title: PPTP

text:
PPTP määritellään Microsoftin tekemässä informatiivisessa RFC-dokumentissa:Protokolla hyödyntää GRE protokollaa pakettien tunneloimiseen ja välittämiseen. Osaksi GRE protokollan ongelmista johtuen ei PPTP ole kovinkaan suosittu kiinteissä verkkojen yhdistämisissä, vaan sitä käytetään lähinnä liikkuvien etäpisteiden tunnelointiin.
Protokollan kehitys on pysähtynyt, kun L2TP-protokolla on pääosin korvannut sen ja kiinnostus on siirtynyt kohti IPsec- ja SSL-protokollilla toteutettuja salattuja VPN-tunneleita.


title: L2TP

text: L2TP on Microsoftin ja Ciscon kehittämä VPN-tunnelointiprotokolla, joka toimii OSI-mallin 2. kerroksessa ja siten tukee myös ei-IP-protokollia. L2TP on yhdistelmä L2F:stä ja PPTP:stä.


title: Olut

text: Olut on maltaista, humalista ja vedestä käyttämällä valmistettu alkoholipitoinen mallasjuoma.


title: Olut

text: Olut on maailman vanhin ja suosituin alkoholijuoma. Maailman yleisin oluttyyppi on vaalea lager, joka on hyvin suosittu myös Suomessa.


title: Olut

text: Olutta on valmistettu varhain eri maanosissa niiden paikallisista kasveista. Lähi-idässä olut tehtiin ohrasta ja vehnästä, Amerikassa maissista, Aasiassa riisistä ja Afrikassa durrasta.


title: Olut

text: Varhaisimmilta, yli 10 000 vuotta vanhoilta viljelyalueilta Anatoliassa on löydetty merkkejä oluen valmistuksesta. Koska silloin ihmisten määrä ei ollut vielä suuri ja pääelinkeinona oli metsästys sekä keräily, niin on esitetty teoria, että ihmiset alkoivat viljelemään ohraa ja vehnää tarkoituksenaan valmistaa suurempia määriä olutta kulttijuhliin. Oluen valmistustaito levisi viljelijäkansojen vaeltaessa Välimerta pitkin Eurooppaan.


title: Olut

text:
Varhaisimmat dokumentit oluesta ovat peräisin Sumerista, jonka savitaulussa noin vuodelta 4000 eaa. kuvattiin oluen juontia. Vanhin valmistusprosessin kuvaus on 3900-vuotias. Hammurabin laki sääti, että olutta ylihintaan myyvät ravintolanpitäjät oli hukutettava. Sumerilaiset valmistivat ilmeisesti yli kymmentä erityyppistä olutta. Tavallisimmin olut valmistettiin osittain paistetusta leivästä, jota liuotettiin vedessä ja maustettiin kuminalla, inkiväärillä, muskottipähkinällä, hunajalla, katajalla, hedelmillä tai marjoilla ja joskus kukilla.
Egyptissä oli luultavasti suuria panimoita. Muinaisegyptiläistä olutta pantiin faarao Tutankhamonin aikaisesta keittiöstä saatujen näytteiden perusteella emmervehnästä, jota kuivatettiin maltaiksi auringonpaahteessa. Humalaa tuskin käytettiin, mutta korianteria ja katajaa mahdollisesti. Muinaiset egyptiläiset käyttivät myös taatelisokeria, joka pidensi oluen säilyvyyttä ja mahdollisti suurten määrien valmistuksen ja myynnin.


title: Olut

text: Oluella oli muinaisissa kulttuureissa usein uskonnollinen rooli: valmistajina toimivat usein papit ja papittaret, ja Egyptissä hautakammioihin jätettiin olutta vainajan matkalle tuonpuoleiseen. Olutta käytettiin myös maksuvälineenä, ja sumerit panivat oluen verolle.


title: Olut

text: Antiikin aikana viini syrjäytti oluen Etelä-Euroopassa, sillä viini kasvaa siellä hyvin ja sitä oli helpompi valmistaa kuin olutta. Oluen panotaito levisi Alppien pohjoispuolelle Saksaan, Belgiaan, Ranskaan, Britanniaan ja Skandinaviaan. Keskiajalla oluen valmistuksesta Euroopassa vastasivat etupäässä munkkiveljeskunnat. He ottivat ensimmäisinä käyttöön kylmävarastoinnin, mikä pidensi oluen säilyvyyttä sekä pehmensi ja paransi sen makua. Munkit saivat juoda olutta myös paaston aikana, ja keskiajalla se olikin turvallisempaa kuin vesi, joka oli usein saastunutta. Kodeissa olutta valmistivat yleensä naiset osana ruoanvalmistusta.


title: Olut

text:
Humalaa alettiin todennäköisesti käyttää olueen 700- tai 800-luvulla. Ensimmäinen kirjallinen todiste sen käytöstä on 1100-luvulta saksalaisen benediktiininunnan Hildegard Bingeniläisen kirjoituksista. Vähitellen humala syrjäytti muut oluen mausteet.
Baijerissa tuli vuonna 1516 voimaan oluen puhtauslaki ”Reinheitsgebot”, joka rajasi oluen valmistusaineiksi veden, mallasohran tai -vehnän ja humalan (hiivaa ei vielä tunnettu). Moni panimo Saksassa ja muualla noudattaa yhä vapaaehtoisesti tätä lakia, vaikka se ei enää olekaan voimassa.


title: Olut

text: Suurteollisuudeksi oluenpano alkoi muuttua vuonna 1722 kun Ralph Harwood perusti Lontooseen Bell-panimon. Panimo alkoi valmistaa kokonaisin tynnyreittäin olutta, jota myöhemmin alettiin kutsua portteriksi. Olutteollisuuden alkuaikoina valmistettiin vain tummia ja sameita pintahiivaoluita eli portteria, stoutia ja alea. Pohjahiivakäymistä alettiin teollisesti hyödyntää 1830-luvulla. Vaalean lagerin keksi vuonna 1842 böömiläinen Pilsenin Porvaripanimo. Vuosisadan loppuun mennessä vaaleasta lagerista tuli maailman johtava oluttyyppi, ja pintahiivaoluet jäivät pitkäksi aikaa unohduksiin. Kehittyneen lasinvalmistustekniikan ansiosta vanhat keraamiset kolpakot korvattiin lasisilla, mikä korosti pilsnertyyppisten lagereiden väriä ja kirkkautta.


title: Olut

text: Louis Pasteurin ansiosta ymmärrettiin kunnolla hiivan merkitys oluen valmistuksessa, ja pian olutpanimot kykenivät eristämään sopivimmat hiivakannat.


title: Olut

text: Olutpullot alkoivat yleistyä 1800-luvun lopulla, vaikka kunnon korkkeja ei vielä ollutkaan saatavilla. Tanskalainen Pindstofte patentoi vuonna 1886 pullotuskoneen, joka pystyi täyttämään kahdeksan pulloa samanaikaisesti.


title: Olut

text: Oluentuotanto ja -kulutus lisääntyivät voimakkaasti 1800-luvun loppupuolella. Panimoteollisuudelle tuottivat ongelmia ensimmäiset raittiusliikkeet sekä 1900-luvun maailmansodat. Pienpanimot myytiin suuremmille panimoille tai lakkautettiin, ja 1960-luvulla maailman oluen tuotanto oli muutaman monikansallisen jättiyhtiön hallinnassa. Perinteisten oluttyyppien nousu alkoi 1970-luvulla kun Englannissa perustettiin kansalaisliike Campaign for Real Ale (CAMRA). Sen jälkeen pienpanimot perinteisine ja monipuolisine oluineen ovat jälleen alkaneet saada osansa maailman olutmarkkinoista, ja myös oluen kotivalmistuksen suosio on kasvanut.


title: Olut

text: Islannissa olut oli kokonaan kielletty vuosina 1915–1989.


title: Olut

text: Suomeen olut tuli asutuksen ja kaskiviljelyn mukana. Kalevalan 20. runossa kerrotaan oluen raaka-aineiksi ohra ja humala sekä käymisen käynnistäjäksi mesiheinä. Oluen seppänä on Osmotar ja olutta tuottava jumala on Pellonpekko. Oluen merkityksestä kertoo se, että Kalevalassa kerrotaan oluenpanosta kaksi kertaa vuolaammin kuin maailman luomisesta.


title: Olut

text: Keskiolut vapautettiin ruokakauppoihin ja kahviloihin 1. tammikuuta 1969. Luvan myöntäminen keskioluen myyntiin ja anniskeluun jäi kunnille, joissa varsinkin maaseudulla käytiin ankaraakin kädenvääntöä asiasta. Muun muassa viitostien varrella Itä-Suomessa oli 1980-luvulla jopa satojen kilometrien mittaisia keskiolutkieltoalueita. Asia muuttui EU-lainsäädännön myötä, ja 1990-luvun puolivälissä pienpanimokulttuuri alkoi elpyä. 2000-luvulla on tehty joitakin ehdotuksia keskioluen palauttamisesta Alkoon, viimeksi Keskustapuolueen toimesta alkuvuodesta 2015.


title: Olut

text:
Oluen myynti ja anniskelu Suomessa:
Vuoteen 1995 asti olut jaettiin lailla eri veroluokkiin. Suomen liittyessä Euroopan unioniin alkoholilakia kuitenkin muutettiin niin, että veroluokat kumottiin ja oluen verotus määräytyy nykyään puhtaasti alkoholipitoisuuden perusteella: 0,5–2,8 %:n oluen kohdalla 2 snt/cl puhdasta alkoholia, yli 2,8 %:n oluen tapauksessa 21,40 snt/cl. Luokitusta käytetään kuitenkin edelleen vapaaehtoisesti ja yli 4,7 tilavuusprosentin vahvuisten juomien vähittäismyynti oli vuoden 2018 alkuun saakka Alkon monopoli. Tällöin korkeintaan 5,5 %:n vahvuisten alkoholijuomien myynti tuli sallittuksi ruokakaupoissa.


title: Olut

text: Oluen alkuperäiset valmistusaineet ovat mallastettu vilja, vesi ja hiiva. Satojen vuosien ajan olutta maustettiin lisäksi monenlaisilla mausteilla, yrteillä ja hedelmillä. Humalaa alettiin käyttää oluen mausteena Euroopassa 800-luvulla, mutta se yleistyi vasta 1400-luvulla ja syrjäytti keskiajalla oluen maustamiseen käytetyn yrttiseoksen, gruitin.


title: Olut

text: Litraan olutta käytetään panimosta riippuen 150–180 grammaa mallasta ja muutama gramma humalaa.


title: Olut

text: Panimoiden käyttämä ohra kasvatetaan useimmin Keski-Euroopassa, Kanadassa, Australiassa sekä Yhdysvaltojen luoteisrannikolla. Ohran ohella mallasta valmistetaan myös vehnästä ja rukiista. Vehnäoluessa on pehmeä ja makea maku, ja ruisoluessa mausteinen aromi. Suuret panimot etenkin Yhdysvalloissa käyttävät ohran jatkeena joskus riisiä tai maissia.


title: Olut

text: Oluen valmistuksessa käytetään myös mallastamatonta viljaa, ohratärkkelystä ja sokeria, joilla oluen makua kevennetään. Sokeri myös parantaa käymistä.


title: Olut

text: Hiivakantoja on käytössä tuhansia, ja jokaiseen olueen valitaan aina omanlaisensa hiiva. Hiivat on vanhastaan jaettu kahteen pääryhmään, pintahiivoihin ("Saccharomyces cerevisiae") ja pohjahiivoihin ("S. carlsbergensis" tai "S. uvarum"). Pintahiivat toimivat huoneenlämmössä ja nousevat käymisen päättyessä oluen pinnalle. Pohjahiivat kestävät kylmyyttä ja laskeutuvat tankin pohjalle, ja ne voivat kasvaa sokerimelibioosissa toisin kuin pintahiivat. Nykyisin kaikki hiivat luokitellaan "S. cerevisiae" -ryhmään. Spontaanikäytetyissä oluissa hiiva tulee olueen ilmasta.


title: Olut

text: Oluen valmistusta kutsutaan panemiseksi. Valmistuksessa viljasta saatava neste käytetään hiivalla alkoholipitoiseksi.


title: Olut

text:
Mallastaminen aloitetaan liottamalla viljaa vedessä kahden tai kolmen päivän ajan. Sen jälkeen sen annetaan itää useiden päivien ajan. Idättämisen aikana viljan tärkkelys möyhentyy ja tärkkelystä sokereiksi hajottavat entsyymit (amylaasit) aktivoituvat. Idättämisen jälkeen mallas kuivataan ja rouhitaan. Itäminen siis keskeytetään siinä vaiheessa, kun juuri- ja varsi-idut ovat vasta alkaneet muodostua, eikä tärkkelys ole vielä täysin sokeroitunut (hydrolysoitunut). Maltaan väri, maku ja sokeripitoisuus riippuu sen valmistustavasta. Kuivaamislämpötilalla pystytään vaikuttamaan oluen tummuuteen ja makuun. Kevyt paahto saa aikaan vaaleaa mallasta ja olutta, voimakas paahto tummaa. Lisäksi erittäin voimakas paahto kiteyttää sokerin ja paahtamista jatkettaessa sokeri lopulta karamellisoituu. Panimo voi sekoittaa useaakin mallasta saadakseen halutun maun ja värin.
Panimossa mallas mäskätään kuumalla vedellä tai keittämällä, jolloin entsyymit pilkkovat maltaissa olevan tärkkelyksen liukoiseen muotoon: käymiskelpoisiksi sokereiksi, aminohapoiksi, rasvahapoiksi, vitamiineiksi ja kivennäisaineiksi. Liukoisista aineista sokereita on eniten - tärkeimpänä maltoosi eli mallassokeri. Tärkkelyksen sokeroitumatta jäänyt osa koostuu keskipitkistä hiilihydraateista, dekstriineistä. Mäski siivilöidään vierteeksi, joka on käymiskelpoinen neste. Se keitetään humalien kanssa, jolloin olueen muodostuu tuoksua ja katkeruutta. Humalan jäämät eli rupa lingotaan eroon. Kantavierreväkevyys kertoo vierteen liuenneen kuiva-aineen - sokereiden, dekstriinien ja muiden uuteaineiden määrän ennen käymistä. Oluen jäännösuutepitoisuus on käymisen jälkeinen hiilihydraattien määrä - siis se uuteaine joka ei ole käymisessä muuttunut alkoholiksi ja aromiaineiksi. Käyminen kestää pintahiivaoluilla 15–22 °C:n lämpötilassa 2–5 päivää, minkä jälkeen olutta kypsytetään muutama päivä matalammassa lämpötilassa. Pohjahiivaoluilla käyminen tapahtuu 8–12 °C:n lämpötilassa noin viikossa ja jälkivarastointi kestää noin 2–3 viikkoa, vahvoissa oluissa jopa kolme kuukautta. Suomessa kehitetyllä hiivan immobilisoinnilla jälkikäyminen voidaan toteuttaa jopa kahdessa tunnissa. Tekniikan ovat ottaneet käyttöön ainakin Sinebrychoff ja Hartwall.


title: Olut

text: Käymisen ja kypsytyksen jälkeen suurin osa oluista suodatetaan. Siinä oluesta poistetaan ylijäänyt hiiva ja proteiinit, jolloin olut kirkastuu ja sen säilyvyys paranee. Jotkin panimot pastöroivat oluensa sen tasapainon ja hygienisyyden parantamiseksi. Pastörointi pidentää myyntiaikaa mutta vähentää oluen makua ja luonnetta. Sitten olut siirretään kirkasoluttankkiin varastoon. Astioituun olueen voidaan vielä lisätä sokeria, hiivaa tai humalaa, jolloin se jatkaa kypsymistään ja joskus myös käymistään aina tarjoiluhetkeen asti. Juoma kypsytetään pullossa tai tynnyrissä, joka voi olla puuta tai metallia. Olut pakataan lasipulloon tai tölkkiin.


title: Olut

text: Eri oluttyyppien erot eivät ole aina selvästi rajattuja, eikä mitään kansainvälistä panimoita sitovaa ohjeistoa ole. Perinteisesti oluet nimettiin valmistusseutujensa mukaan. Nykyinen oluiden tyyppiluokitus perustuu pitkälti olutasiantuntija Michael Jacksonin 1970-luvulla kirjoissaan kehittämään järjestelmään, jossa oluet jaetaan pääluokkiin käymistapansa mukaan:Teknisesti ottaen spontaanikäymisellä valmistetut oluet ovat pintahiivaoluita, mutta ne lasketaan tavallisesti omaksi pääluokakseen, koska ne poikkeavat huomattavasti muista oluttyypeistä.


title: Olut

text: Perinteistä suomalaista suodattamatonta olutta kutsutaan sahdiksi. Sahdin teossa käytetään etupäässä ohramaltaita.


title: Olut

text: Suurimmat panimoalan yritykset ovat monikansallisia suuryrityksiä, jotka laajentuvat voimakkaasti yritysostojen ja -sulautumisten ansiosta. Maailman neljä suurinta panimoyhtymää vuonna 2014 ovat Anheuser-Busch InBev (Belgia), SABMiller (Etelä-Afrikka/Yhdistynyt kuningaskunta), Heineken (Alankomaat), Carlsberg (Tanska) ja China Resources Enterprise (Kiina). Yhdessä ne hallitsevat olutmarkkinoista hiukan yli 50 prosenttia, joista AB InBev yksin 30 prosenttia.


title: Olut

text: Olutta valmistettiin vuonna 2016 teollisesti noin 184 miljardia litraa. Suurimmat oluenvalmistajamaat olivat Kiina (24,2 % koko maailman tuotannosta), Yhdysvallat (12 %), Brasilia (7,4 %), Meksiko (5,7 %) ja Saksa (5,2 %).


title: Olut

text: Vuonna 2010 eniten olutta asukasta kohti kulutettiin Tšekissä, Irlannissa, Saksassa ja Australiassa.


title: Olut

text: Suomessa olutta valmistaa vuonna 2016 noin 80 panimoa. Suomessa olutta nautitaan saman verran kuin Euroopassa keskimäärin. Vaalea lager on Suomen ylivoimaisesti myydyin olut. Koko Suomessa myytiin vuonna 2016 yhteensä 421 miljoonaa litraa olutta, joka on 76,6 litraa henkeä kohti. Alkon myydyimpiä suomalaisia oluita ovat Olvin nimikko-olut, Sinebrychoffin Karhu ja Koff, Hartwallin Lapin Kulta ja Karjala sekä Sandels.


title: Velkopopovický Kozel

text: Velkopopovický Kozel on tšekkiläinen vuonna 1874 syntynyt olutmerkki. Sitä valmistetaan Plzeňský Prazdroj’n panimossa Velké Popovicen kunnassa. Velkopopovický Kozel on merkittävin tšekkiläinen vientiolut. Kozel-oluet ovat maailmalla arvostettuja, ja ne ovat voittaneet useita kansainvälisiä palkintoja.


title: Velkopopovický Kozel

text: Kozel tarkoittaa vuohipukkia, joka toimii oluen tunnuksena. Velkopopovický Kozel -oluista on eri variaatioita. Näistä Černý on tumma dunkel-tyylinen lagerolut, kun taas Premium, Medium ja Světlý ovat vaaleita pilsnereitä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymä (myös Aspergerin syndrooma tai AS) tarkoittaa jo sairausluokituksesta poistumassa olevaa lapsuudesta alkaen ilmenevää, yleensä läpi koko eliniän esiintyvää ihmisyksilön käyttäytymispiirteistöä, jolle ovat ominaisia tavallisesta poikkeava sosiaalisen vuorovaikutuksen tyyli sekä epätavallisen voimakkaat rajoittuneet mielenkiinnon kohteet. Aiheeseen liittyvissä tutkimuksissa ei ole onnistuttu löytämään käyttäytymispiirteistölle yksiselitteistä syytä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin syndrooma jätettiin pois vuonna 2013 julkaistusta yhdysvaltalaisen American Psychiatric Association -yhdistyksen häiriöluokituksesta DSM-5. Siinä kaikki autismityyppistä käyttäytymispiirteistöä sisältävät lapsuudesta alkaen ilmenevät niin sanotut laaja-alaiset kehityshäiriöt sisällytettiin yhteen autisminkirjon häiriöksi nimettyyn käyttäytymispiirteistöön. Kansainvälinen, suomalaisessa lääketieteellisessä diagnostiikassa virallisesti noudatettava ICD-luokitus, jonka seuraavan version on tarkoitus ilmestyä 2018, näyttäisi nykyisen (syyskuu 2017) vedoksen mukaan olevan menossa samaan suuntaan.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Henkilöihin, joilla Aspergerin oireyhtymän diagnostiset kriteerit toteutuvat, viitataan usein lyhyesti esimerkiksi sellaisilla ilmauksilla kuin Asperger-henkilö, AS-henkilö ja aspergeri. Aspergerin oireyhtymän määrittelevien varsinaisten, diagnostisissa kriteereissä luonnehdittujen käyttäytymispiirteiden lisäksi Asperger-henkilöillä yleisesti esiintyy myös muita muusta väestöstä erottavia piirteitä. Alla kerrotaan lähemmin näistä niin sanotuista liitännäisoireista, joita kuitenkaan ei edellytetä diagnoosin asettamiseksi.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymään liittyvien erityispiirteiden esiintyvyys ja voimakkuus ovat yksilökohtaisia. Ulospäin havaittavat poikkeavuudet viestinnässä ja sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ovat tyypillisesti suurimmillaan ennen kouluikää ja vähenevät aikuisikään mennessä. Aspergereilla saattaa ilmetä etenkin lapsuudessa myös käsien räpyttelyn kaltaista epätavanomaista liikehdintää eli stimmailua, tarvetta päivittäisten rutiinien toistumiseen täsmälleen samalla tavalla taikka rituaalinomaiselta näyttävää toimintaa, kuten lelujen järjestelyä riviin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymään liittyy yleensä poikkeuksellista aistiyliherkkyyttä, joka saattaa aiheuttaa jopa invalidisoivaa oireilua. Osittain tämän myötä aspergereilla esiintyy myös niin sanottua autistista stressiherkkyyttä. Tämä ilmenee siten, että hyvin erityyppiset tilanteet, toiminnot ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormittumisen kokemusta sekä tarvetta levätä ja hakeutua sellaiseen ympäristöön tai tilanteeseen, joka ei aiheuta aistikuormitusta. Aspergereilla tavataan tavallista useammin myös uni-valverytmin häiriöitä, joiden taustalla on usein elimellisiä poikkeavuuksia. Osalla aspergereista esiintyy myös ruoansulatuskanavan toiminnan poikkeavuuksia, mikä edellyttää erityisruokavalion noudattamista.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergereilla esiintyy usein yhdellä tai useammalla muistin osa-alueella joko poikkeuksellista lahjakkuutta tai muistihäiriöitä tai molempia. Aspergereilla esiintyy yleisesti myös jonkinasteista kasvosokeutta, ja jopa neljälläkymmenellä prosentilla AS-lapsista on arvioitu esiintyvän merkittävässä määrin tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:n oireita. Myös hermovärve- eli tic-oireet ovat yleisiä etenkin lapsuudessa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Oireyhtymä on nimetty itävaltalaisen lastenlääkäri ja erityispedagogi Hans Aspergerin mukaan.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymä on sijoitettu kansanvälisessä tautiluokituksessa laaja-alaisten kehityshäiriöiden (pervasive developmental disorders) luokkaan. Cambridgen yliopiston autismitutkimuskeskuksen johtaja Simon Baron-Cohen päätyi kuitenkin esittämään vuonna 2000, ettei Aspergerin oireyhtymää ja lievää autismia ole syytä nimittää arvottavasti häiriöiksi, koska kysymys olisi pohjimmiltaan vain erilaisuudesta, ja sen lisäksi mainittuihin oireyhtymiin liittyi usein myös kognitiivisia vahvuuksia ja muita hyödyllisiä ominaisuuksia. Joissakin englanninkielisissä maissa onkin ollut havaittavissa merkkejä asennemuutoksesta, mikä on näkynyt esimerkiksi niin, että on luovuttu sanan "häiriö" käytöstä ja sen sijaan on ruvettu puhumaan "autismin kirjon tiloista", englanniksi "autism spectrum condition".


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Simon Baron-Cohen korosti kuitenkin, että eläminen neurotyypillisiä ihmisiä varten suunnitellussa yhteiskunnassa aiheuttaa Asperger-ihmisille erityistarpeita, jotka pitäisi ottaa huomioon. Viime vuosina onkin saatu tutkimusnäyttöä siitä, että autismin kirjon tiloihin liittyy neurologisia autonomisen hermoston toimintahäiriöitä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Autistien oikeuksien liikkeen parissa on ollut tapana verrata Aspergerin oireyhtymää homoseksuaalisuuteen, joka myös löytyi aiemmin tautiluokituksesta, persoonallisuushäiriöiden luokasta. Liikkeen tavoitteena onkin, että autismin kirjolla olevat saisivat samanlaisia juridisia oikeuksia kuin homoseksuaaleilla on nykyisin monessa maassa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Tieteellisissä tutkimuksissa käytetään yleensä yhdysvaltalaista DSM-tautiluokitusta, joka ei ole vertailukelpoinen Suomessa käytettävän kansainvälisen ICD-tautiluokituksen kanssa, sillä DSM IV -luokituksen mukainen AS-diagnoosi edellyttää vaikea-asteisempia oireita kuin ICD-luokituksen mukainen. Yhdysvalloissa onkin annettu usein määrittämättömän lapsuusiän laaja-alaisen kehityshäiriön diagnoosi ("PDD-NOS") tapauksissa, joissa kaikki AS- tai autismidiagnoosin DSM-kriteerit eivät täyty.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Uusimmat väestöseulontoihin perustuvat arviot Aspergerin oireyhtymän ja PDD-NOS:in kokonaisesiintyvyydestä vaihtelevat 0,6 ja 1,7 prosentin välillä. Arviohaarukan suuruus johtuu lähinnä siitä, että esiseulottuja henkilöitä on lähetetty jatkotutkimuksiin osassa tutkimuksia herkemmin kuin toisissa tutkimuksissa. Mitä alemmas vaadittu seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa diagnoosikynnyksen ylittävistä tapauksista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Suurin ja kattavin tähän asti suoritetuista väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 1,7 prosentilla väestöstä olisi Aspergerin oireyhtymä tai PDD-NOS. Sen mukaan Suomessa olisi noin 90 000 henkeä, jolla täyttyvät jommankumman tilan DSM-luokitukseen mukaiset kriteerit.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Miehille annetaan moninkertainen määrä AS-diagnooseja naisiin verrattuna, sillä vain noin viidesosa henkilöistä, joille tehdään AS-diagnoosi, on naispuolisia. Miesten ja naisten erot diagnoosien määrissä ovat suuret etenkin kouluiässä, mutta myöhemmin ero pienentyy. Sitä, että miehet saavat naisia useammin AS-diagnoosin, on selitetty tutkimuksissa sillä, että naiset olisivat geneettisesti vähemmän alttiita Aspergerin oireyhtymälle. Marja-Leena Mattila sai kuitenkin yli 4 000 lasta kattavaan väestöseulontaan perustuvassa väitöstutkimuksessaan tuloksen, jonka mukaan Aspergerin oireyhtymää esiintyisi naisilla jopa hiukan enemmän kuin miehillä suhteen ollessa 0,8:1. Tutkimuksessa esiin seulottujen tapausten pieni määrä saattoi kuitenkin vääristää tulosta.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Tutkimusten mukaan naisten pitää olla miehiä autistisempia, jotta heille annettaisiin autismin kirjon diagnoosi. Iso-Britannian Kansallinen Autistiseura on väittänyt, että naisten alidiagnosointi johtuu siitä, että monien ammattilaisten käsitys Aspergerin oireyhtymästä pohjautuu liian yksipuolisesti autististen miesten oireisiin. Autismin kirjon naisia edustava brittiläinen Autism Women Matter -järjestö sekä osa tutkijoista on esittänyt syyksi, että autismin kirjon tilojen diagnostisissa tutkimuksissa käytetään kysymyksiä, jotka eivät sovellu yhtä hyvin molempien sukupuolten diagnosointiin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Tutkijoiden mukaan miespuoliset aspergerit myös ohjataan naispuolisia useammin diagnosoitaviksi muun muassa sen vuoksi, että Asperger-piirteet ovat heillä näkyvämpiä. Esimerkiksi ulospäin näkyvät sosiaaliset vaikeudet ovat miehillä tavallisempia. AS-tyttöjen sosiaaliset taidot ovat tutkimusten mukaan samaa luokkaa valtaväestön poikien kanssa, kun AS-pojilla on valtaväestön poikia huonommat taidot. Tutkijoiden mukaan diagnostisissa tutkimuksissa ei yleensä osata kuitenkaan verrata AS-tyttöjen käyttäytymistä muiden tyttöjen käyttäytymiseen, vaan heidän käyttäytymistään verrataan AS-poikien käyttäytymiseen.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: AS-naisille on lisäksi on tyypillistä, että lapsuudessa havaitut ulospäin näkyvät sosiaaliset vaikeudet lievenevät tai katoavat aikuisikään mennessä huomattavasti useammin kuin AS-miehillä. Lisäksi erityiskiinnostuksen kohteet ovat lapsuudessa ja nuoruudessa tytöillä poikia harvemmin epätavallisia ja tytöt luennoivat niistä poikia harvemmin. AS-pojat herättävät myös enemmän huomiota, sillä he saattavat reagoida kohtaamiinsa vaikeuksiin aggressiivisesti.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: AS-naiset kärsivät AS-miehiä enemmän aistiyliherkkyyksien tuomista ongelmista. AS-naisten aivot ovat lisäksi selvästi maskuliinisempia kuin neurotyypillisten naisten aivot, joten heidän kokemusmaailmansa ja vuorovaikutuksensa poikkeavat heidän sosiaalisen viiteryhmänsä keskiarvosta. Tästä saattaa aiheutua sosiaalisia ongelmia, koska ihmiset kokevat samanlaisen viestinnän usein hyvin eri tavalla riippuen siitä, onko viestijä mies vai nainen.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymän syyt ovat suurelta osin tuntemattomia. Perinnöllisten tekijöiden tiedetään näyttelevän jonkinlaista osaa oireyhtymän synnyssä. Seuraavassa esitellyt otteet ja ajatukset eivät kuvasta tieteellistä konsensusta Aspergerin oireyhtymän syistä ja syntymekanismista.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymä johtuu geeneissä ja kromosomeissa tapahtuneista mutaatioista tai ympäristön aiheuttamista geenien niin sanotuista epigeneettisistä toimintahäiriöistä. Yleensa kyse on useampien geenimuunnosten yhteisvaikutuksesta. Osa DNA:n rakenteellisista tai toiminnallisista muutoksista periytyy vanhemmilta ja osa tapahtuu yksilölle itselleen jo sikiönkehityksen aikana. 2000-luvun alussa käynnistynyt kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt viime vuosina autismin kirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen, joita onkin löytynyt jo satoja.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Ympäristötekijöiden aiheuttamien geneettisten ja epigeneettisten prosessien osuuden arvioidaan olevan lievien autismin kirjon tilojen kohdalla noin 50 prosenttia loppujen 50 prosentin johtuessa vanhemmilta perityistä geneettisistä muunnoksista. Tällaisia ympäristötekijöitä ovat esimerkiksi raskaana olevan äidin sairaudet, synnytyksenaikaiset komplikaatiot sekä sikiön altistuminen vierasaineille. Esimerkiksi masennuksen hoidossa yleisesti käytettyjen SSRI-lääkkeiden nauttiminen alkuraskauden aikana nelinkertaistaa riskin saada autismin kirjolla oleva lapsi ja epilepsian, kaksisuuntaisen mielialahäiriön, migreenin, masennuksen ja skitsofrenian hoitoon käytetyn natriumvalproaatin nauttiminen alkuraskauden aikana jopa seitsenkertaistaa riskin synnyttää lapsi, jolla on autismin kirjon oireyhtymä. Eläinkokeissa on havaittu, että natriumvalproaatti aiheuttaa sikiön aivoihin samanlaisia poikkeavuuksia, joita esiintyy autisminkirjolaisilla.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Myös äidin astma, allergiat, metabolinen oireyhtymä, autoimmuunisairaudet ja synnytyksenaikaiset komplikaatiot lisäävät syntyvällä lapsella autismin kirjon oireyhtymän riskiä. Esimerkiksi keliakia ja äidin sairaalahoitoa vaativa virusinfektio alkuraskauden aikana kolminkertaistavat riskin synnyttää autistinen lapsi. Myös vauvan altistuminen virusinfektiolle, hoitamaton keltaisuus ja talviaikaan syntyminen lisäävät riskiä. Äidin raskaudenaikainen tupakointi lisää 40 prosentilla riskiä, että lapsella diagnosoidaan myöhemmin Aspergerin oireyhtymä tai lievä autismi.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Keskushermosto toimii aspergereilla usein hieman poikkeavasti. On esimerkiksi viitteitä siitä, että aspergerit käsittelevät kieltä eri aivoalueilla kuin valtaväestö. Lievästi autististen lasten keskushermoston on myös havaittu reagoivan valtaväestöstä poikkeavalla tavalla katsekontaktiin: suora katsekontakti rauhoittaa valtaväestöllä keskushermoston toimintaa, mutta kiihdyttää sitä lievästi autistisilla lapsilla.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Monilla Asperger-henkilöillä esiintyy myös poikkeuksellisia hormonipitoisuuksia. Esimerkiksi tavanomainen kouluympäristö nostaa tutkimusten mukaan vireys- ja stressihormoni kortisolin pitoisuuksia aspergereilla enemmän kuin muilla lapsilla. Lisäksi on viitteitä siitä, ettei aspergereiden elimistössä tapahtuisi heräämisen jälkeistä kortisolitason nousua (CAR), minkä on todettu korreloivan unihäiriöiden kanssa. Autististen ihmisten aivoissa on tavallista vähemmän elimistön vuorokausirytmiä sääteleviä RORA-geenejä (retinoic acid-related orphan receptor-alpha gene). Lievästi autististen naisten aivot ovat rakenteellisesti maskuliinisempia kuin muiden naisten aivot. On havaittu, että autistista poikaa odottavan äidin kohdussa esiintyy usein poikkeuksellisen paljon sukupuolihormoneita sekä vireys- ja stressihormoni kortisolia.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Joka kolmannella Asperger-henkilöllä on normaalia korkeampi elimistön serotoniinitaso. Joidenkin aspergereiden tavanomaista korkeampi kipukynnys saattaisi selittyä poikkeuksellisella serotoniiniaineenvaihdunnalla. Lisäksi pitäisi noudattaa suurta varovaisuutta pohdittaessa Asperger-ihmisen hoitoa keskushermoston serotoniinitasoa nostavilla lääkkeillä. Sama pätee kaikkien aivoihin ja muuhun keskushermostoon vaikuttavien lääkeaineiden käyttöön, sillä autisminkirjolaiset ovat usein yliherkkiä kyseisten lääkkeiden vaikutuksille. Esimerkiksi AD/HD:n hoitoon käytetty lääke aiheuttaa merkittävästi enemmän haittavaikutuksia autisminkirjolaisille kuin muille AD/HD-potilaille.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymä ilmenee usein muun muassa:


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymän diagnoosin voi saada aiheeseen perehtyneeltä neurologilta tai neuropsykiatriaan perehtyneeltä psykiatrilta. Oireiden pitää olla ollut havaittavissa jo potilaan lapsuusaikana. Eri lääkäreiden noudattamat diagnoosikäytännöt poikkeavat kuitenkin toisistaan, koska kaikki lääkärit eivät noudata sairausluokituksen diagnostisia kriteereitä. Aspergerin oireyhtymän diagnoosi saatetaan antaa esimerkiksi kielen kehityksen häiriöistä kärsivälle lapselle tai jopa älyllisesti kehitysvammaiselle ihmiselle. Marja-Leena Mattilan epidemiologisessa väitöstutkimuksessa havaittiin, että kymmenestä lapsesta neljälle, joille oli annettu ICD-luokituksen mukainen Aspergerin oireyhtymän diagnoosi tai jotka eivät olleet saaneet diagnoosia, mutta jotka oli luokiteltu Asperger-piirteisiksi, olisi ICD-luokituksen mukaan pitänyt antaa autismin (lapsuusiän autismi F84.0 tai epätyypillinen autismi F84.1) diagnoosi. Christopher Gillbergin vuonna 1989 julkaisemien kriteerien mukaan myös heillä olisi ollut Aspergerin oireyhtymä, mutta Gillbergin kriteerit eivät ole saanut missään maassa virallista asemaa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Useamman viikon ympärivuorokautiset laitostarkkailujaksot ovat joissain kunnissa edelleen yleisiä lapsia diagnosoitaessa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymä ilmaistaan koodinumerolla F84.5.. Oireyhtymän diagnosoimiseksi vaaditaan karkeasti ilmaistuna toteutuviksi seuraavat kohdat:Jotkut tutkijat ovat kuitenkin havainneet, että myös Aspergerin oireyhtymän omaavat henkilöt voivat sairastua pakko-oireiseen häiriöön ja esittäneet diagnoosikriteereiden korjaamista tältä osin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Yhdysvalloissa ja Ruotsissa käytetään ICD:n sijaan Amerikan psykiatrisen yhdistyksen kehittämää mielenterveydellisten ongelmien referenssiopasta DSM. Suurin osa maailmalla tehtävästä Asperger-tutkimuksesta on tehty henkilöillä, joille on annettu DSM:n mukainen Asperger-diagnoosi. Näitä tutkimustuloksia ei voida siksi yleistää sellaisinaan suomalaiseen Asperger-väestöön, koska ICD ja DSM eivät ole yhteismitallisia. Yhdysvalloissa käytetään laajalti myös Szatmarin tutkimusryhmän kehittelemiä epävirallisia kriteereitä. Myös ruotsalainen Christopher Gillberg on kehittänyt oman kriteeristönsä Aspergerin oireyhtymän diagnosointiin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin syndrooman diagnoosi jätettiin pois vuonna 2013 julkaistusta Amerikan psykiatrisen yhdistyksen mielenterveyden häiriöiden käsikirjan (DSM) uudesta versiosta, jossa nimekkeen autismikirjon häiriö on tarkoitus korvata Aspergerin syndrooma, autistinen häiriö, epätyypillinen autismi, tarkemmin määrittelemätön laaja-alainen kehityshäiriö (PDD-NOS) ja Hellerin tauti.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Diagnoosiuudistuksen tarkoituksena oli tuottaa kolmiportainen diagnostinen järjestelmä, joka sopii kaikkien autismityyppistä käyttäytymispiirteistöä ilmentävien henkilöiden diagnosointiin riippumatta heidän iästään tai älyllisestä kehitystasostaan. Lisäksi haluttiin poistaa diagnostinen sekaannus, joka syntyi siitä, että oli vaikea erottaa toisistaan Aspergerin syndroomaa ja tarkemmin määrittelemätöntä laaja-alaista kehityshäiriötä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymän perushoitona on suojautua liialta ylikuormitukselta, joka saattaa johtaa uupumukseen, masennukseen tai pakko-oireiseen häiriön, krooniseen väsymysoireyhtymän tai fibromyalgian puhkeamiseen. Monille aspergereille voimauttavinta on osallistuminen vertaistoimintaan. Lisäksi monet AS-henkilöt kehittävät omia keinoja mielenterveytensä kohottamiseen, kuten omiin erityismielenkiinnonkohteisiin keskittymisen.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymän ydinoireisiin ei ole olemassa toimivaa lääkehoitoa, mutta jos Aspergerin oireyhtymään liittyy gluteeniyliherkkyyttä, gluteenin jättäminen pois ruokavaliosta vähentää todennäköisesti AS-oireita. Yliherkkyyksien tai neurologisten erityispiirteiden vuoksi jotkut lääkkeet voivat myös aiheuttaa AS-henkilölle hyvin voimakkaan reaktion ja sivuvaikutuksia.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Jos Aspergerin oireyhtymään liittyy tasapaino-ongelmia tai motoriikan häiriöitä, lapsuudessa saatu toimintaterapia voi auttaa esimerkiksi perusliikuntalajien oppimisessa. Psykoanalyysin tai psykodynaamisen terapian on huomattu olevan AS-henkilöille haitallisia. Parhaat tulokset on saavutettu ratkaisukeskeisessä kognitiivis-behavioraalisessa terapiassa, joka on rakennettu systemaattisesti, selkeästi ja strukturoidusti. Tällaisen terapian tavoite on parantaa arjen toimintakykyä ja lievittää häiriötiloja niin, että vahvuudet pääsevät esiin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Asperger-henkilöt joutuvat usein kokemaan kiusaamista ja syrjintää lapsena, teini-iässä sekä opiskelu- ja työpaikoilla. Jo työnsaanti voi olla vaikeaa sosiaalisuuden vaatimusten vuoksi, vaikka AS-henkilöllä olisi hyvätkin tutkintopaperit.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Asperger-lapset erottuvat useimmiten käytöksensä osalta ikätovereistaan ja ovat siten otollisia kohteita kiusaamiselle. Toisaalta hiljainen, omissa oloissaan viihtyvä, omituisia rutiininomaisia tapoja omaava sulkeutunut AS-oppilaskin on kiusaajille helppo kohde.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Joskus AS-henkilö saattaa tajuta joutuneensa kiusatuksi vasta paljon myöhemmin. Toiset AS-henkilöt taas saattavat ylireagoida vähänkin kiusaamiseen vivahtavissa tilanteissa, vaikkei vastapuolella olisikaan ollut mitään aikomusta kiusata kyseistä henkilöä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Tutkimusten mukaan Aspergerin oireyhtymä -diagnoosin omaavat henkilöt eivät syyllisty rikolliseen toimintaan muuta väestöä useammin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Diagnoosin saaneilla aspergereilla on valtaväestöä selvästi enemmän mielenterveyden ongelmia. Esimerkiksi Britanniassa on havaittu, että aikuisiässä diagnoosin saaneilla aspergereilla esiintyy kymmenen kertaa todennäköisemmin itsemurha-ajatuksia kuin muulla väestöllä ja yli kolmannes diagnoosin saaneista aspergereista on suunnitellut tai yrittänyt itsemurhaa jossain elämänsä vaiheessa. Toisaalta kun tutkimuksiin otetaan mukaan myös ne aspergerit, joilla ei ole diagnoosia, on havaittu, että mielenterveysongelmista vain pakko-oireinen häiriö on sellainen, jota esiintyy AS-väestössä useammin kuin muussa väestössä, noin joka neljännellä AS-henkilöllä. Pakko-oireinen häiriö on virallisesti Aspergerin oireyhtymän erotusdiagnostinen kriteeri eli tautiluokituksen ohjeistus estää Asperger-diagnoosin antamisen pakko-oireista häiriötä sairastavalle. Tutkijat ovat kuitenkin havainneet, että myös Aspergerin oireyhtymän omaavat henkilöt voivat sairastua pakko-oireiseen häiriöön.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Masennus ja ahdistus usein lisääntyvät voimakkaasti murrosiässä, minkä vuoksi moni AS-nuori vetäytyy muista ikäisistään syrjään. Eristäytyminen ja mielikuvitusmaailmassa eläminen saattavat lisätä riskiä sairastua myöhemmin psykoosiin. Moni nuori yrittää paeta ongelmiaan luomalla itselleen keinotekoisen roolin, jonka avulla hän pyrkii selviytymään sosiaalisista tilanteista. Tilanteessa aito identiteetti ei pääse kehittymään, mikä johtaa myöhemmin puhkeavaan vakavaan masennukseen tai ahdistukseen. Kuolemaan liittyvät ajatukset ovat yleisiä erityisesti AS-nuorilla, mutta joskus myös pienillä lapsilla. Aspergereiksi diagnosoidut aikuiset kärsivät usein toissijaisesta masennuksesta, joka johtuu sosiaalisesta eristäytymisestä ja poissulkemisesta, yksinäisyydestä, sosiaalipalveluiden vähyydestä, alisuorittamisesta ja työttömyydestä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Myös kaksisuuntainen mielialahäiriö näyttäisi olevan aspergereilla yleisempää kuin muulla väestöllä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Syömishäiriöt ovat tavallisia AS-ihmisten keskuudessa. AS-asiantuntijalääkäri Taina Nieminen-von Wendtin mukaan ruokaerikoisuuksia on 60 prosentilla AS-henkilöistä. Monet ovat hyvin nirsoja ruoan suhteen, minkä lisäksi ruoka tulee asetella lautaselle tietyllä tavalla. Syömisongelmia aiheuttavat myös erilaiset aistiongelmat. Monella on ortoreksia, eli pakonomainen tarve syödä vain terveellisenä pidettyä ruokaa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Noin kolmanneksella aspergereista esiintyy erilaisia fobioita, joista yleisimpänä sosiaalisten tilanteiden pelko. Monet AS-lapset pelkäävät kovaäänisiä asioita, kuten koiria ja pölynimureita.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Autismin diagnosointiin erikoistuneen brittiläisen Lorna Wing -keskuksen johtajan Judith Coden mukaan noin 40 prosenttia AS-naisista on saanut väärän psykiatrisen diagnoosin. Aspergerin oireyhtymään tyypillisesti liittyvät syrjäänvetäytymistaipumus ja unihäiriöt tulkitaan helposti masennusoireiksi. Lisäksi on olemassa viitteitä siitä, että aspergerit saavat muuta väestöä helpommin väärän masennusdiagnoosin poikkeavan ruumiinkielensä kuten vähäisen katsekontaktin ja ilmeettömyyden vuoksi. Myös ylikuormituksesta johtuvaa uupumusta saatetaan erehtyä pitämään masennuksesta johtuvana jopa silloin, kun masennusta ei esiinny.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Monet Aspergerin oireyhtymään usein liittyvät piirteet, kuten puheen ja tunnetilojen ilmaisun niukkuus, muuta väestöä vähäisempi katsekontakti, omiin oloihin vetäytyminen, epäsovinnainen käyttäytyminen ja epätavalliset kiinnostuksen kohteet saattavat muistuttaa myös skitsofrenian oireita. Myös aistiherkkyyttä ja epätavallista ruumiinkieltä on saatettu pitää osoituksena skitsofreniasta.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Jotkut Suharevan aikalaiset epäilivät, että skitsoideilla eli eristäytyvillä henkilöillä olisi muuta väestöä suurempi riski sairastua skitsofreniaan. Hans Aspergerin aineisto kuitenkin todisti epäilyn turhaksi aspergereiden osalta: 200 potilaan joukosta vain yhdelle kehittyi skitsofrenia kahdenkymmenen vuoden pituisen tarkastelujakson aikana. Aspergerin oireyhtymän oireiden saatettiin silti vielä 1990-luvun alussa tulkita johtuvan esimerkiksi skitsofrenian kirjon häiriöistä, kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, ahdistuneisuushäiriöistä tai pakko-oireisesta häiriöstä, minkä vuoksi monet psykiatrit pitivät Aspergerin oireyhtymää ”kiisteltynä ilmiönä”. Ennen Aspergerin oireyhtymän liittämistä tautiluokitukseen aspergereille saatettiin antaa myös MBD:n, mielialahäiriön, epävakaan persoonallisuuden tai syömishäiriön diagnoosi. Edellä mainittuja diagnooseja sekä muita psykiatrisia diagnooseja annetaan perusteettomasti edelleen etenkin autismin kirjon naisille. Yhä edelleen paljastuu säännöllisin väliajoin tapauksia, joissa Asperger-piirteitä on erehdytty luulemaan jopa skitsofrenian oireiksi.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Asperger-kulttuuria syntyy yleensä luonnostaan kahden tai useamman aspergerin kohdatessa. Asperger-kulttuurilla tarkoitetaan tällöin yhteisesti jaettuja käsityksiä siitä, mikä on normaalia ja hyväksyttävää aistimista ja käyttäytymistä. Asperger-kulttuurin mukaisissa tulkinnoissa ei esimerkiksi lähdetä siitä, että katsekontaktin välttely olisi merkki epärehellisyydestä, epäkohteliaisuudesta, ujoudesta tai huonosta itsetunnosta. Asperger-kulttuurin sisällä syntyy myös uusia neurotyypillisen kaltaisia käsitteitä, jotka kuvaavat autisminkirjolaisten ja valtaväestön välisiä eroja aiempia käsitteitä paremmin.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Yhä useammat aspergerit ovat alkaneet mieltää itsensä osaksi yhteiskunnan vähemmistöryhmää, jonka jäsenillä on monia yhteisiä piirteitä ja tarpeita. Aspergereille on tarjoutunut mahdollisuus päästä keskusteluyhteyteen toistensa kanssa etenkin sen jälkeen, kun internetiin on perustettu autisminkirjolaisille ja muille aiheesta kiinnostuneille tarkoitettuja keskustelufoorumeita. Suomen suurin autisminkirjolaisille ja aiheesta kiinnostuneille tarkoitettu Aspalstan nimellä toiminut keskustelupalsta perustettiin vuonna 2001.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Kansainvälisen Autistien oikeuksien liikkeen nousun myötä on alettu muun muassa viettää Autistien oikeuksien päivää 18. kesäkuuta. Liike toimii sen puolesta, että yhteiskunta hyväksyisi neurologisen poikkeavuuden homoseksuaalisuuden kaltaisena asiana. Tavoitteena on, että autisminkirjolaiset saisivat virallisen vähemmistöaseman, mikä turvaisi sen, ettei kirjolaisia asetettaisi perusteetta muita huonompaan asemaan. Hans Aspergerin syntymäpäivä 18. helmikuuta on julistettu kansainväliseksi Asperger-tietoisuuden päiväksi.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Kansainvälistä menestystä saavuttaneen tanskalais-ruotsalaisen tv-jännityssarjan "Silta" päähenkilöllä Saga Norénilla on samanlaisia sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmia, joita esiintyy Aspergerin oireyhtymän omaavilla henkilöillä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Ruotsalaisen Stieg Larssonin Millennium-trilogian päähenkilöllä Lisbeth Salanderilla on Aspergerin oireyhtymä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Lasse Hallströmin vuonna 2012 ensi-iltaan tulleen elokuvan "Rakkaudesta, unelmista ja kaloista" päähenkilö Fred Jones on aspergeri. Ewan McGregorin näyttelemä Jones on luonnonvaraministeriön erityisasiantuntija, joka saa tehtäväkseen konsultoida Jemenin hallitsijaa paikallisessa lohenistutushankkeessa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Elokuvassa "Mary and Max" (2009) toinen päähenkilö on aspergeri.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Vuonna 2005 valmistunut elokuva "Mozart and the Whale" kertoo taksinkuljettajan ja tutkimusapulaisen rakkaustarinan. Molemmilla on Aspergerin oireyhtymä. DVD-version nimeksi tuli "Crazy in Love"..


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Brittiläisen Mark Haddonin vuonna 2003 kirjoittama nuortenromaani Yöllisen koiran merkillinen tapaus kertoo kirjan takakansitekstin mukaan pojasta, jolla on Aspergerin oireyhtymä. Haddon on kuitenkin ilmoittanut blogissaan, että on tutustunut vain pintapuolisesti Aspergerin oireyhtymään, eikä hänen kirjan päähenkilöllä ole todellisen elämän esikuvia. Haddon toteaa myös, että kirjassa ei mainita Aspergerin oireyhtymää tai autismia sekä kertoo katuvansa, että näitä termejä on käytetty kirjan markkinoinnissa.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymän on epäilty johtuvan rokotteiden apuaineena käytetystä elohopeasta. Institute of Medicine on kuitenkin julkaissut kolme kattavaa tutkimusyhteenvetoa. Jokaisessa näistä metatutkimuksista päädyttiin siihen johtopäätökseen, että rokotteet ovat tässä suhteessa turvallisia.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Myös väitteet empatiakyvyn puuttumisesta ovat osoittautuneet vääriksi. Tutkimus viittaa sellaiseen, että aspergerihmisillä vain kognitiivinen empatia on keskimääräistä heikompi, mutta emotionaalinen empatia ei ole normaalista poikkeava.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Venäläinen neurologi, tohtori Grunja Suhareva julkaisi vuonna 1926 ensimmäisen Aspergerin oireyhtymää käsittelevän vertaisarvioidun tieteellisen artikkelin. Suharevan tutkimus oli kuuden poikalapsen tapaustutkimus, jossa hän kutsui oireyhtymää "skitsoidiseksi psykopatiaksi". Psykopatialla tarkoitettiin silloin perinnöllisiksi otaksuttuja luonteen- ja käyttäytymisen piirteitä, joista oli haittaa henkilölle itselleen ja jotka johtivat sosiaalisiin konflikteihin. Skitsoidinen viittasi eristäytyvään persoonallisuuteen. Skitsoidisen psykopatian tunnusmerkkejä olivat muiden muassa hentorakenteisuus, motorinen kömpelyys, ilmeettömyys, puhemelodian monotonisuus tai muu puheilmaisun erikoisuus, taipumus pysytellä sivussa muiden lasten leikeistä ja oman rauhan kaipuu, haluttomuus jättää aloitettua tekemistä kesken, vaikeus sopeutua muutoksiin sekä taipumus pakko-oireisiin. Suhareva mainitsi myös taipumuksen pohdiskella asioita sekä ajatella abstraktisti ja kaavamaisesti. Suharevasta tuli kansainvälisesti tunnettu vasta vuonna 1996, kun Sula Wolff käänsi hänen artikkelinsa saksasta englanniksi.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Oireyhtymä vaipui unohduksiin 12 vuodeksi, kunnes itävaltalainen lastenlääkäri ja erityispedagogi Hans Asperger mainitsi sen vuonna 1938 artikkelissaan "Das psychisch abnorme Kind". Vuonna 1944 hän julkaisi aiheesta väitöskirjan. Asperger ei oletettavasti ollut tutustunut Suharevan artikkeliin, koska käytti potilaista nimitystä "autistiset psykopaatit". Asperger lisäsi oireyhtymän tunnusmerkkeihin muun muassa älylliset tai keräilyharrastukseen liittyvät erikoiskiinnostuksen kohteet ja taipumuksen esitelmöidä niistä, katsekontaktin puuttumisen, pyrkimyksen tasa-arvoiseen suhteeseen keskustelukumppanin kanssa, puuttuvan taipumuksen muiden ihmisten alitajuiseen jäljittelyyn, intensiivisen uppoutumisen omaan tekemiseen, ruokailuun liittyvät erikoiset mieltymykset, aistiyliherkkyydet, nukkumiseen liittyvät ongelmat, kehittyneen taiteellisen silmän sekä varhaisen kielenkehityksen ja normaaliväestöä suuremman kielellisen lahjakkuuden. Hän korosti, ettei kaikilla yksilöillä suinkaan ollut kaikkia oireyhtymän tyypillisiä piirteitä, vaan kyse oli edellä mainittujen ominaisuuksien kohonneesta todennäköisyydestä.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Asperger ei ollut tietoinen, että itävaltalainen lastenpsykiatri Leo Kanner oli julkaissut oman autismikuvauksensa vuotta aiemmin. Heitä erotti valtameri ja meneillään ollut toinen maailmansota. Suharevan artikkelin tavoin myös Aspergerin saksankieliset tutkimukset jäivät vuosikymmeniksi tuntemattomiksi saksalaisen kielialueen ulkopuolella. Ne käännettiin englanniksi vuonna 1991.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Vuonna 1981 brittiläinen psykiatri Lorna Wing julkaisi oman tapaustutkimuksensa, jossa nimesi autistisen psykopatian uudelleen, koska sanalla "psykopatia" oli alettu yleiskielessä viitata narsismiin ja sosiopatiaan. Koska Wing ei ollut tietoinen Suharevan työstä, hän piti Aspergeria oireyhtymän löytäjänä ja nimesi sen "Aspergerin syndroomaksi".


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Aspergerin oireyhtymä lisättiin kansainväliseen ICD-tautiluokitukseen vuonna 1992 ja kaksi vuotta myöhemmin myös amerikkalaiseen DSM-luokitukseen.


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Suomessa ensimmäinen Aspergerin oireyhtymän diagnoosi annettiin vuonna 1989, ja yleinen tietoisuus oireyhtymästä alkoi kasvaa 1990-luvulla. Kesti kuitenkin kauan, ennen kuin tieto Aspergerin oireyhtymän neurologisesta luonteesta tavoitti kaikki alan ammattilaiset. Tämä lienee osittain vaikuttanut siihen, että monet psykiatrit pitivät oireyhtymää vielä 1990-luvulla ”kiisteltynä ilmiönä”. Toisaalta myös ICD-10 sisältää Aspergerin oireyhtymän diagnostisten periaatteiden kuvauksen yhteydessä maininnan "a disorder of uncertain nosological validity".


title: Aspergerin oireyhtymä

text: Alan toimijoita:


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvamma merkitsee yksilönkehityksellisiä eli lapsuudesta asti ilmeneviä vaikeuksia käsityskyvyssä. Asioiden ymmärtäminen, oppiminen ja käsitteellinen ajattelu on kehitysvammaisille usein vaikeampaa kuin muille, minkä vuoksi he eivät pysty yleensä tulemaan toimeen ilman erityistä hoitoa, apua tai opetusta. Kehitysvammaisilla on usein myös ongelmia suunnitelmallisuudessa ja ennakoinnissa.


title: Kehitysvamma

text: Joillain kehitysvammaisilla on lisäksi huono paineensietokyky ja osa kärsii impulsiivisuudesta ja kielteisten tunteiden voimakkuudesta, mikä saattaa johtaa aggressiiviseen käyttäytymiseen.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisilla on myös muuta väestöä useammin motoriikan vaikeuksista aiheutuvia ruumiillisia toimintarajoitteita tai vuorovaikutukseen liittyviä ongelmia. Kehitysvammaiseksi ei kuitenkaan luokitella henkilöä, jolla on toimintarajoitteita ainoastaan motoriikassa tai vuorovaikutuksessa, vaan kehitysvammaisuudella viitataan heikkolahjaisuutta suurempiin puutteisiin ymmärtämiskyvyssä ja muussa älyllisessä suoriutumisessa.


title: Kehitysvamma

text: Suomen väestöstä noin 0,75 prosentilla eli 40 000 ihmisellä arvioidaan olevan kehitysvamma. Kehitysvammaisuus on miehillä selvästi yleisempää kuin naisilla. Mikäli älyllisessä toiminnassa ilmenee muutoksia vasta aikuisiällä kyseessä ei ole kehitysvamma, vaan aivovamma tai dementia.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisuus johtuu synnynnäisestä neurologisesta häiriöstä tai kehitysiässä saadusta sairaudesta, viasta tai vammasta. Ne voivat johtua joko perimästä, raskaudenaikaisista syistä, synnytyksen yhteydessä sattuneista vaurioista, tapaturmista tai lapsuusiän infektioista. Synnynnäiset Downin oireyhtymä, Fragile-X-oireyhtymä ja Cornelia de Lange -oireyhtymä ovat kehitysvammaisuuden yleisimmät aiheuttajat. Myös äidin korkea ikä tai raskaudenaikainen huumeiden tai alkoholin käyttö tai tupakointi lisäävät kehitysvammaisuuden riskiä. Suurin osa kehitysvammaisuutta aiheuttavista sairauksista on hyvin harvinaisia. Noin kolmanneksessa tapauksista kehitysvamman syytä ei kyetä selvittämään.


title: Kehitysvamma

text: Hapenpuute synnytyksessä on yksi kehitysvammaisuuden aiheuttajista.


title: Kehitysvamma

text: Kretinismi eli synnynnäinen kilpirauhasen vajaatoiminta on yksi kehitysvammaisuuden aiheuttajista. Tämä on historiassa ollut Euroopan yleisin kehitysvammaisuuden muoto.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisuus pyritään diagnosoimaan jo ennen viiden vuoden iässä alkavaa esiopetusta. Kehitysvammaisuuden diagnosointi on usein pitkä ja monivaiheinen prosessi. Tästä huolimatta kehitysvammaisten diagnoosit ovat usein todella huonosti kohdillaan ja moni lievästi kehitysvammainen nuori on yhä vailla diagnoosia koulun päättyessä. Lapsen kehitystä tulee seurata riittävän laaja-alaisesti ja monesta näkökulmasta, jotta nähdään, miten se etenee. Tarvitaan vähintään vuoden seuranta-aika, joskus pitempikin. Käsite "laaja-alainen kehitysviivästymä" tai "vaikea-asteinen kehityksen erityisvaikeus" ovat käytössä usein siinä vaiheessa, kun lapsen tutkimukset ovat vielä kesken ja hänen kehitystään seurataan. Usein jossain vaiheessa voidaan todeta vaikeuksien olevan sitä luokkaa, että kehitysvammakriteerit täyttyvät.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisuuden diagnosointi on tarpeen tehdä moniammatillisena yhteistyönä, jossa ovat mukana lääkäri, psykologi, sosiaalityöntekijä, mahdolliset terapeutit, opettajat/kasvattajat sekä vanhemmat. Diagnoosiin tarvitaan lääketieteelliset tutkimukset sekä psykologin tutkimus ja laaja-alainen toimintakyvyn arviointi. Lääketieteellisiin tutkimuksiin kuuluu arvio kehitysviivästymän syistä, terveydentilan tutkiminen ja mahdollisista lisävammoista ja sairauksista johtuvien erillisten haittojen arviointi. Psykologintutkimus sisältää arvion älyllisestä toimintakyvystä sekä neuropsykologisen tutkimuksen, jolla selvitetään tarkemmin oppimisen vaikeuksia.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisuuden aste vaihtelee lievästä syvään. Lievät kehitysvammaisuuden muodot ovat huomattavasti yleisempiä kuin vaikeammat.


title: Kehitysvamma

text: Älykkyysosamäärän mukainen ryhmittely ei vastaa välttämättä kehitysvammaisen todellista suoriutumista elämässä. Tämä johtuu siitä, että kehitysvammaisten kykyprofiili voi vaihdella suuresti. Suomessa käytössä olevan ICD-tautiluokituksen mukaan kehitysvammadiagnoosia ei annetakaan pelkän älykkyystestituloksen perusteella, vaan pitää selvittää, onko ympäristön tavanomaisten haasteiden kohtaaminen heikentynyt älyllisen tason mataluuden johdosta. Älykkyystason määrityksen tulisi pohjautua älykkyystestin lisäksi kaikkeen saatavissa olevaan tietoon, mukaan luettuina käytännön havainnot ja sopeutumiskyky.


title: Kehitysvamma

text: Yhdysvalloissa käytetään omaa kansallista tautiluokitusta ja yhdysvaltalainen kehitysvammaliitto on esittänyt, että kehitysvammaisuuden määrittelemisessä otettaisiin älykkyystestisuoriutumisen lisäksi huomioon vaikeudet itsestä huolehtimisessa, sosiaalisessa kanssakäymisessä, oman käyttäytymisen säätelyssä, käytännön oppimistilanteissa, vapaa-ajantoiminnoissa ja työelämässä. Osa yhdysvaltalaisista lääkäreistä noudattaakin kansainvälisen tautiluokituksen kriteereitä, eikä anna kehitysvammadiagnoosia ilmeisen älykkäille henkilöille, vaikka he menestyisivätkin huonosti älykkyyttä mittaamaan tarkoitetuissa testeissä. Diagnosointiprosessi saatetaan kuitenkin Suomessakin keskeyttää, jos älykkyystestin tulos antaa liian hyvän arvion tutkittavan älykkyydestä.


title: Kehitysvamma

text: "Lievästi kehitysvammaisten" ihmisten kyky ymmärtää ja käyttää kieltä on vaihtelevasti viivästynyt, mutta useimmat oppivat jokapäiväisessä elämässä tarvittavan puhekyvyn. Useimmat pystyvät huolehtimaan itsestään täysin itsenäisesti syömisen, peseytymisen ja pukeutumisen osalta ja menestyvät kodinhoidossa. Osa kykenee myös käytännön työhön, joka ei vaadi koulutusta. Useimmiten he kuitenkin tarvitsevat työssään jatkuvaa opastusta ja valvontaa.


title: Kehitysvamma

text: Koulutuksen alueella on suuria ongelmia ja monilla on luku- ja kirjoitusvaikeuksia. Lievä kehitysvammaisuus aiheuttaakin usein erityisopetuksen tarvetta.


title: Kehitysvamma

text: Jos lievässä kehitysvammassa on mukana huomattavaa tunnetason ja sosiaalista kypsymättömyyttä, seurauksena voi olla esimerkiksi kyvyttömyys solmia avioliitto ja kasvattaa lapsia.


title: Kehitysvamma

text: Lievästi kehitysvammaiset pystyvät aikuisena asumaan itsenäisesti tai hieman tuettuna. He tarvitsevat usein myös tukea kyetäkseen asioimaan ja hankkimaan tarvitsemansa palvelut. Heidän rahankäyttötaitonsa voivat olla puutteellista ja helpon johdateltavuutensa takia he ovat alttiita joutumaan muiden ihmisten hyväksikäyttämiksi. Monet aikuiset kykenevät kuitenkin ylläpitämään hyviä sosiaalisia suhteita. Älykkyysosamäärä 50–69 viittaa lievään kehitysvammaisuuteen.


title: Kehitysvamma

text: Älykkyysosamäärä 35–49 tarkoitetaan keskitasoista kehitysvammaisuutta. Suurin osa keskivaikeista kehitysvammoista johtuu elimellisestä syystä. Keskivaikeasti kehitysvammaiset kehittyvät hitaasti sekä käsityskyvyltään että kielellisesti ja heidän kykynsä näillä alueella jäävät vähäisiksi. Kielen kehityksen taso vaihtelee. Jotkut kykenevät osallistumaan yksinkertaiseen keskusteluun. Toisilla on riittävästi kielellisiä kykyjä omien perustarpeiden ilmaisemiseksi. Jotkut eivät opi koskaan puhumaan, mutta he saattavat ymmärtää yksinkertaisia ohjeita ja oppia käyttämään käsimerkkejä. Keskivaikeasti kehitysvammaisten koulumenestys jää heikoksi, mutta osa oppii lukemisen, kirjoittamisen ja laskemisen perustaidot. Kyky huolehtia itsestä ja motoriset taidot jäävät vaillinaisiksi. Useimmat kykenevät kuitenkin kävelemään ilman apua. Aikuiset tarvitsevat vaihtelevanasteista tukea elääkseen. Useimmat pystyvät osallistumaan ohjattuun työhön joko tavallisella työpaikalla tai työkeskuksessa ja kulkemaan työpaikalleen itsenäisesti.


title: Kehitysvamma

text: Useimmilla "vaikeasti kehitysvammaisilla" on huomattavia liikunnallisia häiriöitä ja muita lisäongelmia. Vaikea kehitysvammaisuus aiheuttaa ihmiselle jatkuvan tuen ja ohjauksen tarpeen. Jos on vaikea kehitysvamma, tarvitsee huomattavaa tukea asumisessa ja työtehtävien suorittamisessa. Pitkän kuntoutuksen avulla voi kuitenkin kehittyä melko itsenäiseksi henkilökohtaisissa päivittäisissä toimissa. Älykkyysosamäärä 20–34 viittaa vaikeaan kehitysvammaisuuteen. Esimerkiksi Cri du chat  -oireyhtymää sairastavat ovat vaikeasti kehitysvammaisia.


title: Kehitysvamma

text: Syvästi kehitysvammaisten henkilöiden käsityskyky ja kielelliset valmiudet ovat parhaimmillaan rajoittuneet peruspyyntöjen ymmärtämiseen ja yksinkertaisten pyyntöjen esittämiseen. He tarvitsevat jatkuvaa hoivaa, koska heillä on suuria puutteita liikunnassa sekä kyvyssä huolehtia henkilökohtaisista toimista ja hallita suolen ja virtsarakon toimintaa. Opiskelussa tähdätään päivittäisiin elämäntilanteisiin liittyvien asioiden oppimiseen sekä mm. liikunnallisten ja vuorovaikutukseen liittyvien perustaitojen kehittymiseen. Syvästi kehitysvammaiset voivat tulla omatoimiseksi joissakin päivittäisen elämän toiminnoissa, kuten syömisessä, ja oppia yksinkertaisia työtehtäviä. Asumisessaan he tarvitsevat kuitenkin ympärivuorokautista valvontaa. Alle 20:n älykkyysosamäärä viittaa syvään kehitysvammaisuuteen.


title: Kehitysvamma

text: Noin 1 % kehitysvammaisista on päässyt palkkatöihin, vaikka arviolta ainakin 3 % kykenisi työskentelemään tavanomaisessa palkkatyössä vähintään muutaman tunnin viikossa. Lisäksi noin kaksikymmentä prosenttia kehitysvammaisista tekee työtoiminnan nimellä kulkevaa osa-aikaista palkatonta työtä. Tämän lisäksi 15 prosenttia tekee työtoiminnaksi kutsuttua osa-aikaista palkatonta työtä kehitysvammaisten työkeskuksissa tai vapailla markkinoilla niin sanotussa avotyötoiminnassa. Työkeskuksissa tehdään yritysten alihankintatöinä yrityksille esimerkiksi lajittelu- kokoonpano- ja pakkaustehtäviä, avotyötoiminnassa yleisimpiä tehtäviä ovat keittiö-, kahvila-, siivous- ja pesulatyöt. Lähes puolet avotyötoiminnan työpaikoista on julkisella sektorilla ja avotyön tekijät työskentelevät enenevässä määrin yksityisissä yrityksissä.


title: Kehitysvamma

text: Sekä normaalissa työsuhteessa että avotyössä tai työtoiminnassa työskentelevien kehitysvammaisten keskimääräinen työviikko on yleensä alle 25 tunnin pituinen. Normaalissa työsuhteessa työskentelevät saavat usein työkyvyttömyyseläkettä palkkansa päälle.


title: Kehitysvamma

text: Avotyöstä ei makseta palkkaa eikä eläkemaksuja tai vuosilomakorvauksia eivätkä avotyöntekijät ole myöskään työterveyshuollon piirissä, vaikka työtehtävät saattavat olla täysin samanlaisia kuin palkkaa saavien työtovereiden. Avotyötä tekevät saavat tyypillisesti työkyvyttömyyseläkettä, ja osa avotyön tekijöistä saa kunnan maksamaa työosuusrahaa, jonka suuruus oli vuonna 2015 keskimäärin viisi euroa päivässä. Toimintakeskuksissa työskentelevät joutuvat kuitenkin palauttamaan osan työosuusrahasta työpaikkaruokailun kattavana ylläpitomaksuna. Kunnat saavat itse päättää työosuusrahan suuruuden sekä sen maksavatko työosuusrahaa vai ei. Suurimman Suomessa maksettavan työosuusrahan määrä on 12 euroa päivässä. Avotyöstä saatavan korvauksen riittämättömyyttä pidetään kehitysvammaisten keskuudessa tyypillisesti suurena epäkohtana. Valtakunnallinen vammaisneuvosto kiinnitti vuonna 2014 työ- ja elinkeinoministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön huomiota siihen, että tuotannolliseen työtoimintaan osallistuminen ei ole aina vapaaehtoista, eikä siitä makseta myöskään palkkaa, vaikka toiminnan tuloksena syntyy myytävä tuote tai palvelu ja toimintaan osallistuvilta edellytetään sovittujen työaikojen noudattamista. Neuvosto huomautti myös, että avotyötoiminnassa olevilla henkilöillä saatetaan teettää viikonloppu-, ilta- ja pyhävuoroja, jotta työsuhteessa oleville työntekijöille vältytään maksamasta työvuorolisiä.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaliiton tutkija Simo Klem on todennut avo- ja palkkatyön välisestä rajanvedosta, että hän uskoo useimmilla työnantajilla olevan aito halu auttaa. Toisaalta toisessa päässä puhutaan hyväksikäytöstä.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvamma haittaa jokapäiväistä selviytymistä sitä vähemmän, mitä paremmin yhteiskunta ottaa kehitysvammaisten erityiset tarpeet huomioon. Yksilöllinen, tarpeenmukainen tuki auttaa kehitysvammaisia elämään hyvää elämää. Jotta kehitysvammaiset voisivat elää tasa-arvoisina jäseninä yhteiskunnassa, he tarvitsevat tukea, ohjausta ja palveluita, jotka voivat liittyä esimerkiksi toimeentuloon, vuorovaikutukseen, kodinhoitoon, omatoimisuuteen, liikkumiseen, terveyteen, turvallisuuteen, vapaa-aikaan ja työhön.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvamma oikeuttaa Suomessa yleensä työkyvyttömyyseläkkeeseen. Kehitysvammaisille järjestetään lisäksi päivätoimintaa.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisille järjestetään Suomessa myös autettua, ohjattua ja tuettua asumista. Autettu ja ohjattu asuminen toteutuvat yleensä asuntoloissa. Autettuun asumiseen liittyy yövalvonta, jota ohjatussa asumisessa ei ole. Tuetussa asumisessa kehitysvammainen asuu omassa asunnossa, jossa käy tarvittaessa ohjaaja. Kehitysvammalääketieteen professorin Maria Arvion mukaan suurin epäkohta kehitysvammaisten hoidossa on mielekkään tekemisen puute. Ihmiset, joilla on kehitysvamma, istuvat hoitokodeissa liikaa television äärellä ja ulkoilevat liian vähän.


title: Kehitysvamma

text: 13 000 eli vajaa kolmannes aikuisista asuu vanhempiensa luona. Ryhmäkodeissa asuu yhteensä 9 000 kehitysvammaista. Tuettuja asuntoja on noin 3 000 kehitysvammaisella.


title: Kehitysvamma

text: Omaisjärjestöjen perhetyömallin tarkoituksena on auttaa kehitysvammaisten huoltajia ja koko perhettä jaksamaan. Ilman tukea perhe saattaa kokea kehitysvammaisen lapsen kasvattamisen ylipääsemättömäksi. Varsinkin haastava käytös voi määrätä perheen arkirytmin lähes kokonaan. Monilla lapsilla on kehitysvamman lisäksi muitakin terveysongelmia. Vanhemmat unohtavat usein itsensä huolehtiessaan lapsestaan ja hänen oikeuksistaan. Kun lapsi vaatii huomiota, vanhempien oma elämä jää helposti jalkoihin eivätkä he välttämättä ehdi miettimään omaa hyvinvointiaan tai harrastuksia.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaiset tarvitsevat yleensä erityisopetusta. Kehitysvammaisilla on sen vuoksi kuuden vuoden iässä alkava pidennetty oppivelvollisuus, joka kestää 11 vuotta. Pidennetyn oppivelvollisuuden turvin oppilaalle pyritään takaamaan paremmat mahdollisuudet omaksua yhteiskunnassa tarvittavat perustiedot ja -taidot.


title: Kehitysvamma

text: Kun lapsella on todettu kehitysviivästymä tai kehitysvamma, tehdään kuntoutustyöryhmän tuella koulumuodonselvitys ja mahdollinen päätös erityisestä tuesta. Kehitysvammaisen oppilaan opetus voidaan järjestää joko yleisopetuksen tai erityisopetuksen ryhmässä tai molemmissa. Erityinen tuki järjestetään ensisijaisesti lähikoulussa. Oppilaan on siis mahdollista opiskella osa tai kaikki tunneista perusopetuksen luokalla, erityisluokalla tai erityiskoulussa..


title: Kehitysvamma

text: Erilaisten apuvälineiden ja yksilöllistettyjen oppimateriaalien lisäksi oppilas saattaa tarvita tukea koulunkäynnin päivittäiseen sujumiseen. Koulutoimi myöntää tarvittaessa lapselle koulunkäyntiavustajan.


title: Kehitysvamma

text: Lääkärit määräävät usein kehitysvammaisuuteen toisinaan liittyvän aggressiivisen käyttäytymisen ennaltaehkäisyyn psykoosilääkkeitä, vaikka lääkityksen tehosta on ollut vain niukasti tutkimusnäyttöä. Vuonna 2008 julkaistun historiallisen kaksoissokkotutkimuksen mukaan psykoosilääkkeiden teho on lumelääkettä heikompi.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisten ihmisten elinajanodote on Suomessa noin 50 vuotta. Jokainen Downin oireyhtymää sairastava sairastuu jossain elämänsä vaiheessa dementiaoirein ilmenevään Alzheimerin tautiin. Down-naisilla dementiaoireet ilmenevät keskimäärin noin 40 vuoden ja miehillä noin 46 vuoden iässä.


title: Kehitysvamma

text: Kehitysvammaisina syntyvien lasten osuus on pysynyt samansuuruisena sikiöseulonnoista ja terveydenhuollon kehityksestä huolimatta. Vain pieni osa kehitysvammoista voidaan diagnosoida sikiöaikana, ja lisäksi vaikeasti keskosena syntyvät jäävät nykyään aiempaa useammin henkiin.. Laitoksissa asuvat kehitysvammaiset kuolivat vielä 1970-luvulla keskimäärin parikymppisinä puutteellisen hoidon vuoksi.


title: Nörtti

text: Nörtti on arkikielessä käytetty ilmaus esimerkiksi innokkaasta tietotekniikan harrastajasta, joskin termillä voidaan viitata laaja-alaisesti eri aihepiirien innokkaisiin harrastajiin. Stereotyyppisessä merkityksessään nörtti on harrastukseensa syventynyt ja sosiaalisesta elämästä hieman syrjäytynyt.


title: Nörtti

text: Nörtti-sanaa on suomen kielessä käytetty 1980-luvusta lähtien merkityksissä ”saamaton nahjus, nynny”, ”yli-innokas koululainen, hikipinko” ja ”innokas tietokoneiden harrastaja”.


title: Nörtti

text: Friikki muistuttaa nörttiä; hän on jonkin asian innokas harrastaja tai ihailija. Toinen nörtille sukua oleva ilmiö on giikki (). Geek saatetaan nykyisin määritellä ”sosiaalisesti lahjakkaaksi, ulkonäöstään huolehtivaksi nörtiksi”, joka on intohimoisen kiinnostunut jostakin tekniikkaan tai populaarikulttuuriin liittyvästä asiasta. Geek-naisten esiäidiksi mainitaan 1800-luvulla elänyt matemaatikko Ada Lovelace, jota pidetään kaikkien aikojen ensimmäisenä tietokoneohjelmoijana.


title: Nörtti

text: 25. toukokuuta on julistettu Geek Pride Day’ksi. Tällöin juhlitaan ensimmäisen "Tähtien sota" -elokuvan julkaisua, "Linnunradan käsikirja liftareille" -kirjan innoittamaa pyyhepäivää ja Terry Pratchettin kirjaan viittaavaa päivää Glorious 25 May.


title: Nörtti

text: Suomessa nörttien järjestöksi ilmoittautui vuonna 1997 perustettu Irti Elämästä -yhdistys, joka järjesti tiedotusvälineissäkin huomiota saaneen ”nörtti-iskun” tammikuussa 1999, jolloin yhdistyksen jäsenet chattailivat Helsingin rautatieaseman matkatavaralokeroissa. Yhdistys ei ole enää aktiivinen.


title: Nörtti

text: Vuonna 2013 perustettu suomalainen Nörttitytöt ry pyrkii nettisivujensa mukaan edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa nörttipiireissä ja maailmassa yleisesti. Nimestään huolimatta toiminta on avointa kaikille sukupuolesta riippumatta. Nörttitytöt ry ylläpitää Nörttitytöt-blogia, jossa julkaistaan nörttiaiheisia artikkeleita useamman kerran viikossa.


title: Nörtti

text: Sarvisankaisia silmälaseja kutsutaan ”nörttilaseiksi”.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uuden-Seelannin maantiede on ainutlaatuinen, sillä Uusi-Seelanti sijaitsee melkein itäisen ja läntisen pallonpuoliskon rajalla. Lähin naapurivaltio on noin 1 500 kilometrin päässä sijaitseva Australia.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uusi-Seelanti koostuu kahdesta saaresta, pohjois- ja eteläsaaresta, jotka erottaa Cookinsalmi. Pohjoissaarella on toimivia tulivuoria, kuumia järviä sekä geysirejä, joista kohoaa kuuma vesisuihku kymmenien metrien korkeuteen. Eteläsaari on hieman pohjoissaarta suurempi ja siellä sijaitsee korkeita lumihuippuisia vuoria, jotka muodostavat Etelä-Alpeiksi kutsutun vuorijonon. Saaren eteläosissa jäätiköt ovat kovertaneet kapeita ja suuria, jopa satojen metrien syvyisiä U- eli ruuhilaaksoja, jotka ovat mereen yltäessään synnyttäneet vuonoja.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uuden-Seelannin kasvillisuus vaihtelee sekä itä-länsisuunnassa, pohjois-eteläsuunnassa, että korkeuserojen mukaan. Pohjoissaarella kasvillisuus on ainavihantaa subtrooppista lehtimetsää ja tyypillinen puulaji on kauripuu. Eteläsaaren kostean länsiosan alangoilla kasvillisuus on subtrooppisen lehtimetsän ja lauhkean lehtimetsän välimuotoa. Toisin kuin pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeissa metsissä, Uudessa-Seelannissa lauhkean alueen lehtipuut eivät pudota lehtiään viileäksi kaudeksi muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Tyypillisimpiä eteläsaarelaisia puita ovat etelänpyökit. Australian ja Uuden-Seelannin puu- ja kasvilajistolla ei ole juuri mitään tekemistä keskenään. Uudessa-Seelannissa ei esimerkiksi kasva eukalyptuspuita, jotka ovat tyypillisimpiä puita Australiassa. Kasvillisuuden ja erityisesti puulajien lajirunsaus on Uudessa-Seelannissa häkellyttävä. Yhdellä metsäalueella voi kasvaa jopa yli 200 puulajia. Muualla maailmassa vastaavissa olosuhteissa puiden lajimäärä rajautuisi muutamaan tiettyä metsätyyppiä dominoivaan lajiin. Uuden-Seelannin metsät ovat monimuotoisia kaikilla leveyspiireillä ja kaikissa metsille edullisissa ilmasto-olosuhteissa.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Eteläsaaren vuoristoissa lehtimetsiä ei ylempänä seuraa havumetsä, vaan pyökkimetsät seuraavat vuorten rinteitä metsärajaan saakka, jonka jälkeen se vaihtuu subalpiiniseksi nummeksi, joka köyhtyy vielä ylemmäs mentäessä ja lopulta vastaan tulee ikijäätikkö.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Eteläsaaren itärannikolla, jota vuoristo suojaa länsituulten tuomilta sateilta, kasvaa tuulista nummea.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text:
Uuden-Seelannin saarten alkuperäiseen eläimistöön kuului ennen ihmisen saapumista lintuja, matelijoita, sammakkoeläimiä, hämähäkkieläimiä ja hyönteisiä. Ainoat saarella eläneet nisäkkäät olivat uudenseelanninmerikarhu, uudenseelanninmerileijona ja kolme pientä lepakkolajia: lyhythäntälepakko ("Mystacina tuberculata"), isolyhythäntälepakko ("Mystacina robusta") ja "Chalinolobus tuberculatus"-siippalaji. Sammakkolajeja oli alun perin seitsemän. Matelijalajistoa saarella oli alun perin noin 30, ja se käsitti lähinnä tuataroja, skinkkejä ja gekkoja, muttei lainkaan kilpikonnia tai käärmeitä. Uusi-Seelanti on sen verran viileä saaristo, että matelijat synnyttävät siellä eläviä poikasia munimisen sijaan. Alkuperäinen hyönteislajisto oli runsas ja käsitti muun muassa kaskaita, mehiläisiä, perhosia, kärpäsiä, kovakuoriaisia, heinäsirkkoja ja erikoisia wetasirkkoja.
Saaren alkuperäisen eliöstön silmiinpistävin piirre oli se, että nisäkkäiden puuttuessa linnut hallitsivat myös muualla maailmassa yleensä nisäkkäille kuuluvia ekologisia lokeroita. Alun perin lintulajeja oli 245, joista 75 prosenttia oli endeemisiä eli vain Uudessa-Seelannissa tavattavia lajeja. Monet linnut olivat suuria ja lentokyvyttömiä, ja lintuja löytyi niin oravan, hiiren, myyrän, hirven, peuran, ketun, mäyrän kuin jäniksenkin ekolokeroihin. Maapetojen puuttuessa linnuille oli luontevaa menettää lentokyky ja kasvaa suuriksi. Saaren alkuperäiseen linnustoon kuului muun muassa hanhia, erilaisia varpuslintuja, haukkoja, kyyhkyjä, papukaijoja, pingviinejä ja sorsalintuja. Kuuluisin, jo sukupuuttoon kuollut linturyhmä lienee moat, joita oli ihmisen saapuessa 11 lajia. Moa olivat täysin siivettömiä suuria lintuja, ja ne käyttivät ravintonaan kasveja. Moalintuja saalisti nykyään sukupuuttoon kuollut jättiläismäinen haastinkotka, jonka on väitetty tappaneen ja syöneen ihmisiäkin.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Muita lentokyvyttömiä alkuperäisiä lintuja olivat moalintujen lisäksi kiivit, lentokyvytön petokurki, kakapo, lentokyvytön suurikokoinen hanhi, vilistäjät ja monet maaelämään sopeutuneet rantakanat. Näistä on vielä jäljellä kakapo, kaksi vilistäjälajia, neljä kiivilajia sekä muutama rantakanalaji. Lentävistä lajeista monet ovat niin ikään kuolleet sukupuuttoon, muun muassa huia, uudenseelanninjoutsen ja uudenseelanninpelikaani, joka oli pelikaanilinnuista suurin. Lentävistä lintulajeista on jäljellä muun muassa kea ja tui. Uuden-Seelannin linnustosta 50 prosenttia on kuollut sukupuuttoon ihmisen saapumisen jälkeen. Viimeisimmät sukupuuttoon kuolleet linnut ovat kirkupöllö ja piopio.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uusi-Seelanti sijoittuu globaalisessa ilmanpainejärjestelmässä lähinnä hepoasteen korkeapaineen ja polaaririntaman matalapaineiden väliin. Uuden-Seelannin tuulet ovat lähes pääsääntöisesti länsituulia. Ne tuovat sekä viileyttä että kosteutta länsirannikolle. Vuorten suojapuolella vaikuttaa Föhn-tuuli. Meri- ja maatuuli vaikuttavat myös rannikkoalueella.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uuden-Seelannin ilmasto on erittäin monimuotoinen. Maan sijainti kahden lämpövyöhykkeen tuntumassa, voimakas merellinen vaikutus sekä suuret korkeuserot ovat syynä tähän. Lämpöolosuhteet voivat muuttua vain muutamien kilometrien säteellä lähes trooppisesta vuoristojen pakkasasteisiin. Samoin käy kosteuden suhteen. Länsirannikko on sateisinta aluetta ja vain 100 kilometriä itään vuoristojen takana on Uuden-Seelannin kuivinta aluetta. Sateisuus selittyy hyvin sillä, että länsituulet tuovat länsirannikolle kosteita tuulia, jotka vuoriston kohdatessaan tiivistyvät orografisiksi sateiksi. Suojapuolelle syntyy Föhn-ilmiö, joka on lämmin laskutuuli.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Keskilämpötila on maassa +10 ja +16 asteen välillä, ja vuodenaikaisvaihtelut ovat suhteellisen vähäisiä. Lämmin aika on tammi-helmikuussa ja kylmintä on heinäkuussa. Lämpötila laskee noin 0,7 astetta 100 metriä kohden, ja vuoristossa sateet voivatkin tulla lumena. Vuoriston vaikutus ilmastoon länsi-itä-suunnassa on suurempi kuin välimatkalla pohjois-etelä-suunnassa.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Ilmanpainevyöhykkeet siirtyvät vuodenaikojen mukaan seuraten auringon zeniittiasemaa. Tämän vuoksi Uuden-Seelannin eteläsaari joutuu touko-syyskuun välisenä aikana polaaririntaman vaikutukseen. Tällöin alueen ylittävät lukuisat matalapaineet tuovat sumuja ja sateita. Näiden väliin jäävät lyhyet aurinkoiset korkeapaineen hetket. Pohjoissaari saa puolestaan joulu- ja tammikuun aikana nauttia hepoasteen korkeapaineen tuomasta aurinkoisesta ilmasta.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uuden-Seelannin vesivarat ovat huomattavat. Merellisyys nostaa kosteutta ja länsituulet tuovat kosteuden etenkin länsirannikolle. Alueelliset vaihtelut ovat kuitenkin suuria. Uuden-Seelannin vesistöt muodostuvat lähinnä jokisysteemeistä. Koska sateita tulee tasaisesti koko vuoden, jokien virtaamat ovat suhteellisen tasaisia. Tulvia toki esiintyy.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Osa vedestä sataa vuoristoissa lumena ja muodostaa pieniä jäätiköitä. Viimeisen jääkauden aikana vuoristot olivat laajalti laaksojäätiköiden alla. Ne uursivat syviä laaksoja ja työnsivät edellään paksuja moreenivalleja. Kun jää suli, näiden luonnonpatojen taakse muodostui vuoristojärviä. Uuden-Seelannin suurin järvi on kuitenkin tulivuoren räjähdyksessä syntynyt kraatterijärvi Lake Taupo.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Pääasiallisesti joet ovat puhtaita nopean virtauksensa vuoksi. Ihmisen vaikutus on kuitenkin lisääntynyt, mikä näkyy jokiveden samentumisena. Clutha-joen keskivirtaama on Uuden-Seelannin suurin: se on 340 kilometriä pitkä, ja sillä on valuma-alue. Pohjoissaaren suurimman joen, Waikaton pituus on peräti 400 kilometriä.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Keskimääräisesti pohjavettä on Uudessa-Seelannissa riittävästi. Eniten sitä esiintyy Canterburyn laaksossa. Paikoin sitä tehdään keinotekoisesti suodattamalla pintavettä maakerrosten läpi. Pohjaveden laatu vaihtelee, mikä johtuu lähinnä vulkaanisesta aktiivisuudesta.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uudessa-Seelannissa on kallioperän nuoruuden vuoksi havaittavissa lähes kaikki geologiset ja geomorfologiset ilmiöt. Osa saarten kallioperästä on peräisin Gondwanamantereen ajoilta asti, mutta pääasiallisesti vuoret ovat syntyneet mesotsooisten ja kenotsooisten aikakausien välivaiheen poimutuksissa. Vanhimmat kivet ovat syväkivilajeja, nuorimmat taas vulkaanisen toiminnan synnyttämiä pintakivilajeja sekä sedimentoitumisen vuoksi syntyneitä kerroskivilajeja. Poimutuksessa on tapahtunut myös kivilajien muuttumista ja siten syntynyt metamorfisia kivilajeja.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uuden-Seelannin saarilla on kaikkialla havaittavissa vulkanismin merkkejä. Eteläsaarelta ne ovat sammuneet miljoonia vuosia sitten, mutta pohjoissaari on edelleen aktiivista aluetta. Alue alkaa Ruapehu-tulivuorelta, kulkee kohti koillista 30 kilometrin levyisenä vyöhykkeenä White Islandin saarelle. Törmäysvyöhykkeisiin muodostuu lähinnä kerrostulivuoria, jotka saattavat olla purkautuessaan hyvin rajuja. Uuden-Seelannin vulkaaniseen toimintaan kuuluvat myös laajat laavakentät. Maassa on kymmenkunta aktiiviseksi luokiteltua tulivuorta, joista viisi on joissain määrin jatkuvasti aktiivisia. Tulivuoret purkavat runsaasti tefraa eli kivituhkaa. Tämä aines kerääntyy vuorten rinteille metrien paksuisiksi kerroksiksi. Kun ne vettyvät tai maanjäristyksen vuoksi lähtevät liikkeelle, syntyy vaarallisia lahareita. Myös ihmisen toiminnan takia voimistunut eroosio on lisännyt laharien määrää.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uudessa-Seelannissa on runsaasti maanjäristyksiä, yli 14 000 vuodessa, mutta useimmat niistä ovat energiamäärältään alhaisia. Vuosittain tapahtuu noin 20 yli magnitudin 5 järistystä. Vuonna 1855 sattui järistys, jonka voimakkuus oli 8,2–8,3. Muita voimakkaita järistyksiä on tapahtunut vuosina 1929, 1931, 2009 ja 2011.


title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uusi-Seelanti on myös eksogeenisten ilmiöiden suhteen hyvin monipuolinen alue. Eroosiotekijät ovat sitä voimakkaampia, mitä jyrkempi maan profiili on. Näin ollen Uudessa-Seelannissa, kun se vielä on edelleen kohoavaa aluetta, eroosio on varsin voimakas maisemaa muuttava tekijä. Eteläsaaren jääkauden aikaiset laaksojäätiköt ja sulamisvaiheen virtaavat vedet ovat antaneet maisemaan selvät jälkensä. Pohjoissaaren vulkaaninen toiminta on kasannut paksuja tefrakerroksia, joita virtaava vesi on kuluttanut ja kuljettanut. Molemmilla saarilla massaliikunnot ovat olleet huomattavia. Pakkasrapautumista tapahtuu vuoristojen huipulla. Kemiallista rapautumista tapahtuu kalkkikivialueella, jossa syntyy tippukiviluolia.


title: Cinderella

text: Cinderella voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Informaatiosodankäynti

text: Informaatiosodankäynti () ja informaatiovaikuttaminen ja strateginen kommunikaatio ovat nykyaikaiseen sodankäyntiin liittyviä käsitteitä, joissa joko hyökkäyksellisesti tai puolustuksellisesti pyritään vaikuttamaan informaation sisältöön ja kulkuun sekä sitä kautta eri vaiheessa olevan konfliktin tulokseen. Käytettävät keinot voivat olla luonteeltaan strategisia, operatiivisia tai taktisia.


title: Informaatiosodankäynti

text: Informaatiovaikuttaminen kuvaa käsitteenä pikemminkin yksittäisen osapuolen toimia, kun taas informaatiosodankäynti osapuolten välistä kamppailua edellä mainituin keinoin. Läheisesti tähän liittyvä käsite strateginen kommunikaatio tarkoittaa informaatiosodankäyntiä vastaavia toimia, muttei oleta välttämättä mitään tiettyä konfliktia.


title: Informaatiosodankäynti

text: Jonkinasteista informaatiosodankäyntiä käydään lähes kaikissa maailman konflikteissa. Yhteistä informaatiosodankäynnin lukemattomille keinoille ja tavoitteille on lähinnä niiden suunnitelmallisuus, joka erottaa ne sattumanvaraisesta ja tahattomasta informaation kulkuun tai sisältöön vaikuttamisesta.


title: Informaatiosodankäynti

text: Suomen turvallisuuspoliittisessa selonteossa 2004 määritellään informaatiosodankäynti seuraavasti: "Valtion yhteiskunnalliseen ja sotilaalliseen päätöksentekoon ja toimintakykyyn sekä kansalaisten mielipiteisiin vaikuttamista ja tältä suojautumista käyttämällä hyväksi informaatioympäristöä. Informaatiosodankäyntiä voidaan käydä yhteiskunnallisin, poliittisin, viestinnällisin, psykologisin, sosiaalisin, taloudellisin ja sotilaallisin keinoin kaikilla sodankäynnin tasoilla."


title: Informaatiosodankäynti

text: Modernit sodankäynnin operaatiot sisältävät useita eri toiminnan alueita. Mukaan luetaan myös erilaiset epäsymmetriset keinot. Modernit sotilasoperaatiot alkavat ajallisesti jo rauhan aikaisilla painostus- ja disinformaatio-operaatioilla. Keinoilla pyritään tietoisesti vaikuttamaan toisen valtion päätöksentekoon, jotta saavutettaisiin sellaisia strategisia päämääriä, joihin painostuksen kohteena oleva valtio ei muutoin suostuisi.


title: Informaatiosodankäynti

text: Yhdysvallat ja Iso-Britannia ovat määrittäneet moderneja doktriineja tai kriisistrategioita lyhenteillä DIME(FIL) ja MIDLIFE, sanoista Diplomatic, Information, Military, Economic, Financial, Intelligence, and Law Enforcement - eli Diplomatia, Informaatio, Asevoimat, Talous, Rahoitus, Tiedustelu ja Lainvalvonta. .


title: Informaatiosodankäynti

text: Kolmas yleinen malli hahmottamaan vastapuolen ominaisuuksia on PMSII tai PMSII-PT. Lyhenteet tulevat sanoista Political, Military, Economic, Social, Infrastructure, Information, Physical Environment, and Time - eli Poliittinen, Sotilaallinen, Taloudellinen, Sosiaalinen, Infrastruktuuri, Informaatio, Fyysinen ympäristö, ja Aika.


title: Informaatiosodankäynti

text: Mallit kuvaavat siis modernin sodankäynnin monimuotoisuutta, jossa informaatio(sodankäynti) on yksi toiminnan pääalue.


title: Informaatiosodankäynti

text: Informaatiosodankäyntiä on mikä tahansa toimi, jolla estetään, hyödynnetään, muutetaan, tai tuhotaan vastustajan informaatiota ja sen järjestelmiä; vastavuoroisesti puolustautua näiltä toimilta; sekä hyödyntää omaa sotilaallista informaatiokykyä.


title: Informaatiosodankäynti

text: Eri mailla ja toimijoilla on erilaisia doktriineja, joilla konfliktin tai kriisin operatiivista ympäristöä pyritään ymmärtämään ja tätä kautta näihin vaikuttamaan. Informaatiosodankäynnille tai informaatio-operaatioille löytyy maailmanlaajuisesti useita määritelmiä. Vähänkään perusteellisempi tarkastelu kuitenkin osoittaa, että määritelmien erot ovat useimmiten lähinnä terminologisia.


title: Informaatiosodankäynti

text: Käsitteenä informaatiosodankäynti on syntynyt strategisena suunnitelmana 1980-luvulla ja operatiivisena vasta 1990-luvun alussa. Informaatiosodankäynti on käsitteenä siis melko nuori, mutta sodankäynnin ytimessä, yhden tahdon pyrkimys alistaa toinen on perinteinen, ainoastaan metodiikka päämäärän toteuttamiseksi on muuttunut.


title: Informaatiosodankäynti

text: Kaikenlaisen viestinnän tarkoitus on jonkinlainen vaikuttaminen. Viestinnän vaikuttamista psykologisena operaationa on mm. aloitteen kaappaaminen, keskustelun siirtäminen haluttuihin asioihin ja aiheisiin. Politisoitunut keskustelu ei ole kuitenkaan propagandaa.


title: Informaatiosodankäynti

text: Erilaisin keinoin sotaa käyvät osapuolet pystyvät vaikuttamaan siihen, millaista informaatiota ihmiset saavat tiedotusvälineiden kautta. Varsinkin demokraattisissa valtioissa kansalaismielipide on hyvin tärkeä sotilaallisen politiikan kannalta. Myös rauhan vallitessa on tärkeää, että ihmisillä on yhteiskuntaa tukeva näkemys sotilaalliseen toimintaan liittyvistä asioita


title: Informaatiosodankäynti

text: Informaatiosodankäynnin kansalle usein parhaiten näkyvät osat ovat lähinnä taktinen eli konkreettinen informaatiosodankäynti.


title: Informaatiosodankäynti

text: Strateginen viestintä on pitkän aikavälin toimi. Suomessa viestintää ohjaa valtioneuvosto ja viestintää suorittaa poikkihallinnolliset eri sektorit itse. Maanpuolustuskorkeakoulun mukaan myös elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan merkitys korostuu julkisen hallinnon ja turvallisuudesta vastaavien viranomaisten vierellä.


title: Informaatiosodankäynti

text: Strategisen viestintään vaikuttaminen vaatii suunnitelmallisuutta ja päämäärän; informaatiosotaa ei siten voi käydä vahingossa.


title: Informaatiosodankäynti

text: Informaatio-operaatiossa on tarkoitus on vaikuttaa siihen miten ihmiset ajattelevat ja toimivat, ja tällöin keinoina voivat olla myös suorat taktiset toimet vastustajan kykyyn välittää omaa viestiään. Informaatio-operaatiot ovat tyypillisesti kampanjan omaisia toimia tai silmukoita, jossa suunnitellaan, toimitaan ja arvioidaan vaikutus. Toisin kuin strateginen viestintä, informaatio-operaatio ei yleensä kuulu rauhan ajan toimiin.


title: Informaatiosodankäynti

text: Keinovalikoima on myös selvästi laajempi kuin pelkkä viestintä. Sitä voi olla vihollisen tiedon väärentäminen, vihollisen tiedonsiirtokanavien sabotointi, vihollisen tiedonsiirtokanavien valjastaminen omia käyttötarkoituksia varten tai vastavuoroisesti omien tiedonsiirtokanavien koskemattomuuden ja fyysisen eheyden puolustaminen.


title: Informaatiosodankäynti

text: Propagandaa ja disinformaatiota on yleensä edeltänyt pitkän ajan suunnittelu. Informaatiosodankäynnissä psykologiset operaatiot pyrkivät vaikuttamaan kohteen henkiseen kriisinkestävyyteen.


title: Informaatiosodankäynti

text: Sotatieteiden tohtori, Saara Jantusen mukaan esimerkiksi sosiaalisessa mediassa näkyvä häiriköinti ei yleensä ole itsetarkoitus, vaan keino paljon suuremmassa kehyksessä. Ilmiötä on myös vaikea tunnistaa, mutta tarkoituksena on tällöin aloitekyvyn kaappaaminen, eli keskustelun viemistä informaatiovaikuttajan haluamaan aiheeseen.


title: Informaatiosodankäynti

text: Tunnistettavia keinoja ovat mm. sensuuri, uhkailu, painostaminen, disinformaatio ja lokakampanjat.


title: Informaatiosodankäynti

text: Ruotsissa on perustettu Ruotsin kriisivalmiusviraston (MSB) yhteyteen ryhmä, jonka tarkoitus on puolustaa maata Venäjän informaatiovaikuttamista vastaan. Ryhmä tarjoaa tukea ja ohjeistusta eri viranomaisille mahdollisten vaikutusyritysten tunnistamisessa sekä torjumisessa.


title: Informaatiosodankäynti

text: Suomessa taktisesta häiriköinnistä on käytetty käsitettä trollaus, joka perinteisesti on tarkoittanut yksittäisten henkilöiden harjoittamaa keskustelujen häiriköintiä tai provosointia.


title: Informaatiosodankäynti

text: Suomessa on tutkittu venäläisen informaatiosodankäynnin erityispiirteitä ja länsimaisista malleista hieman poiketen, keskiössä on nk. refleksiivisen kontrollin käsite. Tutkimuksen mukaan refleksiivinen kontrolli on ihmisten päätöksiin vaikuttamista koskeva teoria, mikä perustuu toimintamallin luomiseen, jossa vastustajalle annetaan disinformaatiota, minkä pohjalta tämä reagoi tajuamatta tulleensa manipuloiduksi.


title: Informaatiosodankäynti

text: Maanpuolustuskorkeakoulun mukaan puolustautuminen psykologisia operaatiota vastaan perustuu jokaisen kansalaisen tietoisuuteen siitä, että mahdollisessa kriisitilanteessa vastustaja pyrkii vaikuttamaan erilaisin keinoin kansalaisten turvallisuustahtoisuuteen. Yhteiskunnallisesti tätä tietoisuutta tuetaan poikkihallinnollisesti strategisen viestinnän keinoin.


title: Informaatiosodankäynti

text: Euroopan unioni on käynyt taisteluun Venäjän disinformaatiota vastaan julkaisemalla säännöllisesti katsausta venäläisestä disinformaatiosta.


title: Informaatio

text: Informaatio on järjestystä, johon voidaan liittää jokin tulkinta. Näin television kuva on informaatiota, mutta sen kohina ("lumisade") ei sitä ole, koska siinä ei ole järjestystä. Tieto on informaation alalaji, johon liittyy semantiikkaa; sitä vastoin informaatioteoriassa informaatio abstrahoidaan symbolijonoiksi, joita ei tarvitse tulkita.


title: Informaatio

text: Erilaiset informaatioon liittyvät laajennukset ovat olleet merkittävimpiä niiden muutosten joukossa, jotka ovat mahdollistaneet ihmisen muihin eläinlajeihin verrattuna hämmästyttävän leviämisen maapallolla. Laji- ja kulttuurievoluution tuloksista esimerkiksi aivot, kieli, kirjoitustaito, kirjapainotaito ja tietokoneet ovat johtaneet tiedon entistä tehokkaampaan käsittelyyn ja tallentamiseen.


title: Informaatio

text: Claude Shannon antoi informaatiolle matemaattisen kaavan, joka määrittelee informaation viestin epätodennäköisyyden keskiarvologaritmiksi, käytännössä yllättävyyden mitaksi ja jonka yksikkö on bitti. Leó Szilárd osoitti, että bitti on järjestystä ja se sitoo sen energiaksi entropian käsitteen avulla. Informaatoteoriassa entropia on viestin epävarmuutta.


title: Informaatio

text: Ihmisen tiedossa tärkeä ero on fyysisen ja mentaalisen tiedon välillä. Fyysinen tieto on helposti monistettavaa, fyysisessä tallenteessa olevaa tietoa, esimerkiksi paperilla, kiintolevyllä tietokoneessa, CD-ROM:lla tai kiveen hakattuna kuvakirjoituksessa tai vastaavassa.


title: Informaatio

text: Mentaalinen tieto on tietoa ihmisen mielessä (psyykessä). Mentaalista tietoa ovat esimerkiksi muistikuvat, käsitykset, tietämys, ymmärrys ja viisaus. Sekin on "monistettavaa", kun ensin "siirrämme" mielessämme olevan tiedon fyysisen tallenteen muotoon, esimerkiksi kirjoittamalla kirjoja tai puhumalla ääninauhalle. Mutta ihmisen mieltä emme pysty monistamaan ja siirtämään. Tämä merkitsee sitä, että esimerkiksi ymmärrystä ja viisautta ei pystytä siirtämään suoraan ihmiseltä toiselle (mielestä toiseen). Se on aina ensin siirrettävä fyysiseen muotoon ja omaksuttava oppimisen kautta. Mentaalinen tieto on siis luotava aina uudelleen, sitä ei voi monistaa.


title: Informaatio

text: Fyysinen ja mentaalinen tieto vastaa myös yleistä ulkoisen (englanniksi "explicit") ja hiljaisen (englanniksi "tacit") tiedon eroa. Fyysinen tieto on ulkoista, tarkkaa, helposti jaettavaa ja mentaalinen tieto sisäistä, hiljaista ja vaikeasti jaettavaa. Mentaalinen tieto on ihmisen henkilökohtaista, hänen tulkintataustastaan riippuvaa tietoa. Fyysinen tieto muuttuu tulkittuna myös mentaaliseksi tiedoksi, eli fyysisellä tiedolla on aina mentaalinen, yksilökohtainen tulkinta.


title: Informaatio

text: Ihmisen tietoa (mieltä ja aivoja) luonnontieteen kannalta tutkii psykologia, kognitiotiede ja muut neurotieteet ja "ihmistieteen kannalta" fenomenologinen psykologia.


title: Informaatio

text: Informaatiosisällöille on usein tapana antaa rakenne, joka näyttää, kuinka tietty informaatiosisältö koostuu osista. Otetaan esimerkiksi puhuttu lause, ja jätetään huomiotta puhetilanteen lauseelle antamat lisämerkitykset, jotka tosin näkemyksestä riippuen saattavat olla erottamaton osa lauseen merkitystä ja sitä kautta informaatiosisältöä. Nyt voidaan sanoa, että lauseen antama kirjaimellinen informaatio määräytyy sen sanojen informaatiosisällön ja niiden yhdistämistavan perusteella.


title: Informaatio

text: Esimerkiksi laskukoneiden tapauksessa esitystilanteen antama lisäväri voidaan helpommin sulkeistaa. Kun painelemme laskimeen luvun "66", sisältää jokin tietty tavu laskimessa informaation siitä, minkä luvun olemme valinneet. Tämän tavun osat, bitit, taas sisältävät informaatiota siitä, minkälaisista osista valitsemamme luvun binääriesitys koostuu.


title: Informaatio

text: Tässä luvussa yksikkönä käytetään tavua, joka on mielivaltaisesti valittu kahdeksan kyllä/ei-päätöksen ryhmä, jolloin tavu kuvaa yhtä 256:sta vaihtoehdosta.


title: Informaatio

text: Peter Lymanin ja Hal Varianin kirjan mukaan maailma tuotti vuonna 2002 seuraavasti informaatiota teleliikenteessä:


title: Informaatio

text: Tallennettua tietoa tuotettiin 5,4 miljoonaa teratavua seuraavasti:


title: Informaatio

text: Kolmas ja yhä tärkeämpi tiedon luokittelu on tekninen informaatio ja inhimillinen tieto. Tietokoneilla luodaan yhä enemmän ihmisen käsittelemää informaatiota, kun taas ihminen ei voi tällä hetkellä kasvattaa omaa informaation käsittelyn kykyään kovinkaan paljon.


title: Informaatio

text: Tietokoneiden määrä ja teho ovat kasvaneet suuresti. Vuonna 1960 maailmassa oli noin 5000, lähinnä erillistä, tietokonetta. Vuonna 1999 maailmassa oli noin 420 000 000 tietokonetta, joista merkittävä määrä oli verkottuneita. Yhden tietokoneen teho oli kasvanut samaan aikaan PDP-1 koneen noin 0,1 miljoonasta käskystä sekunnissa Pentium III:n noin 1 000 miljoonaan käskyyn sekunnissa. Yhdessä nämä merkitsevät noin 800 000 000 -kertaista teknisen informaationkäsittelyn määrällistä kasvua noin neljässäkymmenessä vuodessa. Valtava tietokonekapasiteetin kasvu mahdollistaa uusia asioita.


title: IEEE

text: Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) on kansainvälinen tekniikan alan järjestö. Siihen kuuluu yli 400 000 jäsentä yli 160 maassa. Sen toiminnan piiriin kuuluu laaja julkaisutoiminta, tieteellisten konferenssien järjestäminen, koulutuksen edistäminen sekä monien alojen keskeisten standardien määrittely. IEEE julkaisee yhteensä 132 alan tärkeimpiin luettavia tiedejulkaisuja. Tältä pohjalta voidaankin sanoa, että IEEE on maailman suurin ja merkittävin teknillinen järjestö.


title: IEEE

text:
IEEEn toiminta on jakaantunut maailmanlaajuisesti osastoihin, jaostoihin ja opiskelijayhdistyksiin.
Maailmanlaajuisesti IEEEssä on:
Suomen osaston piirissä toimii kahdeksan jaostoa (Chapter), joista osa on yhdistyneitä jaoksia useammalta aihealueelta:IEEEn jäseneksi voivat hakemuksesta päästä henkilöt joilla on laajasti ajateltuna tekniikan alaan liittyvää koulutusta tai työkokemusta IEEEn määrittelemillä kohdealueilla (IEEE designated field of interest). Näitä kohdealueita ovat:IEEEn jäsenyysluokkia on seuraavasti:IEEE:llä on useita palkintoluokkia ansioituneille henkilöille. Korkein kunnianosoitus on "IEEE Medal of Honor", joka on perustettu vuonna 1917.


title: IEEE

text: Tunnettuja IEEE-standardeja ovat muiden muassa:


title: IEEE

text: Voimassa olevia IEEE-standardeja on kaikkiaan yli 900.


title: IEEE

text: Suomalaisia ansioituneita jäseniä (fellow) ovat:


title: IEEE

text: Elinikäisiä ansioituneita jäseniä (life fellow):


title: Elektroninen sodankäynti

text: Elektroninen sodankäynti (lyhenne ELSO) on osa johtamissodankäyntiä, informaatiosodankäynnin sotilaallista sovellutusta.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Elektronista sodankäyntiä ovat kaikki ne sotilaalliset toimet, joissa hyödynnetään sähkömagneettista tai suunnattua energiaa vihollista vastaan tai sähkömagneettisen spektrin hallintaan. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi suoraan viholliseen kohdistettu sokaiseva lasersäteily tai elektronisten laitteiden ohjelmistoihin datavirheitä aiheuttavan HPM-säteilyn ("High Power Microwave") käyttö.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Elektroninen sodankäynti perustuu rauhan aikana kohdemaassa suoritettuun signaalitiedusteluun (SIGINT). Tiedustelun tavoitteita ovat kohdemaan elektronisten järjestelmien havaitseminen, seuraaminen ja näiden sodanajan käyttötarkoituksien sekä puolustus- ja suojaustoimintojen selvittäminen. Suomessa signaalitiedustelu luetaan alalajeineen (muun muassa COMINT, kuuntelutiedustelu ja ELINT, elektroninen tiedustelu) strategiseen tiedusteluun, ei elektroniseen sodankäyntiin. SIGINT luo käytännössä elson pohjan, eli elso perustuu pitkälti rauhan aikana kerättyihin signaalitiedustelun tietoihin.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Elson tärkeitä kohdeluokkia ovat tiedustelussa, häirinnässä, harhautuksessa, elektronisessa tuhoamisessa ja niiltä suojautumisessa periaatteessa kaikki elektroniset järjestelmät, muun muassa:


title: Elektroninen sodankäynti

text: Elektroninen sodankäynti jakautuu seuraaviin osa-alueisiin:


title: Elektroninen sodankäynti

text: ECM ja aktiivinen EPM voidaan havaita niiden aktiivisesta luonteesta johtuen. ESM:ää ja passiivista EPM:ää voidaan kuitenkin suorittaa ilman, että vihollinen on tästä selvillä.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Em. termejä on muokattu ja korvattu toisilla lyhenteillä viime aikoina seuraavasti:


title: Elektroninen sodankäynti

text: Elektronisen sodankäynti on yhtä vanhaa kuin radio. Lennätin oli salakuuntelun kohde ja lennätinlinjojen katkaisun kohde heti lennättimen käyttöönoton jälkeen muun muassa Yhdysvaltain sisällissodassa 1860-luvulla. Radioviestintää kuunneltiin ja häirittiin välittömästi radion sotilaallisen käytön alun jälkeen. Radio liittyy muun muassa Venäjän ja Japanin välisen Tsushiman meritaistelun lopputulokseen jo vuonna 1905.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tiedustelulentokone toi hieman paremman tilannekuvan rintaman toiminnasta, mutta radioyhteys koneeseen oli harvinainen eikä ilmakuvauksenkaan merkitystä oivallettu ottaa hyötykäyttöön. Radiotietoliikenne oli kuitenkin suhteellisen laajasti käytössä.


title: Elektroninen sodankäynti

text:
Toisessa maailmansodassa elektroniikan merkitys ilmatoiminnassa kasvoi voimakkaasti. Tutkasta tuli keskeinen keino sekä torjunnassa että hyökkäyksessä samalla kun elektroninen suunnistus kehitettiin erityisesti pommitusten tarkkuuden parantamiseksi. Sekä Iso-Britannian menestys Taistelussa Britanniasta että myöhemmin Saksan yöhävittäjätorjunnan tehokkuus perustuivat tutkaan ja viestintään hävittäjien ja maa-asemien välillä.
Tutkaa ja viestintää vastaan kehitettiin sekä aktiivisia että passiivisia häirintä- ja paljastusmenetelmiä. Vastaavasti salauksella yritettiin pitää etu. Esimerkiksi Iso-Britannia sai vihjeen H2S - suunnistus- ja pommitustutkansa tekniikan paljastumisesta vangiksi jääneiden saksalaislentäjien mainittua kuulusteluissa "Naxos" - laitteen, joka havaitsi tutkan pulssit.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Britit harkitsivat pitkään "Window"(= "ikkuna") valemaali- harhautusmenetelmän käyttöä, joka perustui tarkasti tutkan radiosäteilyn aallonpituuteen sovitettuun alumiinifolioliuskaan, sillä oli epäiltävissä, että saavutettu etu jäisi lyhytaikaiseksi. Epäily toteutui, vaikka harhautusta ei täysin kyetty välttämään sodan loppuun mennessä. Saksalaiset salasivat samasta syystä omat kokeensa tällä menetelmällä jolle nimeksi tuli "Düppel" Berlin-Düppel paikkakunnan mukaan, jossa kokeet tehtiin.


title: Elektroninen sodankäynti

text:
Brittien aktiivisia häirintälaitteita olivat "Tinsel" ja "Mandrel" joilla häirittiin yöhävittäjien radioliikennettä ja maahan sijoitettuja tutkia. Passiivisia laitteita olivat "Serrate" ja "Perfectos" jotka havaitsivat saksalaisten yöhävittäjien tutkat ja omakonetunnuksen lähettimet.
Elektronisen toiminnan ja vastatoimien kehitys johti Marraskuussa 1943 100.Group - yksikön perustamiseen ja jonka tehtävänä oli yksinomaan yöhävittäjätoiminnan häirintä.
Saksalaisten siirtyessä käyttämään yleisradiotaajuuksia yöhävittäjien johtamiseen Britanniassa yksikön käyttöön kehitettiin "Jostle", joka oli aikansa voimakkain häirintälähetin.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Ennakkovaroitus ja tutka- ja radiohäirintä muodostuivat elektronisen sodankäynnin keskeisiki osiksi muun muassa Saksan ilmavoimien hyökätessä Englantiin vuonna 1940 ja Englannin ja Yhdysvaltain pommittaessa Saksaa 1942–45. Vastaavasti tarkkuuspommitusjärjestelmien tiedustelu ja vastatoimet olivat saksalaisille osa sotaa. Saksan sukellusveneiden toiminnan heikentämiseen vaikutti ratkaisevasti kaikuluotaimen kehittäminen sekä niiden radioviestinnän suuntiminen. Tässä oli ratkaisevana myös perinteisempi Saksan laivaston käyttämän Enigma - koodin murtaminen.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Suomessa talvi- ja jatkosodan aikana Neuvostoliiton radioviestien kuuntelu ja koodien purku nousivat aikansa huipputasolle. Esimerkiksi Raatteen tien menestys perustui radiotiedustelun tuloksiin. Talvisodan aikana ymmärrettiin myös liikkuvien kuunteluasemien tärkeys.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Toisen maailmansodan jälkeen elektroninen sodankäynti tuli osaksi Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä varustelukilpaa ja merkittäväksi osaksi varusteluteollisuuden tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä niiden valmistamien tuotteiden yksikköhintojen nousua. Järjestelmiä käytettiin operatiivisesti mutta aggressiivisesti lähinnä nk. kissa ja hiiri -leikkinä. Tuhoavassa mielessä elektronista sodankäyntiä käytettiin Yhdysvaltain liittolaisten käymissä sodissa Neuvostoliiton varustaessa toista puolta yleensä vähemmän elektronisesti sofistikoituneella sotamateriaalilla. Tämä lisäsi mielikuvaa elektronisen sodankäynnin merkityksestä sodankäynnin voiton avaimena.


title: Elektroninen sodankäynti

text: Toisen maailmansodan jälkeisissä ydinkokeissa havaittiin ydinräjähdyksen sähkömagneettinen pulssi eli EMP-vaikutus. Näin heräsi ajatus sähkömagneettisen säteilyn käytöstä - ainakin vastapuolen elektroniikan - tuhoamisen välineenä. Myöhemmin elektronista tuhoamista on laajennettu HPM:llä ja suurteholaserilla. Näiden tosiasiallinen käyttö on ollut vähäistä vaikka alan tutkimukseen on panostettu paljon, muun muassa jälkimmäiseen Yhdysvaltain Tähtien Sota -ohjelmassa.