title: Mithralaisuus

text: Mithralaisia temppeleitä on löydetty Rooman kaupungin lisäksi muiltakin valtakunnan alueelta, kuten nykypäivän Saksasta, Sveitsistä, Sloveniasta, Bosniasta ja niinkin pohjoisesta kuin Hadrianuksen vallin luota Pohjois-Englannista. Mithralaisuuden tärkeyttä todistaa sekin, että pelkästään Ostian satamakaupungin raunioista on kaivettu 17 temppeliä. Erityisen paljon uskonnolla oli kannatusta Rooman valtakunnan keskisissä provinsseissa, joissa sijaitsi suuria sotilasleirejä.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuuden temppeleiden painopiste oli lännessä, vaikka Mithra-jumalan nimi ja vaatetus viittaavat Persiaan. Idän merkittävin arkeologinen löytö sijaitsee Turkin Dolichen kaupungin läheisissä luonnonluolissa, joista on löydetty kaksi temppeliä ensimmäiseltä vuosisadalta. Tämä varhainen ajoitus viittaa siihen, että alue toimi merkittävänä uskonnollisten vaikutteiden välittäjänä idästä länteen.


title: Mithralaisuus

text: Mithralainen temppeli, "Mithraeum", on rakennettu maan alle. Sen mitat ovat yleensä alle 23 metriä kertaa 9 metriä ja temppelin keskellä kulkee käytävä. Varsinaisen temppelimenon aikana 20–30 henkeä istuuntui kummankin puolen käytävää holvikaton alla. Temppelin päässä sijaitsee kaksi- tai kolmiulotteinen Mithraa esittävä kulttikuva (alttarikuva), jossa hän puukottaa härkää joko niskaan tai kurkkuun.


title: Mithralaisuus

text: Maan alle rakennetut temppelit ovat säilyneet hyvin nykypäivään, ja ne sisältävät runsasta ikonografiaa. Näistä syistä johtuen mithralaisuus on arkeologiselta kannalta yksi antiikin parhaiten dokumentoituja ilmiöitä. Toisaalta löytöjen tulkitseminen on osoittautunut poikkeuksellisen vaikeaksi. Ikonografia vaihtelee eri temppeleiden välillä, mutta jokaista niistä yhdistää yksi uskonnollinen oppi: häräntappokulttikuva.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuuden härän tappoa esittävä kulttikuva, monesti kohokuva, esittää yleensä nuorta Mithraa ratsastamassa hajareisin härällä siten, että hänen vasen jalkansa on eläimen selässä ja oikea jalka laahaa sivulla. Kulttikuvassa Mithra on pukeutunut viittaan ja ”fryygialaismyssyyn”. Joidenkin kulttikuvien viittaan on taiteiltu tähtikartta, joka saattaa viitata jumalan kykyyn hallita kaikkeutta. Mithran surmatessa härän hän samalla kääntää päänsä joko suoraan kohti katsojaa tai taaksepäin kohti lentävää korppia. Samaan aikaan koira hyppää juodakseen härän verta ja skorpioni tarttuu härän kiveksiin. Lisäksi kulttikuvassa esiintyy käärme, mutta sen rooli on epäselvä.


title: Mithralaisuus

text: Näkymää todistaa kaksi nuorta miestä, Cautes ja Cautopates. Kumpikin heistä kantaa suurta soihtua, joista toinen osoittaa ylöspäin ja toinen alaspäin. Toisinaan kulttikuvassa esiintyy myös muita jumalolentoja sekä tähtitieteellisiä tai astrologisia merkkejä.


title: Mithralaisuus

text: Tutkijoille ei ole täysin selvää edustiko härkätappokulttikuva mithralaisuuden ydintä vai sisälsikö uskonto muitakin tärkeitä kerroksia.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuuden katsotaan olleen yksi merkittävämpiä kristinuskon kilpailijoita Rooman valtakunnassa. Molemmat syntyivät suunnilleen samoihin aikoihin ja levisivät valtakunnallisiksi. Yhteisinä piirteinä oli kultin jäsenille suoritettu kaste ja pyhä ehtoollinen. Mithralaiset uskoivat sielun kuolemattomuuteen, viimeiseen tuomioon ja ylösnousemukseen. Mithralaisuuden yhteydessä palvottiin myös Voittamatonta aurinkoa (Sol Invictus), joka perinnetiedon mukaan oli myös Konstantinus Suuren suojelusjumala ennen hänen kääntymistään kristityksi.


title: Mithralaisuus

text: Vuosisatojen ajan noudatettiin varhaisten kristittyjen kirjoittajien näkemystä, jonka mukaan mithralaisuus oli ainoastaan kristinuskon jäljitelmä. Myöhemmin osa tutkijoista meni toiseen äärimmäisyyteen ja arvioi kristinuskon syntyneen mithralaisuuden pohjalta. Nykytutkimuksen mukaan vaikutussuhde ei välttämättä ollut suora kumpaankaan suuntaan, vaan molemmat uskonnot saivat vaikutteita yhteisestä Välimeren kulttuurista. Lisäksi tutkijoiden keskuudessa väitellään missä määrin näiden kahden uskonnon välillä oli kilpailuasetelmaa. Todennäköisesti mithralaisuuden suosiota vähensi naisten jättäminen uskonnon ulkopuolelle. Toisaalta kristityt olivat kiivaasti hävittämässä mithralaisuuden temppeleitä 300-luvun loppupuolelta lähtien.


title: Mithralaisuus

text: Mithralaisuuden ja kristinuskon lisäksi myös näitä vanhempi Eleusiin mysteerit oli suosittu uskonto roomalaisten parissa. Kristinusko syrjäytti muut uskonnot 300-luvulla, kun Rooman keisari Konstantinus Suuri kääntyi kristityksi ja myöhemmin Theodosiuksen vainot lopettivat muut uskonnot.


title: Nukkuminen

text: Nukkuminen tai uni on heikentyneen tietoisuuden tila, jossa liikkuminen ja reaktiot ulkomaailmaan ovat rajoittuneita ja aistiärsykkeet suurimmaksi osaksi suljettu pois tietoisuudesta. Unessa on kevyempiä ja syvempiä vaiheita, ja joinakin hetkinä nukkuja näkee unia.


title: Nukkuminen

text: Aivot pysyvät unen aikana aktiivisina ja suorittavat erilaisia tärkeitä tehtäviä, kuten lajittelevat, prosessoivat ja taltioivat informaatiota. Aivot myös puhdistuvat kuona-aineista ja keho palautuu. Aikuinen ihminen tarvitsee unta yleensä 7–9 tuntia vuorokaudessa, lapset sitäkin enemmän. Valvominen ja unihäiriöt voivat aiheuttaa väsymystä ja vakaviakin terveysongelmia.


title: Nukkuminen

text: Nukkuminen on elintärkeää, eikä ihminen elä kovinkaan kauan ilman unta. Riittävä ja hyvä uni parantaa niin ruumillista kuin henkistäkin suorituskykyä, suojaa sairauksilta ja edistää yleistä hyvinvointia. Univaje aiheuttaa sairastumisia ja ennenaikaista vanhenemista sekä yleisen suorituskyvyn heikkenemistä.


title: Nukkuminen

text: Glymfaattinen kierto puhdistaa aivoja nukkumisen aikana. Nukkuessa aivot myös painavat valveilla koettuja tärkeitä asioita mieleen ja unohtavat tarpeettomia. Myös ruumis palautuu nukkuessaan, sillä elimistö lisää sellaisten hormonien tuotantoa, jotka kiihottavat elintärkeitä aineenvaihduntatapahtumia ja vahvistavat muun muassa immuunijärjestelmää.


title: Nukkuminen

text: Ihmisaivojen vuorokausirytmi riippuu kahden molekyylin pitoisuuksien vaihtelusta. Aamulla aivoissa alkaa syntyä vireysmolekyyli oreksiinia, joka aktivoi hermosoluja ja pitää aivot hereillä. Päivän aikana aivoissa muodostuu adenosiinia, joka väsyttää aivoja. Iltapäivällä vireysmolekyyli oreksiinin tuotanto alkaa hiipua. Myöhään illalla adenosiinipitoisuus aivoissa on niin suuri, että ihminen nukahtaa. Aivojen käpyrauhanen alkaa pimeän tullen tuottaa yöhormoni melatoniinia, joka edistää unta.


title: Nukkuminen

text: Ihmisellä avautuu vuorokauden aikana niin sanottuja "uni-ikkunoita", jolloin nukahtaminen on helppoa. Kun uni-ikkuna ei ole auki, nukahtaminen on vaikeaa väsyneenäkin. Uni-ikkuna avautuu tiettyyn aikaan illalla sekä iltapäivällä yleensä lounaan jälkeen.


title: Nukkuminen

text: Uni jaetaan karkeasti kahteen luokkaan: vilkeuneen eli REM-uneen ja muuhun uneen eli NREM-uneen. Nukkuja siirtyy yön aikana monta kertaa yhdestä NREM-vaiheesta toiseen ja takaisin. Unen ensimmäinen vaihe NREM-1 on lyhytkestoinen valvetilan ja unen rajatila, jossa voidaan kokea hallusinaatioita. Sitä seuraava NREM-2-vaihe on ensimmäistä vaihetta syvempi ja kestää yhteensä noin puolet yöstä. Kolmas vaihe, NREM-3, on syvän unen vaihe, joka kestää noin puoli tuntia, ja sen aikana on hyvin vaikea herätä. Unen neljäs vaihe on muista poikkeava REM-uni. Silloin aivojen toiminta muistuttaa ensimmäisen vaiheen kevyttä torkkumista, mutta nukkujassa tapahtuu monenlaisia fyysisiä muutoksia, kuten hengityksen ja sydämen sykkeen kiihtymistä sekä nopeita silmänliikkeitä. REM-uni vie enemmän energiaa kuin syvä uni.


title: Nukkuminen

text:
Unen syvyys aivoissa on paikallista ja riippuu aivojen alueiden ja yksittäisten aivosolujen unentarpeesta: mitä enemmän jotain aivojen aluetta on käytetty, sitä syvempään uneen se vaipuu palautuakseen.
Uni etenee kaikilla terveillä aikuisilla kaavamaisesti, ja univaiheet toistuvat yöunen aikana tietyssä järjestyksessä. Syvenevien NREM-univaiheiden kautta siirrytään 90 minuutin kuluttua nukahtamisesta REM-uneen, josta palataan pian takaisin kevyeen perusuneen. Toisen unisyklin päättävä REM-uni kestää hiukan pitempään kuin edellisellä kerralla. Unisykli toistuu yön aikana tavallisesti neljästä kuuteen kertaan, riippuen yöunen pituudesta. Ihminen heräilee REM-unen aikana niin, että hän on yön aikana valveilla normaalisti yhteensä 10–20 minuuttia.


title: Nukkuminen

text: Unen eri vaiheiden aikana aivoissa esiintyy eritaajuuksisia aaltoja. Valveilla esiintyy alfa-aaltoja, joiden taajuus on 8–12 hertsiä (Hz). Kevyessä unessa esiintyy theeta-aaltoja (4–7 Hz), seuraavassa vaiheessa beeta-aaltoja (12–16 Hz), syvässä unessa delta-aaltoja (1–3 Hz) ja REM-unessa samanlaisia aaltoja kuin valvetilan ja kevyen unen aikana eli alfa- ja theeta-aaltoja.


title: Nukkuminen

text: Nukkuja näkee unia suurimman osan yöstä, mutta hän muistaa herätessään yleensä vain REM-vaiheen unet. REM-unien mieleenjäämistä tehostaa se, että niihin liittyy tavallisesti vahva tunnelataus, surrealistinen juoni ja hehkuvat värit.


title: Nukkuminen

text: Aivojen valveillaolokeskukset sammuvat nukkumisen ajaksi GABA-välittäjäaineen vaikutuksesta. Ihmisen nukkuessa aivot pysyvät aktiivisina ja suorittavat erilaisia tärkeitä tehtäviä. On arveltu, että nukkumisen aikana aivot lajittelevat, prosessoivat ja taltioivat informaatiota.


title: Nukkuminen

text: Immuunipuolustusta hoitavien valkosolujen määrä verenkierrossa lisääntyy unen aikana.


title: Nukkuminen

text: Unen aikana aivojen glymfaattisen järjestelmän toiminta tehostuu. Vuonna 2014 julkaistussa hiirillä tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että toksisten aineenvaihduntatuotteiden, kuten muun muassa Alzheimerin tautiin liitetyn beeta-amyloidin, poistuminen aivoista kiihtyy unen aikana. Tutkimuksessa todettiin hiirten aivojen nestekierron tehostuvan ja soluvälitilan kasvavan unen aikana noin 60 prosenttia, minkä vuoksi beeta-amyloidin poistuminen oli kaksi kertaa nopeampaa kuin valvetilassa. Välitilan kasvaminen johtuu aivosolujen kutistumisesta. Selkäydinneste virtaa tässä prosessissa selkäytimen ja aivoja ympäröivien kovakalvojen välillä aivojen glia-solujen säätelemänä ja astrosyytien avatessa aivokanavien sulkuportit, jolloin pienten valtimoiden ympärille kertynyt neste pääsee virtaan aivoaineeseen.


title: Nukkuminen

text: Elimistö tuottaa nukkuessa kivun tunnetta vähentäviä ja hyvää oloa aikaansaavia endorfiineja.


title: Nukkuminen

text: Unen aikana aivoista karsiutuu tarpeettomia hermosolujen välisiä liitoksia eli synapseja ja uusia syntyy tilalle. Joistain tutkimuksista on saatu myös viitteitä siitä, että unen aikana saattaisi syntyä kokonaan uusia hermosoluja.


title: Nukkuminen

text: Paitsi yöunet, myös päiväunet edistävät aiemmin opittujen asioiden muistamista. Nokosten pituudella tai unen syvyydellä ei ole suurta merkitystä. Pitkät nokoset edistivät muistamista paremmin, mutta jopa kuuden minuutin nokoset riittävät merkittävästi tehostamaan muistia. Näyttää siltä, että unen alkuhetki käynnistää aivoissa muistijälkien vahvistumisen eikä prosessi häiriinny, vaikka uni keskeytyisi.


title: Nukkuminen

text: Vähintään tunnin pituisten päiväunien avulla voi päästä syvään uneen, jonka jälkeen suorituskyky on yhtä hyvä kuin aamulla. 90 minuutin nokosista voi herätä REM-univaiheen aikana kuten aamullakin.


title: Nukkuminen

text: Runsaasti päiväunia nukkuvien vanhusten aivoista löytyy vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan tavanomaista enemmän amyloidiplakkia etenkin käyttäytymistä, muistia ja tunteita hallitsevista aivojen osista.


title: Nukkuminen

text: Jokaisen ihmisen unen määrällä on tietty ihannetaso, joka useimmilla ihmisillä on noin kahdeksan tuntia. Ihannepituutta lyhemmät tai pidemmät unet voivat aiheuttaa terveysongelmia. Riittävän pitkä ja laadukas yönuni pitää ihmisen suhteellisen virkeänä aina nukkumamenoaikaan asti.


title: Nukkuminen

text: Univajeella ja univelalla on monia haitallisia vaikutuksia elimistön toimintaan ja aineenvaihduntaan. Ne voivat aiheuttaa väsymisen ja torkahtelun lisäksi esimerkiksi lihomista sekä keskittymis- ja oppimisvaikeuksia. Kasvuhormonin tuotanto estyy, stressihormonien eritys lisääntyy, vastustuskyky heikkenee sekä sairastavuus ja onnettomuusalttius kasvaa. Lapsilla univaje lisää muun muassa ylivilkkautta ja haastavaa käytöstä. Ikääntyneillä hitaiden aivoaaltojen hallitseman unen väheneminen on yhteydessä muistin heikkenemiseen.


title: Nukkuminen

text: Väsymys on riski liikenteessä. Vuorokauden valvominen vastaa promillen humalatilaa. Suorituskyky heikkenee jo 4–5 tunnin yötyön jälkeen, 12 tunnin jälkeen tapaturmariski on kaksinkertainen ja 16 tunnin lopussa kolminkertainen normaaliin verrattuna. Lisäksi valvomisajan pidentyessä virheiden määrä kasvaa.


title: Nukkuminen

text: Jatkuva valvominen johtaa siihen, että aivojen energiaa tuottavat solut alkavat kuolla. Jatkuva valvominen johtaa yleensä fyysisiin ja psyykkisiin kärsimyksiin ja lopulta kuolemaan. Kun laboratoriorotat pakotetaan pysymään hereillä, ne alkavat laihtua viikon sisällä ja niiden turkki muuttuu kellertäväksi. Kuukauden sisällä ne kuolevat. Ihmisellä viikkojen tai kuukausien yhtämittainen valvominen voi johtaa kuolemaan. Jos ihmisellä on esimerkiksi fataali familiaalinen insomnia, hän kuolee muutamassa kuukaudessa.


title: Nukkuminen

text: Jotkut ihmiset ovat kokeilleet vapaaehtoisesti, kuinka kauan ihminen voi olla nukkumatta. Yhdysvaltalainen lukiolainen Randy Gardner pysytteli vuonna 1965 valveilla 264 tuntia eli 11 vuorokautta. Valvotuissa tutkimuksissa monet ihmiset ovat pystyneet valvomaan kahdeksasta kymmeneen vuorokautta. Valvominen aiheuttaa terveysvaivoja ja väsymystä, mutta henkilöt toipuivat yhden tai kahden nukutun yön jälkeen. Ensimmäisinä valvomispäivinä käyttäytyminen voi muuttua arvaamattomaksi. Muutaman päivän kuluttua ihminen alkaa näkemään harhoja. Unenpuute aiheuttaa myös esimerkiksi puheen sammaltamista, mielialan vaihteluja, muistivaikeuksia ja vainoharhaisuutta. Koska pitkäaikainen valvominen on vaarallista, Guinnessin ennätysten kirja ei enää julkaise valvomisennätyksiä.


title: Nukkuminen

text: Valvottamista on käytetty kidutuskeinona. Valveilla pidetyn ihmisen on kuitenkin havaittu kertovan kuulustelijalle epätosia asioita vain ollakseen tälle mieliksi.


title: Nukkuminen

text: Myös liian pitkistä yöunista voi olla haittaa. Useiden laajamittaisten tutkimusten mukaan yhdeksän tai useamman tunnin nukkuminen joka yö on yhteydessä monenlaisiin terveysongelmiin, kuten diabetekseen, ylipainoon, päänsärkyyn, syöpään ja sydänsairauksiin.


title: Nukkuminen

text: Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan häirintä hitaiden aivoaaltojen univaiheen aikana johti amyloidiplakin kertymiseen terveiden koehenkilöiden aivoihin jo yhden yön aikana.


title: Nukkuminen

text: Länsimaissa ihmiset nukkuvat usein makuuhuoneessa, omassa sängyssä tai kaksoisvuoteessa, jossa on pehmeä patja, tyynyt, peitteet ja lakanat. Yövaatteina käytetään usein erityisiä yöasuja, kuten pyjamia, mutta noin neljäsosa ihmisistä nukkuu alasti. Köyhemmissä maissa, kuten Aasiassa, on yleistä nukkua matoilla jonkin huoneen raivatulla lattialla ja päivävaatteissa.


title: Nukkuminen

text: Nukkumisasennon valinta on yksilöllistä: jotkut suosivat nukkumista vatsallaan, jotkut selällään ja jotkut kyljellään. Ihminen kuitenkin yleensä vaihtaa asentoa useita kertoja yön aikana. Unitutkija Markku Partisen mukaan oikealla kyljellä nukkuminen on aikuiselle paras nukkumisasento, sillä silloin vatsan sisältö pääsee luonnollista kautta tyhjenemään. Tietyt terveysvaivat, kuten refluksitauti, voivat aiheuttaa sen, että jokin tietty nukkumisasento on muita parempi. Tällöin väärät asennot voivat aiheuttaa kipuja esimerkiksi selässä, niskassa ja vatsassa.


title: Nukkuminen

text: Maailmassa on kolmenlaisia unikulttuureita. Useimmissa länsimaissa on käytössä yksivaiheinen unikulttuuri, jossa vuorokaudessa on yksi pitkä unijakso. Kaksivaiheisessa unikulttuurissa vuorokaudessa on kaksi unijaksoa; tällainen on esimerkiksi Espanjan perinteinen unikulttuuri, johon kuuluu yöunen lisäksi iltapäivän siesta. Monivaiheisessa unikulttuurissa, kuten Japanissa ja Kiinassa, on tavallista ottaa aina tilaisuuden tullen nokoset.


title: Nukkuminen

text: Nykyisin länsimaissa pidetään ihanteena yhtäjaksoista ja syvää unta. Toisin kuin entisaikaan, sähkövalon ansiosta ihmiset pystyvät kontrolloimaan valo- ja pimeäsyklejään ja päättämään vapaasti nukkumisajoistaan.


title: Nukkuminen

text: Vielä keskiajalla Euroopassakin oli yleistä jakaa vuode koko perheen kesken. Nukkumisajat olivat silloin myös paljon nykyistä epäsäännöllisemmät ja määräytyivät peltotöiden mukaan. Nukkumaan mentiin yleensä pian auringonlaskun jälkeen. Kun yö oli valoton ja pitkä, ihmiset nukkuivat yönsä normaalisti kahdessa osassa, joiden välissä oltiin hereillä. Ensimmäiset tunnit nukuttiin syvää unta, ja aamuyön tunnit pinnallisempaa unta. Vanhoissa lääketieteellisissä kirjoissa käsiteltiin joskus näitä kahta nukkumisen jaksoa ja saatettiin esimerkiksi kehottaa nukkumaan ensimmäinen jakso oikealla kyljellä ja toinen vasemmalla. Jaksojen välissä, yleensä keskiyön jälkeen, oli kahden tai kolmen tunnin mittainen valveillaolojakso. Se saatettiin viettää joko jalkeilla esimerkiksi käymällä tupakalla tai juttelemassa naapurin kanssa, tai sängyssä rukoilemalla, keskustelemalla vuodekumppanin kanssa tai harrastamalla seksiä. Tällainen nukkumistapa on havaittu niin 1400-luvun eurooppalaisia päiväkirjoja ja kirjallisuutta tutkimalla kuin joiltain nykyajan afrikkalaiskansoiltakin, joilla ei ole keinovaloa. Myös laboratorio-oloissa täydellisessä yön pimeydessä nukkuvien ihmisten on havaittu alkavan noudattaa tätä rytmiä.


title: Nukkuminen

text: Ihmisten unentarve on yksilöllistä ja vaihtelee voimakkaasti iän mukaan. Taulukossa on useimpien ihmisten unentarve ikäluokittain yhdysvaltalaisen The National Sleep Foundation -säätiön kartoittamien tutkimusten mukaan (2015):


title: Nukkuminen

text: Lapset tarvitsevat aikuisia enemmän unta. REM-unen aikana lapsen valveilla kokemat asiat muuntuvat pysyviksi muistoiksi ja taidoiksi lapsen plastisissa aivoissa. Ilman REM-unta aivot unohtaisivat opitut asiat. REM-uni auttaa kasvavia aivoja säätämään neuroniyhteyksiensä vahvuutta ja määrää vastaamaan ulkopuolelta saatujen ärsykkeiden määrää.


title: Nukkuminen

text: Jotkin geenimutaatiot vaikuttavat ihmisten unentarpeeseen. DEC2-geenin tietyn mutaation kantajien unentarve on tunnin pienempi kuin muiden.


title: Nukkuminen

text: Alle kolmekuukautinen vauva nukkuu 10,5–18 tuntia päivässä epäsäännöllisissä jaksoissa. Yksi unijakso voi kestää muutamasta minuutista useisiin tunteihin. 4–11 kuukauden ikäinen vauva nukkuu yleensä yön aikana 9–12 tuntia sekä ½–2 tunnin nokoset yhdestä neljään kertaa päivän aikana. Yhden ja kahden vuoden ikäiset lapset nukkuvat 11–14 tuntia vuorokaudessa. Puolitoistavuotiaasta asti lapset nukkuvat yhdet parin tunnin nokoset päivässä. Kolmesta viiteen vuotiaat nukkuvat yleensä 11–13 tuntia yössä. Kuuden ja 13 vuoden ikävuoden välillä lapset tarvitsevat 9–11 tuntia unta, mutta koulun, television ja vapaa-ajan vuoksi unet jäävät usein lyhyemmiksi.


title: Nukkuminen

text:
On olemassa viitteitä siitä, että luonnonkansojen jäsenet nukkuvat keskimäärin vain 6,5 tuntia vuorokaudessa.
Aikuiset nukkuvat myös länsimaissa keskimäärin vain kuusi ja puoli tuntia yössä. Yli 10-vuotiaat suomalaiset käyttävät nukkumiseen kuitenkin keskimäärin 8,5 tuntia (nukahtaminen mukaan lukien).


title: Nukkuminen

text: Unen tarve ei vähene ikääntyessä, mutta ikääntymisen myötä ihmisen uni kevenee, koska ikääntyvillä aivoilla on vaikeuksia synnyttää kaikkein elvyttävintä eli niin sanottua syvää unta, minkä seurauksena ikääntyneet nukkuvat vähemmän kuin nuoremmat aikuiset. Unen keveneminen aiheuttaa myös yöllisten lyhyiden heräämisten lisääntymistä, minkä seurauksena uni tuntuu huonolaatuiselta. Ikääntymisen vaikutuksesta myös vuorokausirytmi aikaistuu. Muutokset unenrakenteessa alkavat noin 50–60-vuotiaana. Ikääntyneet eivät tarvitse syvää unta yhtä paljon kuin nuoremmat, koska heidän biologiset ja fysiologiset rytminsä eivät enää ole yhtä tehokkaita. Ikääntyneet eivät myöskään ehkä käytä yhtä paljon energiaa fyysiseen työhön tai uuden tiedon havainnointiin.


title: Nukkuminen

text: Ihmisillä voidaan erottaa vuorokausirytmin ajoituksen perusteella kolme erilaista muotoa eli "kronotyyppiä": aamunvirkut, välimuotoiset ja illanvirkut.


title: Nukkuminen

text: Aamuihmiset (aamuvirkut ja illantorkut) ovat aamuisin virkeitä, menevät iltaisin aikaisin nukkumaan ja heräävät aamulla aikaisin. Suomalaisista aamuihmisiä on joka viides. Iltaihmiset sen sijaan valvovat myöhään ja nukkuvat pitkään. Suomalaisista iltaihmisiä on joka kahdeksas. Aamu- ja iltaunisuudesta puolet määräytyy suoraan perintötekijöistä. Toinen puoli johtuu ympäristötekijöistä, sillä ihmiset sopeutuvat yhteiskunnan kellonaikoihin ja toisaalta päivän pituuden vaihtelu eli valonsaati tahdittaa nukkumista. Nykyaikaisessa yhteiskunnassa illat venyvät usein aiempaa myöhäisemmiksi, joten iltaihmisiä, kuten myös univelkaisia ihmisiä, on enemmän kuin aiemmin. Murrosiässä lähes jokaisen ihmisen unijakso pyrkii myöhentymään jonkin verran, ja nuorista tulee aiempaa iltavirkumpia. Sen seurauksena yläluokkien koululaisten yöunet jäävät joskus lyhyiksi.


title: Nukkuminen

text: Aiemmin ajateltiin, että iltavirkkuus olisi harmiton evolutiivinen sopeuma, joka auttaa luonnossa eläviä ihmisyhteisöjä välttämään öisin petojen saaliiksi joutumista. Tutkimuksissa on kuitenkin havaittu, että iltavirkut kärsivät aamuvirkkuja enemmän sekä sairauksista että unihäiriöistä. Iltavirkkuus lyhentää myös keskimääräistä elinikää, sillä iltavirkkujen kuolleisuus on muuta väestöä suurempaa 63 ikävuoden jälkeen.


title: Nukkuminen

text: Ihmisellä on sisäinen kello, joka säätelee uni-valverytmiä. Se noudattaa niin sanottua sirkadiaanista rytmiä ja varmistaa, että ihminen nukkuu säännöllisesti. Ihmisen sisäinen vuorokausi on yleensä hiukan enemmän kuin tasan 24 tuntia. Useimpien ihmisten sisäinen vuorokausi vaihtelee 23:41 tunnista 24:35 tuntiin. Miesten sisäinen vuorokausi on keskimäärin 6 minuuttia pidempi kuin naisten. Sisäisen kellon jätättämisestä johtuen ihmisen vuorokausirytmi pyrkii pitenemään ja nukkumaanmeno siirtymään koko ajan myöhäisemmäksi. Sisäinen kello reagoi esimerkiksi valoon, sosiaaliseen ympäristöön ja säännöllisyyteen nukkumaanmenossa ja ylösnousemisessa. Sisäinen kello voi joutua epätahtiin esimerkiksi vuorotyön tai mannertenvälisen lennon seurauksena.


title: Nukkuminen

text: Yleisin unihäiriö on unettomuus. Siitä kärsii vuoden aikana ainakin joka kolmas aikuinen, ja joka kymmenes kärsii siitä yhtäjaksoisesti vähintään kuukauden ajan. Kun ihminen nukkuu vähemmän kuin hänen unentarpeensa edellyttää, syntyy ensin univajetta ja sen jatkuessa univelkaa. Muita unihäiriöitä ovat esimerkiksi uniapnea ja kuorsaus.


title: Nukkuminen

text: Parasomniat ovat unen erityishäiriöitä, joiden yhteydessä esiintyy sensorisia, motorisen tai autonomisen hermoston toiminnan muutoksia. Parasomnioita ovat esimerkiksi unissakävely, unissapuhuminen, unihalvaus, yöllinen kauhukohtaus, painajaisunet ja yökastelu.


title: Nukkuminen

text: Unihäiriöt johtuvat aikuisilla useimmiten elämäntilanteen muutoksista, stressistä, päihteiden käytöstä tai mielenterveyden häiriöistä kuten masennuksesta. Nuorilla unettomuuden yleisimpiä syitä ovat liian myöhäinen nukkumaanmeno, epäsäännöllinen nukkumisrytmi, liiallinen alkoholin tai kofeiinipitoisten juomien käyttö ja niukka liikunta.


title: Nukkuminen

text: Yöunta voi parantaa ja unettomuutta torjua kiinnittämällä huomiota esimerkiksi nukkumisolosuhteisiin, liikuntaan ja rentoutumiseen, nukkumisaikoihin ja ravintoon. Pimennetyssä ja viileässä makuuhuoneessa voi nukahtaa helpoimmin. Säännölliset nukkumisajat parantavat unta, myös viikonloppuisin. Runsas alkoholi sekä piristävät kahvi, vahva tee, kaakao ja tumma suklaa voivat myöhään illalla nautittuina vaikeuttaa nukkumista. Sokeripitoiset ruoat sen sijaan auttavat nukahtamista. Rasittava liikunta häiritsee nukahtamista vielä noin kahden tunnin ajan. Kehon ja mielen rentouttaminen helpottaa nukahtamista.


title: Nukkuminen

text: Unilääkkeet voivat helpottaa unettomuuden oireita, mutta niillä on sivuvaikutuksia, ja ne voivat keventää unenlaatua haitallisesti.


title: Nukkuminen

text: Kaikki eläinlajit tiettävästi nukkuvat. Lajin nukkumistavat määräytyvät sen ympäristöstä ja elintavoista. Eläimet nukkuvat eripituisia unia ja erilaisissa jaksoissa: esimerkiksi kädelliset nukkuvat yleensä yhden pitkän jakson, mutta kissa ja hiiri torkkuvat monta kertaa vuorokaudessa. Saaliseläimet nukkuvat vähemmän kuin pedot, sillä ne ovat nukkuessaan vaarassa. Sosiaaliset lajit nukkuvat vähemmän kuin yksinään elävät, sillä niiden aika kuluu seurusteluun. Jotkin lajit kuten hevoset, naudat ja kirahvit pystyvät torkahtelemaan seisaaltaan mutta menevät makuulle saadakseen REM-unta.


title: Nukkuminen

text: Suuriaivoiset lajit nukkuvat vähemmän kuin pieniaivoiset. Tämän on arveltu johtuvan siitä, että suuremmat aivot omaavien eläinten aivosolujen välissä on enemmän tilaa aineenvaihdunnalle, joka puhdistaa aivot unen aikana.


title: Nukkuminen

text: Eläinlajien unentarve riippuu paljon siitä, kuinka energiapitoista niiden ravinto on. Kasvinsyöjät nukkuvat vähän, koska niiden täytyy syödä paljon saadakseen riittävästi energiaa. Lihansyöjät nukkuvat paljon, sillä niiden ruoka on energiapitoista ja niille jää aikaa nukkua. Sekaravintoa syövät suuret lajit, kuten ihminen ja sika, sijoittuvat näiden ääripäiden väliin. Isot kasvinsyöjät, kuten lammas, hevonen, kirahvi ja norsu, nukkuvat alle viisi tuntia vuorokaudessa, mutta pienet jyrsijät nukkuvat tavallisesti 8–9 tuntia. Sellaiset pedot kuten suuret kissaeläimet, joiden ei tarvitse syödä joka päivä, voivat nukkua 15 tuntia, ja pienemmät pedot kuten kissa, koira ja kettu, nukkuvat yli 10 tuntia. Piilossa nukkuvat eläimet nukkuvat usein pidempään ja sikeämmin kuin vaarallisella paikalla nukkuvat.


title: Nukkuminen

text: Jotkin lajit, kuten karhu ja mäyrä, nukkuvat talviunta yli talven. Talviuni on niiden keino sopeutua talven ravintopulaan. Talviunta syvempää talvihorrosta viettävän eläimen ruumiin lämpötila laskee melkoisesti.


title: Nukkuminen

text: Useimmat lajit nukkuvat kummallakin aivopuoliskollaan yhtäaikaisesti. Delfiinit, valaat ja linnut pystyvät nukkumaan yhdellä aivopuoliskolla kerrallaan. Niin ne voivat pysytellä päiväkausien ajan valppaina ja suorituskykyisinä, ja vedessä elävät lajit voivat käydä hengittämässä pinnalla.


title: Nukkuminen

text: Kalojen uni on erilaista kuin esimerkiksi maanisäkkäiden. Levätessään kalat hidastavat toimintaansa ja aineenvaihduntaansa, mikä mahdollisesti vaikuttaa samalla tavalla palauttavasti kuin ihmistenkin uni.


title: Nukkuminen

text: Hyönteisten ja kalojen unessa ei ole REM-vaihetta.


title: Nukkuminen

text: Kaikenlaiset eliöt, jopa yksisoluiset, voivat mennä lepotilaan, joka on unta muistuttava tila.


title: Nukkuminen

text: Joidenkin eläinlajien nukkumisaikoja:


title: Tylli (kangas)

text: Tylli on kevyt, verkkomainen kangaslaatu. Sitä valmistetaan mm. silkistä, puuvillasta, viskoosista ja nylonista. Se on saanut nimensä Ranskan Tullen mukaan, jossa sitä ensimmäisenä alettiin valmistaa 1700-luvulla. Tyllikone (bobbinet-kone), kehitettiin Isossa-Britanniassa 1800-luvun alussa. Sen kehitti Heathcoat-niminen keksijä. Tyllissä on kolme lankajärjestelmää ja kuusikulmaiset reiät.


title: Tylli (kangas)

text: Tylli voi olla laadultaan karheaa ja jäykkää tai ohutta ja laskeutuvaa. Tylliä saa iso- tai pienireikäisenä. Jotkut tyllilaadut ovat hieman kiiltäviä. Tylliä käytetään mm. hattujen koristeena, balettitanssijoiden tutu-hameissa, juhlapuvuissa, morsiushunnuissa, puseroissa, leningeissä ja alushameissa kohottamaan varsinaista hametta. Tyllin yleisin väri on valkoinen tai musta, mutta nykyään sitä valmistetaan kaikissa sateenkaaren väreissä. Tylliä voidaan käyttää sellaisenaan tai sitä voidaan käyttää brodeerauksen tai helmikirjailun pohjana. Tylli sopii myös askarteluun, esim. hääkarkkien kääreeksi.


title: Anna Freud

text: Anna Freud (3. joulukuuta 1895 Wien, Itävalta-Unkari – 9. lokakuuta 1982 Lontoo, Britannia) oli psykoanalyytikko ja lapsipsykoanalyysin edelläkävijä. Hän oli nuorin Sigmund Freudin kuudesta lapsesta.


title: Anna Freud

text: Anna Freud syntyi Sigmund ja Martha Freudin kuudentena lapsena Wienissä 1895. Hänellä väitetään olleen etäinen suhde äitiinsä. Sisarensa Sophien kanssa heidän on tulkittu valinneen eri metodit kilpailla isänsä suosiosta: Anna älykkyydellä ja Sophie viehättävyydellä.


title: Anna Freud

text: Anna Freud opiskeli Wienissä kansakoulunopettajaksi. Ensimmäisen artikkelinsa psykoanalyysin alalta hän julkaisi vuonna 1922. Isänsä Sigmund Freudin sairastuttua kitalaen syöpään Anna Freud toimi hänen hoitajanaan.


title: Anna Freud

text: Anna Freud ei koskaan elämänsä aikana mennyt naimisiin. Sigmund Freudin elämäkerran kirjoittaja Peter Gay kuvaa toistuvasti, kuinka isä tunsi syyllisyyttä läheisestä suhteesta tyttäreensä ja kuinka hän murehti omaa vaikutustaan tämän naimattomaksi jäämiseen ja sukupuolielämän puutteeseen.


title: Anna Freud

text: Anna Freud jatkoi psykoanalyysin kehittämistä uuteen suuntaan, josta kehittyi egopsykologia. Anna Freud kehitti erityisesti defenssejä eli minän puolustuskeinoja koskevaa psykoanalyyttista ajattelua. Lapsipsykologiaa hän kehitti perustamalla useita orpokoteja ja tutkimalla sodan vaikutuksia lasten psyykeen.


title: Anna Freud

text: Hänen ystäviinsä ja työtovereihinsa kuuluivat muun muassa psykoanalyytikot Eva Rosenfeld ja Dorothy Burlingham. Hän oli hyvin läheinen myös isänsä ystävän, psykoanalyytikko Lou Andreas-Salomén kanssa.


title: Anna Freud

text: Anna Freudin kootut teokset julkaistiin englanniksi vuosina 1966–1973 (7 osaa) ja saksaksi vuonna 1980 (10 osaa).


title: Kiirunan kunta

text: Kiirunan kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Kiiruna.


title: Kiirunan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 19 155,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 23 178 henkeä (31.12.2015).


title: Kiirunan kunta

text: Kiirunan väestötiheys on vain 1,2 asukasta neliökilometriä kohti. Koska 80 prosenttia väestöstä asuu Kiirunan taajamassa, niin suurimmassa osassa kuntaa väestötiheys jää tätäkin alhaisemmaksi.


title: Kiirunan kunta

text: Kunnan alueella suomella, meänkielellä ja saamella on virallisen vähemmistökielen asema. Alueella on ollut pitkään suomensukuista asutusta, mikä näkyy alueen nimistössä. Esimerkiksi Kiirunan kaupungin laidalla olevasta "Luossajärvestä" ja "Kiirunavaarasta" käytetään suomenkielisiä nimiä.


title: Kiirunan kunta

text: Kiiruna on Ruotsin pohjoisin kunta, ja pinta-alaltaan se on yhtä suuri kuin kolme maan eteläisintä maakuntaa Skoone, Blekinge ja Halland yhteensä. Yhteen aikaan Kiiruna oli luetteloissa maailman suurimpana kaupunkina pinta-alalla laskettuna. Tämä perustui tuolloin Ruotsissakin käytössä olleeseen tapaan pitää kokonaisia kuntia kaupunkeina. Tämä tapa on vieläkin käytössä Suomessa, ja sen perusteella Rovaniemeä on vuoden 2006 kuntaliitoksesta alkaen kutsuttu Euroopan suurimmaksi kaupungiksi.


title: Kiirunan kunta

text: Kiirunassa sijaitsee Ruotsin korkein tunturi Kebnekaise, korkeutta sillä on noin 2 110 metriä merenpinnasta. Kunnassa on yli 6 000 järveä, suurimpana Torniojärvi. Kunnan läpi virtaa seitsemän jokea, joiden nimet ovat Kainuunjoki, Torniojoki, Lainiojoki, Rautasjoki ja Vittankijoki, kuin myös Könkämäeno ja Muonionjoki, jotka kulkevat Suomen rajalla. Kunnassa sijaitsee Vadvetjåkkan kansallispuisto.


title: Kiirunan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 1,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,009 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Kiirunan kunta

text: Kaaresuvannon pitäjä muodostettiin vuonna 1602 erottamalla se Ylitornion pitäjästä. Nimenä sillä oli Tornion lappalaisseurakunta, Tenoteklin seurakunta tai Enontekiön seurakunta. Pitäjä ulottui myös nykyisen Suomen alueelle. Kaaresuvannon pitäjästä erotettiin vuonna 1606 "Simojärvi"-niminen pitäjä, joka vuonna 1673 sai nimekseen "Jukkasjärvi". Vuonna 1673 erotettiin vielä nykyisen Norjan puolella Ruijassa sijaitseva Koutokeino ja Suomen Utsjoki. Kun Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle Haminan rauhassa 1809, pitäjä tuli kuulumaan kahden valtion alueeseen. Vuonna 1813 pitäjä jaettiin, jolloin Suomen osasta tuli Enontekiö ja Ruotsin osasta Kaaresuvanto. Ruotsin puoleisesta pitäjän osasta käytettiin Enontekiö (ruots. "Enontekis") Kaaresuvannon (ruots. "Karesuando") ohella vuoteen 1907 asti.


title: Kiirunan kunta

text: Kaaresuvannosta erotetusta Jukkasjärvestä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Maalaiskunnan alueella sijainneesta Kiirunan kaivosyhdyskunnasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Vuonna 1948 koko maalaiskunta muutettiin Kiirunan kaupungiksi. Tuolloin se oli pinta-alaltaan Ruotsin suurin kaupunki ja toiseksi suurin koko maailmassa Australian Queenlandissa sijaitsevan Mount Isan jälkeen. Kiiruna oli yksi viimeisistä kaupungeista, joita Ruotsiin perustettiin.


title: Kiirunan kunta

text: Kiiruna sai nykyiset rajansa vuonna 1971, jolloin siihen liitettiin Kaaresuvannon maalaiskunta. Samalla Kiirunasta tuli kunta, koska Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.


title: Kiirunan kunta

text: Kirkollisesti nykyisen kunnan alue on kuulunut Jukkasjärven seurakuntaan, josta vuonna 1913 erotettiin Vittangin seurakunta. Kaaresuvannon alueella sijaitsee samanniminen seurakunta.


title: Kiirunan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 044 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kiirunan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 821 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kiirunan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 206 780 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 55 000 kruunua.


title: Kiirunan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Kiirunan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Kiirunan kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 210 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Kiirunan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Kiirunan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Kiirunan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Tuolluvaara on sittemmin kasvanut yhteen Kiirunan taajaman kanssa.


title: Kiirunan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Kiirunan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Kiirunan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kiirunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Kiirunan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Kiirunan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Kiirunan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Vuodenaika

text: Vuodenajat ovat ilmastossa tapahtuvan vuotuisen kierron vaiheita.


title: Vuodenaika

text: Vuodenaikojen vaihtelu on seurausta Maan pyörimisakselin kallistumasta eli akselikulmasta suhteessa Maan ratatason kohtisuoraan ja siitä johtuvista muutoksista Auringon säteilyn jakautumisessa. Monilla on sellainen käsitys, että vuodenaikojen vaihtelu johtuu Maan ja Auringon etäisyyden vaihtelusta. Senkin vaikutus voidaan havaita, mutta on paljon pienempi ja lähinnä Aurinkoa ollaan tammikuun alussa, jolloin pohjoisella pallonpuoliskolla on hyvin kylmää ja kauimpana heinäkuun alussa, jolloin pohjoisella pallonpuoliskolla on hyvin lämmintä. Nämä ajankohdat vaeltavat vähitellen eteenpäin.


title: Vuodenaika

text: Kallistuman vaikutukset ovat erilaisia eri puolilla maailmaa, ja siksi eri kulttuureissa on erilaisia tapoja jaotella vuosi osasiinsa. Esimerkiksi päiväntasaajan lähellä sijaitsevilla alueilla puhutaan vain sadekaudesta/monsuunikaudesta ja kuivasta kaudesta. Toisaalta Australian pohjoisosissa elävät alkuperäiskansat jakavat vuoden peräti kuuteen vuodenaikaan.


title: Vuodenaika

text: Suomalaisesta näkökulmasta on luontevaa jakaa vuosi neljään vuodenaikaan: talvi, kevät, kesä ja syksy.


title: Vuodenaika

text: Maa kiertää Auringon kerran vuodessa. Kiertäminen tapahtuu vastapäivään jos kuten yleensä, Maa esitetään asennossa jossa pohjoinen pallonpuolisko on kiertoradan yläpuolella. Kiertäessään Aurinkoa Maan pyörimisakseli pysyy suunnilleen vakiona: jos pyörimisakselin paikalle kuvitellaan nuoli, jonka kärki tulee ulos pohjoisella pallonpuoliskolla, niin nuoli osoittaa koko ajan suunnilleen kohti Pohjantähteä.


title: Vuodenaika

text: Maan vastaanottama Auringon säteily jakautuu vuoden mittaan eri lailla Maan kiertäessä radallaan Aurinkoa: kesäisin Maan pohjoinen pallonpuolisko vastaanottaa enemmän säteilyä kuin eteläinen, ja talvella eteläinen pallonpuolisko vastaanottaa enemmän säteilyä kuin pohjoinen. Keväällä ja syksyllä pallonpuoliskot vastaanottavat saman verran Auringon säteilyä.


title: Vuodenaika

text: Maa kiertää Aurinkoa hieman soikealla radalla. Tämä vaikuttaa vuodenaikoihin vain vähän, koska maapallon rata on vain hieman soikea. Itse asiassa Maa on nykyään lähimpänä Aurinkoa, kun pohjoisella pallonpuoliskolla on talvi.


title: Vuodenaika

text: Tammikuun alussa Maa on Aurinkoa lähinnä (radan periheli) ja heinäkuun alussa kauimpana (radan apheli). Keskimäärin koko Maan vastaanottaman Auringon säteilyn määrä on aphelissa noin 7 % pienempi kuin perihelissä.


title: Vuodenaika

text: Maa on kuitenkin lämpimämpi sen ollessa kauimpana aphelissa: koko Maan keskilämpötila on noin 2,3 °C astetta korkeampi kuin perihelissä. Tämä johtuu siitä, että Maan pohjoisella pallonpuoliskolla, joka on aphelissa kääntyneenä kohti Aurinkoa, on enemmän maata kuin merta. Mantereet lämpiävät helpommin kuin vesi, koska niillä on pienempi lämpökapasiteetti kuin vedellä. Tämä tarkoittaa sitä, että pohjoisella pallonpuoliskolla on lämpimämpi kesä kuin eteläisellä pallonpuoliskolla. Vastaavasti pohjoisessa on kylmempi talvi kuin etelässä, koska mantereet luovuttavat nopeammin lämpöä kuin meret. Tämän vuoksi pohjoispuoliskon lämpötilanvaihtelut ovat eteläpuoliskon lämpötilanvaihteluja suuremmat.


title: Vuodenaika

text: Pohjoisen pallonpuoliskon kesä on 2–3 päivää pidempi kuin eteläisen pallonpuoliskon kesä. Tämä johtuu Keplerin toisesta laista: planeetat liikkuvat radallaan hitaammin aphelissa.


title: Vuodenaika

text: Perihelin ja aphelin sijoittuminen vuodenaikoihin siirtyy hitaasti sekä akselin prekession että perihelin kiertymisen vuoksi. Näin syntyvät noin 20 000 vuoden mittaiset Milankovićin jaksot.


title: Vuodenaika

text: Maan akselikallistuman (noin 23,5 astetta) takia vuodenajat ovat erilaisia eri leveysasteilla. Maa voidaan jakaa navan ja napapiirin väliseen kylmään vyöhykkeeseen, napapiirin ja kääntöpiirin väliseen lämpimään vyöhykkeeseen sekä kääntöpiirin ja päiväntasaajan väliseen kuumaan vyöhykkeeseen.


title: Vuodenaika

text: Pohjoisen napapiirin noin 66,5 astetta pohjoispuolella kesällä Aurinko voi paistaa läpi yön. Ilmiötä kutsutaan keskiyön auringoksi tai polaaripäiväksi. Kesäpäivänseisauksen aikana alue, jolla Auringon keskipiste ei laske horisontin alapuolelle, on suurimmillaan: Aurinko paistaa läpi yön kaikkialla napapiirin pohjoispuolella. Talvella napapiirin pohjoispuolella voi olla kaamos (polaariyö), jolloin aurinko ei nouse päivälläkään. Talvipäivänseisauksen aikana kaamosalue on suurimmillaan. Kaamoksen takia napaseutujen talvet ovat erittäin kylmiä. Tällöinkin ilmakehä saattaa sirottaa hämärää valoa joulukuisena yönä. Kun pohjoisessa on polaaripäivä tai polaariyö, on eteläisen napapiirin ja etelänavan välisellä alueella samaan aikaan vastaavasti polaariyö tai polaaripäivä.


title: Vuodenaika

text: Kravun ja Kauriin kääntöpiirien 23,5° P - 23,5° E välissä, varsinkin päiväntasaajalla, on aina lämmintä: päiväntasaajan lähettyvillä vuodenajat erottuvat toisistaan sateisuutensa perusteella. Päiväntasaajalla vuodessa on kaksi sadekautta ja kaksi kuivaa kautta; kääntöpiireillä on yksi sadekausi ja yksi kuiva kausi.


title: Vuodenaika

text: Vuodenajoille ja niiden rajakohdille on eri yhteyksissä ainakin kolme eri määritelmää. Arkikielessä luetaan usein jokaiseen vuodenaikaan kolme kalenterikuukautta. Tähtitieteellisen määritelmän mukaan vuodenajat vaihtuvat päiväntasauksina ja päivänseisauksina. Meteorologiassa käytetään termisiä vuodenaikoja, joiden rajat on määritelty sen mukaan, milloin vuorokauden keskimääräinen lämpötila ylittää tai alittaa tietyt rajat.


title: Vuodenaika

text: Tavallisessa puheessa eri maissa voi olla erilaisia käsityksiä siitä mistä vuodenaika alkaa ja käsitykset voivat vaihdella historiallisesti. Esimerkiksi Englannissa vuodenaikojen käsitetään alkavan kuukautta aikaisemmin kuin Suomessa: esimerkiksi kevään ajatellaan käsittävän helmi-, maalis- ja huhtikuun.


title: Vuodenaika

text: Yhdysvaltalaisissa englanninkielisissä kalentereissa kesän ja talven käsitetään alkavan vastaavasti kesäpäivänseisauksesta ja talvipäivänseisauksesta.


title: Vuodenaika

text: 1800-luvulla Zacharias Topelius määritteli talven alkavan marraskuussa ja loppuvan huhtikuussa (syystalvi, sydäntalvi, kevättalvi), kevään olevan touko- ja kesäkuu, kesän heinä- ja elokuu, ja syksyn syys- ja lokakuu.


title: Vuodenaika

text: Tähtitieteellisen määritelmän mukaan pohjoisen pallonpuoliskon kevät alkaa kevätpäiväntasauksesta 20. tai 21. maaliskuuta, kesä kesäpäivänseisauksesta 21. tai 22. kesäkuuta, syksy syyspäiväntasauksesta 22. tai 23. syyskuuta ja talvi talvipäivänseisauksesta 21. tai 22. joulukuuta. Eteläisellä pallonpuoliskolla alkaa vastavuodenaika pohjoiseen pallonpuoliskoon nähden, esimerkiksi kun pohjoispuoliskolla alkaa talvi, eteläpuoliskolla alkaa kesä. Nämä ajankohdat ovat samat kaikkialla maapallolla. Maan radan epäkeskisyyden vuoksi nämä ovat hieman eri pituisia: kesä on 93,65 mutta talvi vain 88,99 vuorokauden pituinen.


title: Vuodenaika

text: Pysyvillä ylityksillä ja alituksilla tarkoitetaan pääsääntöisesti vähintään viiden peräkkäisen vuorokauden keskilämpötilan ylitystä tai alitusta annetun rajalämpötilan suhteen. Suomessa termisistä vuodenajoista pisin on talvi ja lyhyin kevät.


title: Bluetooth

text: Bluetooth on avoin standardi laitteiden langattomaan kommunikointiin lähietäisyydellä. Se sai alkunsa, kun ruotsalainen Ericsson alkoi tutkia erilaisia menetelmiä langattomaan tiedonsiirtoon matkapuhelimien ja niiden oheislaitteiden välillä vuonna 1994. Nimi Bluetooth annettiin 900-luvulla eläneen viikinkikuninkaan, Harald Sinihampaan mukaan, logo taas luotiin yhdistämällä skandinaaviset riimut (Hagall) ja   (Berkanan). Bluetooth koostuu kolmesta osasta, jotka ovat radio-osa ("Bluetooth-radio"), radiolinkin hallintaosasta () ja yhteydenhallinnasta ().


title: Bluetooth

text: Bluetooth on lyhyen kantaman radiotekniikkaan perustuva langaton tiedonsiirtotekniikka, jonka tarkoituksena on ollut korvata kaapelit matkapuhelinten, PC:n, tulostinten ja muiden oheislaitteiden välillä. Jokainen yksittäinen laite voi vapaasti tulla verkkoon tai poistua siitä. Bluetoothilla korvataan myös infrapunayhteyksiä, koska se on toimintavarmempi ja monipuolisempi siirtotekniikka eikä tarvitse esimerkiksi optista kontaktia yhteyslaitteiden välillä. Bluetooth-teknologia mahdollistaa myös yhteyslaitteiden autentikoinnin ja tiedonsalauksen eli -kryptauksen, toisin kuin IrDA.


title: Bluetooth

text: Bluetoothin nimelliset siirtonopeudet ovat symmetrisessä siirrossa 432,6 kilobittiä ja asymmetrisessä lähtevässä 721 kilobittiä ja saapuvassa 57,6 kilobittiä sekunnissa. Pienimmällä milliwatin (Class/luokka 3) lähetysteholla päästään noin metrin tiedonsiirtoetäisyyksiin, 2,5 mW teholla (Class/luokka 2) jo noin kymmeneen metriin, ja lähetystehoa kasvattamalla ylletään jopa 100 metrin etäisyyksiin (100 mW/Class 1). Bluetoothin keskilähetystaajuus on 2,45 GHz. Samalla taajuusalueella toimivat myös muun muassa mikroaaltouunit ja langattomat lähiverkot. Yhteyksien häiriöiden vähentämiseksi lähetyksessä käytetään hajaspektritekniikkaa.


title: Bluetooth

text: Matkapuhelimia valmistanut Ericsson tutki 1990-luvulla menetelmiä langattomaan tiedonsiirtoon. Ericssonin aloitteesta perustettiin 20.5.1998 "Bluetooth SIG" (Special Interest Group), jonka perustajiin kuuluivat myös Nokia, IBM, Intel ja Toshiba. Tavoitteena oli luoda de facto -standardi. Vuonna 2009 SIG:ssa oli jäseniä yli 12 000.


title: Bluetooth

text: Bluetoothin 2.0-version suurimpia parannuksia on ollut tiedonsiirron nopeuden nosto 3,0 Mbps:iin EDR-laajennuksella (Enhanced Data Rate). Teknisesti 2.0-versio kuluttaa enemmän virtaa, mutta samalla tietomäärällä nopeudeltaan kolminkertainen tiedonsiirto kutistaa virrankulutuksen noin puoleen version 1.x laitteisiin verrattuna. Versio 2.0 tarjoaa myös muutamia pienempiä parannuksia kuten uudistetun virheenkorjauksen. Bluetooth 2.0 on alaspäin yhteensopiva kaikkien 1.x-version laitteiden kanssa.


title: Bluetooth

text:
Bluetooth 3.0 on edeltäjäänsä nopeampi ja virtapihimpi. Uuden Bluetooth-standardin sydämenä toimii 802.11 PAL (Protocol Adaptation Layer), eli 802.11 WLAN -yhteyden hyödyntäminen. Suuria tietomääriä siirrettäessä Bluetooth 3.0 käyttää automaattisesti apunaan WLAN-yhteyttä, jolloin siirtonopeus on jopa 24 Mbit/s (3 Mt/s).
Bluetooth-spesifikaatio mahdollistaa, että laite voi olla jäsenenä kahdessa eri verkossa (nykyiset laitteet tukevat vain yhtä aktiivista yhteyttä kerrallaan). Näin laitteita ja verkkoja voidaan ketjuttaa toisiinsa. Bluetooth-laitteet jakautuvat verkoissa isänniksi () ja orjiksi (). Kun piconet-verkot yhdistyvät suuremmiksi, kutsutaan niitä scatternet-verkoiksi, joissa on useita isäntiä ja orjia. Verkot erottaa toisistaan niiden käyttämä taajuus sekä kanavahyppiminen.


title: Bluetooth

text: Bluetooth 4.0 (tunnetaan myös nimellä Bluetooth Smart) julkaistiin 30.6.2010 ja se sisältää perinteisen Bluetooth:n (Classic Bluetooth), suuren nopeuden Bluetooth:n (Bluetooth high speed) sekä matalaenergian Bluetooth (Bluetooth low energy) protokollat. Matalaenergian bluetooth tunnettiin aiemmin nimellä Wibree, ja se on täysin uusi protokollapino, joka suunniteltiin nopeaan, yksinkertaisten kytkösten muodostamiseen. Matalaenergian bluetooth on suunnattu laitteisiin, joille ominaista on hyvin pieni virrankulutus, ja jotka voidaan varustaa nappiparistolla.


title: Bluetooth

text: Bluetooth 4:ään on tehty tämän jälkeen vielä kaksi inkrementaalista julkaisua, Bluetooth 4.1 (julkaistu 4.12.2013) lisää ohjelmistoon uusia ominaisuuksia, mutta ei muuta tarvittavaa laitteistoa. Bluetooth 4.2 julkaistiin 2.12.2014 ja se tuo ominaisuuksia, jotka on erityisesti suunniteltu esineiden internetiä (Internet of Things) varten.


title: Bluetooth

text: Bluetooth-radio toimii lähes poikkeuksetta 2,4 GHz:n ISM (Industry, Medical, Science) lisensöimättömällä taajuusalueella. Tarkasti ottaen Bluetooth toimii taajuusalueella 2,4000–2,4835 GHz ja taajuushyppyalue on f = 2 402 + k MHz, jossa k = 0...78. Bluetooth vaihtelee siis lähetystaajuutta. Kanavia ko. taajuusalueella Bluetoothin käytössä on 79. Yhden kanavan taajuussiirto on 1 MHz.


title: Bluetooth

text: Poikkeuksena:


title: Bluetooth

text: Näissä maissa kansalliset rajoitukset pakottavat ainakin toistaiseksi toimimaan taajuusalueella 2,4465–2,4835 GHz ja taajuushypintäalue (engl. Frequency hopping) on f = 2 454 + k MHz, jossa k = 0...22.


title: Bluetooth

text: Lähettimiä on kolmen tasoisia, jaoteltuna lähetystehon mukaan. Tasot ovat:


title: Bluetooth

text: "Class 1" luokan lähettimissä pitää olla virransäätöominaisuus joka mahdollistaa myös Bluetoothin virransäästöominaisuudet. LMP ja RSSI tarkkailevat lähetystehoa ja tarvittaessa laskevat tai nostavat lähetystehoa. "Class 1" -luokan lähettimiä käytetään lähinnä kannettavissa tietokoneissa ja Bluetooth USB-dongleissa. Jos vastaanottimessa ei ole virransäätöominaisuutta, tulee "Class 1" -luokan lähettimen toimia luokan 2 tai 3 lähettimen tavoin. Tämä rajoittaa esimerkiksi kannettavan tietokoneen ja puhelimen välisen Bluetooth-yhteyden ~10 metriin.


title: Bluetooth

text: Modulaationa Bluetooth käyttää GFSK-taajuussiirtokoodausta (). GFSK-modulaatiossa binäärinen 1 ja 0 sisällytetään kantoaallon pituuteen poikkeuttamalla kantoaallon perustaajuutta. Taajuuden muutos on ±500 kHz ja sen virhe saa olla maksimissaan ±75 kHz.


title: Bluetooth

text: Virheen liukuma saa olla:


title: Bluetooth

text: Enimmäisliukuma on siis mikrosekunnissa 400 Hz.


title: Bluetooth

text: Bluetoothin käyttämän taajuushyppelyn takia tietoliikenne on periaatteessa pakettikytkentäistä. Taajuutta vaihdetaan 1 600 kertaa/s ja yhden paketin lähetysaika (slot) on noin 625 mikrosekuntia.


title: Bluetooth

text:
Bluetooth-protokollapino sisältää sekä erityisesti Bluetoothiin määritettyjä että yleisempiä protokollia.
Protokollapinolla kuvataan yhteyskäytäntöjä Bluetooth-laitteiden väillä. Protokollapinoon on pyritty sulauttamaan aiempia protokollia, jotta yhteyskäytännöt olisivat toimivampia jo ennestään olemassa olevien protokollien kanssa.


title: Bluetooth

text: Protokollapino on jaettu kahteenosaan: "controller stack" sisältää aikakriittisen radiolinkin hallinnan. Tämä on toteutettu tyypillisesti erikoistuneella mikropiirillä. "Host stack" on rakennettu sen päälle ja sisältää korkeamman tason protokollat.


title: Bluetooth

text: Bluetooth soveltuu käytettäväksi monissa erilaisissa laitteissa, jolloin kukin laite käyttää protokollista vain tiettyä osaa. L2CAP (Logical Link Control and Adaptation Protocol) kanavoi protokollat ja samassa järjestelmässä voi käyttää monta protokollaa. Bluetooth perustuu ns. Point-To-Point-yhteyteen, jossa kaksi laitetta kommunikoivat keskenään. Toinen laitteista on isäntä ja toinen renki. Bluetooth mahdollistaa kahdeksan eri laitteen liittämisen samaan verkkoon. Pienemmissä, enintään kahdeksan laitetta sisältävissä, piconet-verkoissa on yksi isäntä ja loput ovat orjia. Laitteet muodostavat pikoverkon jo kaksistaan, mutta isäntä voi olla yhteydessä jopa seitsemään renkiin.


title: Bluetooth

text: Pikoverkot muodostavat hajaverkkoja, kun jokin laite on yhteydessä toiseen pikoverkkoon. Laite voi olla toisessa verkossa joko isäntänä tai renkinä, mutta laite voi kuitenkin keskustella vain yhden laitteen kanssa kerrallaan.


title: Bluetooth

text: Bluetooth-profiilit määrittelevät, kuinka Bluetooth-verkkoa käyttävien sovellusten tulee toimia; tarkoituksena on saada eri ohjelmistokehittäjien sovellukset yhteneväisiksi. Eri profiileita on olemassa yli 30 ja standardointivaiheessa on muutama lisää.


title: Bluetooth

text: GAP (Generic Access Profile) on perusprofiili, jonka päätarkoituksena on kuvata Bluetooth-laitteiden yhteydenpidossa käyttämät proseduurit. Tämä on tietoturvan kannalta tärkein profiili. GAP:in osalta kaikkien Bluetooth-laitteiden tulee olla samanlaisia.


title: Bluetooth

text: Lähiverkkoyhteysprofiili ("Lan Access Profile") kuvaa tapaa, jolla Bluetooth-laite muodostaa yhteyden lähiverkkoon erillisen tukiaseman kautta.


title: Bluetooth

text: Advanced Audio Distribution Profile (A2DP) kuvaa kuinka ääntä välitään Bluetoothin yli. A2DP:n pakollisena koodekkina on SBC ja se mahdollistaa vaihtoehtoiset koodekit MP2, MP3, AAC, HE-AAC, ATRAC tai valmistajakohtaiset kuten aptX."


title: Bluetooth

text: Headset (HSP) ja Hands-Free (HFP) -profiilit kuvaa tapaa, jolla hallitaan hands-free-toimintoja.


title: Bluetooth

text: Audio/Video Remote Control Profile (AVRCP) kuvaa TV- tai hifi-tyylisen laitteiston hallintaa. Tästä profiilista on useita versioita. Ensimmäinen sisälsi toiminnot vain play/pause/stop-tyyppisille toiminnoille. Myöhemmin tähän on lisätty metadata soivasta kappaleesta, kappaleiden selausta ja metatiedot yms.


title: Bluetooth

text: Basic Imaging Profile sisältää toiminnot joilla voidaan siirtää kuvia laitteiden välillä. Se sisältää myös mahdollisuuden ottaa kuva webkamera-tyyppisellä laitteella.


title: Bluetooth

text: Human Interface Device Profile (HID) sisältää toiminnot hiiri-, näppäimistö-, joystick-tyylisten laitteiden käyttöön.


title: Bluetooth

text: Phone Book Access Profile mahdollistaa puhelinluetteloiden siirtämisen laitteiden välillä.


title: Bluetooth

text: Serial Port Profile emuloi sarjaporttia langattoman yhteyden yli hyödyntäen RFCOMM-protokollaa.


title: Bluetooth

text: Bluetooth-verkossa tietoturva muodostuu uuden laitteen autentikoinnista sekä siirrettävän tiedon salauksesta. Näiden hallintaan käytetään laitteen MAC-osoitetta, kahta salaista avainta sekä autentikoinnissa muodostettavaa satunnaislukua. Autentikointi perustuu haaste-vaste-menetelmään, joka voidaan suorittaa molempiin suuntiin, näin pienennetään ns. naamioinnin mahdollisuutta. Varsinainen salaus tapahtuu E0-nimisellä jonosalaimella. Kaikki käytettävä salaus on symmetristä.


title: Bluetooth

text: Bluetooth 2.0 on suhteellisen turvallinen; viimeisimmät ja yleisimmät haittaohjelmat ovat vuodelta 2005. Toistaiseksi virusten asentuminen matkapuhelimeen vaatii levitäkseen käyttäjän toimia eli käyttäjän tarvitsee ensin hyväksyä asennuspyyntö. Suurimmat riskit siis liittyvät käyttäjien uteliaisuuteen.


title: Bluetooth

text:
Eräät mobiilivirukset ovat käyttäneet Bluetoothia leviämistienään. Virus lähettää itsestään kopion toisiin puhelimiin, ja käyttäjän pitää tyypillisesti ajaa virus hyväksymällä puhelimen asennuspyyntö.
Virusten leviämisen voi estää kytkemällä Bluetoothin pois tai estämällä sen näkyminen ulkopuolisille laitteille.


title: Selkouni

text: Selkouni (myös selväuni, kirkas uni ja lucid-uni, ) tarkoittaa unta, jota nähdessään henkilö tiedostaa näkevänsä unta. Useimmiten selkounessa pystytään myös jossain määrin vaikuttamaan unen sisältöön, esimerkiksi liikkumaan unimaailmassa oman mielen mukaan, jolloin puhutaan "kontrolloidusta unesta". Termi "selkeä" tai "kirkas" viittaa siihen, että selkounet koetaan usein lähes yhtä aidon tuntuisiksi kuin valveilla tehdyt havainnot. Selkounet sekoitetaan joskus valveuniin.


title: Selkouni

text: Jotkut haluavat nähdä selkounia siitä syystä, että unessa fysikaaliset ja sosiaaliset rajoitukset eivät päde, vaan erityisesti kontrolloidun unen aikana henkilö voi muun muassa lentää, taikoa, tai muuten muokata ympäristöään "ajatuksen voimalla", tavata uudelleen henkilöitä muistoistaan, toteuttaa seksuaalisuuttaan, harrastaa tavallista todentuntuisempaa mielikuvaharjoittelua ja tutkiskella mielikuvituksensa tuotteita hyvin konkreettisesti.


title: Selkouni

text: Kyselytutkimusten mukaan noin 60 % ihmisistä on joskus elämässään nähnyt selkounen. Selkounien näkemiseen on kehitetty tekniikoita ja harjoitteita, mutta niiden tehokkuus riippuu henkilöstä. Jotkut näkevät selkounia luonnostaan ja usein, kun taas toisille yhdenkin saavuttaminen voi vaatia pitkällistä harjoittelua:


title: Selkouni

text: Edellytyksenä selkounien näkemiseen pidetään unien muistamista. Tutkimusten mukaan käytännössä kaikki ihmiset näkevät unia joka yö, mutta useimmat unohtavat ne viimeistään herätessään. Selkouniharrastajat harjoittelevat unien muistamista muun muassa:


title: Selkouni

text: Selkounet voivat alkaa tasan kahdella tavalla: DILD- sekä WILD-periaatteella. Selkounien alkamistavat sekoitetaan usein selkouni"tekniikoihin", jotka helpottavat selkouneen pääsemistä mutta perustuvat aina joko DILD- tai WILD-periaatteeseen.


title: Selkouni

text: DILD (Dream Initiated Lucid Dream) tarkoittaa, että kesken normaalin unen huomaa näkevänsä unta. Yllä luetellut todellisuustestit ovat oleellisia tässä tekniikassa. Myös itsesuggestio hereillä ollessa liitetään tähän tekniikkaan. Itseään voi motivoida jo päivällä päättämällä näkevänsä selkounen ja illalla ennen nukkumaanmenoa uskotella itselleen, että näkee selkounen. DILDin saavuttamiseksi hereillä ollessa täytyy tehdä todellisuustestejä. Todellisuustestit siirtyvät uniin jos niitä toistaa jatkuvasti.


title: Selkouni

text: WILD (Wake Initiated Lucid Dream) eli siirtyminen suoraan valveilta selkouneen. Suoraan selkouneen pääseminen nukkumaan mennessä on harvinaista, koska REM-unijakso alkaa vasta myöhemmin nukahtamisen jälkeen.


title: Selkouni

text: FILD (Finger Initiated Lucid Dream): Ihminen laittaa kellon hälyttämään tai yrittää jollain muulla tavalla herättää itsensä REM:in aikana ja herätessään rentoutuu ja alkaa näpyttelemään etu- ja keskisormeaan hitaasti kuin soittaisi pianoa.


title: Selkouni

text: MILD (Mnemonic Induction of Lucid Dream) on saman kaltainen tekniikka kuin DILD. MILDissä käytetään toistettavia lauseita: esimerkiksi "kun uneksin, huomaan olevani unessa". Jos sanoo tuota mielessä pitkin päivää ja ennen kuin menee nukkumaan, voi nähdä DILD:n helpommin.


title: Selkouni

text: Selkounen kokeminen herättää helposti kysymyksiä ihmisen kokeman todellisuuden luonteesta, ja jotkut pitävätkin selkounia osana uskonnollista ja henkistä elämäntapaansa. Esimerkiksi Tiibetin buddhalaismunkit ovat ilmeisesti käyttäneet selkounia jo ainakin 500-luvulla jooga-muotona. Länsimaisista moderneista kirjailijoista maagisia tulkintoja aiheesta on esittänyt kirjoissaan muun muassa Carlos Castaneda ja suoria vaikutteita on nähtävissä myös useissa populaarikulttuuriin kuuluvissa teoksissa, kuten "Matrix"-elokuvassa.


title: Selkouni

text: Nimen lucid dreaming ilmiölle antoi alankomaalainen psykiatri Frederick van Eeden vuonna 1913 ("A Study of Dreams"). Suomen kielellä aihetta on käsitelty tieteellisestä näkökulmasta ainakin Skepsis ry:n Skeptikko-lehden numeroissa 4/98 ja 2/09.


title: Valveuni

text: Valveuni on poikkeava tajunnantila, jossa ihminen on unen ja valveen rajamailla ja kokee hallusinaatioita.


title: Valveuni

text: Valveunessa ihminen voi esimerkiksi nähdä kuolleita sukulaisiaan, hirviöitä, enkeleitä tai avaruusolentoja. Hän voi myös aistia ääniä, hajuja tai kosketuksia.


title: Valveuni

text: Valveunen aikana nähdyt hallusinaatiot ovat joskus liikkumattomia, joskus liikkuvia lyhyitä katkelmia tai pitkiä narratiiveja kuten REM-unet. Kuvia saattaa joskus seurata kellumisen tunne.


title: Valveuni

text: Joskus valveunen yhteydessä esiintyy unihalvaus, jolloin henkilö ei pysty liikkumaan eikä liikuttamaan muuta kuin korkeintaan silmiään.


title: Valveuni

text: Uneen vaivuttaessa koettavia hallusinaatioita kutsutaan "hypnagogisiksi" ja unesta herätessä koettavia hallusinaatioita "hypnopompisiksi".


title: Valveuni

text: Valveunihallusinaatioita on kokenut noin joka neljäs ihminen.


title: Valveuni

text: Juuri ennen nukahtamista koetussa valveunessa eli hypnagogiassa ihminen ei ole enää täysin hereillä mutta ei vielä nukahtanutkaan. Hän on hetken aikaa tietoisen ja tiedostamattoman rajamailla, jossa todellisuus on yhä läsnä mutta arjen logiikka ei enää päde. Hän on samanaikaisesti unessa ja kuitenkin tietoinen todellisuudesta.


title: Valveuni

text: Henkilö pystyy hallitsemaan valveuntaan jonkin verran ja toteuttamaan siinä ajatuksiaan ja halujaan. Mieluisimpia valveunia ovat niitä kokeneiden mukaan unet lentämisestä ja seksin harrastamisesta. Jotkut valveunia näkevät suunnittelevat etukäteen asioita, joita he haluavat valveunessaan tehdä. Suosituimpia suunniteltuja valveunessa mahdollisia mutta normaalielämässä mahdottomia asioita ovat esimerkiksi lentäminen, jonain toisena oleminen, taikominen, veden alla hengittäminen, eläinten kanssa puhuminen ja aikamatkustus.


title: Valveuni

text: Aivoissa voidaan valveunen aikana havaita poikkeuksellisesti samanaikaisesti sekä alfa-aaltoja, jotka liittyvät tilaan, jossa ihminen on hyvin rentoutunut mutta hereillä, että theta-aaltoja, joita esiintyy REM-unen aikana. Valveunta näkevä voi saada samankaltaisia luovia ideoita kuin REM-unen aikana saadaan, kun aivot käsittelevät muistoja, ajatuksia ja tunteita. Mielen vapaata liikkumista edesauttaa myös otsalohkon aktiivisuuden väheneminen, sillä otsalohko vastaa suunnittelusta, päätöksenteosta ja sosiaalisesta kontrollista.


title: Valveuni

text: Keksijä Thomas Edison ja taiteilija Salvador Dalí ovat kertomansa mukaan saaneet paljon ideoita valveuniensa aikana. Kirjailija Mary Shelley sanoi luoneensa Frankensteinin hirviön valveunessaan, ja kemisti Friedrich August Kekulé von Stradonitz oivalsi bentseenin rakenteen valveunensa aikana.


title: Valveuni

text: Psykologit ja filosofit pohtivat jo 1800-luvulla valveunia luovuuden lähteenä. Valveunien tieteellinen tutkimus alkoi 1900-luvun loppupuolella. Uraauurtavan tutkimuksen aiheesta julkaisi psykologi Andreas Mavromatis vuonna 1983.


title: Valveuni

text: Syvä meditaatio ja jotkin hallusinogeenit saattavat tuottaa valveunen kaltaisia näkyjä ja tuntemuksia sekä aivoaaltoja.


title: Valveuni

text: Ufosieppauskokemuksia on joskus selitetty valveunista johtuviksi.


title: Alitajunta

text: Alitajunta ja piilotajunta ovat kansanomaisessa psykologisessa tekstissä käytettyjä nimityksiä mielen tiedostomattomasta osasta, jonka sisältöä ei voida saada varsinaiseen tietoisuuteen eli tajuntaan. Alitajunnasta puhuessa voidaan tarkoittaa joko "kognitiivista alitajuntaa" tai "dynaamista alitajuntaa". Dynaaminen alitajunta (oikeammin dynaaminen tiedostumaton) liitetään psykoanalyyttiseen tai psykodynaamiseen näkemykseen ihmisestä, kun taas kognitiivinen alitajunta liittyy kognitiiviseen psykologiaan eli näkemykseen ihmisestä informaatiota käsittelevänä olentona. Nykypsykologiassa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että osa ihmisen psyykkisistä prosesseista tapahtuu automaattisesti ja tiedostamatta. Eri näkemykset eroavat kuitenkin siinä, miten monimutkaisia tai tarkoitushakuisia tiedostumattomat prosessit ovat.


title: Alitajunta

text: Psykoanalyyttisessa tutkimuksessa ei käytetä sanaa ”alitajunta” (saks. "Unterbewusstsein"). Sigmund Freud torjui sen artikkelissaan ”Das Unbewußte” (1915). Suomen kielessä suositeltavin käännösratkaisu on tiedostumaton, mutta myös sanoja ”tiedostamaton” ja ”piilotajunta” näkee jopa Freud-suomennoksissa käytettävän, vaikka niitä ei voi pitää asianmukaisina.


title: Alitajunta

text: Käsitettä tiedostumaton käytti myös Carl Jung, joka esitti, että henkilökohtaisen piilotajunnan lisäksi on olemassa myös kollektiivinen tiedostumaton. Tämä ilmenee hänen mukaansa kaikille kulttuureille yhteisissä myyteissä, saduissa ja unissa, sekä tietyissä arkkityyppisissä hahmoissa, joita kulttuureissa muunnellaan yhä uusissa hahmoissa halki vuosituhansien.


title: Arkeonit

text: Arkeonit (ent. arkit) (Archaea) ovat yksisoluisia tumattomia mikro-organismeja, jotka muistuttavat ulkoisesti bakteereita. Ne muodostavat yhden eliökunnan kolmesta domeenista eli pääryhmästä ja ovat yhdessä bakteerien kanssa tumattomia eliöitä eli prokaryootteja. Aluksi arkeoneja havaittiin vain äärimmäisissä olosuhteissa, kuten kuumissa lähteissä ja suolajärvissä, mutta sittemmin niitä on löydetty esimerkiksi myös eri maalajeista, marskimailta, valtameristä ja jopa ihmisen suolistosta. Vaikka arkeonit muodostavat arviolta noin 20 prosenttia maapallon biomassasta, ainoat tällä hetkellä tunnetut niitä ravinnokseen käyttävät eläimet ovat syvällä meren pohjassa eläviä Dorvilleidae-heimon matoja.


title: Arkeonit

text: 1900-luvun alkupuolella prokaryootit luokiteltiin vielä pääsääntöisesti yhdeksi eliöryhmäksi perustuen niiden biokemiallisiin ominaisuuksiin, anatomiaan ja aineenvaihduntaan. 1960-luvulta alkaen bakteereja alettiin luokitella perustuen niiden solurakenteeseen ja DNA- ja RNA-sekvenssien analyysiin. Geneettiseen informaatioon perustuva luokittelu, kladistiikka, onkin yhä vallalla oleva metodi eliöitä luokiteltaessa.


title: Arkeonit

text: 1970-luvun loppupuolella Carl Woese ja George E. Fox tunnistivat arkeonit ensimmäistä kertaa erilliseksi ryhmäkseen rRNA-analyyseihin perustuen. Aiemmin kaikki eliöt oltiin luokiteltu kahteen domeeniin, eukaryootteihin ja prokaryootteihin, mutta Woesen ja Foxin tutkimusten seurauksena prokaryootit jaettiin kahdeksi domeeniksi: arkeoneiksi ja bakteereiksi.


title: Arkeonit

text: Tutkituimpien arkeonien keskeisimmät ryhmät fenotyypin mukaan ovat halofiilit, metanogeenit, termofiilit ja asidotermofiilit. Taksonomisesti arkeonit jaetaan viiteen pääjaksoon, joskin pääjaksoja saattaa olla paljon useampiakin. Nykyisistä pääjaksoista tunnetuimpia ovat Crenarchaeota ja Euryarchaeota. Viimeisin löydetty pääjakso on Thaumarchaeota.


title: Arkeonit

text:
Kemiallisten fossiilien perusteella arkeoneja arveltiin olleen maapallolla jo 2,7 miljardia vuotta sitten, joskin tieto on sittemmin kyseenalaistettu tarpeeksi luotettavien fossiilisten jälkien puuttuessa. Woese esitti niin arkeonien, bakteerien kuin eukaryoottienkin olevan erillisiä alkusolusta erkaantuneita kehityslinjoja, mutta muutamat biologit ovat myöhemmin väittäneet arkeonien ja eukaryoottien polveutuvan ryhmästä bakteereja. On mahdollista, että arkeonien ja bakteerien viimeisin yhteinen kantamuoto oli termofiili, mikä viittaisi matalien lämpötilojen olevan arkeonien kannalta äärimmäisiä ja kylmempiin olosuhteisiin sopeutuneiden arkeonien ilmaantuneen vasta myöhemmin. Arkeonien ja virusten koevoluution arvellaan alkaneen noin kaksi miljardia vuotta sitten.
Yksittäisten arkeonien koko vaihtelee välillä 0,1–15 μm. Bakteerien tavoin arkeonit ovat muodoltaan yleensä pyöreitä, sauvamaisia, kierteisiä tai säiemäisiä. Viime aikoina on kuitenkin suolavesilammikosta löydetty jopa neliön muotoisia arkkeja. Myös arkeonien ja bakteerien solutason rakenteessa on yhtäläisyyksiä. Niillä ei ole tumakotelon ympäröimää tumaa tai kalvorakenteisia soluelimiä, ja siten niiden geneettinen materiaalikin sijaitsee solulimassa yhtenä rengasmaisena kromosomina ja plasmideina. Kuten bakteereilla, myös osalla arkeista on liikkumiseen tarkoitettuja siimoja. Arkeonien soluseinän rakenne kuitenkin eroaa bakteereista, sillä niillä ei ole soluseinässään mureiinia. Arkeonien soluseinä onkin varsin uniikki, sillä sen pinnalla on proteiineista muodostunut jäykkä rakenne, joka suojaa solua vaativissa olosuhteissa.


title: Arkeonit

text: Arkeonien perimässä on eukaryoottien tavoin introneja ja histoniproteiineja.


title: Arkeonit

text: Itse arkeonien käyttö bioteknologiassa on vielä vähäistä, mutta joitakin sovelluksia on. Metanogeeniarkeonit ovat tärkeässä osassa jätevedenkäsittelyssä, koska ne kykenevät mädättämään ja tuottamaan biokaasua. Lisäksi asidofiiliarkeonit vaikuttaisivat lupaavilta metallien, kuten kullan, koboltin ja kuparin, erotteluun malmista.


title: Arkeonit

text: Sen sijaan arkeonien tuottamia entsyymejä hyödynnetään enemmän. Etenkin kuumuutta tai äärimmäistä happamuutta ja emäksisyyttä kestäviä ekstremofiiliarkkeja käytetään lähteenä vaikeissakin olosuhteissa toimintakykynsä säilyttäville entsyymeille. Esimerkiksi "Pyrococcus furiosuksesta" eristettyä hyvin kuumuutta kestävää Pfu DNA-polymeraasientsyymiä hyödynnetään PCR-tekniikassa. Teollisuudessa muista "Pyrococcus"-suvun arkeista eristettyjä entsyymejä käytetään muun muassa korkeaa lämpötilaa vaativassa ruoan prosessoinnissa, kuten tuotettaessa vähälaktoosista maitoa ja heraa.Yleistä


title: Arkeonit

text: Luokittelu


title: Arkeonit

text: Genomit


title: CAN-väylä

text: CAN-väylä () on automaatioväylä, jota käytetään ajoneuvoissa, koneissa ja teollisuuslaitteissa. Suomessa CAN-väylää on hyödynnetty muun muassa metsäkoneteollisuudessa harvesteripään mittaus- ja ohjaustiedon välittämisessä, kallioporauslaitteissa, hisseissä, rakennusten ilmastointijärjestelmissä ja valaistuksen ohjauksessa sekä paperikoneiden ohjauksessa.


title: CAN-väylä

text: CAN-väylän historia alkaa vuodesta 1983, jolloin saksalainen ajoneuvojen elektroniikkaan erikoistunut yritys Bosch yksinkertaisti uudella ajoneuvoväylällä (CAN) mm. ABS-jarrujen ja moottorin tarvitsemia johdotuksia. Autoteollisuudesta CAN-väylä levisi nopeasti rautateille ja teollisuuden automaatiojärjestelmiin. Vikasietoisuuden vuoksi CAN-väylä on yleisesti käytetty myös terveydenhuollon ja lääketeollisuuden laitteissa.


title: CAN-väylä

text:
CAN-väylässä kaikki liikenne välitetään kaikille moduuleille. Jokaisella viestillä on sanomatunniste, jonka
perusteella vastaanottava moduuli päättää, kuuluuko viesti myös sille. Toimintatapa mahdollistaa sen, että sama sanoma, esimerkiksi mittausdata ajoneuvon nopeudesta, voidaan välittää useammalle laitteelle, kuten nopeusmittarille ja vakionopeuden säädölle yhdellä sanomalla. Myös väylän monitorointi on helppoa, koska ylimääräisen kuuntelijan lisääminen ei vaikuta mitenkään muihin toimintoihin. Sanomatunniste on samalla myös viestin prioriteetti, ja jos kahta viestiä aletaan lähettää yhtä aikaa, pienempiprioriteettinen lähettäjä luopuu lähetyksestä.


title: CAN-väylä

text: CAN-väylälle on määritelty sovellusaluekohtaisia standardeja,jotta eri valmistajien laitteet toimisivat yhteen. Raskaalle kalustolle on määritelty standardi SAE J1939 ja henkilöautoille standardi J22584. ISO-standardi ISO 11898-2 määrittelee CAN-väylän, jonka tiedonsiirto on nopeampi kuin 125 kbit/s.


title: CAN-väylä

text: Low-CAN (vikasietoinen) ja Hi-CAN eroavat ainakin siirtonopeuden mukaan: Low-CAN <125 kbit/s ja Hi-CAN 1 Mbit/s.


title: CAN-väylä

text: CAN-väylän johdotus on 2-napainen parikaapeli, jossa on standardin mukaan 40 kierrosta metriä kohden. Kaapelia käytetään tiedonsiirtoon. ISO 11898 määrittelee CAN-väylällä käytettäväksi kaapelityypiksi impedanssiltaan 120 Ω suojattua tai suojaamatonta kaapelia. CAN-väylässä on 120 Ω päätevastukset.


title: CAN-väylä

text: Parikaapelinjohtimista käytetään nimityksiä high ja low.Käyttäjäorganisaation CiA,"CAN in Automation", määrittelemä CAN-väylän liitin on yhdeksännapainen D-liitin (DIN 41652), CiA:n standardi DS-102. Autoteollisuus käyttää valmistaja-, merkki- ja jopa mallikohtaisia liittimiä autoissaan.


title: CAN-väylä

text: Volvo on testannut ajoneuvoissaan CAN-väylää myös langattoman yhteyden ylitse.


title: CAN-väylä

text: CAN-väylällä käytetään NRZ-bit-stuffin koodausta.


title: CAN-väylä

text:
Varsin hyvän häiriöiden sietokyvyn ja toimintavarmuutensa vuoksi CAN-väylällä on useita eri käyttösovelluksia esimerkiksi teollisuudessa, ja jopa terveydenhuollossa ja lääketieteessä, joissa vikasietoisuus ja toimintavarmuus ovat automaatioväylän toiminnassa erittäin tärkeitä.
CAN-väylän toiminta perustuu johdinten väliseen jännite-eroon, jolloin yhteismuotoinen häiriö ei aiheuta suoraan ongelmia. CAN-väylän johtimet ovat rakenteeltaan identtisiä ja ovat siis samalla tavalla sähkömagneettisten häiriölähteiden altistuksen alaisina. Tällöin parikaapelin kummankin johtimen vastaanottamat ulkoiset häiriöt, ja näistä aiheutuvat jännitteen muutokset, ovat yhtä suuria, ja kumoutuvat johtimien välistä jännite-eroa mitattaessa.
Suojaa sähkömagneettisia häiriöitä vastaan voidaan parantaa esimerkiksi maadoituksella ja suojaamalla parikaapeli suojavaipalla.


title: CAN-väylä

text: CAN-väylien keskinäistä sähkömagneettista häiriötä voidaan vähentää muun muassa sijoittamalla johtimet etäälle toisistaan ja asentamalla johtimet kohtisuoraan, kun johdinten on ylitettävä toisensa.


title: CAN-väylä

text: Pidemmillä johdinpituuksilla CAN-väylä olisi hyvä erottaa muusta järjestelmästä galvaanisesti. Tällöin CAN-moduulien käyttöjännite kulkee CAN-väylää pitkin. CAN-väylän EMC-ominaisuudet paranevat, jos käytetään CAN-moduulin metallikoteloon kytkettävää suojajohdinta.


title: CAN-väylä

text: Päätevastuksilla pystytään vähentämään signaalin heijastumisesta johtuvia häiriöitä. CAN-väylän päätevastus voidaan toteuttaa esimerkiksi kahden 60 Ω vastuksen avulla, joiden väliin kytketään häiriönpoistokondensaattori.


title: CAN-väylä

text:
Erilaisilla suodinkytkennöillä pystytään vähentämään sekä yhteis-, että eromuotoista häiriötä tehokkaasti.
Optista CAN-väylää käytettäessä vältytään tavanomaisesti toteutetun CAN-väylän EMC-häiriöiltä.


title: Thomas Edison

text: Thomas Alva Edison (11. helmikuuta 1847 Milan, Ohio – 18. lokakuuta 1931 West Orange, New Jersey) oli yhdysvaltalainen keksijä ja liikemies. Hän oli aikansa tuotteliaimpia keksijöitä ja hänen nimissään oli 1 093 patenttia. Hän on jättiläisyritys General Electricin perustaja.


title: Thomas Edison

text: Suurin osa Edisonin keksinnöistä ei ollut täysin omintakeisia vaan aikaisempien patenttien jatkokehitelmiä. Keksijöinäkin toimivat käytännössä Edisonin lukuisat alaiset. Edisonia arvosteltiin toistuvasti siitä, että hän ei myöntänyt muiden osuutta keksinnöissään. Edisonille kuitenkin myönnettiin maailmanlaajuisesti patentteja muun muassa Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa.


title: Thomas Edison

text: Edisonien esi-isät, Hollannin Edesonit, tulivat New Jerseyhyn vuonna 1730. Thomas Alva Edisonin isä, Samuel Ogden Edison Jr., oli päreentekijä, räätäli ja kapakoitsija. Hän osallistui Kanadan itsenäisyyttä ajaneeseen kapinaliikkeeseen ja pakeni kapinan epäonnistuttua isoisänsä kanssa Port Huroniin, Michiganiin, jättäen väliaikaisesti puolisonsa Nancy Matthews Elliottin ja heidän lapsensa jälkeen. Lopulta Samuel muutti Milaniin Ohiossa. Kaupunki koki taloudellisen kasvun kauden, ja Samin perhe seurasi perässä. Vuonna 1847 perheeseen syntyi seitsemäs lapsi, Thomas Alva Edison. Milanin talouskasvu oli pian ohitse ja seitsenvuotias "Al" muutti perheensä kanssa Port Huroniin Michiganissa.


title: Thomas Edison

text: Thomas Edison aloitti koulunkäynnin myöhään sairasteltuaan toistuvasti lapsena. Hänen mielensä harhaili usein, ja hänen opettajansa Alexander Crawfordin oli kuultu sanoneen Edisonia tyhmäksi. Tähän päättyi Edisonin saama kolmen kuukauden muodollinen koulutus. Hänen äitinsä oli toiminut opettajana Kanadassa ja otti mielellään hoitaakseen poikansa koulutuksen. Äiti Nancy Edison rohkaisi poikaansa lukemaan ja tekemään kokeita. Thomas olikin kiinnostunut erityisesti fysiikasta ja kemiasta, joten hän rakensi kotiinsa laboratorion. Rahaa laboratoriotarvikkeisiin hän sai myymällä itse painettuja sanomalehtiä.


title: Thomas Edison

text: Edison kuuroutui osittain nuorukaisena. Hänestä tuli sähköttäjä sen jälkeen, kun hän pelasti J.U. MacKenzien pojan, Jimmien, karkuteille joutuneen rautatievaunun alta. MacKenzie oli niin kiitollinen Edisonille, että hän otti Edisonista huolehtiakseen ja koulutti hänet sähköttäjäksi. Edisonin huonokuuloisuudesta oli sähköttäjän työssä hyötyäkin, sillä sen vuoksi hän välttyi kuulemasta vieressä istuvaa toista sähköttäjää. Osa hänen varhaisemmista keksinnöistä liittyykin sähkölennättimeen, kuten esimerkiksi reikänauha. Edison haki ensimmäistä patenttiaan, sähköistä ääntenlaskijaa, 28. lokakuuta 1868. Keksintö jäi vuosikymmeniksi unohduksiin, koska vanhoilliset poliitikot estivät sen käyttöönoton; Edisonin elämäkerran nuorisopainoksessa asia ilmaistaan näin:


title: Thomas Edison

text: Thomas Edison meni 25. joulukuuta 1871 naimisiin 16-vuotiaan Mary Stilwellin kanssa. He olivat tavanneet kaksi kuukautta aikaisemmin Maryn työskennellessä Edisonin yrityksessä. He saivat kolme lasta:


title: Thomas Edison

text: Mary Edison kuoli 9. elokuuta 1884, ehkä aivokasvaimen johdosta.


title: Thomas Edison

text: Toisen avioliittonsa 39-vuotias Edison solmi 24. helmikuuta 1886 Akronissa, Ohiossa. Uusi vaimo oli 20-vuotias Mina Miller, jota Edison kosi käyttämällä morseaakkosia, jotka Mina oli oppinut heidän seurustelunsa aikana. Mina oli keksijän ja filantroopin Lewis Millerin tytär. Lewis Miller oli Chautauqua Institutionin kanssaperustaja ja metodistien hyväntekeväisyysjärjestöjen tukija. Mina ja Thomas Edison saivat kolme lasta:


title: Thomas Edison

text: Mina kuoli Thomas Edisonin jälkeen 24. elokuuta 1947.


title: Thomas Edison

text: Monet keksijät olivat yrittäneet valmistaa hehkulamppuja. Kuitenkin vasta Edisonin ansiosta sähkövalaistus alkoi nopeasti yleistyä.


title: Thomas Edison

text: Alkuvaiheessa suurimpana ongelmana oli löytää hehkulankaan mahdollisimman sopiva materiaali. Edison kokeili monia tarkoitukseen sopivia metalleja, muun muassa platinaa, mutta päätyi lopulta hiililankaan. Ensimmäisen onnistuneen kokeen hän suoritti 22. lokakuuta 1879, ja se kesti 40 tuntia. Edison paransi vielä keksintöään ja jätti patenttihakemuksen 4. marraskuuta. Seuraavan vuoden tammikuun 27. päivänä hänelle myönnettiinkin patentti n:o 223 898 hiililangalla toimivasta sähkölampusta. Vaikka patentissa mainittiin monia tapoja, joilla hiililanka olisi voitu valmistaa, patentin myöntämisen jälkeenkin kesti vielä kuukausia, ennen kuin Edison ja hänen työryhmänsä keksivät karbonisoidun bambulangan, joka kesti käytössä yli 1200 tuntia.


title: Thomas Edison

text: Tämän jälkeen Edison osti myös Henry Woodwardille 29. elokuuta 1876 Yhdysvalloissa myönnetyn patentin n:o 181 613 ja sai yksinoikeuden myös hänelle Kanadassa myönnettyyn patenttiin. Nämä patentit koskivat typellä täytettyyn lasisäiliöön sijoitettua hiililankaa. Tällainen hehkulamppu erosi selvästi Edisonin omasta keksinnöstä, josta kuitenkin tuli ensimmäinen kaupallisesti menestynyt sähkölamppu.


title: Thomas Edison

text: Edison perusti eräiden rahoittajien kuten J. P. Morganin ja Vanderbilt-suvun kanssa New Yorkiin Edison Electric Light Companyn vuonna 1878. Hän esitteli hehkulamppua ensimmäisen kerran julkisessa näytöksessä 31. joulukuuta 1879 Menlo Parkissa. Niihin aikoihin hän myös sanoi: "Teemme vielä sähköstä niin halpaa, että enää vain rikkaat polttavat kynttilöitä."


title: Thomas Edison

text: George Westinghousen yhtiö osti Philip Diehlin kilpailevan induktiolampun patentin 25 000 dollarilla vuonna 1882, mikä pakotti Edisonin yhtiön pitämään tarkemmin kiinni patenttioikeuksistaan ja alentamaan sähkölamppujen hintaa.


title: Thomas Edison

text: Lokakuun 8. päivänä 1883 Yhdysvaltojen patenttivirasto totesi, että Edisonin patentti perustui William Sawyerin työhön ja oli siksi mitätöitävä. Kiista asiasta jatkui kuusi vuotta, kunnes 6. lokakuuta 1889 oikeus totesi, että Edisonin väite siitä, että hän oli olennaisesti parantanut hehkulamppua, oli oikea. Välttääkseen mahdollisen oikeusriidan Joseph Swanin kanssa, joka oli hakenut Britanniassa myös patentin hehkulampulle, Swan ja Edison perustivat yhdessä Ediswan-yhtiön markkinoimaan keksintöä Britanniassa.


title: Thomas Edison

text: Maailman ensimmäinen julkinen rakennus, joka valaistiin Edisonin sähkölampuilla, oli Mahenin teatteri Brnossa, nykyisessä Tšekissä. Sinne sähkövalaistuksen asensi Edisonin assistentti Francis Jehl.


title: Thomas Edison

text: Edison sai vuonna 1880 patentin myös sähkön jakelujärjestelmälle, joka oli olennaisen tärkeä, jotta sähkölamppu olisi levinnyt yleiseen käyttöön. Vasta se teki vähitellen mahdolliseksi muidenkin sähkölaitteiden yleistymisen, vaikka esimerkiksi ensimmäinen sähkömoottori olikin keksitty jo 1820-luvulla. Edison perusti 17. joulukuuta 1880 yhtiön nimeltä Edison Illuminating Company. Se oli maailman ensimmäinen yleisölle sähköä myynyt sähkölaitos, ja vuonna 1882 sen ensimmäinen voimalaitos tehtiin New Yorkin Pearl Street Stationille. Syyskuun 4. päivänä 1882 Edison itse kytki sähköverkkoon virran. Laitos jakoi Manhattanin eteläosiin tasavirtaa 110 voltin jännitteellä.


title: Thomas Edison

text: Jo saman vuoden tammikuussa Edison oli avannut ensimmäisen höyrykäyttöisen sähkövoimalan Holborn Viaductilla Lontoossa. Tämä tasavirtajärjestelmä tuotti sähköä katulamppuihin sekä muutamiin lähellä voimalaa sijainneisiin yksityisasuntoihin. 19. tammikuuta 1883 ensimmäinen standardoitu, ilmajohtoihin perustuva sähkövalaistusjärjestelmä otettiin käyttöön Rosellessa New Jerseyssä.


title: Thomas Edison

text: Samoin kuin hänen ystävänsä Henry Fordin, myös Edisonin menestys perustui ennen kaikkea hänen kykyynsä saada aikaan massatuotanto sekä patentti- ja muihin teollisoikeuksiin. Tämän vuoksi hänen varjoonsa jäivät monet muut, joiden työ jäi taloudellisesti vähätuottoisemmaksi heidän pyrkiessään luomaan pitkäkestoista ja tehokasta teknologiaa. George Westinghouse joutui pitkäaikaiseen kiistaan Edisonin kanssa, koska Edisonin mielestä sähkönjakelussa oli käytettävä tasavirtaa, kun taas Westinghouse kannatti siirtymistä vaihtovirtaan, jonka edut Nikola Tesla oli keksinnöillään osoittanut. Tesla oli ollut Edisonilla töissä, mutta Edison teki kaikkensa estääkseen tai hankaloittaakseen Teslan vaihtovirtatutkimuksia, myös sen jälkeen kun Tesla oli muualla töissä. Toisin kuin tasavirtaa, vaihtovirtaa voidaan muuntajien avulla helposti siirtää pitkiäkin matkoja korkealla jännitteellä, jolloin voidaan käyttää ohuempia ja halvempia johtimia, ja silti jännitettä voidaan toisen muuntajan avulla jälleen alentaa jakelua varten.


title: Thomas Edison

text: Vuonna 1887 Yhdysvalloissa oli 121 Edisonin voimalaa, jotka tuottivat asiakkaille tasavirtaa. Kun tasavirran rajoituksista keskusteltiin julkisesti, Edison levitti laajalle propagandaa todistellakseen, että vaihtovirta on liian vaarallista yleiseen käyttöön. Tasavirran ongelmana oli kuitenkin, että tasavirtavoimalat voivat taloudellisesti tuottaa sähköä vain noin kahden ja puolen kilometrin (puolentoista mailin) päähän voimalaitoksesta, joten ne olivat käyttökelpoisia vain kaupunkien tiheään asutuilla keskusta-alueilla. Kun George Westinghouse ehdotti sen sijasta käytettäväksi korkeajännitteistä vaihtovirtaa, jolla sähköä voitaisiin siirtää satojen kilometrienkin päähän voimalaitoksesta, Edison julisti ""sähkövirtojen sodan"", jotta vaihtovirtaa ei otettaisi käyttöön.


title: Thomas Edison

text: Vaikka Edison periaatteessa vastusti kuolemanrangaistusta, tämän kiistan yhteydessä hän ehdotti sähkötuolin ottamista käyttöön teloitusvälineenä, jotta sekin osoittaisi, kuinka vaarallista vaihtovirta oli verrattuna turvallisempaan tasavirtaan. Edison käynnisti myös lyhyen mutta kiivaan kampanjan, jotta olisi lailla säädetty rajoituksia sille, kuinka suurta jännitettä sähkövoiman siirrossa sai käyttää. Toteutuessaan tällaiset rajoitukset olisivatkin käytännössä mitätöineet vaihtovirran edut. Osana kampanjaansa Edison antoi myös monille eläimille kuolettavia sähköiskuja saadakseen yleisön vakuuttuneeksi vaihtovirran vaarallisuudesta. Kuitenkin keinot välttyä sähköiskulta ovat oleellisesti samat, käytettiinpä tasa- tai vaihtovirtaa. Vuonna 1903 Edisonin yhtiön työntekijät tappoivat sähköiskulla Topsy-norsun Luna Parkissa lähellä Coney Islandia sen jälkeen, kun tämä norsu oli tappanut useita miehiä ja sen omistajat halusivat tappaa sen. Yhtiö kuvasi tapahtuman.


title: Thomas Edison

text: Vaihtovirran edut olivat tasavirtaan nähden kuitenkin niin selvät, että se syrjäytti tasavirran useimmissa sähkönjakelujärjestelmissä, mikä suuresti laajensi sähkövirran ja sähkönjakelun mahdollisuuksia ja tehokkuutta. Tasavirta jäi kuitenkin vielä pitkät ajat käyttöön paikallisissa sähköverkoissa monien kaupunkien keskustoissa. Sillä on se etu, että jos generaattorit lakkaavat toimimasta, korvaavaa virtaa voidaan tarvittaessa tuottaa myös paristoilla. Vielä nykyäänkin monien kaupunkien metrot ja raitiovaunut toimivat tasavirralla. Lisäksi valtioiden välinen sähkönsiirto toteutetaan joskus tasavirralla, sillä se vaatii yhden johtimen ja valtioiden välisten vaihtovirtaverkkojen taajuuserosta aiheutuvat ongelmat saadaan vältettyä.


title: Thomas Edison

text: Tätä pitkäaikaisen kiistan on arveltu olleen pääasiallisena syynä siihen, että Edisonille ei koskaan myönnetty Nobelin fysiikanpalkintoa. Vuonna 1915 sekä Edison että hänen vanha kiistakumppaninsa Nikola Tesla olivat vahvoja ehdokkaita palkinnon saajiksi. On väitetty heidän riitautumisensa olleen syynä siihen, että kummallekaan ei palkintoa myönnetty silloin eikä koskaan myöhemminkään, sillä kumpikin teki voitavansa vähätelläkseen toisensa keksintöjen merkitystä. On myös arveltu, että kumpikin heistä olisi kieltäytynyt sitä vastaanottamasta, jos toinen olisi saanut sen aikaisemmin, ja vielä varmemmin, jos he olisivat joutuneet jakamaan sen keskenään.


title: Thomas Edison

text: Vaikka Edison ei varsinaisesti ollut tiedemies, hän teki yhden tieteelliseltäkin kannalta merkittävän havainnon. Vuonna 1883 hän havaitsi, että negatiivisella sähköllä varatusta metallilevystä sähkö voi purkautua tyhjiönkin läpi. Tätä sanotaan Edisonin ilmiöksi. Vasta myöhemmin todettiin, että purkauksen aiheuttavat metallista irtoavat elektronit, joiden löytymiseen myös tämä havainto osaltaan vaikutti. Edison ei uskonut tällä keksinnöllä olevan käytännön merkitystä, mutta hän päätti kuitenkin patentoida sen. Myöhemmin keksintö osoittautui kuitenkin huomattavan tärkeäksi myös tekniseltä kannalta, sillä siihen perustuvat elektroniputket.


title: Thomas Edison

text: Life-lehti sijoitti Edisonin erikoisnumerossaan vuonna 1997 ensimmäiseksi listalle, joka käsitti "100 tuhannen viimeksi kuluneen vuoden merkittävintä ihmistä". Michael H. Hartin luettelossa historian merkittävimpien henkilöistä Edison on sijalla 35. Hänet on valittu myös viidenneksitoista suurimmaksi amerikkalaiseksi TV-sarjassa "The Greatest American" vuonna 2005. Vuonna 1915 Edison sai Franklin-mitalin. Vuonna 1940 Spencer Tracy esitti Edisonia elokuvassa "Edison The Man".


title: Thomas Edison

text:
Hänen alkuperäinen laboratorionsa Menlo Parkissa siirrettiin museoitavaksi New Yorkin Greenwich Villageen. Hankkeen rahoitti pääasiassa Edisonin ystävä Henry Ford. Samoin alueelle siirrettiin Edisonin elämään oleellisesti liittynyt Smith´s Creek Depoint -niminen rautatieasema, jolle rakennettiin oma rautatieyhteys ja jonka kautta Edison saapui sähkölampun keksimisen 50-vuotisjuhlaan vuonna 1930.
Tällä asemalla äkkipikainen konduktööri oli heittänyt nuoren pojan ulos junasta tämän aiheutettua ensimmäisillä kokeillaan vahingossa pienen tulipalon; elämäkerran mukaan tällöin annetut kovat korvapuustit vaurioittivat pojan kuuloa pysyvästi. Kun Edison kuusi vuosikymmentä myöhemmin poistui junanvaunusta samalla asemalla, hänet auttoi vaunun portaita alas Yhdysvaltain silloinen presidentti.


title: Thomas Edison

text: Tämän juhlan yhteydessä Edison istui vielä kerran vanhan työpöytänsä ääreen tehdäkseen lampun valmistuskokeen uudelleen. Kaikki tarvittava oli tuotu jo valmiiksi ja vanhat apulaiset olivat myös paikalla. Nyt koe sujui vanhasta muistista täysin mutkatta.


title: Thomas Edison

text: Kun historiallinen muistolamppu valmistui ja Edison nousi tuoliltaan, Henry Ford kiinnitytti tuolin tarkalleen siihen paikkaan, mihin se Edisonilta jäi.


title: Thomas Edison

text: Edison oli aktiivinen liike-elämässä aina kuolemaansa asti. Edisonista tuli Milanissa, Ohiossa sijaitsevan synnyinkotinsa omistaja vuonna 1906. Viimeisellä vierailullaan vuonna 1923 hän oli järkyttynyt havaitessaan vanhan kotinsa valaisun tapahtuvan edelleen lampuilla ja kynttilöillä.


title: Thomas Edison

text: Thomas Edison kuoli diabeteksestä aiheutuneisiin komplikaatioihin 18. lokakuuta 1931 "Glenmontin" kodissaan Llewellyn Parkissa West Orangessa, New Jerseyssä, minkä hän oli hankkinut vuonna 1886 häälahjaksi Minalle. Thomas Edison on haudattu kotinsa pihalle.


title: Thomas Edison

text: Edisonin viimeistä henkäystä säilytetään koeputkessa Henry Fordin museossa. Ford kehotti Charles Edisonia sinetöimään Edisonin kuolinhuoneen ilmaa sisältävä koeputki pian kuoleman jälkeen muistona. Muovinen kuolinnaamio valmistettiin myös.


title: Thomas Edison

text:
Historioitsija Paul Israel on luonnehtinut Edisonia "vapaa-ajattelijaksi". Edisoniin oli suuresti vaikuttanut Thomas Painen teos "The Age of Reason". Edison puolusti Painen "tieteellistä deismiä". Edison kannatti väkivallattomuutta.
Kun häntä pyydettiin laivaston konsultiksi ensimmäisen maailmansodan aikana Edison totesi kehittävänsä ainoastaan puolustuksellisia aseita ja myöhemmin kertoi olevansa ylpeä siitä, että ei ole koskaan keksinyt/kehittänyt aseita surmaamistarkoituksiin ("I am proud of the fact that I never invented weapons to kill.") Edisonin väkivallattomuuden filosofia ulottui myös eläimiin: "Väkivallattomuus johtaa korkeimpaan etiikkaan, mikä on kaiken kehityksen päämäärä. Kunnes me lopetamme kaikkien elävien olentojen vahingoittamisen olemme yhä villi-ihmisiä."


title: Alexander Graham Bell

text: Alexander Graham Bell (3. maaliskuuta 1847 Edinburgh, Skotlanti, Iso-Britannia – 2. elokuuta 1922 Nova Scotia, Kanada) oli skotlantilainen tiedemies ja keksijä. Hänet tunnetaan parhaiten puhelimen keksijänä ja tunnetuksi tekijänä, joskin italialainen Antonio Meucci keksi vastaavan laitteen jo Belliä aikaisemmin.


title: Alexander Graham Bell

text: Bell syntyi Edinburghissa Skotlannissa. Hänen isänsä oli puhefysiologian tutkija ja kuurojen puheopetukseen erikoistunut Alexander Melville Bell (1819–1905). Alexanderilla oli kaksi veljeä, jotka kuolivat tuberkuloosiin. Sekä hänen äitinsä että vaimonsa olivat kuuroja. Bell muutti myöhemmin perheensä mukana Kanadaan ja otti sittemmin Yhdysvaltojen kansalaisuuden. Bell on haudattu vaimonsa kanssa Kanadan Nova Scotiaan.


title: Alexander Graham Bell

text: Bell opiskeli Edinburghin Royal High Schoolissa, mutta hän erosi koulusta 15-vuotiaana. Bell opiskeli Weston House Academy -oppilaitoksessa Elginissä Skotlannissa ja myöhemmin Edinburghin yliopistossa.


title: Alexander Graham Bell

text: Bell muutti Kanadaan 23-vuotiaana vuonna 1870. Bellin perhe hankki maatilan Brantfordista, Ontariosta. Bell muutti Bostoniin vuonna 1871 ja alkoi työskennellä kuurojen opettajana. Bell avasi "Äänen fysiologian ja mekaanisen puheen koulun" lokakuussa 1872. Hänen kuuluisin oppilaansa oli Helen Keller. Seuraavana vuonna Bellistä tuli "äänen fysiologian professori" Bostonin yliopistossa. Bell tutki ääntä ja suunnitteli pianon, joka toimi sähköisesti. Vuonna 1874 Bellin tutkimustyö harmonisen telegrammin (puhelimen) parissa sujui menestyksekkäästi Bostonin uudessa laboratoriossa ja kotona Kanadassa. Kilpailu puhelimen patenttioikeuksista oli kovaa. Western Union Companyn johtaja Orton oli tehnyt sopimuksen keksijöiden Thomas Edisonin ja Elisha Grayn kanssa. Bell esitteli oman versionsa puhelimen toiminnasta ja sai rikkaiden sijoittajien Gardiner Hubbardin ja Thomas Sandersin hyväksynnän. Hänelle myönnettiin yhdysvaltalainen patentti puhelimen keksimisestä vuonna 1876. Bell Telephone Company -yhtiö perustettiin vuonna 1877.


title: Alexander Graham Bell

text: Bell oli myös kehittämässä metallinpaljastinta vuonna 1881.


title: Alexander Graham Bell

text: Ilmailun saralla Bell teki kokeita leijoilla ja ilmaa raskaammilla lentokoneilla. Hän alkoi suunnitella lentokoneita vuonna 1891. Vuonna 1907 hän perusti Aerial Experiment Association (AEA) -järjestön. AEA rakensi ilmajäähdytteisen lentokoneen, joka lensi Pohjois-Amerikan ensimmäisen julkisen lennon 12. maaliskuuta 1908. Bell oli läsnä uuden Silver Dart -lentokoneen esittelyssä 23. helmikuuta vuonna 1909, jolloin sillä lennettiin ensimmäinen Kanadassa lennetty lento. Bellin AEA-yhtiö kehitti myös siivekeohjausta.


title: Alexander Graham Bell

text: Bell oli lukenut William E. Meachamin artikkelin kantosiipialuksista. Hän piti kantosiipialusta merkittävänä keksintönä ja ryhtyi kehittelemään sitä. Bellin yhtiön HD-4-kantosiipialus saavutti kymmenen vuotta kestäneen vesikulkuneuvojen nopeusennätyksen 114,04 km/h vuonna 1919.


title: Alexander Graham Bell

text: Bell teki paljon työtä National Geographic Societyn hyväksi sekä kuurojen lasten parissa. Hän neuvoi muun muassa Helen Kellerin vanhemmat Anne Sullivanin luokse.


title: Alexander Graham Bell

text: Lukuisia kappaleita Bellin kirjoituksia on Yhdysvaltain kongressin kirjastossa ja Alexander Graham Bell instituutissa, Cape Bretonin yliopistossa Nova Scotiassa. Vuonna 1880 Bell vastaanotti Volta-palkinnon 50 000 frangia. Vuonna 1940 Yhdysvaltain Postilaitos julkaisi postimerkin Bellistä. Tammikuussa 1915 Bell puhui ensimmäisen mantereen yli kantaneen puhelun, Bellin puhuessa New Yorkista ja Thomas A. Watsonin vastaanottaessa puhelun San Franciscossa.


title: Dream Theater

text: Dream Theater ("lyhennettynä" DT) on yhdysvaltalainen progressiivista metallia soittava yhtye, jonka perustivat kolme Berklee College of Musicin opiskelijaa vuonna 1985.


title: Dream Theater

text: Dream Theateria pidetään Queensrÿchen ja Fates Warningin ohella tekijänä, jonka ansiosta progressiivinen metalli nousi suosituksi 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Progressiivinen rock oli ollut alamaissa jo vuosikymmenen ajan, ja tyylilajin suosituimmat yhtyeet, kuten Yes, Genesis ja Rush, olivat vaihtaneet tyyliään yksinkertaisemmaksi. Dream Theater otti vaikutteita progressiivisesta rockista, mutta lisäksi myös heavy metalista. Täten syntyi ennenkuulumaton musiikkityyli, "progressiivinen metalli".


title: Dream Theater

text: Dream Theater on eräs tyylilajin suosituimmista yhtyeistä ja sen vaikutus näkyy myös monien myöhemmin perustettujen yhtyeiden tekemässä musiikissa. Esimerkiksi Spock’s Beardin sekä Pain of Salvationin tuotannoissa on kuultavissa Dream Theaterin vaikutus nykyajan progressiiviseen metallimusiikkiin. Dream Theaterin levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli kymmenen miljoonaa kappaletta, joista yli kaksi miljoonaa Yhdysvalloissa.


title: Dream Theater

text: Dream Theater sai alkunsa Bostonissa syyskuussa 1985, kun Berklee College of Musicissa opiskelleet kitaristi John Petrucci, basisti John Myung ja rumpali Mike Portnoy päättivät perustaa yhtyeen ajankulukseen. Kokoonpano täydentyi kosketinsoittaja Kevin Mooren ja laulaja Chris Collinsin liityttyä mukaan. Yhtye valitsi nimekseen Majesty. Kaikki lopettivat opiskelunsa, jotta voisivat keskittyä yhtyeeseen.


title: Dream Theater

text: Vuoden 1986 marraskuussa Chris Collins lähti yhtyeestä musiikillisten erimielisyyksien takia. Yhtye sai uuden laulajan, Charlie Dominicin, marraskuussa 1987 ja aloitti keikkailun New Yorkin ympäristössä. Suosio alkoi hiljalleen kasvaa, ja demonauha "The Majesty Demos" myytiin loppuun. Pian sen jälkeen yhtye joutui vaihtamaan nimensä, koska Majesty-niminen jazz-yhtye oli jo olemassa. Mike Portnoyn isä Howard Portnoy ehdotti nimeä Dream Theater Kaliforniassa sijainneen, sittemmin puretun elokuvateatterin mukaan. Ehdotus uudeksi nimeksi hyväksyttiin nopeasti. Suosion myötä yhtye sai Mechanic Recordsilta levytyssopimuksen 1988 ja aloitti debyyttialbuminsa tekemisen.


title: Dream Theater

text: Vuonna 1989 julkaistu "When Dream and Day Unite" ei kuitenkaan ollut odotusten mukainen menestys, sillä levy-yhtiö ei juuri tukenut albumin julkaisua. Yhtyeen koko promootiokiertue koostui viidestä New Yorkin ympäristössä tehdystä konsertista. Yhtye antoi potkut Charlie Dominicille ja onnistui purkamaan sopimuksensa Mechanic Recordsin kanssa.


title: Dream Theater

text: Seuraavat vuodet Dream Theater keskittyi musiikin säveltämiseen ja laulajan etsimiseen. Kesäkuussa 1990 yhtye julkisti erään konsertin aikana uudeksi laulajakseen Steve Stonen, joka kuitenkin erotettiin yhtyeestä pian heikon lavaesiintymisensä vuoksi. Uusi laulaja löytyi lopulta tammikuussa 1991: yli 200 ehdokkaan joukosta valittiin kanadalainen Kevin LaBrie. Koska yhtyeessä oli jo Kevin, laulaja otti käyttöönsä toisen nimensä James. Yhtye palasi heti keikkailemaan ja sai seitsemän albumin levytyssopimuksen ATCO Recordsilta (nykyisin EastWest), joka kuuluu Elektraan.


title: Dream Theater

text: Dream Theaterin seuraava albumi, vuonna 1992 julkaistu "Images and Words", oli valtaisa menestys. ”Pull Me Under” -kappaleen saatua paljon radiosoittoa levy-yhtiö määräsi, että kappaleesta tehdään video. Se saavuttikin paljon suosiota Music Televisionilla. Albumin menestystä auttoi myös suuri maailmankiertue. "Images and Words" saavutti Yhdysvalloissa kultalevyyn ja Japanissa platinalevyyn oikeuttavan levymyynnin. Vuonna 1993 Dream Theater lähti Euroopan-kiertueelle. Lontoon Marquee-klubilla pidetty konsertti nauhoitettiin ja julkaistiin live-albumina "Live at the Marquee". Tämän lisäksi Japanissa pidetyistä konserteista kuvatut videot julkaistiin nimellä "Images and Words – Live in Tokyo".


title: Dream Theater

text: Dream Theater palasi studioon äänittämään seuraavaa albumiaan toukokuussa 1994. Juuri ennen kuin albumia alettiin miksata, Kevin Moore ilmoitti yllättäen lähtevänsä yhtyeestä. Moore halusi keskittyä oman musiikkinsa tekemiseen. Häntä eivät enää kiinnostaneet kiertue-elämä ja progressiivinen metalli, joten eroaminen oli ainoa vaihtoehto. Edellisiä albumeita raskaampi ja synkempi "Awake" ilmestyi lokakuussa 1994. Aluksi yhtye harkitsi palkkaavansa Kevin Mooren korvaajaksi ruotsalaisen Jens Johanssonin (joka sittemmin liittyi Stratovariukseen), mutta jäsenten mieli muuttui heidän kuultua Jordan Rudessista. Rudess kutsuttiin soittamaan koekeikalle Kaliforniaan. Keikka meni erittäin hyvin, joten Rudessille tarjottiin paikkaa yhtyeessä. Samaan aikaan kuitenkin myös Dixie Dregs pyysi Rudessia kosketinsoittajakseen. Rudess päätti valita Dixie Dregsin, sillä hän ei perheensä takia halunnut sitoutua Dream Theaterin kokoiseen yhtyeeseen. Dream Theater päätti lopulta ottaa tilapäiseksi kosketinsoittajaksi maailmankiertueelleen Derek Sherinianin. Kiertueen aikana (laivamatkalla Ruotsista Suomeen) Derek päätettiin nimittää yhtyeen pysyväksi jäseneksi. Derek soitti ensimmäisen keikkansa virallisena jäsenenä Helsingin Tavastia-klubilla 22. helmikuuta 1995.