title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisyysoikeus neuvotteli tuomioista runsaan viikon ajan käymällä läpi kertynyttä aineistoa, suoritti koeäänestyksen 15. helmikuuta ja sai seuraavana päivänä valmiiksi tuomion, joka oli tarkoitus julistaa 18. helmikuuta. Oikeuden ennakkopäätös, joka olisi vapauttanut Kivimäen ja tuominnut Rytin kahdeksan, Rangellin viiden ja muut 2–3½ vuoden vankeusrangaistuksiin, sai valvontakomission puuttumaan asiaan ja vaatimaan tuomion lykkäämistä. Oikeudelle tuli käsin kirjoitettu viesti, jonka kerrottiin olevan referaatti Paasikiven valvontakomission varapuheenjohtajalta Savonenkovilta 17. helmikuuta saamasta puhelinviestistä. Viesti oli kirjoitettu yläreunastaan vinoksi repäistylle lehtiön sivulle, eikä siinä ollut otsikkoa, päiväystä eikä allekirjoitusta. Viestin mukaan Ryti, Rangell, Linkomies, Tanner ja Kivimäki oli tuomittava 5−10 vuoden vankeusrangaistuksiin. Valvontakomissiolla ei kerrottu olevan omaa mielipidettä Ramsayn, Kukkosen ja Reinikan suhteen, mutta näidenkään tuomioilla ei saanut olla ”"vain symbolinen karaktääri"”. Viesti päättyi varoitukseen, jonka mukaan vielä oikeuden viimeisessä istunnossa esitetty kanta Neuvostoliiton aloittamista sotatoimista Suomea vastaan olisi ”"panettelua ja sillä on Neuvostoliiton vastainen karaktääri"”. Syytetyt ja heidän asianajajansa eivät saaneet nähdä paperia, joka pysyi salassa aina vuoteen 1956 asti, kunnes kirjailija Yrjö Soini löysi sen oikeudenkäyntiasiakirjojen joukosta. Soini on esittänyt että viesti olisi tosiasiassa ollut suomalaisten kommunistien, ei Valvontakomission työtä, koska se ei hänen mielestään ollut virallinen asiakirja. Ison-Britannian Helsingin-suurlähettiläs Shepherd kävi 19. helmikuuta ulkoministeri Enckellin luona ilmaisemassa henkilökohtaisena mielipiteenään, että valvontakomission suosittelemia rangaistuksia oli pidettävä lievinä.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Juuri ennen kuin oikeus sai valmiiksi lopullisen tuomion, sille toimitettiin vielä 20. helmikuuta Suomen Lontoon-suurlähettilään Eero Wuoren sähke, jonka mukaan Britannian ulkoministeriö oli varoittanut Suomea Neuvostoliiton reaktioista, mikäli rangaistukset olisivat olleet liian lieviä. Yrjö Soini on epäillyt, että sähkeen takana olisi ollut myöhemmin paljastunut kommunistinen soluttuma Britannian ulkoministeriössä (ns. Cambridgen viitoset).


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Tämän jälkeen oikeus päätyi kannattamaan valvontakomission vaatimia vähimmäisrangaistuksia. Tuomion ratkaisi oikeuden maalaisliittolaisten jäsenten Riikosen, Alestalon ja Pilppulan siirtyminen kannattamaan kansandemokraattisten jäsenten Kuusisen, Pekkalan ja Uusitalon mielipidettä; nämä puolestaan olivat jonkin verran tinkineet alkuperäisistä vaatimuksistaan. Oikeuden päätös ei ollut yksimielinen, sillä neljä oikeuden jäsentä - Toivonen, Hakala, af Heurlin ja Tuurna - katsoi ettei kukaan syytetyistä ollut syyllistynyt lainvastaisuuteen. Lopullisen tuomion perustelujen sanamuodoksi tuli oikeuden RKP:hen kuuluneen jäsenen Thermanin lausunto.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Lopulliset, 21. helmikuuta 1946 julistetut tuomiot olivat:


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Tuomitut suorittivat rangaistuksensa Helsingin keskusvankilassa.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisyysoikeudenkäynnin pöytäkirjoista kertyi neljä suurta kansiota, joissa oli yhteensä 2 293 sivua, ja niiden liitteistä viisi vastaavankokoista kansiota.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Julkinen sana kommentoi oikeudenkäynnin päättymistä ja langetettuja tuomioita vaihtelevasti. Porvarillisten ja sosialidemokraattisten lehtien kirjoituksissa oli kantavana teemana toivomus, että nyt olisi poistunut ratkaiseva sisä- ja ulkopoliittinen este lopulliseen rauhansopimukseen pääsyn tieltä. Sen sijaan äärivasemmiston lehdet Työkansan Sanomat ja Vapaa Sana vertasivat syytettyjen saamia tuomiota Saksan miehityksen kokeneissa maissa ja Saksan entisissä vasallivaltioissa langetettuihin tuomioihin ja pitivät niitä lievinä. Samoin ne arvostelivat jyrkästi varsinkin niitä oikeuden jäseniä, jotka olivat koko oikeudenkäynnin ajan vaatineet kaikkien syytettyjen vapauttamista. Oikeudenkäynnin päättyminen huomioitiin myös ulkomaiden lehdistössä, ja esimerkiksi Yhdysvaltain suurimpiin kuulunut sanomalehti The New York Times kirjoitti: "”Tuomittujen suomalaisten johtajien traaginen erehtyminen tapahtui, kun he, saadakseen [talvisodassa] menetetyt maa-alueet takaisin, lyöttäytyivät yhteen Hitlerin kanssa. Silloin he eivät ainoastaan yliarvioineet Saksan voimavaroja, vaan myös käsittivät väärin sen suuremman selkkauksen luonteen, johon he maansa johdattivat.”"


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisyysoikeuden syytteet valmistellutta tutkijalautakuntaa johtanut oikeusneuvosmies Onni Petäys ampui itsensä vajaa kuukausi tuomioiden julkistamisen jälkeen, 17. maaliskuuta 1946. Petäyksen kerrottiin joutuneen ennen oikeudenkäyntiä ja sen aikana ylivoimaiseen hermopaineeseen ja Neuvostoliiton suoranaisen painostuksen kohteeksi.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Neuvostoliiton ratifioitua Pariisin rauhansopimuksen 29. elokuuta 1947 ja valvontakomission poistuttua Suomesta saman vuoden syyskuun lopulla, lyhimmän vankeusrangaistuksen saaneet Kukkonen ja Reinikka päästettiin ehdonalaiseen vapauteen lokakuussa 1947, jolloin he olivat suorittaneet 5/6 määrätystä rangaistuksesta. Kahden ja puolen vuoden tuomion saanut Ramsay pääsi vankilasta jouluna 1947. Loput miehistä pääsivät ehdonalaiseen vapauteen lain sallimalla tavalla sitä mukaa kuin he olivat suorittaneet puolet rangaistuksestaan. Viimeisenä vankilasta ulos pääsi Rangell 21. helmikuuta 1949. Toukokuussa 1949 presidentti J. K. Paasikivi armahti syksystä 1948 lähtien sairaalassa olleen Risto Rytin terveydellisistä syistä; samalla hän armahti vielä ehdonalaisessa vapaudessa olleet Rangellin, Tannerin, Linkomiehen ja Kivimäen. Normaalin vapauttamiskäytännön mukaan Ryti olisi päässyt vankilasta vasta helmikuussa 1951, mutta hänet oli vaikean sairauden vuoksi jo lokakuussa 1948 siirretty Kivelän sairaalaan. Rytille itselleen armahduspäätös merkitsi käytännössä vain sitä, että vartijoina olleet poliisit poistuivat sairaalan eteisestä.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisinä tuomittujen vapauttaminen rangaistusten loppuosista merkitsi sitä, että he saivat takaisin menettämänsä kansalaisluottamuksen. Näin Linkomies ja Kivimäki saattoivat palata hoitamaan professuurejaan Helsingin yliopistossa, ja vaalikelpoisuuden palautumisen myötä Tanner nousi jälleen eduskuntaan vuoden 1951 ja Kukkonen vuoden 1954 vaaleissa. Myös muut palasivat erilaisiin julkisiin virkoihin ja tehtäviin lukuun ottamatta Rytiä, joka vetäytyi julkisuudesta ja vietti viimeiset vuotensa kotonaan Kaivopuistossa.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Omat näkemyksensä sotasyyllisyysprosessista julkaisivat tuoreeltaan syytettyjen puolustuksen johtaja Hjalmar J. Procopé ja sotasyyllisyystuomioistuimen varajäsen Toivo T. Kaila. Sotasyyllisinä tuomituista Väinö Tanner käsitteli moniosaisessa muistelmasarjassaan laajasti omaa toimintaansa sotavuosiin saakka, mutta vaikeni täysin sotasyyllisyysoikeudenkäynnistä ja vankilavuosistaan. Samoin teki Edwin Linkomies vankilassa kirjoittamissaan, mutta vasta vuonna 1970 julkaistuissa muistelmissaan. T. M. Kivimäki kertoi omassa muistelmateoksessaan vuonna 1965 oikeudenkäynnistä hyvin lyhyesti ja ylimalkaisesti.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisyystuomioita on pyritty purkamaan, mutta oikeuskansleri on katsonut, että perustuslain säätämisjärjestyksessä säädetyn sotasyyllisyyslain (890/45) soveltamisessa sotasyyllisyysoikeudessa ei ole tehty sellaisia oikeudellisia virheitä tai harkintavallan ylityksiä, jotka loisivat riittävän oikeudellisen pohjan hakemukselle tuomion purkamiseksi.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Ensimmäinen yritys tuomioiden purkamiseksi tapahtui vuonna 1956, kun Kokoomuksen kansanedustajat Johannes Wirtanen ja Jaakko Hakala tekivät asiasta eduskuntakyselyn. Silloinen oikeusministeri Arvo Helminen myönsi vastauksessaan, että poikkeuksellisissa oloissa syntyneestä sotasyyllisyyslaista ja seuranneesta oikeudenkäynnistä ”"on varsin erilaisia käsityksiä vallalla"”, mutta sanoi, ettei tuomioiden kumoamiseen ollut syytä ryhtyä, koska se olisi hänen mukaansa ollut vastoin rauhansopimuksen velvoitteita.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisyyslainsäädäntö luotiin länsiliittoutuneiden ja Neuvostoliiton yhteisymmärryksessä.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Kirjailija Yrjö Soini julkaisi keväällä 1956 kuvauksen sotasyyllisyysoikeudenkäynnistä nimellä "Kuin Pietari hiilivalkealla", jossa Agapetuksen nimellä kepeitä näytelmiä ja romaaneja kirjoittanut tekijä pauhasi ankarana moralistina. Soinin teoksen kantava teema oli, että sotasyyllisyysprosessi oli Suomen maaperältä lähtenyt ja pääasiassa kotikommunistien järjestämä näytelmä, jolle Moskova antoi vastahakoisesti vain vähäistä sivustatukea. Soinin mielestä kyseessä oli ennen kaikkea kommunistien ajojahti sosialidemokraatteja ja nimenomaan Väinö Tanneria vastaan sekä viime kädessä vallankaappauksen valmistelu. Rivien välistä teoksesta oli luettavissa kritiikkiä Paasikiveä ja Kekkosta kohtaan. Lisäksi Soini esitti Ison-Britannian suurlähettilään Francis Shepherdin diplomaattisilta kyvyiltään heikoksi ja täysin omaa tahtoa vailla olevaksi valvontakomission juoksupojaksi.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Sotasyyllisyyskysymys oli nuoren tutkijan Jukka Tarkan väitöskirjan aiheena vuonna 1977. Tarkan mukaan liittoutuneet noudattivat yleistä linjaansa myös Suomen suhteen ja olivat Suomea kohtaan jopa lempeitä. Suomalaiset saivat itse tuomita johtajansa, jotka sovittivat vankeusrangaistuksensa siedettävissä oloissa. Samaan aikaan Saksassa, sen entisissä liittolaismaissa ja sen miehittäminä olleilla alueilla johtajia ja yhteistoimintahenkilöitä – niin miehiä kuin naisiakin – tuomittiin säälimättä kuolemaan ja teloitettiin. 1970-luvun ilmapiirissä Tarkan näkemyksiä kiiteltiin miltei laidasta laitaan aina presidentti Urho Kekkosta myöten.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Vuonna 1981 tutkija Hannu Rautkallio julkaisi sotasyyllisyysoikeudenkäynnistä oman tutkimuksensa "Sotasyyllisyysnäytelmä", joka perustui pääosin valvontakomission brittiläisen osapuolen julkisiksi tulleisiin asiakirjoihin. Rautkallion mukaan Britannian passiivinen asenne Suomen sotasyyllisyyskysymykseen ja mukautuminen neuvosto-osapuolen johtoasemaan komissiossa oli sen osalta johdonmukaista suurvaltapolitiikkaa, mutta toisaalta Lontoossa haluttiin estää Suomen ajautuminen Moskovan satelliitiksi. Rautkallio arvosteli melko voimakkaasti Paasikiven toimintaa, mikä oli suomalaisessa poliittisessa kulttuurissa ennenkuulumatonta.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Professori Mauno Jokipii romutti vuonna 1988 lopullisesti niin kutsutun ajopuuteorian, josta yleinen mielipide ja varsinkin porvarillinen Suomi oli pitänyt kiinni koko sotien jälkeisen ajan. Näin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä syytettyjen ja todistajina kuultujen kenraalien lausunnot siitä, ettei Suomessa tiedetty etukäteen Saksan hyökkäyssuunnitelmista Neuvostoliittoon, joutuivat uuteen valoon.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Paljolti Yrjö Soinin linjoille sotasyyllisyysasiassa tulivat Hannu Rautkallio ja Lasse Lehtinen vuonna 2005 julkaisemassaan teoksessa "Kansakunnan sijaiskärsijät". Heidän mukaansa valvontakomission puheenjohtaja Ždanov ei koskaan saanut Stalinilta virallista määräystä prosessin aloittamisesta, vaan se oli Stalinin ”kruununprinssinä” pidetylle Ždanoville arvovaltakysymys samoin kuin omaa uraansa edistämään pyrkineille J. K. Paasikivelle ja Urho Kekkoselle. Lehtisen mukaan Kekkonen muun muassa kirjoitti Hertta Kuusisen kesäkuussa 1945 esittämän välikysymyksen tekstin ja pääministeri J. K. Paasikiven vastauksen siihen. Rautkallio ja Lehtinen järjestivät myös laajan sotasyyllisyysseminaarin Säätytalossa marraskuussa 2005. Jukka Tarkka vastasi Lehtiselle ja Rautkalliolle teoksellaan "Hirmuinen asia" vuonna 2009.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Toisaalta esimerkiksi Urho Kekkosen moniosaisen elämäkerran kirjoittajan, professori Juhani Suomen mukaan Kekkoselle ei koitunut mitään henkilökohtaista etua roolistaan oikeusjutussa, vaan päinvastoin hänet ajettiin pian sen päätyttyä poliittisesti sivuraiteelle. Paasikiven hallitus erosi maaliskuun lopulla 1946 ja Kekkonen joutui syrjään ministerinpaikoilta vuoteen 1950 saakka. Paasikivi ja Kekkonen joutuivat valvontakomission painostamina ajamaan sotasyyllisyyskysymyksen heille erittäin vastenmieliseen lopputulokseen ja he tiesivät joutuvansa syyllistetyiksi siitä loppuiäkseen. Kekkonen saikin sotasyyllisyysprosessin vuoksi pysyvästi päälleen poliittisen oikeiston ja SDP:n tannerilaisen siiven vihat. Suomen mukaan Kekkosen välit sotasyyllisinä tuomittuihin palasivat myöhemmin muodollisen asiallisiksi lukuun ottamatta Väinö Tanneria, joka ei antanut Paasikivelle ja Kekkoselle koskaan anteeksi joutumistaan syytetyksi ja tuomituksi.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Suomessa sotasyyllisyystuomioita on kritisoitu muun muassa sillä perusteella, että taannehtiva lainsäädäntö sekä valtionpäämiesten koskemattomuuden rikkominen olisi Suomen perustuslain ja länsimaisen oikeuskäsityksen vastaista. Yrjö Soini esitti painavimmaksi perusteeksi tuomioiden purkamiselle sen, että ne olisivat vastoin YK:n hyväksymän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 11. artiklaa. Artiklan 2. kohdan mukaan ketään ei saa tuomita teoista tai laiminlyönneistä, jotka eivät kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaan olleet rikollisia niiden tekohetkellä.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Toisaalta muun muassa tutkija Markku Jokisipilä on ihmetellyt sotasyyllisyysoikeudenkäynnin tuomittujen saamaa marttyyriasemaa huomioiden, että heidän kohtalonsa oli muiden hävinneiden valtioiden päämiehiin suhteutettuna lievä ja että samalla sodassa kuoli ja vammautui kymmeniä tuhansia miehiä. Hän on huomauttanut, että monelle tutkijallekin Rytin vallasta syrjäyttäminen ja vankeus vaikuttaa olevan suurempi tragedia kuin 80 000 miehen kuolema. Myös valtiotieteen tohtori Jukka Tarkka on korostanut, että vaikka valtaosa suomalaisista piti sotasyyllisyyskysymyksen ratkaisua kohtuuttomana vääryytenä, sodan jälkipyykki pestiin Suomessa sivistyneemmin ja maltillisemmin kuin missään Saksan miehityksen kokeneessa Länsi-Euroopan maassa, hävinneellä puolella sotineista ja sittemmin rautaesiripun taakse joutuneista valtioista puhumattakaan. Toisaalta Suomen sodanaikaisia johtavia poliitikkoja ei voi verrata esimerkiksi Ranskan ja Norjan saksalaismielisten nukkehallitusten päämiehiin Pierre Lavaliin ja Vidkun Quislingiin. Max Jakobsonin mukaan sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä ei ollut kysymys historiallisesta totuudesta, vaan se oli ”poliittinen sotakorvaus” Neuvostoliitolle.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Asianajaja Kari Silvennoinen haki Väinö Tannerin pojanpojan Ilkka Tannerin asiamiehenä korkeimmalta oikeudelta Tannerin saaman sotasyyllisyystuomion purkua vuonna 2007. Korkein oikeus jätti hakemuksen tutkimatta lokakuussa 2008 sillä perusteella, että korkein oikeus ei ole toimivaltainen käsittelemään hakemusta sotasyyllisyysoikeuden tuomion purkamisesta.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Vuonna 2008 Väinö Tannerin pojanpoika valitti tuomiosta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, ja vuonna 2009 oikeusministeriö päätti tehdä selvityksen sotasyyllisyysoikeudenkäynnistä. Valmistunut selvitys julkaistiin keväällä 2010. Selvityksessä 2010 todettiin, ettei sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä noudatettu oikeusvaltion periaatteita. Laki sotaan syyllisten rankaisemisesta muun muassa rikkoi lainsäädännön taannehtivuuskieltoa. Sotasyyllisyysoikeus oli satunnaisten tuomioistuinten kiellon vastainen. Syytettävät valittiin osittain yhdenvertaisuusperiaatetta loukaten. Oikeudenkäynnissä ei voitu noudattaa syyttömyysolettamaa. Syytettyjen puolustautumismahdollisuuksia rajoitettiin. Lisäksi tuomioistuimeen kohdistui myös voimakas ulkopuolinen painostus.


title: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

text: Huhtikuussa 2012 professori Heikki A. Reenpää ja Karjalan Kuvalehden päätoimittaja Veikko Saksi jättivät presidentti Sauli Niinistölle vetoomuksen sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä langetettujen tuomioiden purkamiseksi.


title: Antti Autti

text: Antti-Matias Antero Autti (s. 15. maaliskuuta 1985 Rovaniemi) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija.


title: Antti Autti

text: Vuonna 2005 Autti voitti half-pipen ja big airin MM-kultaa sekä X Gamesin lumikourukilpailun. Hän pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan ensimmäisenä ei-yhdysvaltalaisena, joka on voittanut X Gamesin. Torinon olympialaisissa 2006 Autti sijoittui viidenneksi lumikourukilpailussa. Häntä pyydettiin myös Vancouverin olympialaisiin 2010, mutta hän jatkoi lumilautailua vapaalaskijana.


title: Antti Autti

text: Joulukuussa 2013 Autti laski viidenneksi halfpipen maailmancupin osakilpailussa Rukalla lähes kolmen vuoden kilpailutauon jälkeen ja toimi varaedustajana Sotšin olympialaisissa 2014.


title: Antti Autti

text: Autti aloitti lumilautailun keväällä 1995. Kaudella 2003–2004 hän sijoittui lumilautailun maailmancupissa kokonaiskilpailun toiseksi.


title: Antti Autti

text: Autti oli jo monta vuotta laskenut lumilautamerkki Flow:lle mutta vuonna 2009 tiet erosivat. Tämän seuraksena Antti vaihtoi laskemaan Ndk:lle.


title: Uralilais-siperialaiset kielet

text: Uralilais-siperialaiset kielet on hypoteettinen kielikunta, johon kuuluisivat seuraavat kielikunnat:Uralilaisten ja eskimo-aleuttilaisten kielten rakenteelliset samankaltaisuudet huomattiin jo varhain. Tanskalainen teologi Marcus Wöldike vertaili grönlantia ja unkaria toisiinsa vuonna 1746. Vuonna 1818 Rasmus Rask piti grönlantia uralilaisten kielten sukulaisena ja esitti luettelon yhteistä alkuperää olevista sanoista. Rask tosin oletti myös uralilaisten ja altailaisten kielten olevan sukua keskenään. Vuonna 1959 Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirjassa julkaistiin Knut Bergslandin artikkeli The Eskimo-Uralic Hypothesis (Eskimo-uralilainen hypoteesi), jossa kirjoittaja esitti joitakin kieliopin yhteisiä piirteitä ja samaa alkuperää olevia sanoja. Vuonna 1962 Morris Swadesh esitti tšuktšilais-kamtšatkalaisten ja eskimo-aleuttilaisten kielten kuuluvan samaan kielikuntaan. Vuonna 1998 Michael Fortescue julkaisi kirjan "Language Relations across Bering Strait" (Kielisukulaiset kahden puolen Beringinsalmea), jossa hän esitti hypoteesin uralilais-siperialaisesta kielikunnasta.


title: Uralilais-siperialaiset kielet

text: Uralilais-siperialaisen kielikunnan tueksi on löydetty yhteisiä piirteitä sekä fonologiasta, morfologiasta että sanastosta.


title: Uralilais-siperialaiset kielet

text: Uralilais-siperialaisten kielten kantakielten rekonstruoidut konsonantistot ovat hyvin samanlaisia keskenään. Yhteisenä piirteenä ovat soinnillisten kluusiilien puuttuminen sekä soinnillisten frikatiivien esiintyminen samoilla artikulaatiopaikoilla: labiaalisena, dentaalisena, palataalisena ja velaarisena sekä tšuktšilais-kamtšatkalaisissa ja eskimo-aleuttilaisissa kielissä myös uvulaarisena. Myös nasaalit esiintyvät samoilla artikulaatiopaikoilla. Lisäksi yhteistä ovat kolme sibilanttia, likvidat ja puolivokaalit.


title: Uralilais-siperialaiset kielet

text: Yhteisiä morfologiasia piirteitä ovat Michael Fortescue esittään teoksessaan 95 sanaa, joilla on olemassa etymologinen vastine ainakin kolmessa kielikunnassa sekä lisäksi muita sanoja, jotka esiintyvät kahdessa kielikunnassa. Yhteistä alkuperää oleviksi sanoiksi hän esittää mm. seuraavat sanat: *ap(p)a ’isoisä’ ja *kað’a ’vuori’.


title: Lontoon City

text: Lontoon City () on Lontoon historiallisen keskustan käsittävä hallintoalue Suur-Lontoon kreivikunnassa. Lontoon kaupunkiasutus kasvoi alun perin Lontoon Cityn ja viereisen Westminsterin ympärille, jotka molemmat ovat nykyisin Lontoon kaupunginosia Thamesin pohjoispuolella. Pinta-alaltaan City on 2,6 neliökilometrin suuruinen – siksi se tunnetaankin myös nimellä The Square Mile (neliömaili). Näitä termejä käytetään usein metonymioina Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipalvelutoimialalle, joka sai historiallisesti näiltä alueilta alkunsa.


title: Lontoon City

text: Sen asukasluku on 8 600 ja asukastiheys 2 996 as/km². Cityssä työskentelee päivittäin noin 300 000 henkilöä.


title: Lontoon City

text: Cityn hallintoa kutsutaan virallisesti nimellä "Mayor and Commonalty and Citizens of the City of London" mutta myös nimellä "The Corporation of London". City jakautuu 25 äänestysalueeseen ("Ward"), joista jokainen valitsee edustajikseen yhden oltermannin ("Alderman") sekä 2–10 valtuutettua ("Commoner"). Vaalit järjestetään neljän vuoden välein ja valitut edustajat ovat puoluepoliittisesti sitoutumattomia. Vaalissa äänioikeutettuja ovat paitsi Cityn asukkaat, myös siellä toimivat yritykset. Yrityksillä on noin 32 000 ääntä, kun asukkailla on alle 10 000 ääntä.


title: Lontoon City

text: Valtuutetut muodostavat valtuuston ("The Court of Common Council"), joka on Cityn korkein päätöksentekoelin. Oltermannit puolestaan muodostavat "The Court of Aldermen" -nimisen elimen, jonka tehtävät ovat jääneet varsin vähäisiksi. Oltermannit toimivat kuitenkin rauhantuomareina sekä erilaisten yleishyödyllisten yhteisöjen hallintoelimissä.


title: Lontoon City

text: Lontoon Cityn johdossa on pormestari ("Lord Mayor of London"); tämä 1189 perustettu virka on eri virka kuin Lontoon pormestari ("Mayor of London"). Yhdistyneen kuningaskunnan 66 citystä vain 30:llä on "Lord Mayor". Pormestari valitaan vaaleilla vuodeksi syys-lokakuun vaihteessa, ja ehdolle voivat asettua kaikki oltermannit, jotka ovat toimineet myös Cityn sheriffeinä mutta eivät vielä ole olleet pormestarina. Marraskuussa pormestari menee värikkäässä kulkueessa ("Lord Mayor's Show") Westminsteriin vannomaan uskollisuutta kuningattarelle korkeimman oikeuden tuomarien läsnä ollessa.


title: Lontoon City

text: Cityllä on myös oma poliisi, "City of London Police", kun muu Lontoo on Metropolitan Policen valvonnassa.


title: Lontoon City

text: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa on ollut vuodesta 1579 näkyvällä paikalla Cityn oma Remembrancer (muistuttaja), jonka tehtävänä oli alun perin muistuttaa kuninkaalle – joskin silloin oli vallassa kuningatar Elisabet I – että hän on velassa Citylle eli hän on virallistettu elinkeinoelämän lobbari.


title: Lontoon City

text: Cityä on hallittu erillisenä vuodesta 886 lähtien, jolloin Alfred Suuri nimitti poikansa Lontoon kuvernööriksi. Cityn rajat määritti kaupungin muuri, joka nyttemmin on purettu. Vuonna 1132 Lontoolle annettiin kaupungin oikeudet ja 1141 sen väki katsottiin yhdeksi yhteisöksi, jota hallitsemaan tuli Corporation of London. City on palanut maan tasalle vuosina 1212 ja 1666. Ennen vuotta 1832 City valitsi neljä edustajaa ylähuoneeseen, mutta nykyisin vain yhden edustajan Etelä-Westminsterin kanssa jaetusta vaalipiiristä.


title: Lontoon City

text: Lontoon Cityn asukasluku on laskenut tasaisesti, vielä vuonna 1700 siellä asui 208 000 asukasta, joista 139 000 kaupunginmuurien sisäpuolella. Asuintalot purettiin kuitenkin konttorirakennusten tieltä. Nykyisin Cityyn noin neliömailin alueelle sijoittuneet finanssisektorin yritykset tuovat kuudenneksen maan bruttokansantuotteesta. City nousikin vuonna 2007 ohi New Yorkin Wall Streetin maailman johtavaksi kansainväliseksi finanssikeskukseksi.


title: Lontoon City

text: Merkittävimmät Cityssä olevat rakennukset ovat St Paulin katedraali, jossa sijaitsee Lontoon piispanistuin, sekä yksi Lontoon korkeimmista pilvenpiirtäjistä, 183 metrinen Tower 42 ja 180 metriä korkea Swiss Ren rakennus osoitteessa 30 St Mary Axe, Lontoon pörssi ja Bank of England.


title: Zorro

text: Zorro () on alun perin taskukirjoissa ja sittemmin sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen supersankari. Kioskikirjailija Johnston McCulleyn luoma Zorro esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1919 elokuussa All-Story Weekly taskukirjan tarinassa "The Curse of Capistrano". Tarina julkaistiin vuoden 1920 elokuvan jälkeen samalla nimellä "The Mark of Zorro". Zorro on oikealta nimeltään Don Diego de la Vega, joka kuuluu rikkaaseen de la Vega tilanomistaja sukuun. Zorro taistelee tavallisten kansalaisten asialla valtiovaltaa vastaan. Zorro-tarinoiden synty sijoittuu 1820-luvulle Pueblo de Los Ángelesiin, Kaliforniaan. Kalifornia oli Zorro-tarinoiden tapahtuma-aikaan Espanjan tai siitä itsenäistyneen Meksikon hallussa. Zorro oli taitava miekkailija ja piiskan käyttäjä. Alkuperäisessä tarinassa hän kantoi myös revolveria. Zorroa avustavat pääosin kuuro ja mykkä palvelija Bernardo ja luostarin munkki Felipe.


title: Zorro

text: Zorron ensimmäinen tarina The Curse of Capistrano, oli tarkoitus jäädä kertatarinaksi, mutta 1920 vuoden elokuvan menestyksen myötä Zorroa näytellyt Douglas Fairbanks vakuutti McCulleyta kirjoittamaan lisää tarinoita Zorrosta, joita hän kirjoitti aina kuolemaansa saakka. Hän kirjoitti muun muassa viisi kokonaista tarinasarjaa ja 57 lyhyt tarinoita. Sittemmin Zorrosta on vuosien varrella tuotettu kirjallisuuden ja elokuvien lisäksi myös televisiosarjoja ja videopelejä.


title: Zorro

text: El Zorro (espanjaa, suom. "kettu)" on mustiin pukeutunut, naamioitunut ja leveälieristä hattua käyttävä miekkailija, joksi 1800-luvun Kalifornian aatelismies Don Diego muuttuu öisin. Hevosensa, miekkansa ja ruoskansa turvin hän taistelee pahoja voimia vastaan, ja aikaansaannoksensa hän signeeraa aina viiltämällä miekallaan Z-kuvion, usein tappamiensa vihollisten vaatteisiin. Alkuperäisessä McCulleyn tarinassa "The Curse of Capistrano" Don Diego seikkailee Zorrona Pueblo de Los Ángelesissa, Kaliforniassa Meksikon hallinnon aikaan. Hän auttaa sorrettuja ja avuttomia julmia politiikkoja vastaan. Tarinassa 24-vuotiaan Diegon rakkauden kohteena on köyhtynyt aatelisnainen Lolita Pulido, joka ei ole kiinnostunut kömpelöä aatelismiestä esittävästä Diegosta, mutta sitä vastoin ihastunut urheaan Zorroon. Diego ei pidä minkäänlaisesta väkivallasta, vaan on mieluummin soittamassa kitaraa ja kuuntelemassa muiden sankaritarinoita. Hän käyttäytyy kohteliaasti naisia kohtaan ja pitää ystävänsä Gonzalesin tapaisia huonosti käyttäytyviä ja toiminnallisia ihmisiä viihdyttävinä. Zorron arkkivihollinen on kapteeni Ramon ja hänen apurinsa kersantti Pedro Gonzales, joka on samalla Diegon ystävä. Zorrolla on myös liittolaisia, kuten kuuro palvelija Bernardo; munkki Felipe; Diegon isä Don Alejandro Vega ja joukko aatelismiehiä, jotka olivat aluksi Zorroa vastaan, mutta kääntyivät sittemmin hänen puoleen.


title: Zorro

text: Sittemmin Zorron alkuperää on muokkailtu marginaalisti. Diegon tarina pääosin alkaa hänen saavuttua takaisin Kaliforniaan Espanjasta, jossa hän oli opiskellut yliopistossa ja harjoitellut muun muassa miekkailua. Pääarkkivihollinen on vaihdellut sarjoista ja elokuvista riippuen. Alkuperäinen kapteeni Ramon on sittemmin korvattu muilla kapteeneilla, kuten Esteban Pasquale, Montecero ja Harrison Love. Hänen apurinaan oli alun perin kersantti Gonzales, joka myöhemmin 1990-luvulta lähtien oli jäänyt enemmän sivummalle ja kersantti Garcia oli esiintynyt enemmän apurin asemassa hieman koomisemmassa roolissa.


title: Zorro

text: Myöhemmissä McCulleyn tarinoissa esiteltiin merirosvoja ja intiaaneja, jotka tietävät Zorron henkilöllisyyden. Myös Diegon sukunimi Vega muuttui muotoon de la Vega 1957 Disneyn tuottaman televisiosarjan myötä.


title: Zorro

text: Zorron hahmossa on paljon samaa kuin 1930-luvulla ensimmäisen kerran esiintyneessä Batmanissa. Molemmat ovat siviilissä varakkaita herrasmiehiä, joilla on toinen, salattu henkilöllisyys. Yhtäläisyydet eivät ole sattumia. Alkuperäisen Batmanin tarinan mukaan nuoren Bruce Waynen vanhemmat murhattiin, kun perhe oli palaamassa kotiin elokuvateatterista katsottuaan elokuvan "Zorron merkki" (1920).


title: Zorro

text: Zorro on ketterä urheilija ja akrobaatti, joka liikkuu sujuvasti kaupunkien katoilla myös piiskansa avulla, joka toimii ikään kuin köytenä hyppiessään rakennuksesta toiseen esteiden ohi. Zorro käyttää aseinaan piiskan lisäksi rapiiria ja ensimmäisissä tarinoissa myös revolveria. Elokuvissa hänen on nähty käyttävän Small swordia, jossa on lyhyempi terä kuin rapiirissa. Vaikka Zorro pääosin käyttää edellä mainittuja aseita hän on esittänyt kamppailutaitojaan ilman aseita useita vihollisia vastaan. Zorrolla on joissain tarinoissa ollut käytössä myös keskikokoinen tikari vasemmassa saappaassa hätätapauksia varten. Zorro ei ikinä käytä raakaa voimaa, vaan käyttää enemmän ovelaa mieltään ja tekniikkaa voittaakseen vihollisensa. Hän on käyttänyt myös viittaansa aseena esimerkiksi sokaistessaan vihollisensa tai riistäessään heiltä aseet käsistä. Zorro taitaa myös jollain tasolla psykologista ivailua, jolla hän saa vastustajansa vihaiseksi ja menettämään malttinsa kesken taistelun.


title: Zorro

text: Zorro taitaa myös ratsastuksen ja hänen pääratsunaan on pikimusta hevonen. Alkuperäisessä tarinassa hevosella ei ollut nimeä, mutta myöhemmissä versioissa se oli nimetty Tornadoksi, Toronadoksi ja Tempestiksi. Zorro on myös hetkellisesti ratsastanut valkoisella hevosella nimeltä Phantom.Teoksen jälkeen McCulley kirjoitti "Argosy" ja "West Magazine" -lehtiin kymmeniä Zorro-novelleja ja myös pidempiä jatkotarinoita vuosina 1922–1959. Kokoelmajulkaisuja on tehnyt Pulp Adventures Inc.:


title: Zorro

text:
McCulleyn jälkeen Zorron hahmoa ovat käyttäneet monet kirjailijat.
Zorro sai ensimmäisen televisiosarjansa, kun Disney sai hahmon oikeudet 1950-luvulla. Sarjaa tuotettiin kaksi tuotantokautta ja sitä esitettiin vuosien 1957-1959 välisenä aikana yhteensä 78 jakson verran. Sarjan päättymisen jälkeen siitä tuotettiin neljä tunnin mittaista erikoisjaksoa aina vuoteen 1961 saakka. Disney jatkoi sarjan esittämistä uusinnoin vuodesta 1983 alkaen, kun yhtiö aloitti Disney Channel kanavan lähetykset. Uusinnat jatkuivat aina vuoteen 2002 saakka, jonka aikana nähtiin sarja ensimmäistä kertaa väreinä vuodesta 1992 lähtien. Zorroa esitti yhdysvaltalainen Guy Williams, joka oli sitä ennen esiintynyt pienissä elokuvarooleissa Sarjaa varten hän sai lisäharjoittelua miekkailussa Fred Cavensilta, joka oli sitä ennen opettanut ensimmäistä Zorroa näytellyttä Douglas Fairbanksia. Williams sai myös kitaransoiton opetuksia espanjalaiselta kitaristilta ja säveltäjältä Vincente Gomezilta.


title: Zorro

text: Sarjassa eletään vuotta 1820, kun armeijan Kapteeni Monastario aiheuttaa diktaattorimaisilla teoillaan ongelmia kaupungin asukkaille ja pyrkii Kalifornian rikkaimmaksi henkilöksi pyrkimällä valtaamaan aluksi Los Angelesin omilla säännöillään. Tämän vuoksi Diego de la Vegan isä Alenjandro kutsuu poikansa palaamaan Espanjasta takaisin Kaliforniaan estääkseen Monastarion aikeet. Diego jättää yliopisto-opinnot kesken ja palaa isänsä pyynnöstä yhdessä palvelijansa Bernardon kanssa. Yhdessä he kuitenkin päättävät ettei kukaan saa tietää hänen ottavan salaisen henkilöllisyyden taistellakseen epäoikeutta vastaan. Diego päättää esittää olevansa harmiton runoista pitävä rikas poika, kun öisin hän liikkuu Zorrona jakamassa oikeutta. Zorron kukistettua Monastarion hän saa uuden uhkan tuomari Carlos Galindosta, joka on vain yksi Eagle -nimisen rikollispomon kätyri vallata Kalifornia itselleen.


title: Zorro

text: 1983 sarja sai jatkoa 5-osaisella tilannekomedialla Zorro and Son, jossa nimikkohahmoa esitti Henry Darrow ja sankarin poikaa esitti Paul Regina. Tarina keskittyi noin 26 vuotta myöhemmin alkuperäissarjan tapahtumista, kun ikääntynyt Zorro ei kykene enää puolustamaan Kalifornian kansalaisia ja hänen palvelijansa Bernardo lähettää Zorron pojan Carlosin Zorron roolissa. Sankari ei kuitenkaan ole aivan kuten isänsä vaan jahtaa naisia ja pelaa uhkapelejä.


title: Zorro

text: Kolmatta Zorro-sarjaa esitettiin vuosien 1990–1993 aikana neljän tuotantokauden verran yhteensä 88 jaksoa. Tällä kertaa sarjan tuotti Family Channel, jossa Zorro seikkaili 1800-luvun alun Kaliforniassa. Tällä kertaa hänen apunaan on nuori mykkä poika Felipe ja hevosena Toronado, kun aikaisemmissa sarjoissa Zorron hevonen tunnettiin nimellä Tornado. Sankarin raukkauden kiinnostuksen kohteena on suorapuheinen ja itsenäinen Victoria Escalente, joka ylläpitää paikallista ravintolabaaria. Victoria puolestaan ei ole kiinnostunut Diegosta, joka on pikemminkin kuin veli hänelle.


title: Zorro

text: Sarja aloittaa Zorron seikkailut suoraan ja vasta ensimmäisen tuotantokauden puolessa välissä neliosaisessa jaksossa "The Legend Begins," Zorro kertoo muistellen tarinansa, kuinka hänestä tuli naamioitusankari. Opiskellessaan Madridin yliopistossa hän saa kirjeen isältään, jossa hän kehoitettaa poikaansa palaamaan takaisin kotiin. Diegon ohjaaja Sir Edmund saa kuulla viestistä ja kertoo sen Diegolle. Diegon palatessa Los Angelesiin hän saa huomata, että paikallinen Alcalde eli pormestari Luis Ramone on laatinut suuret verot köyhille ja lukinnut häntä vastaan kapinoineet vankilaan. Diego tajuaa pian, että hänen on tehtävä asialle jotain, mutta pysyä nimettömänä. Hän saa inspiraation kuullessaan kersantti Mendozalta, kuinka sotilaiden pahin vihollinen on pelko ja tuntematon aiheuttaa pelon. Diego sai myös inspiraation ollessaan matkalla kotitilalleen nähtyään matkalla ketun. Hän päätti peilata kuinka kettu on ovela ja miten sitä jahdataan turkkinsa vuoksi onnistuen silti selviytymään. Näiden pohjalta hän luo itselleen roolin nimeltä Zorro ja alkaa taistelemaan sortamista vastaan.


title: Zorro

text: Diego sen sijaan esiintyy sarjassa herrasmiehenä, joka on kiinnostunut tieteestä, lukemisesta, maalaamisesta ja runojen kirjoittamisesta, jotka ovat hänen todellinen persoonansa eikä vain esittämistä. Hänen toinen puoli persoonastaan pysyy silti salassa, joka on päättäväinen taistellessaan epäoikeutta ja sortoa vastaan Zorrona. Vain Diegon palvelija Felipe tietää hänen todellisen henkilöllisyyden, kun sitä vastoin isänsä Alejandro toivoisi poikansa olevan kuin Zorro. Victoria puolestaan odottaa päivää jolloin saisi tietää Zorron todellisen henkilöllisyyden mennääkseen hänen kanssa naimisiin ja paikallinen Alcalde vain haluaa saada Zorron kiinni ja päästää hänet päiviltään.


title: Zorro

text: Zorroa näytteli Duncan Regehr, joka oli näyttelemisen ohella myös hahmonsa tavoin kiinnostunut piirtämisestä ja maalaamisesta. Hän oli myös high schoolissa jäätanssijana.


title: Zorro

text:
2007 ilmestyi Telemundon ja Sony Pictures Televisionin yhteistuottama telenovela Zorro – miekka ja ruusu, jossa pääsankaria esitti Christian Meier. Sarjaa tuotettiin yhteensä 117 jakson verran yhden tuotantokauden ajan. Sarjan tunnuslaulun lauloivat Alejandro Fernández ja Beyoncé Knowles. Sarja pohjautui löyhästi Isabel Allenden kirjoittamaan Zorro-romaaniin.
Zorro on ollut monien sarjakuvien aiheena. Alex Tothin Zorro-sarja aloitti vuonna 1949 Dell Comicsin Four Color -sarjassa ja sai oman lehden 1959. Sarja jatkoi ilmestymistä Dellin Walt Disney's Comics and Storiesissa. Disney Zorroja ilmestyi parisataa tarinaa, myös Suomessa omana lehtenään. Gold Key Comics julkaisi uudesta Dellin Zorro-tarinoita vuosina 1966–1968.


title: Zorro

text: Vuonna 1990 ilmestyi Marvelin julkaisema 12-osainen Zorro-sarja. 1990-luvun lopulla ilmestyi Don McGregorin kirjoittama ja Tom Yatesin piirtämä Zorro-sanomalehtisarja. Vuonna 1999 julkaistiin Mustanaamiossa neliosainen McGregorin kirjoittama ja Ron Wagnerin piirtämä Zorro.


title: Zorro

text: Vuosina 2008–2010 Dynamite Entertainment julkaisi 20-osaisen sarjakuvan, joka sai vaikutteita Isabel Allenden kirjoittamasta Zorro-romaanista. Sarjakuva kertoo kirjan tavoin Zorron tarinan alku vuosista lähtien. Sarjakuvan jälkeen Don McGregor ja Mike Hayhew tekivät neliosaisen sarjakuvan Zorro: Matanzas, joka julkaistiin helmi-toukokuun aikana 2010. Tällä kertaa 1930-luvun Zorro esiintyi vierailevana hahmona myös 2013 julkaistussa 8-osaisessa Masks-sarjakuvassa yhdessä Green Hornetin ja Katon, The Shadow:n ja The Spiderin kanssa. Sarjakuvan käsikirjoitti Chris Roberson ja kuvituksesta vastasivat Alex Ross ja Dennis Calero.


title: Zorro

text: 2014-2015 välisenä aikana julkaistiin 7-osainen Django/Zorro, jossa Zorro teki yhteistyötä Django Unchained elokuvan Django Freemanin kanssa. Sarjakuvan käsikirjoittivat Quentin Tarantino ja Matt Wagner, kun kuvituksesta vastasi Esteve Polls. Tarina sijoittuu vuosia elokuvan tapahtumien jälkeen, kun Django matkaa lounaaseen, jossa hän tapaa sattumalta ikääntyneen ja sivistyneen Diego de la Vegan. Djangoa kiinnostaa Diegon luonne, sillä hän on ensimmäinen rikas valkoihonen, joka ei välitä ihoväristä ja kykenee pitämään puolensa taistelussa. Django ryhtyy Diegon henkivartijaksi, mutta pian hän myös ryhtyy taistelemaan vapauttaakseen paikallisen alkuperäiskansan orjuudesta. Django oppii ettei orjuus ole vain tummaihoisia kohtaan, kun Diego pukee ylleen vielä kerran Zorron naamion ja auttaa Djangoa vapauttamaan orjat.


title: Zorro

text: Elokuussa 2018 American Mythology alkoi julkaisemaan Zorro Legendary Adventures -sarjakuvaa. Käsikirjoittana Jean-Marie Nadaud ja kuvittajana Robert Rigot. Samana vuonna American Mythology julkaisi neliosaisen Zorro: Swords of Hell -sarjakuvan, jossa Zorro taistelee yliluonnollisia vihollisia vastaan, kuten zombeja. Sarjakuvan käsikirjoitti David Avallone ja kuvitti Allan Martinez.


title: Jim Pembroke

text: James Francis ”Jim” Pembroke (s. 27. tammikuuta 1946 Lontoo, Britannia) on brittiläinen rockmuusikko. Pembroke on tullut tunnetuksi lähinnä Suomessa, jonne hän saapui ensimmäisen kerran vappuaattona 1965 Lontoossa au pairina työskennelleen varkautelaisen tyttöystävänsä, Maija Tikkasen, kutsumana.


title: Jim Pembroke

text: Jim Pembroke tunnetaan parhaiten progressiivista rockia esittäneen Wigwamin keulakuvana ja pääasiallisena laulajana. Ennen Wigwamia hän oli mukana perustamassa Blues Section -yhtyettä.


title: Jim Pembroke

text: Saavuttuaan Suomeen Jim vietti aikaansa Maija Tikkasen huomassa Varkauden seudulla. Jussi Raittinen oli kuullut "brittiläisestä kundista, joka oli opiskellut samassa taidekoulussa kuin Rollarit." Varkauden Kämärillä Jussi ja Eero Raittinen ja The Boys pyysi Pembrokea ensimmäisen kerran lavalle. Hän esitti vierailevana solistina joitain kappaleita. Samoihin aikoihin toimeentulostaan huolestunut Pembroke oli lähettänyt keikkajärjestäjä Jorma Weneskoskelle kirjeen ja kertonut itsestään. Eksoottisesta ja ilmeisen lahjakkaasta britistä innostunut Weneskoski vastasi kirjeeseen ja Pembroke muutti Helsinkiin.


title: Jim Pembroke

text: Jim Pembroken tärkeimpiä yhtyeitä tästä eteenpäin olivat Weneskosken suojissa majaillut Beatmakers ja siitä kehittynyt The Pems. Alkuvuodesta 1967 Pembroke liittyi Blues Section -yhtyeeseen, joka hajosi kesällä 1968. Tänä aikana Jim tutustui Love Records -levy-yhtiöön, jonka suojissa hän teki sekä musiikki- että toimistotöitä.


title: Jim Pembroke

text: Vuoden 1969 alussa Blues Sectionin jäsenet Pembroke, Nikke Nikamo, Ronnie Österberg, Mats Huldén olivat perustamassa Blues Sectionin raunioille uutta bändiä. Nimen taustasta Pembroke on kertonut: "Wigwam, se on sellainen intiaanien teltta, jossa ne pitävät nuotiota tai polttavat rauhanpiippua, ja sieltä tulee savua".


title: Jim Pembroke

text: Uudessa bändissä Jim lauloi ja sävelsi. Yhtyeeseen liittynyt urkuri Jukka Gustavson osti myöhemmin sähköpianon, jota Jim opetteli soittamaan jo aiemmin hallitsemansa pianon ohella.


title: Jim Pembroke

text: Jukka Gustavsonin ja Pekka Pohjolan teemat, sävellykset ja sovitukset olivat usein kunnianhimoisia ja kokeilevia. Pembroken kirjoittamat kappaleet olivat yleensä huomattavasti popmaisempia The Beatlesin ja The Bandin hengessä. Yhtyeen ensimmäinen levy olikin selvästi jakautunut Gustavsonin säveltämään ja sanoittamaan A-puoleen, ja vastaavasti Pembroken tekemään B-puoleen.


title: Jim Pembroke

text: Vuonna 1974 ilmestyneen Being-levyn jälkeen sekä Gustavson että Pohjola erosivat Wigwamista alkukesästä 1974. Yhtye laitettiinkin samana kesänä toistaiseksi telakalle. Pembroke, Wigwamin rumpali Ronald ”Ronnie” Österberg sekä vuodenvaihteessa yhtyeeseen liittynyt kitaristi Pekka ”Rekku” Rechardt päättivät kuitenkin koota yhtyeen uudelleen. Jim oli nyt yhtyeen ainoa laulaja. Progressiivisesti suuntautuneiden Gustavsonin ja Pohjolan poistuttua Pembroke pääsi toteuttamaan itseään poprock-säveltäjänä. "Halusin vain laatia pop-lauluja Beatlesin ja Kinksin tyyliin", Jim on myöhemmin todennut.


title: Jim Pembroke

text: Vuoden 1975 Nuclear Nightclub -albumista alkaen Pembroke oli yhdessä kitaristi Rechardtin kanssa yhtyeen pääasiallinen säveltäjä ja sanoittaja, kunnes yhtye hajosi useiksi vuosiksi 1970-luvun lopussa.


title: Jim Pembroke

text: 1980-luvulla Pembroke soitti useissa eri kokoonpanoissa ja vieraili useiden suomalaisten artistien levyillä säveltäjänä, sanoittajana tai laulajana, minkä lisäksi hän sävelsi musiikkia tv-elokuviin.


title: Jim Pembroke

text: Vuonna 1990 Pembroke ja Rechardt alkoivat duokeikoillaan esittää Wigwamin kappaleita. Yhtye herätettiinkin pian uudelleen henkiin, mutta toiminta lakkasi jo parin vuoden jälkeen. 1990-luvun jälkipuoliskon Pembroke vietti Yhdysvaltain Kansas Cityssä soitellen paikallisten muusikoiden kanssa, joihin hän oli tutustunut aikaisemmin Wigwamin yrittäessä epäonnistuneeksi osoittautunutta maailmanvalloitustaan.


title: Jim Pembroke

text: Vuosituhannen vaihteessa Jim Pembroke palasi naimisiin menneenä miehenä Eurooppaan, ja Wigwamin kokoontuessa uudelleen Pembroke oli jälleen mukana bändissään tutulla paikallaan. — Hän asuu nykyisin Kansas Cityssä.


title: Jim Pembroke

text: Jim Pembroke on säveltänyt, sanoittanut ja laulanut monien Suomen kärkikastin artistien levyillä. Pembroke on säveltänyt Suomea Euroviisuissa edustaneet kappaleet Riki Sorsan "Reggae OK" (1981) ja Kojon "Nuku pommiin" (1982). 1970-luvun lopulla Pembroke myös kirjoitti Remu Aaltosen pyynnöstä Hurriganesille sanoituksia ja sävellyksiä. Jim oli toisinaan myös yhtyeen keikoilla mukana pianistina. Hän laulaa yhtyeen "Jailbird"-albumilla yhden kappaleen.


title: Jim Pembroke

text: Sekä Kojon että Sorsan 1980-luvun alun albumien materiaalista suurin osa oli Jim Pembroken käsialaa. Riki Sorsan kanssa Pembroke ystävystyi niin, että miehet asuivat jonkin aikaa kämppäkavereina.


title: Jim Pembroke

text: Pembrokelle myönnettiin Suomen valtion taiteilijaeläke 2013.


title: Jim Pembroke

text: Jim Pembroke & The Pems oli vuosina 1965−1966 toiminut englantilais-suomalainen yhtye. Yhtye perustettiin Jim Pembroken säestysyhtyeeksi hänen Suomessa olonsa aikana ja se jopa teki vuonna 1966 singlen "I don’t mind, I got mine / Any day". Yhtye sai julkisuutta teettämällä esiintymisasuikseen paidat Suomen, Neuvostoliiton, Ruotsin, Norjan ja Tanskan lipuista.


title: Jim Pembroke

text: Yhtye hajosi Pembroken palattua Englantiin. Palattuaan takaisin Suomeen Pembroke liittyi Blues Sectioniin.


title: Stadion (juoksu)

text: Stadion () oli Olympian kisoissa ja muissa panhelleenisissä kisoissa käyty juoksukilpailu. Siinä juostiin kisapaikan juoksurata, jonka pituus oli 600 jalkaa, päästä päähän. Koska jalka oli eri pituinen eri paikoissa, juoksumatka vaihteli kisoittain. Usein stadionin voittajaa juhlittiin myös kisojen voittajana. Stadion oli osana myös antiikin viisiottelun ohjelmassa.


title: Stadion (juoksu)

text: "Stadion" oli antiikin aikaan myös tavallinen kreikkalainen pituusmitta. Sana on nykyään jäänyt useissa kielissä käyttöön urheilustadionin nimityksenä.


title: Stadion (juoksu)

text: Olympian kisoissa stadion oli ensimmäinen ja alussa ainoa urheilulaji heti ensimmäisistä vuoden 776 eaa. kisoista lähtien. Tuolloin juoksun voitti Koroibos. Lisäksi kisoihin kuului poikien stadionjuoksu, joka otettiin mukaan 37. olympiadin kisoissa vuonna 632 eaa. Kisoissa stadionin matka eli Olympian stadionin juoksuradan pituus oli 192,27 metriä. Lähtölaukaus töräytettiin torvella. Toimitsijat ("hellanodikai") pitivät huolen, ettei varaslähtöjä otettu, ja tarkkailivat huijauksia ja maaliintulojärjestyksen. Mikäli juoksijat ylittivät maalilinjan yhtä aikaa, kilpailu uusittiin.


title: Stadion (juoksu)

text: Olympian kisoissa stadion nähtiin kisojen tärkeimpänä lajina, ja koko kisat nimettiin lajin voittajan mukaan. Lisäksi voittajalla oli oikeus sytyttää uhrituli. Kisojen muita juoksulajeja olivat diaulos, dolikhos ja hoplitodromos.


title: Stadion (juoksu)

text: Seuraavassa luetellaan stadionin ja poikien stadionin tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.


title: Pavut

text: Pavut ("Phaseolus") on hernekasvisuku, johon kuuluu noin 80 köynnöstävää ruohovartista lajia, jotka kasvavat luonnonvaraisena Keski- ja Etelä-Amerikassa. Lehdet ovat kolmisormiset, kärhettömät ja kukinto isokukkainen terttu.


title: Pavut

text:
Eurooppaan amerikkalaisia papuja tuotiin jo 1500-luvulla. Suomeen niitä tuotiin hiukan myöhemmin, 1600-luvulla, puna- tai valkoteriöinen tarhapapu ("Phaseolus vulgaris"), jolla on sileä vihreä, keltainen tai violetti, 8–16 cm pitkä palko. Sen viljelysmuotoja ovat muun muassa pensasmaisesti kasvava pensaspapu ja salkomainen salkopapu, joista kummastakin on olemassa useita lajikkeita. Pyöreäpalkoisista tarhapavuista käytetään nimeä taitepapu ja litteäpalkoisista leikkopapu. Pavut ovat yleensä pensaspapujen siemeniä, niitä on valkoisia, punaisia ja ruskeita. Punakukkainen, 3–4 metriä korkea ruusupapu on Suomessa yleinen koristekasvi, jonka pavut ovat myös syötäviä.
Ulkomailla tunnetaan myös borlotto-, liman- ja adsukipapu.


title: Pavut

text: Suomen Elintarviketurvakeskuksen mukaan useimmat ruoanlaitossa käytettävistä hernekasvien siemenistä sisältävät huonostisulavia ja jopa myrkyllisiä lektiinejä ja muita vahingollisia proteiineja. Jotta ne saataisiin tehottomaksi, pavut tulisi liottaa ja keittää ohjeiden mukaan. Vähäisempi käsittely voi johtaa ruoansulatusongelmiin ja jopa ruokamyrkytykseen. Suomessa perinteisesti käytetyt herneet ja vihreät (tuoreet) pavut ovat kuitenkin turvallisia, samoin linssi. Kuivattuna näidenkin keittoaikaa voidaan tosin liottamalla lyhentää.Suomen papu-sana on alkuaan tarkoittanut vain härkäpapua, jota on Suomessa viljelty ainakin 600-luvulta eli merovingiajalta saakka. Biologit ovat kuitenkin myöhemmin kehittäneet kasvien tieteellistä luokittelua ja alkaneet käyttää papu-sanaa eri asiasta, joten härkäpapu ei nykyisessä kasvien biologisessa jaottelussa kuulu papujen sukuun.


title: Pavut

text: Yleiskielessä papuja ovat yksinkertaisesti pavun näköiset kasvinosat, kasvien keskinäisistä biologisista suhteista välittämättä. Sanalla papu viitataan usein yhtä lailla kasvin palkoon kuin sen sisältä löytyviin siemenen- tai marjankaltaisiin osiin. Eräissä murteissa myös tavallisia herneitä sanotaan pavuiksi.


title: Pavut

text: Yleiskielessä pavuiksi nimitetään näin ollen useita hernekasvilajeja ja niiden siemeniä, muun muassa härkäpapua ja soijaa, sekä mungopapua, joka aiemmin luokiteltiin papujen sukuun mutta nykyään omaansa. Lisäksi täysin eri heimoon kuuluvan kahvipensaan siemeniä nimitetään yleensä kahvipavuiksi ja kaakaopuun hedelmien siemeniä kaakaopavuiksi.


title: Keltasipuli

text: Keltasipuli ("Allium cepa") eli kepasipuli tai tavallinen sipuli on tunnetuin ja yleisimmin käytetty "Allium"-suvun syötävä kasvi. Koko "Allium"-sukua kutsutaan sipuleiksi, ja tämäntyyppistä turvonnutta lehtityveä, johon kasvi (esimerkiksi tulppaanit) varastoi ravintoa seuraavalle vuodelle, sanotaan myös sipuliksi.


title: Keltasipuli

text: Sipulia on viljelty ainakin vuodesta 3500 eaa. Aasiassa. Muun muassa pyramidien rakentajat söivät ja viljelivät sipulia. Sipulia on helppo viljellä, kuljettaa ja varastoida. Sipulin syömisestä on merkkejä palestiinalaisissa pronssikauden jäänteissä jo 5000 eaa., mutta nämä ovat voineet olla villejä sipuleita.


title: Keltasipuli

text: Sipulissa on raakana voimakas haju ja terävä maku, joka katoaa, jos sipuli kypsennetään.


title: Keltasipuli

text: Puutarhaliitto ja Kotimaiset Kasvikset ry valitsivat vuoden 2015 vihannekseksi sipulin.


title: Sipulit

text: Sipulit eli laukat ("Allium") on narsissikasvien heimon suku, johon kuuluu noin 1 250 lajia. Ne kasvavat luonnonvaraisina pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla. Monia niistä viljellään ja käytetään ruoaksi. Lajeille on yhteistä voimakas, "sipulimainen" tuoksu. Ne ovat monivuotisia ja talvehtivat sipulinsa eli turvonneen lehtiruusukkeen tyven avulla.


title: Neulamäki

text: Neulamäki on kaupunginosa Kuopiossa noin 4–5 kilometriä keskustasta lounaaseen. Asukkaita Neulamäessä on noin 5 500. Asukkaiden keski-ikä on vain noin 35 vuotta. Neulamäki on nimensä mukaan korkea mäki. Se on myös Kuopion korkeimmalla merenpinnasta oleva asutusalue. Alue on rakennettu pääosin 1980-luvulla.


title: Neulamäki

text: Alue jakautuu Neulamäen asuntoalueeseen ja teollisuusalueeseen. Myös Kuopion tiedepuisto sijaitsee lähistöllä. Neulamäkeen on sijoittunut noin 1 800 työpaikkaa (1.1.2008).


title: Neulamäki

text: Asuntokanta on monipuolinen, sillä se koostuu sekä rivi-, kerros- että omakotitaloista. Alueella asuu paljon opiskelijoita, joista osa ei ole kirjoilla Kuopiossa, joten alueen todellinen asukasluku on huomattavasti suurempi. Kuopaksen suurin asuntokanta sijoittuu Neulamäkeen.


title: Neulamäki

text: Neulamäessä on päiväkoteja, ala- ja yläasteen koulut sekä nuorisotalo, joka tunnetaan myös nimellä Rytö. Alueella on myös monipuolinen lähipalvelukeskus, josta löytyy kauppoja, kirjasto, apteekki, ravintola, neuvola ja hammashoitola. Neulamäessä on myös Neulamäen kirkko, joka kuuluu Alavan seurakuntaan Särkiniemen ja Alavan kaupunginosien kanssa.


title: Neulamäki

text: Neulamäen vieressä sijaitseva, vuoteen 2008 asti pääosin Puolustusvoimien varikkokäytössä ollut Pienen Neulamäen alue on lähivuosina yksi tärkeimmistä Kuopion täydennysrakentamisalueista. Alueelle tulee sijoittumaan pääasiassa teollisuutta. Pieneen Neulamäkeen on jo ennestään sijoittunut yli 600 työpaikkaa (1.1.2008).


title: Neulamäki

text: Vuoden 2008 lopussa Kuopion kaupunki osti Metsähallitukselta eteläisen Pienen Neulamäen, joka levittäytyy noin 100 hehtaarin alueelle. Metsähallitukselle vielä jäänyt Pienen Neulamäen pohjoinen osa on kooltaan noin 400 hehtaaria.


title: Neulamäki

text: Pieneen Neulamäkeen aletaan rakentaa kunnallistekniikkaa lähivuosina. Tähän valmistaudutaan kaatamalla ensin 37 hehtaarin alueelta puustoa. Massoja tarvittaneen siirtää jopa miljoona tonnia. Esirakentaminen maksanee noin 12 miljoonaa euroa. Myytävistä valmiista tonteista kaupungin arvioidaan saavan takaisin 11-21 miljoonaa euroa. Pieneen Neulamäkeen sijoittunee lähivuosina noin 1 500 työpaikkaa. Karttulantien risteyksen kulmaan sijoittuu tilaa vievä erikoiskauppa.


title: Neulamäki

text: Vuonna 2009 juhannuksen jälkeen kerrottiin, että alueelta on tehty liito-oravahavainto. Tämän arvioitiin pienentävän rakennettavaa aluetta, jonka raivaus on jo aloitettu, noin viidenneksellä.


title: Neulamäki

text: Neulamäessä sijaitsee Kolmisoppi-Neulamäen luonnonsuojelualue, joka on pinta-alaltaan 230 hehtaaria. Alue on kasvillisuudeltaan ja pinnanmuodoiltaan monipuolinen. Kolmisoppi-Neulamäessä on suuria korkeuseroja, kalliojyrkänteitä, lehtoja sekä kuusi- ja mäntymetsiä, puroja ja lampia. Alue on yksi Kuopion suosituimmista virkistysalueista, ja sieltä löytyy laajat latu- ja polkuverkostot.


title: Suu

text: Suu () on suuonteloon johtava, esimerkiksi ihmisellä leukojen ja huulien rajoittama aukko. Suu voi viitata myös itse suuonteloon tai kuvaannollisesti sisäänmeno- tai ulostuloaukkoon kuten luolan suuhun tai joen suuhun.


title: Suu

text: Suun kautta eläin ottaa sisäänsä ravintoa. Se sijaitsee yleensä päässä, mutta ei aina; suu voi joillain eläimillä avautua suoraan mahaan. Suurimmalla osalla eläimistä on ruoansulatusjärjestelmä, joka kulkee suusta peräaukkoon. Muun muassa polttiaiseläimet kuitenkin poistavat, pyöriteltyään ruokaa vatsassaan tarpeeksi kauan, jätteensä suun kautta.


title: Suu

text: Monilla eläimillä on suussa erilaisia apuvälineitä ruoan pureskeluun, pitämiseen suussa tai myrkyn ruiskuttamiseen. Niveljalkaisilla nämä ovat suun ulkopuolisia muuttuneita jalkoja, selkärankaisilla taas suun sisäisiä elimiä kuten hampaat ja kieli.


title: Suu

text: Nisäkkäillä suun aukkoa peittää poikkijuovaisesta lihaksesta muodostuneet huulet. Suuontelo on muodostunut kerrostuneesta keratinosoitumattomasta levyepiteelistä. Suuontelossa sijaitsevat hampaat, suulaki ja kieli.


title: Suu

text: Nisäkkäillä ruoansulatus alkaa jo suussa amylaasientsyymin erittyessä syljessä. Poikkeuksena ovat lihansyöjät, joilla mitkään sylkirauhaset eivät eritä amylaasia.


title: Suu

text: Ihmisellä suun tehtävä on ruoan sisäänoton, jauhamisen ja sulatuksen aloittamisen lisäksi puheen tuottaminen. Suun rakenneosia ovat ruokaa jauhavat hampaat, suuontelon täyttävä kieli, joka avulla ruokaa liikuttellaan ja maistetaan, ja suulaki, joka erottaa suuontelon nenäontelosta. Näiden rakenteiden avulla ihminen tuottaa erilaisia äänteitä säätelemällä ilman kulkua suun läpi. Myös huulilla on tärkeä osa puheen tuottamisessa sekä ilmeiden välittämisessä, juomisessa ja syömisessä. Lapsella on syntyessään imemisrefleksi, jolla se osaa vaistomaisesti imeä huulien avulla ravintoa.


title: Edward Vesala

text: Martti Juhani ”Edward” Vesala (15. helmikuuta 1945 Mäntyharju – 4. joulukuuta 1999 Yläne) oli suomalainen jazzrumpali, säveltäjä ja yhtyeenjohtaja. Vesalaa pidetään yhtenä nykyjazzin tärkeimmistä suomalaisista vaikuttajista. Hänelle myönnettiin Jazzliiton Yrjö-palkinto kahdesti, vuosina 1972 ja 1980. Vuodesta 1982 hän koulutti uusia jazzmuusikoita Sound & Fury -työpajoissaan, joista muodostui myös hänen uransa loppupuolen merkittävin yhtye.


title: Edward Vesala

text: Vesala soitti nuoresta iästä lähtien monenlaista ja korosti musiikkinsa moninaisia lähteitä; tangoyhtyeistä saatua kokemustaan hän käytti sellaisissa sävellyksissään kuin "Fingo" ja "Glimmer of Sepal". Vesala vaikutti 1960-luvulla myös rock-yhtyeissä, muun muassa Soulsetissa ja Apollossa.


title: Edward Vesala

text: 1970-luvulla Vesala levytti puolalaisen jazz-trumpetisti Tomasz Stańkon kanssa muun muassa albumit "Satu", "Rodina" ja "Heavy Life". Sound & Furysta muodostui 1980-luvulla hänen keskeinen yhtyeensä. Yhtyeen kokoonpano vaihtui usein. Kitaristeina vaikuttivat Raoul Björkenheim ja Jimi Sumén, kun taas puhaltimia soittivat muun muassa Jorma Tapio ja Pepa Päivinen. Vesalan vaimo Iro Haarla soitti harppua ja koskettimia. Vesala sovitti myös puhallinosuudet Sielun veljet -yhtyeen levylle "Kuka teki huorin".


title: Edward Vesala

text: 1970-luvun alussa Vesala teki Karelia-yhtyeen kanssa muutaman levytyksen nimellä Iivana Nyhtänköljä (mm. "Herran kanssa pellon laidassa").


title: Edward Vesala

text: Vesalaa on usein verrattu Charles Mingusiin: molempien musiikista erottuvat vahva tunteellinen lataus ja huolelliset sovitukset.


title: Edward Vesala

text: Vesalan tyttäriä ovat musiikkiteknologi, toimittaja, laulaja ja säveltäjä Mari Vesala, stylisti Minttu Vesala, rumpali Aniida Vesala sekä Lumi Vesala.


title: Edward Vesala

text: Vesala on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.Tähdellä merkityillä levyillä soittaa Vesalan Sound and Fury -yhtye.


title: Transferenssi

text: Transferenssi (lat. "transferre" 'viedä yli') eli tunteensiirto (saks. "Übertragung") tarkoittaa tunteen tiedostumatonta uudelleenkohdistumista toiseen yksilöön. Rinnakkaistermiksi YSA määrittelee sille "siirtovaikutuksen". Transferenssin käsitteen toi psykoanalyysiin Sigmund Freud. Hän käsittelee käsitettä esimerkiksi kirjassaan "Unien tulkinta" (Die Traumdeutung, 1900).


title: Transferenssi

text: Tunteensiirtoa pidettiin aluksi lieveilmiönä, joka haittasi psykoterapiaa ja potilaan paranemista. Vuoden 1912 paikkeilla Freud muutti käsitystään ja totesi, että sielulliset ristiriidat on selvitettävä tunteensiirtosuhteessa.


title: Transferenssi

text: Psykoanalyysin mukaan potilas kohdistaa tiedostamattaan psykoterapeuttiin tunteita, jotka ovat alun perin kohdistuneet tämän läheiseen tai muuhun merkittävään ihmiseen. Esimerkiksi rakkaus isää kohtaan voi muuntua rakkaudeksi terapeuttia kohtaan; psykoanalyytikko havainnoi, kuinka potilas suhtautuu häneen, ja päättelee siitä, kuinka potilas on suhtautunut isäänsä. Analyytikko ei kuitenkaan ala suhtautua potilaaseen ikään kuin olisi tämän isä.


title: Transferenssi

text: Psykoanalyytikkojen mukaan transferenssi ilmentää ihmisen ajattelun metaforisuutta: potilas suhtautuu terapeuttiin ikään kuin tämä olisi isä.


title: Transferenssi

text: Vastatransferenssi (saks. "Gegenübertragung") tarkoittaa terapeutin omien tunteiden kohdistumista potilaaseen. Siinä missä transferenssi saa kehittyä hoitosuhteessa, jotta sitä voidaan hyödyntää, on analyytikon tunnistettava ja hallittava oma transferenssinsa, jottei kohtelisi potilasta jonakuna muuna.


title: Puijonlaakso

text: Puijonlaakso on kaupunginosa Kuopiossa noin kaksi kilometriä torilta luoteeseen. Puijonlaakso sijaitsee nimensä mukaisesti Puijon mäen vieressä ja on erittäin vihreä alue. Asukkaita alueella on noin 6 400, joista suuri osa on opiskelijoita ja vastaavasti muut asukkaat ovat keskimääräistä huomattavasti vanhempia. Alue on rakennettu pääosin vuosien 1965–1975 välisenä aikana. Lapsiperheitä melko kalliiksi mielletyssä kaupunginosassa on keskimääräistä paljon vähemmän. Puijonlaakson postinumero on 70200.


title: Puijonlaakso

text: Puijonlaaksossa sijaitsee muun muassa Puijonlaakson ostoskeskus, vanhainkoteja sekä Savonia-hotelli, jonka yhteydessä toimii Savon ammatti- ja aikuisopiston sekä Savonia-ammattikorkeakoulun matkailu-, ravitsemus- ja talouden koulutusyksikkö. Puijon kirkko valmistui 1977, osana laajempaa seurakuntakeskusta.


title: Puijonlaakso

text: Puijonlaaksoon kuuluu myös osa Savilahdessa sijaitsevasta Itä-Suomen yliopistosta ja koko Kuopion yliopistollinen sairaala.


title: Puijonlaakso

text: Puijonlaakso-Taivaanpankko-suunnittelualueelle on sijoittunut noin 5 200 työpaikkaa (eniten keskustan jälkeen, seuraavaksi Savilahti), joka vastaa noin 11 prosenttia koko kaupungin työpaikoista..


title: Puijonlaakso

text: Vuonna 1908 Rajalassa aloitti Valkonauhayhdistyksen turvakoti, joka majoitti kodittomia, vankilasta vapautuneita sekä maalta kaupunkiin tulevia tyttöjä. Talossa opittiin työntekoa ja ammattitaitoja. 1920-luvulla Rajalassa toimintansa aloitti Ida Kiiskisen ylläpitämä lepokoti. Edistyksellisiä savi-, sähkö-, hieronta- ja käärehoitoja antaneen hoitolan maine oli erinomainen ja asiakkaita riitti. Rajalan ensimmäiset rakennukset rakennettiin 1896. Toiminta päättyi lopullisesti 1960-luvulla. Nykyään Rajala on ala-aste.


title: Puijonlaakso

text: 1970-luvulla purettu Mallitalo oli aiemmin Kuopion maanviljelysseuran, myöhemmin pienviljelijäperheen omistama karja- ja maataloustila, joka rakennettiin Kuopion vuoden 1906 maatalousnäyttelyä varten. Vuonna 1913 taloon muuttaneiden Nutsien istuttamia lehti- ja pihtakuusia voi edelleen ihailla Mallitalolle menevän tien varressa.


title: Eero Koivistoinen

text: Eero Uolevi Koivistoinen (s. 13. tammikuuta 1946 Helsinki) on suomalainen jazzmuusikko ja säveltäjä. Hänen instrumenttinsa on saksofoni. Häntä pidetään yhtenä suomalaisen jazzin suurimmista nimistä.


title: Eero Koivistoinen

text: Koivistoisen ensimmäinen soitin noin 11-vuotiaana oli viulu, jolla hän soitti barokki- ja kamarimusiikkia. 16-vuotiaana hän vaihtoi alttosaksofoniin, koska hän oli tykästynyt jazzmusiikkiin, jota hänen veljensä oli tuonut meriltä, ja viululla sitä oli hankala soittaa. Myöhemmin hän vaihtoi alttosaksofonista tenori- ja sopraanosaksofoneihin. 1960-luvun puolivälissä Koivistoinen aloitti opiskelut Sibelius-Akatemiassa: Siellä hänelle saksofonin soittoa opetti Eero Linnala ja säveltämistä Aulis Sallinen.


title: Eero Koivistoinen

text:
Koivistoisen ensimmäinen yhtye oli kokeilevaa avantgarde- ja fuusiojazzia soittava trio, jossa rumpalina toimi Edward Vesala ja basistina Pekka Sarmanto. Vuonna 1967 Koivistoinen liittyi Blues Sectioniin, jota on pidetty Suomen ensimmäisenä proge-yhtyeenä. Yhtyeen levy "Blues Section" oli Koivistoisen ensimmäinen. Yhtye kuitenkin hajosi jo kesällä 1968, kun Koivistoinen jätti sen. Hän siirtyi The Boysiin, jossa soitti noin vuoden.
Vuonna 1967 vastaperustettu Suomen Jazzliitto myönsi ensimmäisen Yrjö-palkinnon Koivistoiselle. Vuonna 1968 ilmestyi hänen ensimmäinen sooloalbuminsa "Valtakunta". Levyn kappaleiden sanat ovat suomalaisten runoilijoiden runoja, ja laulajina toimivat Eero Raittinen, Seija Simola, Vesa-Matti Loiri sekä Koivistoinen itse. LP:n julkaisi Otava. Levystä on julkaistu vuonna 1995 myös CD-versio, jolle oli lisätty kappaleita Maarit Hurmerinnalta, Sakari Kuosmaselta ja Pepe Ahlqvistilta. Seuraavana vuonna Koivistoisen kvartetti voitti yhtyekilpailun Montreux’n jazzfestivaaleilla Sveitsissä. Voittoa on pidetty ensimmäisenä suomalaiselle jazzille osoitettuna kansainvälisenä tunnustuksena, ja sen ansiosta yhtye pääsi esiintymään Newportin jazz-festivaaleille Yhdysvaltoihin.


title: Eero Koivistoinen

text: 1970-luvun alussa Koivistoinen muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan Berklee College of Musiciin, Bostoniin. Siellä hän opiskeli kolme lukukautta opettajinaan muun muassa Joe Viola ja Herb Pomeroy. 1970-luvulta lähtien Koivistoinen on myös opettanut Sibelius-Akatemiassa ja Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa. Vuonna 1975 Koivistoinen oli mukana perustamassa Uuden Musiikin Orkesteria ja soitti yhtyeen riveissä aina vuoteen 1990. Myöhemmin vuosina 1996–1998 hän toimi yhtyeen taiteellisena johtajana. Kaudellaan hän muun muassa tuotti UMOn ensimmäisen albumin ulkomaiselle levy-yhtiölle sekä toimi kapellimestarina ja sovittajana kriitikoiden kiittämällä levyllä "Electrifying Miles".


title: Eero Koivistoinen

text: Vuonna 1973 Eero Koivistoinen Music Society julkaisi fuusiojazz-albumin "Wahoo!" On väitetty, että LP:itä olisi alun perin painettu vain 600 kappaletta, ja että niistä saisi nykyään maksaa yli 500 dollaria. Tämä kulttilevyksi mainittu albumi, kuten monet muutkin Koivistoisen levyt, on kuitenkin julkaistu vuosituhannen vaihteessa uudelleen CD-muodossa.


title: Eero Koivistoinen

text: Vuonna 1981 Koivistoinen voitti Euroopan yleisradiounionin sovituspalkinnon Nording-kilpailussa Jerseyssä teoksellaan "Ultima Thule", ja vuonna 1983 hänen 1980-luvun alussa perustamansa levy-yhtiö Pro Records julkaisi samannimisen albumin. Vuonna 1987 hän voitti Luovan Säveltaiteen Edistämissäätiön sävellyskilpailun big bandille teoksellaan "Kukonpesä".


title: Eero Koivistoinen

text: Koivistoisen 1990-luvun projekteihin kuuluvat muun muassa Trio X, jossa Koivistoisen lisäksi soittivat pianisti Seppo Kantonen ja vibrafonisti Severi Pyysalo, sekä kvintetti Zone.


title: Eero Koivistoinen

text: Vuosituhannen vaihteessa Koivistoinen kiinnostui etnisestä musiikista: toisaalta vuonna 1998 hän julkaisi senegalilaisten muusikoiden kanssa albumin "Eero Koivistoinen and Senegalese Drums", ja toisaalta vuonna 2002 albumin "Utu", joka koostui hänen jazzkvartetille sovittamistaan suomalaisista kansanlauluista sekä vuonna 2003 Johanna Iivanaisen kanssa albumin "Suomalainen", jolla Iivanainen lauloi Koivistoisen sovittamaa suomalaista populaarimusiikkia sekä tämän omia sävellyksiä. Vuonna 2007 Iivanainen ja Koivistoisen yhtye ilmoittivat julkaisevansa toisen yhteisen albumin "Lennosta kii!" Myös tällä albumilla yhdistellään suomalaista populaarimusiikkiin Koivistoisen jazzsävellyksiin.


title: Eero Koivistoinen

text: Koivistoinen on kuitenkin jatkanut myös fuusion parissa vuonna 2001 julkaistulla albumillaan "Helium" sekä uudistuneen Eero Koivistoinen Music Societyn albumilla "X-Ray" vuodelta 2006. Vuonna 2005 hän myös sävelsi kappaleita The Five Corners Quintetille ja soitti yhtyeen esikoislevyllä "Chasin' the Jazz Gone By", joka ylsi parhaimmillaan Suomen albumilistan sijalle 21.


title: Eero Koivistoinen

text: Koivistoinen on jazzin lisäksi säveltänyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterille baletin "Äiti Maa" vuonna 1979, tehnyt Yleisradiolle radiokoosteen "Suomi – maailman majakka" vuonna 1996, Charles Baudelairen runoelman innoittamana sarjan "Pahan kukkia", sekä Radion sinfoniaorkesterille sarjan "Round about Monk".


title: Niirala (Kuopio)

text:
Niirala on kaupunginosa Kuopiossa aivan kaupungin keskustan tuntumassa. Asukkaita on noin 3 500. Niirala on nykyisin suosittu asuinalue johtuen hyvästä sijainnista yliopiston ja keskustan välissä. Niiralan pääkatu on Niiralankatu.
Niiralan naapurikaupunginosia ovat Hatsala koillisessa, Haapaniemi kaakossa, ja Savilahti lännessä.


title: Niirala (Kuopio)

text: Alueella sijaitsee muun muassa Kuopion kaupunginteatteri sekä suosittu Valkeisenlammen puistokeidas. Niiralaan sijoittuu yhteensä noin 1 300 työpaikkaa (1.1.2008).


title: Niirala (Kuopio)

text: Niiralan pohjoisosa on kerrostalovaltainen, kun taas eteläosa on pääasiassa sodan jälkeen rakennettua omakotitaloaluetta. Myös Valkeisenlammen ympäristö on suurimmaksi osaksi kerrostaloaluetta. Niiralankadulle ja Pyöräkadulle on myös viime vuosina rakennettu uusia kerrostaloja.


title: Niirala (Kuopio)

text: Muun muassa Minna Canthin koulu, Kuopion kaupunginteatteri ja Alavan kirkko sijaitsevat Niiralassa.


title: Niirala (Kuopio)

text: Niiralan kaupalliset palvelut painottuvat alueen pohjoisosiin. Siellä sijaitsevan Niiralankadun varsi on rakennettu tiiviimmin ja alueella on monia pieniä liikkeitä ja ravintoloita. Valkeisenlammen keskustan puoleisella rannalla sijaitsevat R-kioski. Alueen keskiosassa toimii Sale ja pankki.Yleisradion (YLE) Kuopion toimintakeskus sijaitsee Niiralan Kotkankalliolla. Niiralankadun varrella sijaitsee runsaasti Kuopaksen opiskelija-asuntoja, joissa toimii myös YTHS:n Kuopion yksikkö. Samassa korttelissa sijaitsee niin kutsuttu Turontalo, jossa toimii Kuopion Muotoiluakatemia (päätoimipiste Keskustassa Piispankadulla). Valkeisenlammen vieressä, entinen Lääninsairaalan ja terveydenhuolto-oppilaitoksen tiloissa, sijaitsee Savonia-ammattikorkeakoulun terveysala. Tähtitieteen harrastajien ylläpitämä Kuopion tähtitorni toimii myös Niiralassa.


title: Pyreneittenmastiffi

text: Pyreneittenmastiffi () on Espanjasta kotoisin oleva koirarotu. Rotua tuotiin Suomeen ensimmäisen kerran vuonna 1985. Nykyään pyreneittenmastiffeja on Suomessa rekisteröity noin 1500. Pyreneittenmastiffi kuuluu FCI:n roturyhmään 2.


title: Pyreneittenmastiffi

text: Pyreneittenmastiffi on valtavan kokoinen: urosten säkäkorkeus on vähintään 77 cm ja narttujen 72 cm. Rotu on voimakas ja lihaksikas. Aikuisen koiran paino on noin 50–70 kg:sta ylöspäin. Rungoltaan se on hieman korkeuttaan pitempi, suorakaiteen muotoinen. Koiran pää on suuri ja voimakasrakenteinen. Pähkinänruskeat silmät ovat pienet ja mantelinmuotoiset. Silmistä pitäisi korostua koiran ylväs ja tarkkaavainen ilme. Tunkeilijoita kohtaan pyreneittenmastiffilla on todella kova ilme. Korvat ovat riippuvat ja kolmion muotoiset. Karvapeite on niin paksu ja tiheä, että koira kestää hyvin pakkasta. Väriltään pyreneittenmastiffi on valkoinen harmain, mustin tai ruskein laikuin. Tummempi maski on rotumääritelmän mukaan pakollinen.


title: Pyreneittenmastiffi

text: Historiansa vuoksi pyreineittenmastiffilla on voimakas puolustus- ja vartiointivietti. Se on myös hyväntahtoinen, älykäs, säyseä, hyvä lapsiperheen koira ja helposti oppiva. Se on vieraita kohtaan peloton, kova ja perääntymätön. Se on ystävällinen toisille koirille, mutta tuntee omat voimansa. Joutuessaan tappeluun pyreneittenmastiffi on taitava ja osoittaa perineensä vuosisatojen takaiset käyttäymismallit taistelussa susia vastaan. Omistajiaan kohtaan se on uskollinen mutta ei ole miellyttämishaluinen, mikä on huomioitava koulutuksessa. Rotu on vaativa eikä sovellu ensimmäiseksi koiraksi. Vartiointivaisto ei enää ole niin voimakas mutta yksilöllinen. Osa koirista on edelleen todella vartiointiviettisiä.


title: Pyreneittenmastiffi

text: Pyreneittenmastiffi on todennäköisesti polveutunut molossityyppisistä koirista, joita merenkulkijat ja foinikialaiset kauppiaat toivat Espanjaan yli 2 000 vuotta sitten. Se on sukua espanjanmastiffille ja pyreneittenkoiralle. Pyreneittenmastiffin alkuperäinen tehtävä oli vartioida omistajan karjalaumaa varkailta ja petoeläimiltä.


title: Raoul Björkenheim

text: Raoul Melvin Björkenheim (s. 11. helmikuuta 1956 Los Angeles, Yhdysvallat) on suomalainen jazzmuusikko, säveltäjä ja kitaristi. Hän syntyi Kaliforniassa, mutta muutti teini-iässä äitinsä Taina Elgin kotimaahan Suomeen. Vuonna 1984 hän sai Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinnon.


title: Raoul Björkenheim

text: Björkenheimin oma yhtye Krakatau levytti ensi kerran vuonna 1988. Tämän lisäksi hän on tehnyt musiikkia muun muassa Edward Vesalan johtaman Sound & Furyn, Roommushklahnin, Sielun Veljien , UMO:n, Avanti!:n ja Tampereen kaupunginorkesterin kanssa. Hänen pitkäikäisin, edelleen levyttävä yhtyeensä Scorch Trio on julkaissut kuusi albumia. Yhtyeessä ovat soittaneet hänen lisäkseen muun muassa Ingebrigt Håker Flaten ja Paal Nilssen-Love. Lisäksi hän on tehnyt kolme omaa albumia.


title: Yle Radio Suomi Kuopio

text: Yle Radio Suomi Kuopio (aiemmin "Radio Savo" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Pohjois-Savo toimituksen sijaitessa Kuopiossa. Kanava kuuluu Kuopiossa taajuudella 98,1 MHz ja Iisalmessa taajuudella 96,5 MHz. Radiokanavan päällikkö on Johanna Raatikainen.


title: Yle Radio Suomi Kuopio

text: Yle Radio Suomi Kuopio tunnettiin vuoteen 1996 asti murteellisella nimellä "Kuopion iänj" () ja sitten vuoteen 2016 asti nimellä "Radio Savo".


title: Mandelstam

text: Mandelstam tai Mandelštam on sukunimi. Se voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:


title: Vehmasmäki

text: Vehmasmäki on kylä Kuopion eteläosassa noin 22 kilometrin päässä kaupungista. Asukkaita on noin 500. Vehmasmäen laella on Kuopion radio- ja tv-aseman lähetinmasto, jonka korkeus on 318 metriä. Maston juuri on 190 metrin korkeudella merenpinnasta, joten huippu on 508 metriä merenpinnasta. Kylällä toimii myös Tammenrannan kesäteatteri. Valoharju on Vehmasmäen nuorisoseuran talo, jossa on toimintaa lapsista seniori-ikäisille asti. Vehmasmäen koulu on noin 125 oppilaan (2016) ala-asteen kyläkoulu, joka sijaitsee Kuvemäessä. Yksi Vehmasmäen käyntikohteista on kesäisin auki oleva Kuopion eläinpuisto. Alueella sijaitsee myös Vehmasmäen hautausmaa.


title: Vehmasmäki

text: Kuopion seudun asutus sai alkunsa vasta 1500-luvulla, myöhään verraten siihen, että Mikkelin seudulla tiedetään olleen asutusta satoja vuosia aiemmin. Tähän on luonnollinen selitys, sillä Pähkinäsaaren rauha jakoi Savon kahtia niin, että Pohjois-Savo lähes kokonaisuudessaan jäi rajan itäpuolelle. Tosin rajan kulusta ei ole tarkkaa tietoa.


title: Vehmasmäki

text:
1500-luvun puolivälissä kylässä oli 6 taloa, joista neljää oli verotettu jo ennen vuotta 1542.
Asutus kasvoi hitaasti seuraavan vuosisadan aikana, sillä moni talo autioitui sotien ja verorasitusten vuoksi.
Uusia taloja syntyi jaettaessa kantataloja. Ja kun kylässä suoritettiin isojako, alueella oli 30 itsenäistä perintötilaa.


title: Sergei Saveljev

text: Sergei Petrovitš Saveljev (s. 26. helmikuuta 1948 Raitsinsk, Amur, Neuvostoliitto – 29. lokakuuta 2005) oli venäläinen hiihtäjä ja olympiavoittaja. Urallaan hän edusti Neuvostoliittoa.


title: Sergei Saveljev

text: Saveljev hiihti kansainvälisissä arvokilpailussa ensimmäisen kerran Falunin MM-kilpailuissa 1974, jolloin hän sijoittui kymmenenneksi 50 kilometrillä ja 12:nneksi 15 kilometrillä. Innsbruckin talviolympiakisoissa 1976 hän voitti kultaa 30 kilometrillä ja saavutti pronssia Neuvostoliiton viestijoukkueessa, joskin oman viestiosuutensa hän hiihti heikosti ja tuli viimeiseen vaihtoon vasta kuudentena. Kisat päättäneellä 50 kilometrillä hän sijoittui 21:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän voitti kultaa 30 kilometrillä sekä sijoittui viestissä neljänneksi ja 50 kilometrillä 23:nneksi. Vielä Lake Placidin olympiakisoissa 1980 hän sijoittui 50 kilometrillä viidenneksi.


title: Sergei Saveljev

text: Saveljev voitti Salpausselän Kisoissa 50 kilometrin hiihdon vuosina 1976 ja 1977. Neuvostoliiton mestaruuksia hän voitti vuosina 1973 ja 1976-1978. Hän on opiskellut Habarovskin yliopistossa liikuntatieteitä.


title: Nikolai Zimjatov

text: Nikolai Semjonovitš Zimjatov (, s. 28. kesäkuuta 1955) on Neuvostoliittoa uransa aikana edustanut entinen hiihtäjä.


title: Nikolai Zimjatov

text: 1978 MM-kilpailuissa Lahdessa Zimjatov sijoittui 30 kilometrillä hopealle maanmiehensä Sergei Saveljevin takana. 1980 talviolympialaisissa Lake Placidissa hän voitti kultaa sekä 30 ja 50 kilometrin kilpailuissa sekä Neuvostoliiton viestijoukkueessa.


title: Nikolai Zimjatov

text: 1984 talviolympialaisissa Sarajevossa Zimjatov uusi 30 kilometrin voittonsa ja oli mukana Neuvostoliiton hopealle hiihtäneessä viestijoukkueessa.


title: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta

text: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta () oli lyhytikäinen hallintoalue Neuvosto-Venäjän eteläosassa Mustanmeren rannikolla ja Kubanjokea ympäröivällä Kubanin alueella alkukesällä 1918. Tasavallan pääkaupunki oli Jekaterinodar (nykyinen Krasnodar) ja toimeenpanevan keskuskomitean puhemies Avram Rubin.


title: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta

text: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta muodostettiin 30. toukokuuta 1918 yhdistämällä aiemmin samana vuonna perustetut Kubanin neuvostotasavalta ja Mustanmeren neuvostotasavalta. Jo 6. heinäkuuta 1918 uusi neuvostotasavalta lakkautettiin ja liitettiin Pohjois-Kaukasian neuvostotasavaltaan.


title: Kubanin neuvostotasavalta

text: Kubanin neuvostotasavalta oli lyhytikäinen neuvostotasavalta Neuvosto-Venäjän eteläosassa Kubanin ympäristössä. Sen pääkaupunki oli Jekaterinodar (nykyinen Krasnodar).


title: Kubanin neuvostotasavalta

text: Kubanin neuvostotasavalta perustettiin 13. huhtikuuta 1918, mutta vain vajaat kaksi kuukautta myöhemmin, 30. toukokuuta se lakkautettiin ja sen alue liitettiin Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavaltaan.


title: Christian Hoffmann

text: Christian "Hoffi" Hoffmann (s. 22. joulukuuta 1974 Aigen) on entinen itävaltalainen maastohiihtäjä. Hänen suurimmat saavutuksensa ovat olympiakulta 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa ja viestimaailmanmestaruus 1999 MM-kisoista Ramsausta.


title: Christian Hoffmann

text: Hoffmannin ensimmäinen maailmancupin kilpailu oli viestihiihto Nové Městossa vuonna 1998. Samalla kaudella hän saavutti joitakin palkintosijoja sekä kolmossijan sprinttimaailmancupin kokonaiskilpailussa.


title: Christian Hoffmann

text: 1998 talviolympialaisissa Naganossa hän kaikkien yllätykseksi hiihti 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa pronssille. Vuonna 1999 Hoffmann oli mukana voittamassa sensaatiomaista viestikultaa Itävallan joukkueessa. Hoffmann hiihti viestissä ankkuriosuuden ja kukisti loppusuoran kirikamppailussa kovana kirimiehenä tunnetun Norjan Thomas Alsgaardin. Samoissa kisoissa hän oli seitsemäs 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.


title: Christian Hoffmann

text: Vuonna 2002 Salt Lake Cityssä, Utahissa, Yhdysvalloissa pidetyissä talviolympialaisissa Hoffmann sijoittui aluksi 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa toiseksi, mutta voittaja Johann Mühlegg kärähti myöhemmin kielletyn darbepoetiini-hormonin käytöstä ja menetti kultamitalinsa, jolloin Hoffmann nousi olympiavoittajaksi.


title: Christian Hoffmann

text: Hoffman on sijoittunut 50 kilometrin vapaan hiihtotavan MM-kilpailuissa viidenneksi Lahdessa 2001 ja kymmenenneksi Val di Fiemmessä 2003.


title: Christian Hoffmann

text: Hoffman on voittanut maailmancupissa kaksi osakilpailua: 10 km (v) Ramsaussa 21. joulukuuta 2003 ja 30 km (v) Pragelatossa 14. maaliskuuta 2004. Lisäksi hän on ollut kuusi kertaa toinen ja yksitoista kertaa kolmas.


title: Christian Hoffmann

text: Vuonna 2009 Itävallan antidopingjärjestö Nada asetti Hoffmannin kilpailukieltoon epäiltynä veridopingin edistämisestä. Tämän jälkeen hän lopetti uransa. Vuonna 2011 Hoffmannin kilpailukiellon pituudeksi vahvistettiin kuusi vuotta. Hoffmann ei ole koskaan antanut positiivista dopingnäytettä, mutta Nadan mukaan hän on ollut aktiivisesti mukana veridopingissa ja on muun muassa luovuttanut vertaan dopingtarkoituksessa.


title: Christian Hoffmann

text: Seuratasolla Hoffmann edusti SU Böhmerwald Ulrichsbergia.


title: Franco Nones

text: Franco Nones (s. 1. helmikuuta 1941) on italialainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Franco Nones

text: Hiihdon MM-kilpailuissa 1966 Oslossa Nones oli mukana Italian viestipronssia saavuttaneessa joukkueessa ja sijoittui 30 kilometrillä kuudenneksi.


title: Franco Nones

text: Kaksi vuotta myöhemmin vuoden 1968 talviolympialaisissa Grenoblessa Nones voitti 30 kilometrin hiihdon olympiakultaa lähes 50 sekunnin erolla kakkoseksi sijoittuneeseen Norjan Odd Martinseniin. Tätä ennen talviolympiakisoissa oli hiihdetty kaikkiaan 35 hiihtokilpailua, ja Nones oli kautta aikain ensimmäinen ei-pohjoismaalainen tai ei-neuvostoliittolainen hiihtäjä, joka voitti talviolympialaisten maastohiihdossa mitalin.


title: RER

text: RER ("Réseau express régional d'Île-de-France") on Pariisia ja sen esikaupunkialuetta Ranskassa palveleva kaupunkiraideverkosto. RER on paikallisjunan ja metron välimuoto: se koostuu maanpäällisistä, omia raiteitaan käyttävistä reiteistä Pariisin lähiöissä, jotka yhdistyvät toisiinsa kaupungin keskustan alla olevilla metrotunneleilla. RER-junat käyttävät Pariisin metron kanssa erillisiä raiteita, mutta keskustassa verkostoilla on useita vaihtoasemia.


title: RER

text: RER koostuu viidestä linjasta, joista kukin jakautuu useampaan haaraan. Reittien yhteispituus on 587 km, ja pysäkkejä niillä on 257, joista 33 on maanalaisia asemia Pariisin keskustan alueella. Suurin osa reiteistä (A, B ja D) kohtaa Châtelet - Les Hallesin asemalla Pariisin ydinkeskustassa. Verkoston ydinosat on rakennettu vuosien 1962 ja 1977 välillä, mutta sitä laajennetaan yhä edelleen. Uusin E-linja avattiin liikenteelle vuonna 1999.


title: RER

text:
Järjestelmän luonteesta johtuen sitä liikennöivät sekä Ranskan valtion rautatieyhtiö SNCF että Pariisin kaupungin liikennelaitos RATP. Liikennöintivastuu on jaettu yhtiöiden kesken linjoittain. Samanlainen järjestely on toteutettu muun muassa Brysselin seudulla sekä Saksan,
Sveitsin ja Itävallan suurten kaupunkien S-Bahn-järjestelmissä.


title: RER

text: RER:n lisäksi Pariisin seudulla, pääosin Île-de-Francen alueella, liikennöivät myös SNCF:n Transilien-junat, joiden reitit ulottuvat yleensä kauemmaksi Pariisista kuin RER-linjojen. Toisin kun RER, ne eivät kulje Pariisin läpi, vaan niiden pääteasemana on jokin Pariisin rautatieasemista. Kuitenkin yksi RER:n linjoistakin, D-linjan haara D4, ulottuu jopa Île-de-Francen ulkopuolelle Malesherbesiin Loiret'n departementtiin, Centre-Val de Loiren alueelle.


title: RER

text: Osa nykyisistä RER-radoista oli olemassa jo 1900-luvun alkupuolella ja muodosti osan SNCF:n rataverkkoa. Lähiliikennejunatkaan eivät tuolloin kulkeneet Pariisin keskustan läpi vaan niiden pääteasemina käytettiin samoja rautatieasemia, joista kaukoliikenteenkin junat lähtivät.


title: RER

text: Pariisin väestö kasvoi voimakkaasti 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla. Autoistuminen alkoi ja asuinalueita rakennettiin yhä kauemmaksi keskustasta. Autoistumisesta huolimatta Pariisin metro oli raskaasti kuormittunut erityisesti ruuhka-aikaan. Lisäksi asemien lyhyet välimatkat tekivät metrolla liikkumisesta hidasta.


title: RER

text: Ratkaisuna pidettiin 1960-luvun alussa yhdistää esikaupunkilinjoja. Järjestelmän nimeksi tuli RER eli "réseau express régional". RERin alkuperäiseen suunnitelmaan kuului yksi itä-länsisuuntainen linja ja kaksi pohjois-eteläsuuntaista linjaa. RATP osti kaksi kannattamatonta SNCF:n linjaa itselleen tavoitteena yhdistää ne kaupungin keskustan läpi kulkevilla tunneleilla. Uudesta yhdistetystä linjasta tuli RER A. SNCF:n:llä oli jo Pariisin eteläisiin esikaupunkeihin johtava rautatielinja, "Ligne de Sceaux", jota kaupungin puoleisessa päässä oli jo aikaisemmin jatkettu tunnelissa Luxembourgin puiston äärelle saakka. Kun sitä jatkettiin kaupungin läpi Gare du Nordille, saatiin aikaan linja, joka johti pohjoisessa Charles de Gaullen lentoasemalle saakka. Siitä linjasta tuli RER B. Linjat ylittivät odotukset. Nykyään RER A on maailman käytetyin kaupunkilinja yli 300 miljoonalla matkustajalla vuodessa.


title: RER

text: Kuitenkin näistä kahdesta linjasta aiheutuvien runsaiden kulujen vuoksi päätettiin, että seuraavan linjan tekisi SNCF. Vuonna 1979 SNCF avasi linjan RER C yhdistämään Gare d'Austerlitziltä ja Gare d'Orsayltä alkaneet esikaupunkiradat. Tämä linja kulkee keskustassa useita kilometrejä Seinen eteläpuoleisten (Rive Gauche) rantakatujen alla. Pariisin länsilaidalla sen Pontoiseen johtava haara C1 kulkee muutaman kilometrin matkan Pariisia kiertävää vanhaa kehärataa, Petite Ceinture-ratalinjaa pitkin. 1980-luvulla SNCF rakensi myös linjan RER D. 1990-luvulla avattiin myös RER E. RER-linjojen asemavälit ovat huomattavasti pitempiä kuin metrolinjojen.


title: RER

text: Linjat A ja C kulkevat Pariisin läpi länsi-itä-suunnassa, linjat B ja D sen sijaan pohjois-eteläsuunnassa, kun taas linjalla E on pääteasemansa keskellä Pariisia. Junan kulkiessa Pariisin läpi idästä länteen tai etelästä pohjoiseen, sen tunnuskirjaimeen lisätään pariton numero (1, 3, 5 tai 7), päinvastaiseen suuntaan kuljettaessa parillinen numero (2, 4, 6 tai 8). Nämä numerot yhdessä kirjaimen kanssa osoittavat oheisen taulukon mukaisesti, minne juna on menossa, mutta eivät ilmaise, mistä se on tulossa. Pariisin itäpuolella linjan C haara C8 kääntyy kiertämään lähes rengasmaista reittiä Pariisin eteläpuolitse länteen niin, että päättyy lopulta lähelle Versaillesia, vaikka Versailles onkin Pariisin länsipuolella.


title: Saint-Denis

text: Saint-Denis [] on Pariisin esikaupunki kaupungin pohjoispuolella. Se sijaitsee Seine-Saint-Denis’n departementissa noin 9,4 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Saint-Denis’n asukasluku oli 97 875 vuonna 2006.


title: Saint-Denis

text: Suuri osa kaupungin asukkaista on muslimisiirtolaisia Pohjois-Afrikasta. Vuonna 1999 asukkaista 23 % oli syntynyt EU:n ulkopuolella, eikä heillä ollut Ranskan kansalaisuutta. Saint-Denis on kuuluisa basilikastaan, johon on haudattu lähes kaikki Ranskan kuninkaat. Basilika ja koko kaupunki ovat saaneet nimensä Pariisin suojeluspyhimyksen, Pyhän Dionysiuksen mukaan ().


title: Saint-Denis

text: Saint Denis’ssä sijaitsee myös Ranskan kansallinen stadion "Stade de France", joka rakennettiin vuoden 1998 jalkapallon MM-kisoja varten. Stadionilla pidettiin myös vuoden 2003 yleisurheilun MM-kilpailut.


title: Saint-Denis

text: Saint-Denis’ssä on neljä rautatieasemaa, kaksi metrolinjaa ja kaksi RER-linjaa, jolla pääsee junalla Gare du Nordille.


title: Saint-Denis

text: Aamulla 18. marraskuuta 2015 Saint-Denisissä tapahtui ampumavälikohtaus, joka liittyi Pariisin terrori-iskuihin marraskuussa 2015.


title: Ivar Formo

text: Ivar Formo (24. kesäkuuta 1951 – 26. joulukuuta 2006) oli norjalainen maastohiihtäjä ja suunnistaja.


title: Ivar Formo

text: Formo sijoittui vuoden 1972 talviolympialaisissa Sapporossa pronssille 15 kilometrin kilpailussa ja hopealle viestissä. Vuoden 1976 kisoissa Innsbruckissa Formo voitti 50 kilometrin hiihdon olympiakultaa ja sijoittui jälleen hopealle Norjan viestijoukkueessa. Hiihdon MM-kisoissa Formo voitti pronssia sekä vuoden 1974 Falunin että 1978 Lahden kisojen viestissä.


title: Ivar Formo

text: Suunnistuksessa Formo voitti MM-pronssia viestissä vuonna 1974. Lisäksi hän oli vuonna 1979 mukana oslolaisen Lynin joukkueessa voittamassa Jukolan viestiä.


title: Ivar Formo

text: Formo löydettiin jouluna 2006 hukkuneena Store Sandungen -järvestä Nordmarkassa, lähellä Osloa. Hän oli lähtenyt luistelemaan jäälle ja pudonnut avantoon.


title: Mihail Ivanov

text: Mihail Ivanov (s. 20. marraskuuta 1977 Ostrovissa, Neuvostoliitossa) on venäläinen entinen maastohiihtäjä.


title: Mihail Ivanov

text: 2001 MM-kisoissa Lahdessa Ivanov hiihti pronssille 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Seuraavana vuonna 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä hän voitti 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun kultamitalin. Alun perin Ivanovin sijoitus 50 kilometrin kilpailussa oli toinen, mutta hän nousi voittajaksi kun Johan Mühlegg kärähti kielletyn darbepoetiini-hormonin käytöstä ja menetti kultamitalinsa.


title: Mihail Ivanov

text: Maailmancupissa Ivanov on voittanut kaksi kertaa, molemmat perinteisellä hiihtotavalla. Voittojen lisäksi hänellä on kaksi kakkostilaa.


title: Pål Tyldum

text: Pål Tyldum (s. 28. maaliskuuta 1942 Høylandet) on norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Pål Tyldum

text: Tyldum voitti olympialaisten viestikultaa Norjan joukkueessa Grenoblessa 1968 ja 50 kilometrin kultaa sekä hopeaa viestissä ja 30 kilometrillä neljä vuotta myöhemmin Sapporossa. Vielä Innsbruckin olympialaisissa 1976 hän hiihti Norjan hopealle sijoittuneessa viestijoukkueessa. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui olympialaisissa muutoinkin: Grenoblessa neljänneksi 50 kilometrillä ja seitsemänneksi 15 kilometrillä sekä Innsbruckissa seitsemänneksi 50 kilometrillä. Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970 hän sijoittui neljänneksi viestissä ja 30 kilometrillä sekä viidenneksi 15 kilometrillä.


title: Pål Tyldum

text: Holmenkollenin hiihtokisoissa Tyldum voitti 50 kilometrin kilpailun vuosina 1969 ja 1972. Salpausselän Kisoissa hän voitti 15 kilometriä vuonna 1968 ja 50 kilometriä vuonna 1971. Vuonna 1970 Tyldymille luovutettiin saavutustensa perusteella Holmenkollen-mitali.


title: Pål Tyldum

text: Kansallisella tasolla Tyldum voitti seitsemän henkilökohtaista Norjan-mestaruutta. Hänen edustamansa seura oli høylandetilainen Hållingen IL.


title: Maarahva Liit

text: Eesti Maarahva Liit oli vuoden 1917 alussa perustettu Viron maaseutuväestön asiaa ajava puolue. Se perustettiin uudelleen 1991 ja 1994 siitä tuli yhdistyessään muihin samanhenkisiin puolueisiin Viron Kansanliitto.


title: Racketlon

text: Racketlon on urheilulaji, mailapelien neliottelu. Racketloniin kuuluvat lajit ovat pöytätennis, sulkapallo, squash ja tennis.


title: Racketlon

text: Lajit pelataan mainitussa järjestyksessä siten, että koko ajan siirrytään kevyemmästä mailasta painavampaan ja lyhyempikestoisesta pitempikestoiseen suoritukseen. Jokaisessa lajissa noudatetaan pistelaskussa pöytätenniksen vanhaa sääntöä eli erä pelataan 21 pisteeseen. Lopputuloksissa kaikkien neljän lajin pisteet lasketaan yhteen.


title: Racketlon

text: Racketlon on varsin nuori urheilulaji. MM-kisoja on järjestetty vuodesta 2001 lähtien. Virallinen kansainvälinen lajiliitto IRF ("International Racketlon Federation") perustettiin marraskuussa 2005 Wienissä järjestettyjen MM-kilpailujen yhteydessä. IRF-liitto pyrki saamaan racketlonia jo osaksi 2016 kesäolympialaisia. Vuonna 2009 on pyrkimyksenä aloittaa ammattilaisten Bundesliiga.


title: Racketlon

text: Tällä hetkellä menestyneimmät racketlonin pelaajat ovat kolminkertainen maailmanmestari, jääkiekkoakin Vaasan Sportissa kaudella 1998–1999 pelannut ruotsalainen Magnus Eliasson, sekä suomalainen Mikko Kärkkäinen, joka on maailmanmestari vuosilta 2001, 2005, 2006, 2007 ja 2008.


title: Racketlon

text: Se pelaaja, joka kahden pelaajan keskinäisessä pelissä kerää enemmän pisteitä, on voittaja. Voitettujen lajien lukumäärä ei ratkaise, vaan kaikissa lajeissa yhteensä saadut pisteet.


title: Racketlon

text:
Esim. pelaajien A - B ottelu:
Pöytätennis 21 – 4
Sulkapallo 12 - 21
Squash 19 - 21
Tennis 17 - 21


title: Racketlon

text:
Yhteensä: 69 - 67
Pelaaja A on ottelun voittaja.


title: Racketlon

text: Mikäli pelaajien yhteenlasketut ottelupisteet ovat tasan, ratkaistaan voittaja seuraavasti: viimeisen lajin (tennis) jälkeen suoritetaan arvonta, jonka voittaja saa valita, ottaako hän itselleen syötön vai syötön vastaanoton. Pelataan tenniksessä 1 (yksi) piste, jonka voittaja on koko ottelun voittaja. Tässä ratkaisevassa pisteessä syöttäjällä on vain yksi syöttö (ei kakkossyöttöä).


title: Racketlon

text: Suomen racketlonliitto ry. perustettiin lokakuussa 2005 Vantaalla liikuntakeskus Crossissa lajin SM-kilpailujen yhteydessä. Perustavina seuroina tuolloin olivat MyyrSquash (Vantaa), Jyväskylän Tennis Seura (JTS), Racketlon Club Uleåborg (RCU), Imatran Pallo-Salamat (PaSa) ja Lahden Kortteliliiga.


title: Racketlon

text: Ensimmäiset racketlonliiton hallituksen jäsenet olivat pj. Martti Vottonen (MyyrSquash), Henri Bruun (JTS), Tommi Laine (RCU), Kari Hukkanen (PaSa), Jari Utriainen (Lahden Kortteliliiga) ja sihteerinä toimi Markku Merta (MyyrSquash).


title: Vaasahiihto

text: Vaasahiihto ("Vasaloppet") on Ruotsissa vuosittain maaliskuun ensimmäisenä sunnuntaina järjestettävä maailman suurin yksittäinen maastohiihtokilpailu. Vaasahiihdossa hiihdettävä matka Sälenistä Moraan on noin 90 kilometriä.


title: Vaasahiihto

text: Ensimmäisen kerran hiihto järjestettiin vuonna 1922, ja vain kolmena vuonna on kilpailu jouduttu perumaan. Vaasahiihtoon liittyvä legenda kertoo, kuinka Gustav Eriksson olisi vuonna 1520 yrittänyt paeta Ruotsista Lyypekkiin, mutta Taalainmaan talonpojat olisivat lähettäneet kolme hyvää hiihtäjäänsä tavoittamaan hänet johtamaan Ruotsin talonpoikien kansannousua Tanskan kuningas Kristian II:a vastaan. Tarina on Kustaan avustajan, Västeråsin piispan Peder Svartin keksimä.


title: Nils Karlsson

text: Nils Emanuel "Mora-Nisse" Karlsson (25. kesäkuuta 1917 Östnor, Mora – 16. kesäkuuta 2012) oli ruotsalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja, erityisesti pitkien matkojen erikoismies.


title: Nils Karlsson

text: Toisen maailmansodan vuoksi Karlsson pääsi ensimmäisiin arvokilpailuihinsa vasta 30-vuotiaana. Sankt Moritzin talviolympialaisissa 1948 hän sijoittui 18 kilometrillä viidenneksi eikä päässyt viestijoukkueeseen, mutta 50 kilometrillä hän voitti kultaa yli 4,5 minuutin erolla Harald Erikssoniin. Lake Placidin MM-kilpailuissa 1950 hän sijoittui 18 kilometrillä 13:nneksi ja sai pronssia 50 kilometrillä, jossa Ruotsi otti neloisvoiton. Oslon olympialaisissa 1952 hän kilpaili toipilaana kurkkutulehduksesta ja sijoittui 18 kilometrillä viidenneksi sekä 50 kilometrillä kuudenneksi.


title: Nils Karlsson

text: Vaasahiihdon Karlsson voitti ennätyksellisesti yhdeksän kertaa (1943, 1945, 1946, 1947, 1948, 1949, 1950, 1951 ja 1953). Ainoan tappionsa hän kärsi vuonna 1944, kun Gösta Andersson oli yhden sekunnin nopeampi. Holmenkollenin kisoissa hän voitti molemmat hiihtomatkat vuonna 1947 sekä 50 kilometriä vielä vuonna 1951. Salpausselällä hän sijoittui parhaimmillaan 50 kilometrillä kolmanneksi vuonna 1953. Karlsson voitti Ounasvaaran kisoissa 50 kilometriä vuonna 1950. Hän hiihti samana vuonna Östersundomin kisojen 50 kilometrillä kolmanneksi. Ruotsin mestaruuksia "Mora-Nisselle" kertyi 19, joista 17 henkilökohtaisia. Vuonna 1944 hänet palkittiin Svenska Dagbladetin kultamitalilla.


title: Željko Mavrović

text: Željko Mavrović (s. 17. helmikuuta 1972 Zagrebissa) on kroatialainen entinen raskaan sarjan nyrkkeilijä.


title: Željko Mavrović

text: Mavrović on kuusinkertainen Euroopan mestari. Hän otteli 28 ammattilaisottelua, joista voitti 27 ja hävisi yhden. Voitoista 22 tuli tyrmäyksellä.


title: Željko Mavrović

text: Ammattilaisena Mavrović oli viisi vuotta voittamaton, kunnes hävisi 26. syyskuuta 1998 Lennox Lewisille WBC:n maailmanmestaruusottelussa. Mavrovićin oli tarkoitus kohdata tämän jälkeen Hasim Rahman, mutta vain pari viikkoa ennen ottelua hän joutui lopettamaan uransa vakavan sairauden takia.


title: Ray Davies

text: Sir Raymond Douglas ”Ray” Davies (s. 21. kesäkuuta 1944 Lontoo) on englantilainen rockmuusikko, joka tunnetaan parhaiten The Kinks -yhtyeen keulakuvana, laulajana, lauluntekijänä ja kitaristina. Hän perusti yhtyeen vuonna 1964 pikkuveljensä Dave Daviesin kanssa. Myöhempinä vuosikymmeninä hän on ollut myös soolouralla sekä osallistunut teatterille ja televisioon tehtyihin esityksiin näyttelijänä, ohjaajana ja tuottajana.


title: Ray Davies

text:
The Kinksin lopetettua toimintansa 1990-luvun alussa Ray Davies on esiintynyt soolokiertueilla vieraillen myös Helsingissä. Ensimmäinen soololevy kuitenkin ilmestyi vasta vuoden 2006 alussa.
Vuonna 2010 Davies julkaisi albumin "See My Friends", jolla hän tulkitsee vanhoja The Kinks -klassikoita yhdessä nimekkäiden vierailijoiden kanssa. Mukana ovat muun muassa Bruce Springsteen, Jon Bon Jovi, Metallica, Billy Corgan, Amy Macdonald ja Paloma Faith.


title: Ray Davies

text: Tunnetuimpiin Ray Daviesin tekemiin kappaleisiin kuuluvat ”You Really Got Me”, ”All Day and All of the Night”, ”Waterloo Sunset”, ”Lola”, ”Sunny Afternoon” ja ”Celluloid Heroes” (josta Suomessa maineikas Juice Leskinen Slamin käännösversio ”Paperitähdet”).


title: Ray Davies

text: Ray Davies aateloitiin ritariksi maaliskuussa 2017. Hänelle oli myönnetty jo vuonna 2004 korkea CBE-arvonimi.


title: Eduard Tubin

text: Eduard Tubin (18. kesäkuuta 1905 Torila, Kokora, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 17. marraskuuta 1982 Tukholma, Ruotsi) oli virolainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän syntyi Kokorassa Kallasten lähellä ja opiskeli Tarton opettajainkoulutuslaitoksessa.


title: Eduard Tubin

text: Tubin oli kuuluisan säveltäjän ja pedagogin Heino Ellerin oppilas; hän kävi myös Budapestissä Zoltán Kodályn opissa vuonna 1938. Vuodesta 1926 lähtien hän toimi opettajana Nõossa, lähellä Tarttoa, vuodesta 1930 vuoteen 1944 teatteri Vanemuisen konserttimestarina ja kapellimestarina.


title: Eduard Tubin

text: Vuonna 1944 Tubin pakeni Ruotsiin, jossa hän asui kuolemaansa saakka. Hän työskenteli vuosina 1945–1972 Drottningholmin linnateatterissa sovittajana ja nuotistonhoitajana. Kun Tubin kuoli vuonna 1982, häneltä jäi kesken yhdestoista sinfonia, josta hän oli ehtinyt säveltää vain ensimmäisen osan.


title: Eduard Tubin

text: Tubin sai varhaisimpiin sävellyksiinsä, kuten balettiin "Kratt" (1938–1940), vaikutteita virolaisesta kansanmusiikista.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Kauneimmat joululaulut on suomalainen perinteinen joulumusiikkitapahtuma.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Suomen Lähetysseura aloitti Kauneimmat joululaulut -tilaisuudet vuonna 1973. Alkuidea oli pienen Kauneimmat joululaulut -illan järjestäminen. Lähetysseuran musiikkisihteeri Martti Kauppinen ja kanttori Matti Heroja suunnittelivat tapahtumaa yhdessä. Seurakunnissa oli jo aiemmin pidetty joululauluiltoja samalla nimellä. Nyt tilaisuudet saivat valtakunnallisen, lähetystyöhön nivotun luonteen.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Tavoitteena oli, että kaikissa Suomen seurakunnissa järjestettäisiin Kauneimmat joululaulut kirkkovuoden hiljaisimpana sunnuntaina, kolmantena adventtisunnuntaina. Ohjelman pääsisällöksi tuli seurakunnan yhteislaulu. Jotta kaikkien olisi helppo osallistua, tapahtumaa varten painettiin erillinen lauluvihko. Tilaisuudessa kerättiin kolehti lähetystyölle. Ensimmäisellä kerralla mukaan ilmoittautui 140 seurakuntaa.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Nykyisin Kauneimmat joululaulut -tilaisuuksista on muodostunut seurakuntien suosituin musiikkitapahtuma. Lähes jokaisen seurakunnan jouluun kuuluu ainakin yksi Kauneimmat joululaulut -tilaisuus, joissakin seurakunnissa joululaulut kaikuvat adventista loppiaiseen. Vuosittain näihin tilaisuuksiin osallistuu noin miljoona suomalaista. Perinne on levinnyt myös ulkosuomalaisten keskuuteen. Lauluvihkoja tilattiin Lähetysseurasta yli 20 maahan 2018.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Kauneimmat joululaulut vahvistaa yhteislauluperinnettä, joka on osa suomalaista kulttuuria ja seurakuntaelämää. Kauneimmat joululaulut myös vahvistaa kristillistä sanomaa suomalaisessa kulttuurissa.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Kauneimmat joululaulut -yhteislaulutapahtuma tekee tunnetuksi lähimmäisvastuuta, lähimmäisenrakkautta ja Suomen Lähetysseuran ulkomaantyötä. Kauneimmat joululaulut -yhteislaulutapahtuma on osallistujamäärältään ja konseptiltaan kansainvälisesti ainutlaatuinen kirkkojen jouluperinteiden joukossa. Alun perin ”adventin ajan hiljaista kirkkoelämää” rikastuttamaan luodun onnistuneen laulutapahtumaperinteen takana on konseptin toteuttavia osapuolia palkitseva yhteistyö: Suomen Lähetysseura suunnittelee ja toteuttaa Kauneimmat joululaulut -materiaalin erilaisine toteuttamismahdollisuuksineen ja toimittaa lauluvihkot ilmaiseksi seurakuntien käyttöön. Yhteislaulutilaisuuksien järjestämisestä puolestaan vastaavat seurakunnat.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Seurakunnat keräävät tilaisuudessa kolehdin Suomen Lähetysseuran ulkomaantyöhön tukemalla seuran joulukeräystä tai osoittamalla tukensa oman seurakunnan nimikkotyön kautta Lähetysseuran ulkomaantyölle. Kolehdin tuotolla saadaan muutosta aikaan kehitysmaiden kaikkein köyhimpien ihmisten elinolosuhteissa.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Joululauluja laulamalla toteutetaan seurakuntien lähetystyötä: poistamalla köyhyyttä, välittämällä kristillistä sanomaa ja vaikuttamalla yhteiskunnallisesti ihmisarvoisen elämän ja oikeudenmukaisuuden puolesta parannetaan yksilöiden ja yhteisöjen elämää maailman köyhimpien keskuudessa.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Kauneimmat joululaulut keräsi 977 000 € vuonna 2017. Kolehdin voi maksaa myös tekstiviestillä ja MobilePayllä.


title: Kauneimmat joululaulut

text: Kauneimmat joululaulut -kampanjassa on jo useamman vuoden tarjottu ihmisille mahdollisuutta äänestää kauneinta joululauluaan ja näin vaikuttaa seuraavan joulun Kauneimmat joululaulut -vihkon sisältöön. Kauneimmaksi joululauluksi 2017 äänestettiin Otto Kotilaisen säveltämä, Zacharias Topeliuksen sanoittama ja Konrad Aleksis Hougbergin suomentama Varpunen jouluaamuna, seuraavina Kassu Halosen säveltämä ja Vexi Salmen sanoittama Sydämeeni joulun teen sekä Pekka Simojoen säveltämä ja sanoittama Tulkoon joulu.


title: Żydowska Organizacja Bojowa

text: Żydowska Organizacja Bojowa (ŻOB, puolaa: "Juutalainen taistelujärjestö", jiddišiksi יידישע קאמף ארגאניזאציע) oli toisen maailmansodan aikana toiminut vastarintaliike. Se oli todennäköisesti järjestämässä Varsovan gheton kansannousua, vaikka toisen vastarintaliikkeen ŻZW:n jäsenet väittävät toista. ŻOB otti osaa muihinkin vastarintatoimiin.


title: Żydowska Organizacja Bojowa

text: ŻOB muodostui nuorisojärjestöistä, jotka kummallista kyllä tuntuivat olevan vanhempaa sukupolvea paremmin perillä natsien ”uudelleenasuttamisen” todellisesta luonteesta. Itsepuolustusjärjestön perustamista ehdotettiin jo Varsovan juutalaisten johtohahmojen kokouksessa maaliskuussa 1942. Ehdotuksen hylkäsi kuitenkin Bund, joka ei uskonut aseellista vastarintaa tekevän järjestön onnistuvan ilman Puolan muiden vastarintaliikkeiden tukea. Nämä liikkeet puolestaan kieltäytyivät auttamasta tällaista järjestöä. Jotkut juutalaiset taas eivät pitäneet kuljetusten uhkaa todellisena ja uskoivat aseellisen vastarinnan ärsyttävän natseja entisestään.