keskenään.


title: Diablo (pelisarja)

text: Horadrim on vanha maagien järjestö Diablossa, Diablo II:ssa ja Diablo III:ssa. "Sin Warin" aikaan, Horadrim perustettiin metsästämään "Prime Evilit" - Diablo, Mephisto ja Baal- jotka oli karkotettu kuolevaisten maailmaan. Arkkienkeli Tyrael luovutti heille "Sielukivet" (Soulstones), joilla oli voima vangita Prime Evilien sielut.


title: Diablo (pelisarja)

text: Vaikka järjestö oli ensimmäisen pelin alussa huvennut vain yhteen jäseneen, Deckard Cainiin (Cain the Elder), he olivat nähneet tulevan Prime Evilsien nousun ja olivat luoneet useita esineitä ja asioita, (kuten Horadric Staff ja Horadric Cuben) auttamaan ihmisiä taistelemaan tätä tulevaa uhkaa vastaan. Deckard Cain, Horadrimin viimeinen, lopulta auttoi ja neuvoi sankareita, jotka menivät taistelemaan Prime Evilseja vastaan niiden vapauduttua.


title: Diablo (pelisarja)

text: Diablo


title: Diablo (pelisarja)

text: Diablo julkaistiin Playstation-pelikonsolille vuonna 1998 ilman verkkopeliä. Kaksi henkilöä pystyy pelaamaan peliä samaan aikaan samalla konsolilla, mikä oli uusi ominaisuus.Diablo IIDiablo III


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Javier Pérez de Cuéllar y de la Guerra (s. 19. tammikuuta 1920 Lima, Peru) on perulainen diplomaatti ja Yhdistyneiden kansakuntien viides pääsihteeri. Hän toimi tehtävässä 1. tammikuuta 1982 – 31. joulukuuta 1991.


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Vuonna 1995 Pérez de Cuéllar oli ehdokkaana Perun presidentiksi, mutta hävisi vastaehdokkaalleen Alberto Fujimorille. Pérez de Cuéllar toimi Perun pääministerinä marraskuusta 2000 heinäkuuhun 2001. Viimeksi hän toimi Perun suurlähettiläänä Ranskassa. Nykyään hän asuu  Johor Bahruussa, Malesiassa, jossa hän kävelee joka aamu Taman Pelangi Indahn -puistossa.


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Pérez de Cuéllar liittyi Perun ulkoministeriöön vuonna 1940 ja toimi diplomaattina vuodesta 1944 ensin Perun suurlähettilään sihteerinä Ranskassa ja sittemmin Britanniassa, Boliviassa, Brasiliassa, Sveitsissä, Neuvostoliitossa ja Venezuelassa. Cuéllar oli nuorin Perun YK:n yleiskokouksen jäsen osallistuessaan yleiskokoukseen Lontoossa vuonna 1946. Hänestä tuli Perun YK:n suurlähettiläs vuonna 1971. Hän toimi myös Perun YK:n yleiskokouksen delegaation puheenjohtajana vuoteen 1975.


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Vuosina 1973–1974 Pérez de Cuéllar edusti maata turvallisuusneuvostossa, ja oli sen puheenjohtaja Kyproksen kriisin aikana heinäkuussa 1974. Syyskuussa 1975 YK:n pääsihteeri Kurt Waldheim nimitti hänet Kyproksen erityislähettilääksi. Tehtävä kesti joulukuuhun 1977, jolloin hän sai töitä Perun ulkoministeriössä.


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Tultuaan takaisin YK:hon hänet nimitettiin erityislähettilääksi Afganistaniin ja Pakistaniin.


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Pérez de Cuéllar valittiin 31. joulukuuta 1981 YK:n pääsihteeri Kurt Waldheimin seuraajaksi idän ja lännen välisenä kompromissiehdokkaana. Hänet valittiin jatkokaudelle pääsihteeriksi vuonna 1986. Hän joutui selvittämään Falklandin sotaa ja tukeutui Contadora-ryhmään edistääkseen rauhaa Keski-Amerikassa. Hän neuvotteli Namibian itsenäisyyden ja yritti selvittää Länsi-Saharassa Marokon ja Polisarion vastaista kiistaa. Pérez de Cuéllaria ei nimitetty enää kolmannelle kaudelle, ja hänen uransa YK:n pääsihteerinä päättyi 31. joulukuuta vuonna 1991. Hänen seuraajakseen valittiin Boutros Boutros-Ghali.


title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Pääsihteerinä Pérez de Cuéllar oli keskeisesti vaikuttamassa Irakin ja Iranin sodan aselevon aikaansaamiseen 1988 ja yrityksissä estää Persianlahden sodan syttyminen 1991.


title: Lukijaisuus

text: Lukijaisuus eli lukijat, ruotsiksi "läsare" on Ruotsin Norrlandissa noin 1740 alkunsa saanut kirkon sisällä toiminut herätysliike. Liike sulautui 1800-luvulla osin lestadiolaisuuteen. Myös roseniolaisuus on peräisin lukijaisuudesta. Liikkeen juuret ovat Saksasta tulleessa pietismissä ja herrnhutilaisuudessa. Lukijaisuus vaikutti Ruotsissa 1750–1900.Nationalencyklopedin, osa 12, ISBN 91-7024-619-X, sivu 560 1850-luvulla lukijaisuus oli yleinen nimitys kaikille kansanherätyksille.


title: Lukijaisuus

text: Saksan kirkon sisällä syntyneet herätysliikkeet säteilivät vaikutustaan Ruotsiin. 1740-luvulla herrnhutilaisuus koki voimakkaan leviämisen Ruotsissa. Liike levisi Norlantiin vuonna 1770 aina Norrbottenin rannikolle, Uumajaan, Piitimeen ja Tornioon saakka. Tiettävästi ensimmäisen kerran tästä uskonnollisesta liikehdinnästä käytti nimitystä lukijaisuus lehtori Anders Knös vuonna 1761.


title: Lukijaisuus

text: Nimitys lukijaisuus tulee siitä, että he ajattelivat tavallisellakin ihmisellä olevan oikeus tutkia Raamattua ja muita uskonnollisia kirjoja ilman papin koulutusta. Papit eivät tästä pitäneet vaan yrittivät estää liikkeen leviämisen. Liike oli maallikkojohtoinen, mutta myös kirkossa viroissa toimivia lukijaisia oli, esimerkiksi kappalainen Mårten Thunberg 1760-luvullaOtavan iso tietosanakirja, viides osa, toinen painos, Otava, 1964, sivu 854, pastori Pehr Erik Bylund ja Pehr Brandell 1800-luvulla. Myös maallikot toimivat lukijaisuudessa, esimerkiksi talonpojat Olof Palmgren 1800-luvun alussa ja Per Ersson ja Johan Riström 1840-luvulla.


title: Lukijaisuus

text: Lukijaisuus hajaantui separaation aikakautena 1820-luvulla erimielisyyksien takia, ja hektisen ekspansion kausi päättyi 1830-luvulla. 1800-luvun alussa Ruotsissa vaikutti viisi lukijaisuuden suuntaa: vanhalukijaisuus, herrnhutilainen lukijaisuus, uuslukijaisuus, ylievankelinen lukijaisuus sekä roseniolainen uuslukijaisuus. Pääsuuntaa eli vanhalukijaisuutta pidettiin lainomaisena sekä uskollisena kirkolle, papeille ja jumalanpalveluselämälle. Uuslukijaisuutta pidettiin evankelisena. Se jakautui maantieteellisesti Norr- ja Västerbottenin alueella vaikuttaneisiin ryhmiin. Erityisesti Västerbottenissa uuslukijaiset olivat kriittisiä kirkkoa kohtaan mutta tavallisesti kuitenkin uskollisia sille. Norrbottenissa uuslukijaiset olivat usein separatisteja. Norrlandin lukijaisuus sai nimensä vaikutusalueensa mukaan.


title: Lukijaisuus

text: Lars Levi Laestadiuksen äiti kuului vanhalukijaisuuteen, kun taas Laestadius itse löysi elävän uskon uuslukijaisiin kuuluneelta Lapin Marialta Åselessa vuonna 1844. Laestadius tunsi jo opiskeluaikanaan heihin "salaista vetoa" ja puolusti heitä. Laestadius huomasi että saamelaiset lukijaiset: ""osoittivat suurempaa uutteruutta kristinoppiin kuin ruotsalainen väki yleensä"". Lapin Maria tuli "elävään uskoon" Pehr Brandellin välityksellä. Aiemmin Laestadius tutustui uuslukijalaisuuteen Pehr Brandellin ystävän, pastori Pehr Bylundin välityksellä.


title: Lukijaisuus

text: Liikkeestä ei ole jäänyt paljoakaan tietoa jälkipolville, koska lukijaisten piti toimia mahdollisimman huomaamattomasti Ruotsin lain kieltäessä seurojen pitämisen. Saarnaajat eivät myöskään kirjoittaneet saarnojaan muistiin.Lohi 2000, s. 201


title: Lukijaisuus

text: Kuten muutkin herätysliikkeet, lukijaisuuskin oli vastatoimi kirkon puhdasoppisuudelle ja tapakristillisyydelle. Ruotsin kirkossa vaikutti tuolloin puhdasoppisuus eli ns. luterilainen ortodoksia. Puhdasoppiset papit eivät suvainneet poikkeavia opin- ja uskonkäsityksiä. Jännitteitä aiheuttivat erilaiset käsitykset lain ja evankeliumin suhteesta. Lutherin postillojen tulkinnoista oli myös erilaisia näkemyksiä. Ruotsin kirkko ei jäänyt toimettomana katsomaan tämän herätysliikkeen leviämistä, vaan papisto sai hallitusvallan säätämään pietistiset seurat kieltävän lain eli konventikkeliplakaatin. Konventikkeliplakaatti ei kuitenkaan pystynyt estämään liikkeen leviämistä. Kotihartaudet ja maallikkopuhujat veivät liikkeen sanomaa eteenpäin yhä laajemmalle. Kotiseurat olivat liikkeen keskeinen tuntomerkki. Heitä ilmiannettiin luvattomasta seurojen pidosta viranomaisille.


title: Lukijaisuus

text: Ruotsin hallitus joutui käsittelemään lukijaisuuden aiheuttamia konflikteja etenkin 1810–1850. Tuolloin osa lukijaisryhmistä ajautui täyteen eroon kirkosta. Osassa lukijaisryhmistä alettiin valita omia sielunhoitajia ja sakramenttien toimittajia. Erimielisyyksiä kirkon kanssa syntyi uudesta kastekaavasta, katekismuksesta, kirkon käsikirjasta sekä virsikirjasta. Vuonna 1823 lukijaisuudesta käytiin huomiota herättänyt valtiopäiväkeskustelu.


title: Lukijaisuus

text: Lukijaisuus levisi, kun kansa ei saanut kirkosta kaipaamaansa hengellistä ravintoa. Esimerkiksi Noran seurakunnan kirkko, johon mahtui noin 2 000 ihmistä, tuli ääriään myöten täyteen kaukaakin vaeltaneista ihmisistä, kun lukijaispappi Brandell saarnasi. Lukijaisuus levisi vaeltavien lappalaisten mukana.


title: Lukijaisuus

text: Kristillisyys näkyi lukijaisten elämässä. Heillä oli vakavat elintavat, ja he vieroksuivat maallista elämäntapaa poiketen näin ympäristöstään. Esimerkiksi alkoholi, kortinpeluu ja tanssit nähtiin syntinä. Seuroja pidettiin kodeissa, ja niissä puhui maallikko tai liikkeen pappi. Seuroissa saarnattiin parannuksen teosta ja syntien anteeksiantamisesta. Lukijaisilla oli käytössä taivaan valtakunnan avaimet ja hengellinen pappeus. Lukijaiset opettivat ihmisen tulevan synnintuntoon lain kautta. Lukijaisuudessa arvostettiin Raamattua ja sitä luettiin kotihartauksissa. Myös erilaiset hartauskirjat ja postillat kuuluivat lukemistoon. Kotihartaudet olivat keskeinen tuntomerkki ja heidän kotihartauksia ilmiannettiin viranomaisille. Hartauskokouksia kutsuttiin konventikkeleiksi ja kylärukouksiksi. Lukijaisten keskuudessa esiintyi myös liikutuksia.


title: Lukijaisuus

text: Lukijaisia pidettiin hengellisesti ylpeinä. Lars Levi Laestadiuksen mukaan lukijaisuus oli pilkkanimi, ja he olivat halveksittuja etenkin kirkon taholta. Rovasti Isac Grape nuoremman (1779–1855) kirjoitus Skellefteåsta kertoo hyvin silloin vallinneesta jännitteestä: "”Eräät seurakuntalaiset täällä kuvittelevat olevansa päteviä oitis tutkimaan ja tuomitsemaan kaikkea oppia maailmassa sekä tekemään jokaisen uskontunnustuksesta eron, onko hän oikea kristitty vai eikö - - He pitävät oikeutenaan tutkia toisten uskoa. Lisäksi he ovat yleensä sitä mieltä, että hyväksi tunnetut papit, korjatut katekismukset ja hengelliset kirjat, lukuun ottamatta Lutheria, ovat vielä lujasti pimeydessä.”"


title: Lukijaisuus

text: Lukijaiset olivat myös ahkeria puhuttelemaan muita ihmisiä. He saattoivat kysyä ihmisiltä näiden sieluntilaa ja sitä, että ovatko nämä uudestisyntyneet. He saattoivat puhutella ihmisiä ennen ja jälkeen jumalanpalveluksen. Tämä ärsytti joitakin ihmisiä, ja Ruotsin Ylitorniolla tuomari joutui nuhtelemaan muita luterilaisia siitä, että nämä olivat pahoinpidelleet lukijaisia. Esimerkiksi seurakunnan kirkkoherra oli lyönyt häntä puhutellutta renkiä. Kruununvouti Hackzellin mukaan joukossa oli myös monia, jotka: ""lausuvat ajatuksensa uskonnollisista aiheista ainoastaan silloin, kun joku herättää kysymyksen sellaisesta, mutta eivät ensinkään millään sopimattomalla ja poistyöntävällä tavalla.""


title: Lukijaisuus

text: Kirkkoherra Nils Johan Eklund kuvaa saamelaisia lukijaisia näin: ""Varmin osoitus kristillisyyden syvästä vaikutuksesta heihin oli se, että he itse olivat voittaneet heidän heimoaan kaikkialla hallinneen juoppouden paheen, niin että he kaikki elivät niin kuin kristityn tuleekin"". Myös Petrus Laestadius kirjoittaa Sirkan saamelaiskylässä tapahtuneesta muutoksesta: ""Nyt sirkkalaiset ovat mitä uskonnollisinta väkeä, hiljaisia ja järjestykseen taipuvaisia saamelaisia"".


title: Konventikkeliplakaatti

text: Konventikkeliplakaatti oli laki, joka kielsi herätysliikkeiden seurat rangaistuksen uhalla. Tämä oli kirkon pappien yritys estää kirkon sisällä toimivien herätysliikkeiden leviäminen. Ruotsin konventikkeliplakaatin syntymisessä avusti suomalaissyntyinen maamarsalkka ja kansliapresidentti Arvid Horn ja sen sääti Ruotsin kuningas Fredrik I vuonna 1726. Kodissa pidettäviä hartauksia kutsuttiin ennen konventikkeleiksi.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Suomessa laki astui voimaan 1726. Konventikkeliplakaatti oli voimassa Ruotsissa vuoteen 1858, Suomessa 1870 ja Norjassa 1842.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Suomessa konventikkeliplakaatin nojalla tuomittiin herätysliikkeiden kannattajia muun muassa Eurajoella 1830-luvun alussa sekä Kalajoella 1838–1839.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Konventikkeliplakaatin taustana oli 1600-luvulla valtaan päässyt luterilainen puhdasoppisuus, jonka aikana maallinen valta ja kirkko yhdessä pyrkivät tukahduttamaan kaikki poikkeamat Upsalan kokouksessa 1593 hyväksytystä ja lukkoon lyödystä luterilaisesta opista. Vuoden 1686 kirkkolaissa uhattiin harhaoppisia jopa maastakarkotuksella. Vuoden 1734 lakiin otettiin samansisältöinen määräys. 1600-luvun lopussa alkoi esiintyä radikaalia uskonnollista liikehdintää. Sen edustajia olivat Suomessa muun muassa Lars Ulstadius ja Petter Schäfer. Suuri Pohjan sota 1700-luvun alkupuolella lisäsi väestön uskonnollisuutta, ja samoihin aikoihin Saksassa syntynyt pietismi alkoi levitä valtakuntaan, myös Suomeen. Eräs pietismin tyypillinen piirre oli kokoontuminen samanmielisten hartauskokouksiin eli konventikkeleihin, jotka muistuttivat myöhempien herätysliikkeiden seuroja.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Valtio ja kirkko kokivat pietistisen liikehdinnän vakiintunutta asiaintilaa uhkaavaksi, vaikka kirkollisena pysyneen pietismin näkemykset eivät poikenneet radikaalisti hyväksytystä luterilaisuudesta. Harhaoppisuussyytökset olisivat olleet hankalia näyttää toteen. Sen takia pietismin tukahduttamiskeinoksi valittiin hartauskokousten eli konventikkeleiden estäminen konventikkeliplakaatiksi kutsutun säädöksen avulla. Säädöksessä kehotetaan perheenpäätä pitämään rukouksia, lukemaan Raamattua, opettamaan lapsia, omaisia ja palkollisia sekä kuulustelemaan saarnan sisältöä. Tällainen toiminta oli kuitenkin luvallista vain yhden perhekunnan sisällä. Suurempien joukkojen ja toisilleen vieraiden ihmisten osallistuminen hartauskokouksiin kiellettiin, koska "monet tietämättömyydestä voisivat tulla johdetuiksi harhaisiin opinkappaleisiin vastoin puhdasta evankeelista uskoa". Pappeja kiellettiin ilman tarkastusta ja lupaa julkaisemasta kristinoppia käsitteleviä katekismusmaisia kysymys-vastauskokoelmia. Kokouksen järjestäjää rangaistiin sakolla, jonka korvasi varojen puuttuessa vankeus vedellä ja leivällä. Toisesta rikkomuksesta määrättiin korotettu rangaistus, kolmatta seurasi maastakarkotus. Osallistujien rangaistus oli sakko.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Konventikkeliplakaattia ei käytetty herätysliikehdintöjä vastaan nostetuissa oikeudenkäynneissä ennen 1700-luvun puoliväliä. Sen sijaan syytteet koskivat harhaoppisuutta. Sen vastustamiseksi oli vuonna 1735 julkaistu "Kuninkaallinen säädös ja käsky, kaikenlaisten erhetysten ja niiden levittämisen estämiseksi". Säädös velvoitti papiston ensin ojentamaan harhaoppisia ja vasta sitten vetoamaan maalliseen oikeuteen. Konventikkeleihin ei kiinnitetty suuremmin huomiota, ja niitä myös järjestettiin. Abraham Achrenius kertoo kirjeissään osallistuneensa Turussa 1740-luvun puolivälin tienoilla vireään herrnhutilaiseen seuratoimintaan, jonka yksi vakituinen kokouspaikka oli hovioikeuden presidentin talo.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Konventikkeliplakaatin soveltamisen teki ajankohtaiseksi 1750-luvun jälkipuolella alkanut kansanherätys, joka levisi Varsinais-Suomesta Satakuntaan, Hämeeseen, Uudellemaalle, Pohjanmaalle ja Savoon. Papistoa ei herätyksissä huolestuttanut harhaoppisuus vaan suurten yksityisten hartauskokousten ekstaattiset ilmiöt. Liikehdinnän leviämisen estämiseksi otettiin käyttöön konventikkeliplakaatti. Esimerkiksi Achreniuksen seurakunnan Nousiaisten kirkon asehuoneessa järjestetyistä virsiseuroista nostettiin syyte vuonna 1761. Achrenius puolusti voimakkaasti syytettyjä, ja lopulta hovioikeus kumosi syytteen. Lisäksi hallitus määräsi joulukuussa 1762, että ennen syytteen nostamista viskaalin oli tiedusteltava seurakunnan kirkkoherran kantaa ja pyydettävä oikeuskanslerilta lupa syytteen nostamiseen.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Ruuthin mukaan konventikkeliplakaattia käytettiin 1700-luvun loppupuolella varsin harvakseltaan, kun otetaan huomioon herätysten laajuus ja erilaisten seurojen yleisyys. Tilanne muuttui 1800-luvun alussa ja etenkin 1820- ja 1830-luvuilla, jolloin herännäisyys levisi voimakkaasti. Piispa Jakob Tengströmin johdolla istunut komitea laati asiasta mietinnön, jossa todettiin myös konventikkeliplakaatti käyttökelpoiseksi keinoksi herätysliikkeen suitsimiseksi. Konventikkeliplakaattia alettiin soveltaa laajemmin vasta 1830-luvulla, ensin 90 henkilöä vastaan rukoilevaisalueilla Eurajoella ja Luvialla. Vuonna 1838 käräjöitiin Uudessakaarlepyyssä ja Kalajoella, jossa syytettyinä olivat muiden muassa tunnetut herännäisjohtajat Niilo Kustaa Malmberg, Jonas Lagus ja Paavo Ruotsalainen. Tuomioita luvattomista hartausseuroista jaettiin myös Vöyrissä, Sipoossa, Hartolassa, Kerimäellä ja Säämingissä.


title: Konventikkeliplakaatti

text: Oikeudenkäynnit venyivät pitkiksi, ja esimerkiksi kuuluisien Kalajoen käräjien päätös saatiin vasta vuonna 1842. Ruuthin mukaan heränneet hävisivät oikeusjuttunsa mutta saivat loppujen lopuksi moraalisen voiton. Kalajoen käräjien päätöksen jälkeen merkittäviä konventikkeliplakaattiin perustuvia juttuja ei enää nostettu. Yleinen mielipide kääntyi hartauskokouskieltoa vastaan. Vielä vuonna 1845 kokouskielto oli mukana kirkkolakiehdotuksessa, mutta vastustavia kannanottoja tuli herännäispiirien lisäksi myös yliopistosta, Porvoon ja Kuopion tuomiokapituleista, Vaasan hovioikeudesta sekä Oulun lääninhallituksesta. Kun Schaumanin kirkkolakiehdotus 1863 valmistui, siinä sallittiin hartauskokousten pito myös ilman papiston läsnäoloa. Ehdotus hyväksyttiin laiksi vuonna 1867, ja hallitsijan vahvistettua lain se astui voimaan 1. päivänä heinäkuuta 1870.


title: Åren kunta

text: Åren kunta () on Jämtlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Jämtlandiin. Kunnan keskustaajama on Järpen.


title: Åren kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 7 194,95 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 677 henkeä (31.12.2015).


title: Åren kunta

text: Paikka tunnetaan eritoten talviurheilumahdollisuuksistaan, ja matkailu on nykyisin merkittävin tulonlähde alueella. Åre sijaitsee tunturi Åreskutanin juurella.


title: Åren kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 50,96 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Åren kunta

text:
Vuonna 1905 Undersåkerin maalaiskuntaan perustettiin Järpenin taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Järpenin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1958. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Tuolloin Hallenin maalaiskuntaan kuulunut Norderön seurakunta liitettiin Östersundin kuntaan. Åren kuntablokin kuntaliitos toteutettiin kuitenkin vasta vuonna 1974, jolloin loppuosa Hallenia sekä Kall, Mörsil, Undersåker ja Åre muodostivat nykyisen Åren kunnan.


title: Åren kunta

text: Neljällä maalaiskunnalla nykyisen Åren kunnan alueella oli oma vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna on hieman samanlainen kuin Kallin vaakuna.


title: Åren kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 77 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åren kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 50 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åren kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 984 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 59 000 kruunua.


title: Åren kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Åren kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Åren kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 49,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 205 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Åren kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Åren kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Åren kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Åren kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Åren kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åren kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Åren kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Åren kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Åren kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Jan Hus

text: Jan Hus (n. 1369 – 6. heinäkuuta 1415) oli tšekkiläinen uskonnollinen reformaattori. Hän syntyi Husinecissa Etelä-Böömissä. Synnyinpaikkansa mukaan hänet tunnettiin nimellä Jan Husinecký, latinaksi Johannes de Hussinetz. Hän otti käyttöön sukunimekseen kotipaikkansa nimen lyhennetyn muodon. Hus teloitettiin kerettiläisenä Konstanzissa, Saksassa.


title: Jan Hus

text: Jan Husin ja muun uudistusmielisen prahalaisen papiston tavoitteena oli katolisen kirkon reformi. Böömiläisen reformin juuret olivat 1300-luvun lopun uudistusliikkeissä, mutta lopullisen muotonsa Husin ajatukset saivat englantilaisen John Wycliffen vaikutuksesta, erityisesti Wycliffen ehtoollista ja kirkon valtaa koskevista opeista. Hus ja hänen seuraajansa arvostelivat erityisesti kirkon ylenpalttista omaisuutta ja papiston maallista elämäntapaa. Husin tavoitteena oli Raamatun opin mukainen, kansankielellä opettava kirkko, mutta toisin kuin radikaalit taboriitit myöhemmin, hän ei pyrkinyt keskiaikaisen katolisen kirkon kultin, liturgian tai papiston lakkauttamiseen. Hus saarnasi ja kirjoitti latinan lisäksi tšekin kielellä ja vaikutti tšekin kirjakielen kehitykseen.


title: Jan Hus

text: Katolinen kirkko julisti hänet pannaan vuonna 1411 papistoa ja anekauppaa kohtaan suunnatun arvostelun takia. Hänet karkotettiin maaseudulle, jossa hän kirjoitti merkittävimmän teoksensa "De ecclesia". Konstanzin kirkolliskokous 1415 tuomitsi Husin harhaoppisena kuolemaan. Hänet poltettiin roviolla 6. heinäkuuta 1415 ja tuhkat ripoteltiin Reiniin.


title: Jan Hus

text: Husin kuolema järkytti tšekkejä ja sai myös aatelin mielipiteen kääntymään Konstanzin konsiilia ja Rooman kirkkoa vastaan. Muutaman vuoden kuluttua puhkesivat hussilaissodat (1420–1436), joissa tšekit ottivat käyttöönsä kansallissankariksi nousseen Husin nimen. Maltillisia, Prahan papiston johtamia hussilaisia nimitettiin utrakvisteiksi, kun taas Etelä-Böömin Táboriin yhteisön perustaneet taboriitit olivat jyrkempiä. Myöhemmin hussilaiset sulautuivat bööminveljiin ja luterilaisiin.


title: Jan Hus

text: Tarinan mukaan Hus näki unen mustasta joutsenesta. Husin nimi tarkoittaa hanhea, ja hänen kerrotaan sanoneen: "Tämä hanhi paistetaan tulessa, mutta minun jälkeeni tulee joutsen, jota te ette onnistu polttamaan." Martti Luther uskoi, että Husin joutsenennustus viittasi häneen itseensä.


title: Jan Hus

text: 18. joulukuuta 1998 paavi Johannes Paavali II pyysi katolisen kirkon nimissä virallisesti anteeksi Husin teloitusta.


title: Virginia

text: Virginia on Yhdysvaltojen osavaltio ja yksi kolmestatoista ensimmäisestä osavaltiosta. Sen virallinen nimi on Commonwealth of Virginia. Virginian pääkaupunki on Richmond.


title: Virginia

text: Yhdysvaltojen perustamisen aikaan Kentucky ja Länsi-Virginia kuuluivat Virginiaan. Kentucky erosi siitä 1792 ja Länsi-Virginia Yhdysvaltojen sisällissodan jälkeen.


title: Virginia

text: Virginia on pinta-alaltaan 110 784,67 km josta vesipinta-alan määrä on 8 236,5 km. Virginia on siis Yhdysvaltojen valtioista pinta-alan suuruusjärjestykseltään sijalla 35. Virginian rajanaapureita ovat Maryland koillisessa, Länsi-Virginia pohjoisessa, Kentucky lännessä, Tennessee lounaassa ja Pohjois-Carolina etelässä.


title: Virginia

text: Virginian korkein kohta on Mount Rogers, matalimmillaan osavaltio ulottuu merenpinnan tasoon Atlantin rannikolla.


title: Virginia

text: Suurimmat kaupungit ovat Virginia Beach, Norfolk, Chesapeake, Arlington ja Richmond. Näissä viidessä on yli 200 000 asukasta vuonna 2008.


title: Virginia

text: Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Norfolkissa on noin 32 astetta. Keskimääräinen alin on kylmimmillään tammikuussa +0,5 astetta.


title: Virginia

text: Ensimmäiset ihmiset saapuivat Virginiaan noin 5000 vuotta sitten. Vuonna 1583 kuningatar Elisabet I antoi Sir Walter Raleighille luvan perustaa siirtokunta Floridasta pohjoiseen. Jaakko I:n mukaan nimetty englantilaisten ensimmäinen pysyvä asutus Amerikassa Jamestown perustettiin toukokuussa 1607. Vuonna 1699 siirtokunnan pääkaupunki siirrettiin Williamsburgiin, jonne oli perustettu College of William & Mary -korkeakoulu vuonna 1693.


title: Virginia

text: Yhdysvaltain sisällissodassa Virginia liittyi Amerikan konfederaatioon eli etelävaltioihin. Länsi-Virginia ei kuitenkaan tätä hyväksynyt, joten se irtautui Virginiasta ja liittyi myöhemmin Pohjoisvaltioihin. Näin syntynyt jako kahteen virginialaiseen osavaltioon jäi pysyväksi.


title: Virginia

text: Kuten liittovaltion tasollakin, Virginian hallinto jaetaan lainsäädännölliseen, toimeenpanevaan ja oikeudelliseen haaraan. Vuonna 1619 perustettu Virginian kongressi (General Assembly) on vanhin edelleen toiminnassa oleva lainsäädäntöelin Yhdysvalloissa. Edustajainhuoneessa on 100 ja senaatissa 40 jäsentä.


title: Virginia

text: Vuoden 1976 jälkeen Virginia on teloittanut 111 vankia, kolmanneksi eniten koko Yhdysvalloissa.


title: Virginia

text: Virginian bruttokansantuote vuonna 2010 oli 424 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 10. sijalla. Henkeä kohti BKT oli 47 570 dollaria.


title: Virginia

text: Yksi kolmasosa sen työpaikoista on palvelusektorilla, erityisesti yrityksissä ja terveydenhuollossa. Kivihiili ja tupakka ovat tärkeitä vientituotteita. Pohjois-Virginiassa on CIA:n ja puolustusministeriön hallintorakennukset.


title: Virginia

text: Virginiassa on kaikkiaan 24 lentoasemaa.


title: Virginia

text: Virginiassa on kymmenen satamaa. Hampton Roadsin satamassa käsitellyt rahtimäärät olivat Yhdysvalloissa seitsemänneksi suurimmat vuonna 2011.


title: Virginia

text: Vuonna 2010 Virginian väkiluvuksi ilmoitettiin 8 001 024, joka on 922 509 asukasta enemmän kuin vuonna 2000. Englannista tuli osavaltion virallinen kieli vuonna 1981 ja sitä puhuu äidinkielenään 6 245 517 henkilöä (88,9 %) väestöstä, lisäksi 570 638 (7,9 %) henkilöä puhuu kieltä hyvin. Toiseksi puhutuin kieli on espanja, jota puhuu 424 381 henkilöä (5,9 %). 3,2 % väestöstä puhuu austronesialaisia kieliä, kuten vietnamia ja filipinoa.


title: Virginia

text: Etnisistä ryhmistä suurin on afroamerikkalaiset (19,6 %), saksalaiset (11,7 %), englantilaiset (11,1 %) ja irlantilaiset (9,8 %). Viime aikoina osavaltioon on alkanut muuttaa monia latinoja Keski- ja Etelä-Amerikan valtioista, he muodostavat 6,6 % väestöstä. Latinoilla on keskimääräisesti paremmat tulot perhettä kohti Virginiassa kuin muissa osavaltioissa. Suurin osa heistä asuu Virginian pohjoisosissa.


title: Virginia

text: Virginian vilkkaan kulttuurielämän juuret ovat siirtomaa-ajassa, osavaltiossa toimii yli sata historiallista seuraa ja museota. Williamsburgissa kokonaisesta kaupunginosasta on restauroitu elävä museo jossa esitetään aikaa ennen Yhdysvaltojen itsenäistymistä. Tuon ajan arkkitehtuuriin voi tutustua myös presidenttien George Washingtonin ja Thomas Jeffersonin kotitaloissa.


title: Virginia

text: Virginia on asukasluvultaan suurin osavaltio, jossa ei ole pääsarjatason ammattilaisjoukkuetta. Yhtenä syynä on useita pääsarjatason joukkueita omaavan Washington DC:n läheisyys. Useita alempien sarjatason ammattilaisjoukkueita osavaltiosta kuitenkin löytyy, etenkin baseballin ja jalkapallon saralta. Virginia Techillä ja Virginian yliopistolla on useita menestyviä joukkueita yliopistosarjoissa.


title: Virginia

text: Virginiassa on useita golfkenttiä ja moottoriurheiluratoja, suurimpina Martinsville Speedway ja Richmond International Raceway


title: Moran kunta

text: Moran kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Mora.


title: Moran kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 812,43 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 101 henkeä (31.12.2015).


title: Moran kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 18,79 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Moran kunta

text: Moralla on pitkä ja tapahtumarikas historia, millä on ollut iso vaikutus sekä Taalainmaan että Ruotsin kehitykselle. Aluetta kutsutaan joskus Ruotsin sydämeksi, koska sieltä lähti liikkeelle Kustaa Vaasan johtama ruotsalaisten kapina Tanskaa vastaan vuonna 1521. Kapina johti lopulta tanskalaisten karkottamiseen ja Ruotsin itsenäistymiseen.


title: Moran kunta

text: Morasta ovat lähtöisin Mora-puukko ja Ruotsin symbolina pidetty taalainmaanhevonen. Mora on myös tunnettu kuvataiteilija Anders Zornin kotipaikkana ja hänen nimeään kantavan museon sijaintipaikkana.


title: Moran kunta

text: Vuonna 1893 Moran maalaiskuntaan perustettiin Mora Strand -niminen taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1908 Morastrandin kauppalaksi. Vuonna 1959 Moran maalaiskunta ja Morastrandin kauppala yhdistettiin jälleen Mora kauppalaksi. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Moran kunta yhdistämällä kauppala sekä Sollerönin, Våmhusin ja Venjanin maalaiskunnat. Sollerönin, Våmhusin ja Venjanin rajat olivat pysyneet samoina vuodesta 1863, jolloin pitäjät korvattiin maalaiskunnilla.


title: Moran kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Moranm maalaiskunnan vaakuna. Myös Moran kauppalalla sekä Sollerönin ja Våmhusin maalaiskunnilla oli omat vaakunat.


title: Moran kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 159 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Moran kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 121 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Moran kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 927 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 127 000 kruunua.


title: Moran kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Moran kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Moran kunta

text: Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 84,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 096 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Moran kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Moran kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Moran kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Kråkberg ja Öna ovat sittemmin kasvaneet yhteen Moran ja Kumbelnäs Våmhusin taajaman kanssa.


title: Moran kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Moran kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Moran kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Moran kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Moran kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Moran kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Moran kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Moran kunta

text: Mora on vuodesta 1922 alkaen vuosittain järjestetyn Vaasahiihdon ("Vasaloppet") päätepiste. Hiihtoseura IFK Mora on yksi Ruotsin suurimmista urheiluseuroista ja sillä on paljon mitaleja.


title: Moran kunta

text: Mora IK on yksi Taalainmaan vanhimmista jääkiekkoseuroista.


title: Grunge

text: Grunge rock eli grunge (johon joskus viitataan myös nimellä Seattlen soundi) on vaihtoehtorockin alalaji, joka kehittyi 1980-luvun lopulla Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa, erityisesti Seattlen alueella.


title: Grunge

text: Grunge sai paljon vaikutteista hardcore punkista, heavy metalista ja indie rockista. Varhainen grungeliike syntyi lähinnä itsenäisen Sub Pop -levy-yhtiön vaikutuksesta sekä ympärille. Grungen tunnusmerkeiksi mainitaan usein kitaran ”likainen” soundi, raskas rummutus ja masennusta ilmentävät sanoitukset, jotka heijastelivat yhdysvaltalaisen ”X-sukupolven” tuntemuksia. Grungen musiikillisina edelläkävijöinä ja esikuvina on pidetty muun muassa Black Sabbathia ja Neil Youngia.


title: Grunge

text: Grunge nousi suureen suosioon vuonna 1991 Nirvanan "Nevermind"-albumin ja Pearl Jamin "Ten"-albumin myötä. Muita merkittäviä grungealbumeita ovat esimerkiksi Alice in Chainsin "Dirt", Soundgardenin "Badmotorfinger" ja "Superunknown" sekä Pearl Jamin "Vs." Näiden yhtyeiden menestys teki grungesta aikansa suosituimman raskaan rockin tyylin ja vauhditti muunkin vaihtoehtorockin suosiota. Vaikka moni 1990-luvun grungeyhtye on sittemmin hajonnut, niiden vaikutus nykypäivän rockmusiikkiin on edelleen suuri.


title: Grunge

text: Marilyn Manson sanoo olleensa vastuussa "grunge"-termin popularisoimisesta toimiessaan journalistina ennen omaa grunge-rock-uraa.


title: Grunge

text: Grungeyhtyeet yhdistelevät vaihtelevissa määrin hardcorea ja heavy metalia. Grungemuusikot tunnettiin punk- ja indie-asenteistaan. Musiikin raaka soundi, nopeat tempot ja usein myös laulu ovat samankaltaisia kuin punk rockissa. Grungessa esiintyy kuitenkin myös hitaampia tempoja, erilaisia harmonioita sekä monimutkaisempia instrumentaatioita, jotka muistuttavat heavy metalia. Jotkut grungen kehityksessä mukana olleet henkilöt, kuten Sub Popin tuottaja Jack Endino ja The Melvins -yhtyeen jäsenet, sanoivat tyylin heavy rock -vaikutteiden tulevan Kissin kaltaisilta yhtyeiltä niiden ”musikaalisen provokatiivisuuden” vuoksi.


title: Grunge

text: Kappaleiden sanoitukset kertovat usein aiheista kuten sosiaalinen eristäytyminen, masennus, apatia, turhautuneisuus, pelko, huumeriippuvuus, ansaan joutumisen tunne ja halu päästä vapaaksi. Monet muusikot osoittivat yleistä pettymystä yhteiskunnan tilaan ja sosiaalisiin ennakkoluuloihin. Grungemuusikot leimattiin usein ”veltostelijoiksi”, ja huumeiden käyttö oli heidän keskuudessaan yleistä.


title: Grunge

text: Kaikki kappaleet eivät kuitenkaan käsitelleet edellä mainittuja aiheita: Nirvanan satiirinen "In Bloom" on yksi esimerkki humoristisemmasta kirjoittamisesta. Itse asiassa monet grungekappaleet sisältävät huumoria (esimerkiksi Mudhoneyn ”Touch Me I’m Sick” tai Tadin ”Stumblin’ Man”), vaikkakin nämä jäivät usein huomiotta. Grunge satirisoi usein glam metalia (kuten Soundgardenin kappaleessa ”Big Dumb Sex”) ja muita rockmusiikin tyylejä, jotka olivat suosittuja 1980-luvulla.


title: Grunge

text: Grungemusiikki toi muotiin myös uudenlaisen pukeutumistyylin, johon kuuluivat varsinkin flanellipaitojen, villapaitojen ja pipojen kaltaiset arkiset kolean sään vaatteet. Tämä tyyli sai vaikutteita Neil Youngin nuoruudessaan vaalimasta imagosta, mutta se viittasi myös Seattlen ilmastoon. Yleisesti käytettiin myös kirpputoreilta hankittuja, kuosiltaan vanhahtavia vaatteita kuten 1970-luvun nahkatakkeja. Grungetyylissä miehet suosivat pitkiä ja hieman takkuisia hiuksia sekä lyhyttä partaa. Naisille tyypillisiä ovat tupeeratut ja takkuiset hiukset, vahva ja suttuinen silmämeikki, kirkkaan punaiset tai tummahkot huulipunat, repeilleet verkkosukkahousut sekä kuluneet, hiukan vanhanaikaiset mekot. Myös revityt farkut kuuluvat grungetyyliin. Kenkinä käytettiin yleensä joko kuluneita maihinnousukenkiä tai Conversen All Star -tennareita.


title: Grunge

text: Grungen suosio hiipui vuosina 1995–1997 muun muassa siksi, että genren tunnetuin edustaja Nirvana hajosi vuoden 1994 keväällä keulakuvansa Kurt Cobainin kuoltua. Alice in Chains ei esiintynyt enää kesän 1996 jälkeen vokalisti Layne Staleyn pahenevan huumeriippuvuuden vuoksi. Soundgarden hajosi vuonna 1997. Pearl Jam ja Bush ovat kuitenkin jatkaneet vielä 2000-luvulla, ja Alice in Chains on ollut aktiivinen vuodesta 2005 alkaen uuden vokalistin William DuVallin kanssa. Myös Soundgarden aktivoitui vuonna 2010 ja esiintyy edelleen.


title: Grunge

text: 2000-luvulla on noussut myös uusi grungeyhtyeiden sukupolvi (kuten Puddle of Mudd), mutta grungesta ei ole tullut yhtä suosittua kuin se oli 1990-luvun alussa.


title: Grunge

text: Grunge on suurimpia vaikuttajia muun muassa nu metal -musiikissa ja sellaisten raskaan rockin yhtyeiden kuin Staind, Hurt ja Puddle of Mudd tuotannossa. Suomalaisista yhtyeistä muun muassa Bitch Alertin, Bleakin, Suburban Triben ja Apulannan varhaisessa materiaalissa on kuultavissa grungen vaikutusta.


title: Rapcore

text: Rapcore (joskus myös kutsutaan nimillä rap rock tai rap metal) on musiikkia, jossa yhdistellään rap-musiikkia ja rockia. Rapcoren eräs alatyyli on nu metal, tosin tyylien rajoja voi olla vaikea määritellä: nu metal on raskaampaa sähköistä musiikkia, kun taas rapcoressa yhdistyvät hardcore punk ja rap.


title: Salemin kunta

text: Salemin kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Rönninge.


title: Salemin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 54,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 426 henkeä (31.12.2015).


title: Salemin kunta

text: Salem sijaisee Suur-Tukholman eteläreunalla, ja sen naapurikuntia ovat Botkyrka, Södertälje ja Ekerö.


title: Salemin kunta

text: Salemin pitäjän nimi oli aluksi "Slæm", joka on luultavasti muodostunut murteellisista sanoista "slån" ja "hem" (asuinpaikka, kartano). Kuitenkin nimi muutettiin jossain vaiheessa ennen 1600-lukua muotoon Salem. Taustalla oli luultavasti Jerusalemin raamatullinen nimi Saalem.


title: Salemin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 7,23 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Salemin kunta

text: Salemin maalaiskunta muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksen yhteydessä, ja tuolloin se kuului Svartlösan kihlakuntaan. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut Salemiin. Seuraavassa kuntauudistuksessa Salem ei useimpien Tukholman läänin kuntien tavoin olisi halunnut luopua itsenäisyydestaan. Kuitenkin vuonna 1974 Salem liitettiin osaksi Botkyrkan kuntaa. Liitos jäi lyhytaikaiseksi, sillä 1.1.1983 Salemin kunta perustettiin uudelleen.


title: Salemin kunta

text: Rönninge kasvoi rautatieaseman ympärille ja vuonna 1915 tästä 975 asukkaan paikkakunnasta muodostettin taajaväkinen yhdyskunta. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1957, jolloin siellä oli lähes 1 500 asukasta. Vuoteen 1965 asti se oli oma taajama, jonka asukasluku oli 1 956. Vuoden 1970 taajamarajauksesta lähtien SCB on määritellyt Rönningen kasvaneen osaksi Tumban taajamaa.


title: Salemin kunta

text: Salem oli aikaisemmin puhdasta maaseutua ja nykyisiä asuinalueita alettiin rakentaa vasta 1960-luvun lopulla. Muutaman vuoden sisällä rakennetun Salemstadenin myötä kunnan väkiluku viisinkertaistui. Kyseinen nimi ei koskaan tullut yleiseen käyttöön, joten nykyään "Salem"-sanalla viitataan niin kuntaan kuin keskustaajamaankin.


title: Salemin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 512 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 629 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Salemin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 226 520 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.


title: Salemin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Salemin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Salemin kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 98,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 186 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuuluu Tumban taajamaan, josta tässä kunnassa asui 15 205 asukasta.


title: Salemin kunta

text: Koko Tumban taajamassa on 37 594 asukasta, ja se kuuluu pääosin Botkyrkan kuntaan.


title: Salemin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Salemin kunta

text: Rönninge on sittemmin kasvanut yhteen Tumban taajaman kanssa.


title: Salemin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Salemin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1979 luvut ovat nollia, koska tuolloin Salem oli vielä osa Botkyrkan kuntaa.


title: Salemin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Salemin piiri.


title: Salemin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Salemin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Salem

text: Salem tai Saalem on heprean kielen "rauhaa" takoittavan sanan Šalom (Shalom) variantti, jota Vanhassa testamentissa käytetään Jerusalemin runollisena nimenä. Nykykäytössä sana on useiden paikkakuntien, seurakuntien ja kirkkojen nimi tai niiden osa. Salem on myös sukunimi.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäki on kaupunginosa Turussa noin neljä kilometriä keskustasta pohjoiseen Vähäjoen länsirannalla. Siellä on noin 2 000 asukasta. Yleiskaavan mukaan alue on suurelta osin pientalovaltaista asuntoaluetta, minkä lisäksi Paltassa on pieni kerrostaloalue. Kärsämäessä on myös kaksi teollisuusaluetta: Orjasmäki sijaitsee ohikulkutien varrella Urusvuoren teollisuusalueen yhteydessä ja Hiidenvartin teollisuusalue radan varressa.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Lännessä Kärsämäen rajana ovat Runosmäenkatu ja Tampereen valtatie, pohjoisessa ohitustie. Idässä rajana ovat Turku–Toijala-rata, Piipanoja ja Vähäjoki, ja etelässä raja kulkee Kaerlantietä pitkin. Kärsämäkeä ympäröivät kaupunginosat ovat Runosmäki, Kaerla, Räntämäki, Oriketo ja Urusvuori.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäessä asui 1 973 henkilöä vuonna 2007. Vielä vuonna 2000 asukkaita oli 2 076. Kartanon vanhoille maille ja päärakennuksen lähelle Hiidenvartin teollisuusalueelle on tehty kaavaluonnos, joka toisi alueelle noin 300 asukasta. Lisäksi Leafin autohuollon alueelle on hyväksytty 80–100 asukkaan kaavaluonnos.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Asukkaista 0–14-vuotiaita on 14 %, 15–64-vuotiaita 66 % ja 65-vuotiaita 20 %. (Vastaavat luvut koko Turussa ovat 13 %, 70 % ja 17 %). Suomenkielisiä on 97 %, ruotsinkielisiä 1,6 % ja muunkielisiä 1,3 % (koko Turussa 88 %, 5,2 % ja 6,4 %).


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäki on perinteisesti ollut työväestön asuinaluetta. Nykyäänkin SDP:n ja Vasemmistoliiton kannatus on Kärsämäessä korkeampi kuin Turussa keskimäärin: eduskuntavaaleissa 2007 SDP sai 29 % ja Vasemmistoliitto 21 % Kärsämäen äänistä, kun koko Turussa ääniosuudet olivat 22 % ja 13 %.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäessä on kaksi alakoulua. Näistä vanhempi on Kärsämäen koulu, jonka Maarian kunta perusti vuonna 1881. Se yhdistettiin vuonna 2007 hallinnollisesti Pallivahan kouluun, joka on perustettu vuonna 1959.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäen ensimmäinen kirjasto sijaitsi Kärsämäen koulussa vuodesta 1885 vuoteen 1943, jolloin se siirtyi muutama kymmenen metriä Kärsämäen kartanon porttia vastapäätä sijainneeseen rakennukseen. Kirjasto suljettiin 1990-luvulla, ja nykyään kirjastoauto käy Kärsämäessä kahdesti viikossa.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Päiväkodin perustamista alettiin suunnitella 1937, ja jo seuraavana vuonna sille oli luvattu tontti, rakennussuunnitelmat olivat valmiit ja merkittäviä rahalahjoituksia oli saatu. Päiväkoti aloitti toimintansa 1. marraskuuta 1938 Kärsämäen kartanossa 22 lapselle. Sodan aikana päiväkodin toiminta oli usein keskeytyksissä, mutta vuoden 1944 alusta se alkoi toimia vakituisesti uudessa kirjastotalossa, missä se pysyikin koko toimintansa ajan. Kärsämäen päiväkoti pysyi yksityisenä, mutta vuodesta 1984 alkaen sen ja Turun kaupungin välillä oli palvelusopimus. Kärsämäen päiväkoti lopetti toimintansa vuonna 2004. Nykyään alueen ainoa päiväkoti toimii Paltankatu 27:ssä.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kaupunginosassa on neljä pallokenttää.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäen joukkoliikenneyhteydet perustuvat alueen läpi Kärsämäentietä pitkin kulkeviin bussilinjoihin 21, 21A, 21B, 22M, 22X, 23, 23A, 23B (Maarian ja Paattisten suuntaan) ja linjaan 1 (lentoasemalle) sekä linjaan 13, jonka päätepysäkki on Paltan alueella Kärsämäessä. Kärsämäen kautta kulkevat myös koululaislinja 73 sekä asiointilinja 88. Kärsämäen läpi kulkevan Turku–Toijala-radan varrella oleva Räntämäen rautatieasema lakkautettiin 1. marraskuuta 1987.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäessä on ollut teollisuutta ainakin vuodesta 1780, jolloin Vähäjoen rantaan lähelle nykyisen Puustellinkadun päätä perustettiin tiilitehdas, jonka tiilistä muurattiin Maarian pappila vuonna 1786. Tiilitehtaan toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1930. Makeistehdas Hellas aloitti toimintansa Kärsämäessä vuonna 1916. Omistaja vaihtui myöhemmin Leafiksi, ja toiminta Kärsämäessä loppui vuoden 2007 tammikuussa. Makeistehtaan tiloissa oli aiemmin toiminut Amalieborgin viinatehdas ja olutpanimo. Kutomo & Punomo Oy toimi Kärsämäentielle rakennetuissa tiloissa 1921–1974. Nykyään tiloissa toimii Turun aikuiskoulutuskeskus. Kärsämäessä sijaitsevat myös Farmoksen Turun tehtaat, joiden tiloissa toimi Oy Tolfan Ab:n pommitehdas sotavuosina 1939–1945 ja metallipaja 1945–1950.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäestä on löytynyt merkkejä kivikautisesta asutuksesta Hiiden hiekkakuopan, vanhan kasarmin ja Kärsämäen hautausmaan reunoilta. Seudun vanhin talonpoikaisasutus syntyi jokilaaksojen itään viettäville rinteille, kuten juuri Kärsämäkeen, joka on Maarian vanhimpia kyliä. Kärsämäen rautakautinen kalmisto on yksi Suomen tunnetuimmista kalmistoista. Arkeologisten tutkimusten mukaan siihen haudattiin poltettuja vainajia aseineen ja koruineen varsinkin roomalaisajalla noin vuosina 100–300 jaa.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäki mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1363 muodossa Kaersemaekj. Muita kirjoitusmuotoja ovat olleet Kozmike, Kiärsemaeki, Kursamäki ja Korsmäki. Nimimuoto Korsmäki ja viereisen Ristinpaltan nimi viittaavat siihen, että Kärsämäen nimi juontuu ruotsin sanasta "Korsbacke", Ristinmäki. Toisen näkemyksen mukaan nimi tulee siitä, että maanpinnan ollessa alempana Kärsämäen kylä on sijainnut niemellä, joka kärsän tapaan on pistänyt Vähäjoen rannasta.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Keskiajalla Kärsämäki oli yksi Maarian pitäjän jakokunnista. Ennen 1400-lukua Kärsämäen jakokunta ulottui Ruskon rajalta Aurajokeen asti, ja siihen kuuluivat Räntämäen ja Koroisten kylien lisäksi Halinen, Piipanoja, Hamaro ja Niuskala. 1400-luvun jälkeen jakokunta käsitti alueita pääosin vain Vähäjoen länsirannalta kuten nykyäänkin.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Vuoden 1363 kauppakirjan perusteella tiedetään, että Kärsämäessä on jo silloin ollut vähintään kolme taloa. Vuonna 1540 Kärsämäessä tiedetään olleen neljä taloa, joista yhden (Jaakkolan, myöhemmin nimellä Simola) omisti Turun tuomiokirkon Pyhän Yrjänän alttari. Kolme muuta (Marttila, Hiisi, Isotalo) olivat turkulaisten omistamia rälssi- tai lampuotitaloja. 1500-luvulla omistajat vaihtuivat muun muassa kirkkoreduktion vuoksi, mutta talojen omistajat olivat Kärsämäen ulkopuolelta ainakin 1600-luvun alkuun asti. Kirkon ja turkulaisten porvarien omistamat tilat olivat noihin aikoihin yleisiä sydän-Maariassa, koska sekä kirkko että kaupunki olivat lähellä.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Keskiajalla Kärsämäen kautta kulki kolme tietä: Turusta pohjoiseen Yläneen Pyhäjärvelle johtaneen Savojärventien läntinen ja keskimmäinen haara sekä samoin Yläneelle vienyt Airikintie eli Huovintie.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Hiidenvartin teollisuusalueen ja Kärsämäentien välissä sijaitsee Kärsämäen kartano (Hiiden kartano), jonka päärakennus on rakennettu pääasiassa 1800-luvulla, vaikkakin jotkut sen rakenteista ovat jo 1700-luvulta. Kartano on yksikerroksinen empiretyylinen rakennus, joka on rakennettu puusta ja tiilestä ja rapattu valkoiseksi. Kartanon eteläpääty on korotettu kaksikerroksiseksi. Kartanon viimeiset omistajat ennen sen siirtymistä kaupungin omistukseen olivat Räntämäen asemanhoitaja Karl Lagerstam ja hänen vaimonsa, Maarian kunnanlääkäri Helvi Lagerstam. He omistivat kartanon 1940–1968. Karl Lagerstam kuoli vuonna 1940, mutta Helvi Lagerstam asui siinä kuolemaansa asti vuoteen 1977. 1980-luvulla kaupunki remontoi kartanon. Se annettiin mielenterveyskuntoutujien käyttöön, ja alueen yhdistyksetkin saivat järjestää kartanossa kokouksia ja juhlatilaisuuksia. Kaupunki myi kartanon rakennukset 2000-luvun alussa, ja päärakennus on nyt asuinkäytössä.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäkeen perustettiin vuonna 1882 Turun tarkk'ampujapataljoonan alaisuudessa toimineen 5. reservikomppanian kasarmi paikalle, jossa on nykyään Paltan kerrostaloalueen ja Hellaksen tehtaan välinen hiekkakuoppa. Reservikomppania harjoitteli kasarmilla kesäisin vuoteen 1899 asti, kunnes ensimmäinen sortokausi ja helmikuun manifesti lakkautti Suomen suuriruhtinaskunnan armeijan. Kasarmi lienee ollut venäläisten käytössä vuosina 1900–1918. Sen jälkeen kasarmialue oli Puolustusvoimien käytössä 1960-luvulle asti, kunnes aluetta alettiin käyttää hiekanottoon.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäen metsät sijaitsevat lähinnä neljän mäen ympärillä, jotka ovat Orjasmäki, Munttismäki, Pallivahanmäki ja Runosmäki (mäki, ei kaupunginosa). Kärsämäen luontoaarre on Orjasmäki, jonka männikköisellä alueella on Itämeren litorina-vaiheen rantakivikkoja ja siirtolohkareita. Orjasmäen metsän pohjoisosasta löytyy jopa kuusimetrinen siirtolohkare. Toinen merkittävä siirtolohkare on Pallivaha eli pallin muotoinen siirtolohkare. Alueen asukkaat pitävät myös hiekkakuopan kohdalle muodostettua Paltanpuistoa tärkeänä virkistysalueena.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäki rajautuu idässä Piipanojaan ja Vähäjokeen. Vähäjoen ympäristön pellot ja avoimet maisema-alueet ovat arvokasta kulttuurimaisemaa. Vähäjoen rannoille on levinnyt jättiputkea, jota pyritään poistamaan alueelta. Hiidenvartin teollisuusalueen vieressä on pieni lampi, Aalloppi, joka laskee Piipanojaan ja johon Hellaksen tehdas on laskenut jätevetensä.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäen hautausmaa sijaitsee Tampereen valtatien ja Vahdontien risteyksessä kaupunginosan rajalla, Runosmäen puolella. Hautausmaa on perustettu 1913 Kärsämäen kartanon alueelle, ja se kuului alkuaan Maarian seurakunnalle. Aluksi hautausmaan pinta-ala oli 1,5 hehtaaria, mutta nykyään se on jo 8,9 hehtaarin laajuinen ja Turun toiseksi suurin hautausmaa. Hautausmaalla oli noin 4 000 hautaa vuonna 2001. Hautausmaan nykyinen siunauskappeli on valmistunut 1980, ja sen on suunnitellut Heikki Sarainmaa, joka on suunnitellut myös muistolehdon. Alkuperäinen, pieni kappeli ei ole enää siunauskäytössä.


title: Viklundilaisuus

text: Viklundilaisuus oli 1770-luvulla esiintynyttä herätyskristillisyyttä. Liike sai nimensä pastori Nils Wiklundilta (1721–1785). Wiklund toimi Ylitornion kirkkoherran Isac Grape vanhemman (1720–1783) apulaisena. Liike vaikutti erityisesti Ylitorniolla, säteillen sieltä vaikutustaan Lappiin saakka. Liike levisi Alatorniolta Ylitornioon, Pajalaan, Jukkasjärvelle, Jällivaaraan, Ylikainuuseen, Enontekiölle ja Kautokeinoon. Wiklundia ja Grapea pidetään kirkollisen pietismin edustajina, mutta Viklundilla oli yhteyksiä myös herrnhutilaisuuteen. Hän tutustui siihen Tukholmassa.


title: Viklundilaisuus

text: Viklundin toiminnan ansioista juoppous väheni. Giuseppe Acerbi kirjoittaa kirjassaan viklundilaisuuden vaikutuksesta alkoholin käytön vähenemiseen seuraavasti: ""Pappi vakuutti meille, ettei koko pitäjän kahdella sadalla neliömaililla ollut saatavissa ainuttakaan lasillista viinaa. Samoin hän kertoi meille, että kansa piti juoppoutta häpeällisimpänä paheena, mihin ihminen saattoi langeta. Emmekä me voineet välttyä arvelemasta, että siinä oli yksi syy siihen, että hänen laumansa arvosti ja kunnioitti (häntä) niin vähän."" Tunnusomaista oli syntien julistaminen anteeksi. Viklundilaisten kokoontumisissa käytettiin ns. avainten valtaa kuten myöhemmin lestadiolaisten piirissä.


title: Viklundilaisuus

text: Lääninrovasti J. A. Nyman kirjoittaa Nils Wiklundista: ""että hänen uutteran työnsä jäljet alkoivat varsin pian näkyä siinä, että aikaisemmin harjoitetuista paheista alettiin luopua. Kun ennen esimerkiksi sapattia käytettiin kaikkeen muuhun paitsi pyhään tarkoitukseensa, kokoonnuttiin nyt jumalanpalveluksiin hartain joukoin. Muutenkin alettiin kylillä, jotka sijaitsivat kaukana kirkolta, kokoontua yhteen lukemaan ja laulamaan virsiä."" Viklundilaiset keskuudessa oltiin kiinnostuneita Raamatusta ja hengellisistä kirjoituksista. Heitä vastaan käytiin 1700-luvun lopulla oikeudenkäyntejä heidän pitämiensä kotihartauksien takia. Viklundilaisilta saatettiin myös kieltää ehtoollinen, mutta ehtoollisen kieltänyt pappi erotettiin lopulta virastaan.


title: Viklundilaisuus

text: Viklundilaisuus alkoi 1700-luvun lopussa vaikuttaa hiljaisesti Alatornion seurakunnassa. Muoniossa liike vaikutti 1700-luvun lopulta alkaen. Vain hyvin harva viklundilainen säilyi uskossaan lestadiolaisuuden tuloon saakka. Tähän vaikutti erityisesti konventikkeliplakaatti. Liike hiipui hiljalleen, mutta sitä tavattiin Tornion- ja Muonionjokilaaksoissa vielä 1810-luvulla. Yksittäisiä "Wiklundin ystäviä" oli vielä 1850-luvulla. Viklundilaisuus valmisti hengellistä maaperää lestadiolaisuudelle erityisesti Tornionjokilaaksossa. Lars Levi Laestadiuksen siirryttyä Kaaresuvannosta Pajalaan asui siellä jo ennestään "Wiklundin ystäviä" sekä ihmisiä jotka muistivat Nils Wiklundin ja herätykset. Kerrotaan, että kun Laestadius tuli saarnaamaan Torniojoen alueelle, ihmiset olisivat sanoneet: "me kuulemme Viklundin äänen". Kun hän alkoi saarnata Pajalan kirkossa, monet "Wiklundin ystävät" tervehtivät uuden ajan koittamista iloisesti. Erkki Antti Juhonpieti ja hänen äitinsä olivat viklundilaisia ja Anderson liittyi lestadiolaiseen herätykseen sen lähtiessä liikkeelle. Hänestä tuli läheinen työtoveri Laestadiukselle ja Juhani Raattamaalle. Myös haaparantalainen lestadiolaissaarnaaja Iisak Rova on ollut nuorena viklundilainen.


title: Deep Purple

text: Deep Purple on vuonna 1968 perustettu englantilainen rockyhtye. Yhtye luetaan heavy metalin ja hard rockin edelläkävijöihin. Deep Purple on ensimmäisiä ja suosituimpia näiden tyylilajien edustajia. Yhtyeen albumeita on myyty yli 100 miljoonaa kappaletta. Yhtyeen historiaan kuuluu suuri määrä kokoonpanon muutoksia ja sen toiminta on ollut välillä kahdeksan vuotta keskeytyksissä.


title: Deep Purple

text: The Searchersin entinen rumpali Chris Curtis otti vuonna 1967 yhteyttä englantilaiseen liikemieheen Tony Edwardsiin ja ehdotti, että tämä alkaisi manageroida hänen uutta yhtyettään, jonka hän tulisi kokoamaan itsensä ympärille. Edwards innostui ajatuksesta ja yhdessä liikekumppaneidensa John Colettan ja Ron Hiren (HEC-Enterprises) alkoi toteuttaa suunnitelmaa. Ensin yhtyeeseen hankittiin urkuri Jon Lord, joka soitti The Artwoods -yhtyeessä. Lord otti yhteyttä sessiokitaristina tunnettuun Ritchie Blackmoreen, jonka hän suostutteli tulemaan Hampurista asti koe-esiintymiseen. Curtis kuitenkin päätti jättäytyä hankkeesta, mutta Lord ja Blackmore jatkoivat yhdessä. Basistiksi otettiin Lordin ja Blackmoren vanha soittokumppani Nick Simper. Kokoonpano oli valmis laulaja Rod Evansin ja rumpali Ian Paicen tultua mukaan. He olivat soittaneet The Maze -yhtyeessä. Yhtyeen nimeksi tuli Chris Curtisin ehdotuksen mukaan "Roundabout". Kevään 1968 lyhyen Tanskan-kiertueen jälkeen nimeksi muutettiin "Deep Purple" Ritchie Blackmoren isoäidin lempikappaleen mukaan.