title: Toruń

text: Kuuluisin Toruńissa syntynyt on tähtitieteilijä Nikolaus Kopernikus, jonka kotitalo on suosittu matkailukohde. Kaupunki on tunnettu piparkakkuperinteestään. Piparkakkumuseossa pääsee leipomaan pipareita.


title: Toruń

text: Hansaliitto käytti Veikseliä kauppareittinä Krakovaan. Saksalaiset kauppiaat asuttivat 1100-luvulta alkaen Toruńia ja käyttivät siitä nimeä Thorn. Kaupunki sijaitsi alun perin aivan Veikselin rannalla. Joen toistuvien tulvien vuoksi talot päätettiin vuonna 1236 siirtää ylemmäksi. Näin syntyi nykyinen vanhakaupunki. Se oli keskiajalla saksalaisen ritarikunnan ja hansaliiton tärkeä tukikohta. Vuodesta 1280 kaupungilla oli virallinen hansakaupungin arvo.


title: Toruń

text:
Ritarikunnan ja kaupunkilaisten välit kiristyivät 1400-luvulla, jolloin eri väestöryhmien suhteet yleensäkin kiristyivät. Puolan ja ritarikunnan välillä oli useita yhteenottoja, esimerkiksi Tannenbergin taistelu (1410). Toruńissa jännite huipentui vuoden 1454 kapinaan, jossa ritarikunnan linna hävitettiin asumiskelvottomaksi. Vihdoin 1400-luvun loppupuolella Puolan kuninkaat karkottivat saksalaisjoukot alueeltaan.
Kaupungissa (Artus-salissa) solmittiin vuonna 1466 kolmetoistavuotisen sodan päätteeksi Toruńin rauha Puolan ja saksalaisvaltioiden kesken. Jo aikaisemmin, vuonna 1411, solmittiin kaupungissa Liettuan ja saksalaisten välinen Thornin rauha.


title: Toruń

text: Suuri osa kaupungin vanhasta rakennuskannasta on tiilitaloja. Toruńin tärkeimpiä arkkitehtuurisia kohteita ovat:


title: Surudi milli

text: Surudi milli on Tadžikistanin kansallislaulu. Se otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1991. Laulun on säveltänyt Suleiman Judakov ja sanoittanut Gulnazar Keldi. Samalla sävelellä laulettiin myös Tadžikistanin sosialistisen neuvostotasavallan hymni.


title: Surudi milli

text: Kyseessä on sama arabiaan pohjautuva kirjaimisto, jota käytetään kirjoitettaessa nykypersiaa eli farsia.


title: Seesjärvi

text: Seesjärvi () on järvi Karjalan tasavallan keskiosassa Karhumäen piirin ja Segežan piirin rajalla. Seesjärvi kuuluu Uikujoen vesistöön. Vuodesta 1957 Seesjärvi on ollut luonteeltaan Vienanmeren–Itämeren kanavan säännöstelyallas. Tämän vuoksi siitä käytetäänkin venäläisissä kartoissa nimitystä Seesjärven tekoallas (). Tekoaltaan syntyprosessissa järven pinta nousi 6 metriä, minkä vuoksi Paateneen kylässä miltei kaikki talot jouduttiin siirtämään ylemmäksi, sillä ne olisivat muuten jääneet veden alle.


title: Seesjärvi

text: Seesjärven tekoaltaan pinta-ala on noin 900 km² ja sen pinta on 120 metriä merenpinnan yläpuolella. Ennen säännöstelyä pinta-ala oli noin 750 km². Järvi on noin 49 kilometriä pitkä ja 35 kilometriä leveä. Järven pohjoisosa on 50-90 metriä syvää, muu osa järvestä on matalampaa. Järvi on ääriviivoiltaan nelikulmion muotoinen. Pohjoisosan rannoilla on saaria, mutta ulappa on saareton.


title: Seesjärvi

text: Seesjärveen laskee lounaasta Selkien reitti, jonka suurimmat järvet ovat Selkienjärvi, Soutjärvi ja Jänkäjärvi. Luoteesta Seesjärveen laskee Voijärvestä alkunsa saava Suonteleenjoki. Pohjoisesta Seesjärveen laskee vielä Jolmajärvi. Näiden lisäksi Seesjärveen laskee monia pienempiä jokia.


title: Seesjärvi

text: Seesjärven koillisosasta alkaa Sekehenjoki, jota myöten Seesjärven vedet laskevat Uikujärveen ja sieltä edelleen Uikujokea myöten Vienanmereen.


title: Seesjärvi

text: Seesjärvi on todennäköisesti myöhäissyntyinen vajoama, jonka rannat ovat siirrosten vuoksi hyvin jyrkät.


title: Seesjärvi

text: Jatkosodan aikana Seesjärven ympäristössä käytiin Suomen ja Neuvostoliiton välisiä taisteluita.


title: Robert Webster

text: Robert "Bob" Webster (s. 25. lokakuuta 1938) on yhdysvaltalainen entinen uimahyppääjä ja olympiavoittaja. Hän voitti kerroshypyt olympialaisissa Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964. Hän ei hävinnyt olympialaisten välillä yhtään kerroskisaa ja lopetti kilpailu-uransa Tokion jälkeen.


title: Robert Webster

text: Webster voitti kerroshypyissä kansallisen mestaruuden 1960-1964 ja myös yhden metrin ponnahduslautakisan vuonna 1962. Pan-Amerikan kisojen voiton hän otti 1963.


title: Keijo Kuusela

text: Keijo Helmer Kuusela (6. tammikuuta 1921 Tampere – 27. huhtikuuta 1984 Bad Soden Am Taunus, Saksa) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjän paikkaa. Hänen kakkoslajinsa oli maahockey.


title: Keijo Kuusela

text: Kuusela pelasi koko kiekkouransa, joka kesti vuodet 1938–1959, Hämeenlinnan Tarmossa. Hän on 11-kertainen mitalisti SM-sarjassa. Mestaruuden Tarmo voitti vuosina 1948 ja 1949. Kuusela muodosti Tarmossa legendaarisen Ka-Ku-Ti-ketjun, jonka laidoilla pelasivat Matti Karumaa ja Esko Tie.


title: Keijo Kuusela

text: Maajoukkueessa Kuusela pelasi 59 kertaa. Mukaan mahtuivat kahdet MM-kisat sekä olympiaedustus Oslon vuoden 1952 talvikisoissa.


title: Keijo Kuusela

text: Kesälajissaan maahockeyssa Kuusela pelasi Helsingin 1952 olympialaisissa ja on harvoja sekä kesä- että talviolympialaisissa kilpailleita suomalaisurheilijoita, ja ainoa joukkuelajien urheilija. Hän pelasi kaikkiaan kymmenen maaottelua. Suomen mestaruuden hän voitti Hämeenlinnan Pallokerhon joukkueessa vuosina 1951, 1952 ja 1954.


title: Keijo Kuusela

text: Jatkosodassa Kuusela palveli hävittäjälentäjänä HLeLv 28:ssa lentäen Morane-Saulnier M.S.406-hävittäjällä. Hän saavutti yhden ilmavoiton 8. toukokuuta 1944 ampumalla alas venäläisen P-39 Airacobran. Samassa taistelussa hän törmäsi toiseen Airacobraan ja joutui hyppäämään laskuvarjolla jääden sotavangiksi, josta hän palasi 23.11.1944. Sotilasarvoltaan Kuusela oli yliluutnantti.


title: Pankakoski

text: Pankakoski on yksi Lieksan kaupungin kaupunginosista. Vuoteen 1973 saakka Pankakoski kuului Pielisjärven kuntaan, kunnes tämä ja Lieksan kauppala yhtyivät nykyiseksi Lieksan kaupungiksi. Pankakoski sijaitsee noin kuusi kilometriä Lieksan keskustasta itään Hattuvaaran tien varressa.


title: Pankakoski

text:
Pankakoskella sijaitsee Pankakosken kartonkitehdas, joka on Lieksan suurimpia työnantajia.
Tehtaan omistaa Pankaboard Oy. Tehdas tuottaa erikoiskartonkeja. Henkilökuntaa on noin 200. Tehdas kuului vuoteen 2006 Stora Ensolle. Tehtaalle kulkeva Pankakosken rata erkanee Joensuu-Kontiomäki-radalta Lieksan keskustan eteläpuolella Sokojoella. 12. päivänä maaliskuuta vuonna 1912 käynnistyi Pankakoskeen rakennettu vesivoimalaitos, josta johdettiin sähköt myös Lieksan Rantalassa sijaitsevalle Gutzeitin sahalle.


title: Pankakoski

text: Pankakosken alueista mainittakoon varsinainen Pankakoski ja Hangaspuro. Pankakoskella on muun muassa oma kirkko ja oli Lieksan kaupunginkirjaston sivukirjasto (sulkeutui 2012 lopulla).


title: Pankakoski

text: Pankakoski oli aikoinaan Suomen mahtavimpia koskia, putousta 11,8 metriä. Jo Kalevalassa, Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulannassa, mainitaan yhtenä maan kolmesta kovasta koskesta Kaatrakoski, joka perimätiedon mukaan tarkoittaa Pankakoskea.


title: Pankakoski

text: Kuuluisin Pielisjärvellä syntynyt henkilö on säveltäjä ja pianisti Heino Kaski, joka sävelsi muun muassa Pankakoski-pianopreludin, yhden merkittävimmistä suomalaisista pianosävellyksistä.Heino Kasken sisar Hilja Kaski toimi opettajana Pielisjärvellä yli 40 vuotta, josta suurimman ajan (1927 - 1946) Pankakosken koululla. Juuri Pankakoskella vieraillessaan Kaski sai aiheen tämän nimiseen pianokappaleeseen (Pankakoski op.48 n:1). Heino Kasken koti oli Lamminkylässä Pokronlammen rannalla, josta hän lähti opintielle, ensin Joensuun, sitten Sortavalan lyseoon.


title: Aleksi Aaltonen

text: Aleksius (Aleksi) Aaltonen (5. heinäkuuta 1892 Somero – 22. helmikuuta 1956 Helsinki) oli sosiaalidemokraattinen poliitikko, SDP:n kansanedustaja, ministeri ja Kansaneläkelaitoksen johtaja vuosina 1945–1954.


title: Aleksi Aaltonen

text: Aaltonen harjoitti räätälin ammattia vuoteen 1916 asti, jonka jälkeen hän vaikutti sosiaalidemokraattisissa järjestöissä ja lehtien toimittajana. Aaltonen valittiin kansanedustajaksi Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosiksi 1929–1935. Hän toimi sosiaaliministerinä Hackzellin hallituksessa sekä salkuttomana ministerinä, ministerinä valtioneuvoston kansliassa, ministerinä valtiovarainministeriössä 30. heinäkuuta 1948 – 18. maaliskuuta 1949 ja sosiaaliministerinä 18. maaliskuuta 1949 – 17. maaliskuuta 1950 Fagerholmin I hallituksessa.


title: Aleksi Aaltonen

text:
Puolueväen keskuudessa Aleksi Aaltosta kutsuttiin usein lempinimellä ""Pussisen poika"" hänen pakinoitsijanimimerkkinsä mukaan.
Aaltonen vapautettiin valtakunnanoikeudessa 1953 syytteestä niin sanotussa salaputkijutussa. Aaltonen erotettiin Kansaneläkelaitoksen johtajan paikalta 14. lokakuuta 1954.


title: Aleksi Aaltonen

text: Aaltosen vanhemmat olivat maanviljelijä Fredrik Aaltonen ja Ida Lovisa Fennander. Hänen vaimonsa oli taiteilija Elli Ilona Lehtonen (k. 1960). Aleksi Aaltosen poika oli professori Aimo O. Aaltonen.


title: Max Heindel

text:
Max Heindel (syntymänimeltään Carl Louis von Grasshoff, 23. heinäkuuta 1865 — 6. tammikuuta 1919) oli okkultisti, astrologi ja mystikko.
Heindelin yksi keskeinen sanoma hänen pääteoksessaan Ruusuristiläinen maailmankatsomus oli osoittaa, mikä ero on itsetietoisella okkulttisella tietäjällä ja mystikolla. Näin kumpaakin ei hänen mukaansa voi olla yhdessä ja samassa kehitysvaiheessa.
Tässä hän läheni manikealaista gnostismia, jonka hän korotti opissaan korkeimmaksi henkiseksi filosofiaksi.


title: Max Heindel

text:
Heindel muutti kotoaan kuudentoista ikäisenä ja lähti opiskelemaan insinööriksi. Vuosien saatossa hän toimi pääinsinöörinä Euroopan ja Amerikan välillä liikennöivässä matkustajahöyrylaivassa Cunard Line -yhtiössä. Vuosina 1895–1901 hän toimi insinöörinä New Yorkissa.
Vuonna 1903 hän muutti Los Angelesiin, Kaliforniaan. Siellä hän kiinnostui metafysiikasta ja liittyi Los Angelesin Teosofiseen seuraan, jossa hän toimi varapuheenjohtajana vuosina 1904 ja 1905.


title: Max Heindel

text:
Vuonna 1907 hän matkusti Saksaan ystävänsä tohtori Alma Von Brandisin kanssa kuuntelemaan Rudolf Steinerin esitelmiä. Heindelin mukaan tuolloin hänen luonaan vieraili korkealle kehittynyt henkinen olento, joka kuului Ruusu-Ristiläis-hierarkiaan (joka Max Heindelin mukaan on sisempien maailmojen hierarkia, jolla ei ole yhteyttä samannimisiin fyysisiin organisaatioihin).
Tämä "Vanhempi veli" laittoi Heindelin kokeeseen testatakseen, oliko Heindel sopiva toimimaan länsimaissa ja levittämään henkisiä opetuksia.
Myöhemmin hänelle opetettiin, kuinka voidaan saavuttaa eteerinen Ruusu-Ristin Temppeli, jossa hän väitteidensä mukaan sai suoraa ohjausta Ruusu-Ristin vanhemmilta veljiltä.


title: Max Heindel

text: Heindel palasi Amerikkaan kesällä 1908, minkä jälkeen hän alkoi muokata saamiaan opetuksia kirjan muotoon. Hän julkaisi kirjan nimellä "The Rosicrucian Cosmo-Conception in 1909: it is a work of mystical and occult science (Esoteric Christianity)". Kirja on Heindelin näkemys mystiikan ja salatieteiden tutkimiseen sisältäen perustiedot esoteerisesta kristillisyydestä ruusuristiläisestä näkökulmasta katsoen. Ruusuristiläinen Maailmankatsomus (The Rosicrucian Cosmo-Conseption) sisältää käsityksiä ihmisen ja maailmankaikkeuden kehityksestä ja pyrkii yhdistämään tieteen ja uskonnon keskenään.


title: Max Heindel

text: Vuodesta 1909 vuoteen 1919, kärsiessään sydänoireista ja huonosta taloudellisesta tilanteesta, Max Heindel samalla jatkoi työtään. Hän jätti perinnön, joka käsitti kirjoja, luentoja ja opetuksia, jotka on käännetty useille kielille. Hän perusti The Rosicrusian Fellowship -järjestön 1909–1911 Mount Ecclesiaan, Oceansideen Kaliforniaan, julkaisi esoteerista lehteä "Rays from the Rose Cross" vuonna 1913.


title: Max Heindel

text: Heindel aloitti vaimonsa Augustan avulla Ruusu-Ristiläisten opetusten levittämisen. Useita kirjoja käännettiin ja painettiin vieraille kielille, opetusta annettiin kirjeen vaihdon kautta, ja uusia ryhmiä perustettiin suurimpiin kaupunkeihin.


title: Max Heindel

text: Max Heindel kuoli 6. tammikuuta 1919 Oceansidessa, Kaliforniassa. Heindelin työ on sittemmin jatkunut joidenkin Ruusu-Ristiläistä filosofiaa opiskelleiden kautta ympäri maailman.


title: Max Heindel

text: Kirja kokonaisuudessaan:


title: Juhani Linkosuo

text: Juhani ”Jussi” Linkosuo (22. kesäkuuta 1923 Helsinki – 27. toukokuuta 1980 Tampere) oli suomalainen jääkiekkomaalivahti ja yksi Suomen Jääkiekkomuseon perustajista.


title: Juhani Linkosuo

text: Oman pelaajauransa ohessa Linkosuo toimi Ilveksen A-juniorijoukkueen valmentajana vuosina 1944–1957. Linkosuo oli keskeisessä roolissa koko suomalaisen juniorijääkiekkoilun organisoinnissa. Hänen ideoimanaan Tampereella käynnistyi ensimmäisenä Suomessa kaupunginosien välinen juniorisarja sotatalvena 1943–1944.


title: Juhani Linkosuo

text: Linkosuo torjui Tampereen Ilveksen maalilla kausina 1942–59. Mestaruuteen hän torjui Ilveksen viisi kertaa. Linkosuo edusti Suomea 16 kertaa. MM-kisoihin hänet valittiin vuoden 1949 turnaukseen.


title: Juhani Linkosuo

text: Linkosuo oli vuonna 1979 perustamassa Suomen Jääkiekkomuseo ry:tä yhdessä Aarne Honkavaaran, Kalervo Kummolan, Kimmo Leinosen, Harry Lindbladin ja Usko Teromaan kanssa.


title: Juhani Linkosuo

text: Urheilu-uransa jälkeen Juhani Linkosuo toimi tamperelaisen Linkosuon leipomon johtajana.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Kustannusosakeyhtiö Tammi on vuonna 1943 perustettu kirjankustantamo. Sen omistaa ruotsalainen Bonnierin mediakonserni.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Vuoden 2007 tietojen perusteella se oli Suomen kolmanneksi suurin.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Tammi julkaisee vuosittain noin 300 uutta teosta, aikuisten ja lasten kaunokirjallisuutta ja tietokirjoja. Yhtiön liikevaihto on noin 30 miljoonaa euroa, ja se työllistää 40 henkilöä. Yhtiön toimitusjohtaja on maaliskuusta 2013 alkaen Timo Julkunen, ja hallituksen puheenjohtaja on Bonnierin pohjoismaisten kirjakustantamoiden johtaja Jacob Dahlborg.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Bonnier osti 2011 WSOY:n yleisen kirjallisuuden liiketoiminnan Sanomalta, jolle se puolestaan myi kaupassa Tammen oppimateriaalien liiketoiminnan. Tammi, WSOY, Readme ja Bonnier Kirjat muodostavat yhdessä yleisen kirjallisuuden kustantajaryhmän Bonnier Books Finlandin, joka on Suomen suurin. Siihen kuuluvat myös kirjakerhot Uudet kirjat, Juju, Koti ja Tyyli sekä Suomen suurin lastenkirjakerho Lasten Parhaat Kirjat.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Tammen kirjailijoita ovat muiden muassa Leena Lehtolainen, Kaari Utrio, Sinikka Nopola ja Tiina Nopola, Timo Parvela, Hannu Mäkelä, Jari Järvelä, Pirjo Tuominen, Kalle Isokallio, Markku Pääskynen, Jyrki Kiiskinen ja Anna Kortelainen.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Vuonna 1954 perustetussa Keltaisessa kirjastossa julkaistaan laadukasta maailmankirjallisuutta. Sarjassa on ilmestynyt tähän mennessä yli 450 teosta. Nobel-palkittuja kirjailijoita sarjassa on 28, joista viimeisin on novelleistaan tunnettu Alice Munro. Sarjassa julkaistuja kirjailijoita ovat esimerkiksi Günter Grass, Orhan Pamuk, James Joyce, Italo Calvino, Paul Auster, Antonio Muñoz Molina, José Saramago, Sarah Waters ja Haruki Murakami.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Tammi julkaisee myös lasten- ja nuortenkirjallisuutta ja muun muassa J. K. Rowlingin "Harry Potter" -kirjojen suomennoksia ja lasten- ja nuortenkirjasarjoja, kuten Tammen kultaiset kirjat, Keltanokka ja Musta Kaista. Tammi on myös mangakustantaja julkaisulinjojensa Sangatsu Manga ja Punainen jättiläinen kautta.


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Kustannusosakeyhtiö Tammi on perustettu 3. kesäkuuta 1941. Lähtökohtana oli edistysmieliseksi osuustoiminnaksi ilmoittautuneen ryhmän tarve saada markkinoille yleisestä linjasta poikkeavaa kirjallisuutta. Jatkosodan alkaminen kuitenkin keskeytti toiminnan ennen kuin se ehti alkaa. Tammen uusi perustava yhtiökokous pidettiin 6. toukokuuta 1943. Yhtiön perustajiksi tulivat Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, Osuustukkukauppa, Elanto ja Kansa, jotka omistivat osakkeista yhteensä 90 prosenttia sekä Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto ja Työväen Sivistysliitto. Merkittävästi kustantamon perustamiseen vaikutti sosialidemokraattien voimahahmo Väinö Tanner. Tammen ensimmäinen toimitusjohtaja oli Untamo Utrio. Hänen jälkeensä toimitusjohtajina ovat olleet muun muassa Olli Arrakoski ja Jarl Hellemann. .


title: Tammi (kirjankustantamo)

text: Ruotsalainen Bonnierförlagen osti vuonna 1996 Tammen ja Kirjakanava Oy:n. Kirjakanava-konsernista tuli vuonna 1997 Tammi-konserni, joka fuusioitui vuoden 1999 lopussa merkittävän yleisen kirjallisuuden kustantajan Kirjayhtymä Oy:n kanssa.


title: Pavlo Skoropadski

text: Pavlo Petrovytš Skoropadskyi (, ; 3. toukokuuta 1873 Wiesbaden, Saksa – 26. huhtikuuta 1945 Metten, Saksa) oli ukrainalainen hetmani, jonka Saksa ja Itävalta-Unkari nostivat vallankaappauksella valtaan 29. huhtikuuta 1918 miehitettyään Ukrainan, ja joka jatkoi hallitsemistaan saksalaisten tuella 14. joulukuuta 1918 saakka. Skoropadskin valtakauden Ukrainasta käytettiin nimitystä hetmanaatti eli Ukrainan valtakunta, joka syrjäytti sitä edeltäneen Ukrainan kansantasavallan.


title: Pavlo Skoropadski

text: Syy saksalaisten tukemalle vallankaappaukselle oli se, että Saksa halusi Ukrainan luovuttavan viljaa vastineeksi saksalaisten ja itävalta-unkarilaisten suojeluksesta Neuvosto-Venäjää, mutta myös ympärysvaltojen tukemaa Krimiltä toimivaa Etelä-Venäjän armeijaa vastaan. Skoropadskin vallankaappaus perustui yleisukrainalaiseen maanviljelijöiden kokoukseen, mikä julisti Ukrainan kansantasavallan mitättömäksi. Skoropadskin hallitus ei ryhtynyt Ukrainan kansantasavallan kaavailemaan maareformiin, suurtilojen jakamiseen maanviljelijöille, vaan hänen hallituksensa katsottiin periaatteessa tukeutuvan lähinnä vain suurmaanomistajiin. Hänen hallituksensa aikana ei myöskään Ukrainasta saatu toimitetuksi sitä määrää viljaa, minkä saksalaiset olisivat halunneet. Saksalla ei ollut sotaponnistustensa vuoksi maksukykyä, minkä vuoksi viljan saaminen Ukrainasta olisi pitänyt perustua säänneltyihin alihintoihin, mihin maanviljelijät eivät suostuneet.


title: Pavlo Skoropadski

text: Skoropadskin hallitus ehti kuitenkin hankkimaan Ukrainan itsenäisyydelle laajan diplomaattisen tunnustuksen. Skoropadskin hallituksen Ukrainan itsenäisyysmielisten kannalta oli kuitenkin se, että hänen hallituksensa aikana hän oli ilmoittanut saksalaisille suostuvansa tulevaisuudessa liittovaltiosuhteeseen Venäjän kanssa sen jälkeen kun Neuvosto-Venäjä olisi kukistettu. Ukrainan kansantasavalta taisteli Neuvosto-Venäjän lisäksi myös mm. Etelä-Venäjän armeijaa vastaan, minkä vuoksi sen kannattajille liittovaltioajatus Venäjän kanssa oli vieras. Liittovaltioajatukset oli Ukrainassa kansantasavallan kannattajien osalta käsitelty Venäjän maaliskuun 1917 vallankumouksesta 1918 Ukrainan itsenäisyysjulistukseen. Skoropadski pakeni Ukrainasta joulukuussa 1918 ja asettui syntymämaahansa Saksaan.


title: Pavlo Skoropadski

text: Toisen maailmansodan aikana Skoropadski kieltäytyi yhteistyöstä saksalaisten kanssa miehitetyn Ukrainan hallitsemiseksi. Skoropadski kuoli ilmapommituksesta saamiinsa vammoihin luostarin sairaalassa 26. huhtikuuta 1945.


title: Kemijoki (Viena)

text: Kemi eli Kemijoki () on Vienan Kemijoen vesistön Vienanmereen laskeva laskujoki Karjalan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Suomessa puhutaan joskus "Vienan Kemijoesta" erotukseksi Suomen Kemijoesta.


title: Kemijoki (Viena)

text: Kemijoki on 191 kilometriä pitkä ja alajuoksulla noin 200–400 metriä leveä. Joen syvyys on keskimäärin 1,5–2,5 metriä. Kemin valuma-alue kattaa 27 700 neliökilometriä. Latvavesistä osa on Suomen puolella.


title: Kemijoki (Viena)

text: Joki alkaa Ala-Kuittijärven eteläpäästä, josta se virtaa etelään Jyskyjärveen. Sinne laskee myös Kemijoen suurin sivujoki Tširkkakemijoki. Jyskyjärvestä Kemi virtaa kohti itää. Pian Jyskyjärven länsipuolella laskee Kemijokeen pohjoisesta Kepajoen reitti ja etelästä pieni Suopasjoen reitti. Tämän jälkeen Kemi kääntyy kohti pohjoista. Seuraava merkittävämpi lisäjoki on pohjoisesta tuleva Kuusutjoki, jonka jälkeen Kemijoki kääntyy ensin virtaamaan kohti kaakkoa, sitten taas pohjoista ja lopulta itää. Tämän jälkeen siihen laskee pohjoisesta Sompajoen reitti. Viimeinen merkittävä lisäjoki ennen Kemijoen laskua Vienanmereen on etelästä tuleva Ohtajoen reitti.


title: Kemijoki (Viena)

text: Kemin rannat ovat vaihtelevat, välillä rannat ovat hiekkaa ja kiveä, välillä joki virtaa suoalueiden läpi ja välillä se levenee suvannoksi. Kemijoessa on noin 20 suurta koskea ja monia pienempiä. Isompiin koskiin, kuten Usmankoskeen ja Vääräkoskeen on rakennettu vesivoimalat, joiden yläpuolelle on syntynyt patoamisen myötä järvimäisiä suvantoja.


title: Kemijoki (Viena)

text: Kemijoki on tärkeä uittoväylä, mutta laivaliikenteelle se ei sovellu monien koskien vuoksi. Pienemmillä veneillä liikennöinti kyllä sujuu. Joki virtaa pääasiassa läpi asumattomien erämaiden. Sen rannoilla sijaitsevia asutuskeskuksia ovat Vienan Kemin kaupunki joen suulla sekä Paanajärven ja Jyskyjärven kylät.


title: Degu

text: Degu eli torvimyyrä ("Octodon degus") on pienen rotan kokoinen jyrsijä, jota pidetään myös lemmikkinä.


title: Degu

text: Aikuisen yksilön paino on noin 170–300 grammaa ja sukupuolet ovat hyvin samankokoisia. Lajin pituus on 20–30 cm. Noin puolet yksilön pituudesta on häntää, jonka päässä on tuuhea tupsu. Häntä on alta harmaa ja päältä musta. Degulla on pyöreähköt, harmaat korvat, suuret tummat silmät ja hopeanharmaat varpaat. Silmien ympärillä on vaaleampaa karvaa, sekä vatsa on selkää vaaleampi. Yleisimmin degu on väriltään ruskea agouti, eli sen karva on kaksiväristä (juuresta mustaa, päältä ruskeaa). Lemmikkilinjaan on viime vuosina ilmestynyt myös muita värimuunnoksia, mm. harmaa grey agouti ja kuviollinen white marked. Degun poskihampaat muistuttavat muodoltaan kahdeksikkoa; siitä latinankielinen nimi 'Octodon'.


title: Degu

text: Monista jyrsijöistä poiketen degut ovat päiväeläimiä, vaikkakin usein aktiivisimmillaan aamupäivästä ja illansuussa. Luonnonvaraiset degut elävät jopa sadan yksilön yhteisöissä muutaman kilometrin korkeudella merenpinnasta Andien vuoristoilla Chilessä. Ne kaivavat maahan laajoja tunneliverkostoja, joissa on useita onkaloita. Kaikki yhteisön degut osallistuvat vuorotellen kaivutöihin. Ne viettävät ison osan ajastaan maanpinnalla, etsien ruokaa ja kiipeillen puissa.


title: Degu

text: Degut ovat hyvin älykkäitä ja seurallisia. Niillä on hyvä muisti ja ne voivat oppia jopa käyttämään puutikkuja työkaluinaan saadakseen ruokaa. Häntäänsä degu käyttää tasapainotteluun ja kommunikointiin. Vaaran uhatessa degu kykenee pudottamaan hännästään nahan, ja turvaan päästyään se kaluaa itse poikki jäljelle jääneen rangan. Tämä on degulle hyvin kivuliasta, verta tulee paljon eikä tilalle kasva uutta häntää. Degu voi kuitenkin jatkaa elämäänsä katkenneella hännällä, joskin tasapainottelu voi tuottaa aluksi ongelmia.


title: Degu

text: Degujen ääntely on hyvin monipuolista. Terävä, lyhyt ja korkea 'tsik' on varoitusääni, sekä ilmeisesti uroksille myös jonkinlainen reviirinilmoitusääni. Tyytyväinen degu kujertaa matalasti, varsinkin kun laumatoverit rapsuttelevat toisiaan. Hermostuneena degu voi narskutella hampaitaan korvat luimussa, ja vihaisena se pitää murisevia ja vinkuvia ääniä. Narskuttelua tosin esiintyy myös degun ollessa tyytyväisessä, rauhallisessa tilassa.


title: Degu

text: Degut ovat vielä varsin tuoreita lemmikkieläimiä, ensimmäiset lemmikkidegut olivat 1970-luvulla Eurooppaan diabetestutkimuksen koe-eläimiksi tuotujen yksilöiden jälkeläisiä. Lemmikkidegujen määrä on kuitenkin viime vuosina noussut. Ne ovat yleisesti ottaen vaativampia lemmikkejä kuin jyrsijät yleensä, tarkan ruokavalionsa ja suuren elintilan tarpeensa vuoksi.


title: Degu

text: Häkin koosta riippuen purujen vaihto ja tasojen pyyhkiminen tulisi tehdä noin viikon välein. Toisin kuin monet muut jyrsijät, degut eivät juuri haise. Degun häkin tulisi olla mahdollisimman korkea (vähintään 1 m), ja maapinta-alaa tulisi myös olla reilusti. Asumuksen tulee täyttää minimissään eläinsuojeluasetuksen mukaiset pitopaikan vaatimukset (pinta-ala 0,3 m², korkeus 0,4 m ja lisäpinta-ala ryhmässä pidettävää eläintä kohden 0,15 m²), mutta mitä suurempi asumus, sitä onnellisempi eläin. Myös degujen kaiveluvietti kannattaa huomioida, eli alustamateriaalia tulisi olla paksuhko kerros. Yleisin deguille käytetty pehmike on kutterinpuru. Degut tarvitsevat häkkiinsä paljon virikkeitä ja kiipeilymahdollisuuksia (esim. ruukkuja, tasoja, oksia, pahvia, wc-paperia), etteivät ne tylsisty tai stressaannu. Stressatessaan degu saattaa kolistella kaltereita tai nyppiä karvojaan. Kannattaa myös huomioida, että nuori degu on hyvin pieni, joten häkin pinnojen välinkin tulisi olla pieni (n. 1 cm) ettei eläin pääse karkaamaan asuntoon.


title: Degu

text: Monet degujen omistajat pitävät häkeissään myös juoksupyörää johon eläin saa purkaa energiaansa. Juoksupyörä ei saa missään nimessä olla liian pieni, vaan halkaisijan on oltava vähintään 28 cm. Paras ja turvallisin ratkaisu on umpinaismallinen juoksupyörä, jossa degu ei voi loukata itseään. Puiset pyörät ovat deguharrastajien suosiossa. Juoksupalloja deguille ei suositella.


title: Degu

text: Degu on luovutusiässä aikaisintaan 8 viikon iässä, kun sillä on valmiudet eloon ilman emoaan. Degu on luonteeltaan hyvin utelias ja sosiaalinen, joten se tarvitsee ainakin yhden samaa sukupuolta olevan lajitoverin seurakseen virikkeiden lisäksi. Deguilla on myös kova järsimisen tarve, joten puhdasta puuta (esim. omenapuu tai muu myrkytön lehtipuu) tulisi olla häkissä useampi oksa syötäväksi. Eläimen hampaat kasvavat koko eliniän ajan, ja oksien järsiminen pitää hampaat sopivan pitkinä. Degujen häkkiin ei tulisi laittaa mitään muovista, koska degu todennäköisesti ennen pitkää alkaa järsiä sitä ja tuloksena voi olla vakavakin suolitukos. Kiipeilytasojen ym. virikkeiden tulee siis olla joko puisia tai metallisia. Myös kankaiset riipputasot ovat deguille mieluisia.


title: Degu

text: Degu oppii pian tunnistamaan omistajansa ja muut tutut ihmiset, ja hyvinhoidettuja deguja onkin yleensä helppo käsitellä, vaikkakin vilkkaina eläiminä ne eivät sovellu pienten lasten käsiteltäviksi. Käsittelyä kannattaa tehdä mahdollisimman usein, jotta eläin ja omistaja itse tottuu siihen. Degut kiipeilevät mielellään omistajansa olkapäillä, ja haistelevat uteliaina myös tuntemattomiakin ihmisiä. Degut rakastavat juosta vapaana huoneessa, joten silloin tällöin ne kannattaa päästää jaloittelemaan suljettuun tilaan, valvotusti. Tällöin tulee varmistaa, ettei lattialla ole mitään deguille vaarallista (esim. sähköjohdot) ja etteivät ne pääse karkaamaan. Juoksutusta suositellaan aktiivisille deguille niin usein, kuin vain mahdollista. Jaloittelualueen voi myös rajata tarpeeksi korkealla aitauksella, jota pitkin degut eivät pääse kiipeämään.


title: Degu

text: Degut peseytyvät hiekassa, joten niille tulee tarjota mahdollisuus hiekkakylpyyn pari-kolme kertaa viikossa. Chinchillahiekka sopii tähän mainiosti. Jokapäiväistä kylpemistä kannattaa välttää, ettei degun iho kuivu. Degun kynnet yleensä kuluvat itsekseen ja pysyvät sopivan pituisina, joten niitä ei tarvitse leikata. Jos ne kuitenkin kasvavat liian pitkiksi, ne voidaan leikata pienillä saksilla. Kynnen sisällä on verisuoni, jota täytyy varoa. Kynsien kulumisen voi kuitenkin varmistaa pitämällä häkissä puisia tasoja ja vaikka saviruukkuja, joihin eläin itse kuluttaa kyntensä.


title: Degu

text: Oikealla ruokavaliolla degusta saa pitkäikäisen lemmikin. Vankeudessa degun elinikä on 5–10 vuotta, vaikkakin nykyisin paremman hoitotietämyksen myötä keskimääräinen elinikä on kasvussa. Luonnossa elävien degujen ruokavalio on hyvin suppea, mutta lemmikkideguille pyritään antamaan monipuolisempaa ravintoa. Luonnonvaraiset degut syövät pääasiassa kasvien kuoria, mukuloita, heinää sekä sipulikasveja.


title: Degu

text: Lemmikkidegun ravinnon tärkeimmät kulmakivet ovat hyvälaatuinen heinä ja raikas vesi, joita tulee olla aina tarjolla. Degut myös järsivät lehtipuunoksia mielellään. Näiden lisäksi deguille voidaan antaa erilaisia pellettiseoksia. Yleinen käytäntö on antaa seosta, josta puolet on marsun pellettiä ja puolet chinchillan pellettiä. Eläinkaupoissa on usein myös deguille tarkoitettuja ruokaseoksia, mutta niiden kanssa kannattaa olla tarkkana; useat deguille tarkoitetut ruoat sisältävät mm. melassia ja hedelmiä, joita nimenomaan tulisi välttää. Degun ruoansulatus ei siedä mm. sokereita tai viljaa, joten väärä ruokavalio voi aiheuttaa lemmikille sairauksia ja jopa ennenaikaisen kuoleman.


title: Degu

text: Rajatun ruokavalionsa vuoksi eläinkaupoissa myytävät jyrsijöiden "herkkutangot" tai muut välipalat eivät deguille sovi, mutta esimerkiksi kuivattu nokkonen, voikukan ja koivun lehdet, mustikan varvut ja persilja sopivat deguille herkkupaloiksi. Myös silloin tällöin annettu maapähkinä tai auringonkukansiemen ei ole pahaksi, vaikka ne ovatkin melkoisen rasvapitoisia. Pieni määrä rasvaa auttaa pitämään eläimen turkin ja ihon hyvässä kunnossa, mutta päivittäiseen ruokavalioon siemenet ja muut rasvaiset ruoat eivät sovi. Uutta ruokaa degulle kokeiltaessa kannattaa aloittaa pienellä määrällä, ja seurata aiheuttaako uusi ruoka eläimelle ripulia. Degun herkkä vatsa ei välttämättä osaa heti käsitellä uudenlaista ravintoa.


title: Degu

text: Lemmikkideguilla tavataan sokeritautia ja vanhemmalla iällä harmaakaihia. Molempien epäillään liittyvän vääränlaiseen ruokavalioon, ja myös liian vähäinen liikunta altistaa degun lihomiselle. Myös suolitukokset ja hammasongelmat kuten hammaspiikit ja etuhampaiden katkeamiset/liikakasvut ovat deguilla yleisiä. Vilkkaana eläimenä degu saattaa myös teloa itseään esimerkiksi putoamalla, mutta eläinlääkärin hoitoa tarvitaan harvoin. Riitelyssä tulleet haaverit tai hännänpään irrotessa haavan voi itse puhdistaa desinfiointiaineella (esim. Bacibact tai Septidin). Jos haava alkaa märkiä ja tulehtua, kannattaa ottaa yhteys lähimpään eläinlääkäriin.


title: Herman Gummerus

text: Herman Gregorius Gummerus (24. joulukuuta 1877 Pietari, Venäjän keisarikunta – 18. heinäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen antiikintutkija (historioitsija), diplomaatti ja jääkäriliikkeen aktivisti. Hän oli Suomen asiainhoitaja ja Finnpapin edustaja Kiovassa itsenäistyvässä Ukrainassa vuosina 1918–1919.


title: Herman Gummerus

text: Gummeruksen vanhemmat olivat rautatieinsinööri, liikennejohtajan apulainen Herman Erik Gummerus (1841–1892) ja Olga Elisabeth Krook. Hänen sisarensa oli taidemaalari Olga Gummerus-Ehrström. Herman Gummerus valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseosta vuonna 1895 ja filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1899, maisteriksi 1900, lisensiaatiksi 1907 ja tohtoriksi 1910.


title: Herman Gummerus

text: Gummerus oli ensimmäisen maailmansodan aikana suomalaisten itsenäisyysmiesten edustajana Tukholmassa ja Berliinissä. Hän sai tehtäväkseen ottaa 1914 yhteyttä Saksaan ja lähinnä hänen ansiostaan tehtiin tammikuussa 1915 sopimus Saksan kanssa jääkärijoukon lähettämisestä. Vuonna 1916 Gummerus oli Suomen edustajana Lausannessa Sveitsissä pidetyssä Venäjän sorronalaisten kansojen edustajien kokouksessa. Kökouksessa perustettiin Venäjän vieraskansojen liitto joka pyrki tiedottamaan näiden kansojen tilanteesta ja vapauspyrkimyksistä ulkomailla. Gummerus toimi liiton Tukholmassa sijainneen sanomalehtitoimiston hoitajana ja hän tutustui tässä työssä sekä Keski-Eurooppaan tekemillään matkoilla muun muassa ukrainalaisten edustajiin. Hänet nimitettiin Suomen edustajaksi Ukrainaan elokuussa 1918.


title: Herman Gummerus

text:
Diplomaattiuransa Gummerus aloitti lähetystöneuvoksena Tukholmassa, minkä jälkeen hän oli Suomen Rooman lähettiläänä. Hän luopui diplomaattiurastaan vuonna 1925 ja toimi sen jälkeen tutkijana ja vuosina 1933–1947 Helsingin yliopiston yleisen historian professorina.
Gummerus on meidän päiviimme saakka eniten kansainvälistä huomiota ja keskustelua herättäneitä suomalaisia antiikintutkijoita. Hän sai jo Helsingissä vankan klassillisen filologian koulutuksen, mutta hankki antiikin historian koulutuksen Berliinin yliopistossa Eduard Meyerin johdolla. Kansainvälisen tutkijamaineensa hän loi antiikin talous- ja sosiaalihistorian alalla.


title: Herman Gummerus

text: Gummerus väitteli vuonna 1906. Väitöskirja "Der römische Gutsbetrieb als wirtschaftlicher Organismus nach den Werken des Cato, Varro und Columella" (Leipzig 1906) käsitteli roomalaista suurtilataloutta. Vielä tässä työssään hän käytti lähteinään antiikin auktoreita, mutta Rooman valtakunnan talouselämää tutkiessaan hän kiinnostui pian myös arkeologisesta ja epigrafisesta aineistosta. Gummeruksen laaja katsaus Rooman valtakunnan teollisuudesta ja kaupasta, joka ilmestyi Pauly-Wissowan Realenzyklopädiessä vuonna 1916 (’Industrie und Handel’, "RE" IX (1916), coll. 1381–1535), oli ensimmäinen yritys käyttää keramiikkaa, tavaraleimoja ja ikonografista aineistoa systemaattisesti. Gummerus jäi kuitenkin myöhemmin Michael Rostovtzeffin (1870–1952) varjoon. Tämän amerikkalais-venäläisen tutkijan magnum opus, "The Social and Economic History of the Roman Empire" (1926), julkaistiin vasta kymmenen vuotta myöhemmin.


title: Herman Gummerus

text: Gummerus toimi myös Itsenäisyyden liitossa, jonka kannattajat erkaantuivat Akateemisesta Karjala-seurasta 1920. Hän osallistui myös 10. huhtikuuta 1932 Isänmaallisen kansanliikkeen perustamista suunnittelevaan, Erkki Räikkösen koolle kutsumaan tilaisuuteen sekä kansanliikkeen perustamista valmistelevaan työryhmään. Isänmaallinen kansanliike ry. aloittikin toimintansa 14. kesäkuuta 1932.


title: Herman Gummerus

text: Gummerus kirjoitti kokemuksistaan Ukrainassa kirjan "Ukrainan murrosajoilta" (1931). Kirjassa hän kritisoi Saksaan nojautunutta politiikkaa sekä samalla myös Suomen senaatin saksalaissuuntaista politiikkaa sikäli, että kirjassaan hän esittää Saksan politiikan tosiasiallisen heikkouden Ukrainassa.


title: Herman Gummerus

text: Herman Gummerus oli naimisissa vuodesta 1905 Alexandra Hedenbergin kanssa. Heidän poikansa oli Herman Olof Gummerus.


title: Jyskyjärvi (järvi)

text: Jyskyjärvi (, ) on pieni järvi Kemijoen vesistössä Karjalan tasavallan pohjoisosassa. Jyskyjärvi on noin 5 kilometriä pitkä ja sen pinta-ala on noin 10 km². Kemijoki virtaa Jyskyjärven läpi ja oikeastaan järvi onkin vain sen laajentuma. Jyskyjärveen laskee etelästä Tširkkakemijoki. Järven etelärannalla sijaitsee Vanhan Jyskyjärven kylä.


title: Narutaru

text: Narutaru (なるたる ～骸なる星・珠たる子～) on Mohiro Kitoun (鬼頭 莫宏 "Kitō Mohiro") manga, josta on olemassa myös anime-adaptaatio. Manga julkaistiin alun perin kuukausittain ilmestyvässä Koudanshan (講談社) Afternoon-nimisessä lehdessä. Koudansha Afternoonin julkaisuista Narutaru kerättiin myöhemmin 12-osaiseksi kirjasarjaksi vuosien 1999–2003 välisenä aikana. Yhdysvalloissa Narutarua on julkaissut Dark Horse Comics nimellä Shadow Star. Alkuperäinen Japananilainen manga sisältää hirvittävää materiaalia ja kuvia, eritoten mennessä kohti sarjan viimeisiä osia. Nuorista päähenkilöistä ja alun perin söpöstä ulkoasusta huolimatta tarina muuttuu nopeasti graafisesti raakojen ja väkivaltaisten teemojen täyttämäksi.


title: Narutaru

text: Sarjan päähenkilö on nuori tyttö nimeltä Tamai Shiina. Hän liittoutuu tähtikalan muotoisen "dragonetin" (vauvalohikäärme) kanssa, jota hän alkaa kutsua Hoshimaruksi. Sarja kertoo pääasissa Shiinan ja muiden lohikäärmeiden kanssa liittoutuneiden nuorten välisestä kanssakäymisestä.


title: Narutaru

text: Narutarun päähenkilö. Käyttäytyy ikäisekseen hyvin kypsästi, ja vaikka hän ei saakaan aina parhaita arvosanoja, hän on lahjakas ruoanlaitossa ja urheilussa. Shiina yrittää aina parhaansa tullakseen vahvemmaksi, usein kohdaten uusia ja vaativampia haasteita. Vaikka Shiina onkin ulkoisesti iloinen ja kaikessa positiivinen, hän tuntee sisällään kipua nimeensä saakka; ensimmäisessä jaksossa unessaan hän sanoo: "Kutsutko minua? Tuo nimi... Shiina... En pidä siitä. Joten seuraavalla kerralla, kun haluat kutsua minua, tee minulle palvelus äläkä käytä sitä nimeä". Shiina myös kysyy, "Aionko minä lähteä tästä maailmasta?". Hän pelkää menettävänsä hänelle läheiset ihmiset, mutta hänen vain täytyy kestää.


title: Narutaru

text:
Shiinan isä ja yhtiön lentäjä. Hän ja hänen vaimonsa erosivat kauan aikaa sitten ja hän elää Shiinan kanssa.
Yhdeksännen luokan oppilas, hän näyttää aina asiattomalta. Hän piiloutuu mielellään varjoihin, missä hän tuntee olevansa suojeltu ulkomaailmalta. Hän asuu perheensä ravintolan yläpuolella ja hänen vanhempansa toivovat hänen yrittävät koulussa kovemmin eikä luovuttavan. Sen sijaan, että hän yrittäisi vapauttaa itsensä arkuudestansa, hän luo lisä esteitä poikkeuksena Shiinan auttaminen. Hän pitää kaiken tuskansa sisällään ja yrittää ensimmäiseksi vapauttaa itsensä siitä viiltämällä ranteitaan ja myöhemmin osoittamalla aseella päätään, mutta päätyy lopulta päästämään valloilleen vihansa isäänsä kohtaan tappamalla hänet tikarilla.
Shiinan seuralainen. Hän tekee mitä Shiina tiedostamattaan haluaa tehdä eli nauttii tapahtuvan. Tämä tarkoittaa ettei Shiina todellisuudessa sattumalta toivo saada puhua hänen kanssaan ja oikeastaan kaikki mitä hän tekee on Shiinan tahtoa - oli se sitten hyvää taikka pahaa. Animessa ei kerrota, mutta myömmin mangassa saadaan tietää, että Hoshimaru on Tsurumarun Varjo -lohikäärme, ei Shiinan.


title: Narutaru

text:
Narutarun anime on melko uskollinen alkuperäiselle mangalle, mutta pääsee vain noin puoleenväliin alkuperäistä tarinaa.
Alkumusiikki


title: Narutaru

text: Loppumusiikki


title: Narutaru

text: Dark Horse on tällä hetkellä julkaissut 7 kirjaa, ja ovat alkuperäisissä kirjoissa kuudennessa niteessä.


title: Hudson Hawk – varkaista parhain

text: Hudson Hawk – varkaista parhain ("Hudson Hawk") on yhdysvaltalainen rikoskomedia vuodelta 1991. Elokuvan käsikirjoitti Bruce Willis, ohjasi Michael Lehmann ja pääosissa näyttelevät Willis, Danny Aiello, Andie MacDowell ja James Coburn.


title: Hudson Hawk – varkaista parhain

text: Hudson Hawkista on tehty videopelit Nintendo Entertainment Systemille sekä Commodore 64:lle.


title: Hudson Hawk – varkaista parhain

text: Mestarivaras Hudson Hawk (Willis) on vankilatuomionsa jälkeen päättänyt siirtyä kaidalle tielle, mutta rikollissisarukset Darwin ja Minerva Mayflower tarvitsevat varasta varastamaan Leonardo da Vincin veistoksen. He uhkaavat muuten tappaa tämän ystävän Tommyn.


title: Hudson Hawk – varkaista parhain

text: "Hudson Hawk" sai Golden Raspberry -palkinnon vuoden huonoimpana elokuvana.


title: Hudson Hawk – varkaista parhain

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi aloittaa elokuvan esittelyn lauseella ”Täydellinen katastrofi!". Hän moittii etenkin Bruce Willisin tolkuttoman sekavaa käsikirjoitusta ja antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Espoon Moottorilentäjät

text: Espoon Moottorilentäjät lempinimeltään Esmo on vuonna 1974 perustettu moottorilentokerho. Kerhon nimi johtuu siitä, että perustajat olivat espoolaisia yksityislentäjiä. Sen jälkeen kerhoon on liittynyt jäseniä pääkaupunkiseudulta ja muualta Suomesta. Kerhossa on myös ulkomaalaisia jäseniä. Jäsenmäärä on noin 100 (vuonna 2006). Esmon kotikenttä on Helsinki-Malmi.


title: Espoon Moottorilentäjät

text: Pääasiallinen toiminta on yksityislentämistä kerhon lentokoneilla. Lennot ovat luonteeltaan yleisilmailua (ei siis ansiolentoa). Kerhossa harrastetaan paljon matkalentoa kotimaassa ja ulkomailla. Lentäminen tapahtuu, joko näkölentosäännöillä (VFR) tai mittarilentosäännöillä (IFR). Usealla esmolaisella on mittarilentokelpuutus.


title: Espoon Moottorilentäjät

text: Kerholla on lentokoulutuslupa, jonka puitteissa koulutetaan uusia yksityislentäjiä. Koulutuksen edellytyksenä on kerhon jäsenyys. Kerho antaa jäsenilleen myös jatkokoulutusta esimerkiksi yölentokelpuutusta varten. Lentämisen lisäksi kerho järjestää jäsenilleen erilaisia tapahtumia ja koulutustilaisuuksia.


title: Espoon Moottorilentäjät

text: Kerholla on kaksi amerikkalaisvalmisteista Piper-merkkistä lentokonetta. Nelipaikkainen Piper Archer PA28-181 rekisteritunnus OH-PYW ja nelipaikkainen Piper Arrow PA28R-200 rekisteritunnus OH-PAM. Piper Archer toimii kerhon lentokoulutuskoneena. Molemmat koneet ovat mittarilentovarusteisia.


title: Kansantuomioistuin

text: Kansantuomioistuin on nimitys oikeusistuimelle, joka ei perustu ensi sijassa yleisiin oikeusperiaatteisiin ja jonka henkilöstö ei ole oikeusoppineita, vaan oikeusistuimella on yleensä poliittinen vire. Kansantuomioistuimia on yleensä vallankumouksen tai muun yhteiskunnallisen murroksen yhteydessä ja institutionalisoituneina erilaisissa diktatuureissa, kuten natsi-Saksa (Volksgerichtshof) ja Neuvostoliitto.


title: Kimi ga Nozomu Eien

text: Kimi ga Nozomu Eien () () on âgen hentai-peli, josta on olemassa myös 14-jaksoinen anime-adaptaatio.


title: Kimi ga Nozomu Eien

text:
Kun on mainittu kaksi ääninäyttelijää, ensimmäinen on pelissä, jälkimmäinen animessa.Kimi ga Nozomu Eien on lajityypiltään japanilaisille tunnetumpi deittisimulaatio (ガール・ゲーム). Peli sisältää jonkin verran pornograafista materiaalia.
Se julkaistiin vuonna 2001 PC:lle sekä 2002 Dreamcastille ja 2003 PlayStation 2:lle. Vuonna 2003 tehtiin PC:lle uusintapainos DVD-muodossa.
Pelistä on myös julkaistu kaksi yksittäistä lisälevyä, Akane Maniax (アカネマニアックス) ja Kimi ga Nozomu Eien ～Special FanDisc～ (君が望む永遠～Special FanDisc～).
Akane Maniax sisältää suuremman juonikokonaisuuden, kun taas Special FanDisc sisältää muutaman lyhen tarinan ja lisämateriaalia, kuten pikkupelejä ja taustakuvia.
Kimi ga Nozomu Eien realistinen rakkausdraama kahden lukio-opiskelijan, Suzumiya Harukan ja Narumi Takayukin, välisestä rakkaussuhteesta.
Sarjan alkaa, kun elämäänsä kyllästynyt Narumi Takayuki saa kuulla rakkaudentunnustuksen häntä jo kauan ihailleelta Suzumiya Harukalta. He päättyvät yhteen, Takauyukin piti tavata Suzumian, mutta myöhästyi. Samaan aikaan suzyuima jää auton alle, ja joutui koomaan. Hän on ollut 3 vuotta koomassa ja yhtäkkiä hän herää. Mutta 3 vuotta on pitkä aika, ja Takayuki on mennyt yhteen Suzumiyan parhaan ystävän Mitsukin kanssa. Suzumiyalle ei ensin kerrota että hän oli koomassa mutta kun hänen pikkusiskonsa kertoo sen hänelle (koska hän ei kestänyt enää olla kertomatta) niin Suzumiya joutuu taas koomaan. Kun hän taas herää hän alkaa toipua. Mutta Mitsumin ja Takayukin suhde on karikoilla. Koska Mitsuki luulee Takayukilla on vielä voimakkaita tunteita Suzumia kohtaan. Mitsumi menee "sänkyyn" Takayukin parhaan kaverin (hän on humalassa) Shinjiin kanssa. Sarja on aika surullinen ja samalla ihana rakkaustarina.


title: Kimi ga Nozomu Eien

text: Anime-sarja ei sisällä lainkaan pornografiaa, toisin kuin tietokonepeli. FUNimation osti lisenssin Yhdysvaltoihin ja siellä sarja julkaistiin nimellä "Rumbling Hearts". Sarjasta on myös 3 jaksoa pitkä ova-sarja nimeltä Akane Maniax (アカネマニアックス), joka kertoo Gouda Joujin (剛田 城二) ihastumisesta Suzumiya Akaneen (Suzumiyan pikkusisko).


title: Rada

text: Rada () tarkoittaa neuvostoa. Se tulee keskiyläsaksan sanasta "das Rat", joka puolan kautta on käytössä tšekissä, ukrainassa ja valkovenäjässä. Suomen sana raati on myös tullut lainasanana saksasta ja se on tarkoittanut kaupunginhallitusta.


title: Rada

text: Neuvostoiksi kutsutaan Ukrainassa kaupunginhallituksia ja vastaavia vaaleilla valittuja päättäviä elimiä eli neuvostoja. Ukrainan yksikamarinen parlamentti on kirjaimellisesti "korkein neuvosto" (). Parlamentilla oli sama nimi jo Ukrainan ensimmäisen itsenäisyyden aikana 1918 ja myös neuvostoaikana.


title: Ukrainan keskusvaalilautakunta

text: Ukrainan keskusvaalilautakunta on valtioelin, mikä järjestää valtiolliset presidentinvaalin ja parlamenttivaalit. Joissain maissa, kuten Suomessa, vaalien järjestämisestä vastaa oikeusministeriö eikä erillistä pysyvää valtakunnallista vaalilautakuntaa, mikä osallistuisi myös vaalilainsäädännön kehittämiseen ole.


title: Ukrainan keskusvaalilautakunta

text: Ukrainan keskusvaalilautakunta koostuu puheenjohtajasta, kahdesta varapuheenjohtajasta, sihteeristä sekä yhdestätoista muusta jäsenestä.


title: Ukrainan keskusvaalilautakunta

text: Keskusvaalilautakunta ohjaa aluevaalilautakuntia, mitkä ovat itsenäisiä oikeushenkilöitä, kun taas aluevaalilautakuntien ohjaamat paikalliset vaalilautakunnat eivät ole oikeushenkilöitä, vaan paikallishallinnon osia.


title: Ukrainan keskusvaalilautakunta

text:
Ukrainan keskusvaalilautakunnan kutsusta Ukrainan presidentinvaalia ja parlamenttivaaleja tarkkailee runsaasti myös ulkomaiden ja kansainvälisten järjestöjen vaalitarkkailuorganisaatioita. Ukrainan presidentinvaalissa 2004 oli ulkomaisten vaalitarkkailijoiden määrä noin 10 000. Paikallisia vaalilautakuntia on noin 30 000.
Myös kansalliset vaalitarkkailuorganisaatiot ovat kehittymässä.


title: Ukrainan keskusvaalilautakunta

text: Ukrainan keskusvaalilautakunta


Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (ETYJ) () on järjestö, jossa on jäseninä 57 valtiota Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Etelä-Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa. Se perustuu vuonna 1975 Helsingissä järjestetylle Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssille (ETYK), josta muodostui 1994 pysyvä kansainvälinen järjestö vuoden 1992 seurantakonferenssin pohjalta.
ETYJ:n päämaja sjaitsee Wienissä, Itävallassa.
ETYJ käsittelee laajasti kolmeen eri pääryhmään liittyviä turvallisuuskysymyksiä:


title: Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö

text: Näitä ulottuvuuksia kutsuttiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen aikana koreiksi, koska ajatuksia koottiin ikään kuin (paperi)koreihin. Kolmas kori, joka koski ihmisoikeuksia, oli tai sen katsottiin olleen Neuvostoliitolle epäedullinen, koska se tarjosi perusteen ihmisoikeusryhmien työskentelylle Neuvostoliitossa ja muissa Varsovan liiton maissa. Sen sijaan 1975 kokoukseen liittyvä toisen maailmansodan jälkeisten rajojen yleinen tunnustaminen katsottiin Neuvostoliitolle edulliseksi.


text: ETYJ:llä on toimintaa lähinnä Itä-Euroopassa, missä kansainvälisen läsnäolon katsotaan vahvistavan turvallisuutta. Esimerkkejä tästä ovat Kosovo, Bosnia ja Hertsegovina, Moldova ja Georgia. Näissä hankkeissa isäntävaltioita pyritään opastamaan lähinnä maan demokratisointiin ja ihmisoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä.


text: ETYJ harjoittaa siviilikriisinhallintaa, mm. vaalitarkkailua vaikuttaen siirtymätapauksien demokratisoitumisprosesseihin.


text: ETYJin toiminnan suuntalinjat päätetään kahden vuoden välein järjestettävässä huippukokouksessa. Huippukokoukset julkaisevat loppuasiakirjan, jossa määritetään Euroopan turvallisuuden ja yhteistyön kehittämisen suuntaa.


text: ETYJin tärkein asiakirja on säännöllisesti uusittu Wienin asiakirja. Se on sotilaallista turvallisuutta käsittelevä, osanottajavaltioiden luottamusta ja turvallisuutta kehittävä säännöstö. Asiakirjaa täydennetään aika ajoin järjestön elimien päätöksellä. Wienin asiakirjan tärkeimmät tekijät ovat:ETYJin yhteydessä on vuonna 1992 solmittu Avoin taivas -sopimus, jonka on allekirjoittanut 28 maata. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2002, kun 20 sopimusvaltiota oli ratifioinut sen. Sopimuksen allekirjoittaneet valtiot sallivat tarkkailu- ja ilmakuvauslentojen suorittamisen toistensa ilmatilassa vastavuoroisuusperiaatteella.


text: Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön puheenjohtaja johtaa järjestön toimintaa. Puheenjohtajamaa valitaan järjestön jäsenmaista vuodeksi kerrallaan. Puheenjohtajamaan ulkoministeri toimii järjestön puheenjohtajana. Suomi on ollut puheenjohtajamaana viimeksi vuonna 2008. Vuonna 2014 puheenjohtajamaana toimii Sveitsi ja seuraavana puheenjohtajamaana Serbia vuonna 2015.


text: Luopunut puheenjohtajamaa, puheenjohtajamaa ja vastaanottava puheenjohtajamaa toimivat myös troikaksi kutsuttuna ETYJ:n kolmikkona jatkuvuuden turvaamiseksi.


text: ETYJ:llä on 57 osanottajavaltiota Euroopassa, Keski-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Al-Mahalla al-Kubra

text: Al-Mahalla al-Kubra () on kaupunki Egyptissä. Se on kuuluisa tekstiiliteollisuudestaan. Kaupungin asukasluku on 442 958.


title: Dick Fosbury

text: Richard Douglas ”Dick” Fosbury (s. 6. maaliskuuta 1947 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen entinen korkeushyppääjä ja olympiavoittaja. Hän mullisti korkeushypyn hyppytekniikan Fosbury-flopillaan, jossa rima ylitetään selkä edellä.


title: Dick Fosbury

text: Fosbury kehitti floppaustyylin lukioaikoinaan ja paransi omaa ennätystään heti 30 senttimetrillä 192 senttiin. Hän ylitti talvella 1968 hallissa 213 cm opiskellessaan Oregonin valtionyliopistossa. Samana kesänä Méxicon olympialaisissa hän voitti kultaa uudella olympiaennätyksellä 224 cm. Seuraavina vuosina Fosburyn kehittämästä floppauksesta tuli lajin yleisin hyppytyyli.


title: Dick Fosbury

text: Fosbury ei selviytynyt enää Münchenin olympialaisiin 1972. Hän siirtyi ammattilaisurheilijaksi 1973.


title: Dick Fosbury

text: Vuonna 2014 Fosbury oli demokraattien ehdokkaana Idahon edustajainhuoneen vaalissa mutta hävisi.


title: Dick Fosbury

text: Koulutukseltaan Fosbury on insinööri.


title: Noubarya

text: Noubarya () on kaupunki Egyptissä noin 160 kilometriä Kairosta pohjoiseen. Kaupunki perustettiin vuonna 1987.


title: Rakasta minua hellästi

text: Rakasta minua hellästi ("Love Me Tender") oli Elvis Presleyn ensimmäinen elokuva.


title: Rakasta minua hellästi

text: Elvis Presleyn noustua keväällä 1956 megatähdeksi miljoonasinglellään "Heartbreak Hotel", alkoi Hollywood kiinnostua teini-idolista. Riippumaton tuottaja Hal B. Wallis teki Elviksen kanssa kolmen filmin elokuvasopimuksen seitsemän vuoden optiolla, luvaten ensimmäisestä elokuvasta 100 000 dollarin palkkion. Wallisin etsiessä sopivaa projektia, Elvis lainattiin 20th Century Foxille B-westerniin "The Reno Brothers", joka pohjautui Yhdysvaltain Sisällissodan aikaiseen tositarinaan Renon sotilaskarkuriveljeksistä, jotka tekivät sarjan ryöstöjä. Elviksen tultua elokuvaan mukaan käsikirjoitus sorvattiin uusiksi, jolloin toimintaelokuvasta tuli Elviksen ympärillä pyörivä draama, ja veljesten legenda jäi lähinnä viittelliseksi (vahingossa tehdyksi junaryöstöksi). Elvis osoitti kuitenkin kykynsä selviytyä vakavammassa filmiroolissa.


title: Rakasta minua hellästi

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat elokuun viimeisellä viikolla 1956 ja saatiin kuvattua neljässä viikossa. Ohjaaja Robert D. Webb oli pitkän linjan hollywoodilainen vailla suurempia meriittejä. Ehkä parhaiten elokuvayleisön tuntema Webbin ohjaustyö oli "Beyond the 12-Mile Reef", joka muistetaan pikemminkin ensimmäisinä 3D CinemaScope-elokuvina, kuin niinkään sisällöllisesti merkittävänä teoksena. Elokuvan tuottaja David Weisbartin meriitteihin lukeutui edellisenä vuonna tuottamansa James Dean -elokuva "Rebel Without a Cause". Vastanäyttelijät Richard Egan ja Debra Paget olivat kokeneita Hollywood-veteraaneja; Eganilla takana jo kolmekymmentä elokuvaa ja Paget oli tuoreen Cecil B. DeMillen spektaakkelielokuvan "The Ten Commandments" tähti.


title: Rakasta minua hellästi

text: Elokuvassa ei alkuperäisen suunnitelman mukaan pitänyt olla lainkaan lauluja, mutta vastoin Elviksen odotuksia, niitä sisällytettiin filmiin neljä kappaletta. Elokuvan balladista "Love Me Tender", joka on mukaelma Sisällissodanaikaisesta laulusta "Aura Lee", tuli elokuvan nimi. Elokuvan ensi-ilta oli 15. marraskuuta klo 8 aamulla New Yorkin Paramount-teatterissa. Teatterin lippukassan jonossa oli 1 500 teiniä odottamassa oman idolinsa ensivilahdusta valkokankaalla. Kriitikoiden kitkeristä arvosteluista huolimatta elokuva oli vuoden suurimpia kassamenestyksiä James Deanin viimeiseksi jääneen elokuvan "Giantin" ohella. Elokuva toi tuotantokustannuksensa takaisin jo kolmen päivän teatterilevityksen jälkeen.


title: Rakasta minua hellästi

text: Eletään Yhdysvaltojen sisällissodan viimeisiä hetkiä. Joukko etelän Konfederaatin sotilaita ryöstää pohjoisen Unionin palkkarahajunan tietämättä, että sota on juuri päättynyt. Saatuaan sodan päättymisestä tiedon joukkio päättää kuitenkin pitää rahat, ja lähtevät kotiin. Joukkion johtaja Vance Reno (Richard Egan) kuulee yllätyksekseen, että häntä on pidetty sodassa kaatuneena. Kotipuolessa veljesryhmän nuorin Clint Reno (Elvis Presley), joka on ikänsä vuoksi välttynyt asepalveluksesta, on sillä välin mennyt naimisiin Vancen kihlatun, Kathyn (Debra Paget), kanssa. Vancen palatessa kotiin on kolmiodraama valmis. Unionin joukot ajavat ryöstäjiä takaa, ja ryhmän sisällä syntyy erimielisyyksiä, jotka lopulta johtavat siihen, että Clint ampuu veljeään, saaden samalla itse surmansa.


title: Guru Angad Dev

text: Guru Angad Dev () (31. maaliskuuta 1504 – 29. maaliskuuta 1552) oli sikhiläisyyden toinen guru. Hänestä tuli guru 7. syyskuuta 1539 Guru Nanakin, sikhiläisyyden perustajan kuoleman jälkeen. Ennen tuloaan toiseksi Guruksi hänen nimensä oli Lehna. Ennen kuolemaansa hän nimitti seuraajakseen Guru Amar Dasin.


title: Guru Angad Dev

text: Angad Dev oli vastuussa gurmukhi-kirjaimiston standardoinnista. Nykyisin gurmukhi on pandžabin kielen pääasiallinen kirjoitusjärjestelmä Intiassa.


title: Kom Ombo

text: Kom Ombo () on temppelistään kuuluisa maanviljelyskaupunki Egyptissä. Se oli alun perin kreikkalainen siirtokunta nimeltä Ombos. Kaupungin sijainti Niilillä noin 50 km Assuanista pohjoiseen antoi sille mahdollisuuden hallita joitakin Nubiasta Niilin laaksoon meneviä kauppareittejä, mutta lopullisesti Kom Ombosta tuli merkittävä, kun temppeli valmistui 100-luvulla eaa. Nykyisin Kom Ombossa asuu 71 000 ihmistä.


title: Kom Ombo

text: Kom Ombon temppeli on epätavallinen kaksoistemppeli. Toinen puoli temppelistä on pyhitetty krokotiilijumala Sobekille ja toinen puoli Horukselle.


title: Kiihkeitä rytmejä

text: Kiihkeitä rytmejä ("Loving You") oli Elvis Presleyn uran toinen elokuva ja ensimmäinen värielokuva.


title: Kiihkeitä rytmejä

text: Elviksen ensimmäisen elokuvan "Rakasta minua hellästi" valmistautuessa ensi-iltaan syksyllä 1956 tuottaja Hal B. Wallis ilmoitti, että Elviksen seuraava elokuva "Lonesome Cowboy" aloitettaisiin vuodenvaihteessa 1957. Tulevan elokuvan käsikirjoittajaksi ja ohjaajaksi Wallis valitsi Hal Kanterin, joka oli aiemmin työskennellyt muun muassa Wallisin Jerry Lewis & Dean Martin -komedian "Artists and Models" käsikirjoituksen parissa, sekä ohjannut televisiossa George Gobel -show’ta. Elokuvan käsikirjoituksen pohjana oli Mary Agnes Thompsonin "Good Housekeeping" -lehdessä julkaistu jatkosarja "Call for Mitch Miller", josta Kanterin piti nyt sorvata Elvikselle sopiva paketti. Kanter lähti joulukuussa Memphisiin tapaamaan Elvistä, jatkaen tämän mukana Shreveportiin Louisiana Hayride -keikalle, todistamaan paikan päällä Presleymaniaa. Näkemänsä ja kokemansa pohjalta Kanter kirjoitti erilaisia pieniä yksityiskohtia elokuvan käsikirjoitukseen, mm. Elviksen esityksessä yleisön joukossa olevat identtiset kaksoistytöt, jotka lyövät toistensa käsiä yhteen musiikin tahdissa, oli todellisuudesta elokuvaan siirretty kohtaus. Kanter olisi halunnut tehdä elokuvasta enemmän satiiria, mutta eversti Parkerilla ja tuottaja Wallisilla oli oma käsityksensä siitä, miten homma hoidetaan, muovaten elokuvasta prototyypin, jonka pohjalta tulevat Elvis-elokuvat sitten syntyivätkin, hieman lavasteita ja lauluja vaihtamalla.


title: Kiihkeitä rytmejä

text: Elokuva oli muista aikakauden rock'n'roll-elokuvista poiketen ison budjetin VistaVision-laajakangas Technicolor-elokuva. Wallis oli juuri äskettäin menettänyt kultakaivoksensa komediaduo Jerry Lewisin ja Dean Martinin saatua tarpeekseen toisistaan, jolloin he lähtivät omille teilleen rikkoen sopimuksensa Wallisin kanssa. Tuottaja toivoi uuden tähden ottavan edellisten kassamagneettien paikan ja valmisteli produktion huolella. Kuvaajaksi tuli kokenut Charles Lang, jolla oli jo satakunta elokuvaa takanaan Paramountille. Pääosiin tulivat rutinoituneet Lizabeth Scott ja Wendell Corey, sekä Wallisin uusi löytö Dolores Hart, joka myöhemmin esiintyi vielä toisessa Elvis-elokuvassa "Kitara kainalossa". Scotty, Bill ja D.J. saivat pienet roolit Elviksen bändissä, ja Elviksen vanhemmat näkyvät yleisön joukossa Elviksen laulaessa lavalla kappaletta "Got a Lot o' Livin' to Do".


title: Kiihkeitä rytmejä

text: Tuotannon käynnistyessä tammikuun 21. päivänä Paramountin studioilla elokuva oli saanut nimekseen "Loving You", joka oli elokuvan tunnussävel. Elokuvaa varten Elvis oli värjännyt hiuksensa mustiksi oman valkokangasidolinsa Tony Curtisin tapaan. Kuvaukset saatiin päätökseen maaliskuun alussa, ja ensi-iltansa se sai Memphisin Strand-teatterissa 9. heinäkuuta 1957. Elokuva rikkoi katsojaennätyksiä ympäri maata ja oli Variety-lehden viikoittaisella elokuvamenestyksien listalla sijalla 7.


title: Kiihkeitä rytmejä

text: Tex Warnerin (Wendell Corey) yhtye kiertää etelän pikkukaupunkeja keikkaillen. Texin vaimo, Glenda (Lizabeth Scott), on yhtyeen manageri, joka yllyttää keikkaa katsomaan saapuneen Deke Riversin (Elvis Presley), laulamaan lavalle. Glendan painostuksesta Tex ottaa nuoren miehen yhtyeeseen, ja joukkio lähtee jatkamaan kiertuettaan. Hiljalleen Deken maine kasvaa ja hänestä tulee yhtyeen vetonaula ja tähti. Yhtyeen sisällä syntyy jännitteitä, Texin huomatessa menettävänsä kontrollin niin yhtyeensä, kuin vaimonsakin kanssa. Lopussa kuitenkin asiat oikenevat, tyypilliseen Elvis-elokuvan tapaan.


title: Petri

text: Petri on suomalainen miehen etunimi. Se on muunnelma raamatullisesta nimestä Pietari, jonka latinalainen muoto on "Petrus" Nimi johtuu kreikan kielen kiveä tarkoittavasta sanasta "Petros". Toukokuun 2017 loppuun mennessä Suomessa on ollut kirjoilla noin 40 496 Petri-nimistä miestä ja alle 10 naista.


title: Kitara kainalossa

text: Kitara kainalossa () on Michael Curtizin elokuva vuodelta 1958. Sen miespääosassa on Elvis Presley.


title: Kitara kainalossa

text: Elokuvan unkarilaissyntyinen ohjaaja Michael Curtiz oli ohjannut muun muassa Casablancan vuonna 1940.


title: Kitara kainalossa

text: Käsikirjoituksesta vastasivat Herbert Baker (Loving You, Don't Give Up the Ship) ja Michael V. Gazzo (The Godfather). Käsikirjoitus pohjautui Harold Robbinsin romaaniin "A Stone for Danny Fisher".


title: Kitara kainalossa

text:
Kuvaajana toimi kuusi Oscar-ehdokkuutta saanut Russell Harlan (Rio Bravo, Hatari),
tuottajina yhteistyökumppanit Hal B. Wallis ja Paul Nathan. Lavastajina toimivat yhteensä 29 Oscar-ehdokkuutta saavuttaneet Sam Comer ja Frank R. McKelvy.


title: Kitara kainalossa

text: Elokuvan pääosaan palkattiin tiettävästi noin 150 000–200 000 dollaria roolisuorituksestaan ansainnut Elvis Presley, Walter Matthau, Dolores Hart ja Carolyn Jones.


title: Kitara kainalossa

text: Romaanissa "A Stone for Danny Fisher" Elviksen roolihahmon Danny Fisherin ammatti oli nyrkkeilijä. Tämä ei kuitenkaan ollut tuottajien mielestä yhtä rahakas idea kuin tehdä Presleystä jälleen laulaja. Presley kyllä näytteli nyrkkeilijää, mutta vasta vuonna 1962 valmistuneessa elokuvassaan Kid Galahad, joka perustui löyhästi "King Creolen" ohjanneen Curtizin 1930-luvun Kid Galahad -filmaukseen.


title: Kitara kainalossa

text: Elokuvaa oli suunniteltu filmattavaksi jo vuosia aikaisemmin, ja Presleyn rooliin oli tuolloin ollut ehdolla, James Dean. "A Stone for Danny Fisher" oli vielä tuolloin projektin nimenä. Nimi muuttui sittemmin Elvis-filmauksessa "Dannyksi" – josta Presley levytti nimikappaleenkin, joka julkaistiin vasta tähden kuoleman (1977) jälkeen – jonka kautta "Sing, You Sinners" -muotoon ja lopulta "King Creole" -muotoon, suomeksi "Kitara kainalossa".


title: Kitara kainalossa

text: Elokuvan kuvaukset aloitettiin 20. tammikuuta 1958 ja päätettiin samana vuonna 10. maaliskuuta. Presley sai lykkäystä kuvausten viimeistelyä varten 60 päivää armeijan alkamisesta, jonka hän suoritti osittain Yhdysvalloissa ja suurimmaksi osin Länsi-Saksassa.


title: Kitara kainalossa

text: Elvis Presleyn maine oli vielä tuolloin 1950-luvulla aikuisten keskuudessa erittäin ristiriitainen. Hänen TV-esiintymisensä olivat vuoden katsotuimpia, ja keräsivät ruutujen ääreen lähes koko Yhdysvaltain nuorison. Presleyn lanneliikehdintä ja luoma rock & roll -musiikki saivat vanhemmat ihmiset näkemään punaista, kuten myös "King Creolen" ohjaajan, Michael Curtizin. Curtiz kertoi kuitenkin myöhemmin, että työskentely Presleyn kanssa oli miellyttävää, ja että tämä osoittautui hyvin kohteliaaksi ja empaattiseksi nuoreksi mieheksi.


title: Puoliverinen (elokuva)

text: Puoliverinen ("Flaming Star") on Don Siegelin ohjaama vuonna 1960 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva, jonka pääosassa on Elvis Presley.


title: Puoliverinen (elokuva)

text: Elvis Presley on Pacer Burton, intiaaniäidin ja valkoisen isän puoliverinen poika, joka joutuu valitsemaan puolensa intiaanien ja valkoisten taistelussa. Puolen valitseminen tarkoittaa myös turvallisuuden katoamista ja kuolemaakin.


title: Puoliverinen (elokuva)

text: "Puoliverinen" on yksi Presleyn kolmesta lännenelokuvasta.


title: Puoliverinen (elokuva)

text: 20th Century Fox ja tuottajaparivaljakko Hal B. Wallis ja Paul Nathan palkkasivat elokuvan ohjaajaksi Don Siegelin, joka sai myöhemmin mainetta elokuvalla "Likainen Harry".


title: Puoliverinen (elokuva)

text: Alun perin elokuvan pääosaan olivat ehdolla Marlon Brando (yksi Presleyn esikuvista) ja Frank Sinatra (Presleyn ystävä 1960- ja 1970-luvulla). Myös nimi muuttui projektin edetessä "Black Heartista" "Black Stariksi" - Presley myös levytti nimikappaleen -, "Flaming Heartin" ja "Flaming Lancen" kautta lopulliseen muotoon "Flaming Star", "liekehtivä tähti".


title: Puoliverinen (elokuva)

text: Roslynin rooliin oli alun perin palkattu Barbara Steele. Hänen riitauduttuaan ohjaajan kanssa tilalle tuli Barbara Eden.


title: Puoliverinen (elokuva)

text: "Puoliverinen" on Presleyn toinen elokuva armeijan jälkeen. Arto Pajukallion mukaan se poikkesi siitä romanttisten elokuvien köykäisestä linjasta, jota Presleyn myöhemmät elokuvat edustavat. Mutta elokuva sinänsä perustuu lajityypin vanhoihin kaavamaisuuksiin.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanov nuorempi (, 18. marraskuuta 1856 Pietari – 5. tammikuuta 1929 Antibes) oli venäläinen kenraali sekä keisari Nikolai I:n pojanpoika. Hän oli Venäjän armeijan ylipäällikkö itärintamalla Saksaa ja Itävaltaa vastaan ensimmäisen maailmansodan ensimmäisen vuoden ajan.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Nikolain vanhemmat olivat Nikolai Nikolajevitš vanhempi ja Aleksandra Petrovna. Nikolain isä oli keisari Nikolai I:n ja keisarinna Aleksandra Fjodorovnan kuudes lapsi ja kolmanneksi vanhin poika. Nikolailla oli veli Pjotr Nikolajevitš Romanov. Nikolai kävi sotilasinsinöörikoulua ja valmistui sieltä vuonna 1873 ja pääesikunnan akatemiasta 1876. Nikolai nai Montenegron kuninkaan Nikola I Petrović-Njegošin tyttären Anastasian vuonna 1907. Molemmat olivat hartaita ortodokseja ja montenegrolaiset myös panslavisteja. Avioliitto oli lapseton.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Nikolai toimi Turkin sodassa (1877–1878) ylipäällikkönä olevan isänsä esikunnassa. Nikolai oli hyvä sotilas ja suosiossa. Hän oli myös hyvin uskonnollinen mies: hän rukoili joka aamu ja yö sekä joka ruuan aikana. Nikolai oli panslavisti, muttei kiihkomielinen. Hän viihtyi parhaiden maaseudulla, jossa hän metsästeli ja ratsasti maatiloilla. Vuonna 1895 hänet nimitettiin ratsuväen tarkastajaksi, jota tointa hän hoiti kymmenen vuotta.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Nikolain ei annettu taistella Venäjän–Japanin sodassa, koska keisari Nikolai II ei halunnut, että Romanovit kaatuisivat tappiollisessa sodassa.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Hänellä oli merkittävä osuus vuoden 1905 levottomuuksien lopussa. Kun lakot levisivät, vaihtoehtona oli joko hyväksyä ministeri Sergei Witten ehdotukset tai kukistaa kansa voimatoimin. Nikolai II pyysi Nikolai Nikolajevitšia ryhtymään sotilasdiktaattoriksi, mistä hän kieltäytyi ja Nikolai II joutui hyväksymään uudistukset, mitä keisarinna Aleksandra Fjodorovna ei ikinä antanut anteeksi.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Vuodesta 1905 aina ensimmäisen maailmansodan syttymiseen asti Nikolai toimi Pietarin sotilaspiirissä. Hän ei ottanut osaa sotasuunnitelmiin, mutta maailmansodassa hän oli aluksi vastuussa rintamasta Saksaa, Itävalta-Unkaria ja Turkkia vastaan. Grigori Rasputinin mukaan Venäjän tappiot jatkuisivat, ellei keisari itse ottaisi komentoa, minkä Nikolai II teki 21. elokuuta 1915. Nikolai Nikolajevitš nimitettiin tämän jälkeen Kaukasian käskynhaltijaksi ja Kaukasian rintaman ylipäälliköksi.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Nikolai luettiin aikansa suuriin metsästäjiin. Hänen venäjänvinttikoiransa, borzoit, olivat maankuuluja. Rodun omistusoikeus oli tuolloin rajoitettu ylhäisaatelistoon, ja koska rotu katosi Venäjältä vallankumouksen yhteydessä, nykypäivän venäjänvinttikoirat polveutuvat niistä koirista, joita Nikolai oli lahjoittanut eurooppalaisille ystävilleen ennen maailmansotaa. Elinaikanaan Nikolai koirineen kaatoi satoja susia. Ajossa käytettiin kahta koiraa jotka kävivät suden kimppuun molemmilta puolilta, jonka jälkeen Nikolai nousi ratsailta ja leikkasi suden kurkun veitsellä. Metsästys oli Nikolain pääharrastus, ja hän kuljetti hevosiaan ja koiriaan mukanaan matkustaessaan yksityisjunallaan ympäri maata tarkastusmatkoillaan.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Helmikuun vallankumouksen tapahtuessa Nikolai oli Kaukasiassa. Hän sai määräyksen ryhtyä ylipäälliköksi ja matkusti Mogileviin, mutta vuorokauden kuluttua uusi pääministeri Georgi Lvov erotti Nikolain virasta.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Kaksi vuotta Nikolai vietti Krimillä joskus kotiarestissa ja vapaudessa. Hänellä oli sympatioita valkoisia joukkoja kohtaan, mutta Denikin ei uskaltanut nimittää monarkistia ja Romanovin suvun edustajaa johtoon pelätessään vieraannuttavansa valkoisten puolella olleet tasavaltalaiset.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Nikolai ja hänen vaimonsa pakenivat Venäjältä huhtikuussa 1919 brittiläisellä sotalaiva "HMS Marlborough’lla" Mustanmeren poikki.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Nikolai vietti aluksi aikaa Genovassa, Italian kuninkaan Viktor Emanuel III:n vieraana, joka oli Nikolain lanko. Myöhemmin Nikolai muutti vaimonsa kanssa Ranskaan Choignyn pieneen maalaiskylään Pariisin lähistölle. La Sûreté Nationale ja kasakat vartioivat hänen taloaan vuorokauden ympäri. Maanpaossa Nikolai toimi antibolševististen monarkistien ROVS-järjestössä, ja johti sitä yhdessä kenraali Pjotr Wrangelin kanssa. Nikolai kuoli vanhuuteen Ranskan Rivieralla vuonna 1929, jossa hän oli asunut talvisin. Nikolai haudattiin Pyhän Arkkienkeli Mikaelin kirkkoon, Cannesiin.


title: Nikolai Nikolajevitš Romanov

text: Vuonna 2014 prinssit Nikolai Romanovitš Romanov ja Dimitri Romanov vetosivat että Nikolain jäännökset siirrettäisiin takaisin Venäjälle. Nikolain ja hänen vaimonsa ruumiit haudattiin uudelleen Moskovan Bratskin sotilashautausmaalle toukokuussa 2015.


title: Viva Las Vegas!

text: Viva Las Vegas on George Sidneyn elokuva vuodelta 1964. Sen miespääosaa esittää Elvis Presley. Naispääosaa esitti Ann-Margret, jolla oli huhujen mukaan romanssi Presleyn kanssa. Huhuja todistavat useiden lehtien julkaisemat kuvat, joiden mukaan Presley ja Ann-Margret olivat avioituneet Las Vegasissa. Kuvat olivat todellisuudessa peräisin elokuvan kuvauksista, mutta auttoivat elokuvaa menestymään taloudellisesti entistä paremmin, sillä ne toivat mukanaan ilmaista mainosta.


title: Viva Las Vegas!

text: Viva Las Vegas tuotti parhaiten budjetti-lipputulot-suhteessa Elvis-elokuvista, kun sen lipputulot olivat yli viisi miljoonaa dollaria, elokuvan maksaessa vain alle miljoona dollaria. 50 % voitosta meni kuitenkin Presleylle, jonka palkan osuuskin oli 50 % elokuvan budjetista.


title: Perintä (ohjelmointi)

text: Perintä () on olio-ohjelmoinnissa tapa muodostaa uusia luokkatyyppejä laajentamalla jo aiemmin määriteltyjä luokkia. Uusi luokkatyyppi saa käyttöönsä kaikki yliluokkien ominaisuudet, joita ei ole yliluokasta käsin estetty perimästä. Perinnän tarkoituksena on vähentää koodin uudelleenkirjoittamista.


title: Perintä (ohjelmointi)

text: Lisäksi, koska aliluokkaan voidaan lisätä ominaisuuksia, joita ei yliluokassa ollut, voidaan aliluokkaa pitää yliluokan erikoistapauksena. Esimerkiksi yliluokka voi olla "Hedelmä", jonka aliluokkana on "Omena". Tällöin Hedelmä-luokassa määritellään ominaisuudet, jotka ovat yhteisiä kaikille hedelmille, kuten paino ja Omena luokassa määritellään ominaisuudet, jotka kuuluvat kaikille omenoille, mutta eivät kuulu esimerkiksi päärynöille


title: Perintä (ohjelmointi)

text: Moniperinnässä aliluokalla voi olla monta yliluokkaa.


title: Perintä (ohjelmointi)

text: Esimerkkinä yliluokka Vihannes Java-kielessä.


title: Perintä (ohjelmointi)

text: Aliluokka Kurkku, joka perii yliluokan ominaisuudet.


title: Change of Habit

text: Change of Habit oli Elvis Presleyn viimeinen näytelmäelokuva kaikista 31:stä. Se oli myös ainoa Presleyn elokuva, jota ei nähty teattereissa Suomessa.


title: Change of Habit

text: Elokuvan menestyksen takasi Presleyn vuonna 1968 tekemä comeback. Comeback tapahtui "Elvis"-nimeä kantaneen, sittemmin paremmin nimellä " '68 Comeback Special" tunnetun musiikkishown ansiosta, joka oli vuoden katsotuin viihdelähetys maailmalla. Show nähtiin NBC-kanavalla, mikä selittää osaltaan myös sen, miksi NBC oli mukana tuottamassa tätä elokuvaa.


title: Change of Habit

text:
Elvis esittää elokuvassa New Yorkin ghetossa ilmaista klinikkaa pitävää lääkäri John Carpenteria, joka saa avukseen kolme sairaanhoitajaa tietämättä heidän olevan nunnia.
Elokuva hiusten lisäksi poikkeaa aikaisemmista elokuvista tyylinsä osalta, sillä elokuvassa on jonkin verran myös yhteiskuntakriittiistä otetta.


title: Change of Habit

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa laihaksi samarialaisdraamaksi ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Change of Habit

text: The Elvis Movie Guide


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Kokkolan Pallo-Veikot eli KPV on vuonna 1930 perustettu kokkolalainen jalkapalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Suomen pääsarjatasolla Veikkausliigassa. Joukkueen kotistadion on Kokkolan keskuskenttä. Seuran paikallisvastustaja on kaupungin toinen joukkue GBK.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Kokkolan Pallo-Veikot perustettiin 12. lokakuuta 1930 Isollakadulla sijainneessa Maxim-kahvilassa. Perustajina olivat kokkolalaiset nuoret miehet, jotka halusivat luoda silloisessa Kokkolassa vähemmistönä olleille suomenkielisille pojille mahdollisuuden purkaa energiaansa oman seuran puolesta.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Ensimmäinen vuosikymmen sujui Pallo-Veikoilla oman asemansa hakemisessa ja perustaa rakennettaessa. Merkittävää oli silloisissa olosuhteissa, että jo vuonna 1938 KPV:lla oli junioritoimintaa.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: 1940-luku oli sotien vuosikymmen, ja KPV keskittyi paljolti vain junioritoimintaan. Ennen 20. toimintavuotta oli saatu jalkeille jo sellainen joukkue, että KPV tunnettiin etelässäkin, ja pääkaupungin seurat olivat kiinnostuneita sen pelaajista. Joukkue taisteli sen aikaisen Suomi-sarjan kärkipaikoista.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Seuraavan vuosikymmenen toimintaa voi kuvata tasapaksuksi. Oli alamäkeä, ja käytiin aina maakuntasarjassa saakka, mutta hyviä yksilöitäkin oli joukossa. Hannu Vainio ehkä nimekkäimpänä lukeutui maajoukkuepelaajien rinkiin. Vuosikymmenen loppupuolella alkoi nuorisotyö tuottaa tulosta valtakunnan tasolla, kun A-juniorit vuonna 1956 saavuttivat ensimmäiset SM-mitalit, pronssiset, Kokkolaan.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: KPV:lle menestyksekästä aikaa oli 1960-luvun loppu ja 1970-luvun alku. KPV saavutti vuosien 1969–1975 välisenä aikana yhden SM-kullan, yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia. Kahteen otteeseen KPV on käynyt pelaamassa Euroopassa, kausien 1970–1971 ja 1974–1975 europeleissä. Celtic voitti ottelunsa KPV:tä vastaan lukemin 9–0 ja 5–0. FC Köln oli myös liian kova vastus ja voitti KPV:n Kokkolassa 4–1 ja kotonaan 5–1.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: 1980-luku oli puurtamista I-divisioonan ja mestaruussarjan välillä. Siirryttiin toiminnanjohtajan aikakauteen. Vuosikymmenen opetus oli muualla kuin vihreällä veralla ja siitä maksettiin kova hinta seuraavalla vuosikymmenellä. Seura ajautui talousvaikeuksiin monen tekijän summana. Ilonaiheita tuotti kuitenkin nuorisotyö, joka piti joukkueita vuodesta toiseen valtakunnan eturintamassa.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Seuran nimeen tuli j-kirjain virallisiin papereihin velkasaneerauksen seurauksena 1990-luvulla. Juniorivalmentajien joukko kantoi tässä vaiheessa suuren vastuun ja työ sai kaikesta tapahtuneesta oikeastaan vain tervetullutta piristystä. Edustusjoukkue taisteli I- ja II-divisioonissa.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Vuoden 2000 lopulla saatettiin kuitenkin juhlia tulevaisuuden uskoa pursuten seuran 70 vaiherikasta vuotta. Vuonna 2001 KPV otti käyttöön ensimmäiset nettisivunsa. Palloliitto myönsi KPV:lle talenttiakatemian vuonna 2002. Vuonna 2003 seura aloitti jälleen toiminnan naisjalkapallon saralla. Samana vuonna pojissa seuran B-juniorit ottivat SM-pronssimitalit. Edustusjoukkueen nousu kaudeksi 2005 takaisin ykköseen oli merkki hyvin tehdystä työstä. Sijoittuminen tulokaskaudella neljänneksi valmentaja Antti Ylimäen johdolla oli kelpo suoritus. Kaudelle 2009 KPV:n naiset nousivat Suomen korkeimmalle sarjatasolle. Joulukuussa 2013 KPV:n edustusjoukkue yhtiöitettiin KPV-yhtiöt OY:ksi. KPV:n juniorit ry omistaa edelleen edustuksen sarjapaikan, jonka se on vuokrannut KPV-yhtiöt OY:lle viisivuotisella sopimuksella.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Kauden 2015 päätteeksi KPV nousi Ykköseen, kun se voitti nousukarsinnoissa FC Hongan yhteismaalein 2–1. Kauden 2016 päätteeksi KPV sijoittui sarjassa viidenneksi. Kauden 2017 aluksi KPV:n edustusjoukkueen taustalla oleva KPV-yhtiöt Oy ilmoitti kauden tavoitteeksi nousun Veikkausliigaan tai yhtiö vetäytyy toiminnasta. Kauden loppupuolella yhtiön pääomistaja Matti Laitinen kuitenkin ilmoitti jatkavansa mukana toiminnassa hyvin sujuneen kauden jälkeen. KPV sijoittui sarjassa kolmanneksi ja jäi kymmenen pisteen päähän karsintapaikasta Veikkausliigaan.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: KPV nousi lähes 30 vuoden tauon jälkeen Veikkausliigaan kauden 2018 päätteeksi, kun se voitti kaksiosaisessa karsinnassa Veikkausliiga-joukkue TPS:n. Otteluparin yhteismaalit olivat 1–1, mutta KPV nousi liigaan vierasmaalisäännön turvin. Ykkösessä KPV oli sijoittunut toiseksi, kaksi pistettä sarjan voittanutta HIFK:ta perässä.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: KPV:n kotistadion on vuonna 1935 avattu Kokkolan keskuskenttä. Sen kokonaiskapasiteetti on noin 3 000 katsojaa, ja katsomopaikoista noin 700 on katettuja. Kentällä ei ole valaistusta eikä lämmitystä.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Sarjanousu Veikkausliigaan kaudeksi 2019 pakottaa seuran kehittämään keskuskentän olosuhteita. Kokkolan kaupunginhallitus ilmoitti marraskuussa 2018 ehdottavansa valtuustolle noin 900 000 euron satsauksia. Siitä vuoden 2019 talousarvioon varataan 700 000 euroa katettuihin katsomopaikkoihin ja pieniin parannuksiin kentällä. Veikkausliigassa pelaamiseen vaaditaan esimerkiksi katettuja katsomopaikkoja vähintään 1 500 hengelle, joten Kokkolan kaupunki on suunnitellut 800 hengen katetun katsomon vuokraamista kauden 2019 alkuun mennessä. Sen sijaan niin ikään liigapaikan vaatima valaistus on tulossa keskuskentälle vasta vuonna 2020. Valojen puuttumisen vuoksi syksyn 2018 liigakarsintaottelu KPV–TPS vastaan jouduttiin aloittamaan keskiviikkona jo kello 14.


title: Kokkolan Pallo-Veikot

text: Kokkolan keskuspuistoon suunnitellaan urheilukeskusta, johon tulisi myös jalkapallostadion.


title: Weilin+Göös

text: Weilin+Göös Oy oli suomalainen kirjankustantamo, joka perustettiin vuonna 1872 ja joka lopetti toimintansa vuonna 2011. Viime vuosinaan Weilin+Göös-konserni oli Werner Söderström Osakeyhtiön tytäryhtiö ja kuului Sanoma-konserniin. Weilin+Göös -konserniin kuuluivat Suomessa toimivat Weilin+Göös Oy ja Kustannusperintä Oy sekä Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa toimiva Bertmark Media.


title: Weilin+Göös

text: Weilin+Göösin perustivat 23. syyskuuta 1872 K. G. Göös (1837–1917) ja Alexander Georg Weilin (1823–1889). Yhtiö aloitti kustannustoiminnan jo perustamisvuonna. Aluksi Weilin+Göös julkaisi pääasiassa uskonnollisia ja oppikirjoja.


title: Weilin+Göös

text: Vuonna 1950 yhtiö päätti eriyttää toimintansa almanakkojen, kalentereiden ja erilaisten paino- ja sitomotöiden tekemiseen sekä liike-elämän tarvitsemiin lomakejärjestelmiin ja -laitteisiin. Kirjakustannustoiminta jatkui vuonna 1963. Amer-tupakkayhtiön omistukseen Weilin+Göös siirtyi vuonna 1970. 1990-luvulla toteutettiin suuria saneerauksia, joiden seurauksena Weilin+Göös muuttui vuonna 1995 WSOY:n tytäryhtiöksi.


title: Weilin+Göös

text: Weilin+Göös oli viime vuosinaan keskittynyt tietokirjojen ja suurteosten eli kirjasarjojen kustantamiseen, myyntiin ja markkinointiin suoraan kuluttajille. Teosten toimittaminen tapahtui WSOY:llä. Vuoden 2011 aikana yrityksen toiminnot pääosin lopetettiin, ja yritys jäi WSOY:n tuotemerkiksi.


title: Tämä on Elvis

text:
Tämä on Elvis ("Elvis: That's the Way it Is") on Elvis Presleyn ensimmäinen konserttielokuva. Se oli niin suuri kansainvälinen menestys, että se julkaistiin 2000-luvun alussa suurella rahalla uudistettuna special edition -DVD:nä.
Elokuva näyttää Elviksen ja hänen taustajoukkojensa valmistautumisen Las Vegas show'hun ja kuudesta konsertista noin tunnin mittaiseksi leikatun konsertin.


title: Elvis kiertueella

text: Elvis kiertueella on Elvis Presleyn toinen konserttielokuva, joka palkittiin parhaan dokumentin Golden Globella vuonna 1973.


title: Jean-Henri d’Anglebert

text: Jean-Henri d'Anglebert (1635–1691) oli ranskalainen barokinajan säveltäjä ja klaveerinsoittaja, joka toimi Ludwidg XIV:n hovissa "Chambre du Roin" klaveristina. Hän keskeisimpiä sävellyksiään on neljän klaveerisarjan kokoelma ja joukko uruille sävellettyjä fuugia.


title: Sola (täsmennyssivu)

text: Sola tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:Sola-nimisiä henkilöitä:


title: Elvis: Aloha from Hawaii

text: Elvis: Aloha from Hawaii oli Elvis Presleyn Kui Leen syöpäsäätiölle toteuttama hyväntekeväisyyskonsertti. Se oli myös maailman ensimmäinen satelliitilla lähetetty viihdeohjelma, joka keräsi yli 1,5 miljardia tv-katsojaa.


title: Elvis: Aloha from Hawaii

text: Vuonna 2004 se julkaistiin "Deluxe Edition" -DVD:nä, joka sisälsi kaiken Presleyn perikunnan hallussaolevan materiaalin tapahtumista; Presleyn saapumisen Havaijille, harjoituskonsertin, itse pääkonsertin sekä mainostarkoitukseen kuvattua materiaalia. Kyseinen dvd on yksi maailman myydyimmistä musiikki-dvd:istä.


title: Elvis: Aloha from Hawaii

text: Myös Suomea mainostettiin maana, jossa konsertti myös nähtäisiin suorana satelliittiyhteyden välityksellä. Konsertti esitettiin todellisuudessa Suomessa vasta 1980-luvulla.


title: Elvis: Aloha from Hawaii

text: Tuotannon budjetti oli suurempi kuin yhdenkään Presleyn näytelmäelokuvan, joita hän teki 31 kappaletta vuosina 1956-1969.


title: Elvis in Concert

text: Elvis in Concert () on Elvis Presleyn viimeinen TV-spesiaali, johon kuvattiin kaksi konserttia hänen viimeiseltä kiertueeltaan kesäkuussa 1977. TV-spesiaaliin kuvattiin Omahan konsertti 19. kesäkuuta ja Rapid Cityn konsertti 21. kesäkuuta. Molemmat konsertit olivat loppuunmyytyjä. Omahassa yleisöä oli 10 604 ja Rapid Cityssä 10 000. TV-spesiaali lähetettiin vasta Presleyn kuoleman jälkeen lokakuussa 1977. TV-spesiaalia ei ole julkaistu videona tai DVD:nä.


title: Karisto

text: Karisto Oy on suomalainen kustantamo. Aiemmin yhtiö harjoitti myös kirjapainoliiketoimintaa.


title: Karisto

text: Kariston kustannustoiminta alkoi vuonna 1900. Perustajina toimi tuolloin August Boman ja Arvi A. Karlsson (myöhemmin "Karisto"). Boman myi osuutensa vuonna 1907, ja yhtiö sai nimen "Arvi A. Kariston kustannusliike". Kustannustoiminnan lisäksi Arvi A. Karisto perusti sitomoyrityksen sekä kirjekuoritehtaan. Toiminnot sulautuivat yhteen vuonna 1917, kun perustettiin "Arvi A. Karisto Osakeyhtiö."


title: Karisto

text: Kariston tunnetuimmat kirjailijat 2000-luvulla ovat olleet Seppo Jokinen, Kirsti Ellilä, Juha-Pekka Koskinen, Timo Sandberg ja Jukka M. Heikkilä


title: Karisto

text: Kirjapaino myytiin marraskuussa 2012 Bookwellille, joka tiedotti joulukuussa kirjapainon lopettamisesta kevään 2013 jälkeen.


title: Karisto

text: Vuonna 2012 Karisto osti autojen korjausoppaita kustantavan Alfamer Oy:n ruotsalaiselta Albinsson & Sjöberg Förlags AB:ltä.


title: Karisto

text: Kustannusliiketoiminta myytiin vuonna 2016 Tarusto Kustannus Oy:lle, joka jatkaa toimintaa Karisto Oy -nimellä.


title: ’68 Comeback Special

text: '68 Comeback Special oli Elvis Presleyn comebackin aiheuttanut valtavan suosittu TV-spesiaali, joka julkaistiin yli seitsemäntuntisena DVD:nä vuonna 2004. Ohjelma kuvattiin neljässä päivässä 27.-30. kesäkuuta 1968 ja esitettiin TV:ssä 3. joulukuuta 1968. Alkuperäistä lähetystä katsoi 42% amerikkalaisista TV:n katselijoista. Pääsponsorina toimineen Singerin vaatimuksesta Guitar Man -sikermässä mukana oleva bordellikohtaus leikattiin pois, mutta palautettiin paikalleen myöhemmissä julkaisuissa. Nimi '68 Comeback Specialiksi sitä on kutsuttu vasta jälkeenpäin sillä ensiesitys tapahtui nimellä "Elvis", jota symboloivat alun Trouble/Guitar Man -avauksessa näkyvät valtavat punaisista valoista muodostetut kirjaimet.


title: Sola (Norja)

text: Sola on kunta Norjan Rogalandin läänissä. Kunnassa asuu 24 579 ihmistä ja sen pinta-ala on 69 neliökilometriä.


title: Sola (Norja)

text: Stavangerin lentoasema sijaitsee Solassa.


title: Pääjärvi

text: Pääjärvi yleisnimenä tarkoittaa vesistön yleensä suurinta ja merkittävintä järveä, ks. vesistön pääjärvi. Pääjärvi erisnimenä tarkoittaa muun muassa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:Pääjärvi on myös sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Jalmari Rinne

text: Jalmari Ivar Rinne (13. marraskuuta 1893 Asikkala – 24. lokakuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterineuvos.


title: Jalmari Rinne

text: Rinne loi pitkän uran sekä valkokankaalla että teatterissa. Hän valmistui näyttelijäksi Kansallisteatterin oppilaskoulusta ja oli kiinnitettynä muun muassa Kansan Näyttämölle, Tampereen ja Turun teatteriin sekä Suomen Kansallisteatteriin. Rinne esiintyi noin 70 suomalaisessa elokuvassa, joista tunnetuin on "Siltalan pehtoori" (1934). Rinne toimi Suomen Näyttelijäliiton pitkäaikaisena puheenjohtajana ja hoiti kymmeniä luottamustehtäviä. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948. Teatterineuvoksen arvon Rinne sai 1968.


title: Jalmari Rinne

text: Rinteen ensimmäinen vaimo oli Anni Aitto (1892–1976) ja toinen Ansa Ikonen (1913–1989), jotka olivat kumpikin näyttelijöitä. Hänen veljiään olivat näyttelijät Einar Rinne ja Joel Rinne. Myös hänen kaikki lapsensa, Tommi, Tiina, Taneli, Katriina ja Marjatta, ryhtyivät näyttelijöiksi.


title: Jalmari Rinne

text: Jalmari Rinne syntyi savusaunassa suuren sisarusparven jatkeeksi, ja moni hänen neljästätoista sisaruksestaan kuoli jo lapsena. Jalmari Ivar oli itse asiassa perheen toinen Jalmari; ensimmäinen oli kuollut ennen hänen syntymäänsä. Jalmari Rinteen vanhemmat Maria Sofia Karlsson ja Johan Oskar Gröndahl omistivat pienehkön Laurilan tilan Kalkkisten kylässä Asikkalassa. Molemmat olivat syntyjään Sysmästä ja he olivat avioituneet 1883. Johan Oskar oli ammatiltaan kauppias, joka kokeili onneaan eri puolilla Päijät-Hämettä. Hän oli myös innokas näyttelijä raittiusseurassa. Einarin, Jalmarin ja Joelin lisäksi sisarusparvesta näyttelijän ammatin valitsi Kalle, joka kuitenkin kuoli vähän yli kaksikymmenvuotiaana. Perheen kuopus Veikko-Mooses teki merkittävän uran voimistelunopettajana. Hän toimi myös urheiluvalmentajana Suomessa ja ulkomailla Pakistania myöten. Koulunkäyntinsä nuori Jalmari aloitti kiertokoululla, jota pidettiin vuorotellen eri taloissa. Hän ei kuitenkaan viihtynyt koulussa, ja kunnan palkkaama opettajakin oli hermoheikko ja väkivaltainen. Varsinaista kansakoulua Jali kävi neljä vuotta, mutta sekään ei häntä innostanut. Rippikoulun hän kävi Asikkalan kirkolla.


title: Jalmari Rinne

text: Rinteen teatteriura alkoi Heinolassa, jonne hän muutti 17-vuotiaana. Hän sai työpaikan Heinolan keisariksi kutsutun Niilo Helanderin puotipoikana ja näytteli vapaa-aikanaan Heinolan Palokunnan Näytelmäseurassa. Hänen ensimmäinen roolinsa oli "Nummisuutarit"-näytelmän krouvari. Tuolloin Rinne tiesi teatterin päämääräkseen. Hän oli myös hyvin itsevarma: kun hänen tuttavansa Kalle Kauppi kertoi Rinteen olevan krouvarin osassaan parempi kuin Kansallisteatterin näyttelijä, hän ei hämmästynyt lainkaan vaan piti asiaa aivan luonnollisena. Vapaapalokuntatoiminnan ansiosta urheilu oli tärkeä osa Rinteen elämää. Talvisin hän paini ja kesäisin harrasti muita lajeja. Hän osallistui kilpailuihin ja saavutti niissä menestystäkin. Heinolassa Rinne teki tuttavuutta myös sikäläisen Naisseminaarin neitojen kanssa. Parin Heinolan-vuoden jälkeen Rinne palasi Kalkkisiin ja muutti sieltä edelleen Lahteen vanhempiensa mukana. Hänen isänsä jatkoi kauppiaana Lahdessa, ja pojat Jalmari ja Joel toimivat vuoroin kaupanmyyjinä. Lahdessa Rinne jatkoi urheiluharrastustaan ja näytteli Arvi A. Seppälän johtamassa Lahden harrastajateatterissa. Hänen rooleihinsa kuului muun muassa "Pohjalaisten" Antti. Rinne solmi suhteita helsinkiläisten teatterivaikuttajien kanssa ja aloitti opinnot näyttelijäkoulussa Helsingissä syksyllä 1915.


title: Jalmari Rinne

text: Koulu alkoi erinomaisesti, opintoihin kuului avustaminen Suomen Kansallisteatterin näytelmissä sekä pieniä rooleja. Toisena vuonna Rinne alkoi laiminlyödä opintojaan, jolloin häntä alettiin pitää laiskana ja itsepäisenä miehenä. Kansallisteatteri oli kustantanut Rinteelle opintoja Musiikkiopistossa, ja näin hän sai vahvan perustan tuleville osilleen operetti- ja laulunäytelmissä. Ensimmäisen opiskeluvuotensa Rinne asui isoveljensä Einarin luona ja toisen vuoden Helsinkiin samaa alaa opiskelemaan tulleen pikkuveljensä Joelin kanssa Mariankatu 28:ssa. Opettajistaan Rinteen mieleen jäi erityisesti Hilda Pihlajamäki.


title: Jalmari Rinne

text: Jalmari Rinteen ammattilaisura alkoi syksyllä 1917 Tampereen Teatterissa. Hänen ensimmäinen roolinsa oli pääosa näytelmässä "Läntisrannan kisapoika". Kriitikot kehuivat suoritusta, mutta toisaalta hänen kritisoitiin näyttäneen liiaksi kaikkea, mitä oli koulussa oppinut. Rinne masentui ja päätti lopettaa uransa siihen paikkaan mutta muutti mielensä onnistuttuaan näytelmän toisessa esityksessä. Sisällissodan alettua tammikuussa 1918 Tampereen Teatteri suljettiin ja Rinne joutui kuluttamaan aikaansa hotelli Hälläpyörässä. Hän oli punaisten tarkkailun kohteena, sillä Tampereen Teatterin näyttelijöitä pidettiin leimallisesti valkoisina. Sodan jälkeen Rinne liittyi armeijaan. Hän suoritti tykkimieskoulutuksen Lappeenrannassa näkemättä koko aikana ainoatakaan tykkiä.


title: Jalmari Rinne

text: Syksyllä 1918 Rinne siirtyi Helsinkiin vastaperustettuun Ida Aalberg-teatteriin, mutta sen toiminta loppui jo seuraavana keväänä jolloin hän vaihtoi Kansan Näyttämöön. Siellä Rinne debytoi näyttävästi Adolf Paulin näytelmässä "Kaarina Maununtytär" kuningas Eerik XIV:n roolissa. Tuona aikana hän vieraili myös Viipurissa, joka oli Helsinkiäkin kansainvälisempi teatterikaupunki. Syksyllä 1921 Rinne palasi jälleen avattuun Tampereen Teatteriin. Samana syksynä teatteriin kiinnitettiin myös Anni Aitto. Rinne ja Aitto alkoivat seurustella ja kahden vuoden päästä he solmivat avioliiton Oulussa, jossa Aiton vanhemmat asuivat. Toisella Tampereen kaudellaan Jalmari Rinne näytteli muun muassa "Pohjalaisissa", tällä kertaa Jussin roolissa. Kesinä 1922 ja 1923 Rinne vietti muutamia viikkoja suuren näyttelijäihanteensa Axel Ahlbergin opissa Hangossa. Hän irtisanoutui Tampereen Teatterista keväällä 1923 ja toteutti näytelmäkiertueen ystävänsä Jalmari Lahdensuon kanssa. Kiertue sai jatkoa ja Rinne tuli tunnetuksi eri puolella Suomea. Tuolloin hän oppi tuntemaan myös kiertue-elämän nurjat puolet, mistä hän sai myöhemmin yllykkeen lähteä parantamaan näyttelijöiden asemaa työehtosopimuksin. Kiertueajan lopussa 1925 Rinne ja Aitto saivat esikoislapsensa Tommin.


title: Jalmari Rinne

text: Vuonna 1925 Rinne palasi aloilleen, kaupungiksi valikoitui Turku. Hän näytteli vaimonsa kanssa Turun Suomalaisessa Teatterissa, jota hän piti Suomen viehättävimpänä teatterina. Rinteelle lankesi Turussa tuttuun tapaan sankarirooleja, kuten "Daniel Hjort", "Romeo" ja "Kamelianaisen" Armand. Muistelmissaan Rinne mainitsee nelivuotisen Turun-kautensa uransa parhaaksi ajaksi. Vuonna 1929 syntyi pariskunnan toinen lapsi Tiina. Tulokkaan ristiäisissä oli mukana muiden muassa Rinteen uusi tuttavuus, nyrkkeilijä Yrjö Jylhä. Syksyllä 1929 Rinne palasi jälleen Tampereen Teatteriin. Tällä kertaa hän toimi myös ohjaajana, ensimmäisenä ohjaustyönään unkarilainen laulunäytelmä "Unkarin mustalaisia". Rinne ystävystyi kollegojensa Toivo Ellenbergin eli Toppo Elonperän, Kalle Angerkosken ja Leo Lähteenmäen kanssa ja muodosti näiden kanssa ”renkaan”, joka huolehti pirtun hankkimisesta (Suomessa elettiin kieltolain aikaa). Rinteen tapoihin kuului ”pienten ottaminen” näytäntöjen jälkeen mutta ei niiden aikana.


title: Jalmari Rinne

text: Vuonna 1932 Rinne muutti perheineen Helsinkiin. Hän sai kiinnityksen jo ennestään tutulle Kansan Näyttämölle, jossa muodosti suositun operettiparin entisen kälynsä Eine Laineen kanssa. Laine oli ollut naimisissa Einari Rinteen kanssa. Suosikkiparin ensimmäinen operetti oli "Rakkauden laulu", jossa basso-baritoni Jalmari Rinne joutui venyttämään äänensä korkeusrajalle. Vaimonsa Anni Aiton kanssa Rinne näytteli muun muassa Serpin näytelmässä "Lapsellinen pankinjohtaja", josta molemmat saivat hyvät arvostelut "Helsingin Sanomissa". Rinne tosin vältti kaikenlaisten arvostelujen lukemista. Keväällä 1934 syntyi Rinteen ja Aiton kuopus Taneli. Saman vuoden kesällä Rinne oli miespääosassa suuren suosion saavuttaneessa elokuvassa "Siltalan pehtoori" vastanäyttelijänään Hanna Taini. Helsingin Kansanteatterissa Koiton talossa vuonna 1935 hän tapasi ensimmäisen kerran Ansa Ikosen, joka katsoi häntä ”suurilla silmillään ihaillen”. Rinne oli näyttämön operettisankari ja Ikonen lauloi kuorossa. Ansa Ikonen oli syntynyt Pietarissa joulukuussa 1913, joten hän oli Rinnettä 20 vuotta nuorempi. Rinne kuului Ikosen vanhempien ikäluokkaan. Rinteellä oli uskollisen aviomiehen maine, joten hänen ”lankeamisensa” Ikoseen oli järkytys monille – ei kuitenkaan Anni Aitolle, joka muutti lapsineen takaisin Turkuun.


title: Jalmari Rinne

text: Rinteen ja Ansa Ikosen seurustelusta tuli julkinen salaisuus. Heidän suhteensa syveni elokuvan "Kaikki rakastavat" kuvauksissa. Kun Ansa Ikonen alkoi odottaa lasta vuonna 1939, Rinne päätti ottaa avioeron Aitosta. Jalmari Rinne ja Ansa Ikonen vihittiin avioliittoon Suomen tasavallan presidentin luvalla 29. heinäkuuta 1939. Moinen lupa oli välttämätön, sillä tuohon aikaan Suomen laki määräsi että eronnut mies joutui tietyksi aikaa karenssiin, jonka aikana ei saanut solmia uutta liittoa. Talvisodan seitsemäntenä päivänä ja Suomen itsenäisyyspäivänä 1939 syntyi Rinteen ja Ikosen esikoistytär Katriina. Pariskunnan toisen tyttären Marjatan syntyminen oli tavallaan Jalmari Rinteen vanhimman lapsen, Tommi Rinteen, sodassa katoamisen ansiota. Kun Ansa Ikonen uskoi poikapuolensa saaneen surmansa, hän päätti, että tilalle on saatava uusi poika. Tytär syntyikin huhtikuussa 1945, ja sodasta selvinnyt Tommi Rinne haki äiti- ja sisarpuolensa Naistenklinikalta armeijan kuorma-autolla. Jalmari Rinteen ”uuden” ja ”vanhan” perheen välit pysyivät asiallisina. Rinne koetti aktiivisesti olla isä sekä Aiton että Ikosen lapsille, mikä vaati häneltä melkoista tasapainoilua kahden perheen välillä.


title: Jalmari Rinne

text: Jalmari Rinne kuoli rasitusastmakohtaukseen 91-vuotiaana lokakuussa 1985. Hänet on haudattu Kansallisteatterin hautaan Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin, kortteliin U22-9-2. Kun Rinteen puoliso Ansa Ikonen kuoli vuonna 1989, hänet haudattiin Malmille.


title: Jalmari Rinne

text: Vuonna 1936 Rinne siirtyi Suomen Kansallisteatteriin. Teatterityön ohella hän hoiti Näyttelijäliiton asioita, muttei kuitenkaan saanut puhua liiton asioista kotona tuoreen Ansa-rouvansa kanssa. Sen vuoksi saattoi sattua, että Ikonen tietämättään puhui puolisoaan vastaan Kansallisteatterin Näyttelijäyhdistyksessä. Näyttämöllä Rinne jatkoi pääosien tulkitsijana. Hänen ensimmäinen näytelmänsä Kansallisteatterissa oli "Miljoonaperijätär".


title: Jalmari Rinne

text: Kansallisteatterissa Rinne näytteli hänelle tutussa "Pohjalaisissa" vallesmannia. Näytelmässä "Mitta mitasta" hän tulkitsi Angeloa, ”synkkää lain ja siveyden vartijaa” ja saavutti kenties merkittävimmän taiteellisen voittonsa. ”Kohdan, jossa intohimo ottaa kylmän harkitsevan miehen valtoihinsa, hän tulkitsi yksinkertaisesti ja vaikuttavasti, harvinaisella ilmeikkyydellä...”, kriitikko hehkutti Rinteen suoritusta. Hänellä oli pääosa niin ikään Shakespearen näytelmässä "Julius Caesar". Kaiken aikaa hän toimi aktiivisesti myös näyttelijöiden aseman parantamiseksi. Tämä johti eripuraan teatterin johdon kanssa ja lopulta Rinteen erottamiseen vuonna 1948. Irtisanominen peruttiin kuitenkin näyttelijöiden asetettua Kansallisteatterin saartoon. Virallisesti Rinne jäi Kansallisteatterista eläkkeelle 1963, hänen jäähyväisnäytelmänsä oli "Äkäpussi". Tämän jälkeenkin hän teki vierailuja teatteriin muun muassa näytelmissä "Vanja-eno" ja "Brotteruksen perhe". 28. marraskuuta 1982 Rinne vietti 65-vuotistaiteilijajuhlaansa Manskyn osassa näytelmässä "Näytelmä linnassa".


title: Jalmari Rinne

text: Rinteen ensimmäinen valkokangasrooli oli vuonna 1921 mykkäelokuvassa "Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa". Hänen varsinainen elokuvauransa kuitenkin alkoi vasta 1930-luvulla odotetusti sankarirooleista elokuvissa "Ne 45000" (1933) ja "Siltalan pehtoori" (1934). Myös "Kaikki rakastavat" -elokuvan toinen miespääosa oli merkittävä sankarirooli, vaikka juuri tämä elokuva nosti Rinteen tulevan puolison Ansa Ikosen filmitähdeksi. Uusien ja nuorempien sankareiden, kuten Tauno Palo, Unto Salminen, Kullervo Kalske, Eino Kaipainen ja pikkuveli Joel Rinne, noustessa esiin sai Jalmari Rinne tyytyä sivurooleihin. Vuonna 1937 valmistuneessa "Kurittomassa sukupolvessa" hän toimi myös apulaisohjaajana. Toisen maailmansodan varjossa hän oli mukana eräissä isänmaallisissa elokuvissa, kuten "Helmikuun manifesti" ja "Oi, kallis Suomenmaa". Sodan aikana Rinne oli käytetty näyttelijä. Hänen roolityönsä olivat tyypillisesti niin sanottuja yhteiskunnan tukipylväitä lainkäytön, opetusalan tai kirkollisen vallan tiimoilta. Rinne, joka oli pitkä ja näyttävä mies, pääsi erityisen hyvin oikeuksiinsa sotilaan rooleissa. Rinne oli mukana myös klassikoiksi nousseissa elokuvissa "Kulkurin valssi", "Katariina ja Munkkiniemen kreivi", "Katupeilin takana" ja "Morsiusseppele". Epookkikomediassa "Katarina kaunis leski" hänellä oli mainio rooli honottavana dosenttina. Samaa roolia hän näytteli myös teatterissa.


title: Jalmari Rinne

text: Jalmari Rinne ja Ansa Ikonen nähtiin usein samoissa elokuvatuotannoissa. He eivät kuitenkaan näytelleet kertaakaan lemmenparia. Esimerkiksi "Kulkurin valssissa" he eivät olleet edes samoissa kohtauksissa. Teatterissa he sen sijaan toisinaan joutuivat näyttelemään rakastavaisia, kuten opereteissa. Ikoselle nämä tilanteet olivat helpompia kuin Rinteelle, jonka oli vaikea näytellä helliä tunteita tosielämän vaimonsa roolihahmoa kohtaan, kun taustalla oli aito tunne.


title: Jalmari Rinne

text: Viimeisen elokuvatyönsä Rinne teki vuonna 1962 elokuvassa "Älä nuolase...", jossa Tommi Rinteellä oli miespääosa. Jalmari Rinteen 65:stä elokuvatyöstä kaksi on värielokuvia: "Nummisuutarit" (1957) ja "Toivelauluja" (1961).


title: Fiat 500

text: Fiat 500 on Fiatin valmistama pieni automalli. Alkuperäinen Fiat 500, Fiat Topolino, oli aikanaan yksi maailman pienimmistä autoista. Yleensä Fiat 500 tarkoittaa kuitenkin mallia Fiat 500 Nuova (myös Fiat Bambino), jonka valmistus aloitettiin vuonna 1957.


title: Fiat 500

text: Uutta Dante Giacosan suunnittelemaa mallia mainostettiin halpana ja käytännöllisenä kaupunkiautona. Pienestä koostaan huolimatta Fiat 500 osoittautui erittäin suosituksi autoksi eri puolilla Eurooppaa, ja siitä tuli eräänlainen italialainen kultti-ikoni. Kaiken kaikkiaan autoja myytiin noin 3,6 miljoonaa kappaletta.


title: Fiat 500

text: Fiat 500:n pieni kaksisylinterinen takamoottori oli iskutilavuudeltaan 479 kuutiosenttimetriä, teholtaan 13 hevosvoimaa ja ilmajäähdytetty. Auton pituus oli alle kolme metriä ja huippunopeus 85 km/h. Myöhempien parannusten ansiosta huippunopeus saatiin nostettua 95 kilometriin tunnissa. Fiat 500:n valmistus päättyi vuonna 1975, jolloin sen korvasi seuraaja Fiat 126. Fiat 126 ei ollut kuitenkaan koskaan yhtä suosittu kuin edeltäjänsä.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Teuvan Kulttuuritalo Orrela sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla, Teuvalla.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Tontille rakennettiin alun perin rippikoulutupa vuonna 1899. Laajennus valmistui vuonna 1916, ja talossa pidettiin myös kuntakokoukset ja puolueiden ohjelmat.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Vanha talo purettiin uuden seurakuntatalon tilalta, ja se valmistui kesällä 1924. Rakennuksen suunnitteli Etelä-Pohjanmaan maanviljelysseuran rakennusmestari Frans Rekola. Huonealaltaan 750-neliömetrinen ja 19-huoneinen talo oli kirkollisten tapahtumien pitopaikka, ja sodan aikana kansanhuollon toimisto sijaitsi talon alakerrassa ja yläkerrassa Helsingistä evakuoitu postihallituksen osasto. Talossa toimi myös Räisälän kansanopisto kahteen otteeseen. Vuonna 1941 rakennus oli lavantautiepidemian aikana kulkutautisairaala.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Tontille on rakennettu vuonna 1987 muistomerkki luonnonkivestä JR 58. II pataljoonan muistolle, joka rakennuksessa muodostettiin vuonna 1941.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Teuvan kirkko paloi tammikuussa 1950, ja Orrelan rakennuksesta tuli tilapäinen kirkko lähes neljän vuoden ajaksi. Historian varrella talossa on toiminut myös kansalaisopisto, yhteiskoulu, keskikoulu, ammatillinen kurssikeskus, apukoulu, lukio, kansakoulu sekä kansalaisopisto.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Vuonna 1959 rakennuksen ostanut Teuvan kunta restauroi sen alkuperäiseen kuntoonsa 2000-luvulla vajaan miljoonan euron budjetilla. Osa rahoituksesta tuli Euroopan unionilta.


title: Teuvan Kulttuuritalo Orrela

text: Teuvan Kulttuuritalo Orrela


title: Tyyne Haarla

text: Tyyne Elina Haarla (o.s. Kosunen, 2. marraskuuta 1892 Varkaus – 18. marraskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Haarla valmistui teatterikoulusta 1910 ja oli kiinnitettynä Maaseututeatteriin, Tampereen Teatteriin, Kansan näyttämölle sekä Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän teki yli 130 roolia vuosina 1923–1960.


title: Tyyne Haarla

text: Teatteriuran ohella hän näytteli yli 30 kotimaisessa elokuvassa, mm. "Kurittomassa sukupolvessa" (1937), "Ihmiset suviyössä" -elokuvassa (1948), "Pastori Jussilaisessa" sekä "Punaisessa viivassa". Hänen poikansa Saulo Haarla oli myös näyttelijä. Elokuvassa "Pastori Jussilainen" Haarla näytteli pastorin vaimon Eveliinan äitiä ja elokuvassa "Hilmanpäivät" Vekkulan emäntää.