title: Anthony Eden

text: Kriisi tuhosi myös Edenin maineen valtiomiehenä ja terveyden. Eden erosikin pian virastaan hänen lähimpien ministeriensä käännyttyä häntä vastaan. Hänen hallituksensa ulkoministeri, Harold Macmillan, onnistui painostamaan hänet eroamaan, ja seurasi häntä pääministerinä, vaikka Macmillan oli itse ollut yksi Suezin operaation pääsuunnittelijoista. Eden erosi asemastaan pääministerinä tammikuussa 1957 ja vetäytyi viettämään hiljaisia eläkepäiviä Wiltshiressa toisen vaimonsa kanssa. Hänen henkilökohtainen suosionsa pysyi, ja hänestä tuli Avonin jaarli 1961. Eden julkaisi henkilökohtaiset muistelmansa nimellä "Another World" ja kirjoitti useita muita poliittisia muistelmia.


title: Anthony Eden

text: Matkalla Yhdysvalloissa hänen terveytensä heikkeni nopeasti. Hänen pyynnöstään pääministeri James Callaghan lähetti RAF:n lennättämään hänet kotiin. Anthony Eden kuoli Salisburyssä vuonna 1977 79-vuotiaana.


title: Anthony Eden

text: Edenin poika, Nicholas Eden, Edenin varakreivi (1930–1985) oli ministerinä Thatcherin hallituksessa ennen kuolemaansa AIDS:iin 55-vuotiaana.


title: Anthony Eden

text: Edenin mukaan on saanut kutsumanimen hänen suosimansa huopahattutyyppi, "Eden-hattu".


title: Johan Wegelius vanhempi

text: Johan Wegelius vanhempi (noin 1660 – 3. toukokuuta 1725 Tyrvää) oli suomalainen kirkkoherra joka oli ensimmäisiä pietismin kannattajia Suomessa.


title: Johan Wegelius vanhempi

text: Wegeliuksen vanhemmat olivat Seinäjoen kylän Uppalan talollinen Ilmajoella Tomas Jakobsson ja Karin Josefsdotter. Hän kävi Oulun pedagogiota ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1680.


title: Johan Wegelius vanhempi

text: Wegelius oli Oulun triviaalikoulun ylempänä kollegana vuodesta 1685 ja Pudasjärven kirkkoherrana vuodesta 1689. Hänet erotettiin kirkkoherran virasta pietismin kannattajana 1691 mutta hän pääsi palaamaan papinvirkaan seuraavana vuonna 1692. Wegelius oli tämän jälkeen Paimion kappalaisena vuodesta 1693 ja Tyrvään kirkkoherrana vuodesta 1697. Hän sai rovastin arvon 1706 ja hänestä tuli lääninrovasti 1707. Wegelius oli synodaaliväitöksen respondenttina pappeinkokouksessa Turussa 1696 ja saarnaajana pappeinkokouksessa 1701. Isonvihan aikana hän oli kahdeksan ja puoli vuotta venäläisiä paossa Torniossa.


title: Johan Wegelius vanhempi

text: Johan Wegelius oli naimisissa vuodesta 1684 Kristina Lauraeuksen kanssa. Heidän poikiaan olivat Oulun kirkkoherra Johan Wegelius nuorempi (1693–1764), Tammelan pitäjänapulainen David Wegelius (1696–1731) ja Karkun kirkkoherra Gabriel Wegelius (1701–1746).


title: Juhana Wegelius

text: Juhana Wegelius voi viitata kahteen varhaisherännäisyyden johtomieheen:


title: Lantio

text: Lantio () on alaraajojen ja selän välissä oleva anatominen alue, jonka tukirangan muodostaa luinen lantiorengas. Lantioon kuuluu alueella olevia lihaksia ja sisäelimiä, kuten virtsarakko, peräsuoli ja kohtu. Lantiorengas muistuttaa suppilomaista rakennetta; suppilon yläosaa kutsutaan isoksi lantioksi ja alaosaa pikkulantioksi. Pikkulantion muoto ja koko ovat tärkeitä synnytyksen kulun kannalta.


title: Lantio

text: Lantiorengas koostuu lonkkaluista, ristiluusta ja häntäluusta. Lonkkaluut muodostavat lantion etu- ja sivuseinät, ja ne yhdistyvät edessä toisiinsa häpyliitoksella ("symphysis pubis"). Takana lonkkaluut yhdistyvät ristiluuhun ristisuoliluunivelillä (SI-nivelet, "articulatio sacroiliaca").


title: Lantio

text: Lantion pohjalla tarkoitetaan niitä pehmeitä rakenteita, jotka rajaavat lantion aukon alaosan. Lantion pohjan muodostavat peräaukon kohottajalihas ("musculus levator ani"), häntälihas ("musculus coccygeus") ja sidekudoskalvo ("fascia"). Peräaukon kohottajalihaksen oikea ja vasen osa yhdessä muodostavat lantion välipohjan ("diaphragma pelvis"). Käytetään myös termiä lantion alapohja ("diaphragma urogenitale"), joka koostuu virtsaputken sulkijalihaksesta ("musculus sphincter urethrae"), "musculus transversus perinei profundus"- ja "musculus transversus perinei superficialis"-lihaksista ja välilihan kalvosta.


title: Lantio

text: Kaikilla selkärankaisilla on lantio, mutta nisäkkäillä se on kehittynein.


title: Lantio

text: Lantiota voidaan käyttää määrittämään sukupuoli esimerkiksi oikeuslääketieteessä. Naisen lantio on leveämpi ja matalampi kuin miehellä, ja häpyluiden välinen kulma on suurempi. Lisäksi häpyliitos on kaksi kertaa miehen häpyliitosta kapeampi. Miehen lantio on yleensä raskasrakenteisempi ja pidempi pystysuunnassa. Naisen lantio on muovautunut siroksi ja leveäksi, jotta synnytys olisi mahdollista. Miehen kapeammalla ja raskasrakenteisemmalla lantiolla on taas ollut luultavasti se hyöty, että se on kestänyt paremmin kolhuja, ja ollut eduksi ketteryydessä. Lantion kehittyminen joko naisen tai miehen lantioksi määräävät kromosomit. Jos kromosomiyhdistelmässä on enemmän kuin yksi X, tulee henkilölle naismainen lantio, vaikka olisikin mies. Miehille tyypillinen naismaisia rakenteita lantioon aiheuttava kromosomipoikkeama on yhdistelmä XXY.


title: Levottomat

text: Levottomat on Aku Louhimiehen ohjaama elokuva, joka sai ensi-illan vuonna 2000. "Levottomat" nousi julkisuuteen suuren kohun siivittämänä elokuvassa esiintyneen runsaan seksin vuoksi. Elokuva oli yksi Suomen katsotuimmista elokuvista julkaisuvuotenaan. Samu Heikkilä palkittiin elokuvasta parhaan leikkauksen Jussi-palkinnolla vuonna 2001.


title: Levottomat

text:
Elokuva kertoo yhden illan juttuja
harrastavasta Arista, jolle mikään ei tunnu miltään, ja hänen ystäväpiiristään, joka viettää nuoruutensa viimeistä vapaata kesää. Elokuvalle julkaistiin kaksi jatko-osaa, joilla ei kuitenkaan Louhimiehen mukaan ole muuta yhteistä "Levottomien" kanssa kuin sama markkinointinimi.


title: Levottomat

text: Elokuva kertoo ambulanssilääkäri Arista (Mikko Nousiainen), joka harrastaa yhden illan juttuja. Ari ei tapaa kohtaamiaan naisia toista kertaa, koska pelkää, että sitoutuminen johtaa toisen satuttamiseen. Hänestä ei tunnu miltään. Uimarannalla Ari tapaa Tiinan (Laura Malmivaara), joka ihastuu Ariin, ja painostaa Arin tapaamaan hänet toistamiseen. He alkavat seurustella lähes Arin huomaamatta, ja pian Tiina esittelee Arin omille ystävilleen Ilonalle (Matleena Kuusniemi) ja Hanna-Riikalle (Irina Björklund) sekä heidän poikaystävilleen, Stigille (Petteri Summanen) ja Rikulle (Valtteri Roiha). Ystävykset alkavat viettää nuoruutensa viimeistä vapaata ja huoletonta kesää.


title: Levottomat

text: "Levottomat" oli ohjaaja Aku Louhimiehen lopputyö Elokuvataiteen laitokselta. Hän halusi tehdä Truffaut-henkisen elokuvan, joka kuvaisi sen hetkistä Suomea. Inspiraatiota hän sai Albert Camus’n romaanista "Sivullinen", josta hän oli halunnut tehdä elokuvan jo nuorempana. Myös elokuvan työnimi oli "Sivullinen". Aleksi Bardyn kirjoittama käsikirjoitus ei aluksi saanut innostunutta vastaanottoa: rahoittajat pitivät tarinaa synkkänä eikä elokuvan viisinäytöksistä rakennetta pidetty toimivana. Lopulta Solar Filmsin Markus Selin tarttui käsikirjoitukseen.


title: Levottomat

text: "Levottomien" ideaa kehitettiin pitkään. Aluksi tarina sijoittui Helsinkiin, koska Louhimies ja hänen assistenttinsa Mikko Kouki halusivat elokuvaan raitiovaunukiskoja. Kouki muutti Turkuun, jossa Louhimies vieraili silloin tällöin lukioystävänsä luona. Hän piti kaupungista ja sai idean käyttää Turkua sivullisuuden kuvaamiseen. Hän pyysi Koukin assistentikseen hänen Turku-kontaktiensa takia. Kouki osallistui kaikkeen tekstin muokkaamisesta koekuvauksien vastanäyttelemiseen.


title: Levottomat

text: Kuvaukset aloitettiin kesällä 1999 Ruissalossa, ja aktiivinen kuvausvaihe kesti noin kuukauden. Ongelmia kuvauksissa aiheutti epäpätevä skarppari eli kuvien terävyyden varmistaja. Kuvaajaksi valittu tuttu henkilö Islannista otti skarppariksi ystävänsä, joka ei ollut alan ammattilainen. Ensimmäiset kuvamateriaalit olivat epäteräviä ja kuvaukset jouduttiin keskeyttämään. Uudeksi kuvaajaksi valittiin Mac Ahlberg Yhdysvalloista. Kuvaussää oli Louhimiehen mukaan jopa liiankin hyvä, minkä takia elokuvaa ei hänen mukaansa kelpuutettu kaikille ulkomaisille elokuvafestivaaleille. Elokuva ”ei näyttänyt tarpeeksi suomalaiselta”, sillä siihen ”kaivattiin kaurismäkeläistä ankeutta, ei aurinkoa”.


title: Levottomat

text: Näyttelijöille kerrottiin, että projekti on tiivis ja työtapa ryhmäkeskeinen. Heidät asutettiin Turun Humalistonkadulla sijainneeseen hotelliin Mikko Nousiaista lukuun ottamatta. Louhimies halusi näyttelijöiden viettävän paljon aikaa keskenään. Työtapoihin kuuluivat muun muassa improvisointi ja terapialautapelin pelaaminen roolihahmoilla. Näyttelijöiden palkat olivat sidoksissa katsojalukuihin, ja jokaisella sadalla tuhannella katsojalla palkkiot nousivat. Moni elokuvan näyttelijöistä vietti vapaapäivänsä Louhimiehen toivomuksesta Turussa, missä he pelasivat lautapelejä kahviloissa ja syventivät näin kollegiaalista suhdettaan. Elokuvan jälkeen Laura Malmivaara ja Aku Louhimies alkoivat tapailla ja menivät lopulta naimisiin.


title: Levottomat

text: Matleena Kuusiniemeä hauskanpito ei kiinnostanut niin paljoa: hän oli alun perin tullut tekemään taide-elokuvaa ja yllättyi tuotannosta. Hän piti elokuvan markkinointia esineellistävänä ja kieltäytyi osallistumasta markkinointikierrokselle. Pääosanäyttelijä Mikko Nousiaisen mieleen jäivät parhaiten elokuvan kohtaukset, joissa kaikki näyttelijät olivat paikalla. Hänen mukaansa elokuvan tekeminen oli kaikille uutta, minkä takia he tukeutuivat toisiinsa. Koska elokuvassa oli paljon arkaluontoisia kohtauksia, Nousiaisen mukaan oli tärkeää, että he ”uskalsivat olla keskenään auki ja vapaita”.


title: Levottomat

text: Louhimies on pitkään halunnut tehdä elokuvalle jatko-osan samoilla näyttelijöillä. Tuotantoyhtiö markkinoi myöhemmin uusia elokuvia "Levottomat"-nimellä, mutta Louhimiehen mukaan niillä ei ole mitään tekemistä alkuperäisen elokuvan kanssa.


title: Levottomat

text: Elokuva sai teattereissa 290 000 katsojaa, ja sen televisioensi-ilta vuonna 2002 yli 900 000 katsojaa. Elokuva oli yksi Suomen katsotuimmista elokuvista julkaisuvuotenaan.


title: Levottomat

text: Film-o-holicin arvostelussa Juha Rosenqvist moitti elokuva tarinaa pintapuoliseksi ja niin kiiltokuvamaiseksi, että ”ennemminkin kyse on onnettomista nuorista kuin levottomista”. Hän piti seksuaalisuutta elokuvan pelastuksena. MTV3:n arvostelussa Tuuve Aro sanoi, että Louhimiehen kerronta ”keinuu lämminsävyisen kuvauksen tahtiin kuin juhannusvalssi”, mutta elokuvaa raskauttaa sen pituus. Vaikka elokuvassa onkin kyse seksuaalisuudesta, hänen mukaansa seksiä on liikaa ja ”alasti kekkalointi muuttuu jossain vaiheessa tahattoman koomiseksi”. Hänen mukaansa elokuvassa on ”vahvasti läsnä nuoruuden kiihkeys ja kaipuu, kesän kauneus ja hetkellisyys”. "Helsingin Sanomien" "Nyt"-liitteen arvostelussa Jussi Karjalainen kirjoitti, että ”"Levottomat" on ripeä, nopea ja oikeista asioista tiivistä dialogia suoltava nuorison ja nuorten aikuisten elokuva, joka mättää lähinnä vain siinä, että se ei aina tunnu uskottavalta”. Hänen mukaansa elokuva määritti sen hetken rajat seksin käsittelylle valtavirran elokuvissa.


title: Levottomat

text: "Imagessa" 12/2015 elokuvaa kutsuttiin sukupolvikokemukseksi.


title: Levottomat

text: Elokuvan seksikohtaukset herättivät julkaisuvuonna kohua ja paheksuntaa. Antti Lindqvist kirjoitti "Katso"-lehdessä, että elokuvassa oli eniten alastomuutta ja seksiä sitten Lauri Törhösen "Riisumisen" (1986). Joitakin arvostelijoita myös ärsytti markkinoinnissa käytetty rinnastus "Käpy selän alla" -elokuvaan, sillä he pitivät "Levottomia" sitä köykäisempänä. Ylen kesäkinossa 2013 elokuvaa kuitenkin pidettiin ”rohkeana ja tuoreena kuvauksena oman aikansa nuorista rakkauden etsijöistä”.


title: Levottomat

text: Elokuvasäätiön toimitusjohtaja Jouni Mykkänen sanoi elokuvavuoden avajaispuheessaan 2001 elokuvan olleen suurelle osalle katsojista ”hätkähdyttävä”. Vuonna 2003 Jörn Donner piti omien elokuviensa seksikohtauksia kesyinä verrattuna "Levottomiin".


title: Levottomat

text: Antti Alasen mukaan Arin hahmon kautta "Levottomat" käsittelee 1990-luvun sinkkuelämää, osin tarkoituksettomasti. Hän sanoo, että ”alastomuuden kuvaus koettiin "Levottomissa" uutena ja rohkeana, vaikka tämäkään ei ollut tekijöiden tarkoitus”. Poikkeuksellista oli roolihahmojen kokoalastomuus. Alastomuudesta tuli yksi elokuvan suosion syistä, vaikka sekään ei Alasen mukaan ollut laskelmoitua.


title: Levottomat

text: Levottomat sai kaksi Jussi-palkintoa. Samu Heikkilälle myönnettiin leikkaus-Jussi ja Leri Leskiselle erikois-Jussi elokuvan tunnuslaulusta ja musiikista.


title: Comeback

text: Comeback () on usein käytetty nimitys artistin tai yhtyeen tekemästä paluusta, joka tapahtuu usein uuden äänilevyn julkaisun tai live-esiintymisen muodossa. Ennen comebackia artisti tai yhtye on ollut joko pitkällä tauolla tai ilmoittanut lopettavansa kokonaan. Comeback-sanaa käytetään musiikkimaailman lisäksi muuallakin, kuten esimerkiksi urheilussa.


title: Mikael Choraeus

text: Mikael Choraeus (15. maaliskuuta 1774 Vöyri – 3. kesäkuuta 1806 Karlberg, Ruotsi) oli suomalainen runoilija. Hän toimi Turun akatemian retoriikan dosenttina vuosina 1799–1802. 1802 hän siirtyi Ruotsiin papiksi. Hänen runoistaan tunnetaan erityisesti lyhyet runot, jotka muistuttavat F. M. Franzenin runoja. Choraeus oli juhlarunoilija, mutta kirjoitti myös pilkka- ja pilarunoja.


title: Mikael Choraeus

text: Choraeuksen vanhemmat olivat Kristiinankaupungin kappalainen Mikael Choraeus (1739-1790) ja Anna Margareta Hammar. Hän kävi Västeråsin lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1792. Choraeus valmistui filosofian maisteriksi Uppsalan yliopistosta 1797 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1802.


title: Mikael Choraeus

text: Choraeus oli Turun akatemian kaunopuheisuuden dosenttina 1799–1802, ja hän toimi kotiopettajana kenraali Ernst Gustaf von Willebrandin luona 1799–1800 sekä maaherra Robert Wilhelm de Geerin luona 1800–1802. Hän oli sitten Ruotsissa Karlbergin sota-akatemiassa teologian apulaisena vuodesta 1802 ja Södermanlandin rykmentin pastorina sekä ylimääräisenä kuninkaallisena hovisaarnaajana vuodesta 1803.


title: Mikael Choraeus

text: Choraeus oli naimisissa vuodesta 1805 Sofia Kristina Westerin kanssa.


title: Mikael Choraeus

text: Turun Ruissalossa sijaitsee Choraeuksen lähde, joka oli Choraeuksen mielipaikkoja. Hän ylisti Ruissaloa myös runoissaan.


title: Mikael Choraeus

text: Olof ja Siri Granholmin säätiö on vuodesta 1995 jakanut Mikael Choraeuksen mukaan nimettyä Choraeus-kirjallisuuspalkintoa ("Choraeuspriset").


title: Mew (Pokémon)

text: Mew () on yksi kuvitteellisista Pokémon-lajeista Nintendon ja Game Freakin Pokémon-tuoteperheessä. Pokémonin loi alun perin Satoshi Tajiri. Mew on pieni pinkin värinen kissaeläinmäinen Pokémon, joka on tyypiltään meedio. Game Freakin ohjelmoija Shigeki Morimoto lisäsi sen peliin alun perin salaisena hahmona. Sen olemassaolo synnytti huhuja ja myyttejä, mikä osaltaan lisäsi pelisarjan suosiota. Aluksi se oli hankittavissa vain Pokémonien jakamistilaisuuksista.


title: Mew (Pokémon)

text: Sen kuono on lyhyt ja leveä, ja sillä on kolmiomaiset korvat ja suuret, siniset silmät. Sillä on kolmisormisilla tassuilla varustetut lyhyet raajat, suuret takajalat ja soikeanmuotoiset merkinnät sen jalkapohjissa, sekä sen pitkä, ohut häntä päättyy munanmuotoiseen kärkeen. Sen turkki on niin hienoa ja ohutta, että sen pystyy näkemään vain mikroskoopin avulla.


title: Mew (Pokémon)

text: Kuten elokuvista Mewtwon vastaisku ja Lucario and the Mystery of Mew käy ilmi, Mew näyttää osoittavan merkkejä älykkyydestä, uteliaisuudesta, leikkisyydestä, ja jopa epäitsekkyydestä. Se on uskomattoman mukautuva, pystyessään kulkemaan vapaasti sekä ilmassa että veden alla. Tämän lisäksi se voi luoda pinkinvärisen energiasuojan ympärilleen itseänsä suojaamaan. Ennen klooninsa Mewtwon luomista Mewtä pidettiin yksin kaikkein voimakkaimpana Pokemonina.


title: Mew (Pokémon)

text: Cinnabar Islandin Pokémon Mansionista löytyvät raportit kertovat tieteellisistä tutkimusmatkoista, joiden aikana Mew olisi havaittu Guyanassa, Etelä-Amerikassa, paikassa jossa se ensimmäisen kerran löydettiin. Koska Mew pystyy tekemään tahtonsa avulla itsestään näkymättömän, hyvin harva ihminen on tietoisesti nähnyt sen. Tämä taas on johtanut siihen että monet tutkijoista ovat pitäneet sitä sukupuuttoon kuolleena tai vaihtoehtoisesti pelkkänä kangastuksena. Se näyttäytyy ainoastaan puhdassydämisille ihmisille.


title: Mew (Pokémon)

text: Pokémon Red-, Blue- ja Yellow-peleissä Mew on mahdollista napata ns. Mew Glitchin avulla. Tämä ohjelmointivirhe ei esiinny muissa peleissä, kuten näiden pelien parannelluissa versioissa FireRedissä eikä LeafGreenissä.


title: Mew (Pokémon)

text: Suomessa Mew’n pystyi saamaan virallisesti 25. marraskuuta 2000 Club Nintendon järjestämä Mew-lataustapahtuma Helsingin Tennispalatsissa. Jono kiersi koko rakennuksen ympäri ja tapahtumassa jaettiin noin 2000 Mew’ta. Jakamatta jäi noin 600 Mew’ta, jotka Club Nintendo jakoi postitse alkuvuodesta 2001. Tällöin Club Nintendolle Mew’n vuoksi lähetetyssä Pokémon-pelikasetissa ollut yleinen Pokémon, kuten Magikarp, vaihdettiin Mew’hun. Laillisesti hankitun Mew’n mukana sai aitoustodistuksen, jossa oli mainittu Mew’n ID-numero. Lisäksi laillisen Mew'n OT:nä (Original Trainer) luki ”FINLAND”.


title: Mew (Pokémon)

text: Pokémon-animessa Mew teki ensiesiintymisensä ensimmäisessä Pokémon-elokuvassa. Elokuvan aikana Mew päättyy vaeltaessaan klooninsa Mewtwon rakentamalle palatsille ja joutuu taisteluun tätä vastaan.


title: Mew (Pokémon)

text: Mew esiintyi myös elokuvassa "Lucario and the Mystery of Mew", jossa se nähtiin oman muotonsa lisäksi myös moneksi muuksi Pokémoniksi muuntautuneena. Elokuvan aikana se pakenee Kidd Summersia, joka yrittää kiinnittää siihen paikannuslaitetta seuratakseen sitä, ja vie samalla mukanaan Ashin Pikachun ja Rakettiryhmän Meowth’n mukanaan. Mew lähes kuolee elokuvan lopussa, mutta Lucario uhraa oman henkensä pelastaakseen Mew’n.


title: Mew (Pokémon)

text: Pokémonin kymmenvuotista taivalta juhlistaneessa TV-elokuvassa "The Mastermind of Mirage Pokémon" esiintyy tohtori Yung -nimisen tieteilijän luoma keinotekoinen ”Mirage Mew”. Toisin kuin muilla Yangin luomilla ”Mirage-Pokémoneilla”, Mirage Mew’lla oli sielu, eikä Yang voinut hallita sitä. Mew auttoi Ashiä ja kumppaneita tuhoamaan Yangin luoman äärimmäisen voimakkaan Mirage-Mewtwon.


title: Mew (Pokémon)

text: Mew on tehnyt pienimuotoisia esiintymisiä myös "" -elokuvassa (keräilykortin muodossa), "Mewtwon paluu" -erikoisjaksossa sekä Rakettiryhmän Meowth’n fantasiassa jaksossa "Vanha kunnon Rakettiryhmä!" ("A Lean Mean Team Rocket Machine").


title: Mew (Pokémon)

text: Mew esiintyy Pokémon Adventures -mangassa, jossa se tunnetaan myös ”Henkipokémonina”. Mangan ensimmäisessä kappaleessa Rakettiryhmän jäsenet yrittävät saada Mew’n kiinni käyttääkseen sen DNA:ta Mewtwon kloonaamiseen. Myös kouluttaja Red yrittää napata sen, mutta tuloksetta. Myöhemmin hän ja kouluttaja Blue estävät yhdessä Rakettiryhmän aikeet tämän Pokémonin nappaamisesta.


title: Pääkallonmetsästys

text: Pääkallonmetsästäjät uskovat, että kun ottaa tappamansa vihollisen pään voitonmerkiksi, hänen sielunvoimansa siirtyy voittajaan. Pääkallonmetsästäjiä ovat olleet tietyt luonnonkansat, esimerkiksi was-heimo Burmassa, Borneon dajakit sekä muutamat Etelä-Amerikassa, Filippiineillä ja Uudessa Guineassa asuvat heimot.


title: Pääkallonmetsästys

text: Jotkut heimot käsittelevät päät niin että ne kutistuvat, mutta kasvonpiirteet säilyvät ennallaan. Esimerkiksi Ecuadorin jivaro-intiaanit poistavat pään luut ja kuivaavat ja savustavat pään nahan niin, että se kutistuu nyrkin kokoiseksi "tsantsaksi".


title: Kompas

text: Kompas (indonesiaksi "kompassi") on Indonesiassa ilmestyvä sanomalehti. Sitä on julkaistu vuoden 1965 kesäkuusta lähtien.


title: Kompas

text: Kompasia alettiin julkaista 28. kesäkuuta 1965 Jakartassa. Lehden nimi oli aluksi "Bentara Rakyat", mutta presidentti Sukarnon ehdotuksesta nimeksi muutettiin "Kompas".


title: Mäski

text: Mäski on oluen ja erilaisten tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa saatava sivutuote, joka jää jäljelle, kun osa mallasrouheen tärkkelyksestä on mäskäyksessä amyloitu mallassokeriksi ja dekstriiniksi.


title: Mäski

text: Oluen valmistuksessa sanalla "mäski" tarkoitetaan sitä "sivutuotetta", joka jää jäljelle, kun panoksesta on erotettu nestemäinen vierre. Varsinainen olut siis valmistetaan vierteestä.


title: Mäski

text: Viinan tai hiivan valmistamisessa sanalla "mäski" on eri merkitys, ja se merkitsee "käymispanosta". Mäskiä kutsutaan "rankiksi", kun mäskistä on tislattu pois alkoholi esimerkiksi pontikaksi. Oluen "mäski" on siis viinan tai hiivan "rankki".


title: Mäski

text: Mäskijätettä käytetään karjan ruokinnassa rehuna, ja kaljamaltaan rukiista valutettua mäskiä voi myös käyttää leivonnassa.


title: MTV

text: Lyhenne MTV tai Mtv voi viitata ainakin seuraaviin:


title: The Jakarta Post

text: The Jakarta Post on Indonesian luetuin englanninkielinen sanomalehti. Lehteä alettiin julkaista vuonna 1983. Sitä julkaistaan päivittäin.


title: Kuensel

text: Kuensel on Bhutanin ainoa sanomalehti. Sitä alettiin julkaista vuonna 1967. Lehdessä on artikkeleita kolmella eri kielellä: dzongkhaksi (Bhutanin kansallinen kieli), englanniksi ja nepaliksi. Siinä on 28 sivua, joista 16 ovat dzongkhaksi ja englanniksi ja loput nepaliksi. Vuoteen 1996 asti sanomalehdessä oli 20 sivua, joista 12 olivat dzongkhaksi ja englanniksi ja loput nepaliksi.


title: Jöns Budde

text: Jöns Andersinpoika Budde (myös Jöns Raek tai Räk, Johannes Andreas Budde; s. mahd. noin 1437, k. 1491 jälkeen) oli Naantalin luostarin munkki ja uskonnollinen kirjailija. Hän on Suomen kirjallisuuden ensimmäisiä nimeltä tunnettuja henkilöitä sekä keskiajan tunnetuimpia suomalaisia. Budden syntymä- tai kuolinvuotta ei tiedetä, mutta varhaisin merkintä hänestä on vuodelta 1461 ja myöhäisin 1491. Hän kirjoitti ruotsiksi.


title: Jöns Budde

text: Varhaisin tieto Buddesta on vuodelta 1461, jolloin hän oli todistajana eräässä oikeudenkäynnissä. Tuolloin hän lienee ollut vielä noviisi; vasta seuraavana vuonna hänet mainitaan varsinaisena munkkina. Koska birgittalaisveljeltä edellytettiin vähintään 25 vuoden ikää, olisi Budde näin ollen syntynyt viimeistään vuonna 1437. Hänen on epäilty olleen kotoisin ruotsinkieliseltä Pohjanmaalta, mutta tätä ei tiedetä varmasti. Kielitaitonsa perusteella Budde lienee opiskellut ainakin Turun katedraalikoulussa ja mahdollisesti myös ulkomailla.


title: Jöns Budde

text: Kaikki häntä koskevat tiedot liittyvät hänen toimintaansa Naantalin luostarissa, jossa hän käänsi latinankielisiä kirjoituksia nunnien lukemistoksi. Budde käänsi pyhimyslegendoja sekä laati vanhimmat ruotsinnokset eräistä Vanhan testamentin kirjoista. Sen lisäksi häneltä tunnetaan noin 20 muuta teosta, jotka ovat enimmäkseen käännöksiä latinasta ruotsiksi. Näistä tunnetuin on "Jöns Buddes bok". Hänen tekstejään käytettiin papiston tarpeisiin, mutta niitä luettiin myös ajanvietteenä.


title: Jöns Budde

text: Buddea pidetään usein Suomen ensimmäisenä kirjailijana, mutta tosiasiassa ainakin suurin osa hänen teoksistaan oli käännöksiä. Hän pyrki kuitenkin käännösvalinnoillaan vaikuttamaan ympäristönsä oloihin, ja näin pyhimysten auktoriteettiin nojaavat tekstit saivat kokonaan uuden merkityksen tarpeen mukaan. Keskiajalla kääntäjän rooli oli tärkeämpi kuin nykyisin, koska harva osasi lukea tai kirjoittaa ja vielä harvempi hallitsi latinan.


title: Jöns Budde

text: Viimeisin merkintä Buddesta on vuodelta 1491, joten hänen oletetaan kuolleen pian sen jälkeen. Budde jätti kuoltuaan Naantalin luostarille alttarikalkin ja omistuskirjoituksella varustetun öylättilautasen.


title: Jöns Budde

text: "Jöns Buddes bok" on Budden tuotannon ainut teos, josta on säilynyt yksi alkuperäiskappale nykypäiviin asti; se löydettiin 1700-luvulla Turun tuomiokirkosta ja sijoitettiin Tukholman kuninkaalliseen kirjastoon. Muista hänen käännöksistään on säilynyt vain 1500-luvulla tehtyjä kopioita (kaikki Ruotsissa) ja pyhän Birgitan elämäkerta tunnetaan ainoastaan H. G. Porthanin kuvauksista, sillä sen viimeinen tunnettu kopio tuhoutui Turun palossa vuonna 1827.


title: Jöns Budde

text: Kaikki latinasta ruotsiksi.


title: Messukirja

text: Messukirja (lat. "missale") on katoliseen kirkkoon kuuluvien, latinalaista riitusta käyttävien paikalliskirkkojen liturginen kirja, joka sisältää kaikki ohjeet ja tekstit kaikkien vuoden messujen viettämiseen. Vuonna 1570 julkaistu paavi Pius V:n "Missale Romanum" ("Roomalainen messukirja") korvasi ensimmäisenä piispanistuinten omat messukirjat. Nykyään messukirjat julkaistaan alun perin latinaksi, ja käännetään siitä muille kielille.


title: Messukirja

text: Katolinen kirkko käytti keskiajalla Suomessa omaa messukirjaa, "Missale Aboensea". Ensimmäinen painettu suomenkielinen messukirja oli Mikael Agricolan kokoama "Messu eli Herran Echtolinen".


title: Antti Lizelius

text:
Antti Lizelius (12. lokakuuta 1708 Tyrvää – 15. lokakuuta 1795 Mynämäki) oli suomalainen pappi ja kirjallisuusmies, joka vaikutti myös suomen kirjakielen kehitykseen. Hän toimi Mynämäen kirkkoherrana vuodesta 1769. Hän oli ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden, "Suomenkielisten Tieto-Sanomien", julkaisija lehden ilmestyessä vuosina 1775–1776 sekä kahden raamatunpainoksen kielentarkastaja. Lizeliuksen tarkastama Raamattu (Biblia) oli Suomen kirkossa käytössä 1930-luvulle asti ja eräät herätysliikkeet käyttävät niitä edelleen. Lizelius otti ortografiassa käyttöön c:n sijasta k:n.
300 vuotta Lizeliuksen syntymästä 12. lokakuuta 2008 Mynämäellä julkaistiin hänelle omistettu muistomerkki, jonka on suunnitellut kuvanveistäjä Jarkko Roth.


title: Antti Lizelius

text: Tyrvään pitäjän Vehmaan kylässä 12. lokakuuta 1708 syntyi Villin taloon Simo Heikinpojan ja Kaisa Erkintyttären seitsemänneksi lapseksi Anders Simonpoika. Lapsuutta varjostivat isonvihan miehityskaudet. Opintielle ei talonpoikaisesta suvusta ennen Andersia ollut lähtenyt kuin hänen setänsä Karkun kappalainen Barthold Lizelius, jolta Anders omaksui sukunimensä. Vuonna 1725 opintiensä Turun katedraalikoulussa aloittaneen Andersin koulumenestys jatkui 1731 Turun akatemiassa. Lizeliuksen lahjakkuudesta kertoo se, että hän nautti useana vuonna akatemian stipendiä, joka oli tarkoitettu nimenomaan parhaille opiskelijoille.


title: Antti Lizelius

text: Opiskeluaikanaan Lizelius loi tärkeitä suhteita aikansa vaikuttajiin. 1733–1736 hän toimi Huittisten kirkkoherran Nils Idmanin perheessä kotiopettajana. Lizelius promovoitiin maisteriksi 1735 eli samaan aikaan kuin kuuluisat aikalaisensa Kaarle Fredrik Mennander ja Andreas Kraftman. Papiksi hänet vihittiin kaksi vuotta myöhemmin, jolloin hän myös pääsi Turun katedraalikoulun kollegan virkaan, missä hän toimi seuraavat kaksi vuotta.


title: Antti Lizelius

text: Papiksi pääseminen ei ollut talonpoikaissyntyiselle suinkaan helppoa ja varsinkaan ylempiin virkoihin. Lizeliuksen lahjakkuus ja virkavuodet opettajana katsottiin luultavasti eduksi, kun hän sai Pöytyän kirkkoherran viran.


title: Antti Lizelius

text: Vuodesta 1739 Lizelius hoiti Pöytyän seurakuntaa virkaatekevänä ja 8. heinäkuuta 1741 alkaen vakinaisena kirkkoherrana. Hän ehti paimentaa laumaansa täysipäiväisesti aina vuoteen 1757 asti, jolloin hän joutui hoitamaan virkaatekevänä Mynämäen rovastikunnan lääninrovastin virkaa, mihin hänet nimitettiin vakinaiseksi 13. joulukuuta 1758.


title: Antti Lizelius

text: Lizeliuksen ura eteni, ja hän muutti Pöytyältä Mynämäelle 1761, kun kuningas oli 19. huhtikuuta 1760 nimittänyt hänet Mynämäen kirkkoherraksi. Lizeliuksen siteet Pöytyään eivät kuitenkaan katkenneet silloinkaan, sillä hän vieraili vanhassa kotiseurakunnassaan useat kerrat lääninrovastin ominaisuudessa pitämässä tarkastuksia.


title: Antti Lizelius

text: Lizeliuksen kotipitäjän Tyrvään murteessa, ei esiintynyt erittäin monissa suomen murteissa esiintyvää loppuvokaalien katoa eikä lounaismurteille ominaista pitkien, muualla kuin ensitavussa sijaitsevien vokaalien lyhenemistä. Lizelius hylkäsi nämä piirteet teksteissään, mikä oli poikkeuksellista tuohon aikaan. 1800-luvulla ne katosivat suomen kirjakielestä lähes kokonaan.


title: Ruoansulatus

text: Ruoansulatus eli "digestio" saa aikaan sen, että monimutkaiset ravintoaineet pilkkoutuvat yksinkertaisiksi aineiksi, jotka ruumiin solut sitten käyttävät hyväkseen energianlähteenä ja rakennusmateriaalina. Hiilihydraatit pilkkoutuvat osittain suussa amylaasi-entsyymin vaikutuksesta yksinkertaisiksi sokereiksi (ennen kaikkea rypälesokeriksi eli glukoosiksi), jotka ovat solujen tärkein energianlähde. Mahassa proteiinit eli valkuaisaineet hajoavat pepsiini-entsyymin vaikutuksesta aminohapoiksi, jotka puolestaan käytetään elimistön rakennusaineiksi. Rasvat kulkeutuvat soluihin rasvahapoiksi ja glyseroliksi pilkkoutuneina. Sitten nämä aineosat yhdistyvät uudelleen ja rasva käytetään joko solujen rakennusaineeksi tai se jää ravintovarastoksi rasvasoluihin. Ravinnon käsittely tapahtuu ruoansulatuskanavassa. Lukuun ottamatta niitä elimiä joiden kautta ravinto kulkee suusta suoliston loppuun asti, ruoansulatuselimistöön kuuluu joukko ruoansulatusrauhasia, kuten sylkirauhaset, maharauhaset, suolinesterauhaset, haima ja maksa, jotka erittävät ruoansulatusnesteitä. Nämä sisältävät entsyymejä, joiden avulla ravinnon pilkkoutuminen käyttökelpoiseen muotoon tapahtuu nopeasti.


title: Ruoansulatus

text: Ihmisen ruoansulatus on järjestelmä, joka muuttaa syödyn ravinnon elimistölle käyttökelpoiseen muotoon. Ensin ravintoa pilkkovat suussa kieli ja hampaat. Sylkirauhaset erittävät mukaan sylkeä. Ruoka jatkaa matkaa nieluun ja ruokatorveen ja edelleen mahaan. Täältä ravinto etenee ohutsuoleen, jossa suurin osa ravinnosta imeytyy ohutsuolen seinämän läpi. Imeytymätön aines kertyy paksusuoleen, jossa vielä osa aineista imeytyy elimistöön. Loppu poistuu lopulta peräaukon kautta ulosteena. Ihmisen ruoansulatuskanava on noin 9 metriä pitkä. Ruoansulatuksen fysiologia vaihtelee yksilölliseti sekä muiden tekijöiden, kuten ruoan ominaisuuksien ja aterian koon mukaan. Ruoansulatus kestää tavallisesti 1-3 vuorokautta.


title: Ruoansulatus

text: Tutkimuksessa on havaittu terveillä, länsieurooppalaista ruokavaliota noudattavilla, liikkuvilla aikuisilla ravinnon energiasta imeytyvän keskimäärin 89,4 %. Energiaravintoaineista rasvan havaittiin imeytyvän 92.5-prosenttisesti, proteiinin 86,9-prosenttisesti ja hiilihydraattien 87.3-prosenttisesti. Tutkimuksessa verrattiin nautitun ravinnon energiamäärää pommikalorimetrillä mitattuun ulosteen energiamäärään.


title: Ruoansulatus

text: Ruoansulatuksen kannalta merkittäviä elimiä ovat maksa ja haima. Haima erittää suurimman osan ruoansulatusentsyymeistä. Maksa säätelee veren sokeri- ja aminohappopitoisuuksia, varastoi monia aineita sekä valmistaa ravinnosta muun muassa rasvoja ja glukoosia.


title: Ruoansulatus

text: Ruoansulatuskanavassa ravinto ja sen mukana tulleet mikrobit ja muut aineet joutuvat vaihteleviin ympäristöihin. Suu on lähes neutraali ympäristö, maha taas hyvin hapan ja osa suolesta lievän emäksinen. Aineet kohtaavat monia ruoansulatusentsyymeitä, jotka hajottavat suolessa kulkevat aineet elimistön käyttöön sopiviksi aineiksi.


title: Okapäämadot

text: Okapäämadot, aikaisemmin okakaulamadot ("Kinorhyncha") on eläinkunnan pääjakso. Okapäämadot ovat pieniä, vain vajaan millin pituisia. Niiden päässä on väkästen ympäröimä, esiin työntyvä kärsä. Okapäämatolajeja tunnetaan noin 35 enimmäkseen Euroopan rannikoilta. Suomen ainoa tunnettu laji on "Echinoderes levanderi".


title: Helmiveneet

text: Helmiveneet (Nautiloidea) ovat kuorellisia, merissä eläviä pääjalkaisten luokkaan luettavia nilviäisiä. Helmiveneet olivat varhaisimpia pääjalkaisia ja niiden valtakausi oli jo paleotsooisella maailmankaudella 400–500 miljoonaa vuotta sitten, jolloin ne olivat merten hallitsevia petoja. Noin 2 500 lajia tunnetaan fossiileista. Kaikkien muiden pääjalkaisten katsotaan kehittyneen varhaisista helmiveneistä noin 400 miljoonaa vuotta sitten.


title: Helmiveneet

text: Nykyisin eläviä helmiveneitä tunnetaan vain kuusi lajia, kaikki Nautilida-lahkon Nautilidae-heimon kahdessa suvussa: "Allonautilus" ja "Nautilus". Nämä lajit ovat noin 20 senttimetriä pitkiä ja elävät trooppisissa merissä. Ne viettävät suuren osan ajastaan yli sadan metrin syvyydessä ja niitä on löydetty usein 500–700 metrin syvyyksistä. Samojen sukujen helmiveneitä tunnetaan eoseenikauden fossiileina.


title: Helmiveneet

text: Nykyisillä helmiveneillä on spiraalimainen kuori, jonka väliseinät (septat) jakavat erillisiin lokeroihin. Alkeellisten helmiveneiden kuori oli kuitenkin suora, kartiomainen ja monenlaisia muotoja esiintyi helmiveneiden valta-aikoina.


title: Helmiveneet

text: Helmiveneen kuoren sisällä kammiosta toiseen ja väliseinissä olevien reikien kautta kulkee yhtenäinen kudosrihma. Se säätelee eri kammioissa olevan veden ja ilman määrää ja helmiveneen kelluvuutta.


title: Helmiveneet

text: Helmiveneellä on kaksi silmää ja samanlaisia lonkeroita kuin muillakin pääjalkaisilla. Lonkeroita voi olla jopa 90 kappaletta, eikä niissä ole imukuppeja. Helmiveneen silmissä ei ole linssiä, ja on arveltu, että se näkee ympäristön mustavalkoisena ja epäselvänä.


title: Helmiveneet

text: Helmiveneiden aivot eivät ole kovin kehittyneet verrattuna muihin pääjalkaisiin, vaan niillä on aivojen tilalla ns. aivosolmukkeet, joiden sijainti on silmien takana.


title: Helmiveneet

text: Helmivene hengittää kahdella kidusparilla. Helmiveneen sydän sijaitsee sen vaippaontelon takana. Sydän pumppaa helmiveneen tarvitseman veren sen alkeelliseen verenkiertoon.


title: Helmiveneet

text: Helmiveneen kuori on haluttu matkamuisto ja monet etupäässä köyhät helmiveneiden levinneisyysalueella elävät kalastajat tienaavat lisäansioita pyydystämällä ja myymällä helmiveneitä. Pyydystäminen on kuitenkin fyysisesti raskasta, sillä helmiveneet voivat painaa jopa kaksi kiloa. Tutkijat ja luonnonsuojelijat ovat vastanneet helmiveneiden pyydystämiseen nostamalla helmiveneitä jopa kolmensadan metrin syvyydestä ja tutkituttamalla sekä merkitsemällä näitä.


title: Balladi

text: Balladi oli alun perin lyhyt lyyrinen, tavallisesti tanssin säestyksenä laulettu lemmenruno. Myöhemmin sana tuli merkitsemään tunnelmallisia kertovia runoja, jotka ovat kuitenkin synkempiä kuin romanssit. Balladi on runomuotoinen, surullisesti päättyvä rakkaustarina, jonka pääosissa ovat yleensä eri säätyluokkiin kuuluvat nuorukainen ja neito. Sana tulee ranskan kielestä.


title: Balladi

text: Balladi voi tarkoittaa myös pientä tarinaa laulussa. Popmusiikin yhteydessä ja varsinkin englannin kielessä sanaa "ballad" käytetään usein mistä tahansa hitaasta kappaleesta vastapainona nopeatempoisemmille kappaleille.


title: Sappi

text: Sappi on kellanruskea, tahmea ja kitkeränmakuinen ruoansulatukseen liittyvä neste. Sitä muodostuu maksassa. Vuorokaudessa maksasta erittyy 0,5–1 litraa sappea. Ohutsuolen verenkiertoon erittämä sekretiini-hormoni sekä itse sappisuolat lisäävät sapen eritystä. Sapen tehtävänä on hajottaa rasvat pieniksi pisaroiksi, jotta ruoansulatusentsyymit pääsevät vaikuttamaan niihin. Sappi keräytyy sappitiehyitä pitkin sappirakkoon, missä se väkevöityy 4–10-kertaiseksi. Sappirakko tyhjentyy puolestaan sapenjohtimesta pohjukaissuoleen ison pohjukaissuolinystyn kohdalle.


title: Sappi

text: Sappi koostuu pääosin vedestä, kolesterolista, sappisuoloista ja sappiväriaineista (esimerkiksi bilirubiinidiglukuronidi). Näiden lisäksi siinä on fosfolipidejä, elektrolyyttejä, proteiineja, sekä raskasmetalleja, lääke- ja hormonimetabolian erittyviä lopputuotteita. Kolesteroli osallistuu sappisuolojen valmistukseen, mutta liiallisena se voi aiheuttaa sappikiviä. Sappi mahdollistaa rasvojen imeytymisen siten, että sappisuolat ja fosfolipidit sitoutuvat kolesteroliin ja muodostavat ohutsuolessa mikroskooppisen pieniä pallosia eli misellejä, joihin ravinnon mukana tulleet rasvat tarttuvat ohutsuolessa. Tällöin haiman erittämä vesiliukoinen lipaasi-entsyymi pystyy hajottamaan rasvoja monoglyserideiksi ja rasvahapoiksi. Sappiväriaineet ovat elimistön kuona-aineita, jotka aiheuttavat sapen ja ulosteiden värin.Sappihappoja syntetisoidaan yhtä paljon kuin menetetään.


title: Ballaadi

text:
Ballaadi on Toivo Särkän ohjaama elokuva vuodelta 1944.
Tarina on sepitteellinen kertomus perheellisen säveltäjän Fredrik Paciuksen (Thure Bahne) ja nuoren Ebba Dunckertin (Maaria Eira) romanssista.


title: Ballaadi

text: Kritiikeissä elokuvaa on pidetty paitsi hupaisan teennäisenä myös koomisen paatoksellisena ja yltiöisänmaallisena.


title: Sappikivi

text: Sappikivet ovat sapen kivimäisiä kiteytymiä, jotka sisältävät pääasiassa kolesterolia ja sappiväriaineita. Sappikivet ovat suuruudeltaan pippurin ja kirsikan välimailta, ja niitä esiintyy sappirakossa, tavallisesti useita.


title: Sappikivi

text: Kivet aiheuttavat vaivoja, jos ne ovat hanganneet sappirakon seinämän herkkää limakalvoa (sappirakko tulehtuu) tai jos sappikivi on tukkinut sappitiehyen. Tällaista tilaa kutsutaan sappikivitaudiksi. Sappikivet diagnosoidaan ultraäänellä ja verikokeiden antamien maksa-arvojen avulla. Tautia hoidetaan yleensä poistamalla sappirakko - tämä onnistuu useimmiten tähystysleikkauksella nukutuksessa. Harvemmin hoitona on kivien ultraäänimurskaus tai liuotushoito.


title: Sappikivi

text: Sappikivet ovat jossain määrin perinnöllisiä, mutta ylipaino ja liikunnan puute nostavat riskiä sairastua sappikiviin. Lisäksi alkoholinkäyttö ja huono ruokavalio vaikuttavat kivien syntyyn.


title: Sappikivi

text: Washingtonin yliopiston reilulla 3000:lla naisella suoritetussa seurantatutkimuksessa havaittiin runsaan fruktoosin ja tärkkelyksen käytön lisäävän sappikivien muodostumisen riskiä.


title: Turun Wiikko-Sanomat

text: Turun Wiikko-Sanomat oli Turussa vuosina 1820–1827 ja 1829–1831 ilmestynyt sanomalehti.


title: Turun Wiikko-Sanomat

text: Reinhold von Becker perusti "Turun Wiikko-Sanomat" hyvän kielenkäytön malliksi "Mnemosynessä" käydyn polemiikin innoittamana. Lehti oli alkuaikoinaan hyvin toimitettu ja sen levikki oli poikkeuksellisen suuri, ensimmäisenä vuonna jopa yli 1 600 kappaletta. Kreikan vapaustaistelun kannattaminen johti helmikuussa 1822 uutisten julkaisukieltoon, ja Becker lopetti lehden toimittamisen. Vuoden 1824 alussa hän myi sen kirjapainonomistaja Christian Ludvig Hjeltille, minkä jälkeen "Turun Wiikko-Sanomien" taso laski ja lehdestä tuli lähes yksinomaan uskonnollinen lukemisto. Turun palon aiheuttaman keskeytyksen jälkeen ulkomaanuutiset palasivat lehden palstoille, mutta sisällöltään köyhänä se kuihtui kannatuksen puutteeseen.


title: Turun Wiikko-Sanomat

text: Kerran viikossa ilmestyneen lehden toimittajina työskentelivät Beckerin jälkeen Karl Niklas Keckman (1822–1823), Karl Erik Hällfors (1823–1824) ja Engelbrekt Boije (1825–1827 ja 1829–1831). Levikki painui alle 300 kappaleen vuonna 1826 ja oli viimeisenä vuonna enää alle sata.


title: Turkin sota

text: Turkin sota käytiin Venäjän keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan välillä vuosina 1877–1878. Sotaa on nimitetty eri maissa myös Romanian itsenäisyyssodaksi ja Bulgarian itsenäisyyssodaksi.


title: Turkin sota

text: Vuonna 1876 turkkilaiset kukistivat Bulgarian kapinan, jolloin Euroopan lehdistössä nostettiin meteli turkkilaisjoukkojen Bulgariassa tekemistä hirmuteoista. Venäjän joukot hyökkäsivät maahan 1877. Nimellisesti venäläiset hyökkäsivät suojellakseen Bulgarian kristittyjä ja vapauttaakseen slaavit Turkin vallasta, käytännössä myös turvatakseen Venäjän etuja Mustallamerellä.


title: Turkin sota

text: Venäjän joukot ylittivät Tonavan ponttooneilla ja etenivät lähelle Konstantinopolia. Venäjän joukkoihin kuului myös Suomen kaarti. Suomen kaarti kunnostautui erityisesti Gornyi Dubnjakin taistelussa, ja huomionosoituksena keisari Aleksanteri II antoi sille kunnianimen "Vanhan kaartin pataljoona". Nykyisin joukko-osasto tunnetaan Kaartin jääkärirykmenttinä.


title: Turkin sota

text: Sodan alussa Venäjä ja Romania tuhosivat kaikki laivat Tonavan varrelta ja miinoittivat joen. Kesäkuussa 1877 venäläinen sotajoukko siirtyi Tonavalta jokisuistoon Galațissa ja jatkoi kulkua kohti Rusçukia. Heinäkuussa 1877 venäläiset rakensivat Svištovissa Tonavan yli sillan ja aloittivat ylittämisen. Osmanien sotamarsalkka Osman pašša siirtyi Plevnaan. Venäläinen kenraali Mihail Skobelev hyökkäsi kaupunkiin. Venäläiset taistelivat vallatakseen Plevnan lähellä sijaitsevan Grivitsan. Osman paššan sitkeän puolustuksen vuoksi venäläiset eivät useista yrityksistään huolimatta saaneet vallatuksi kaupunkia suoraan ja joutuivat siksi saartamaan sen. Plevnan piiritys (heinä–joulukuu 1877) kääntyi venäläisten ja romanialaisten joukkojen voitoksi niiden katkaistua kaupungin kaikki huoltoyhteydet Turkkiin.


title: Turkin sota

text: Romanian armeija (130 000 miestä, joista 10 000 kaatui, ja 12 000 bulgarialaista) osallistui taisteluun Venäjän puolella.


title: Turkin sota

text: Sotavoimat Georgiassa ja Armeniassa koostuivat venäläisten 75 000 miehestä ja turkkilaisten 20 000 miehestä. Ensimmäinen hyökkäys tapahtui Bayczidissa 29. huhtikuuta 1877. Lokakuussa 1877 turkkilaiset käynnistivät Adžariassa laajan hyökkäyksen venäläisiä joukkoja vastaan. Turkkilaisten tappiot Adžarian taistelussa nousivat 5 000–6 000 kaatuneeseen, ja yli 8 500 jäi sotavangeiksi. Venäläisten kuolleiden määrä oli 15 500.


title: Turkin sota

text: Murtauduttuaan läpi Balkanin vuorilta Venäjän armeija eteni nopeasti Marmaranmeren rannikolle saakka. Aselevosta sovittiin 31. tammikuuta 1878, mutta venäläiset etenivät tämänkin jälkeen. He pysähtyivät helmikuun lopussa vasta aivan Konstantinopolin porteilla, San Stefanossa. Britannian lähetettyä sotalaivoja turkkilaisten avuksi Venäjä kuitenkin luopui osmanien pääkaupungin valtaamisesta. Sodan päättänyt allekirjoitettiin San Stefanon rauhansopimus 3. maaliskuuta.


title: Turkin sota

text: San Stefanon rauhansopimuksella Venäjään liitettiin Armenian itäosa ja syntyi Suur-Bulgarian, johon kuului laajoja alueita Balkanista. Britannian ja Saksan vastustuksen vuoksi kutsuttiin koolle Berliinin kongressi, jossa Venäjä menetti voittamansa alueet. Serbia, Romania ja Montenegro itsenäistyivät, Bulgaria sai autonomian.


title: Turkin sota

text: Vuonna 1879 demokraattisesti valittu kansankokous valitsi Bulgarian ruhtinaaksi saksalaisen Battenbergin prinssin Alexanderin. Keisari Aleksanteri II nimitti suomalaisen kenraaliluutnantti Johan Casimir Ehrnroothin vuonna 1880 Bulgarian sotaministeriksi. Hänen avustuksellaan ruhtinas Aleksanteri syrjäytti seuraavana vuonna edistyksellisen valtiosäännön ja ryhtyi hallitsemaan itsevaltiaana. Vuonna 1885 Bulgarian ruhtinas Aleksanteri liitti Itä-Rumelian Bulgariaan, minkä johdosta venäläiset upseerit vangitsivat hänet ja hänet pakotettiin eroamaan.


title: Turkin sota

text: Sota aiheutti Kansainvälisen Punaisen Ristin liikkeen tunnusten jakaantumisen ristiä kannattavien kristittyjen ja puolikuuta kannattavien turkkilaisten muslimien välille. Jako on voimassa edelleen tänäkin päivänä, ja yhdistykset toimivat yhdessä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisenä liittona.


title: Turkin sota

text: Leo Tolstoin romaanin "Anna Karenina" loppupuolen tapahtumat sijoittuvat Turkin sodan aikaan. Teoksen viimeisessä osassa kuvataan Balkanille lähteviä vapaaehtoisia ja sodan venäläisissä herättämiä tunteita, niin isänmaallista (panslavistista) hurmosta kuin uskonnosta kumpuavaa vastustustakin.


title: Turkin sota

text: Tämän sodan peruja on tunnettu marssi "Oi kallis kotimaa", tunnetaan myös nimellä "Suomen kaartin paluulaulu". Sen alkusanat kuuluvat "Kauan on kärsitty vilua ja nälkää...", ja sen sanotaan soineen, kun suomalaiset joukot palasivat kotiin. Edellä mainittu Gornyi Dubnjakin taistelu mainitaan sen toisessa säkeistössä. Sodan muistoksi laulu on Kaartin Pataljoonan marssilaulu.


title: Selkäranka

text: Selkäranka () tukee vartaloa ja suojaa selkäydintä. Selkäranka koostuu nikamista. Ihmisellä on seitsemän kaulanikamaa (yksikössä "vertebra cervicalis"); 12 rintanikamaa ("vertebra thoracica"); viisi lannenikamaa ("vertebra lumbalis"); viisi ristinikamaa ("vertebra sacralis"), jotka ovat sulautuneet ristiluuksi ("os sacrum"); ja neljä (joskus kolme tai viisi) häntänikamaa ("vertebra coccygea"), jotka ovat yhdistyneet häntäluuksi ("os coccygis"). Kukin kahdestatoista kylkiluusta kiinnittyy kahteen rintanikamaan paitsi ensimmäinen, joka kiinnittyy vain ensimmäiseen rintanikamaan.


title: Selkäranka

text: Nikamien välissä on nikamavälilevy ("discus intervertebralis"). Välilevyn osat ovat kehämäinen "annulus fibrosus", joka on muodostunut syyrustosta, ja sen ympäröimä geelimäinen "nucleus pulposus". Nikamien dorsaalipuolella on nikamien kaaret ("arcus vertebrae"), joiden keskellä on aukko ("foramen vertebralis"). Nikamien aukkojen kautta kulkee selkärangankanava ("canalis vertebralis"). Selkäytimen lisäksi selkärangankanavassa on verisuonia, hermoja, likvoria eli aivoselkäydinnestettä ja selkäydinkalvot. Poikkeuksia lukuun ottamatta jokaisen nikamaparin välistä lähtee pari selkäydinhermoja, jotka hermottavat ruumiin eri osia.


title: Selkäranka

text: Kylkiluiden määrä vastaa kullakin eläinlajilla rintanikamien määrää.


title: Selkäranka

text: Ihmisen selkäranka on normaalisti sivulta katsoen mutkalla: rintarangan kohdalla on "kyfoosi" eli mutka, joka tekee selkärangan taaksepäin kuperaksi. Kaularangan ja lannerangan alueella taas on tavallisesti "lordoosi" eli mutka, joka tekee selkärangasta takaa nähden koveran. Lannerangan alapuolella ristiluu ja häntäluu muodostavat yhdessä pienen kyfoosin.


title: Selkäranka

text: "Skolioosi" on mediaanitasosta poikkeava (sivusuuntainen) mutka selkärangassa. Pysyvä skolioosi on epänormaali löydös.


title: Selkäranka

text: Selkärangan murtumat voidaan jaotella karkeasti joko traumaattisiin tai osteoporoottisiin murtumiin, joista traumaattiset murtumat syntyvät yleensä terveeseen luuhun korkean energian seurauksena, esimerkiksi putoaminen tai autokolari. Osteoporoottiset murtumat ovat hauraan luun kompressiomurtumia, jotka yleensä syntyvät ilman vammoja nikaman tai nikamien painuessa kasaan. Toinen tärkeä jaottelu murtumissa on, ovatko ne stabiileja vai instabiileja. Instabiileilla murtumilla on taipumusta muuttaa asentoaan huonommiksi, jolla on merkitystä hoitolinjaa valittaessa. Osteoporoottiset murtumat ovat käytännössä aina stabiileja.


title: Selkäranka

text: Selkärangan murtumien tavallisin oire on kipu vaurioituneen nikamarakenteen kohdalla. Mikäli murtuma aiheuttaa hermorakenteiden pinnettä, oireina on myös mahdollisesti kipua ja toimintahäiriötä ko. hermorakenteiden hermottamissa kehonosissa, kuten ylä-, tai alaraajoissa. Tärkeää diagnostiikassa on ottaa huomioon myös virtsaamis- ja ulostamisrefleksien toimintaedellytykset. Murtuman tavallisin diagnostiikkaväline on tavallinen röntgenkuva, mutta tarkempi diagnostinen osuvuus saadaan tietokonetomografiatutkimuksella, josta on myös suuri apu arvioidessa murtuman stabiliteettia ja hoitolinjan tekoa. Oireet voi olla myös epänormaalia enemmän lämpöä eli kuume.


title: Selkäranka

text:
Selkärankamurtumien hoidossa on otettava huomioon potilaan yleisen terveydentilan ja vaatimustason lisäksi murtuman stabiliteetti ja neurologiset oireet. Murtumia voidaan hoitaa konservatiivisesti esimerkiksi istumis- tai kumararajoituksin tai erilaisilla ortooseilla, tai sitten leikkaushoidolla stabiloimalla selkäranka teräksisin tai titaanisin instrumentein. Osteoporoottisia murtumia voidaan tukea myös lääketieteellisellä sementillä.
Yleensä murtumat alkavat stabiloitua parissa kolmessa kuukaudessa, mutta varsinainen luutuminen voi kestää puoli vuotta tai kauemminkin.


title: Valloni

text: Valloni ("walon") on romaaninen kieli, jolla on noin 600 000 puhujaa lähinnä Valloniassa, eteläisessä Belgiassa. Se kuuluu samaan "d’oïl" -kieliperheeseen kuin ranska, ja se lasketaan joskus ranskan murteeksi. Ranskankielisellä henkilöllä on tosin todennäköisesti suuria vaikeuksia ymmärtää kieltä ja erityisesti sen itäisiä murteita. Vallonia ei pidä sekoittaa Belgian ranskaan, joka poikkeaa Ranskassa puhutusta ranskasta vain hieman sanaston ja ääntämyksen osalta.


title: Valloni

text: Vallonin kieli kehittyi pitkän ajan kuluessa 700-1200-luvuilla. Ensimmäisen kerran kielestä käytettiin nimitystä valloni vuonna 1510 tai 1511 Jean Lemaire de Belgesin kirjoittamassa tekstissä. 1900-luvun puolivälin jälkeen vallonin merkitys Etelä-Belgiassa on vähentynyt huomattavasti samalla kun ranskan kielen asema on vahvistunut. Useimpien vallonin puhujien äidinkieli on ranska. 1600-luvun alussa tulivat käyttöön ranskankieliset aakkoset.


title: Valloni

text: Vuonna 1998 vallonilla oli arviolta 1 120 000 puhujaa, joista pieni osa oli yksikielisiä. Lisäksi kaikki puhujat eivät osaa sitä sujuvasti. Kielen puhujien määrä vähenee jatkuvasti ranskan kielen vallatessa alaa. Vuonna 1990 valloni tunnustettiin virallisesti alueellisena vähemmistökielenä Vallonian alueella. Valloniassa toimii vallonin kielen kulttuuri liike nimeltä "Union Culturelle Wallonne", johon kuuluu useita kouluja, kirjailijoita ja yli 200 teatteria.


title: Valloni

text: Vallonin kielellä on neljä murretta:


title: Siipi

text: Siipi on lintujen ja hyönteisten lenninelin. Lintujen siivet ovat eturaajoja. Hyönteisten siivet, joita on tavallisesti kaksi paria, kiinnityvät keskiruumiiseen. Lepakoilla on eturaajoissa siipimäiset lenninräpylät.


title: Siipi

text: Linnun siiven luut ovat keveitä, yleensä onttoja ja luupylväin vahvistettuja. Olkavarsi on lyhyt, ja siiven näkyvän tukirakenteen muodostavat kyynärvarsi ja kättä vastaavat luut. Siiven ulomman osan eli käsisiiven luusto muodostuu kahdesta ranneluusta ja kolmesta sormiluusta. Käden luut ovat sulautunut yhteen, ja ne poikkeavat selvästi maanisäkkäiden vastaavista luista. Toiseen sormiluuhun kiinnittyy pikkusiipi, ja kolmas ja neljäs muodostavat siiven kärjen. Kyynärsiivessä ovat kyynärluu ja värttinäluu.


title: Siipi

text: Linnun siivet ovat höyhenten ja sulkien peittämät. Linnun lentäessä kantavan pinnan muodostavat siipisulat, joita ovat käsisulat ja kyynärsulat. Monien lintujen peukalosulista muodostunut pikkusiipi vähentää pyörteiden syntymistä ja lisää siiven kantokykyä varsinkin liidossa.


title: Siipi

text: Siiven alaspäin suuntautuvasta liikkeestä vastaa linnun suurin lihas, olkaluuhun kiinnittyvä iso rintalihas. Siipeä kohottaa sen takana sijaitseva pieni rintalihas.


title: Siipi

text: Selkärangattomista eläimistä vain hyönteisillä on siivet. Hyönteisistä alkeellisimmilla tosin siipiä ei ole koskaan ollutkaan kuten hyppyhäntäisillä, alkuhyönteisillä ja kaksi- ja kolmisukahäntäisillä. Joiltakin lajeilta siivet taas ovat surkastuneet kehityksen aikana. Näitä ovat kirput, täit, eräät kärpäset, muurahaistyöläiset, eräät koskikorennot ja suorasiipiset, jotkut kovakuoriaiset ja luteet sekä jotkut perhosnaaraat (halla- ja pakkasmittari) jne. Useimmilla siivekkäillä hyönteisillä siipiä on kaksi paria. Kaksisiipisillä sekä joillain päiväkorennoilla takasiivet ovat kehityksen aikana surkastuneet tai kokonaan hävinneet. Siivet ovat pingottuneina siipisuoniston avulla.


title: Siivet

text: Siivet tarkoittaa seuraavia:


title: Ressun lukio

text: Ressun lukio on Helsingin keskustassa Kalevankadulla sijaitseva toisen asteen oppilaitos. Tällä hetkellä koulu on siirtynyt koulurakennuksen peruskorjauksen tieltä Helsingin Laaksoon osoitteeseen Lehtikuusentie 4. Koulun on määrä palata kunnostettuihin tiloihin Kalevankadulle kesällä 2019. Sen edeltäjä, Helsingin Suomalainen Reaalilyseo, perustettiin vuonna 1891 vastapainoksi latinan ja klassisten aineiden opetukseen keskittyneille oppikouluille, ja se on yksi Suomen vanhimpia suomenkielisiä oppikouluja. Nykyään lukiossa on noin 680 opiskelijaa. Koulun rehtori on Ari Huovinen.


title: Ressun lukio

text: Koulun tontti rajoittuu toiselta puolelta Lönnrotinpuistikkoon, toiselta puolelta Kalevankatuun. Lönnrotinpuistikko on Lönnrotinkadun varrella Vanhaa kirkkoa vastapäätä sijaitseva pieni puistomainen aukio, jonka keskellä on Elias Lönnrotin patsas.


title: Ressun lukio

text: Koulu perustettiin poikakouluna senaatin päätöksellä vuonna 1891 opettamaan reaaliaineita ja uusia kieliä aikaisemman latinaan painottuneen opetuksen sijaan. Koulu muutti Normaalilyseon rehtorin virka-asunnosta omiin tiloihinsa nykyiselle paikalleen jo 1892 silloiselle Vladimirinkadulle (nykyinen Kalevankatu). Koulurakennus on pysynyt remonteista huolimatta nykyisen mallisena käytännössä jo vuodesta 1914.


title: Ressun lukio

text: Ennen toista maailmansotaa Ressussa käynnistyi ensimmäisenä Suomessa linja pitkää ranskaa opiskeleville. Sodan jälkeen koulussa opiskeli enimmillään noin 800 oppilasta – koulun koko historian aikana yhteensä 11 000. Ressu vaihtui vuoden 1978 syksyllä viimeisenä Suomessa poikakoulusta yhteiskouluksi; tällöin se myös siirtyi valtiolta Helsingin kaupungille. Vuoden 1987 syksystä koulu oli mukana luokattoman lukion kokeilussa ja vuoden 1989 syksystä lähtien on koulussa toteutettu syvää lukion tuntijaon valinnaistamiskokeilua.


title: Ressun lukio

text: Nimi "Ressu" on alkujaan koululaisten keksimä slanginimi, joka oli väännös koulun alkuperäisestä nimestä Helsingin Suomalainen Reaalilyseo. Vuonna 1914 pudotettiin koulun nimestä pois Reaali-sana ja vuonna 1950 Suomalainen-sana. Koulun nimi oli vuosien 1950–1977 ajan "Helsingin lyseo". Jo kauan yleisesti käytetty nimi Ressu virallistettiin vuonna 1977, kun Helsingissäkin siirryttiin peruskouluun. Tämän jälkeen vanhassa oppikoulurakennuksessa toimivat Ressun yläaste ja Ressun lukio. Vuonna 1995 yläaste yhdistyi Lapinlahden ala-asteen kanssa Ressun peruskouluksi, joka sijaitsee Lapinlahdenkadulla.


title: Ressun lukio

text: Vuodet poikakouluna ovat kaukana takanapäin, sillä nykyään valtaosa (noin ) koulun oppilaista on tyttöjä. Ressussa ilmestyy neljä lehteä: "Pärskeitä", yhteiskunnallinen ja poliittisesti sitoutumaton "Agitaattori", kulttuurilehti "Nyrpeä Elitisti" ja verkkolehti "Briljantti".


title: Ressun lukio

text: Tammikuussa 2018 Ressun lukio siirtyi Lehtikuusentielle Meilahteen koulun perusparannuksen vuoksi. Ressun on määrä palata Kalevankadulle elokuussa 2019.


title: Ressun lukio

text: Ressun keskiarvoraja on Helsingin ja Suomen lukioiden korkeimpia – vuonna 2018 9,42. MTV3:n vuodesta 2002 julkaisemassa lukiovertailussa Ressu on sijoittunut joka vuosi kärkikaksikkoon.


title: Ressun lukio

text: Vuonna 2002 Ressussa aloitti kansainvälinen International Baccalaureate -linja. Ensimmäiset IB:läiset valmistuivat vuonna 2005. Ressun lukiolla on paljon yhteyksiä muiden maiden oppilaitoksiin. Yhteistyökouluja on Kiinassa, Venäjällä, Saksassa, Ranskassa, Isossa-Britanniassa ja Virossa. Ressun lukio on samalla myös Suomen lukioiden Kiina-koordinaattori. Ressussa käy paljon arvovaltaisia vieraita muista maista ja ministeritason vierailijoita on käynyt muun muassa Saksasta, Kiinasta, Etelä-Koreasta, Skotlannista, Belgiasta ja Venäjältä.


title: Ressun lukio

text: Ressun lukion perinneyhdistys Ressut ry on vuodesta 1996 valinnut vuoden Ressun. Ressut ry:n hallitus voi valita vuoden Ressuksi henkilön, joka on erityisen ansiokkaasti toiminut Ressun lukion hyväksi.Lähde


title: Borovo Selo

text: Borovo (, tunnetaan myös nimellä Borovo Selo) on kylä ja samanniminen kunta Vukovar-Syrmian piirikunnassa Kroatiassa. Kylä on tunnettu siellä tapahtuneesta Borovo Selon välikohtauksesta.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen ("Drosophila melanogaster") on pieni kellanruskea mahlakärpäslaji, joka on jo vuosikymmenten ajan ollut yksi kokeellisen biologisen tutkimuksen tärkeimmistä malliorganismeista. Yleiskielessä banaanikärpäsellä voidaan tarkoittaa myös koko mahlakärpästen heimoa tai useita muita "Drosophila"-suvun lajeja, joista monet ovat Suomessa huomattavasti "D. melanogaster" -lajia yleisempiä.


title: Banaanikärpänen

text: Vaikka banaanikärpänen on tavallinen vieras suomalaisissakin kodeissa, se ei pysty talvehtimaan Suomessa vaan kanta on riippuvainen Baltian maista saapuvista ja kauppojen hedelmien mukana tulevista yksilöistä. Ravinnokseen mahlakärpäslajit imevät käymistilassa olevia nesteitä, esimerkiksi hedelmien mehua ja mahlaa. Toukat elävät esimerkiksi mahlassa tai maahan pudonneissa marjoissa ja hedelmissä syöden nesteitä sekä hiivoja ja muita mikro-organismeja.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen biologisella tutkimuksella on pitkä historia. Nykyäänkin se on yksi yleisimmin käytetyistä malliorganismeista, josta on eristetty laboratoriokasvatuksiin tuhansia genotyypiltään erilaisia mutanttikantoja. Lajin yksilöitä käytetäänkin lähes kaikilla biologian osa-alueilla. Erityisesti banaanikärpäsiä käytetään geneettisissä, kehitysbiologisissa ja fysiologisissa tutkimuksissa, joissa voidaan selvittää muun muassa muistin toimintaa tai alkoholin vaikutuksia. Lajin koko genomin emäsjärjestys selvitettiin jo vuonna 2000. Koska ihmisen ja banaanikärpäsen geenitoimintojen on havaittu olevan pohjimmiltaan melko samanlaisia, voidaan kärpäsellä saatuja tuloksia soveltaa usein myös ihmisellä.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen suosioon malliorganismina ovat vaikuttaneet monet seikat, mutta erityisesti sen helppo kasvatettavuus, taudinkestävyys, lyhyt sukupolvenkierto ja mutaatioiden synnyttämisen helppous nostivat sen tutkijoiden suosioon jo 1900-luvun alussa. Nykyään samoja ominaisuuksia käyttävät hyväkseen muun muassa monet matelija- ja akvaarioharrastajat, jotka käyttävät siivettömiä banaanikärpäsen mutanttikantoja lemmikkiensä elävänä ravintona.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on kellanruskea, raidallinen ja punasilmäinen pieni kärpänen. Banaanikärpänen on sukupuolidimorfinen laji, eli sen koiraan ja naaraan ulkonäöt poikkeavat toisistaan. Naaraat ovat noin 2,5 millimetriä pitkiä, ja koiraat ovat hieman tätä pienempiä. Sukupuolten välisiä muita eroja ovat esimerkiksi koiraan peräaukon ja sukupuolielimien ympärillä olevat piikkimäiset karvat ja koiraan ensimmäisessä raajaparissa sijaitsevat sukaskimput (), jotka puuttuvat naaraalta. Koiraan takaruumis on kapeampi, sen kärki tummempi eivätkä takaruumiin alapuoliset sukupuolielimet ole yhtä selvästi näkyvillä koirailla kuin naarailla.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsestä on eristetty laboratoriossa tuhansia erilaisia mutanttikantoja, joiden ulkonäkö saattaa poiketa huomattavasti villityypistä. Esimerkiksi "white" ("w") -mutantin silmät ovat valkoiset ja "forked" ("f") -mutantin selkäpuolen karvat ovat koukkupäisiä. Mutaatioiden seuraukset voivat olla myös huomattavasti dramaattisempia. Esimerkiksi "wingless" ("wg") -mutantit ovat kokonaan siivettömiä. Listaa kaikista tunnetuista ja tutkimuslaitoksissa ylläpidetyistä "Drosophila"n mutanttikannoista ylläpidetään FlyBase:ssa, jonka kautta tutkijat voivat myös ottaa yhteyttä toisiin laboratorioihin tai kantakeskuksiin tilatakseen itselleen erilaisten mutanttikantojen yksilöitä.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen elinkierron pituus vaihtelee lämpötilan mukaan kuten kaikilla vaihtolämpöisillä eliöillä. Elinkierto on lyhimmillään 28 °C:ssa, jolloin kärpäsen kehitys munasta aikuiseksi vie seitsemän päivää. Tätä korkeammissa lämpötiloissa kehitys hidastuu korkeamman lämpötilan aiheuttaman fysiologisen stressin vuoksi; esimerkiksi 30 °C:ssa kehitys kestää 11 päivää. Ihanteellisissa olosuhteissa, 25 °C:ssa, kehitys vie 8,5 päivää. Tätä alemmissa lämpötiloissa kehitys hidastuu: 18 °C:ssa kuluu 19 päivää ja 12 °C:ssa kuluu yli 50 päivää. Jos kärpäsiä on samassa paikassa paljon, hidastaa se kärpästen kehitystä. Ne myös jäävät kooltaan pienemmiksi.


title: Banaanikärpänen

text: Naaraat laskevat suurin piirtein 400 munaa sopivalle alustalle noin viisi kappaletta kerrallaan. Kooltaan 0,5 mm:n mittaiset munat kuoriutuvat 12–15 tunnin kuluttua (25 °C:ssa) ensimmäisen toukkavaiheen toukiksi. Toukat kasvavat noin neljä päivää, luoden nahkansa kaksi kertaa noin 24 ja 48 tunnin kuluttua kuoriutumisesta. Ensimmäisen nahanluonnin jälkeen toukkia kutsutaan toisen toukkavaiheen toukiksi, ja kolmas toukkavaihe alkaa toisen nahanluonnin jälkeen. Tämän jälkeinen kotelovaihe ja metamorfoosi kestävät neljä päivää, jonka kuluttua aikuiset kuoriutuvat. Naaraat ovat parittelukypsiä noin 8–12 tunnin kuluttua kuoriutumisesta. Aikuinen banaanikärpänen elää noin 30 päivää.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen alkionkehitystä eli "embryogeneesiä" on tutkittu erittäin paljon, ja varhaisen alkion kehitystä säätelevä geeniverkosto on yksi parhaiten tunnetuista säätelyverkostoista. Suosion taustalla ovat olleet samat ominaisuudet, jotka ovat tehneet banaanikärpäsestä genetiikan malliorganismin. Banaanikärpäsen alkionkehitys eroaa tosin muiden malliorganismien kehityksestä. Sen vakoutuminen nimittäin tapahtuu "syncytiumissa", joka on useissa tumanjakautumisissa ilman solunjakautumista syntynyt monitumainen solu. Oogeneesin aikana rengaskanaviksi () kutsutut solulimasillat yhdistävät muodostuvan oosyytin syöttösoluihin, joista kulkeutuu oosyyttiin ravinteita ja kehitystä sääteleviä molekyylejä.


title: Banaanikärpänen

text: Oosyytistä kehittyvän munasolun hedelmöityksen jälkeen varhainen alkio käy läpi useita DNA:n monistumiskertoja, mutta vain muutamia tumanjakautumisia. Vasta myöhemmissä kehityksen vaiheissa alkion solut eroavat erillisiksi soluiksi. Koska DNA:n monistuminen eli "replikaatio" varhaisessa alkiossa on niin nopeaa, ei solusyklissä ole juurikaan tarkastuspisteitä () estämässä virheellisten solujen muodostumista. Sen vuoksi syntyneet virheelliset solut vaeltavat alkion ruskuaispussiin, joka ei muodosta aikuisen kärpäsen rakenteita. Alkio käy kehityksensä aikana läpi useita vaiheita, jotka ovat erittäin hyvin tunnettuja, kunnes se lopulta kuoriutuu ensimmäisen toukkavaiheen toukkana.


title: Banaanikärpänen

text: Toukan kehityksen aikana "imaginaalilevyinä" () tunnetut kudokset kasvavat toukan sisällä. Imaginaalilevyt muodostavat kehittyessään suurimman osan aikuisen kärpäsen rakenteista, kuten pään, jalat, siivet ja sukupuolielimet. Niiden solut erkanevat muista solulinjoista jo alkionkehityksen aikana ja niiden jakautuminen jatkuu myös toukkavaiheiden aikana, toisin kuin useimpien muiden toukan solukkojen. Kotelovaiheen aikana imaginaalilevyjen kudokset läpikäyvät monia voimakkaita muutoksia, jotta ne voivat muodostaa aikuisen kärpäsen rakenteita.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on kosmopoliitti laji, joka on levinnyt kaikkialle maailmaan. Sitä tavataan luonnossa myös Suomessa. Laji ei kuitenkaan pysty talvehtimaan Suomessa muutamien muiden suvun lajien tavoin, vaan kanta on riippuvainen Baltian maista saapuvista ja osin myös kauppojen hedelmien mukana tulevista yksilöistä. Sen sijaan esimerkiksi lähisukuinen "D. littoralis" pystyy selviämään talven yli jopa pohjoisimmassa Suomessa. Yhteensä luonnonvaraisia "Drosophila"-kärpäsiä Suomessa tavataan noin 30 lajia. "D. melanogaster"in luonnonkanta on runsaimmillaan loppukesästä, jolloin kärpäsiä etsiytyy ihmiskoteihin. Banaanikärpäset, kuten muutkin mahlakärpäset, viihtyvät kosteissa ja varjoisissa paikoissa. Ne ovat aktiivisimmin liikkeellä pääasiassa illalla.


title: Banaanikärpänen

text: Ravinnokseen mahlakärpäslajit imevät käymistilassa olevia nesteitä, esimerkiksi sokeripitoisia hedelmiä ja puiden mahlaa. Toukat elävät mahlassa, sienissä, maahan pudonneissa marjoissa ja pilaantuneissa hedelmissä syöden niiden nesteitä sekä erityisesti niissä kasvavia hiivoja ja muita mikro-organismeja. Banaanikärpänen pystyy tunnistamaan makean ja kitkerän maun, mutta ei esimerkiksi chilipippurille tyypillistä polttavaa kapsaisiinia.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäset pyrkivät parittelemaan mahdollisimman pian kuoriutumisensa jälkeen. Naaraat ovat halukkaita paritteluun jo 8–12 tuntia kuoriutumisesta. Sitä nuorempia, parittelemattomia naaraita kutsutaan usein "virgiineiksi naaraiksi". Banaanikärpäskoiraan kosiokäyttäytyminen muodostuu viiden toiminnon sarjasta, jonka se suorittaa houkutellakseen naaraita parittelemaan kanssaan. Ensin koiraat suoristavat itsensä ja värisyttävät siipiään kosioäänen muodostamiseksi. Pian sen jälkeen koiras siirtyy matalana naaraan takaruumiin taakse ja alkaa kosketella naaraan genitaaleja jaloillaan ja imukärsällään. Lopulta koiras käyristää takaruumistaan ja yrittää parittelua. Naaras voi torjua koiraan joko siirtymällä kauemmas tai työntämällä munanasettimensa ulos. Onnistunut parittelu kestää 10 minuuttia, jonka aikana koiras siirtää satoja siittiöitä naaraaseen. Naaras pystyy säilömään spermaa, joka voi joutua siten myös kilpailemaan munasolujen hedelmöityksestä muiden koiraiden siittiöiden kanssa.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on useimpien kärpäslajien tavoin erittäin taitava lentäjä. Sen siivet pystyvät lyömään jopa 220 kertaa sekunnissa. Lentävä banaanikärpänen on myös hyvin ketterä, sillä se voi muuttaa lentosuuntaansa yhdeksänkymmentä astetta jopa alle viidessäkymmenessä millisekunnissa. Banaanikärpäsellä, kuten todennäköisesti monilla muillakin kärpäsillä, näköhermot ovat myös suoraan yhteydessä siipilihaksiin. Tämä mahdollistaa kärpäsen erittäin nopean reagoinnin liikkeeseen, jopa ilman aivojen väliintuloa.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen kehittynein aisti on näkö. Noin kahta kolmasosaa banaanikärpäsen aivoista, yhteensä noin 200 000 neuronia, käytetään pelkästään näköaistimusten tulkitsemiseen. Vaikka banaanikärpäsen tilan hahmottamiskyky on huomattavasti huonompi kuin ihmisillä, näköaistimusten käsittelyn nopeus ("ajallinen resoluutio") on noin kymmenen kertaa ihmistä nopeampi. Tämä yhdessä lentolihasten ja silmien suoran yhteyden kanssa mahdollistaa petojen tehokkaamman välttämisen ja paremman lennon hallinnan.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen erittäin hyvin kehittyneet verkkosilmät koostuvat 800 pienemmästä silmäyksiköstä, ommatidista. Jokainen ommatidi koostuu kahdeksasta valoreseptorisolusta (nimetty R1–8), niiden tukisoluista, pigmenttisoluista ja verkkokalvosta. Silmien normaali voimakkaan punainen väri johtuu pigmenttisoluista, jotka imevät ylimääräisen sinisen päivänvalon ja siten estävät kärpästä sokaistumasta kirkkaassakaan auringonpaisteessa.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on yksi tutkituimmista organismeista ja biologian malliorganismeista. Kalifornian yliopiston perinnöllisyystieteen professori Charles W. Woodworth oli ensimmäinen tutkija, joka kasvatti suurempia määriä banaanikärpäsiä laboratoriossa. Kokeellisen tutkimuksen banaanikärpäsellä aloitti Woodworthin ehdotuksesta Harvardin yliopiston professori William Ernest Castle, jonka oppilas ja työtoveri Frederic Carpenter julkaisi ensimmäisen tieteellisen artikkelin banaanikärpäsestä 1905. Merkittävin 1900-luvun alun banaanikärpästutkijoista oli kuitenkin Columbian yliopiston professori Thomas Hunt Morgan ryhmineen. Hän teki monia kokeita banaanikärpäsillä ja löysi muun muassa 1910 banaanikärpäsen ensimmäisen mutantin, "white"n, joka muutti kärpäsen silmät valkoisiksi. Morgan paikallisti mutatoituneen geenin banaanikärpäsen X-kromosomiin, todistaen samalla, että geenit sijaitsevat kromosomeissa. Thomas Hunt Morganille myönnettiin 1933 Nobelin lääketieteen palkinto banaanikärpästen genetiikkaan kohdistuneista tutkimuksista.


title: Banaanikärpänen

text: Ensimmäisen kromosomikartan banaanikärpäselle laati vuonna 1913 Alfred H. Sturtevant, joka työskenteli myös Morganin ryhmässä. T. H. Morgan itse julkaisi ensimmäiset tarkat fysikaaliset paikat useille banaanikärpäsen geeneille vuonna 1938. Banaanikärpäsellä tehdyn varhaisen mutaatiotutkimuksen uranuurtaja 1920-luvulla puolestaan oli Hermann J. Muller, joka indusoi mutaatioita röntgensäteilyn avulla. Keksinnöstään Muller sai lääketieteen Nobelin 1946. Myös evoluutiotutkimusta banaanikärpäsellä tehtiin jo varhain. Yhdysvaltalainen Theodosius Dobzhansky todisti 1930- ja 1940-luvuilla banaanikärpäsen avulla luonnonvalinnan toimivan luonnonpopulaatioissa sekä pystyi selvittämään eri "Drosophila"-lajien fylogenian.


title: Banaanikärpänen

text: Pelkkä sattuma tai tutkimuksen pitkä historia eivät ole syynä banaanikärpäsen suosioon tutkimuskohteena tai sen valintaan tutkimuksen malliorganismiksi. Banaanikärpäsen käyttöön ovat tutkimuksen historian aikana vaikuttaneet useat seikat, kuten:


title: Banaanikärpänen

text: Jo olemassa olevan tiedon ja tutkimuksen valtava määrä jouduttaa myös uutta tutkimusta. Banaanikärpäsellä tehdään nykyään tutkimusta lähes kaikilla biologian osa-alueilla. Viime aikojen suurimpia saavutuksia banaanikärpästutkimuksessa on ollut sen koko genomin sekvensointi vuonna 2000. Samoin monien uusien geenimuuntelutekniikoiden kehitys ja mahdollisuus hankkia useimpia tunnettuja mutanttikantoja tutkittavaksi Internetin välityksellä on helpottanut tutkimusta huomattavasti. Nykyään banaanikärpästä käytetään tutkimuskohteena yhtä lailla kehitysbiologiassa, geenien vuorovaikutusten tutkimuksessa, fysiologiassa kuin ihmisten tautien mallintamisessakin. Banaanikärpäsen käyttöä erityisesti ihmisen sairauksien tutkimuksessa puoltaa varsinkin mahdollisuus tehdä erittäin monenlaisia geneettisiä kokeita. Muun muassa kontrolloitujen risteytysten sekä poistogeenisten yksilöiden tuottaminen on banaanikärpäsellä huomattavan helppoa ja lyhyen sukupolvenkierron vuoksi kokeiden tulokset ovat nopeasti nähtävissä.


title: Banaanikärpänen

text: Esimerkiksi alkoholin vaikutusten ja alkoholismin tutkimuksessa banaanikärpästä on käytetty erittäin paljon. Banaanikärpästen ja nisäkkäiden alkoholivaste on erittäin samankaltainen: esimerkiksi kärpästen liikkeiden kontrolli heikkenee jo pienen alkoholialtistuksen vaikutuksesta ja annosta lisättäessä ne menettävät liikuntakykynsä täysin. Pitkäaikaisessa altistuksessa kärpäsille kehittyy myös toleranssia alkoholia vastaan. Alkoholinsietokyvyltään erilaisten kärpäskantojen geneettinen tutkimus onkin paljastanut useita alkoholiherkkyyteen vaikuttavia geenejä, joille on löydettävissä vastingeenit myös ihmisestä. Siten kärpäsellä tehtävä tutkimus voi paljastaa yksityiskohtia myös ihmisten alkoholismin perinnöllisyydestä.


title: Banaanikärpänen

text: Alkoholitutkimuksen lisäksi myös muistin mekanismien selvittämisessä banaanikärpänen on osoittautunut oivalliseksi tutkimuskohteeksi. Sen on osoitettu pystyvän oppimaan monenlaisia asioita, kuten erilaisia käyttäytymismalleja. Banaanikärpäseltä onkin onnistuttu löytämään useita tärkeitä oppimiseen ja muistiin vaikuttavia geenejä. Niiden selvittämiseen on käytetty useita erilaisia geneettisiä tutkimusmenetelmiä, kuten esimerkiksi geenien hiljentämistä ja DNA-mikrosirutekniikkaa. Banaanikärpäsellä tehdyissä pavlovilaisissa käyttäytymiskokeissa puolestaan on pystytty eristämään oppimisvaikeuksellisia kärpäskantoja yhdistämällä tietyt tuoksut sähköshokkiin. Näistä eristetyt mutatoituneet geenit (esimerkiksi "dunce", "rutabaga" ja "amnesiac") ovat osoittautuneet tärkeiksi muistin kehityksessä. Tuoreet tutkimukset ovat myös paljastaneet banaanikärpäsen pitkäaikaiseen muistiin vaikuttavia geenejä. Eräiden tutkijoiden mukaan banaanikärpäsen muisti- ja oppimistutkimuksessa ollaankin lähitulevaisuudessa pääsemässä vaiheeseen, jossa voidaan siirtyä yksittäisten geenien tutkimisesta jopa koko muistin kehityksen vuorovaikutusverkoston tutkimukseen.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen kromosomisto on pieni: sen diploidinen kromosomiluku 2n = 8. Kromosomipareista kolme on autosomeja ja yksi on sukupuolikromosomipari (X ja Y). Historiallisista syistä banaanikärpäsen X-kromosomia merkitään usein numerolla 1, ja autosomit ovat kromosomit 2–4. Neljäs kromosomi jätetään usein huomiotta sen pienen koon takia, sillä siinä on geenejä sisältävää eukromatiinia vain noin miljoona emäsparia. Geenejä neljännessä kromosomissa on alle sata. Kärpäsen sukupuoli määräytyy X-kromosomien ja autosomien suhteen perusteella, eikä Y-kromosomilla ole siihen vaikutusta toisin kuin esimerkiksi ihmisellä. Jos siis X-kromosomeja on yksi, X-kromosomien ja autosomien suhde on 1:6, jolloin syntyy koiras. Jos X-kromosomeja on kaksi, suhde on 2:6, jolloin syntyy naaras. Banaanikärpäsen Y-kromosomi on myös lähes kokonaan heterokromatiinia.


title: Banaanikärpänen

text: "Drosophilan" genomi on noin 180 miljoonan emäsparin (Mb) suuruinen. Genomista kolmasosa on heterokromatiinia ja loput noin 120 Mb eukromatiinia. Vaikuttaa siltä, että noin 60 prosenttia kärpäsen genomista ei sisällä proteiineja koodaavia geenejä. Tällä hetkellä genomin arvioidaan sisältävän 14 601 geeniä. Koko genomi on sekvensoitu vuonna 2000, ja suurin osa siitä on sen jälkeen myös varustettu selityksin eri alueiden biologisesta toiminnasta (). Geneettisesti banaanikärpänen on noin 60-70 -prosenttisesti ihmisen kaltainen, ja vajaalle 3000 banaanikärpäsen geenille on löydettävissä todennäköisesti samaa alkuperää oleva vastingeeni ihmisestä. Noin 77 prosentille ihmisen geeneistä, joiden mutaatioiden tiedetään olevan jonkin sairauden syynä, on löydettävissä homologinen vastine banaanikärpäsen genomista. Siten banaanikärpästä voidaan käyttää vertailevassa genomiikassa myös ihmisen ja muiden nisäkkäiden geenitoiminnan tutkimiseen.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen kromosomiston erikoisimpia rakenteita ovat sen toukan sylkirauhasten polyteenikromosomit. Ne ovat kaapelimaisia useaan kertaan monistuneita jättiläiskromosomeja. Polyteenikromosomeja tavataan joillakin Diptera-lajeilla kudoksissa, jotka eivät erilaistu aikuisen hyönteisen rakenteiksi. Ne ovat pääosin geenitoimintaa tehostavia rakenteita: useiden identtisten geenikopioiden ansiosta mRNA-synteesi on polyteenikromosomillisissa soluissa erittäin tehokasta. Polytenikromosomeja tavataankin siksi useimmiten sylkirauhasten solujen kaltaisissa solutyypeissä, joissa vaaditaan paljon joitain tiettyä proteiinia.


title: Banaanikärpänen

text: Kromosomien koko on erittäin suuri tavallisiin interfaasikromosomeihin verrattuna. Ne voivat olla paksuudeltaan jopa 15–25 μm ja pituudeltaan 100–250 μm. Polyteenikromosomien rakenteelle on tyypillistä tummien kromomeeri- ja vaaleiden interkromomeeriraitojen vaihtelu, joiden avulla kromosomit voidaan erottaa toisistaan. Juovarakenne syntyy DNA-rihmojen lukumäärän vaihtelusta ja erilaisesta pakkautumisasteesta kromosomin eri osissa. Kromosomit ovat organisoituneet kromosentrin ympärille, joka sisältää niiden sentromeerialueet.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen geenien, mutaatioiden ja eri kantojen merkintä on hyvin tarkkaan määriteltyä. Nimeämiskäytännöt ja merkintätavat juontavat juurensa jo T. H. Morganin ajalta. Tarkkaan säännelty "geneettinen nomenklatuuri" helpottaa huomattavasti tutkimuksen tekemistä, sillä se mahdollistaa erilaisten banaanikärpäskantojen yksiselitteisen kuvaamisen.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsgenetiikassa geenien nimet ovat yleensä johdettu geenin ensimmäisen havaitun mutantin fenotyypistä. Esimerkiksi "white"-geenin ensimmäisenä kuvattu mutanttialleeli muuttaa kärpäsen silmät valkoisiksi. Jokaisen geenin normaali- eli villimuotoa merkitään plus-merkillä ("+") Geenien nimet merkitään aina kursivoituna. Nimi alkaa pienellä alkukirjaimella, jos em. ensimmäinen tunnettu mutantti on ollut resessiivinen ja isolla, jos se on ollut dominoiva. Jokaisesta geenistä voidaan käyttää myös sen 1–3 -kirjaimista lyhennettä (esimerkiksi "white" = "w"; "hedgehog" = "hh" tai "decapentaplegic" = "dpp"). Geenien tuottamista proteiineista käytetään samoja nimiä, mutta ne kirjoitetaan aina isolla eikä niitä kursivoida (esimerkiksi White, W; Hedgehog, HH tai Decapentaplegic, DPP). Jos geenistä tunnetaan useita mutanttialleeleja, ne merkitään yleensä yläindeksillä. (esimerkiksi "w", "w") Samoin villialleelin merkintää voidaan tarkentaa yläindeksillä (esimerkiksi "w", "hh" tai "dpp").Tämän lisäksi on olemassa lukuisia muita käytäntöjä, jotka mahdollistavat niin monimutkaisten risteytysten kuin myös runsaasti geeni- ja kromosomimutaatioita sisältävien kantojen yksiselitteisen kuvaamisen.


title: Banaanikärpänen

text: Toisinaan jotkut geeneille annetuista nimistä voivat olla varsin erikoisia. Useiden väitöskirjatutkijoiden ja jopa edistyneempienkin banaanikärpästieteilijöiden pyrkimyksenä on nimittäin ollut jo Morganin ajoista lähtien keksiä kuvaamilleen uusille geeneille mahdollisimman "hauska", mutta samalla kuitenkin kuvaava nimi. Tämän pitkän tradition tulosta ovat muun muassa "shavenbaby"-mutantti, jonka toukat ovat karvattomia ja "he-is-not-interested"-geeni, joka vaikuttaa koiraiden kosiokäyttäytymiseen.


title: Banaanikärpänen

text: Koska banaanikärpästen elintavat saavat ne viihtymään erinomaisesti myös ihmisasumuksissa, niiden määrä kodeissa voi joskus kasvaa häiritseväksi. Asuntoihin sisälle tunkeutuvia kärpäsiä pyydystetään rakentamalla tappava kärpäsansa esimerkiksi suppilosta, jonka pohjalla on syöttinä pieni määrä jotakin käynyttä nestettä. Syötti voi olla esimerkiksi olutta, väkiviinaetikkaa tai punaviiniä, joka voi olla etikoitunuttakin. Pyydykseen joutuneet kärpäset eivät pääse suppilosta pois ja hukkuvat sinne. Syöttinesteen joukkoon voi lisätä myös astianpesuainetta. Se alentaa nesteen pintajännitystä ja edesauttaa siten kärpästen hukkumista.


title: Banaanikärpänen

text: Luonnosta tai kotoa eri tavoin pyydystettyjä tai lemmikkikaupasta ostettuja banaanikärpäsiä käytetään myös esimerkiksi lemmikkisammakoiden ja akvaariokalojen ruokana. Esimerkiksi veden pinnasta ravintonsa hankkiville labyrinttikaloille banaanikärpäset ovat suositeltua ravintoa. Ruokintaan käytetään useimmiten kaupan olevia siivettömiä mutanttikärpäskantoja, sillä ne eivät voi karata lentämällä pois terraariosta tai akvaariosta. Banaanikärpäsiä voidaan kasvattaa myös kotona. Kasvatus onnistuu parhaiten erlenmeyer-pullon kaltaisessa lasiastiassa, johon on valettu hiivaa ja fruktoosisokeria sisältävää agaroosi- ja mannaryynihyytelöä.


title: Banaanikärpänen

text: Lähes vastaavaa banaanikärpästen kasvatusmenetelmää käytetään myös useimmissa laboratorioissa, tosin useimmiten pulloina käytetään tähän tarkoitukseen erityisesti valmistettuja 200 ml:n vetoisia kasvatuspulloja ja 50 ml:n vetoisia risteytyspulloja. Kantoja ylläpidetään yleensä 18 °C:ssa, jossa sukupolvenkierron pituus on noin 4–5 viikkoa. Risteytykset tehdään useimmiten noin 24 °C:ssa, jolloin kierto on nopeampi eikä tuloksia tarvitse odottaa liian pitkään. Kasvatuspulloissa ylläpidettävät kärpäset siirretään uusiin pulloihin noin puolentoista kuukauden välein, jotta kärpäsille on aina tarjolla tuoretta ravintoa eivätkä mahdolliset homeet pääse leviämään ravintoalustassa.


title: Banaanikärpänen

text: Yksi syy banaanikärpäsen suosioon laboratorio-organismina on myös sen taudin- ja loistenkestävyys. Yleisimmät laboratoriokantojen ongelmista johtuvat joko kasvatusalustassa leviävistä homeista tai punkeista. Viime vuosina useissa laboratorioissa on myös raportoitu esiintyvän pikornaviruksiin kuuluvaa DCV-virusta (), joka tappaa koteloituneita toukkia. Useimpia banaanikärpäsen tauteja torjutaan yksinkertaisesti pitämällä kasvatustilat mahdollisimman puhtaina ja eristämällä kaikki laboratorioon saapuvat uudet kannat.


title: Tibia

text: Tibia on online-roolipeli, jonka loi 7. tammikuuta 1997 CipSoft GmbH. Tibia on yksi vanhimmista ilmaisista massiivista online-roolipeleistä. Tibia-nimitystä käytetään pelin sisällä kuvaamaan pelimaailman pääsaarta, joka sijaitsee kartalla maailman keskellä. Peli on kaikille avoin ja ilmainen, mutta siinä on ostettavissa Premium-pelitili, joka mahdollistaa esimerkiksi matkustamisen pois päämantereelta, ylennyksien tai tehokkaampien loitsujen ostamisen.


title: Tibia

text: Tibian erikoisuutena on sen 2D-pelimaailma. Sitä voidaan pitää selityksenä pelin nykyisen suosion alhaisuudelle, sillä 3D-pelimaailmoihin perustuvat MMORPG:t tulivat markkinoille pian Tibian julkaisemisen jälkeen. Kuitenkin MMORPG-pelien historiassa Tibialla on ollut merkittävä rooli suunnannäyttäjänä.


title: Tibia

text: Vuoden 2009 kyselyn mukaan peli on erityisen suosittu Brasiliassa (26.56 % pelaajista) ja Puolassa (24,38%). Seuraavina listalla ovat Meksiko (8.65%) ja Ruotsi (6.28%). Tibian pelaajista noin 0,76% on suomalaisia.


title: Tibia

text: Ritarit ("knight") ovat erikoistuneet fyysiseen kamppailuun. Ne saavat eniten kestävyyttä ja kapasiteettia eli kantokykyä tasoja kohden, mutta eivät ole hyviä taikuudessa. Ritarit voivat toimia suojelijoina eli ottaa vastustajien iskut vastaan ja suojella kanssapelaajia.


title: Tibia

text: Paladiineilla ("paladin") fyysiset ominaisuudet ja taikavoima ovat tasapainossa. Ne ovat ikään kuin ritarien ja maagien välimuoto, jonka lisäksi paladiinien vahvuutena on välimatka-aseiden, kuten jouset ja keihäät, käyttö. Toisin kuin monissa muissa peleissä, paladiinit eivät ole pyhiä ritareita vaan vastaavat esimerkiksi jousia käyttäviä haltijoita.


title: Tibia

text: Maagihahmoja on kahdentyyppisiä, velhoja ("sorcerer") ja druideja ("druid"). Ne kehittyvät samalla tavalla, saaden esimerkiksi yhtä paljon iskupisteitä noustessaan seuraavalle tasolle. Ne myös kehittyvät verrattain hitaasti fyysisissä ominaisuuksissa ja ovat vastaavasti tehokkaimpia taikojen käyttäjiä. Olennainen ero näiden kahden välillä on, että velhojen taikavoimat keskittyvät hyökkäämiseen ja druidien parantamiseen.


title: Tibia

text: Jokaiselle hahmoluokalle on ostettavissa ylennys joltakin viiden eri kaupungin hallitsijalta. Ritarit ylentyvät eliiteiksi ("elite knight"), paladiinit kuninkaallisiksi ("royal paladin"), velhot mestareiksi ("master sorcerer") ja druidit vanhimmiksi ("elder druid").


title: Tibia

text:
Tibiassa on tällä hetkellä 12 kaupunkia. Ab'Dendriel on haltijoiden kaupunki. Kaupungin nimi juontuu muinaisesta sanasta "déndron", puu. Kaupunki tarjoaa vihreän ympäristön, jossa on paljon puita. Joidenkin puiden sisään on rakennettu taloja, joita pelaajat voivat vuokrata.
Carlin on naissotureiden kaupunki, ja se tunnetaan pelissä Tibian toiseksi suurimpana kaupunkina. Carlin on tunnettu myös korkeasta aloittelijapitoisuudestaan. Carlinin läntisellä puoliskolla on kuollut maa, "Ghostland". Kazordoon on suurimmaksi osaksi maan alla. Tätä kaupunkia hallitsevat kääpiöt, jotka tunnetaan erinomaisesta ruoasta ja oluesta, mutta ovat myös itsekkäitä eivätkä pidä ihmisistä sen enempää kuin muistakaan eliöistä.


title: Tibia

text: Thais, Tibian näennäinen pääkaupunki, on kaupungeista suurin ja mahtavin. Se on myös Tibian ensimmäinen kaupunki, tosin sitä on uudistettu paljon. Kaupunki toimii myös ostopaikkana monille pelin esineistä. Thaisissa asuu myös King Tibianus III. Edron on Premium Account -alueiden sydän. Edronissa on suuri taikakauppa, josta pelin kaikki Premium Account -taiat ovat ostettavissa, lukuun ottamatta Promotion-taikoja.


title: Tibia

text: Venore on suon päällä seisova kivinen kaupunki, josta on nopea pääsy Plains of Havocille. Suuri talous tekee Venoresta ihanteellisen kaupungin asua. Ankrahmun muistuttaa suuresti muinaista Egyptiä. Ankrahmunin lähettyvillä on myös paljon luolastoja ja kryptoja.Darashia on samalla saarella Ankrahmunin kanssa. Darashian ja Ankrahmunin välillä on Kha'zeelin vuoristo, joka sisältää muinaisten Djinnejen rakennuksia.


title: Tibia

text:
Port Hope on vaarallisen ja ison viidakkoalueen Tiquandan ainoa kaupunki. Port Hope on rakennettu pääosin bambusta.
Liberty Bay on Shattered Isles -nimisen kokonaisuuden keskus. Alue on merirosvohenkistä seutua. Kaupungin pohjoispuoli on rikkaiden asutusaluetta, kun taas etelässä on vaatimattomia taloja eli slummialue. Kaupungin on perustanut Thaisin hallitus.


title: Tibia

text: Rookgaard on pääosin erittäin vihreä kaupunki. Se on "aloitussaari", tämä saari on erittäin rajallinen ja pieni. Erilaisia vihollistyyppejä on erittäin vähän. Luolia on muutama ja nekin ovat pieniä. Saarella on pääsaaren tapaan tehtäviä. Niitä suorittamalla aloittelija saa hyödyllisiä varusteita. Rookgaardissa on osa myös Premium Account -pelaajille.


title: Tibia

text: Svargrond sijaitsee Ice Islandien suurimmalla saarella Hrodmirillä. Siellä on hyvin kylmä ja Svargrondin ympärillä asustaa mammutteja, jääkarhuja ja muita arktisen ilmaston eliöitä. Svargrondista pääsee lautalla pienemmille saarille.


title: Tibia

text: Open Tibia-palvelimet (lyh. OT tai OTS) ovat palvelimia, joita ei ylläpidä CipSoft GmbH vaan yksittäiset ihmiset, jotka käyttävät samaa teknologiaa pohjana. OT-palvelimien ylläpitäminen on sekä virallisen pelin sääntöjen että lain vastaista, sillä ohjelmisto on silloin käytössä ilman CipSoft GmbH:n lupaa. Kirjautuminen Open Tibia -palvelimiin onnistuu käyttämällä oikeata ohjelmaversiota ja muuttamalla IP-osoite, johon peli yhdistää. Tällöin yhteys ei muodostu viralliseen pelipalvelimeen niin kuin on oletuksena.


title: Tibia

text: Palvelimien suosioon saattaa vaikuttaa se, ettei yksityisillä palveluntarjoajilla ole niin tiukkoja sääntöjä kuin virallisessa pelissä ja niiden pelimekanismi on huomattavasti erilainen. OT-palvelimilla voi esimerkiksi saada moninkertaisesti enemmän kokemuspisteitä, jolloin tasoilla nousu on nopeampaa tai niihin voidaan olla tehty aivan uudenlaisia ja tehokkaampia taikoja.


title: Tibia

text: Palvelimia voi ylläpitää kuka tahansa, joten turvallisuusriski on suurempi: jos esimerkiksi käyttää samoja tietoja OT-palvelimen kuin oikean pelin tunnuksissa, palvelimen ylläpitäjä voi löytää ne tietokannastaan.


title: Hotelli Kämp

text: Hotelli Kämp on Helsingin Kluuvissa Pohjoisesplanadin varrella sijaitseva hotelli, joka on perustettu vuonna 1887. Alkuperäisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Theodor Höijer. Kämp oli vuosisadan vaihteessa kaupungin huvielämän keskus ja yksi maan tunnetuimmista hotelleista. Alkuperäinen Kämp purettiin 1960-luvulla uuden toimistorakennuksen myötä, mutta osia siitä – muun muassa Pohjoisesplanadin puoleinen julkisivu – rakennettiin kopioina osaksi uudisrakennusta. Hotellitoiminta käynnistyi uudelleen vuonna 1999.


title: Hotelli Kämp

text: Kämp sijaitsee osoitteessa Kluuvikatu 2 – Pohjoisesplanadi 29, ja se kuuluu Antiloopin kortteliin. Sen länsipuolella sijaitsee Catanin talo.


title: Hotelli Kämp

text: Kämpin tontti oli 1800-luvun alussa vielä Kluuvinlahden rannalla. Hotellin paikalle teetti 1880-luvulla tehtailija ja kunnallisneuvos Fredrik Wilhelm Grönqvist, joka oli aiemmin rakennuttanut viereisen Grönqvistin talon. Grönqvist osti Kämpin tontin vuonna 1886 ravintoloitsija Carl Kämpiltä, joka omisti paikalla seisseen puurakennuksen, jossa toimi kaupungin suurin paperikauppa. Kämp oli ostanut talon vain kahta vuotta aiemmin vuonna 1884 kultaseppä Ekholmilta. Hän oli saanut mainetta Kaivohuoneen ja Oopperakellarin pitäjänä ja halusi rakentaa paikalle mannermaisen loistohotellin, mutta hänen varansa eivät riittäneet hankkeen toteuttamiseen. Grönqvist rahoitti projektin ja vuokrasi hotellin Kämpille 20 vuodeksi; Kämp ehti kuitenkin pitää hotellia vain muutaman vuoden ajan, sillä hän kuoli jo 41-vuotiaana vuonna 1889. Toimintaa jatkoivat Kämpin leski Maria Kämp ja entinen saksalainen näyttelijä Karl König.


title: Hotelli Kämp

text: Kämpin suunnitteli Theodor Höijer, ja se edustaa uusrenessanssia. Hotellin pohjakerroksessa oli eteishalli, komea pääportaikko ja kaksi liiketilaa. Parhaat hotellihuoneet olivat Esplanadin puolella toisessa kerroksessa, Kluuvikadun puolella vuorostaan suuri ravintolasali ja kuuluisa kahden kerroksen korkuinen peilisali. Hotellissa oli alun perin ranskalaishenkinen vesikatto, mutta rakennusta korotettiin kerroksella vuonna 1914 Lars Sonckin suunnitelmien mukaan ja katto hävisi. Hotellin paalutustyöt olivat huonon maaperän vuoksi vaikeat, joten rakennuksen valmistuminen viivästyi. Avajaisia vietettiin lokakuussa vuonna 1887: hotelli oli ennennäkemättömän ylellinen, ja kaupungin lehdet ylistivät peilisalia, jota valaisi 25 sähkö- ja 24 kaasuvalaisinta. Sisustusta kutsuttiin "mannermaiseksi" ja "kosmopoliittiseksi". Hotelliin oli oma hevoskuljetus satamasta ja rautatieasemalta. Tarjoilijat käyttivät hännystakkien sijaan lyhyitä takkeja ja valkoisia esiliinoja kuten Euroopassa. Huoneita oli alun perin 75 kappaletta. Hotellin kellariin avattiin pian suosittu, Königin pitämä Biertunnel-oluttupa ja kesällä vuonna 1891 katukahvila.


title: Hotelli Kämp

text: Vuosisadan alussa Kämpissä viihtyivät muun muassa Akseli Gallen-Kallela, Robert Kajanus, Eino Leino, Juhani Aho, Armas Järnefelt ja Jean Sibelius. Kulttuuriväen tapaamisten kerrotaan venyneen vuorokausien pituisiksi: esimerkiksi Järnefeltin sanotaan lähteneen Kämpistä johtamaan konserttia Viipuriin ja palanneen muutaman päivän kuluttua jatkamaan samaa istuntoa. Kajanuksen väitetään kysyneen Järnefeltiltä "Puhelimessako kävit?", kun tämä astui huoneeseen. Taiteilijat ovat antaneet aiheen myös lukuisille muillekin anekdooteille. Jean Sibeliuksen säveltämä Musette-teema näytelmästä "Kuningas Kristian II" tunnetaan myös nimellä "Minä menen Kämpiin takaisin". Kerrotaan, että se syntyi aamuyöstä, kun Sibeliuksen vaimo Aino Sibelius esti miehensä pääsyn kotiinsa Kämpissä vietetyn illan jälkeen, eikä Sibeliukselle jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin lähteä takaisin hotellille. Myös Akseli Gallen-Kallelan maalaus "Symposion" on saanut inspiraationsa Kämpin illanvietoista.


title: Hotelli Kämp

text: Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Kämpissä toimi jonkin aikaa Helsingin vallanneiden saksalaisten joukkojen päämaja. Samana vuonna hotelli siirtyi Kansallis-Osake-Pankin omistukseen ja sitä uudistettiin. Talvisodan aikana siellä asui ulkomaisia sotakirjeenvaihtajia ja hotellin baari toimi pommisuojana.


title: Hotelli Kämp

text: Hotelli nuhjaantui hiljalleen, ja sen havaittiin vajoavan Kluuvin pehmeään maaperään. Kansallis-Osake-Pankki ilmoitti vuonna 1961 haluavansa rakentaa paikalle korkean nykyaikaisen hotelli- ja liiketalon. Helsingin maistraatti myönsi pankille rakennusluvan, mutta se edellytti hotellitoiminnan jatkamista, ja sen lisäksi hotellin seinät ja osa sisätiloista tuli rakentaa uudelleen. Hotellin purkua vastustamaan syntyi kansanliike, ja purkaminen synnytti tavattoman kohun. Jäähyväisjuhlia hotellissa vietettiin maaliskuun lopussa vuonna 1965, ja rakennus oli purettu kellaria myöten vuonna 1967. Uuden liikerakennuksen suunnittelivat Antero Pernaja ja Nils-Henrik Sandell, ja se valmistui 1969. Hotellitoiminnan jatkajaksi ei kuitenkaan löytynyt ketään, ja pankki sijoitti rakennukseen omia toimintojaan.


title: Hotelli Kämp

text: Hotellitoiminta herätettiin uudelleen henkiin vuonna 1999. Antilooppi-korttelin peruskorjauksen suunnitteli Petri Blomstedt, ja sen yhteydessä kortteliin avattiin kauppakeskus Kämp Galleria. Pohjoisesplanadin julkisivu, Kluuvikadun julkisivun alkuosa ja osa sisätiloista ovat rekonstruktioita. Monet julkimot ovat yöpyneet hotellissa, muun muassa Madonna, Lady Gaga, The Rolling Stones, U2 sekä Muse.


title: Hotelli Kämp

text: Kämpissä on Suomen kallein hotellihuone, sen Mannerheim-sviitti maksaa 3 522 €/vrk (syksyllä 2017).


title: Harittu

text: Harittu on kaupunginosa Turun kaakkoisosassa noin kuusi kilometriä kaupungin keskustasta aivan Kaarinan rajalla. Sen asukasluku on noin 3 870 (2007). Alue koostuu pääasiallisesti 1990-luvulta lukien rakennetuista kerros- ja rivitaloista, mutta omakotitaloalueita löytyy myös useita. Haritun ja sen pohjoispuolella sijaitsevan Koivulan erottaa toisistaan ainoastaan puinen kaarisilta. Haritun alueella ei ole peruskoulua lainkaan. Lähimmät ala-asteen koulut sijaitsevat Ilpoisissa ja Luolavuoressa. Harittu kuuluu aluekumppanuusprojektiin Turku74. Turku74-projekti kattaa alueet: Ilpoinen-Peltola-Koivula-Harittu-Katariina.


title: Harittu

text: Harittuun on myös 2000-luvun alkupuolella rakennettu rivitaloja.


title: Daniel Tammet

text: Daniel Tammet (s. 31. tammikuuta 1979 Lontoo, Iso-Britannia) on yksi tunnetuimmista erityislahjakkaista savant-henkilöistä. Tammet poikkeaa valtaosasta savant-henkilöitä muun muassa siten, että hänen arkielämänsä sujuu melko lailla vaikeuksitta.


title: Daniel Tammet

text: Tammet pystyy laskemaan suuria laskutoimituksia päässään hetkessä, ja hänen muistinsa on ilmiömäinen. Hän sanoo näkevänsä asiat lukuina. Hän kertoo myös kokevansa mielessään lukujen muodon ja muita piirteitä. Päinvastoin kuin monet muut savant-henkilöt, Tammet kykenee kuvailemaan mielikuviaan ja ajatuksiaan. Tutkijat yrittävät selvittää hänen avullaan ilmiömäisten kykyjen syytä ja toimintaa.


title: Daniel Tammet

text: Synestesia on harvinainen, mutta hyvin tunnettu joillakin ihmisillä esiintyvä ilmiö, jossa jotkin aistit tai aistiärsykkeet sekoittuvat neurologisesti keskenään. Tammetilla kyky on kuitenkin poikkeuksellisen erikoislaatuinen. Hän sanoo jokaisella kokonaisluvulla ykkösestä kymmeneentuhanteen antavan omanlaisensa kokemuksen muodosta, väristä ja tuntemuksesta. Tammet kykenee intuitiivisesti "näkemään" laskutoimitusten tulokset synesteettisinä maisemina pyrkimättä itse laskemaan laskuja. Kertolaskut hän sanoo suorittavansa niin, että kahden erimuotoisen luvun väliin jäävään tilaan piirtyy kuin itsestään kolmas muoto, jonka hän aistii luvuksi. Alkuluvut Tammet kertoo löytävänsä aistimalla ne pyöreämmiksi kuin muut luvut, jaettavat luvut karheiksi ja jakamattomat sileiksi. Tammet on kuvaillut lukua 289 erityisen rumaksi, lukua 333 erityisen kiehtovaksi ja piitä kauniiksi. Luvulla kuusi ei ole erityistä hahmoa. Tammet ei ole ainoastaan kuvannut lukuaistimuksiaan verbaalisesti, vaan on myös tehnyt niistä maalauksia.


title: Daniel Tammet

text: Tammet puhuu yhtätoista kieltä, joihin kuuluvat englanti, ranska, suomi, saksa, espanja, liettua, romania, viro, islanti, kymri ja esperanto. Hän pitää erityisesti viron kielestä sen vokaalipainotteisuuden vuoksi. Tammet on luonut itse uutta mänti-nimistä kieltä, joka muistuttaa monelta osin viron ja suomen kieliä. Kielen nimi tulee suomen sanasta "mänty". Joidenkin lähteiden mukaan Tammet on myös luomassa kahta muuta kieltä, joille hän on antanut nimeksi ”uusisuom” ja ”lapsi”.


title: Daniel Tammet

text: Tammet kykenee oppimaan uudet kielet hyvin nopeasti. Erästä televisio-ohjelmaa varten Tammet haastettiin opettelemaan islannin kieli yhdessä viikossa. Viikkoa myöhemmin hän esiintyikin jo Islannin televisiossa keskustellen islanniksi. Osa islanninkielisestä keskustelusta näytettiin myös yhdysvaltalaisessa "60 Minutes" -ohjelmassa.


title: Daniel Tammet

text: Tammetilla on hallussaan Euroopan-ennätys piin desimaalien ulkoluvussa. Hän luetteli viidessä tunnissa 22 514 piin desimaalia. Ennätys tehtiin Oxfordissa 14. maaliskuuta 2004 tapahtumassa, jossa kerättiin rahaa brittiläiselle epilepsiayhdistykselle. Epilepsiayhdistys valittiin hyväntekeväisyyden kohteeksi, koska Tammet sairasti itsekin epilepsiaa nuorena.


title: Daniel Tammet

text: Tammet tapasi ensimmäisen kumppaninsa, ohjelmistokehittäjä Neil Mitchellin, vuonna 2000. He elivät rauhallista elämää Kentissä sijaitsevassa talossaan kissoineen. Tammet ja Mitchell pyörittivät yhdessä e-oppimiseen keskittyvää yritystä nimeltä Optimnem, jonka puitteissa he laativat ja julkaisivat kielikursseja. Tammet on puhunut julkisuudessa avoimesti seksuaalisesta suuntautumisestaan.


title: Daniel Tammet

text: Tammetin nykyinen kumppani on ranskalainen valokuvaaja Jérôme Tabet, johon hän tutustui omaelämäkertansa julkaisukiertueella. Hän on kuvaillut elämänsä muuttuneen viime vuosina vapaammaksi ja onnellisemmaksi matkustelun ja luennoinnin myötä.


title: Daniel Tammet

text: Tammet on muiden savanttien tavoin autismin kirjolla: häneltä diagnosoitiin 25-vuotiaana Aspergerin oireyhtymä Cambridgen yliopiston kehityspsykologian professorin ja autismikeskuksen johtajan Simon Baron-Cohenin toimesta.. Lisäksi Tammet sairastui kaksivuotiaana epilepsiaan. Tammetin savant-kyvyt ilmenivät ensimmäisen kerran rajujen epilepsiakohtausten jälkeen.


title: Daniel Tammet

text: Tammetin mielestä sukunimi Corney ei sopinut hänelle kuten hän sen "näki". Tammet muutti sukunimensä nähtyään virolaisen ja suomalaisen sanan "Tammet" internetissä.


title: Luuydin

text: Luuydin () on kudosta, joka täyttää pitkien luiden yhtenäiset ydinontelot. Luuydinontelo sijaitsee hohkaluukerroksen sisäpuolella. Punaisen luuytimen kantasolujen yksi solulinja johtaa kypsien punasolujen kehittymiseen, toinen granulosyyttien ja monosyyttien kehittymiseen ja kolmas imusolujen kehittymiseen. Verihiutaleet muodostuvat luuytimessä kuroutumalla irti luuytimen jättisoluista, megakaryosyyteistä.


title: Luuydin

text: Keltainen luuydin on pääasiassa sidekudosta ja rasvaa. Vastasyntyneen luuydin on kokonaan verisoluja tuottavaa punaista ydintä, mutta kasvuvuosina punainen luuydin rasvoittuu suurelta osin keltaiseksi ytimeksi. Terveellä ja täysikokoisella henkilöllä on punaista luuydintä vain kylkiluissa ja muutamissa muissa lyhyissä litteissä luissa kuten lantiossa ja rintalastassa. Luissa ei ole hermoja vaan ne ovat luuta ympäröivässä luukalvossa.


title: Rasvakudos

text: Rasvakudos on erikoisrakenteista sidekudosta. Se koostuu rasvasoluista, soluväliaineesta ja hiussuonista. Rasvakudosta on suurina yhtenäisinä alueina muun muassa ihonalaiskudoksessa ja vatsapaidassa. Iän mukana rasvakudoksen määrä tavallisesti kasvaa. Nuoren miehen massasta rasvaa on noin 15 % ja naisen massasta hieman enemmän.


title: Rasvakudos

text: Ravinnon rasva siirtyy suolen epiteelisoluista eteenpäin kylomikroneissa ja varastoituu rasvakudokseen triglyserideinä. Varsinkin rasvakudoksessa olevien hiussuonten endoteelissä on runsaasti rasvaa pilkkovaa lipoproteiinilipaasia, joka pilkkoo kylomikronien ja lipoproteiinien triglyseridejä rasvahapoiksi ja glyseroliksi. Rasvahapot diffundoituvat kudosnesteen kautta rasvasoluihin, joissa glyseroli ja rasvahapot reagoivat keskenään muodostaen uudelleen triglyseridejä.


title: Rasvakudos

text: Myös glukoosia varastoituu rasvakudokseen. Glukoositason ollessa normaali siitä muodostuu vain rasvan glyseroliosa. Jos glukoosia on veressä runsaasti, rasvasolut muodostavat siitä myös rasvahappoja. Maksasolut valmistavat ravinnon mukana tulleesta glukoosista glykogeenia, kunnes sen osuus on noin 5 % maksan kokonaismassasta. Tämän jälkeen glukoosin saannin jatkuessa maksasolut alkavat muuttaa glukoosia triglyserideiksi. Maksasolut muodostavat niiden ympärille valkuaisainekuoren ja kuljettavat syntyneet lipoproteiinit verenkiertoon, josta ne päätyvät kudosnesteen kautta rasvasoluihin. Insuliini tehostaa ravintoaineiden siirtymistä maksan ja rasvakudoksen soluihin. Triglyseridejä voidaan valmistaa elimistöön tulleista rasvoista, glukoosista ja ylimääräisistä aminohapoista.


title: Rasvakudos

text: Rasvakudos sisältää suuria rasvapisaroiden täyttämiä soluja, joita kutsutaan adiposyyteiksi eli rasvasoluiksi. Adiposyyttien tuma ja sytoplasma ovat työntyneet aivan solun reunalle rasvapisaran täyttäessä solun. Rasvapisara muodostuu useimmiten triglyserideistä, joissa kolme karboksyylihappomolekyyliä on esteröitynyt yhteen glyserolimolekyyliin. Esterit ovat luonteeltaan poolittomia.


title: Rasvakudos

text: Suurin osa elimistön varastoenergiasta on rasvaa, sillä siinä on runsaasti energiaa painoyksikköä kohti. Ihmisen aiemmassa evoluution vaiheessa rasva oli tärkeää vararavintoa ja rasvan kertymisestä vatsan seudulle oli hyötyä. Nykyään vatsan seudun ylimääräinen rasva altistaa mm. sokeritaudille, aivohalvaukselle ja sydänkohtaukselle. Liika rasva häiritsee maksan normaalia toimintaa.


title: Rasvakudos

text: Ihonalaiskerroksen rasva toimii ihon ohella eristeenä, joka estää elimistön sisäosien lämpötilavaihtelut. Rasva johtaa lämpöä huomattavasti huonommin kuin muut kudostyypit, joten se on keholle erityisen tärkeä lämpötilan vakauttaja.