title: Mujejärven piiri

text: Alue joutui jatkosodan aikana sotatoimialueeksi ja Suomen miehittämäksi 1941-1944. Ontajoen rannalla on Neuvostoliiton sankari Nikolai Varlamovin muistomerkki. Sodan aikana tuhoutuivat Kiimasjärven, Nogeuksen, Lietmajärven, Ontajärven, Androvova Goran, Vanhan Tiiksin, Unusozeron, Mujejärven ja Repolan kylät.


title: Mujejärven piiri

text: Vuonna 1946 aloitettiin Rukajärven metsäteollisuusyhtiön toiminta uudelleen ja 1954 Repolan. Sodan jälkeen rakennettiin Länsi–Karjalan rautatie, joka yhdistyi Länsi-Karjalan teollisuuskeskuksiin. Alettiin perustaa uusia puunjalostustyriksiä: Sukkajärven, Uuden Lentieran, Voloman ja Lietmajärven metsäyhtiöt. Rukajärven metsäteollisuusyhtiön perustalle perustettiin metsäsovhoosi "Rugozerski".


title: Mujejärven piiri

text: Nykyinen Mujejärven piiri perustettiin 30. joulukuuta 1966 Venäjän SFNT:n korkeimman neuvoston puhemiehistön ukaasilla, jolloin siitä tuli Karjalan autonomisen sosialistisen tasavallan uusin piiri.


title: Mujejärven piiri

text: Metsäteollisuusyhtiöitä:


title: Viipurin lääni

text: Viipurin lääni () on entinen Suomen lääni, joka sijaitsi Suomen kaakkoiskulmalla. Vuonna 1937 Viipurin läänin pinta-ala oli 35 768 km², josta maa-ala oli 32 134 km². Asukasluvultaan se oli Suomen suurin lääni; vuonna 1939 siellä oli 620 838 asukasta. Pinta-alaltaan lääni oli Suomen viidenneksi suurin. Läänin pääkaupunki oli Viipuri. Eduskuntavaaleissa Viipurin lääni oli jaettu kahteen vaalipiiriin 1906: Viipurin läänin läntiseen ja Viipurin läänin itäiseen vaalipiiriin.


title: Viipurin lääni

text: Viipurin lääni käsitti Etelä-Karjalan, Karjalankannaksen, Laatokan Karjalan (Keski- ja Raja-Karjalan), Suomenlahden itäiset ulkosaaret ja pääosan Kymenlaaksoa. Viipurin lääni rajoittui lännessä ja pohjoisessa vuoden 1831 lääninuudistuksen jälkeen Uudenmaan, Mikkelin ja Kuopion lääneihin. Ennen uudistusta naapureina olivat Uudenmaan ja Hämeen, Kymenkartanon sekä Savon ja Karjalan läänit. Idässä Viipurin lääni rajoittui autonomian aikana Pietarin ja Aunuksen kuvernementteihin ja Suomen itsenäistymisen ja Neuvostoliiton perustamisen jälkeen Leningradin alueeseen ja Karjalan autonomiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan.


title: Viipurin lääni

text: Viipurin läänin ydinalue kuului 1500-luvulla Viipurin linnalääniin. Vuonna 1634 linnaläänit muutettiin lääneiksi, ja tällöin perustettuun Viipurin ja Savonlinnan lääniin kuului Suomenlahden rannikko Porvoon seudulta Rajajoelle saakka, pääosa nykyistä Etelä-Karjalaa, Karjalankannaksen länsiosa, Itä-Häme ja koko Savo. Venäjä luovutti Ruotsille 1617 Käkisalmen läänin, johon kuului Pohjois-Karjala, Laatokan Karjala, Karjalankannaksen itäosa sekä Parikkalan seutu Etelä-Karjalasta. Vuosina 1721 ja 1743 Viipurin ja Savonlinnan läänin eteläosa sekä Käkisalmen läänin itäosa joutuivat Venäjälle. Näiden läänien jäljelle jääneistä osista muodostettiin ensin Savonlinnan ja Kymenkartanon lääni ja sitten Kymenkartanon ja Savon lääni.


title: Viipurin lääni

text: Venäjälle luovutettuja alueita eli niin sanottua Vanhaa Suomea hallittiin 1721–1744 osana Pietarin kuvernementtiä, mutta 1744 niistä luotiin uusi Viipurin kuvernementti. Suunnitelman hallinnon järjestämisestä oli saanut laatiakseen Turun rauhan jälkeen venäläisten pikkuvihan ajaksi Suomen kenraalikuvernööriksi nimittämä Johan Balthasar von Campenhausen. Kun Vanha Suomi liitettiin vuonna 1812 Suomen autonomiseen suuriruhtinaskuntaan, siitä tehtiin uusi Viipurin lääni. Tämän jälkeen läänin rajoissa ei tapahtunut suuria muutoksia. Suurin muutos oli Savonlinnan ympäristön liittäminen uuteen Mikkelin lääniin vuonna 1831. Lisäksi vuonna 1864 Siestarjoen asetehtaan alue liitettiin Venäjään, pieni osa Valkealaa liitettiin vuonna 1919 uuteen Kuusankosken kuntaan, joka tuli kuulumaan Uudenmaan lääniin, ja Uuden Matkaselän kylä siirrettiin vuonna 1920 Kuopion lääniin kuuluneesta Kiteen kunnasta Ruskealaan kuuluvaksi.


title: Viipurin lääni

text: Vuosina 1940 ja 1944 pääosa Viipurin läänistä luovutettiin Neuvostoliitolle (24 738,8 km², josta maa-ala 22 973,3 km²). Jäljelle jääneistä alueista muodostettiin Kymen lääni vuonna 1945. Suurimman osan alueistaan menettänyt Uukuniemi liitettiin tuolloin Viipurin läänistä Kuopion lääniin. Kolmen vuoden kuluttua vuonna 1948 kunta siirrettiin Kuopion läänistä osaksi Kymen lääniä. Korpiselän kunnan Suomelle jäänyt osa liitettiin silloisessa Kuopion läänissä sijainneeseen Tuupovaaran kuntaan.


title: Viipurin lääni

text: Viipurin lääniin kuului 1930-luvun loppupuoliskolla kuusi kaupunkia (Viipuri, Kotka, Lappeenranta, Käkisalmi, Sortavala ja Hamina), neljä kauppalaa (Kouvola, Lauritsala, Koivisto ja Lahdenpohja) sekä 66 maalaiskuntaa.


title: Tuulimylly

text: Tuulimylly on mylly, jonka käyttö perustuu tuulen energian hyödyntämiseen erityisten pyörivien siivekkeiden avulla.


title: Tuulimylly

text: Persiassa tiedetään käytetyn tuulimyllyjä jo 600-luvulla eaa. Eurooppalaiset ristiretkeilijät toivat todennäköisesti idean Eurooppaan 1100-luvulla, jolloin siellä rakennettiin ensimmäiset myllyt. Parhaiten suhteellisen matalat tuulimyllyt pystyvät hyödyntämään tuulta alavilla rannikkoseuduilla, minkä johdosta eniten tuulimyllyjä rakennettiin Alankomaihin ja Tanskaan. Myös La Manchan tuulimyllyt Espanjassa ovat kuuluisia, sillä ne esiintyvät Cervantesin romaanissa Don Quijote. Yhdysvalloissa kapeita ja melko korkeita tuulimyllyjä on käytetty veden nostamiseen maatilojen käyttöön. Nykyisin perinteisiä tuulimyllyjä käytetään lähinnä vain syrjäisillä seuduilla, ja monista vanhoista tuulimyllyistä on tullut kulttuuriperinnöllisiä kohteita.


title: Tuulimylly

text: Alun perin tuulimyllyjä käytettiin viljan jauhamiseen sekä vedennostoon. Nykyisin niiden tärkeimmäksi käyttötarkoitukseksi on tullut tuulisähkön tuottaminen, ja perinteisistä tuulimyllyistä on kehitetty erityisiä tuulivoimaloita. Erityisen suuri merkitys koko maalle tuulimyllyillä oli Alankomaissa, missä aluksi 43 tuulimyllyllä kuivattiin 27 000 hehtaarin kokoinen alue. Patenttien ummettua vuosikymmenten kuluessa alettiin tuulivoimaa käyttää myös lankkujen sahaamiseen Alankomaissa kahden miehen käsisahan sijasta, mikä moninkertaisti lautojen tuotantokyvyn ja teki mahdolliseksi Alankomaille satojen purjelaivojen rakentamisen sekä siirtomaavallan aseman.


title: Tuulimylly

text: Suomen kunnista Jalasjärvi pitää epävirallisena vertauskuvanaan tuulimyllyä, joita on kaksi Jalasjärven kotiseutumuseossa sekä niiden tapaan valtatie 3:n varrella Jalasjärven kirkonkylän eteläpuolella Aittoomäellä yksi. Kunnassa on myös Hirvijärvellä hyvin kunnostettu tuulimylly. Myös Kainuuta, erityisesti Oulujärven ympäristöä ja Etelä-Lappia on pidetty tuulimyllyseutuina.


title: Tuulimylly

text: Useimmiten tuulimylly on korkeahko rakennus, jonka sisällä on käyttötarkoituksen mukaan vaihteleva koneisto ja ulkopuolella yläosassa siipipari eli neljä siivekettä. Nykyaikaisissa tuulivoimaloissa siipiä on kuitenkin vain kolme, kuten myös tuulivoimaloissa, joissa käytetään tuulimyllyn periaatetta. Siipien lavat kiinnittyvät ns. siipitukkiin ja niissä voi olla tuuliluukut, joilla voidaan säätää lavan ilmanvastusta eli jauhatusnopeutta. Samaa tarkoitusta palvelee siipijarru. Jauhatuksen jälkeen siivet lukitaan kiinni säpeillä.


title: Tuulimylly

text: Ns. jalka- eli varvasmyllyn jalusta eli varvas, johon myllyn ristikkojalka kiinnittyy, on matala. Myllyn pystytukki eli tammi voi olla kuitenkin pitkä, niin että koko myllyn korkeus on useita metrejä. Jos myllyrakennus eli -aitta on kevyt, siivet on joskus tarpeen tukea jalustaan kiinnitetyllä A-pylväällä. Mylly seisoo ja kääntyy tammen varassa eli tuulta vastaan käännetään koko myllyaitta. Isossa jalkamyllyssä on välilattia, jonka yläkerroksessa sijaitsevat voimansiirtolaitteet ja monesti myös jauhinkivet, alakerroksessa taas jauhotorvi ja mahdollinen siipien jarrulaite. Pienissä myllyissä koko koneisto on yhdessä kerroksessa. Jalkamyllyn koneistossa on rautainen vaakasuora siipiakseli, joka pyörittää puisen hammasrattaan kautta pystysuorassa olevaa katkaistun kartion muotoista voimansiirtoratasta eli ns. lyhtyä. Siihen on kiinnitetty myllynkiven silmään menevä rautainen pystyakseli, joka taas pyörittää ns. siiliraudan avulla ylempää myllynkiveä. Jauhettavat jyvät valutetaan kivien väliin laajemmasta jyvätuutista ohuemman putken eli ns. porsaan kautta. Valmiit jauhot valuvat säkkeihin puista jauhotorvea myöten, jonka päässä on suljettava luukku. Jauhatuksen karkeutta säädetään kivien etäisyyden avulla. Esimerkiksi kainuulainen rieskajauho on karkeaa, muu leipäjauho hienompaa ja ohravellin jauho hyvin hienoksi jauhettua. Myllynkiviä joudutaan välillä myös teroittamaan.


title: Tuulimylly

text: Kehittyneemmässä myllyssä vain osa myllyrakennuksesta käännetään tuuleen. Ylimmältä osaltaan käännettäviä tuulimyllyjä on Suomessa kutsuttu harakkamyllyiksi, koska niissä on pitkä häntäpuu, eli ne muistuttavat pyrstöään heiluttavaa kääntyilevää harakkaa. Harakkamyllyn jauhatuslaitteet ovat myllyn alaosassa, koneet ja siivet yläosassa. Kehittynein eli ns. mamsellimylly toimii samalla periaatteella, mutta siinä erikseen liikkuva yläosa on laakeroitu alaosaan, jonka kanssa se muodostaa yhtenäisen ääriviivoiltaan leningin kaltaisen rakennelman. Hollantilaiset myllyt ovat yleensä juuri mamsellityyppisiä. Etelä- ja Lounais-Suomeen sekä Hämeeseen ensin tulleet mamsellimyllyt yleistyivät sisämaassa vasta 1800-luvun lopulla eivätkä koskaan ehtineet Savoon, ennen kuin tullimyllyjen aika oli jo ohi.


title: Tuulimylly

text: Jalka- ja harakkamyllyn tavallinen tehokkuus oli viisi tai kuusi tynnyriä jauhoja vuorokaudessa. Mamsellimyllyt olivat tehokkaampia, niiden tuotto oli vesimyllyjen luokkaa. Tuulimyllyihin oli monesti liitetty pärehöylä, joskus myös lankkusaha ja sarkatamppi. Voima myllyn lisälaitteisiin otettiin yleensä siipiakselilla olevasta ylimääräisestä hammasrattaasta.


title: Jimmy Smith

text: James Oscar ”Jimmy” Smith (8. joulukuuta 1925 – 8. helmikuuta 2005) oli yhdysvaltalainen jazz-muusikko. Tuotannossaan hän soitti Hammond B3-urkuja, ja siitä sekä Hammondien soundeista ylipäätään tulikin hänelle eräänlainen tavaramerkki. Jimmy Smith oli suosionsa huipulla 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Jimmy Smith

text: Jimmy Smith teki paljon yhteistyötä eri muusikoiden kanssa. Hänen tunnetuin yhteistyökumppaninsa oli jazzkitaristi Wes Montgomery.


title: Pohjois-Pirkkala

text: Pohjois-Pirkkala oli maalaiskunta, joka muodostui, kun Pirkkalan pitäjä jaettiin Etelä- ja Pohjois-Pirkkalaan 1. tammikuuta 1922. Seurakunta oli jakautunut kahtia jo 1921. Pohjois-Pirkkala käsitti pitäjää halkoneen Pyhäjärven pohjoispuoliset alueet, kuten Nokian, Siuron ja Pispalan taajamat. Pohjois-Pirkkala oli kuitenkin olemassa vain 15 vuotta, sillä 1. tammikuuta 1937 Tampereen esikaupunkialueena kehittynyt Pispala ympäristöineen liitettiin Tampereen kaupunkiin ja loppuosa Pohjois-Pirkkalasta muodosti kauppalan, joka otti seuraavana vuonna nimekseen Nokia. Etelä-Pirkkalan nimi lyheni samaan aikaan 1938 Pirkkalaksi.


title: Pohjois-Pirkkala

text: Pohjois-Pirkkalan hajotessa 1936 se oli Hämeen läänin toiseksi suurin kunta (vain Tampere edellään). Kunnassa oli yhteensä 22 000 asukasta, joista 13 000 liitettiin Tampereeseen.


title: Pohjois-Pirkkala

text: Pohjois-Pirkkalan huomattavimpia maatiloja olivat Haapaniemen, Maatialan, Nokian, Pitkäniemen ja Viikin kartanot. Maatialan kartanossa aloitti vuonna 1918 toimintansa evankelinen kansanopisto, joka kuitenkin siirtyi Karkkuun jo vuonna 1922.


title: Pohjois-Pirkkala

text: Haapaniemi, Haavisto, Hauroinen, Hyhky, Jyränmaa, Kankaantaka, Kassila, Keho, Kennola, Kohmala, Korvola, Lauttala, Lukkila, Maatiala, Memmola, Nokia, Penttilä, Pispala, Pitkäniemi, Rahola, Taipale, Taivalkunta (Tyhjäperä), Tyrkkölä, Vihola, Viiki, Villilä.


title: Languedoc-Roussillon

text: Languedoc-Roussillon oli Ranskan hallintoalue, jonka muodostivat viisi departementtia: Aude, Gard, Hérault, Lozère ja Pyrénées-Orientales. Alueen hallintopääkaupunki oli Montpellier. Pinta-alaltaan 27 376 km² suuruisella alueella asui vuonna 2012 noin 2 700 266 asukasta. Alue rajoitui etelässä Espanjan ja Andorran rajaan sekä Välimereen (Lionin lahteen). Lisäksi aluetta reunustavat seuraavat hallintoalueet: Provence-Alpes-Côte d'Azur, Rhône-Alpes, Auvergne ja Midi-Pyrénées. Languedoc-Roussillon tunnetaan erityisesti viinialueena. Alueesta muodostettiin tammikuussa 2016 Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénéesin alue.


title: Languedoc-Roussillon

text: Languedoc-Roussillonin eteläosan käsittävä Roussillon kattaa noin 15 % alueen pinta-alasta. Siellä sijaitsevien Pyrenneiden vuoriston korkeimmat huiput alueella ovat Pic Carlit (2 921 m) ja Pic du Canigou (2 784 m). Languedoc käsittää koko muun alueen. Historiallisesti siihen on kuulunut myös Toulouse, sekä osia Midi-Pyrénéésistä ja Auvergnesta. Alueen sisämaassa on Cévennesin vuoristoalue ja sen rannikolla on useita laguuneja. Alueen jokiin kuuluvat muun muassa Gard, Hérault ja Labouiche.


title: Languedoc-Roussillon

text: Languedoc-Roussillonin luonnon puolesta erityisen tärkeä on Cévennesin vuoristoalue. Parc National des Cévennes käsittää muun muassa 89 nisäkäs-, 208 lintu- ja 1824 hyönteislajia. Linnuista alueella esiintyy esimerkiksi hanhi- ja pikkukorppikotka, sekä maakotka. Mufloneja on istutettu alueelle 1950-luvulla. Niitä on noin 1 500–2 000. Harvinaisempiin lajeihin kuuluu muun muassa kreikankilpikonna. Roussillonin alueella tavataan Pyrenneillä harvinaista karhua. Alueella oli kuitenkin vuonna 2008 vain kaksi karhua. Karhukannan elvyttämiseksi niitä on tuotu ja istutettu Sloveniasta.


title: Languedoc-Roussillon

text: Languedoc-Roussillonin alueella on ollut ihmisasutusta jo kauan. Tautavelista Perpiganin läheltä on löydetty niin sanottu Tautavelin mies, joka on ajoitettu kuolleeksi 450 000 vuotta sitten. Tautavelin mies kuuluu Euroopan vanhimpiin ihmisten suvun jäännöksiin. 90 000–40 000 vuotta eaa. alueen rannikon asuttivat neandertalinihmiset. He puolestaan tekivät näihin päiviin säilyneitä luolamaalauksia, joita on esimerkiksi Grotte de Niauxissa. Esihistorian aikana alueelle pystytettiin myös menhireitä. Kun niitä pystytettiin noin 4 000 vuotta sitten ilmaston lämpeneminen oli mahdollistanut esimerkiksi maatalouden.


title: Languedoc-Roussillon

text: Kreikkalaiset Fokaiasta perustivat Agathé Tychén eli Agden siirtokunnan noin 560 eaa. ja perustivat sittemmin alueelle myös useita muita siirtokuntia. Kreikkalaiset toivat alueelle muun muassa oliivit ja viiniköynnökset. Paikalliset asukkaat kopioivat kreikkalaisten rakennustapaa ja alkoivat rakentaa helposti puolustettavia asemia mäkien päälle. Toisen puunilaissodan aikaan Hannibalin joukot kulkivat Languedocin läpi. Roomalaiset valloittivat koko alueen vuoteen 122 eaa. mennessä ja rakensivat sen Roomaan yhdistäneen Via Domitian. Sittemmin roomalaisten merkittävin tukikohta alueella, Narbone, perustettiin vuonna 118 eaa. Siitä tuli myöhemmin Gallia Narbonensisin provinssin pääkaupunki. Gallia Narbonensis jaettiin 284 jaa. kahteen osaan, joista nykyisen Languedoc-Roussillonin käsittäneen nimenä pysyi Narbonensis ja toisesta tuli Provicia Viennoise eli Provence.


title: Languedoc-Roussillon

text: Kansainvaellusten aikaan Languedoc-Roussillonin alue joutui useiden eri alueelle tulleiden heimojen valtaan. Ensimmäiset olivat vandaalit ja heistä seurasivat länsigootit. Länsigootit tekivät Toulousesta eli tuolloisesta Tolosasta aluetta hallinneen pääkaupunkinsa vuodesta 419–507. 700-luvulla alueelle hyökkäsivät saraseenit, jotka valtasivat Narbonnen ja Carcassonen. Frankkien kuningas Pipin Pieni valloitti saraseeneilta Narbonnen vuonna 759 ja Toulousen vuonna 767. Kaarle Suuri puolestaan hyökkäsi Iberiaan asti ja valloitti myös nykyisen Roussillonin alueen. Kaarle Suuren kuoleman jälkeen alueella ottivat vallan Barcelonan, Toulousen ja Roussillonin kreivit. Paavin legaatti Pierre de Castelnaun murhan jälkeen paavi Innocentius III julisti ristiretken paikallisia kataareja vastaan vuonna 1208. Ristiretki oli erittäin verinen ja esimerkiksi Béziersissä ristiretkeläiset tappoivat 20 000 kaupungin asukasta. Ristiretkeläiset voittivat Toulousen kreivi Raimund VI:n Muretin taistelussa vuonna 1213, mutta kärsivät tappion Toulousen taistelussa vuonna 1217. Kataarien vaino jatkui kuitenkin alueen Ranskaan liittämiseen asti vuoteen 1271. Roussillonin alue oli puolestaan liitetty Aragoniaan vuonna 1172. 1230-luvulta 1400-luvulle Languedocin alueella teki suurta tuhoa satavuotinen sota, sekä musta surma.


title: Languedoc-Roussillon

text: Uskonpuhdistus levisi Euroopassa 1530-luvulla ja Nîmesistä tuli yksi protestanttien tärkeimmistä tukokohdista Ranskassa. Katolilaisten ja protestanttien välille syttyi niin sanottu uskonsota. Protestanteille taattiin lopulta monia oikeuksia 1500-luvun lopussa, mutta heidän vainonsa alkoi uudelleen kuningas Louis XIV:n kaudella vuodesta 1685. 1700-luvun alussa Ranskassa oli jäljellä enää hyvin vähän protestantteja. 1640-luvulla Roussillonin alueella syttyi kapinoita Kastilialaisia hallitsijoita vastaan ja vuonna 1659 solmitulla Pyreneiden rauhansopimuksella alue siirtyi Ranskalle. Ranskan vallankumouksen myötä vuonna 1789 alue menetti oman parlamenttinsa ja se jaettiin departementeiksi. Vuonna 1850 iskenyt silkkimatoepidemia koetteli aluetta ja vielä suurempi tuho iski kun viinikirva iski alueelle. Viljelijöiden menetykset johtivat mellakoihin vuonna 1907.


title: Languedoc-Roussillon

text: Espanjan sisällissodan johdosta Roussillonin alueelle tuli suuri määrä pakolaisia ja toisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1939 ja Ranskan kukistuttua seuraavana vuonna alueesta tuli osa niin sanottua Vichyn Ranskaa. Sekin vallattiin kuitenkin vuonna 1942. Alueen vastarintaliike oli hyvin voimakas Languedoc-Roussillonin alueella. Algerian sodan jälkeen alueelle tuli pakolaisina Algerian entisiä ranskalaisia siirtolaisia. 1970-luvulla viininviljelijöiden ja poliisin välillä oli yhteenottoja ja viininviljelijät perustivat väkivaltaisen järjestön nimeltä "Comité Régional d'Action Viticole".


title: Languedoc-Roussillon

text: Languedoc-Roussillonin perinteisistä elinkeinoista viinin- ja hedelmien viljely, sekä kalastus ovat edelleen elinvoimaisia. Sitä vastoin esimerkiksi silkin- ja raudantuotanto ovat taantuneet. Port Vendres on välimeren kolmanneksi suurin hedelmä- ja toiseksi suuriin sardiinisatama. Vuonna 2007 sen kautta kulki 295 000 tonnia hedelmiä ja 2 975 tonnia sardiineja. Myös turismi on tärkeä tulonlähde. Vuosittain alueella käy noin 10 miljoonaa ranskalaista ja noin 5 miljoonaa ulkomaista turistia. Yhteensä tämä tekee noin 8 % Rasnkan turisteista. KPMG:n arvion mukaan Montpellier oli Euroopan halvin kaupunki vuonna 2006. Vuonna 2009 alueen bruttokansantuote oli 1 871 532 miljoonaa euroa, mikä teki henkilöä kohden 29 897 euroa. Arviolta joka kymmenes maailmalla juotu viinipullo on tuotettu Languedoc-Roussillonin alueella. Viiniviljelmät kattavan alueen pinta-alasta noin 740 300 eekeriä.


title: Pjotr Bolotnikov

text: Pjotr Grigorjevitš Bolotnikov (, 8. maaliskuuta 1930 Zinovkino, Mordvien autonominen alue, Venäjän SFNT – 20. joulukuuta 2013) oli neuvostoliittolainen kestävyysjuoksija, olympiavoittaja ja Euroopan mestari. Bolotnikov oli etniseltä taustaltaan ersäläinen.


title: Pjotr Bolotnikov

text: Bolotnikov aloitti urheilun 20-vuotiaana puna-armeijassa. Hän voitti ensimmäisen Neuvostoliiton mestaruutensa 10 000 metrillä vuonna 1957, ja hänestä tuli Neuvostoliiton kaksoismestari 5 000 metrillä ja 10 000 metrillä vuosina 1958–1962. Hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden 10 000 metrillä vuonna 1964 ja maastojuoksumestaruuden vuonna 1958. Bolotnikov osallistui Melbournen kesäolympialaisiin 1956 ollen 5 000 metrillä yhdeksäs ja 10 000 metrillä 16:s. Rooman kesäolympialaisissa 1960 Bolotnikov karkasi muilta 10 000 metrin loppukilpailussa 700 metriä ennen maalia ja voitti olympiakultaa ajalla 28.32,2 . Hän voitti ennakkosuosikit Hans Grodotzkin Itä-Saksasta ja Murray Halbergin Uudesta-Seelannista.


title: Pjotr Bolotnikov

text: Bolotnikov juoksi 10 000 metrin maailmanennätyksen 28.18,8 lokakuussa 1960 Kiovassa ja paransi sitä aikaan 28.18,2 elokuussa 1962 Moskovassa. Hän voitti Euroopan mestaruuden 10 000 metrillä ajalla 28.54,0 (eroa hopeamitalistiin 7,6 sekuntia) ja sai pronssimitalin 5 000 metrillä ajalla 14.02,6 Belgradissa 1962. Hän osallistui kolmansiin kesäolympialaisiinsa Tokiossa 1964 ollen 10 000 metrillä 25:s. Bolotnikov lopetti urheilu-uransa vuonna 1965.


title: Pjotr Bolotnikov

text: Bolotnikov kuoli 20. joulukuuta 2013, 83-vuotiaana.


title: Riimukivi

text: Riimukivet ovat rautakaudelta ja varhaiskeskiajalta peräisin olevia kivipaasia, joissa on skandinaavisella kielellä tehtyä riimukirjoitusta. Useissa riimukivissä on myös kuvia, kuten eläinaiheista koristelua. Riimukiviä esiintyy Skandinaviassa. Pari yksittäistä löytöä tunnetaan muualtakin Euroopasta viikinkien jättäminä jälkinä.


title: Riimukivi

text: Riimukivien pystyttäminen on luultavasti saanut alkunsa kuolleiden muistoksi pystytetyistä kivipaasista. Myös suurin osa riimukivistä on vainajien muistokiviä.


title: Riimukivi

text: Vanhimmat riimukivet ovat kansainvaellusaikaisia, mutta riimukivien pystytys yleistyi viikinkiajalla. Riimukiviä on löytynyt yli 3 000, suurin osa Ruotsin alueelta. Yleisintä riimukivien pystytys oli Keski-Ruotsissa 1000-luvulla. Tämän vaiheen riimukivissä on usein kristillisiä tunnuksia ja lauseita.


title: Riimukivi

text: Ruotsalainen tutkija Marco Bianchi on väitöskirjassaan osoittanut, että viikinkien riimukivien riimuilla ei aina ollut sisältöä vaan niitä kirjoiteltiin myös todisteeksi kirjoittajansa kirjoitustaidosta, vaikka sitä ei olisi ollutkaan. Kristinuskon vallatessa alaa kirjoitustaitoa alettiin pitää tärkeänä, minkä on päätelty olevan syynä sisällyksettömien riimujen kirjoittamiseen.


title: Riimukivi

text: Suomesta on löydetty yksi aidoksi katsottu riimukiven katkelma Dragsfjärdin saaristosta. 24 kg painava riimukiven kappale löydettiin vuonna 1997. Kappaleessa on yhteensä 15 riimua kahdessa rivissä. Jotunista hiekkakiveä oleva lohkare makasi rantavedessä, madaltuneeseen luonnonsatamaan johtavan salmen suussa. On esitetty, että kivi on voinut joutua paikalle purjealuksen painolastina.


title: Riimukivi

text: Pohjanmaalta Vöyristä on löydetty kallioon kaiverrettuja riimukirjoituksia, mutta vuonna 1986 julkaistu työstöjälkitutkimus viittaa siihen, että ne ovat 1900-luvulla tehtyjä väärennöksiä. Museoviraston rekisteriportaalin mukaan Träskishällorin riimukirjoitus on ”enintään ehkä 100–200 vuoden ikäinen”. Kahden muun Vöyrin riimukirjoituksen ajoitukseen rekisteriportaali ei ota selkeää kantaa, mutta niidenkään myöhäistä alkuperää ei torjuta..


title: Riimukivi

text: Kolmessa ruotsalaisessa riimukivessä (GS 13, U 582, G 319) on viittaus Suomeen. Niissä kerrotaan, että vainaja on saanut surmansa Suomeen tehdyllä retkellä. Yleensä kyseessä olivat ryöstöretket. Muita mahdollisia riimukiviä jotka viittaavat Suomeen ovat Sigsteinn-nimiselle henkilölle pystytetty U 180, jossa tapahtumapaikaksi kuvataan "Véborg," mikä voi viitata Viipuriin. Toisaalta se voi myös viitata Tanskassa sijaitsevaan Viborgiin. Riimukivi U 518 viittaa Erik Braten mukaan mahdollisesti Saloon.


title: Apinanleipäpuu

text: Apinanleipäpuu ("Adansonia digitata"), jota kutsutaan myös nimillä "baobab" ja "baobabpuu", on Australiassa ja alkuperäisenä Afrikassa kasvava puu.


title: Apinanleipäpuu

text: Apinanleipäpuut ovat 5–25 metriä korkeita, mutta hyvin paksuja: rungon läpimitta voi olla jopa 7 metriä. Se haarautuu oksistossa tiheästi. Ohuimmat oksat voivat olla läpimitaltaan vain 1. millimetrin. Apinanleipäpuu varastoi vettä, ja sen tilavuudesta 70–80% täytyy olla vettä, jotta se pysyisi pystyssä. Ne voivat myös kuolla, jos kukinta-aikaan on liian kuivaa. Apinanleipäpuussa ei ole kasvurenkaita, joten puuyksilön ikää ei voi määrittää. Vanhimpien yksilöiden iäksi on kuitenkin arvioitu jopa 5 000 vuotta. Nykyään vanhimmat yksilöt ovat noin 2 500-vuotiaita. Puuta viljellään muun muassa Australiassa ja Etelä-Afrikassa. Etelä-Afrikassa kasvaa puu, jonka rungon ympärysmitta on jopa 45 metriä ja jonka iäksi on arvioitu 6 000 vuotta.


title: Apinanleipäpuu

text: Puun hedelmät ovat syötäviä ja erittäin herkullisia. Ne sisältävät monia arvokkaita ravintoaineita. Esimerkiksi C-vitamiinia niissä on kuusi kertaa niin paljon kuin appelsiinissa. Sadassa grammassa apinanleipäpuun hedelmiä on 300 milligrammaa kalsiumia ja 45 grammaa ravintokuituja. Euroopan unionissa apinanleipäpuu on hyväksytty elintarvikkeeksi uuselintarvikemenettelyn kautta.


title: Joutsenkaula

text: Joutsenkaula voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Thomas Muster

text: Thomas Muster (s. 2. lokakuuta 1967) on itävaltalainen tennispelaaja. Kun hän oli uransa huipulla, häntä kutsuttiin "massakenttien kuninkaaksi".


title: Thomas Muster

text: Muster aloitti ammattilaisuransa vuonna 1985 ja otti ensimmäisen turnausvoittonsa ATP-kiertueella seuraavana vuonna Hilversumissa. Hän voitti massakentällä pelatun turnauksen finaalissa sveitsiläisen Jakob Hlasekin suoraan kolmessa erässä.


title: Thomas Muster

text: Vuonna 1988 Muster eteni kuudessa turnauksessa loppuotteluun saakka ja voitti niistä neljä. Hän nousi syyskuussa 1988 ensimmäistä kertaa kahdenkymmenen parhaan pelaajan joukkoon kaksinpelin maailmanlistalla. Vuoden 1989 alussa hänestä tuli ensimmäinen itävaltalainen, joka on edennyt Australian avointen välieriin, ja pian sen jälkeen ensimmäinen itävaltalainen miesten maailmanlistan kymmenen parhaan joukossa. Saman vuoden maaliskuussa hän eteni Key Biscaynessa Floridassa pelatun Lipton International Players Championshipsin (nykyään Miami Masters) loppuotteluun voitettuaan välierissä ranskalaisen Yannick Noahin. Hän olisi kohdannut loppuottelussa maailmanlistan ykköspelaajan Ivan Lendlin, mutta vain tunteja välierävoittonsa jälkeen Muster joutui rattijuopon uhriksi ja hänen vasemman polvensa nivelsiteet katkesivat. Hänet lennätettiin Wieniin leikkausta varten ja hänen kuntoutumiseensa takaisin pelikuntoon meni kuusi kuukautta.


title: Thomas Muster

text: Muster palasi huipulle vuonna 1990, jolloin hän voitti neljä turnausta, kolme massakentillä pelattua ja yhden kovalla kentällä pelatun. Hän pelasi myös kolmen muun turnauksen loppuottelussa ja eteni Ranskan avointen välieriin. Hän myös auttoi Itävaltaa etenemään Davis Cupin välieriin, joissa se hävisi Yhdysvalloille 3–2. Hän ansaitsi saavutuksillaan ATP:n palkinnon "Comeback Player of the Year".


title: Thomas Muster

text: Vuonna 1991 Muster voitti kaksi turnausta ja vuonna 1992 kolme. Nämä kaikki turnaukset pelattiin massakentällä. Vuonna 1993 Muster selviytyi yhdeksän turnauksen loppuotteluun, joista hän voitti seitsemän. Hän oli tuona vuonna ATP-kiertueen paras pelaaja massakentällä voitettuaan 55 ottelua 65:stä alustalla pelaamastaan ottelusta.


title: Thomas Muster

text: Vuonna 1994 Muster voitti kolme massakenttäturnausta lisää. Hän myös pelasi vuoden pisimmän tenniksen ammattilaisottelun, kun hän kohtasi Michael Stichin Davis Cupin ensimmäisellä kierroksella. Muster voitti Stichin viisieräisessä ottelussa, jonka viimeinen erä päättyi lukemiin 12–10. Ottelu kesti 5 tuntia ja 25 minuuttia.


title: Thomas Muster

text: Vuosi 1995 oli Musterin uran paras. Hän pelasi 14 turnauksen loppuottelussa ja voitti niistä 12. Hän voitti helmikuun ja kesäkuun välisenä aikana 40 peräkkäistä ottelua massakentällä, mikä oli pisin voittoputki alustalla sitten Björn Borgin 44 peräkkäisen massakenttävoiton vuosina 1977–1979. Saman vuoden Ranskan avoimissa hän otti ensimmäisen ja ainoan Grand Slam -turnauksen voittonsa lyötyään loppuottelussa turnauksen entisen voittajan Michael Changin suoraan kolmessa erässä luvuin 7–5, 6–2, 6–4. Muster oli selvästi paras massakenttäpelaaja tuona vuonna voitettuaan 65 alustalla pelaamaansa ottelua ja hävittyään vain kaksi.


title: Thomas Muster

text: Vuonna 1996 Musterin hyvät otteet massakentillä jatkuivat, kun hän voitti seitsemän turnausta ja voitti 43 ottelua 46:sta alustalla pelaamastaan ottelusta. Hänen massakentillä pelattujen otteluidensa voittotilasto vuosina 1995–1996 oli 111–5, mikä on paras tulos massakentällä tenniksen avoimen aikakauden aikana (vuoden 1968 jälkeen). Saman vuoden helmikuussa Muster piti hallussaan maailmanlistan kärkisijaa yhden viikon ja uudelleen maalis-huhtikuussa viisi viikkoa.


title: Thomas Muster

text: Seuraavana vuonna Muster saavutti parhaan tuloksensa kovalla alustalla voitettuaan alustalla kaksi turnausta ja voittotilasto näytti lukemia 29–8. Sen sijaan massakentällä hän pelasi heikoimmin vuosiin. Vuonna 1998 hän pelasi viimeistä kertaa huipputason turnauksen loppuottelussa. Hän lopetti ammattilaisuransa vuonna 1999. Muster voitti urallaan 44 huipputason turnausta kaksinpelissä ja yhden nelinpelissä (Barissa vuonna 1988 parinaan Claudio Panatta).


title: Thomas Muster

text: Oman ammattilaisuransa jälkeen Muster toimi vuosina 2004–2006 Itävallan Davis Cup -joukkueen kapteenina. Kesällä 2010 hän teki paluun pelaajana, kun hänet kutsuttiin villillä kortilla Braunschweigissa pelattavaan haastajatason turnaukseen. Tätä ennen hän oli pelannut ammattilaisuransa jälkeen senioripelaajien ATP Champions Tourilla. Paluunsa jälkeen hän on voittanut vain kaksi ottelua.


title: Thomas Muster

text:
Muster avioitui vuonna 2000 televisiojuontaja Jo Beth Taylorin kanssa ja muutti vaimonsa kotimaahan Australiaan. Heillä on yksi yhteinen lapsi, poika Christian. Muster ja Taylor erosivat vuonna 2005 ja hän palasi Itävaltaan.
Paitsi tennispelaajana, Muster on toiminut myös yrittäjänä. Hänellä on muun muassa oma vaatemerkki.


title: Karpaatit

text: Karpaatit ovat vuoristo Itä-Euroopassa Tšekin, Slovakian, Puolan, Ukrainan ja Romanian alueella. Karpaattien pituus on noin 1 500 km ja korkein kohta Slovakiassa sijaitseva Gerlachovský štít (2 655 m). Karpaatit muodostuivat noin 30 miljoonaa vuotta sitten.


title: Karpaatit

text: Karpaatit tunnettiin tällä nimellään jo antiikin aikana, ja ne mainitaan sekä kreikkalaisissa että roomalaisissa kirjoituksissa. Jotkut arvelevat nimen tulevan eräästä nykyisen Romanian vuorilla roomalaisaikaan asuneesta daakialaisesta heimosta, mutta voi olla, että heimo oli päinvastoin saanut nimensä vuoriston mukaan. On myös esitetty, että nimi periytyisi jostakin indoeurooppalaisen kantakielen vuoriin tai kiviin liittyvästä sanasta.


title: Karpaatit

text: Antiikin kreikassa Karpaatit olivat "ó Karpátes oros", latinassa "Carpates montes" tai lyhyemmin "Carpatae". Rooman valtakuntaan kuulumattomia Itä-Karpaatteja saatettiin sarmaattien kansan mukaan kutsua myös nimellä "Montes Sarmatici". Kaikissa nykykielissä käytetään jotakin termin "Carpatae" johdannaista.


title: Karpaatit

text: Lännessä Karpaattien vuoristo alkaa Itävallan puolelta läheltä Wieniä, jossa sen erottaa Alpeista vain Tonavan laakso. Tšekinmaalla vuoristo tuskin erottuu Tšekin läntisistä reunavuorista. Slovakian pääkaupungin Bratislavan kohdalla Alpit ja Karpaatit lähestulkoon kohtaavat. Suurin osa Slovakiasta kuuluu Karpaattien alueeseen, korkeimmillaan Länsi-Karpaatit ovat Puolan ja Slovakian rajaseuduilla. Täällä olevasta alueesta käytetään nimitystä Korkea Tatra, johon myös Gerlachovský štít kuuluu.


title: Karpaatit

text: Slovakian ja Puolan itäosassa olevalla matalalla alueella kulkee Itä- ja Länsi-Karpaattien rajalinja. Idempänä, Ukrainan länsiosassa, Karpaattien vuorijono on alle 100 km leveä, ja se erottaa Rutenian (Karpato-Ukrainan) muusta Ukrainasta. Itä-Karpaatit jatkuvat leveämpinä etelään, Romanian keskiosaan, ja jättävät Moldavian itäpuolelleen. Karpaattien toinen korkea alue kuuluu Etelä-Karpaatteihin ("Transilvanian Alpit"), jotka kulkevat itä–länsi-suunnassa Romanian poikki muodostaen Valakian pohjoisrajan, ja päättyvät ennen Tonavaa. Täällä korkein huippu on Vârful Moldoveanu (2 544 m).


title: Karpaatit

text: Romanian luoteinen osa lasketaan joskus myös Karpaatteihin. Aivan maan länsiosassa ovat melko matalat Romanian Länsi-Karpaatit, ja näiden keskellä on Transilvanian ylätasanko. Karpaatit ympäröivät Unkarin alankoa (Pannonian tasanko) sekä itä- että pohjoispuolelta, Unkarissa onkin vain pieni osa Länsi-Karpaateista. Tasangot ympäröivät Karpaatteja myös pohjois-, itä- ja kaakkoispuolelta. Etelässä Karpaattien saatetaan joskus sanoa jatkuvan myös Tonavan ylitse Serbian puolelle. Tonava laskee Unkarin alangolta kapean Rautaportti-nimellä tunnetun laakson läpi, ja sen eteläpuolella olevia ylänköalueita voidaan kutsua Serbian Etelä-Karpaateiksi. Normaalisti näin ei kuitenkaan tehdä, vaan Serbian vuoristot lasketaan kuuluvaksi "Stara Planinaan" eli Balkanin vuoriin.


title: Karpaatit

text: Varsinainen Karpaattien vuoristo on koko matkaltaan noin 100–300 km leveä, kaikkein leveimmillään se on Slovakian ja Puolan läntisillä raja-alueilla. Näin se tekee karkeasti ottaen puoliympyrän, joka sulkee sisäänsä koko Unkarin, Slovakian eteläosat, Ukrainan Rutenian ja koko Romanian Transilvanian alueen. Lisäksi Romaniassa olevia Etelä-Karpaatteja ei aina pidetä Karpaattien osana, vaan niitä kutsutaan nimellä Transilvanian Alpit. Tämän määritelmän mukaan Karpaattien vuoristo ulottuu siten puolikaaren muotoisena Tšekin itäosista aina keskelle Romaniaa.


title: Karpaatit

text: Vaikka Karpaatteja nimitetäänkin vuorijonoksi, eivät ne muodosta yhtenäistä linjaa, vaan koostuvat useista erillisistä, hieman korkeammista alueista. Ne ovat Alppien jälkeen pinta-alaltaan Keski-Euroopan toiseksi suurin vuoristo, mutta niiden korkeimmatkin huiput ovat vain kahden ja puolen kilometrin korkuisia, siis selvästi Alppeja matalampia. Karpaateilla ei ole jäätiköitä, ja jopa korkeimmiltakin alueilta lumi sulaa kesällä. Vuoriston luonto muistuttaakin siis paljon Alppilaaksojen luontoa. Toisaalta vaikka Karpaatit siis ovatkin vain keskikokoinen vuoristo, muodostavat ne kuitenkin selvän eron niitä ympäröiviin tasankoalueisiin.


title: Libération

text: Libération on vasemmistolainen ranskalainen sanomalehti. Lehteä kutsutaan myös lempinimellä Libé. Sen pääomistajat ovat liikemies Edouard de Rothschild ja kiinteistöyrittäjä Bruno Ledoux.


title: Libération

text: Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 18. huhtikuuta 1973. Lehden perustivat Jean-Paul Sartre, Serge July, Philippe Gavi, Bernard Lallement ja Jean-Claude Vernier. Lehti perustettiin vuoden 1968 opiskelijoiden protestiliikkeen ja työläisten lakkojen aiheuttamien levottomuuksien jälkimainingeissa. Lehden mottona oli "Peuple prend la parole et garde là - Kansa ottaa puheenvuoron ja valvoo sitä".


title: Libération

text: Aluksi lehdessä oli vallalla periaate, jonka mukaan lehden jokainen työntekijä työnkuvasta riippumatta sai saman palkan ja se toimisi ilman ulkoista rahoitusta.


title: Libération

text: Helmikuussa 1981 useiden keskeytyksiin johtaneiden kriisien jälkeen "Libération" lakkasi ilmestymästä. Samana vuonna 13. toukokuuta se alkoi ilmestyä uudelleen. Tällöin lehden alkuperäisistä periaatteista luovuttiin sallimalla mainosten julkaiseminen ja ulkoiset sijoitukset.


title: Libération

text: Toimitukselliselta linjaltaan "Libération" säilyi vasemmistolaisena tukematta kuitenkaan mitään puoluetta 2000-luvun alkupuolelle saakka. Sanomalehti itse on kuvaillut linjaansa radikaaliksi ja edistykselliseksi vallan vahtikoiraksi, ja se tunnettiin rasisminvastaisuutta, feminismiä ja työläisten oikeuksia tukevasta linjastaan. Lehti salli myös vastakkaisten näkökantojen esittämisen mielipidesivuillaan. Sillä oli myös vaihtoehtoisia näkökantoja kulttuurin ja yhteiskunnallisten asioiden saroilla.


title: Libération

text: Lehden levikki on laskenut voimakkaasti, ja vuonna 2013 se oli 105 813, ja se on kolmen suurimman ranskalaisen sanomalehden joukossa. "Libération" avasi ensimmäisenä ranskalaisena sanomalehtenä internetsivut. Lehden toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja on Serge July. Hänen aikanaan lehden on arvosteltu unohtaneen alkuperäiset periaatteensa.


title: Libération

text: Päätoimittaja Nicolas Demorand erosi helmikuussa 2014 vastalauseena omistajien lehdelle asettamalle uudelle linjalle. Omistajat haluavat tehdä lehdestä kulttuurikeskuksen, jossa olisi kahvila ja tv-studio. Se tukisi pieniä kasvuyrityksiä, ja siinä hyödynnettäisiin lehden vasemmistolaista brändiä.


title: Tuomo Ylipulli

text: Tuomo Sakari Ylipulli (s. 3. maaliskuuta 1965, Rovaniemi) on entinen mäkihyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Tuomo Ylipulli

text: Ylipulli voitti maailmanmestaruuden mäkihypyn joukkuekilpailussa Seefeldissä 1985 ja Oberstdorfissa 1987. Olympiakultaa hän voitti joukkuekilpailussa Calgaryssa 1988. Hänen parhaat henkilökohtaiset arvokisasaavutuksensa olivat lentomäen MM-kilpailujen viides sija 1986 ja seitsemäs sija 1985 sekä seitsemäs sija normaalimäessä ja kymmenes sija suurmäessä Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987.


title: Tuomo Ylipulli

text: Keski-Euroopan mäkiviikolla Ylipulli voitti Bischofshofenin osakilpailun 1987. Se jäi hänen ainoaksi maailmancupin osakilpailuvoitokseen.


title: Tuomo Ylipulli

text: Seuratasolla Ylipulli on edustanut Ounasvaaran Hiihtoseuraa.


title: Tuomo Ylipulli

text: Ylipulli saavutti nuorten MM-kilpailujen mäkihypyssä pronssia Kuopiossa 1983. Samana talvena hän saavutti suurmäen SM-kilpailussa pronssia. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän kilpaili ensimmäisen kerran talvella 1983–1984 mutta parhaaksi sijoitukseksi tuli Garmisch-Partenkirchenin 36. sija. Oberstdorfin lentomäen maailmancupkilpailuissa maaliskuussa 1984 hän sijoittui 12:nneksi ja seitsemänneksi. Mäkiviikolla 1984–1985 hän oli parhaimmillaan viidestoista Oberstdorfissa. Seefeldin MM-kilpailuissa 1985 hän sijoittui suurmäessä 25:nneksi ja normaalimäessä 36:nneksi ja kuului joukkuemäessä Suomen MM-kultaa voittaneeseen joukkueeseen vaikka olikin Suomen neljästä hyppääjästä molemmilla kierroksilla heikoin, jolloin hänen hyppyjään ei laskettu mukaan lopputuloksiin. Helmikuussa 1985 hän sijoittui ensi kertaa maailmancupissa palkintosijoille ollessaan Sapporossa kolmas. Lentomäen MM-kilpailuissa maaliskuussa 1985 Ylipulli sijoittui seitsemänneksi Matti Nykäsen hypätessä maailmanmestariksi.


title: Tuomo Ylipulli

text: Helmikuussa 1986 Ylipulli hyppäsi Vikersundin lentomäessä käydyissä maailmancupin osakilpailuissa seitsemänneksi ja kahdeksanneksi. Itävallan Kulmissa käydyissä lentomäen MM-kilpailuissa hän oli toiseksi parhaana suomalaisena viides. Keski-Euroopan mäkiviikolla 1986–1987 Ylipulli oli kolmessa ensimmäisessä osakilpailussa sijoilla 28, 31 ja 16 mutta Bischofshofenissa hän voitti yhden kierroksen mittaiseksi huonon sään vuoksi kutistuneen kilpailun. Mäkiviikon kokonaispisteissä hän oli parhaana suomalaisena kolmastoista. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 Ylipulli sijoittui suurmäessä kymmenenneksi ja normaalimäessä seitsemänneksi. Jälkimmäisessä hän oli ensimmäisen kierroksen jälkeen neljäntenä 89 metrin hypyllään mutta toisen kierroksen 85,5-metrinen pudotti häntä tuloslistalla hieman. Joukkuemäessä hän voitti kultaa yhdessä Matti Nykäsen, Ari-Pekka Nikkolan ja Pekka Suorsan kanssa ja oli molemmilla kierroksilla kolmanneksi paras suomalainen. Salpausselän Kisojen maailmancupiin kuuluvassa normaalimäen kilpailussa Ylipulli sijoittui kolmanneksi. Maailmancupin loppupisteissä hän oli viidestoista. Vuoden 1987 SM-kilpailuissa hän voitti joukkuemäessä kultaa ja saavutti normaalimäessä hopeaa.


title: Tuomo Ylipulli

text: Keski-Euroopan mäkiviikolla 1987–1988 Ylipulli saavutti osakilpailuissa sijat 9, 16, 17 ja 21 ja sijoittui yhteispisteissä toiseksi parhaana suomalaisena yhdeksänneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 Ylipulli osallistui vain joukkuemäen kilpailuun, jossa hän voitti kultaa Matti Nykäsen, Jari Puikkosen ja Ari-Pekka Nikkolan kanssa. Viimeisen maailmancupin kilpailunsa Ylipulli hyppäsi maaliskuussa 1988 Lahdessa ja sijoittui suurmäessä yhdeksänneksi. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli neljänneksi parhaana suomalaisena 26:s. Lentomäen MM-kilpailuissa Oberstdorfissa Ylipulli sijoittui 37:nneksi. Talven 1988 SM-kilpailuissa hän saavutti pronssia suurmäessä.


title: Univormu

text: Univormu, aiemmin uniformu, myös sotilaspuku, virkapuku tai virka-asu (latinan sanasta "yksi muoto") on esimerkiksi sotilaan yhdenmukainen puku. Alun perin univormu tarkoitti sotilasyksikön yhdenmukaista vaatetusta ja aseistusta. Myös muiden, yleensä valtion palveluksessa olevien, ammattikuntien edustajien yhdenmukaisia virkapukuja voidaan kutsua univormuiksi, esimerkiksi poliiseilla, junan konduktööreillä tai monien yritysten edustajilla. Myös koulupuvut ovat univormuja. 1800-luvulla suomalaisten ylioppilaiden keskuudessa levisi tavoite saada univormujen käyttö pakolliseksi opiskelijoiden keskuudessa valvonnan ja tavallisesta kansasta erottamisen helpottamiseksi. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin liian kalliin hintatason vuoksi.


title: Univormu

text: Univormu on yleensä merkki järjestäytyneestä armeijasta. Univormun erilaisella värityksellä tai kuvioinnilla voidaan armeijakunnissa myös erotella eri aselajeihin tai joukko-osastoihin kuuluvat toisistaan. Univormujen käyttö ei ole uusi nykyajan keksintö, vaan jo kurinalaiset roomalaiset käyttivät univormuja; keskiajalla taas sotilaiden varustus oli vaihtelevaa.


title: Univormu

text: Sotilaspuku ja virkapuku ovat Pääesikunnan vahvistamia, määrätyn kuosisia, laatuisia ja värisiä asukokonaisuuksia niihin liittyvine merkkeineen ja tunnuksineen. Sotilaspuku muodostetaan yhdistelemällä sotilaspukineita, merkkejä ja tunnuksia. Sotilaspukineella tarkoitetaan sotilashenkilökunnalle vahvistettua, määrätyn kuosista, laatuista ja väristä asustetta ja varustetta. Puolustusvoimissa käytettävät sotilaspuvut, niiden kuosit, värit ja kokoonpanot määrää Pääesikunta. Sotilaspuvuissa saa käyttää vain niiden kokoonpanoihin kuuluvia sotilaspukineita sekä erikseen vahvistettuja merkkejä ja tunnuksia.


title: Univormu

text: Ilman merkkejä ja tunnuksia maastopuku on pelkkä suojavaatetus eli kyseessä ei tällöin ole sotilaspuku. Käytettäessä pukua suojavaatetuksena vapaa-ajalla on Puolustusvoimien merkkien ja tunnusten käyttö puvussa kielletty. Puolustusvoimat ei pidä tarkoituksenmukaisena eikä suositeltavana kansallistunnuksen käyttöä puvussa. Puolustusvoimat ei suosittele puvun käyttöä suojavaatetuksena vapaa-ajan toiminnoissa, koska asu muistuttaa ilman merkkejä ja tunnuksia sotilaspukua, jolloin väärinymmärrysten mahdollisuus lisääntyy.


title: Univormu

text: Sotilaspukujen käyttö on rajoitettua. Sotilaspukuun kuuluvaa asustetta erehdyttävästi muistuttavaa asua tai pukinetta ei saa käyttää sillä tavoin, että voi syntyä vaikutelma käyttäjän asemasta ammattisotilaana, jollei puolustusvoimien toimivaltainen viranomainen anna siihen erityisestä syystä lupaa. Jos esiintyy toista erehdyttääkseen virkatehtävässä olevaa julkista valtaa käyttävää virkamiestä, voidaan tuomita rikoslain 16:9 nojalla virkavallan anastuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.


title: Jari Puikkonen

text: Jari Markus Puikkonen (s. 25. kesäkuuta 1959 Lahti) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, suurmäen ja lentomäen maailmanmestari henkilökohtaisissa kilpailuissa, olympiavoittaja ja kolminkertainen maailmanmestari joukkuemäessä. Puikkonen onkin yksi menestyneimpiä mäkihyppääjiä arvokisamitalien valossa. Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän sijoittui kaksi kertaa kolmanneksi ja maailmancupin kokonaispisteissä parhaimmillaan viidenneksi.


title: Jari Puikkonen

text: Seuratasolla ”Janne” Puikkonen on edustanut Lahden Hiihtoseuraa.


title: Jari Puikkonen

text: Vuonna 1999 Puikkonen oli ehdolla eduskuntaan kokoomuksen ehdokkaana. Puikkonen toimii nykyisin Lahden kaupungin liikuntasihteerinä.


title: Jari Puikkonen

text: Puikkonen sijoittui nuorten MM-kilpailuissa 14:nneksi vuonna 1977. Ensimmäisen esiintymisensä Keski-Euroopan mäkiviikolla hän teki kaudella 1977–1978, jolloin hän sijoittui Oberstdorfissa 17:nneksi, Garmisch-Partenkirchenissä 12:nneksi, Innsbruckissa seitsemänneksi ja Bischofshofenissa 11:nneksi. Mäkiviikon kokonaistuloksissa hän sijoittui 11:nneksi. Samana talvena Lahden MM-kilpailuissa hän sijoittui normaalimäessä 12:nneksi ja suurmäessä 39:nneksi sekä kuului Suomen joukkueeseen, joka sijoittui joukkuemäen epävirallisessa MM-kilpailussa toiseksi. Kauden 1978–1979 mäkiviikolla Puikkonen sijoittui Obertstdorfissa kymmenenneksi mutta ei päässyt muissa osakilpailuissa 20 parhaan joukkoon ja sijoittui kokonaispisteissä 20:nneksi. SM-kilpailuissa hän voitti joukkuemäessä kultaa Lahden Hiihtoseuran joukkueessa ja saavutti normaalimäessä hopeaa.


title: Jari Puikkonen

text: Kauden 1979–1980 mäkiviikolla Puikkonen epäonnistui pahasti Oberstdorfin osakilpailussa eikä päässyt mukaan kilpailun toiselle kierrokselle mutta sijoittui tämän jälkeen Garmisch-Partenkirchenissä toiseksi, Innsbruckissa neljänneksi ja Bischofshofenissa seitsemänneksi ja oli viikon kokonaispisteissä 27:s. Lake Placidin olympialaisissa hän sijoittui normaalimäessä 16:nneksi ja saavutti Jouko Törmäsen voittamassa suurmäen kilpailussa pronssia. Maaliskuussa 1980 Puikkonen sijoittui toiseksi niin Ruotsin hiihtokisoissa Falunissa kuin Holmenkollenin kisoissakin. Maailmancupin pisteissä hän oli parhaana suomalaisena kymmenes. SM-kilpailuissa Puikkonen voitti joukkuekilpailussa kultaa sekä saavutti normaalimäessä ja suurmäessä hopeaa.


title: Jari Puikkonen

text: Kauden 1980–1981 mäkiviikolla Puikkonen sijoittui Oberstdorfissa toiseksi ja Garmisch-Partenkirchenissä kymmenenneksi, voitti Innsbruckin osakilpailun ja oli Bischofshofenissa yhdestoista. Viikon yhteispisteissä hän sijoittui Itävallan Hubert Neuperin ja Armin Koglerin jälkeen kolmanneksi. Helmi-maaliskuun vaihteessa Puikkonen voitti Oberstdorfissa ensimmäisenä suomalaisena lentomäen maailmanmestaruuden. Hän oli ensimmäisessä osakilpailussa paras 174 ja 169 metrin hypyillään ja voitti myös toisen osakilpailun. Kolmannessa osakilpailussa Puikkonen sijoittui toiseksi Armin Koglerin jälkeen mutta jätti hänet yhteistuloksissa hopealle yli 60 pisteen erolla. Salpausselän Kisoissa Puikkonen voitti niin normaali- kuin suurmäenkin kilpailun. Holmenkollenin normaalimäessä hän sijoittui kolmanneksi ja suurmäessä seitsemänneksi.


title: Jari Puikkonen

text: Kauden 1980–1981 maailmancup päättyi Planicassa. Puikkonen voitti 21.3. käydyn ensimmäisen kilpailun mutta kaatui pahasti seuraavana päivänä 135 metriä kantaneen avauskierroksen hyppynsä. Nivelsiteet repeytyivät ja Puikkonen joutui liikkumaan jalka kipsattuna parin kuukauden ajan. Maailmancupin loppupisteissä hän sijoittui parhaana suomalaisena viidenneksi. SM-kilpailuissa hän ehti voittaa mestaruuden normaalimäessä ja joukkuemäessä.


title: Jari Puikkonen

text: Puikkonen palasi loukkaantumisensa jälkeen mäkikilpailuihin 19.12.1981 Paavo Nuotion muistokisoissa Lahdessa ja voitti kilpailun niukasti ennen Matti Nykästä. Keski-Euroopan mäkiviikolla 1981–1982 hän sijoittui parhaimmillaan 15:nneksi Innsbruckin osakilpailussa ja oli yhteispisteissä sijalla 21. Oslon MM-kilpailujen normaalimäessä hän hyppäsi toisella kierroksella kilpailun pisimmän hypyn, 85,5 metriä, ja nousi yhdeksänneltä sijalta hopealle 0,8 pistettä Itävallan Armin Koglerille hävinneenä. Joukkuemäen kilpailussa Suomi saavutti pronssia; Suomen joukkueeseen kuuluivat Puikkosen lisäksi Keijo Korhonen, Pentti Kokkonen ja Matti Nykänen. Suurmäen kilpailussa Puikkonen sijoittui 31:nneksi. Salpausselän Kisoissa Puikkonen sijoittui toiseksi suurmäessä käydyssä pudotuskilpailussa ja kuului joukkuemäen voittajajoukkueeseen. Kauden 1981–1982 maailmancupissa hän oli neljänneksi parhaana suomalaisena 26:s. Normaalimäessä hän saavutti SM-hopeaa ja joukkuemäessä SM-pronssia.


title: Jari Puikkonen

text: Keski-Euroopan mäkiviikolla 1982–1983 Puikkosen osakilpailusijoitukset olivat 12:s, neljäs, yhdeksäs ja 23:s. Lentomäen MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui 26:nneksi. Kauden 1982–1983 maailmancupissa hän oli kolmanneksi parhaana suomalaisena yhteispisteissä yhdeksäs. SM-kilpailuissa Puikkonen saavutti joukkuemäessä pronssia. Suurmäen SM-kilpailun aikaan hän oli kilpailemassa Sveitsin mäkiviikolla, jossa hän tasaisten esitysten jälkeen sijoittui kokonaispisteissä kolmanneksi Norjan Per Bergerudin ja maanmiehensä Pentti Kokkosen jälkeen.


title: Jari Puikkonen

text: Olympiatalvena 1983–1984 Puikkonen saavutti Keski-Euroopan mäkiviikon osakilpailuissa sijat 19, 6, 3 ja 8 ja sijoittui kokonaispisteissä neljänneksi kahden itäsaksalaisen ja Matti Nykäsen jälkeen. Sarajevon olympialaisten normaalimäen kilpailussa Puikkonen nousi ensimmäisen kierroksen 21. sijalta pronssille toisen kierroksen 91,5-metrisellä hypyllään. Edelle jäivät Itä-Saksan Jens Weißflog ja Suomen Matti Nykänen. Suurmäessä Nykänen voitti kultaa ja Puikkonen sijoittui viidenneksi. Joukkuemäen maailmanmestaruudesta kilpailtiin erikseen Engelbergissä ja Suomi voitti kultaa ylivoimaisesti joukkueella Markku Pusenius, Pentti Kokkonen, Jari Puikkonen ja Matti Nykänen. Salpausselän Kisoissa Puikkonen sijoittui Nykäsen takana toiseksi niin normaali- kuin suurmäenkin maailmancupin kilpailussa. Maailmancupin kokonaispisteissä Puikkonen oli toiseksi parhaana suomalaisena yhdeksäs. Hän voitti Suomen-mestaruuden joukkuemäessä ja suurmäessä sekä saavutti SM-pronssia normaalimäessä.


title: Jari Puikkonen

text: Kauden 1984–1985 maailmancupin ensimmäisissä osakilpailuissa Thunder Bayssä ja Lake Placidissä Puikkonen sijoittui kahdesti toiseksi ja kahdesti neljänneksi. Mäkiviikon ensimmäisessä osakilpailussa Oberstdorfissa hän jäi 51:nneksi ja seuraavien kisojen sijat 2, 11 ja 9 riittivät nostamaan hänet viikon yhteistuloksissa vain sijalle 24. Seefeldin MM-kilpailujen suurmäessä Puikkonen saavutti hopeaa 1,2 pistettä Norjan Per Bergerudille hävinneenä. Puikkonen sai paremmat tyylipisteet kuin ensimmäisellä kierroksella yhtä pitkälle ja toisella kierroksella puoli metriä pidemmälle hypännyt ja pronssisijalle päätynyt Matti Nykänen. Joukkuekilpailussa Suomi voitti kultaa. Suomen joukkueen viimeisenä hypännyt Puikkonen teki 100 ja 99 metrin hypyt, ja koko kilpailussa molemmilla hypyillään yli sadan metrin pääsi vain kolme hyppääjää, heistä yhtenä Suomen vahvin lenkki Matti Nykänen. Muut suomalaiset olivat Tuomo Ylipulli ja Pentti Kokkonen. Normaalimäessä Puikkonen sijoittui parhaana suomalaisena seitsemänneksi. Salpausselän Kisoissa Puikkonen oli suurmäessä kolmas. Maailmancupin loppupisteissä hän sijoittui toiseksi parhaana suomalaisena kuudenneksi. Puikkonen voitti vuonna 1985 Suomen-mestaruuden joukkuemäessä ja saavutti SM-hopeaa suurmäessä Matti Nykäsen takana.


title: Jari Puikkonen

text: Maailmancupin 1985–1986 avauksessa Thunder Bayssä ja Lake Placidissä Puikkonen sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi. Suomalaisia kohahdutti eniten se, että Matti Nykänen lähetettiin kesken kiertueen kotiin, koska hänen ei katsottu sopeutuneen joukkueen sisäisiin sääntöihin. Mäkiviikolla Puikkonen oli Nykäsen poissaollessa paras suomalainen. Hän sijoittui Oberstdorfissa Pekka Suorsan voittamassa kilpailussa 11:nneksi ja Garmisch-Partenkirchenissä 12:nneksi, voitti Innsbruckin osakilpailun Anssi Niemisen täydentäessä suomalaismenestystä kolmannella sijallaan sekä sijoittui Bischofshofenissa 13:nneksi. Viikon yhteispisteissä hän oli kolmas Itävallan Ernst Vettorin ja Franz Neuländtnerin jälkeen. Salpausselällä Puikkonen sijoittui normaalimäessä Nykäsen jälkeen toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa Puikkonen sijoittui 14:nneksi – Nykänen voitti cupin. SM-kilpailuissa Puikkonen saavutti hopeaa Nykäsen takana niin normaali-, suur- kuin joukkuemäessäkin.


title: Jari Puikkonen

text: Keski-Euroopan mäkiviikolla 1986–1987 Puikkonen saavutti sijat 10, 21, 28 ja 28. Yhteispisteissä hän oli Tuomo Ylipullin jälkeen toiseksi parhaana suomalaisena viidestoista vaimonsa kanssa matkassa olleen Matti Nykäsen tultua jälleen erotetuksi joukkueesta kesken mäkiviikon. Oberstdorfin MM-kilpailuihin Nykänen valittiin lopulta mukaan ja Puikkonen lähti kesken kisojen kotiin jäätyään valitsematta suurmäen kilpailuun. Ennen MM-kilpailuja Puikkonen saavutti suurmäessä SM-hopeaa Ari-Pekka Nikkolan jälkeen.


title: Jari Puikkonen

text: Kauteen 1987–1988 Puikkonen valmistautui Suomen Hiihtoliiton valmennusryhmien ulkopuolella. Mäkiviikolla hän sijoittui Oberstdorfissa viidenneksi ja saavutti muissa osakilpailuissa sijat 11, 33 ja 20. Viikon kokonaispisteissä hän oli kolmanneksi parhaana suomalaisena kymmenes. Sveitsin mäkiviikon osakilpailuissa Puikkonen sijoittui parhaimmillaan neljänneksi.


title: Jari Puikkonen

text: Calgaryn olympialaisissa 1988 Puikkonen sijoittui normaalimäessä seitsemänneksi ja suurmäessä 11:nneksi. Hän oli molemmissa kilpailuissa toiseksi paras suomalainen kultaa voittaneen Matti Nykäsen jälkeen. Joukkuekilpailussa Suomen miehistö Nykänen, Puikkonen, Ari-Pekka Nikkola ja Tuomo Ylipulli voitti kultaa 8,9 pisteen erolla Jugoslaviaan. Puikkosesta tuli Norjan Birger Ruudin ohella toinen mäkihyppääjä, joka on saavuttanut olympiamitalin kolmissa olympialaisissa.


title: Jari Puikkonen

text: Maailmancupissa 1987–1988 Puikkonen oli kolmanneksi parhaana suomalaisena kahdeskymmenes. SM-kilpailuissa hän saavutti joukkuemäessä hopeaa.


title: Jari Puikkonen

text: Maailmancupkauden 1988–1989 ensimmäisissä kilpailuissa joulukuussa 1988 Puikkonen sijoittui parhaimmillaan neljänneksi Lake Placidissä. Keski-Euroopan mäkiviikolla hänen osakilpailusijoituksensa olivat yhdeksäs, 48:s, seitsemäs ja 27:s. Viikon yhteispisteissä hän oli Risto Laakkosen ja Matti Nykäsen jälkeen kolmanneksi parhaana suomalaisena kahdestoista.


title: Jari Puikkonen

text: Lahden MM-kilpailujen suurmäen kilpailuun Puikkonen valittiin Suomen neljäntenä hyppääjänä vasta viimeisten harjoitusten perusteella. Tuulen vuoksi kilpailu siirrettiin sunnuntailta maanantain iltapäiväksi. Toisessa arvontaryhmässä numerolla 23 hypännyt Puikkonen oli ensimmäisen kierroksen toiseksi paras 113,5 pisteellä, vain pisteen itäsaksalaista Jens Weißflogia jäljessä. Puikkosen hypyn pituus oli 113,5 metriä sekä tyylipisteet 18,5 – 18,5 – 18,0 – 17,5 – 17,5. Toisella kierroksella Puikkonen hyppäsi alennetulta lähtölavalta 107,0 metriä ja sai tyylipisteet 18,0 – 17,5 – 17,5 – 17,0 – 17,0. Ennen viimeistä hyppääjää Suomella oli kolmoisjohto järjestyksessä Puikkonen, Nykänen ja Nikkola. Weißflogin toinen hyppy kantoi 103,0 metriä, millä hän hävisi Puikkoselle kuusi pistettä mutta pääsi hopealle.


title: Jari Puikkonen

text: Lahden MM-kisojen joukkuemäen kilpailu käytiin kaksi päivää suurmäen kilpailun jälkeen. Puikkonen ei onnistunut ensimmäisellä kierroksella vaan hänen hyppynsä jäi 95,5 metrin mittaiseksi eikä sitä laskettu mukaan joukkueen pisteisiin. Toisella kierroksella Puikkonen hyppäsi 105-metrisen hypyn ja Ari-Pekka Nikkolan ja Risto Laakkosen onnistumisten kanssa se riitti tuomaan Suomelle kultaa vaikka toisella kierroksella oli Matti Nykäsen vuoro hieman epäonnistua. Suomi jätti Norjan hopealle 19,0 pisteen erolla. Normaalimäen kilpailua tuuli häiritsi pahasti: se keskeytettiin jo 11 kilpailijan hypättyä ja uuden aloituksen jälkeen pystyttiin hyppäämään tuulen edelleen häiritessä vain yksi kierros. Puikkonen hyppäsi 83 metriä ja oli sijalla 13. Toinen kierros oli tarkoitus hypätä seuraavana päivänä mutta tuulen edelleen jatkuessa kovana ensimmäisen kierroksen tulokset julistettiin lopputuloksiksi.


title: Jari Puikkonen

text: Maailmancupissa 1988–1989 Puikkonen oli neljänneksi parhaana suomalaisena sijalla 18. Hän saavutti SM-hopeaa joukkuemäessä tammikuussa 1989.


title: Jari Puikkonen

text: Keski-Euroopan mäkiviikolla 1989–1990 Puikkosen paras osakilpailusijoitus oli 23. sija Innsbruckissa. Mäkiviikon kokonaispisteissä hän oli 27:s. Salpausselän normaalimäen kilpailussa Puikkonen sijoittui kuudenneksi ja viikkoa myöhemmin Sollefteån normaalimäen kilpailussa kymmenenneksi.


title: Jari Puikkonen

text: Keski-Euroopan mäkiviikolle 1990–1991 Puikkonen matkusti viime tipassa poisjäännistään ilmoittaneen Matti Nykäsen tilalle. Oberstdorfin kilpailuun Puikkonen ei vielä ehtinyt ja saavutti muissa osakilpailuissa sijat 26, 20 ja 37 sekä kokonaispisteissä 34. sijan. Joukkuemäen SM-kilpailussa Puikkonen saavutti pronssia joukkueessa, johon kuului myös Lahden Hiihtoseuraan siirtynyt Matti Nykänen. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa Puikkosella oli hallitsevana maailmanmestarina ylimääräinen paikka suurmäen kilpailussa ja hän sijoittui tässä viimeisessä arvokisasuorituksessaan 34:nneksi. Viimeisen maailmancupkilpailunsa hän hyppäsi kotikaupungissaan Lahdessa 3.3.1991 ja sijoittui suurmäen kilpailussa 47:nneksi, yhden sijan edelle 15-vuotiasta, ensimmäisen maailmancupin kilpailunsa hypännyttä Toni Niemistä.


title: Tiger Woods

text: Eldrick Tont ”Tiger” Woods (s. 30. joulukuuta 1975 Cypress, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen golfammattilainen ja yksi kaikkien aikojen menestyksekkäimmistä golfaajista ja eniten ansainneista urheilijoista. Hän on voittanut 14 major-turnausta ja yhteensä 80 PGA Tourin kilpailua.


title: Tiger Woods

text: Eldrick Tont Woods syntyi 30. joulukuuta 1975 Cypressissä, Kaliforniassa. Hänen isänsä Earl (k. 2006) oli afroamerikkalainen upseeri, ja hänen äitinsä on thaimaalaissyntyinen. Perheessä ei ollut muita lapsia. Isä alkoi kutsua poikaansa nimellä ”Tiger” oman sotilasystävänsä lempinimen mukaan. Isä opetti Tigeria pelaamaan golfia jo hyvin nuorella iällä, ja poika pääsi esittelemään taitojaan televisiossakin. Hän esiintyi esimerkiksi vuonna 1978 kaksivuotiaana "The Mike Douglas Show’ssa".


title: Tiger Woods

text: Lapsena ja teini-ikäisenä Woods voitti viisi maailmanmestaruutta nuorten sarjoissa. Hän oli 16-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin PGA-kiertueella pelannut. Woods sai golf-stipendin Stanfordin yliopistoon ja opiskeli siellä vuosina 1994–1996 pääaineenaan taloustiede. Hän voitti useita amatöörien Yhdysvaltain-mestaruuksia ja siirtyi ammattilaiseksi 1996.


title: Tiger Woods

text: Woods voitti kaksi PGA-turnausta ammattilaisuransa ensimmäisten kahden kuukauden aikana. Vuonna 1997 Woods voitti Masters-turnauksen ennätystuloksella 270. Hän oli 21-vuotiaana sekä turnauksen kaikkien aikojen nuorin että ensimmäinen afroamerikkalainen voittaja. Samana vuonna hän sivusi British Openin kenttäennätystä, ja 1998 hän voitti neljä PGA-turnausta ja useita muita turnauksia. Vuonna 2000 Woods teki "Career Grand Slamin" eli voitti viimeisenkin neljästä major-turnauksesta. Woodsin Masters-turnauksen 2001 voitto oli hänen neljäs peräkkäinen major-voittonsa, jolloin Woodsilla oli samanaikaisesti hallussaan kaikkien neljän ammattilaisten major-turnauksen tittelit ensimmäisenä pelaajana historiassa.


title: Tiger Woods

text: Vuonna 2005 Woods äänestettiin PGA-kiertueen vuoden pelaajaksi jo seitsemännen kerran yhdeksän vuoden aikana. Hän oli vuoden 2008 loputtua voittanut jo 14 major-turnausta. Vuosina 1997–2006 Woods läpäisi majoreissa cutin eli pääsi loppukierroksille 37 kertaa peräkkäin.


title: Tiger Woods

text: Woods piti vuosien 2009–2010 vaihteessa muutaman kuukauden pelitauon avio-ongelmiensa vuoksi. Hänen menestyksensä oli paluun jälkeen aluksi melko vaatimatonta, mutta vuonna 2012 hän voitti ensimmäisen PGA-turnauksensa kolmeen vuoteen. Vuosi 2013 oli Woodsille hyvin menestyksekäs: hän voitti viisi turnausta ja oli PGA-kiertueen vuoden pelaaja yhdennentoista kerran.


title: Tiger Woods

text: Woods ei pelannut selkävaivojensa vuoksi vuonna 2016 yhtään PGA-turnausta. Hän palasi kiertueelle vuonna 2017. Woods voitti vuonna 2018 ensimmäisen PGA-turnauksensa viiteen vuoteen.


title: Tiger Woods

text: Woods on kärsinyt urallaan useista loukkaantumisista, joiden vuoksi hän on joutunut pitämään pitkiä pelitaukoja. Hänen vasen polvensa operoitiin ensimmäisen kerran 1994 ja toisen kerran 2002. Vuonna 2008 polveen tehtiin tähystysleikkaus ja samana vuonna uusi polvileikkaus. Vuoden 2010 aikana Woods kärsi niskakivuista ja akillesvaivoista. Woods meni vuonna 2014 selkäleikkaukseen hermopinteen vuoksi ja oli sen jälkeen kilpailutauolla. Vuoteen 2018 mennessä hänelle on tehty neljä selkäleikkausta.


title: Tiger Woods

text: Woodsin ensimmäinen svingivalmentaja huippuvuosinaan oli Butch Harmon 1996–2003. Hänen seuraava valmentajansa oli Hank Haney 2004–2010, jonka jälkeen valmentajana toimi Sean Foley 2010–2014.


title: Tiger Woods

text: Woodsin golfkentänsuunniteluyritys Tiger Woods Design perustettiin 2006. Ensimmäinen sen suunnittelema kenttä avattiin Cabo San Lucasiin Meksikoon 2014.


title: Tiger Woods

text: Woods meni naimisiin ruotsalaisen mallin Elin Nordegrenin kanssa lokakuussa 2004. Perheeseen syntyi tytär vuonna 2007 ja poika vuonna 2009. Avioliitto romuttui loppuvuonna 2009, kun alkoi liikkua huhuja Woodsin syrjähypyistä. Marraskuussa 2009 Woods kolaroi autonsa keskellä yötä ja loukkaantui lievästi. Paljon julkisuutta saaneen onnettomuuden jälkeen Woods myönsi pettäneensä vaimoaan useiden naisten kanssa ja esitti julkisen anteeksipyynnön faneilleen ja perheelleen. Hän kertoi myös pitävänsä taukoa golfista hoitaakseen perheasiansa kuntoon. Skandaalin seurauksena Woods menetti osan mainossopimuksistaan. Woods ja Nordegren erosivat, ja Woods maksoi vaimolleen arvioiden mukaan 750 miljoonan dollarin arvoiset korvaukset ja antoi tälle kahden lapsensa huoltajuuden vastineeksi siitä, ettei tämä puhuisi Woodsin naisseikkailuista.


title: Tiger Woods

text: Vuosina 2013–2014 Woods tapaili alppihiihtäjä Lindsey Vonnia. He lopettivat suhteensa, koska kumpikin eli liian kiireistä elämää ollakseen yhdessä. Woods seurusteli vuoteen 2016 saakka Kristin Smithin kanssa.


title: Tiger Woods

text: Woods on perustanut Tiger Woods Foundation -säätiön, jonka perustehtävä on tukea ja auttaa vähäosaisia lapsia.


title: Tiger Woods

text: Woods pidätettiin 29. toukokuuta 2017 Jupiter Islandilla Floridassa epäiltynä rattijuopumuksesta. Hänen elimistöstään löyty kipu-, ahdistus- ja unilääkkeitä sekä THC:tä, eli hydrokodonia, hydromorfonia, alpratsolaamia, tsolpideemiä ja tetrahydrokannabinolia.


title: Tiger Woods

text: Woodista tuli maailman parhaiten ansaitseva urheilija vuonna 2002. Hänestä tuli vuonna 2009 historian ensimmäinen urheilija, joka on ansainnut urallaan yli miljardi dollaria. Palkintotulojensa lisäksi Woods on solminut useita tuottoisia sponsorisopimuksia, suurimmat niistä Niken kanssa, ja hän on ansainnut myös esimerkiksi esiintymispalkkoilla ja golfkenttien suunnittelulla.


title: Tiger Woods

text: Woods on voittanut 14 major-turnausta ja 80 PGA Tourin turnausta. Hän on kummankin voittotilaston kakkostilalla: edellä ovat Jack Nicklaus 18 majorilla ja Sam Snead 82 PGA-voitolla.


title: Tiger Woods

text: Woodsin ylivoimaisimpia major-voittoja ovat olleet Yhdysvaltain avointen voitto 15 lyönnillä vuonna 2000, Mastersin voitto 12 lyönnillä vuonna 1997 ja Britannian avointen voitto 8 lyönnillä vuonna 2000.


title: Tiger Woods

text: Woods on voittanut vuoden 2018 PGA Tourin loppuun mennessä yhteensä 80 PGA Tourin kilpailua. Viimeisin voitto on PGA-kiertueen finaalista 2018. Hän on voittanut kiertueella palkintorahoina yli 110 miljoonaa dollaria.


title: Tiger Woods

text: Woods on historian nuorin, pitkäaikaisin ja ylivoimaisin maailman rankingykkönen vuonna 1986 perustetulla listalla. Woods nousi ensimmäisen kerran rankinglistan ykköseksi kesäkuussa 1997. Hän on ollut uransa aikana rankinglistan ykkösenä ennätykselliset 683 viikkoa, ja hän oli listaykkösenä ennätykselliset 281 peräkkäistä viikkoa kesäkuusta 2005 lokakuuhun 2010. Toistaiseksi viimeisen kerran Woods on ollut rankingykkösenä toukokuussa 2014.


title: Kalevalan kansallinen piiri

text: Kalevalan kansallinen piiri () on hallintopiiri Karjalan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä, Suomen Kainuun vastaisella rajalla. Piirin hallintokeskus on Uhtuan eli Kalevalan kaupunkityyppinen taajama. Siellä asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 4 529 ja koko Uhtuan kaupunkikunnassa maaseutuväestö mukaan lukien 4 840 henkeä. Koko Kalevalan kansallisen piirin väkiluku oli 8 321.


title: Kalevalan kansallinen piiri

text: Väestöstä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan karjalaisia on 45 %, venäläisiä 41 %, ukrainalaisia ja valkovenäläisiä 11 %. Kalevalan kansallisessa piirissä on karjalan kielellä muista piireistä poiketen mahdollisuus toimia myös virallisissa yhteyksissä.


title: Kalevalan kansallinen piiri

text: Kalevalan kansallisessa piirissä on nykyisin yksi kaupunkikunta jo kolme maalaiskuntaa, ja näissä yhteensä 9 asutuskeskusta (suluissa kuntien väkiluvut 2010):


title: Kalevalan kansallinen piiri

text: Aiempia asutuksia: Pistojärvi, Piismalahti, Sonka, Haikola, Vuokkiniemi (liitetty Kostamuksen kaupunkipiiriin 1988)


title: Kalevalan kansallinen piiri

text: Oheinen taulukko kuvaa Kalevalan (kansallisen) piirin ja sen keskustaajaman Uhtuan asukasluvun kehitystä väestönlaskentojen (1959–2010) mukaan. Vuonna 1959 Uhtua oli vielä kylä (selo), mutta vuoteen 1970 mennessä se oli muutettu kaupunkityyppiseksi taajamaksi. Vuodesta 1970 alkaneissa väestönlaskennoissa Uhtua (Kalevala) muodosti Kalevalan piirissä oman kaupunkikuntansa (tms), johon kuului muutamia satoja maaseutukylien asukkaita.


title: Tundrakurppelo

text: Tundrakurppelo ("Limnodromus scolopaceus") on kurppien ("Scolopacidae") heimoon kuuluva keskikokoinen kahlaajalintu. Lajin nimesi Thomas Say 1823.


title: Tundrakurppelo

text: Linnun pituus on 24-26 cm, siipien kärkiväli 46-52 cm ja paino 90-144 g. Naaras on keskimäärin hieman kookkaampi. Tundrakurppelo on kuin sirrien ja kurppien välimuoto. Aikuisilla on kellertävät jalat ja pitkä suora tumma nokka. Höyhenpeite on kesäpuvussa päältä tummanruskea, alta punaruskea, rinnassa pilkkuja. Pyrstö on mustavalkoraitainen. Talvipuku on harmaampi. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Tundrakurppelo

text: Tundrakurppelo pesii Koillis-Siperiassa Tšuktšien niemimaalla ja Anadyrin alueella sekä Pohjois-Amerikan pohjoisimmissa osissa Alaskan pohjois- ja länsiosissa, St. Lawrencesaarella ja mahdollisesti Kanadan puolella Luoteis-MacKenziejoella. Maailman populaation koko on noin 0,5 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Ne ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Yhdysvaltain eteläosissa ja Keski-Amerikassa Guatemalaan saakka. Tundrakurppelo on tavattu Suomessa 7 kertaa vuoteen 2006 mennessä. Lisäksi on 10 havaintoa joko tundra- tai rämekurppelosta.


title: Tundrakurppelo

text: Pesii arktisen tundran rannikkoalueilla järvien ja lampien rannoilla sekä palsasoilla. Muutto- ja talvehtimisalueilla laji viihtyy matalilla altailla ja lammilla.


title: Tundrakurppelo

text: Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa. Munia on 4, ja niitä haudotaan noin 20 päivää. Naaras jättää poikasten hoidon kokonaan koiraalle. Poikaset lentävät 20-30 päivän ikäisinä.


title: Tundrakurppelo

text: Syövät selkärangattomia pikkueläimiä rantamudasta. sekä jonkin verran kasvien osia.


title: Mosin-Nagant

text: Mosin–Nagant () on viiden patruunan makasiinilla varustettu 7,62x54R-kaliiperinen pulttilukkoinen sotilaskivääri, jota käytti pääasiassa Venäjä ja myöhemmin Neuvostoliitto, useat sen liittolaismaat sekä Suomi. Puna-armeija käytti Mosin–Nagantia vuodesta 1891 aina 1960-luvulle asti, jolloin vielä käytössä olleet tarkka-ampujamallit korvattiin Dragunoveilla.


title: Mosin-Nagant

text: Kivääri oli alun perin voittaja kilpailussa, jonka keisarillinen Venäjä järjesti vanhentuneiden Berdan-kiväärien korvaamiseksi, ja siinä yhdistettiin Sergei Mosinin suunnittelema makasiini belgialaisen Leon Nagantin lukkomekanismiin. Armeija olisi halunnut Nagantin suunnitteleman kiväärin sellaisenaan, mutta isänmaallisuussyistä ulkomaalaisen ei voitu antaa voittaa kilpailua. Aseen nimitys "kolmen linjan kivääri" tulee sen kaliiperista, joka oli vanhan pituusmitan linjan mukaan kolme tuuman kymmenesosaa (.30).


title: Mosin-Nagant

text: Aseesta on olemassa useita muunnelmia, joista alkuperäisen M1891-mallin lisäksi mainittakoon M1938- ja M1944- sekä M07-karbiinit, sekä M91/30 joka on Neuvostoliitossa paranneltu versio alkuperäisestä M1891:stä.


title: Mosin-Nagant

text: Suomalaiset M/91-24 ”Lotta-kivääri”, M/27, M/28 ja M/28-30 ”Pystykorvat” ja M/39 ”Ukko-Pekka” ovat vanhoista Mosin–Nagantin osista koottuja. Piippuja, tähtäimiä ja tukkeja on valmistettu myös Suomessa. Suomessa valmistettiin myös kivääriä M/85, joka on raskaasti muuteltu Mosin-Nagant; kivääri on edelleen palveluskäytössä tarkkuuskiväärinä Suomen puolustusvoimissa.


title: Le Figaro

text: Le Figaro on ranskalainen Pariisissa päivittäin ilmestyvä konservatiivinen sanomalehti.


title: Le Figaro

text: Lehti perustettiin 1826 satiirisena viikkolehtenä ja nimettiin Pierre Beaumarchais'n näytelmän "Figaron häät" mukaan. Myös lehden motto "Sans la liberté de blâmer, il n'est point d'éloge flatteur - Ilman vapautta arvostella ei ole aitoa ylistystäkään" on peräisin Figaron häistä. Keskusta-oikeistolainen lehti on yleisesti tukenut UMP-puoluetta (Union pour un Mouvement Populaire) ja sen edeltäjiä.


title: Le Figaro

text:
Le Figaro alkoi ilmestyä päivittäin 16. marraskuuta 1866, mutta vältteli kiistanalaisia aiheita ja harjoitti itsesensuuria. Lehti oli Ranskan suurin ja sitä myötävaikuttivat muun muassa Émile Zola, Alphonse Karr ja Jules Claretie. 16. maaliskuuta 1914, entisen pääministeri Joseph Caillauxn vaimo, Henriette Caillaux, murhasi Le Figaron päätoimittajan Gaston Calmetten hänen julkaistua kirjeen, joka kyseenalaisti pääministerin rehellisyyden.
Toiseen maailmansotaan mennessä "Le Figarosta" oli tullut Ranskan merkittävin sanomalehti. Sodan jälkeen lehdestä on tullut ylemmän keskiluokan äänitorvi.


title: Le Figaro

text: Vuodesta 2004 lähtien lehden on omistanut Serge Dassault. Suuren lentokonevalmistajan Dassault Aviationin omistajan, pormestarin, hallitsevan UMP-puolueen senaattorin ja saman puolueen kansalliskokousedustaja Olivier Dassaultin isän omistusta suuresta kansallisesta sanomalehdestä on pidetty hyvin ristiriitaisena niin lehden sisä- kuin ulkopuolellakin.


title: Le Figaro

text: Lehti tuki Nicolas Sarkozyn vaalikampanjaa vuonna 2007.


title: Le Figaro

text: Lehden levikki on noin 358 000 kappaletta. Päätoimittaja on Étienne Mougeotte.


title: Pietarhovi

text: Pietarhovi (, , vuosina 1944–1997 ) on Pietariin kuuluva kaupunki Suomenlahden etelärannalla 29 kilometriä Pietarin keskustasta lounaaseen. Se on Pietarhovin piirin hallinnollinen keskus. Kaupungin läpi kulkevalla Veimarin radalla sijaitsevat Uuden Pietarhovin ja Vanhan Pietarhovin rautatieasemat. Asukkaita on 64 800 henkeä (2003).


title: Pietarhovi

text: Seudun inkerinsuomalaiset ovat kutsuneet Pietarhovia nimellä "Kuusioja" paikalla virranneen samannimisen joen mukaan.


title: Pietarhovi

text: Vuonna 1705 mainitaan Suomenlahden rannalla sijainnut "Pitergof"- tai "Petergof"-niminen kartano, jota Pietari I käytti levähdyspaikkana käydessään Kronstadtissa. Vuonna 1709 alettiin rakentaa Pietari I:n kesäasuntoa ja 1700–1800-luvulla Pietarhovista muodostui yksi Venäjän suurimmista palatsi- ja puistoalueista. Sen pinta-ala on noin tuhat hehtaaria. Samalla syntyi myös palatsin rakennustyöläisten ja hovin palvelijoiden asutuskeskus, joka vuosina 1732–1739 sai asemakaavan. Sen pääväyläksi tuli palatsialueen eteläpuolella Suomenlahden rannan myötäisesti kulkeva Petergofski-prospekti. Vuonna 1762 Pietarhovi sai kaupunginoikeudet ja vuonna 1849 siitä tuli samannimisen Pietarhovin kihlakunnan keskus.


title: Pietarhovi

text: Venäjän vallankumoukseen saakka Pietarhovi oli yksi keisariperheen tärkeimmistä kesäasunnoista sekä palvelusväen, henkivartiokaartin upseerien ja sotilaiden asuttama pikkukaupunki. Vuonna 1918 palatsit ja puistot kansallistettiin ja museoitiin. Toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikana pahoin tuhoutunut palatsi- ja puistoalue on sodan jälkeen pääosin rakennettu ennalleen..


title: Pietarhovi

text: Pietarhovin palatsi- ja puistokokonaisuudessa säännöllisyys ja symmetrisyys yhtyy Suomenlahden matalan rantavyöhykkeen ja sen yläpuolella kohoavan entisen rantavallin luonnolliseen maisemaan. Sen keskipiste on vuosina 1714–1721 rakennettu Suuri suihkulähdekaskadi, jotka koristavat kullatut pronssipatsaat (mm. Leijonankitaa aukipitävä Simson, Vladimir Simonovin vuonna 1947 tekemä kopio). Suihkulähteiden yläpuolella kohoaa vuonna 1714–1725 rakennettu ja arkkitehti Bartolomeo Rastrellin vuosina 1747–1752 uudistama barokkityylinen Suuri palatsi. Sen eteläpuolella on 1700-luvun alussa suunniteltu Yläpuisto säännöllisine käytävineen, lampineen ja veistosten koristamine suihkulähteineen (mm. Neptunuksen suihkulähde). Suuren palatsin ja Suomenlahden väliin jää Alapuisto, jonka säännöllinen pohjakaava perustuu Pietari I:n Mon plaisir -palatsista ja Marly-palatsista haarautuviin puistokäytäviin. Vuosina 1714–1725 rakennettu Mon plaisir (arkkitehdit Johann Braunstein, Jean-Baptiste Le Blond, Mihail Zemtsov) sijaitsee keinotekoisella penkereellä aivan meren rannassa. Suorakaiteen muotoisen lammen rannalla sijaitseva Marly-palatsi (1720–1723, Johann Braunstein) toimii puiston länsiosan keskuksena. Alapuistossa on myös useita suihkulähteitä (mm. Šakkimäki sekä lasten suosikit Tammi ja Sateenvarjo) ja paviljonkeja (mm. Eremitaasi, 1721–1724)..


title: Pietarhovi

text: 1770-luvulta lähtien palatsialueen ympärille perustettiin maisemapuistoja klassistisine ja uusgoottilaisine rakennuksineen: Englantilainen puisto (1779–1794, arkkitehti Giacomo Quarenghi), Aleksandria (1826–1829, arkkitehti Adam Menelas) ja Niittypuisto, jossa sijaitsee Belvederen palatsi (1853–1856, arkkitehti Andrei Stackenschneider). Niittypuiston rakentamisen yhteydessä nykyiseen Teppolan kuntaan kuuluvat Papinkonnun inkeriläiskylät järjestettiin uudelleen säännöllisen asemakaavan mukaan.


title: Pietarhovi

text: Kaupungissa on säilynyt vuosina 1799–1801 rakennettu ratsukaartin rakennuskokonaisuus, yksittäisiä klassistisia rakennuksia kuten puinen Strukovin huvila ja henkivartiokaartin päävartio. 1830–1850-luvuilla rakennettiin uusgoottilaiset Aleksandrian puiston talot, keisarilliset tallit, postitalo ja Novyi Petergofin asema. 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun rakennuksista huomattavimpia ovat pseudovenäläinen Pietari-Paavalin katedraali ja barokkityylinen sotakoulu. 1950-luvulta lähtien kaupungin länsi- ja etelälaidoille on syntynyt uusia asuinalueita.


title: Pietarhovi

text: Pietarhovissa sijaitsee kellotehdas, joka aikoinaan oli Neuvostoliiton suurin ja kuuluisin.


title: Pietarhovi

text: Pietarhovi on myös tieteen ja koulutuksen keskus. Siellä sijaitsee toinen Pietarin valtionyliopiston pääkampuksista, jonne on keskittynyt erityisesti matematiikan ja luonnontieteiden tiedekuntia ja laitoksia. Kampuksen rakentaminen alkoi 1960-luvulla. Nykyään Pietarhovin yliopistokampuksella on venäläisen tiedekaupungin (naukograd) asema.


title: Pietarhovi

text: Kaupungissa on kolme rautatieasemaa tai seisaketta, joilla Pietarin Baltian rautatieasemalta länteen Oranienbaum-1:n (Lomonosov) tai Kalištšen (Sosnovyi Bor) asemille liikennöivät lähiliikenteen junat pysähtyvät. Pietarhovin asemat ovat (Pietarin keskustasta päin):


title: Pietarhovi

text: Kaupunkiin on useita bussi- tai linjataksireittejä Pietarista. Kesäisin vesibussi kulkee palatsialueen laituriin.


title: Uhtua

text: Uhtua eli Kalevala (, vuoteen 1963 asti Ухта, "Uhta") on kaupunkikunta ja kaupunkimainen taajama Keski-Kuittijärven pohjoisrannalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Uhtuan taajamassa asui 4 529 ihmistä ja koko kaupunkikunnassa maaseutuväestö mukaan lukien 4 840.


title: Uhtua

text: Kalevala on 8 321 asukkaan Kalevalan kansallisen piirin hallintokeskus. Kunta rajoittuu itäreunallaan Jyskyjärven kuntaan ja on muuten Luusalmen ympäröimä.


title: Uhtua

text: Venäjän keisarikunnassa Uhtua oli Vienan lääniin eli Arkangelin kuvernementtiin kuulunut kunta ja kylä.


title: Uhtua

text: Uhtua on ollut Vienan Karjalan suurin kylä ja taloudellinen keskus. Uhtua jakautui 1800-luvun alkupuolella hallinnollisesti Vuokkiniemen ja Paanajärven pitäjiin, joiden rajana oli Uhutjoki. Myöhemmin Uhtuasta tehtiin oma kunta lähikylineen.


title: Uhtua

text: Uhtua oli 1800-luvulla vilkas kauppapaikka, jossa kävivät lähes kaikki tunnetut runonkerääjät. Esimerkiksi Lönnrot kävi paikkakunnalla useasti, ja vuonna 1835 hän sai siellä Varahvontta Jamaselta viiden ruplan maksusta 20 pitkää runoa. Valokuvaaja I. K. Inha kävi Vienan Karjalan matkallaan myös Uhtuassa. Vielä 1900-luvun alussa useat suomalaiset kävivät tutkimassa paikkakunnan runonlauluperinnettä.


title: Uhtua

text: Vuoden 1918 tienoilla suomalaisia oli alueella yrittämässä torjua bolševikkeja ja myöhemmin osallistumassa epäonnistuneeseen Itä-Karjalan kansannousuun. Uhtuan kunta lakkautettiin 1920-luvulla, ja siitä tuli osa Uhtuan piiriä, jonka keskukseksi Uhtuan kylä tuli. Jatkosodan aikana Uhtualla toimi Neuvostoliiton ilmavoimien 69. ilmavalvontakomppania. Vuoden 1959 väestönlaskennan mukaan Uhtan kylä asukasluku oli 3 494 henkeä. Piiriin aiemmin kuulunut, Ylä-Kuittijärven rantakylä Vuokkiniemi liitettiin Kostamuksen piiriin 1988.


title: Uhtua

text: Uhtua, Tsiksa, Enonsuu, Alajärvi, Jyvälahti, Luusalmi, Nurmilahti, Röhö, Häme, Haikola, Ponkalahti.


title: Kesäpalatsi

text: Kesäpalatsi voi tarkoittaa:


title: Hercule Poirot

text: Hercule Poirot on kuvitteellinen belgialaisetsivä, joka esiintyy englantilaiskirjailija Agatha Christien teoksissa. Poirot esiintyy yhteensä 33 romaanissa ja 54 novellissa. Hahmon ensiesiintyminen oli romaanissa "Stylesin tapaus" (1920), jonka Christie oli kirjoittanut vuonna 1916.


title: Hercule Poirot

text: Ennen ensimmäistä Poirot-romaaniaan Agatha Christie (s. 1890) oli lukenut Arthur Conan Doylen "Sherlock Holmes" -tarinoita ja kahta muutakin rikoskirjailijaa. Hän alkoi haluta itsekin rikoskirjailijaksi, ja hänen siskonsa Madge haastoi hänet kirjoittamaan tarinan, jossa lukija ei arvaisi murhaajaa. Christie oli ollut töissä apteekissa, joten hän osasi hyödyntää myrkkyjä tarinoissaan. Salapoliisikseen hän valitsi belgialaisen poliisin, joka oli tullut Englantiin pakolaisena, sillä Torquayn seudulla, missä Christie asui, oli tuohon aikaan paljon belgialaisia pakolaisia.


title: Hercule Poirot

text: Agatha Christie kirjoitti ensimmäisen "Poirot"-romaaninsa "Stylesin tapaus" vuonna 1916. Kuusi lontoolaista kustantajaa ensin torjui sen, kunnes John Lane julkaisi sen vuonna 1920. Christie oli ehdottanut kustantajalle romaanin julkaisua salanimellä, mutta se julkaistiin kuitenkin Christien oikealla nimellä. Romaani oli Christien ensimmäinen julkaistu teos. "Stylesin tapaus" sai lehdistöltä hyvät arvostelut. Agatha Christieltä julkaistiin seuraavien 55 vuoden aikana kaikkiaan 33 Poirot-romaania ja 56 novellia.


title: Hercule Poirot

text: Vaikka Christie käytti Poirot’ta ylivoimaisesti eniten kaikista henkilöhahmoistaan, hän oli etenkin uransa loppupuolella tyytymätön tähän. Yksi ongelma oli ikä – Poirot oli ollut eläkeiässä jo Christien luodessa hahmon vuonna 1921, joten Christien oli pakko venyttää realismin rajoja voidakseen kirjoittaa hänestä vielä 1970-luvullakin. Poirot alkoi myös tuntua luojastaan liian karrikoidulta ja ärsyttävältä hahmolta. Christie myös satirisoi omaa tyytymättömyyttään Poirot’hon teostensa kautta: myöhäiskauden kirjoissa esiintyy Christien parodinen omakuva, naispuolinen salapoliisikirjailija Ariadne Oliver, joka harmittelee sitä, että on ottanut kirjojensa sankariksi suomalaisen salapoliisin, vaikkei tiedä Suomesta ja suomalaisista mitään.


title: Hercule Poirot

text: Christie valitteli jo vuonna 1938 "Daily Mailissä" kyllästyneensä Poirot’hon. Hän päätti kuitenkin jatkaa tarinoiden kirjoittamista kustantajansa vaatimuksista ja niiden suursuosion vuoksi. Christie kirjoitti toisen maailmansodan aikana tarinan "Esirippu. Poirotin viimeinen juttu", jossa Poirot saa surmansa, mutta romaani päätettiin julkaista vasta Christien kuoleman jälkeen. Se julkaistiin lopulta vuonna 1975 Christien vielä eläessä, sillä kustantaja ja Christie pelkäsivät muiden kirjailijoiden saattavan pitää Poirot’n hengissä, ellei Christie itse päästä häntä päiviltä. Poirot’n kuoleman jälkeen suuret lehdet kuten "Daily Telegraph" ja "New York Times" julkaisivat hänestä kuolinilmoituksen.


title: Hercule Poirot

text: Agatha Christien perikunta on vuodesta 2014 alkaen julkaissut uusia "Hercule Poirot" -tarinoita. Brittiläisen Sophie Hannahin kirjoittama "Nimikirjainmurhat" julkaistiin 2014 ja "Suljettu arkku" Hercule Poirot’n ensimmäisen tarinan kirjoittamisen 100-vuotisjuhlavuonna 2016.


title: Hercule Poirot

text: Christien mukaan Hercule Poirot’n hahmolla ei ollut esikuvia, sillä salapoliisikirjallisuutta ei ollut vielä silloin julkaistu kovin paljon. Hän sanoi valinneensa Hercule-nimen saadakseen salapoliisinsa vaikuttamaan järkevältä ja tärkeältä, ja Poirot-nimen vain koska se vaikutti sopivalta. Christie-tutkijat ovat etsiessään Poirot’lle esikuvia huomauttaneet, että muutama hiukan samanniminen salapoliisihahmo oli jo esiintynyt englanninkielisessä salapoliisikirjallisuudessa ennen Poirot’ta, kuten G. K. Chestertonin Hercule Flameau, Marie Bellow Lowndesin Hercule Popeau, ja Frank Howell Evansin Jules Poiret. Viiksiltään ja työtavoiltaan Poirot sanotaan muistuttavan paljon Lontooseen 1860-luvulla asettunutta itävaltalais-unkarilaista salapoliisia Ignatius Pollakya.


title: Hercule Poirot

text: Poirot on 162,5 senttimetriä pitkä. Hänen päänsä on munanmuotoinen, ja hiukan kallellaan vasemmalle. Poirot’n silmät säteilevät vihreinä kun hän innostuu. Poirot käyttää kävelykeppiä, jossa on kultainen koristenauha. Hänen vahatut viiksensä ovat koko Lontoon hienoimmat.


title: Hercule Poirot

text: Poirot on äärimmäisen pikkutarkka ja täsmällinen. Poirot luottaa psykologiaan ja väittää pystyvänsä ratkaisemaan rikoksen kuin rikoksen vain päättelemällä, käyttämällä ”pieniä harmaita aivosolujaan”. Selvittäessään rikosta Poirot keskittyy saamaan ihmiset puhumaan.


title: Hercule Poirot

text: Hercule Poirot- ja Sherlock Holmes -tarinoista löytyy paljon rakenteellisia yhtäläisyyksiä. Kummallakin on yksinkertaisempi apuri, jonka kautta tarinat kerrotaan ja jonka tehtävä on ihmetellä salapoliisin saavutuksia. Poirot’n apuri on kapteeni Arthur Hastings, joka tosin esiintyy vain Christien varhaiskauden teoksissa – vuoden 1937 jälkeen varsinaisesti enää Poirot’n uran päättävässä "Esiripussa". Poirot ja Holmes edustavat muutenkin samankaltaista ”loogisen rikoksenratkonnan” tyyliä. Omaelämäkerrassaan Christie kertoo: ”Kirjoitin vielä Sherlock Holmes -tyyliin; eksentrinen etsivä, apulainen ja Scotland Yard -etsivä.”


title: Hercule Poirot

text: Poirot’n lapsuudesta ja urasta poliisina Belgiassa kerrotaan vain vähän. Poirot on luultavasti syntynyt Spassa tai Ellezellesin kylässä. Poirot kastettiin katolilaisuuteen, ja sen voi huomata muun muassa katolilaisesta moraalista elämän loppupuolella.


title: Hercule Poirot

text: Poirot tekee menestyksekkään uran Belgian poliisivoimissa. Hän mainitsee toimineensa johtavassa asemassa Brysselissä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Belgia miehitetään ja Poirot lähtee maasta Englantiin pakolaisena ja saapuu sinne vuoden 1916 tienoilla.


title: Hercule Poirot

text: Sodan jälkeen Poirot ryhtyy salapoliisiksi ystävänsä kapteeni Hastingsin kanssa. Maailmansotien välissä Poirot matkustaa ympäri Eurooppaa ja Lähi-itää tutkien rikoksia ja murhia. Suurin osa hänen jutuistaan sijoittuu tuohon aikaan ja hän on maineensa huipulla. Tunnetuimmat tähän aikaan sijoittuvat romaanit lienevät "Kuolema Niilillä" ja "Idän pikajunan arvoitus". Poirot’n osoite on 56B Whitehaven Mansions, Charterhouse Square, Lontoo W1.


title: Hercule Poirot

text: Poirot’n rinnalla Christie käytti myös muita vakiohahmoja.


title: Hercule Poirot

text: Kapteeni Arthur Hastings, OBE, on Hercule Poirot’n avustaja ja satunnaisesti myös kertoja Christien tarinoissa. Hän esiintyy monessa tarinassa enemmän tai vähemmän merkittävässä roolissa. Hasting on ensimmäisen maailmansodan veteraani. Poirot on tyytymätön Hastingsin järjenkäyttöön ja kehottaa tätä monesti ”käyttämään pieniä harmaita aivosoluja”. Kuitenkin Hastings on Poirot’n hyvä ystävä, ja toisinaan Poirot harmittelee, kun ei näe kumppaniaan. Hastings esiintyy vain kahdeksassa romaanissa mutta toimii kertojana suurimmassa osassa novelleja.


title: Hercule Poirot

text: Ariadne Oliver on Hercule Poirot’n ystävä ja Christien humoristinen parodia itsestään. Rouva Oliver kirjoittaa salapoliisitarinoita, joiden päähenkilönä on suomalainen Sven Hjerson. Oliver esiintyy seitsemässä romaanissa.


title: Hercule Poirot

text: Poirot’n sihteeri, Neiti Felicity Lemon, esiintyy useimmiten ainoastaan pienissä sivurooleissa. Yleensä hänet vain mainitaan ohimennen. Poirot kuvailee häntä ”uskomattoman rumaksi mutta tehokkaaksi”. Suurempi rooli hänellä on romaanissa "Neiti Lemon erehtyy".


title: Hercule Poirot

text: Komisario James Japp on Scotland Yardin poliisivirkamies ja esiintyy monissa tarinoissa. Hän yleensä pyrkii selvittämään samaa juttua kuin Poirot.


title: Hercule Poirot

text: George (Poirot’n kielenkäytössä Georges), jonka sukunimi on tuntematon, on perinteinen englantilainen miespalvelija. Hän astuu Poirot’n palvelukseen 1923 ja eroaa vasta hieman ennen Poirot’n kuolemaa.


title: Hercule Poirot

text: Poirot’ta ovat esittäneet elokuvissa ja televisiossa muun muassa Albert Finney, Peter Ustinov, Ian Holm, Tony Randall ja Alfred Molina. Tunnetuimpia filmitaltiointeja Poirot’n tarinoista on ITV:n tuottama "Hercule Poirot" -televisiosarja (1989–2013), jossa Poirot’ta näyttelee David Suchet. Suchet on valittu Poirot'n parhaaksi näyttelijäksi.


title: Le Monde

text: Le Monde on ranskalainen, päivittäin ilmestyvä maltillinen vasemmistolainen sanomalehti, jota painetaan Pariisissa. Lehteä pidetään Ranskan vaikutusvaltaisimpana sanomalehtenä, ja se on yleisesti arvostettu myös ulkomailla.


title: Le Monde

text: Vuonna 2009 lehden levikki per numero oli keskimäärin 320 000, joista 40 000 myytiin ulkomaille.


title: Le Monde

text: Ensimmäinen numero ilmestyi 19. joulukuuta 1944. Lehden perusti Hubert Beuve-Méry kenraali Charles de Gaullen pyynnöstä saksalaisten vetäydyttyä Pariisista. Aloittaakseen lehden tekemisen Beuve-Méry esitti ehdoksi täydellisen toimituksellisen itsenäisyyden. Lehti korvasi sanomalehti "Le Tempsin" jonka tyyliasun ja formaatin se omaksui. Vuodesta 1985 lehden etusivua on koristanut karikatyyri, jonka on useimmiten piirtänyt pilapiirtäjä Plantu.


title: Le Monde

text: Vuonna 2003 kirja "Le Monden piilotetut kasvot" ("La face cachée du Monde") väitti, että päätoimittaja Jean-Marie Colombani ja muut lehden johtohenkilöt olisivat muun muassa osoittaneet poliittista puolueellisuutta ja sotkeutuneet taloudellisiin kähmintöihin, jotka vaaransivat lehden itsenäisyyden. Nämä syytökset ovat yhä ristiriitaisia ja näyttämättä toteen.


title: Le Monde

text: Le Monden on perustamisesta lähtien omistanut Groupe Le Monde, josta lehden työntekijät omistavat 53 %. Lopun omistavat Danone, BNP Paribas -pankki ja miljardööri François Pinault. Enemmistöomistus siirtyi kesällä 2010 ranskalaiselle sijoittajaryhmälle, johon kuuluvat pankkiiri ja Les Inrockuptibles lehden kustantaja Matthieu Pigasse, internetoperaattori Freen perustaja Xavier Niel ja Yves Saint-Laurent -muotitalon toinen perustaja Pierre Bérgé. Pigasse on lähellä sosialistipuoluetta ja on toiminut kansainvälisen valuuttarahaston johtajan Dominique Strauss-Kahnin neuvoantajana. Toimittajille jää veto-oikeus päätoimittajanvalinnassa, ja osaomistuksen kautta tomittajilla on valtaa myös merkittävissä talousasioissa. Oikeistolainen presidentti Nicolas Sarkozy yritti puuttua kauppaan uhkaamalla lopettaa lainatakuun, jos kauppa tehdään Pigassen ryhmän kanssa.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi () on entinen kunta Vienan Karjalassa, nykyisin kylähallinto ja sen keskuskylä Kostamuksen kaupunkialueella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuokkiniemi on vuoden 2017 suomalais-ugrilainen kulttuuripääkaupunki.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemen kylä sijaitsee Ylä-Kuittijärven lounaispäässä maanteitse 59 kilometriä Kostamuksesta pohjoiseen.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemessä on noin 500 asukasta (1990). Heistä karjalaisia on noin 85 %. Valtaosa väestöstä käyttää keskinäisenä kielenään vienankarjalaa, joka on hyvin lähellä suomen kieltä. Nykyisin myös nuoremmat ovat alkaneet käyttää vanhempiensa kieltä.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemen kylä ulottuu laajalle Kuittijärven ja Lammasjärven väliselle alueelle. Se koostuu useasta pienemmästä kylänosasta, joita ovat Kyyrölä, Kaskola, Lammasjärvi, Sepänniemi, Ryhjä, Selvana ja Remsulanpiä. Kylää poikki kulkee tsärkkä eli hiekkaharju, jossa on mäntymetsää.


title: Vuokkiniemi

text: Kylässä on ortodoksinen profeetta Iljan kirkko, joka on valmistunut 1997 ja vihitty käyttöön samana vuonna Iljan päivänä. Kirkko rakennettiin suunnilleen vanhan kirkon paikalle alkuperäispiirustusten mukaisena. 1700-luvulla rakennettu vanha kirkko toimi neuvostokaudella voimistelusalina, klubina ja rajavartioston ruokalana, kunnes se paloi vuonna 1939. Runonlaulaja Miihkali Perttusen patsas on vuodelta 1991.


title: Vuokkiniemi

text: Kylän keskuksena toimii Kylätalo Etnokulttuurikeskus, jossa on kylänjohdon toimitilat, museo, Vuokkiniemen Marttojen toimitilat, kutomo, puusepän verstas jossa valmistetaan kanteleita sekä juhlasali. Kylätalossa myös järjestetään karjalankielenopetusta aikuisille ja nuorille. Kylässä toimii yksi kauppa, yksi posti ja lisäksi kirjasto. Vuokkiniemessä on suomalaisten rakentamat koulut, joita sanotaan Karjalan kauneimmiksi. Lisäksi kylässä toimii etnografinen museo vanhassa kunnostetussa Ontsin talossa.


title: Vuokkiniemi

text: Karjalaisilla kylillä on yleensä kaikilla oma juhlapäivänsä. Vuokkiniemen kylän juhla on Iljanpäivän juhla heinä-elokuun vaihteessa. Yleensä Vuokkiniemi-seura Ry tekee matkan juhlaan, johon voi osallistua vaikkei olekaan seuran jäsen.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemen kylähallintoalue siirrettiin Kalevalan piiristä Kostamuksen kaupungin alaisuuteen 1988.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemen kunta () käsitti Ylä-Kuittijärven ympäristön ja kuului Kemin kihlakuntaan. Kunnan naapureina olivat pohjoisessa Pistojärvi, idässä Uhtua, etelässä Kontokki ja lännessä Suomen puolella Suomussalmi.


title: Vuokkiniemi

text: Vuonna 1905 kunnassa oli kaikkiaan 48 asutuspaikkaa, joista varsinaisia kyliä olivat itse Vuokkiniemi, Ponkalahti,Mölkkö, Vuonninen, Keynäsjärvi, Tsenanniemi, Tollonjoki, Venehjärvi, Riinuojärvi, Kivijärvi ja Latvajärvi. Tuolloin kylissä asui yhteensä 990 asukasta, 203 taloudessa. Jatkosodan aikana Vuokkiniemi oli Suomen miehittämä 1941–1944.


title: Vuokkiniemi

text: Uhtuan kunnan länsiosa kuului aikoinaan Vuokkiniemeen. Vuokkiniemen kunnan kyliä olivat Vuokkiniemi, Vuonninen, Kivijärvi, Venehjärvi, Latvajärvi, Ponkalahti, Tollonjoki, Tšena, Lonkka, Ylä-Lapukka, Lapukka, Huhtiniemi, Vitsajärvi, Naukuvaara, Haapavaara, Vasonvaara, Paahkomienvaara, Keynäsjärvi, Pirttilahti, Mölkkö, Karkujärvi, Piesunki ja Riinuojärvi.


title: Vuokkiniemi

text: Suurin osa näistä kylistä lakkautettiin 1960-luvulla "perspektiivittöminä", mikä tarkoitti, ettei niillä katsottu olevan tulevaisuudennäkymiä, ja niiden talot ja asukkaat siirrettiin Vuokkiniemen, Vuonnisen ja Ponkalahden kyliin. Myöhemmin myös Ponkalahti lakkautettiin. Vuokkiniemen kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Uhtuan piiriin.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemen pitäjä oli 1800-luvulla vanhan runonlaulun keskus, jonka alueelta pääosa kansalliseepos Kalevalan runot ovat kerätty. Tämä kalevalainen runopesä löytyi alkuaan piirilääkäri Zacharias Topeliuksen kiinnostuksen avittamana – hän nimittäin kirjoitti jo vuonna 1803 muistiin runoja Suomen alueella kulkevilta laukkukauppiailta. Hänen kolmannessa julkaisemassaan vihkossa jo viitataan Vuokkiniemeen ja viimeisessä eli neljännessä julkaisussa hän kertoo suoraan mistä runoja löytää. Hän on kirjoittanut runovaroista näin:


title: Vuokkiniemi

text: "Yksi ainoa maanpaikka, sekin Suomen piirin ulkopuolella, tai muutama pitäjäs, Arkangelin läänissä erinomattain Vuokkiniemen Pitäjäs, säilyttää vielä vanhat tavat, ja vanhan urosväen jutut vilpitönnä ja puhtaana. Siellä veisaa Väinämöisen ääni, siellä soipi vielä Kantele ja Sampo."


title: Vuokkiniemi

text: Kalevalan synty-isä Elias Lönnrot löysi tämän jälkeen Vuokkiniemen ja sen runokylät. Hän keräsi useita kymmeniä tuhansia säkeitä ja kokosi niistä tuntemamme Kalevalan. Hän on päivännyt Kalevalan 28. helmikuuta 1835, joten vuonna 2015 tuli tästä kuluneeksi pyöreät 180 vuotta! Nimeksi hän laitokselle antoi "Kalewala taikka Wanhoja Karjalan Runoja Suomen kansan muinosista ajoista."


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemen kunnasta on tullut useita runonlaulajia muun muassa Arhippa ja Miihkali Perttunen Latvajärveltä, Ontrei, Jyrki ja Vaassila Kieleväinen Vuonnisista, Jyrki ja Petri Kettunen Tšenasta ja Outokka Lesonen Venehjärveltä.


title: Vuokkiniemi

text: Karjalan Sivistysseura julkaisi 25. helmikuuta 2015 vienankielisen Kalevalan eli Kal’evala vienankarjalakši. Se on lähinnä sitä kieltä, jolla runot aikoinaan Lönnrotille esitettiin. Sen on kääntänyt Raisa Remšujeva ja kuvittanut Vitali Dobrinin. Raisa Remšujevan sukujuuret ovat Vuokkiniemessä ja Dobrinin Akonlahdessa.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi-seura ry vaalii kalevalaista kulttuuriperinnettä ja pyrkii vahvistamaan tietämystä Vuokkiniemestä, sen kulttuurista ja asemasta niin Karjalassa kuin Suomessakin. Seurassa on jäseniä noin 300, aina Amerikasta asti.


title: Vuokkiniemi

text: Seuran toiminta kulttuurin vaalimisessa pohjautuu Vuokkiniemen erityisasemaan Kalevalan synnyn kannalta. Elias Lönnrot kokosi valtaosan Kalevalan runoaineksesta Vienasta ja erityisesti Vuokkiniemen pitäjän alueelta. Kalevalaisen kulttuurin ensimmäiset inkarnaatiot eli suuret runonlaulajat Arhippa Perttunen, Miihkali Perttunen ja Vaassila Kieleväinen elivät Vuokkiniemen pitäjässä yhdessä muiden runontaitajien kanssa. Lönnrot piti tästä syystä Vuokkiniemeä koko Karjalan tärkeimpänä pitäjänä.


title: Vuokkiniemi

text: Vienalaisella ja vuokkiniemeläisellä kaupankäyntitaidolla on ollut suuri merkitys Suomen liike-elämässä. Vuokkiniemeläiset laukkukauppiaat kiertelivät erityisesti 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kaupalla ympäri Suomea. Moni heistä asettui pysyvästi Suomeen ja ryhtyi pitämään joko tukku- tai maakauppoja eri puolilla Suomea, suhteellisesti eniten Pohjanmaalla (esimerkiksi Lipkin/Lipponen, Loginov/Seppänen, Remsu/Remsujeff, Rettijeff, Mattinen/Matvejeff, viimeksi mainitusta ks. James (farkut), joka oli Ville Mattisen perustaman Mattisen teollisuus Oy:n tuote). Myös tämän perinteen säilyminen on seuralle tärkeää.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi-seuran tavoitteisiin kuuluu myös auttaa vuokkiniemeläisen kulttuurin elinvoimaisena pitämistä Vuokkiniemessä. Karjalan tasavallan alueella karjalaisia on arviolta kymmenisen prosenttia. Vuokkiniemen kylä on karjalaisuuden kannalta tärkeä, koska sen asukkaista noin 85 % on karjalaisia, ja niinpä Vuokkiniemi onkin karjalaisin kylä koko Karjalan tasavallassa. Vuokkiniemessä karjalan kielikin elää sen verran vireänä, että siellä vielä ”paissah puhasta karjalua”. Se on vuokkiniemeläisen identiteetin kivijalka, jota Vuokkiniemi-seura omalla toiminnallaan pyrkii tukemaan.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi-seuran historia voidaan jakaa epäviralliseen ja viralliseen historiaan, mutta lisäksi aikaan rekisteröimättömänä ja rekisteröitynä yhdistyksenä. Seuran virallinen historia alkaa 1.7.1990. Silloin Vuokkiniemen kulttuuritalolla pidetyssä järjestäytymiskokouksessa asiasta oli päättämässä suuri joukko Vuokkiniemestä Suomeen lähteneitä ja heidän jälkeläisiään. Kokous pidettiin ensimmäisen seuran järjestämän yhteisen Vuokkiniemen-matkan yhteydessä. Sitä ennen oli pidetty lähinnä epävirallisia, vuokkiniemisten yhteisiä kesätapaamisia. Ensimmäinen yhteinen kesätapaaminen järjestettiin Ruotsissa vuonna 1984. Ruotsiin, erityisesti Boråsiin oli jatkosodan jälkeen Suomesta muuttanut itäkarjalaispakolaisia, myös vuokkiniemeläisiä, pakoon punaista Valpoa. Vuokkiniemi-seura rekisteröitiin virallisesti yhdistykseksi 2006.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi-seuran ensimmäinen puheenjohtaja oli lapualainen Heikki Kyyrönen, ja sihteeri Ville Lahelma Helsingistä. Heikki Kyyrönen toimi seuran puheenjohtajana 1990–2001 ja Ville Lahelma sihteerinä 1990–2000. Tämä kaksikko junaili yhdessä silloisen johtokunnan ja monen aktiivijäsenen kanssa läpi kaksi suururakkaa: Vuokkiniemi sai uuden ortodoksikirkon käyttöön 1997 ja kylän vanhukset vanhustentalon 2001.


title: Vuokkiniemi

text: Tammikuussa 2007 seura julkaisi Vuokkiniemen ja samalla koko Vienan Karjalan historiasta kertovan historiakirjan "Tupenkolahuttajien mailla. Vuokkiniemi esihistoriasta toiseen maailmansotaan". Kirjan kirjoittajat ovat alansa huippututkijoita niin Suomesta kuin Venäjältä, esimerkiksi emeritusprofessori Heikki Kirkinen ja professori Jouko Vahtola sekä Karjalan tasavallasta professori Pekka Zaikov. Kirjan on toimittanut seuran silloinen puheenjohtaja Kai Paajaste ja hankkeen talousasioista vastasi Rauno Rosenqvist.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi-seuran nykyinen puheenjohtaja on Asmo Kallio, ja häntä ennen tehtävässä ovat olleet Jyrki Mäkelä, Kai Peksujeff ja Marita Paajaste..


title: Vuokkiniemi

text: Seuralla on sukututkimuksesta kiinnostuneiden yhteistyöverkosto, jonka sukututkimustoiminta keskittyy vienalaisen ja vuokkiniemeläisen sukutiedon kokoamiseen.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi-seura toimii tiiviissä yhteistyössä Karjalan Sivistysseura ry:n (KSS) kanssa. Ennen rekisteröimistään Vuokkiniemi-seura toimi KSS:n alaosastona. KSS oli alun perin vienalaisten laukkukauppiaiden ja heidän jälkeläistensä perustama Wienan Karjalaisten Liitto (WKL), jonka perustamiskokous pidettiin Tampereen työväentalolla elokuussa 1906. WKL oli ripeä otteissaan, ja nopeassa tahdissa Vienan Karjalaan perustettiin muun muassa suomenkielisiä kouluja ja lukutupia.


title: Vuokkiniemi

text: Vuokkiniemi osallistui kansainvälisen nuorisojärjestö Youth Association of Finno-Ugric Peoples eli MAFUNin organisoimaan Finno-Ugric Capital of Culture 2017 -kilpailun finaaliin elokuussa 2016. Voitosta kilpailivat Vuokkiniemen ohella Suomesta Kuhmo (Juminkeko) sekä Kymenlaakson Sippola (Sugrin paikka). Kilpailu oli kovatasoinen ja tiukka. Neljän maan edustajista koostunut tuomaristo päätyi valitsemaan Vuokkiniemen voittajaksi. Vuokkiniemen kulttuuripääkaupunki-vuoden teemana on Karjalan kieli- ja kulttuuri ja sen päivittäminen nuorisoa kiinnostavaksi. Vuoden aikana Vuokkiniemessä järjestetään useita tapahtumia. Vuokkiniemi-seura ry vaalii vuokkiniemeläistä perinnettä ja on ollut edesauttamassa Vuokkiniemen pyrkimystä kulttuuripääkaupungiksi.


title: Vuokkiniemi

text: Kostamuksesta bussiyhteydet kulkevat Vuokkiniemeen. Lisäksi Kostamuksesta voi ottaa taksikyydin kylään, Venäjällä taksilla ajaminen on todella edullista. Sovi kuitenkin etukäteen kuskin kanssa hinnasta. Kostamuksesta Vuokkiniemeen on matkaa noin 60 kilometriä. Venehjärvelle Vuokkiniemestä noin 25 kilometriä ja Vuonniseen 41 kilometriä. Latvajärvelle ja Kivijärvelle pääsemiseen tarvitaan erillinen lupa, koska ne sijaitsevat raja-alueella. Tollonjoki on ennen Vuokkiniemeä. Ponkalahti on ennen Venehjärveä ja Pirttilahteen pääsee Vuokkiniemestä Kuittijärven poikki veneellä. Vuonniseen ei ole säännöllistä liikenneyhteyttä, mutta Vuonnisessa on kuljetuspalvelu tätä varten.


title: Vuokkiniemi

text: Useat suomalaiset matkailuyritykset tekevät bussimatkoja Vuokkiniemeen. Lisäksi Vuokkiniemeen voi matkata omalla autolla. Tie Kostamuksesta Vuokkiniemeen ja siitä eteenpäin muihin kyliin, on päällystämätöntä soratietä, joka on autolla ajettavassa kunnossa. Nopeusrajoitus on 50–70 kilometriä tunnissa.