title: Neljä Ruusua

text: Neljän Ruusun alkuaikojen musiikkia on luonnehdittu punkvaikutteiseksi suomirockiksi. Yhtye siirtyi "Hyvää päivää" -albumilla akustisempaan soitantaan, jonka media tituleerasi ”Karjala-souliksi”. "Hyvää yötä Bangkok" -albumilla yhtye otti vaikutteita muun muassa Depeche Modelta, ja ryhtyi hyödyntämään erilaisia syntetisaattoreita, sekvensserejä ja rumpukoneita. Monet kanssamuusikot, kuten Kalle Ahola ja Aki Tykki, ovat pitäneet Neljää Ruusua tällä saralla edelläkävijöinä Suomessa. 1990-luvun aikana Neljän Ruusun musiikki muuttui entistä koneellisemmaksi ja popimmaksi. Yhtye palasi ”suoraviivaisen ja osin viimeistelemättömän karhean rockin” soittamiseen "Uusi aalto" -albumilla vuonna 1999. Yhtye kuitenkin jatkoi erilaisten ”konerytmien” hyödyntämistä tuottaja Rauli Eskolinin avustuksella. "Euforia"-albumilla Neljä Ruusua palasi osittain 1990-luvun alkupuolen tuotantoonsa kappaleiden ”haikeudella”, ”tummuudella” ja ”tanssittavuudella”. ”Konerytmit” olivat levyllä jälleen vahvasti esillä, ja tuottaja Mikko ”Setä Tamu” Tamminen onnistui Kode Koistisen mukaan ”kaivamaan esille” yhtyeen melodisuuden ja rytmikkyyden, jotka olivat olleet ”jonkin aikaa piilossa”, ja tuomaan niihin samalla jotain uutta.


title: Neljä Ruusua

text: Neljää Ruusua on usein kritisoitu muuttumattomuudesta. Muun muassa Soundin Jorma Jortikka totesi vuonna 2006: ”Neljä Ruusua on yhtä turvallinen viihdytyspartio kuin esimerkiksi Yö tai Eppu Normaali. Aina tietää, mitä saa”. Ilkka Alanko on vastannut kritiikkiin todeten: ”Voihan sitä tietenkin kritisoida, että ollaan vuodesta toiseen liian samanlaisia, mutta vittu miksi Neljän Ruusun pitäisi kuulostaa miltään muulta kuin Neljältä Ruusulta”. Hän on myös sanonut: ”Jos vertaa tämän päivän Neljää Ruusua 80-luvun Neljään Ruusuun, onhan siinä iso ero. Eikä me haluta tehdä kahta samanlaista levyä peräkkäin. Aina sitä pitää vähän uudistua”.


title: Neljä Ruusua

text: Ilkka Alangon sanoitukset käsittelevät usein ”arkisia ihmiskohtaloita ja maailman menoa”, joita hän ammentaa muun muassa omasta elämästään. Alanko on ottanut vaikutteita muun muassa Martti Syrjän ja Mikko Saarelan teksteistä. Alanko on myös luonnehtinut osaa sanoituksistaan ”tietoisesti naiiveiksi”. Hänen tekstejään on kuvailtu myös ”itseironisiksi”; niissä ”keski-ikäinen kertojaminä haaveilee nuoruuden hurjista rock-vuosista”. Alanko toimi yhtyeen pääsäveltäjänä kolmella ensimmäisellä albumilla, mutta "Hyvää yötä Bangkok" -levyllä kitaristi Kode Koistinen ryhtyi ottamaan suurempaa sävellysvastuuta. Alanko on kuvaillut Koistisen sävellyksiä ”tummasävyisiksi” ja ”melankolisiksi”. Nykyään Koistinen säveltää valtaosan Neljän Ruusun kappaleista, ja hänellä on myös viimeinen sananvalta niiden sovituksista.


title: Polemon Ateenalainen

text: Polemon (, n. 350–270 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi ja koulun johtaja Ksenokrateen jälkeen. Hän oli kotoisin Ateenasta.


title: Polemon Ateenalainen

text: Polemon oli nuorena kuriton ja huonoilla teillä. Ksenokrates sai hänet kuitenkin tekemään parannuksen. Diogenes Laertios kertoo, että kerran Polemon tuli tämän kohtuullisuutta käsittelevälle luennolle juovuksissa. Ksenokrates ei välittänyt tästä, ja vähitellen Polemon alkoi kiinnostua filosofiasta enemmän. Lopulta hänestä tuli Ksenokrateen etevin oppilas ja Akatemian johtaja tämän kuoltua vuonna 314 eaa.


title: Krates Ateenalainen

text: Krates (, k. 268/265 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hänestä tuli koulun johtaja ystävänsä Polemonin jälkeen.


title: Krates Ateenalainen

text: Krateen ajattelusta ei tiedetä paljoakaan. Diogenes Laertios kertoo, että hän kirjoitti filosofiasta ja komediasta, sekä merkitsi ylös kansankokouksissa ja lähettiläänä pidettyjä puheita. Hänen oppilaitaan olivat Zenon Kitionilainen, Arkesilaos ja Bion.


title: Krantor

text: Krantor (, 335–275 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Kilikian Soloista. Hän muutti nuorena Ateenaan ja oli Ksenokrateen oppilaana yhdessä Polemonin kanssa.


title: Krantor

text: Diogenes Laertios sanoo, että hänen teoksensa käsittävät 30 000 riviä. Hänen tunnetuin teoksensa on "Surusta". Siinä hän käsittelee tunteiden hillitsemistä, vastustaen kyynikoiden ja stoalaisten näkemystä siitä, että tunteet tulisi kuolettaa kokonaan. Teos on kirjoitettu osanotoksi hänen ystävälleen Hippokleelle tämän lasten kuoltua. Teoksesta on säilynyt osia Plutarkhoksen teoksessa "Consolatio ad Apollonium" sekä Ciceron teoksessa "De consolatione". Cicero ylistää teosta suuresti.


title: Krantor

text: Krantor kiinnitti erityisesti huomiota etiikkaan, ja järjesti hyvät asiat seuraavaan järjestykseen: hyve, terveys, nautinto, rikkaudet. Krantor oli myös ensimmäinen, joka kommentoi Platonin teoksia.


title: Instrumentti

text: Instrumentti tarkoittaa "välinettä", esimerkiksi seuraavia:


title: Hobart

text: Hobart on kaupunki Tasmanian saarella Australiassa. Se on Tasmanian osavaltion pääkaupunki. Hobart sijaitsee saaren kaakkoisrannikolla Derwentjoen suulla. Kaupungissa on 47 700 asukasta ja koko suurkaupunkialueella 217 525 asukasta (2006).


title: Hobart

text: Hobartin liepeillä sijaitsee 1 270 metriä korkea Mount Wellington. Vuoden keskilämpötila on 11 °C (kesällä 16 °C, talvella 6 °C), ja vuotuinen sademäärä on keskimäärin 628 mm.


title: Hobart

text: Hobart on Sydneyn jälkeen Australian toiseksi vanhin kaupunki. Se on perustettu vuonna 1803.


title: Hobart

text: Hobart on ensimmäinen kaupunki Australiassa, jossa on sähköinen raitiotie. Liikennöinti raitiotiellä alkoi vuonna 1893.


title: Arkesilaos

text: Arkesilaos (, 316–241 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli keskimmäisen Akatemian perustaja.


title: Arkesilaos

text: Arkesilaos oli kotoisin Pitanesta, Aioliksesta. Häntä opetti Pitanessa Autolykos, paikallinen matemaatikko ja tähtitieteilijä, sekä myöhemmin Ateenassa Theofrastos ja Krantor. Hänestä tuli Polemonin ja Krateen läheinen ystävä, ja jälkimmäisen seuraaja Akatemian johdossa.


title: Arkesilaos

text: Diogenes Laertios kertoo, että Arkesilaos olisi kuollut seuraajansa Lakydeen tavoin runsaan juomisen seurauksena, mutta muiden (kuten Kleantheen) antama todistus asiasta sekä hänen omat ohjeensa kumoavat tarinan. Sen sijaan hänet tunnetaan ateenalaisten arvostamana.


title: Arkesilaos

text: Arkesilaos käytti sokraattista opetusmetodia, eikä jättänyt jälkeensä teoksia. Hänen ajattelunsa täytyy selvittää muiden kirjoittamien teosten pohjalta. Niiden mukaan hänen ajattelussaan esiintyi skeptistä ajattelua ja vaikutteita tunnetuilta skeptikoilta, kuten Pyrrhonilta. Häntä voidaankin pitää akatemialaisena skeptikkona. Skeptinen ajattelu oli esiintynyt piilevänä myös Platonin myöhäisemmissä teoksissa. Niissä oli usein esitetty ristiriitaisia väittämiä, ja sokraattisen metodin käyttäminen oli usein johtanut vain loogisiin ristiriitoihin ja umpikujiin.


title: Arkesilaos

text: Näin Arkesilaoksenkin oli helppo lähestyä skeptikoiden ajatusta siitä, että mitään ei voida tietää varmasti. Kaiken järkevän tiedon epävarmuus pätee yhtä lailla järjellä tehtyihin päätelmiin, ja siksi filosofin tulee tyytyä todennäköisyyksiin, jotka ovat riittäviä käytännön elämän ohjeiksi. "Emme tiedä mitään, emme edes tietämättömyyttämme"; siksi viisaan ihmisen tulee olla tyytyväinen agnostiseen asenteeseen.


title: Bion Borysthenesläinen

text: Bion Borysthenesläinen (; n. 335–245 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka vaikutti useassa filosofisessa koulukunnassa. Hän oli kotoisin Borystheneestä.


title: Bion Borysthenesläinen

text: Bion kuului varsinaisesti kyynikoihin, mutta hänet voidaan laskea myös Platonin akatemialaisiin. Hän oli alussa akatemialaisen Krateen oppilas. Diogenes Laertios kertoo, että hän ei kuitenkaan hyväksynyt Akatemian oppeja, ja siirtyi kyynikoiden kannattajaksi. Häntä opetti kyreneläinen filosofi Theodoros. Tämän jälkeen hän siirtyi peripateettiseen kouluun Theofrastoksen oppilaaksi. Bion kirjoitti useita etiikkaa käsitteleviä satiireja.


title: Bion Borysthenesläinen

text: Niin kutsutun "Antikytheran filosofin" arvellaan esittävän Bionia.


title: John Myung

text: John Ro Myung (s. 24. tammikuuta 1967, Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaisen progressiivista metallia soittavan Dream Theaterin basisti ja perustajajäsen.


title: John Myung

text: Myung aloitti viulunsoiton viisivuotiaana, mutta vaihtoi bassoon 15-vuotiaana saatuaan kutsun liittyä paikalliseen yhtyeeseen. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi hän aloitti opinnot ystävänsä John Petruccin kanssa Berklee College of Musicissa, jossa he tapasivat tulevan yhtyetoverinsa, rumpali Mike Portnoyn. He perustivat kosketinsoittaja Kevin Mooren ja laulaja Chris Collinsin kanssa yhtyeen nimeltä Majesty, josta myöhemmin tuli Dream Theater.


title: John Myung

text: Hän on soittanut uransa aikana lukuisissa sivuprojekteissa. Ensimmäinen näistä oli pop-prog-yhtye Platypus Rod Morgensteinin, Ty Taborin ja entisen Dream Theater -jäsenen Derek Sherinianin kanssa. Hän on myös The Jelly Jamin jäsen, jonka kokoonpano on sama kuin Platypusin Sheriniania lukuun ottamatta.


title: John Myung

text: Dream Theaterin debyyttialbumilla "When Dream And Day Unite" ja sitä seuranneella "Images And Words" -albumilla Myung soitti 4-kielistä bassoa. Hän kuitenkin vaihtoi 6-kieliseen bassoon ennen "Images And Tour" -kiertuetta, eikä ole enää sittemmin käyttänyt 4-kielistä pääsoittimenaan. Hän on soittanut muun muassa Tobiaksen ja Tungin bassoilla. "Awake"-albumin jälkeen hän teki yhteistyösopimuksen Yamahan kanssa, joka on julkaissut hänen käyttämistään bassoista kaksi signature-mallia, RBX6JM ja RBXJM2.


title: John Myung

text: Dream Theaterin "Systematic Chaos" -levyn nauhoituksissa John Myung käytti enimmäkseen Music Manin Bongo-mallin bassoa, jota hän käyttää myös levyltä löytyvän "Constant Motion" -kappaleen musiikkivideossa. Myung on siirtynyt kokonaan Music Manin soittimiin eikä hän enää ole yhteistyössä Yamahan kanssa.


title: John Myung

text: Myung käyttää joskus soittimenaan myös Chapman Stickiä. Tämä soitin on kuultavissa esimerkiksi "Falling Into Infinity" -albumin kappaleessa "New Millennium". Vahvistimina hän käyttää Mesa Boogien laitteita.


title: Lakydes

text: Lakydes (, 200-luku eaa., kuoli n. 205 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Kyrenestä.


title: Lakydes

text: Lakydeestä tuli koulun johtaja Arkesilaoksen jälkeen noin vuonna 241 eaa. Hän oli uuden Akatemian perustaja. Antiikin aikaiset todisteet puhuvat kuitenkin sen puolesta, että hän yhtyi Arkesilaoksen ajatuksiin, ja kuuluisi hänkin näin keskimmäiseen Akatemiaan. Ajatusmaailmaltaan hän kuului opettajansa tavoin akatemialaisiin skeptikoihin.


title: Lakydes

text: Lakydes johti koulua 26 vuotta. Hän luennoi Pergamonin kuninkaan Attalos I:n hankkimassa puutarhassa, jota alettiin kutsua hänen mukaansa nimellä "Lakydeion". Hänen jälkeensä koulun johtoon tulivat hänen oppilaansa Telekles ja Euandros, ja myöhemmin Hegesinos Pergamonlainen ja Karneades. Hänen sanotaan kirjoittaneen tutkielmia, mutta niistä yksikään ei ole säilynyt. Hänen sanotaan olleen hienostunut mies ja hyvä puhuja. Diogenes Laertios kertoo hänen kuolleen runsaaseen juomiseen, mutta muun muassa Eusebios kumoaa tämän, ja sanoo hänen olleen kaikessa kohtuullinen.


title: YtseJam Records

text: YtseJam Records on Mike Portnoyn vuonna 2003 perustama levy-yhtiö. Se tuottaa Dream Theater -aiheista materiaalia, jota suuret levy-yhtiöt eivät julkaisisi, kuten demonauhoja ja bootleg-äänityksiä.


title: YtseJam Records

text: YtseJam Records saa taloudellista tukea Elektra Recordsilta. Vastineeksi se saa julkaista vain rajoitetun painoksen julkaisuistaan. YtseJam Records toimii täysin verkkosivustonsa kautta, eli sen julkaisuja ei voi ostaa mistään levykaupasta. __notoc__


title: Dornier Do 17

text: Dornier Do 17 oli Saksan Luftwaffen toisessa maailmansodassa käyttämä keskiraskas pommikonemalli.


title: Dornier Do 17

text: Do 17 rakennettiin puhtaasti pommikoneeksi, vaikkakin aluksi sitä esiteltiin julkisesti siviilikoneena. Ennen sotaa Do 17 menestyi muun muassa DB-601A -moottorein varustetun MV-1-mallin D-AELE:n voittaessa Alppien ympärilentokilpailun, jossa se jätti monet hävittäjälentokoneet taakseen. Pitkän ja kapean runkonsa vuoksi konemallia kutsuttiin Saksassa ”lentäväksi lyijykynäksi” ().


title: Dornier Do 17

text: Prototyyppejä oli viisi kappaletta (V1-V5). Lisäksi rakennettiin ainakin yksi kone tyyppiä MV-1. Ensimmäinen prototyyppi Do 17 V1 (V = Versuchs) D-AJUN lensi ensimmäisen kerran 23. marraskuuta 1934 Dornierin pääkoelentäjän Egon Fathin ohjaamana. Toinen prototyyppi Do 17 V2 D-AHAK liittyi koelento-ohjelmaan toukokuussa 1935. Ensimmäisen ja toisen prototyypin suurimpana erona oli alkuperäisen yhden sivuvakaajan korvaaminen kahdella. Kesällä 1935 suoritetun tehostetun koelento-ohjelman perusteella lisättiin sivuvakaimien pinta-alaa ja siirrettiin laskutelinettä eteenpäin. Dornier 17 -koneen koesarja käsitti viisi konetta, joiden moottoreina olivat muun muassa 12-sylinterinen V-rivimoottori BMW VI (700 hv, V1), puristettu BMW-VI (750 hv, V2) tai Hispano Suiza 12Ykrs (V5).


title: Dornier Do 17

text: Ensisarja oli mallinimeltään Do-17E. Sen tiedusteluversio oli F. Näitä valmistettiin noin 500 konetta. Jugoslaviassa valmistettiin lisenssillä 40 kpl sarjaa Kb, joista 14 kappaletta varustettiin ranskalaisilla Gnome-Rhone 14 -moottoreilla. Viimeisin malli, Z, oli lentäjien ja teknillisen henkilökunnan piirissä suosittu, ja sen on sanottu olleen teknisesti luotettavin Luftwaffen pommikonetyyppi. Tuotantomäärä oli 913 konetta. Nämä koneet olivat muita versioita painavampia (8 600 kg), mutta ne oli myös varustettu tehokkaammilla Bramo Fafnir 323A -moottoreilla.


title: Dornier Do 17

text: Do-17-koneita rakennettiin yhteensä noin 1 700 kpl. Niitä käytettiin myös tiedustelukoneina. Do 17 -koneen valmistajina toimivat muun muassa Dornierin oma tehdas Dornier Werke GmbH, Siebel, Henschel ja Hamburger Flugzeugbau.


title: Dornier Do 17

text: Tulikasteensa Do 17 sai 1937 Espanjan sisällissodassa. Toisessa maailmansodassa koneilla pommitettiin Ranskassa muun muassa Dunkerquesta vetäytyviä brittiläisjoukkoja. Taistelussa Britanniasta Do 17 -koneita käytettiin hyökkäyksissä Englannin kanaalin saattueita ja Etelä-Englannin lentotukikohtia vastaan. Kone kesti liu’ut aina 600 km/h nopeudelle saakka. Vain näin se pystyi pakenemaan Kuninkaallisen ilmavoimien hävittäjiä. Tehokkaan hävittäjätorjunnan edessä Do 17 osoittautui riittämättömän puolustusaseistuksensa vuoksi yhtä haavoittuvaksi kuin muutkin saksalaisten käytössä olleet pommikonemallit. Niinpä se vedettiin vuonna 1941 länsirintamalla pois pommituskäytöstä Junkers Ju 88:n tai Dornier Do 217:n korvatessa sen.


title: Dornier Do 17

text: Do 17 oli itärintamalla pommituskäytössä syksyyn 1941, jolloin se vedettiin pois eturintamakäytöstä. Jäljelle jääneet koneet säilyivät muun muassa liitokoneiden hinauskäytössä aina sodan loppuun asti. Dornier Do 17 oli myös Romanian, Kroatian, Jugoslavian ja Suomen ilmavoimien käytössä.


title: Dornier Do 17

text: RAF:n kiihtyvien yöpommitusten torjumiseksi tyyppiä muunnettiin yöhävittäjiksi ja -häirintäkoneiksi. Häirintäkoneilla pyrittiin hyökkäämään pommittajia vastaan niiden tukikohtien läheisyydessä. Yöhävittäjissä kokeiltiin tutkaa ja infrapunasäteilyn havaintolaitetta. Lopulta suorituskykyisemmät Me 110:n ja Ju 88:n yöhävittäjämuunnokset syrjäyttivät Dornier 17:n myös tästä käytöstä. Tähän myötävaikuttivat brittien käyttöönottamat nelimoottoriset pommittajat, jotka lopullisesti osoittivat Do 17:n nousu- ja huippunopeuden olevan liian heikkoja yöhävittäjätoimintaan.


title: Dornier Do 17

text: Suomen ilmavoimat käyttivät jatkosodassa viittätoista valtakunnanmarsalkka Hermann Göringin marraskuussa 1941 lahjoittamaa Do 17 Z -konetta. Osaltaan lahjoituksen syynä oli Suomen pettymys saksalaisten tarjoamien venäläisten sotasaalispommittajien laatuun ja määrään, osittain asiaan sanotaan vaikuttaneen Göringin sukulaisperheen von Rosenien painostus. Suomalainen komennuskunta haki marras-helmikuussa 1941 – 42 kolmella eri komennuskerralla Do 17 -koneet Varsovasta, jonne lennettiin Aero Oy:n DC-2 ”Sisu” -koneella. Ensimmäiset kolme Dornieria laskeutuivat Malmin lentokentälle 5. tammikuuta 1942 ja viimeiset tulivat Suomeen 29. tammikuuta 1942. Dornierit menivät Lentolaivue 46:n käyttöön. Tukikohta oli Joensuun Lintuniemi.


title: Dornier Do 17

text: Suomessa Do 17 -konetta käytettiin lähinnä yö- ja etulinjapommituksiin eläviä maaleja vastaan, koska kone oli pääosin vanhentunut jo vuoden 1942 aikana. Nopeus ja nousukyky eivät enää olleet ajan tasalla. Kone oli kuitenkin teknisesti luotettava ja hyvä käsiteltävä.


title: Dornier Do 17

text: Sodan jälkeen 15:stä koneesta vain neljä oli enää lentokunnossa. Nekin poistettiin käytöstä, koska niissä oli sisäinen pommikuilu, joka oli rauhansopimuksen vastainen. Viimeinen niistä romutettiin 1950-luvun alussa.


title: Dornier Do 17

text: 2008 Ison-Britannian Kentin rannikolta Goodwin Sands - hiekkasärkältä sukeltajat havaitsivat koneen hylyn, jonka asiantuntijat tunnistivat Do - 17 koneeksi. Se on todennäköisesti ammuttu alas Taistelun Britanniasta kuluessa Elokuussa 1940. Miehistön jäsenistä kaksi kaatui ja kaksi päätyi sotavankeuteen. Hylky nostettiin Kesäkuussa 2013 museoitavaksi Kuninkaallisten ilmavoimien museoon Hendonissa, jossa se asetetaan näytteille 2015. Tämän hylyn arvioidaan olevan ainoa tiedossa oleva esimerkki konetyypistä.


title: Karneades

text: Karneades (, 214–129 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Kyrenestä.


title: Karneades

text: Karneades oli merkittävin Arkesilaoksen seuraajista. Hän oli radikaali skeptikko ja ensimmäinen tunnettu filosofi, joka totesi metafyysikkojen epäonnistuneen täysin uskonnollisten uskomusten järkiperäisessä selittämisessä. Viimeistään vuodesta 159 eaa. lähtien hän pyrki järjestelmällisesti osoittamaan vääriksi kaikki aikaisemmat dogmaattiset oppilauseet, erityisesti stoalaisten opit, sekä jopa epikurolaisten opit, jotka olivat säästyneet aiemmilta skeptikkojen hyökkäyksiltä.


title: Karneades

text: Erityisesti hän vastusti stoalaisen Khrysippoksen ajatuksia ja teoksia. Diogenes Laertioksen mukaan hän kehitti tätä kuvaavan sanonnan:


title: Karneades

text: Karneades ei jättänyt jälkeensä teoksia. Hänen nimiinsä laitetut teokset ovat kirjoittaneet hänen oppilaansa.


title: Claude Dornier

text: Claude (Claudius) Honoré Desiré Dornier () oli saksalainen lentokonesuunnittelija.


title: Claude Dornier

text: Hänet palkattiin kreivi Zeppelinin tehtaalle, jossa hän sai johtoonsa “Osasto Do”:n, jossa tehtiin lentokoneiden suunnittelua vuodesta 1914 eteenpäin. Täällä Dornier suunnitteli ensimmäiset lentoveneensä. Perustettiin "Zeppelin-Werke Lindau GmbH"-yhtiö, jonka Dornier otti johdettavakseen - yhtiön tarkoitus oli rakentaa kokometallirunkoisia lentokoneita.


title: Claude Dornier

text: Ensimmäisen maailmansodan rauhansopimus kielsi Saksalta lentokoneiden suunnittelun. Dornier siirsi kokoonpanotehtaan Sveitsin puolelle. 1923 Dornier osti lentokonetehtaan Friedrichshafenista, Baijerista. 1925 hän sai valmiiksi suuren Dornier Do X-lentoveneen piirustukset. 1930-luvun alkupuolelle asti lentoveneet olivat yhtiön liiketoiminnan perusta.


title: Claude Dornier

text: Pommikone Do 17 muutti tilanteen.


title: Claude Dornier

text: Toisen maailmansodan jälkeen hän – kuten moni muu saksalainen lentokoneinsinööri – perusti suunnittelutoimiston Madridiin. Hän palasi Saksaan 1955 ja kiinnostui erityisesti STOL- ja VTOL-lentokoneista. Dornier System GmbH perustettiin 1962 ja yhtiö alkoi toimia avaruustekniikan parissa. Se oli suunnittelemassa Saksan ensimmäistä satelliittia, Azur'ia.


title: Claude Dornier

text: Claude Dornier kuoli vuonna 1969 Zugissa Sveitsissä, jonne oli muuttanut asumaan.


title: Luettelo shakinpelaajista

text: Tämä on epätäydellinen luettelo shakinpelaajista.


title: Kleitomakhos

text: Kleitomakhos (, alun perin Hasdrubal) (187–109 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi.


title: Kleitomakhos

text: Kleitomakhos oli kotoisin Karthagosta. Hän tuli Ateenaan noin vuonna 146 eaa. opiskelemaan filosofiaa. Hän oli Karneadeen oppilas, ja seurasi tätä Akatemian johdossa vuonna 126 eaa. Hän omaksui tältä skeptisyyden. Akatemian lisäksi hän vaikutti myös sekä peripateettisessa että stoalaisessa koulussa.


title: Kleitomakhos

text: Diogenes Laertios kertoo hänen kirjoittaneen yli 400 kirjaa. Yksikään näistä ei ole säilynyt nykypäiviin. Suurin osa näistä teoksista pyrki tallentamaan ja selventämään Karneadeen näkemyksiä, joka ei itse kirjoittanut yhtään teosta. Näiden lisäksi hän kirjoitti johdannon ateenalaiseen filosofiaan, sekä kirjeen maanmiehilleen Karthagon kaaduttua kolmannen puunilaissodan lopussa. Kirjeessä hän selvittää filosofian onnettomuuksien aikana tuomaa lohtua.


title: Kleitomakhos

text: Cicero arvosti suuresti Kleitomakhoksen töitä, ja perusti osan teoksistaan "Jumalten luonteesta" ("De natura deorum"), "De divinatione" ja "De fato" tämän kirjoittamaan teokseen, josta hän käyttää nimeä "De sustinendis offensionibus" (”Myöntymyksen epäämisestä”).


title: Kleitomakhos

text: Kaksi Kleitomakhoksen töistä tiedetään omistetuksi merkittäville roomalaisille, toinen runoilija Gaius Luciliukselle ja toinen konsuli Lucius Marcius Censorinukselle. Myös tästä voidaan päätellä, että hänen teoksensa olivat arvostettuja Roomassa.


title: Alue (hallintoyksikkö)

text: Alue eli oblasti ( ja , ) on joidenkin Itä-Euroopan ja entiseen Neuvostoliitton kuuluneiden Aasian valtioiden alueellinen hallintoyksikkö. Sitä käytetään unitaari- eli yhtenäisvaltioissa, kuten Ukrainassa ja Valko-Venäjällä, läänitasoista maakuntahallintoa vastaavan hallintoyksikön nimenä. Liittovaltioissa, kuten Venäjällä, alue taas tarkoittaa liittovaltiosubjektia, jolla on edustus parlamentin ylähuoneessa, liittoneuvostossa. Väkirikkaissa IVY-maissa alueella voi asua sadoista tuhansista miljooniin ihmistä, joten niiden merkitys hallinnon järjestäjänä ei ole vähäinen. IVY-maissa aluehallinto noudattelee pääasiassa neuvostotasavaltojen aikaista jakoa. Alueet puolestaan jakautuivat Neuvostoliitossa kuntatasoisiin paikallishallinnon yksiköihin, jotka puolestaan suurissa kunnissa, kaupungeissa, jakautuvat piireihin ().


title: Alue (hallintoyksikkö)

text: Monissa maissa kunnilla ei ole niin laajaa itsehallintoa kuin historialtaan talonpoikaisessa Suomessa johtuen maiden feodaalisesta tai keskushallintoa korostaneesta sosialistisesta perinteestä, vaan kuntaa valvoo vahva väliporras, kuten Itsenäisten valtioiden yhteisön tapauksessa Neuvostoliitolta periytyvät alueet.


title: Alue (hallintoyksikkö)

text: Venäjän federaatiossa on kuudenlaisia liittovaltiosubjekteja: alueet, aluepiirit, tasavallat, autonomiset alueet, autonomiset piirikunnat ja liittovaltiotasoiset kaupungit, Moskova ja Pietari. Yhteensä Venäjän federaatiossa on 83 subjektia. Tätä määrää pyritään hallitsemaan kokoamalla keskushallinnon ja aluehallinnon väliin liittovaltiopiirejä, mitkä eivät kuitenkaan perustu vuoden 1993 Venäjän perustuslakiin, vaan ovat hallinnollinen ratkaisu koordinaation parantamiseksi 1990-luvun taloudellisen kriisin aiheuttaman hajautumisen jälkeen.


title: Alue (hallintoyksikkö)

text: Ukrainassa, joka ei ole Venäjän tapaan liittovaltio, vaan yhtenäis- eli unitaarivaltio, on 27 aluehallinnollista yksikköä. Niistä kaksi, pääkaupunki Kiova ja laivastotukikohtakaupunki Sevastopol, ovat alueen tasoisia hallintoyksiköitä. Lopuista 25 hallintoyksiköstä autonominen on Krimin tasavalta.


title: Alue (hallintoyksikkö)

text: Autonomisuus muodostui tuloksena Krimin laivastotukikohtaa palvelevan venäläisväestön vaatimuksesta Ukrainan itsenäistyttyä sen kansallisemman politiikan vuoksi.


title: Alue (hallintoyksikkö)

text: Neuvostoliitossa alueiksi nimetty hallintoyksiköt vastaavat Venäjän keisarikunnan kuvernementteja. Alue ei ole lääni, koska alueella, toisin kuin keskushallinnon nimittämällä läänillä, on myös maakunnalle kuuluvaa itsehallintoa.


title: Anthony Fokker

text:
Anthony Fokker (6. huhtikuuta 1890 – 23. joulukuuta 1939) oli hollantilainen lentokonesuunnittelija, joka suunnitteli useita ilmailun historian merkittäviä lentokoneita. Suomen ilmailussa Fokker D.XXI-hävittäjä on merkittävin Fokkerin tuotteista. Fokker perusti 21. heinäkuuta 1919 lentokonetehtaan.
Anthony Fokker syntyi Blitarissa, Jaavalla (Aasiassa) 6. huhtikuuta 1890. Hän innostui ilmailusta muutettuaan Eurooppaan. Hän aloitti liitokoneen suunnittelulla. Hän muutti pian Saksaan, jossa oppi perusteet autojen ja lentokoneiden suunnittelusta.


title: Anthony Fokker

text: Vuonna 1911 hän sai lentäjän lupakirjan ja samana vuonna Spinne-lentokoneen (“Hämähäkki”). Se oli ensimmäinen Hollannissa rakennettu lentokone. Hän perusti sen jälkeen oman Fokker Aeroplanbau -lentokonetehtaan Berlin-Johannisthaliin. M.2-yksitaso toi voiton suunnittelukilpailussa. Koneita tilattiin kymmenen kappaletta. Tehdas siirtyi 1913 Schweriniin, jossa siitä kehittyi Saksan suurimpia lentokonetehtaita.


title: Anthony Fokker

text: Saksassa Fokker rakensi lentokoneita Saksan armeijalle ensimmäisen maailmansodan aikana. Hänet pakotettiin yhdistämään yrityksensä Hugo Junkersin yritykseen. Hänen koneistaan Fokker E.III oli ensimmäinen, jossa oli synkronoidusti potkurien lapojen välistä ampuva konekivääri. Fokker D.VII oli menestys. Fokker Dr.I-kolmitaso tuli kuuluisaksi saksalaisen ässän ”Punaisen paronin” eli Manfred von Richthofenin ansiosta.


title: Anthony Fokker

text: 1919 Fokker irtaantui Junkersista ja palasi Hollantiin perustaen sinne oman yhtiön, N.V. Nederlandse Vliegtuigenfabriek, Amsterdamiin. Hän toi junalastin D.VII ja C.I sotilaskoneita sekä varaosia. Liittoutuneiden kieltäessä Versailles’n rauhassa muun muassa lentokoneteollisuuden Saksassa, koneiden siirto tapahtui yhteistoiminnassa Saksan hallituksen kanssa. Fokker rakensikin aluksi D.7-hävittäjiä, ilmeisesti Hollannin ilmavoimille.


title: Anthony Fokker

text: Hän siirtyi kuitenkin siviilikoneiden tuotantoon – vuonna 1930 Fokkerilla oli 172 koneella 28% markkinaosuus Euroopan markkinasta.1920-luvulla Fokkerin suurin menestys oli F.VIIa/3m kolmimoottorinen matkustajakone, joka hallitsi Euroopan markkinoita kunnes Saksan ja Yhdysvaltain kokometalliset matkustajakoneet saapuivat markkinoille 1930-luvulla. Fokker Tri-plane oli kone, josta Ford rakensi joko lisenssi- tai klooniversion. Vuonna 1939 tuli ensimmäinen täysmetallinen Fokker, 2-moottorinen T.9.


title: Anthony Fokker

text:
Fokker rakensi sotilaskoneita Hollannin ilmavoimille, Tanskaan, Norjan, Ruotsiin ja Espanjaan. Suomen ilmavoimat oli hyvä asiakas, se osti C.V, C.X, D.VII, D.X ja D.XXI koneita.
Se käytti myös useita Fokkerin matkustajakonetyyppejä, muun muassa F.VII ja F.27.


title: Anthony Fokker

text: Anthony Fokker kuoli aivokasvaimeen 23. joulukuuta 1939 New Yorkissa. Hän oli muuttanut asumaan Yhdysvaltoihin saaden sen kansalaisuuden. Hän perusti Yhdysvalloihin Fokker Aircraft Corporation of America-yhtiön, joka menestyi.


title: Anthony Fokker

text: Yhtiö jatkoi toimintaansa vuoteen 1999, jolloin brasilialainen Embraer nujersi sen markkinoilla. Fokker-nimen omistaa nyt hollantilainen Stork-yritys, joka tekee Fokkerin koneisiin huoltoja ja varaosia. Avaruusteollisuusyrityskin muutti nimensä Dutch Space’ksi.


title: Kristian II

text: Kristian II (1. heinäkuuta 1481 – 25. tammikuuta 1559) eli Kristian Tyranni () oli Tanskan ja Norjan kuningas vuosina 1513–1523 ja Ruotsin sekä samalla koko Kalmarin unionin kuningas vuosina 1520–1521. Hän yritti lopettaa kapinamielisyyden Ruotsin aateliston ja kansan keskuudessa Tukholman verilöylyllä, mikä johti Ruotsin vapaussotaan, jossa Ruotsi irtautui lopullisesti Kalmarin unionista. Tämän epäonnistumisen jälkeen hänet syrjäytettiin pian myös Tanskan ja Norjan valtaistuimilta. Kristian oli Tanskan kuninkaan Hannun ja Kristiina Saksilaisen poika.


title: Kristian II

text: Kristian meni vuonna 1515 naimisiin Habsburgien sukuun kuuluneen Isabellan, kuningattarena Elisabet Itävaltalainen kanssa.


title: Kristian II

text: Kristian halusi yhdistää pohjoismaisen unionin pysyvästi. Hän aloitti vuonna 1517 pitkään valmistellun sotaretken Ruotsia ja valtionhoitaja Sten Sturea vastaan. Sture haavoittui taistelussa ja kuoli 1520. Johtajansa menettänyt Ruotsin ylimystö suostui solmimaan Uppsalassa sopimuksen Kristianin kanssa. Sopimuksessa Kristian lupasi armahtaa kaikki, jotka antautuivat. Samana vuonna Kristian lähetti asevoimia myös Suomeen, jonne siihen asti oli tehty vain hävitysretkiä, ja saikin kaikki Suomen linnat antautumaan.


title: Kristian II

text: 4. marraskuuta 1520 Kristian kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi. Sen jälkeen hän petti lupauksensa ja surmautti noin 80 Sten Sturea kannattanutta henkilöä niin sanotussa Tukholman verilöylyssä. Surmat tapahtuivat Sturen vuonna 1517 erottaman arkkipiispa Trollen laatimien kerettiläisyyssyytösten varjolla. Ruotsalaiset ovat antaneet Kristianille lisänimen "Tyranni", vastaavasti Kristian otti itselleen lisänimen "Hyvä".


title: Kristian II

text: Kapina Ruotsissa jatkui ja sen johtoon asettui Kastelholman entinen linnapäällikkö ja Tukholman verilöylyssä kuolleen Eerik Juhananpojan poika Kustaa Vaasa. Hänet nimitettiin Ruotsin valtionjohtajaksi 1521. Yritys palauttaa Ruotsi unioniin vaati veroja, jotka oli kerättävä Norjasta ja Tanskasta. Kristian yritti myös vapauttaa kaupan hansaliiton monopolista ja nosti Tanskan salmien tullimaksuja ja kaappasi useita Alankomaiden laivoja, joiden hän katsoi välttelevän tullia.


title: Kristian II

text: Suhteet Alankomaihin katkesivat ja Lyypekki liittoutui Kustaa Vaasan kanssa. Kristianin ote Ruotsista kirposi ja sen kuninkaaksi kruunattiin Kustaa Vaasa vuonna 1523. Tämä merkitsi Kalmarin unionin lopullista päätöstä. Viimein myös Jyllanti kapinoi ja tarjosi Tanskan kruunua Holsterin herttua Frederikille 1523. Kristian pakeni Seelantiin.


title: Kristian II

text: Kahdeksan vuotta myöhemmin, lokakuussa 1531, Kristian yritti valloittaa kuningaskuntansa takaisin, mutta myrsky hajotti hänen laivastonsa Norjan rannikolla ja Oslon sopimuksessa hän antautui Fredrikille ja vietti 27 vuotta vankeudessa. Hän kuoli tammikuussa 1559.


title: Kristian II

text: Zachris Topelius maalaa "Maamme-kirjassa" tunteellisen eikä täysin puolueettoman kuvan Kristian II:n viimeisistä vuosista:


title: Proklos

text: Proklos (, Proklos Seuraaja; 8. helmikuuta 412 – 17. huhtikuuta 487) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi ja Platonin Akatemian johtaja. Hän oli antiikin viimeisimpiä merkittävimpiä filosofeja. Proklos kehitti yhden tarkimmin määritellyistä uusplatonistisista järjestelmistä. Hänen elinaikansa sijoittuu antiikin Kreikan filosofian loppuun, joten hänen ajatuksensa siirtyivät tehokkaasti keskiaikaiseen filosofiaan ja islamilaiseen filosofiaan.


title: Proklos

text: Proklos syntyi rikkaaseen lyykialaiseen perheeseen Konstantinopolissa noin vuosina 410–412. Marinos johti Prokloksen syntymäpäivän hänen horoskoopistaan, jonka vuoksi synnyinvuosia ei voida pitää täysin luotettavina. Prokloksen isä oli korkea-arvoinen virkamies Bysantissa. Hän varttui Ksanthosissa ja opiskeli retoriikkaa, filosofiaa ja matematiikkaa Aleksandriassa Egyptissä, tarkoituksenaan tulla virkamieheksi kuten hänen isänsäkin. Hän palasi Konstantinopoliin opettajansa mukana, jolla oli asioita hoidettavana siellä. Proklos toimi jonkin aikaa menestyksekkäänä lakimiehenä.


title: Proklos

text: Proklos huomasi pitävänsä enemmän filosofiasta kuin lainlukemisesta. Hän matkasi takaisin Aleksandriaan, jossa hän aloitti Aristoteleen töiden lukemisen Olympiodorosin opettamana. Tässä vaiheessa hän aloitti matematiikan lukemisen Heroonin oppilaana (ei pidä sekoittaa Heron Aleksandrialaiseen). Proklos oli varsin lahjakas oppilas. Häntä alkoi kuitenkin kyllästyttää Aleksandriassa opetetun filosofian alhainen taso ja muutti Ateenaan vuonna 431 opiskellakseen kuuluisassa Akatemiassa, jonka Platon oli perustanut 800 vuotta aikaisemmin, ja jossa hän toivoi saavansa parempitasoista filosofiaa. Hän opiskeli Akatemian johtajan Syrianoksen oppilaana yhdessä Domninos Larissalaisen kanssa. Domninoksesta ja Prokloksesta tuli varsinaiset riitapukarit.


title: Proklos

text: Prokloksesta tuli Akatemian uusi johtaja Syrianoksen kuoltua. Hän asui Ateenassa kuolemaansa saakka, lukuun ottamatta vuoden kestänyttä maanpakoa, johon hän joutui siksi, että kaupungin kristityt hallitsijat eivät suvainneet kaikkia hänen poliittis-filosofisia ajatuksiaan. Talo, jonka Proklos peri ja jossa uusplatonilainen koulu toimi, on mahdollisesti löydetty: arkeologinen kohde tunnetaan nimellä Prokloksen talo.


title: Proklos

text: Proklos kuoli noin 73-vuotiaana ja hänet haudattiin Lykabettos-vuoren lähelle.


title: Proklos

text: Filosofiassaan Proklos yhdisti omia ajatuksiaan, ja henkisten isiensä ja opettajiensa, kuten Plutarkhos Ateenalaisen, Syrianoksen, Porfyrioksen ja Iamblikhoksen, ajatuksia.


title: Proklos

text: Hänen teoksensa voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäiseen osaan kuuluvat "Memorandi" eli kommentaariot Platonin teoksiin. Ensimmäiset kommentaarionsa hän kirjoitti ollessaan 28-vuotias. Näitä olivat kommentaariot "Timaiokseen", "Valtioon", "Alkibiadeehen", "Parmenideehen" ja "Kratylokseen". Näissä teoksissa Proklos analysoi ja uudelleenmuotoili Platonin esittämiä ajatuksia – tuossa vaiheessa vielä paljolti väärinymmärrettynä ja vääristeltynä.


title: Proklos

text: Toiseen osaan kuuluvat teologiset teokset. Näitä ovat muun muassa "Teologian alkeet", "Platonilainen teologia" ("Theologia Platonica"), "Khrestomatheia", "Hymni" ja "Epigrammata". Kristittyjen toimeenpanemien vainojen vuoksi helleeninen uskonto alkoi kuolla. Proklos opetti kreikkalaisiin myytteihin sisältyvää symbolismia ja analysoi niitä suurella huolella ja viisaudella. Hän esimerkiksi opetti, että kreikkalaisissa myyteissä avioliitto on "luovien voimien jakamaton liitto".


title: Harold Wilson

text: James Harold Wilson (11. maaliskuuta 1916 Huddersfield – 24. toukokuuta 1995 Lontoo) oli yksi menestyneimmistä työväenpuolueen pääministereistä Isossa-Britanniassa vuosina 1964–1970. Hänet valittiin toiseksi kaudeksi pääministerinä vuosina 1974–1976.


title: Harold Wilson

text: Wilson valmistui taloustieteen opinnoista parhailla arvosanoilla Oxfordin yliopistosta vuonna 1937. Hänet nimitettiin William Beveridgen tutkimusassistentiksi. Hän työskenteli yhtenä nuorimmista Oxfordin yliopiston opettajista. Hän tarjoutui vapaaehtoiseksi toiseen maailmansotaan, mutta määrättiin asiantuntijana virkamieheksi valtiontalouden hallintoon.


title: Harold Wilson

text: Vuonna 1945 hänet valittiin parlamentin alahuoneeseen. Hän työskenteli hallituksen parlamentaarisena sihteerinä työministeriössä. Sitten ulkomaankaupan valtiosihteerinä, joka mahdollisti muutamia matkoja Neuvostoliittoon. 14. lokakuuta 1947 Wilson oli hyväksytty kauppa- ja teollisuusministeriksi ja hänestä tuli nuorin jäsen hallitukseen 20. vuosisadalla. Työväenpuolueen oppositiokaudella vuoden 1951 jälkeen hän käytti lehdistöä tehokkaasti hyväkseen. Vuodesta 1959 hän työskenteli alahuoneen puhemiehenä. Vuonna 1963 hänet valittiin työväenpuolueen johtajaksi.


title: Harold Wilson

text: Harold Wilsonista tuli Ison-Britannian pääministeri lokakuussa 1964. Hän sai niukan vaalivoiton. Tämä antoi huonon lähtökohdan hänen uudistusohjelmalleen. Wilson järjesti uudet parlamenttivaalit puolitoista vuotta myöhemmin, joissa hän sai 99 paikan enemmistön. Hän tehosti julkisuuskuvaansa käyttämällä kansanomaisesti piippua. Tästä tulikin hänen symbolinsa. Hän määräsi tuotteille 15 prosentin tuontimaksun. Tämä ei tietenkään lisännyt luottamusta EFTA:ssa. Hän otti lainaa amerikkalaisilta uudistaakseen Ison-Britannian teollisuutta. Vuosina 1966–1970 hän toteutti voimakkaan säästöohjelman. Marraskuun 18. päivänä 1967 Wilson devalvoi puntaa 14,3 prosentilla. Vaikutukset olivat hitaita. Maksutasealijäämä muuttui ylijäämäksi vuosien 1967–1970 välillä. Tämä kuitenkin mahdollisti jopa 15 prosentin palkankorotukset. Se toi tuloksia ja hinnat pysyivät alhaalla. Työväenpuolueen ammattiyhdistyksen henkilöt vastustivat Wilsonin uudistuksia. Vuonna 1965 Rhodesia julistautui itsenäiseksi Ian Smithin johdolla. Wilson asetti maan boikottiin ja öljysaartoon. Iso-Britannia vähensi sotilaallista tukea ja läsnäoloaan Afrikassa ja Aasiassa. Wilson hävisi vuoden 1970 parlamenttivaaleissa konservatiivien ehdokkaalle Edward Heathille. Vuoden 1974 vaaleissa työväenpuolue voitti ja Harold Wilson valittiin uudelleen pääministeriksi vuosiksi 1974–1976.


title: Harold Wilson

text: Maksutase oli taas alijäämäinen maaliskuussa 1974, ja hintojen korotukset olivat korkeammat kuin muualla Euroopassa. Wilsonin ensimmäinen saavutus oli hiilikaivoslakon lopettaminen. Hän teki tarvittavat myönnytykset, jotta lakko saatiin päättymään.


title: Harold Wilson

text: Wilson lakkautti "Industrial Relations Actin" ja korvasi sen uudella "Trade Union Actilla". Wilson määräsi järjestettäväksi uudet vaalit lokakuussa 1974 saadakseen parlamentissa paremman kannatuksen. Hän saikin toivotun tuloksen, työväenpuolueen enemmistön. Wilson neuvotteli yhteiskuntasopimuksen keskusjärjestö TuC:n puheenjohtajan Jack Jonesin kanssa. Sen seurauksena palkansaajat pidättyivät uusista palkankorotuksista. Inflaatio saatiin laskemaan 15 prosenttiin vuonna 1976. Joitakin yrityksiä otettiin valtion haltuun tai valtio ryhtyi niiden osakkaaksi. Jouduttiin ottamaan lisää lainoja ulkomailta. Pohjois-Irlannissa jouduttiin ottamaan takaisin brittihallinto. Wilson erosi keväällä 1976.


title: Henry Potez

text: Henry Potez (s. ) oli ranskalainen lentokonesuunnittelija. Hän alkoi opiskella 19-vuotiaana Sup’Aéro-yliopistossa. Vuonna 1916 hän perusti Marcel Blochin kanssa Societé d'études aéronautiquen (SEA) -yhtiön, joka valmisti SEA IV -lentokonetta, josta taas myöhemmin kehitettiin Potez VII. Potez perusti pian oman yhtiön Aubervilliersiin, josta muutti Levalloisiin ennen kuin päätyi Méaulteen.


title: Henry Potez

text: Kaiken kaikkiaan hänen yhtiönsä rakensi 7 000 siviili- ja sotilaslentokonetta. 1936 tehdas kansallistettiin, jolloin Potezin tehdas tuli osaksi Société Nationale de Constructions Aéronautiques du Nord (SNCAN) -yhtiötä. Henry Potezista tuli tämän yhtiön hallituksen puheenjohtaja.


title: Henry Potez

text: Georges Détrén ohjaama Potez 53 voitti Deutsch de la Meurthe-palkinnon vuonna 1933. Potez perusti “Potez Aéro Service” -lentoyhtiön, jolla markkinoi muun muassa koulukoneitaan. Toisen maailmansodan jälkeen hän kehitti Potez 75 maataistelukoneen ja 4-moottorisen Potez 840 kuljetuskoneen. Niitä rakennettiin Argenteuilessa sijaitsevassa tehtaassa.


title: Henry Potez

text: Vuonna 1957 Potez osti Fouga-yhtiön ja jatkoi sen Fouga CM170 Magister -suihkuharjoituskoneen valmistusta, jota käytti muun muassa Suomen ilmavoimat.


title: Moranen veljekset

text: Moranen veljekset syntyivät Pariisissa, Léon syntyi 11. huhtikuuta 1885 ja Robert-Charles 10. maaliskuuta 1886. Vuoteen 1898 mennessä Léon oli osoittanut kiinnostuksensa tekniikkaan. Hän oli muun muassa rakentanut kolmipyörän, jossa oli 1,75 hv moottori. 19. huhtikuuta 1910 hän sai lentolupakirjan nr. 54 ja kuukautta myöhemmin saavutti nopeuslennon maailmanennätyksen (108 km/h) Blériotin yksitasolla. Tätä seurasi 3. syyskuuta korkeusennätys (2584 m). 5. lokakuuta 1910 molemmat veljet olivat koneessa, joka murskaantui maahan Michelinin Pariisi-Puy-de-Dôme-kilvan aikana. He loukkaantuivat pahasti. Raymond Saulnier, Leonin lapsuusystävä, vieraili sairaalassa ja 10. lokakuuta 1911 he perustivat Morane-Saulnier-yhtiön.


title: Moranen veljekset

text: Robertista tuli yhtiön koelentäjä ja hän perusti Messageries Aériennes-lentokoulun. Léon kuoli 9. lokakuuta 1918, Robert vasta 28. elokuuta 1968.


title: Raymond Saulnier

text: Raymond Saulnier (27. syyskuuta 1881 Pariisi – 4. maaliskuuta 1964 Orléans) oli ranskalainen lentokonesuunnittelija.


title: Raymond Saulnier

text: Saulnier valmistui École Centrale -yliopistosta. Hän oli 1908–1909 suunnittelijana Louis Blériotin Blériot Aéronautiquessa, missä hän suunnitteli Blériot XI -koneen. Saulnier perusti vuonna 1911 Léon Moranen kanssa Morane-Saulnier-yhtiön, jonka hallituksen puheenjohtajana hän oli vuoteen 1961. Léon Moranen veli Robert oli yhtiön koelentäjänä, kunnes Michel Détroyat korvasi hänet.


title: Raymond Saulnier

text: Raymond Saulnier suunnitteli lentokoneita 60 vuoden aikana.


title: Junkers Ju 88

text: Junkers Ju 88 oli saksalaisen Hugo Junkersin perustaman Junkers Flugzeug- und Motorenwerke AG:n vuosina 1938–1945 valmistama kaksimoottorinen, kokometallirakenteinen syöksy- ja vaakapommituskone. Kone suunniteltiin alun perin nopeaksi vaakapommituskoneeksi ja syöksypommitusominaisuudet lisättiin vasta myöhemmin Espanjan sisällissodassa ensimmäisen kerran taisteluihin osallistuneen Junkers Ju 87:n menestyksen innoittamana. Konetta käytettiin koko toisen maailmansodan ajan pommitustehtävien lisäksi raskaana hävittäjänä, yöhävittäjänä, kaukotiedustelukoneena, panssarintorjuntakoneena ja torpedokoneena. Käyttäjinä olivat Saksan ilmavoimien lisäksi Suomen ilmavoimat sekä Romanian, Unkarin, Italian ja Ranskan ilmavoimat. Kone säilytti asemansa kaikilla rintamilla sodan loppuun asti, ja sitä pidetään yleisesti yhtenä toisen maailmansodan parhaista keskiraskaista pommittajista.


title: Junkers Ju 88

text: Saksan ilmailuministeriö RLM tilasi vuonna 1935 prototyypit Junkersilta, Messerschmittiltä ja Henscheliltä uuden pikapommittajan eli "Schnellbomberin" valmistusta varten. Saksan valtion hallinnassa Hugo Junkersin erottamisesta lähtien ollut Junkers oli kehittänyt etukäteen lähes valmiin suunnitelman kahta prototyyppiä varten. Lisäksi yhtiö omasi suurempien sarjavalmisteisten kone-erien valmistukseen riittävän tuotantokapasiteetin. Nämä seikat vaikuttivat RLM:n valintaan niin, että Messerschmittin suunnittelema Bf 162 (Messerschmitt Bf 110:n pommittajamuunnos) ja Henschelin suunnittelema Hs 127 hylättiin Junkersin suunnittelemien Ju 85:n ja Ju 88:n tullessa alustavasti valituksi.


title: Junkers Ju 88

text: Kesällä 1936 RLM hyväksyi lopullisesti suunnitelman Ju 88:sta ja tilasi kolme prototyyppiä, Ju 88 V1, V2 ja V3 (hyväksymättä jääneen Ju 85-suunnitelman pohjalta kehitettiin myöhemmin Ju 88 B:n ensimmäinen prototyyppi). Tunnuksen D-AQEN saanut prototyyppi Ju 88 V1 valmistui loppuvuodesta 1936, ja sen ensilento lennettiin 21. joulukuuta 1936. Prototyyppejä rakennettiin lopulta alkuperäisen kolmen asemesta kymmenen kappaletta, syynä ylimääräisiin prototyyppeihin oli RLM:ltä kesken kehitystyön tullut vaatimus koneen syöksypommituskyvystä. Vaatimuksen johdosta koneeseen oli suunniteltava ja asennettava syöksypommituksen vaatimat laitteet, kuten syöksyjarrut ja oikaisuautomatiikka.


title: Junkers Ju 88

text:
Ensimmäinen syöksypommitusominaisuuksilla varustettu prototyyppi oli Ju 88 V4, varsinaisen sarjakoneen prototyyppi oli Ju 88 V6, tunnus D-ASCY. V6:n ensilento lennettiin 28. kesäkuuta 1938. Ensilennoilla havaittiin syöksypommitusominaisuuden lisäämisen heikentäneen koneen suorituskykyä niin että nopeus ja nousukyky olivat lopulta vain hieman keskinkertaista parempia. Tämä johtui rakenteen vahvistamisesta ja polttoaineen määrän ja aseistuksen lisäämisestä syntyneestä lisäpainosta.
Ensimmäiset Ju 88 A-0 esisarjakoneet valmistuivat kesällä 1939 ja varsinaiseen sarjavalmistukseen (Ju 88 A-1) päästiin loppuvuodesta 1939. A-sarjan eniten valmistettu versio oli Ju 88 A-4. Myöhemmin kehitettiin raskas hävittäjä/yöhävittäjä, Ju 88 C, yöhävittäjä Ju 88 G sekä yli 60 muuta versiota alatyyppeineen. Kaikkiaan Ju 88-koneita rakennettiin noin 15 000 kappaletta. Valmistajina toimivat useat Junkers-yhtiön tehtaat eri puolilla Saksaa.


title: Junkers Ju 88

text: Versioon tehtiin tuotannon aikana muutoksia vain vähän, ulkoisesti merkittävin muutos oli A-1-alatyypin käyttökokemusten perusteella pidennetty siipi, joka otettiin käyttöön alatyypissä A-5 (A-5 tuli tuotantoon ennen A-4:ää, Jumo 211-moottorien kehityksessä ilmenneiden ongelmien takia). Koneen kärkiväli kasvoi muutoksen myötä noin 2 metriä, ja koneen vaikeahkoina pidetyt lento-ominaisuudet paranivat siipikuormituksen keventyessä. Alkuvuodesta 1941 Jumo 211F- ja 211J-moottorit saatiin käyttöön, ja varsinaisen päätuotantokoneen A-4:n tuotanto pääsi alkamaan. Tuotantolinjalla A-4:n rinnalla valmistettiin myöhemmin muun muassa nk. tropiikkiversiota A-4/Trop, jota käytettiin lähinnä Välimeren alueella.


title: Junkers Ju 88

text: Luftwaffe käytti A-versiota ensilinjan pommituskoneena koko toisen maailmansodan ajan. Taistelussa Britanniasta vuonna 1940 Ju 88 osoitti ensimmäisen kerran parhaat puolensa, panssarointi yhdistettynä nopeuteen ja hyviin lento-ominaisuuksiin tekivät siitä vaikean alasammuttavan. Sen heikkous oli kuitenkin heikko puolustusaseistus. Heinkel He 111 ja Dornier Do 17, joiden kanssa Ju 88 muodosti Luftwaffen pommitusvoimien selkärangan, kärsivät etenkin hitautensa vuoksi enemmän tappioita. Myöhemmin, päiväpommitusten raskaiden tappioiden seurauksena, myös Ju 88:n Britanniaan suuntautuneet lennot tapahtuivat öisin. Ensimmäinen varsinainen päärooli Ju 88:lla oli itärintamalla. Yleisintä ja eniten valmistettua alatyyppiä A-4:ää alkoi saapua yksiköihin keväällä 1941, ja syksyyn 1942 mennessä suuri osa itärintamalla taistelevista yksiköistä oli varustettu Ju 88 -kalustolla.


title: Junkers Ju 88

text:
B-versio kehitettiin suunnitteluasteelle vuonna 1936 jääneen Ju 85:n pohjalta. Tarkoitus oli parantaa A-sarjan suorituskykyä entisestään muun muassa koneen nokkaa ja ohjaamon lasitusta muotoilemalla ja moottorien tehoa nostamalla sekä lisäämällä aseistusta. Moottoreina käytettiin BMW 801-tähtimoottoreita. Näillä muutoksilla suorituskyky parani, mutta koska samaan aikaan BMW-moottoreita tarvittiin myös Focke-Wulf Fw 190 -tuotantoon, ilmailuministeriö keskeytti tuotannon esisarjan jälkeen. Osa rakennetuista kymmenestä esisarjakoneesta lähetettiin itärintamalle myöhemmin tiedusteluyksiköiden käyttöön, loput toimivat testialustana kehitettäessä koneen seuraavaa versiota sekä myöhemmin Ju 88:n seuraajaa, Ju 188 -pommittajaa.
Saksan ilmailuministeriön vaatimuksesta Ju 88:sta suunniteltiin raskas hävittäjä, Ju 88 C. Versio pohjautui edeltävään B-muunnokseen. Version ensimmäiset alatyypit muunnettiin A-version koneista poistamalla nokan lasitus ja lisäämällä tilalle aseistusta, tyypillisesti yksi 20 mm tykki ja kolme 7,9 mm konekivääriä. Ju 88 C-4 oli ensimmäinen varsinainen sarjakone, Junkers Jumo 211 B-2-moottoreilla varustettuna. Alkusarjan koneita käytettiin Pohjanmerellä englantilaisten pinta-alusten tuhoamiseen, tosin vaihtelevalla menestyksellä, sekä maataistelukoneena muun muassa Puolan offensiivin aikana sekä myöhemmin itärintamalla. Englantiin suunnattujen yöllä tapahtuvien lentojen alkaessa syksyllä 1940 Ju 88 C:n alatyyppejä otettiin käyttöön yöhävittäjänä. Tämä kannatti, sillä kone osoittautui erinomaiseksi yöhävittäjäksi. Sen toimintamatka oli pitkä, aseistus oli raskas, ja lisäksi koneessa oli tilaa yöllä tapahtuvan toiminnan vaatimille laitteille, kuten tutkalaitteistolle. Ju 88 C:tä käytettiin sekä hyökkäykseen että puolustukseen. Brittiläisiä pommikoneita ammuttiin alas sekä kotikenttiensä läheisyydessä että silloin, kun ne olivat matkalla kohteeseensa.


title: Junkers Ju 88

text:
Etulinjakäytöstä poistuvan Dornier Do 17 P:n seuraajaksi kehitettiin vuoden 1940 alussa ilmakuvauskameroilla varustettu versio, Ju 88 D, joka oli käytännössä muunnettu A-sarjan koneesta poistamalla syöksyjarrut ja pommiripustimet sekä lisäämällä yksi polttoainesäiliö pommikuiluun. Koneita alkoi saapua tiedusteluyksiköille vuoden 1940 kuluessa. Version tuotanto loppui 1944, mutta koneita käytettiin sodan loppuun asti. Lentoja suoritettiin erityisesti laajoilla merialueilla sekä itärintamalla, joilla etäisyydet olivat pitkiä.
R-versio kehitettiin Ju 88 C -version pohjalta vaihtamalla moottorit tehokkaampiin 1600 hv:n BMW MA -moottoreihin. Tarkoituksena oli lisätä yöhävittäjien suorituskykyä ilman, että jouduttaisiin suunnittelemaan kokonaan uusi versio. Tavoitetta ei kuitenkaan saavutettu, ja version valmistusmäärät jäivät pieniksi. Vuoden 1943 kuluessa yhteen R-2-koneeseen asennettiin Ju 188:n isompi sivuperäsin lento-ominaisuuksien parantamiseksi. Tämä prototyyppi sai nimen Ju 88 V58, ja sitä käytettiin kehitettäessä varsinaista yöhävittäjäversiota, Ju 88 G:tä.


title: Junkers Ju 88

text: G-versio oli ensimmäinen varsinainen yöhävittäjämuunnos. Vuonna 1943, liittoutuneiden yöpommitusten lisääntyessä, suunniteltiin pelkästään yötoimintaan tarkoitettu versio. Pommittajaversioissa ollut vatsavanna (johon oli asennettu konekivääriampujan kaksoiskonekiväärit) jätettiin pois, ja tilalle tuli eteenpäin ampuvaa tykkiaseistusta (4 × 20 mm MG 151/20) sisältänyt vanna. Esisarjaversiossa oli lisäksi kaksi MG 151/20 -tykkiä koneen nokassa. Ne jäivät kuitenkin pois tuotantoversiosta, koska niiden suuliekit sokaisivat ohjaajan hetkellisesti, mikä johti usein siihen, että kohteena ollut viholliskone jouduttiin etsimään uudelleen. Sarjan koneet varustettiin jo tehtaalla tutkavarustuksella, aluksi FuG 220 Liechtenstein -tutkalla ja myöhemmin malleilla FuG 227 Flensburg ja FuG 228 Liechtenstein. Useisiin koneisiin asennettiin "Schräge Musik" -aseistus, jossa koneen runkoon siiven takaosan kohdalle sijoitettiin kaksi MG 151/20 -tykkiä, jotka oli suunnattu etuviistoon 70 asteen kulmassa. Tähtäys suoritettiin yläviistotähtäimen avulla. Näin pystyttiin tulittamaan brittiläisten pommikoneiden heikoimmin suojattua aluetta eli koneen alapuolta. G-version alatyyppejä käytettiin sekä länsi- että itärintamalla sodan loppuun asti. Entistä tehokkaampien moottoriensa sekä edullisen siipikuormituksensa ansiosta Ju 88G oli tehokas yöhävittäjä, ja se syrjäyttikin sodan loppua kohti hitaammat yöhävittäjätyypit. Lukuisat yöhävittäjä-ässät, muun muassa Helmut Lent ja Heinz Rökker, saavuttivat ilmavoittoja Ju 88 G:llä.


title: Junkers Ju 88

text: Pohjois-Atlantilla lennettäviin tiedustelulentoihin kehitettiin vuoden 1942 loppupuolella versio, joka pohjautui Ju 88 D:hen. Koneen runkoa pidennettiin 0,9 metriä siiven etupuolelta ja 2,3 metriä siiven takaa. Pidennettyyn runkoon asennettiin neljä polttoainesäiliötä, jotka nostivat käytettävän polttoaineen määrän noin 7 000 litraan. Lentomatka piteni A-version 3 200 kilometristä noin 5 000 kilometriin. Koneista poistettiin myös vatsavanna, ja miehistö väheni samalla kolmeen. Version koneissa käytettiin BMW 801- tähtimoottoreita. Vuosina 1942 - 44 valmistettiin versiota kahta eri alatyyppiä, tutkalla ja kameralaitteistoilla varustettua tiedustelukonetta H-1 sekä kuudella MG 151/20 -tykillä varustettua tiedustelevaa raskasta hävittäjäkonetta H-2. Version valmistusmäärät jäivät pieniksi: kumpaakin alatyyppiä rakennettiin vain 10 kappaletta. Näiden lisäksi kehitettiin vuonna 1944 kaksi uutta alatyyppiä, H-3 (tiedustelu) ja H-4 (hävittäjä), joissa koneen runkoa pidennettiin entisestään viidennen polttoainesäiliön lisäämiseksi. Näitä alatyyppejä valmistettiin kuitenkin vain muutamia eikä niitä toimitettu palveluskäyttöön. Myöhemmin niitä käytettiin "Mistel"-projektissa.


title: Junkers Ju 88

text: Vuonna 1943 venäläisten T-34-panssarivaunun uusien, paremmin panssaroitujen tyyppien nopea yleistyminen pakotti saksalaiset käyttämään panssarintorjuntaan myös ilma-asettaan. Ju 88 A-4:stä kehitettiin muunnos Ju 88 P, jonka alatyypeissä käytettiin muun muassa 75, 50 ja 37 mm:n panssarintorjunta-aseita. Lisääntynyt paino teki versiosta kömpelön, mistä syystä koneet siirrettiin vähitellen yöoperaatioihin.


title: Junkers Ju 88

text: Ju 88:n pommittajaversioista viimeinen, Ju 88 S, kehitettiin vuoden 1943 kuluessa. A-4-version koneiden käyttö ilman hävittäjäsuojaa (jota ei aina ollut saatavissa) liittoutuneiden uusimpia hävittäjiä vastaan aiheutti liikaa tappioita kesästä 1943 alkaen. Nopeamman ja ominaisuuksiltaan paremman version kehittämisessä käytettiin samaa peruskonstruktiota kuin A-4:ssä - muun muassa runko, siivistö ja peräsimet olivat samat. Esisarjan S-0 koneet varustettiin 1 700 hv:n BMW 801D -moottoreilla ja VDM-metallipotkureilla. Koneen nokkaa muotoiltiin virtaviivaisemmaksi, minkä lisäksi vatsavanna, syöksyjarrut ja oikaisuautomatiikka poistettiin. Myös puolustusaseistusta kevennettiin. Näillä muutoksilla koneen nopeus nousi 530 kilometriin tunnissa. Sarjatuotanto aloitettiin alatyypillä S-1, jossa moottorityypiksi vaihtui BMW 801G-2. Moottorit oli varustettu GM-1 -tehonlisäysjärjestelmällä, jolla moottorin tehoa saatiin hetkellisesti nostettua ruiskuttamalla moottoriin hapen ja typen sekoitusta (ilokaasua NO). Laivuekäyttöön koneita alkoi saapua vuodenvaihteessa 1943 – 44. Vuoden 1944 kuluessa Luftwaffella alkoi kuitenkin olla pulaa koulutetuista lentäjistä ja polttoaineesta. Sitä paitsi tuotantoa keskitettiin yhä enemmän hävittäjien valmistukseen. Ju 88:n viimeiset päivisin operoivat versiot muuttuivat suorituskyvystään huolimatta vuoden 1944 lopulla käyttökelvottomiksi jo pelkästään liittoutuneiden ilmaylivoiman vuoksi.


title: Junkers Ju 88

text: S-version tullessa tuotantoon kehitettiin myös siihen pohjautuva tiedusteluversio korvaamaan vanhentuvaa D-versiota. Varustelu oli pääpiirteissään sama kuin S-versiossa, mutta ilman pommikuormaa tiedusteluversio oli nopeampi. Nopeuden ansiosta T-version koneita voitiin käyttää tiedustelutehtävissä sodan loppuun saakka.


title: Junkers Ju 88

text: Sodan loppupuolella noin 250 Ju 88 -konetta muutettiin lentäviksi pommeiksi, joitten päälle kiinnitettiin Messerschmitt Bf 109 F-4- tai Focke-Wulf Fw 190 -hävittäjä. Hävittäjälentäjä lensi yhdistelmän kohteeseen ja irrottautui pommikoneesta suunnattuaan sen maaliinsa. Aluksi oli tarkoitus käyttää lähes loppuun lennettyjä, räjähdysaineella täytettyjä Junkerseja. Operatiivisessa käytössä kuitenkin käytettiin yleensä uusia pommikoneita, jotka oli varustettu tarkoitukseen suunnitellulla, koneen ohjaamon tilalle asennetulla 1 800 kilon räjähdekärjellä.


title: Junkers Ju 88

text: Mistelien luultavasti suurin menestys oli lähiosuma HMS "Nithiin" eli liittoutuneitten Normandian maihinnousussa käyttämään päämajalaivaan 21. kesäkuuta 1944. Yhdeksän laivan miehistön jäsentä kuoli, 26 haavoittui ja "Nith" jouduttiin hinaamaan takaisin Englantiin korjattavaksi.


title: Junkers Ju 88

text:
Saksasta Suomeen ostettiin alkuvuodesta 1943 24 kappaletta Ju 88 A-4 -konetta (tunnus Suomessa JK). Koneet (23 kappaletta, yksi tuhoutui matkalla Suomeen) sai käyttöönsä huhtikuussa Lentolaivue 44, jonka tukikohta sijaitsi Onttolassa Joensuussa. Laivue luovutti aiemmin käyttämänsä Bristol Blenheim -koneet Lentolaivue 42:lle. Ju 88:n Blenheim-konetta kehittyneemmän tekniikan vuoksi loput vuodesta 1943 kuluivat pääasiassa koulutukseen. Vain muutamia tiedustelu- ja pommitustehtäviä suoritettiin. Mainitsemisen arvoisia olivat erityisesti Lehdon partisaanikylän pommitus 20. elokuuta 1943 (ensimmäinen tehtävä koko laivueen voimin) sekä Lavansaaren lentokentän pommitus 18. syyskuuta 1943 (seitsemän laivueen JK-konetta vaurioitui pakkolaskuissa huonon sään takia). Kesällä 1943 havaittiin koneiden siivissä pommitussyöksyjen jälkeisten oikaisujen aiheuttamia muutoksia, minkä vuoksi koneista poistettiin syöksyjarrut ja siirryttiin alkuperäisistä 60-80 asteen syöksyistä 45 asteen liukupommituksiin. Tällä muutoksella haluttiin säästää kalustoa turhalta kulumiselta pommitustarkkuuden kuitenkaan kärsimättä.
Alkuvuoden 1944 merkittävimpiä pommitustehtäviä olivat Kasimovon lentokentän pommitus 9. maaliskuuta kuudella koneella sekä Petsnajoen moottorikelkkatukikohdan pommitus 22. maaliskuuta 11 koneella. 9. kesäkuuta alkanut Neuvostoliiton suurhyökkäys Karjalankannaksella työllisti koko Lentorykmentti 4:n, johon Ju 88 -koneilla operoinut Pommituslentolaivue 44 kuului. Pommituslentoja lennettiin kaikin käytettävissä olevin voimin useita kertoja päivässä, sään salliessa myös öisin. Lennot suuntautuivat aluksi Kuuterselän alueelle ja Kivennavalle sekä Viipurinlahdelle. Venäläisten hyökkäyksen edetessä lennettiin Talin-Ihantalan alueelle sekä Vuosalmelle. Suurhyökkäyksen aikana koneita käytettiin myös vaakapommituksiin, mikäli huono sää ei sallinut liukupommitusta.


title: Junkers Ju 88

text: Lapin sodassa Pommituslentolaivue 44 kuului "Lentoryhmä Sarkoon". Osaston JK-koneita käytettiin sekä tiedusteluun että pommituksiin. Huonon sään takia pommitukset suoritettiin pääsääntöisesti vaakapommituksina. Kohteina olivat useimmiten saksalaisten vetäytyvien joukkojen muodostamat autokolonnat. Ju 88 -koneen pitkä toimintamatka mahdollisti tiedustelulennot aina Pohjois-Norjan rannikolle asti. Näitä lentoja lennettiin etenkin vuonna 1945 varsinaisten pommitustehtävien vähentyessä. Viimeinen sotalento JK-koneilla lennettiin 4. huhtikuuta 1945. Kyseessä oli tiedustelulento ja koneena JK-268.


title: Junkers Ju 88

text: JK-koneita käytettiin sodan jälkeen koulutuskalustona Kemissä ja Luonetjärvellä. Ilmavoimien kalustoluettelosta koneet poistettiin vuonna 1948. Kaikki jäljelle jääneet koneet romutettiin, viimeiset 1950-luvun alkupuolella. Keski-Suomen ilmailumuseossa on näytteillä JK-koneessa käytetty Jumo 211 -moottori. Suomen ilmailumuseossa Vantaalla on näytteillä Ju 88 -koneen ohjaamolasituksen rakenteita, jotka ovat Saksan Luftwaffen yksilöstä. Liperin Tutjunniemessä nostettiin pommilastissa veteen syöksyneen Suomen ilmavoimien Ju 88:n osia ja räjähteitä syksyllä 2008. Järvestä löytyi lentokoneen konetykki, neljä lentopommia, ammuksia ja muuta sotaromua. Lentokoneen toinen moottori on nostettu, puhdistettu ja esillä Pohjois-Karjalan museossa Joensuussa.


title: Hugo Junkers

text: Hugo Junkers (3. helmikuuta 1859 Rheydt – 3. helmikuuta 1935) oli saksalainen lentokonesuunnittelija.


title: Hugo Junkers

text: Hugo Junkers opiskeli koneinsinööriksi Berliinin, Karlsruhen ja Aachenin teknillisissä korkeakouluissa. Vuonna 1890 Junkers perusti yhdessä Wilhelm von Oechelhaeuserin kanssa virtausmekaniikan tutkimuslaitoksen.


title: Hugo Junkers

text: Tutkimalla omalla tuulitunnelillaan Junkers ymmärsi taloudellisen lentokoneen olevan mahdollinen vain, kun ilmanvastus minimoidaan. Hän päätteli, että sileä metallinen pintarakenne mahdollistaa pienen vastuksen. Tehtaallaan Dessaussa Junkers tuotti moottoreita ja ilmastointiin liittyviä koneita, kunnes vuonna 1909 aloitti yhteistyön lentokoneinsinööri Hans Reissnerin kanssa. Hän toi ajatuksen kokometallisesta lentokoneesta, jonka Junkersin tehdas sitten rakensi vuosina 1914–1915. Tunnuksella "Junkers J 1" ja Blecheleseliksi (peltiaasi) kutsuttu kone oli ensimmäinen kokometallinen lentokone ja muodostui lentokonetekniikassa merkittäväksi keksinnöksi. Tätä oli edeltänyt vuonna 1912 Wellblech-Ente, peltiankka, joka oli lentänyt, mutta ei tyydyttänyt suunnittelijoita.


title: Hugo Junkers

text: Junkersin tehdas jatkoi koko metallisten lentokoneiden kehittämistä. Junkersin suunnittelelma "F 13" oli ensimmäinen kokometallinen kaupallinen lentokone ("commercial aircraft"). Tästä tuli esikuva monille Junkersin koneille, joista kuuluisin oli 3-moottorinen Ju 52. Junkersin tavoitteena oli rakentaa taloudellisia matkustajakoneita. Näille koneille oli tyyppillistä duralumiinisten aaltojäykistettyjen levyjen käyttö pinnassa ja sisäpuolella oli teräksinen ristikkorunkorakenne. Duralumiini on lujempaa kuin tavallinen alumiini, jota oli käytetty vuoteen 1917 saakka. Vuonna 1929 teki ensilentonsa Junkers G.38, jossa paksusiipinen metallirakenne oli viety niin pitkälle, että matkustamotiloja sijoitettiin siipiin. Tehtaalla oli suunnitelma tehdä "lentäväsiipi", jossa kaikki matkustajatilat olisivat siivissä, mutta tätä ei ehditty toteuttaa.


title: Hugo Junkers

text: Syksyllä 1933 natsit pakottivat sosialistina ja pasifistina tunnetun Junkersin sivuun liiketoiminnastaan. Hän vetäytyi Garmisch-Partenkircheniin. Hän kuoli 76. syntymäpäivänään, 3. helmikuuta 1935. Junkersin kuoleman jälkeen hänen nimeään kantoivat kuuluisat syöksypommittajat Junkers Ju 87 ja Junkers Ju 88.


title: Beethoven (täsmennyssivu)

text: Beethoven tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luettelo Japanin keisareista

text: Tämä on luettelo Japanin keisareista aikajärjestyksessä. Perinteisen vallanperimysjärjestyksen mukaan Japania on hallinnut yhteensä 125 keisaria (). Miespuolisten keisarien ohella maassa on ollut kahdeksan naishallitsijaa.


title: Luettelo Japanin keisareista

text: Luettelon varhaisimmat keisarit eivät ole historiallisia henkilöitä: vähintään yhdeksän ensimmäisen keisarin ei uskota olleen olemassa. Ensimmäinen, mahdollisesti todellisuudessa hallinnut keisari saattaisi olla Sujin, mutta 200–300 luvulla jaa. 14 ensimmäistä keisaria pidetään legendaarisina, ja 14 seuraavan keisarin hallinnon ajankohdasta ei ole varmuutta. Vuosina 539–571 hallinnut Kinmei onkin ensimmäinen keisari, jonka valtakauden ajankohta tunnetaan aikalaislähteistä. Varhaisten keisarien hallintokausien vuosiluvut ovat peräisin puolihistoriallisista kronikoista ("Nihonshoki").


title: Vichyn Ranska

text: Vichyn Ranska (1940–1944) oli natsi-Saksan ohjaaman nukkehallituksen hallitsema Ranska. Vichyn Ranska hallitsi nimellisesti sekä Saksan miehittämää pohjoisosaa että ”vapaata” eteläosaa, käytännössä kuitenkin vain jälkimmäistä sekä siirtomaita. Vichyn Ranskaa johti marsalkka Philippe Pétain ja sen pääkaupunki oli Vichy. Käytännössä maata kuitenkin hallitsi natsi-Saksa.


title: Vichyn Ranska

text:
Kesäkuussa 1940 Saksan armeija miehitti Pohjois-Ranskan, muun muassa Pariisin. Tappion jälkeen marsalkka Pétain nimitettiin pääministeriksi laajoin valtaoikeuksin. Ranska allekirjoitti 22. kesäkuuta antautumista merkinneen aseleposopimuksen, jonka mukaan Ranskan pohjois- ja länsiosat, Pariisi mukaan luettuna, jäivät Saksan miehittämiksi, mutta eteläosa jäi itsenäisen hallinnon alaisuuteen. Britit hyökkäsivät 3. heinäkuuta Ranskan laivastoa vastaan Mers-el-Kébirissa, jossa kuoli lähes 1300 ranskalaista merimiestä.
Ranskan kansalliskokous (Assemblée nationale) ja senaatti kokoontuivat 10. heinäkuuta hätäistuntoon, jossa ne päättivät luovuttaa sekä lainsäädäntä-, toimeenpano- että tuomiovallan Pétainin hallitukselle, ja antoivat tälle tehtävän säätää uusi perustuslaki. Tämä merkitsi kolmannen tasavallan perustuslain kumoamista ja teki Pétainista diktaattorin.


title: Vichyn Ranska

text: Vichyn Ranska kutsui itseään nimellä État Français eli Ranskan valtio. Nimitys "République" katosi virallisista dokumenteista vallansiirron yhteydessä. Se oli myös yleisesti tunnustettu. Yhdysvaltain lähettiläänä Ranskassa toimi amiraali William D. Leahy. Myös Neuvostoliitto piti yllä suhteita Vichyyn aina heinäkuun 1941 loppuun.


title: Vichyn Ranska

text: Vichyn Ranskaa kutsutaan nykyisin Ranskassa nimellä Régime de Vichy, Gouvernement de Vichy tai Vichy.


title: Vichyn Ranska

text:
Vichyn mottona oli ”työ, perhe, isänmaa”.
Vichy otti käyttöön uuden Pétainia ylistävän kansallislaulun "Maréchal, nous voilà !" sekä esitti marsalkka Pétainin maan pelastajana, jolla kaikkien valtion virkamiesten piti vannoa vala. Vichy pani toimeen ”kansallisen vallankumouksen”, jonka tavoitteeksi nimettiin paluu moraaliseen järjestykseen.


title: Vichyn Ranska

text: Marraskuussa 1942 liittoutuneet nousivat maihin Ranskalle kuuluneessa Marokossa ja Algeriassa (operaatio Soihtu). Tämän jälkeen Saksa miehitti myös Ranskan eteläosan. Tällöin Vichyn hallitus käytännössä menetti valtansa, mutta hallitsi sen jälkeenkin vielä nimellisesti Ranskaa.


title: Vichyn Ranska

text: Sodan jälkeen Vichyn hallitukseen kuuluneet saivat syytteet maanpetoksesta. Valtionpäämiehenä toimineen Philippe Pétainin kuolemantuomio muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi, mutta pääministeri Pierre Laval teloitettiin.


title: Ideaalikaasu

text: Ideaalikaasu on yksinkertaisin kaasumaisen olomuodon teoreettinen malli, jolla selitetään todellisten kaasujen eli reaalikaasujen ominaisuuksia. Siinä oletetaan, että kaasu koostuu rakennusosasista, jotka


title: Ideaalikaasu

text: Vain osa reaalikaasuista noudattaa ideaalikaasun mallia hyvin. Jotta tietyn reaalikaasun malli seuraisi kaasun todellisia ominaisuuksia paremmin, täytyy ideaalikaasun ehtoihin tehdä muutoksia. Malli muuttuu tällöin vaikeammaksi laskea ja se soveltuu vain pieneen joukkoon reaalikaasuja.


title: Ideaalikaasu

text: Ideaalikaasu on yleinen malli, joka selittää tyydyttävästi useimpien kaasujen käyttäytymistä.


title: Ideaalikaasu

text:
Todelliset reaalikaasut noudattavat parhaiten ideaalikaasun mallia, kun esimerkiksi paine on pieni. Tällöin rakenneosaset ovat kaukana toisistaan eivätkä niiden sähköiset
vuorovaikutukset vaikuta osasten lentoratoihin kovin paljon. Sähköiset vuorovaikutukset vaikuttavat myös itse törmäyksiin tehden niistä vähemmän kimmoisia.


title: Ideaalikaasu

text: Reaalikaasun molekyylirakenne vaikuttaa osaltaan kaasun sisäenergian määrään. Raskas ja suuri kaasumolekyyli alkaa törmäyksien johdosta pyöriä ja värähdellä. Energiaa kuluu sellaisiin liikkeisiin, jotka silloin eivät muodosta painetta.


title: Ideaalikaasu

text:
Reaalikaasu käyttäytyy ideaalikaasun tavoin, jos kaasun lämpötila on korkea. Tällöin lämpöliike on keskimäärin suuri ja törmäyksen ajallinen kesto jää pieneksi ja liikemäärä
riuhtaisee todennäköisemmin rakenneosaset irti toisistaan. Ionisaation vaikutus jää pienemmäksi ja kemiallisten sidoksien syntyminen on vähäisempää. Myös tiivistyminen höyrypisaroiksi on tällöin epätodennäköisempää.


title: Ideaalikaasu

text:
Ideaalikaasun ominaisuudet toteutuvat hyvin sellaisilla kaasuilla, joiden sulamispiste on alhainen, molekyylirakenne on pieni ja rakenneosasten sähkömagneettinen kenttä on pieni.
Tällaiset kaasut ovat esimerkiksi jalokaasut: helium, neon, argon, krypton, ksenon ja radon. Niiden kaasu on atomaarista ja sähköisesti neutraalia. Jalokaasujen kiehumispiste on myös alhainen. Jalokaasuista helium noudattaa parhaiten ideaalikaasun mallia.


title: Ideaalikaasu

text: Myös ilmakehässä yleiset kaksiatomiset kaasut happi ja typpi seuraavat ideaalikaasun lakeja tyydyttävästi. Sitä vastoin esimerkiksi ammoniakin ja hiilidioksidin tiivistymis- eli kiehumispiste on korkeampi ja poikkeamat ideaalikaasujen laista huomattavampia. Reaalikaasuja voi kuvata tarkemmin monimutkaisemmilla tilanyhtälöillä, esimerkiksi van der Waalsin yhtälöllä.


title: Ideaalikaasu

text:
Ideaalikaasun tilanyhtälön avulla voidaan arvioida esimerkiksi varastoon vuotaneen räjähdysherkän kaasun prosentuaalista osuutta ja siten arvioida sen mahdollista
herkkyyttä.


title: Ideaalikaasu

text: Ideaalikaasun tilanyhtälö yleistää ja yksinkertaistaa kaasun käyttäytymistä suuresti. Kaasun tilaa kuvaamaan tarvitaan neljä suuretta:


title: Ideaalikaasu

text: Jos kahdella kaasulla kaikki nämä suureet ovat samat, sanotaan molempien kaasujen olevan samassa tilassa. Kun tutkitaan jotakin tiettyä kaasua, voidaan huomata sen likimain noudattavan lakia, jota kutsutaan ideaalikaasun tilanyhtälöksi.


title: Ideaalikaasu

text: Tilanyhtälön mukaan kaasun paine ja tilavuus ovat keskenään kääntäen verrannollisia suureita; paine ja lämpötila sekä paine ja ainemäärä ovat keskenään suoraan verrannollisia suureita. Yhtälössä oikea puoli (verrannollisuuskerroin) on vakio, jota kutsutaan mooliseksi kaasuvakioksi (tai yleiseksi kaasuvakioksi).


title: Ideaalikaasu

text: Avogadron lain mukaan samassa paineessa ja lämpötilassa yhtä suuri tilavuus mitä tahansa kaasua sisältää yhtä monta molekyyliä. Kun tämä yhdistetään edellisiin, saadaan ideaalikaasun tilanyhtälö muotoon


title: Ideaalikaasu

text: ja


title: Ideaalikaasu

text: johon voidaan sijoittaa seuraavat Boltzmannin- ja Avogadron vakioista saatavat yhteydet


title: Ideaalikaasu

text: missä formula_9 on Avogadron vakio (1/mol) ja formula_10 on Boltzmannin vakio, ja


title: Ideaalikaasu

text: missä formula_12 on kaasumolekyylien lukumäärä, ja saadaan tilanyhtälö, jossa käytetään hiukkasten lukumäärää ja Boltzmannin vakiota:


title: Ideaalikaasu

text: Kun tutkitaan yhtä kaasua, voidaan pitää sen ainemäärää formula_3 ja vielä yhtä suuretta vakiona, kun kaasun kahden muun suureen annetaan vaihtua vapaasti. Tämä yksinkertaistaa kaasun tilan seurantaa ja kaasun tilayhtälöstä tulee yksinkertaisempi. Ainemäärän lisäksi jää vain kolme muuta suuretta, josta voidaan yksi valita kiinteäksi, jolloin myös yksinkertaisempia tilanyhtälöitä syntyy kolme erilaista.


title: Ideaalikaasu

text: Ideaalikaasua kuvaavat yksinkertaisemmat tilanyhtälöt ovat Boylen, Gay-Lussacin ja Charlesin lait. Kaasulakien nimityksissä on pientä vaihtelua. Monissa maissa Charlesin- ja Gay-Lussacin lait on nimetty poikkeavalla tavalla ja monesti eri nimilläkin. Syynä lienee kansallinen ylpeys tieteen kehityksen kiihkeinä alkuaikoina eikä muutoksiin ole koettu tarvetta myöhemminkään.


title: Syrianos

text: Syrianos () (400-luku) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi. Hän toimi Platonin Akatemian johtajana Plutarkhos Ateenalaisen jälkeen. Syrianos oli kotoisin Aleksandriasta. Hän vaikutti muun muassa Prokloksen opettajana sekä Plutarkhoksen ja Prokloksen tavoin Platonin ja Aristoteleen teosten kommentaattorina.


title: Syrianos

text: Syrianoksen ilmeisesti tunnetuin teos on Aristoteleen "Metafysiikan" kommentaari. Hänen sanotaan kirjoittaneen myös Aristoteleen teoksista "Taivaasta" ja "Tulkinnasta" sekä Platonin "Timaioksesta". Hän kirjoitti myös tutkielman Hermogenes Tarsoslaisen teoksesta "Staseis". Hänen filosofiset näkemyksensä olivat samanlaiset kuin Prokloksella, joka kunnioitti häntä suuresti ja jätti jälkeensä käskyn, että heidät tulisi haudata samaan hautaan.


title: Kerettiläisyys

text: Kerettiläisyys eli virallisesta uskonopista poikkeava harhaoppi ("heresia", kreikan sanasta , "hairesis" < , "haireomai" ’valita’) tarkoittaa uskonnollista vääräoppisuutta.


title: Kerettiläisyys

text: Sanoja "kerettiläinen" (kreik. "hairetikos") ja "harhaoppi" (kreik. "hairesis") käytetään molempia jo Raamatun alkuteksteissä. Paavali käyttää sanaa kerettiläinen kirjeessään Titukselle, Tit. 3:10. Toisessa Pietarin kirjeessä taas käytetään sanaa harhaoppi, 2. Piet. 2:1.


title: Kerettiläisyys

text: Sanaa "kerettiläinen" käytti ensimmäisenä kirkkoisä Irenaeus (noin 130–202) teoksessaan "Harhaoppeja vastaan" ("Contra Haereses") kuvatessaan ja arvostellessaan kristittyjä, joiden näkemykset erosivat hänen omistaan. Myös monet muut kirkkoisät kirjoittivat teoksia harhaoppeja vastaan; näihin kuuluu muun muassa Epifanioksen (noin 315–403) teos "Panarion". Eusebios Kesarealainen (noin 275–339) kirjoitti "Kirkkohistorian" ("Ekklesiastike historia", "Historia Ecclesiastica"), jossa tarkastellaan myös eri oppisuuntauksia. Kerettiläisyys ei ole puolueettomasti määriteltävissä, vaan se voidaan määritellä vain suhteessa oikeaoppisena ("ortodoksisina") pidettyihin näkökantoihin.


title: Kerettiläisyys

text: Tunnetuimpia kerettiläisinä pidettyjä kristinuskon suuntauksia ovat areiolaisuus, ebionitismi, markionismi, montanismi ja gnostilaisuus.


title: Kerettiläisyys

text: Kun kirkko nousi myöhäisessä antiikissa ja keskiajalla merkittäväksi valtatekijäksi ja yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi, tuli kerettiläisyydestä niin maallinen kuin kirkollinenkin ongelma. Maallinen valta katsoi kerettiläisyyden uhkaavan myös itseään, ja ruhtinaat saattoivatkin pyytää kirkollisia laitoksia toimimaan kerettiläisiä vastaan. Joskus he saattoivat jopa murhauttaa kerettiläisiä.


title: Kerettiläisyys

text: 1000- ja 1100-luvulla paavit määräsivät, että harhaoppisuudesta oli rangaistava vankeudella ja omaisuuden takavarikolla. Ruhtinaita, jotka eivät toimineet kerettiläisiä vastaan, uhattiin kirkonkirouksella, jota pidettiin keskiajalla äärimmäisen ankarana rangaistuksena.


title: Kerettiläisyys

text: Kirkko uudisti menetelmiään ja perusti inkvisitio-laitoksen, jonka tehtävänä oli saada kerettiläiset luopumaan harhaopistaan. Inkvisitio aloitti toimintansa harhaoppia vastaan jo vuonna 1231. Kirkkoa huolestuttivat suuret joukkokerettiläiset liikkeet kuten valdolaiset (valdesilaiset), albigenssit ja kataarit. Inkvisiittorien kuulustelumenetelmien ohella kerettiläisiä pyrittiin käännyttämään saarnaamalla.


title: Kerettiläisyys

text: Maalliset valtiaat käyttivät ankariakin keinoja kerettiläisyydestä epäiltyjä vastaan. Heitä saatettiin kiduttaa, jolleivät he suostuneet tunnustamaan kerettiläisyyttään. Jos he tunnustivat eivätkä suostuneet luopumaan uskostaan, heitä saatettiin polttaa roviolla tai hirttää. Ensimmäisen laajamittaisen kerettiläisvastaisen teloituksen katsotaan tapahtuneen jo vuonna 1022, jolloin surmansa sai Orléansissa Ranskassa useita satoja harhaoppisia. Heidän väitettiin muun muassa järjestäneen sukupuoliorgioita öisin – sittemmin kyseinen kuvitelma esiintyy lukuisten harhaoppiepäilysten yhteydessä.


title: Kerettiläisyys

text: Kerettiläisyys ei tarkoita samaa kuin noituus. Noidat luettiin kyllä kerettiläisiksi, mutta yleisimmin kerettiläinen oli toiseen uskontoon kuuluva tai ”Jumalasta luopunut” henkilö. Myös Martti Luther oli kerettiläinen, sillä hänen oppinsa ei ollut katolisen kirkon mukaista. Myös monet uskovaiset ja tieteentekijät leimaantuivat esimerkiksi erheiden perusteella kerettiläisiksi. Yleensä kerettiläiset kuitenkin leimattiin saatanalle sielunsa myyneiksi ihmisiksi.


title: Kerettiläisyys

text: Ortodoksiseen piispanvalaan sisältyy edelleen kohta, jossa vihittävä piispa sanoutuu irti kaikista harhaopeista:


title: Nürnberg

text: Nürnberg on kaupunki Saksan Baijerissa. Se kuuluu Mittelfrankenin hallintopiiriin. Nürnberg on piiritön kaupunki, eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli 526 920 asukasta. Nürnberg on Münchenin jälkeen Baijerin toiseksi suurin kaupunki. Kaupunkiin kiinnikasvaneiden Fürthin, Erlangenin ja Schwabachin kaupunkien kanssa Nürnberg muodostaa Pohjois-Baijerin taloudellisen ja kulttuurisen keskuksen, jonka piirissä asuu noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Nürnbergin metropolialueella asukkaita on yhteensä noin 3,5 miljoonaa.


title: Nürnberg

text: Nürnberg tunnetaan esimerkiksi natsi-Saksan sotarikollisia tuominneesta Nürnbergin oikeudenkäynnistä sekä Wagnerin oopperasta "Nürnbergin mestarilaulajat", mutta sillä on myös pitkä historia Rooman valtakunnan ajoista lähtien. Saksassa Nürnberg tunnetaan myös joulukaupunkina, ja kaupungissa järjestettäville joulumarkkinoille saapuukin vuosittain noin kaksi miljoonaa turistia.


title: Nürnberg

text: Nürnberg on levittäytynyt 115-kilometrisen Pegnitzjoen molemmille puolille. Pegnitz saa alkunsa noin 80 kilometriä koilliseen Nürnbergistä ja halkoo kaupunkialueen noin 14 kilometrin matkalta idästä länteen. Nürnbergin maaperä on hiekkakiveä. Kaupungista pohjoiseen sijaitsee Fränkische Schweiz, "Frankenin Sveitsi", noin 600 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoava vuoristo.


title: Nürnberg

text: Pinta-alaltaan Nürnbergin kaupunki on 186,38 neliökilometrin suuruinen. Kaupungin nykyinen hallinnollinen jako on peräisin vuodelta 1995. Hallintouudistuksen myötä Nürnbergin 87 piiriä lakkautettiin ja niistä muodostettiin viisi uutta kaupunkipiiriä. Hallintotekniset kaupunkipiirit rajoittuvat kuitenkin vain virallisiin yhteyksiin. Nürnbergin asukkaat määrittelevät kaupungin edelleen perinteisten kaupunginosien mukaan.


title: Nürnberg

text: Ensimmäinen maininta Nürnbergistä on kirjoituksessa vuodelta 1050, mutta kaupunkiin oli jo kymmenisen vuotta aikaisemmin rakennettu linna.


title: Nürnberg

text: Vuosina 1050–1571 Nürnberg oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan merkittävimpiä kaupunkeja, jossa keisarikunnan valtiopäivät ja hovi kokoontuivat Nürnbergin linnassa. Vuonna 1219 Saksan Fredrik II teki kaupungista keisarillisen vapaakaupungin. Augsburgin ohella se oli merkittävä kauttakulkupaikka Italian ja Pohjois-Euroopan väliselle kaupalle.


title: Nürnberg

text: 1400- ja 1500-luvuilla Nürnberg oli saksalaisen renessanssin keskus. Vuonna 1525 Nürnbergistä tuli protestanttinen kaupunki. 30-vuotisen sodan jälkeen kaupunki hiipui, mutta nousi taas 1800-luvulla teollistumisen myötä. Saksan ensimmäinen rautatie Nürnbergistä Fürthiin avattiin vuonna 1835.


title: Nürnberg

text: 1933–1938 Nürnbergissä pidettiin NSDAP:n vuotuiset puoluepäivät, koska kaupunki muistutti natseja Saksan muinaisesta mahdista. Albert Speer suunnitteli puoluepäivien paraateja varten Zeppelinfeldin puhujakorokkeen, joka oli Pergamonin alttarin innoittama. Nykyään sitä käytetään Norisringin katuradan katsomona. Ludwig ja Franz Ruff rakensivat lähettyville Colosseumia mukailevan kongressipalatsin, joka jäi keskeneräiseksi.


title: Nürnberg

text: Toisen maailmansodan loppuvaiheessa Yhdysvaltojen joukot valloittivat Nürnbergin, ja siellä järjestettiin Nürnbergin oikeudenkäynti sotarikollisten tuomitsemiseksi.


title: Nürnberg

text: Nürnberg oli renessanssiajan kuuluisan taidemaalarin Albrecht Dürerin kotikaupunki. Talo, jossa hän asui vuosina 1509–1528, on nykyään museo ja suosittu nähtävyys.


title: Nürnberg

text:
Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa kirkot Frauenkirche ja St. Sebald sekä Nürnbergin vanhankaupunginportti Tiergärtnertor.
Paikalliset piparkakut (Nürnberger Lebkuchen) ovat saaneet EU:n nimisuojan.


title: Nürnberg

text: Nürnbergin alla on hiekkakiviseen kallioon louhittuja kellareita, joita aikoinaan on käytetty oluen panemiseen ja säilytykseen. Myöhemmin kellarit menettivät merkityksensä valmistustekniikan kehittyessä. Nürnbergissä on sanonta: ”olut pelasti heidän henkensä”. Ilman näitä vanhoja olutkellareita olisi suuri osa Nürnbergin asukkaista kuollut toisen maailmansodan aikaisissa pommituksissa. Valtaosa Nürnbergistä pommitettiin maan tasalle. Kuitenkin todella vähän ihmisiä kuoli pommitusten aikana, sillä he olivat kaupungin alla olevien olutkellarien suojassa.


title: Nürnberg

text: Kaupungin perinteikäs jalkapallojoukkue 1. FC Nürnberg pelaa Saksan Bundesligassa.


title: Nürnberg

text: Nürnbergissä kulkee metro (U-Bahn) ja S-Bahn-paikallisjunajärjestelmä. Tärkein kaukojunien asema on Nürnbergin päärautatieasema. Nürnbergissä on myös lentoasema.


title: Orléans

text: Orléans on Loiret’n departementin pääkaupunki Ranskassa. Vuonna 2006 Orléansin asukasluku oli 113 130. Ranskan pisin joki, Loire, virtaa kaupungin läpi.


title: Orléans

text: Orléans on merkittävä teollisuus- ja kauppakaupunki. Orléans on myös merkittävä matkailukaupunki, ja sieltä löytyvät muun muassa Jeanne d'Arc -museo, 1530-luvulta oleva raatihuone sekä myöhäisgoottilainen 1200-luvulta oleva katedraali. Orléansin yliopisto perustettiin vuonna 1961.


title: Orléans

text: Orléans oli alun perin kelttiläinen kaupunki, jota roomalaiset kutsuivat nimellä "Aurelianum". Vuosina 1428–1429 Orléans oli englantilaisten piirittämä, mutta Jeanne d'Arc, "Orléansin neitsyt", valloitti kaupungin takaisin ranskalaisille.


title: Orléans

text: "Orléans" on myös ranskalaisen kuningassuvun haarojen nimitys. Nykyisen herttuallisen "Bourbon-Orléansin" suku alkaa Ludvig XIV:n veljestä Philipistä, joka sai Orléansin kaupungin läänityksenä. Eräs hänen jälkeläisistään, Ludvig Filip, liittyi vallankumouksellisiin vuonna 1789.


title: Shinkansen

text: Shinkansen (, kirjaimellisesti ’uusi runkolinja’) on Japanin suurnopeusjunaverkko. Se liittää Japanin eri alueet Honshūn, Kyūshūn ja Hokkaidōn saarilla toisiinsa ja maan pääkaupunkiin Tokioon. Shinkansen-linjoja liikennöi viisi JR-rautatiekonserniin kuuluvaa yritystä.


title: Shinkansen

text: Ensimmäinen Shinkansen-linja Tōkaidō Shinkansen avattiin maan merkittävimpien talouskeskusten, Tokion, Nagoyan ja Osakan välille vuonna 1964 Tokion olympialaisten alla. Lempinimi ”luotijuna” yleistyi junien nopeuden ja luotia muistuttavan nokan vuoksi. Myöhemmin Shinkansen-verkkoa on laajennettu Osakasta länteen Fukuokaan ja Kagoshimaan sekä Tokiosta pohjoiseen Tōhokun alueelle ja Hokkaidōlle saakka.


title: Shinkansen

text: Shinkansen-järjestelmän piirteitä ovat nopeuden lisäksi turvallisuus, luotettavuus ja suuri kapasiteetti. Tōkaidō Shinkansen kuljetti 50 vuodessa noin 5,6 miljardia matkustajaa, mutta linjalla ei ole sattunut yhtäkään kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Vuonna 2015 junien keskimääräinen myöhästyminen oli 0,2 minuuttia. Linjan kapasiteetti Tokion ja Osakan välillä oli vuonna 2017 noin 12 kertaa suurempi kuin lentoliikenteellä, 452 000 matkustajaa päivässä.


title: Shinkansen

text: Shinkansenin ja sen saaman lempinimen ”luotijuna” () juuret ovat toista maailmansotaa edeltävissä hankkeissa yhdistää Japani nopealla rautatieverkolla Koreaan ja Kiinaan. Maan toipuessa sodan tuhoista 1950-luvulla suurnopeusjunahanke käynnistettiin uudelleen. Koska tavanomaiset rautatielinjat kulkivat mutkittelevia, vuoristoisia reittejä, suurempien nopeuksien saavuttaminen vaati niistä erillisen verkoston rakentamista.


title: Shinkansen

text: Ensimmäiset Shinkansen-linjat rakensi vuonna 1987 yksityistetty Japanin valtionrautatiet. Tokion ja Osakan yhdistävän, historiallista Tōkaidō-tietä ja Tōkaidō-päälinjaa seurailevan Tōkaidō Shinkansenin rakentaminen alkoi vuonna 1959 ja saatiin päätökseen ennen Tokion olympialaisia vuonna 1964. Linjalla otettiin käyttöön useita teknisiä innovaatioita ja maan tavanomaisista rautateistä poikkeavia ratkaisuja: leveämpi raideleveys (1 435 mm kapeamman 1 067 mm sijaan), 25 kilovoltin vaihtovirta, kulunvalvontatekniikka, 1 500 metrin pituiset yhteen hitsatut kiskot, jätteen säilövät käymälät ja niin edelleen. Uusi rata rakennettiin täysin ympäröivästä liikenteestä eristetyksi vähintään 2 500 metrin kääntösätein. Vuodesta 1965 alkaen sillä voitiin ajaa junia 210 km/h maksiminopeudella, ja Tokion ja Osakan välinen matka-aika lyheni kuudesta tunnista 3 tuntiin ja 10 minuuttiin.


title: Shinkansen

text: Tōkaidō Shinkansenin menestys rohkaisi toteuttamaan suunnitelman koko maan laajuisesta suurnopeusjunaverkostosta. Shinkansenia laajennettiin 1970-luvulla länteen: San’yō Shinkansenin ensimmäinen osuus Osakasta Okayamaan valmistui 1972 ja Fukuokaan sitä jatkettiin vuonna 1975. 1980-luvun alussa avattiin ensimmäiset linjat Tokiosta pohjoiseen: Niigataan johtava Jōetsu Shinkansen ja Moriokaan saakka ulottuva Tōhoku Shinkansen. Jälkimmäistä jatkettiin vielä pohjoisemmaksi Aomoriin vuonna 2010, ja vuonna 2016 avattiin sen jatke, Tsugarunsalmen alittavan Seikan-tunnelin kautta Hokkaidōlle kulkevan Hokkaidō Shinkansenin ensimmäinen osuus. Sitä aiotaan jatkaa Sapporoon saakka: tämän osuuden rakennustyöt aloitettiin vuonna 2012.


title: Shinkansen

text: Shinkansen-verkostoa on laajennettu myös Kyūshūlle: saaren pohjoisosasta Fukuokasta eteläosaan Kagoshimaan johtava Kyūshū Shinkansen valmistui koko pituudeltaan vuonna 2011. Sen Nagasakiin johtavan haaran rakennustyöt aloitettiin vuonna 2008. Japanin keskiosissa avattiin Tokiosta Naganoon johtava linja vuonna 1997. Sitä jatkettiin Japaninmeren rannikolle Kanazawaan nimellä Hokuriku Shinkansen vuonna 2015. Näiden linjojen lisäksi 1990-luvulla avattiin kaksi Tōhoku Shinkansenista haarautuvaa "Mini-Shinkansenia": toinen Akitaan (Akita Shinkansen) ja toinen Yamagataan (Yamagata Shinkansen). Nämä linjat käyttävät tavanomaisia rautatielinjoja, joille on rakennettu kolmas kisko leveämpää 1 435 mm raideleveyttä käyttäviä Shinkansen-junia varten. Linjojen nopeus on tavanomaisen ratageometrian vuoksi muita Shinkansen-linjoja hitaampi.


title: Shinkansen

text: Shinkansen-verkoston laajentuessa sen ja sillä liikkuvan junakaluston tekniikkaa on jatkuvasti kehitetty. Tavoitteita ovat olleet nopeuden kasvattaminen, turvallisuuden ja matkustusmukavuuden lisääminen, energiankulutuksen vähentäminen ja huollon automatisointi. 300-sarjan Shinkansen-junat olivat 30 prosenttia aiempia junia energiatehokkaampia, N700-sarjan junat vielä 25 prosenttia tehokkaampia. Myös junien aerodynamiikkaa on parannettu ja ne ovat aiempaa hiljaisempia.


title: Shinkansen

text: Shinkansen-verkostolla on ollut suuria vaikutuksia Japanin talouteen ja ihmisten liikkumiseen sekä kansallisella että paikallisella tasolla. Shinkansen on mahdollistanut voimakkaan kaupungistumisen ja talouskehityksen sen asemien ympäristössä. Suurnopeusjunaverkon on arvioitu säästäneen huomattavan määrän liikkumiseen kuluvaa energiaa ja vähentäneen hiilidioksidipäästöjä; alle 4 tuntia kestävillä matkoilla Shinkansen onkin vallannut lentoliikenteeltä ylivoimaisen markkinaosuuden. Toisaalta suurella nopeudella liikkuvat junat tuottavat melusaastetta, jota on yritetty eri keinoin hillitä. Kriitikot ovat syyttäneet Shinkansenia väestön keskittymisestä maan suuriin kaupunkeihin, mutta toisaalta sen voi todeta helpottaneen matkailua, yhteydenpitoa ja liike-elämää.


title: Shinkansen

text: Varsinaisia Shinkansen-linjoja on seitsemän. Käytännössä Tōkaidō, San’yō ja Kyūshū Shinkansen muodostavat Tokiosta länteen yhtenäisen linjan, jolla voidaan liikennöidä samoilla junilla, vaikka linjat ovatkin eri rautatieyhtiöiden hallussa. Sen sijaan Tōhoku Shinkansenille ei ole Tokiossa Tōkaidō Shinkansenilta suoraa yhteyttä. Hōkkaidō Shinkansen muodostaa vastaavasti suoran jatkeen Tōhoku Shinkansenille.


title: Shinkansen

text: Käytössä on kaksi Mini-Shinkansen-linjaa: ne ovat tavanomaisia rautatielinjoja, joiden raideleveyttä on muutettu ja tasoa parannettu Shinkansen-kalustolla liikennöitäväksi.


title: Shinkansen

text: Käytössä on lisäksi kaksi lyhyttä Shinkansen-kalustolla liikennöitävää Shinkansen-tasoista linjaa, jotka on kuitenkin luokiteltu tavanomaisiksi rautatielinjoiksi.


title: Mithra

text: Mithra eli Mitra oli muinaispersialainen, alkujaan intialainen jumala. Hän oli aluksi mahdollisesti auringon jumala, mutta myöhemmin hänet käsitettiin myös valan ja uskollisuuden jumalaksi sekä totuuden ja oikeuden suojelijaksi. Ensimmäisinä vuosisatoina ajanlaskun alun jälkeen Mithran palvonta levisi Rooman valtakunnassa saaden kannatusta varsinkin sotilaspiireissä ja muuttui samalla salaseuralaisuudeksi. Varhaisimpia mainintoja Mithrasta on vuodelta 1380 eaa. olevassa Heettiläisten kuninkaan Suppiluliuma I:n ja Mitannin kuninkaan Mativatsan välisessä rauhansopimuksessa.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV Kaunis () (1268 – 29. marraskuuta 1314, Fontainebleau) oli Ranskan kuningas 1285–1314. Hän oli yhdestoista niin sanotun suoran Kapeting-dynastian hallitsija. Hän oli myös Navarran kuningas nimenään Filip I.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV oli Ranskan kuninkaan Filip III Rohkean (1245–1285) ja hänen ensimmäisen puolisonsa Isabella Aragonialaisen (1247–1271) toiseksi vanhin poika, joka eli täysi-ikäiseksi. Filip IV kutsuttiin myös nimellä ”rautakuningas” tai ”marmorikuningas”, jotka kuvasivat hänen vakavaa ja ankaraa henkilöään. Eräs hänen ankarimmista arvostelijoistaan, Pamiersin piispa Bernard Saissat, sanoikin hänestä: ”komein mies tässä maailmassa, mutta ei pysty muuhun kuin tuijottamaan muita kuin pöllö”. Filip IV:een kohdistui hänen hallitsija-aikanaan runsaasti kritiikkiä, jopa paavi Bonifacius VIII piti häntä rahanväärentäjänä.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip Kaunis oli Ranskan kuninkaista varmasti edeltäjiään paremmin koulutettu. Kunnia tästä lankeaa Gilles de Rome -nimiselle oppineelle, joka saapui Italiasta opiskelemaan Pariisiin. Vanhemman veljensä kuoltua (1276) tuli Filipistä kruununperillinen, minkä vuoksi hän joutui erityisen opetuksen kohteeksi. Gilles de Rome edusti aristotelista tomismia, ja hänen huolekseen annettiin tulevan monarkin opillinen sivistäminen. Ennen vuotta 1285 Gilles kirjoitti teoksen ”"Du gouvernement des princes"”, joka on ollut keskeinen teos myös myöhempien hallitsijoiden koulutuksessa. Keskeistä de Romen teoksessa ja opetuksessa oli harkitsevaisuuden korostaminen; sen perusteella hän määritteli niin sodankäynnin onnistumisen kuin ruhtinaan muunkin menestyksen.


title: Filip IV (Ranska)

text: Kuten Jean Favier toteaa, koko Filip Kauniin poliittinen psykologia toimi sen kuninkuuden karisman perusteella, jota hänen "kuninkaan voitelunsa" oli tuonut mukanaan. Voitelussa ei ollut kyse vain käsien voitelusta, kuten oli tavallista toimijoiden tapauksessa, vaan myös pään voitelusta, kuten oli tapana tehdä piispoille. Voitelu suoritettiin Reimsin katedraalissa ja saman kaupungin Pyhän Remyn basilikassa pyhällä öljyllä, joka ei koskaan vähentynyt ja sitä käytettiinkin vain yksi tippa joka sukupolven aikana. Näin kuninkaasta tuli Herran voideltu ja erilainen yksilö.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip Kaunista voidaan pitää modernina kuninkaana, koska hän perusti niin sanotun ”arrière-ban” -armeijan, eli ulotti armeijavelvollisuudet myös vasallien omiin vasalleihin ja sotilaisiin ja loi samalla myös vastaavan rahoituskeinon eli veron. Kuitenkin Filip Kaunis on tunnettu monarkkina, joka loi entistä keskitetymmän hallintokoneiston ja perusti erillisen, virkamieskuntaan pohjautuvan hallintokoneiston.


title: Filip IV (Ranska)

text: Kuningas ympäröi itsensä pätevillä neuvonantajilla, jotka näyttelivät keskeistä roolia hän politiikassaan. Nämä lainsäätäjät ja neuvonantajat olivat kokeneet tulemisensa vallan läheisyyteen jo Filip Augustuksen aikana, mutta heille ei oltu suotu samaa roolia kuin Filip Kauniin aikana. Neuvonantajat olivat opiskelleet roomalaista oikeutta, ja sen vahvasta vaikutuksesta he pyrkivät muuntamaan feodaalimonarkian entistä selvemmin kohti absoluuttista monarkiaa. Myös hallinnon keskittäminen oli tullut perintönä Ludvig IX Pyhältä, joka oli tehnyt ensimmäisiä toimenpiteitä asiassa.


title: Filip IV (Ranska)

text: Aiemmin kuningaskunnan hallinto oli ollut yksi suuri kokonaisuus, joka käsitti kuninkaan hovin. Nyt siitä muodostettiin kolme yksikköä:Filip Hyvä kutsui ensimmäiset säätyjen yleiskokouksen koolle 10. elokuuta 1302, jotka vakuuttivat hänelle tukeaan taistelussa paavinvaltaa vastaan. Valtiopäivistä ei kuitenkaan muodostanut kovin merkittävää tekijää; itsevaltiutta kohden mentäessä ne lopulta lopetettiin kokonaan.


title: Filip IV (Ranska)

text: Uudistustensa myötä Filip Kauniista tuli omana aikanaan erittäin epäsuosittu hallitsija. Tämän lisäksi Filip Kaunis loi perinteen kolmen yhteiskuntaluokan edustajien kokouksesta: papisto, aatelisto ja porvaristo. Tämä säätyvaltiopäivin edeltäjä ei kokoontunut kuin hyvin tärkeissä tapauksissa, ja sillä oli erittäin rajoitut valtaoikeudet. Kuningas ja hänen neuvonantajansa ei odottaneet siltä muuta kuin esittelemiensä asioiden hyväksymistä ja moraalista tukea valtakuntaa koskevien tärkeiden asioiden hoidossa.


title: Filip IV (Ranska)

text: Näin ollen Filip Kauniin aikana Ranska otti etäisyyttä varsinaiseen feodaalihallinnon aikaan ja alkoi vähitellen rakentaa byrokraattista ja modernia hallintojärjestelmää. Tämän kehityksen seurauksena olivat lukuisat kapinoinnit, sillä keskusjohtoiseksi muuttuva monarkkia ei tyydyttänyt suurten feodaalivasallien toiveita. Uudet verot saivat porvariston nousemaan kapinaan hallintoa vastaan; kapinointiin liittyivät myös maanviljelijät, joita ärsyttivät erilaiset verot ja maksut.


title: Filip IV (Ranska)

text: Kuninkaan neuvonantajista kaikkein vaikutusvaltaisimmat olivat Guillaume de Nogaret ja Enguerrand de Marigny. Heistä Guillaume de Nogaret oli kotoisin Languedocin maakunnasta ja toimi Montpellier’n yliopiston roomalaisen oikeuden professorina ennen astumistaan Filip Kauniin palvelukseen vuonna 1292. Hänestä tuli kuninkaan neuvonantaja vuonna 1295 ja sinetinvartija vuonna 1307. Hänen sanotaan johtaneen kuninkaallista politiikkaa koko 1300-luvun alun ajan. Hänen keskeisin toimintansa oli puolustaa kuninkaallista valtaa ja politiikkaa ja kasvattaa kuninkaan valtaa valtakunnan sisäisissä asioissa, mikä ei suinkaan lisännyt hänen kansansuosiotaan.


title: Filip IV (Ranska)

text: Kuningas ei ollut enää pelkästään lääninherran ("suzerain") vaan hän oli tyypillisesti monarkki ("souverain"). Tämä oli seurausta kuninkaan omassa hallinnassa olevan alueen laajenemisesta, josta puolestaan seurasi kuninkaan vaikutusvallan suora kasvu. Ensinnäkin avioliittonsa kautta hän sai hallittavakseen niin Navarran kuningaskunnan kuin myös Champagnen kreivikunnan, joiden ainoa perijä oli hänen vaimonsa, joka oli orpo ja saanut siten hallittavakseen mainitut alueet. Vuonna 1286 Filip Kaunis osti Chartesen kreivikunnan, ja vuonna 1312 Lyonin kaupungin porvarit häikäistyneinä kuningasvallan arvovallasta ja voimakkuudesta, anoivat kaupunkinsa kuninkaallisen suojelukseen.


title: Filip IV (Ranska)

text: Valtakunnan suurena ongelmana säilyi Flanderin kreivikunnan alue. Filip IV Kaunis ei koskaan onnistunut lannistamaan asukkaiden vastarintaa, ja he käyttivät hyväkseen jokaista tilaisuutta itsenäisyytensä laajentamiseen.


title: Filip IV (Ranska)

text: Furnesin taistelu käytiin 9. elokuuta 1297, ja siinä Flanderin kreivi joutui ranskalaisten vangiksi, ja hänen joukkonsa pakotettiin perääntymään. Vihollisuudet päättyivät Vyve-Saint-Bavon rauhaan, jossa Filip Kauniin vastustajina olivat Englannin kuningas ja tämän kanssa liittoutunut Flanderin herttua, joka oli huolissaan Ranskan kuninkaan Flanderin kaupunkien porvaristoa kohtaan osoittamasta tuesta. Flanderin kreivi oli eräs harvoista jäljellä olevista feodaaliruhtinasta ja etsi monelta suunnalta tukea taisteluun Ranskan kuninkaiden hegemoniapyrkimyksiä vastaan.


title: Filip IV (Ranska)

text: Bruggen aamumessu


title: Filip IV (Ranska)

text: Ranskalaisten miehitettyä Flanderin kreivikuntaa 6 vuoden ajan, nousivat flanderilaiset kapinaan ranskalaisten tyranniaa vastaan 18. huhtikuuta 1302. Kaikki Bruggen kaupungin alueella asuvat yli 1000 ranskalaista sotilasta tapettiin aamuvarhaisella kasarmeihinsa. Tekoon syyllistyivät kaupungin porvarit ja käsityöläiset. Porvarit kiersivät aamuvarhain kaupungin talot ja pakottivat asukkaat sanomaan "Schild een vrijend" (”kilpi ja ystävä” flaamiksi). Ne, jotka eivät osanneet sanoa tätä oikein, tapettiin. (Samaa šibboletia käytettiin 1944 Hollannin vastarintaliikkeessä tunnistettaessa Gestapon agentteja.)


title: Filip IV (Ranska)

text: Kultaisten kannusten taistelu


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip Kaunis lähetti ratsuväkensä eliittijoukot palauttamaan järjestystä ja kostamaan suuren tappion aiheuttaneen hyökkäyksen. Robert d’Artoisin johtamat joukot kärsivät murskaavan tappion Koortrijkin (Coutrain) kaupungin luona ja voittonsa merkiksi flaamit ripustivat 11. heinäkuuta 1302 Koortrijkin Notre-Damen kirkon kattoon sotasaaliksi saadut 4000 kannusta. Flaamien jalkaväki oli järjestynyt suureksi falangiksi maastoon, johon oli kaivettu esteitä ja vedellä täytettyjä hautoja. Ranskalaisten ratsuväki houkuteltiin rynnäkköön, ja se ratsasti suoraan vesiesteisiin. Hevoset hukkuivat niihin, ja vastarynnäkön tehnyt flaamien jalkaväki kukisti raskaasti haarniskoidut ritarit, jotka eivät vesiesteitä täynnä olleessa maastossa kyenneet puolustautumaan, eivätkä järjestäytymään rintamaan taistellakseen jalan.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip Kauniin hetki koitti 18. heinäkuuta 1304, kun hän suoritti invaasion Flanderiin. Hän saavutti Mons-en-Pévèlen taisteluissa 18. elokuuta 1304 voiton flaameista. Tällöin hän liitti valtakuntansa yhteyteen Flanderin ranskankieliset alueet Lillen, Douain ja Béthunen. Kuitenkin virallinen liittäminen tapuhtui vasta vuonna 1314 Athis-sur-Orgen rauhassa.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip ei edeltäjiensä tavoin ollut halukas alistumaan paavin valtapyrkimyksille, vaan tahtoi olla suvereeni herra omassa kuningaskunnassaan. Tästä oli väistämättä seurauksena pitkäaikaiseksi muodostunut konflikti paavin kanssa.


title: Filip IV (Ranska)

text: Vuonna 1296 leimahti ensimmäinen konflikti, kun Filip määräsi papiston maksamaan veroja. Paavi protestoi vedoten bullaan, joka kielsi kuningasta verottamasta papistoa, mutta paavin piti antautuman maallisen ruhtinaan edessä. Vuonna 1301 Filip pidätytti erään piispoista, minkä seurauksena paavi nostatti voimakkaan vastarinnan Filipin harjoittamalle politiikalle. Paavi kutsui kaikki Ranskan piispat valmistelemaan Ranskan kuningaskunnan reformia ja sen kuninkaan rankaisemista. Suurin osa piispoista jätti kuitenkin noudattamatta kehotusta. Syynä olivat heidän näkemyksensä niin sanotusta gallikaanisesta kirkosta, jonka mukaan kirkko ei saanut olla missään vaiheessa riippuvaisempi paavista kuin valtakunnan kuninkaasta.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV joutui vuonna 1302 riitaan paavi Bonifacius VIII:n kanssa. Paavi vaati bullassaan "Unam Sanctum" kaikkien elollisten alistumista paavin tahtoon. Saadakseen tukea taistelussa paavia vastaan Filip IV kutsui kokoon valtiosäädyt ("États généraux"). Bonifaciuksen vaatimukset ja sekaantuminen politiikkaan johtivat lopulta vakavaan välirikkoon. Filip IV:n kansleri, Guillaume de Nogaret, julisti Bonifaciuksen harhaoppiseksi, ja paavi puolestaan julisti Filip IV:n pannaan. Filip antoi vangita Bonifaciuksen 7. syyskuuta vuonna 1303 Anagnin kylässä Italiassa, jossa paavi oli viettämässä kesäänsä. Paavi Bonifacius VIII kuoli pian vapauttamisensa jälkeen.


title: Filip IV (Ranska)

text: Paavi Bonifacius VIII:n seuraajat Benedictus XI (1303–1304) ja Klemens V (1305–1314), joka oli entinen Bordeaux’n piispa, halusivat lopettaa paavin ja Ranskan välisen konfliktin. Kuitenkin he epäilivät ja pelkäsivät Roomassa vallalla ollutta ranskalaisvastaista ilmapiiriä. Näin paavit muuttivat Avignonin kaupunkiin, joka oli jo aiemmin ollut osittain paavien hallitsema. Paavit jäivät kaupungin asukkaiksi aina vuoteen 1376 saakka. Tätä aikaa kutsutaan Avignonin vankeudeksi.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV Kauniin voitto paavinvallasta varmisti kristillisten kuninkaiden täydellisen itsenäisyyden suhteessa paaveihin.


title: Filip IV (Ranska)

text: Vuoden 1306 kapinoiden yhteydessä Filip IV Kaunis oli paennut Temppeliherrojen turvaan, ja sen Temppeliherrat soivat hänelle siitä suurempaa numeroa tekemättä. Tähän nöyryytykseen on lisättävä vielä Filipin oma halu Temppeliherrojen jäsenyyteen, joka häneltä kuitenkin evättiin. Lisäksi Filip Kauniilla oli pysyvä rahapula, jota hänen jatkuvat sotansa vaativat; hänellä ei ollut keinoja lisätä papiston verotusta, ja hän oli ajanut pois maasta juutalaiset ja lombardit, joiden omaisuuden hän oli takavarikoinut. Nämä operaatiot eivät olleet tuottaneet kuitenkaan riittävästi varoja valtion kassaan.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV oli velkaantunut pahasti Temppeliherrain ritarikunnalle, ja hän päätti hyökätä tätä oman aikansa pankkiirijärjestelmää vastaan. Varhain 13. lokakuuta 1307 Guillaume de Nogaret’n johtamat joukot suorittivat salaisen operaation ja pidättivät lähes kaikki Ranskan alueella olleet temppeliherrat. Seuranneessa oikeudenkäynnissä, jossa käytettiin kiduttamalla saatuja todisteita, noin 50 temppeliherraa poltettiin roviolla. Heitä syytettiin kerettiläisyydestä, sodomiasta ja moraalittomuudesta. Myös järjestön suurmestari Jacques de Molay tuomittiin roviolle vuonna 1314. Samalla Temppeliherrojen hallinnassa ollut omaisuus takavarikoitiin. Filip IV sai paavi Klemens V:n asettumaan Avignoniin 1309, ja vuonna 1312 hän taivutteli Klemens V:n suostumaan siihen, että Temppeliherrain ritarikunta hävitettiin lopullisesti.


title: Filip IV (Ranska)

text: Legendan mukaan kovaonninen Jacques de Molay olisi viime sanoikseen haastanut sekä paavin että Filip IV:n vastaamaan teoistaan vielä vuoden sisällä Jumalan eteen taivaalliseen tuomioistuimeen.


title: Filip IV (Ranska)

text:
Puoliso:
Filip IV avioitui 14. elokuuta 1284 Johanna Navarralaisen (1273–1305), Navarran kuninkaan Henrik I:n ja Artoisin Blanchen vanhimman ja ainoan lapsen kanssa, ja Filip sai itselleen avioliiton myötä tittelin Navarran kuningas. Jeanne oli hallinnut Navarraa äitinsä holhoojahallinnon alaisuudessa jo vuodesta 1274 lähtien.