title: Deloksen meriliitto

text: Deloksen meriliiton jäsenten tuli muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta maksaa jäsenyydestään vuosittaista rahaveroa ("foros"), joka maksettiin talentteina (1 talentti = drakhmaa) hopeassa. Veronmaksun suorittivat Ateenaan saapuneet jäsenkaupunkien lähettiläät keväisin kaupunki-Dionysian yhteydessä, ja niiden keräämisestä ja ylöskirjaamisesta olivat vastuussa Ateenan "hellenotamiai" (”kreikkalaisten kassanhoitajat”) -virkamiehet. Suurimmat verot olivat Aiginalla ja Thasoksella, jotka maksoivat kumpikin 30 talenttia vuodessa. Esimerkiksi Paros maksoi 16 talenttia, Abdera ja Byzantion 15, Kyme ja Lampsakos 12 ja Miletos 10 talenttia. Pienimmillään vero oli 300 drakhmaa vuodessa. Maksettava määrä tarkistettiin joka neljäs vuosi. Verojen suuruus pysyi suhteellisen samana peloponnesolaissodan alkuun saakka, mutta maksut nousivat sodan aikana. Khios, Lesbos ja Samos olivat ainoat merkittävämmät jäsenet, jotka eivät maksaneet rahaveroa, vaan korvasivat sen oman laivaston ylläpidolla.


title: Deloksen meriliitto

text: Rahaveron vaatiminen liiton toimintaa varten oli kreikkalaisille uutta. Syynä veroon oli se, että liiton toiminta perustui suuren laivaston ylläpitoon, ja tämä vaati paljon rahaa. Peloponnesolaisliitossa tällaista veroa ei ollut, mutta kyseinen liitto perustuikin ennemmin maa-armeijaan. Rahaveron esikuvana voidaan kenties nähdä Persian kuninkaiden alamaisiltaan vaatima vero suuren valtakunnan hallitsemiseen tarvitun laivaston ylläpitoa varten.


title: Deloksen meriliitto

text: Liiton jäsenten maksamista rahaveroista pidettiin marmoriin hakattuja luetteloita, joiden osia on löydetty sekä Ateenan Akropoliilta että Agoralta. Nämä luettelot ovat tärkein lähde liiton jäseniä koskien. Säilyneet tiedot ovat kuitenkin vaillinaisia. Luetteloiden tunnetut katkelmat ovat pääosin Epigrafisessa museossa Ateenassa. Ne on julkaistu neliosaisena laitoksena "The Athenian Tribute Lists" (Meritt et al. 1939–1953), vain pienin muutoksin julkaisusarjassa "Inscriptiones Graecae" (osa "IG" I 71, 77, 100 ja 259–290) sekä uutena korjattuna laitoksena (Paarmann 2007).


title: Deloksen meriliitto

text: Verotusluetteloita pidettiin noin vuodesta 454/453 eaa. lähtien eli sen jälkeen, kun liiton kassa oli siirretty Ateenaan. Luetteloiden katkelmia tunnetaan aina vuoteen 410/409 eaa. saakka. Luetteloita oli tai oletetaan olleen kolmea tyyppiä:Vuodesta 422 eaa. liiton jäsenet oli ryhmitelty luetteloissa viiteen verotusalueeseen:


title: Deloksen meriliitto

text: Kaupungit on yleensä luetteloitu käyttäen niiden etnoyymejä ("Milesioi", ”miletoslaiset”), harvemmin toponyymejä (”Miletos”). Maksettu summa oli yleensä merkitty ennen kaupungin nimeä. Summat oli merkitty kreikkalaisella akrofonisella numerojärjestelmällä.


title: Deloksen meriliitto

text: Deloksen meriliittoon kuului verotusluetteloiden ja muiden antiikin lähteiden perusteella sen historian jossakin vaiheessa yhteensä (Ateenan lisäksi) 330 jäsentä, joista kaikki muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta olivat poliksia eli kreikkalaisia kaupunkivaltioita. Joissakin tapauksissa luetteloissa esiintyy kokonaisia saaria (esim. Amorgos, Keos, Kos ja Peparethos) yhtenä mainintana, vaikka saarella olisi usea polis. Muutamat luetteloissa esiintyvät kaupungit (Hiera, Polikhnaioi, Sillyon, Teikhiussa, Telemessos ja Tymnessos) puolestaan eivät olleet varsinaisia poliksia. Liiton jäseniä tunnetaan tai voidaan päätellä myös verotusluetteloiden ulkopuolelta. Esimerkiksi Ateena itse ei tietenkään esiinny Ateenalle veroa maksaneiden luetteloissa; myöskään Delos ei esiinny luetteloissa, samoin kuin veron sijasta laivoja varustaneet Khios, Lesbos ja Samos.


title: Deloksen meriliitto

text: Näillä lisäyksillä ja yksittäiset polikset tai muut kaupungit laskien jäsenkaupunkien tunnetuksi kokonaismääräksi tulee (myös Ateena mukaan lukien) 336. Kaupungit on lueteltu alla; tarkemmat tiedot löytyvät luettelosta Deloksen meriliiton jäsenistä.


title: Mestari

text: Mestari voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Samarinda

text: Samarinda on kaupunki Borneon saarella, Indonesiassa. Se on Itä-Kalimantanin provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 562 500 (2000). Kaupunki sijaitsee Mahakam-joella. Samarindassa on muun muassa lentokenttä.


title: Ruusun nimi

text: Ruusun nimi () on vuonna 1980 ilmestynyt Umberto Econ kirjoittama dekkarimuotoinen romaani. Kirjan tapahtumat sijoittuvat keskiajalle vuoteen 1327, kuvitteelliseen italialaiseen luostariin. Teoksen on suomentanut Aira Buffa, ja suomennoksen on julkaissut WSOY vuonna 1983.


title: Ruusun nimi

text: Romaani sai osakseen maailmanlaajuisen suosion, ja se käännettiin kymmenille kielille. Murhamysteerin suosiota ei haitannut teoksen vaikea ja tiivis sisältö. Eco tuo kansanomaistettuna esiin semiologiset näkemyksensä ja teoriansa kielestä, samat joita hän oli opettanut Torinon yliopistossa.


title: Ruusun nimi

text: Kirja kuvaa 1300-luvun luostarielämää hyvin pikkutarkasti. Tapahtumat sijoittuvat benediktiiniläisluostariin aikana, jolloin benediktiinien ja fransiskaanien välillä oli suuria ristiriitoja. Kirja valaisee keskiajan kristinuskossa vallinneita jännitteitä: uskonnollista köyhyyttä korostaneet fransiskaanit olivat katolisen kirkon vallalle suurempi uhka kuin monet harhaoppiset lahkot, kuten "apostolici" ja dolcinolaiset, joita tuona aikana myös oli paljon. Jos kirkko olisi seurannut fransiskaaneja, sen olisi tullut luopua rikkauksistaan ja maaomaisuuksistaan, jolloin se olisi menettänyt valtansa. Osa kirjassa esiintyvistä henkilöistä, kuten inkvisiittori Bernardo Gui ja minoriitti Michele da Cesena, ovat todellisia historiallisia henkilöitä.


title: Ruusun nimi

text: Fransiskaanimunkki William Baskerville matkustaa yhdessä oppipoikansa Adson Melkin (nimetty benediktiiniluostari Stift Melkin mukaan) kanssa luostariin, jossa on tapahtunut murha. Juonen edetessä kuolee useita muitakin henkilöitä. Päähenkilöt tutkivat luostarin salaperäistä kirjastoa ja naurun kumouksellista voimaa sekä kohtaavat inkvisition. Luostarin mysteerit ratkeavat ainoastaan Williamin loogisten kykyjen ja päättelyn avulla.


title: Ruusun nimi

text: William Baskervillen nimi vihjaa sekä toiseen kuvitteelliseen mestarietsivään Sherlock Holmesiin Arthur Conan Doylen tarinan Baskervillen koira kautta että Vilhelm Occamilaiseen, joka kehitti Occamin partaveitsen loogisen periaatteen, jonka mukaan selityksistä tulisi aina valita yksinkertaisin joka kattaa kaikki tosiasiat. Williamin apulaisen Adsonin nimi puolestaan on sanaleikki sekä Galileo Galilein dialogista, jossa esiintyy henkilö Simplicio (Adso = "ad" "S"implici"o", ”Simpliciolle”), että Sherlock Holmesin apulaisesta tohtori Watsonista.


title: Ruusun nimi

text: Yhdellä tasolla kirja on selonteko skolastisesta menetelmästä, joka oli hyvin suosittu 1300-luvun filosofiassa. William esittelee deduktiivisen päättelyn voimaa, erityisesti syllogismeja. Hän kieltäytyy hyväksymästä selitykseksi yksinkertaista demonien riivattuna olemista, vaikka demonologia oli keskiajan katolisessa maailmassa suosittu selitys. Apotti puolestaan on sitä mieltä, että luostari elää viimeisiä päiviä ennen Kristuksen toista tulemista. Myös tätä aihetta käsitellään kirjassa laajasti. William osoittaa empiirisillä kyvyillään, että kyse on jostain paljon maallisemmasta. Hän pitää mielensä avoimena, kerää faktoja ja havaintoja, seuraa puhdasta intuitiotaan ja hyödyntää dialektista metodia. Hän tekee näin päätöksiä siitä, mitä hänen tulisi tutkia, aivan kuin skolastikko tekisi. Tarina näyttää myös, kuinka tärkeää on olla valmiina muuttamaan mieltään kun faktat muuttuvat tutkimuksen kuluessa. Vaikka Williamin teorisoidut ratkaisut eivät aina käy yhteen todellisten tapahtumien kanssa, hän ei kykenisi ratkaisemaan luostarin mysteereitä ilman niitä.


title: Ruusun nimi

text: Kuten Econ teokset yleensäkin, myös "Ruusun nimi" sisältää oppineita viittauksia. Sokea kirjastonhoitaja Jorge Burgoslainen on sanaleikki argentiinalaisesta kirjailijasta Jorge Luis Borgesista, joka on vaikuttanut Ecoon suuresti. Borges oli sokea viimeisinä vuosinaan, ja hän oli Argentiinan kansalliskirjaston hoitaja. Hänen novellinsa "Baabelin kirjasto" on vaikuttanut Econ kirjan salaiseen kirjastoon. Eco vietti jonkin aikaa Toronton yliopistossa kirjoittamassa kirjaa. Kirjassa esiintyvän kirjaston portaat muistuttavat Robarts Libraryn portaita. Kirjassa on kauttaaltaan useita latinankielisiä lainauksia, osa aitoja ja osa keksittyjä. Kirjassa keskustellaan Aristoteleen filosofiasta ja muun muassa islamilaisten filosofien kirjoittamista kommentaareista, sekä millenaristisista harhaopeista kuten fraticelleistä. Kirjassa viitataan useisiin filosofeihin, moniin anakronistisesti, kuten muun muassa Ludwig Wittgensteiniin.


title: Ruusun nimi

text: Eco oli tunnettu semiootikko, jonka oppilaat hyödyntävät hänen teoksiaan mielellään pyrkiessään selittämään tieteenalaansa. Econ kertomatyylille olivat tyypillisiä tarinat tarinoiden sisällä, faktojen ja fiktion sekoittaminen sekä tarkoituksellinen kielellinen epämääräisyys. Ratkaisu kirjan keskeisimpään murhamysteeriin löytyy Aristoteleen komediaa käsittelevästä teoksesta. Se on mahdollisesti ollut osa hänen "Runousoppiaan", jonka tekstiä ei kuitenkaan ole säilynyt. Eco kuvaa silti sen sisältöä monipuolisesti, ja hänen henkilöhahmonsa reagoivat siihen ajalleen ominaisesti. Vaikka kirjan sisältö ja reaktio on kuvattu realistisesti, se perustuu paljolti Econ oppineisiin arvauksiin ja mielikuvitukseen. Kirjasta on käytännössä mahdotonta erottaa kaikkia historiallisia faktoja fiktiosta.


title: Ruusun nimi

text: Myöhemmin "Ruusun nimen" kaltaisia kirjoja, jotka yhdistävät eurooppalaista kulttuurihistoriaa jännityskertomukseen, ovat kirjoittaneet muun muassa Arturo Pérez-Reverte ja Dan Brown.


title: Ruusun nimi

text: "Ruusun nimestä" tehtiin elokuva vuonna 1986. Sen ohjasi Jean-Jacques Annaud. Päärooleissa William Baskervillea näytteli Sean Connery ja Adsonia Christian Slater.


title: Ruusun nimi

text: "Ruusun nimen" ensimmäinen suomenkielinen näyttämösovitus kantaesitettiin vuonna 2008 Rovaniemellä. Dramatisoinnin teki Lauri Sipari, ja näytelmän ohjasi Tytti Oittinen.


title: Ruusun nimi

text: Yleisradion Radioteatteri teki "Ruusun nimestä" keväällä 2011 kolmiosaisen kuunnelman. Siinä kertojaa, vanhaa Adsonia esittää Esko Salminen, William Baskervillea Kari Heiskanen ja nuorta Adsonia Aaro Wichmann. Kuunnelman on sovittanut Lauri Sipari (2010), ohjannut Vilppu Kiljunen ja äänisuunnittelun tehnyt Ari Mursula.


title: Alba

text: Alba on:


title: Mette Mannonen

text: Mette Johanna Mannonen (s. 21. tammikuuta 1973 Kotka) on MTV3-kanavan meteorologi. Hän suoritti koulunsa Järvenpäässä Kartanon koulussa. Mannonen valmistui meteorologiksi Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1998 ja työskenteli sen jälkeen Ilmatieteen laitoksella suunnittelijana, kunnes siirtyi vuonna 2000 televisiotöihin. Mannosen ensimmäinen televisioesiintyminen tapahtui puolenpäivän aikaan MTV3:lla lähetetyssä "Lounasuutiset"-ohjelmassa.


title: American Express

text: American Express, lyhyesti Amex, on yhdysvaltalainen rahoitusalan yritys, joka tunnetaan parhaiten luottokortistaan ja matkasekeistään. Yrityksellä on noin 73 000 työntekijää. American Express -maksukorttien haltijoita on 88 miljoonaa, ja ne käyvät lähes 10 miljoonassa jäsenliikkeessä. American Express kuuluu Dow Jones Industrial Average -indeksiin, ja se oli vuoden 2013 Fortune 500 -listalla sijalla 95. Yrityksen pääkonttori sijaitsee New Yorkissa.


title: American Express

text: American Expressin perustivat vuonna 1850 Henry Wells, William Fargo ja John Butterfield Yhdysvalloissa tavarankuljetusalan yhtiöksi.Suomessa tarjolla olevat Amex-kortit ovat maksuaikakortteja, joilla ei ole luotto-ominaisuutta.


title: American Express

text: Kortilla ei ole vuosimaksua. Sillä ei saa mitään erityisetuja, jotka kuuluvat muihin kortteihin.


title: American Express

text: Kortin vuosimaksu on 70 €. Vuosimaksu sisältää pääsyn palkinto-ohjelmaan. Siinä kortilla tehdyt ostokset kerryttävät pisteitä, joilla voi lunastaa tavara- ja palvelupalkintoja. Myös rinnakkaiskortit ovat mahdollisia tästä luokasta ylöspäin.


title: American Express

text: Kortin vuosimaksu on 170 €. Tähän korttiin kuuluu palkinto-ohjelman lisäksi muun muassa Priority Pass -lounge-kanta-asiakaskortti ja matkavakuutus.


title: American Express

text: Kortin jäsenyysmaksu on 700€ vuodessa, ja se on haettavista korteista korkeatasoisin. Etuuksiin kuuluu:


title: American Express

text: American Expressin maksukortit Yhdysvalloissa ovat maksuaikakortteja, varsinaisia luottokortteja ja ladattavia "prepaid"-kortteja.


title: American Express

text: Vuosina 1987–2009 American Express myönsi luottokortteja tuotenimellä "Optima". Vuodesta 2014 alkaen tarjolla on ollut EveryDay-kortti.


title: American Express

text: Korttia ei voi erikseen hakea, vaan se luovutetaan tarkkojen kriteerien mukaan. Kortteja myönnetään sekä yksityiseen että yrityskäyttöön. Korttia ei voi saada kaikissa maissa; Yhdysvaltojen ulkopuolella korttia tarjoavat American Expressin konttorit muun muassa Kanadassa, Meksikossa sekä osassa Euroopan ja Aasian maita. Vuosittaiset kulutusvaatimukset ovat arviolta noin 250 000 Yhdysvaltain dollaria.


title: American Express

text: Kortti valmistetaan titaanista, ja sen jäsenyysmaksu on maasta riippuen muutamia tuhansia euroja tai dollareita vuodessa. Kortinhaltijat voivat esimerkiksi täysihintaisia lentolippuja ostaessaan saada lisukkeeksi ilmaisia lippuja tai ykkösluokan lipun kakkosluokan lipun hinnalla. Lisäksi he pääsevät lentokentillä sijaitseville klubeille ja muihin VIP-tiloihin, saavat alennusta lukuisissa luksushotelleissa ja ovat oikeutettuja saamaan erilaisia ostospalveluita. Kortinhaltijoista suurin osa on miehiä, joiden omaisuus on keskimäärin 4,5 miljoonaa euroa.


title: Marielle Goitschel

text: Marielle Goitschel (s. 28. syyskuuta 1945 Sainte-Maxime, Ranska) on entinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Marielle Goitschel

text: Goitschel voitti vuonna 1962 maailmanmestaruuskilpailuissa Chamonix'ssa kultaa alppiyhdistetyssä ja hopeaa pujottelussa. Innsbruckin vuoden 1964 talviolympialaisissa Goitschel oli toinen pujottelussa vain siskonsa Christine edellään. Suurpujottelussa asetelma kääntyi ja Marielle voitti kultaa ennen siskoansa.


title: Marielle Goitschel

text: Seuraavissa maailmanmestaruuskisoissa 1966 Portillossa Goitschel voitti kaksi kultaa: suurpujottelusta ja alppiyhdistetystä. Lisäksi hän sai hopeaa pujottelusta ja syöksylaskusta. Syöksylaskussa Goitschellin edelle laski Erika Schinegger, joka vuonna 1967 todettiin mieheksi. Schinegger luovutti kultamitalinsa Goitschelille vuonna 1988. Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS) ei ole kuitenkaan poistanut tilastoista Schineggerin voittoa.


title: Marielle Goitschel

text: Goitschel osallistui vielä Grenoblen vuoden 1968 talviolympialaisiin. Kotimaassaan hän nousi keskimmäiselle palkintokorokkeelle pujottelussa.


title: Marielle Goitschel

text: Maailmancupissa Goitschel oli kolme kertaa ykkönen. Hän voitti pujottelucupin sekä kaudella 1966-67 että 1967-68 ja syöksylaskucupin 1966-67.


title: Alexander Haig

text: Alexander Meigs Haig (2. joulukuuta 1924 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat − 20. helmikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen sotilas ja poliitikko, joka toimi maansa ulkoministerinä.


title: Alexander Haig

text: Hän osallistui muun muassa Vietnamin sotaan ja toimi Yhdysvaltain Euroopan joukkojen ja NATO:n komentajana 1974–1979 sekä aseteollisuuden palveluksessa. Ronald Reaganin tultua valtaan hänet nimettiin 1981 Yhdysvaltain ulkoministeriksi, mutta erimielisyydet presidentin kanssa johtivat vuonna 1982 eroon.


title: Alexander Haig

text: Haig syntyi Bala Cynwyd -nimisessä Philadelphian kaupungin esikaupungissa 2. joulukuuta 1924. Hänen isänsä kuoli hänen ollessaan kymmenen ja Haigin äiti kasvatti hänet yksin. Haig opiskeli Notre Damen yliopistossa kaksi vuotta ennen siirtymistään West Pointiin vuonna 1944.


title: Alexander Haig

text: Haig toimi Douglas MacArthurin esikunnassa Japanissa ennen Korean sotaa ja sen aikana. 1960-luvulla hän palveli Pentagonissa ja puolustusministeri Robert McNamaran apulaisena ennen kuin siirtyi Vietnamiin komentamaan pataljoonaa 1. divisioonan osana. Hän ansaitsi sodassa kaksi Silver Star -arvomerkkiä, kaksi Purple Heart -arvomerkkiä ja Distinguished Service Cross -arvomerkin.


title: Alexander Haig

text: Haig toimi Yhdysvaltain Euroopan joukkojen komentajana viisi vuotta vuodesta 1974 vuoteen 1979. Häntä vastaan tehtiin murhayritys Brysselissä vuonna 1979.


title: Alexander Haig

text: Presidentti Ronald Reagan nimitti Haigin Yhdysvaltain ulkoministeriksi vuonna 1981. Haig sai lähes välittömästi maaliskuussa 1981 arvostelua esittämästään lausunnosta "As of now, I am in control of the White House" (suom. "tällä hetkellä minä hallitsen Valkoista taloa") John Hinckleyn Reagania vastaan tekemän murhayrityksen jälkeen ja varapresidentti George Bushin ollessa vielä matkalla Texasista Washingtoniin.


title: Alexander Haig

text: Haig erosi ulkoministerin tehtävästä 5. heinäkuuta 1982. Hän ei virassa ollessaan ollut yksimielinen Reaganin ulkopoliittisten päätösten kanssa.


title: Alexander Haig

text: Haig pyrki republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaaksi vuonna 1988, mutta jättäytyi pois jo ennen New Hampshiren esivaaleja. Hän kannatti ehdokkaaksi lopullisen voittajan sijasta Bob Dolea.


title: Alexander Haig

text: Haig kuoli Baltimoressa Johns Hopkinsin sairaalassa 20. helmikuuta 2010.


title: Apuolento

text: Apuolento tai apuhenki on ihmisen, varsinkin tietäjän tai šamaanin apuna toimiva henkiolento tai eläin. Saamelaisella ja suomalaisella tietäjällä kuviteltu tai todellinen apueläin oli usein kaarne eli korppi (suomalaisella nimeltään lievo, saamelaisella vuokko). Skandinaavien Odin-jumalalla, jota usein verrataan shamanistiseen tietäjään, oli apunaan kaksi korppia.


title: Apuolento

text: Apuolentoja ovat myös parat ja ihmisiä palvelevat tontut ja haltijat.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Peloponnesolaisliitto (myös "Spartan liitto") oli kreikkalaisten polisten eli kaupunkivaltioiden liitto, jonka johtaja oli Sparta. Siihen kuului suurin osa Peloponnesoksen niemimaan kaupungeista. Liitto oli olemassa noin vuosina 550–366 eaa., mikä tekee siitä pisimpään säilyneen antiikin kreikkalaisen liittokunnan. 400-luvulla eaa. liiton päävastustajaksi muodostui Ateenan johtama Deloksen meriliitto.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Peloponnesolaisliitto sai alkunsa arkaaisella kaudella noin vuonna 550 eaa. Sparta perusti sen suojaksi toisaalta omien heloottiensa kapinointia että perivihollistaan Argosta vastaan. Ensimmäinen jäsen oli Tegea, jonka Sparta kukisti ja pakotti liittoon. Vuoteen 510 eaa. mennessä liittoon kuului lähes koko Peloponnesos Argosta lukun ottamatta sekä muun muassa Megara Attikan rajalta.


title: Peloponnesolaisliitto

text: 400-luvun eaa. alkupuolella monet kreikkalaiset kaupungit hyväksyivät Spartan johtoaseman persialaissodissa, ja liitto oli keskeinen tekijä helleenisessä liitossa Persiaa vastaan. Sodan jälkeen Egeanmerta ympäröivät kaupungit perustivat Deloksen meriliiton Ateenan johdolla. Tämä johti lopulta kreikkalaisten kaupunkien ryhmittymiseen joko Spartan tai Ateenan puolelle, ja joko osaksi peloponnesolaisliittoa tai Deloksen meriliittoa, ja edelleen peloponnesolaissotaan vuosina 431–404 eaa.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Sodan jälkeen myös Spartan kukistama Ateena kuului peloponnesolaisliittoon vuosina 404–395 eaa. Sodan jälkeinen aika oli Spartan hegemoniaa. Sen toimet johtivat kuitenkin liittokunnan rakoilemiseen ja Korintin sotaan, joka käytiin vuosina 395–387 eaa. Siinä Spartan ja peloponnesolaisliiton vastustajia olivat Ateena, Argos, Korintti, Theba ja Persia. Vuodesta 382 eaa. Sparta vaati liiton jäseniltä veroa. Vuodesta 378 eaa. Spartan ja peloponnesolaisliiton vastustajana toimi Ateenan johtama niin kutsuttu toinen Ateenan liitto. Peloponnesolaisliitto menetti merkityksensä sen jälkeen kun Theba kukisti Spartan Leuktran taistelussa vuonna 371 eaa, ja lakkasi lopullisesti olemasta noin vuonna 366/365 eaa.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Tärkein lähde liiton historian kannalta on Thukydideen "Peloponnesolaissota".


title: Peloponnesolaisliitto

text: Liiton jäsenet tekivät sopimuksen suoraan ja ainoastaan Spartan kanssa. Sparta sai jossain määrin määrätä muiden liittolaisten politiikasta ja sai tarvittaessa kutsua koolle joukkoja liittolaisiltaan. Liittoon kuuluneet suuremmat kaupungit kuten Korintti saattoivat kuitenkin käyttäytyä paljon vapaammin. Pienemmät Spartan lähellä sijainneet kaupungit taas olivat täysin Spartan vallan alla. Sparta pyrki usein pitämään muut jäsenkaupungit valtiomuodoiltaan oligarkioina.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Liitolla oli yhteiset kokoukset, johon kukin kaupunki lähetti edustajansa. Ainoastaan Sparta sai kutsua kokouksen koolle. Vaikka Sparta olikin selvästi liiton vahvin jäsen, kaikilla jäsenillä oli päätöksenteossa yksi ääni. Kokous päätti muun muassa sotatoimista sekä uusista jäsenistä.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Liiton jäsenten ei alun perin tarvinnut maksaa Spartalle veroa, ainoastaan tarjota joukkoja sotatoimiin. Verotus otettiin käyttöön vuonna 382 eaa. Sotaoperaatioissa joukkoja komensi aina spartalainen, joko toinen Spartan kuninkaista tai muu vanhempi komentaja.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Peloponnesolaisliittoon kuului kaupunkeja ennen kaikkea Peloponnesokselta, mistä se oli saanut nimensä. Niemimaan kaupungeista suurin osa kuului liittoon; merkittävimpänä liiton ulkopuolella oli kuitenkin koko sen historian ajan Spartan perivihollinen Argos. Lisäksi liittoon liittyi muun muassa Boiotian ja Fokiin kaupunkeja.


title: Peloponnesolaisliitto

text: Liiton jäseniä olivat:


title: Christine Goitschel

text: Christine Goitschel (s. 9. kesäkuuta 1944 Sainte-Maxime, Ranska) on entinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Christine Goitschel

text: Goitschel nousi kahdesti palkintokorokkeelle Innsbruckin vuoden 1964 talviolympialaisissa. Hän voitti pujottelun ennen 18-vuotiasta siskoaan Mariellea, joka johti ensimmäisen laskun jälkeen 0,76 sekunnin erolla. Toisessa laskussa 19-vuotias Christine oli 1,67 sekuntia nopeampi. Samana päivänä, 1. helmikuuta, heidän nuorempi sisarensa Patricia voitti Ranskan juniorimestaruuden. Kaksi päivää myöhemmin suurpujottelussa osat kääntyivät ja Marielle oli ykkönen ennen Christinea, joka jakoi hopeamitalin Yhdysvaltain Jean Saubertin kanssa.


title: Christine Goitschel

text: Maailmancupissa Christine Goitschel otti vain yhden osakilpailuvoiton.


title: Ella Kivikoski

text: Ella Margareta Kivikoski (25. toukokuuta 1901 Tammela – 27. heinäkuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen arkeologi, joka toimi Helsingin yliopistossa arkeologian professorina vuodesta 1948 vuoteen 1969. Kivikoski tutki etupäässä Suomen rautakautta. Tutkijana hän edusti empirististä esinetutkimukseen suuntautunutta linjaa, joka vieroksui pitkälle vietyjen synteesien muodostamista.


title: Ella Kivikoski

text: Kivikosken vanhemmat olivat pankinjohtaja Juho Kustaa Kivikoski ja Jenny Matilda Kivikoski, o.s. Grönroos.


title: Ella Kivikoski

text: Ylioppilaaksi päästyään Kivikoski työskenteli isänsä pankissa useita vuosia ennen yliopisto-opintojen aloittamista. Alkuun hän opiskeli historiaa ja suomen kieltä, mutta jatkoi opintojaan kandidaatiksi valmistuttuaan arkeologian parissa. Kivikoski oli rautakauden tutkija, joka kirjoitti tieteellisten artikkeleiden lisäksi useita pitäjän historioita. Yleisteoksen Suomen esihistoria Kivikoski kirjoitti vuonna 1961, toimiessaan Helsingin yliopiston arkeologian professorina. Kivikoski oli järjestyksessään toinen naispuolinen professori Helsingin yliopistossa.


title: Ella Kivikoski

text: Vapaa-ajallaan Kivikoski harrasti ristisanatehtäviä ja dekkareita, joilla hän katsoi olevan paljon yhteistä arkeologian kanssa – pyrittiinhän kaikissa ratkaisemaan arvoituksia pienten vihjeiden perusteella. Eläkkeelle jäätyään Kivikoski jatkoi työskentelyään arkeologian parissa 1980-luvulle saakka.


title: Ralph Gonsalves

text: Ralph Everard Gonsalves (s. 1945) on saintvincentiläinen poliitikko. Hän on toiminut 29. maaliskuuta 2001 lähtien Saint Vincentin ja Grenadiinien pääministerinä.


title: Ralph Gonsalves

text: Gonsalves opiskeli Jamaikalla ja Englannissa.


title: Ralph Gonsalves

text: Gonsalvesin edeltäjä oli ollut Arnhim Eustace. Gonsalves aloitti poliittisen uransa 1960-luvulla.


title: Caminemos Pisando la Senda de Nuestra Inmensa Felicidad

text: Caminemos pisando la senda de Nuestra Inmensa Felicidad (Kulkekaamme pitkin ylettömän onnellisuutemme polkua) on Päiväntasaajan Guinean kansallislaulu. Sen on säveltänyt ja sanoittanut Atanasio Ndongo Miyono. Laulun on ollut käytössä aina maan itsenäistymisestä vuonna 1968.


title: Comcast Building

text: Comcast Building eli 30 Rockefeller Center on 69-kerroksinen ja 259 metriä korkea pilvenpiirtäjä New Yorkissa. Comcast Building on Rockefeller Centerin korkein rakennus. Rakennus valmistui vuonna 1933. Sen alkuperäinen nimi oli RCA Building, ja vuonna 1986 nimeksi muutettiin GE Building kaksi vuotta sen jälkeen kun General Electric (GE) oli hankkinut haltuunsa RCA:n eli Radio Corporation of American. Vuonna 2015 Comcast osti oikeudet rakennuksen nimeämiseen ja vaihtoi sen nimeksi Comcast Building. Rakennuksen huipun pohjois- etelä- ja länsiseinille asennettiin myös Comcastin logoa esittävät LED-valokyltit. Rakennuksen lempinimiä ovat muun muassa "The Slab" sekä "30 Rock", joka johtaa alkunsa rakennuksen osoitteesta: "30 Rockefeller Plaza, New York, NY 10112".


title: Comcast Building

text: Comcast Building on avoinna yleisölle ja sen huipulla on suosittu näköalatasanne Top of the Rock.


title: Comcast Building

text: Vuonna 1985 Comcast Building julistettiin viralliseksi New Yorkin kaupungin suojelluksi maamerkiksi, ja vuonna 1987 se lisättiin osana Rockefeller Centeriä Yhdysvaltain valtiolliseen suojeltavien historiallisten kohteiden National Register of Historic Places -rekisteriin.


title: Comcast Building

text: NBC Studios nauhoittaa joitakin ohjelmiaan Comcast Buildingissa, mukaan lukien "Late Night with Jimmy Fallon", "Saturday Night Live" sekä rakennuksen mukaan nimetty "30 Rock".


title: Karl Landsteiner

text: Karl Landsteiner (14. kesäkuuta 1868 Wien – 26. kesäkuuta 1943 New York) oli itävaltalainen biologi ja lääkäri.


title: Karl Landsteiner

text: Landsteiner tunnetaan parhaiten veriryhmien löytämisestä vuonna 1900 ja niiden nimeämisestä seuraavana vuonna. Hän nimesi ryhmät kirjaimilla A, B ja C. Nykyään ne tunnetaan kirjaimilla A, B ja O. Löytönsä johdosta Landsteiner palkittiin 10. joulukuuta 1930 Nobelin lääketieteen palkinnolla.


title: Karl Landsteiner

text: Karl Lansdsteiner syntyi Wienissä. Hänen isänsä Leopold Landsteiner oli lehtimies. Karlin isä kuoli, kun poika oli vasta kuusivuotias. Landsteiner valmistui lääkäriksi Wienin yliopistosta vuonna 1891. Hänen toinen aineensa oli kemia, jossa hänen opettajanaan toimi kemiannobelisti Hermann Emil Fischer.


title: Karl Landsteiner

text: Vuonna 1908 hänestä tuli patologian professori Wienin yliopistoon. Vuonna 1916 hän meni naimisiin Helen Wlaston kanssa. 8. huhtikuuta 1917 heille syntyi heidän ainoa lapsensa, Ernest Karl Landsteiner.


title: Karl Landsteiner

text: Kun ensimmäinen maailmansota alkoi, Lansdsteinerit muuttivat puolueettomaan Alankomaihin. Vuonna 1923 hän sai töitä Rockefeller-säätiön instituutista New Yorkista. Hän asui Yhdysvalloissa koko loppuelämänsä ja sai myös Yhdysvaltain kansalaisuuden.


title: Karl Landsteiner

text: 24. kesäkuuta 1943 Karl Landsteiner sai sydänkohtauksen laboratoriossaan. Hän kuoli sairaalassa kaksi päivää myöhemmin.


title: Emil Adolf von Behring

text: Emil Adolf von Behring (15. maaliskuuta 1854 – 31. maaliskuuta 1917) oli saksalainen lääkäri ja bakteriologi, joka toimi Marburgin yliopiston professorina. Hän keksi organismin kyvyn muodostaa vastamyrkkyjä (antitoksiineja) sisään tunkeutuneita bakteerimyrkkyjä (toksiineja) vastaan. Ensimmäinen käytännön sovellus tästä keksinnöstä oli kurkkumätäseerumin valmistaminen, josta Behring sai Nobelin lääketieteen palkinnon 1901.


title: Luolavertaus

text: Luolavertaus on ehkä tunnetuin Platonin käyttämistä metaforista, allegorioista ja myyteistä. Vertaus esitetään "Valtion" kirjan VII alussa (514a-520a).


title: Luolavertaus

text: Platonismin, uusplatonismin ja gnostilaisuuden filosofiset ja uskonnolliset opit perustuvat pitkälti Platonin ideaoppiin sellaisena kuin se on esitetty luolavertauksessa. Vertaus on selvintä esittää tarinana ja sen jälkeen tulkita se, aivan kuten Platon teki.


title: Luolavertaus

text: Kuvittele joukko vankeja, jotka on kahlittu lapsuudestaan saakka syvälle luolaan. Paitsi heidän jäsenensä, myös heidän päänsä on kahlittu niin, että heidän silmänsä ovat pakotettuja katsomaan luolan peräseinään. Vankien selän takana on tuli, ja tulen ja vankien välissä on korotettu kävelytie, jota pitkin kuljetetaan erilaisia eläinten, kasvien ja muiden asioiden muotoja. Tulen valo heijastaa sekä vangeista että kuljetetuista asioista tulevan varjon luolan peräseinälle ja kiinnittää vankien huomion. Samoin kun joku muotoja kantava puhuu, hänen äänensä kaikuu luolan peräseinästä ja saa vangit uskomaan, että ääni tuli varjoista. Vangit osallistuvat eräänlaiseen peliin, antaen asioille nimiä kun näkevät niitä. Tämä on kuitenkin ainoa todellisuus, jonka he tuntevat, vaikka näkevätkin ainoastaan kuvien varjoja.


title: Luolavertaus

text: Kuvitellaan, että yksi vangeista vapautetaan, nousee seisomaan ja kääntyy ympäri. Tuli sokaisee hänen silmänsä ja ohi kulkevat muodot näyttävät hänestä epätodellisemmilta kuin varjot. Samoin jos hänet viedään ulos luolasta katsomaan auringonvaloa, hänen silmänsä sokaistuvat eikä hän ensin näe mitään. Vähitellen hän kykenee näkemään tummia hahmoja kuten varjoja, ja sitten kirkkaampia ja kirkkaampia esineitä. Viimeisenä hän kykenisi näkemään itse auringon, ja oppisi, että se tarjoaa vuodenajat ja vuosien vaihtelut, on kaiken näkyvän yläpuolella ja on jollakin tavalla kaiken hänen näkemänsä syy. Tämä osa vertauksesta osuu läheisesti yhteen Platonin aurinkovertauksen kanssa, joka on esitetty "Valtion" kirjan VI loppupuolella.


title: Luolavertaus

text: Näin valaistuneena vapautettu vanki haluaisi epäilemättä palata luolaan vapauttamaan kahlitut ystävänsä. Ongelma olisi siinä, että he eivät haluaisi vapautua. Luolaan palaaminen vaatisi, että vapautetun vangin silmät totuttelisivat taas uuteen valaistukseen, ja jonkun aikaa hän näkisi huonommin eikä kykenisi havaitsemaan luolan peräseinälle heijastuvia varjoja yhtä hyvin kuin toverinsa, jonka vuoksi hän joutuisi naurunalaiseksi. Tämä saisi vangitut vastustelemaan kaikkia vapautusyrityksiä.


title: Luolavertaus

text: Platon kertoo, että vertauskuvaa voidaan käyttää kaikkeen sanottuun, tarkoittaen, että sitä voidaan käyttää hieman aiemmin esitettyjen aurinkovertauksen ja jaetun janan tulkitsemiseen.


title: Luolavertaus

text: Hän selittää vertauskuvan varsinaisen merkityksen seuraavasti:


title: Luolavertaus

text: Luolan ulkopuolella oleva aurinko edustaa siis hyvän ideaa, ja tämä kohta muiden ohella saattaa antaa kuvan, että Platon piti tätä luovana jumalana. Ihmiset ovat tavallisesti vankeina ja katselevat pelkkiä varjoja, jotka ovat sellaisten muotojen tai kuvien aikaansaamia, jotka eivät vielä itsekään ole varsinaista todellisuutta — se voidaan löytää vasta luolan ulkopuolelta, älyllä käsitettävissä olevasta muotojen maailmasta, ei aisteilla. Muotojen kantajat ovat erilaisia instituutioita ja auktoriteetteja, jotka manipuloivat sitä kuinka näemme maailman. Platon halusi meidän käsittävän, että meidän on ymmärrettävä omat rajoituksemme, jotta voisimme siirtyä niiden tuolle puolen.


title: Luolavertaus

text: Palattuaan katselemasta "jumalallisia näkymiä" henkilö palaa "inhimilliseen surkeuteen", ja


title: Luolavertaus

text: Platon vihjaa tällä mahdollisesti Sokrateen oikeudenkäyntiin.


title: Luolavertaus

text: Saattaa vaikuttaa erikoiselta, että kuvatessaan poliittisesti epätoimivaa "jumalallisesta inhimilliseen surkeuteen palaamista" ja sitä seuraavaa vastustelua, Platon kuitenkin kuvaa juuri samaan aikaan ihannevaltiotaan, jota hallitsee filosofikuningas. Filosofikuninkaan tunnusmerkkinä oli, että hän on jatkuvasti kosketuksissa hyvän muodon kanssa.


title: Dianne Holum

text: Dianne Holum (s. 19. toukokuuta 1951 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja.


title: Dianne Holum

text: Holum osallistui kaksiin olympialaisiin. Grenoblessa 1968 hän saavutti hopeaa 500 metrillä ja pronssia 1 000 metrillä. Vuonna 1972 Sapporossa hän nousi myös keskimmäiselle korokkeelle, kun hän voitti olympiakultaa 1 500 metrillä. Lisäksi Holum sai hopeaa 3 000 metriltä.


title: Dianne Holum

text: Maailmanmestaruuskisoista hän sai neljä mitalia. Yleisluistelussa Holum sijoittui kahdesti pronssille ja sprinttikisoissa kerran hopealla ja pronssille.


title: Dianne Holum

text: Kilpauransa jälkeen Holum siirtyi valmentajaksi. Hän otti suojiinsa nuoren Eric Heidenin, josta tuli viisinkertainen olympiavoittaja vuonna 1980 Lake Placidissa.


title: Antti Kuisma

text: Antti Sakari Kuisma (s. 23. helmikuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut valmentajana.


title: Antti Kuisma

text: Torinon olympialaisista 2006 Kuisma sai joukkuekilpailusta pronssia. Paras henkilökohtainen arvokilpailusijoitus Kuismalle on viides sija Oberstdorfista 2005 normaalikilpailussa. Yhdistetyn maailmancupissa Kuisman paras osakilpailusijoitus on myös viides, sprinttikilpailusta 12. helmikuuta 2005 Pragelatosta.


title: Antti Kuisma

text: Antti Kuisma lopetti kilpaurheilu-uransa kauteen 2007–2008. Kuisma on toiminut valmentajana vuodesta 2009 lähtien. Tällä hetkellä Kuisma on yhdistetyn nuorten Olympiavalmentaja sekä nuorten maajoukkueen vastuuvalmentaja.


title: Jaettu jana

text: Jaettu jana on yksi Platonin vertauksista. Se on esitetty "Valtion" kirjassa VI (509d-513e). Platon havainnollisti vertauksella ajatustaan olemassaolon neljästä tasosta, erityisesti ideoiden tai muotojen "käsitettävissä olevasta" maailmasta, eli universaaleista, ja näkyvästä maailmasta, sekä näihin liittyvistä tavoistamme hankkia tietoa siitä mitä on olemassa.


title: Jaettu jana

text: Platon pyysi kuvittelemaan janan, joka oli jaettu kahteen osaan. Suurempi osa (kuvassa jana CE) edustaa käsitettävissä olevaa maailmaa ja pienempi osa (jana AC) näkyvää maailmaa. Kuvitellaan, että kumpikin osa jaetaan edelleen kahteen osaan. Käy ilmi, että käsitettävissä olevan maailman kaksi osaa edustavat korkeampia (DE) ja alempia (CD) ideoita. Samoin näkyvissä olevan maailman kaksi osaa edustavat toisaalta tavallisia näkyviä asioita (BC) ja toisaalta niiden varjokuvia, heijastumia ja muita esitysmuotoja (AB).


title: Jaettu jana

text: On tärkeää huomata, että janojen sanotaan olevan epäsuhtaisia: niiden pituuksien mittasuhteet edustavat "niiden suhteellista selkeyttä ja hämäryyttä" ja niiden suhteellista "todellisuutta ja totuutta" sekä sitä, onko meillä tietoa vai pelkästään mielipide asioista. Näin sanomme, että meillä on suhteellisen selkeää "tietoa" jostakin, joka on todellisempi ja "todempi", kun asia koskee jotain tavallisia aistittavissa olevia kappaleita kuten kiviä tai puita; jos asia koskee vain niiden varjoja tai heijastumia, sanomme, että meillä on suhteellisen hämärä "mielipide" jostakin hieman epätodellisesta.


title: Jaettu jana

text: Platon käyttää tätä tuttua suhdetta tavallisten asioiden ja niiden esitysmuotojen tai kuvien välillä havainnollistaakseen myös koko näkyvän maailman (näkyvät kappaleet "ja" niiden kuvat) ja ideoiden maailman välistä suhdetta. Edellinen koostuu sarjoista erityisiä hetkellisiä heijastumia jälkimmäisestä, joka on puolestaan ikuinen, todellisempi ja "todempi". Lisäksi tieto, jota meillä on ideoista — kun meillä on sitä — on korkeampilaatuista kuin tieto pelkistä näkyvän maailman ilmiöistä.


title: Jaettu jana

text: Ajatellaan seuraavaksi käsitettävissä olevan maailman kahden osan, janojen CD ja DE, välistä eroa. Platonin esitys asiasta vaikuttaa helposti hämärältä. Perusajatus on, että alemmat ideat (jana CD) ovat todellisia kappaleita, joista tavalliset ympärillämme olevat kappaleet (jana BC) ovat vain heijastumia tai kuvia. Korkeammat ideat (jana DE), joista niin kutsuttu hyvän idea on kaikkein korkein, voidaan tuntea vain "a priori" -tyylisellä päättelyllä. Näin tieto niistä ei riipu näkyvän maailman ilmiöitä koskevasta kokemuksesta eikä edes aistimalla tunnettujen ilmiöiden ideoista.


title: Jaettu jana

text: Geometriassa ja aritmetiikassa tehdään usein erilaisia postulaatteja ja niistä johtopäätöksiä, jotka ovat vain yhtä luotettavia kuin postulaatit. Vastakohtana, ajatuksella tavoitettava on se


title: Jaettu jana

text: Viittaus "puhtaisiin ideoihin" ja niiden ihannointi, sekä deduktiot niin kuin ei olisi olemassa mitään oletuksia (tai ainoastaan yhdellä suurella oletuksella tai prinsiipillä, joksi hyvän idea monesti ajatellaan), toistuu usein rationalistien filosofiassa. Se näkyy muun muassa René Descartesin kiinnostuksessa puhtaaseen, "a priori" -dedusointiin ja Immanuel Kantin transsendentaaleissa argumenteissa.


title: Jaettu jana

text: Platon nimesi neljä tietämisen lajia, jotka voidaan yhdistää jaetun janan neljään osaan:


title: Jaettu jana

text: "Valtiossa" vertaus jaetusta janasta seuraa välittömästi toista Platonin vertausta, aurinkovertausta. Jaettua janaa seuraa puolestaan kuuluisa luolavertaus.


title: Trump World Tower

text: Trump World Tower on vain asuinkäytössä oleva pilvenpiirtäjä Manhattanilla, New Yorkissa. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1999 ja ne saatiin päätökseen 2001. Rakennus on 262 metriä korkea ja siinä on 72 kerrosta, joiden julkisivua peittää tumma, pronssivivahteinen lasi. Pilvenpiirtäjä on rakennettu kestämään hyvin tuuliset olosuhteensa, ja lähes lattiasta kattoon ylettyvät ikkunalasit tarjoavat henkeä salpaavan näkymän yli Manhattanin.


title: Trump World Tower

text: Pilvenpiirtäjän rakennuttajana toimi multimiljonääri Donald Trump, ja sen rakentaminen maksoi arviolta 300 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Huoneistojen hinnat ovat erittäin korkeita, esimerkiksi vuonna 2012 4 makuuhuoneen kattohuoneistosta maksettiin 15,5 miljoonaa dollaria. Kolme kerrosta käsittävästä kattohuoneistosta taasen pyydettiin jopa 50 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mutta tuo huoneisto erotettiin hiljattain useaksi eri huoneistoksi, koska sitä ei olisi muuten saatu myydyksi. Erotetut huoneistot saatiin kuitenkin myytyä erittäin nopeasti.


title: Trump World Tower

text: Trump World Tower oli vuoteen 2003 asti maailman korkein pelkästään asuinkäyttöön tarkoitettu rakennus.


title: Ibuprofeeni

text: Ibuprofeeni on laajasti käytetty tulehduskipulääke. Ibuprofeeni syntetisoitiin 1961 Bootsin lääketehtaassa Isossa-Britanniassa ja patentoitiin 1962. Työryhmään kuuluivat tohtori Stewart Adams, kemisti John Nicholson ja teknikko Colin Burrows. Lääke tuli Isossa-Britanniassa markkinoille reseptilääkkeenä 1969 nimellä "Brufen" ja tuli ensimmäisen kerran myyntiin ilman reseptiä vuonna 1983. Lääkeaineen patentti on rauennut, ja sitä on saatavissa useana rinnakkaisvalmisteena. Kuten muillakin tulehduskipulääkkeillä, ibuprofeenin vaikutusmekanismina on syklo-oksygenaasientsyymin toiminnan estäminen ja sitä kautta prostaglandiinisynteesin inhibointi.


title: Ibuprofeeni

text: Ibuprofeenia saa Suomessa apteekeista 200 mg ja 400 mg vahvuisina tabletteina ja poretabletteina ilman reseptiä. Lisäksi sitä on saatavilla 400 mg vahvuisina pehmeinä kapseleina ja jauheannospusseina, 60 mg ja 125 mg vahvuisina peräpuikkoina sekä 20 mg/ml ja 40 mg/ml vahvuisena oraalisuspensiona. Sitä on saatavilla myös reseptivalmisteina esimerkiksi depottabletteina, peräpuikkoina injektioliuoksena. Lisäksi reseptillä on saatavilla yhdistelmävalmistetta, joka sisältää ibuprofeenin lisäksi kodeiinifosfaattihemihydraattia.


title: Ibuprofeeni

text: Ibuprofeenin vaikutuksen kesto on annoksen suuruudesta riippuvainen, vaihdellen 4–8 tunnin välillä. Suositeltu annostus vaihtelee painon ja kivun tason mukaan. Normaali annostus aikuisille ja yli 12-vuotiaille nuorille on 200–400 mg (lapsilla 5–10 mg/kilo) 1–3 kertaa vuorokaudessa. Reseptivapaassa käytössä suurimpana päivittäisannoksena pidetään noin 1200 mg:aa, mutta tätäkin suurempia annoksia käytetään.


title: Ibuprofeeni

text: Ibuprofeenia myydään Suomessa seuraavilla nimillä (suluissa markkinoija):Ibuprofeenin yleisimpiä haittavaikutuksia ovat ruoansulatuskanavaan kohdistuvat oireet, kuten pitkäaikaisessa käytössä ilmenevä mahahaava. Muita haittavaikutuksia ovat muun muassa pahoinvointi, ripuli, päänsärky, huimaus, iho-oireet, maksaentsyymien nousu ja tinnitus. Harvinaisina haittoina etenkin suuriannoksisessa käytössä saattaa ilmetä munuais- ja sydänvaurioita. Sydäninfarktin riski on joidenkin tutkimusten mukaan kolminkertaistunut ibuprofeenin pitkäaikaiskäytön seurauksena.


title: Ibuprofeeni

text: Ibuprofeeni on optisesti aktiivinen ja sillä on kaksi enantiomeeriä. Polarisoidun valon värähtelyä oikealle kiertävä S(+)-ibuprofeeni eli deksibuprofeeni on vaikuttava lääkeaine ja R(-)-ibuprofeeni eli levoibuprofeeni on tehoton. R-ibuprofeenista voi kuitenkin elimistössä muodostua deksibuprofeenia.


title: Okolod

text: Okolod on malaijilais-polynesialainen kieli, jolla on noin 5 000 puhujaa (2000). Suurin osa heistä asuu Indonesiassa, mutta puhujia on myös Malesiassa.


title: Roland af Hällström

text: Roland af Hällström (23. elokuuta 1905 Lempäälä – 21. helmikuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja. Käsikirjoittajana hän käytti salanimeä Viljo Hela.


title: Roland af Hällström

text: Roland af Hällströmin vanhemmat olivat arkkitehti Nils Arthur Gabriel af Hällström (1867–1933) ja Natalia Lovisa Karsten. Hä oli 1930-luvulla elokuva-arvostelijana Aamulehdessä ja Elokuva-Aitta-lehdessä sekä toimi myös teatteriohjaajana. Vuonna 1936 af Hällström julkaisi ensimmäisen Suomessa ilmestyneen elokuvaa käsitelleen kirjan "Aikamme kuva" ja ensimmäisen elokuvansa Paimen, piika ja emäntä hän ohjasi 1938.


title: Roland af Hällström

text: af Hällström oli Fenno-Filmin ja Fennada-Filmin pääohjaaja vuosina 1946–1956. Hän ohjasi uransa aikana 20 kokoillan elokuvaa, joista tunnetuimpia ovat "Pikajuna pohjoiseen" (1947), "Läpi usvan" (1948), "Tukkijoella" (1951), "Noita palaa elämään" (1952), "Putkinotko" (1954) ja "Ryysyrannan Jooseppi" (1955).


title: Roland af Hällström

text: af Hällström kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1956 kesken "Lain mukaan" -elokuvan kuvausten. Elokuva esitettiin seuraavana vuonna Moskovan filmijuhlilla, ja se sai huomiota. Huonon tiedonkulun vuoksi Moskovassa pahoiteltiin, kuinka nuori ohjaajalupaus oli kuollut ennen kuin tämän ura oli päässyt kunnolla alkuun – Hällström oli kuollessaan 50-vuotias.


title: Roland af Hällström

text: af Hällströmin veli Raoul tunnettiin teatteriarvostelijana. af Hällström oli naimisissa näyttelijä Elvi Saarnion kanssa. Ohjaaja Arto af Hällström on heidän poikansa. He kuuluvat suomalaiseen aatelissukuun af Hällström.


title: Natal (kaupunki)

text: Natal on Rio Grande do Norten osavaltion pääkaupunki Brasiliassa. Sen pinta-ala on 170 neliökilometriä ja asukasluku noin 810 000 (2011). Kaupunki sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla ja Potengijoen suulla.


title: Natal (kaupunki)

text: Natal sijaitsee Rio Grande do Norten osavaltiossa Atlantin valtameren rannikolla ja Potenjijoen suulla. Potenji jakaa kaupungin pohjoiseen ja eteläiseen osaan. Natalin rannikkoalueella on useita hiekkarantoja.


title: Natal (kaupunki)

text: Natalin lempinimi on ”Cidade do Sol” (”auringon kaupunki”). Sen trooppinen ilmasto takaa noin 300 aurinkoista päivää vuodessa ja vuoden keskilämpötilaksi noin 28 astetta.


title: Natal (kaupunki)

text: Portugalilaiset yrittivät asuttaa Natalin seutua 1530-luvulla, mutta asuttaminen epäonnistui ranskalaisten merirosvojen takia. Brasilian yhdeksäs kenraalikuvernööri Francisco de Sousa määräsi vuonna 1597 ranskalaismerirosvot häädettäväksi. Retkikunta saapui Potengijoen suulle 25. joulukuuta 1597, ja kaksitoista päivää myöhemmin, loppiaisena, sinne alettiin rakentaa linnoitusta, joka tunnetaan Itämaan tietäjien mukaan Forte dos Reis Magosina.


title: Natal (kaupunki)

text: Jerônimo de Albuquerque määritteli 25. joulukuuta 1599 kylän rajat, ja kylä nimettiin Nataliksi, joka tarkoittaa portugaliksi joulua. Ei ole kuitenkaan varmuutta, saiko kylä nimensä vuoden 1597 joulupäivästä, jolloin portugalilaisretkikunta nousi maihin, vai päivästä, jolloin kylän rajat määriteltiin.


title: Natal (kaupunki)

text: Natal ja sen ympäristö oli Hollannin hallussa 1633–1654. Kaupunki kasvoi hitaasti, eikä siitä tullut siirtomaa-aikana merkittävää sokeriruo’on tuottajaa sen hiekkaisen maaperän takia. Natalin ympäristön talous perusti pitkään sisämaan karjankasvattamiselle. Natalin asukasluku oli 1800-luvun lopulla kasvanut noin 16 000:teen.


title: Natal (kaupunki)

text: Natalin merkitys kasvoi toisen maailmansodan aikana. Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt tapasi kaupungissa Brasilian presidentin Getúlio Vargasin. Natalia käytettiin sodan aikana väliasemana, jota kautta huollettiin erityisesti liittoutuneiden Afrikan-joukkoja, koska Natal on Brasilian kaupungeista lähimpän Afrikkaa. Nataliin rakennettiin uutta infrasktuuria, ja sinne muutti tuhansia uusia asukkaita, mikä kaksinkertaisti kaupungin asukaslukun, joka oli ennen sotaa vielä alle 40 000.


title: Natal (kaupunki)

text: Sodan jälkeen Natal jatkoi kasvuaan, ja kaupungin rannoilla alkoi kehittyneen infrastruktuurin ansiosta virrata myös turisteja. Kaupungin ranta-alueelle rakennettiin 1980-luvulla merkittävä Via Costeiran rantabulevardi.


title: Rio Grande do Norte

text: Rio Grande do Norte on osavaltio Brasiliassa. Se sijaitsee maan koillisosissa Atlantin valtameren rannikolla. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Natal. Rio Grande do Nortessa on arviolta 3 474 998 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 52 811 neliökilometriä. Myös Rocasin atolli Atlantin valtamerellä kuuluu Rio Grande do Norteen.


title: Rio Grande do Norte

text: Rio Grande do Norte on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Oeste Potiguar, Central Potiguar, Agreste Potiguar ja Leste Potiguar. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 19 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 167 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Ronald Ross

text: Sir Ronald Ross (13. toukokuuta 1857 – 16. syyskuuta 1932) oli skotlantilainen lääkäri ja vuodesta 1902 tropiikkilääketieteen professori Liverpoolissa. Hän sai vuonna 1902 Nobelin lääketieteen palkinnon malariaan liittyvästä työstään.


title: Ronald Ross

text: Hän on myös kustantanut runoja, romaaneita ja matemaattisia tutkimuksia.


title: Toivo Särkkä

text: Toivo Jalmari ”T. J.” Särkkä (alk. Toivo Hjalmar Silén; 20. marraskuuta 1890 Mikkeli – 9. helmikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja. Hän oli Suomen Filmiteollisuus -yhtiön toimitusjohtaja.


title: Toivo Särkkä

text: Tunnetuimpia Särkän ohjaamia elokuvia ovat muun muassa "Suomisen perhe", "Helmikuun manifesti", "Kulkurin valssi", "Vaivaisukon morsian", "Nuoruus sumussa", "Katupeilin takana", "Hilja – maitotyttö", "Juha" ja "Kuu on vaarallinen". "Juha" oli ensimmäinen suomalainen kokoillan värielokuva, ja se oli CinemaScope- eli laajakangasmenetelmällä kuvattu.


title: Toivo Särkkä

text: Särkkä kirjoitti ylioppilaaksi 1911 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon pääaineenaan venäjän kieli vuonna 1914. Hän aloitti jatko-opinnot oikeustieteellisessä tiedekunnassa, mutta jätti ne kesken. Hänet promovoitiin maisteriksi itsenäisessä Suomessa 1918. Ennen elokuvauraansa hän toimi pankinjohtajana ja toimitusjohtajana Kotimaisessa Työssä.


title: Toivo Särkkä

text: Oy Suomen Filmiteollisuuden perustajaomistajan Erkki Karun kuoltua Särkkä otti yhtiössä johdon. Hän tuotti kaikkiaan 233 ja ohjasi 49 kokoillan elokuvaa. Hän on yhä eniten kokoillan elokuvia tuottanut ja ohjannut suomalainen.


title: Toivo Särkkä

text: Vuonna 1965 Särkkä haki Suomen Filmiteollisuuden konkurssiin. Siihen vaikuttivat television kilpailu, suhdanteiden heikkeneminen ja näyttelijöiden lakko.


title: Toivo Särkkä

text: Hän sai ensimmäisen Suomessa myönnetyn elokuvaneuvoksen arvonimen vuonna 1967.


title: Toivo Särkkä

text: Särkkä avioitui venäläis-liettualaisen Margariitta Beljavskyn kanssa 1914. Avioliitosta syntyi yksi tytär. Särkän harrastuksiin kuului kenneltoiminta.


title: Toivo Särkkä

text: Särkkä kuoli kotonaan Helsingin Marjaniemessä aivohalvaukseen 9. helmikuuta 1975.


title: Mato Grosso

text: Mato Grosso on osavaltio Brasilian länsiosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Rondônia, Amazonas, Pará, Tocantins, Goiás ja Mato Grosso do Sul. Mato Grossolla on yhteistä rajaa myös Bolivian kanssa. Osavaltion pääkaupunki on Cuiabá. Mato Grossossa on arviolta 3 305 531 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 903 330 neliökilometriä.


title: Mato Grosso

text: Vuonna 1977 Mato Grossosta irtautui omaksi osavaltiokseen Mato Grosso do Sul.


title: Mato Grosso

text: Mato Grosso on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten viiteen suuralueeseen: Keski-eteläinen, Koillis-, Pohjois-, Kaakkois- ja Lounais-Mato Grosso. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 22 ala-alueeseen, jotka on jaettu 141 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Santa Catarina

text: Santa Catarina on osavaltio Brasilian eteläosassa. Sen pääkaupunki on Florianópolis, joka sijaitsee Santa Catarinan saarella. Osavaltion suurin kaupunki on kuitenkin Joinville. Santa Catarinan naapuriosavaltiot ovat Rio Grande do Sul ja Paraná. Osavaltiolla on yhteistä rajaa myös Argentiinan kanssa. Santa Catarinassa on arviolta 6 910 553 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 95 703 neliökilometriä.Santa Catarina on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten kuuteen suuralueeseen: Grande Florianópolis, Norte Catarinense, Oeste Catarinense, Serrana, Sul Catarinense ja Vale do Itajaí. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 20 ala-alueeseen jotka jakautuvat edelleen 293 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Santa Catarina (täsmennyssivu)

text: Santa Catarina on:


title: Niels Ryberg Finsen

text: Niels Ryberg Finsen (15. joulukuuta 1860 Tórshavn, Färsaaret – 24. syyskuuta 1904 Kööpenhamina, Tanska) oli färsaarelainen lääkäri, joka tutki auringonvalon vaikutusta elintoimintoihin. Hän keksi ns. Finsenin lampun, jota käytetään ihotuberkuloosin ja trakooman hoidossa. Vuonna 1903 hänelle myönnettiin Nobelin lääketieteen palkinto.


title: Mato Grosso do Sul

text: Mato Grosso do Sul on osavaltio Brasiliassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Mato Grosso, Goiás, Minas Gerais, São Paulo ja Paraná. Osavaltiolla on yhteistä rajaa myös Paraguayn ja Bolivian kanssa. Mato Grosso do Sulin osavaltio syntyi vuonna 1979, kun se irtautui Mato Grossosta omaksi osavaltiokseen.


title: Mato Grosso do Sul

text: Osavaltiossa on arviolta 2 682 386 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 357 146 neliökilometriä.


title: Mato Grosso do Sul

text: Mato Grosso do Sul on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Centro Norte de Mato Grosso do Sul, Leste de Mato Grosso do Sul, Pantanal Sul Mato-Grossense ja Sudoeste de Mato Grosso do Sul. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 11 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 79 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Sergipe

text: Sergipe on Brasilian pienin osavaltio. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla ja sen naapuriosavaltiot ovat Bahia ja Alagoas. Osavaltiossa on arviolta 2 265 779 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 21 918 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Aracaju.Sergipe on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten kolmeen suuralueeseen: Agreste Sergipano, Leste Sergipano ja Sertão Sergipano. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 13 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 75 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Rondônia

text: Rondônia on osavaltio Brasiliassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Acre, Amazonas ja Mato Grosso. Rondônialla on yhteistä rajaa myös Bolivian kanssa. Osavaltion pääkaupunki on Porto Velho. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Ji-Paraná, Ariquemes, Vilhena ja Cacoal. Osavaltiossa on arviolta 1 787 279 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 237 591 neliökilometriä.


title: Rondônia

text: Osavaltio on nimetty Cândido Rondonin mukaan.


title: Rondônia

text: Rondônia on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten Länsi-Rondônian ja Madeira-Guaporén suuralueisiin. Hallinnollisesti osavaltio on jaettu kahdeksaan ala-alueeseen, jotka jakautuvat edelleen 52 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Camillo Golgi

text: Camillo Golgi (7. heinäkuuta 1843 Córteno Golgi – 21. tammikuuta 1926 Pavia) oli italialainen lääkäri ja professori Paviassa. Hän keksi värjäysmenetelmän, jonka avulla hermosolujen eri osia voitiin erottaa toisistaan. Golgi sai vuonna 1906 yhdessä Santiago Ramón y Cajalin kanssa Nobelin lääketieteen palkinnon.


title: Camillo Golgi

text: Golgi löysi vuonna 1897 soluelimen, joka myöhemmin nimettiin löytäjänsä mukaan Golgin laitteeksi. Hän raportoi löydöstään virallisesti 1898. Golgin laitteen olemassaolosta kiisteltiin vuosikymmenten ajan, kunnes se viimein vahvistettiin 1950-luvulla.


title: Alagoas

text: Alagoas on osavaltio Brasilian koillisosassa Atlantin valtameren rannalla. Se sijaitsee Pernambucon ja Sergipen osavaltioiden välissä ja sillä on myös hieman yhteistä rajaa Bahian kanssa. Alagoasissa on arviolta 3 358 963 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 27 779 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Maceió.


title: Alagoas

text: Osavaltio on Brasilian köyhimpiä, ja sen inhimillisen kehityksen indeksi, lukutaitoisten osuus väestöstä sekä väestön elinajanodote ovat Brasilian alhaisimpia. Lapsikuolleisuus on puolestaan maan korkein. Vuonna 2007 tuhannesta lapsesta 50 kuoli ennen viidettä ikävuotta, mikä on kaksi kertaa enemmän kuin maassa keskimäärin ja lähes 15 kertaa enemmän kuin Suomessa.Osavaltio on jaettu kolmeen suuralueeseen, Agreste Alagoano, Leste Alagoano ja Sertão Alagoano, 13 ala-alueeseen ja 101 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Charles Louis Alphonse Laveran

text: Charles Louis Alphonse Laveran (18. kesäkuuta 1845 – 18. toukokuuta 1922) oli ranskalainen lääkäri ja bakteriologi. Hän todisti tutkimuksissaan alkueläinten olevan malarian ja trypanosomiaasin aiheuttajamikrobeja. Hän sai työstään Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1907. Laveran suoritti lääkärintutkintonsa Strasbourgin yliopistossa vuonna 1867.


title: Charles Louis Alphonse Laveran

text: Laveran alkoi tutkia vuonna 1878 Algeriassa malariaa sairastavien potilaiden veren punasoluja mikroskoopilla. Hän löysi punasolujen sisältä malarian aiheuttajaksi epäilemänsä loisen, jolle hän antoi nimen "Oscillaria malariae". Nykyään tämä itiöeläinsuku tunnetaan nimellä "Plasmodium". Laveran julkaisi löydöksensä vuonna 1880, mutta kului useita vuosia, ennen kuin loisteoria hyväksyttiin aikakauden tieteellisissä piireissä. Hän sai vuonna 1889 Ranskan tiedeakatemian Prix Bréant -palkinnon tutkimuksistaan. Vuodesta 1900 alkaen Laveran tutki erityisesti "Trypanosoma"-suvun alkueläimiä, jotka aiheuttavat trypanosomiaasina tunnetun taudin.


title: Amapá

text: Amapá on osavaltio Brasilian pohjoisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Ranskan Guayanaan. Osavaltio sijaitsee Amazonjoen suulla ja on suurimmilta osin sademetsää. Osavaltiossa on arviolta 782 295 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 142 828 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Macapá.


title: Amapá

text: Suuri osa osavaltiosta on sademetsää, ja sen suojeluun on panostettu 2000-luvulla. Vuonna 2002 avattiin Tumucumaquen kansallispuisto. Arapan luonnonvaroihin kuuluvat huonekalupuut kuten mahonki ja ruusupuu, kumi, juutti, pähkinät, kala ja muut merenelävät. Puroista huuhdotaankultaa, ja Macapán kaupungista sisämaahan päin on mangaanikaivoksia. Merialeella on tehty öljyn koeporauksia.


title: Amapá

text: Asukasluvut ovat vuoden 2015 arvioita.


title: Amapá

text: Amapá on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten Pohjois- ja Etelä-Amapán suuralueisiin. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu neljään ala-alueeseen ja 16 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Ceará

text: Ceará on osavaltio Brasiliassa. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla. Osavaltiossa on arviolta 8 963 663 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 148 921 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Fortaleza.


title: Ceará

text: Ceará on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten seitsemään suuralueeseen (). Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 33 ala-alueeseen (port. "microregião"), jotka on jaettu 184 kuntaan. Suuralueet ovat:


title: Radio City Music Hall

text: Radio City Music Hall on kuuluisa viihdekeskittymä ja teatteri Yhdysvaltain New Yorkissa sijaitsevassa Rockefeller Centerin rakennuskeskittymässä. "Showplace of the Nation" -lempinimellä tunnettu Music Hall avattiin yleisölle 27. joulukuuta 1932. Siellä järjestetään paljon erilaisia konsertteja, elokuvanäytöksiä sekä erikoistapahtumia.


title: Radio City Music Hall

text: Radio City Music Hall on Donald Deskeyn suunnittelema, ja sen sisäosien sisustus on yhdistelmä lasia, alumiinia, kromia sekä geometrista koristeellisuutta. Deskey torjui siihen aikaan teattereissa vallalla olleen rokokootyylin ja korvasi sen muodikkaammalla art deco -tyylillä. Music Hallissa oli 5 945 istumapaikkaa katsojille, ja siitä tulikin avajaistensa aikaan maailman suurin teatteritila. Nykyään Radio City Music Hall on maailman suurin elokuvateatteri 5 910 istumapaikallaan.


title: Radio City Music Hall

text: "The Great Stage" eli "Suuri näyttämö" on 20 metriä syvä ja 40 metriä leveä. Sen hissijärjestelmä oli Yhdysvalloissa Music Hallin avajaisaikaan niin kehittynyt, että Yhdysvaltain laivasto lainasi sen hydrauliikkaa toisen maailmansodan lentotukialuksiinsa. Tarinan mukaan hallituksen agentit varjelivat sodan aikana Music Hallin pohjakerrosta suojatakseen tekniikkaa ja turvatakseen Yhdysvaltain laivaston etulyöntiaseman.


title: Radio City Music Hall

text: Radio City Music Hall toimii yleensä sekä Emmy-palkintojen (vuoden 2006 Emmy-gaala järjestettiin poikkeuksellisesti Los Angelesissa) että Tony-palkintojen seremoniapaikkana. Siellä järjestetään myös usein MTV Video Music Awardsit, sekä lähes aina Grammy -gaala – jos vain on New Yorkin vuoro pitää kyseinen juhla. Lisäksi teatterissa on vuosittain järjestetty vuodesta 2006 lähtien.


title: Kalle Holmberg

text: Kaarle Vilhelm ”Kalle” Holmberg (21. kesäkuuta 1939 Mikkeli – 12. syyskuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen ohjaaja. Hän ohjasi ja näytteli teatterissa, oopperassa ja televisiossa.


title: Kalle Holmberg

text: Holmberg opiskeli vuosina 1962–1965 Teatterikoulun korkeakouluosastossa ja toimi opiskeluaikanaan Ylioppilasteatterin johtajana 1964–1965. Valmistuttuaan hänet kiinnitettiin ohjaajaksi Helsingin kaupunginteatteriin 1965–1970 ja Suomen Teatterikoulun rehtoriksi 1968–1971. Turun kaupunginteatterin pääohjaajana Holmberg toimi 1971–1977, Yleisradion TV 2:ssa "Rauta-ajan" ohjaajana 1977–1981, KOM-teatterin johtajana 1981–1982 ja Helsingin kaupunginteatterin pääohjaajana 1984–1993.


title: Kalle Holmberg

text: Holmberg vieraili ohjaajana muun muassa Savonlinnan oopperajuhlilla, Suomen kansallisoopperassa, Kansallisteatterissa, Pyynikin kesäteatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa, Tukholman kaupunginteatterissa, Ruotsin Kuninkaallisessa Oopperassa, Norjan Kansallisteatterissa, Schauspielhaus Bochumissa ja Katona Jozsef-teatterissa Budapestissa.


title: Kalle Holmberg

text: Holmberg näytteli muun muassa elokuvissa "Uuno Turhapuro armeijan leivissä", "Kummeli Kultakuume", "Rölli ja metsänhenki", "Rööperi", "Harjunpää ja pahan pappi" ja komediallisessa televisiosarjassa "Katapultti" (1971–1972).


title: Kalle Holmberg

text: Holmberg on saanut Kritiikin kannukset, Pohjoismaisen kuunnelmapalkinnon, Valtion elokuvapalkinnon, Prix Italian (Rauta-aika), Pro Finlandian, Suomipalkinnon ja Suomen Leijonan Ritarikunnan komentajamerkin. Hänelle myönnettiin teatterineuvoksen arvonimi 2002.


title: Kalle Holmberg

text: Holmberg oli naimisissa dramaturgi-ohjaaja Ritva Holmbergin (1944–2014) kanssa. Heidän tyttärensä on Annina Holmberg. Kalle Holmberg kuoli leukemiaan 12. syyskuuta 2016 Terhokodissa Helsingissä. Vuosia aiemmin ortodokseiksi kääntyneet Kalle ja Ritva Holmberg on haudattu Valamon luostarin hautausmaalle Heinävedellä.


title: Pará

text: Pará on osavaltio Brasilian pohjoisosassa. Sen pääkaupunki on Belém. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Santarém, Óbidos ja Anapu. Osavaltiossa on arviolta 8 272 724 asukasta ja sen pinta-ala on 1 247 950 neliökilometriä.


title: Pará

text: Parán lipussa valkoinen raita symboloi eläinrataa, osavaltion lävistävää päiväntasaajaa ja Amazonjokea. Sininen tähti on Neitsyen tähtikuvioon kuuluva Spica, joka symboloi Paráa myös Brasilian lipussa. Punainen pohjaväri symboloi paikallisen väestön elinvoimaa.


title: Pará

text: Pará on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten kuuteen suuralueeseen: Baixo Amazonas, Belémin metropolialue, Marajó, Kaakkois-Pará, Koillis-Pará, Lounais-Pará. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 22 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 144 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Paraíba

text: Paraíba on osavaltio Brasilian koillisosassa. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa Rio Grande do Norten osavaltioon, idässä Atlantin valtamereen, etelässä Pernambucon osavaltioon ja lännessä Cearán osavaltioon. Sen pääkaupunki on João Pessoa. Muita suuria kaupunkeja ovat Campina Grande, Santa Rita, Patos, Sousa, Cajazeiras ja Cabedelo. Osavaltiossa on arviolta 3 999 415 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 56 469 neliökilometriä.


title: Paraíba

text: Paraíba on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Sertão Paraibano, Borborema, Agreste Paraibano, Mata Paraibana. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 23 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 223 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Kannus (kaupunki)

text: Kannus on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Lähimmät suuret kaupungit ovat Kokkola ja Ylivieska 40 kilometrin etäisyydellä. Kannuksen keskusta sijaitsee Lestijoen varrella. Kannuksen naapurikunnat ovat Kalajoki, Kokkola, Sievi ja Toholampi.


title: Kannus (kaupunki)

text: Kaupunki sijaitsee Pohjanmaan radan varrella, ja kaupungin pienestä koosta huolimatta useat junat pysähtyvät Kannuksen asemalla. Kannuksen tunnetuimpiin ja suurimpiin yrityksiin kuuluvat muun muassa Pouttu Oy, Eskopuu Oy ja Kannustalo Oy. Kannuksessa ilmestyy Lestijoki-paikallislehti.


title: Kannus (kaupunki)

text: Kannuksen seudulla on tehty kivikautisia löytöjä. Vanhimmat kivikautiset löydöt sijoittuvat Suomusjärven kulttuurin aikoihin. Kampakeraamisen kulttuurin aikainen asuinpaikka on löydetty Ylikannuksen kylän Polvikoskelta. Kampakeraamisen kulttuurin lopulla Lestijoen laakso vaikuttaa menettäneen asutuksensa, koska sieltä tunnetaan kovin niukasti kivikauden päättymisvaiheen löytöjä. Syynä alueen autioitumiseen on saattanut olla seudun muuttuminen rannan siirtymisen takia epäsuotuisaksi meripyynnin harjoittamiselle. Varmoja pronssikautisia löytöjä ei tunneta Lestijoen alueelta. Näyttäisi siltä, että alue on menettänyt vakituisen asumuksen rautakauden jälkeen ja muuttunut eräalueeksi, missä liikkuivat vain saamelaiset ja heidän verottajansa. Vähitellen erämaille asettui satakuntalaisia ja kainulaisia eli pirkkalaisia erämiehiä, joiden nautintomaihin Keski-Pohjanmaan maat kuuluivat.


title: Kannus (kaupunki)

text: 1400–luvun alussa Kannus kuului Suur-Pedersören alueeseen. Myöhemmin se liitettiin osaksi Suur-Lohtajaksi. Myöhäiskeskiajalla Kannus kasvoi Suur-Lohtajan suurimmaksi kyläkunnaksi, jonka kolmisenkymmentä taloa sijaitsi hajallaan Kannusjoen eli nykyisen Lestijoen rannoilla jokisuulta Toholammille asti. Mahdollisesti vierasta kansallisuutta edusti Kannuskylän asukkaista 1540-luvulla Juho Holsti eli Alli, jonka omistamaa taloa on vaikea samaistaa minkään myöhemmän talon kanssa. Holstin lähinaapureinaan Lestijoen suulla asuivat jo 1540-luvulla veljekset Olli ja Lauri Pietarinpojat, joiden omistamia taloja sanottiin myöhemmin Puolakoiksi (kirjoitettiin sekä Puolacka että Pålack). Todennäköisesti nämä henkilöt olivat kotoisin Puolasta. Ylikannuksessa eli nykyisen Kannuksen pitäjän alueella asui keskiajan lopulla kymmenkunta perhekuntaa. Kun Ala- ja Ylikannus vuoden 1560 tienoilla ensi kerran merkittiin eri kyliksi, oli kummassakin 19 taloa. Myös Mutkalammen asutus laskettiin 1500-luvulla Alakannukseen. 1600-luvun alussa Mutkalampi erotettiin omaksi kyläkunnaksi, muta sen säilyminen näinkin kauan Alakannuksen yhteydessä osoittaa, mistä päin sen asuttaminen oli pääasiallisesti tapahtunut. Vasta 1620-luvulta lähtien ruvettiin verokirjoihin säännöllisesti merkitsemään omaksi kyläksi Kannus erotukseksi Alakannuksesta, joka taas 1640-luvulla sai nimen Hillilä. Lestijokilaaksossa asutustoiminta oli pysähdyksissä 1600-luvun alussa Ylikannusta myöten. Vuonna 1608 Kannuskylässä, Hillilässä, Välikannuksessa ja Ylikannuksessa oli yhteensä 51 taloa ja 1690 vain yhtä enemmän eli 52 taloa.


title: Kannus (kaupunki)

text:
1600-luvulla raudanvalmistus nousi tärkeäksi sivutuloksi kannuslaisille talonpojille. Valtiovaltakin kiinnitti Lestijokilaakson rautamultaan huomiota ja antoi vuonna 1642 privilegiot rautaruukin perustamiseksi alueelle. Lestijokilaakson raudanvalmistaminen ei kuitenkaan saanut noista privilegioista alkuaan. Sen sijaan näyttää siltä, että erityisesti Kokkolan perustamien vaikutti seudun raudanvalmistuksen virkistymiseen. Talonpojat valmistivat ankkureita ja muita suurempia taontatöitä vesivoimalla käyvien väkivasaroiden avulla, jotka olivat yksityisiä tai useampien talojen yhteisiä. Tervantuotanto on myös ollut hyvin tärkeä seudun talonpojille.
Kannuksen ensimmäinen kirkko lienee valmistunut vuonna 1674, ja se oli käytössä lähes yhdeksän vuosikymmentä. Pari sukupolvea myöhemmin olevasta riitajutusta käy selville, että kirkon kellotapulin ja kirkkotarhan rakennusmestarina oli ollut oman kylän Lauri Erkinpoika Sämpilä. Hän ei ollut saanut työstään muuta palkkaa kuin kolme ilmaista hautapaikkaa itselleen ja perillisilleen. Itse kirkosta ei liene säilynyt muita tietoja kuin, että siinä oli 46 ikkunaa, joista 34 myytiin huutokaupassa seurakuntalaisille. Keväällä 1761 kyläläiset päättivät rakentaa uuden kirkon ja vanhan kirkon tarpeisto varattiin uuden kirkon tarpeisiin. Uuden kirkon rakentaminen laitettiin alulle 11. tammikuuta 1790 ja rakennusmestariksi päätettiin valita Matti Honka. Honka rakensi kirkkoa 64 päivää, ensin 29 päivää keväällä 1761 ja sitten syksyllä 35 päivää. Palkakseen Honka sai viisi kuparitalaria päivältä eli yhteensä 320 talaria.


title: Kannus (kaupunki)

text: Vaikka suuret nälkävuodet epäilemättä vähensivät Kannuksen väkilukua 1600-luvun lopulla huomattavasti, useimmat autioiksi jääneistä taloista saatiin yllättävän pian uudelleen asutuiksi 1700-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana. 1700-luvulla varallisuus ei tietenkään isovihan aikana riippunut talollisten omasta toimeliaisuudesta ja sitkeydestä, vaan pikemminkin siitä, miten talot sattuivat vihollisten ryöstöretkillä säästymään ja siis myös siitä, kuinka syrjässä ne sijaitsivat. Vain tällä tavalla on ymmärrettävissä, miksi veronmaksukykyisiä taloja oli eniten Ylikannuksessa. Kun rauha vihdoin solmittiin vuonna 1721 seitsemän vuotta kestäneen venäläisvallan jälkeen, edessä oli valtava jälleenrakennustyö. Pohjanmaan maaherra Reinhold Wilhelm von Essen teki jo alkuvuodesta 1722 matkan lääninsä pohjoisosiin yrittäen päästä selville pahimmista epäkohdista. Tärkeimpiä jälleenrakennuksen tehtävänä pidettiin autiotilojen nopeaa asuttamista. Pahimpana esteenä maaherra Von Essen piti sodasta aiheutunutta miespulaa ja monia perättäisiä katovuosia. Tästä johtui, ettei talojen viljelykseen ottoa voitu suorittaa käden käänteessä, vaan se vaati useita vuosikymmeniä aikaa. Tavallista paremmin oli isovihan hävityksiltä säästynyt syrjässä sijaitseva Mutkalampi. Kun Kannuksen vanhat autiotilat alkoivat samaan aikaan olla viimeisiä myöten asutut, pääsi halkominen pitkästä aikaa uudelleen jatkumaan. Suur-Lohtajalla uusi asutuskausi alkoi selvästi jo 1750-luvulla. Ilmeisesti maaherra Gustaf Abraham Piperin myötämielinen suhtautuminen teki vuonna 1752 määräyksestä huolimatta mahdolliseksi uusien tulijoiden perustamisen. Kylän taloluku oli 1725–1810 aikana kasvanut halkomisen tietä lähes kaksinkertaistunut, joka vuosikymmenen aikana 1750-luvulta lähtien.


title: Kannus (kaupunki)

text:
1800-luvun alussa koko Kannuksen kylän väkiluku kasvoi voimakkaasti. Vuonna 1810 kylässä oli 1 766 asukasta ja 1840 jopa 2 825. Tämän jälkeen asukasluvun kasvu rauhoittui ja vuonna 1890 kunnassa oli 3 796 asukasta. Kannuksessa tehtiin 1870-luvulla rajajärjestelyitä, kun Mutkalamminkylästä siirrettiin Himangan Himankakylään Ainalin ja Ojan talot. Aikaisemmin 1860-luvulla oli siirretty Kannuskylä ja Hillilän kylä Himankaan. Kannuksen toinen kirkko ehti olla tehtävässään hieman yli viisi vuosikymmentä, kun salama iski siihen ja poltti sen poroksi 31. heinäkuuta 1813. Koska kirkko paloi päiväsaikaan, melkein kaikki sen omaisuus ehdittiin pelastaa. Tulipalon jälkeen kirkkomaata vartioi neljä miestä. Heti palon jälkeen ryhdyttiin suunnittelemaan uuden kirkon rakentamista. Toholampilaiset olivat lähettäneet kannuslaisille tiedon, jossa he lupasivat, että varakkaimmat talolliset antavat rakennushirsiä ja muita rakennustarpeita uutta kirkkoa varten. Kirkon rakennusmestarina oli kaustislainen Heikki Kuorikoski, jonka käsialaa lienevät myös kirkon piirustukset. C. Bassin piirustukset eivät täydellisesti vastaa kirkon nykyistä muotoa. Malliltaan Kannuksen uusi kirkko on ristikirkko. Kirkko valmistui 26. syyskuuta 1817. Sitä jouduttiin kuitenkin korjaamaan jo vuosina 1824 ja 1850. Perusteellisemmin kirkkoa korjattiin 1855 Heikki Kuorikosken pojanpojan johdolla. Tästä korjauksesta ei ole säilynyt tarkempaa tietoa. Kirkkoa korjattiin jälleen vuonna 1888. Tähän korjaukseen velvoitettiin saapumaan kaikki kylän 16–70-vuotiaat miehet. Laiminlyöjät saivat maksaa päivätyönsä puolellatoista markalla. Tällöin kirkkoon asennettiin muun muassa ukkosenjohdatin. Vuonna 1904 kirkko peruskorjattiin jälleen.
Ylikannuksen kylä itsenäistyi Suur-Lohtajasta vuonna 1859. Tällöin myös kunnan nimeksi muodostui Kannus. Pohjanmaan rata vilkastutti valmistuttuaan vuonna 1886 Kannuksenkin elämää. Kylään perustettiin useita kauppoja ja rautatieaseman läheisyyteen perustettu Eklövin saha toi vaurautta kunnalle. Tuolloin kuntaa perustettiin myös esimerkiksi maakauppa, saha, tiilitehdas, maidonkuorinta-asema ja höyrymeijeri. 1800-luvun lopulla alkanut siirtolaisuus vei myös kannuslaisia Yhdysvaltoihin. Vuosien 1872–1917 välisenä aikana Yhdysvaltoihin muutti 2 555 asukasta. Tunnetuin Yhdysvaltoihin muuttanut kannuslainen oli Oskari Tokoi. Vuonna 1919 Kannukseen rakennettiin Korpelankosken voimalaitos. Vuonna 1934 raivonnut suurpalo tuhosi pahoin Kannuksen kirkonkylää. Kannuksen asukasluku kasvoi hitaasti 1900-luvun alkupuoliskolla. Vuonna 1923 asukkaita oli 5 556, mutta vuonna 1952 jo yli 6 200. Tämän jälkeen kaupungin asukasluku alkoi pienentyä tasaisesti poismuuton vuoksi. 1970-luvun alussa asukkaita oli enää vajaat 5 000. Tällöin väestön väheneminen kuitenkin pysähtyi ja asukasluku alkoi jälleen kasvaa. Vuonna 1985 Kannuksessa asui 5 867 henkeä. Kannus sai kaupunginoikeudet vuoden 1986 alussa. Viime aikoina asukasluku on pysytellyt melko samoissa lukemissa, eli se ei ole juuri kasvanut, mutta ei myöskään vähentynyt.


title: Kannus (kaupunki)

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kannus (kaupunki)

text: Vuoden 2017 lopussa Kannuksessa oli 5 520 asukasta, joista 3 994 asui taajamissa, 1 499 haja-asutusalueilla ja 27 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kannuksen taajama-aste on 72,7 %. Kannuksen taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Kannus (kaupunki)

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Kannus (kaupunki)

text: Kannuksen maisemakuvaa luonnehtivat tasainen maasto, lukuisat suot sekä jokilaaksot.


title: Kannus (kaupunki)

text: Kallioperä on pääasiassa kiillegneissiä. Muita kivilajeja ovat gabro ja anortosiitti. Kalliopaljastumia on vähän. Yleisin maalaji on moreeni, joka usein peittynyt turvekerrostumien alle. Moreeni muodostaa kaakko-luodesuuntaisia kohoumia ja selänteitä. Kaupungin luoteisosassa on runsaslohkareinen moreenialue. Lajittunutta mineraaliainesta on pääasiassa vain jokilaaksoissa. Lestijoen laaksossa on useiden metrien paksuisia tulvakerrostumia, joiden alle on savea. Etelässä kaupungin alueelle ulottuu Hietaseljänharju, josta huuhtoutuneet kaarevat rantavallit pistävät selänteinä suosta esiin. Lähes puolet kaupungin pinta-alasta on suota, mutta pääosa soista on ojitettu. Vain pohjoisessa on laaja ohutturpeinen ja ojittamaton suoalue. Korkeuserot ovat kaupungin alueella vähäiset. Maasto viettää kohti Pohjanlahden rannikkoa ja jokilaaksoja. Jokilaakson alimmat kohdat ovat noin 29 metrin ja etelä- ja itäosien moreenimäet hieman yli sadan metrin korkeudella. Kaupungin korkein kohouma yltää 113 metrin korkeuteen.


title: Kannus (kaupunki)

text: Kaupungin pohjoisrajalla on Hietajärvi sekä muutamia metsälampia. Pääjoki on kaakosta luoteeseen virtaava Lestijoki, joka virtaa kymmenen metriä syvässä kanjonissa kilometrien matkan. Koskinen Lestijoki on suosittu veneily- ja melontareitti. Kaupungin muut joet ovat mutkitteleva Viirrejoki etelässä sekä Pöntiönjoki, Kärkisoja ja Ahmasoja pohjoisessa.


title: Kannus (kaupunki)

text: Eskola, Hanhineva, Korpela, Kungas, Jokisalo, Mutkalampi, Märsylä, Nilkkula, Korvenkylä, Välikannus, Ylikannus ja Yliviirre. Yliviirteen kylään kuuluu Nikkarikoski, Luomala, Roikola, Ohenneva, Vaenmaa, Jylhä, Huuki, Koskenmaa, Rekilä, Viirre, Nikula ja Kortetmaa.


title: Kannus (kaupunki)

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kannuksessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Kannus (kaupunki)

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus, herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Kannuksen Rauhanyhdistys. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kannuksen helluntaiseurakunta sekä baptismia edustava Kannuksen baptistiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kannuksen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.


title: Kannus (kaupunki)

text: Kannuksen Ura


title: Kannus (kaupunki)

text: Kannuksen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "laiskan puuro" eli ohraryynipuuro "makiasopan" eli rusinasopan kera.


title: Roraima

text: Roraima on osavaltio Brasilian pohjoisosassa. Se on asukasluvultaan Brasilian pienin. Naapuriosavaltioita ovat Pará ja Amazonas. Osavaltiolla on yhteistä rajaa myös Venezuelan ja Guyanan kanssa. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Boa Vista. Roraimassa on arviolta 514 229 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 224 301 neliökilometriä.


title: Maranhão

text: Maranhão on osavaltio Brasiliassa. Se sijaitsee Atlantin rannikolla. Maranhãon naapuriosavaltiot ovat Piauí, Tocantins ja Pará. Osavaltion pääkaupunki on São Luís. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Imperatriz, Timon ja Caxias. Osavaltiossa on arviolta 6 954 036 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 331 936 neliökilometriä.


title: Maranhão

text: Maranhãon Alcântarassa on Brasilian avaruusjärjestön satelliittien laukaisukeskus Alcântaran avaruuskeskus "Centro de Lançamento de Alcântara" (CLA).


title: Maranhão

text: Maranhão on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten viiteen suuralueeseen: Keski-, Itä-, Länsi-, Etelä- ja Pohjois-Maranhão. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 21 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 217 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Piauí

text: Piauí on osavaltio Brasilian koillisosassa. Siellä on arviolta 3 212 180 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 251 577 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Teresina. Osavaltiolla on rantaviivaa 64 kilometriä.


title: Piauí

text: Osavaltio on eräs Brasilian köyhimmistä. Siellä on matkailijaa houkuttavia luontokohteita kuten Parnaíbajoen delta mangrovemetsineen ja Sete Cidadesin ja Serra da Capivaran kansallispuistot.


title: Piauí

text: Parnaíba-joki muodostaa rajan Maranhãota vastaan, ja suurin osa osavaltiosta kuuluu sen valuma-alueeseen.


title: Piauí

text: Piauí on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Keski-pohjoinen Piauí, Pohjois-Piauí, Lounais-Piauí ja Kaakkois-Piauí. Hallinnollisesti osavaltio on jaettu 15 ala-alueeseen, jotka jakautuvat edelleen 224 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Aamen

text: Aamen (Myös Amen, hepreaksi אמן, kreikaksi Ἀμήν, arabiaksi آمين) on heprealaisessa Raamatussa, Uudessa testamentissa ja Koraanissa käytetty vakuutuksen osoitus. Sanaa on alusta asti käytetty ja käytetään edelleen juutalaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa, erityisesti rukouksissa. Alkuaan hepreankielinen sana tarkoittaa "totisesti", "niin olkoon", "luja", "tosi", "varma", "luotettava".


title: Aamen

text: Heprealaisen Raamatun Tanakhin (kristittyjen Vanhan testamentin) tekstissä 'aamen'-sana voi esiintyä


title: Aamen

text: Uudessa testamentissa 'aamen' on yksi niistä muutamasta heprealaisesta sanasta, joka esiintyy kreikkalaisessa tekstissä transkriboituna. Sitä ei ole käännetty kreikaksi yhtäältä siksi, että eksaktia kreikankielistä vastinetta ei ole, ja toisaalta siksi, että Uusi testamentti on pääosin kirjoitettu juutalaisille, jotka tuntevat termin.


title: Aamen

text: Jeesuksen sanoissa 'aamen' esiintyy usein kahdentuneena lauseen alussa, vanhatestamellisesta käytännöstä poiketen viittaamatta mihinkään aikaisempaan; näissä kohdin se suomennetaan vanhastaan "totisesti, totisesti".


title: Aamen

text: Paavalin kirjeissä esiintyvissä ylistyksissä (ns. doksologioissa) aamen on ylistyksen päätössana (esim. Room. 9:5, 11:36; ks. myös Ilm. 22:20).


title: Aamen

text: Ilmestyskirjan mukaan Jeesus itse on Aamen, Jumalan lupausten vahvistaja (Ilm. 3:14). Aamen on myös koko Raamatun viimeinen sana Ilmestyskirjan lopussa.


title: Aamen

text: Raamatun tekstin suomennoksissa 'aamen'-sana esiintyy suomentamattomana lähinnä silloin, kun se päättää rukouksen, virren tai siunauksen, kuten Raamatun lopussa.


title: Aamen

text: Kristillisessä hartauselämässä 'aamen'-sanaa käytetään kahdella tavalla. Yleisimmin se on käytössä rukouksen päätesanana. Lausutulla tai lauletulla aamenella seurakunta yhtyy rukouksiin esimerkiksi messussa, rukoushetkissä ja kirkollisissa toimituksissa. Kirkkoisä Augustinuksen mukaan aamen on kuin allekirjoitus. Joissakin kristillisissä kulttuureissa sitä käytetään myös spontaanina vastauksena puheenvuoroon; tällöin se ilmaisee yhtymistä esitettyyn asiaan ja uskoa siihen että puheenvuoro oli Jumalan innoittama. Molemmat käyttötavat perustuvat Uuteen Testamenttiin ja juutalaiseen käytäntöön.


title: Aamen

text: Islamissa sana esiintyy yleensä muun muassa Koraanin aloittavan al-Fatiha -suuran päätteeksi.


title: Washington Redskins

text: Washington Redskins on yhdysvaltalainen NFL:ssä pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa National Football Conferencen itäisessä divisioonassa, NFC Eastissä. Seuran kotipaikka on Washington, mutta kotikenttä on Landoverissa, Marylandin osavaltiossa. Redskins on pelannut NFL:n loppuottelussa Super Bowlissa viisi kertaa ja voittanut sen kolmesti, kausilla 1982, 1987 ja 1991.


title: Paul Dukas

text: Paul Abraham Dukas [dykas] (1. lokakuuta 1865 Pariisi – 17. toukokuuta 1935 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä.


title: Paul Dukas

text: Dukas syntyi Pariisissa juutalaiseen perheeseen ja opiskeli Pariisin konservatoriossa muun muassa Théodore Dubois'n ja Ernest Guiraud'n johdolla. Myöhempinä vuosinaan Dukas tuli tunnetuksi sävellyksen opettajana. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa Joaquín Rodrigo, Maurice Duruflé, Olivier Messiaen ja Jehan Alain. Dukas kuoli Pariisissa.


title: Paul Dukas

text: Dukas sävelsi muun muassa C-duuri-sinfonian (1897), oopperan "Ariane et Barbe-bleue" (1907) ja baletin "La Péri" (1912). Hänen tunnetuin teoksensa lienee orkesteriteos "Noidan oppipoika" ("L'Apprenti sorcier") vuodelta 1897. Hän sävelsi myös useita pienimuotoisempia teoksia muun muassa pianolle ja orkesterille.


title: Paul Dukas

text: Dukasin itsekritiikki oli harvinaisen ankara, ja hänen tiedetään vain muutamia päiviä ennen kuolemaansa polttaneen suuren määrän julkaisematta jääneiden sävellystensä käsikirjoituksia, muun muassa sinfonioita, alkusoittoja ja kamarimusiikkia.


title: Tocantins

text: Tocantins on osavaltio Brasiliassa. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Palmas. Osavaltiossa on arviolta 1 532 902 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 277 622 neliökilometriä. Osavaltio sijaitsee sisämaassa.Tocantins on jaettu väestönlaskua ja tilastointia Ocidental do Tocantinsin ja Oriental do Tocantinsin suuralueisiin. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu kahdeksaan ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 139 kuntaan. Tocantinsin ala-alueet ovat:


title: Arkkityyppi

text: Arkkityyppi (, "alkuperäinen malli") on perinteisesti tarkoittanut hahmon, asian tai käsitteen alkumuotoa ja mallia. Arkkityyppi on psykiatri C. G. Jungilta peräisin oleva nimitys ihmiskunnan kollektiivisen tiedostamattoman yleismaailmallisille kuville, jotka ilmenevät etenkin unissa, myyteissä ja uskonnoissa. Arkkityyppiset kuvat ja kokemukset vaikuttavat taiteessa ja kirjallisuudessa eräänlaisena syvärakenteena.


title: Arkkityyppi

text: Psykiatri ja analyyttisen psykologian perustaja Carl Gustav Jung kehitti arkkityypin käsitettä, jolla hän tarkoitti piilotajunnan teemoja, jotka ilmenevät psyykessä luonnostaan. Jung näki arkkityypit yleismaailmallisina ajatuksina, joissa menneiden sukupolvien kokemusperintö esiintyy tiivistyneessä muodossa. Arkkityypin varsinainen olemus ei ole näkyvä, eikä rationaalisesti käsiteltävä. Arkkityyppi on apriorinen ja tiedostamaton tajunnansisältö, jolla on oma psyykkinen energiansa. Arkkityypit sijaitsevat kollektiivisessa piilotajunnassa, ja ne tulevat esiin unissa ja myyteissä ja vaikuttavat psyyken rakentumiseen. Jung käytti arkkityypeistä myös nimityksiä "vaisto", "demoni" ja "mana".


title: Arkkityyppi

text: Jungin neljä kuuluisaa arkkityyppiä ovat:Kirjallisuuskriitikot Northrop Fryen johdolla omaksuivat ja popularisoivat sittemmin Jungin teorian kollektiivisesta tiedostamattomasta ja sovelsivat sitä kirjallisuudentutkimukseen. Kirjallisuudentutkimuksessa arkkityyppi on alkukantainen mielikuva, hahmo tai olosuhteiden malli, joka esiintyy toistuvasti kirjallisuudessa, ja sen vuoksi sitä voidaan pitää yleispätevänä käsitteenä tai tilanteena. Nämä alkukantaiset mielikuvien mallit ja tilanteet herättävät niin kirjoittajassa kuin lukijassakin hätkähdyttävän samankaltaisia tuntemuksia.


title: Arkkityyppi

text: Jungin ohella myös J.G. Frazer ja hänen teoksensa "The Golden Bough" on vakiinnuttanut arkkityypin käsitteen kirjallisuustieteeseen. Frazerin teos vaikutti myös moderniin kirjallisuuteen, muun muassa T. S. Eliot on tunnustanut, että Frazerin ajatus vegaatiokultista on innoittanut Eliotin runoelmaa Autio maa.


title: Aurinkovertaus

text: Aurinkovertaus on yksi Platonin vertauksista. Se on esitetty "Valtion" kirjassa VI (507b-509c). Se käyttää aurinkoa metaforana valon lähteestä, mitä ilmeisimmin tiedon valon lähteestä, jonka hän katsoi olevan Hyvän idea. Tätä pidetään usein Platonin näkemyksenä jumalasta. Vertaus käsittelee näin todellisuuden lopullista luonnetta ja sitä, kuinka saamme siitä tietoa. "Valtiossa" puhujana on esitetty Sokrates, mutta todellisuudessa ajatukset lienevät puhtaasti Platonin omia.


title: Aurinkovertaus

text: Silmä on Platonin mukaan erikoinen aistielinten joukossa siinä, että se tarvitsee toimiakseen välittäjän, valon. Vahvin ja paras valon lähde on aurinko. Sen valossa voimme tarkastella asioita selkeästi. Samaa voidaan hänen mukaansa sanoa käsitettävissä olevista asioista, eli kiinteistä ja ikuisista ideoista jotka ovat tieteellisen ja filosofisen tutkimuksen lopullisia kohteita.


title: Aurinkovertaus

text: "Syntyvällä ja häviävällä kohteella" Platon tarkoittaa tavallista näkyvää ja aistittavissa olevaa maailmaa ympärillämme. Jos yritämme ymmärtää, miksi asiat ovat niin kuin ne ovat ja mitä yleisiä luokkia voidaan käyttää erilaisten ympärillämme olevien kappaleiden ymmärtämiseen, ilman minkäänlaista viittausta ideoihin (universaaleihin), epäonnistumme täydellisesti, aivan kuin meiltä puuttuisi järki. Vastakohtaisesti "totuuden ja olevaisuuden valaisema kohde" on sama asia kuin Platonin ideamaailma, jota valaisee ideoista korkein, Hyvän idea. Koska todellinen olemassaolo sijoittuu ideoiden maailmaan, meidän täytyy Platonin mukaan suunnata ajatuksemme sinne saadaksemme tietoa. Muuten joudumme tyytymään pelkkään mielipiteeseen, jota voidaan verrata hetkellisiin varjoihin.


title: Aurinkovertaus

text: Platon sanoo myös, että sekä aurinko että Hyvä ovat kummatkin "syntymisen" lähteitä:


title: Aurinkovertaus

text: Nykyisin monet lukijat saattavat pitää outona, että yhtä ja samaa asiaa kutsutaan Hyväksi, olemassaolon (ainakin ideoiden olemassaolon) lähteeksi, joksikin joka jotenkin valaisee kaikki muut ideat, ja universaaliksi. Kohdan perusteella monet ovat ajatelleet, että Platonille Hyvä oli sama kuin Jumala, mutta kohdasta esiintyy hyvin paljon erimielisyyksiä. Erityisesti on ollut vaikeaa tulkita, kuinka Hyvä Platonin mukaan "antaa [ideoille] myös olemassaolon ja olevaisuuden".


title: Aurinkovertaus

text: Aurinkovertaus on hyvä esimerkki siitä, kuinka metafysiikan ja tietoteorian kohteet ovat perinteisesti olleet toisiinsa kietoutuneita. Tieto siitä, mitä on hyvin perustavalla tasolla olemassa, antaa usein syvällistä tietoa siitä, mitä ja miten voidaan tietää, ja päinvastoin. Se myös havainnollistaa Platon tunnetuimmat näkökannat: rationalismin ja platonistisen realismin (koskien universaaleja).


title: Aurinkovertaus

text: Platon jatkoi todellisuuden ja tietämisen tasojen kuvaamista jaetun janan vertauksella (509d-513e). Välittömästi tämän jälkeen sama oppi esitetään kuuluisan luolavertauksen avulla (514a-520a).


title: Kaseiini

text: Kaseiinit (< ’juusto’) ovat fosforipitoisia proteiineja, jotka ovat maidon määrällisesti tärkein proteiiniryhmä.


title: Kaseiini

text: Raakamaito eli käsittelemätön lehmänmaito sisältää noin 33 grammaa proteiineja litraa kohti. Vesi pois lukien proteiinit ovat maidon komponenteista kolmanneksi tärkein ryhmä. Suurin osa maidon proteiineista, 26 grammaa litraa kohti eli noin 79 prosenttia, on juuri kaseiineja. Maidon kokonaismäärästä kaseiinia on noin 2,6 prosenttia. Lisäksi maito sisältää erilaisia heraproteiineja sekä rasvapallosten membraanin proteiineja.


title: Kaseiini

text: Kaseiinit ovat tyypillisiä juuri maidolle, koska ne syntetisoituvat nisäkkäiden maitorauhassoluissa alveoleissa. Kaseiinin synteesiä ei ole tavattu muissa solutyypeissä. Kaseiinit muodostavat maidossa ryhmän, joka verkkomaisena sulkee sisäänsä rasvan ja antaa maidolle valkoisen värin. Sienimäisenä aineena kaseiini sitoo hyvin vettä.


title: Kaseiini

text:
Kaseiinit jaotellaan neljään luokkaan, joita merkitään kreikkalaisilla kirjaimilla.
Maidon kaseiiniprotetiinit ja niiden prosentuaalinen osuus maidon proteiineista suuruusjärjestyksessä:


title: Kaseiini

text: Kaseiineja käytetään nykyisin juuston valmistuksessa, mutta aiemmin niitä käytettiin myös muovin kaltaisena valmistusmateriaalina (galaliitti) ja liiman raaka-aineena.


title: Kaseiini

text: Kaseiinia osattiin käyttää sideaineena ja liimana jo muinaisessa Egyptissä. 1930-1950-luvuilla kaseiiniliima oli yleisesti käytössä puurakenteisten lentokoneiden rakenteiden liimaliitoksissa. Ensimmäisten englantilaisen de Havilland Mosquito -tiedustelulentokoneiden vaneri-balsa-runko liimattiin kaseiinilla, myöhemmät keinohartseilla. Suomessa jatkosodan aikana Valtion lentokonetehtaan Myrsky-hävittäjän rakenneongelmat johtuivat osin kaseiiniliimasta.


title: Kaseiini

text: Kaseiinia voi käyttää myös temperamaalauksessa: liima on vesiliukoista n. viikon ajan jolloin se on työstettävissä.


title: Varjo (Jungin arkkityyppi)

text:
Varjo on jungilaisessa psykologiassa se osa persoonallisuutta, joka on tiedostamatonta ja usein ristiriidassa tietoisen tajunnan kanssa. Se saattaa olla osa henkilön alkuperäistä persoonallisuutta, joka on syrjäytynyt tietoisen mielen tieltä; sieltä löytyvät tietoisen mielen torjumat ajatukset, esimerkiksi epämiellyttävät
luonteenpiirteet ja tietoisen mielen kanssa yhteensopimattomat pyrkimykset. Varjo toimii tietoisuuden suhteen kompensoivasti ja vaistonvaraisesti eli sen vaikutus voi olla hyvä taikka paha. Masentuneen tai pelokkaan ihmisen unelmissa ja visioissa varjo voi olla säälimätön tai myötätuntoinen.


title: Varjo (Jungin arkkityyppi)

text: Päällimmäinen kerros varjosta edustaa piilotajuista, henkilökohtaisista kokemuksista tullutta osaa persoonallisuudessa. Alempi kerros varjosta koostuu historiallisesta aspektista, jonka katsotaan olevan osa kollektiivistä ylipersoonallista piilotajuntaa.


title: Maiar

text: Maiar (yksikkö maia) ovat yliluonnollisia henkiolentoja J. R. R. Tolkienin keksimässä fantasiamaailmassa. Nimitys on hänen kehittämäänsä quenyan haltiakieltä. Sanaa ei käytetä Tolkienin tunnetuimmissa teoksissa, "Hobitissa" ja "Tarussa sormusten herrasta", vaikka niissäkin esiintyy keskeisissä rooleissa joitakin maiariin kuuluvia hahmoja, kuten velho Gandalf ja musta ruhtinas Sauron. Maailman alkuajoista kertovassa "Silmarillionissa" maiarista kerrotaan enemmän, vaikka vain harva heistä esiintyy teoksessa merkittävinä toimijoina.


title: Maiar

text: Maiar ovat voimiltaan vähäisempiä olentoja kuin valar, mutta näiden tavoin he kuuluvat ainuriin, henkiolentoihin jotka luojajumala Ilúvatar loi Ajattomissa saleissa ja jotka osallistuivat maailman luomiseen Ainurin soitossa. Maiaria on Tolkienin kertoman mukaan paljon, mutta vain muutama mainitaan nimeltä haltioiden ja ihmisten taruissa, sillä he eivät yleensä liikkuneet Keski-Maassa näkyvässä hahmossa. Esimerkiksi David Day on sittemmin järkeillyt, että monet Tolkienin alkuperältään enemmän tai vähemmän mysteereiksi jättämät hahmot, kuten "Silmarillionissa" mainittu Thuringwethil-vampyyri sekä Vanhan metsän Tom Bombadil ja Kultamarja "Tarusta sormusten herrasta", olisivat oikeastaan maiaria.


title: Maiar

text: Jokainen maia oli yhteistyössä vähintään yhden valan kanssa. Esimerkiksi Ossë ja Uinen, meren henget, kuuluivat Ulmolle, kun taas Curumo (Saruman) ja Sauron kuuluivat Aulëlle. Aiwendil (Radagast Ruskea) kuului Yavannalle, ja Olórin (Gandalf) kuului Manwëlle ja Vardalle. Alatar ja Pallando, Siniset Velhot, matkasivat itään eivätkä koskaan palanneet länteen. Heidän kohtalonsa on tuntematon. Balrogit olivat Melkorin turmelemia henkiä, kuten Sauron. Niiden kanssa toiminutta valaa ei tunneta.


title: Vaihdokas

text: Vaihdokas on lapsi, jonka pahan olennon on uskottu vaihtaneen ihmislapsen tilalle. Myös lapsen sielun on uskottu joutuneen vaihdetuksi. Vaihdokaslapsi on hidasälyinen tai oudon näköinen. Suomalaisessa uskomuksessa lapsen on korvannut vaihdokkaalla esimerkiksi maahinen tai luonnonhenki. Skandinaavit ovat uskoneet peikon voivan vaihtaa lapsen. Vaihto on tapahtunut lapsen ensimmäisen elinvuoden aikana ennen kastamista tai ensimmäisen hampaan puhkeamista.


title: Vaihdokas

text: Vahtimalla lastaan riittävästi äiti on voinut välttää lapsensa vaihtamisen. Vaihto on siis ollut äidin huolimattomuutta. Vaihtamisen saattoi estää myös laittamalla jotakin väekästä lapsen kehtoon.


title: Vaihdokas

text: Vaihdokkaiksi epäiltyjen lapsien kohtaloista on joitain tietoja. Skandinaviassa vaihdokaslapsia oli tapettu. Osana noitavainoja ihmisiä oli syytetty siitä, että heidät oli vaihdettu lapsena. Suomessa tällaisia tapauksia oli esimerkiksi Kalajoella ja Ahvenanmaalla.


title: Vaihdokas

text: Joissain tarinoissa vaihdokkaan on saanut palautettua. Lapseen on esimerkiksi hierottu taikavoidetta tai lapsi on jätetty metsään, jotta omaansa kaipaava maahinen on voinut vaihtaa lapsen takaisin. Skandinaavit työnsivät vaihdokkaaksi arvellun lapsen kuumaan uuniin, jotta tämä parantuisi. Nainen joutui oikeuden eteen tapettuaan lapsensa uunissa.


title: Nuoruusaikoja osa 6: Reissu

text: Nuoruusaikoja osa 6: Reissu on kirjailija Erno Paasilinnan Nuoruusaikoja-novelleihin perustuva lyhytelokuva, jonka on ohjannut Rauni Mollberg. Vuonna 2003 valmistunut elokuva ensiesitettiin Yle TV2:lla 16. huhtikuuta 2004. Toisen kerran se esitettiin samalla kanavalla 27. heinäkuuta 2005. Elokuva on kuvattu Varsinais-Suomessa.


title: Nuoruusaikoja osa 6: Reissu

text: "Reissu" kertoo keskellä korpea asuvasta Maunusta ja hänen siskostaan. Maunu yrittää pitää pientilaa, kunnes päättää lähteä suurempiin ympyröihin Kittilään.


title: Espanjan Sanomat

text: Espanjan Sanomat on vuodesta 1997 Etelä-Espanjassa ilmestynyt, julkaistu ja painettu espanjansuomalaisten ja suomalaisten Espanjan ystävien lehti, joka ilmestyy kuukausittain syyskuusta toukokuuhun ja lisäksi kerran kesäkuukausina, eli 10 kertaa vuodessa.


title: Espanjan Sanomat

text: Lehti käsittelee Espanjan yhteiskuntaa ja elämää sekä paikallisen suomalaisväestön asioita. Lehti julkaisee myös Suomea ja suomalaisuutta koskevia artikkeleita. Lehti tuli tunnetuksi, kun se julkaisi Tiitisen listaa koskevan artikkelin ja mainitsi muutamia henkilöitä, jotka sen mukaan olivat listalla. Lehden toimintaa ei voitu Suomesta sanktioida, koska se on Espanjan lainsäädännön alainen ja julkaistaan Espanjassa.


title: Espanjan Sanomat

text: Lehteä voi tilata Suomeen, Espanjaan tai kaikkialle maailmalle. Lehteä myydään Suomessa ja sitä jaetaan ilmaispainoksena Costa del Solissa. Lehden päätoimitus sijaitsee Espanjan Fuengirolassa. Päätoimittajana toimii Arto Ryynänen.


title: Aracaju

text: Aracaju on kaupunki Brasiliassa. Se on Sergipen osavaltion pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 174 neliökilometriä ja asukasluku noin 570 000 (2010).


title: Aikasarja

text: Aikasarja on havaintoyksiköstä tehtyjen mittausten muodostama aineisto. Havainnot ovat tavallisesti peräkkäisiä, ja mittaukset on tehty tasaisin aikavälein, mutta väliaikojen tasaisuus ei kuitenkaan ole välttämätöntä. Aikasarja-aineisto on usein yksiulotteinen, jolloin se koostuu vain yhden havaintoyksikön mittauksista. Moniulotteinen aikasarja-aineisto koostuu usean havaintoyksikön mittauksista, jotka on yleensä tehty samoina ajankohtina. Käytännön esimerkki aikasarjoista ovat ilmastotilastot. Aikasarjoja käytetään pitkittäistutkimuksissa.


title: Aikasarja

text: Aikasarjan havainnot on järjestetty ajan mukaan nousevaan suuruusjärjestykseen. Aikasarja-aineisto voi olla jatkuvaa tai diskereettiä, jonka mukaan aikasarjaa nimitetään vastaavasti jatkuvaksi tai diskreetiksi aikasarjaksi.


title: Aikasarja

text: Aikasarja-analyysi tutkii menetelmiä, joiden avulla voidaan tehdä päätelmiä aikasarjan taustalla olevasta satunnaisprosessista. Analyysissa muodostetun mallin perusteella voidaan tehdä menneiden havaintojen avulla ennusteita prosessin tulevista arvoista. Tyypillinen sovellus aikasarja-analyysista on osakkeen avauskurssin ennustaminen kurssin historialla.


title: Aikasarja

text: Tyypillisesti aikasarjaa merkitään:


title: Aikasarja

text: joka määrittelee luonnollisilla luvuilla indeksoidun aikasarjan "X".


title: Aikasarja

text: Suomessa vanhimmat aikasarjat ovat väestön lukumäärää ja omainaisuuksia kuvaavat aikasarjat, joita on alettu laatia vuosittain vuodesta 1749 alkaen. Myös ulkomaankaupasta löytyy pitkiä aikasarjoja. Kiinassa tiedetään tehdyn väestöön ja maanjakoon liittyviä tilastoja jo 300 eaa., länsimaissa vanhin maininta väestölaskennasta on Uuden testamentin maininta keisari Augustuksen verollepanokäskystä. Myös taivaankappaleiden liikkeistä löytyy pitkiä aikasarjoja.


title: Aikasarja

text: Monet aikasarjoista ovat syntyneet siten, että jokin taho on julkaissut vuosikirjassa tietystä asiasta luvun per vuosi. Tällä tavoin ovat syntyneet mm. monet Suomen tilastoista. Toisinaan aikasarjoja on syntynyt myös siten, että on tehty tutkimus jostakin asiasta ja tähän tutkimukseen on koottu numeerista tietoa. Myöhemmin sama tutkimus on tehty uudestaan ja niin edelleen. Suurin osa aikasarjoista on syntynyt muun toiminnan sivutuotteina eli sekundäärisesti. Jotkut aikasarjat ovat suunnitelmallisesti muodostettu tiettyjen laskennallisten menetelmien avulla muista aikasarjoista. Tällaisia ovat esimerkiksi elinkustannusindeksi ja tukkuhintaindeksi.


title: Flatiron Building

text: Flatiron Building (alkuperäinen, vähemmän tunnettu nimi "Fuller Building") on vuonna 1902 valmistunut rakennus New Yorkissa. Se oli valmistuttuaan yksi kaupungin korkeimmista rakennuksista. Beaux-Arts -tyylisen rakennuksen suunnitteli tunnettu chicagolainen arkkitehti Daniel Burnham. Rakennuksen osin kalkkikivinen, osin lasitetusta terrakotasta valmistettu julkisivu on erotettu kolmeen eri osaan vaakasuorasti, kuten klassinen kreikkalainen pylväs. Kapenevalle, kolmionmalliselle tontille rakennettu rakennus sai muotonsa vuoksi lempinimen "Flatiron Building" eli ”Silitysrautatalo”. Samalla nimellä on myöhemmin kutsuttu lukuisia muitakin vastaavanmuotoisia rakennuksia.


title: Flatiron Building

text: Flatiron Building on 87 metriä korkea, siinä on 22 kerrosta ja se on kapeimmalta kohdaltaan vain kaksi metriä leveä. Sitä pidetään vanhimpana vielä nykyäänkin olemassa olevista Manhattanin pilvenpiirtäjistä.


title: Flatiron Building

text: Flatiron Building lisättiin Yhdysvaltain historiallisten paikkojen rekisteriin historiallisena maamerkkinä vuonna 1989.


title: Flatiron Building

text: Hämähäkkimies-sarjakuvaan perustuvissa elokuvissa "Spider-Man – Hämähäkkimies" ja "Spider-Man 2" Flatiron Building on Daily Bugle -sanomalehden päärakennus. Toiseen osaan perustuvassa pelissä on kaupunginosa nimeltä Flat Iron.


title: Algerian lippu

text: Algerian lippu (Arabia: علم الجزائر) on Algerian symboli vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Alun perin se oli Messali Hadjin johtaman, 1920-luvulla vaikuttaneen, kansallismielisen liikkeen, muslimiveljien Pohjois-Afrikan tähti -ryhmän lippu. Liike järjesti ranskalaisten vastaisia mielenosoituksia ja vastarintatoimintaa. Lippu on myös samanlainen kuin Algerian vapautusrintaman, Front de Libération Nationalen eli FLN:n lippu. Lippu otettiin käyttöön 3. heinäkuuta 1962 ja sen suhteet ovat 2:3.


title: Algerian lippu

text: Algerian lippu on jaettu keskeltä kahdeksi samansuuruiseksi pystypalkiksi. Keskellä on kuunsirppi ja tähti. Valkoinen kuvaa puhtautta, vihreä on islamin ja paratiisin väri ja profeetta Muhammadin lempiväri. Punainen taas viittaa marttyyrien vereen. Punainen puolikuu ja tähti ovat tyypillisiä turkkilaista alkuperää olevia islamilaisia tunnuksia Pohjois-Afrikassa. Puolikuu kuvaa tietä, joka uskovien täytyy kulkea päästäkseen paratiisiin ja viisisakarainen tähti Islamin viittä peruspilaria. Algerialaisen perinteen mukaan pitkälle kaareutuva kuunsirppi tuo onnea. Tämän takia Algerian lipussa on erittäin sulkeutunut kuunsirppi.