title: Krapu (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Kravun tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kravun merkki vastaa suunnilleen Kaksosten tähdistöä.


title: Krapu (Eläinradan merkki)

text: Kravun merkin mukaan on saanut nimensä myös Kravun kääntöpiiri. Se on pohjoisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa, kesäpäivänseisauksena saapuessaan Kravun merkkiin suoraan ylhäälläpäin.


title: Krapu (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä krapu (tai Krapu) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Oktaalijärjestelmä

text: Oktaalijärjestelmä on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 8. Se käyttää vain numeroita 0–7, mutta toimii muuten samalla tavoin kuin desimaalijärjestelmä. Esimerkiksi oktaaliluvun 123 arvo kymmenjärjestelmässä lasketaan 1·8 + 2·8 + 3·8 = 83.


title: Oktaalijärjestelmä

text: Oktaalilukuja käytetään yleisesti tietotekniikassa, jossa yhdellä oktaalijärjestelmän numerolla voi ilmaista kolmen bitin ryhmän. Oktaalijärjestelmä oli suosittu etenkin 1970-luvulla ja sitä aikaisemmin, kun käytössä oli paljon tietokoneita, joiden sananpituus oli kolmella jaollinen. Nykyään heksadesimaalijärjestelmä on suurimmalta osin syrjäyttänyt oktaalijärjestelmän.


title: Oktaalijärjestelmä

text: Joissakin ohjelmointikielissä, esimerkiksi C:ssä, oktaaliluvut merkitään lisäämällä alkuun 0-merkki (nolla), esimerkiksi 0123 = 83.


title: Leijona (Eläinradan merkki)

text: Leijona eli jalopeura (Leo) on viides "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin eläinrata varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 120–150 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain 22. tai 23. heinäkuuta ja siirtyy seuraavaan Neitsyen merkkiin elokuun 23. päivän aikoihin. Sitä aikaa vuodesta, jonka Aurinko on tämän merkin alueella, on vanhastaan sanottu myös mätäkuuksi.


title: Leijona (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Leijonan tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Kravun tähdistöä.


title: Leijona (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä leijona käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Neitsyt (Eläinradan merkki)

text: Neitsyt (Virgo) on kuudes niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 150 - 180 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain elokuun 23. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Vaa'an merkkiin syyspäiväntasauksena 22. tai 23. syyskuuta.


title: Neitsyt (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Neitsyen tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Neitsyen merkki vastaa suunnilleen Leijonan tähdistöä.


title: Neitsyt (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä neitsyt (tai Neitsyt) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Vaaka (Eläinradan merkki)

text: Vaaka (Libra) on seitsemäs niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 180 - 210 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin syyspäiväntasauksena 22. tai 23. syyskuuta ja siirtyy seuraavaan, Skorpionin merkkiin lokakuun 23. päivän aikoihin.


title: Vaaka (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Vaa'an tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vaa'an merkki vastaa suunnilleen Neitsyen tähdistöä.


title: Vaaka (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vaaka (tai Vaaka) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Skorpioni (Eläinradan merkki)

text: Skorpioni (Scorpio) on kahdeksas niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 210 - 240 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 23. lokakuuta ja siirtyy seuraavaan, Jousimiehen merkkiin marraskuun 22. päivän aikoihin.


title: Skorpioni (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Skorpionin tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Skorpionin merkki vastaa suunnilleen Vaa'an tähdistöä.


title: Skorpioni (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä skorpioni (tai Skorpioni) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Jousimies (Eläinradan merkki)

text: Jousimies (Sagittarius) on yhdeksäs niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 240 - 270 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin marraskuun 22. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Kauriin merkkiin talvipäivänseisauksena 21. tai 22. joulukuuta.


title: Jousimies (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Jousimiehen tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Jousimiehen merkki vastaa suunnilleen Skorpionin ja Käärmeenkantajan tähdistöä. Käärmeenkantajan tähdistön mukaan kuitenkaan ei ole nimetty Eläinradan merkkiä, vaikka ekliptika kulkeekin myös tämän tähdistön kautta.


title: Jousimies (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä jousimies (tai Jousimies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Kauris (Eläinradan merkki)

text: Kauris (Capricorn) on kymmenes niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 270 - 300 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin talvipäivänseisauksena 21. tai 22. joulukuuta ja siirtyy seuraavaan, Vesimiehen merkkiin tammikuun 20. päivän aikoihin.


title: Kauris (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Kauriin tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kauriin merkki vastaa suunnilleen Jousimiehen tähdistöä.


title: Kauris (Eläinradan merkki)

text: Kauriin merkin mukaan on saanut nimensä myös Kauriin kääntöpiiri, joka on eteläisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa suoraan ylhäälläpäin. Tämä tapahtuu pohjoisen pallonpuoliskon talvipäivänseisauksena, Auringon saapuessa Kauriin merkkiin. Eteläisellä pallonpuoliskolla on silloin keskikesä.


title: Kauris (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kauris (tai Kauris) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Vesimies (Eläinradan merkki)

text: Vesimies (Aquarius) on 11. niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 300 - 330 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 20. tammikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kalojen merkkiin helmikuun 19. päivän aikoihin.


title: Vesimies (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Vesimiehen tähdistöstä, joka noin 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vesimiehen merkki vastaa suunnilleen Kauriin tähdistöä.


title: Vesimies (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vesimies (tai Vesimies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Holvi

text: Holvi on kaareutuva, kiilamaisista kivistä tai (etenkin tiilikivestä) laastilla kiilaamalla kokoonliitetty kattorakenne; myös betonista on tehty holveja jo antiikin Roomassa.


title: Holvi

text: Valeholvi on holvia ulkonäöltään muistuttava rakenne, joka tehdään latomalla kiviä tai tiiliä portaittain aukon ylle.


title: Holvi

text: Holvin pääosat ovat:


title: Holvi

text: Rakennusaineina kivi, tiili, betoni ja vastaavat kestävät huomattavaa puristusta, mutta huonosti vetoa, jota esimerkiksi puu ja teräs kestävät huomattavasti paremmin. Holvi perustuu puristusjännityksiin kivien painaessa sivuttain toisiaan, lakosaumojen ollessa kohtisuoraan puristusta vastaan. Ideaalisessa holvissa tai kaaressa (joka on ylösalaisen ketjukäyrän eli hyperbolisen kosinin muotoinen) ei esiinny lainkaan veto- vaan ainoastaan puristusjännityksiä.


title: Holvi

text: Holvin toiminnan kannalta on tärkeää, että holvikannat ovat vakaat eivätkä pääse liikkumaan. Holvin (ja sen päällä olevan rakenteen) paino aiheuttaa holvikantoihin "sivusysäyksen", joka vastikemuurien on kyettävä ottamaan vastaan. Matalassa holvissa sivusysäys on suurempi kuin korkeassa. Kun samankokoisia holveja on vierekkäin, sivusysäykset kumoavat toisensa, eikä välissä olevien vastikemuurien tarvitse kestää kuin holvien paino; mutta kun holvisarja päättyy, on sivuvoimat pystyttävä kumoamaan. Mikäli vastikemuurin paksuus ei tähän riitä, voidaan käyttää vetotankoja tai erityisiä "tukipilareita" eli "kontreforeja".


title: Holvi

text: Oikein mitoitettu, kannoiltaan vakaa holvi kestää huomattavaa kuormitusta, kunhan se on tasaista, pistekuormia holvi kantaa heikosti, sillä ne aiheuttavat vetojännityksiä.


title: Holvi

text: "Tynnyriholvi" on poikkileikkaukseltaan yleensä puoliympyrän tai ympyräsegmentin muotoinen, mutta myös elliptinen, sanka- tai suippokaarinen, silloissa ja tunneleissa paraabelikaarinenkin. Tavallisesti holvin akseli on suora vaakasuora viiva, mutta myös nousevia, renkaanmuotoisia ja ruuvimaisesti nousevia (porraskäytävissä) tynnyriholveja esiintyy.


title: Holvi

text: Tynnyriholvissa on yhtenäinen holvimuuri, joka lepää kahdella vastikemuurilla, jotka yksinään ja koko matkalla kannattavat holvin painon ja ottavat vastaan sivulykkäyksen. Muut muurit (yleensä 2 kpl) ovat "otsamuureja". Otsamureille ei tule sivulykkäystä, ja holvin muodosta johtuen ne sisältä katsoen kohoavat korkeammalle kuin vastikemuurit.


title: Holvi

text: Kantavuutta lisäämään voidaan tynnyriholviin muurata muuta holvia paksumpia "vahvistus- eli kannatuskaaria."


title: Holvi

text: Tynnyriholvi on, kupolin ohella, vanhempia tunnettuja holvimuotoja. Manner-Suomen vanhimpana holvina pidetään Hämeen linnan "vankityrmän" nimellä kulkevan kulmahuoneen tynnyriholvia.


title: Holvi

text: "Luostariholvi" syntyy kahden tynnyriholvin leikatessa, kun pois jätetään pintojen ulko-osat. Luostariholvilla voidaan kattaa paitsi neliön muotoinen, myös muun säännöllisen monikulmion muotoinen huone; sivujen määrän kasvaessa suureksi aletaan yleensä puhua kupuholvista. Luostariholvin ongelma on, että huoneen kaikki seinät ovat vastikemuureina.


title: Holvi

text: "Kaukaloholviksi" kutsutaan tynnyriholvia, jonka otsamuurien päälle on lisätty luostariholvin puolikas: myös tällöin kaikki seinät tulevat vastikemuureiksi.


title: Holvi

text: "Kappaholviksi" kutsutaan matalaa holvia, jonka korkeus vain noin 1/10 jännemitasta. Koska näin matala holvi aiheuttaa suuren sivusysäyksen, ne ovat yleensä sangen pieniä. Kappaholvi voi olla tynnyri-, luostari- tai kaukalokappa. Vielä 1900-luvun alkupuolella oli yleistä tehdä kivitaloihin välipohjia, etenkin kellarin kattoja, rautaorsien väliin muuratuista tynnyrikapoista.


title: Holvi

text: "Korvaholvi" ei ole itsenäinen holvi, vaan se leikkaa jotakin muuta holvia: yleensä korvaholvi on tynnyrikappa, joka muurataan kohtaan jossa esimerkiksi vastikemuurissa oleva ikkuna- tai oviaukko nousee holvin kantaa korkeammalle.


title: Holvi

text: "Peiliholvi" on yhdistelmärakenne, jossa holvin alaosa on pitkin seiniä kiertävä pienisäteisen tynnyriholvin puolikas eli "kovero", ja laen muodostaa matala luostariholvi eli "peili". Tällainen holvi voidaan muurata millaisen huoneen yli tahansa: kaikki seinät ovat vastikemuureina.


title: Holvi

text: "Ristiholvi" muodostuu yksinkertaisimmillaan kahden tynnyriholvin leikatessa kun sisäosat jätetään pois. Kaikki seinät ovat otsamuureja: sivulykkäys ja paino tulevat nurkkapisteisiin: sivulykkäyksen vaikutuspiste on kuitenkin noin puolessavälissä holvin korkeutta, mikä on tuennassa huomioitava. Ristiholvissa holvivaipat eli -kairat muodostavat terävän kulman, jossa syntyvien jännitysten vuoksi tämä kohta on vahvistettava: pienimmissä, yksinkertaisissa holveissa sitä ei kuitenkaan aina tehdä.


title: Holvi

text: "Harjaholvi" on ristiholvi, jossa kairojen pinnat kaartuvat alaspäin muodostamaan taitteeseen harjanteen, joka ottaa vastaan syntyvät voimat. Näitä on Suomessa joissakin Ahvenanmaan kirkoissa.


title: Holvi

text: "Ruodeholvi" on rakenteellinen ratkaisu, jossa holvin taitteisiin eli "kiireihin" muurataan itsekantavat kaaret eli "ruoteet". Ruoteet muurataan muototiilistä (tai hakatusta kivestä), ja ne kohoavat selvästi holvin pinnasta. Ruoteiden välille muurataan itse holvikairat eli -kapat, jotka myös ovat itsensäkantavia. Ruodeholveja voidaan muurata minkä tahansa muotoisen huoneen yli.


title: Holvi

text: Ruoteita voidaan, enimmäkseen koristeellisista syistä, muurata enemmänkin ja muunkin tyyppisiin ristiholveihin, esimerkiksi tynnyriholvi voidaan ruotein somistaa "verkkoholviksi".


title: Holvi

text: "Ristiruodeholvi" on yksinkertaisin ruodeholvin malli, jossa ruoteet kulkevat kiirissä ja risteävät laessa: myös otsamuurien yli on ruoteet.


title: Holvi

text: "Tähtiholvit" ovat ruodemäärältään suurempia ristiholveja, joissa ruoteet muodostavat tähtikuvion. Sivuruoteilla ei ole todellisuudessa suurtakaan rakennusteknistä merkitystä, ja ylen runsaita tähtiholveja voidaankin tässä mielessä pitää degeneroituneena muotona.


title: Holvi

text: "Viuhkaholvi" syntyy kun jokin kaari pyörähtää pystysuoran tangenttinsa ympäri synnyttäen suppilomaisen pinnan. Neliönmuotoinen ala peitetään siten, että kuhunkin kulmaan asetetaan tällaisen suppilopinnan neljännes, jotka sivuavat toisiaan sivujen keskikohdalla. Keskelle jäävä nelikärkinen tähtikuvio peitetään kalottiholvilla ja pienillä kolmiomaisilla kapoilla.


title: Holvi

text: Viuhkaholvissa, samoin kuin ristiholvissa, paino ja sivusysäys tulevat holvin kulmiin. Sivusysäyksen vastaanotto ei ole aivan yhtä tarkkaa kuin ristiholvissa, mutta huomioitava. Kalottiin asetettiin toisinaan riipus, jonka massallaan arvioidaan jopa tekevän rakenteesta vahvemman muuttaessaan kaikki voimat puristukseksi.


title: Holvi

text: Nimensä viuhkaholvi on saanut viuhkamaisesti nurkista leviävistä ruoteista, joilla (vaikka teknisesti ovatkin sinänsä tarpeettomia) holvin alapinta on tavattu kaunistaa, rengasmaisten väliruoteiden lisäksi.


title: Holvi

text: Kupolit eli "kupuholvit" ovat yleensä puolipallon, puolikkaan ellipsoidin tai näiden kalotin muotoisia, holvimuuriltaan yhtenäisiä holvirakenteita; myös suippokaarisia kupoleita käytetään. Suuria kupoleita ei yleensä muurata laesta kiinni, vaan sinne jätetään pyöreä aukko, jonka päälle usein tehdään "lanterni" valoa antamaan.


title: Holvi

text: Perinteinen kupoli on puolipallon muotoinen kupu. Varhaisimmat puolipyöreät kupolit rakennettiin pyöreän tai säännöllisen monikulmion muotoisen huoneen yli, jolloin koko seinä (seinät) oli vastikemuurina. Puolipallon muotoinen holvi kuitenkin poikkeaa eräässä merkittävässä suhteessa muista holveista: holvi on kyllä täysin puristusjännitysten vallassa, mutta alaosaan (alueelle 0-40 astetta vaakapinnasta luettuna) syntyy renkaanmuotoista vetojännitystä, joka kumoaa holvin sivulykkäyksen. Vastikemuurille tulee siis pelkkä holvin paino eikä lainkaan sivulykkäystä: holvin alaosan tulee kuitenkin olla riittävän paksu kestääkseen nämä voimat.


title: Holvi

text: Ohuemmaksi holvin alaosa saadaan, kun tehdään pallokalotti, jonka kantakulma on maksimissaan 104 astetta. Tällöin ei muodostu lainkaan vetojännitystä, mutta kylläkin normaali sivusysäys.


title: Holvi

text: Vastaavat ilmiöt koskevat myös ellipsoidisia ja suippoja holveja, mutta määrättyjä astemääriä ei voi suoraan antaa: samaten se, mitä alla sanotaan "pendentiiveistä" ja "böömiläisistä holveista", koskee yhtä lailla ellipsoidisia muotoja.


title: Holvi

text: Monimuotoisempiin ratkaisuihin kupoleja tehtäessä päästään käyttämällä pendentiivejä. Nämä ovat kolmikulmaisia pallopinnan paloja, jotka yksinkertaisimmillaan muodostuvat, kun pohjaltaan neliömäisen huoneen sisään ajatellaan pallo, jonka lävistä on huoneen lävistäjä tai jonka suurin leikkausympyrä sivuaa huoneen seiniä, ja tästä pallosta leikataan ulos jäävät osat pois.


title: Holvi

text: Pendentiivien muodostaman renkaan päälle voidaan "kalotiksi" joko muurata halutun korkuinen kupoli, tai ensin pyöreä, pystysuora seinä, niin sanottu "tamburiini" eli "tampuuri" eli "rumpu", johon voidaan puhkaista ikkuna-aukkoja (jolloin rakennetta kutsutaan "lanterniksi"), ja vasta sitten kupoli.


title: Holvi

text: "Böömiläiseksi holviksi eli böömiläiseksi kuvuksi" sanotaan sellaista holvia, jossa pendentiivit jatkuvat samalla säteellä suoraan kalotiksi: huone ikään kuin leikkaa jotakin pallopintaa; pallon ollessa kyseessä, etenkin neliskulmaisen huoneen kohdalla, puhutaan myös "palloholvista".


title: Holvi

text: Holveja on tehty betonista aina antiikista saakka: Rooman Pantheonin halkaisijaltaan 43-metrinen puolipallonmuotoinen kupoli, joka oli pitkään maailman suurin, on huomattavin esimerkki.


title: Holvi

text: Roomalaiset tekivät betoniholveja kasettitekniikalla käyttämällä tiilisiä vahvistuskaaria. 1800-luvulla alettiin uudelleen tehdä betonisia holveja, mutta kun rautabetoni ja sitten teräsbetoni tulivat käyttöön, siirryttiin pitkälti palkki- ja laattarakenteisiin, ja holvit jäivät harvinaisuudeksi. Tosin vielä 1900-luvun alkupuolella välipohjarakenteissa käytettiin kappaholvityylistä betoniholvia. Holvia käytetään lähinnä arkkitehtonisista syistä, ja ne vetojännitykset, jotka muuratussa rakenteessa ovat ongelma, voidaan helposti ratkaista terästen avulla.


title: Kalat (Eläinradan merkki)

text: Kalat (Pisces) on 12. ja viimeinen niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 330 - 360 astetta kevättasauspisteestä itään tai 0 - 30 astetta tästä pisteestä länteen. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen helmikuun 19. päivän aikoihin ja siirtyy Eläinradan ensimmäiseen, Oinaan merkkiin kevätpäiväntasauksena 20. tai 21. maaliskuuta.


title: Kalat (Eläinradan merkki)

text: Merkki on saanut nimensä Kala tähdistöstä, joka noin 2000 vuotta sitten sattui likipitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa samannimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kalojen merkki vastaa suunnilleen Vesimiehen tähdistöä.


title: Kalat (Eläinradan merkki)

text: Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kala (tai Kala) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.


title: Transkriptio

text: Transkriptio on biologinen tapahtuma, jossa RNA-polymeraasi kopioi DNA:ssa olevaa geneettistä koodia RNA:ksi. Transkriptio on proteiinisynteesin ensimmäinen vaihe, mutta transkriptiossa syntyy myös t-RNA-, r-RNA- ja s-RNA-molekyylejä.


title: Transkriptio

text: Transkription alussa RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA-molekyyliin. Tämä prosessi vaatii tuekseen promoottoreita sekä avustavia proteiineja. Eukaryooteissa transkriptiota säätelevät myös vahvistajat (engl. "enhancer").


title: Transkriptio

text: RNA-polymeraasi kulkee DNA:ta pitkin ja avaa sen kaksoiskierteen. RNA-polymeraasi käyttää toista juostetta mallinaan RNA:n valmistamiseen.


title: Transkriptio

text: Eukaryooteissa transkriptio alkaa transkriptiofaktoreiden liittymisellä DNA:han. Transkriptiofaktorit tunnistavat geenissä promoottoreita ja vahvistajia. Usein ensimmäisenä transkriptiofaktorit sitoutuvat geeniä edeltävän TATA-sekvenssin kohtaan ja muodostavat geenin säätelyalueella transkription aloituskompleksin. Transkriptiofaktoreiden aktiivisuuden säätely on merkittävä proteiinisynteesin säätelykohta. Transkriptiofaktorit vaikuttavat myös transkription käynnistymiseen, sillä RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA:han transkriptiofaktoreiden avulla. Jotta faktorit voisivat kiinnittyä DNA:han, niiden täytyy ensin poistaa DNA:ssa kiinni olevat histonit tai muuttaa nukleosomien järjestäytymistä.


title: Transkriptio

text: Transkription aloitusta voidaan säädellä myös kromatiinin tasolla. Transkriptio ei onnistu kromosomin heterokromatiiniksi järjestäytyneellä alueella. Myös histonien deasetylointi deaktivoi geenin.


title: Transkriptio

text: Transkriptiokoneisto liikkuu geeniä pitkin valmistaen RNA-ketjua. RNA-polymeraasiin on kiinnittyneenä useita elongaatiotekijöitä, jotka avustavat etenemistä. Sekä geenin eksonit että intronit valmistetaan RNA:ksi, joskin introneja poistetaan myöhemmin. RNA-ketjua muokataan sen tuottuessa: muun muassa ketjun päähän valmistetaan muunnelluista guaniininukleotideistä koostuva "hattu" (, koska se on ketjun ns. 5'-päässä).


title: Hašek

text: Hašek on yleinen tšekkiläinen sukunimi. Tunnettuja sukunimen omaavia henkilöitä ovat:


title: Ele Alenius

text: Ele Allan Alenius (s. 5. kesäkuuta 1925 Tampere) on suomalainen poliitikko ja tietokirjailija. Hän oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) kansanedustaja vuosina 1966–1977 ja johti puoluetta 1967–1979. Alenius toimi toisena valtiovarainministerinä Paasion ja Koiviston hallituksissa vuosina 1966–1970. Hän oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen 1977–1992.


title: Ele Alenius

text: Alenius on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori.


title: Ele Alenius

text: Alenius syntyi Tampereella 1925 perheensä ainoaksi lapseksi. Hänen perheensä oli ollut sisällissodassa punaisten puolella. Aleniuksen isä August Alenius oli alkujaan muurari, mutta kävi oppikoulukurssin ja valmistui myöhemmin filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta. Vuonna 1918 August Aleniusta syytettiin valtiopetoksesta, ja 1930-luvulla hän joutui vasemmistolaisuutensa vuoksi mustalle listalle. Poliittisen kantansa vuoksi hänen oli vaikeaa saada pula-aikana töitä.


title: Ele Alenius

text: Ele Alenius osallistui jatkosotaan. Ennen sodan päättymistä hänet komennettiin Reserviupseerikoulun 59. kurssille Niinisalossa. Hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1967.


title: Ele Alenius

text: Alenius valmistui ylioppilaaksi vuonna 1945 Helsingin Suomalaisesta Reaalilyseosta ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa kansantaloustiedettä. Hän valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi 1948 ja lisensiaatiksi 1956 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1958. Yliopistoura katkesi Aleniuksen poliittiseen aktiivisuuteen, eikä häntä hyväksytty myöskään työväenliikkeen hallitsemaan pankkiin tai osuusliikkeeseen. Hän on kertonut saaneensa tiedon, että taustalla olisi ollut vaikuttamassa Veikko Puskalan johtama SDP:n tiedusteluorganisaatio.


title: Ele Alenius

text: Alenius työskenteli sukuyhtiön, taideliike Artegrafican toimitusjohtajana 1958–1977.


title: Ele Alenius

text: Opiskeluaikanaan Alenius liittyi Akateemiseen Sosialistiseuraan (ASS). Vuonna 1965 Alenius valittiin SKDL:n pääsihteeriksi. Samana vuonna hän nousi myös SKDL:ään yhteisöjäsenenä kuuluneen Sosialistisen opiskelijaliiton (SOL) ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Eduskuntavaaleissa 1966 Alenius valittiin kansanedustajaksi Helsingin kaupungin vaalipiiristä. Hänet nimitettiin muodostetussa Paasion hallituksessa toiseksi valtiovarainministeriksi.


title: Ele Alenius

text: Vuonna 1967 Alenius valittiin SKDL:n puheenjohtajaksi. Keväällä 1968 hänelle oli varattu Tullihallituksen pääjohtajan virka Nikolai Saarnion jäädessä eläkkeelle, mutta Alenius kieltäytyi virasta katsottuaan että häntä tarvittiin enemmän SKDL:n sisäisessä kamppailussa. Alenius jatkoi ministerinä vuoteen 1970. Hän jäi vuonna 1977 pois eduskunnasta siirtyessään Suomen Pankin johtokuntaan ja kaksi vuotta myöhemmin hän jätti puoluejohtajan tehtävät. Alenius jäi eläkkeelle vuonna 1992.


title: Ele Alenius

text: Vuoden 1982 presidentinvaaleissa SKDL:n enemmistö asettui Aleniuksen ja Kalevi Kivistön kehotuksesta vaalien ratkaisevalla kierroksella SDP:n Mauno Koiviston taakse.


title: Ele Alenius

text: Alenius on kuvannut olleensa sosialisti, jolle tärkeää oli vasemmiston yhteistyö. Suomen kommunistisella puolueella (SKP) oli SKDL:ssa hallitseva asema, mutta Alenius pyrki vähentämään SKP:n roolia ja johti 1970-luvulla järjestöä.


title: Ele Alenius

text: Aleniuksen teos "Sosialistiseen Suomeen" (1969) edusti sosialismia, joka teki pesäeron tiukkaan marxilaiseen oikeaoppisuuteen. Alenius vaati rauhanomaista ja parlamentaarista siirtymistä sosialistiseen yhteiskuntaan. Hän korosti raskaan teollisuuden merkitystä tulevaisuuden talouselämässä ja vaati tämän asteittaista kansallistamista sekä valtionyhtiöjohtoista teollistamispolitiikkaa. Alenius uskoi pienten ja keskisuurten yritysten voivan jatkaa toimintaansa yksityisomisteisina myös sosialistisessa järjestelmässä. Hän korosti, että sosialismiin tulee siirtyä vain Suomen kansan niin todella tahtoessa. Alenius esitti jopa, että sosialistisesta yhteiskuntajärjestelmästä voitaisiin kansan niin tahtoessa luopua. Haastattelussa vuonna 2004 hän kertoi taistelleensa koko Suomen itsenäisyyden puolesta korostaen varsinkin asian henkistä puolta.


title: Ele Alenius

text: Aleniuksen johdolla SKDL tuomitsi Neuvostoliiton suorittaman Tšekkoslovakian miehityksen 1968, minkä johdosta Alenius joutui Neuvostoliiton suurlähettiläs Andrei Kovaljovin puhutteluun. Kovaljov ilmoitti, että "ryhdymme toimenpiteisiin teitä vastaan", ja Alenius on kertonut kokeneensa tilanteen "vähintäänkin vakavana". Miehityksen arvostelua ei kuitenkaan peruttu. Aleniuksen kirja "Suomalainen ratkaisu" (1974) tuomittiin rajusti Moskovan radiossa, mutta kotimaassa hän sai hyvin voimakkaan tuen ja muun muassa tasavallan presidentti Urho Kekkoselta onnittelusähkeen samoihin aikoihin osuneen 50-vuotispäivänsä johdosta. Syntymäpäiväjuhlasta muodostui näyttävä tuenosoitus.


title: Ele Alenius

text: Alenius joutui monesti neuvostoliittolaisten ja SKP:n opposition (taistolaisten) arvostelun kohteeksi. Häntä pidettiin yhtenä ”pahimmista” neuvostovastaisista ja reformistisista henkilöistä kansandemokraattisen liikkeen johtopaikoilla. Vuonna 1990 Alenius ei liittynyt vasemmistoliittoon, koska puolueeseen otettiin myös entiset oppositiolaiset.


title: Ele Alenius

text: Uudemmissa kirjoissaan Alenius on kehitellyt ”planetarismiksi” kutsumaansa ajattelua. Vuonna 2011 Tulevaisuudentutkimuksen seura myönsi Aleniukselle tulevaisuuspalkinnon.


title: Ruotsin läänit

text: Ruotsi on jaettu 21 lääniin (), jotka on edelleen jaettu 290 kuntaan ().


title: Ruotsin läänit

text: Birger-jaarli ja Maunu Ladonlukko perustivat linnaläänit aikana, jolloin ledungit korvattiin uudella organisaatiolla vakituisten verojen keräämiseksi. Lisäksi perustettiin ylläpitoläänejä kuningasperheen jäsenille, panttiläänejä yksityishenkilöille lainaksi ja palvelusläänejä sotilaspalveluksia vastaan. Tämä linnaläänijako perustui maakuntiin.


title: Ruotsin läänit

text: Uusi lääniorganisaatio muodostettiin vuoden 1634 hallitusmuodon myötä eivätkä läänien rajat siinä enää olleet täysin yhteneviä maakuntien kanssa.


title: Ruotsin läänit

text:
Nykyinen läänijako on pääpiirteissään ollut voimassa vuodesta 1810 lähtien (vuosi sen jälkeen kun Ruotsi luovutti Suomen Venäjälle). Kolme suurta muutosta on kuitenkin toteutettu:
Lisäksi Kopparbergin lääni muutti nimensä Taalainmaan lääniksi vuoden 1997 alussa.


title: Ruotsin läänit

text: Viranomaistehtäviä lääneissä hoitavat lääninhallitukset, jotka ovat osa valtionhallintoa. Poliittisia tehtäviä hoitavat maakäräjät (ruots. "landsting"), joiden päättäjät läänien asukkaat valitsevat.


title: Ruotsin läänit

text: "Katso pääartikkeli: Lääninhallitus"


title: Ruotsin läänit

text: Lääninhallitus on valtion alueellinen edustaja ja toimii linkkinä läänien ja valtion välillä. Hallitus nimittää lääninhallituksen johtajan, jota kutsutaan maaherraksi. Lääninhallitus vastaa muun muassa tietyistä sosiaalihuoltokysymyksistä ja alueellisesta yhdyskuntasuunnittelusta. Läänintyölautakunta ja metsänhoitohallitus ovat esimerkkejä muista valtiollisista elimistä läänissä. Lääninlautakunta tai vastaava on alisteinen valtiolliselle toimijalle ja työskentelee samoissa kysymyksissä, mutta alueellisella tasolla.


title: Ruotsin läänit

text: "Katso pääartikkeli: Maakäräjät"


title: Ruotsin läänit

text: Maakäräjissä päätöksenteosta vastaa asukkaiden suorilla vaaleilla valitsema maakäräjävaltuusto. Se nimittää maakäräjähallituksen, joka johtaa maakäräjien työtä. Tärkein vastuualue on terveydenhuolto. Muita tavallisia tehtäviä ovat hammashoito, koulutus, kulttuuri (enimmäkseen lääninmusiikki, -teatterit ja -museot) ja elinkeinoelämän tukeminen. Vastuu joukkoliikenteestä jaetaan usein kuntien ja maakäräjien kesken. Maakäräjien toiminta rahoitetaan valtionavustuksilla, maakäräjäverolla ja erinäisillä maksuilla.


title: Ruotsin läänit

text: Gotlannin läänissä ei ole maakäräjiä, vaan sen tehtävistä huolehtii Gotlannin kunta. Skånen läänin maakäräjät ja Länsi-Götanmaan läänin maakäräjät ovat kokeiluluonteisesti saaneet muita maakäräjiä enemmän paikallista itsehallintoa; niillä on esimerkiksi suurempi vastuu aluekehityksestä.


title: Ruotsin läänit

text: Jokaisella läänillä on tunnuskirjain, jota käytettiin vuosina 1916–1973 autojen rekisterinumeroissa. Lisäksi lääneillä on kaksinumeroiset koodit, joita käytetään tilastoissa. Kuntien nelinumeroisissa koodeissa kaksi ensimmäistä numeroa kertovat, mihin lääniin kunta kuuluu. Seuraavan taulukon tilastotietojen lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta on 31.12.2011 ja pinta-alan (maapinta-ala, km²) ajankohta 1.1.2012.


title: Ruotsin läänit

text: Ruotsissa hallitus nimittää selvityksiä varten vastuukomitean (ruots. "Ansvarskomittén"), johon kuuluu jäseniä kaikista valtiopäivillä edustettuina olevista puolueista. Se sai tehtäväkseen selvittää läänien tulevia tehtäviä, rakennetta, lukumäärää ja rajoja. Komitea jätti pääraporttinsa helmikuussa 2007, jossa se ehdotti läänien määrän vähentämistä kuuteen tai yhdeksään. Ajatuksena oli, että jokaisessa läänissä olisi myös vaativan tason sairaanhoitoa ja suuri yliopisto. Uusi läänijako toteutuisi vuonna 2014, jos päätökset siitä tehtäisiin vuonna 2010.


title: Ruotsin läänit

text: Raportin jälkeen läänin ovat neuvotelleet keskenään läänijaosta. Neljä pohjoisinta lääniä haluaa yhdistyä kahdeksi lääniksi. Sveanmaalla aluejako on kaikkein ongelmallisin. Tukholman lääni ei halua yhdistyä muihin lääneihin, mutta tietyt läänit haluaisivat yhdistyä siihen. Jopa Örebron lääni haluaa liittyä Tukholman lääniin, mikä jättäisi Värmlannin läänin yksin. Uppsalan, Gävleborgin ja Taalainmaan läänit ovat pyytäneet lupaa perustaa Sveanmaan alueen, johon kuuluisivat myös Örebron ja Västmanlandin läänit. Lopulta siihen voisivat liittyä myös Värmlannin ja Södermanlandin läänit. Värmlannin läänissä on harkittu myös liittymistä Länsi-Götanmaan lääniin.


title: Ruotsin läänit

text: Seuraavassa luetteloidaan ne Ruotsin läänit, jotka on perustettu vuoden 1634 hallitusmuodon säätämisen jälkeen, mutta joita ei enää ole olemassa. Luettelossa ovat mukana vain ne läänit, jotka sijaitsevat Ruotsin nykyisten rajojen sisällä. Siten esimerkiksi Suomen läänit eivät ole luettelossa.


title: Ruotsin läänit

text: Läänitasolla on ollut olemassa myös muunnimisiä hallintoalueita esimerkiksi leskikuningattarien ja kruununperijöiden ylläpidon vuoksi. Läänien kanssa samalla tasolla olleet herttuakunnat lakkautettiin vuonna 1689. Maaherrojen ollessa sotilastaustaisia lääniä on kutsuttu kuvernementiksi ja useaa lääniä yhdessä kenraalikuvernementiksi. Läänien sotilaallinen hallinto lakkautettiin vuoden 1719 hallitusmuodossa.


title: Ruotsin läänit

text: Kreivikunnilla oli laajoja taloudellisia ja hallinnollisia erityisoikeuksia, mutta siitä huolimatta ne olivat lääninhallinnon alaisia. Kaarle XI:n toteuttama iso reduktio lakkautti kreivikunnat vuonna 1680.


title: Ruotsin läänit

text: Vuoden 1634 jälkeen nimitys "lääni" on elänyt tiettyjen vanhojen linnaläänien keskuksina toimineiden kihlakuntien nimissä. Sitä on käytetty myös tietyillä ruukkialueilla ja bergslageissa.


title: Ruotsin läänit

text: Tanskan lääninhallinto koostui aiemmin tietystä määrästä suuria läänejä ja suuresta määrästä pienempiä läänejä ja muita hallinnollisia alueita. Trondheimin lääni, johon Jämtland ja Härjedalen kuuluivat koostui esimerkiksi noin 40 pienemmästä läänistä. Läänin jaettiin laskentalääneihin (ruots. "räkenskapslän"), maksulääneihin (ruots. "avgiftslän") ja palveluslääneihin (ruots. "tjänstelän"). Laskentalääneissä lääninherra sai vuosittain tietyn palkan ja loppu meni kruunulle. Maksulääneissä lääninherra keräsi tietyn summan rahaa annettavaksi kruunulle, ja sai pitää loput itse. Palvelusläänissä lääninherra sai itse pitää koko läänin verotulot. Lääninrajat ja läänien lukumäärä vaihteli. Esimerkiksi Åhusin lääni lakkautettiin, kun Kristianstad rakennettiin ja Lyckån lääni lakkautettiin, kun Kristianopel rakennettiin.


title: Ruotsin läänit

text: Verokirjanpito tältä ajalta on Tanskan valtionarkistossa Kööpenhaminassa, paitsi Jämtlandin ja Härjedalenin osalta Oslossa.


title: Ruotsin läänit

text: Suurempikokoiset nykyisin Ruotsissa sijaitsevat tanskalaisajan läänit eritellään seuraavassa taulukossa. Tanskan valtionarkiston kokoelmissa ne on ilmoitettu oman otsikon alla. On syytä huomata, että läänejä oli paljon enemmän kuin taulukossa on ilmoitettu. Osa lääneistä oli suuria ja tärkeitä, osa hyvin pieniä. Esimerkiksi Brunnbyn pitäjät kartanot olivat Jonstorpin ja Brunnbyn pitäjien sekä "Kullenin läänin" ja "Stubbarpin läänin" alaisuudessa.


title: Ruotsin läänit

text: Yksi suuri poikkeus on olemassa. Lundagårdin lääni, jonka pääkaupunkina toimi Lund oli ajoittain suhteellisen itsenäinen lääni 1500-luvulla, mutta vuosien 1602 ja 1658 välillä se oli Malmöhusin läänin alaisuudessa.


title: Lätti

text: Lätti-sanalla on seuraavia merkityksiä


title: Benicio del Toro

text: Benicio Monserrate Rafael del Toro Sánchez (s. 19. helmikuuta 1967) on puertoricolaissyntyinen Oscar-palkittu näyttelijä. Häntä on luonnehdittu luonnenäyttelijäksi.


title: Benicio del Toro

text: Del Toron vanhemmat Gustavo ja Fausta olivat molemmat ammatiltaan asianajajia. Hänen äitinsä menehtyi hepatiittiin Benicion ollessa yhdeksänvuotias. Del Toro kävi lapsena katolista koulua Puerto Ricossa ja ollessaan 13-vuotias muutti perheensä mukana Mercesburgiin, Pennsylvaniaan, jossa kävi Mercersburg Academy -nimistä sisäoppilaitosta. Del Toro opiskeli myöhemmin liiketaloutta Kalifornian yliopiston San Diegon kampuksella, mutta siirtyi opiskelemaan näyttelemistä.


title: Benicio del Toro

text: Del Toro teki ensimmäisen televisioroolinsa vuonna 1987, jolloin hän vieraili yhdessä televisiosarja "Miami Vicen" jaksossa, ja ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 1988 perhekomediassa "Big Top Pee-wee". Vuonna 1989 hän esitti Darioa, Bond-konna Franz Sanchezin apuria elokuvassa "007 ja lupa tappaa".


title: Benicio del Toro

text: Läpimurtoroolinsa del Toro teki vuonna 1995 Bryan Singerin ohjaamassa rikoselokuvassa "Epäillyt", jossa hän esitti Fred Fensteriä. Hän sai roolityöstään parhaan miessivuosan Independent Spirit Awardin. Hän sai saman palkinnon myös seuraavana vuonna roolistaan Benny Dalmauna Julian Schnabelin ohjauksessa "Basquiat".


title: Benicio del Toro

text: Vuonna 2001 del Toro sai useita palkintoja, muun muassa parhaan miessivuosan Oscarin, BAFTA-palkinnon ja Golden Globen sekä parhaan miesnäyttelijän Hopeisen karhun suorituksestaan elokuvassa "Traffic", jossa hänellä oli huumepoliisi Javier Rodriguezin rooli. Hänestä tuli kolmas Oscarin saanut puertoricolaisnäyttelijä José Ferrerin ("Cyrano – miekan sankari") ja Rita Morenon ("West Side Story") jälkeen. Hän oli ehdolla sivuosa-Oscarin saajaksi myös vuonna 2004 roolistaan ex-vanki Jack Jordanina elokuvassa "21 grammaa", mutta jäi tuolloin ilman palkintoa.


title: Benicio del Toro

text: Del Toro esitti Che Guevaraa Steven Soderberghin ohjaamassa kaksiosaisessa elämäkertaelokuvassa "Che", joka sai ensi-iltansa vuonna 2008. Hän sai suorituksestaan Cannesin elokuvajuhlien parhaan miesnäyttelijän palkinnon (Prix d'interprétation masculine) vuonna 2008 sekä parhaan miespääosan Goya-palkinnon vuonna 2009.


title: Benicio del Toro

text: Del Torolla on elokuussa 2011 syntynyt tytär Kimberly Stewartin kanssa.


title: Jonna

text: Jonna on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johanna, joka on Johannes-nimen sisarnimi.


title: Jonna

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä nimen Jonna on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan saanut 9242 naista ja muutama mies.


title: Jonna

text: Nimi yleistyi nopeasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 se annettiin vasta 18:lle mutta vuonna 1976 jo yli 300:lle henkilölle. Jonna on ollut Uudellamaalla yleisempi nimi kuin muualla Suomessa.


title: Jaan Kross

text: Jaan Kross (19. helmikuuta 1920 – 27. joulukuuta 2007) oli virolainen kirjailija ja runoilija. Kross tunnetaan erityisesti Viron historiaa käsittelevistä historiallisista romaaneistaan, joihin kuuluvat muun muassa Uppiniskaisuuden kronikka ja Keisarin hullu. Häntä pidetään yhtenä Viron kansainvälisesti tunnetuimpana kirjailijana.


title: Jaan Kross

text:
Tallinnassa vuonna 1920 syntynyt ja Kalamajassa lapsuutensa viettänyt Kross kävi edistysmielistä Westholmin poikalyseota. Hän valmistui 1944 Tarton yliopistosta lakimieheksi. Saksalaiset miehittäjät vangitsivat hänet virolaiseen vastarintaliikkeeseen osallistumisen takia vuonna 1944. Vuonna 1946 neuvostoliittolaiset vangitsivat kansallismielisyydestä syytetyn Krossin, joka joutui vankileirille ja tuli myöhemmin karkotetuksi, kuten suuri osa Viron älymystöä (kyyditettiin Siperiaan). Vapauduttuaan 1954 Kross palasi Neuvosto-Viroon, jossa hän aloitti uran runoilijana ja kääntäjänä. 1970-luvulta alkaen Kross kirjoitti proosaa, aluksi pitkään historiallisia kertomuksia, joissa päähenkilöinä on usein tunnettu tai tuntematon virolainen
merkkihenkilö. 1980-luvulta alkaen Kross siirtyi oman aikansa kuvaamiseen ja käytti romaaneissaan paljon omaelämäkerrallista aineistoa.


title: Jaan Kross

text: Kross sai ensimmäisen Eeva Joenpelto -palkinnon vuonna 1988.


title: Jaan Kross

text: Krossin puoliso oli virolainen runoilija, kääntäjä ja lastenkirjailija Ellen Niit (1928-2016). Kross kuoli vuonna 2007 Tallinnassa.


title: Jaan Kross

text: Jaan Krossin historialliset romaanit käsittelevät usein Viron ja virolaisten historiaa. Useat hänen romaaneidensa päähenkilöistä ovat historiantutkimuksen kannalta marginaaliin kuuluvia virolaisia, joiden kautta Kross koki saavansa verrattain vapaat mahdollisuudet kuvata historian ja yhteiskunnan kehityskulkuja. Toinen Krossin historiallisille romaaneille tyypillinen piirre on niiden perustuminen hyvin tarkkaan ja yksityiskohtaiseen historiantutkimukseen.


title: Jaan Kross

text: Krossin pääteoksena pidetään neliosaista vuosina 1970–1980 ilmestynyttä "Uppiniskaisuuden kronikkaa", joka kuvaa Liivinmaan kronikan koonneen Balthasar Russowin elämäntarinan kautta Viron historiaa. Toinen Suomessa laajalti luettu historiallinen romaani on "Keisarin hullu" (1978). Teos on kertomus liiviläisestä aatelismiehestä Timotheus von Bockista, joka Venäjän keisarin Aleksanteri I:n uskottuna upseerina uskaltautuu ehdottomaan tsaarinvallan korvaavaa perustuslaillista hallitusmuotoa ja joutuu lopulta radikaalien ajatustensa vuoksi vankilaan.


title: Shefki Kuqi

text: Shefki Kuqi (s. 10. marraskuuta 1976 Vučitrn, Kosovo, Jugoslavia) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka toimi Veikkausliigassa pelaavan FC Interin päävalmentajana, mutta sai potkut 3. elokuuta 2017. Hän on nyt vailla seuraa.


title: Shefki Kuqi

text: Kuqi oli pelipaikaltaan hyökkääjä ja loi mittavan uran Englannissa. Suomen maajoukkueessa hän pelasi vuosina 1999–2010. Hän pelasi 62 maaottelua ja teki niissä yhteensä seitsemän maalia.


title: Shefki Kuqi

text: Kuqi on Kosovon albaani, joka muutti Suomeen 1990-luvun alussa. Suomen kansalaisuuden hän sai vuonna 1999. Myös hänen nuoremmat veljensä Njazi ja Albert sekä serkkunsa Mehdi ja Daut Kuqi ovat jalkapalloilijoita.


title: Shefki Kuqi

text: Kentällä vahvarakenteinen Kuqi pelasi urallaan hyökkääjänä. Hän ei ollut järin tekninen, mutta korvasi puutteensa rajulla työllä ja asenteella, minkä vuoksi hän on saanut lempinimet "Kosovon härkä" ja "Sheriffi".


title: Shefki Kuqi

text: Kuqi pelasi ensimmäisellä kaudellaan aikuisten tasolla Kakkosen kaudella 1994 Mikkelin Kissojen paidassa. Hän siirtyi hyvin menneen kauden jälkeen Veikkausliigaan Mikkelin Palloilijoihin, jossa hän teki kahtena kautenaan yhteensä kymmenen maalia. Tämän jälkeen Kuqi siirtyi HJK:in, jossa hän voitti Suomen mestaruuden, Suomen Cupin ja liigacupin kahdesti. Hän pääsi pelaamaan seuransa kanssa myös Mestarien liigaa kaudella 1997–1998. Hän teki HJK:ssa 72 pelaamassaan liigaottelussa 18 maalia. Kaudeksi 2000 hän siirtyi Jokereihin, jossa hän voitti Veikkausliigan maalikuninkuuden 19 maalillaan.


title: Shefki Kuqi

text: Vuonna 2001 Kuqi siirtyi Englantiin maan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Hän kuitenkin ajautui vaikeuksiin seurojensa managerien kanssa sekä Stockport Countyssa että Sheffield Wednesdayssa, josta Kuqi siirtyi Ipswich Towniin. Siellä Kuqilla meni paremmin ja kaudella 2004–2005 hän teki Ipswichille 19 maalia. Lisäksi seuran kannattajat valitsivat hänet suosikkipelaajakseen. Kuqi ei kuitenkaan jatkanut sopimustaan seuran kanssa vaan päätti siirtyä Valioliigan Blackburn Roversiin. Debyyttikaudellaan Valioliigassa 2005–2006 Kuqi teki seitsemän maalia ja oli siten sarjan paras suomalainen maalintekijä ennen Mikael Forssellia, joka joutui tyytymään kolmeen osumaan.


title: Shefki Kuqi

text: Blackburnistä Kuqi siirtyi yhden kauden jälkeen Crystal Palaceen sarjaporrasta alemmas. Elokuussa 2007 Kuqi siirtyi syyskaudeksi 2007–2008 lainalle Valioliiga-seura Fulhamiin. Lainansa jälkeen Kuqi palasi jälleen Crystal Palaceen. Siellä hän joutui nopeasti siirtolistalle näytettyään seuran kannattajille sormimerkkejä. Maaliskuussa 2008 Kuqi lainattiin loppukaudeksi vanhaan seuraansa Ipswichiin. Kaudella 2008–2009 Kuqi onnistui murtautumaan Crystal Palacen pelaavaan kokoonpanoon edellisellä kaudella tapahtuneesta välikohtauksesta huolimatta.


title: Shefki Kuqi

text: Crystal Palace -sopimuksen umpeuduttua Kuqi siirtyi kesällä 2009 Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 2. Bundesliigassa pelaavaan TuS Koblenziin kaksivuotisella sopimuksella. Joukkueessa pelasi myös hänen veljensä Njazi. Tammikuussa 2010 Kuqi siirtyi vapaalla siirrolla Englannin mestaruussarjan Swansea Cityn joukkueeseen puolentoista vuoden mittaisella sopimuksella. Syksyllä 2010 Kuqi siirtyi lainalle Derbyyn. Lainaa ei uusittu ja Kuqi palasi seuraansa joulukuun lopussa. 26. tammikuuta 2011 Swansea ja Kuqi purkivat sopimuksensa yhteisymmärryksessä ja Kuqista tuli vapaa pelaaja.


title: Shefki Kuqi

text: Kuqi siirtyi 9. helmikuuta 2011 vapaalla siirrolla Englannin Valioliigassa pelaavaan Newcastle Unitediin. Kuqi allekirjoitti kauden loppuun saakka ulottuvan sopimuksen. Debyyttinsä seuralle Kuqi teki entistä seuraansa Blackburn Roversia vastaan 12. helmikuuta 2011. Newcastle United tiedotti toukokuun 2011 lopussa, ettei se aio tarjota Kuqille jatkosopimusta, joten hän ehti edustaa seuraa vain kuudessa liigaottelussa, joista jokaisessa hän tuli kentälle vaihtopelaajana.


title: Shefki Kuqi

text: Kuqi siirtyi vapaana pelaajana 31. elokuuta 2011 Englannin ykkösliigan Oldham Athleticiin. 3. syyskuuta 2011 Kuqi teki Oldham-debyyttinsä ykkösliigan ottelussa Huddersfieldia vastaan, jossa hän teki myös debyyttimaalinsa seuralle. Kuqi teki sadannen maalinsa Englannin liigoissa 20. marraskuuta 2011.


title: Shefki Kuqi

text: 16. elokuuta 2012 Kuqin julkistettiin siirtyvän Skotlannin valioliigan Hibernian FC:hen vuoden sopimuksella, johon sisältyy jatko-optio.


title: Shefki Kuqi

text: Hibernianissa kausi oli Kuqille vaikea ja tehoton, ja niinpä 11. kesäkuuta 2013 36-vuotias Kuqi kertoi haastattelussa "Skotlannin olevan nähty". Kuqi toivoi että saisi vielä pelata Englannissa yhden kauden ennen lopettamistaan ja "päättää uransa tyylikkäästi, todistaen että osaa yhä pelata".


title: Shefki Kuqi

text: Suomen maajoukkueessa Kuqi on pelannut vuodesta 1999 lähtien. Kuqi nousi maajoukkueeseen Richard Möller Nielsenin päävalmentajakaudella ja Antti Muurisen aikakaudella Kuqi nousi usein jopa Suomen avauskokoonpanoon. Ensimmäisen maaottelumaalinsa Kuqi iski vuoden 2000 King's Cupissa Viron verkkoon. Maalitehtailu maajoukkueessa jatkui "Sheriffin" osalta jo samana vuonna, kun Kuqi ampui pallon Norjan verkkoon voitokkaassa ystävyysottelussa. Ensimmäisen karsintamaalinsa Kuqi iski Muurisen alaisuudessa 1. syyskuuta 2001, kun vuoden 2002 MM-karsinnoissa Suomi kukisti Albanian. Ensimmäisen maalinsa Suomelle, Suomen maaperällä pelatussa ottelussa Kuqi teki harjoitusmaaottelussa Latviaa vastaan vuonna 2002. MM-karsinnoissa 2006 Kuqi teki maajoukkueurallaan ensimmäistä kertaa kaksi maalia yhdessä ottelussa, kun hän teki kaksi maalia Armeniaa vastaan 3–1 voittoon päättyneessä ottelussa, Tampereella Ratinan Stadionilla. Kuqi ajautui kuitenkin myöhemmin törmäyskurssille uuden päävalmentajan Jyrki Heliskosken kanssa tämän päävalmentajakautena; Heliskoski jätti Kuqin penkille ottelussa Makedoniaa vastaan. Sittemmin Kuqi on tehnyt vahvan paluun maajoukkueeseen. Karsinnoissa vuoden 2008 EM-kilpailuihin Kuqi oli Azerbaidžania vastaan tärkeässä roolissa tehden voittomaalin Mikael Forssellin syötöstä ottelun viimeisillä hetkillä ja pitäen Suomen EM-kisahaaveet yhä elossa. Lopulta kisapaikka kariutui vasta 0–0 tasapeliin Portugalia vastaan. Yksi maali olisi riittänyt viemään Suomen kisoihin. Noissa karsinnoissa Roy Hodgsonin alaisuudessa Shefki Kuqi joutui tyytymään pääosin vaihtomiehen rooliin. Sama rooli Kuqilla oli myös Stuart Baxterin päävalmentajakaudella, jonka aikana vuoden 2010 MM-karsintaottelussa Walesia vastaan Kuqi vaihdettiin 90. minuutilla kentälle jossa hän teki maajoukkueuransa seitsemännen ja viimeisen maalin. Samoissa karsinnoissa ottelussa Liechtensteiniä vastaan Kuqi iski lähes maajoukkueuransa kahdeksannen maalinsa, kun hän kaatoi kaksi Liechtensteinin puolustajaa ja raivasi väkisin tiensä maalille ja ampui pallon voimalla hieman ohi Peter Jehlen vartioimasta Liechtensteinin maalista.


title: Shefki Kuqi

text: Vuonna 2010 Kuqi ilmoitti päättävänsä maajoukkueuransa tappiollisen Unkari-MM-karsintaottelun jälkeen, jossa Kuqi oli pelannut noin 15 minuuttia. Shefki Kuqi pelasi Suomelle yhteensä 62 maaottelua ja teki niissä yhteensä seitsemän maalia.Kuqi nimitettiin 15. helmikuuta 2014 FC Hongan päävalmentajaksi. Kun Kuqin valmennuspesti Hongassa oli julkistettu, alkoivat lähes välittömästi spekulaatiot siitä tulisiko Kuqi myös pelaamaan kauden aikana ja toimimaan näin ollen pelaajavalmentajana, jota ei kuitenkaan lopulta tapahtunut. Kuqin valmennusura alkoi Veikkausliiga-kauden 2014 avauskierroksella, kun Honka kohtasi Kuqin entisen valmentajan, Antti Muurisen valmentaman MyPan. Ottelu päättyi MyPan voittoon. Kuqin johdolla FC Honka onnistui säilyttämään sarjapaikkansa jättämällä TPS:n taakseen. Taloudellisista ongelmista johtuen seura joutui kuitenkin luopumaan paikastaan Veikkausliigassa. Samalla myös Kuqi jäi ilman työpaikkaa.


title: Shefki Kuqi

text: Vuoden 2015 alussa Kuqista tuli vantaalaisen PK-35:n päävalmentaja. Kuqin johdolla PK-35 pelasi hienon kauden Ykkösessä ja nousi kaudeksi 2016 Veikkausliigaan voitettuaan karsinnoissa FC KooTeePeen yhteismaalein 3–2. Marraskuussa 2015 Kuqista tuli myös yhtiöitetyn seuran osaomistaja.


title: Shefki Kuqi

text: Heinäkuussa 2016 Kuqi jätti valmentajan tehtävän PK-35:ssä, siirtyen loppukaudeksi turkulaisen FC Interin päävalmentajaksi.. Hän sai potkut Interistä elokuussa 2017 yritettyään erottaa apuvalmentajat Fabrizio Piccaretan ja John Allenin. Lopulta seuran omistaja Stefan Håkans päätyi sen sijaan erottamaan Kuqin.


title: Shefki Kuqi

text: Kuqi on toiminut jalkapallouransa ohella peliyhtiö Unibetin jalkapalloasiantuntijana vuodesta 2012.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman lääni () on yksi Ruotsin 21 läänistä. Se sijaitsee Ruotsin itärannikolla Itämeren rannalla. Läänin länsiosan jakaa kahtia Mälarenin vesistö. Läänin pohjoisosa kuuluu Uplannin ja eteläosa Södermanlandin historialliseen maakuntaan. Pohjoisessa Tukholman läänin rajanaapuri on Uppsalan lääni ja lounaassa Södermanlandin lääni. Läänillä on myös hieman maarajaa Suomen kanssa Märketin luodolla Ahvenanmaalla. Läänin pääkaupunki on Tukholma, joka on samalla koko Ruotsin pääkaupunki.


title: Tukholman lääni

text: Läänissä toimii Tukholman läänin maakäräjät. Valtiopäivävaaleissa lääni on jaettu Tukholman kunnan vaalipiiriin ja Tukholman läänin vaalipiiriin.


title: Tukholman lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 844,23 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman läänin ja Uppsalan läänin käsittänyt Uplannin lääni oli olemassa vuosina 1634–1640 ja 1655–1713. Näiden ajankohtien välissä vuosina 1641–1654 alue oli jaettuna kahteen lääniin. Vuonna 1714 tehtiin alueen uusi ja lopulliseksi jäänyt jako kahteen lääniin.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman kaupunki ei alun perin kuulunut Tukholman lääniin, vaan muodosti oman hallintoalueensa, jonka nimitys oli "överståthållarämbetet". Vaikka Tukholma ei ollutkaan osa Tukholman lääniä, niin se oli silti sen pääkaupunki. Kaikkien muiden läänien pääkaupungit ovat kuuluneet lääniin. Vuoden 1968 alussa Tukholma yhdistettiin muun läänin kanssa. Ennen hallintoalueiden yhdistämistä Tukholman kaupungin läänikoodi oli 01 ja läänikirjain A. Tukholman läänin läänikoodi puolestaan oli 02 ja läänikirjain B. Liitoksen jälkeen läänikoodiksi otettiin Tukholman kaupungin läänikoodi 01 ja läänikirjaimeksi AB.


title: Tukholman lääni

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut läänin rajoja, mutta 1970-luvun kuntauudistus muutti. Vuonna 1971 Upplands-Bron kunta liitettiin Uppsalan läänistä Tukholman lääniin. Vastaavasti Tukholman läänistä liitettiin Uppsalan lääniin Knivstan kunta sekä osia nykyisistä Uppsalan ja Östhammarin kunnista pohjoisessa. Liitoksen myötä Östhammarin ja Öregrundin kaupungit vaihtoivat lääniä. Lännessä Tukholman lääniin ja Södertäljen kuntaan liitettiin aiemmin Södermanlandin läänissä sijainneet Enhörnan ja Hölön maalaiskunta sekä Taxingen seurakunta jaetusta Mariefredin kaupungista. Tämän jälkeen Tukholman läänin rajoja ei ole muutettu.


title: Tukholman lääni

text: Vaakunaselitys: "Ylöspäin suuntautuvassa kultaisessa kiilassa musta aarnikotkan pää, jonka nokka ja kieli punaiset, vasemmalla sinisessä kentässä kultainen Pyhän Eerikin pää, oikealla punaisessa kentässä kultainen valtakunnanomena." (Ruotsiksi "Sköld, genom en uppåtriktad kil av guld, vari ett avslitet svart griphuvud med näbb och tunga röda, kluven i blått, vari ett S:t Erikshuvud av guld, och i rött, vari ett riksäpple av guld.")


title: Tukholman lääni

text: Nykyinen lääninvaakuna on yhdistelmä Tukholman kaupungin sekä Södermanlandin ja Uplannin maakuntavaakunoista. Södermanlandin vaakunasta mukaan ei ole otettu koko aarnikotkaa, vaan ainoastaan sen pää. Vaakuna on vuodelta 1968, jolloin överståthållarämbetet ja Tukholman lääni yhdistettiin. Överståthållarämbetetin vanhemmat vaakunat olivat muunnelmia Tukholman kaupungin vaakunasta. Aiempi Tukholman läänin vaakuna vuodelta 1947 oli yhdistelmä Södermanlandin ja Uplannin maakuntien vaakunoista.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman lääni on asukasluvultaan Ruotsin suurin ja tiheimmin asuttu. Ruotsin väestöstä noin 22 % asuu Tukholman läänin alueella.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman läänissä harjoitetaan mittavaa maataloutta, vaikka alkutuotannossa työskenteleekin vain pieni osa väestöstä. Norrtäljen kunnassa maatalouden osuus on kuitenkin huomattava, ja siellä sijaitsee 40 % läänin maatalousyrityksistä.


title: Tukholman lääni

text: Vuonna 2010 Tukholman läänissä sijaitsi 134 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Tukholman lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat sijaitsevat useammassa kuin yhdessä kunnassa.


title: Tukholman lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman lääni on jaettu kahteen vaalipiiriin. Seuraavassa on lueteltu vaalipiirien nimet ja suluissa on ilmoitettu kunkin vaalipiirin kiinteät paikat (ruots. "fasta mandat") vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman kunnan vaalipiiriin kuuluu vain Tukholman kunta. Tukholman läänin vaalipiiriin puolestaan kuuluvat kaikki muut Tukholman läänin kunnat.


title: Tukholman lääni

text: Viimeisimmät vuoden 2010 valtiopäivävaalien tulokset on seuraavassa esitetty vaalipiireittäin.


title: Tukholman lääni

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa sekä 1970-luvun kuntauudistuksessa Tukholman läänissä tehtiin paljon kuntaliitoksia, ja lääniin jäi 23 kuntaa. Kaikkien kuntaliitosten jälkeen uusissa kunnissa ei kuitenkaan oltu tyytyväisiä, joten vuonna 1983 Salemin kunta erotettiin Botkyrkan kunnasta ja Vaxholmin kunta jaettiin kahtia, jolloin muodostui uudelleen Österåkerin kunta. Nykvarnin kunta erotettiin omaksi kunnakseen Södertäljen kunnasta vielä vuonna 1998. Näiden jakamisten jälkeen Tukholman läänissä on nykyisin 26 kuntaa. Monet läänin kunnista ovat Ruotsin mittapuulla pinta-alaltaan pieniä, mutta asukkaita niissä on paljon. Norrtäljen kunta on pinta-alaltaan ylivoimaisesti suurin ja kattaa melkein kolmanneksen läänistä.


title: Tukholman lääni

text: Kunnista Södermanlandissa sijaitsevat kokonaan Nykvarn, Södertälje, Salem, Botkyrka, Huddinge, Haninge ja Nynäshamn. Uplannissa sijaitsevat kokonaan Ekerö, Järfälla, Sollentuna, Solna, Sundbyberg, Lidingö, Danderyd, Täby, Vallentuna, Österåker, Norrtälje, Upplands Väsby, Sigtuna ja Upplands-Bro. Nackan kunta sijaitsee muutoin Södermanlandissa, mutta entinen Boon pitäjän alue sijaitsee Uplannissa. Värmdön kunta taas sijaitsee muutoin Uplannissa, mutta Nämdön pitäjän alue sijaitsee Södermanlandissa.


title: Tukholman lääni

text: Tukholman kaupungin eteläosa sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Tukholman "Söderort" (pääosin entinen Brännkyrkan pitäjä) sijaitsee kokonaan Södermanlandissa. Vastaavasti Tukholman "Västerort" (entiset Bromman ja Spångan pitäjät sekä Hässelby villastadin kauppala) sijaitsee kokonaan Uplannissa. Keskikaupungilla Södermalm kuuluu Södermanlandiin, Gamla stan, Vasastaden, Östermalm ja Kungsholmen puolestaan Uplantiin. Maakuntien raja kulkee Slussenilla.


title: Tukholman lääni

text: Lidingön, Sundbybergin, Solnan, Tukholman ja Vaxholmin kunnat ovat päättäneet ottaa uudelleen käyttöön kaupunkinimityksen.


title: Tukholman lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 28,9 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 21,7 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Tukholman lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 57 577 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Tukholman lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,8 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 82 562 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,3 prosenttia läänin väestöstä.


title: Tukholman lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 215 075 kruunua.


title: Tukholman lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Tukholman lääni

text:
Tukholman läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 2 091 473 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Hannele

text: Hannele on kansainvälinen naisen etunimi. Saksassa sitä käytetään Johannan puhuttelumuotona. Toisaalta sen voidaan ajatella tulevan heprean armoa tarkoittavasta Hannah-nimestä, kuten esimerkiksi Hanna.


title: Hannele

text: Suomessa Hannele on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu nimeksi 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 91 775 naiselle ja alle kymmenelle miehelle. Erityisen suosittu Hannele on ollut jälkimmäisenä etunimenä. Suomessa Hannan hellittelymuotona on käytetty myös nimeä Hanneli. Se on virallisena nimenä noin 540 naisella ja muutamalla miehellä.


title: Hannele

text: Hannele viettää Suomessa nimipäivää sekä suomen- että ruotsinkielisen almanakan mukaan 21. heinäkuuta. Samana päivänä juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hanne ja Joanna. Suomenkielisessä almanakassa se on ollut vuodesta 1951 ja ruotsinkielisessä vuodesta 1973.


title: Skorpioni

text: Skorpioni voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Atšeh’n kieli

text: Atšeh eli aceh [] on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Sumatran saarella, Indonesiassa sijaitsevassa Aceh’n provinssissa. Kielellä on noin 3 000 000 puhujaa (1999), mutta lähes kaikki heistä käyttävät myös indonesiaa. Kielellä on muutamia murteita.


title: Haarniska

text: Haarniska on suojaava vaatetus, joka tyypillisesti suojaa sotilaita haavoittumiselta taistelutilanteissa ja sodankäynnissä. Haarniskoja on valmistettu kautta tunnetun historian, ensi alkuun nahasta, luusta ja sarvesta, myöhemmin myös pronssista ja teräksestä sekä nykyaikana synteettisistä kuiduista, kuten kevlarista.


title: Haarniska

text: Kautta ihmiskunnan historian haarniskan kehitys on tapahtunut rinnakkain taistelukentällä käytettävien aseiden kehityksen kanssa. Varustekehittelyssä on pyritty luomaan aina parempaa suojausta menettämättä silti liikkumiskykyä.


title: Haarniska

text: Euroopan historiassa tunnettuja haarniskatyyppejä ovat Rooman legioonalaisten lorica segmentata, antiikin ja keskiajan rengashaarniskat ja keskiajan ritarien käyttämä teräksinen levyhaarniska. Samurai-ajan Japanissa lakattu, liuskoista koostuva "odoshi"-haarniska oli suosittu. Se on pohjimmiltaan lamellaarihaarniska eli lusto, ja samankaltainen kuin bysanttilainen "klibanion", joskin bysanttilaisen haarniskan liuskat ovat japanilaista suuremmat. Muita haarniskatyyppejä ovat suomuhaarniska ("lorica squamata") ja niin sanottu "Visby-haarniska", joka koostuu nahkaliivin sisäpuolelle niitatuista teräslevyistä ja jota käytetään rengaspaidan tai toppatakin päällä suojaamaan vartaloa. Kun rengashaarniska ommellaan samettisen tai nahkaisen liivin vuorin sisään, siitä käytetään nimeä "jazeraint".


title: Haarniska

text: Haarniskan alla käytettävästä toppatakista käytetään nimiä "aketon", "haqueton" tai "gambeson", mikäli takki on kankainen; nahkaisesta toppatakista käytetään nimeä "jerkin".


title: Haarniska

text: Myöhäiskeskiaikaisessa Euroopassa ritarien käyttämä levyhaarniska on tyypillisin esimerkki haarniskasta. Siinä taistelijan koko keho on peitetty kuhunkin osaan sopivalla teräslevyllä. Levyt puettiin villaisten alusvaatteiden päälle ja kiinnitettiin vöillä ja soljilla. Rengashaarniska suojasi niitä osia, joita ei voitu peittää teräslevyillä (kuten polven takaosa). Levyhaarniskan osia olivat esimerkiksi kypärä, taisteluhansikkaat, niskasuojus, rintalevy ja jalkasuojat.


title: Haarniska

text: Tavallisesti koko vartalon suojaava levyhaarniska tehtiin varta vasten tiettyä henkilöä varten. Tämä teki haarniskoista luonnollisesti hyvin kalliita. Haarniskat painoivat normaalisti 20–25 kiloa. Kokovartalohaarniska oli ylellisyyttä, johon vain aatelisilla oli normaalisti varaa. Alemman luokan sotilaat käyttivät yleensä halvempia massatuotettuja haarniskoja, joihin kuului lähinnä vain kypärä, nivelsuojukset ja rintakilpi ("kyrassi"). Kokovartalohaarniska tarjosi kantajalleen hyvän suojan miekan iskuja ja kohtalaisen suojan nuolia, nuijia ja varhaisia musketin kuulia vastaan. Vaikka miekan terä ei läpäissytkään suhteellisen ohutta (noin 1 mm) teräslevyä, iskun voima saattoi tehdä silti vakaviakin vammoja, mikäli alla ei ollut toppausta (költeri, gambeson) vaimentamassa iskuja. Nuolet saattoivat lävistää varhaisen levyhaarniskan lähietäisyydeltä, mutta myöhemmin kehitys teräksen taontamenetelmissä teki tämänkaltaisen hyökkäyksen hankalammaksi; myöhäisten haarniskojen kuvioinnit ovat tarkoituksellisia - niiden ideana on muuttaa haarniskan geometriaa niin, ettei haarniskassa olisi yhtään kohtisuoraa pintaa ja jotta nuolet luiskahtaisivat sivuun. Ritarit putosivat useimmiten nuijien ja sotavasaroiden aiheuttamien vammojen vuoksi. Nämä aseet saattoivat välittää iskuenergiansa haarniskan läpi ja aiheuttivaa ritareille luunmurtumia, sisäisiä verenvuotoja tai aivotärähdyksen. Toinen tekniikka oli yrittää iskeä haarniskan aukkojen läpi tikareilla.


title: Jon Bon Jovi

text: John Francis Bongiovi Jr., taiteilijanimeltään Jon Bon Jovi, (s. 2. maaliskuuta 1962 Perth Amboy, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko, lauluntekijä, tuottaja ja näyttelijä. Hän on vuonna 1983 perustamansa rockyhtye Bon Jovin laulaja, keskeisin lauluntekijä ja musiikillinen johtohahmo. Bon Jovi on yhtyeineen myynyt yli 130 miljoonaa levyä, voittanut lukuisia musiikkialan merkittävimmistä palkinnoista ja nimitetty sekä Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 2018 että lauluntekijöiden Songwriters Hall of Fameen vuonna 2009.


title: Jon Bon Jovi

text: Vuonna 2012 "Billboard" sijoitti Bon Jovin 50. sijalle listallaan, joka käsitti sata musiikkialan vaikutusvaltaisinta henkilöä. Bon Jovi on yhtyeensä kanssa julkaissut yhteensä kolmetoista studioalbumia. Hän on levyttänyt myös sooloartistina: vuonna 1990 Bon Jovi kirjoitti ja julkaisi elokuvan "Nuoret sankarit 2" soundtrackin "Blaze of Glory", ja vuonna 1997 albumin "Destination Anywhere". Musiikillisen uransa ohessa Bon Jovi on luonut myös menestyksekkään uran elokuva- ja televisionäyttelijänä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "U-571" (2000) ja "New Year’s Eve" (2011), ja vieraillut muun muassa televisiosarjoissa "Ally McBeal" ja "Sinkkuelämää".


title: Jon Bon Jovi

text: Musiikki- ja elokuvaviihteen lisäksi Bon Jovi on tullut tunnetuksi poliittisesta aktiivisuudestaan ja hyväntekeväisyydestään. Hän on osallistunut 2000-luvulla Yhdysvaltain demokraattisen puolueen ehdokkaiden, kuten John Kerryn ja Barack Obaman, presidentinvaalikampanjoihin. Vuonna 2006 Bon Jovi perusti voittoa tavoittelemattoman The Jon Bon Jovi Soul Foundation -hyväntekeväisyyssäätiön, joka on muun muassa rahoittanut työtä köyhyyttä ja kodittomuutta vastaan.


title: Jon Bon Jovi

text: John Francis Bongiovi Jr. syntyi 2. maaliskuuta 1962 Perth Amboyn kaupungissa New Jerseyssä. Hänen isänsä John Francis Bongiovi Sr. oli parturi ja entinen merijalkaväen sotilas, ja äiti Carol (o.s. Sharkey) Bongiovi floristi ja entinen Playboy-pupu. Hänellä on kaksi veljeä, Anthony ja Matthew Bongiovi. Perheen suvun tausta on hänen isänsä puolelta italialaista ja slovakialaista perää, ja hänen äitinsä sukujuuret ovat saksalaista ja venäläistä syntyperää. Bon Jovi on myös kertonut olevansa Frank Sinatran verisukulainen. Lapsena hän sai vanhemmiltaan katolisen kasvatuksen.


title: Jon Bon Jovi

text: Bongiovi ihaili nuorena paikallisia nousevia tähtiä kuten Bruce Springsteeniä ja Asbury Jukes -yhtyettä. Hän soitti klubeissa jo 16-vuotiaasta alkaen. Bongiovi ja kosketinsoittaja David Bryan perustivat lukioikäisinä kymmenmiehisen rhythm and blues -yhtyeen nimeltä Atlantic City Expressway. Bongiovin muita yhtyeitä tuohon aikaan olivat The Rest, The Lechers ja John Bongiovi and the Wild Ones.


title: Jon Bon Jovi

text: Bongiovi äänitti ensimmäisen singlensä ”Runaway” vuonna 1982. Levy-yhtiöt eivät olleet siitä kiinnostuneita, mutta paikallinen radioasema ryhtyi soittamaan kappaletta paikallisten lupaavien artistien kappalekokoelman osana, ja siitä tuli paikallinen hitti. Kappaleensa menestyksen innoittamana Bongiovi ja David Bryan kokosivat yhtyeen, josta tuli Bon Jovi ja John Bongiovista sen laulaja. Yhtye sai vuonna 1983 New Yorkin -keikkansa jälkeen levytyssopimuksen PolyGramille. Samalla yhtiön toimitusjohtajan aloitteesta Bongiovin sukunimen kirjoitusmuodoksi tuli Bon Jovi.


title: Jon Bon Jovi

text: Bon Jovi -yhtyeen esikoisalbumi "Bon Jovi" julkaistiin tammikuussa 1984. Voimaballadeja, kitarariffejä ja taitavia melodioita sisältänyt albumi myi kultaa. Seuraavien vuosien aikana yhtyeen suosio ja arvostus kasvoivat, kunnes "Slippery When Wet" (1986) nosti heidät suursuosioon. Vuonna 1989 yhtye siirtyi tauolle mutta jatkoi levyttämistä vuonna 1994 ja on jatkanut albumien julkaisua 2010-luvulle asti. Jon Bon Jovi on kirjoittanut yhtyeen hitit yhdessä sen kitaristi Richie Samboran kanssa.


title: Jon Bon Jovi

text: Yhtyeensä tauon aikana Jon Bon Jovi aloitti soolouran ja julkaisi albumit "Blaze of Glory" (1990) ja "Destination Anywhere" (1997). Hän näytteli elokuvassa "Nuoret sankarit 2" (1990), josta hän voitti kappaleellaan ”Blaze of Glory” parhaan laulun Golden Globe -palkinnon. Hän näytteli 1990-luvulla myös pääosia elokuvissa "Kultaiset aamut, siniset illat" ja "Petoksen näyttämö" sekä niiden lisäksi joissain indie-elokuvissa. Televisiossa Bon Jovi näytteli vakituisena vierailijana "Ally McBeal" -sarjassa vuoteen 2002 asti sekä on vieraillut esimerkiksi sarjoissa "30 Rock", "West Wing" ja "Sinkkuelämää".


title: Jon Bon Jovi

text: Bon Jovi oli perustamassa ja omisti enemmistön arena football -jalkapalloseura Philadelphia Soulista.


title: Jon Bon Jovi

text: Bon Jovi perusti vuonna 2006 Jon Bon Jovi Soul Foundation -säätiön, joka rahoittaa työtä köyhyyttä ja kodittomuutta vastaan. Hän on osallistunut hyväntekeväisyyteen myös esimerkiksi Special Olympicsin, Amerikan Punaisen Ristin, Elizabeth Glaser Pediatric AIDS Foundationin, Habitat for Humanityn, Covenant Housen ja Project H.O.M.E.:n kautta.


title: Jon Bon Jovi

text: Bon Jovi on Yhdysvaltain demokraattisen puolueen jäsen ja poliittisesti aktiivinen. Hän on osallistunut 2000-luvulla demokraattiehdokkaiden kuten John Kerryn ja Barack Obaman presidentinvaalikampanjoihin. Presidentti Obama nimitti Bon Jovin vuonna 2010 Valkoisen talon yhdyskuntaneuvostoon.


title: Jon Bon Jovi

text: Bon Jovi avioitui high school -vuosien tyttöystävänsä Dorothea Hurleyn (s. 29. syyskuuta 1962) kanssa vuonna 1989. Hän matkusti Los Angelesista Las Vegasiin kesken yhtyeensä New Jersey Syndicate Tour -kiertueen muiden tietämättä, ja pari vihittiin 29. huhtikuuta Las Vegasin tunnetussa Graceland -kappelissa. Parilla on neljä lasta: tytär Stephanie Rose (s. 31. toukokuuta 1993) sekä kolme poikaa, Jesse James Louis (s. 19. helmikuuta 1995), Jacob Hurley (s. 7. toukokuuta 2002) ja Romeo Jon (s. 29. maaliskuuta 2004).


title: Paris Saint-Germain FC

text: Paris Saint-Germain FC eli PSG on samannimisen pariisilaisen urheiluseuran jalkapallojaosto. Joukkueen kotistadionina toimii Parc des Princes, johon mahtuu 48 527 katsojaa.


title: Paris Saint-Germain FC

text: Seura perustettiin nimellä Stade Saint-Germain vuonna 1904. Paris Saint-Germain siitä tuli elokuussa 1970. Paris Saint-Germain ei ole ikinä pudonnut Ranskan pääsarjasta (nousi 1974). Stade Saint-Germain sen sijaan aikoinaan putosi ja nousi pääsarjan ja 1. divisioonan välillä.


title: Paris Saint-Germain FC

text:
Seuran on omistanut vuodesta 2012 qatarilainen sijoitusyhtiö Qatar Sports Investments. Seuran puheenjohtajana toimii Nasser Al-Khelaifi.
Sport Intelligencen tilaaman raportin mukaan PSG oli kaikki lajit ja joukkueet huomioiden vuoden 2014 kallein seura maailmassa, kun mittarina käytetään joukkueen pelaajien keskipalkkaa. PSG:n pelaajien keskimääräinen vuosipalkka on 7,42 miljoonaa euroa."Päivitetty 5. marraskuuta 2018.""Tilanne kauden 2017–2018 jälkeen."
"Tilanne kauden 2017–2018 jälkeen."
PSG:n kapteenit vuodesta 1978.


title: Kuukso

text:
Kuukso on pieni maalaiskylä Iitissä. Kylä sijaitsee kunnan kaakkoisosassa.
Kuuksosta on noin 10 kilometrin matka Kausalaan. Kouvolaan matkaa kertyy noin 25 km. Kuukson pinta-ala on noin 15 km², ja asukkaita siellä oli vuonna 2005 noin 70. Kuukso on noin 65 metrin korkeudella merenpinnasta, tosin Kuukson lammen alue kohoaa lähes 100 metriin.


title: Aché

text: Aché on tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva kieli, jota käytetään pääasiassa Paraguayssa. Sillä on enää noin 1 000 puhujaa (2006). Kielellä on kolme eri murretta jäljellä. Monet achén puhujat osaavat puhua myös guaranía, mutta kielen puhujista 50 on täysin yksikielisiä. Äidinkielenään puhuvista 20 % on lukutaitoisia. Kielelle on käännetty osia Raamatusta vuosina 1978-2007.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Helsingin suurpommitukset olivat jatkosodassa helmikuussa 1944 Neuvostoliiton suorittamat kolme massiivista suurpommitusta Helsinkiin. Niiden tavoitteena oli murtaa suomalaisten puolustustahto ja pakottaa suomalaiset rauhaan. Pommitukset toteutettiin 6.–7., 16.–17. ja 26.–27. päivien välisinä öinä. Josif Stalin oli saanut Teheranin konferenssissa vuonna 1943 Yhdysvaltain ja Ison-Britannian edustajilta luvan massiivisiin pommituksiin, joilla Suomi pakotettaisiin irtaantumaan sodasta Saksan rinnalla ja suostumaan Neuvostoliiton rauhanehtoihin.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Pommituksista vastasivat suoraan Neuvostoliiton korkeimman sodanjohdon eli käytännössä Stalinin alaisuudessa toimineet kaukotoimintailmajoukot , joita oli täydennetty ja vahvistettu Helsinkiä varten tehtävää hyökkäystä varten. ADD:n komentajana toimi marsalkka Aleksandr Golovanov. ADD oli tottunut ankariin taisteluihin: vuonna 1943 se oli suorittanut yhteensä 75 000 pommituslentoa ja pudottanut yli 78 000 tonnia pommeja. Konemäärästä puolet oli menetetty tappioina.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Hyökkääjän konekannasta valtaosa oli kaksimoottorisia Iljušin-4-, Lisunov Li-2, B-25 Mitchell ja A-20 Havoc -pommikoneita. B-25 ja A-20 olivat Lend-Lease-aseapuna Yhdysvalloista Neuvostoliittoon toimitettuja koneita, Lisunov Li-2 oli Neuvostoliitossa lisenssillä valmistettu yhdysvaltalaisen DC-3-matkustajakoneen pommikoneversio. ADD:llä oli myös kaksi rykmenttiä raskaita nelimoottorisia Petljakov Pe-8-pommikoneita. Kokonaiskonekanta vuoden 1944 alussa oli 1 003 konetta, joista 777 lentokunnossa. Miehistöjä oli 865, joista 732 yölentokelpoisia.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Hyökkäystä oli suunniteltu jo joulukuusta 1943, ja ensimmäinen suunniteltu hyökkäyspäivä oli 8. tammikuuta, mutta huonot sääolosuhteet olivat lykänneet pommitusten ajankohtaa helmikuulle. Hyökkäykset suunniteltiin tarkkuuspommituksina, jokaisella lentoyhtymällä oli oma maalialueensa. Kohteina oli muun muassa 11 kappaletta sotatarvikevarastoja, 17 sotateollisuuslaitosta ja satamat.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Helsingin hyökkäykseen osallistui enimmillään 929 konetta kolmantena hyökkäysyönä, näistä 896 onnistui pommittamaan. Ensimmäisenä hyökkäysyönä koneita oli 785 (pommittavia 728), ja toisena 406 (383). Pommeja pudotettiin kolmena yönä yhteensä 16 490 kappaletta, 2 604 tonnia. Ensimmäisenä yönä pudotettujen pommien joukossa oli kaksi nelimoottoristen Pe-8-koneiden pudottamaa 5 000 kilon pommia.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Hyökkäysten aikana Helsingin ilmapuolustus oli hyvässä kunnossa. Koko ilmatorjunta-aselajin organisaatio ja vastuualueet oli uudistettu kesällä 1942. Puolustusta oli kehitetty voimakkaasti everstiluutnantti Pekka Jokipaltion komennossa maaliskuusta 1943 lähtien: patterit oli ryhmitelty uudestaan ja viestiyhteyksien parantamiseen oli kiinnitetty erityistä huomiota. Ilmatorjunnan keskitetyksi johtokeskukseksi rakennettiin komentokeskus "Torni", josta oli suorat viestiyhteydet pattereille. Puolustusta vahvistettiin merkittävästi vielä puoli vuotta ennen ADD:n pommituslentoja. Ilmatorjunnan apuna oli Saksasta ostettuja Freya- ja Würzburg-tutkia sekä Lambda-tulenjohtolaskimia. Radiotiedustelu oli erittäin kehittynyt ja pystyi antamaan aikaisen varoituksen jo pommikoneiden lähtiessä kotikentiltään. Kalusto oli osin hyvin uudenaikaista ja ilmatorjunnan tiheys oli poikkeuksellisen korkea, jopa parempi kuin Moskovan vastaava.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Helsingin ilmapuolustuksesta vastasi Ilmatorjuntarykmentti 1 komentajanaan evl Pekka Jokipaltio. Pääkaupunkialue oli jaettu pääilmansuuntien mukaan neljään sektoriin, joissa jokaisessa oli ilmatorjuntapatteristo.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Merkittävimmässä asemassa oli tärkeimmän hyökkäyssuunnan, kaakkoissektorin Rask.It.Psto 1 , peitenimeltään "Rata" Santahaminassa, komentajanaan majuri Pentti Paatero. Koillisen sektorin Rask.It.Psto 4 , "Lato" Viikissä ja "Kasa" Roihuvuoressa komentajanaan majuri Reino Oksanen tulittivat idästä ja kaakosta lähestyviä viholliskoneita. I/It.R 1 Käpylän "Käpy"-patteriston komentaja kapteeni Aksel Marte oli hyökkäysten aikaan komennuksella Saksassa, sijaisina toimivat majuri C. Ehrnrooth ja luutnantti M.P. Reinikainen. Sektorilta löytyi myös "Taivas"-patteri Taivaskalliolla. Lounaissektorilla toimi II/It.R 1 Lauttasaaren eteläkärjen "Puisto"-patteristossa. Komentajana toimi majuri Kaarlo Seppälä, Vh.Psto/ItR 1 komentaja. Seppälän komennuksessa oli myös muun muassa "Paja"-patteri Pajakukkulalla. Torjuntakeskus (It.tsto) "Torni" päällikkönään kapteeni Aake Pesonen oli sijoitettu Helsingin ilmavalvontakeskuksen viereen Korkeavuoren kalliosuojaan.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Osoitteessa Korkeavuorenkatu 26 S on erillinen käyntiovi nykyisin Nuorisoasiainkeskuksen hallinnassa olevaan kalliosuojaan; oven pielessä on kiviseinään upotettuna tulenjohtokeskuksen pronssinen muistolaatta.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Kaupungin ilmapuolustuksen perustan muodostivat 70 raskasta ilmatorjuntakanuunaa ja nelisenkymmentä kevyempää ilmatorjunta-asetta, jotka oli asetettu kaupungin ympärille. Tykeistä yhdeksän oli uudenaikaisia saksalaisia 88 ItK 37 RMB-tykkejä, loput olivat 76,2 millimetrin Škoda- ja jo vanhentuneita samankokoisia Canet-tykkejä, talvisodassa saatuja Boforseja, sekä saksalaisilta ostettuja, neuvostoliittolaisia 88 Itk 39/43 ss-sotasaalistykkejä.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Boforseissa ja saksalaisilta saaduissa tykeissä oli jo kellokoneistolla toimiva palopituuskoneisto, Caneteissa ja Škodissa oli vain ns. ruutikanavasytyttimet. RMB:t, Boforsit ja Canetit kestivät rasituksen täyspainoisesti, Škodat ja sotasaalistykit tahtoivat lakkoilla varsinkin kolmantena pommitusyönä, jolloin rasitus oli kovin, mutta tulitus onnistuttiin pitämään yllä läpi hyökkäyksen. Tosin tulitus jouduttiin ajoittain puolittamaan eli neljän kranaatin sulkujen sijaan ammuttiin vain kahden kranaatin puolisulkuja, mutta yllättäen ne tehosivat aivan yhtä hyvin.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Talvisodan kokemusten nojalla oli kehitelty ja harjoiteltu sulkutulimenetelmä, jossa viholliskoneiden eteen ammuttiin vahva keskitys. Kukin sulku käsitti neljä kranaattia kutakin patterin putkea kohti.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tulella ei pyritty tuhoamaan koneita, vaan koetettiin estää niiden pääsy kohteeseen. Sulku toimi pelotteena, hyökkäyslaivueet eivät halunneet räjähtävien kranaattien keskelle tai räjähdysten valaisemaksi, mikä merkitsi ilmatorjunnan tai yöhävittäjien kohteeksi joutumista. Pelotusvaikutuksen tehostamiseksi ilmatorjuntatykkien kranaatteja muokattiin poraamalla räjähdyspanoksen yläosasta pala pois, ja näin syntynyt tila täytettiin magnesiumin ja alumiinin seoksella kranaatin räjähdyksen valoilmiön voimistamiseksi. Hyökkäävät koneet väistivät sulkua ja joutuivat pois kaupungin päältä valiten maalikseen vähemmän tärkeitä kohteita. Suomessa menetelmän kokeilemisen aloitti 1941 majuri Eino Tuompo, ja kehittelyä jatkoi kapteeni Pentti Paatero sekä hänen jälkeensä kapteeni Aake Pesonen.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Sulut oli laskettu ja harjoiteltu valmiiksi. Sulkukehät ulottuivat kilometrin välein 4–14 kilometrin päähän kaupungin keskustasta. Yhden sulun leveys oli 1–1,5 kilometriä ja korkeus asekantaman rajoissa 6 000–7 400 metriä. Lisäpelottimena käytettiin valonheitinten valokeiloja, joita pyöriteltiin taivaalla. Valokeilaan joutuminen olisi todennäköisesti johtanut viholliskoneen alas ampumiseen.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Suotuisissa olosuhteissa pystyttiin johtopatterien tykeillä ampumaan tutkan avulla myös varsinaista tuhoamis- eli seuranta-ammuntaa.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ilmapuolustuksen kannalta tärkeäksi muodostuivat Saksasta hankitut kaksi ilmavalvontatutkaa, "m/39 Raijaa" (Freya) ja neljä ilmatorjunnan tulenjohtotutkaa, "Irjaa" (Würzburg). Tutkat paikansivat hyökkäävät koneet ja tehokkailla moderneilla kanuunoilla ammuttu sulkutuli karkotti joukoittain viholliskoneita kääntymään pois kaupungin päältä. Radiotiedustelu havaitsi neuvostoliittolaisten pommikoneiden radioliikenteen jo niiden lähtökentillä ja seurasi radiosuuntimillansa niiden lähestymistä, kunnes saattoivat luovuttaa maalit Raija (Freya) valvontatutkille ja ne puolestaan antoivat maalit Irja (Würzburg) tulenjohtotutkille.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tutkiin liittyi tehokas laskinlaitteisto Lambda, joka muunsi mittausarvot tykeille ampuma-arvoiksi. Tutkalla ohjattiin myös valonheittimiä. Käytössä oli yhä myös jo vanhentuneita kuulosuunninasemia.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ensimmäisenä pommitusyönä puolustus oli täysin ilmatorjuntatykistön varassa, sillä Suomella ei ollut yötorjuntaan soveltuvia hävittäjiä. Ensimmäisen pommitusyön jälkeen 6. helmikuuta saksalainen yhteysupseeri kapteeni Kurt Rheindolf pyysi puhelimitse Saksan valtakunnanmarsalkka Herman Göringiltä yöhävittäjiä ilmatorjunnan tueksi. Saksasta lennettiinkin 12 Messerschmitt Bf 109 G-6 -yöhävittäjää Helsinkiin, koneet saapuivat Malmille 12. helmikuuta. Koneissa oli yöhävittäjätoimintaan soveltuva mittarivarustus, mutta ei tutkia. Lentäjät olivat kuitenkin kokeneita ja yötoimintaan tottuneita.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Sivustatukea antoi Tallinnasta käsin toiminut Junkers Ju-88 -koneita käyttänyt tutkin varustettu yöhävittäjälaivue, joita ohjasi tutkalaiva "Togo", mutta näiden koneiden alue jäi Helsingin varsinaisen puolustuksen ulkopuolelle. Merkittävä taustatuki he kuitenkin olivat.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Irja-tutkia on Suomessa säilynyt ainakin kaksi: Tuusulassa Ilmatorjuntamuseossa, jossa on myös tulenjohtolaskin Lambda, ja Tikkakoskella Keski-Suomen ilmailumuseossa. Raija-tutkat ehdittiin antennien osalta romuttaa, mutta itse lähetin/vastaanotin ja maalinseurantalaitteisto ovat nähtävänä Keski-Suomen ilmailumuseossa. Antenneista ei ole sielläkään muuta kuin pari valokuvaa.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Suhteellisen suuri osa ilmatorjunnan taistelijoista oli nostoväkeä, sekä sotilaspoikia. Jokipaltion omintakeinen työtä ja ankaraa kuria vaativa johtamistapa, sekä miehistön paikallisuus loi puolustajiin vahvan ryhmähengen.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ilmatorjunnan tehokasta sulkuammuntaa johti kapteeni Aake Pesonen. Päätulenjohtajan tilannearvio rakentui etupäässä Malmilla ja Kuninkaansaaressa olleiden kaukotutkien, sekä Santahaminassa, Käpylän raviradalla, Viikin Latokartanossa sekä Lauttasaaren Ryssänkärjessä olleiden tulenjohtotutkien varaan. Tutkien ja kuunteluasemien antamien tietojen perusteella Pesonen pystyi suurella kartalla määrittämään kunkin hyökkäysryhmän lentosuunnan ja ohjasi sulkutulen koneiden eteen.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Toimivan asehuollon ansiosta vanhat ja kuluneet Škoda-tykit ja jatkuvasti lakkoilemaan pyrkinyt sotasaaliskalusto pysyivät ampumakunnossa hyökkäyksien aikana. Kaluston kunnossapitoa hoiti aseseppä ja tykkimestari Jorma Sakki. Siviilityöntekijä, insinööri Esko Toivonen varmisti ilmahälytyssireenien toimintakunnon pommitusvaurioista huolimatta ja sen, että ilmavalvonta-aluekeskukseen sijoitettu katuvalaistuksen ja raitiovaunujohtojen virransyötön kauko-ohjaus toimi moitteetta. Valot sammutettiin ja liikenne katkaistiin heti ensivaroituksen tullessa. Puolustuksen avainhenkilöitä oli myös ilmavalvonta-aluekeskuksen päällikkö luutnantti Risto Kavanne.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Helsingissä oli jo ennen talvisodan syttymistä väestönsuojeluasiat kohtuullisella mallilla. Jo vuonna 1934 kaupunginhallitus oli kehottanut taloyhtiöitä rakentamaan kellareihin tilat joihin talon asukkaat voivat vetäytyä ilmahälytyksen sattuessa. Nämä suojatilat eivät olleet tosin kovinkaan loppuun asti kehitettyjä, vaan normaaleja huoneita, joissa kattoa ja seiniä oli tuettu hirsin ja lankuin mahdollisen pommin iskeytymisen ja siitä seuraavan sortumisvaaran pienentämiseksi. Jokaisessa taloyhtiössä piti myös olla suojeluvalvoja, joka ei saanut kuulua reserviin eikä armeijaan muutenkaan, vaan jonka täytyi kuulua nostoväkeen tai olla yli-ikäinen. Vastaavan tehtävänä oli varmistaa, että kaikki asukkaat menevät asianmukaisesti suojapaikkoihin.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Lisäksi väestönsuojelulla oli oma erityinen iskujoukkonsa, ns. kuolemankomppania, jonka muodosti noin sata parhaiten koulutettua miestä ja naista; heidät lähetettiin pommitusten aikana sinne missä vaara oli suurin, esimerkiksi taloihin joissa pommituksen särkemät kaasujohdot uhkasivat asukkaiden henkeä; käytäntö oli näyttänyt toimivuutensa jo Viipurissa talvisodan suurpommituksissa 10. helmikuuta (Tuhopolttolauantai) ja 18. helmikuuta 1940 (Tuhon sunnuntai), joten sitä jatkettiin.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ison panoksen kantoi myös Helsingin vakinainen palokunta, nykyinen Pelastuslaitos, sekä vapaaehtoiset palokunnat ja osaltaan myös Hietalahden telakan oma palokunta, jonka ensisijainen vastuualue oli kylläkin itse telakka mutta joka käytännössä huolehti myös ympäröivästä asuinalueesta. Vapaaehtoisten palokuntien panoksen arvoa nostaa entisestään se, että niiden miehitys käsitti sotaan kelpaamattomia ikämiehiä, sotainvalideja sekä juuri ja juuri alle asevelvollisuusiän olevia koulupoikia. Vakinaisen palokunnankin miehet olivat varttuneempaa väkeä, koska hyvin moni nuoremmista oli samoissa tehtävissä etulinjassa.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Isompia kalliosuojia oli kaupungissa vain muutama, mutta jatkosodan aikana niitä oli jo riittävästi. Myös sairaanhoito oli turvattu suhteellisen hyvin. Esimerkiksi lastensairaala oli evakuoitu pois pääkaupunkiseudulta. Muutamien sairaaloiden, ei kylläkään kaikkien, alla oli myös kalliotiloja, joihin potilaat voitiin hälytyksen sattuessa siirtää, ja oli myös olemassa ihan erillinen kalliosairaala Suomen Punaisen Ristin sairaalan, nykyisen Töölön sairaalan, tilojen alla. Sen tilat ovat edelleen olemassa, joskin homevaurioiden takia nykyään tyhjillään.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ensimmäinen pommitusyö oli tuhoisin. Ensimmäiset pommit putosivat kello 19:23. Noin 350 pommia putosi keskustan alueelle ja noin 2 500 pommia Helsingin ympärille. Kaikki, myös mereen pudotetut, yhteenlaskettuina pommeja oli noin 6 990 kappaletta. Pommitukseen osallistui yhteensä noin 730 puna-armeijan pommikonetta. Pommitus tapahtui kahdessa aallossa, 6. helmikuuta kello 18:51–21:40 ja 7. helmikuuta kello 00:57–04:57.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ilmatorjunta oli sangen tehokasta olosuhteisiin nähden. Ilmatorjunta ampui 122 sulkua, kevyt ilmatorjunta ampui yhteensä 2 745 laukausta ja raskas ilmatorjunta 7 719 laukausta.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Pommituksessa sai surmansa runsaat sata ja haavoittui noin 300 henkilöä. Rakennuksia tuhoutui tai vaurioitui yli 160 kappaletta. Henkilöuhrien suuri määrä muihin pommituksiin nähden selittyy ehkä osittain sillä, että hyökkäys oli paljon voimakkaampi kuin osattiin odottaa; lisäksi pahana haittana juuri tärkeimmällä eli eteläisellä torjuntasuunnalla oli se, että Santahaminan johtopatterin tulenjohtokone oli sattumoisin korjattavana, joten patteriston täyttä tehoa ei voitu maksimaalisesti hyödyntää. Samoin etupäässä ilmajohtojen varassa olleet puhelinyhteydet katkeilivat johtojen kärsiessä pommituksista; seuraavaan hyökkäykseen mennessä viestintäjohtoja olikin saatu jo vedettyä maakaapeleina ja radiokalustoa oli pystytty saksalaisten avulla oleellisesti parantamaan.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ensimmäisen hyökkäyksen jälkeen kaupungin avuksi saapui saksalainen komennuskunta, 1./JG 302, jonka kalustona oli 12 Messerschmitt Bf 109 G-6 -konetta. Malmin lentokentältä operoiden saksalaishävittäjät ampuivat alas yhteensä neljä viholliskonetta kahden viimeisen hyökkäysyön aikana suomalaisten ilmatorjuntapatteristojen yhteydessä olevien valonheitinten avustamina. Normaali ilmatorjunta pudotti kaksi neuvostokonetta ja ampui 184 sulkua. Eriteltynä raskas ilmatorjunta ampui 12 238 ja kevyt ilmatorjunta puolestaan 5 709 laukausta. Nyt myös Santahaminan tulenjohtokone oli saatu korjattua ja patteristo ampuikin tarkkaa seuranta- eli tuhoamisammuntaa tutkansa avulla.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Toinen muutos sitten ensimmäisen suurpommituksen oli se, että suuri osa kaupungin asukkaista oli poistunut vapaaehtoisesti kaupungista maalle ja kaupunkiin jääneet asukkaat olivat valmistuneet suojautumaan. Tämä pienensi henkilövahinkoja tuntuvasti. Lisäksi Vuosaareen oli pystytetty runsaasti kokkoja, jotka hyökkäyksen alettua sytytettiin palamaan. Täten luotiin vaikutelma, että kaupunki oli idempänä kuin se todellisuudessa olikaan. Tätä tehostettiin vielä sillä, että kaupungin länsiosan valonheittimet pidettiin sammutettuina. Lisäksi Vuosaareen oli sijoitettu erityinen hämäyspatteri ”Pommi” joka tulitti mahdollisimman tiheästi. Tuloksena moni pommikone hyökkäsi autioon Vuosaareen ja pommit pudotettiin metsiin.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tällä kertaa pommittaneita koneita oli 383 kappaletta. Kaupunkiin, merelle ja kaupungin läheisyyteen pudotettuja pommeja oli yhteensä 4 317 kappaletta. Kaupungin alueelle niistä osui vain noin sata. Ilmahälytys kaupungissa annettiin kello 20:12. Pommitukset tulivat jälleen kahdessa aallossa: 16. helmikuuta kello 20:12–23:10 ja 23:45 eteenpäin jatkuen aina 17. helmikuuta kello 05:49 asti. Ensimmäisessä aallossa pommikoneet pyrkivät keskitettyyn pommitukseen lähestyen Helsinkiä eri suunnista. Toisessa aallossa ADD:n koneet pyrkivät tuhotehtäviin muutaman koneen ryhmissä, lähestyen Helsinkiä idästä. Kuten ensimmäisen pommituksen yhteydessäkin, Helsingin puolustus oli hälytetty. Suomen radiotiedustelu sai tiedon ja varoitti ADD:n lentokoneista tunti ja 40 minuuttia ennen hyökkäyksen alkua. Ilmavalvonta antoi puolestaan varoituksen 49 minuuttia ennen h-hetkeä. Ilmatorjunta sai tutkaansa ensimmäiset koneet 34 minuuttia ennen pommituksen alkua. Tässäkin kohdin Malmille sijoitettu kaukotutka oli avainasemassa.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tällä pommituskerralla henkilövahingot olivat huomattavasti pienemmät. 25 henkilöä kuoli ja 29 haavoittui. Rakennuksia tuhoutui 27 kappaletta ja vaurioitui 53 kappaletta.


title: Helsingin suurpommitukset

text: 26. helmikuuta iltapäivällä havaittiin Helsingin yllä tiedustelukone, mikä enteili hyökkäystä. Vallinnut kirkas sääkään ei tällä kertaa olisi puolustajien eduksi. Taas aikaisimmat havainnot saatiin radiokuuntelulla.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Viisi minuuttia myöhemmin, pääasiassa lotista koostuva, pitkin Suomenlahtea levitetty ilmavalvonta antoi varoituksen saapuvista pommikoneista. Kaupungissa pantiin toimeen niin sanottu hiljainen hälytys, kuten ennenkin hyvissä ajoin ennen pommituksia. Tämä merkitsi sitä, että katuvalot sammutettiin, raitiovaunu- ja junaliikenne pysäytettiin, ja jopa radiolähetykset katkaistiin, jotta vihollisen olisi vaikeampi löytää kohteeseensa. Toinen tarkoitus hiljaisella hälytyksellä oli se, että kaupunkilaiset tiesivät varautua tulevaan vaaraan entistä paremmin. Tällä kertaa Vuosaaressa oli myös kiivaasti tulittava raskas ilmatorjuntapatteri lisäämässä hämäystä.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Ensimmäiset venäläiset pommikoneet joutuivat ilmatorjunnan tutkaseurantaan 25 minuuttia ennen pommituksen alkua, noin kello 18:30. Minuuttia myöhemmin yöhävittäjät nousivat ilmaan Malmin kentältä. Muutaman minuutin päästä myös ilmatorjunnalle oli annettu hälytys, ja kaupungissa oli annettu ilmahälytys noin kello 18:45. Ilmatorjuntapatterit alkoivat tulittaa noin kello 18:53 ampuen sulkuja. Kello oli 19:07 ensimmäisten pommien pudotessa kaupungin kamaralle.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tämä viimeinen taistelu Helsingistä poikkesi muutenkin kahteen aikaisempaan verrattuna. Taistelu kesti yhtäjaksoisesti 11 tuntia ja jakaantui kolmeen vaiheeseen: illan rynnäkkövaihe, yön uuvutusvaihe ja aamuyön loppurynnistysvaihe. Illan rynnäkkövaihe kesti neljä tuntia, jonka aikana ADD yritti jälleen keskitettyä hyökkäystä. Osa koneista pääsi pudottamaan pomminsa kaupunkiin. Yön uuvutusvaiheessa ADD:n rynnäkkökoneet yrittivät lamauttaa ilmatorjunnan, mutta tässä vaiheessa hyökänneet lentokoneet onnistuttiin poikkeuksetta torjumaan. Aamuyöllä vihollinen yritti suurilla pommikonemuodostelmillaan päästä kaupungin päälle, mutta lähes kaikki koneet saatiin käännytettyä pois tykistötulella ja yöhävittäjien häirinnällä. Taistelu ja sen myötä ilmahälytys kaupungissa päättyi noin kello 6:30.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tuhot olivat suurin piirtein samaa luokkaa kuin toisen suurpommituksen jälkeen, vaikka tämä taistelu olikin ollut massiivisempi. Pommien seurauksena kuoli 21 henkeä ja haavoittui 35. Rakennuksia tuhoutui 59 ja vahingoittui 135. Raskas ilmatorjunta ampui 14 240 laukausta ja kevyt ilmatorjunta puolestaan 4 432 laukausta. Yhden yön ammustarvikekulutus oli noin 25 rautatievaunullista.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tällä kertaa Helsinkiä oli pommittamassa 896 konetta, jotka pudottivat 5 182 kappaletta pommeja. Helsingin alueelle osui kuitenkin vain 290 pommia. Neuvostokoneita tuhottiin yhdeksän.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Jälkeenpäin tehtyjen arvioiden mukaan hyökkäyksiin lähteneiden pommikoneiden yhteismäärä oli muutaman kymmenen tarkkuudella samaa luokkaa kuin kuuluisassa Dresdenin pommituksessa noin vuotta myöhemmin, mutta suomalainen torjunta osoittautuikin paljon tehokkaammaksi kuin saksalaisten. Venäläiset koneet olivat lisäksi huomattavasti pienempiä ja kevyemmällä pommilastilla varustettuja kuin länsiliittoutuneiden suuret koneet ja venäläisten lentokuri oli huomattavasti heikompi. Venäläisten käytössä ei ollut – toisin kuin länsiliittoutuneiden – minkäänlaista tutkahäirintää.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Tehokkaan ilmapuolustuksen ansiosta Helsingin pommitusten tuhot jäivät suhteellisen vähäisiksi. Syynä oli, että vain noin sata konetta pääsi sulkutulen ja torjunnan läpi kohteisiinsa, 95 prosenttia koneista väisti sulkuja ja pudotti pomminsa muualle. Läpi päässeistä sadasta koneesta alas ammuttiin 20 pommikonetta.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Kolmessa pommituksessa ihmisiä kuoli yhteensä 146 ja 356 haavoittui. Kuolleista kuusi oli sotilaita. Taloja tuhoutui täysin 109. Sirpalevaurioita tuli noin 300 taloon ja 111 taloa syttyi palamaan. Eräs merkittävimpiä aineellisia tuhoja oli Yliopistoon tullut pommiosuma, joka tuhosi suuren osan Lääketieteen historian museon kokoelmista sekä vaurioitti pahasti Wäinö Aaltosen parhaana pidettyä veistosta, korkokuvaa ""Vapaus seppelöi nuoruuden"" (1940).


title: Helsingin suurpommitukset

text: Vaurioitunut alkuperäisteos siirrettiin vuonna 1945 Helsingin yliopiston pääsalin viereiseen saliin ja vuonna 1959 valmistunut korvaava kaksoiskappale sen alkuperäiselle paikalle pääsaliin.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Sodan päätyttyä Helsinkiin saapui puolta vuotta pommitusten jälkeen liittoutuneiden valvontakomissio. Komission puheenjohtaja kenraalieversti Andrei Ždanov oli hämmästynyt todetessaan hyökkäysten aiheuttamat vähäiset vauriot kaupungissa. Neuvostoliittolaisilla oli ollut käsitys, että kaupunki oli tuhoutunut ilmahyökkäyksessä pahoin, ja että juuri pommitukset olivat saaneet suomalaiset etsimään rauhaa.


title: Helsingin suurpommitukset

text: Helsingin kaupunki on säilyttänyt muistomerkkeinä useita pommituksessa tulleita sirpalevaurioita: Kolmen sepän patsaassa sekä J. V. Snellmanin patsaassa Suomen Pankin edessä.


title: Pablo Neruda

text: Pablo Neruda, alkuperäiseltä nimeltään Ricardo Eliecer Neftalí Reyes Basoalto (12. heinäkuuta 1904 Parral, Chile – 23. syyskuuta 1973 Santiago, Chile) oli Nobel-palkittu chileläinen runoilija, diplomaatti ja kommunistipuolueen poliitikko. Nerudaa pidetään yhtenä 1900-luvun tärkeimmistä runoilijoista ja latinalaisamerikkalaisista kirjailijoista.


title: Pablo Neruda

text: Neruda syntyi rautatietyöläisen ja opettajan perheeseen. Hän muutti vuonna 1921 Chilen pääkaupunkiin Santiagoon opiskelemaan yliopistossa ranskan kielen opettajaksi. Hän kuitenkin keskeytti opinnot pian ja keskittyi ensisijaisesti tärkeimpään harrastukseensa, runoihin. Nerudan esikoiskokoelma "Crepusculario" ilmestyi 1923 ja vuotta myöhemmin "Veinte poemas de amor y una canción desesperada", josta oli tuleva hänen tunnetuin teoksensa. Molemmat kokoelmat saivat hyviä arvosteluja. Kirjailijanimensä hän otti tšekkiläisen runoilijan Jan Nerudan mukaan. Vuosina 1927–1935 Neruda pääsi maineensa ansiosta kunniakonsuliksi useisiin maihin ja asui muun muassa Burmassa, Colombossa, Buenos Airesissa ja Barcelonassa. Tämä aikana hän kirjoitti muun muassa surrealistisia runoja.


title: Pablo Neruda

text:
Espanjan sisällissota ja Nerudan ystävän García Lorcan murha saivat Nerudan lähestymään poliittisesti ensin tasavaltalaisia ja sitten kommunistisia liikkeitä. Toimittuaan erilaisissa konsulintehtävissä muun muassa Ranskassa ja Meksikossa Neruda palasi 1943 Chileen, ja hänet valittiin 1945 kommunistipuolueesta Chilen senaattiin. Vuonna 1947 Neruda joutui presidentti González Videlan epäsuosioon ja piileskeli maan alla, kunnes pääsi 1949 pakenemaan Chilestä. Elettyään useissa Euroopan maissa ja Neuvostoliitossa hän palasi Chileen 1952, ja hän eli lopun elämäänsä Chilessä vauraana ja arvostettuna. Hänelle myönnettiin 1953 Stalin-palkinto. Palattuaan Chileen Neruda osallistui muun muassa Salvador Allenden vaalityöhön. Tämän aikakauden julkaisuista suuri osa on poliittista.
Neruda sai 1971 Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Ennen Nerudaa Nobelin kirjallisuuspalkinto oli myönnetty viidelle espanjankieliselle ja kahdelle latinalaisamerikkalaiselle kirjailijalle.


title: Pablo Neruda

text: Virallisten tietojen mukaan Neruda kuoli eturauhassyöpään 23. syyskuuta 1973 , sairaalassa Santiagossa vain pari viikkoa vastustamansa Chilen sotilasvallankaappauksen jälkeen. Neruda oli suunnitellut pakoa Meksikoon, jossa hän olisi johtanut vastarintaa Pinochetin hallinnon kaatamiselle.


title: Pablo Neruda

text: Myöhemmin useat henkilöt, muun muassa Nerudan entinen autonkuljettaja, ovat kuitenkin väittäneet, että todellisuudessa Neruda murhattiin. Niinpä huhtikuussa 2013 hänen jäänteensä kaivettiin ylös haudasta kuolinsyyn selvittämistä varten. Tutkimus suoritettiin Pohjois-Carolinan yliopistossa Yhdysvalloissa, ja siinä tarkistettiin, löytyykö Nerudan jäänteistä viitteitä myrkytyksestä. Viitteitä myrkytyksestä ei löytynyt.


title: Pablo Neruda

text: Kansainvälinen oikeuslääketieteilijöiden asiantuntijaryhmä ilmoitti vuonna 2017 uusista tutkimuksista, joiden mukaan Neruda ei kuollut eturauhassyöpään. Ruumiista löydettiin tuntematonta bakteeria, jonka alkuperää tutkitaan. Tutkijat eivät toistaiseksi pysty määrittelemään murhattiinko Neruda. Neruda kuoli santiagolaisessa sairaalassa, jossa kuoli myös entinen presidentti Eduardo Frei, mikä osaltaan vaikutti epäilyksiin murhasta..Kaj Chydenius on säveltänyt Nerudan runoja: ”Jos minä kuolisin”, ”La reina”, ”Vedenneito ja juopot”, ”Väli-Amerikka”, joita on levytetty.


title: Enskede-Årsta

text: Enskede-Årsta on yksi Tukholman kunnan 18 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("söderort"). Vuonna 2004 Enskede-Årstassa oli 46 072 asukasta, ja sen pinta-ala on 12,72 km². Pohjoisessa Enskede-Årsta rajoittuu Årstavikenin lahteen, jonka vastarannalla on Södermalm. Enskede-Årstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Johanneshov, Stureby, Årsta ja Östberga.


title: Enskede-Årsta

text: Kaupunginosan läpi kulkee Tvärbanan-pikaraitiotie, joka yhdistää kaksi maanalaisen linjaa.


title: Bostonin kuristaja

text: Bostonin kuristaja on nimi, joka annettiin 1960-luvulla Bostonissa toimineelle sarjamurhaajalle.