title: Ukraina

text: Rekisteröityjen puolueiden määrä – 198 kappaletta vuoden 2013 alussa – kuvaa osaltaan poliittisen kentän sekavuutta.


title: Ukraina

text: Ukrainassa tasapainottelu yleensä venäjänkielisen ja raskasteollisen Itä-Ukrainan, (Dneprin) "vasemman rannan" (ven. "Levoberežnaja"), ja jo Andrusovin rauhassa "lännelle", Puolalle joutuneen (Dneprin) "oikean rannan" (ven. "Pravoberežnajan") välillä jatkuu. Taloudellisesti tarkastellen Itä-Ukrainan ja Länsi-Ukrainan jako on osittain pohjois-etelä-jako, missä pohjoiset levoberežnaja-alueet kannattavat kansallisempia ja läntisempiä linjauksia ja eteläisemmät pravoberežnaja-alueet kiinteämpää yhteistyötä Venäjän kanssa. Taloudellisesti Itä-Ukraina on riippuvainen Venäjän toimittamasta energiasta kaivosteollisuuden ja terästeollisuuden vuoksi samoin kuin Neuvostoliiton ajalta periytyvän sotateollisen kompleksin vuoksi.


title: Ukraina

text: Vuoden 2004 Viktor Juštšenkon vaalivoiton jälkeen Ukraina pyrki lähestymään Natoa ja Euroopan unionia saavuttaakseen riippumattomamman aseman Venäjään nähden. Länsimielisten mielestä Ukrainan piti Puolan tapaan pyrkiä EU:n ja Naton jäseniksi, kun taas historiallista yhteyttä Venäjään vaalivien mielestä taloudellisesti tärkeintä on olla taloudellisessa yhteistyössä Venäjän kanssa. Kesäkuussa 2010 Ukrainan parlamentti päätti luopua Nato-jäsenyyden tavoittelusta. Puola kannattaa Ukrainaa EU:n jäseneksi. Tällä olisi merkitystä turvallisuuspolitiikan lisäksi myös EU:n maatalouspolitiikan kannalta, koska Ukraina on Ranskan kokoinen etelässä sijaitseva mustanmullan maa.


title: Ukraina

text: Loppuvuonna 2013 Ukraina jätti allekirjoittamatta valmiiksi laaditun kauppasopimuksen Euroopan unionin kanssa, mikä aiheutti laajoja mellakoita pääkaupungissa Kiovassa. EU ja Yhdysvallat yrittävät vahvistaa Ukrainan demokratisoitumista löyhentääkseen Ukrainan ja Venäjän välistä yhteyttä, kun taas Venäjä yrittää pitää kiinni historiallisesta yhteydestään Ukrainaan. Toisaalta myöskään Venäjän ja Ukrainan kauppaneuvottelut eivät joulukuussa 2013 sujuneet hyvin, kun kaasun ostamisesta ei päästy sopimukseen. Venäjä on houkutellut Ukrainaa mukaan suunniteltuun Euraasian unioniin, jossa on tarkoitus päästä myös pääomien ja työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen.


title: Ukraina

text: Keinot yhteiskunnalliseen päätöksentekoon vaikuttamiseksi ovat ainakin edellisen presidentin Leonid Kutšman aikana olleet kovia, joskaan Valko-Venäjän kaltaista valtiojohtoista vakauttamista ei ole suoritettu ja hallituksen sekä opposition vuoropuhelu on jatkunut.


title: Ukraina

text: Ukrainalla on merkittävä neuvostoaikaisten aseiden ylijäämä ja teollisuuskapasiteettia niiden valmistamiseen.


title: Ukraina

text: Kansainvälistä huomiota sai Yhdysvaltain ulkoministeriön syytös 2002, että Ukraina olisi myynyt Donetskissa sijaitsevan Topazin valmistamia Koltšuga-kaukovalvontatutkajärjestelmiä YK:n kauppasaarrossa Kuwaitin miehityksen ja Persianlahden sodan vuoksi olleelle Irakille. Syytökset perustuivat presidentti Leonid Kutšman henkivartija Mykola Melnytšenkon tekemiin nauhoituksiin. Lentokieltovyöhykkeitä Britannian kanssa valvonut ja samalla Irakin sotaan valmistautunut Yhdysvallat reagoi voimakkaasti tapahtuneeseen. Tutkia ei kuitenkaan löydetty Irakista ja Yhdysvallat tunnusti syytökset vääriksi. Syyskuussa 2006 Jane's raportoi, että Ukraina olisi myynyt tutkia Iraniin, minkä Ukrainan hallitus on kieltänyt.


title: Ukraina

text: Elokuun 2008 Etelä-Ossetian sodan jälkeen Venäjä syytti Ukrainaa Georgian aseistamisesta.


title: Ukraina

text: Lisäksi aseita on myyty mm. Afrikan maihin, jonne suuntautuva asekauppa sai julkisuutta 33:a T-72-panssarivaunua Keniaan (väitetysti Etelä-Sudaniin) kuljettavan MV Faina -aluksen jouduttua merirosvojen kaappaamaksi Somalian rannikolla. Ukrainassa tämä aiheutti poliittisen skandaalin, koska Ukrainan turvallisuuspalvelun epäiltiin myyneen aseita presidentti Juštšenkon suojeluksessa.


title: Ukraina

text: Neuvostoliiton Mustanmeren laivaston jakaminen, sijainti ja rahoitus ovat hiertäneet Venäjän ja Ukrainan välejä, samoin Sevastopolin laivastotukikohdan asema Venäjän laivaston tukikohtana jälleen itsenäistyneessä Ukrainassa. Vuosia kestäneen kiistan tuloksena Neuvostoliiton alukset jaettiin Venäjän ja Ukrainan laivastojen kesken. Venäjän laivastolle myönnettiin 1997 oikeus käyttää määräaikaisesti Sevastopolin laivastotukikohtaa Krimillä vuoteen 2017. Vuonna 2010 vuokrasopimusta Venäjän kanssa jatkettiin 25 vuodella vuoteen 2042 saakka, johon osapuolet voivat sopia viiden vuoden jatkokausia.


title: Ukraina

text: Ukrainan hallintojärjestelmässä Sevastopolin kaupunkipiiri on pääkaupunki Kiovan tapaan erityisasemassa oleva kaupunkialue, joka on alueisiin (oblastein) verrattavissa oleva aluehallinnollinen yksikkö. Ratkaisuilla on pyritty takaamaan Sevastopolin venäjänkielisen väestön ja samalla siellä toimivan osittaista laivastotukikohdan autonomiaa Ukrainan keskushallinnosta.


title: Ukraina

text: Ukraina on energian nettotuojana riippuvainen Venäjän Gazpromin pääasiassa Turkmenistanista toimittamasta maakaasusta.


title: Ukraina

text: Se saa alennusta kaasun hinnasta Venäjältä, mutta hintaneuvottelut ovat johtaneet kiistoihin useita kertoja. Länsi-Eurooppa seuraa kiistoja tiiviisti, sillä suuri osa Venäjältä länteen tulevasta kaasusta kulkee Ukrainan läpi. Erityisesti Italia, Turkki, Saksa, Tšekki, Unkari ja Slovakia ovat riippuvaisia reitistä Ukrainan kautta.


title: Ukraina

text: Gazprom katkaisi maakaasun toimitukset Ukrainalta 1. tammikuuta 2006. Pian tämän jälkeen venäläinen toimittaja syytti ukrainalaisia Keski-Eurooppaan menevän kaasun varastamisesta.


title: Ukraina

text:
Eurooppaan myytävän maakaasun maailmanmarkkinahinnan uskotaan olevan noin 360 dollaria/tuhat maakaasukuutiolta vuoden 2008 lopussa. Tammikuusta 2007 lähtien Ukraina osti kaasua Keski-Aasiasta, lähinnä Turkmenistanista hintaan 130 $ / 1000 m³. Turkmenistanin nostettua hintoja Venäjä ja Ukraina sopivat kaasun hinnankorotuksesta 1. tammikuuta 2008 lähtien, jolloin kaasun hinnaksi tuli 179,5 $ / 1000 m³.
Maakaasuntoimituksia Turkmenistanista Itä-Eurooppaan hoitaa Sveitsiin rekisteröity RosUkrEnergo, josta puolet omistaa Gazprom ja puolet joukko ukrainalaisia liikemiehiä. Myös rikolliskytkentöjä on epäilty..


title: Ukraina

text: Toinen maakaasukiista syntyi lokakuussa 2007, kun Gazprom uhkasi jälleen katkaista toimitukset Ukrainaan 1,3 miljardin US-dollarin maksamattomien velkojen vuoksi. Tammikuussa 2008 Gazprom antoi uuden varoituksen, velkojen kohottua 1,5 miljardiin. Ukraina maksoi vuoden 2007 velkansa, mutta maaliskuussa 2008 sillä oli jälleen 600 miljoonaa maksuja rästissä Venäjälle Keski-Aasian toimitusvaikeuksien vuoksi.


title: Ukraina

text: Vuonna 2014 Ukrainan kriisin aikana Venäjä katkaisi kaasutoimitukset jälleen. Sen mukaan velkaa on 5,3 miljadia dollaria, Ukraina myöntää 3,1 miljardin velat. EU teki asiasta sovitteluesityksen.


title: Ukraina

text: Ukrainaa voi tarkastella esimerkiksi kymmenenä enemmän tai vähemmän kulttuurillisesti yhdenmukaisena alueena. Jaottelu vaihtelee kuitenkin tarkastelusta toiseen kosolti. Esimerkiksi luonnonmaantiedettä, historiaa, politiikkaa tai taloutta käsiteltäessä nimitysten merkitys ja aluerajaukset vaihtelevat lähteestä toiseen. Kulttuurielämän tarkastelussa kuvataan usein pääkaupunki Kiova ja sen ympäristö, Ukrainan Polesia pohjoisessa Valko-Venäjän läheisyydessä, Podolia Moldovan rajalla, Luoteis-Ukrainan Galitsia ja Volynia, monien kansallisuuksien asuttama vuoristoinen Karpaattien alue, merellinen Mustanmeren rannikko etelässä, missä on autonominen Krimin niemimaa, kasakkaperinteestään kuuluisa ja raskasteollinen Dneprjoen alajuoksun alue, Sloboda koillisessa Venäjän rajalla sekä raskaasti teollistunut, kielellisesti venäjäisenemmistöinen Donetsin allas (Donbass) maan itäisimmässä kolkassa.


title: Ukraina

text: Kaupungistumisen näkökulmasta suuralueiden välillä on selviä eroja. Esimerkiksi Itä-Ukrainan kolmen alueen (Luhanskin, Donetskin, Harkovan alueet) väestöstä 86,7 prosenttia oli kaupunkilaisia, kun Ukrainan läntisimmän kahdeksan alueen väestöstä heitä oli vain 49,6 prosenttia (2013 väestöarvio).


title: Ukraina

text: Ukraina jakautuu 24 alueeseen, Krimin autonomiseen tasavaltaan ja kahteen kaupunkiin (): Sevastopol ja Kiova.


title: Ukraina

text: Ukrainan vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Ukrainassa oli 454 kaupunkia. Väestöstä 67,2 % (eli 32,574 miljoonaa) oli tuolloin kaupunkilaisia ja 32,8 % (15,883 miljoonaa) maaseudun asukkaita. Kaupungeista viidessä asui yli miljoona ihmistä. Yli 100 000 asukkaan kaupunkeja oli yhteensä 37.


title: Ukraina

text: Alla olevassa taulukossa on esitetty vuoden 2001 väestönlaskennan mukaiset yli 300 000 asukkaan kaupungit. Näiden sijainti, samoin kuin väkiluvultaan tätä pienempien aluekeskusten sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Kartan symboleiden valinnassa on käytetty Ukrainan tilastokeskuksen vuoden 2013 väkilukuarvioita kaupungeista.


title: Ukraina

text: Ukrainan yli 50 000 asukkaan kaupungit on lueteltu artikkelissa Luettelo Ukrainan kaupungeista.


title: Ukraina

text: Neuvostoliiton tasavallat, mukaan lukien Ukrainan neuvostotasavalta, olivat keskusjohtoisen talouden vuoksi enemmän riippuvaisia toisistaan ja Venäjästä kuin läntisen Euroopan maat keskenään. Ukraina oli osa Neuvostoliiton vilja-aittaa, tuotti niin raaka-aineita ja sähköä kuin lentokoneita ja ohjuksia. Venäjältä ja muilta neuvostotasavalloilta tuotiin kulutushyödykkeitä ja öljyä. Vaikka toisen maailmansodan saksalaismiehitys vaurioitti Ukrainaa erittäin paljon, pian sodan jälkeen maa rakennettiin uudestaan sotaa edeltäneiden voimavarojen varaan. Vilja, sähköenergia ja raskas metalliteollisuus olivat Ukrainan talouden perusta 1990-luvun alkuun asti.


title: Ukraina

text: Ukrainan tasavallan itsenäistymisen jälkeen siirtyminen markkinatalouteen oli vaikeaa. Kilpailukykyisiä vientituotteita ei juuri ollut ja kauppa Venäjän federaation kanssa toi poliittisia kytkentöjä. Siirtymäkausi kesti 1990-luvun alun. Tuolloin puolitiehen jätetyt rakenteelliset uudistukset johtivat laajaan työttömyyteen. Palkanmaksu saattoi keskeytyä kuukausiksi. Valtio päästi markkinoille lisää rahaa, mikä edesauttoi huippukorkeaa inflaatiota. Kuten Venäjällä, valtionyritysten yksityistäminen merkitsi pienen vähemmistön rikastumista ja tuloerojen räjähdysmäistä nousua.


title: Ukraina

text: Neuvostoliiton hajoaminen aiheutti sen, ettei mustanmullan maa Ukrainan maataloustuotanto mennyt Venäjälle ilman kaupallista kilpailua. Venäjän konepaja- ja puolustusvälineteollisuuden romahdettua Ukrainan on täytynyt hakea Itä-Ukrainassa tuotetulle teräkselle uusia markkinoita esimerkiksi Aasiasta. Maa on edelleen merkittävä vetureiden, rautatiekaluston ja lentokoneiden valmistaja. Antonovin lentokonetehdas toimii Ukrainassa. Avaruusteknologiassa maa osallistuu esimerkiksi Zenit-kantorakettien valmistamiseen yhdessä Venäjän kanssa.


title: Ukraina

text: Korruptio on ollut suurongelma. Vuoden 2016 alussa julkaistussa Transparency International-järjestön vuoden 2015 maavertailussa Ukraina sijoittui koetun korruption CPI-indeksillä arvioituna Euroopan alhaisimmalle sijalle eli jäi jaetulle 130. sijalle vertailluista 168 maasta. Ajoittain osa ulkomaisista sijoittajista on lopettanut liiketoimintansa Ukrainassa byrokratian, korruption tai muun rikollisen toiminnan takia. Sittemmin korruption kitkemistä on painotettu ainakin julkisissa puheissa. Ukraina sai markkinatalouden aseman Euroopan unionilta ja Yhdysvalloilta 2005–2006. Päätökset avasivat ukrainalaistuotteille uusia markkinoita EU:n ja Yhdysvaltain alueella. Ukraina pääsi Maailman kauppajärjestö WTO:n jäseneksi 2008.


title: Ukraina

text: Taloudellisesti merkittäviin luonnonvaroihin kuuluvat muun muassa: rautamalmi, kivihiili, mangaani, maakaasu, öljy, suola, rikki, grafiitti, titaani, magnesium, kaoliini, nikkeli, elohopea, puutavara ja peltomaa.


title: Ukraina

text: Ulkomaankauppa oli tavaraviennin osalta vuonna 2012 vahvasti alijäämäinen. Ukrainan tavara viennin suuruus oli tuolloin 68,8 miljardia ja tuonnin 84,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Dollarimääräisesti merkittävin tavarakaupan kumppani oli Venäjä, jonne osuus viennistä oli 25,6 % (17,6 mrd USD) ja tuonnista 32,4 % (27,4 mrd USD). Muita tärkeitä vientimaita vuonna 2012 olivat Turkki 5,4 %, Egypti 4,2 %, Puola 3,7 %, Italia, 3,6 %, Kazakstan 3,6 %, Intia 3,3 ja Valko-Venäjä 3,3 % osuuksilla Ukrainan viennistä. Tuontimaista Venäjän jälkeen merkittävimpiä olivat Kiina 9,3 %, Saksa 8,0 % Valko-Venäjä 6,0 %, Puola 4,2 % ja Yhdysvallat 3,4 % osuuksilla. Vuonna 2012 vienti Suomeen oli vain 0,1 prosenttia (48,2 milj. USD) Ukrainan viennin kokonaisarvosta. Suomesta Ukraina toi 0,6 prosentin osuuden (485,2 milj. USD) ulkomaankaupan tuonnistaan.


title: Ukraina

text: Tärkeisiin vientituoteryhmiin kuuluvat perusmetallit ja niiden jalosteet (27,5 % viennistä, erityisesti rauta ja teräs), kasvinviljelytuotteet (13,4 %, lähinnä hiutaleet 10,2 % sekä öljykasvien siemenet ja hedelmät 2,5 %), mineraalituotteet (11,1 %, sis. mineraaliöljyt, polttonesteet ja öljynjalostustuotteet 5,3 %; malmit yms. 4,8 %), koneet ja laitteet (10,2 %), kuljetusvälineet (8,7 %, lähinnä rautatiekalusto 6,0 % ja ilma-alukset 1,3 %), kemianteollisuus (7,4 %) ja eläin- ja kasvisrasvat (6,1 %). Tuonnissa suurimmat tuoteryhmät olivat mineraalituotteet (32,5 %, erityisesti maakaasu 16,6 % koko tuonnista), koneet ja laitteet (15,5 %), kemianteollisuuden tuotteet (10,1 %, esimerkiksi lääkkeet ja lääkeaineet 3,9 %), liikennevälineet (9,5 % erityisesti ajoneuvot) ja perusmetallit ja niiden jalosteet (6,2 %).


title: Ukraina

text: Sen sijaan palvelujen vienti ylitti selvästi Ukrainan ulkomailta hankkimien palvelujen määrän. Palveluja vietiin 13,5 miljardilla ja niitä tuotiin 6,7 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Liikenteen osuus oli 63,0 prosenttia palveluviennistä, mutta vain 25,0 prosenttia palvelutuonnista. Liikenteessä suurin yksittäinen viennin osa-alue olivat putkikuljetukset Ukrainan kautta (3,2 mrd USD). Myös rautatie- (1,6 mrd USD), lento- (1,5 mrd USD, sis. ylilentomaksut) ja meriliikenteen (1,2 mrd USD) merkitys oli suuri positiivisen palvelutaseen muodostumisessa.


title: Ukraina

text: Uusi rahayksikkö Ukrainan hryvnia (lyhenne: UAH) otettiin käyttöön syyskuussa 1996, josta lähtien se on pystytty pitämään suhteellisen vakaana. Tärkeä uudistus on ollut yksityisyritysten verolainsäädännön yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen. Uusia yrityksiä on syntynyt kuin sieniä sateella koska yksityisyrittäjien ei enää tarvitse kärsiä satunnaisista ja mielivaltaisista veroista. Yksi hryvnia (lausutaan grivna) oli vuoden 2013 lopulla arvoltaan noin 0,09 euroa.


title: Ukraina

text: Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1 302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukranialaista kohden tämä oli keskimäärin 28 488 hryvnaa eli 2 766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7 742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4 %), Dnipropetrovskin alue et (10,8 %) ja Harkovan alueet (5,9 % osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1 285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella. Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28 555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3 584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7 210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3 382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15 056 USD/henki) ja Venäjällä (16 768 USD/henki).


title: Ukraina

text: Keskimääräinen kuukausipalkka oli Ukrainassa vuonna 2013 noin 2 766 hryvniaa eli vuoden 2013 lopun vaihtokurssein 296 euroa. Keskimääräinen kuukausipalkka vaihteli aluetasolla Ternopilin alueen 214 ja Kiovan 453 euron välillä. Elintason mataluuden ja useita naapurimaitaan heikomman talouskehityksen johdosta Ukrainasta on muuttanut miljoonia aiempia asukkaita pois 1990-luvun alun jälkeen. Väestön tukalaa taloustilannetta ei tutkijoiden mielestä ole kunnolla ymmärretty länsimaissa.


title: Ukraina

text: Ukrainan sähköntuotanto pohjautui vuonna 2010 pääosin fossiilisiin polttoaineisiin (64,1 %), ydinvoimaan (25,2 %) ja vesivoimaloihin (9,9 %). Ydinvoiman osuus sähköntuotannosta on maailman korkeimpia; maa sijoittuu suhteellisessa vertailussa kolmanneksi maailmassa Ranskan ja Belgian jälkeen. Ukrainan sähköntuotannoksi vuonna 2012 arvioitiin 198,1 TWh. Samana vuonna Suomen sähköntuotanto oli 67,7 TWh, joka vastaa noin kolmannesta Ukrainan sähköntuotannon kokonaismäärästä. Kansainvälisen ydinenergiajärjestö IAEA:n mukaan Ukrainan neljä ydinvoimalaitosta tuottivat vuonna vuonna 2013 noin 78 TWh sähköä, mikä oli noin 43,6 prosenttia Ukrainan nettosähköntuotannosta tuona vuonna. Lämpöenergian tuotannossa maakaasu oli vuonna 2011 hallitseva polttoaine 83,9 prosentin tuotanto-osuudella. Hiilellä tai turpeella tuotettiin 12,7, biopolttoaineilla 1,5, ydinvoimalla 1,1 ja öljyllä 0,9 prosenttia Ukrainan lämmitysenergiasta.


title: Ukraina

text: Ukraina on vahvasti riippuvainen energiantuonnista Venäjältä, vaikka onkin pyrkinyt lisäämään omaa maakaasun ja -öljyn tuotantoaan ja öljynjalostustaan 2000-luvulla. Vuonna 2012 maan oman tuotannon arvioitiin kattavan runsas kolmannes Ukrainan käyttämästä öljystä ja maakaasusta. Maa oli tuolloin määrällisesti maailman 10. suurin maakaasun tuoja Yhdysvaltojen, Japanin, useiden EU-maiden, Etelä-Korean ja Turkin jälkeen.


title: Ukraina

text: Myös Krimin niemimaan alueelta ja sen läheisiltä merialueilta on löydetty merkittävästi maaöljyä ja -kaasua. Ensimmäiset löydöt Krimin hiilivetyvaroista tehtiin jo 1886. Sittemmin painopiste on siirtynyt Krimin autonomisen tasavallan läntisimpään osaan ja niemimaan lounaisille merialueelle, joskin maakaasua porataan esimerkiksi Kertšin niemimaan pohjoispuolella, lähellä Štšolkinea. Vaikka neuvostovuosina alueella jo tehtiin laajoja geologisia kartoituksia, Ukraina on 2010-luvulla sopinut suurten länsimaalaisten öljyn- ja kaasunporausyhtiöiden kanssa yhteistyöstä merenalaisten, Krimin niemimaan lounaispuolen esiintymien tutkimisessa ja hyödyntämisessä. Tällä Ukraina on tähdännyt Venäjä-riippuvuutensa pienentämiseen polttoainehuollossaan.


title: Ukraina

text: Vuotuista maakaasun tuotantoa pyrittiin lisäämään vuonna 2014 vajaalla 10 prosentilla. Uusia yhteistyösopimuksia esimerkiksi Mustanmeren pohjoisosien Skifskan kaasuesiintymän osalta on myös solmittu. Esiintymästä on arvioitu voitavan aikanaan hyödyntää 200–250 miljoonaa kuutiota maakaasua noin 5 miljoonan kuution vuosituotannolla. Lisäksi Ukrainan Krimin lähivesillä on toinenkin vielä hyödyntämätön kaasukenttä, jonka vuosituotannosta on esitetty samansuuntaisia arvioita. Ukrainan raaka-ainevarat ja maan pitäminen riippuvana Venäjän energiatuonnista, on eräs Venäjän ja sen hallitsemien suuryhtiöiden kuten Gazpromin taloudellinen kiinnostustekijä vuoden 2014 Krimin kriisissä.


title: Ukraina

text: Suurimmat hyödyntämättömät maakaasuvarat Ukrainassa liittyvät liuskekaasuun, jota olisi tarkoitus vapauttaa maaperästä vesisärötyksellä eli rikkomalla huokoista maanalaista kivikehää paineistetun veden ja kemikaalien avulla. Optimistisimpien arvioiden mukaan 2020-luvulla Ukraina voisi vapautua näiden liuskekaasuesiintymien avulla useiksi vuosikymmeniksi täysin maakaasun tuontitarpeestaan. Tammikuussa 2013 Ukrainan presidentti allekirjoitti 10 miljardin Yhdysvaltain dollarin pitkäaikaisen tuotanto-osuussopimuksen Shell-yhtiön kanssa Koillis-Ukrainan Dneprin-Donetskin altaan Juzovskan liuskekaasuesiintymän hyödyntämisestä. Juzovskan esiintymän ydinalueet sijaitsevat esitutkimuksen perusteella Donetskin alueen Slovjanskin ja Harkovan alueen Izjumin seudulla. Vastaava sopimus solmittiin loppuvuonna 2013 yhdysvaltalaisen Chevron-yhtiön kanssa Länsi-Ukrainan Oleskan liuskekaasuesiintymän hyödyntämisestä satojen huolestuneiden ihmisten vastustuksesta huolimatta. Myös Venäjä ilmaisi huolensa Itä-Ukrainan liuskekaasuesintymän vaikutuksista lähialueittensa vesivaroihin. Suuren vastustuksen takia Ukrainan ympäristöministeri lupasi tammikuussa 2014, ettei poraustoimenpiteitä ainakaan maan länsiosan Lvivin ja Ivano-Frankivskin alueilla aloitettaisi ainakaan ennen saman vuoden kesää.


title: Ukraina

text: Ukrainan itsenäistyessä vuonna 1992 maan väkiluku oli yli 52 miljoonaa. Vuonna 2010 se oli supistunut 45 miljoonaan, ja YK:n ennusteiden mukaan vuonna 2030 Ukrainassa on 39 miljoonaa asukasta.


title: Ukraina

text: Vuonna 2001 Ukrainan suurimmat kansallisuudet eli etniset ryhmät olivat: ukrainalaiset (77,8 %), venäläiset (17,3 %), valkovenäläiset (0,6 %), moldovalaiset (0,5 %), Krimin tataarit (0,5 %), bulgarialaiset (0,4 %), unkarilaiset (0,3 %), romanialaiset (0,3 %), puolalaiset (0,3 %), juutalaiset (0,2 %) ja muut (1,8 %). Varsinkin Krimin autonominen tasavalta on etnisesti monimuotoinen.


title: Ukraina

text: Vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan Ukrainan väestöstä 67,5 % puhui äidinkielenään ukrainaa ja 29,6 % venäjää. Venäjän asema väestön äidinkielenä oli supistunut 3,2 prosentilla vuosien 1989 ja 2001 väestönlaskentojen välisenä aikana. Ukrainassa puhutaan myös useita vähemmistökieliä. Vuoden 2001 väestönlaskennassa jonkun muun kielen kertoi äidinkielekseen 2,9 prosenttia vastaajista.


title: Ukraina

text: Vähemmistökieltä puhuvien määrä oli noussut vuosien 1989 ja 2001 välillä 0,4 prosentilla. Tätä selittää esimerkiksi Krimin tataarien paluumuutto. Vähemmistökielistä puhujia on eniten ruteenilla (560 000, vuoden 2000 tieto), romanialla (319 000), valkovenäjällä (276 000), krimintataarilla (260 000, 2006 tieto) bulgarialla (234 000), turkilla (200 000) ja unkarilla (157 000) ja puolalla (144 000).


title: Ukraina

text:
Helmikuun 2014 lopulla Ukrainan parlamentti päätti perua vuonna 2012 säädetyn kielilain. Erityisesti venäläisissä tiedotusvälineissä tätä pidettiin merkittävänä huolenaiheena ja syynä venäjänkielisen väestönosan tyytymättömyyteen, sillä aiempi laki oli sallinut useamman virallisen kielen käyttämisen alueilla, joissa yli 10 prosenttia väestöstä puhui muuta kuin maan virallista kieltä ukrainaa. Lain nojalla kolmetoista maan 27 alueesta oli ehtinyt hyväksyä venäjän kielen käytön toiseksi viralliseksi kieleksi alueellaan. Maan länsioissa kaksi aluetta oli puolestaan hyväksynyt romanian ja unkarin kielen alueessaan viralliseksi kieleksi. Ukrainan virkaatekevä presidentti Turtšinov käytti kuitenkin veto-oikeuttaan, ja torjui lakimuutoksen.
Vuonna 2012 Ukrainan virallinen työttömyysprosentti oli 2 %, mutta suuren osan työttömyydestä arvellaan olevan piilotyöttömyyttä. Kansainvälisen työjärjestön (ILO) määritelmä todellinen työttömyysprosentti oli vuonna 2012 7,5 prosenttia. Alhaisimmillaan työttömyys oli Kiovassa (5,5 %), Krimin autonomisessa tasavallassa ja Odessan alueella (5,8 %) sekä Sevastopolissa (5,7 %). Korkeimmillaan työttömyys oli puolestaan Rivnen, Ternopilin ja Tšernihivin alueilla (9,8 %) sekä Žytomyrin alueella (9,7 %). Maailmanpankin tilastojen mukaan 2,9 % väestöstä eli vuonna 2008 kansallisesti määritellyn köyhyysrajan alapuolella.


title: Ukraina

text: Työjärjestö ILO totesi vuoden 2013 yhteenvedossaan, että 3,4 % Ukrainan työikäisestä väestöstä eli noin 1,2 miljoonaa ukrainalaista oli muuttanut maastaan työn perässä. Nämä 15–70-vuotiaat ukrainalaiset asuivat tammikuun 2010 ja kesäkuun 2012 välisenä aikana kotimaansa ulkopuolella työn vuoksi. Kaksi kolmasosaa työn vuoksi muuttaneista oli miehiä ja kolmannes naisia. Suosituimmat työskentelymaat oli Venäjä (43,2 %), Puola (14,3 %), Italia (13,2 %) ja Tšekki (12,9 %).


title: Ukraina

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että Ukraina on saavuttanut kolme: köyhyyteen, koulutukseen ja tasa-arvoon liittyvät tavoitteet. Pidettiin todennäköisenä, että se saavuttaa myös lapsikuolleisuuteen ja odottavien äitien terveyteen liittyvät tavoitteet, ja mahdollisena myös kahden muun tavoitteen saavuttamista.


title: Ukraina

text: Vuoden 2006 kyselyssä ukrainalaisista 62,5 prosenttia oli uskontokuntiin kuulumattomia. Ortodokseja oli 26,8 prosenttia, katolilaisia 5,9 prosenttia, protestantteja 0,9 prosenttia ja muita uskontoja oli 1,0 prosenttia väestöstä. 2,6 prosenttia ei tiennyt vakaumustaan ja 0,3 prosenttia ei vastannut kyselyyn.


title: Ukraina

text: Ortodoksisuus on jakaantunut tällä hetkellä kolmeen kilpailevaan kirkkoon. Jaon taustalla on ukrainalainen nationalismi ja halu irrottautua myös kirkollisesti Venäjän vaikutusvallasta. Mielipidekyselyn mukaan Ukrainan suurin uskonnollinen yhdyskunta on Ukrainan ortodoksinen kirkko – Kiovan patriarkaatti. Se on vuonna 1992 perustettu, patriarkka Filaretin johtama kirkkokunta. Filaret oli vuoteen 1991 asti Moskovan patriarkaatin alaisen Ukrainan ortodoksisen kirkon "Kiovan ja koko Ukrainan metropoliitta", mutta menetti pappisvihkimyksen ja suljettiin ehtoollisyhteydestä vuonna 1997 "skismaattisesta toiminnasta". Muut ortodoksiset kirkot eivät ole tunnustaneet Filaretin johtamaa Kiovan patriarkaattia. Ukrainan ortodoksinen kirkko – Moskovan patriarkaatti on Venäjän ortodoksisen kirkon eli Moskovan patriarkaatin alainen, vuodesta 1990 lähtien autonomisesti toiminut kirkko. Kolmas ortodoksinen kirkkokunta on Ukrainan autokefalinen ortodoksinen kirkko, joka syntyi 1920-luvulla Ukrainan lyhyen itsenäisyyden aikana ja selvisi Neuvostoliiton aikana diasporassa ulkomailla. Ukrainan itsenäistymisen jälkeen se on aloittanut uudelleen toiminnan Ukrainan alueella. Keskustelua Kiovan patriarkaatin ja Ukrainan autokefalisen ortodoksisen kirkon yhdistymisestä heräteltiin keväällä 2015.


title: Ukraina

text: Länsi-Ukrainassa on myös merkittävä määrä Ukrainan kreikkalaiskatoliseen kirkkoon kuuluvia uniaatteja, jotka noudattavat ortodoksista jumalanpalvelusperinnettä, mutta tunnustavat paavin aseman ja ovat näin osa katolista kirkkoa.


title: Ukraina

text: Protestanttisista uskonsuunnista suurimpia ovat baptistit ja helluntailiike, joilla molemmilla on satojatuhansia jäseniä eri seurakuntaliitoissa. Protestantismi on keskittynyt maan länsiosaan, josta käsin on myös harjoitettu laajaa lähetystyötä eri puolilla Neuvostoliittoa.


title: Ukraina

text: Katolisen kirkon osuus on samoin suurin maan länsiosassa, joka ennen toista maailmansotaa kuului Puolalle, erityisesti Lvivin (Lvovin) alueella. Maassa on myös juutalaisia ja muslimivähemmistöjä, jälkimmäisistä merkittävän osan muodostivat Krimin tataarit.


title: Ukraina

text: Ruoka on merkittävä osa ukrainalaista kulttuuria ja pääosin runsasravinteisen maaperän omaavan maan eri kolkista löytyy paljon alueellisia erikoisuuksia. Tunnetuimpia ukrainalaisia ruokalajeja ovat borssi (punajuurista valmistettu keitto), varenyky (raviolin tapainen ruokalaji), golubtsi (täytettyjä kaalikääryleitä) ja deruny (raastetusta perunasta valmistettuja pannukakkuja). Joulun ja pääsiäisen viettoon liittyy monia ruokalajeja, joita ei valmisteta muulloin. Ukrainalainen tumma ruisleipä on myös tunnettua.


title: Ukraina

text: Monet ukrainalaiset ovat kansallismielisiä, ja erityisesti syrjäseuduilla vanhat perinteet ja kansanmusiikki ovat voimissaan. Taidemusiikin säveltäjistä Dmitri Bortnjanski ja Sergei Prokofjev ovat ukrainalaissyntyisiä, vaikka elivät ja sävelsivät pääasiassa Venäjällä. Ukrainalaisista taidemusiikin esittäjistään kuuluisimpia ovat viulistit David ja Igor Oistrah ja pianistit Vladimir Horowitz ja Sviatoslav Richter.


title: Ukraina

text: Eurovision laulukilpailussa Ukraina on menestynyt varsin hyvin. Ruslana Lyžytško voitti Euroviisut vuonna 2004 Istanbulissa Turkissa kappaleellaan "Wild Dances". Niinpä Ukraina järjesti vuoden 2005 Euroviisut. Vuonna 2007 euroviisuissa Vjerka Serdjutška sijoittui toiseksi kappaleella Dancing Lasha Tumbai. Vuonna 2008 Ani Lorak tuli myös toiseksi kappaleella "Shady Lady". Vuoden 2016 Tukholmassa järjestetyissä euroviisuissa Ukraina voitti Jamalan esittämällä kappaleella "1944".


title: Ukraina

text: Kuuluisimpia ukrainalaisia kirjailijoita ovat 1800-luvulla elänyt runoilija Taras Ševtšenko ja vuonna 1916 kuollut kirjailija Ivan Franko. Ivan Franko oli merkittävä kirjailija ja poliitikko, joka perusti Ukrainan sosialistisen liikkeen. Oman kirjallisen tuotannon lisäksi hän käänsi muun muassa Victor Hugon, William Shakespearen ja Goethen teoksia ukrainan kielelle. Taras Ševtšenkoa pidetään modernin ukrainalaisen kirjallisuuden isänä. Hän kirjoitti myös venäjäksi ja kirjallisen tuotannon lisäksi oli myös taitava taidemaalari. Hänet tuomittiin karkotukseen vuonna 1847 johtuen hänen venäläisten ukrainalaisiin kohdistuvia sortotoimia kuvaavista satiirisista runoistaan.


title: Ukraina

text: Vaikka tarvittava urheiluinfrastruktuuri ei ole monien Euroopan maiden tasolla, Ukraina on menestynyt hyvin kansainvälisessä huippu-urheilussa, erityisesti yleisurheilussa, voimistelussa, purjehduksessa, nyrkkeilyssä, painissa, uinnissa, judossa ja shakissa. Maan tunnetuimpia urheilijoita ovat nyrkkeilijät Vitali ja Volodymyr Klytško, Vasyl Lomachenko sekä seiväshyppääjä Serhi Bubka. Olympialaisissa menestynein urheilija on neljä kultamitalia saavuttanut uimari Jana Klotškova. Ukrainalla on vuodesta 1994 alkaen ollut joukkue sekä kesä- että talviolympialaisissa, ja maa on saanut kaikkiaan 29 kultamitalia.


title: Ukraina

text: Ukrainan suosituin urheilulaji on jalkapallo, jossa urheiluseurat Kiovan Dynamo, Donetskin Šah’tar ja Dnipropetrovskin Dnipro ovat saavuttaneet kansainvälistäkin menestystä. Maan jalkapallojoukkue selviytyi vaikeasta karsintalohkosta (mm. Turkki, Kreikka ja Tanska) ykkösenä jatkoon vuoden 2006 MM-kilpailuihin, joissa sijoittui kahdeksan parhaan joukkoon. FIFA:n rankigissa se oli huhtikuussa 2012 sijalla 49.


title: Ukraina

text: Kiovan Sokol on maan tunnetuin jääkiekkojoukkue. Ukrainan jääkiekkomaajoukkue on pelannut 2000-luvulla jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen A-sarjassa. Kansainvälinen jääkiekkoliitto laskee maassa olevan 4400 rekisteröityä pelaajaa. Miesten maajoukkue on vuonna 2013 IIHF:n rankingissa sijalla 20.


title: Ukraina

text: Kristillisistä juhlapäivistä ortodoksisen joulun ajankohta on kiinteä, mutta Pääsiäisen päivämäärä vaihtelee.


title: Ihmisen ulkonäkö

text: Ihmisen ulkonäkö tarkoittaa sitä osaa ihmisestä, joka näkyy ulospäin.


title: Ihmisen ulkonäkö

text: On tutkittu, että valtaosa ihmisistä pitää luonnostaan kauniina kasvoja, jotka noudattavat mahdollisimman paljon kultaisen leikkauksen suhdetta.


title: Uskonnottomuus

text: Uskonnottomuus on elämänkatsomus, joka ei ole uskonnollinen. Sana uskonnoton viittaa asiaan, joka ei perustu uskontoon tai jossa ei ole uskontoa.


title: Uskonnottomuus

text: Länsimaista uskonnotonta ajattelua tunnetaan muinaisesta Intiasta ja antiikista alkaen. Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen vaikutukseen yhteiskunnassa ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat ja sitä ovat edustaneet yleensä ateistit


title: Uskonnottomuus

text: Uskonnotonta vakaumusta suojaa ajatuksenvapaus, jonka periaatteen ilmaisevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Yhdistyneitten kansakuntien ihmisoikeuksien julistus ja Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimus. Ajatuksen, uskonnon ja elämänkatsomuksen vapaus koskee sekä uskonnollisia että uskonnottomia käsityksiä. Uskonnonvapaus on oikeus tunnustaa ja harjoittaa haluamaansa uskontoa tai olla tunnustamatta mitään uskontoa.


title: Uskonnottomuus

text: Uskonnottomaan tapakulttuuriin kuuluvat elämänkaarijuhlat kuten häät, nimiäiset, aikuistumisjuhla, hautajaiset sekä vuotuisjuhlat. Ihmisyhteisöissä tavalliset vuodenaikaisjuhlat toistuvat vuodenajoittain, seuraten auringon asemaa. Muun muassa Amerikan ateistit ovat ehdottaneet, että maailman valtiot pitäisivät juhlapäivinä koko maapallolle yhteisiä luonnonkierron tapahtumia: kevätpäiväntasausta ja syyspäiväntasausta sekä talvipäivänseisausta ja kesäpäivänseisausta.


title: Uskonnottomuus

text: Lapsen synnyttyä voidaan järjestää nimiäiset, joissa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Uskonnottomien järjestöt ovat järjestäneet nuoria aikuisuuteen valmistavaa koulutusta 1800-luvulta alkaen. Saksalainen aikuistumiskoulu eli Jugendweihe päätetään juhlalla. Osallistuneille on annettu kunniakirja ja lahja, esimerkiksi rintakoru. Norjassa vuonna 2006 noin 17 % ikäluokasta kävi humanistisen aikuistumiskoulun.


title: Uskonnottomuus

text: Uskonnottomiin hautajaisiin kuuluu perinteisesti musiikkia, saattopuhe ja kukkatervehdykset. Uskonnollisesta hautauksesta uskonnoton tilaisuus eroaa siinä, että siinä ei ole uskonnollisia piirteitä kuten ristejä, virsiä eikä uskonnollisia puheita.Kuolinilmoituksissa uskonnottomien tunnuksia ovat kristillisen ristin sijasta muut kuva-aiheet, uskonnottomien ja heidän järjestöjensä omien tunnusten lisäksi esimerkiksi kukat kuten kielo sekä linnut.


title: Uskonnottomuus

text: Sekulaari humanismi on nimitys uskonnottomalle humanismille. Kansainvälisen humanistisen ja eettisen liiton IHEU:n määritelmän mukaan ”humanismi on kansanvaltainen eettinen elämänkäsitys, joka väittää, että ihmisillä on oikeus ja velvollisuus antaa merkitys ja muoto omalle elämälleen. Se pyrkii nykyistä inhimillisempään yhteiskuntaan inhimillisten ja muiden luonnollisten arvojen sekä inhimillisten kykyjen kuten järjen ja vapaan tutkimuksen avulla. Se ei ole jumalauskoinen, eikä se hyväksy yliluonnollista todellisuuskäsitystä.”


title: Uskonnottomuus

text: Bright (, vapaasti suomennettuna "välkky") on 2000-luvun alussa kehitetty englanninkielinen uudissana, joka on keksijöidensä mukaan tarkoitettu myönteissävytteiseksi kattokäsitteeksi kuvaamaan kaikkia ihmisiä, joilla on luontoon perustuva todellisuuskäsitys ilman yliluonnollisia tai mystisiä piirteitä. Tunnettuja käsitteen kannattajia ovat muun muassa Richard Dawkins, Steven Pinker, Daniel Dennett, Penn & Teller ja James Randi.


title: Uskonnottomuus

text: Suomen ateistiyhdistyksen puheenjohtaja Erkki Hartikainen pitää sanoja 'humanisti', 'rationalisti', 'vapaa-ajattelija' ja 'bright' huonoina peiteniminä. Ateismin aatetta ei voida Hartikaisen mielestä tehokkaasti edistää peitenimillä. Ateismista on puhuttava ateismina tai vielä mieluummin jumalattomuutena. Uskonnottomien piilotteleminen peitenimien takana on hänestä ”imagofasismia”, ryhmän imagon nostamisen asettamista kaikkien muiden asioiden edelle. Jos jotain muuta sanaa halutaan käyttää, ateistit voivat kutsua itseään sivistyneiksi. Hartikaisen mielestä ”jumalaton” eli ateisti on parempi sana kuin ”uskonnoton”, koska hänen mukaansa sanalla ”usko” on niin paljon tunnemerkityksiä, että järkevien ihmisten pitäisi lakata kokonaan käyttämästä tätä sanaa. ”Tahraton, syytön, viaton, tupakoimaton, alkoholiton jne. ovat myönteisiä ominaisuuksia. Sana 'jumalaton' on hyvä sana täysin samassa merkityksessä kuin 'tahraton'.” Richard Dawkins on muodostanut sanaa geeni eli perintötekijä käyttäen uuden sanan ”meemi” eli mielen virus, jolla hän tarkoittaa helposti leviävää ja suosittua harhakäsitystä. ”Meemitön” olisi siis ihminen, joka on esimerkiksi jumalaton, ufoton tai horoskoopiton.


title: Uskonnottomuus

text: Vuonna 2010 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 20 % Euroopan unionin asukkaista ei uskonut minkäänlaiseen jumalaan, henkeen tai elämänvoimaan. 51 prosenttia sanoi uskovansa jumalaan ja 26 % jonkinlaiseen henkeen tai voimaan. Vähiten jumalaan uskovia oli Tšekissä (16 %). Ruotsalaisista 18 % uskoi jumalan olemassaoloon, 45 % uskoi jonkinlaiseen henkeen tai voimaan ja 34 % ei uskonut mihinkään jumalaan, henkeen tai voimaan.


title: Uskonnottomuus

text: BBC:n vuonna 2004 kymmenessä eri maassa tekemässä kyselyssä tutkituissa maissa väestöstä keskimäärin 17 % on uskonnottomia. Britanniassa uskonnottomia oli 39 %.


title: Uskonnottomuus

text: Tiedelehti Naturessa vuonna 1997 julkaistun tutkimuksen mukaan haastatelluista biologeista, fyysikoista (astronomeista) ja matemaatikoista 45,3 % olivat uskonnottomia, 14,5 % epäilijöitä ja 39,3 % uskoi henkilökohtaiseen jumalaan. Uskovien osuus oli pienentynyt vuoden 1916 vastaavasta kyselystä 1,5 prosenttiyksikköä. Samat tukijat julkaisivat Naturen correspondence-palstalla vuonna 1998 jatkeen, jonka mukaan Yhdysvaltain kansalliseen tiedeakatemiaan valituista huippututkijoista vain 7 % oli uskovia. 72,2 % oli ateisteja ja 20,8 % epäileviä. Vuoden 2006 kyselytutkimukseen vastanneista Britannian tiedeakatemian Royal Societyn jäsenistä vain 3,3 prosenttia uskoi vahvasti persoonalliseen jumalaan. 78,8 % oli vahvasti eri mieltä väitteestä, että jumala on olemassa.


title: Ulla-Maj Wideroos

text: Cecilia Ulla-Maj Wideroos (o.s. Staffans, s. 22. lokakuuta 1951 Pietarsaari) on RKP:n kansanedustaja (1995–2015) ja ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Wideroos on myös toiminut Folktingetin puheenjohtajana. Hän toimi toisena valtiovarainministerinä Jäätteenmäen hallituksessa ja Vanhasen I hallituksessa vuosina 2003–2007.


title: Ulla-Maj Wideroos

text: Wideroos valmistui merkonomiksi Vaasan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1971 ja hän on suorittanut opintoja Svenska social- och kommunalhögskolanissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Närpiön lukiosta keväällä 2013.


title: Ulla-Maj Wideroos

text: Wideroos ei asettunut ehdolle enää vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Uusikaupunki

text: Uusikaupunki (, alun perin "Kalainen") on rannikkokaupunki Suomessa. Se kuuluu Varsinais-Suomen maakuntaan ja Vakka-Suomen seutukuntaan. Uusikaupunki on seutukuntansa pääkeskus. Kaupunki tunnetaan muun muassa autotehtaasta ja ruutukaavaan perustuvasta puutalokeskustasta.


title: Uusikaupunki

text: Kuningas Kustaa II Aadolf perusti kaupungin vuonna 1617, joten Uusikaupunki on Suomen 12. vanhin kaupunki. Uudellakaupungilla on myös osansa Euroopan historiassa, sillä suuren Pohjan sodan rauha julistettiin siellä vuonna 1721. Kaupunki kukoisti erityisesti 1800-luvulla, jolloin elettiin laivanrakennuskautta.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin keskustan lisäksi kaupunkiin kuuluvat entiset kunnat Uudenkaupungin maalaiskunta, Kalanti, Lokalahti ja Pyhämaa. Naapurikunnat ovat Kustavi, Laitila, Pyhäranta, Taivassalo ja Vehmaa.


title: Uusikaupunki

text: Uusikaupunki sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Vakka-Suomen seutukunnassa. Kaupunki sijaitsee Pohjanlahden rannalla, 70 kilometriä Turusta luoteeseen.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin pinta-ala oli maanmittauslaitoksen mittausten mukaan  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita. Kaupungin korkein kohta on Kuuanvuori (48,6 m).


title: Uusikaupunki

text: Kaupungissa virtaa Sirppujoki, joka laskee kaupungin pohjoisosassa olevaan Uudenkaupungin makeavesialtaaseen. Allas rakennettiin vuonna 1965, kun Velhoveden ja Ruotsinveden lahdet padottiin merestä. Altaan pinta-ala on noin 40 km², ja kaupunki sekä osa Vakka-Suomesta saa talousvetensä siitä. Makeanveden altaan happamuus on aiheuttanut jonkun verran kalakuolemia sekä vesikasvien liikakasvua.


title: Uusikaupunki

text: Vuonna 2011 Uudenkaupungin ulkosaaristoon perustettiin Selkämeren kansallispuisto. Suomen suurimmaksi merelliseksi kansallispuistoksi mainostettu alue alkaa etelässä Kustavin saaristosta ja päättyy pohjoisessa Merikarvian saaristoon.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin keskusta on rakennettu niin sanotun ruutuasemakaavan mukaan ja se on maan parhaiten säilyneitä empire-tyylin puutalokorttelialueita. Kortteleita on jäljellä nykyään yhteensä 40. Tältä osin alueelle on leimallista leveät kadut ja suuret korttelit palokujineen.


title: Uusikaupunki

text: Vuonna 1649 tehdyssä asemakaavassa keskustassa oli 27 korttelia, joiden mukaan asuintalot piti rakentaa. Kaupunki oli rakennettu tiiviisti punamultaisista taloista, eikä tontteja pidetty mielellään autioina. Kaupunki laajeni myös kaupunginlahden pohjukan ympärille, jonne rakennettiin esikaupunkiasutusta. Viheralueita alettiin perustaa kaupunkiin vasta 1850-luvulla, jolloin kaupungin uusi asemakaava suunniteltiin.


title: Uusikaupunki

text: Kaupungin autotehtaan yhteydessä toimii automuseo, jossa on maailman laajin Saab-kokoelma. Uudenkaupungin keskustassa sijaitsee Bonk-museo, jossa on kokoelma Bonk Business -yhtiön tuotteita. Lisäksi kaupungissa on kulttuurihistoriallinen museo. Keskustan läheisyydessä sijaitee Myllymäen puisto, jonne on sijoitettu erilaisia tuulimyllyjä.


title: Uusikaupunki

text: Uudessakaupungissa sijaitsi Suomen ensimmäinen lasitehdas, joka tuhoutui vuonna 1685. Merkittävä rakennus kaupungin keskustassa on Frans Sjöströmin suunnittelema "Wallila", joka sijaitsee mäen päällä lähellä merta. Paikka oli 1700-luvulla venäläisten vallittama, mutta nykyisin sitä käytetään esimerkiksi Crusell-viikon tapahtumissa. Uudessakaupungissa toimi vuosina 1853–1900 Uudenkaupungin Tupakkatehdas Myllykadulla sijaitsevassa rakennuksessa.


title: Uusikaupunki

text: Museoviraston mukaan kaupungin merkittävimpiä julkisia rakennuksia ovat Seikowin koulurakennus sekä Uudenkaupungin kirjastorakennus. Seikowin uusrenessanssityylinen rakennus oli Suomen vanhimpia koulurakennuksia. Kaupungin kirjaston arvellaan olevan maan vanhimpia toimivia kirjastorakennuksia. Kirjasto perustettiin vuonna 1861.


title: Uusikaupunki

text: Keskusta-alueen lisäksi kaupunkiin kuuluvat taajama-alueet kaupungista itäänpäin Kalanti, etelään Lokalahti ja pohjoiseen omalla saarella sijaitseva Pyhämaa.


title: Uusikaupunki

text: Puuastioiden valmistus oli alueen merkittävä elinkeino jo varhaiskeskiajalla, jolloin nykyisen Kalannin kirkonkylän alueella sijaitsi Männäisten merkittävä kauppapaikka. Kauppaa käytiin muiden Itämeren maiden kanssa ja vastineeksi saatiin suolaa. Kaupankäynnin laillistamiseksi paikalle perustettiin uusi kaupunki, Uusikaupunki. Kaupungin perusti Kuningas Kustaa II Aadolf 19. huhtikuuta 1617 Ruokolan, Mäyhölän ja Pietolan kylien alueelle, ja lähialueen talonpojat muuttivat tämän jälkeen kaupunkialueelle. Pian perustamisen jälkeen kaupunkiin valmistui ensimmäinen kirkko vuonna 1627. Kaupungin asemakaava luotiin 1600-luvun puolivälissä, ja kaupungin keskusta rakentuikin perinteisen ruutuasemakaavan pohjalle. Vuosina 1646–1681 Uusikaupunki oli Vasaborgin kreivikunnan pääkaupunki.


title: Uusikaupunki

text: Suuren Pohjan sodan aikaisen isonvihan aikana valtaosa kaupungin väestöstä pakeni Ruotsiin ja venäläiset miehittivät kaupungin vuonna 1713. Kaupungin länsipuoli ehdittiin jo vallittaa ennen sodan päättymistä. Sodan jälkeen venäläissotilaat vetäytyivät kaupungista, mutta tuhosivat rakennuksia ja muuta omaisuutta. Ruotsin ja Venäjän välinen rauha solmittiin venäläisten vaatimuksesta Uudessakaupungissa vuonna 1721. Rauhansopimusta on myöhemmin alettu kutsua Uudenkaupungin rauhaksi. Rauhan jälkeen kaupunkia jälleenrakennettiin ja sen asukasluku nousi merkittävästi. Uuteenkaupunkiin syntyi pian tontti- sekä asuntopula, jonka myötä kaupunki laajeni noudattamatta keskustan ruutukaavaa. Uudet asuinalueet olivat laajalti merimiesten asuttamia, ja asuinalueiden nimiä lainattiin Ruotsista.


title: Uusikaupunki

text: Uudellekaupungille myönnettiin tapuli-oikeudet 1830-luvulla, jolloin kaupungin kaupankäynti vapautui. Oikeuksien myötä Uudenkaupungin väkiluku nousi kasvuun, ja 1850-luvulla asukasluku oli noin 3 000. Samalla alueen merenkulku nousi merkittäväksi elinkeinoksi, ja kaupungissa rakennettiin laivoja, joiden merkittävimmät kohdesatamat olivat Tukholma sekä Kööpenhamina. Suuren laivanrakennuskauden aikana vuosina 1857–1876 kaupungissa toimi jopa viisi laivanveistämöä. Laivanrakennuskauden lopussa Uudenkaupungin kauppalaivasto oli Suomen kolmanneksi suurin Viipurin ja Raahen jälkeen. Teollistumisen myötä kaupungin kulta-aika purjelaivoissa päättyi 1800-luvun lopulla.


title: Uusikaupunki

text: Muiden puutalokaupunkien tapaan myös Uusikaupunki kärsi tulipaloista. Merkittäviä tulipaloja tapahtui 1700-luvulta lähtien, mutta tuhoisimmat olivat 1800-luvulla. Vuoden 1855 tulipalon jälkeen kaupunkiin haluttiin uusi asemakaava. Georg Theodor von Chiewitzin suunnittelema asemakaava hyväksyttiin vuonna 1856. Hän suunnitteli samalla myös kaupungin uuden kirkon. Asemakaavan myötä kaupunki laajeni pohjoiseen ja kaupunkialueelle suunniteltiin puistoja sekä puuistutuksia. Kaupungin nykyinen puutaloalue pohjautuukin tähän asemakaavaan.


title: Uusikaupunki

text: 1900-luvun alussa kaupungin asukasluku ei juurikaan noussut, mutta Uudenkaupungin ja Turun välinen rautatie avattiin vuonna 1924. Uutta teollisuutta alkoi muuttaa kaupunkiin vasta 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin kaupunki oli investoinut liikenteeseen, makeanvedenaltaaseen sekä satamaan. Silloinen Rikkihappo Oy (myöhemmin Kemira, nykyisin Yara) rakensi kaupungin edustalle Hangon saarelle lannoitetehtaan, jonka tuotanto käynnistyi vuonna 1965. Kaupungin autotehdas aloitti toimintansa 1960-luvun lopulla ja tehtaan myötä väkiluku kasvoi merkittävästi 1970-luvulla. Vuosikymmentä myöhemmin asukasmäärä oli noussut jo 14 000:een. Vuonna 1974 aloitti toimintansa Salora Oy:n tytäryhtiö, päätehtaalle Saloon komponentteja toimittanut Salcomp Oy. 1970-luvulla kaavailtiin Neste Oy:n uuden öljynjalostamon rakentamista Pyhämaan Ketteliin, mihin liittyi Pyhämaan kunnan pakkoliitos Uuteenkaupunkiin vuoden 1974 alussa. Jalostamohanke kuitenkin kariutui.


title: Uusikaupunki

text: Uudessakaupungissa toteutettiin myös paljon kuntauudistuksia: Uudenkaupungin maalaiskunta (1969), Pyhämaa (1974), Lokalahti (1981) ja Kalanti (1993) liitettiin kaupunkiin. 2000-luvulla kaupunki kärsi talousongelmista, mutta sitä ei ole luokiteltu kriisikunnaksi. Lisäksi kuntaliitoksia lähikuntien kanssa on kartoitettu.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin väkiluku on ollut laskusuunnassa 1990-luvulta lähtien. Ikärakenne on ennustettu vinoutuvan nopeasti tulevaisuudessa niin, että lapsia syntyy vähemmän ja työikäisten ja vanhusten määrä kasvaa muita kuntia nopeammin. Uudenkaupungin huoltosuhde vuonna 2010 oli 0,544 ja koko maassa lukema oli 0,516. Lukeman on ennustettu nousevan vuoteen 2020 mennessä 0,809:aan. Vuonna 2017 väkiluku kääntyi lievään nousuun johtuen pääasiassa autotehtaan aloittamista massiivisista rekrytoinneista.


title: Uusikaupunki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Uusikaupunki

text: Vuoden 2017 lopussa Uudessakaupungissa oli 15 752 asukasta, joista 11 895 asui taajamissa, 3 660 haja-asutusalueilla ja 197 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Uudenkaupungin taajama-aste on 76,5 %. Uudenkaupungin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Uusikaupunki

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin nykyinen kaupunginjohtaja Atso Vainio (sit.) on toiminut virassa vuodesta 2012 lähtien. Uudessakaupungissa kaupungin hallinnon ylin päätösvaltaa on kaupunginvaltuustolla, johon kuuluu 43 valtuutettua. Lisäksi kaupungissa on yhdeksän lautakuntaa. Uudessakaupungissa toimii myös niin sanottu nuorisovaltuusto, jossa on yhdeksäntoista jäsentä.


title: Uusikaupunki

text: Kaupungin suosituin puolue kunnallisvaaleissa on ollut SDP, joka on ollut esimerkiksi vuosina 1976–2012 eniten ääniä saanut puolue. Suurimmillaan kannatus oli vuoden 2004 kunnallisvaaleissa, joissa puoluetta kannatti 39,8 %. Samana aikavälinä Vasemmistoliiton kannatus on pudonnut kolmannekseen ja Kokoomus on pysynyt toiseksi suosituimpana puolueena.


title: Uusikaupunki

text: Uudessakaupungissa on oma terveysasema, joka palvelee myös lähikuntia. Kaupungissa on kuusi peruskoulua, joista neljä on alakouluja ja kaksi yhtenäiskouluja. Tämän lisäksi kaupungista löytyy lukio, ammattioppilaitos sekä kansalaisopisto.


title: Uusikaupunki

text: Kaupungin keskustassa torin laidalla toimii kirjasto. Kaupunginlahden eteläpuolella sijaitsee kansainväliset kriteerit täyttävä urheilukenttä. Lisäksi kaupungissa on uimahalli.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin verotulot ovat 2000-luvulla olleet maan keskitasoa alempana, vaikka 1990-luvulla verotulot olivat keskitasoa korkeammat. Tämä on johtanut tuloverojen nostamiseen.


title: Uusikaupunki

text: Kaupungin tärkein toimiala on teollisuus, joka työllistää 32,7 % työllisistä. Myös palvelut (27,8 %) sekä kauppa (11,0 %) työllistävät ihmisiä paljon. Vuosien 1999–2009 aikana työpaikkojen määrä kaupungissa on laskenut yli 1 100:lla.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin työttömyys laski 2000-luvulla siten, että vuonna 2008 se oli jo alle maan keskitason. Globaalin taantuman myötä työttömien määrä kasvoi, mutta laski uudestaan 2010-luvulla alle maan keskitason. Syyskuussa 2011 kaupungin työttömyysaste oli 7,6 %.


title: Uusikaupunki

text: Merkittävin työllistäjä kaupungissa on Uudenkaupungin autotehdas, jolla on vuoden 2018 loppupuolella noin 4 500 työntekijää. Valmet Automotiven tehtaalla on valmistettu 1960-luvun lopulta lähtien muun muassa Saabin, Talbotin, Opelin, Ladan, Porschen sekä Think Cityn autoja sekä sähköauto Fisker Karmaa. Syksystä 2013 alkaen tehdas on valmistanut Mercedes-Benzin henkilöautoja, etenkin A-sarjaa, ja laajentunut jatkuvasti.


title: Uusikaupunki

text: Kaupunkiin avataan syksyllä 2013 Uudenkaupungin soijajalostamo, jonka on tarkoitus työllistää 140 henkeä. Muita suuria työllistäjiä ovat Yaran lannoitetehdas, sekä Uudenkaupungin Työvene.


title: Uusikaupunki

text: Kantatie 43 johtaa koillisen suunnasta Laitilasta Kalannin kautta päättyen Uuteenkaupunkiin. Seututie 196 kulkee Taivassalosta pohjoiseen Lokalahden kautta Uuteenkaupunkiin jatkaen pohjoiseen Pyhärantaan. Tavaraliikennöity rautatie Turusta kulkee kaupungin halki päättyen Hangonsaareen, jossa toimii Yaran lannoitetehdas. Rahtilaivaliikennettä hoidetaan kaupungin länsipuolella Uudenkaupungin satamasta. Veneilijöitä varten sijaitsee aivan kaupungin keskustassa vierasvenesatama, joka on kolmesti palkittu Suomen parhaana.


title: Uusikaupunki

text: Junarataa esitettiin ensimmäistä kertaa Uuteenkaupunkiin 1880-luvulla. Tällöin ehdotettiin, että Tampereen–Porin radalta rakennettaisiin haararata Uuteenkaupunkiin. Hanke ei kuitenkaan edennyt, joten myöhemmin ehdotettiin Uudenkaupungin ja Turun välistä rautatietä. Rautatie hyväksyttiin rakennettavaksi vuonna 1909, ja vuonna 1925 rata vihittiin käyttöön. Radan henkilöjunaliikenne lakkautettiin vuoden 1992 lopussa. 2000-luvulla henkilöliikenteen uudelleenavaamisesta on tehty selvityksiä, mutta radan sähköistämistä on pidetty kannattamattomana pienen liikennemäärän takia. Uudenkaupungin radan sähköistämisestä päätettiin keväällä 2017. Työt alkavat alkuvuodesta 2018 ja valmistuvat vuonna 2021. Sähköistäminen ei suoraan liity henkilöliikenteen avaamiseen, mutta tekee sen mahdolliseksi.


title: Uusikaupunki

text: Linja-autoliikenne alkoi Uudessakaupungissa jo vuonna 1906, ensimmäisenä Suomessa. Tällöin kauppiaiden hankkimalla linja-autolla harjoitettiin paikallisliikennettä Turun ja Uudenkaupungin välillä. Kokeilu loppui kuitenkin vuonna 1907, ja vuonna 1914 liikennöintiä tehtiin postilinjan autolla. 1920-luvulla linja-autoliikenne laajentui entisestään. Uudenkaupungin linja-autoasema sijaitsee nykyisin torin länsilaidalla.Yksi kaupungin merkittävimpiä sanomalehtiä on kolmesti viikossa ilmestyvä "Uudenkaupungin Sanomat". Sanomalehteä alettiin julkaista jo vuonna 1890, mikä tekee siitä yhden Suomen vanhimmista sanomalehdistä. Muita kaupungissa ilmestyviä sanomalehtiä ovat "Vakka-Suomen Sanomat" ja "Vakka-Suomen Aluesanomat". Entisiä kaupungissa ilmestyneitä sanomalehtiä olivat ruotsinkieliset "Nystads Tidning" ja "Nya Tag".


title: Uusikaupunki

text: Uudessakaupungissa toimii myös paikallis-tv, joka tunnetaan nimellä VakkaTV. Se näkyy noin 8000 kotitaloudessa.


title: Uusikaupunki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Uudessakaupungissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Uusikaupunki

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Uudenkaupungin nykyisellä alueella.


title: Uusikaupunki

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin herännäisyys. Kaupungin hautausmaa ja siunauskappeli sijaitsevat itäisen sisääntuloväylän varrella sekä Kalannissa, Pyhämaassa että Lokalahdella. Lisäksi kaupungissa sijaitsee 1800-luvulla käytössä ollut venäläisten hautausmaa.


title: Uusikaupunki

text: Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Uudenkaupungin helluntaiseurakunta sekä Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Uudenkaupungin vapaaseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Uudenkaupungin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.


title: Uusikaupunki

text: Kaupungissa toimii Uudenkaupungin teatteri, joka esiintyy pääasiassa Kulttuurikeskus Crusellissa. Parhaimmillaan teatteri keräsi katsojia noin 15 000 vuonna 2009. Lisäksi kaupungin alueella on kesäisin kesäteattereita.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin merkittävin musiikkitapahtuma on Crusell-viikko, joka järjestetään vuosittain heinäkuun lopulla. Puupuhaltimille omistetussa musiikkitapahtumassa järjestetään muun muassa kansainvälinen soitinkilpailu jollekin puupuhaltimelle. Kesän alussa kaupungissa järjestetään "Merefestit", jotka ovat kesäkauden avajaiset. Parhaimmillaan keskustassa järjestettävillä festivaaleilla on ollut 15 000 vierailijaa.


title: Uusikaupunki

text: Merkittäviä kaupungissa syntyneitä taidemaalareita ovat muun muassa Robert Wilhelm Ekman sekä Arvid Liljelund.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "fiinemäs silakamperuna" (suolasilakkaa ja perunaa), "ohrankryynivelli" ja "perunmakkar" (perunamakkara).


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin tunnetuin urheiluseura on Korihait, joka pelaa koripalloa Suomen pääsarjatasolla eli Korisliigassa. Se voitti lajinsa Suomen mestaruuden vuonna 1990, jolloin seura toimi vielä nimellä Uudenkaupungin Urheilijat (UU). Korihait pelaa ottelunsa Uusikaupunki 400 -areenalla.


title: Uusikaupunki

text: Kalannin Pallo -65 pelaa salibandya naisten 1-divisioonassa.


title: Uusikaupunki

text: Kaupungin jääkiekkojoukkue Jää-Kotkat on pelannut seitsemän kauden ajan Suomen toisella sarjatasolla. Nykyisin seura pelaa alemmilla sarjatasoilla. Rullakiekossa kaupunkia edusti Roller Eagles, joka voitti parhaimmillaan Suomen-mestaruuden lajissaan.


title: Uusikaupunki

text: Uudenkaupungin Salibandy on pelannut korkeimmillaan I-divisioonaa, mutta pelaa nykyisin alemmilla sarjatasoilla.


title: Uusikaupunki

text: Uuteenkaupunkiin valmistui hiihtoputki vuonna 2005, ja se oli valmistuessaan Suomen neljäs hiihtoputki. Vahterusring-nimellä tunnetun hiihtoputken yhteydessä on myös juoksurata sekä curling-rata.


title: Ulysses S. Grant

text: Ulysses S. Grant (syntyjään Hiram Ulysses Grant, 27. huhtikuuta 1822 – 23. heinäkuuta 1885) oli Yhdysvaltain sisällissodassa pohjoisvaltioiden armeijaa johtanut kenraali sekä Yhdysvaltain 18. presidentti (1869–1877). Hän toimi ennen presidentiksi nousuaan Unionin armeijassa ja nousi lopulta koko maan asevoimien komentajaksi. Presidentiksi noustessaan hänellä ei juuri ollut poliittista kokemusta: hän toimi ennen presidenttikauttaan vain muutaman kuukauden ajan Yhdysvaltain sotaministerinä.


title: Ulysses S. Grant

text: Presidenttinä Grantin merkittävin saavutus oli Yhdysvaltain ja Ison-Britannian välien parantaminen. Grantin hallinto kärsi kuitenkin laajasta korruptiosta ja erityisesti intiaanien asema heikkeni Grantin kauden aikana huomattavasti.


title: Ulysses S. Grant

text: Hiram Ulysses Grant syntyi 27. huhtikuuta 1822 Point Pleasantissa, Ohiossa. Hän kuitenkin muutti vanhempiensa, Jesse ja Hannah Simpson Grantin, kanssa jo seuraavana vuonna Georgetowniin, jossa Jesse pyöritti tavernaa. Vuonna 1839 Jesse järjesti Hiram Ulyssesille paikan maineikkaaseen West Pointin sotilasakatemiaan. West Pointissa toiminut kongressiedustaja Thomas L. Hamer merkitsi Hiramin nimen virheellisesti muotoon Ulysses Simpson Grant. Hiram ei koskaan korjannut virhettä, vaan ryhtyi käyttämään virheellistä nimeään. West Pointissa ollessaan Grant tuli tunnetuksi taitavana hevosmiehenä, joskin muuten häntä pidettiin keskivertoa heikompana opiskelijana. Hän valmistui akatemiasta vuonna 1843.


title: Ulysses S. Grant

text: Valmistumisensa jälkeen Grant määrättiin toiseksi luutnantiksi 4. jalkaväkirykmenttiin, jonka tukikohta sijaitsi Barracksissa, Missourissa. Vuonna 1844 hän tapasi West Pointissa olleen opiskelijatoverinsa siskon, Julia Dentin. Kaksi vuotta myöhemmin Grant taisteli rykmenttinsä mukana Meksikon-Yhdysvaltain sodassa, josta hän palasi Missouriin sodan päätyttyä vuonna 1848. Samana vuonna hän meni naimisiin Julia Dentin kanssa; pari sai yhteensä neljä lasta, jotka kaikki selvisivät aikuisikään asti. Avioliiton solmimisen jälkeen Grant joutui viettämään aikaa erossa perheestään, kun hänet aina välillä kutsuttiin armeijan palvelukseen. Hän erosi armeijasta vuonna 1852.


title: Ulysses S. Grant

text: Erottuaan armeijasta Grant muutti perheensä kanssa White Havenin maatilalle Missouriin, jossa Julia oli viettänyt nuoruutensa. Grant yritti White Havenissa ollessaan ensin viljellä maata ja myöhemmin toimia kiinteistökauppiaana, epäonnistuen kummassakin. Vuonna 1860 Grant muutti perheineen Galenaan, Illinoisiin, jossa hän sai töitä isänsä nahkakaupasta.


title: Ulysses S. Grant

text: Kun sisällissota syttyi huhtikuussa 1861, Grant värväytyi Illinoisin 21. vapaaehtoisjalkaväkirykmenttiin, jossa hänestä tehtiin eversti ja rykmentin komentaja. Pian tämän jälkeen Grant kävi joukkoineen ensimmäisen taistelunsa, kun Grant hyökkäsi Konfederaation joukkoja vastaan Missourissa. Myöhemmin saman vuoden kesänä presidentti Abraham Lincoln teki Grantista prikaatikenraalin. Grant tuli tunnetuksi ympäri Unionia, kun hän löi Konfederaation joukot Fort Henryssä ja Fort Donelsonissa. Kun Konfederaation komentaja kysyi Fort Donelsonin taistelun lopussa Grantilta antautumisen ehtoja, tämä lausui kuuluisat sanansa: "No terms except an unconditional and immediate surrender can be accepted" (). Grant sai tästä lempinimensä "Unconditional Surrender". Huhtikuussa Konfederaation joukot yllättivät Grantin Tennesseessä, ja tämän joukot kärsivät suuria tappioita. Grant sai kuitenkin apuvoimia ja pakotti Konfederaation joukot vetäytymään seuraavana päivänä. Vaikka voitto olikin Unionille strategisesti hyvin tärkeä, monet syyttivät Grantia liian suurista tappioista. Lincoln kuitenkin seisoi Grantin rinnalla: hän arvosti Grantin aggressiivista sodankäyntiä, joka pakotti Konfederaation puolustuskannalle. Grantin omalaatuinen käyttäytyminen taisteluiden keskellä ällistytti lähes kaikki hänen seurassaan olleet; hän pysyi koko taistelun ajan tyynenä, poltteli sikareita, antoi komentajilleen yksinkertaisia ohjeita eikä muuten puuttunut näiden taisteluihin.


title: Ulysses S. Grant

text: Heinäkuussa 1863 Grant, joka oli tuolloin niittänyt mainetta sinnikkäänä ja päättäväisenä johtajana, saavutti yhden uransa merkittävimmistä voitoista, kun hän kukisti Konfederaation joukot Vicksburgin taistelussa. Grant oli ensin yrittänyt hyökätä Vicksburgin linnoitusta vastaan pohjoisesta, mutta huomattuaan tämän toivottamaksi hän marssitti joukkonsa Mississippi-joen toiselle puolelle. Hän löi Konfederaation puolustuksen Jacksonissa sekä Champion Hillillä ja pääsi piirittämään Vicksburgia. Kuuden viikon piirityksen jälkeen linnoitus antautui. Maaliskuussa 1864 Lincoln nimitti Grantin kenraaliluutnantiksi ja koko Unionin armeijan komentajaksi. Grant siirrettiin Washingtoniin, jossa hänen toivottiin saavan paras kokonaiskuva sodasta. Grant päätti kuitenkin pian lähteä Washingtonista sotakentälle kenraali George Meaden joukkojen tueksi. Grantin ja Meaden johtamat joukot kärsivät suuria tappioita Wildernessissä, Spotsylvaniassa ja Cold Harborissa, jonka takia demokraattien lehdistö antoi Grantille liikanimen "The Butcher" (). Grant kuitenkin jatkoi sotaretkeään ja sai saarrettua Konfederaation armeijan pääjoukot Richmondissa huhtikuussa 1865. 9. huhtikuuta Konfederaation joukkojen komentaja Robert E. Lee antautui ja sisällissota päättyi. Viisi päivää myöhemmin presidentti Abraham Lincoln salamurhattiin Ford's Theatherissa. Myös Grant oli kutsuttu mukaan teatteriin, mutta hän oli kieltäytynyt. Salamurhan jälkeen presidentiksi nousi orjuutta kannattanut Andrew Johnson.


title: Ulysses S. Grant

text: Sisällissodan päättymisen jälkeen Grantista tuli Yhdysvalloissa kansallissankari. Vuonna 1866 presidentti Johnson nimitti Grantin maan ensimmäiseksi neljän tähden kenraaliksi. Samalla Johnsonin ja kongressin välit kuitenkin kiristyivät, kun kongressi syytti Johnsonia orjuuden lakkauttamisen hidastamisesta. Kesällä 1867 Johnson erotti hänen politiikkaansa kritisoineen sotaministeri Edwin Stantonin ja nimitti Grantin tämän tilalle. Tammikuussa 1868 Johnson erosi virastaan, minkä vuoksi hänen ja Grantin välit menivät poikki. Toukokuussa kongressi nosti Johnsonia vastaan 11 virkasyytettä, jotka kuitenkin hylättiin senaatissa yhden äänen erolla. Myöhemmin samassa kuussa republikaanit nimesivät Grantin presidenttiehdokkaakseen demokraattien nimetessä hänen vastaehdokkaakseen entisen New Yorkin kuvernöörin Horatio Seymourin. Vaaleissa Grant voitti sekä valitsijamiesäänestyksen (äänin 214-80) että kansanäänestyksen (52% äänistä). Hän nousi Yhdysvaltain 18. presidentiksi ollessaan vasta 46-vuotias; tämä teki hänestä maan siihenastisen historian nuorimman presidentin.


title: Ulysses S. Grant

text: Grantin vannoessa virkavalansa vuonna 1869 Yhdysvalloissa elettiin jälleenrakennuksena tunnettua ajanjaksoa: sisällissodan hävinneet Etelävaltiot pyrittiin palauttamaan takaisin Unioniin. Presidenttinä Grant pyrki tekemään Etelävaltioiden takaisinliittymisestä mahdollisimman rauhanomaista. Hän armahti useita Konfederaation korkeita virkamiehiä, mutta pyrki samalla turvaamaan vapautettujen mustien oikeuksia Etelävaltioissa. Vuonna 1870 kongressi hyväksyi perustuslain 15. lisäyksen, joka takasi kaikille mustille äänioikeuden kaikkialla Yhdysvalloissa. Lisäyksen ansiosta niin kutsutut Black Codes -lait saatiin estettyä. Grant hyväksyi myös useita ääriliikkeiden, kuten kuuluisaksi nousseen Ku Klux Klanin, toimintaa rajoittavia lakeja. Hän myös joutui turvautumaan usein liittovaltion asevoimiin mustien ja valkoisten välisten konfliktien taltuttamiseksi. Tästä syystä osa kansalaisista arvosteli Grantia osavaltioiden oikeuksien rikkomisesta, osa taas liian löyhästä suhtautumisesta rasistisiin liikkeisiin.


title: Ulysses S. Grant

text: Jälleenrakennukseen liittyvien toimien lisäksi Grant perusti Yhdysvaltain oikeusministeriön, Weather Bureaun (nykyinen National Weather Service) ja Yhdysvaltain ensimmäisen kansallispuiston, Yellowstonen kansallispuiston. Grant pyrki myös, vaihtelevalla menestyksellä, parantamaan liittovaltion suhteita intiaaneihin. Yksi Grantin hallinnon merkittävimmistä saavutuksista oli Washingtonin sopimus Ison-Britannian kanssa vuonna 1871: sopimus paransi huomattavasti maiden välejä, jotka olivat aiemmin olleet erittäin huonot. Yksi Grantin kauden epäonnistumisista oli yritys liittää Santo Domingo (nykyinen Dominikaaninen tasavalta) Yhdysvaltoihin.


title: Ulysses S. Grant

text: Intiaanien suhteen Grant ajoi presidenttikausillaan rauhanpolitiikkaa. Grant pyrki amerikkalaistamaan intiaanit auttamalla heitä talojen rakentamisessa reservaatteihin ja kannustamalla heitä maanviljelyyn. Lisäksi Grant perusti intiaanien asemaa ajaneen Board of Indian Commissionersin. Se onnistui muun muassa saamaan Yhdysvaltoihin uuden lain, joka lopetti intiaaniasiamiesten poliittisen nimittämisen. Grantin hyvistä aikeista huolimatta intiaanien asema huononi hänen presidenttikautensa aikana edelleen: valkoiset uudisasukkaat, joilla oli takanaan liittovaltion tuki, ajoivat intiaanit yhä ahtaammalle, eivätkä intiaanit pystyneet maanviljelyyn heille määrätyillä huonoilla mailla. Tämän vuoksi intiaanit ja liittovaltion asevoimat ajautuivat usein aseellisiin konflikteihin, kuten kuuluisaan Little Bighornin taisteluun Montanassa.


title: Ulysses S. Grant

text: Vuonna 1872 ryhmä republikaaneja, jotka vastustivat Grantin politiikkaa ja uskoivat tämän olleen korruptoitunut, perusti uuden Liberal Republican -puolueen. Puolue asetti yhdessä demokraattien kanssa ehdokkaakseen vuoden 1872 vaaleihin newyorkilaisen Horace Greeleyn. Grant voitti valitsijamiesvaalit äänin 286-66 ja kansanäänestyksen noin 56 % kannatuksella. Hänen toista kauttaan varjostivat Yhdysvaltoja ravistellut talouslama ja lukuisat skandaalit. Grant ei hakenut enää kolmannelle kaudelle, vaan vuonna 1876 presidentiksi nousi republikaanien Rutherford Hayes.


title: Ulysses S. Grant

text: Grantin kausia presidenttinä varjostivat useat skandaalit ja korruptio, vaikka Grant ei niihin itse osallistunutkaan. Hänen ensimmäisen kautensa aikana ryhmä pörssikeinottelijoita, joista tunnetuimmat olivat James Fisk ja Jay Gould (1836–1892), pyrki vaikuttamaan Grantin hallinnon toimintaan ja siten manipuloimaan kullan arvoa. Seurauksena oli mustana perjantaina 24. syyskuuta 1869 tunnettu pörssiromahdus. Vaikka Grant ei itse ollut tietoinen keinottelusta, hänen maineensa heikkeni, koska hän tunsi sekä Fiskin että Gouldin henkilökohtaisesti.


title: Ulysses S. Grant

text: Toinen merkittävä skandaali sattui vuonna 1875, kun Yhdysvalloissa paljastui miljoonien arvoinen verohuijaus. Tislaajat ja alkoholin jälleenmyyjät tienasivat miljoonia dollareita, kun liittovaltion viranomaiset auttoivat heitä kiertämään alkoholiveroja. Yksi salaliittolaisista oli Grantin henkilökohtainen ministeri Orville E. Babcock. Tästä huolimatta Grant vapautettiin kaikista tapaukseen liittyvistä syytteistä.


title: Ulysses S. Grant

text: Grantin presidenttikauden aikana oli tullut tavaksi, että virkoihinsa päässeet poliitikot palkitsivat kannattajiaan nimittämällä näitä muihin virkoihin. Grant pyrki estämään tätä perustamalla korruptiota vastaan toimineen virkamieskomission, jonka tarkoitus oli saada liittovaltion virkoihin ihmisiä pätevyyden eikä poliittisten syiden perusteella. Kongressi kuitenkin vastusti komissiota, minkä vuoksi sen rahoitus lopetettiin vuonna 1876. Ratkaisu virkamiesongelmaan saatiin vasta vuonna 1883, kun presidentti Chester Arthur hyväksyi Pendleton Civil Service Act -lakiehdotuksen.


title: Ulysses S. Grant

text: Jätettyään Valkoisen talon vuonna 1877 Grant lähti perheensä kanssa kiertelemään ympäri maailmaa kahden vuoden ajaksi. Tänä aikana Grant kävi myös Suomessa ja vieraili Turussa Phoenix-hotellissa ja Helsingissä Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa rehtori Topeliuksen vieraana. Grant palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1879, ja seuraavana vuonna hän oli ehdolla republikaanien presidenttiehdokkaaksi. James A. Garfield kuitenkin voitti kilpailun ja nousi myöhemmin Yhdysvaltain 20. presidentiksi.


title: Ulysses S. Grant

text: Vuonna 1881 Grant muutti Upper East Sidelle New Yorkiin, jossa hän sijoitti säästönsä finanssialan yritykseen yhdessä poikansa kanssa. Yhtiön toinen omistaja kuitenkin huijasi siihen sijoittaneita ihmisiä, ja yritys ajautui vuonna 1884 konkurssiin. Taatakseen perheensä toimeentulon Grant päätti ryhtyä kirjoittamaan muistelmiaan. Myöhemmin samana vuonna hänellä diagnosoitiin kurkkusyöpä. Grant sai muistelmansa lopulta valmiiksi vain muutamaa päivää ennen kuolemaansa 23. heinäkuuta 1885 Adirondackin vuoristossa. Hänen ystävänsä Mark Twain julkaisi muistelmat myöhemmin samana vuonna, ja niistä tuli valtava taloudellinen menestys.


title: Ulysses S. Grant

text: Grantin hautajaismenoja New Yorkissa seurasi yli miljoona ihmistä. Hänet haudattiin Riverside-puistoon Manhattanille, jonne myös hänen vaimonsa Julia haudattiin vuonna 1902.


title: Usenet

text: Keskusteluryhmät, uutisryhmät eli nyyssit ( tai "Internet news groups") ovat Internetin julkisia keskustelu-, tiedotus ja tiedonvaihtopalstoja. Järjestelmä koostuu lukemattomien eri tahojen ylläpitämien palvelinten verkostosta, samaan tapaan kuin sähköposti, paitsi että jokainen viesti välitetään jokaiselle palvelimelle, niiden keskusteluryhmien osalta, joista kukin palvelin on kiinnostunut.


title: Usenet

text: Keskusteluryhmät on järjestetty hierarkkisesti aiheen mukaan, toisaalta maailmanlaajuisiin hierarkkioihin (tietokoneet, tiede, harrastukset jne.), toisaalta maakohtaisiin hierarkioihin, joissa usein on vastaava jako. Myös yksittäisten tahojen ylläpitämiä hierarkioita esiintyy. Yksittäisiä ryhmiä on kymmeniätuhansia.


title: Usenet

text: Viestien lukemiseen ja lähettämiseen tarvitaan keskusteluryhmiä varten tehty ohjelma, joskin myös useat www-selaimet ja sähköpostiohjelmat sisältävät tämän toiminnallisuuden.


title: Usenet

text: Uutisryhmien käyttö oli vilkkaimmillaan 1990-luvulla. Vuodesta 2005 useat suuret palveluntarjoajat lopettivat niiden jakelun keskustelun siirryttyä erilaisille webin foorumeille.


title: Usenet

text: Keskusteluryhmät ovat maailmanlaajuinen hajautettu viestintäjärjestelmä, jossa sen käyttäjien välinen keskustelu tapahtuu "artikkeleiksi" kutsuttujen tekstimuotoisia sähköpostiviestejä muistuttavien tekstisanomien avulla. Lukuisat palvelimet pitävät järjestelmää yllä ja tallentavat ja välittävät uusia viestejä toisille palvelimille.


title: Usenet

text:
Keskusteluryhmiä on kymmeniä tuhansia, joten useimmille merkittäville aihepiireille löytyy oma ryhmänsä. Esimerkiksi suomalainen python-ohjelmistosuunnittelija voi seurata mielenkiinnolla ryhmiä comp.lang.python ja sfnet.atk.ohjelmointi. Matemaatikoille
on ryhmä sfnet.tiede.matematiikka ja talviurheilijoille rec.sports.skiing ja rec.sports.skating. Ryhmät on nimetty hierarkkisen järjestelmän mukaan seuraavasti: codice_1 missä codice_2 osoittaa valinnaisuutta. Esimerkkinä codice_3 -hierarkia käsittelee tietotekniikkaa (computing), codice_4 käyttöjärjestelmiä (operating systems) ja codice_5 Linux-käyttöjärjestelmää. Useimmat tunnetut ryhmät käsittävät kolme hierarkiatasoa, kuten codice_6.


title: Usenet

text: Yksittäiset artikkelit muistuttavat rakenteeltaan sähköpostiviestejä. Niissä on toisaalta tietoa viestin aiheesta, halutusta levityksestä, kirjoittajasta, päivämäärästä yms., toisaalta itse käyttäjän kirjoittama viesti. Viestit ovat useimmissa ryhmissä pelkkää tekstiä; liitetiedostot korvataan viitteellä joko www-palvelimelle tai tähän tarpeeseen erikseen luotuihin ryhmiin. Myös merkistön osalta ollaan konservatiivisempia kuin sähköpostissa, Latin-1 on vielä paras merkistökoodaus useimmissa ryhmissä.


title: Usenet

text: Palvelu on maailmanlaajuinen eikä minkään yksittäisen tahon ylläpitämä, toisin kuin erilaiset www-pohjaiset keskustelufoorumit, jotka ovat yhteisö- ja palvelinkohtaisia.


title: Usenet

text: Erilaiset keskusteluryhmien lukuohjelmat pitävät kirjaa luetuista artikkeleista ja esittävät ryhmien sisällön havainnollisesti. Tällaisia ohjelmistoja ovat esimerkiksi "Tin", "MS Outlook", "Mozilla Thunderbird", "slrn", "Gnus" sekä www-pohjainen "Google News". Myös monet www-selaimet ja sähköpostiohjelmat osaavat käyttää keskusteluryhmiä. Ohjelmien kyky näyttää oleelliset viestit, auttaa netiketin seuraamisessa yms. vaihtelee suuresti.


title: Usenet

text: Jos ryhmään lähetetty viesti on vastaus toiseen viestiin, niin se näkyy Subject -rivin "Re:"- etuliitteestä (alun perin latinaa, "aiheesta", nykyisin myös englannin "regarding" (koskien) tai "reply" (vastaus)). Silloin edellisestä viestistä lainattu osa on merkitty codice_7 -merkillä lainatun rivin edessä.


title: Usenet

text: Seuraavassa esimerkki viestistä:


title: Usenet

text: Ryhmien luonne vaihtelee hyvin paljon. On virallisia tiedotusryhmiä (comp.answers, news.announce) ja hyvinkin vapaamuotoisia keskusteluryhmiä (sfnet.huuhaa). Joissakin ryhmissä on ystävällinen tuttavallinen ilmapiiri, toisissa lähes sota. Joissakin ryhmissä rupatellaan, toisissa ratkotaan ongelmia. Osassa roskapostien määrä estää lähes täysin satunnaisen lukemisen (esimerkiksi useimmissa seksiin liittyvissä ryhmissä), toisissa roskaposteja on vain satunnaisesti. Yksittäisen ryhmän luonne ei useinkaan selviä pelkästään sen nimestä, vaan ryhmään kannattaa ennen siihen kirjoittamista tutustua lukemalla ryhmässä käytävää keskustelua, ryhmän virallinen kuvaus ja aiotun kysymyksen aihepiirin osalta ryhmän FAQ ("vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin").


title: Usenet

text: Viestien lukeminen ja kirjoittaminen ei vaadi minkäänlaista rekisteröitymistä. Viestin alkuperää voi yleensä tarvittaessa selvittää melko tarkasti, mutta viestin lukemisesta ei jää merkintöjä kuin mahdollisesti oman palvelimen lokiin. Aktiivisia kirjoittajia on useimmissa ryhmissä hyvin paljon vähemmän kuin lukijoita.


title: Usenet

text: Häiriköinti on helppoa, mutta häiriköt oppii melko nopeasti tunnistamaan ja jättämään huomiotta. Häiriköiden kanssa kinastelu tai vastaaminen asiattomiin viesteihin häiritsee useimmiten ryhmän toimintaa enemmän kuin itse häiriköiden viestit (katso trolli). Jos mielenkiintoisessa ryhmässä on häiritsevän paljon epäasiallisia viestejä, kannattaa tutustua käyttämänsä ohjelman suodatustoimintoihin.


title: Usenet

text: Koska viesti lähetetään tuhansille palvelimille ja sitä saattaa lukea tuhannet ihmiset, yhteisten pelisääntöjen, netiketin, kunnioittamista pidetän monessa keskusteluryhmässä hyvinkin tärkeänä. Näihin kuuluu yleinen kohteliaisuus ja riitojen välttäminen, huolellisuus viestejä kirjoitettaessa sekä teknisten käytäntöjen kunnioittaminen.


title: Usenet

text: Teknisistä käytännöistä mainittakoon


title: Usenet

text:
Jotkut ryhmät, joiden aihe vetää puolensa epäasiallisia kirjoituksia, ovat "moderoituja": kirjoituksia ei julkaista suoraan, vaan vasta läpäistyään tarkistuksen, joko niin että moderointitiimin jäsen lukee ja hyväksyy sen tai niin että "botti" hoitaa hyväksynnän. Muitakin ratkaisuja esiintyy. Kriteerit siitä, mitkä kirjoitukset hyväksytään ovat usein hyvin teknisiä; sensuuria kaihdetaan keskusteluryhmissä hyvin yleisesti ja roska, jota tahdotaan välttää, lähetetään useimmiten yksittäisten ryhmien luonteesta ja moderointikriteereista välittämättä.
Näiden "virallisten", laajalle leviävien, hierarkioiden lisäksi on maakohtaisia tai yksittäisten tahojen ylläpitämiä hierarkioita.


title: Usenet

text: Keskusteluryhmissä voi esiintyä vapaavalintaisella nimimerkillä, koska varsinaisia lähettäjätietoja ei yleensä tarkasteta mitenkään. Tämä ei kuitenkaan mitenkään takaa sitä, etteikö tietyn viestin tai, vielä helpommin, tiettyjen viestien lähettäjää voisi selvittää.


title: Usenet

text: Täydellinen anonyymiuden saavuttaminen vaatii ymmärrystä ja tarkkaavaisuutta. Eri asiakas- ja palvelinohjelmat jättävät jonkin verran vaihtelevasti lähettäjän selvittämiseen tarvittavia tietoja. Tiedot riippuvat myös ohjelmien asetuksista. Tässä esimerkkiviesti, huomaa erityisesti rivit From (yleensä asetettavissa), Path, Message-ID (yleensä asetettavissa, huolimaton asetus saattaa aiheuttaa toisten viestien katoamista), NNTP-Posting-Host, X-Complaints-To ja X-Trace.Jim Ellis, Tom Truscott ja Steven M. Bellovin kehittivät Usenetin vuonna 1979 UUCP-protokollan mahdollistaessa yhteydenpidon eri Unix-koneiden välillä. Ensimmäiset solmut olivat Pohjois-Carolinan yliopisto ja Duken yliopisto. Nykyisin artikkelit välitetään NNTP-protokollan avulla, joka toimii TCP/IP-protokollan päällä.


title: Usenet

text: Vuonna 1993 suuri yhdysvaltalainen operaattori America Online alkoi tarjota uutisryhmiä asiakkailleen. Tätä ennen uutisryhmät olivat olleet lähinnä yliopistojen henkilökunnan ja opiskelijoiden käytössä. Tapahtuma muutti merkittävästi uutisryhmien keskustelua ja siitä alettiin käyttää nimeä "ikuinen syyskuu." Tämä viittaa yliopistojen lukukauden alkamiseen, jolloin uudet opiskelivat pääsivät käyttämään uutisryhmiä ja käyttäytyivät aluksi epäkypsästi.


title: Usenet

text: Vuodesta 2005 lähtien monet palveluntarjoajat lopettivat uutisryhmien tarjoamisen asiakkailleen. AOL lopetti palvelun vuoden 2005 alussa. Kesällä 2008 useat suuret yhdysvaltalaiset palveluntarjoajat päättivät alt.-hierarkian jakelun vedoten uutisryhmissä levitettyyn tekijänoikeusloukkauksia sisältävään materiaaliin ja lapsipornoon. PC Magazinen kolumnisti Sascha Segan ja Slashdot ehtivätkin julistaa Usenetin kuolleeksi. Syyskuussa 2008 Comcast lopetti kokonaan uutisryhmien jakelun. Keväällä 2010 uutisoitiin Duken yliopiston lopettavan alkuperäisen Usenet-palvelimensa.


title: Viro

text: Viron tasavalta () eli Viro on tasavalta Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa Suomenlahden eteläpuolella. Virolla on maaraja Venäjän federaation ja Latvian kanssa. Maan asukasluku on 1 320 000, joista noin kolmannes (434 426) asuu pääkaupungissa Tallinnassa. Tallinnan jälkeen suurimpia kaupunkeja ovat yliopistokaupunki Tartto (98 449 asukasta), teollisuuskaupungit Narva (59 049 asukasta) ja Kohtla-Järve (37 198 asukasta) sekä niin sanottu Viron kesäpääkaupunki Pärnu (40 005 asukasta).


title: Viro

text:
Viron pinta-ala on noin 45 339 neliökilometriä. Alueeltaan se on näin ollen Baltian maista pienin. Se on suurempi kuin esimerkiksi Alankomaat, Sveitsi tai Tanska. Idästä länteen Virolla on leveyttä 350 kilometriä ja pohjoisesta etelään pituutta 240 kilometriä.
Muiden valtioiden pääkaupungeista Tallinnaa lähinnä on Helsinki: Suomenlahden yli matka on noin 85 kilometriä.


title: Viro

text: Viron maaseutua täplittävät yli 1 500 järveä, joista suurin on Venäjän rajalla oleva Peipsijärvi. Viron suurimmat joet ovat Narvanjoki ja Emajoki. Virossa on noin 800 saarta. Pinnanmuodoiltaan Viro on melko tasainen. Korkein kohta on Iso Munamäki () Etelä-Virossa, 318 metriä meren pinnan yläpuolella. Keskimäärin Viro on vain 50 metriä merenpinnan yläpuolella ja alle 10 prosenttia maan pinta-alasta on yli 100 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Viro

text: Pohjois- ja Länsi-Viro ovat pinnanmuodoiltaan tasaisia, mutta Etelä-Viron pinnanmuodot ovat vaihtelevampia. Länsi-Viron manneralueen pääosa kuuluu Länsi-Viron alankoon, joka on vanhaa merenpohjaa. Pohjois- ja Länsi-Virossa on laaja kalkkikivitasanko, joka on osa Baltian klinttiä. Tasangon reunan kalkkikivitörmästä muodostuu jyrkänteitä, joista korkein on Koillis-Virossa sijaitseva Ontika, jolla on korkeutta 56 metriä. Ontikaa matalampi, mutta kuuluisampi on Saarenmaan Pangan rantatörmä, jolla on pituutta 2,5 kilometriä ja korkeutta 21 metriä. Pohjois- ja Länsi-Viron nummilla on kalkkikiven hajotessa syntyneitä karstiluolia. Sedimenttikerrostumat ovat ohuita lukuun ottamatta Etelä-Viroa, jossa sedimenttikerrostumien paksuus voi olla jopa 76 metriä. Huomattavimmat luonnonmaantieteelliset piirteet Virossa on muovannut mannerjäätikkö, joka vetäytyi Virosta 13 000 – 10 000 vuotta sitten.


title: Viro

text: Viro kuuluu mantereisen ja merellisen ilmaston siirtymävyöhykkeeseen. Ilmasto on lauhkea, kesät ovat lämpimiä ja talvet leutoja. Viron ilmastoon vaikuttavat muun muassa Suomenlahti, Itämeri, sekä Golfvirran ja Atlantin läheisyys. Viron vuotuinen sademäärä on noin 670 mm. Pysyvä lumipeite saapuu ensiksi itäiseen Viroon, yleensä joulukuun alussa, ja viimeisenä Saarenmaalle, yleensä vasta tammikuun puolella. Lumipeite pysyy suurimmassa osassa maata noin 100 päivän ajan, mereisillä alueilla se pysyy lyhyimmän aikaa. Pisimpään lumipeite pysyy Haanjan ylängöllä. Lumet ovat sulaneet lounaisesta Virosta ja Saarenmaalta yleensä maaliskuun viimeiseen päivään mennessä, ja muualta Virosta huhtikuun alkupäivinä. Keväät ovat kuivia ja aurinkoisia, terminen kesä alkaa keskimäärin toukokuun puolessavälissä.


title: Viro

text: Heinäkuu on lämpimin kuukausi, jolloin keskimääräinen lämpötila on 17,4 astetta. Kylmin on helmikuu, jolloin keskilämpötila on −4,5 astetta. Yli puolet vuodesta sää on liikkuvien matalapaineiden takia pilvinen, tuulinen ja sateinen, etenkin syyskuukausina. Sateisin kuukausi on elokuu. Tuulet puhaltavat enimmäkseen lounaasta, mutta keväällä ja alkukesällä tuuli puhaltaa lännestä ja koillisesta.


title: Viro

text: Suot kattavat noin 22 prosenttia Viron pinta-alasta, mikä on toiseksi eniten maailmassa Suomen jälkeen.Yli yhden hehtaarin kokoisia soita Virossa on noin 10 000. Valtaosa Viron soista on pieniä, 1,10 hehtaarin kokoisia soita. Vanhimmat suot ovat 7 000 – 8 000 vuotta vanhoja. 66 prosenttia kaikista soista on syntynyt maan soistuessa. Loput ovat umpeen kasvaneita järviä. Tyypillisiä piirteitä Viron soille ovat paksu turvekerros ja suonsilmäkkeet. Soiden suojelu alkoi 1970-luvulla kun huolestuttiin niiden ojittamisesta. Nykyisin suojeltua suota on Virossa noin 216 000 hehtaaria. Soista noin 1 600 on riittävän suuria turpeentuotantoon. Turvetta nostetaan 103 paikasta, ja sitä käytetään lämmitykseen ja maataloudessa.


title: Viro

text: Metsät kattavat Viron maapinta-alasta noin 49 prosenttia. Suurimmat metsät sijaitsevat Lounais- ja Koillis-Virossa. Kaikista metsistä noin 20 prosenttia on suojeltu. Viro on taiga- ja lehtimetsien rajavyöhykettä. Yleisimpiä puulajeja ovat mänty, kuusi, koivu, haapa ja tervaleppä. Metsäpinta-alasta 33 % on mäntymetsää ja 31 % koivumetsää. Tammi, saarni, lehmus ja vaahtera ovat Virossa selvästi yleisempiä kuin Suomessa. Länsi-Virossa on lehtoniittyjä, jolla kasvaa monia harvinaisia pohjoisen lehtipuulajeja. Monet lehtoniityt ovat muuttumassa lehtometsiksi. Parhaiten säilyneitä lehtoniittyjä on suojeltu. Länsi-Virossa on lehtoniittyjen lisäksi rantaniittyjä, joilla aiemmin kasvatettiin maitokarjaa. Karjanpidon loputtua monet niistä ovat vesakoituneet. Luonnonsuojelualueilla tätä on yritetty välttää tuomalla alueelle lihakarjaa.


title: Viro

text: Virossa tavataan noin 20 000 eri hyönteislajia, sekä 65 kala-, 10 sammakkoeläin- ja viisi matelijalajia. Sammakkoeläimistä suurin osa on harvinaisia ja rauhoitettuja. Selkärankaisia on yhteensä noin 500 lajia. Nisäkkäistä yleisimpiä ovat metsäkauris (40 000 kpl), rusakko, metsäjänis ja villisika (13 000 kpl). Petoeläimistä Virossa on muun muassa 1 100 ilvestä, 800 karhua ja noin 600 sutta. Harmaahylkeitä on Viron merialueella yli 2 000, norppia on alle 1 000. Viroon on tuotu maasta hävinneitä lajeja, kuten euroopanmajava ja saksanhirvi, sekä kokonaan uusia lajeja kuten piisami, supikoira ja minkki. Vesikko on Suomen tapaan hävinnyt Virosta, mutta Hiidenmaata on puhdistettu minkeistä ja vesikkoa on istutettu takaisin sinne. Virossa on tavattu 331 lintulajia, joista 207 pesii Virossa säännöllisesti. Lehti- ja sekametsissä elää monia lintulajeja, mutta erityisesti eri varpuslintuja. Yleisimpiä niistä ovat peippo, sirittäjä, tiltaltti, punarinta, metsäkirvinen ja rautiainen. Saaristossa ja rannikolla on muun muassa lokkeja, tiiroja ja hanhia. Soilla pesii muun muassa riekko, kapustarinta, isolepinkäinen ja muuttohaukka. Isot petolinnut menestyvät suurten luonnonsuojelualueiden takia. Kotkapareja maassa pesii noin 250. Kattohaikarat pesivät muun muassa vanhoissa savupiipuissa ja puhelinpylväiden päällä. Virossa tavataan myös mustahaikaraa, joka on pääasiassa erämaiden asukki.


title: Viro

text:
Viimeisen jääkauden hellittäessä vetäytyi mannerjää pohjoiseen siten, että nykyisen Viron alue vapautui jääpeitteestä noin 10 000 vuotta eaa. Pian maanpinnan paljastumisen jälkeen alkoi myös ihmisasutus levitä etelästä tälle alueelle. Baltiaan syntyi Kundan kulttuuriksi sanottu kivikautinen asutus. Asutus on jatkunut tähän päivään asti. Varhaisimman asujaimiston kielestä ei ole yksimielisyyttä. Vuoden 5000 eaa. tienoilla Suomenlahden molemmille puolille levinneen niin kutsutun kampakeraamisen kulttuurin on usein arveltu olleen suomalais-ugrilainen, joskin muitakin näkemyksiä on.
Kivikautta seurasivat Virossakin pronssikausi (1500 – 500 eaa.) ja rautakausi (500 eaa. – 1200 jaa.), joilta on runsaasti arkeologisia löytöjä. Rautakaudelle ajoittuvat esimerkiksi ”maalinnoiksi” kutsutut linnoitukset. Nykyisten Viron ja Suomen alueiden välillä vallitsivat jo tällöin vilkkaat yhteydet. Viron alue oli tähän aikaan tiheämmin asuttu, todennäköisesti myös kehittyneempi ja vauraampi kuin perifeerinen Suomi.


title: Viro

text: Saksalaiset alkoivat työntyä itään 1100-luvulla. Lyypekki perustettiin vuonna 1159, mikä avasi portin itään. Alustyyppi koggi mahdollisti suurten matkustaja- ja tavaramäärien kuljetuksen. Saksalaisia tuli vuoden 1159 paikkeilla Väinäjoen suulle. Vuonna 1182 alueelle tuli piispa Meinhard, joka aloitti paikallisten käännytyksen. Saksalaisvallan alle Baltian alueen toi Liivinmaan kolmas piispa Albert von Buxhövden, joka tuli alueelle vuonna 1200. Hänellä oli mukanaan ristiretkeläisiä, ja vuonna 1201 hän perusti Riian alueen keskukseksi. Liiviläiset ja latvialaiset alistettiin suhteellisen nopeasti. Virolaisten alistaminen alkoi vuonna 1208. Virolaiset tekivät kostoiskun latvialaisten tekemän iskun johdosta nykyisen Latvian alueelle, mitä seurasivat puolestaan latvialaisten ja saksalaisten kostoretket. Vuonna 1217 käytiin Matinpäivän taistelu, jossa virolaisten yhdistyneet joukot kärsivät tappion Lembitun johdolla saksalaisille. Tanskalaiset valtasivat Pohjois-Viron Lyndanisen taistelun myötä vuonna 1219. Viimeinen vapaa virolainen alue Saarenmaa kukistui vuonna 1227.


title: Viro

text: Saksalaishallinnon alussa Viroon syntyi vasallisto eli aateli. Heidän luokkansa syntyi alueiden läänittämisen myötä. Vasallit olivat pääosin saksalaisia, ja he muodostivat vasallien enemmistön myös Tanskan omistamilla alueilla. Läänitysten myötä virolaiset talonpojat joutuivat lääninherrojen vallan alaisuuteen. Virolaisten jatkuvaan kapinointiin kyllästyneenä Tanska myi omat alueensa Virossa Saksalaiselle ritarikunnalle vuonna 1350, viimeisenä Saarenmaan. Saksalaisvallan aikana alkoi syntyä yhä suurempia kaupunkeja. Reformaatio alkoi 1500-luvun alkupuolella. Vanha-Liivinmaa romahti Liivinmaan sodan aikana 1558–1561 ja se jaettiin Ruotsin ja Puolan kesken Puolan saadessa Etelä- ja Ruotsin Pohjois-Viron. Sodan aikana Viroa koetteli rutto.


title: Viro

text: Puolan Liivinmaa liitettiin Ruotsiin vuonna 1629 ja Saarenmaa vuonna 1645, jolloin Ruotsi omisti koko Viron. Pohjois-Viro muodosti Viron herttuakunnan Etelä-Viron muodostaessa nykyisen Latvian pohjoisosien kanssa Liivinmaan kenraalikuvernöörikunnan. Ruotsi läänitti alueita ruotsalaisille ja suomalaisille sotaherroille heikentäen samalla saksalaisten asemaa. Vuonna 1668 voimaan tullut poliisiasetus alisti talonpojat maaorjuuteen. Ruotsin vallan aikana perustettiin Tarton yliopisto. Ruotsi menetti Baltian Venäjälle suuressa Pohjan sodassa Uudenkaupungin rauhalla vuonna 1721.


title: Viro

text: Viron alue siirtyi Venäjän valtaan suuren Pohjan sodan seurauksena Uudenkaupungin rauhassa 1721. Virosta eli Vironmaasta, joka käsitti Pohjois-Viron, Liivinmaasta, johon Viron eteläosa liitettiin, sekä Kuurinmaasta muodostettiin yhtenäinen alue Itämerenmaakunnat, jossa talonpoikaisväestö oli maaorjuudessa 1800-luvulle saakka. Maaorjuuden vähittäinen poistaminen alkoi talonpoikaislaeilla, joista Virossa käytetään nimitystä Iggaüks. Alue säilyi 1800-luvun loppupuolelle saakka melko autonomisena suhteessa Venäjään ja sitä hallitsivat baltiansaksalaiset kartanonherrat tsaarien vahvistamien etuoikeuksien pohjalla.


title: Viro

text: Venäjän keskushallinto kasvatti hiljalleen valtaansa Baltiassa saksalaisten aatelisten kustannuksella, ja vuonna 1876 itsehallintojärjestelmä lakkautettiin. Tämän kehityksen osana Viron talonpojat vapautettiin maaorjuudesta vuosien 1816–1819 välisenä aikana. Kuitenkin vasta 1860-luvulla talonpojat saivat oikeuden ostaa viljelemänsä maat itselleen.


title: Viro

text: Kansallinen herääminen alkoi Virossa 1800-luvulla muun muassa maaorjuuden lakkauttamisen myötä. Vironkielisiä kouluja perustettiin ja Viron kansalliseepos "Kalevipoeg" luotiin. 1880-luvulla keskushallinto aloitti venäläistämisohjelman, jonka johdosta monet baltiansaksalaiset instituutiot lopetettiin tai muutettiin pelkästään venäjänkielisiksi, kuten Tarton yliopisto. Venäläistämisohjelman aikana myös vironkielisiä sanomalehtiä, kouluja ja kansallismielisiä seuroja lakkautettiin.


title: Viro

text: Venäjän keisarikunnan luhistuttua ensimmäisessä maailmansodassa Virossa tapahtui helmikuun vallankumouksen jälkeen useita vallanvaihtoja nopeassa tahdissa.


title: Viro

text: Pian helmikuun vallankumouksen jälkeen Viro sai laajemman autonomian, kun 12. huhtikuuta 1917 perustettiin Viron autonominen kuvernementti johtajanaan kuvernementtikomissaari Jaan Poska. Aikaisemman Vironmaan kuvernementin lisäksi siihen kuului myös siihenastisen Liivinmaan kuvernementin pohjoisosa, ja täten Viro sai suurin piirtein nykyiset rajansa. Kesällä virolaiset 1917 loivat ensimmäisen kansallisen parlamentin, maapäivät, joka lähti suunnittelemaan kansallista, virolaista hallintoa.


title: Viro

text: Bolševikkien lokakuun vallankumouksen jälkeen virolaiset bolševikit tekivät Viktor Kingisseppin ja Jaan Anveltin johdolla vallankaappauksen ja ottivat vallan käsiinsä yhdessä bolševikkisotilaiden kanssa kolmeksi kuukaudeksi. Bolševikit perustivat ns. Viron työkansan kommuunin.


title: Viro

text: Samaan aikaan maapäivissä valtaa pitäneet poliittiset voimat, bolševikkien vastavoimat, lähtivät suunnittelemaan Viron itsenäisyyttä. Maapäivillä valtaa pitäneet poliittiset voimat julistivat Viron itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918. Tähän aikaan bolševikit halusivat ainoana poliittisena virolaisvoimana säilyttää yhteyden Venäjään. Venäjällä oli tässä vaiheessa vallassa Leninin johtama bolševikkihallitus.


title: Viro

text: Saksan keisarillinen armeija oli aloittanut Neuvosto-Venäjän kanssa käynnissä olevien Brest-Litovskin rauhanneuvottelujen venymisen vuoksi etenemisen Väinäjoen eteläpuolelta vallaten Latvian pohjoisosan ja Viron suuret saaret, Saarenmaan, Muhun ja Hiidenmaan, syksyyn 1917 mennessä. Helmikuussa 1918 eteneminen jatkui Viron manneralueella niin, että helmikuun 25. päivä saksalaiset valtasivat Tallinnan. Maaliskuun alkuun mennessä saksalaiset olivat vallanneet Viron alueen – Narvan 4. maaliskuuta 1918. Alkoi saksalaisten miehityshallinto, ja itsenäisyyden julistaneet voimat painuivat maan alle. Samalla bolševikkivoimat perääntyivät Venäjälle.


title: Viro

text: Saksalaisten romahdettua sodan lopuksi Saksassa puhjenneeseen vallankumoukseen 2. marraskuuta 1918 ja liittoutuneiden kanssa solmittuun aseleposopimukseen 11. marraskuuta 1918 Neuvosto-Venäjän bolševikkihallitus mitätöi saksalaisten kanssa maaliskuussa 1918 tehdyn rauhansopimuksen 13. marraskuuta 1918 ja puna-armeija hyökkäsi Baltian maihin. Saksalaismiehityksen aikana Tallinnassa toimi tehokas lähinnä suurten tehtaiden venäläisistä työläisistä koostunut bolševikkeja kannattava ryhmä, joka hakeutui yhteistoimintaan Leninin hallituksen kanssa. He liittyivät innolla virolaisten kommunistien kanssa niin sanottuihin kansanneuvostoihin, jotka yllyttivät työläisiä auttamaan maahan tunkeutunutta venäläistä puna-armeijaa.


title: Viro

text:
Hyökkäystä seurasi virallisesti 28. marraskuuta 1918 – 3. tammikuuta 1920 käyty Viron vapaussota, jossa 4 000 miehen vahvuisilla vapaaehtoisilla suomalaisjoukoilla oli suuri merkitys. Myös Britannia lähetti virolaisten tueksi laivasto-osaston. Puna-armeija lyötiin takaisin, kuten myös saksalaiset Freikorps-joukot.
Viro ja Neuvosto-Venäjä solmivat vuoden 1919 lopulla välirauhan. Vuonna 1920 solmittiin Tarton rauha, jossa Viro ja Neuvosto-Venäjä tunnustivat toisensa. Virolaisen kulttuurin ja talouden perusta luotiin seuraavina vuosikymmeninä. Maahan järjestettiin tehokas vironkielinen alkeisopetus. Tarton yliopisto muutettiin vironkieliseksi jo vuonna 1919. Maauudistuksessa kartanoiden maat jaettiin talonpojille. Vuonna 1921 Viro liittyi Kansainliittoon. Kommunistien kansannousu tukahdutettiin joulukuussa 1924.


title: Viro

text:
Vuoden 1920 perustuslaki oli erittäin parlamentaristinen. Parlamentti valitsi valtionpäämiehen ("riigivanem", suomeksi ”maanvanhin”), joka johti hallitusta ja hoiti myös presidentin tehtävät.
Vaikka virolaiskommunistit eli bolševikit olivat kokeneet tappion vapaussodassa ja joutuneet perääntymään kesään 1919 mennessä takaisin Neuvostoliittoon, he kokivat tilanteen mahdolliseksi vallanotolle. Niinpä 1. joulukuuta 1924 Neuvostoliiton tukemat bolševikit yrittivät vallankaappausta, joka kuivui kuitenkin kokoon muutamassa tunnissa. Asian jatkokäsittelyssä Viron parlamentti kielsi Viron kommunistisen puolueen toiminnan maanpetoksellisena.


title: Viro

text: Suuren laman aikana 1930-luvun alussa työttömyys nousi ja kruunua jouduttiin devalvoimaan. Laman seurauksena Viro ajautui sisäpoliittiseen kriisiin. Tyytymättömyys demokraattisen järjestelmän saamattomuuteen kanavoitui äärioikeiston kannatukseksi, kuten monessa muussakin Euroopan maassa. Virossa oikeisto-oppositiota nousi edustamaan Viron vapaussotureiden liitto, niin sanottu vapsit. Vapsit saivat suuren vaalivoiton syksyllä 1933 ja liikkeen painostuksesta hyväksyttiin vuonna 1933 uusi perustuslaki, joka teki riigivanemista itsenäisen toimeenpanovallan haltijan, jolla oli laajat valtaoikeudet.


title: Viro

text: Suomen ja muiden Baltian maiden tavoin Viro solmi Neuvostoliiton uuden politiikan aloitteesta hyökkäämättömyyssopimuksen Neuvostoliiton kanssa vuonna 1932. Sopimuksilla oli tarkoitus varmistaa Neuvostoliiton ulkorajat.


title: Viro

text: Samaan aikaan Baltian maissa oli vallalla reunavaltiopolitiikka, missä Puola, Liettua, Latvia ja Viro hakivat toisistaan turvaa puolustusyhteistyötä tiivistämällä. Baltian maat solmivat puolustusliiton 12. syyskuuta 1934. Näin muodostui Baltian entente.


title: Viro

text: Vapsien aloitteesta perustuslakia muutettiin siten, että presidentin valtaa lisättiin huomattavasti. Uusi perustuslaki astui voimaan 1934. Ylimenokauden hallituksen johtaja, keskustaa edustava Konstantin Päts huolestui kuitenkin vapsien yhä kasvavasta voimasta ja käyttäen uusia valtionpäämiehen valtaoikeuksiaan hyväksi julisti kenraali Johan Laidonerin kanssa ja armeijan tuella maan 23. maaliskuuta 1934 poikkeustilaan ja lakkautti koko vapsien järjestön ja vangitutti liikkeen johdon.


title: Viro

text: Kansanedustuslaitos hajotettiin syksyllä 1934 ja kaikki puolueet lakkautettiin 1935. Diktaattorina hallinnut Konstantin Päts perusti ylhäältä johdetun puolueen Isänmaanliitto (Isamaaliit). Joulukuussa 1935 vapsit suunnittelivat vallankaappausta suomalaisen Sinimustat-järjestön tuella, mutta viranomaiset saivat siitä vihiä ja juonijat pidätettiin. Konstantin Päts hallitsi Viroa varsin yksinvaltaisesti vuoteen 1938, jolloin hänet nimitettiin uuden, vuonna 1937 säädetyn perustuslain mukaiseksi presidentiksi ja hän palasi perustuslailliseen hallintotapaan.


title: Viro

text: Helmikuussa 1936 kansanäänestyksessä kannatettiin paluuta demokratiaan. Perustuslaillisuuteen palaaminen ei kuitenkaan tuonut juurikaan muutosta vallanpitoon, ja Konstantin Päts jatkoi presidenttinä. Neuvostoliiton ja Britannian neuvotellessa sopimusta huhtikuussa 1939 Viro ja Latvia solmivat hyökkäämättömyyssopimuksen Saksan kanssa.


title: Viro

text: Toisen maailmansodan alkaessa Viro tahtoi pysytellä puolueettomana, mutta katsoi olevansa pakotettu tekemään Neuvostoliiton kanssa yhteistyö- ja tukikohtasopimuksen 28. syyskuuta 1939. Viroon siirrettiin 25 000 Neuvostoliiton sotilasta suljettuihin tukikohtiin 18. lokakuuta 1939 alkaen. Virolla itsellään oli tuolloin rauhanaikaisena vahvuutena jatkuvasti palveluksessa 15 000 sotilasta.


title: Viro

text: Kesäkuussa 1940 Molotov esitti Virolle uhkavaatimuksen, jossa syytettiin Viroa yhteistyösopimuksen rikkomisesta ja vaadittiin saada tuoda lisäjoukkoja maahan. Viron hallitus piti vastarintaa toivottomana, minkä vuoksi vaatimus hyväksyttiin. 17. kesäkuuta – 21. kesäkuuta 1940 maahan tuotiin noin 90 000 neuvostosotilasta lisää, jolloin Virossa olevien puna-armeijan joukkojen määrä oli jo yli 100 000 sotilasta.


title: Viro

text: Elokuussa 1940 Virosta tuli yksi neuvostotasavalloista. Presidentti Konstantin Päts vangittiin, ja hän kuoli 18. tammikuuta 1956 psykiatrisessa sairaalassa Buraševossa Tverin alueella.


title: Viro

text: Neuvostomiehitys keskeytyi kolmeksi vuodeksi Saksan vallattua jälleen Baltian kesällä 1941. Saksalaismiehityksen aikana Virossa toimi saksalaisten alaisuudessa virolainen hallinto. Sen johdossa oli näennäisesti vapaussoturien liikkeen (vapsien) johtohahmoihin kuulunut Hjalmar Mäe. Saksan miehityksen aikana Viro oli ensimmäinen maa, mistä juutalaiset (noin 950–1 000 henkilöä) poistettiin kokonaan vuoden 1941 aikana, mikä todettiin Wannseen pöytäkirjoissa 20. tammikuuta 1942.


title: Viro

text: Puna-armeija miehitti Viron uudelleen syyskuussa 1944 sen jälkeen, kun Suomi oli tehnyt syyskuun alussa 1944 Neuvostoliiton kanssa aselevon.


title: Viro

text:
Varsinaisesti neuvostojärjestelmä vakiinnutettiin toisen maailmansodan jälkeen 1940-luvun lopulla. Kymmeniä tuhansia virolaisia karkotettiin Siperiaan, ja maatilat muutettiin kollektiiveiksi. 1950-luvulla Viron kulttuurielämä alkoi vilkastua. Viron sosialistinen neuvostotasavalta oli melko suljettu 1960-luvun loppupuoliskolle asti. Vähitellen virolaiset alkoivat katsella maan pohjoisosissa myös Suomen televisiota. Suomen television katselu oli luvatonta, mutta siitä huolimatta sitä katseltiin erikoisesti tätä tarkoitusta varten tehdyllä laitteella.
Ideologisen taistelun tehostamiseksi Viron kommunistisen puolueen pääsihteeriksi nimitettiin 1978 Karl Vaino. Vuoden 1980 Moskovan kesäolympialaisten eräitä tapahtumia, kuten purjehdus järjestettiin Tallinnassa. Moskovan keskushallinto pyrki venäläistämään neuvostotasavaltaa. 1980-luvun lopulle tultaessa virolaisten osuus maan väestöstä oli romahtanut 1930-luvun lähes 90 prosentista noin 60 prosenttiin.


title: Viro

text: Vuonna 1988 Mihail Gorbatšovin pääsihteerikaudella vaihtui myös Viron kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri. Uusi pääsihteeri oli kansallismielinen Vaino Väljas.


title: Viro

text: Marraskuussa 1988 Viron korkein neuvosto julisti maan suvereeniksi. Toukokuussa 1990 osa vuoden 1938 perustuslaista palautettiin voimaan ja maan nimi muutettiin "Viron tasavallaksi". Kansanäänestyksessä suurin osa kansasta kannatti itsenäisyyden palauttamista. Viro julistautui uudelleen itsenäiseksi 20. elokuuta 1991, kun Neuvostoliitossa tapahtui kommunistien epäonnistunut vallankaappausyritys. Vuonna 1993 Viron hallitus määritteli 500 000 maan asukasta ""ulkomaalaisiksi"" ja määräsi heidät hakemaan oleskelulupaa. Viimeiset Venäjän armeijan joukot vetäytyivät elokuuhun 1994 mennessä.


title: Viro

text: 1990-luvun lopulla suomalaisten matkailijoiden määrä kasvoi valtaisasti Pohjois-Virossa. Viron talous alkoi kasvaa kovaa vauhtia. Muun muassa kiinteistösijoituksilla oli suuri merkitys Viron talouden nousussa.