title: Eino Leino

text: Leino on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaan uudelle alueelle, hautaan U21-15-22. Hautakivessä olevan Leinoa esittävän muistomedaljongin on toteuttanut kuvanveistäjä Ville Vallgren. Hautamuistomerkin pystytti Suomen Kirjailijaliitto, joka ylläpitää hautaa edelleen. Hautakiveen on kaiverrettu viimeinen säkeistö Leinon runosta "Hymni tulelle": ”On elon aika lyhyt kullakin / Siis palakaamme lieskoin leimuvin / tulessa kohotkaamme korkealle! / Maa maahan jää / mut henki taivahalle.”


title: Eino Leino

text: Leino ehti elämänsä varrella asua monessa paikassa, joista osa on merkitty muistolaatoilla.


title: Eino Leino

text: Leinon elämästä kertoo Jaakko Pakkasvirran ohjaama elokuva "Runoilija ja muusa" (1978), joka valmistui runoilijan syntymän satavuotisjuhlavuonna. Alkutekstien mukaan ”elokuvan kaikki kohtaukset ovat fiktiivisiä, vaikkakin tositapahtumien innoittamia”. Eino Leinoa elokuvassa esitti Esko Salminen. "Runoilija ja muusa" keskittyy kuvaamaan Leinon suhdetta ensimmäiseen vaimoonsa Freya Schoultziin (Katja Salminen) ja samanaikaiseen rakastajaansa L. Onervaan (Elina Salo). Samalla elokuva kuvaa suomalaisten kulttuuripiirien kansallishenkistä liikehdintää Suomen itsenäisyyden kynnyksellä, ja siinä esiintyy lukuisia Suomen taiteen suurmiehiä, kuten Akseli Gallen-Kallela ja Jean Sibelius.


title: Eino Leino

text: Esko Salmisen lisäksi Eino Leinoa ovat esittäneet muun muassa Leo Riuttu Ilmari Unhon elokuvassa "Ruusu ja kulkuri" (1948), Kari Hietalahti Timo Koivusalon elokuvassa "Sibelius" (2003) ja Vesa-Matti Loiri Veli-Matti Saikkosen televisioelokuvassa "Tähtikeinu" (2003), joka oli kuvaus L. Onervan, Leinon ja Leevi Madetojan välisestä kolmiodraamasta.


title: Eino Leino

text: Vuonna 1993 Sulevi Peltola ohjasi ja käsikirjoitti yhdessä Helena Ihalan kanssa televisiolle sarjan "Pankkiherroja", joka perustui Eino Leinon samannimiseen romaaniin. Sarjan pääosaa Antti Puuhaaraa näytteli Matti Pellonpää.


title: Eino Leino

text: Leinon tuotantoa on käännetty myös englanniksi, italiaksi, latviaksi, norjaksi, puolaksi, ruotsiksi, saksaksi, unkariksi, venäjäksi ja viroksi.


title: Senaatintori

text:
Senaatintori () on Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva tori ja Helsingin historiallinen keskusaukio. Sitä ympäröivät lukuisat arvorakennukset, kuten Helsingin tuomiokirkko, Valtioneuvoston linna ja Helsingin yliopiston päärakennus. Keskellä toria sijaitsee . Senaatintori tuomiokirkkoineen on Helsingin tunnetuin symboli ja yksi kaupungin suosituimpia turistikohteita. Torin reunoja pitkin kulkevat Aleksanterinkatu, Unioninkatu, Snellmaninkatu sekä pohjoisreunassa Tuomiokirkon portaiden editse Hallituskatu.
Senaatintorin loivat 1800-luvun alkupuoliskolla Helsingin monumentaalikeskustan suunnittelijat, asemakaavoittaja Johan Albrecht Ehrenström ja arkkitehti Carl Ludvig Engel, paikalle missä aiemmin oli sijainnut vaatimaton Suurtori rakennuksineen.


title: Senaatintori

text: Senaatintori ympäristöineen muodostaa Helsingin vanhan ydinkeskustan. Sen alueella sijaitsevat kantakaupungin vanhimmat rakennukset, kuten 1757 valmistunut Sederholmin talo.


title: Senaatintori

text: Helsingin keskusta on sijainnut Senaatintorin alueella siitä lähtien, kun kaupunki vuonna 1640 siirrettiin nykyiselle paikalleen. Nykyisen Senaatintorin kaakkoiskulmassa sijaitsi Ruotsin vallan aikana kaupungin keskustori Suurtori, jota reunustivat kaupungin julkiset rakennukset, raatihuone, triviaalikoulu ja päävartio. Sen eteläreunassa kulki pääkatu Suurkatu (nykyinen Aleksanterinkatu), jonka varrella olivat rikkaimpien porvareiden talot. Torin länsipuolella taas oli kaupungin kirkko, jota ympäröi hautausmaa-alue.


title: Senaatintori

text: Senaatintorin paikalla ehti sijaita yhteensä kolme kirkkoa. Ensimmäinen oli tiilinen Kristiinan kirkko, joka rakennettiin 1640-luvun lopussa, mutta tuhoutui muun silloisen kaupungin mukana tulipalossa 5. elokuuta 1654. Samalla paloi myös alkuperäinen raatihuone. Kivikirkon tuhouduttua tilalle rakennettiin puinen Pyhän Hengen kirkko. Kaupunki tuhoutui uudelleen Isonvihan aikana, kun Helsingistä vetäytyneet ruotsalaiset joukot toukokuussa 1713 polttivat kaupungin. Rauhan tultua rakennettiin Ulrika Eleonoran kirkko, joka vihittiin käyttöön vuonna 1727.


title: Senaatintori

text: 1800-luvun alussa Suurtorin alue oli asussa, jonka se oli saanut edellisen vuosisadan aikana, kaupungin maan tasalle tuhonneen Isonvihan jälkeen. Vaikka kaupunki koostui lähes kokonaan puutaloista, tärkeimmät julkiset rakennukset ja rikkaimpien porvarien talot olivat jo kiveä. Toria hallitsi kaksi kivirakennusta, raatihuone (1804) sen pohjoisreunassa ja triviaalikoulu (1759) itäreunassa. Torin länsireunalla oli matala päävartiorakennus, jonka takaa alkoi hautausmaa-alue. Hautausmaalla kohonnut Ulrika Eleonoran kirkko oli puinen mansardikattoinen ristikirkko, joka oli saanut nimensä Ruotsin kuningattaren mukaan. Kirkkomaa oli tullut täyteen 1780-luvun lopulla, mutta vanhoihin perhehautoihin haudattiin yhä 1800-luvun alussa. Suurkadun varrella torin eteläpuolella oli rivi kivisiä kauppiastaloja, kuten Sederholmin talo ja Bockin talo.


title: Senaatintori

text: Kun Helsingistä oli 1812 tehty Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki, siitä ryhdyttiin rakentamaan edustuskelpoista hallintokaupunkia. Tehtävän saivat helsinkiläissyntyinen hovimies Johan Albrecht Ehrenström ja saksalainen arkkitehti Carl Ludvig Engel. Ehrenström toimi Helsingin uudelleenrakennuskomitean johtajana ja piirsi kaupungille uuden, uusklassismin ihanteiden mukaisen ruutuasemakaavan, kun taas Engel suunnitteli tärkeimmät rakennukset.


title: Senaatintori

text: Ehrenströmin suunnitteleman uuden Helsingin keskipisteenä oli monumentaaliaukio Senaatintori, joka sijoitettiin vanhan Suurtorin paikalle. Aiemmin Suurtorilla harjoitettu torikauppa siirrettiin Kauppatorille ja Senaatintorista tehtiin puhtaasti edustuksellinen tila. Uutta aukiota suunnitellessaan Ehrenström otti vaikutteita uusklassiseen tyyliin toteutetuista eurooppalaisista aukioista, ennen kaikkea Tukholman Kustaa Aadolfin torista. Näiden esikuvien mukaisesti Ehrenström korosti symmetriaa, niin että torin pohjoisreunan tuli olla mittasuhteiltaan symmetrinen, ja myös torin itä- ja länsilaidoille sijoitettavien rakennusten tuli olla julkisivuiltaan symmetriset.


title: Senaatintori

text: Ehrenströmin alkuperäinen hahmotelma Senaatintoriksi poikkesi lopulta toteutuneesta versiosta. Hän säästi vanhan raatihuoneen torin koilliskulmassa, tosin uusklassiseksi muokattuna, ja sijoitti sen symmetriseksi vastapariksi torin luoteiskulmaan postitalon. Nämä rakennukset yhdisti toisiinsa pitkä ja matala päävartio, ja niiden takana torin pohjoispuolisella kalliolla kohosi luterilainen pääkirkko. Torin itäreunaan Ehrenström sijoitti Senaatintalon ja länsireunaan kenraalikuvernöörin palatsin. Eteläreunan vanhat porvaristalot saivat jäädä, mutta niiden julkisivut tuli modernisoida jotta ne istuisivat torin uusklassiseen miljööseen.


title: Senaatintori

text: Senaatintorin rakentaminen merkitsi kaupungin vanhan keskustan hävittämistä. Vanhat julkiset rakennukset Ulriika Eleonooran kirkkoa myöten purettiin vuonna 1827 uuden kirkkorakennuksen (nykyinen Vanha kirkko) valmistuttua ja Suurtorin sekä hautausmaan alue tasoitettiin uuden torin pohjaksi. Hautausmaan vainajia ei siirretty, joten 1600- ja 1700-lukujen helsinkiläisten haudat ovat edelleen torin ja Aleksanterinkadun alla. Luita on tullut esiin vielä 2000-luvullakin rakennustöiden yhteydessä. Vaikka Ehrenström oli alkuperäisessä suunnitelmassaan säästänyt raatihuoneen, sen säilyttäminen koettiin nopeasti ongelmalliseksi, ja se hävitettiin 1830-luvun lopussa eli heti kun kaupungin hallinto pääsi muuttamaan uusiin tiloihin.


title: Senaatintori

text: Engelin ensimmäinen työ Senaatintorilla oli sen etelälaidan vanhoihin porvaristaloihin kuuluneen Bockin talon uudistaminen väliaikaiseksi kenraalikuvernöörin palatsiksi 1816–1819. Myös muut porvaristalot modernisoitiin Engelin suunnitelmien mukaan. Vuonna 1819 valmistui torin pohjoisreunaan pitkä ja matala päävartiorakennus. Ensimmäinen todellinen voimainponnistus Engelille oli kuitenkin vuosina 1818–1820 rakennetun Senaatintalon suunnittelu. Se oli ensimmäinen torin varrelle suunnitelluista kolmesta monumentaalirakennuksesta ja sen tuli määritellä koko aukion lopullinen arkkitehtoninen luonne. Engel oli tyytyväinen lopputulokseen ja viittasi myöhemmin Senaatintaloon mestariteoksenaan.


title: Senaatintori

text: Vuonna 1828 yliopisto määrättiin siirtymään Turusta Helsinkiin. Senaatintorin länsireuna oli alun perin varattu kenraalikuvernöörin palatsille, mutta koska väliaikaiseksi palatsiksi tarkoitetun Bockin talon katsottiin riittävän kenraalikuvernöörille, torin länsireuna päätettiin antaa yliopistolle. Yliopiston päärakennus valmistui 1832, ja Ehrenströmin symmetriasäännösten mukaisesti sen julkisivu oli identtinen vastapäisen Senaatintalon kanssa. Päärakennuksen pohjoispuoliseen kortteliin valmistui 1840 yliopiston kirjasto.


title: Senaatintori

text: Senaatintorin rakennuksista viimeisenä valmistui sen pohjoispuoliselle kalliolle sijoitettu luterilainen pääkirkko. Engel suunnitteli kirkkoa vuosikymmenen ajan ja hioi sen tyylin mahdollisimman elegantiksi ja pelkistetyksi. Kirkon ilme kuitenkin muuttui ratkaisevasti vuonna 1830 aloitettujen, kaksi vuosikymmentä kestäneiden rakennustöiden aikana. Keisarin käskystä ja Engelin harmiksi kirkon eteen rakennettiin Senaatintorille laskeutuvat monumentaaliportaat, joiden tieltä purettiin päävartiorakennus. Tämä rikkoi Ehrenströmin ja Engelin alkuperäisen suunnitelman, jonka mukaan torin tuli olla suljetun rakennusmassan reunustama joka suunnalta. Engelin kuoltua 1840 kirkon rakennustöitä ryhtyi johtamaan Ernst Bernhard Lohrmann, joka teki sen piirustuksiin lisää muutoksia. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1852, jolloin Senaatintorin alkuperäisen rakennusvaiheen voidaan katsoa päättyneen.


title: Senaatintori

text: Senaatintori on suosittu turistikohde, ja lämpimillä ilmoilla kirkon portaat ovat suosittu istuskelupaikka myös paikallisille. Aivan Senaatintorin vieressä ovat niin ikään suositut kohteet Kauppatori, Esplanadin puisto ja Uspenskin katedraali.


title: Senaatintori

text: Osana kaupungin vanhan keskustan elävöittämistoimia on Senaatintorilla korjattu viime vuosina vanhoja arvokiinteistöjä ravintola- ja muuhun liiketoimintaan. Torin eteläpuolella sijaitsevat niin kutsutut torikorttelit.


title: MPlayer

text: MPlayer - The Movie Player on avoimeen lähdekoodiin pohjautuva mediasoitin. Se kehitettiin alkuaan toimivaksi vain Linuxissa, mutta toimii nykyään myös muissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä mm. Windowsissa. MPlayeria levitetään GPLv2-lisenssin alaisena, ja sen alkuperäiset tekijät olivat enimmäkseen unkarilaisia.


title: MPlayer

text: MPlayer on peruskäyttöliittymältään komentoriviohjelma. Siinä on myös graafinen käyttöliittymä, jota ei kuitenkaan käännetä oletusasetuksilla. Ohjelmapaketti sisältää myös MEncoder-ohjelman, jolla tehdään uudelleenkoodauksia eri mediamuotojen välillä.


title: MPlayer

text: MPlayerin sanotaan osaavan toistaa enemmän videomuotoja kuin minkään muun soitto-ohjelman. Siinä on sisäänrakennettuna suuri määrä koodekkeja. Lisäksi se voi tarvittaessa käyttää Windowsin konekielisiä DLL-tiedostoja tai vastaavanlaisia OS X:n Intel-version ohjelmakirjastoja median toistoon.


title: MPlayer

text: MPlayerissä on sisäänrakennettu tuki mm. seuraaville video- ja äänikoodekeille: MPEG-1, MPEG-2, MPEG-4 (ml. H.264), WMV/VC-1, Sorenson, VP6, Theora, MP3, WAV, WMA (v1&v2), Ogg Vorbis, AC-3/A52 (Dolby Digital), AAC, Adoben Flash Video. MPlayer pystyy toistamaan myös DVD:n, Video CD:n ja SVCD:n sisältöjä sekä käyttämään digi-tv- ja radiokortteja.


title: MPlayer

text: Siinä on myös laaja laitteistotuki, ja se pystyy näyttämään kuvaa X11-ikkunassa, tukee XVideo-laajennosta ja OpenGL:ää. Se osaa käyttää myös Linuxin graafista konsolia sekä SDL-kirjastoa ja sen tukemia piirtokeinoja. Windowsissa se tukee DirectX:ää ja Macissä Quartz Compositoria. Jos graafista näyttöä ei ole käytettävissä, videota voi näyttää ASCII-grafiikkana aalib-kirjaston avulla. Äänipuolella MPlayer tukee OSS- ja ALSA-äänirajapintoja sekä useita verkkoläpinäkyviä äänipalvelimia.


title: MPlayer

text: MPlayerin kehityksen aloitti Árpád Gereöffy (lyhyemmin A'rpi) vuonna 2000, koska ei löytänyt Linuxille kelvollista mediasoitinta. Ensimmäisen mpg12play-nimisen ohjelman hän kirjoitti puolessa tunnissa libmpeg3-kirjaston ympärille. Pian soittimeen lisättiin Win32 DLL -lataaja avifile-ohjelmasta, jonka jälkeen soittimella pystyi näyttämään mediamuotoja, joille Linuxissa tuolloin ei ollut omaa tukea. Marraskuussa 2000 julkaistiin MPlayerin ensimmäinen versio MPlayer v0.3. Alex Beregszászi on ylläpitänyt MPlayeriä vuodesta 2003.


title: MPlayer

text: MPlayer pystyy toistamaan Firefox-selaimessa monia verkkosivuille upotettuja video- ja äänimuotoja käyttäen liitännäistä.


title: Huutomerkki

text: Huutomerkki (!) on typografinen välimerkki, joka kuuluu isoihin välimerkkeihin eli se päättää virkkeen. Tavallisesti se kirjoitetaan huudahdusten, käskyjen, komentojen, kehotusten, kieltojen, toivomusten, vetoomusten, itkun ja naurun perään. Huutomerkkiä käytetään myös moniin erikoistarkoituksiin.


title: Huutomerkki

text: Huutomerkkiä käytettiin englanninkielisessä kirjoituksessa ensimmäistä kertaa 1400-luvulla. Saksankielisessä ortografiassa sitä käytettiin ensimmäisen kerran Lutherin Raamatussa vuonna 1797.


title: Huutomerkki

text: Merkki otettiin mukaan standardeihin kirjoituskoneisiin vasta 1970-luvulla. Tätä ennen oli huutomerkin asemasta ensin kirjoitettava piste, palauttaa kirjoitin edellisen merkin kohdalle ja kirjoittaa pisteen päälle heittomerkki.


title: Huutomerkki

text: Huutomerkkiin päättyvä lause on yleensä joko painokas huudahdus, käsky, komento, kehotus, kielto, toivomus tai vetoomus. Sitä ei kuitenkaan käytetä näissäkään tapauksissa joka tilanteessa, vaan esimerkiksi levolliset huudahdukset, käskyt ja kiellot päätetään pisteeseen.


title: Huutomerkki

text: Suomen kielessä huutomerkki esiintyy yleensä virkkeen lopussa lukuun ottamatta sitaateissa, sulkeiden sisällä ja nimien osana. Lainausmerkein erotetun sitaatin sisällä huutomerkki tulee ennen toista heittomerkkiä: "Isä huusi: ”Tulkaa jo syömään!”" tai ”"Tulkaa jo syömään!” isä huusi." Kun sitaatti kirjoitetaan repliikkiviivalla, se kirjoitetaan johtolauseen jälkeen ilman pilkkua: "– Tulkaa jo syömään siitä! isä huusi."


title: Huutomerkki

text: Arkikielessä huutomerkkiä saatetaan kolmen pisteen (…) tavoin kirjoittaa useita kertoja peräkkäin, mutta tätä käyttöä ei yleisesti pidetä hyvänä kirjoitustapana. Tällaisessa käytössä huutomerkki menettää nopeasti tehoaan. Huutomerkki saattaa esiintyä myös kysymysmerkin yhteydessä, jolloin kysymystä painotetaan tai se esitetään huudahduksena.


title: Huutomerkki

text:
Espanjan kielessä huutomerkki merkitään myös virkkeen alkuun, mutta ylösalaisin:
"¡La mataste!"


title: Huutomerkki

text: Huutomerkkiä käytetään myös yleisesti varoitusmerkeissä. Suomessa se esiintyy liikennemerkissä 189.Matematiikassa huutomerkki tarkoittaa termin perään liitettynä termin kertomaa. Esimerkiksi formula_1.


title: Huutomerkki

text: Matematiikassa huutomerkillä voidaan myös osoittaa, että tarkastelun kohteena oleva funktio on yksikäsitteinen.


title: Huutomerkki

text:
Tietotekniikassa huutomerkki tarkoittaa yleensä jonkin asian loogista vastakohtaa eli negaatiota.
Esimerkiksi ohjelmoinnissa:


title: Mega

text: Mega (tunnus M) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljoonakertaista (10). Esimerkiksi yksi megawatti (MW) on tuhat kilowattia eli miljoona wattia. Sana johtuu kreikan sanasta "megas" (μέγας), joka tarkoittaa suurta.


title: Mega

text:
Alun perin etuliite mega samoin kuin mikro otettiin käyttöön jo vuonna 1874 British Association for the Advancement of Science -järjestön (BAAS) suosituksesta. Tuolloin niitä käytettiin CGS-järjestelmän yksikköihin liitettyinä pääasiassa tieteellisissä yhteyksissä. Vuonna 1960 yhdestoista yleinen paino- ja mittakonferenssi vahvisti nämä
etuliitteet sekä muutamia uusia käytettäviksi myös SI-järjestelmässä.


title: Mega

text: Tietokonetekniikassa megalla usein harhaanjohtavasti tarkoitetaan määrää 2 = 1 048 576, erityisesti kyseistä määrää tavuja. Tälle määrälle on sekaannusten välttämiseksi annettu etuliite "mebi", joka on kuitenkin käytännössä jäänyt harvinaiseksi.


title: Mega

text: Lyhenne Mbps tarkoittaa megabittiä eli miljoonaa bittiä sekunnissa.


title: Giga

text: Giga (tunnus G) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardikertaista (10). Esimerkiksi taajuusyksikkönä gigahertsi (GHz) on tuhat megahertsiä eli miljoona kilohertsiä eli miljardi hertsiä.


title: Giga

text: Tietokonetekniikassa gigalla usein harhaanjohtavasti tarkoitetaan määrää 2 = 1 073 741 824, erityisesti kyseistä määrää tavuja. Tälle määrälle on sekaannusten välttämiseksi annettu etuliite "gibi", joka on kuitenkin käytännössä jäänyt harvinaiseksi. Gbps tarkoittaa gigabittiä sekunnissa.


title: Nano (kerrannaisyksikkö)

text: Nano (tunnus n) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardisosaa (10). Kerrannaisyksikköä käytetään usein pituuden, esimerkiksi valon aallonpituus, ja ajan ilmoittamisessa. Nano hyväksyttiin kerrannaisyksiköksi vuonna 1960. Nimi tulee kreikankielisestä sanasta νᾶνος, joka tarkoittaa suomeksi kääpiötä. Nano-sanaan liittyy vahvasti nanoteknologia, joka tarkoittaa nano-kokoluokan rakenteiden teknologiaa.


title: Sentti

text: Sentti (tunnus c) on sadasosaa (1/100 eli 0,01 eli 10) tarkoittava SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite. Esimerkiksi senttimetri (cm) on metrin sadasosa, ja siten 100 cm = 1 m.


title: Sentti

text: Arkikielessä sentillä tarkoitetaan usein senttimetriä, joskus myös senttilitraa.


title: Sentti

text: Rahayksikkönä sentti (lyhenne snt tai c) on mm. euron sadasosa: 100 snt = 1 €. Sentti on myös monien muiden valuuttojen (esimerkiksi useissa maissa käytössä olevan dollarin) sadasosa, ja tällöin käytetään merkkiä ¢.


title: Sentti

text: Sana sentti tulee latinan sataa merkitsevästä sanasta "centum".


title: Sentti

text: Sentti (lyhenne c) on myös oktaavin 1200:s osa.


title: Desi

text: Desi (tunnus d) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa kymmenesosaa (1/10 eli 0,1 eli 10). Esimerkiksi desilitra (dl) on kymmenesosa litraa (l) ja siten 10 dl = 1 l.


title: Desi

text: Arkikielessä desillä tarkoitetaan usein desilitraa.


title: 2030-luku

text: 2030-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2030 ja päättyy 31. joulukuuta 2039. Vuosikymmen on 2000-luvun neljäs vuosikymmen.


title: 2040-luku

text: 2040-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2040 ja päättyy 31. joulukuuta 2049. Vuosikymmen on 2000-luvun viides vuosikymmen.


title: WHA

text: WHA (World Hockey Association) oli yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekon ammattilaisliiga, joka toimi vuosina 1972–1979.


title: WHA

text: Dennis Murphy ja Gary Davidson perustivat WHA:n tammikuussa 1971. Ensimmäinen peli WHA:ssa pelattiin 11. lokakuuta 1972. WHA aloitti 12 joukkueen liigana, jonka historian aikana joukkueet muuttivat useasti paikasta toiseen ja osa joukkueista joutui lopettamaan taloudellisten syiden takia. Koko historiansa ajan WHA joutui taistelemaan olemassaolostaan NHL-liigaa vastaan. Vuonna 1977 NHL ja WHA aloittivat neuvottelut liigojen yhdistämisestä. Sopimukseen asiasta päästiin 22. maaliskuuta 1979, jolloin sovittiin neljän joukkueen liittymisestä NHL-liigaan ja WHA:n laukkauttamisesta. NHL-liigaan liittyneet joukkueet olivat Edmonton Oilers, Winnipeg Jets, Québec Nordiques ja New England Whalers (NHL:ssä nimellä Hartford Whalers). Näistä neljästä ainoastaan Edmonton Oilers on välttynyt muuttamiselta toiseen kaupunkiin. Winnipeg Jets muutti Phoenixiin, Arizonaan vuonna 1996 (nimeksi tuli Phoenix Coyotes), Québec Nordiques Denveriin, Coloradoon vuonna 1995 (nimeksi tuli Colorado Avalanche) ja Hartford Whalers Raleighiin, Pohjois-Carolinaan vuonna 1997 (nimeksi tuli Carolina Hurricanes).


title: WHA

text: 1970-luvulla peliasut olivat NHL:ssä hyvin konservatiivisia. WHA:ssa sitä vastoin lähdettiin hakemaan näkyvyyttä varsin räikeilläkin peliasuilla sekä joukkueiden nimillä. Muun muassa New York Golden Blades pelasi nimensä mukaisesti luistimilla, joiden terät olivat kullan väriset. Peli ei aina ollut kovin siistiä ja peleissä olikin tappeluita ajoittain enemmän kuin NHL:ssä. Monenlaisia sääntöuudistuksia myös kokeiltiin, joista monista kuitenkin jouduttiin luopumaan. Tällaisia olivat esimerkiksi oranssi kiekko paremman näkyvyyden aikaansaamiseksi.


title: WHA

text: WHA-liigassa kilpailtiin Avco-cupista.


title: WHA

text:
"(luettelon tiedot saattavat olla epätäydellisiä)"
korostetut siirtyivät NHL:ään


title: WHA

text: WHA-liigaa oltiin aloittamassa uudelleen kaudella 2004–2005. Hanke sai tuulta alleen, kun samalle kaudelle oli odotettavissa NHL:n työsulku, mikä myös toteutui. WHA ilmoitti aloittavansa pelit 8–12 joukkueen sarjana 29. lokakuuta 2004, mutta suunnitelma ei koskaan toteutunut. Uudelleenperustetussa WHA-liigassa olisi ollut NHL-liigaan verrattuna vaatimaton 15 miljoonan dollarin palkkakatto joukkuetta kohden. Sen sijaan 1970-luvulla WHA-liigaan houkuteltiin pelaajia NHL-liigaa suuremmilla palkoilla.


title: Ewokit

text: Ewokit ovat fiktiivinen avaruusolentorotu, joka esiintyi "Tähtien sota" -elokuvassa "Jedin paluu".


title: Ewokit

text: Nämä nallekarhumaiset olennot asuvat Endorin metsäkuussa puissa sijaitsevissa kylissään ja heillä on oma kielensä. Ewokit käyttävät aseinaan kivikirveitä, nuijia, keihäitä, jousipyssyjä ja katapultteja. Ewokit käyttävät myös erilaisia ansoja. Vaikka ewokien teknologia on alkeellista, ne ovat hyvin kekseliäitä. Normaalisti ewokit kantavat saalistamiensa eläinten hampaita, sarvia ja kalloja voitonmerkkeinä. Ewokit rakentavat kylänsä korkealle vanhimpiin puihin ja yhdistävät asumuksensa puusilloin. Ewokit metsästävät ja kokoontuvat päivisin maan tasalla ja nousevat yöksi kyliinsä, kun metsät vaihtuvat niille todella vaarallisiksi. Endorin taistelussa ewokeista on todella paljon hyötyä kapinallisille. Tunnettuja ewokkeja ovat muun muassa nuori Wicket, Teebo, päällikkö Chirpa ja kylän shamaani Logray.


title: Ewokit

text: Suuri yleisö piti niistä jopa niin paljon, että ewokeista tehtiin myöhemmin kaksi omaa elokuvaa: "Ewokien taistelu" ("Caravan of Courage: An Ewok Adventure", 1984) ja "" ("Ewoks: The Battle for Endor", 1985). Elokuvat ovat kuitenkin jääneet hyvin vähälle huomiolle pääosin siksi, että ne ovat suunnattu lähinnä pienille lapsille. 1980-luvulla ewokeista tehtiin myös piirrossarja, jota on esitetty myös Suomessa.


title: Voima (fysiikka)

text: Voima (, tunnus F) on fysiikassa vuorovaikutuksen voimakkuutta kuvaava vektorisuure, jolla on sekä suuruus että suunta. Voiman yksikkö SI-järjestelmässä on newton, N. SI-perusyksiköiden avulla ilmaistuna voiman yksikkö on formula_1


title: Voima (fysiikka)

text: Kappaleeseen kohdistuva kokonaisvoima muuttaa kappaleen liiketilaa. Dynamiikan peruslain mukaan vakiovoima formula_2 antaa kappaleelle, jonka massa on formula_3, kiihtyvyyden formula_4 siten, että formula_5.


title: Voima (fysiikka)

text: Kaikki voimat johtuvat kappaleiden välisistä vuorovaikutuksista. Newtonin kolmannen lain mukaan kahden kappaleen vuorovaikuttaessa keskenään molempiin kohdistuu yhtä suuri, mutta vastakkaissuuntainen voima.


title: Voima (fysiikka)

text: Makroskooppisiin kappaleisiin vaikuttavat voimat jaetaan tavanomaisesti kosketusvoimiin ja etäisvoimiin. Kosketusvoimat kuten kitka, väliaineen vastus ja tukivoimat ilmenevät kappaleiden koskettaessa toisiaan. Sen sijaan etäisvoimat kuten gravitaatio sekä sähköiset ja magneettiset voimat vaikuttavat välimatkan päästä, ja niiden välittäjinä toimivat kentät. Atomifysiikka on kuitenkin osoittanut, että myös kaikki kosketusvoimat aiheutuvat aineen rakenneosien välisistä sähkömagneettisista vuorovaikutuksista. Alkeishiukkasten välillä vaikuttaa neljä perusvuorovaikutusta, jotka ovat:


title: Voima (fysiikka)

text: Esimerkiksi Maan läheisyydessä Maan vetovoima vetää kaikkia kappaleita puoleensa. Toisaalta myös kaikki kappaleet vetävät Maata puoleensa yhtä suurella mutta vastakkaissuuntaisella voimalla, mutta Maan suuren massan vuoksi niiden aikaansaama liiketilan muutos on niin vähäinen, ettei sitä voida havaita.


title: Voima (fysiikka)

text: Maan pinnalla oleviin kappaleisiin vaikuttaa Maan vetovoiman lisäksi myös pinnan tukivoima. Kappaleen pysyessä paikoillaan maan pinnalla ovat painovoima ja maan pinnan tukivoima yhtä suuret mutta vastakkaissuuntaiset, jolloin ne kumoavat toistensa vaikutuksen.


title: Voima (fysiikka)

text: Voimat voidaan myös jakaa konservatiivisiin ja häviöllisiin voimiin. Esimerkiksi painovoima on konservatiivinen, liukukitka ja väliaineen vastus häviöllisiä voimia. Jos kaikki jossakin systeemissä vaikuttavat voimat ovat konservatiivisia, systeemin mekaaninen energia säilyy, häviöllisten voimien kuten kitkan vaikutuksesta osa siitä muuttuu lämmöksi.


title: Voima (fysiikka)

text: Voimaa voidaan mitata esimerkiksi jousivaa'alla.


title: Voima (fysiikka)

text: Voimasta saatavia johdannaissuureita ovat impulssi formula_6, joka kertoo liikemäärän muutoksen aikavälillä formula_7 ja työ formula_8.


title: Voima (fysiikka)

text: Pyörivässä liikkeessä voimaa vastaa momentti.


title: Voima (fysiikka)

text: Jos kappaleeseen vaikuttaa useita voimia ja ne vaikuttavat kappaleen samaan pisteeseen, niiden yhteinen vaikutus saadaan lasketuksi käsittelmällä voimia vektoreina ja laskemalla vektorit yhteen. Jos voimat vaikuttavat kappaleen eri kohtiin, niiden yhteinen vaikutus kappaleen etenemisliikkeeseen voidaan laskea vastaavalla tavalla, mutta laskettaessa momenttia, jolla ne vaikuttavat kappaleen pyörimisliikkeeseen, on niiden vaikutuspisteet otettava huomioon. Tietyin edellytyksin voimille voidaan kuitenkin määrittää resultanttivoima, joka yksinään vaikuttaisi samoin kuin eri voimat yhdessä vaikuttavat.


title: Stanley Cup

text: Stanley Cup on yksi jääkiekon arvostetuimmista palkintopokaaleista, joka myönnetään vuosittain jääkiekkoliiga NHL:n pudotuspelien voittajajoukkueelle. Poiketen muista Pohjois-Amerikan suurten urheiluliigojen (NBA, NFL ja MLB) mestaruuspalkinnoista, uutta Stanley Cupia ei teetetä vuosittain uudelleen vaan voittajajoukkue pitää sen hallussaan, kunnes uusi mestari on selvillä.


title: Stanley Cup

text: Pokaali tunnettiin alun perin nimellä "Dominion Hockey Challenge Cup", ja silloinen Kanadan kenraalikuvernööri Frederick Arthur Stanley lahjoitti sen vuonna 1892 Kanadan jääkiekkokilpailujen kiertopalkinnoksi. Ensimmäinen palkinnon voittanut joukkue oli Montreal Hockey Club vuonna 1893. Vuonna 1915 National Hockey Associationnin ja Pacific Coast Hockey Associationnin solmiman sopimuksen mukaan molempien sarjojen parhaat joukkueet ratkoisivat Stanley Cupin voittajan. Vuonna 1926 Stanley Cupista tuli NHL:n mestaruuspalkinto, ja vuonna 1947 komitea teki sopimuksen Stanley Cupista siten, että NHL huolehtii pokaalista ja järjestettävästä kilpailusta sen voittamiseksi.


title: Stanley Cup

text: Kauden 1914–1915 jälkeen Stanley Cupin mestaruus on voitettu 94 kertaa. Voittajajoukkueista 17 on edelleen olemassa ja viisi on lopettanut toimintansa. Stanley Cup on jätetty jakamatta vuonna 1919 espanjantaudin aiheuttaman epidemian takia, ja vuonna 2005 . Eniten mestaruuksia on kanadalaisella Montreal Canadiensilla, joka on voittanut mestaruuden 24 kertaa.


title: Stanley Cup

text: Stanley Cupin ensimmäinen voittaja oli Montreal AAA (Amateur Athletic Association) vuonna 1893. Kuten ensimmäisen voittajan nimestä voi päätellä, aluksi Cupista pelattiin amatöörijoukkueilla. Joukkueiden alettua maksaa palkkaa pelaajille, Stanley Cup siirtyi ammattilaisjääkiekon palkinnoksi.


title: Stanley Cup

text: Alkuvuosina Stanley Cupia tavoittelivat useat joukkueet useista eri liigoista. Liigojen voittajat saivat haastaa kulloisenkin Stanley Cup -mestarin mestaruusotteluun.


title: Stanley Cup

text: Kaudesta 1926–1927 NHL on ollut suurin jääkiekon ammattilaisliiga, jonka pudotuspelien voittaja on voittanut Stanley Cupin. Vuonna 1947 komitea teki sopimuksen Stanley Cupista siten, että NHL huolehtii pokaalista ja järjestettävästä kilpailusta sen voittamiseksi. NHL:llä on oikeus palauttaa Stanley Cup komitealle. Samoin, mikäli NHL hajoaa tai perustetaan toinen hallitseva ammattilaisliiga, komitea voi ottaa Cupin uudelleen haltuunsa.


title: Stanley Cup

text: Muista Pohjois-Amerikan urheilun pääsarjojen palkinnoista poiketen Stanley Cupiin kaiverretaan vuosittain voittajajoukkueen pelaajien, valmentajien, huoltajien sekä joidenkin organisaation työntekijöiden nimet. Tämän vuoksi pokaalin koko on kasvanut vuosien saatossa. Pokaali painoi 2010-luvulla noin 15,6 kiloa ja sillä oli pituutta noin 89,5 senttimetriä. Jotta pelaaja voi saada nimensä pokaaliin, hänen on pitänyt pelata Stanley Cupin voittaneessa joukkueessa vähintään 41 runkosarjaottelua kauden aikana tai vaihtoehtoisesti vähintään yhdessä Stanley Cup -finaaliottelussa. Vuodesta 1994 lähtien on kuitenkin sallittu myös poikkeustapauksia.


title: Stanley Cup

text: Vuonna 1969 pokaalista tehtiin uusi versio, koska alkuperäinen oli hauras ja sen pelättiin rikkoutuvan. Alkuperäinen pokaali on näytteillä Hockey Hall of Famessa Torontossa. Nykyinen Stanley Cup on valmistettu nikkelin ja hopean metalliseoksesta, ja sen "kruunu"- tai "hattuosa" on kopio alkuperäisestä Stanley Cupista.


title: Stanley Cup

text: Palkinto tunnetaan myös sen lempinimistä The Cup ja Lord Stanley's Cup, mutta lukuisat urheilutoimittajat ovat käyttäneet mestarijoukkueelle annettavasta palkinnosta myös humoristista nimeä Lordi Stanleyn muki (engl. "Lord Stanley's Mug") sen lahjoittajan, Frederick Arthur Stanleyn mukaisesti. Stanley Cupiin liittyy myös lukuisia perinteitä, joista tunnetuin ja vanhin lienee samppanjan juominen pokaalista mestaruusjoukkueen juhlissa.


title: Stanley Cup

text: Stanley Cup -finaali tunnetaan nykyisin Pohjois-Amerikan kiekkoliigan NHL:n vuosittain pelattavana loppuottelusarjana. Siinä pelaavat vastakkain läntisen ja itäisen konferenssin voittaneet joukkueet. Loppuottelussa pelaaville joukkueille ei jaeta muita palkintoja, mutta useilla voittajajoukkueilla on tapana teettää pelaajilleen Stanley Cup -sormukset.


title: Stanley Cup

text: Finaaliin pääsyyn vaaditaan yhteensä 12 voittoa NHL:n pudotuspeleissä. Joukkueen pitää voittaa pudotuspeleissä kolme peräkkäistä ottelusarjaa, joista jokaisen voittamiseen tarvitaan neljä otteluvoittoa.


title: Stanley Cup

text: Ensimmäisellä kierroksella jatkosta putoaa kahdeksan joukkuetta, jolloin toiselle kierrokselle pääsee kahdeksan parasta. Ne pelaavat pääsystä konferenssifinaaleihin, joissa pelaavat molempien konferenssien kaksi parasta joukkuetta. Tästä syystä NHL:n välieriä kutsutaan konferenssifinaaliksi. Ne pelaavat näin ollen paitsi pääsystä Stanley Cupin -finaaleihin, myös konferenssin voitosta.


title: Stanley Cup

text: Cupin saavuttanut pelaaja saa palkintokannun haltuunsa muutamaksi päiväksi PR-tarkoituksiin.


title: Jana (geometria)

text: Jana on geometriassa kahden erillisen pisteen suorasta erottama osa, johon kuuluvat kaikki pisteiden väliset suoran pisteet. Erillisiä pisteitä kutsutaan janan "päätepisteiksi" ja päätepisteiden välissä olevia pisteitä kutsutaan "sisäpisteiksi". Janalla on suoran ominaisuuksia, mutta uutena ominaisuutena sillä on sen äärellinen pituus.


title: Jana (geometria)

text: Suomen matemaattisessa kielessä "jana" on varattu suorista erotetuille osille. Jos ympyrän kehältä erottaa kahdella pisteellä kehän osan, kutsutaan sitä kaareksi, ja jos kaksi pistettä erottaa yleisestä käyrästä osan, voidaan tätä kutsua esimerkiksi "käyrän osaksi", mutta ei kuitenkaan janaksi.


title: Jana (geometria)

text: Esimerkiksi monikulmioiden reuna rajoittuu murtoviivaan, joka muodostuu päätepisteistään toisiinsa kytketyistä janoista eli sivuista. Monikulmion kärjet voidaan yhdistää muihinkin kuin vierekkäisiin kärkiin, jolloin näin syntyviä janoja kutsutaan lävistäjiksi.


title: Jana (geometria)

text: Janaa, jonka päätepisteet ovat A ja B ja jota kutsutaan ""jana AB"", merkitään formula_1 tai formula_2. Kirjainten järjestys ei merkitse samalla tavalla suuntaa kuin suunnatulla janalla tai vektorilla.


title: Jana (geometria)

text: Antiikin kreikkalaisten geometriassa jana oli määritelty melko kevyesti. Eukleides esitti oppikirjassaan "Alkeet" joukon määritelmiä, joista geometrian luonne olisi pitänyt päätellä. Nykymatematiikka tarvitsee kuitenkin tarkempia määritelmiä.


title: Jana (geometria)

text: Pisteet, joiden kaikkien kautta voidaan vetää yksikäsitteinen suora, ovat kollineaarisia. Kaikki suoran pisteet ovat suoralla, joten ne ovat itseisesti kollineaarisia. Pisteet, jotka erottavat janasta osajanoja, jakavat sen murtoviivaksi, jonka janat ovat yhdensuuntaisia alkuperäisen janan kanssa.


title: Jana (geometria)

text: Janan pituus määritellään yleisen säännön mukaan suurimmaksi etäisyydeksi kuvion pisteiden välillä. Suurin pituus löytyy janan päätepisteiden välistä, mikä otetaan janan pituuden määritelmäksi. Kahdella suoralla janalla on sama pituus, jos edellä määritellyt pituudet ovat saman suuruiset. Samanpituisuus voidaan demonstroida siirtämällä ja kääntämällä toinen jana täsmälleen toisen päälle. Jos janojen päätepisteet yhtyvät toisiinsa, ovat janat samanpituisia.


title: Jana (geometria)

text: Janojen yhdensuuntaisuus voidaan aina todeta viemällä janat suuntansa säilyttäen päällekkäin. Jos ne eripituisina janoina peittävät toisensa niin, että toinen peittää toisen kokonaan, ovat janat yhdensuuntaiset. Yhdensuuntaisuus voidaan tutkia suorien yhdensuuntaisuustestillä. Jatketaan verrattavat janat suorilla, jotka kulkevat janojen päätepisteiden kautta. Jos suorat leikkaavat toisensa, eivät janat ole yhdensuuntaiset. Jos suorat eivät leikkaa toisensa, ovat myös janat yhdensuuntaiset.


title: Jana (geometria)

text: Janojen kohtisuoruus voidaan todeta mittaamalla janojen kohtaamiskulmat. Jos kulma on 90° eli suora, ovat janat kohtisuorat. Mikäli janat eivät kohtaa toisensa, sijoitetaan janojen päätepisteiden kautta kulkemaan suorat. Jos suorien kohtaamiskulma on suora, ovat janatkin kohtisuorassa. Janojen välinen kulma mitataan samalla tavalla eli käyttämällä päätepisteiden kautta kulkevia suoria.


title: Jana (geometria)

text: Janojen joukko on samalla tasolla eli ovat koplanaarisia, jos löytyy taso, jolla kaikkien janojen pisteet sijaitsevat.


title: Jana (geometria)

text:
Kaikki janan päätepisteiden välissä olevat pisteet ovat janan "sisäpisteitä". Niitä voidaan asiayhteydestä riippuen kutsua myös jakopisteiksi. Analyyttisessä geometriassa janan sisäpisteen koordinaatti voidaan ilmaista parametrimuotoisella yhtälöllä:
missä formula_4 Arvoilla formula_5 ja formula_6 saadaan janan päätepisteet.


title: Jana (geometria)

text:
Jos tason pisteet ilmaistaan xy-koordinaatistolla, saadaan tason jokaiselle pisteelle formula_7 koordinaattipari formula_8 Janan kaikki pisteet voidaan esittää edelliseen tapaan käyttäen lauseketta kummallekin koordinaatille samanaikaisesti
missä formula_11 Esimerkiksi janan keskipiste sijaitsee yhtä kaukana kummastakin päätepisteestä ja silloin formula_12 ja


title: Jana (geometria)

text:
Avaruudessa eli tilassa käytetään yleisesti kolmea koordinaattia formula_15 pisteiden paikan esittämisessä. Janan pisteet voidaan esittää vastaavasti
missä formula_11


title: Strategia

text: Strategia ( ’sotaväki’) tarkoittaa suunnitelmaa, jolla pyritään saavuttamaan tavoiteltu päämäärä. Strategian päämääränä kilpailumarkkinoilla on saavuttaa kilpailuetua suhteessa kilpailijoihin. Strategia liittyy erityisesti organisaatioiden johtamiseen: hyvä strategia on tärkeä esimerkiksi sodankäynnissä ja liikkeenjohdossa. Myös shakissa ja muissa strategiapeleissä pelistrategiat ovat keskeisiä.


title: Strategia

text: Varsinainen strategian käsite on lähtöisin antiikin Kreikasta, jossa Kleisthenes (noin 510 eaa.) rakensi kymmenen heimodivisioonan struktuurin. Yhtymässä jokaisen divisioonan johdossa oli "strategos" eli strategi, ja yhdessä nämä muodostivat Ateenan sotaneuvoston. Toisaalla sanan "strategos" kerrotaan tarkoittavan sodanjohtotaitoa, joka on strategin tärkein taito. Kummankin näkemyksen mukaan strategin tehtäväkentäksi muodostui armeijan johtaminen.


title: Strategia

text: Esimerkiksi sodankäynnissä pitää tehdä strategisia päätöksiä: minkä tyyppisiä joukkoja käyttää milläkin taistelukentällä, missä vaiheessa hyökätä mihinkin jne. Strategista ajattelua ei tule sekoittaa operatiiviseen tai taktiseen ajatteluun. Nyrkkisääntönä eroista voidaan pitää: ”Strategia on suunnitelma, kuinka sota voitetaan, kun taas taktiikka on toimintatapa taistelun voittamiseksi.”


title: Strategia

text: Sodankäynnissä strategia on suunnitelmallinen toimintatapa sodan voittamisesta (asevoimilla). Käsitehierarkiassa strategian yläpuolella on suurstrategia ja alapuolella operaatiotaito. Strategia käsittää myös kaikki sodan valmisteluun liittyvät asiat varsinaisen sodankäynnin lisäksi.


title: Strategia

text: Useita sodankäynnin strategioita sovelletaan myös liiketoiminnan johtamisessa. Eräs tunnetuimmista alun perin sotastrategioihin perehdyttävä teos, jota käytetään paljon liikkeenjohdon strategioiden oppikirjana, on kiinalaisen, yli 2 000 vuotta sitten eläneen kenraali Sunzin teos "Sodankäynnin taito". Sunzi-nimi tunnetaan myös länsimaissa vanhemman ns. Wale-Gyles translitterointijärjestelmän mukaisesti Sun Tzu’na.


title: Strategia

text: Liikkeenjohdon strategialla tarkoitetaan yrityksen tai julkisen palvelun strategiaa, jota se toteuttaa kaikessa toiminnassaan. Strategioita on eritasoisia sen mukaisesti, miten tarkasti ja miten laajaa osaa toiminnoista strategia käsittelee. Käsite ei ole yksiselitteinen, vaan siitä esitetään kirjallisuudessa hyvinkin erilaisia määritelmiä.


title: Strategia

text: Liiketoimintastrategioita julkaistiin kylmän sodan aikana Yhdysvalloissa noin joka toinen vuosi. Pääartikkelissa esitellään niiden pääsuunnat.


title: Haitin kieli

text: Haitin kieli, haitinkreoli tai kryol () on pääasiassa Haitissa puhuttava ranskaan perustuva kreolikieli ja samalla myös maan virallinen kieli. Haitinkreoli kehittyi Haitin siirtomaa-ajan plantaasien orjien keskuudessa ja ranskan ohella kieli on saanut vaikutteita myös esimerkiksi afrikkalaisista kielistä. Kielellä on Ethnologuen arvion mukaan noin 7,6 miljoonaa puhujaa.


title: Haitin kieli

text: Ethnologuen arvion mukaan haitinkreolilla on yhteensä 7 613 800 puhujaa ja heidän suuri valtaosansa (6,96 milj.) asuu Haitissa, jossa kielellä on myös virallisen kielen asema. Haitilaisista noin 95 % puhuu haitinkreolia ensimmäisenä kielenään ja sen käyttö on erityisen yleistä maan maaseudulla. Haitinkreolin puhujat osaavat usein myös ranskaa. Kieltä puhutaan Haitin lisäksi myös esimerkiksi Dominikaanisessa tasavallassa, jossa kielen puhujia oli vuoden 1987 arvion mukaan 159 000.


title: Haitin kieli

text: Haitinkreoli on ranskaan pohjautuva kreolikieli. Kreolikielten katsotaan muodostuvan tavallisesti, kun pidginkielistä tulee väestön äidinkieli, jolloin kielen sanasto monimuotoistuu ja saa piirteitä väestön alkuperäiseltä kieleltä. Afrikkalaisvaikutteet ovat haitinkreolissa monia muita kreolikieliä vahvempia. Haitinkreoli on saanut piirteitä ja sanastoa afrikkalaisista kielistä, espanjasta, arawakilaisista kielistä, portugalista ja hollannista. Kielen sanaston suuri valtaosa, noin 90 % koko sanastosta, on kuitenkin peräisin ranskasta. Ranskan ja haitinkreolin puhujat eivät kuitenkaan kykyene ymmärtämään toisiaan, mikä johtuu sanojen kirjoitusasun ja kieliopin eroista. Haitinkreolissa on myös joitakin vanhakantaisia 1700-luvun ranskan sanoja, jotka ovat jo hävinneet ranskan nykykielestä.


title: Haitin kieli

text: Haitinkreoli noudattaa niin sanottua SVO-sanajärjestystä, eli lauseet rakentuvat muodossa subjekti, verbi, objekti.


title: Haitin kieli

text: Haitinkreoli kehittyi Saint-Dominguessa plantaasien "lingua francan" tapaiseksi kieleksi. Plantaasien orjien lisäksi kieltä puhuivat orjien kanssa tekemisissä olleet plantaasien valkoiset omistajat. Orjien suurimman yksittäisen ryhmän muodostivat akaninkieliset orjat ja murre sai vaikutteita afrikkalaisista kielistä erityisesti akanista. Haitissa oli muihin alueen siirtomaihin verrattuna suhteellisesti hyvin paljon orjia nähden alueen valkoiseen väestöön. Haitin vallankumouksen alla 17900-luvun loppupuoliskolla orjia oli lähes 16 jokaista yhtä valkoista kohti. Suuri orjien suhteellinen määrä saattaa selittää haitinkreolin afrikkalaisvaikutteiden voimakkuuden.


title: Haitin kieli

text: Ajan myötä haitinkreoli alkoi muuttua murteellisesta ranskasta varsinaiseksi kieleksi. Haitinkreoli oli kuitenkin alkujaan yksinomaan puhuttu kieli. Haitinkreolinkielinen kirjallisuus ilmestyi 1800-luvun loppupuolella, vaikkakin kirjakielen muodon vakiintuminen vei pidempään. Presidentti Élie Lescot'n kaudella 1940-luvulla tehtiin ensimmäiset yritykset vakiinnuttaa haitinkreolin oikeinkirjoitus ja nykyisin käytetyn ortografian standardisoi Haitin pedagoginen instituutti vuonna 1979. Vuoden 1987 perustuslain myötä haitinkreoli sai virallisen kielen aseman Haitissa.


title: Haitin kieli

text: Joistakin muista Karibian alueen kreolikielistä poiketen haitinkreolia käytetään laajalti julkisessa elämässä, kuten koulutuksessa ja politiikassa.


title: Samuus

text: Matematiikassa kahden joukon sanotaan olevan samat eli identtiset, kun niissä on samat alkiot, merkitään "M = N". Toisin sanoen joukot M ja N ovat samat, kun jokainen joukon M alkio on joukon N alkio ja jokainen joukon N alkio on joukon M alkio. Formaalisti


title: Nautintoaine

text: Nautintoaine on aine, jonka nauttiminen tuottaa ihmiselle nautintoa. Nautintoaineita ei siten nautita ensisijaisesti niiden ravintoarvon vuoksi.


title: Nautintoaine

text: Ryhmään kuuluvat ainakin:


title: Antigravitaatio

text: Antigravitaatio merkitsee fysiikassa painovoiman vastaista voimaa yhtä suurella voimalla kappaleeseen vaikuttavaa voimaa. Käsitettä antigravitaatio käytetään myös tähtitieteessä vielä tuntemattomasta pimeän energian vaikutuksesta, joka aiheuttaa universumin laajentumisen kiihtymistä.


title: Antigravitaatio

text: Tieteiskirjallisuudessa antigravitaatio käsitetään usein lentävinä lautasina, maan vetovoimakentästä vapaana kappaleena tai materiaalina, johon painovoima ei vaikuta. Eräiden hypoteettisten teorioiden mukaan antigravitaatio vaatisi negatiivisen massan, eli painovoimaa hylkivän materiaalin olemassaoloa. Jotkut keksijät ovat johtaneet antigravitaation keksimisestä mahdollisuuden ilmaisen energian (engl. ) olemassaoloon.


title: Mahtavuus

text: Joukon mahtavuus eli kardinaliteetti on joukon alkioiden lukumäärää kuvaava käsite, jota ilmaistaan kardinaaliluvulla. Äärellisten joukkojen kardinaaliluku on jokin luonnollinen luku ja äärettömien jokin ääretön kardinaaliluku. Käsitteet esitteli Georg Cantor vuonna 1874 julkaisemassaan joukko-oppia käsittelevässä kirjoitelmassa.


title: Mahtavuus

text: Esimerkiksi joukossa {1,2,3} alkioita on 3 ja joukossa {1, 2, 3, ..., "n"} niitä on "n". Äärellisillä joukoilla eli sellaisilla joukoilla, joissa on äärellinen määrä alkiota, "mahtavuuden" sijasta käytetään usein sanaa "koko". Kardinaliteetti-sanaa sen sijaan voidaan käyttää sekä äärellisistä että äärettömistä joukoista.


title: Mahtavuus

text: Kun äärettömässä joukossa on äärettömästi alkioita, ilmoitetaan sen mahtavuus sanalla ääretön. Vaikka ääretön tarkoittaa jotain muuta asiaa kuin lukua, on se hyväksytty mahtavuuden kardinaaliksi, koska se ilmaisee sitä loputtomuutta, mitä alkioiden laskeminen vaatisi.


title: Mahtavuus

text: Äärellisten joukkojen vertailussa voidaan käyttää alkioiden laskemista. Kummankin joukon alkiot lasketaan ja verrataan kardinaaleja keskenään. Äärettömillä joukoilla käytetään induktiivista luettelointia. Siinä otetaan joukosta formula_1 alkio ja liitetään siihen toisen joukon formula_2 alkio pariksi. Jos jokaiselle alkiolle molemmissa joukoissa riittää pari, on joukot yhtä mahtavia eli formula_3. Se joukko, jolta parinmuodostuksessa jää alkioita yli, on mahtavampi.


title: Mahtavuus

text: Tarkastellaan esimerkkinä kahta äärellistä joukkoa formula_4 ja formula_5. Vertailu tehdään ensin ottamalla aina joukon formula_2 alkiolle pari joukosta formula_1. Silloin saadaan parit formula_8 ja joukon formula_1 alkiot riittivät. Tämä ei vielä merkitse, että joukot ovat yhtä mahtavia. Parinmuodostus tulee onnistua myös toisin päin. Tällöin muodostetaan jokaiselle kirjaimelle pari numerosta. Tämä ei onnistu, koska kirjaimelle formula_10 ei löydy tyhjentyneestä numerojoukosta paria. Siksi tuomitsemme joukon formula_1 mahtavammaksi kuin joukon formula_2.


title: Mahtavuus

text: Joukon formula_1 mahtavuus merkitään joko formula_14 tai formula_15. Yhtämahtavuus voidaan merkitä myös formula_16 tai formula_17. Jos joukko formula_1 on mahtavampi kuin joukko formula_2, merkitään formula_20.


title: Mahtavuus

text:
Äärettömillä joukoilla induktiivinen luetteloiminen ei aina onnistu. Tällöin yritetään löytää funktio eli kuvaus joukosta toiseen ja sille mahdollinen käänteiskuvaus. Kuvausten olemassaolosta ja laadusta päätellään joukkojen keskinäinen mahtavuus. Mahdolliset vaihtoehdot ovat:
Viimeinen väite saadaan kahdesta edellisesta tuloksesta Cantorin–Schröderin–Bersteinin lauseen avulla.


title: Mahtavuus

text: Esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko formula_27 on yhtä mahtava osajoukkonsa formula_28 kanssa. Tämä nähdään kahdella tavalla. Parinmuodostuksessa saadaan parijono formula_29, jossa pariksi valitaan toisesta joukosta aina kaksi kertaa suurempi luku. Käänteinen parinvalinta toimii niin, että parillisen luvun pariksi valitaan aina puolet pienempi luku. Tätä voisi jatkaa äärettömän monta kertaa ja siksi todetaankin, että parilliset luvut ja luonnolliset luvut ovat yhtä mahtavat.


title: Mahtavuus

text:
Toinen menetelmä on keksiä joukkojen välille kuvaus, jolle löydetään käänteiskuvaus. Tällainen kuvauspari on funktio formula_30 ja sen käänteisfunktio formula_31. Näillä voidaan kuvata kaikki lähtöjoukon alkiot maalijoukon alkioiksi ilman, että yksikään alkio jäisi kuvaamatta. Funktio ja sen käänteisfunktio ovat bijektioita, ja joukot ovat yhtä mahtavia.
Cantor tutki äärettömiä joukkoja ja havaitsi pian että jotkin joukot ovat "enemmän äärettömiä" kuin toiset. Tämä johti kardinaalilukujen vertailuun. Koska luonnolliset luvut tiedetään jo äärettömäksi joukoksi, merkitään niiden mahtavuutta kardinaaliluvulla formula_32 (lue:alef-0). Luonnollisisten lukujen joukosta sanotaan, että se on laskettavasti tai numeroituvasti ääretön, koska sen alkioista voidaan muodostaa alkiopareja verrattavan joukon alkioiden kanssa.


title: Mahtavuus

text: Cantor oletti, että oli olemassa suurempia kardinaalilukuja ja että ne voitiin järjestää suuruusjärjestykseen formula_33. Suurempien joukkojen etsintä tuotti tulosta, kun hän osoitti reaalilukujen olevan suurempi joukko. Vieläkään ei tiedetä, onko reaalilukujen kardinaliteetti formula_34 tai formula_35 vai jokin muu. Toisin sanoen ei ole pystytty osoittamaan, onko olemassa ylinumeroituvaa joukkoa, jonka mahtavuus olisi pienempi kuin reaalilukujen joukon. Toistaiseksi reaalilukujen kardinaalilukuna käytetään merkintää "c" tai "C" (engl. continuum) tai joskus formula_36 (lue: "beth"-1) ja se oli ensimmäinen todettu ylinumeroituvasti ääretön lukujoukko. Koska ylinumeroituva lukujoukko on mahtavampi kuin numeroituva joukko, on sen kardinaaliluku aina ääretön.


title: Mahtavuus

text: Määritelmän mukaan luonnolliset luvut formula_37 muodostavat numeroituvasti äärettömän lukujoukon. Voidaan osoittaa, että kaikki osajoukot formula_38 ovat myös numeroituvia. Jos formula_1 on numeroituva ja ääretön, on olemassa bijektio formula_40 ja joukot ovat yhtä mahtavat formula_41. Jos formula_42 ylinumeroituva ja formula_43, niin myös formula_1 on ylinumeroituva.


title: Mahtavuus

text: Kaikki luonnollisten lukujen osajoukot ovat edelliseen viitaten numeroituvia. Erityisesti luonnollisten lukujen äärettömän suuret osajoukot ovat yhtä mahtavia kuin luonnollisten lukujen joukko itse. Tällasia osajoukkoja ovat esimerkiksi parilliset- ja parittomat luvut, kolmioluvut, neliöluvut ja alkuluvut. Siis on formula_45.


title: Mahtavuus

text: Cantor todisti jo 1874, että formula_46. Ne hän todisti luettelemalla kokonaisluvut ja rationaaliluvut tietyn systeemin avulla ja osoitti, että jokaiselle luvulle löytyy pari luonnollisista luvuista. Todistamistavat esitelty artikkelissa numeroituva joukko.


title: Mahtavuus

text: Edelleen Cantor osoitti vuonna 1891 reaalilukujen olevan ylinumeroituvasti ääretön joukko. Koska reaaliluvut koostuvat rationaaliluvuista ja irrationaaliluvuista, ovat myös irrationaaliluvut ylinumeroituvasti ääretön joukko. Reaaliluvut voidaan jakaa myös algebrallisiin ja transkendenttisiin lukuihin. Algebralliset luvut ovat numeroituvasti ja transkendenttiset luvut ylinumeroituvasti ääretön joukko.


title: Kvarkki

text: Hiukkasfysiikassa kvarkit ovat alkeishiukkasia, joita pidetään nykyisin jakamattomina. Kvarkit muodostavat hadroneja, joista yleisesti tunnetuimmat ovat protoni ja neutroni. Kvarkkeja on kuutta eri lajia. Kvarkkien olemassaolo postuloitiin ensimmäisen kerran vuonna 1964, kun Murray Gell-Mann ja George Zweig ehdottivat, että hadronit ovat pienempien hiukkasten yhdistelmiä. He kutsuivat näitä hiukkasia kvarkeiksi.


title: Kvarkki

text: Vaikka kvarkit keksittiin alun perin teoreettisista syistä selittämään löydettyjen hadronien ryhmittyminen, niistä on myöhemmin saatu kokeellista todistusaineistoa. Kaikki kvarkit on havaittu hiukkaskiihdyttimissä. Huippukvarkki löydettiin viimeisenä 23. huhtikuuta 1994. Protonin sisärakenteen kvarkkeja voidaan hiukkaskiihdyttimessä havaita esimerkiksi antamalla elektronin sirota siitä.


title: Kvarkki

text: Kvarkit vuorovaikuttavat vahvan vuorovaikutuksen kautta. Tätä luonnehtiva varaus on värivaraus. Ydinvoimat, joilla protonit ja neutronit ovat sitoutuneet toisiinsa atomiytimissä, ovat kvarkkeja toisiinsa sitovan värivoiman jäännösvoimia. Matemaattisesti erikoista on, että kvarkkien sähkövaraus ei ole alkeisvarauksen monikerta, vaan alkeisvarauksen murto-osa. Kutakin kvarkkia kohden on olemassa vastaava antikvarkki, joilla on vastakkainen kvanttiluku kuin sitä vastaavalla kvarkilla.


title: Kvarkki

text: Nimitys ”kvarkki” on peräisin James Joycen kryptisestä teoksesta "Finnegans Wake":


title: Kvarkki

text: Tästä Murray Gell-Mann poimi termin nimeksi keksimilleen, tuolloin vielä hypoteettisille hiukkasille.


title: Kvarkki

text: Yksittäisten kvarkkityyppien nimet ovat mielivaltaisesti keksittyjä; kvarkkityyppien ominaisuudet eivät millään tavoin vastaa nimitysten käyttöä arkielämässä: "ylös" (up), "alas" (down), "outo" (strange), "lumo" (charm), "pohja" (bottom) ja "huippu" (top). Kahta viimeistä kvarkkia kutsutaan myös nimillä "kauneus" (beauty) ja "totuus" (truth). Tarinan mukaan kolme ensimmäisenä löydettyä kvarkkia tunnettiin fyysikoiden keskuudessa alun perin nimillä "suklaa", "mansikka" ja "vanilja". Kvarkkilajeista onkin käytetty myös nimitystä maku.


title: Kvarkki

text: Kvarkeista muodostuvia hiukkasia kutsutaan hadroneiksi, jotka puolestaan voidaan jakaa baryoneihin ja mesoneihin siten, että baryonien spin on puoliluku, mesonien kokonaisluku. Nykyään erilaisia hadroneja tunnetaan satoja, tosin useimmat niistä eivät ole vakaita.


title: Kvarkki

text: Jo 1960-luvun alussa fyysikot olivat kyenneet tuottamaan useita eksoottisia, hyvin lyhytikäisiä hiukkasia. Vuonna 1963 Murray Gell-Mann ja Yuval Ne'eman havaitsivat, että näitä hiukkasia oli mahdollista ryhmitellä säännönmukaisesti kolmen kvanttiluvun, spinin, isospinin ja outouden perusteella. Tulokseksi saadaan kahdeksan hiukkasen oktetteja sekä kymmenen hiukkasen dekupletteja. Vuonna 1964 Gell-Mann ja George Zweig keksivät toisistaan riippumatta, että ryhmittely voitaisiin selittää, jos kukin hiukkanen rakentuisi kahdesta tai kolmesta pienemmästä hiukkasesta ja/tai sellaisen antihiukkasesta. Tarve saada baryoneille todennetuksi sisärakenne kumpusi myös toisesta suunnasta, sillä neutronilla oli havaittu olevan magneettinen momentti. Neutroni on sähköisesti neutraali, joten magneettisen momentin selittämiseksi neutronin täytyisi muodostua jonkinlaisista varauksellisista hiukkasista, joiden varaukset kuitenkin kumoavat toisensa kokonaisuutena.


title: Kvarkki

text: Kvarkkimalli ei perustu pelkkään päättelyyn, vaan matemaattisesti sen pohjana on symmetriaryhmän SU(3) käyttö. Teoriassaan Gell-Mann kykeni sen avulla muodostamaan aaltofunktiot kaikille tuolloin tunnetuille hadroneille.


title: Kvarkki

text: Alkuperäisessä, vuoden 1964 kvarkkimallissa oli kolme kvarkkia: ylös- eli u-kvarkki, alas- eli d-kvarkki sekä outo- eli s-kvarkki sekä näiden antikvarkit. Ylös- ja alas-kvarkkien nimet johdettiin isospinistä, sillä jos u-kvarkki vastaa isospinin ylös-komponenttia ja d-kvarkki alas-komponenttia ja jos protonin kvarkkikoostumus on "uud" ja neutronin "udd", näiden hiukkasten isospinit saadaan selitettyä. Kolmas kvarkki eli outo-kvarkki tarvittiin selittämään kaonien ja eräiden baryonien omituisen hidas hajoaminen. Näitä hiukkasia syntyy helposti protonien törmäyksissä vahvan voiman aiheuttamina, mutta niiden hajoaminen kestää jopa 10 kertaa kauemmin kuin pitäisi. Selitykseksi hitaalle hajoamiselle kehitettiin ylimääräinen kvanttiluku, jota alettiin kutsua outoudeksi. Hiukkasen outous säilyy vahvan vuorovaikutuksen reaktioissa, muttei heikon vuorovaikutuksen reaktioissa. Tämän mukaisesti, jos hiukkasen rakenteeseen kuuluu outo-kvarkkeja eli niiden outous poikkeaa nollasta, kevyimpien outojen hiukkasten on ikään kuin jäätävä odottamaan hajoamista hitaammin vaikuttavan heikon vuorovaikutuksen kautta, koska hajoaminen kevyemmiksi hiukkasiksi ei vahvan vuorovaikutuksen kautta ole mahdollista. Osoittautui, että näillä kolmella kvarkilla pystyttiin paitsi selittämään kaikkien tuolloin tunnettujen hadronien ominaisuudet, myös ennustamaan vielä löytymättömiä hiukkasia. Merkittävä läpimurto oli kvarkkimallista ennustetun Ω-baryonin löytyminen.


title: Kvarkki

text: Ongelmana kvarkkimallissa oli, että spin-1/2-hiukkasina kvarkit ovat fermioneja, jolloin niitä koskee Paulin kieltosääntö. Kieltosäännön mukaan samassa tilassa ei voi olla kahta fermionia, joiden kvanttiluvut ovat samat. Eräät hiukkaset näyttivät kuitenkin rikkovan tätä sääntöä, kuten Δ, jonka kvarkkirakenne on "uuu". Ongelman selitti Oscar Greenberg ottamalla käyttöön väriksi kutsutun kvanttiluvun, jolla voi olla kolme eri tilaa. Jos kullakin Δ-hiukkasen u-kvarkilla on eri väri, yksi niiden kvanttiluvuista on erilainen, Paulin kieltosääntö jää rikkoutumatta ja hiukkasen olemassaolo saa selityksen.


title: Kvarkki

text: Neljännen kvarkin olemassaoloa alettiin pohtia, kun James Björken ja Sheldon Glashow huomasivat kvarkkimallin siistiytyvän, jos kvarkit muodostaisivat kahden kvarkin pareja tuolloin tunnettujen neljän leptonin tapaan. Tätä s-kvarkin oletettua paria alettiin kutsua lumo- eli c-kvarkiksi. C-kvarkin löytäminen kokeellisesti palkittiin Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1976. Sen avulla kyettiin selittämään c-kvarkin sisältävien hiukkasten hajoamisprosessit hieman samaan tapaan kuin s-kvarkin avulla. Kun vielä tau-leptonin löytymisen jälkeen havaittiin, että leptonit muodostavatkin kolme hiukkasparia, oli luontevaa, että kvarkitkin muodostaisivat kolme paria. Vuonna 1973 Makoto Kobayashi ja Toshihide Maskawa ennustivat kolmannen kvarkkiparin, b- ja t-kvarkkien olemassaolon. Nämä kaksi varsin suurimassaista kvarkkia löydettiin kokeellisesti vasta vuosina 1977 ja 1995. Kobayashi ja Maskawa saivat ennusteesta Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 2008.


title: Kvarkki

text: Kvanttiluvut ovat ominaisuuksia, jotka yksilöivät kunkin hiukkasen. Hadroneita luonnehtivista kvanttiluvuista ensimmäisinä tunnettiin spin, isospin ja outous, joiden perusteella hadronit keksittiin jakaa kahdeksan hiukkasen oktetteihin tai kymmenen hiukkasen dekupletteihin, mikä puolestaan johti kvarkkimallin syntyyn. Baryonin muodostaa kolme kvarkkia ja antibaryonin kolme antikvarkkia. Mesonit ja antimesonit puolestaan koostuvat yhdestä kvarkista ja yhdestä antikvarkista.


title: Kvarkki

text: Myöhemmin, kun kvarkkeja löytyi lisää, saatiin vielä kolme uutta kvanttilukua: lumo, kauneus ja totuus. Tämän lisäksi kvarkeilla on oma spininsä, joka on aina 1/2 sekä baryoniluku, joka on aina 1/3. Kvarkin ja antikvarkin kvanttiluvut ovat toistensa vastalukuja.


title: Kvarkki

text: Kaikilla kvarkeilla on vielä ylimääräinen kvanttiluku, jota kutsutaan väriksi. Kukin kvarkki voi esiintyä jossakin kolmesta mahdollisesta väristä ja antikvarkeilla on toiset kolme mahdollista arvoa, "antivärit". Näillä kvarkkien "väreillä" ei kuitenkaan ole mitään tekemistä arkielämässä väreiksi kutsuttavien optisten ilmiöiden kanssa. Baryoneissa on kaikki eri kvarkkivärit, jolloin ne kumoavat toisensa, mesonissa taas väri ja antiväri. Tämän vuoksi vapaina esiintyvät hadronit ovat aina "värittömiä". Yksittäisen kvarkin väriä ei voida määrittää, sillä väri vaihtuu koko ajan.


title: Kvarkki

text: Hiukkasen sähkövarausta, isospiniä ja sen muodostavien kvarkkien kvanttilukuja sitoo yhteen tärkeä Gell-Mannin–Nishijiman kaava:


title: Kvarkki

text: missä "Q" on sähkövaraus, "I" isospinin z-komponentti, "B" baryoniluku, "S" outous, "B"' kauneus, "C" lumo ja "T" totuus. Kaavalla on suuri merkitys vahvan vuorovaikutuksen välittämissä reaktioissa, sillä kaikki sen suureet ovat tällöin säilyviä.


title: Kvarkki

text: Kvarkit ovat sirontakokeiden perusteella lähes pistemäisiä. Hadronin sisällä niillä on vahva vuorovaikutus, joka välittyy gluonien avulla. Vahva vuorovaikutus on sikäli erikoinen, että se kasvaa etäisyyden suhteessa. Lähellä toisiaan kvarkit voivat liikkua lähes vapaasti, kaukana toisistaan ne ovat hyvin vaikeasti työnnettävissä poispäin toisistaan. Vapaita kvarkkeja ei ole havaittu.


title: Kvarkki

text: Yli 170 MeV:n lämpötilassa, joka vallitsi kvarkkiepookkina maailmankaikkeuden alkuhetkillä, kvarkit ja gluonit kuitenkin muodostivat kvarkki-gluoniplasmaa, jossa kvarkit olivat vapaita. Samoin oletetaan olevan kvarkkitähdissä.


title: Kvarkki

text: Kvarkkien ei uskota koskaan esiintyvän yksittäin, vaan aina kahden tai kolmen ryhmissä. Tätä ilmiötä kutsutaan kvarkkien vankeudeksi. Uskomukselle on vahva kokeellinen näyttö, sillä yhdessäkään vuoden 1977 jälkeen suoritetussa kokeessa ei ole havaittu yksittäistä kvarkkia. Sen sijaan tiedetään, että jos vaikkapa mesonista yritetään vetää sen sisältämät kvarkki ja antikvarkki erilleen, tehdään hiukkasten väliseen värivoimakenttään lopulta niin paljon työtä, että kentästä voi materialisoitua uusi kvarkki-antikvarkkipari. Näin kahden erillisen kvarkin sijaan saadaan aikaan energiasta materialisoitunut uusi mesoni.


title: Kvarkki

text: Kvarkkien vankeuden yksityiskohdat ovat osittain tuntemattomia. Sen aihepiiri on aktiivisen tutkimuksen kohde.


title: Oikeusfilosofia

text: Oikeusfilosofia on filosofian ja oikeustieteen osa-alue, joka tutkii oikeuteen liittyviä peruskysymyksiä sekä oikeustieteeseen liittyviä tieteenfilosofisia kysymyksiä. Se selvittää kysymyksiä siitä, Oikeusfilosofia jaetaan usein varsinaiseen oikeusfilosofiaan ja oikeusteoriaan. Oikeusfilosofia soveltaa perinteistä filosofista lähestymistapaa pohtiessaan esimerkiksi oikeuden suhdetta yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen sekä oikeuden yleistä olemusta. Se on hyvin läheisessä suhteessa yleiseen filosofiaan ja erityisesti moraalifilosofiaan. Oikeusteoria on puolestaan lähellä perinteistä "juridiikkaa". Oikeusfilosofian ja oikeusteorian välinen raja on epäselvä ja jatkuvan akateemisen keskustelun kohteena.


title: Oikeusfilosofia

text: Oikeusteoria on lähellä "lainopin" näkökulmaa oikeuteen ja sen alaan kuuluvat muun muassa Teoreettisessa lainopissa pyritään oikeusteorian peruskannanottoihin nojautuen luomaan oikeudenalan ilmiöitä koskevia teorioita ja selvittämään eri oikeudenalojen peruskäsitteitä ja -periaatteita varsinaisen ’’lainopillisen tutkimuksen’’ käyttöön.


title: Oikeusfilosofia

text: Käytännöllinen lainopillinen tutkimus tutkii voimassa olevaa oikeutta sellaisenaan. Lainopillisessa tutkimuksessa on aikojen saatossa vallinnut erilaisia "koulukuntia".


title: Oikeusfilosofia

text: Nykyään vallalla olevaa käsitystä voi kutsua oikeuspositivistiseksi koulukunnaksi. Oikeus on tämän teoreettisen perusnäkemyksen mukaan asetettua eli säädettyä oikeutta, siis ihmistekojen tuotetta. Sen perustana on lainsäätäjän tahto. "Oikeuspositivismi korostaa oikeusnormin muodollista voimassaoloa".


title: Oikeusfilosofia

text: Aikaisemmista koulukunnista voi mainita luonnonoikeudellisen koulukunnan. Sen mukaan velvoittavaa oikeutta on vain "oikea oikeus". Velvoittavan oikeuden kriteereinä ovat luonnonoikeuden suuntauksesta riippuen joko luojan asettama maailmanjärjestys tai järjen avulla selvitettävät moraaliset normit. Luonnonoikeudellisesti suuntautuneissa teorioissa oikeusnormien voimassaolo ratkeaa siis niiden hyväksyttävyyden perusteella. Vaikka luonnonoikeudelliset teoriat ovatkin joutuneet väistymään moderneissa yhteiskunnissa oikeuspositivististen peruskatsomusten tieltä, ne ovat kuitenkin mukana myös modernin oikeuden tutkimuksessa oikeussäännösten tulkintaa koskevissa normeissa ja valtion vallankäytön rajoituksena ilmenevissä ihmis- ja perusoikeusnormeissa. Luonnonopillisen koulukunnan vaikutusta näkyy esimerkiksi lakikirjan johdantoon kirjoitetuissa Olaus Petrin tuomarinohjeissa.


title: Oikeusfilosofia

text: Oikeusrealistisen koulukunnan teorioissa oikeus nähdään inhimillisenä käyttäytymisenä. Tuomioistuinrealistisissa teorioissa oikeutta on tuomioistuimiin kuuluvien viranomaisten käyttäytyminen. Kansalaiskeskeisessä oikeusrealismissa taas tarkastellaan kansalaisten oikeussääntöjen noudattamista. Oikeusnormien voimassaolon kriteeri on näiden suuntausten mukaan siis niiden tehokkuus, ts. tosiasiallinen noudattaminen.


title: Oikeusfilosofia

text: Viimeisten vuosikymmenten aikana oikeusfilosofisen ja -teoreettisen tutkimuksen ala on voimakkaasti laajentunut ja useita uusia tutkimussuuntauksia on syntynyt. Monet näistä ovat yhteydessä mannermaisen filosofian eri koulukuntiin, kuten jälkistrukturalismiin, Frankfurtin koulukunnan kriittiseen teoriaan, hermeneutiikkaan, fenomenologiaan ja feministiseen filosofiaan. Tunnettuja suomalaisia oikeusfilosofeja ovat muiden muassa Aulis Aarnio ja Hannu Tapani Klami.


title: Leptoni

text: Leptonit ovat alkeishiukkasia, jotka reagoivat sähkömagneettiseen, heikkoon ja gravitaatiovuorovaikutukseen, mutta eivät vahvaan vuorovaikutukseen. Leptoneita on kuutta lajia, mutta ainoastaan elektroni on tavallisen aineen rakennusosanen. Leptonien nimet ovat: "elektroni", "myoni", "tau", "elektronin neutriino", "myonin neutriino" ja "taun neutriino".


title: Leptoni

text: Leptonit ovat fermioneja eli niiden spin on ½. Elektronin, myonin ja taun sähkövaraus on negatiivinen. Erikoista on se, että neutriinoilla ei ole lainkaan sähkövarausta. Myös niiden massa on hyvin lähellä nollaa. Jokaista kuutta leptonia vastaa antileptoni, jolla on vastakkainen sähkövaraus kuin leptonilla.


title: Leptoni

text: Leptonien nimi tulee kreikan kielestä ja merkitsee kevyttä, sillä leptonit ovat muihin alkeishiukkasiin verraten erittäin kevyitä.


title: Leptoni

text: Leptoneille on voimassa lukumäärän, "leptoniluvun" säilymislaki, erikseen toisaalta elektronille ja elektronin neutriinolle, toisaalta myonille ja myonin neutriinolle. Näitä säilymislakeja sovellettaessa on leptonien antihiukkasten leptoniluku katsottava negatiiviseksi. Esimerkiksi beetahajoamisessa neutroni hajoaa protoniksi, elektroniksi ja antineutriinoksi. Ennen hajoamista neutronin leptoniluku on nolla, hajoamisen jälkeen se on elektronilla +1 ja antineutriinolla −1, joten summa on edelleen nolla.


title: Valkoinen aukko

text: Valkoinen aukko on Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian sallima hypoteettinen alue aika-avaruudessa. Teoriassa valkoisten ja mustien aukkojen välillä voisi olla myös madonreikä, jota pitkin mustaan aukkoon imeytynyt materia siirtyisi valkoiseen aukkoon.


title: Valkoinen aukko

text: Matemaattisesti tarkasteltuna valkoinen aukko on musta aukko, jossa aika kulkee taaksepäin. Valkoiseen aukkoon ei pääse mikään, edes valo. Aukko puhaltaa kaiken materian, joka olisi kulkeutunut aukkoon, madonreiän kautta. Ulostuleva materia ei olisi sama, joka joutui mustan aukon ja valkoisen aukon sisäiseen järjestelmään mustan aukon kautta, vaan materiaa joka olisi käynyt läpi mustan aukon ja madonreiän aiheuttamat fyysiset vaikutukset.


title: Valkoinen aukko

text: Valkoisia aukkoja ei ole havaittu suoraan tai epäsuorasti ja tutkijat pitävät epätodennäköisenä valkoisten aukkojen löytymistä todellisesta universumista.


title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjaimet olivat germaanisten kansojen keskuudessa esiintynyt kirjoitusjärjestelmä, jota käyttivät muinaiset gootit, muinaissaksilaiset, friisit, alamannit ja muinaisenglantilaiset sekä skandinaavit.


title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjoitus syntyi roomalaisella rautakaudella, ilmeisesti 100-luvulla jaa. Vanhimmat tunnetut riimukirjoitukset sisältyvät Vimosen suosta tehtyihin löytöihin Tanskassa ja ajoittuvat noin vuoteen 160 jaa.


title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjainten alkuperästä on erilaisia käsityksiä. Suosituimman teorian mukaan ne perustuivat lähinnä latinalaisiin kirjaimiin, mutta niissä on joitakin viitteitä myös pohjoisitalialaisista ja kreikkalaisista kirjaimista. Esikuvistaan poiketen kaikki riimut olivat kuitenkin suoraviivaisia eikä niissä ollut kaarevia muotoja. Suoria viivoja oli helpompi veistää puuhun tai hakata kiveen. Lisäksi riimukirjaimilla on kokonaan oma, sekä latinalaisesta että kreikkalaisesta aakkostosta täysin poikkeava, aakkosjärjestyksensä. Sen mukaisesti viikinkien käyttämä nimitys riimuille oli "futhark", joka muodostuu kuudesta ensimmäisestä riimuaakkosesta "f-u-þ-a-r-k".


title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjaimistoja oli monia tyyppejä. Manner-Euroopan germaaneilla (gooteilla) oli käytössä 24 merkkiä ja anglosakseilla 30. Pohjolassa käyttöön tuli viikinkiajalla lyhyempi 16 merkin riimukirjaimisto, josta oli tanskalainen ja ruotsalais-norjalainen versio.


title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjoitus katosi kristinuskon myötä Manner-Euroopasta ja Britanniasta 700-luvun loppuun mennessä. Pohjolassa sitä käytettiin 800–1100-luvuilla, Gotlannissa vielä 1500-luvulla, ja Taalainmaan syrjäseuduilla harvakseltaan jopa vielä 1800-luvun alussa.


title: Riimukirjoitus

text: Riimukivien tekstit ovat yleensä lyhyitä ja kaavamaisia. Kuuluisin ja pisin teksti on Rökin kivessä, joka on Itä-Götanmaalla (58.13N-14.40E). Nuorimmat kivet ovat hautakiven tapaisia muistokiviä. Kiviin hakattiin usein kirjainten lisäksi kuvia.


title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjainten vanhimmat muodot latinalaisine vastineineen olivat seuraavat:


title: Riimukirjoitus

text: Muinaisskandinaavisessa mytologiassa Yggdrasil oli puu, joka yhdisti kaikki Yhdeksän maailmaa. Odin oli viisauden ja kuoleman jumala, jolla oli sammumaton tiedonjano. Odinin mielestä tieto oli valtaa, ja hän halusi lahjoittaa tiedon lahjana seuraajilleen. Odin halusi selvittää riimujen salaisuuden, niinpä hän keihästi itsensä Gungnir-keihäällään Yggdrasil-puun kylkeen ja riippui puun kyljessä yhdeksän päivää. Jumala uhrasi itsensä itselleen. Yhdeksän oli erittäin merkityksellinen numero muinaisskandinaavisessa taikuudessa (yhdeksän maailmaa), joten hän oppi yhdeksän (myöhemmin kahdeksantoista) maagista laulua ja sen kerrannaisena kahdeksantoista maagista riimua.


title: Riimukirjoitus

text: Riimuja käytettiin myös ennustamiseen. Tacitus mainitsi ennustamiseen käytetyt merkit jo "Germania"-teoksessaan vuonna 98 jaa.. Ei kuitenkaan ole todisteita, että nimenomaan riimuaakkosto olisi ollut germaanien käytössä jo tällöin.


title: Riimukirjoitus

text: Pohjoiseurooppalaiset riimut on koodattu Unicode-merkistön (versio 7.0) lohkoon U+16A0–16FF. Jokaisella kirjaimella on vain yksi merkkipaikka riippumatta siitä, monessako eri riimuaakkostossa se esiintyy. Lohkoon kuuluu 89 kirjainta (16A0–16F8), kolme välimerkkiä ja kolme symbolia, joita käytettiin keskiaikaisissa kalentereissa. Riimuja voi näin tarvittaessa esittää vaikka www-sivustoilla, jos käyttäjällä on vaadittava merkistötuki:


title: Riimukirjoitus

text: "Riimu" on vanha suomalainen sana siitäkin huolimatta, ettei suomea yleisimmän käsityksen mukaan ole koskaan kirjoitettu riimuilla. Ruotsalainen harrastajatutkija Ove Berg väittää kuitenkin vuonna 2003 julkaistussa kirjassaan "Runsvenska: svenska finska" tulkinneensa Ruotsin eteläosista löytyneiden riimukivien tekstejä suomen kielen avulla


title: Riimukirjoitus

text: Suomen kielessä riimu on tarkoittanut joissakin murteissa juovaa, viiltoa, naarmua tai raaputusta. "Riimustaminen" oli viillon tekemistä tai naarmuttamista. "Riimustus" oli koristekuvio esimerkiksi puussa tai luussa. Riimusauva eli "pirkka" oli puusauva, johon oli merkitty viilletyin kuvioin kalenteri. Kirjoitus tarkoitti myös alun perin koristekuviointia.


title: Riimukirjoitus

text: Suomenkielinen sana ”runo” on vanha germaaninen laina, joka on alkuaan merkinnyt salaisuutta tai taikamerkkiä ja jolla on samaa juurta kuin ruotsin ”runa”, joka tarkoittaa riimukirjainta tai -kirjoitusta. Toisen teorian mukaan germaaninen sana tulee indoeurooppalaisesta juuresta *reuə- ”kaivaa, kaivertaa”.


title: Free State Project

text: Free State Project eli vapaa osavaltio -projekti on yhdysvaltalainen kansalaisliike. Vuonna 2001 käynnistetyn projektin tarkoituksena oli saada 20 000 vapaaehtoista muuttamaan New Hampshiren osavaltioon. Heidän laskelmiensa mukaan tuo määrä riittäisi poliittiseen muutokseen, joka tähtäisi libertaariin yövartijavaltioon. Vuoden 2012 kevääseen mennessä muuttaneita on noin tuhat, eli 95% tavoitteesta on vielä toteutumatta. Projektin perustaja Jason Sorens ei ole itsekään muuttanut New Hampshireen.


title: Free State Project

text: Projekti valitsi New Hampshiren 2003 kohdeosavaltioksi sen matalimpien verojen ja riippumattomuuden liittovaltion rahoituksesta vuoksi. Järjestäjien mukaan kyse ei siis ole minkäänlaisesta demokraattisesta vallankaappauksesta, vaan kyseessä on lähinnä osavaltion yksilönvapauksiin tähtäävien piirteiden vahvistamisesta.


title: Free State Project

text: Mukaan projekti kelpuuttaa kaikki 18 vuotta täyttäneet henkilöt ympäri maailmaa, joilla ei ole rasistisia tai syrjiviä asenteita.


title: Alkeisvaraus

text: Alkeisvaraus (merkitään yleensä formula_1 tai formula_2) on luonnonvakio. Sen tarkin tunnettu arvo on formula_3 coulombia.


title: Alkeisvaraus

text: Kahdeskymmeneskuudes yleinen paino- ja mittakonferenssi päätti marraskuussa 2018, että alkeisvaraus kiinnitetään arvoon


title: Alkeisvaraus

text: formula_4 (coulombia).


title: Alkeisvaraus

text: Uusi määritelmä astuu voimaan 20. toukokuuta 2019.


title: Alkeisvaraus

text: Kaikkien itsenäisinä havaittujen hiukkasten sähkövaraukset ovat alkeisvarauksen suuruisia tai sen kokonaisia monikertoja. Esimerkiksi protonilla ja positronilla on yhden alkeisvarauksen suuruinen sähkövaraus. Elektronilla ja antiprotonilla on alkeisvarauksen vastaluvun suuruinen sähkövaraus. Atomifysiikassa alkeisvarausta käytetään yleisesti varauksen yksikkönä, ja tällöin kaikki havaitut sähkövaraukset ovat siis kokonaislukuja.


title: Alkeisvaraus

text: Kvarkkien ja antikvarkkien sähkövaraukset ovat alkeisvarauksen kolmasosia. Niitä ei kuitenkaan ole havaittu tavanomaisissa olosuhteissa vapaina, vaan ainoastaan sitoutuneina hadroneiksi, joiden varaus alkeisvarausyksikköinä on kokonaisluku.


title: Alkeisvaraus

text: Ensimmäisenä alkeisvarauksen suuruuden sai kohtalaisella tarkkuudella mitatuksi Robert Millikan vuosina 1909 suihkuttamalla öljypisaroita sähkökenttään. Koejärjestely tunnetaan Millikanin kokeena. Siinä voitiin hyvinkin pienet sähkövaraukset mitata ja todeta niiden aina olevan tietyn vakion, alkeisvarauksen monikertoja.


title: Alkeisvaraus

text: Monissa kemian teorioissa alkeisvaraus jaetaan matemaattisesti osikseen, sillä näiden niin sanottujen osittaisvarausten käyttö helpottaa useita, muun muassa sähkökemian, laskutoimituksia.


title: Ultraviolettitähtitiede

text:
Ultraviolettitähtitiede on tähtitieteen osa-alue, jossa avaruuden kohteita tutkitaan sähkömagneettisen säteilyn ultravioletin aallonpituusalueella. Aallonpituusalueeksi määritetetään tavallisesti 10 - 320 nanometriä.
Koska ilmakehä ei juurikaan päästä ultraviolettisäteilyä (UV) lävitseen, joudutaan havainnot tekemään avaruuteen, ilmakehän ulkopuolelle, kuljetetuilla havaintolaitteilla. Esimerkiksi Hubble-avaruusteleskooppi tekee havaintoja myös UV-alueella.


title: Ultraviolettitähtitiede

text: Ultraviolettihavainnoilla selvitetään tähtienvälisen aineen kemiallista koostumusta, tiheyksiä ja lämpötiloja sekä kuumien nuorten tähtien lämpötiloja ja koostumusta. UV-havainnot antavat oleellista tietoa myös galakseista.


title: Ultraviolettitähtitiede

text: Ultraviolettikaikkeus näyttää varsin erilaiselta verrattuna näkyvän valonkaikkeuteen. Useimpia tähtiä voi pitää varsin viileinä niiden lähettämän säteilyn suhteen arvioituna. Suurin osa tähdistä lähettää pääosin näkyvää valoa mutta merkittävä UV-säteily on merkki suuremmasta lämpötilasta, mikä on tyypillistä tähdille niiden kehityskaaren alku- ja loppupäässä. Jos voisimme katsoa taivasta UV-valossa näkyvän valon sijaan, useimmat tähdet haalistuisivat näkymättömiin ja nähtäisiin joitakin hyvin nuoria massiivisia tähtiä ja joitakin hyvin vanhoja tähtiä ja galakseja. Linnunradan kaasu- ja tomupivet peittäisivät näkymän sen suunnassa.


title: Ultraviolettitähtitiede

text: Hubble-avaruusteleskooppi ja FUSE ovat olleet merkittävimpiä UV-avaruusteleskooppeja mutta myös luotainraketeilla ja avaruussukkuloilla on tehty UV-havaintoja.


title: Intel 8088

text: Intel 8088 on Intelin valmistama Intel 8086:een perustuva suoritin. Siinä on 16-bittiset rekisterit ja 8-bittinen dataväylä. IBM valitsi 8088:n alkuperäiseen IBM PC -tietokoneeseen.


title: Intel 8088

text: 8088 oli tarkoitettu edullisempiin tietokoneisiin kuin 8086, joten siihen valittiin 8-bittinen ulkoinen väylä. Kun suoritin julkaistiin, 16-bittinen väylä oli kallis toteuttaa. Lisäksi 8088:n esinoutojono on 4-tavuinen, kun taas 8086:lla se on 6-tavuinen. 8088:n seuraajat olivat 80186, 80286 ja 80386. Ne ovat mikrokontrollereita, jotka ovat vieläkin käytössä. IBM PC:ssä olevan 8088:n kellotaajuus oli 4,77 megahertsiä.


title: Intel 8088

text: Alun perin IBM halusi käyttää PC:ssään Motorola 68000 -suoritinta, mutta koska IBM:llä oli oikeus valmistaa 8086-perheen suorittimia, se valitsi 8088:n. Eräs valintaan vaikuttanut tekijä oli se, että 8088 oli yhteensopiva Intel 8085:n kanssa, joten se pystyi käyttämään komponentteja, joita oli jo olemassa. Motorola 68000:een sopivia komponentteja ei taas juurikaan ollut.


title: Intel 8088

text: NEC valmisti V20-suoritinta, joka oli täysin yhteensopiva 8088:n kanssa. V20 oli noin 20 prosenttia nopeampi kuin 8088.


title: Supergravitaatio

text: Supergravitaatioteoria on kenttäteoria, joka yhdistää supersymmetrian ja yleisen suhteellisuusteorian.


title: Supergravitaatio

text: Kuten mikä tahansa gravitaation kenttäteoria, supergravitaatioteoria sisältää spin-2-kentän, jonka kvantti on gravitoni. Supersymmetria vaatii, että gravitonikentällä on superpartneri. Tämän kentän spin on 3/2 ja sen kvantti on gravitiino. Gravitiinokenttien lukumäärä on sama kuin supersymmetrioiden lukumäärä. Supergravitaatioteorioiden on uskottu olevan ainoa keino kuvata oikeaoppisesti vuorovaikuttavia spin-3/2-kenttiä.


title: Supergravitaatio

text: Supergravitaatioteoria on käytännössä nollapituinen raja supersäieteorialle (siis raja, jossa säie arvioidaan siten, että sen pituus on nolla ja käsitellään kuten dimensiotonta pistemäistä hiukkasta). Ainoana poikkeuksena on "maksimaalinen" 11-ulotteinen supergravitaatio, joka on M-teorian rajana (todennäköisimmin raja, jossa kalvoja käsitellään kuin niiden tilavuus olisi nolla).


title: Jan Oort

text: Jan Hendrik Oort (28. huhtikuuta 1900 – 5. marraskuuta 1992) oli alankomaalainen tähtitieteilijä, joka lisäsi tietämystämme Linnunradan rakenteesta.


title: Jan Oort

text: Oort erikoistui komeettojen ratalaskelmiin. Hän löysi kaukaa aurinkokuntamme ulkolaidoilta vuonna 1950 Oortin pilven, jonka arvioidaan sisältävän jopa 1 000 miljardia komeettaa tai muuta aurinkokunnan pienkappaletta. Oortin pilveä pidetään Auringon läheisyyteen aika ajoin harhautuneiden komeettojen ehtymättömänä varastona. Oortin pilven etäisyydeksi on laskettu jopa satatuhatta Maan aurinkoetäisyyttä (AU, 150 miljoonaa kilometriä).


title: Tähtitieteilijä

text: Tähtitieteilijä eli "astronomi" (ja etenkin englanninkielisessä kirjallisuudessa myös "astrofyysikko") on yleisnimitys tutkijalle, joka on erikoistunut tutkimaan (Maan ulkopuolista) avaruutta, kuten Aurinkoa, planeettoja, tähtiä, galakseja, tähtienvälistä ainetta tai maailmankaikkeuden rakennetta sekä näihin liittyviä fysikaalisia prosesseja. Osa tähtitieteellisestä tutkimuksesta sulautuu saumattomasti matematiikkaan, fysiikkaan, teoreettiseen fysiikkaan sekä tietojenkäsittelytieteeseen.


title: Tähtitieteilijä

text: Tähtitiedettä opetetaan Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Tähtitiede kuuluu fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan. Opiskelijat valitaan muiden fysiikan opiskelijoiden mukana ja he erikoistuvat alalle opintojen alkuvaiheessa. Muiden luonnontieteellisten alojen tapaan alan ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri, mutta tutkijan uralle suuntautuvilta edellytetään käytännössä tohtorin tutkinnon suorittamista. Alalla työskentelee jonkin verran myös fysiikasta, teknillisestä fysiikasta sekä matematiikasta valmistuneita. Vastaavasti myös tähtitieteilijöitä työskentelee muilla fysikaalisten tieteiden tuntemusta vaativilla aloilla.


title: Tähtitieteilijä

text: Perinteisesti kaukoputki on kuulunut tähtitieteilijöiden työvälineisiin. Vaikka havaintojen merkitys on alalla yhä hyvin keskeinen, nykyisin havaitseminen keskittyy yhä voimakkaammin eri puolilla maailmaa sijaitseville suurille teleskoopeille, joilla tutkija käy joko itse suorittamassa havaintoja tai observatorion oma henkilökunta suorittaa ne hänen puolestaan ja lähettää havainnot digitaalisessa muodossa analysoitavaksi. Tietotekniikan kehitys on lisännyt puhtaasti teoreettisen tutkimustyön osuutta merkittävästi. Suurelta osin käytännön työskentely muodostuu tutkimustulosten analysoinnista sekä niiden raportoinnista.


title: Kaukoputki

text: Kaukoputki on optinen laite, jonka tarkoitus on tuottaa silmälle lähikuva kauempana olevasta kohteesta. Kaukoputket jaetaan tehtävänsä perusteella kahteen ryhmään: maa- ja tähtikaukoputkiin.


title: Kaukoputki

text: Linssikaukoputkessa kaukoputken putken päässä oleva linssi eli objektiivi kerää valoa, jonka se taittaa okulaarille putken toiseen päähän. Koska yksielementtinen linssi taittaa eri aallonpituudet eri kohtaan, kaukoputkien objektiivit täytyy tehdä useammasta eri lasilaadusta (kaksi eri lasilaatua: "akromaatti", kolme eri lasilaatua: "apokromaatti") (esimerkiksi kruunulasista ja piilasista). Tämä kasvattaa linssin paksuutta ja sitä myöten hintaa, sillä tarkasti hiottavia pintoja on nyt kahden sijasta neljä tai useampia kappaletta.


title: Kaukoputki

text: Linssikaukoputkesta poiketen objektiivin virkaa toimittaa peili putken pohjalla. Kuva heijastetaan "apupeilin" avulla joko putken sivulla sijaitsevaan "okulaariin" tai pääpeilin keskellä olevan reiän läpi putken taakse. Koska peilissä ei ole kuin yksi hiottava pinta, sen valmistus on edullisempaa verrattuna monielementtilinssiin ja lisäksi peili heijastaa kaikkia valon aallonpituuksia samalla tavalla, joten linssikaukoputkesta poiketen värivirhettä ei synny. Tosin peilikaukoputken erotuskyky ei ole yhtä hyvä kuin vastaavan kokoisen linssikaukoputken, koska apupeili on pääpeilin edessä aiheuttamassa diffraktiota kuvaan. Ennen peilit tehtiin metallista, mutta sen huonona puolena oli suhteellisen nopea tummuminen. Sitten siirryttiin käyttämään hopeapinnoitusta, mutta tämäkin tummui liian nopeasti. Nykyään peilit pinnoitetaan alumiinilla, joka ei tummu yhtä nopeasti, noin 5–10 vuodessa. Infra-alueen kaukoputkien peilit päällystetään kullalla, sillä alumiinipinta säteilee paljon voimakkaammin infrapunassa. Peilikaukoputken tyyppejä ovat Newton sekä Cassegrain, jonka alatyyppejä ovat klassinen Cassegrain, Ritchey-Chrétien (kuuluisin tämän lajin kaukoputki on Hubble-avaruuskaukoputki) sekä Dall-Kirkham.


title: Kaukoputki

text: Katadioptrinen kaukoputki koostuu sekä linsseistä että peileistä. Yleensä putken 'pohjalla' on pääpeili ja edessä korjauslinssi jota kutsutaan meniskukseksi, jonka tarkoitus on poistaa tyypillisiä peilikaukoputken kuvavirheitä, kuten koma ja palloaberraatio. Useimmissa katadioptrisissa kaukoputkissa valo kulkee siten, että pohjassa oleva peili heijastaa valon putken meniskuksessa olevaan apupeiliin ja se taas edelleen pääpeilissä olevan reiän kautta fokusointilaitteeseen. Katadioptrisen putken pituus saadaan näin pieneksi, mutta sen valoakselilla polttoväli suureksi. Yleensä mittakaava noudattaa kaavaa jossa putki on noin viidesosan polttovälistä. Katadioptrisen kaukoputken tyyppejä ovat muun muassa Schmidt-kamera, Schmidt-Cassegrain ja Maksutov-Cassegrain sekä uusimpia innovaatioita ovat Ritchey-Chrétien ja Klevtsov-Cassegrain. Nämä mallit eroavat edellisistä siinä, ettei niissä ole ns. Meniskus-linssiä, vaan aberraation poistaa erityisesti hiottu apupeilin pyöreä pallomuoto. Avaruuskaukoputki Hubble on Ritchey-Chrétien-kaukoputki.


title: Kaukoputki

text: Ehkä tärkein kaukoputken optisista osista on "objektiivi", jonka virkaa toimittaa joko peili tai linssi. Maakaukoputkissa objektiivi voi olla pienempi kuin tähtikaukoputkissa, koska valoa on enemmän saatavilla. Sen tehtävä on kerätä mahdollisimman paljon valoa ja koota se yhdelle alueelle, "fokukseen" (peilikaukoputkissa tähän tarvitaan vielä "apupeili", koska fokus muodostuu muuten peilin eteen). Sitten valo kootaan "okulaarilla" yhdeksi yhdensuuntaiseksi kimpuksi, joka silmän verkkokalvolla luo kuvan kohteesta. "Tarkennuslaitteen" tehtävä on liikuttaa okulaaria (joissakin malleissa liikutetaan objektiivia, näin saadaan suurempi tarkennusvara) pitkin optista akselia mahdollisimman terävän tarkennuksen aikaansaamiseksi. "Jalustan" tehtävä on saada kaukoputken okulaari sille korkeudelle, että sen läpi havaitseminen onnistuu ilman suurempaa akrobatiaa. Toinen jalustan päätehtävistä on suunnata kaukoputken optinen akseli kohti tarkkailtavaa kohdetta. Jalustan kolmas tehtävä on tukea kaukoputkea niin että se ei tärise.


title: Kaukoputki

text: Tähtikaukoputkessa on vielä joitain osia, joita maakaukoputkessa ei ole. "Etsin" on periaatteessa kaukoputken päällä sijaitseva pieni kaukoputki, jonka tehtävänä on osoittaa sinne minne pääkaukoputken optinen akseli osoittaa. Kohteen etsinnän helpottamiseksi etsimen näkökentän on oltava suurempi kuin pääputken. Lisäksi kaukoputken kiinnitys jalustaan eli "ripustus" on erilainen kuin maakaukoputkessa: maakaukoputkissa on yleensä niin sanottu "altatsimutaalinen" (tarkoittaa samaa kuin "atsimutaalinen") ripustus, mikä tarkoittaa sitä että kaukoputkea kierretään vain vaaka- ja pystysuunnassa. Tähtikaukoputkissa on yleensä seurannan mahdollistava "ekvatoriaalinen ripustus", mikä tarkoittaa sitä että kaukoputki seuraa tähtitaivaan ekvaattoria kun kaukoputkea liikutetaan vain vaaka-akselin suunnassa. Atsimutaalisella ripustuksella joudutaan liikuttelemaan molempia akseleita tähden seuraamiseen, joten se on jossain määrin hankalampaa kuin ekvatoriaalisessa ripustuksessa. "Seuranta" on yleensä toteutettu joko "hienoliikuntaruuvilla" tai "seurantamoottorilla". Sen tarkoitus on pitää tarkasteltava kohde kaukoputken näkökentässä Maan pyöriessä. Kolmas tapa, joka on yleisin ja halvin pienemmillä kaukoputkilla, on yksinkertaisesti liikutella sitä käsin.


title: Kaukoputki

text: Erikoisimpiin tähtikaukoputken osiin kuuluu "napatähtäin", joka sijaitsee yleensä kaukoputken ripustuksissa ja osoittaa samaan suuntaan kuin "rektaskensioakseli". Sen ainoa tarkoitus on auttaa suuntaamaan putki oikein eli osoittaa kohti taivaannapaa, joka on lähellä Pohjantähteä. Lisäksi käytetään "Barlow-putkea", joka yleensä kaksin- tai kolminkertaistaa putkessa käytettävänä suurennoksen kasvattamalla teleskoopin "polttoväliä". Lisäksi on vielä erilaisia "suotimia", joiden tarkoitus on parantaa heikkojen yksityiskohtien erottumista kohteessa. Suotimista hyödyllisimpiä ovat "aurinkosuotimet", "H-alfa-suotimet" ja "O(III)-suotimet". Aurinkosuotimet tehdään mylarkalvosta, joka läpäisee heikosti valoa. Tällä saadaan Auringon valo himmenemään niin että kaukoputkella Aurinkoon katselu on turvallista. Auringon katseleminen ilman suotimia saattaa polttaa silmän verkkokalvon toimintakyvyttömäksi ja johtaa sokeutumiseen. H-alfa- ja O(III) -suotimet päästävät lävitseen vain erittäin kapean aallonpituuskaistan ja niiden käyttö rajoittuu siksi vain muutamiin kohteisiin. Kuun havaitsemiseen on myös kehitetty oma suotimensa: se on aurinkosuodinta vastaava, mutta päästää paljon paremmin valoa lävitseen. Täydenkuun aikaan Kuu on nimittäin niin kirkas, että sen katsominen kaukoputken läpi häikäisee epämiellyttävästi vaikkei se vahinkoa aiheutakaan. "Valosaastesuodin" on kehitetty erityisesti kaupunkien lähettyvillä asuvia tähtiharrastajia varten, joita nykyään melko yleinen valosaaste kiusaa. Se ei päästä lävitseen natriumlamppujen tuottamia kapeita aallonpituuskaistoja ja parantaa taustataivaan ja kohteen välistä kontrastia. Koska peilikaukoputkissa kuva on ylösalaisin ja peilikuva, on maakohteiden tarkkailua silmällä pitäen kehitetty okulaaripitimeen kiinnitettävä peili- ja linssijärjestelmä, joka kääntää kuvan oikein päin.


title: Kaukoputki

text: Linssejä valmistettiin ehkä jo Kreikassa ja Roomassa. Gotlannista Ruotsista on löydetty 1000-luvulta peräisin olevia linssejä, joita on väitetty kaukoputken osiksi. Roger Baconin sanotaan usein rakentaneen kaukoputken 1200-luvulla, mutta tätä ei ole kyetty todistamaan. Kuperia silmälaseja alettiin valmistaa Italiassa 1200-luvun lopussa, ja keksintö oli ehkä tehty Kiinassa.


title: Kaukoputki

text:
Kaukoputken keksijäksi väitetään usein Galileo Galileita, mutta näitä laitteita tehtiin jo ennen häntä. Galilei teki ensimmäiset merkittävät havainnot muun muassa Jupiterin kuista. Englantilaisen Leonard Diggesin sanotaan aikalaiskirjeissä keksineen linssikaukoputken 1570, mutta keksintö ei levinnyt laajalle. Vuonna 1608 saman viikon aikana yritti jopa kolme henkilöä patentoida keksimänsä kaukoputken.
Tavallisemmin ensimmäisen kaukoputken valmistajana pidetään hollantilaista silmälasintekijää, joka rakensi ensimmäisen putkensa 1608.
Jotkut väittävät täksi kaukoputken keksijäksi Hans Lipperheytä, joka eli noin 1570 – noin 1619 ja levitti kaukoputken ajatuksen julkiseen tietoisuuteen. Muita kaukoputken keksijöiksi sanottuja ovat Jacob Metius Alkmaarin kaupungista ja Zacharias Janssen Middelburgista, ja myös Jacob Adriaanszoon. Lipperhey, Metius ja Janssen kaikki hakivat patenttia kaukoputkilleen samoihin aikoihin parin viikon aikana, mutta Nick Pellingin tutkimusten mukaan kukaan heistä ei ollut sen oikea keksijä. Alkuperäisissä hollantilaisissa kaukoputkissa oli kupera ja kovera linssi. Pellingin mukaan Janssen oli ostanut kaukoputkensa sen keksineeltä espanjalaiselta Jaime Galvanylta. Galilei teki kaukoputkensa vasta maaliskuussa 1609 kuultuaan hollantilaisesta keksinnöstä.


title: Kaukoputki

text: Peiliteleskooppeja kehittivät 1600-luvun alussa englantilainen maanmittari Leonard Digges ja italialainen jesuiitta Niccolo Zucchi 1616. James Gregory rakensi "gregoriaanisen peilikaukoputken" 1660-luvulla. Isaac Newton rakensi 1666 ensimmäisen peilikaukoputkensa. Cassegrain loi 1670-luvulla oman peiliteleskooppinsa. Voimakkaita teleskooppeja rakensi ensi kertaa Christiaan Huygens 1600-luvun puolivälissä, ja Giovanni Cassini 1670-luvulla sekä James Bradley 1700-luvun alussa.


title: Ajokoirat

text: Ajokoirat on tähdistö, jonka latinankielinen nimi on "Canes Venatici", genetiivissä "Canum Venaticorum", ja lyhenne "CVn". Taivaalla tähdistö sijaitsee Otavan ’kauhan’ vastakkaisella puolella kuin Pohjantähti. Ajokoirien pinta-ala on 465 neliöastetta: se on 38:nneksi suurin tähdistö. Ajokoirat on yksi kolmesta tähdistöstä, Ison koiran ja Pienen koiran lisäksi, jotka on nimetty koirien mukaan.


title: Ajokoirat

text: Itse tähdistö koostuu lähinnä himmeistä tähdistä, joista kirkkain on todennäköisesti Edmund Halleyn nimeämä muuttuja ja kaksoistähti Cor Caroli eli Kaarlen Sydän. Kaksikon päätähdellä (α²) on voimakas magneettikenttä, joka luo suuren määrän tähdenpilkkuja tähden pinnalle. Tämä aiheuttaa tähden kirkkauteen muutoksia tähden pyöriessä akselinsa ympäri. Tähtiparin etäisyys Maasta on noin 110 valovuotta. Päätähden kirkkaus vaihtelee välillä +2,84 – +2.94 noin viiden ja puolen vuorokauden jaksolla. Himmeämpi komponentti eli α¹ on noin magnitudia +5,5 ja se on päätähdestä 19,6 kaarisekunnin päässä.


title: Ajokoirat

text: Y CVn, toisinaan myös "La Superbana" tunnettu, on elinkaarensa lopussa oleva epäsäännöllinen muuttuva tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 4,7 - 6,2 158 päivän jaksossa. Se on erittäin suuri punainen jättiläistähti, yksi punaisimpia väriltään koko taivaalla. Halkaisijaltaan tähti on noin 2 astronomista yksikköä, eli Aurinkokuntamme keskelle sijoitettuna tähden reunat ulottuisivat Marsiin asti.


title: Ajokoirat

text: Ajokoirat sisältää kuusi Messierin kohdetta, joista viisi on galakseja. Yksi huomattavimmista galakseista Ajokoirissa on ensimmäinen tunnistettu kierteisgalaksi M51 eli Pyörregalaksi (NGC 5194) ja sen kumppani, epäsäännöllisen muotoinen galaksi NGC 5195, jonka tähtiä massiivisempi M51 on vetänyt itseensä painovoimallaan.


title: Ajokoirat

text: Muita galakseja ovat ranskalaisen tähtitieteilijän Pierre Méchainin vuonna 1779 löytämä Auringonkukkagalaksi eli M63, joka muodostaa yhdessä Pyörregalaksin, M51:n ja muutaman pienemmän galaksin kanssa M101-galaksijoukon, joka leviää Ison Karhun ja Ajokoirien tähdistöjen alueelle.


title: Ajokoirat

text: Vuonna 1781 Méchain löysi kierteisgalaksit M94 ja M106. Jälkimmäinen on aktiivinen Seyfertin galaksi, jolla epäillään olevan keskuksessaan supermassiivinen musta aukko.


title: Ajokoirat

text: Aivan tähdistön etelärajoilla sijaitseva M3 eli NGC 5272 on yksi suurimpia pallomaisia tähtijoukkoja: sen muodostaa noin puoli miljoonaa tähteä. Se on 18′ halkaisijaltaan ja kirkkaudeltaan +6,3, joten sen voi helposti nähdä vaikka kiikarilla.


title: Yhteenlasku

text: Yhteenlasku on yksi aritmeettisista peruslaskutoimituksista ja se on ensimmäinen koululaisille opetettavista. Yhteenlaskuoperaatio yhdistää ainakin kaksi lukua, jotka ovat yhteenlaskettavat toiseksi luvuksi, summaksi. Esimerkiksi 1 + 2 = 3 (luetaan yksi plus kaksi on kolme tai yksi ynnä kaksi on kolme), jossa luku 1 on yhteenlaskettava, johon lisätään luku 2, eli yhteenlaskettava ja näin saadaan summa, eli luku 3. Yhteenlaskun käänteislaskutoimitus on vähennyslasku.


title: Yhteenlasku

text: Yhteenlaskun tulosta kutsutaan summaksi.


title: Yhteenlasku

text: Yhteenlaskuoperaatio + luonnollisilla luvuilla "ℕ" on kuvaus + : ℕ × ℕ → ℕ, +(a, b) = c, jossa a, b, c ∈ ℕ. Tavallisesti merkitään a + b = c.Nämä voidaan todistaa Peanon aksioomien avulla.


title: Yhteenlasku

text: Voidaan myös osoittaa, että esimerkiksi ((a + b) + c) + d = a + b + c + d. Toisin sanoen yhteenlasku voidaan suorittaa useammallekin kuin kahdelle luvulle.


title: Yhteenlasku

text: Vaikka yhteenlasku määritellään formaalisti luonnollisille luvuille, se on usein määritelty vastaavasti myös muissa lukujärjestelmissä. Esimerkiksi vektoreita voidaan laskea yhteen. Yhteenlasku voidaan suorittaa paperilla ns. allekkainlaskuna.


title: Yhteenlasku

text: Allekkainlaskussa luvut kirjoitetaan allekkain niin, että vastaavilla paikoilla olevat desimaalit ovat allekkain. Sitten lasketaan yhteen oikealta aloittaen vastaavat luvut.


title: Yhteenlasku

text: Esimerkki:


title: Yhteenlasku

text: Kymmenjärjestelmässä luvun desimaalit ovat numerot nollasta yhdeksään, 0,1...,9. Laskettaessa numeroita yhteen saadaan joskus summaksi yli kymmenen. Tällöin ylimenevä kymmenen on siirrettävä "muistiin" ja lisättävä seuraavana vasemmalla olevaan desimaalien summaan.


title: Yhteenlasku

text: Aloitetaan laskeminen oikealta: 6 + 5 = 11 > 10. Nyt merkitään 6 + 5 = 1, muistiin: 1.


title: Yhteenlasku

text: Jatketaan: 1 + 5 + 5 = 11 = 1, muistiin: 1.


title: Yhteenlasku

text: Ja


title: Yhteenlasku

text: Vastaavasti voidaan laskea allekkain myös useampia lukuja:


title: Pekka Streng

text: Pekka Valter Mattias Streng (26. huhtikuuta 1948 Sysmä – 11. huhtikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja lauluntekijä.


title: Pekka Streng

text: Streng julkaisi vain kaksi levyä, "Magneettimiehen kuolema" ja "Kesämaa", jotka kummatkin luetaan nykyään suomalaisen kevyen musiikin klassikoihin. Hän tiesi koko levytysuransa ajan sairastavansa syöpää ja tietoisuus lähestyvästä kuolemasta kuuluu sekä hänen sanoituksistaan että musiikistaan. Silti hänen tuotantoaan luonnehtii valoisuus, kauneus ja optimismi. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat "Sisältäni portin löysin" sekä "Puutarhassa", joita tulkitaan yhä uusina versioina.


title: Pekka Streng

text: Streng kuoli vuonna 1975 kotonaan Helsingissä 26-vuotiaana. Hänet haudattiin Myrskylän hautausmaan uuteen osaan 2 viikkoa myöhemmin päivänä, jona hän olisi täyttänyt 27 vuotta.


title: Pekka Streng

text:
Vuonna 2009, 34 vuotta Strengin kuoleman jälkeen, julkaistiin levy "Unen maa", jossa Olympia-orkesteri Jukka Hakokönkään johdolla oli tehnyt uudet sovitukset Strengin demojen päälle, sekä Arto Halosen ohjaama dokumenttielokuva Magneettimies.
Pekka Streng syntyi Sysmässä, mutta perhe muutti Myrskylään Strengin ollessa lapsi. Koulun jälkeen Streng muutti Mikkeliin opiskelemaan nuoriso-ohjaajaksi, joksi hän valmistui 1966. Tämän jälkeen hän muutti Tampereelle opiskelemaan toimittajaksi. Vuonna 1967 Streng joutui suorittamaan asevelvollisuuttaan. Varusmiesaikana Strengillä todettiin syöpä. Strengin ystävän Calle Lindholmin mukaan Streng sairastui armeijassa syöpään hoitovirheen seurauksena.
Armeijan jälkeen Streng muutti Helsinkiin. Helsingissä hän liittyi Ylioppilasteatteriin, jonka esityksiin hän teki musiikkia näyttelemisen ohella. Ylioppilasteatterin kautta Streng pääsi tekemään muutamia radiokuunnelmia Yleisradiolle. Strengillä oli näihin aikoihin myös Calle Lindholmin, Pale Annalan ja Janne Louhivuoren kanssa yhtye "Mursun lämmin henkäys", joka soitti myös Strengin tekemiä kappaleita. Yhtye kuitenkin hajosi pian jäsentensä musiikillisten kiinnostuksen kohteiden erilaisuuden takia.


title: Pekka Streng

text: Kymmenosainen J. M. Barrien samannimiseen lastenkirjaan perustuva kuunnelmasarja "Peter Pan" radioitiin ensimmäisen kerran tammi-helmikuussa 1969 ja Strengin omaan käsikirjoitukseen perustuva kuunnelma "Papiljonttinainen" marraskuussa samana vuonna. Näissä lapsille suunnatuissa kuunnelmissa Strengin lisäksi esiintyy Ellipsi-yhtye. Näiden lisäksi Streng teki Calle Lindholmin, Hectorin ja Kiti Neuvosen kanssa avantgardistisen radio-ohjelman "Kreivi von Krolockin hymyn variaatiot", joka lähetettiin ensimmäisen kerran heinäkuussa 1969. Sen taustayhtyeenä soittaa Soulset. Kuunnelma sisältää varhaisempia versioita joistain Strengin, Calle Lindholmin ja Hectorin myöhemmin levyttämistä kappaleista. Strengillä on pieni rooli Risto Jarvan vuonna 1969 ohjaamassa tieteiselokuvassa Ruusujen aika.


title: Pekka Streng

text: Streng pääsi levyttämään Love Recordsille, kun Yleisradion Pentti Kemppainen otti yhteyttä Love Recordsin Otto Donneriin. Vuonna 1970 julkaistulla "Magneettimiehen kuolema" -levyllä soittaa taustalla Tasavallan Presidentti, joka on aikansa tunnetuimpia suomalaisia proge-yhtyeitä. Streng soittaa itse levyllä akustista kitaraa ja laulaa.


title: Pekka Streng

text: Pekka Strengin toinen levy "Kesämaa" ilmestyi loppuvuodesta 1972. Albumilla ovat mukana muun muassa Olli Ahvenlahti, Eero Koivistoinen, Hasse Walli ja Pekka Pöyry. Julkisuutta vältellyt Streng antoi ainoaksi jääneen haastattelunsa Musa-lehden toimittaja Tapio Korjukselle alkuvuodesta 1973. Haastattelu julkaistiin kuitenkin vasta Strengin kuoleman jälkeen Soundi-lehdessä.


title: Pekka Streng

text: Streng valmisteli kolmatta albumiaan vuonna 1974. Inspiraation lähteinä olivat muun muassa Emmaus-liike ja J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta". Varattu studioaika jouduttiin kuitenkin perumaan Strengin terveydentilan huononnuttua.


title: Pekka Streng

text: Strengin demojen pohjalta valmistettu albumi "Unen maa" ilmestyi tammikuussa 2009. Levyn alkuperäiset nauhoitukset on tehty monokelanauhurilla ja vanhimmat niistä on äänitetty 1960-luvulla ja viimeisimmät ilmeisesti vuosina 1973–1974. Levyllä on 15 kappaletta, joista kaksi on alkuperäisessä muodossaan ja loput Olympia-orkesterin sovituksina.


title: Pekka Streng

text: Pekka Streng oli ilmeisesti julkista kuvaansa määrätietoisempi taiteilija. Love Recordsin Atte Blom kertoo Magneettimies-elokuvassa, että Streng vetosi syöpäänsä, kun halusi saada jonkin levynsä julkaistua. Tämä myös tehosi.


title: Pekka Streng

text: Strengin levyt eivät ilmestyessään olleet erityisen suosittuja, mutta myöhemmin ne saavuttivat ensin jonkinlaista kulttisuosiota ja sittemmin jatkuvasti kasvavaa arvostusta. Vaikutteita Strengiltä voi kuulla muun muassa Sielun Veljien, Kuusumun Profeetan, Liekin ja Joose Keskitalon musiikissa. Strengin levyjä myydään edelleen tasaisesti; kysynnän vuoksi vuonna 2003 molemmat levyt julkaistiin uudelleen, ensimmäistä kertaa itsenäisinä CD-albumeina. Soundi-lehden kriitikoiden "50 parasta suomalaista albumia" -listalla "Kesämaa" oli sijalla yhdeksän ja "Magneettimiehen kuolema" sijalla 24.


title: Pekka Streng

text: Strengin kappaleita ovat levyttäneet myös monet muut artistit. Ensimmäinen Strengin kappaleen levyttänyt yhtye on Ellipsi, joka levytti Strengin Tove Janssonin runoon säveltämän kappaleen "Pieni juhlija" jo vuonna 1969, ennen kuin Streng oli levyttänyt itse mitään. Ellipsi teki kappaleesta myös toisen version vuonna 1989 albumilleen.


title: Pekka Streng

text: Versioiduin Strengin kappale on Magneettimiehen kuolema -levyn päättävä "Sisältäni portin löysin", jonka ovat levyttäneet Tasavallan Presidentti (ilman Strengiä) vuonna 1972, Matti Salminen vuonna 1987, Eero Raittinen vuonna 1994, Pepe Willberg vuonna 2000 ja Vesa-Matti Loiri vuonna 2006. Lisäksi Strengin serkun tytär, Emma Salokoski, on levyttänyt Strengin kappaleen "Puutarhassa" vuonna 2003 levyllään "Puutarhassa" ja kappaleen "Katsele yössä" vuonna 2005 levyllään "Kaksi mannerta".


title: Pekka Streng

text: Piirpauke-yhtyeen alkuperäinen kokoonpanon ilmoitettiin vuonna 2008 tuottavan loppuun Strengin kanssa 1970-luvulla Love Recordsille suunnitellun levyn. Strengin laulu- ja kitaraosuudet albumia varten ovat tallella nauhoilla. Levyä ei ole toistaiseksi julkaistu.


title: Tietokonetekniikka

text: Tietokonetekniikka tutkii tietokoneiden yleisrakennetta ja sen eri osajärjestelmien teknologioita, kuten suorittimet, keskusmuisti, massamuistit, syöttö- ja tulostuslaitteet, tietoliikenne-elektroniikka ja eri oheislaitteet. Se kuuluu osana tietotekniikkaan.