title: Giljotiini

text: Ranskassa giljotiini säilyi virallisena teloitusvälineenä 1970-luvulle asti, ja myös julkisten teloitusten perinne eli pitkään. Viimeinen julkinen giljotiiniteloitus toimeenpantiin toisen maailmansodan alla vuonna 1939, kun sarjamurhaaja Eugen Weidmann teloitettiin Versailles’n vankilan edessä. Huonosti toiminut giljotiini ja ”hysteerisesti” käyttäytynyt yleisö aiheuttivat skandaalin, jonka seurauksena Ranskan presidentti Albert Lebrun kielsi julkiset teloitukset. Viimeisen kerran giljotiinia käytettiin Ranskassa 1977, kun murhasta tuomittu Hamida Djandoubi teloitettiin. Kuolemantuomio poistettiin Ranskan laista 1981.


title: Giljotiini

text: Saksassa giljotiinin ("Fallbell") käyttö yleistyi 1600-luvulta eteenpäin. Saksan keisarikunnassa (1871–1918) ja Weimarin tasavallassa (1918–1933) giljotiini ja ampuminen olivat lain määräämät viralliset teloitustavat. Kansallissosialistisessa Saksassa (1933–1945) teloitettiin giljotiinilla enemmän ihmisiä kuin Ranskassa suuren vallankumouksen jälkeen jakobiinien aikana. Vuosina 1938–1945 20 uutta giljotiinia rakennettiin ja asennettiin vankiloihin eri puolille Saksaa ja siihen liitettyä Itävaltaa. Giljotiinia käytettiin kriminaalivankien teloitukseen, kun taas poliittiset vangit ammuttiin, hirtettiin tai lähetettiin keskitysleireille kuolemaan. Keskimääräinen teloitusnopeus oli yksi kuolemaantuomittu kolmessa minuutissa, mutta Breslaun vankilassa väitetään teloitetun puolessatoista tunnissa jopa 75 kuolemaantuomittua. Kaiken kaikkiaan kansallissosialistisessa Saksassa arvellaan minimissään 16 000:n, todennäköisesti jopa 45 000:n kuolemaantuomitun tulleen teloitetuksi giljotiinilla.


title: Giljotiini

text: Läntisessä Saksassa käytettiin viimeisen kerran giljotiinia 1949, jolloin murhasta tuomittu Berthold Wehmeyer teloitettiin. Samana vuonna kirjoitetusta Saksan liittotasavallan perustuslaista kuolemantuomio poistettiin. Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä ja Saksan demokraattisessa tasavallassa käytettiin giljotiinia vuoteen 1961. Siellä jotkin giljotiinit olivat kuorma-auton lavalla liikuteltavaa mallia.


title: Giljotiini

text: Yhdysvalloissa ja Britanniassa giljotiinin käyttö ei koskaan yleistynyt, koska vakiokuolemantuomio oli hirttäminen. Giljotiinia ehdotettiin sähkötuolin korvaajaksi Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa 1996, mutta ehdotus ei mennyt läpi.


title: Giljotiini

text: Giljotiinia käytetään jonkin verran eläinkokeissa, lähinnä silloin kun muut surmaamistavat tuhoaisivat kiinnostavan osan eläimestä.


title: Giljotiini

text: Eräs ranskalainen nainen rakensi moottorisahasta giljotiinin ja suoritti näin itsemurhan.


title: Giljotiini

text: Ranskan vallankumouksen vuosina silminnäkijät kertoivat, että giljotiinilla teloitettujen päät saattoivat iskeä silmää tai ilmehtiä katkaisemisen jälkeen. Charlotte Cordayn pään väitettiin jopa saaneen kasvoilleen ”raivostuneen ilmeen”, kun päätä kansanjoukoille esitellyt teloittaja läimäytti sitä poskelle. Näiden havaintojen vuoksi alettiin epäillä, ettei giljotiini takaisikaan silmänräpäyksellistä ja tuskatonta kuolemaa. Kaulan salamannopean katkeamisen väitettiin päinvastoin aiheuttavan sen, että aivot jatkoivat toimintaansa vielä hetken teloituksen jälkeen. Hurjimpien väitteiden mukaan katkaistu pää saattoi pysyä tajuissaan jopa puoli minuuttia.


title: Giljotiini

text: Monet lääkärit tekivät kokeita giljotiinilla teloitettujen rikollisten päillä, vielä niinkin myöhään kuin 1956, selvittääkseen näiden väitteiden todenperäisyyden. Vaikka joidenkin lääkärien mukaan heidän tutkimansa päät reagoivat esimerkiksi omaan nimeensä pari sekuntia katkaisemisen jälkeen, yleisesti uskotaan, että ”ilmehtiminen” on vain katkenneiden hermojen aiheuttamaa tahdotonta lihasnykimistä. Kaulan katkaisemisen aiheuttama verenvuoto on joka tapauksessa niin voimakasta, ettei pää voisi edes teoriassa pysyä tajuissaan muutamaa sekuntia kauempaa.


title: Giljotiini

text: 1900-luvulla käytettiin yhtä giljotiinia, joka painoi 580 kg ja joka lähetettiin Pariisista sitä tarvitsevaan vankilaan. Se pystytettiin yön aikana sopivaan paikkaan. Juuri ennen aamunkoittoa viranomaiset menivät tuomitun selliin ilmoittamaan, että hänen vetoomuksensa on hylätty ja että hänet teloitetaan välittömästi. Hänelle annettiin sitten tunti aikaa valmistautua ja rukoilla papin kanssa. Sen jälkeen hänen kätensä sidottiin selän taakse ja paidasta leikattiin kaulus pois. Vankilan rekisteriin tehtiin viimeinen merkintä, jonka jälkeen vartijat saattoivat vangin ulos giljotiinille. Hänet sidottiin välittömästi giljotiinin alustaan, joka saman tien työnnettiin paikalleen. Giljotiinin kaulus laskettiin paikalleen ja terä pudotettiin. Koko prosessi vei aikaa vähemmän kuin kaksi minuuttia.


title: Texas

text: Texas (suomeksi käytetään myös kirjoitusasua Teksas) on Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio niin pinta-alaltaan kuin asukasluvultaankin. Texas julistautui itsenäiseksi Meksikosta vuonna 1836 ja liittyi Yhdysvaltoihin 28. osavaltiona vuonna 1845. Texasilla on yhteistä rajaa Meksikon kanssa. Idässä Texas rajoittuu Louisianan ja Arkansasin, pohjoisessa Oklahoman ja lännessä New Mexicon osavaltioon.


title: Texas

text: Texas sijaitsee Suurten tasankojen eteläpäässä, Meksikonlahden rannalla. Osavaltio rajoittuu lännessä New Mexicon osavaltioon ja Rio Grande -jokeen, joka on samalla Yhdysvaltojen ja Meksikon välinen raja. Pohjoisessa Texasiin kuuluu ns. "Texas Panhandle", joka sijaitsee Suurilla tasangoilla. Texasin pohjoispuolella sijaitsee Oklahoman osavaltio. Idässä Texas sen sijaan rajoittuu Arkansasin ja Louisianan osavaltioihin. Texasin pinta-ala on 695 622 neliökilometriä ja se on Alaskan jälkeen Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio. Merkittäviä kaupunkeja ovat Dallas, Fort Worth, Houston, San Antonio, Austin ja Plano.


title: Texas

text: Texas on pinta-alaltaan iso osavaltio, ja se on sekä itä–länsi- että pohjois–etelä-suunnassa noin 1 300 kilometriä pitkä. Osavaltion ympäristö onkin vaihtelevaa. Meksikonlahden rannoilla osavaltion eteläosissa on subtrooppisia hiekkarantoja ja osavaltion länsiosissa korkeita vuoria ja aavikoita. Pääosa Texasista on kuitenkin melko tasaista. Texas voidaan jakaa maantieteellisesti neljään osaan, rannikkotasankoon, keskisten pohjoisosien tasankoon, Suureen tasankoon, joka levittäytyy osavaltion pohjois- ja keskiosiin, ja läntiseen vuoristoalueeseen.


title: Texas

text: Texasin osavaltion ilmasto on vaihteleva sen suuren koon vuoksi. Samana talvipäivänä voi Rio Granden suulla olla 30 astetta lämmintä ja Texas Panhandlen alueella lumimyrsky. Ilmasto on pääsääntöisesti lämmin ja kuiva. Vuotuiset keskimääräiset sademäärät ovat suurimpia Meksikonlahden rannalla ja osavaltion itäosassa. Sademäärät vähenevät länteen päin mentäessä. Itäosassa ilmasto on melko kostea ja länsiosassa ilmasto on hyvin kuiva. Lämpötilat ovat Texasissa kesäaikaan korkeita (yli 30 celsiusastetta) ja kesä on kestoltaan pitkä. Talvet ovat lämpimiä, lämpötila voi pysytellä yli 15 celsiusasteen keskitalvella.


title: Texas

text: Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Austinissa on noin 35 astetta. Keskimääräinen alin on siellä kylmimmillään tammikuussa 2,9 astetta.


title: Texas

text: Texasin pohjoisosa on osa Tornado Alleyksi (”tornadokuja”) kutsuttua aluetta; Texasissa havaitaan vuosittain keskimäärin 155 tornadoa.


title: Texas

text: Ensimmäiset asukkaat saapuivat Texasiin 11 000–8 000 vuotta sitten. Texasin alueella asuneisiin intiaaniheimoihin kuuluivat apassit, atakapan-, bidai-, caddo-, comanche-, cherokee-, kiowa-, tonkawa- ja wichitaheimot. Álvar Núñez Cabeza de Vacan retkikunta haaksirikkoitui 1528 Galvestonin lähelle ja sen jälkeen tutki ensimmäisenä eurooppalaisena osavaltion sisämaita.


title: Texas

text: Ennen vuotta 1821 Texas kuului Espanjan Uuden-Espanjan siirtokuntaan. Kun Meksiko itsenäistyi, Texas jäi sen osaksi. Vuonna 1823 kolmesataa perhettä asettui Stephen F. Austinin johdolla Brazosjoen varsille. Siirtolaisia ärsyttivät Meksikon hallituksen orjuuden kielto, uudisasukkaiden riisuminen aseista ja laittomien siirtolaisten karkottaminen takaisin Yhdysvaltoihin.


title: Texas

text: Vihamielisyydet Meksikon ja Texasin välillä alkoivat lokakuussa 1835 San Antonion kaupungin lähettyvillä. Meksikolainen kenraali Martín Perfecto de Cos antautui kapinallisille taistelussa lähellä La Bahían kaupunkia, ja tästä suuttuneena Meksikon armeijan komentaja Antonio López de Santa Anna lähti 6 100 miehen armeijansa kanssa kohti San Antoniota. Hänellä oli tarkoituksenaan vangita koko Texasin johto, ja 23. helmikuuta 1836 hän hyökkäsi San Antonioon. Kaupunkia ja sen puolustusta oli johtamassa eversti William Barret Travis 189-miehisen, pääosin vapaaehtoisista koostuvan joukkonsa kanssa. Tuossa joukossa oli taistelijoita 28 eri osavaltiosta ja maasta. Heistä kuuluisimpia olivat Jim Bowie ja David Crockett. Erään ratkaisutaistelun näyttämönä toimi Alamon lähetysasema San Antoniossa. Siellä Meksikon armeija menetti kaatuneina noin 400 miestä kaikkiaan 1 600 taisteluun osallistuneesta sotilaastaan. Texasilaisten tappiot olivat noin 300 miestä. Taistelu kesti 13 päivää texasilaisten kieltäytyessä antautumasta. Valloitettuaan Alamon meksikolaiset teloittivat kaikki henkiin jääneet miespuoliset puolustajat, joidenkin tietojen mukaan myös Bowien ja Crockettin.


title: Texas

text: Texas julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 3. maaliskuuta 1836. Sam Houstonin johtama 910-miehinen Texasin armeija hyökkäsi 21. huhtikuuta San Jacinton taistelussa 1 250 miehen vahvuisen Meksikon armeijan kimppuun. Taistelussa noin 600 meksikolaista sai surmansa ja 650 vangittiin, ja joukkoja johtanut kenraali ja Meksikon presidentti Antonio López de Santa Anna saatiin vangiksi seuraavana päivänä. Hän oli pukeutunut vangittaessa tavallisen sotilaan univormuun, ilmeisesti pelätessään kostoa Alamon tapahtumista. Meksikon armeijan komentajat Vicente Filisola ja José de Urrea määräsivät joukot vetäytymään Rio Grande -joen eteläpuolelle. Antonio López de Santa Anna vapautettiin itsenäisyystunnustusta vastaan.


title: Texas

text: Vuonna 1845 Texas hyväksyttiin Yhdysvaltain jäseneksi, mikä johti Meksikon–Yhdysvaltain sotaan 1846–1848. Sodan seurauksena Yhdysvallat sai haltuunsa New Mexicon sekä Kalifornian ja Texasin länsiraja laajeni El Pasoon asti. Sisällissodan aikana Texas erosi unionista, mutta hyväksyttiin jälleen jäseneksi 1870.


title: Texas

text: Texasiin iski vuonna 1900 Yhdysvaltain historian pahin luonnonkatastrofi, kun Galvestonin hurrikaani tappoi noin 8 000 ihmistä. Spindletopin öljykenttä Beaumontin lähellä avattiin 10. tammikuuta 1901, ja siitä alkanut ”öljybuumi” muutti pysyvästi Texasin taloutta. Kirjailija Edna Ferber on kuvannut Texasin kehityksen maatalousvaltaisesta karjavaltiosta suureksi öljyntuottajaksi eeppisessä romaanissaan "Giant", joka on jäänyt historiaan samannimisen elokuvan ansioista. Se jäi auto-onnettomuudessa kuolleen James Deanin viimeiseksi elokuvaksi.


title: Texas

text: Lee Harvey Oswald oletettavasti murhasi presidentti John F. Kennedyn Dallasissa 22. marraskuuta 1963. Samassa autossa matkustanut Texasin kuvernööri John Connally haavoittui vaikeasti, mutta selvisi hengissä. Teksasilainen Lyndon B. Johnson vannoi virkavalansa Dallasin lentoasemalla Air Force One -lentokoneessa. John F. Kennedy oli valinnut huonosti sietämänsä Johnsonin varapresidenttiehdokkaakseen vuoden 1960 vaaleihin nimenomaan Teksasin äänien varmistamiseksi. Presidenttiparin kohtalokas matka Dallasiin liittyi tuleviin vuoden 1964 presidentinvaaleihin. Näyttävän vierailun tarkoituksena oli rauhoittaa keskenään riitelevät Teksasin demokraattien ryhmittymät, sillä tärkeä osavaltio uhkasi luisua republikaaneille (kuten myöhemmissä vaaleissa kävikin).


title: Texas

text: Texasilaisia ovat edustaneet liittovaltion johdossa myös presidentit George Bush ja George W. Bush.


title: Texas

text:
Texasin politiikkaa hallitsee republikaanipuolue. Demokraatit eivät ole onnistuneet saamaan virkoja osavaltion vaaleissa sitten vuoden 1994. Osavaltiossa ei ole tuloveroa, yritysverotus on matala ja osavaltion lainsäädäntöelimet kokoontuvat vain kerran kahdessa vuodessa. Kuvernööri on ollut vuodesta 2015 Greg Abbott. Häntä edelsi Rick Perry 2000–2015. Kaksi republikaania edustaa Texasia Yhdysvaltain senaatissa: Ted Cruz (vuodesta 2013) ja John Cornyn (vuodesta 2002). Texasilla on Yhdysvaltain edustajainhuoneessa 32 edustajaa: 21 republikaania ja 11 demokraattia.
Texasin pääkaupunki on Austin. Osavaltion Capitol muistuttaa liittovaltion Capitol-rakennusta Washingtonissa, mutta on tehty vaaleanpunaisesta graniitista, ja sen huipulla on ”vapauden jumalattaren” patsas pitämässä viisikärkistä Texasin tähteä. Kuten useat muut eteläisten osavaltioiden capitolit, se katsoo etelään pohjoisen sijasta. Capitol-rakennus rakennettiin tarkoituksella seitsemän jalkaa korkeammaksi kuin liittovaltion capitol, mutta se ei ole yhtä massiivinen.


title: Texas

text: Texasin osavaltion perustuslain mukaan osavaltio noudattaa liittovaltion perustuslakia. Texasin laissa ei kuitenkaan sanota, että osavaltio olisi alisteinen Yhdysvaltain presidentille, kongressille tai muiden osavaltioiden tahdolle. Kun Rasmussen-tutkimuslaitos kysyi 2009 texasilaisten mielipidettä siitä, mitä heidän mielestään osavaltion perustuslaki todella tarkoittaa, katsoi 31 % vastaajista, että sen mukaan Texasilla on oikeus ryhtyä itsenäiseksi. Mikäli tutkitut olisivat saaneet äänestää asiasta, olisi 18 prosenttia eronnut Yhdysvalloista ja 75 prosenttia jatkanut liittovaltiossa. Texasin kuvernööri Rick Perry kommentoi tulosta todeten, että Texas on ainutlaatuinen alue ja sen väki varsin itsenäistä.


title: Texas

text: Texasin perustuslaki, joka otettiin käyttöön 1876, on liittovaltion toiseksi vanhin.


title: Texas

text: Texasissa on kuolemanrangaistus edelleen käytössä, ja siellä teloitetaan selvästi enemmän tuomittuja kuin muissa osavaltioissa. Vuonna 2013 osavaltiossa teloitettiin 16 henkeä.


title: Texas

text: Toiseen maailmansotaan asti Texas oli pääasiassa maatalousosavaltio. Vuonna 1926 120 000 asukkaan San Antonio oli suurin kaupunki. Vastoin yleistä mielikuvaa pääasiallinen elinkeino ei ole koskaan ollut karjatalous, vaan alkuajoista lähtien puuvillanviljelys ennen öljyteollisuuden syntyä.


title: Texas

text: Texasin talous perustuu tietotekniikalle, öljylle ja maakaasulle, energiantuotannolle, maataloudelle ja teollisuustuotannolle. Osavaltiolla on kaksi taloudellista keskusta: Houstonin alue ja Dallas/Fort Worth Metroplex. Houston on petrokemian teollisuuden ja biolääketieteellisen tutkimuksen keskus kun taas Dallas on keskittynyt maatalouteen ja tietotekniikkaan.


title: Texas

text: Texasin kasvu liitetään usein työpaikkojen saatavuuteen, asumisen edullisuuteen (vaikka Dallasin ja Houstonin alueiden hintataso on noussut, se ei ole noussut yhtä korkeaksi kuin esimerkiksi San Franciscossa), henkilökohtaisen tuloveron puuttumiseen, yleisesti alhaiseen verotukseen ja rajalliseen liiketoiminnan säätelyyn, hallituksen rajalliseen valtaan ja suosiolliseen ilmastoon monilla osavaltion alueilla.


title: Texas

text: Vuonna 2013 Texasin suurimmat työnantajat olivat Shell, Dell ja Texasin yliopisto, Austin.


title: Texas

text: Texasissa on viisi suurta lentoasemaa: Austin-Bergstromin kansainvälinen lentoasema Austinissa, Dallasin kansainvälinen lentoasema Dallasissa, George Bushin kansainvälinen lentoasema ja William P. Hobbyn lentoasema Houstonissa ja San Antonion kansainvälinen lentoasema San Antoniossa. Kaikkiaan osavaltiossa on 117 lentoasemaa.


title: Texas

text: Texasin 23 satamasta Houstonin, Beaumontin ja Corpus Christin satamat olivat rahtimäärillä mitaten Yhdysvaltojen kymmenen vilkkaimman joukossa vuonna 2011.


title: Texas

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan osavaltion väkiluku oli 25 145 561. Latinoja väestöstä oli 9 460 921. Näistä 3 450 500 (15,6 %) on ulkomaalaissyntyisiä. Lisäksi osavaltiossa arvioidaan olevan 1,2 miljoonaa laitonta siirtolaista. Väkiluku kasvoi 4,3 miljoonaa vuodesta 2000 vuoteen 2010 (20,6 %).


title: Texas

text: Commonwealth Fundin vuoden 2007 tutkimus listasi Texasin terveydenhuollon Yhdysvaltain kolmanneksi huonoimmaksi, ja vain Mississippin ja Oklahoman terveydenhuolto arvioitiin huonommaksi. Erityisen huonoksi Texasin terveydenhuollon teki se, että vain seitsemällä kymmenestä aikuisesta oli sairausvakuutus.


title: Texas

text: Houstoniin on sijoittunut maailmankuulu Texas Medical Center, joka sisältää maailman laajimman keskittymän tutkimus- ja terveydenhoitolaitoksia.


title: Texas

text: Joitakin akateemisista ja tutkimuksellista terveysinstituutioista ovat Baylor College of Medicine, University of Texas Health Science Center at Houston, ja The University of Texas M. D. Anderson Cancer Center. M. D. Anderson Cancer Center on laajalti tunnustettu yhtenä maailman tuottavimmista ja korkeatasoisimmista akateemisista instituutioista, jotka ovat keskittyneet syöpäpotilaiden hoitoon, tutkimukseen, koulutukseen sekä syövän ennaltaehkäisyyn.


title: Texas

text: Muita huomattavia terveydenhoidon ja lääketieteellisen tutkimuksen keskuksia osavaltiossa ovat South Texas Medical Center, San Antoniossa, ja UT Southwestern Medical Center, Dallasissa.


title: Texas

text: Texasin yliopistojärjestelmä, jonka loi Texasin perustuslaki vuonna 1876, sisältää yhdeksän akateemista yliopistoa ja kuusi terveysinstituutiota. Järjestelmään kirjautui vuonna 2004 yhteensä 182 752 opiskelijaa tehden siitä Yhdysvaltain laajimman korkeakoulutusjärjestelmän. Suurimmassa yliopistossa, University of Texas at Austin, on 50 000 opiskelupaikkaa, joista 11 000 jatko-opiskelijoille.


title: Texas

text: Houstonissa sijaitsee hyvin tunnettu ja menestyksekäs yksityinen Ricen yliopisto, jolla on yksi maailman suurimmista lahjoitusvarannoista. Opiskelija-aines on erittäin korkeatasoista. Yliopisto ylläpitää erilaisia tutkimuslaitoksia ja laboratorioita.


title: Texas

text: Teksasin rajakaupungeissa ja maaseudulla elää meksikolainen kulttuuriperinne, ja markkinoilla ja festivaaleilla myydään perinteisiä peitteitä, ruukkuja, takorautaristejä ja piñatoita. Myös moderni taide voi hyvin: Marfan kaupungissa on taiteilijayhdyskunta, jota Chinati Foundation ylläpitää Chinati-taidemuseon yhteydessä. Paikallisessa musiikissa yhdistyy meksikolainen kansanmusiikki eurooppalaiseen polkkaan. Country- ja rock-musiikin saralla teksasilaisista tunnetaan Willie Nelson, Janis Joplin, Buddy Holly, Waylon Jennings ja Roy Orbison.


title: Texas

text: Texasin suosituin urheilulaji on amerikkalainen jalkapallo. Osavaltiossa on useita ammattilaisjoukkueita useiden eri urheilulajien pääsarjoissa. Myös college- ja high school -urheilu ovat korkealla tasolla Texasissa, sillä niitä tuetaan voimakkaasti. Joukkueurheilun lisäksi golfilla ja moottoriurheilulla on tärkeä rooli osavaltion urheilussa. Texas Motor Speedway -ovaalirata sijaitsee Fort Worthissa.


title: Texas

text: Texas on rodeon keskus, ja siellä järjestetään vuosittain lukuisia rodeotapahtumia, joista Houston Livestock Show and Rodeo on maailman suurin.


title: Apache (palvelinohjelma)

text: Apache HTTP Server on avoimeen lähdekoodiin perustuva HTTP-palvelinohjelma. Apachen HTTP-palvelin on Apache Software Foundationin tunnetuin tuote.


title: Apache (palvelinohjelma)

text: Apachen HTTP-palvelin on saatavilla Unixille (BSD:t, Linux), Windowsille ja useille muille käyttöjärjestelmille, ja lisäksi se on integroitu OS X -käyttöjärjestelmään. Sen kehitys alkoi NCSA:n httpd-palvelinohjelmasta. Alkujaan Apache oli vain joukko päivityksiä ja korjauksia NCSA:n palvelimeen, mutta version 2.0 myötä se kirjoitettiin kokonaan uudelleen. Apachen nimi viittaa virallisesti Apassi-intiaaniheimoon, mutta sen on sanottu alusta lähtien olevan myös väännös ilmaisusta ""a patchy server"" (paikattu palvelin).


title: Apache (palvelinohjelma)

text: Pelkkä Apache tukee ainoastaan staattisten tiedostojen jakamista HTTP-protokollan yli. Apachen ydintä voidaan täydentää useilla moduuleilla, jotka mahdollistavat palvelimen räätälöinnin omia tarpeita vastaavaksi. Osa moduuleista tulee ohjelmiston mukana, osa on muiden tahojen tekemiä. Mukana tulevia moduuleita ovat muun muassa mod_cgi, joka mahdollistaa ulkoisten ohjelmien ajamisen CGI-ympäristössä, ja mod_rewrite, joka mahdollistaa erittäin monipuolisen URIen manipuloinnin. Ulkopuolisia moduuleja ovat muun muassa mod_perl, joka integroi Perl-tulkin palvelimeen ja nopeuttaa täten Perl-kielellä kirjoitettujen skriptien suorittamista, ja mod_log_mysql, joka mahdollistaa lokien tallentamisen MySQL-tietokantaan.


title: Apache (palvelinohjelma)

text: Vuoden 1996 huhtikuusta lähtien Apache on ollut Internetin suosituin HTTP-palvelin. Netcraftin tutkimuksen mukaan Apachella on 50 prosentin osuus kaikista palvelimista elokuussa 2008. Toiseksi suosituin palvelinohjelmisto on Netcraftin mukaan Microsoftin IIS. Apachen osuus sivustojen ohjelmista on 46,35 prosenttia.


title: Apache (palvelinohjelma)

text: Apachen versio 2.2.0 julkaistiin 1. joulukuuta 2005.


title: Apache (palvelinohjelma)

text: Apache käyttää versionumerojärjestelmää, jota Linux-ydin ennen käytti: jos sekundäärinen versionumero on pariton, on kyseessä kehitys- ja testiversio, jossa saattaa olla testaamattomia ja toimimattomia ominaisuuksia, ja jos numero on parillinen, on kyseessä vakaa, tuotantokäyttöön tarkoitettu versio.


title: Svinhufvudin II hallitus

text: Svinhufvudin II hallitus oli Suomen tasavallan 18. hallitus, jonka muodosti Maalaisliitto, Kokoomus, RKP ja Edistyspuolue. Hallituksessa oli myös ammattiministereitä. Hallitus toimi 4. heinäkuuta 1930 – 21. maaliskuuta 1931 eli 261 päivän ajan. Hallitus muodostettiin Kallion III hallituksen jälkeen, joka oli koottu vuoden 1929 eduskuntavaalien perusteella.


title: Svinhufvudin II hallitus

text: Pääministeri Kyösti Kallio jätti hallituksensa eronpyynnön kommunistilehtien lakkauttamisesta käydyn välikysymysäänestyksen jälkeen huolimatta siitä, että hallitus oli saanut eduskunnalta melko selkeän luottamuslauseen. Presidentti Lauri Kr. Relander ja hallitustunnustelija P. E. Svinhufvud tarjosivat myös Lapuanliikkeelle mahdollisuutta osallistua hallitukseen, mutta se kieltäytyi. Svinhufvudin hallitus oli oikeistolaisempi kuin yksikään sen edeltäjistä; historioitsija Juha Siltalan määritelmän mukaan se oli ”kokoomuksen johtama ammattiministerihallitus, jota oli täydennetty muiden porvarillisten puolueiden oikeistosiipien ottopojilla”. Lapuanliikkeen jyrkimmän siiven mielestä hallitus oli tästä huolimatta liian maltillinen. Heti hallituksen virkaanastumispäivänä tapahtui ensimmäinen ”lapualaisten” tekemä murha, jonka uhriksi joutui forssalainen työmies. Vain muutama päivä hallituksen nimityksen jälkeen eduskunnan perustuslakivaliokunnan istuntoon tunkeutuneet aktivistit kaappasivat sieltä kommunistiset kansanedustajat Eino Pekkalan ja Jalmari Rötkön, jotka kyyditettiin Lapualle. Tämän jälkeen sisäministeri Erkki Kuokkanen määräsi kaikki kommunistiset kansanedustajat pidätettäviksi. Kaksi päivää myöhemmin järjestettiin talonpoikaismarssi, mutta sekään ei pelottanut eduskuntaa, jonka sosialidemokraattinen määrävähemmistö äänesti RKP:n kanssa hallituksen ajamat kommunistilait ja tasavallan suojelulain lepäämään yli vaalien. Tällöin presidentti Relander hajotti eduskunnan ja määräsi uudet vaalit lokakuulle. Eduskunnan hajotus kiihdytti lapualaisterroria ja muun muassa eduskunnan sosialidemokraattinen varapuhemies Väinö Hakkila kyyditettiin Lapualle. Presidentin ja hallituksen toive toteutui uuden eduskunnan hyväksyessä kommunistilait.


title: Svinhufvudin II hallitus

text: Kommunistilakien säätämisen jälkeen hallitus päätti panna kovan kovaa vastaan myös Lapuanliikkeelle. Liikkeen taltuttamiseen oli nyt poliittiset edellytykset, koska demokratian kaventamiseen tähdänneitä pyrkimyksiä ei voitu enää perustella kommunismin uhalla. Ratkaisevan sysäyksen Lapuanliikkeen vastaiselle toiminnalle antoi presidentti K. J. Ståhlbergin ja hänen puolisonsa Ester Ståhlbergin kyyditys Joensuuhun lokakuussa. Tämä teko sai maltillisen oikeiston sanoutumaan irti Lapuanliikkeestä. Kommunistien eristämisen jälkeen sosialidemokraattien ja maltillisten porvarien oli mahdollista ryhtyä puhdistamaan tasavallan oikeaa laitaa alun perin kommunisteja vastaan suunnattujen lakien avulla.


title: Svinhufvudin II hallitus

text: Hallitus erosi vuoden 1931 presidentinvaalin yhteydessä Svinhufvudin tultua valituksi uudeksi tasavallan presidentiksi.


title: Paavo Virkkunen

text: Paavo Eemil Virkkunen (vuoteen 1906 Snellman, 27. syyskuuta 1874 Pudasjärvi – 13. heinäkuuta 1959 Pälkäne) oli suomalainen pappi ja poliitikko. Virkkunen toimi kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1932–1934.


title: Paavo Virkkunen

text: Paavo Virkkunen kuului tunnettuun Snellman-sukuun. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Gustaf Adolf Snellman ja Hilma Aurora Forsman, joka oli poliitikko G. Z. Yrjö-Koskisen serkku. Heillä oli kaikkiaan 14 lasta, joista kuusi selvisi aikuisikään; Paavo heistä kuopuksena. Virkkunen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1892 Oulun lyseosta, filosofian kandidaatiksi vuonna 1896 ja teologian kandidaatiksi vuonna 1903. Teologian tohtoriksi hän väitteli vuonna 1904. Virkkunen oli samana vuonna syntyneen Ilmari Kiannon ystävä kouluajoista lähtien. Opiskeluaikana Paavo Virkkunen oli aktiivinen toimija keväällä 1899 kotiseudullaan Oulujokivarressa kerättäessä nimiä Helmikuun manifestia protestoineeseen Suureen adressiin.


title: Paavo Virkkunen

text: Paavo Virkkunen avioitui vuonna 1904 Agathon Meurmanin tyttärentyttären Katri Thulén kanssa, jonka veljiä olivat muun muassa Antti, Martti ja Eino Tulenheimo. Katri ja Paavo Virkkusen seitsemästä lapsesta tunnetuimpia ovat Steiner-koulut Helsinkiin ja Tampereelle perustanut Kaisu Virkkunen ja Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja Matti Virkkunen. Muita lapsia olivat professori Timo Virkkunen, STK:n johtaja Tapani Virkkunen ja ylilääkäri, professori Mikko Virkkunen. Paavo Virkkusen veljiä olivat muun muassa historioitsija ja poliitikko Artturi Virkkunen sekä professori Walter J. Snellman.


title: Paavo Virkkunen

text: Uransa alkuvaiheessa Virkkunen toimi uskonnon opettajana useissa helsinkiläisissä kouluissa ja pappisvihkimyksen saatuaan vuonna 1903 myös hetken aikaa ylimääräisenä pappina Muhoksella. Helsingin Suomalaisen Normaalilyseon rehtorina hän toimi 1908–1918. Eduskuntaan Virkkunen valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1913 vaaleissa Suomalaisen puolueen edustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä. Virkkunen istui myös vuonna 1917 valitussa eduskunnassa. Vuodesta 1919 Virkkunen edusti Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä vuoteen 1935 Suomalaista puoluetta seuranneen Kansallisen Kokoomuspuolueen edustajana. Viimeisen kerran Virkkunen valittiin eduskuntaan Uudenmaan läänin vaalipiiristä vuonna 1939 aloittaneeseen sota-ajan yli istuneeseen pitkään parlamenttiin eli aina maaliskuuhun 1945.


title: Paavo Virkkunen

text: Virkkunen oli näkyvänä 1920- ja 1930-luvun kokoomuspoliitikkona mukana sen ajan kiihkeissä kiistoissa. Presidentti Ståhlbergin kauden lopulle ja Relanderin presidenttikauden alkuun ajoittui kiista jääkäritaustaisten ja venäläistaustaisten suomalaisupseerien välillä. Jääkäriupseerit vaativat armeijan puhdistamista tsaarin Venäjällä koulutuksensa saaneista. Kiista henkilöityi silloiseen sotaväen päällikköön kenraaliluutnantti Wilkamaan. Paavo Virkkunen asettui kiistassa näkyvästi Wilkaman kannattajaksi. Kiistan lopputuloksena presidentti Relander vapautti Wilkaman sotaväen päällikön tehtävästä vuoden 1925 lopulla. Paavo Virkkunen oli mukana näkyvästi Svinhufvudin saamisessa oikeiston presidenttiehdokkaaksi. Tapahtumat ajoittuivat Lapuan liikkeen kiihkeään vuoteen 1930.


title: Paavo Virkkunen

text: Kokoomuksessa Virkkunen toimi puolueen puheenjohtajana vuosina 1932–1934. Hallituksessa Virkkunen oli hetken aikaa opetusministerinä Svinhufvudin II hallituksessa vuosina 1930–1931. Eduskunnan puhemiehenä Virkkunen toimi useaan otteeseen vuosina 1918, 1923, 1926, 1928 ja 1929–1930. Virkkusen jälkeen seuraava kokoomuslainen puhemies oli vasta vuonna 1983 tehtävään valittu Erkki Pystynen.


title: Paavo Virkkunen

text: Paavo Virkkusen puheenjohtajakautena solmittiin vaaliliitto Isänmaallisen kansanliikkeen (IKL) kanssa vuoden 1933 eduskuntavaaleihin, jolloin kokoomuksen vaalitulos romahti 18 kansanedustajapaikkaan oikeuttavaksi. Vaaliliittokumppani IKL sai 14 kansanedustajapaikkaa. Virkkusen jälkeen puheenjohtajaksi tuli IKL:ään kielteisesti suhtautuva Paasikivi.


title: Paavo Virkkunen

text: Kirkollisella puolella Virkkunen toimi ensin Ilmajoen kirkkoherrana vuosina 1918–1925 ja sen jälkeen Helsingin eteläisen suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1926–1951. Tässä tehtävässä Virkkunen oli myös ensimmäisen suorana radiolähetyksenä lähetetyn jumalanpalveluksen saarnaaja.


title: Paavo Virkkunen

text: Virkkusen poliittiseen konservatiivisuuteen yhdistyi teologinen vapaamielisyys, miltei radikaalisuus. Hän harrasti ekumeniaa, hyväksyi eronneiden vihkimisen ja kannatti naispappeutta. Tämän vuoksi hän joutui aatteelliseen ristiriitaan hakiessaan Ilmajoen kirkkoherran virkaa; silloinen arkkipiispa Gustaf Johansson vastusti Virkkusen hakua kyseisen virkaan.


title: Paavo Virkkunen

text: Virkkunen kirjoitti eduskuntakautensa jälkeen vaimonsa äidinisän, säätyvaltiopäivien talonpoikassäädyn vahvan miehen Agathon Meurmanin kolmiosaisen elämäkerran; ensimmäisen osan 1935, toisen 1938 ja kolmannen 1957. Paavo Virkkunen oli ahkera kirjoittaja ja pitkäaikainen Uuden Suomen avustaja. Talvisodan aikaan hän oli käytännössä Uuden Suomen pääkirjoitustoimittaja.


title: Paavo Virkkunen

text: Sotien aikana tri Paavo Virkkunen toimi yhteyshenkilönä Ruotsissa perustetun Finlandshjälpenin toiminnan kanssa. Kyseinen yhteistyöorganisaatio toi Suomeen talvisodan aikana useita ambulansseja Ruotsissa keräämillään varoilla. Jatkosodan aikainen osallistuminen kansallissosialistisen Saksan luterilaisen kirkon ns. Luther-Akatemia-toimintaan asetti myöhemmin suomalaisia kirkonmiehiä ml. tri Paavo Virkkusen kriittiseen tarkasteluun.


title: Paavo Virkkunen

text: Virkkunen ei luonut akateemista uraa, mutta hänelle myönnettiin vuonna 1949 professorin arvonimi.


title: Heimo (biologia)

text: Heimo (, ) on eliöiden tieteellisen luokittelun yksikkö, joka on laajempi kuin suku, mutta suppeampi kuin lahko. Jokaiseen lahkoon kuuluu siis yksi tai useampi heimo, jokaiseen heimoon yksi tai useampi suku ja jokaiseen sukuun yksi tai useampi laji.


title: Heimo (biologia)

text: Termiä "famila" (heimo) käytti biologiassa ensimmäisenä ranskalainen kasvitieteilijä Pierre Magnol vuonna 1689 ilmestyneessä teoksessaan "Prodromus historiae generalis plantarum, in quo familiae plantarum per tabulas disponuntur". Siinä hän luokitteli tuntemansa kasvit 76 heimoon. Tieteellisen luokittelun eri tasot ja niiden nimitykset olivat tuohon aikaan vielä täysin vakiintumattomat, ja teoksensa esipuheessa Magnol mainitsikin, että nämä "heimot" voitaisiin edelleen yhdistää laajemmiksi ryhmiksi, joista hän käytti nimitystä "suku" (). Täten suku olisi siis laajempi yksikkö kuin heimo, täysin päinvastoin kuin nykyisessä luokittelussa.


title: Heimo (biologia)

text: Nykyisessä merkityksessään termiä "heimo" käytti kuitenkin ensimmäisenä Ernst Hackel, etenkin vuonna 1894 ilmestyneessä teoksessaan "Die systematische Phylogenie", jota yleensä pidetään hänen parhaana teoksenaan. Tämän jälkeen terminologia vakiintui nopeasti, ja jo 1900-luvun alussa heimon käsitettä käytettiin aivan yleisesti nykyisessä merkityksessään. Termien merkitykset on virallisesti määritelty standardeissa, joiden nimet ovat International Code of Botanical Nomenclature ja International Code of Zoological Nomenclature.


title: Heimo (biologia)

text: Melkein kaikki heimot ovat saaneet nykyiset tieteellisen nimensä jonkin siihen kuuluvan suvun mukaan. Tämän suvun nimeen lisätään silloin kasviheimoilla pääte "-aceae" ja eläinheimoilla pääte "-idae". Tästä on muutamia poikkeuksia, jolloin heimon nimi johtuukin jonkin siihen kuuluvan lajin nimestä. Esimerkiksi hernekasvien heimon nimi "Fabaceae" johtuu härkäpavun lajinimestä "Vicia faba".


title: Heimo (biologia)

text: Muutamilla kasviheimoilla on myös vanhat rinnakkaisnimet, joita yhä toisinaan käytetään. Niinpä hernekasvien heimosta käytetään myös nimeä "Leguminosae" ja heinäkasveista "Poaceae"-nimen ohella myös nimeä "Graminaceae". Nämä nimet johtuvat näille heimoille ominaisista hedelmätyypeistä, hernekasvien paloista ja heinäkasvien jyvistä.


title: Heimo (biologia)

text: Heimojen suomenkieliset nimet muodostetaan yleensä lisäämällä heimon tyyppisuvun nimeen sana -kasvit tai -eläimet. Muutamista heimoista käytetään suomessa kuitenkin vakiintuneesti kukan tai kukinnon rakenteeseen viittaavia nimiä kuten mykerökukkaiset tai ristikukkaiset.


title: Heimo

text: Heimo tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Luokka (biologia)

text: Luokka () on tieteellisen luokittelun taso, joka on suurempi kuin lahko, mutta pienempi kuin kaari (kasvitieteessä) tai pääjakso (eläintieteessä). Tarkemmassa jaottelussa voidaan käyttää myös jaottelua ylä- ja alaluokkiin.


title: Luokka (biologia)

text: Esimerkiksi selkärankaiset muodostavat eläinten erään alajakson (pääjakso: selkäjänteiset), johon kuuluvia luokkia ovat kalat, sammakkoeläimet, matelijat, linnut ja nisäkkäät. Myös niveljalkaiset on pääjakso, johon kuuluvia luokkia ovat esimerkiksi hyönteiset ja äyriäiset.


title: Luokka (biologia)

text: Alaluokka ("subclassis") on yksi eliöiden taksonomisen luokittelun hierarkiataso luokan ja lahkon välissä. Alaluokkaan kuuluva taksoni on kasveilla -"idae"- tai -"iflorae"-loppuinen, sienillä -"mycetidae"-loppuinen ja levillä -"phycidae"-loppuinen. Eläintieteessä alaluokalla ei ole yhtenäistä nimeämiskäytäntöä.


title: Lahko

text: Lahko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Lahko (biologia)

text:
Lahko (, monikko "ordines") on tieteellisen luokittelun taso,
joka on laajempi kuin heimo mutta suppeampi kuin luokka. Jokaiseen luokkaan kuuluu siis yksi tai useampi lahko, jokaiseen lahkoon yksi tai useampi heimo ja jokaiseen heimoon yksi tai useampi suku.


title: Lahko (biologia)

text: Lahkon ja luokan välillä käytetään tarvittaessa myös luokittelutasoa ylälahko, ja lahkon ja heimon välillä tasoa alalahko.


title: Suku

text: Suku eli genus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tyrnit

text: Tyrnit ("Hippophaë") on hopeapensaskasvien ("Elaeagnaceae") heimoon kuuluva kasvisuku. Tyrnit ovat kaksikotisia pensaita, joiden kukat ovat terälehdettömiä ja hedelmä on marjamainen.


title: Tyrnit

text: Nykykäsityksen mukaan tyrneihin kuuluu seitsemän lajia. Aikaisemmin lajeja eroteltiin kolme tai viisi, mutta nykyään aikaisemmin alalajeiksi erotetut taksonit määritellään omiksi lajeikseen. Eniten tyrnilajeja ja niiden alalajeja on Keski-Aasian vuoristoissa, Kiinassa ja Himalajalla. Suomessa tavataan vain yhtä tyrnilajia, tyrniä ("Hippophaë rhamnoides").


title: Tyrnit

text: Tyrneihin kuuluvat muun muassa seuraavat lajit:


title: Yhtälö

text: Yhtälö on kahden lausekkeen merkitty yhtäsuuruus. Yhtälön molemmissa lausekkeissa voi olla yksi tai useampi muuttuja. Silloin lausekkeet ovat yhtä suuret vain, jos näillä muuttujilla on jotkin tietyt arvot. Sen selvittämistä, millä muuttujien arvoilla lausekkeiden arvot ovat samat, sanotaan yhtälön ratkaisemiseksi ja näitä muuttujien arvoja yhtälön "ratkaisuiksi".


title: Yhtälö

text: Matematiikassa yhtälön "ratkaisulla" tarkoitetaan kaikkia niitä muuttujan eli tuntemattoman arvoja, jotka toteuttavat yhtälön. Samoin differentiaaliyhtälön ratkaisulla tarkoitetaan kaikkia niitä funktiota, jotka toteuttavat differentiaaliyhtälön. Toisinaan näkökohdasta riippuu, onko yhtälöllä ratkaisuja vai ei. Esimerkiksi formula_1 ei ratkea reaalilukujen joukossa mutta kompleksiluvuilla sillä on kaksi ratkaisua. Yhtälön ratkaisun tai ratkaisujen etsimistä sanotaan yhtälön "ratkaisemiseksi".


title: Yhtälö

text: Yhtälölle ei välttämättä ole olemassa ratkaisua. On myös mahdollista, että yhtälö on voimassa kaikilla muuttujien arvoilla. Sellaista yhtälöä sanotaan "identtiseksi". Esimerkiksi yhtälöllä formula_2 ei ole ratkaisua, kun taas yhtälö formula_3 on identtisesti tosi. Aina muuttujille ei ole saatavissa lukuarvoa, vaan niille saadaan jonkinlainen lauseke, jolloin vastaus riippuu muista yhtälön muuttujista. Kun muuttujia on vain yksi, sitä merkitään yleensä kirjaimella formula_4. fysiikan sovelluksissa käytetään ratkaistavan suureen symbolia.


title: Yhtälö

text: Kun yhtälöitä on useita ja ne kaikki ovat voimassa yhtä aikaa, kutsutaan ryhmää yhtälöryhmäksi. Täsmälleen kahden yhtälön ryhmää sanotaan yhtälöpariksi.


title: Yhtälö

text: Yhtälön molemmilla puolilla olevat lausekkeet voivat sisältää mitä tahansa matemaattisia funktioita. Jos molemmat ovat polynomeja tai niistä lisäksi vain jakolaskun ja juurenoton avulla muodostettuja algebrallisia lausekkeita, on kyseessä "algebrallinen yhtälö". Jokainen algebrallinen yhtälö voidaan laskutoimitusten avulla muokata polynomiyhtälöksi, jolla on (alkuperäisen yhtälön määrittelyjoukossa) samat ratkaisut. Polynomiyhtälön "aste" kertoo, kuinka moneen potenssiin muuttuja suurimmillaan korotetaan. Ensimmäisen asteen yhtälöä sanotaan myös lineaariseksi yhtälöksi.


title: Yhtälö

text: Esimerkiksi


title: Yhtälö

text: Yhtälön ratkaisun etsimisessä käytetään hyödyksi sääntöjä, joiden avulla annetusta yhtälöstä voidaan aina muokata toinen yhtälö, joka on sen kanssa "yhtäpitävä" eli jolla on samat ratkaisut.


title: Yhtälö

text: Annetusta yhtälöstä saadaan aina sen kanssa yhtäpitävä yhtälö esimerkiksi


title: Yhtälö

text: Näiden sääntöjen avulla yhtälöä voidaan usein "sieventää" eli saattaa se yksinkertaisempaan muotoon, jotta sen ratkaisut on helpompi löytää. Ensimmäisen asteen yhtälö eli yhtälö, jonka molemmat puolet ovat ensimmäisen asteen polynomeja, siis muotoa formula_7, voidaan pelkästään näillä säännöillä yleensä vieläpä muokata muotoon, jossa sen vasemmalla puolella on vain muuttuja ja oikealla puolella luku tai vakiolauseke, joka on samalla yhtälön ratkaisu. Jos kuitenkin edellä esitetyssä muodossa "a" ja "c" ovat sama luku, yhtälöllä ei ole ratkaisua, paitsi jos myös "b = "d", jolloin yhtälö on identtinen.


title: Yhtälö

text:
Käytännössä ratkaisu löydetään seuraavasti:
Yhtälön ratkaiseminen:


title: Yhtälö

text: Jos yhtälön molemmat puolet kerrotaan samalla lausekkeella, saadaan yhtälö, jonka ratkaisuja ovat alkuperäisen yhtälön ratkaisut sekä lisäksi kertoimena käytetyn lausekkeen nollakohdat. Jos tätä menetelmää käytetään yhtälön ratkaisemiseen, on saadut ratkaisut sen vuoksi tarkistettava.


title: Yhtälö

text:
Yhtälön molempien puolten kertomiseen samalla lausekkeella perustuu myös niin sanottu "ristiin kertominen", jonka avulla voidaan usein ratkaista sellaiset yhtälöt, joissa muuttuja on jakajassa. Tämän säännön mukaan yhtälö
pätee, jos ja vain jos
eikä kumpikaan jakajista "b" ja "d" (jotka voivat olla vakiota tai muuttujan sisältäviä lausekkeita) ole nolla. Näin yhtälö saadaan muotoon, jossa ei ole jakajaa.


title: Yhtälö

text: Myös korottamalla yhtälön molemmat puolet neliöön saadaan yhtälö, jonka ratkaisuja ovat kaikki alkuperäisen yhtälön ratkaisut, mutta jolla ratkaisuja saattaa olla enemmänkin; ovathan vastalukujen neliöt yhtä suuret.


title: Yhtälö

text: Jokainen toisen asteen yhtälö voidaan edellä esitetyillä säännöillä saattaa muotoon


Yhtälö


title: Yhtälö

text: missä formula_11 ovat vakioita. Voidaan osoittaa, että tämän yhtälön ratkaisut ovat


title: Yhtälö

text: Myös kolmannen ja neljännen asteen yhtälöille on olemassa yleiset ratkaisukaavat, mutta ne ovat niin monimutkaisia, ettei niitä käytännössä juuri sovelleta. On todistettu, ettei viidennen ja sitä korkeamman asteen yhtälöille voida kehittää yleistä ratkaisukaavaa.


title: Yhtälö

text: Erikoistapauksissa kolmannen tai sitä korkeamman asteen yhtälö on edellä esitettyjen sääntöjen avulla palautettavissa ensimmäisen tai toisen asteen yhtälöiksi, tai se voidaan muuntaa sellaiseen muotoon, että kahden tai useamman ensimmäisen tai toisen asteen polynomin tulo on nolla. Tällöin yhtälön ratkaisuja ovat näiden polynomien nollakohdat. Kaikissa tapauksissa tällaiset muunnokset eivät kuitenkaan ole mahdollisia. Sen vuoksi joudutaan käyttämään numeerisia menetelmiä ratkaisun saamiseksi, koska analyyttinen ratkaisu voi olla mahdoton tai liian työläs. Jos halutaan tietää ratkaisujen määrä, tarvitaan usein differentiaalilaskentaa. Kuitenkin n-asteisella polynomiyhtälöllä voi olla korkeintaan n reaalista ratkaisua. Kun ei käytetä algebrallisia menetelmiä, muunnetaan muotoa formula_13 oleva yhtälö usein muotoon formula_14.


title: Yhtälö

text: Algebran peruslauseen mukaan kompleksilukujen joukossa jokaisella polynomilla on ainakin yksi nollakohta. Toisin sanoen jokaisella sellaisella yhtälöllä, jonka toisella puolella on polynomi ja toisella puolella nolla, on ainakin yksi ratkaisu.


title: Yhtälö

text: Erityisesti luvulla nolla ei saa kertoa tai jakaa yhtälöä. Tämä aiheuttaa usein virheitä tilanteissa, joissa jaetaan tai kerrotaan lausekkeella, jonka arvo on nolla. Nollalla jakaminen ei ole sallittua, koska kyseistä toimitusta ei ole määritelty matematiikassa. Nollalla kertominen puolestaan johtaa tulokseen formula_15, joka kyllä pitää paikkansa muttei kerro varsinaisesti mitään. Nollalla jaettaessa voidaan päätyä outoihin tuloksiin, kuten seuraavasta klassisesta esimerkistä nähdään:


title: Yhtälö

text: Yllä olevassa esimerkissä on jokaisessa askeleessa suoritettu operaatio merkitty formula_17-merkin oikealle puolelle.


title: Yhtälö

text: Lopputuloksen valossa on selvää, että jossain kohtaa tehtiin virhe. Virhe oli se, että jaettiin lausekkeella formula_18. Koska alussa määriteltiin että formula_19, seuraa että formula_20, joten tapahtui nollalla jakaminen.


title: Puhvelinmarjat

text: Puhvelinmarjat ("Shepherdia") ovat kaksikotisia pensaita, ja ne kuuluvat hopeapensaskasveihin ("Elaeagnaceae"). Niissä on pienet, keltaiset tai kellanvihreät kukat. Marjoista tulee kypsyttyään lajista riippuen oransseja, punakeltaisia tai hopeansävyisiä.


title: Puhvelinmarjat

text: Puhvelinmarjoja kasvaa luonnonvaraisena vain Pohjois-Amerikassa.


title: Puhvelinmarjat

text: Puhvelinmarjoja on kolme lajia.


title: Hopeapensaat

text: Hopeapensaat eli kilsepensaat ("Elaeagnus") on suku hopeapensaskasvien ("Elaeagnaceae") heimossa. Lajit ovat kesävihantia tai ainavihantia pensaita tai pieniä puita. Lehtien pintaa peittää hopeanhohtoinen nukka. Lajit kasvavat alkuperäisinä pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla, etenkin Aasiassa. Monia lajeja kasvatetaan Suomessa koristekasveina. Sukuun kuuluu ainakin 40 lajia.


title: Kanadanpuhvelinmarja

text: Kanadanpuhvelinmarja ("Shepherdia canadensis") on kaksikotinen hopeapensaskasveihin ("Elaeagnaceae") kuuluva pensas. Sen marjoja on käytetty ravinnoksi, vaikka ne sisältävät saponiinia.


title: Kanadanpuhvelinmarja

text: Kanadanpuhvelinmarja kasvaa 2,5 m korkeaksi. Lehvästö on hopeansävyinen tai harmaanvihreä. Kukat ovat pienet ja keltaiset. Se kukkii huhtikuussa, marjat kypsyvät heinä-syyskuussa. Se on kaksikotinen, joten jmarjoja syntyy vain, jos lähekkäin kasvaa sekä hede- että emikasveja.


title: Kanadanpuhvelinmarja

text: Kanadanpuhvelinmarja kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikassa Newfoundlandista Alaskaan, etelässä New Yorkiin ja New Mexicoon asti.


title: Lumimies

text: Lumimies eli Jeti on tuntematonta lajia edustavaksi väitetty olento, jonka kerrotaan liikkuvan Himalajan vuoristossa. Lumimiehen sanotaan useimmiten kulkevan kahdella jalalla ja olevan punertava- tai oranssikarvainen ja muistuttavan ihmisapinoita, esimerkiksi gorillaa.


title: Lumimies

text: Aasiassa lumimiehen legenda on tunnettu jo kauan, ja se kuuluu Himalajan seudun alkuperäisväestön mytologiaan. Se mainitaan 3 000 vuotta vanhassa kiinalaisessa tietosanakirjassa, ja paikallisväestö pitää olennon olemassaoloa varmana. Länsimaalaiset ovat tehneet siitä havaintoja 1800-luvun lopulta lähtien. Väitettyjä havaintoja ja jalanjälkiä tutkineet kryptozoologit ovat päätelleet, että Himalajalla elää kolme erilaista lumimieslajia.


title: Lumimies

text: Vuonna 2017 ryhmä tiedemiehiä teki DNA-testejä erilaisille jetille kuuluneiksi väitetyille näytteille ympäri maailmaa ja totesivat, että ne olivat eri eläimistä lähtöisin. Tutkimus julkistettiin "Proceedings of the Royal Society B" -julkaisussa.


title: Lumimies

text: Lumimiestä kutsutaan usein Jetiksi, mutta länsimaisella nimellä Jeti viitataan myös niin sanottuun kiinalaiseen villimieheen, Almaan sekä Pendek-mieheen, jotka ovat samantyyppisiä legendoja Aasian syrjäisissä kolkissa asustavista ihmisen sukulaisista.


title: Lumimies

text: Lumimiehen olemassaolosta ei ole kunnollisia todisteita, vaikka ajoittain kerrotaan uusista havainnoista. Joitakin outoja jalanjälkiä on kuvattu ja tutkittu, ja niiden on päätelty kuuluvan joko tuntemattomalle ja suurikokoiselle kädelliselle tai tuntemattomalle karhulajille. Ne saattavat myös olla jonkun huijarin tätä tarkoitusta varten muotoilluista kengänpohjista. Monissa kuvissa jälkiä ympäröivä lumi on osittain sulanut, joten on mahdollista, että ne ovat vain tavallisia karhunjälkiä, joita kuvaajat ovat muotoilleet suuremmiksi. Himalajalta on löydetty myös ulostetta, jota ei ole pystytty analysoimaan. Itse lumimiehestä ei ole toistaiseksi saatu kuvia.Ne tutkijat, jotka eivät täysin tyrmää lumimiehen olemassaolon mahdollisuutta, ovat esittäneet, että kyseessä voisi olla jokin sukupuutolta välttynyt "Gigantopithecus"-laji. Toisen teorian mukaan jeti on vuoristo-oloihin sopeutunut orankilaji.


title: Lumimies

text: 1950-luvun jälkeen lumimiehestä on tullut merkittävä hahmo länsimaiseen viihdeteollisuuteen. Armand Lohikosken ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama suomalainen elokuva "Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä" vuodelta 1954 sisältää useita lumimieskohtauksia. Nimihenkilöä esitti Vihtori Välimäki, joka valittiin rooliin pituutensa takia lehdistöhaun jälkeen (Välimäki esiintyi myöhemmin myös kolmessa muussa Pekka ja Pätkä -elokuvassa muissa rooleissa).


title: Lumimies

text: Kansainvälisesti levinneistä lumimiesaiheisista sarjakuva-albumeista kuuluisin on "Tintti Tiibetissä". Tintti-sarjakuvan piirtäjän Hergén kerrotaan piirtäneen kannessa näkyvät lumimiehen jäljet käyttäen mallina lehdissä julkaistuja valokuvia.


title: Lumimies

text: Britannian menestyneimpiin popartisteihin lukeutuva Kate Bush hyödynsi Himalajan lumimieslegendoja singlekappaleellaan ”Wild Man” albumilta "50 Words for Snow".


title: Lumimies

text: Lumimiehen kaltaisia, eri puolilla maailmaa havaituksi väitettyjä ihmismäisiä olentoja:


title: Pendek-mies

text: Pendek-mies eli Orang Pendek on Indonesian Sumatran saaren kryptozoologian piiriin kuuluva olento. Sen kerrotaan olevan muuten kuin oranki, mutta kahdella jalalla kävelevä ja enintään puolentoista metrin mittainen. Väitettyjen silminnäkijähavaintojen mukaan sillä on leveä vartalo, lyhyet jalat, pitkät ja voimakkaat kädet sekä luisu otsa. Pendek-miehet elävät kertomusten mukaan laajoissa, vuoristoisissa ja tiheissä viidakoissa syrjäisissä ja vaikeakulkuisissa kolkissa saarta, esimerkiksi Kerinci Seblatin kansallispuistossa. Ne liikkuvat maassa ja syövät ilmeisesti kasveja. Sumatran asukkaat ovatkin tehneet havaintoja viljelmien läheisyydessä, jossa Pendekit ovat ruokailleet. Pendek tarkoittaa malaijin kielessä lyhyttä.


title: Pendek-mies

text: Ainoat todisteet olennosta ovat tuntemattomat karva- ja kudosnäytteet sekä tunnistamattomat jalanjäljet. Jalanjälkien perusteella jotkut tiedemiehet pitävät ennestään tuntemattoman kädellislajin olemassaoloa mahdollisena. National Geographic aloitti vuonna 2005 projektin, jonka tavoitteena on saada valokuvia Pendek-miehestä.


title: Pendek-mies

text: Yllättäen vuonna 2003 löydettiin melko läheltä Indonesiasta Floresin saarelta jäänteitä uudesta aiemmin tuntemattomasta ihmislajista, joka nimettiin löytösaarensa mukaan floresinihmiseksi. Myös floresinihminen on pienikokoinen, ja jotkut tutkijat spekuloivat sillä, että mm. tarinat Pendek-miehestä voisivat kertoa siitä, että toista ihmislajia olisi voinut elää vielä muutamia satoja vuosia sitten. Jotkin tutkijat pitivät löydettyä floresinihmistä vain mikrokefaliaa sairastaneena nykyihmisenä, mutta myöhemmin teoria todistettiin paikkansa pitämättömäksi.


title: Pendek-mies

text: Muita selityksiä Pendek-miehelle ovat, floresinihmisen lisäksi, että kyseessä olisi oikeasti malaijikarhu tai gibboni, joita silminnäkijät ovat luulleet Pendek-miehiksi, tai että kyseessä on jokin muu tieteelle entuudestaan tuntematon kädellinen.


title: Dubrovnik

text: Dubrovnik () on Kroatian eteläkärjessä, Dubrovnik-Neretvan piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Se on yksi Adrianmeren rannikon merkittävimmistä matkailukohteista. Lisäksi siellä on kansallisesti tärkeä merisatama. Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 42 641. Kaupunki lähiympäristöineen on ekslaavina erillään muusta Kroatiasta, mantereen puolelta Bosnia-Hertsegovinan ympäröimänä.


title: Dubrovnik

text: Dubrovnik perustettiin yhdistämällä kaksi pientä kaupunkia: "Laus" (nimi tulee latinan "kiveä" tarkoittavasta sanasta), joka oli pieni, Epidaurumin kylästä muuttaneiden roomalaisten asuttama saari Dalmatian rannikon edustalla, sekä "Dubrava" (nimi tulee slaavilaisesta tammea tarkoittavasta sanasta "dub"), joka oli slaavilaisten maahanmuuttajien asutustaajama metsäisen "Srđin" kukkulan alarinteessä. Kaupungit yhdistettiin täyttämällä maalla niitä erottanut kapea salmi, josta tuli nykyään nimillä "Placa" ja "Stradun" tunnettu kaupungin keskuskatu.


title: Dubrovnik

text: Kaupunki käytti vuosisatojen ajan nimeä Ragusa. Se linnoitettiin ja kannaksen kummallekin puolen rakennettiin satamat. Sen merikauppa kasvoi, sillä Ragusa oli keskiajalla ainoa itäisen Adrianmeren kaupunkivaltio, joka pystyi kilpailemaan Venetsian kanssa. Varallisuutensa ja taitavan diplomatiansa tukemana latinalais-slaavilainen Ragusa-Dubrovnik saavutti merkittävän kehitystason 1400–1500-luvuilla.


title: Dubrovnik

text: Kaupunkia johdettiin aristokraattisesti, ja avioituminen eri yhteiskuntaluokkien – joita oli kolme – jäsenten kesken oli jyrkästi kiellettyä. Nimellinen valtionpäämies oli ruhtinas ("Knez"), tai Venetsian yliherruuden aikana "rehtori". Todellinen valta oli kuitenkin kahden aateliston pitämän neuvoston ("Vijeće") käsissä.


title: Dubrovnik

text: Dubrovnikin hallinto oli joiltakin osin hyvin vapaamielinen: Se lakkautti orjakaupan vuonna 1418 ja oli ensimmäinen valtio, joka tunnusti vastamuodostuneen Yhdysvaltojen itsenäisyyden. Kaupungin vanhassa lipussa on sana "Libertas" (vapaus), ja Lovrijenacin linnoituksen sisäänkäyntiin, joka on aivan kaupunginmuurien ulkopuolella, on kaiverrettu teksti "Non bene pro toto libertas venditur auro", joka tarkoittaa: "Vapautta ei myydä minkäänlaisesta kullasta".


title: Dubrovnik

text: Vuonna 1667 Dubrovnikia koetteli maanjäristys, joka tuhosi melkein koko kaupungin lukuun ottamatta muutamaa palatsia ja kirkkorakennusta vanhasta kaupungista. Alue kuitenkin jälleenrakennettiin nopeasti.


title: Dubrovnik

text: Kroatian sodan aikana Dubrovnikia piiritettiin lokakuusta 1991 toukokuuhun 1992 (katso Dubrovnikin piiritys). Erityisesti arvokas vanhakaupunki kärsi suuria vaurioita. Kroatian Punainen Risti arvioi piirityksessä kuolleen 114 siviiliä.


title: Dubrovnik

text: Dubrovnik oli yksi kroatian kielen ja Kroatian kirjallisuuden kehityksen keskuksista sekä lukuisten runoilijoiden ja näytelmäkirjailijoiden kuten Ivan Gundulićin ja Marin Držićin koti. Merkittäviä olivat myös taidemaalarit Lovro ja Vicko Dobričević ja tiedemiehet kuten Ruđer Josip Bošković ja Marin Getaldić.


title: Dubrovnik

text: Dubrovnikin asukkaat lainaavat mielellään ylpeänä irlantilaista näytelmäkirjailijaa George Bernard Shaw'ta, joka vieraili kaupungissa vuonna 1929 ja kirjoitti: ""Jos haluat nähdä taivaan maan päällä, tule Dubrovnikiin.""


title: Dubrovnik

text: Kaupungin suojelupyhimys on "Pyhä Blasius" ("Sveti Vlaho"), jonka patsaita on nähtävissä ympäri kaupunkia. Hänen merkityksensä on vastaava kuin "Pyhä Markus" -evankelistan merkitys Venetsialle. Vanhakaupunki on yksi Unescon suojelemista maailmanperintökohteista.


title: Dubrovnik

text: Monet Kroatian parhaista lomarannoista sijaitsevat Dubrovnikin alueella. Kaupungin keskustassakin on rantoja. Lentokentän ja kaupungin puolivälissä, 11 kilometriä Dubrovnikista sijaitsee Kuparin kaupunki, joka oli suosittu rantalomien kohde 1980-luvulla. Toinen maan parhaiden rantojen joukkoon sisältyvä on Lopud-saari.


title: Luettelo suomalaisista yrityksistä liikevaihdon mukaan

text: Tässä luettelossa on 100 suurinta suomalaista yritystä vuoden 2013 liikevaihdon mukaan.


title: Elefanttitauti

text: Elefanttitauti eli elefantiaasi (Lymphatic filariasis) on ihmisten sairaus, jossa imusolmukkeiden tukkiintuminen saa jalat, kivekset ja joskus myös nivusten imusolmukkeet turpoamaan valtaviksi, paksunahkaisiksi möykyiksi, jotka painavat useita kiloja ja voivat olla jalkapallon kokoiset. Yleensä tauti johtuu ihmisessä loisivien sukkulamatojen aiheuttamasta imuteiden tuhoutumisesta.


title: Elefanttitauti

text:
Elefanttitaudin aiheuttajana on noin 90 % tapauksista imusuonistossa loisiva rihmamato "Wuchereria bancrofti", joka on vain ihmisiin tarttuva loinen. Myös rihmamadot "Brugia malayi" ja "Brugia timori" aiheuttavat tautia ihmisillä, mutta ne loisivat myös eläimillä. Mato tarttuu hyttysten ("Culex-", "Anopheles-" tai "Aedes-"suvut) välityksellä. Myös muu imukudoksen häiriö tai sen poisto voi aiheuttaa elefantiaasin.
Tauti tarttuu kun vektorina toimiva hyttynen saa taudinaiheuttajan toukkia, mikrofilarioita, elimistöönsä. Tämä tapahtuu, kun hyttynen nauttii veriaterian tautia kantavasta ihmisestä. Toukat tunkeutuvat hyttysen suolesta rintalihaksiin, jossa ne läpikäyvät kaksi toukkavaihetta. Tämän jälkeen toukat hakeutuvat hyttysen päähän, josta ne tunkeutuvat seuraavaan uhriin.
Ihmisessä toukat käyvät läpi useita toukkavaiheita ja lopulta aikuistuvat. Tämä voi kestää kuukausia ja jopa vuosia. "Wuchereria bancrofti", joka aiheuttaa noin 90 % elefantiaasista, voi täysikasvuisena pysyä lisääntymiskykyisenä jopa viisi vuotta ja synnyttää päivässä jopa 50 000 toukkaa imusuoniin.


title: Elefanttitauti

text: Taudin oireiden syntyyn tarvitaan toistuvia infektioita. Filariaasin kehittymiseksi on tropiikissa asuttava vähintään 6 kuukautta.


title: Elefanttitauti

text: Tauti puhkeaa, kun nestekierto ei toimi normaalisti. Häiriöstä aiheutuu painavuuden ja väsymisen tunnetta ylimääräisen nesteen kertymisestä johtuen. Lymfedeema tarkoittaa imunesteen virtaushäiriöistä aiheutuvaa turvotusta, ja krooninen tulehdus tuhoaa lopulta imusolmukkeiden imusuonet, jolloin ylimääräistä nestettä kertyy kudoksiin. Samankaltainen häiriötila voi syntyä usein myös muusta syystä kuin loisten aiheuttamasta infektiosta, esimerkiksi rintasyöpäleikkauksen tai melanoomaleikkauksen yhteydessä, jolloin kainalon imusolmukkeet joudutaan usein poistamaan.


title: Elefanttitauti

text: Tautia hoidetaan parasiittien torjuntaan tarkoitetuilla lääkkeillä alueesta riippuen. Saharan eteläpuolisilla alueilla taudin hoidossa käytetään albendazolia ja ivermektiinia, kun taas muualla maailmassa käytetään albendazolia ja dietyylikarbamatsiinia.


title: Elefanttitauti

text: Elefanttitautia esiintyy lähinnä vanhalla mantereella Afrikassa, Intiassa ja Kauko-Idässä. Orjakaupan välityksellä se levisi Amerikan mantereelle jo 1500-luvun lopulla.


title: Elefanttitauti

text: Mikäli kivekset turpoavat, yleensä siitin sulautuu kokonaan tähän turvonneeseen massaan. Tauti ei ole hengenvaarallinen, eikä se edes yleensä vie siemennesteen hedelmällisyyttä, mutta se hankaloittaa kävelemistä ja tekee yhdynnän erittäin hankalaksi. Tauti on myös ajoittain kivulias. Tautia ei yleensä hoideta, sillä sen pääasiallisilla esiintymisalueilla suuria kiveksiä pidetään arvossa.


title: Lojban

text: Lojban (IPA-merkintänä [ˈloʒban]) on "Logical Language Groupin" vuonna 1987 luoma keinotekoinen kieli, joka perustuu aikaisempaan loglan-kieleen. Hankkeen tarkoituksena on tehdä kielestä täytenäisempi, käytettävämpi ja vapaasti käytettävissä oleva. Lojbanin ISO 639-standardin mukainen kielikoodi on jbo.


title: Lojban

text: Wikipedia lojbanin kielellä aloitti elokuussa 2004.


title: Lojban

text: Kielellä itsellään on monia samoja ominaisuuksia ja tavoitteita kuin loglanillakin, näistä erityisesti:Loglanin alkuperäisenä tavoitteena oli tutkia Sapir-Whorfin hypoteesiä, kun taas aktiivisella lojban-yhteisöllä on kielelle muitakin tavoitteita, kuten:Alla olevassa taulukossa näkyy lojbanin 26 eri merkkiä sekä niiden ääntämistavat IPA:lla kirjoitettuina. Suluissa olevat symbolit edustavat vaihtoehtoisia lausumistapoja. Suositeltavat lausumistavat eivät ole suluissa:Useimmat lojbanin kielen sanat ovat syntyneet englannin ja kiinan kielen sanojen sekoituksesta, mutta myös espanja, hindi, venäjä ja arabia ovat vaikuttaneet. Näin vältettiin muille keinotekoisille kielille tyypillisiä eurooppalaisia taipumuksia.


title: Lojban

text: Esimerkiksi melbi-sana (suom. kaunis) luotiin seuraavista neljän eri kielen sanoista (oikealla alkuperäinen sana, vasemmalla sama sana lojbanilaisittain lausuttuna, josta espanjan kohdalla käyttämätön tavu karsittu pois):Lojbanin sanoja voi katsoa mm. näistä osoitteista:


title: Lojban

text: Wiktionaryssa (Wikisanakirjan englanninkielisessä vastineessa) on melkein jokaista lojbaninkielistä sanaa varten samanlainen algoritmi kuin yllä oleva, eli jokaisen sanan alkuperä on helposti tutkittava.


title: Lojban

text: Useimmat lojbaninkieliset kirjoitukset löytyvät osoitteesta http://www.lojban.org/tiki/Texts+In+Lojban. Lojbaniksi käännettyjä tunnettuja teoksia ovat muun muassa:


title: Keittiö

text: Keittiö on ruoan valmistukseen tarkoitettu huone tai tila. Nykyaikaisen asunnon keittiössä on jääkaappi, liesi, mikroaaltouuni, liesituuletin ja juokseva kuuma- ja kylmävesi astioiden pesua ja ruokien puhdistusta varten. Lisäksi yleisiä varusteita keittiöissä ovat astianpesukone, pakastin sekä erilaiset pienkoneet kuten tehosekoitin. Keittiössä on myös kaapistoja ruokailuvälineiden ja astioiden säilytystä ja kuivausta varten. Myös leivinuuni on mahdollinen.


title: Keittiö

text: Keittiöitä on monenlaisia. Pienimpiin ei mahdu ruokapöytää, jolloin tarvitaan erillinen ruokailutila. Ruokailutilana saattaa olla olohuone tai erillinen ruokasali. Jos keittiöön ei mahdu pöytää, puhutaan keittokomerosta. Pienimmillään keittiön toiminnot tapahtuvat keittotilassa, joka yleensä on samassa huonetilassa kuin jokin asuinhuoneista.


title: Keittiö

text: Isoissa keittiöissä liesi työpöytineen saattaa sijaita keskellä huonetta saarekkeena.


title: Keittiö

text: Baarikeittiön toisella seinällä on ylä- ja alakaapiston välissä avoin tai avattava tila, josta on yhteys ruokailutilaan tai olohuoneeseen. Avattua tilaa voidaan käyttää itse ruokailuun, jolloin keittiön tuolit saattavat olla pitkäjalkaisia baarituoleja.


title: Keittiö

text: Tupakeittiössä keittiö ja olohuone sijaitsevat samassa huonetilassa, ilman erottavaa seinää tai kaapistoa.


title: Keittiö

text: Toisinaan omakotitaloissa rakennetaan keittiön välittömään läheisyyteen ulko-ovi helpottamaan kulkua pihalle. Tällöin ei tarvitse kiertää koko taloa hakeakseen marjoja, vihanneksia ja yrttejä kasvimaalta, tai tarjotakseen ruokaa pihan puolella, patiolla tai terassilla.


title: Keittiö

text: "Apukeittiö" ei ole keittiö vaan pikemminkin kodinhoitohuone.


title: Keittiö

text: Keittiö tulisi suunnitella siten, että liesi, vesipiste ja jääkaappi muodostavat kolmion jossa yhden sivun pituus on sama, ja korkeintaan neljä askelta. Suunnittelussa kannattaa huomioida myös riittävä kaappimäärä, jotta kaikille ruokailuvälineille on oma paikkansa. Kylmälaitteita ja uunia tai liettä ei ole suositeltavaa sijoittaa lähekkäin. Keittiökaappien välitila on yleensä noin 45–55 cm, vanhemmissa keittöissä jopa alle 40 cm. Keittiön materiaaleiksi kannattaa valita helppohoitoisia ja helposti puhtaana pidettäviä materiaaleja.


title: Keittiö

text: Nykyään keittiöissä käytetään usein paljon laatikostoja, jotka ovat helppokäyttöisiä ja parantavat kaappien hyötyastetta. Myös nurkkamekanismien käyttäminen on järkevää. Keittiövalmistajilla löytyy useita erilaisia kaappien käyttöä helpottavia mekanismeja.


title: Keittiö

text: Nykyaikaisen keittiösuunnittelun lähtökohtana pidetään Frankfurtin keittiötä, joka suunniteltiin Saksassa 1920-luvulla työssäkäyvän perheenemännän kotiaskareiden helpottamiseksi ja tehokkaan asuntotuotannon edistämiseksi. Sen edeltäjänä, välivaiheena irtokalusteista ja avohyllyistä muodostuvan keittiön ja kiintokalustekeittiön välillä voidaan pitää Suomessakin yleistä vapaasti seisovaa, korkeaa astiakaappia, jonka ala- ja yläkaappien väliin jää työtaso ja noin 30 cm korkea välitila. Yhdysvalloissa tämän kaappityypin kehitti indianalainen The Hoosier Manufacturing Co. perinteisen leipurinkaapin pohjalta, ja se tuli tunnetuksi nimellä ”Hoosier cabinet”.


title: Keittiö

text: Frankfurtin keittiökoulukunnan rinnalla myös müncheniläiset arkkitehdit suunnittelivat 1920-luvulla sosiaalista asuntorakentamista, mutta piirsivät keittiöt isommiksi ja lasiseinällä yhteyteen olohuoneen kanssa. Näin perheenemäntä saattoi keittiötöitä tehdessään olla jatkuvassa yhteydessä muun perheen kanssa.


title: Keittiö

text: Vuonna 1930 Frankfurtin keittiö esiteltiin näyttelyssä Tukholmassa. Tästä alkoi kehittyä ruotsalainen keittiöstandardi, ja toisen maailmansodan jälkeen Frankfurtin keittiö ikään kuin lanseerattiin uudelleen Saksassa nimellä ”ruotsalainen keittiö”. Standardimitoin toteutettavasta kiintokalustekeittiöstä tuli 1900-luvun loppuvuosikymmenten mittaan kotikeittiösuunnittelun perusratkaisu kaikkialla maailmassa.


title: WebDAV

text: WebDAV () on HTTP-protokollan laajennus, jolla voi WWW-sivujen lataamisen lisäksi myös muuttaa niitä.


title: WebDAV

text: Yksinkertaisen muuttamisen lisäksi WebDAV sisältää sivujen yhtäaikaisen muuttamisen hallintaan liittyviä operaatioita. Lisäksi WebDAV mahdollistaa sivuista ylläpidettävän metadatan ylläpitämisen. Nimestään huolimatta WebDAV ei mahdollista kunnollista dokumenttien versionhallintaa vaan vasta DeltaV-laajennukset kykenevät tähän.


title: WebDAV

text: WebDAV lisää seuraavat uudet metodit HTTP-protokollaan (entisten GET- ja POST-metodien tapaan):


title: WebDAV

text:
"Sivu" voi olla mikä tahansa URI:lla osoitettavissa oleva tietoryhmä.
Asiakasohjelmia on niin paljon, ettei niitä kannata luetella tässä. Esimerkkeinä voisi mainita Emacs, Microsoft Office 2000 ja Mozilla-sivumuokkain ja -kalenteri.


title: A/D-muunnin

text: A/D-muunnin eli analogia-digitaalimuunnin () on elektroniikassa laite, joka muuntaa jatkuvan analogisen signaalin - esimerkiksi jännitteen - arvoja digitaalisiksi lukuarvoiksi. (D/A-muunnin eli digitaali-analogiamuunnin suorittaa päinvastaisen operaation.)


title: A/D-muunnin

text: Digitaalisessa muodossa signaalia voidaan käsitellä monin tavoin tietokoneella tai signaalien käsittelyyn suunnitellulla erityisellä digitaalisella signaaliprosessorilla. A/D muuntimia käytetään esimerkiksi matkapuhelimissa, digitaalisissa tallennusvälineissä ja mittalaitteissa.


title: A/D-muunnin

text: A/D-muuntimen erottelukyky eli resoluutio kertoo kuinka monella numerolla tai bitillä muunnin muuntaa analogisen signaalin digitaaliseksi arvoksi. Ominaisuutta voidaan kutsua myös näytteenottosyvyydeksi. Esimerkiksi 8-bittisen muuntimen resoluutio on 256, sillä 2 = 256 - eli kahdeksan bitin avulla voidaan esittää 256 eri arvoa.


title: A/D-muunnin

text:
Näytteenottotaajuus kertoo kuinka usein muunnos tehdään eli kuinka monta näytettä signaalista otetaan yhdessä sekunnissa. A/D muuntimen suurin näytteenottotaajuus riippuu siitä mikä on yhteen muunnokseen tarvittava aika.
Nyquistin teoreeman mukaan digitoitavasta signaalista täytyy ottaa näytteitä vähintään kaksi kertaa niin suurella taajuudella kuin korkein taajuus, joka halutaan tallennettavaksi.


title: A/D-muunnin

text: Esimerkiksi ISDN-järjestelmässä käytetyssä pulssikoodimodulaatiossa puhekanavalla voidaan välittää äänitaajuuksia aina 4 kHz saakka, mikä merkitsee, että näytteenottotaajuuden pitää olla 8 kHz. Jokainen ääninäyte muunnetaan 8-bittiseksi arvoksi, mistä näytteenottotaajuuden perusteella voidaan laskea ISDN-peruskanavan siirtonopeus 8 bit * 8 kHz = 64 kbit/s.


title: A/D-muunnin

text: Signaalin mittaamiseen ja muuntamiseen kuluu käytännön komponenteilla hieman aikaa. Jotta mittaus olisi mahdollisimman luotettava, täytyy mitattavan suureen pysyä vakiona mittauksen ajan. A/D-muuntimessa tämä tapahtuu näytteenotto- ja pitopiirin avulla.


title: A/D-muunnin

text: Useimmat A/D-muuntimet ovat lineaarisia, mikä tarkoittaa niiden muunnoksen tuloksen olevan suoraan verrannollinen muunnettavan signaalin voimakkuuteen. On olemassa myös logaritmisia muuntimia.


title: Oranialaisveljeskunta

text: Oranialaisveljeskunta ("The Orange Order") on Pohjois-Irlannin protestanttien järjestö, joka on tunnettu rummuttavista juhlakulkueistaan erityisesti Oranialaisen päivänä 12. heinäkuuta, joka juhlistaa protestanttisen Vilhelm III Oranialaisen voittoa Jaakko II:sta. Oranialaisveljeskunta perustettiin vuonna 1795, aluksi nimellä "Orange Society" eli Oranialaisseura: välittömänä syynä oli The Diamondin kylässä 21. syyskuuta 1795 käyty kahakka kahden maaseutusalaseuran (tai jengin), katolisen "Defendersin" ja protestanttisen "Peep o’ the Day Boysin", välillä. Taistelupaikalla on nykyään muistomerkki, ja sen lähellä sijaitseva maalaistalo, Dan Winter’s Cottage, on museona.


title: Oranialaisveljeskunta

text: Virallisesti Oranialaisveljeskunta on uskonnollinen järjestö, jonka tavoitteena on protestantismin ja uskonpuhdistuksen perinnön puolustaminen, ja se on avoin kaikille Pohjois-Irlannin protestanteille – sekä Irlannin kirkkoon, presbyteereihin että pieniin vapaakirkkoihin kuuluville. Käytännössä veljeskunta toimii sekä poliittisen että uskonnollisen konservatismin pönkittäjänä ja levittää katolisvastaista propagandaa. Se ei kuitenkaan ole suoraan osallistunut protestanttiseen terrorismiin, joten Ison-Britannian viranomaiset eivät ole voineet kieltää sitä lailla.


title: Oranialaisveljeskunta

text: Oranialaisveljet korostavat yhteenkuuluvuuttaan Isoon-Britanniaan käyttämällä knallihattua ("bowler hat") ja sateenvarjoa, mutta heidän varsinaiset tunnuksensa ovat olkapäillä kannettavat oranssinväriset vyöt tai nauhat, englanniksi "sash". Näihin olkavöihin liittyy myös oranialaisveljeskunnan tunnuslaulu, ”The Sash My Father Wore”.


title: Taksoni

text: Taksoni on tieteellisessä luokittelussa käytetty termi, jolla tarkoitetaan mitä tahansa sukulaisuussuhteiden mukaan nimettyä eliöryhmää, joka on virallisesti kuvattu tieteelle taksonomisia tasoja käyttäen.


title: Taksoni

text: Esimerkiksi nisäkkäiden luokka ("Mammalia"), lokkien heimo ("Laridae") ja ihmislaji ("Homo sapiens") ovat taksoneita.


title: Alakaari

text: Alakaari (), on eliöiden tieteellisen luokittelun eli taksonomisen luokittelun termi eli erikoissana, jolla tarkoitetaan hierarkiatasoa kaaren ja luokan välissä.


title: Alakaari

text: Alakaareen kuuluva tieteellisen nimistösäännöstön mukainen tieteellinen jaotteluluokka eli taksoni on kasveilla -phytina-loppuinen ja sienillä -mycotina-loppuinen.


title: Alakaari

text: Eläintieteessä alakaarta vastaa alajakso.


title: Alakunta

text: Alakunta ( ja ), on eliöiden taksonomisen luokittelun hierarkiataso kunnan ja pääjakson tai kaaren välissä.


title: Rosales

text: Rosales on kasvikunnan lahko, joka sisältää muun muassa ruusukasvit. Osa heimoista on nykyluokittelussa siirretty muista lahkoista, etenkin Urticales on siirretty tänne.


title: Rosales

text: Uuden systematiikan mukainen heimojaottelu:


title: Rosales

text: Näiden APG III -luokittelun mukaisten heimojen lisäksi vanhempi Cronquistin järjestelmä luokitteli lahkoon myös seuraavat heimot:


title: Kaari

text: Kaari tarkoittaa seuraavia:


title: Irlannin lippu

text: Irlannin lippu on Irlannin kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Lippu muistuttaa hieman Norsunluurannikon lippua.


title: Irlannin lippu

text: Irlannin lippuna nykyään toimiva trikolori, , on syntynyt 1840-luvulla Ranskan vallankumouksen trikolorin vaikutuksesta. Sen värit ovat tangon puolelta alkaen vihreä, valkoinen ja oranssi. Väreistä vihreä kuvaa maan katolista enemmistöä, valkoinen yhteyttä ja rauhaa uskontokuntien välillä ja oranssi protestanttista vähemmistöä. Lipun mittasuhteet ovat 1:2.


title: Irlannin lippu

text: Lipun suhteet eivät noudata ns. kultaista leikkausta, vaan lipun korkeus on puolet sen leveydestä.


title: Irlannin lippu

text: Lipun ensimmäinen versio syntyi Nuori Irlanti -liikkeen piirissä ns. Euroopan hullun vuoden 1848 aikaisen poliittisen kuohunnan innostamana. Nuoren Irlannin alkuperäisessä lipussa oranssi oli tangon puolella ja kokosuhteet olivat kultaisen leikkauksen mukaiset.


title: Irlannin lippu

text: Nykyisen muotonsa trikolori sai vuoden 1916 pääsiäiskapinassa, jossa käytettiin Nuori Irlanti -liikkeen lipun kaltaista trikoloria, muttei tiedetty, kummin päin se oli määrä kiinnittää lipputankoon. Arvaus oli väärä, mutta jäi voimaan.


title: Irlannin lippu

text: Grattanin parlamentin aikainen Irlannin tunnus 1700-luvun lopulla oli Pyhän Patrikin risti, kahden punaisen diagonaalin muodostama vinoristi valkoisella pohjalla. Siihen perustuen myös Yhdistyneen kuningaskunnan lippuun lisättiin vuonna 1801 punainen vinoristi symboloimaan valtakuntaan tuolloin kuulunutta Irlantia.


title: Irlannin lippu

text: Aikaisemmin Irlannin lippuna on käytetty myös ns. vihreää lippua (, ) eli Vihreä lippu, jossa on Irlannin harpun kuva vihreällä pohjalla. Tämä oli vuoden 1798 kapinallisten lippu. Myös vihreää vaakunalippua käytettiin vuoden 1916 pääsiäiskapinassa.


title: Irlannin lippu

text: Yhä suosittu on myös "An Camcheachta" eli Otavan seitsemän tähteä Irlannin poliittisena symbolina. Otavan seitsemän tähteä esitetään mielellään sinisessä lipussa. Otava-lipulla on nykyisessä Irlannissa vasemmistolainen ja ammattiyhdistysläinen merkitys, koska se oli vuoden 1916 pääsiäiskapinaan osallistuneen ammattiliittojen kapinallisarmeijan, ns. Kansalaisarmeijan ("the Citizen Army/an tArm Cathartha"), tunnus.


title: Irlannin lippu

text: Muinaisirlantilaisessa Fiannaíocht-mytologiassa kerrotaan, että Fianna-sotureiden lipussa oli kuva auringonsäteistä. Tämä innoitti sittemmin 1800-luvun kansallismielisiä salaliittolaisia, feeniläisiä, joiden nimikin tulee Fianna-sotureiden nimestä, omaksumaan lippuunsa auringonlieskamotiivin - iiriksi "Gal Gréine", englanniksi "Sunburst". Nykyisin auringonlieskaliput ja -symboliikka ovat suosittuja IRA-piireissä, Irlannin armeijassa ja iirinkielisyysliikkeessä.


title: Edward J. Smith

text: Edward John Smith (27. tammikuuta 1850 − 15. huhtikuuta 1912) oli englantilainen merikapteeni, joka muistetaan RMS Titanicin päällikkönä.


title: Edward J. Smith

text: Edward Smith syntyi Hanleyn kylässä Staffordshiressä. Hänen vanhempansa olivat Edward ja Catherine Smith. Smith aloitti merenkulun 13-vuotiaana. Vuonna 1880 hän meni White Star Linen palvelukseen. Ensimmäisen päällikkyytensä Smith sai vuonna 1887 ja 1904 hänestä tehtiin kommodori.


title: Edward J. Smith

text: Vaikka joidenkin lähteiden mukaan Smithin oli tarkoitus vetäytyä eläkkeelle linjalaiva "RMS Titanicin" neitsytmatkan jälkeen, hän aikoi Halifaxin paikallislehden mukaan pysyä Titanicin päällikkönä, kunnes yhtiö saisi suuremman aluksen. 14. huhtikuuta Titanic törmäsi Pohjois-Atlantilla jäävuoreen ja upposi. Smith hukkui laivansa mukana määrättyään pelastamaan naiset ja lapset ensin.


title: Edward J. Smith

text: Hänen ruumiinsa kohtalosta on sekavaa tietoa: joissakin lähteissä kerrotaan, että hänet olisi löydetty pinnalta ja tunnistettu rinnassa olleesta, Gibraltarin kalliota esittäneestä tatuoinnista. Toiset lähteet taas väittävät, että hän olisi sulkeutunut umpinaiseen ohjaushyttiin varmistaakseen, että menisi aluksensa mukana pohjaan. Mikään virallinen lähde ei kuitenkaan vahvista kumpaakaan väitettä. Hän ei kuitenkaan ollut eloonjääneiden joukossa eikä hänen ruumistaan ainakaan virallisesti löytynyt.


title: Edward J. Smith

text: Walter Lordin mukaan oli varsin selvää, että kaikesta taidostaan huolimatta edes Smith ei ollut kyllin pätevä Titanicin päälliköksi – koska kukaan ei ollut. Laiva oli paljon suurempi kuin mikään siihenastisista aluksista, ja sen ohjailuun pätivät aivan omat sääntönsä, jotka opittiin vasta paljon myöhemmin vielä suurempien laivojen, kuten ranskalaisen "S/S Normandien" ja" RMS Queen Maryn" valmistuttua. Lord mainitsee erikseen, että moni pelastunut kummasteli sitä, että koko alkumatkan alus teki pieniä suunnanmuutoksia. Smith oli todennäköisesti huomannut laivan olevan tavoiltaan omaleimainen ja siksi hän halusi perehtyä sen ominaisuuksiin.


title: Noottikriisi

text: Noottikriisi on Suomen ja Neuvostoliiton välisissä suhteissa vuonna 1961 tapahtuneesta poliittisesta kriisistä käytetty nimitys. Noottikriisi alkoi 30. lokakuuta 1961 Neuvostoliiton jätettyä Suomelle nootin, jossa se YYA-sopimukseen vedoten esitti konsultaatioita ”toimenpiteistä molempien maiden rajojen puolustuksen turvaamiseksi Saksan liittotasavallan ja sen kanssa liitossa olevien valtioiden taholta ilmenevän sotilaallisen hyökkäyksen uhan johdosta”. Nootti kytkeytyi samana vuonna tapahtuneeseen Berliinin kriisiin.


title: Noottikriisi

text: Neuvostoliiton ulkoministeri Andrei Gromyko luovutti nootin Moskovassa Suomen suurlähettiläälle Eero A. Wuorelle. Wuori pyysi nootin julkistamisen lykkäämistä, kunnes presidentti Kekkonen olisi ehtinyt palata Yhdysvaltain-matkaltaan takaisin Suomeen. Gromyko vastasi: ”Kyllä he asian jo tietävät”. Suomen kommunisteille oli viikkoa aiemmin vuodettu tietoja, joiden mukaan Neuvostoliiton sekaantuminen presidentinvaaleihin olisi syksyllä odotettavissa ja että kriisin purkaminen onnistuisi ainoastaan Urho Kekkosen näyttävällä matkalla Moskovaan, josta oli määrä palata ”voittajana” kotiin.


title: Noottikriisi

text: Gromykon 16. lokakuuta 1961 NKP:n keskuskomitealle lähettämässä kirjeessä sanottiin: ”Suomen hallitukselle lähetettävä nootti asettaa Neuvostoliiton ulkoministeriön mielestä presidentti Kekkosen vastustajat ja maan taantumukselliset piirit vaikeaan tilanteeseen, (piirit) jotka vastustavat Saksan kanssa tehtävää rauhansopimusta ja jotka pyrkivät oikeuttamaan saksalaisen militarismin ja revansismin. Nootti auttaa Suomessa niitä voimia, jotka vastustavat militarismin elvyttämistä Länsi-Saksassa ja jotka kannattavat Suomen nykyistä ulkopoliittista linjaa.”


title: Noottikriisi

text: Presidentti Kekkonen oli matkoilla Yhdysvalloissa ja parhaillaan Havaijilla Mauin saarella, kun tieto nootista levisi julkisuuteen. Mukana olleen R. R. Seppälän mukaan Kekkonen ei vaikuttanut yllättyneeltä, kun hänelle kerrottiin nootista, vaan hän lähti uimaan. Kun Kekkonen oli muutamaa päivää ennen nootin tuloa keskustellut Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn kanssa Washingtonissa, tämä viittasi YYA-sopimuksen mukaisten konsultaation mahdollisuuteen. Kekkonen vastasi, että ei ole syytä kiirehtiä tapahtumien edelle, ja vakuutti Suomen tuntevan asemansa.


title: Noottikriisi

text: Kekkonen osasi siis odottaa noottia. Paikallinen KGB-päällikkö V. V. Genikov oli esitellyt asian hänelle ennen Amerikan-matkaa. Nootin tultua Kekkonen vältti tarkoituksellisesti diplomaattisten asiakirjojen vaihtoa Neuvostoliiton kanssa ja lähetti siksi ulkoministeri Ahti Karjalaisen Havaijilta Moskovaan, jotta noottiin ei tarvitsisi vastata kirjallisesti. Ilta-Sanomissa oli 2. marraskuuta 1961 Kekkosen New Yorkissa antama lausunto, joka teki Veikko Vennamon mukaan selväksi, että Kekkonen oli ennakolta koko prosessista tietoinen – varmasti lopputuloksestakin. Kekkonen palasi Suomeen 3. marraskuuta ja piti aiheesta radio- ja televisiopuheen 5. marraskuuta 1961.


title: Noottikriisi

text: Tuure Junnilan vuonna 1962 pamfletissaan "Noottikriisi tuoreeltaan tulkittuna" esittämän tulkinnan mukaan nootti oli neuvostojohdon mittatilaustyönä valmistama ja tähdätty suoraan Honka-liiton kaatamiseen. Viktor Vladimirovin ja Hannu Rautkallion mukaan Kekkonen oli suunnitellut nootin yhdessä neuvostoliittolaisten kanssa. Vladimorovin mukaan nootin tarkoituksena oli kääntää vaalikampanja Honka-liitolle epäedullisten ulkopoliittisten ongelmien suuntaan ja antaa Kekkoselle aihe hajottaa eduskunta.


title: Noottikriisi

text: Historiantutkija Timo Soikkanen kirjoitti vuonna 2003 ilmestyneessä ulkoministeriön historiassa "(Presidentin ministeriö: Ulkoasiainhallinto ja ulkopolitiikan hoito Kekkosen kaudella, I osa 1956–69)", että ulkoministeriön valtiosihteeri Jaakko Hallama olisi heti nootin tultua omin päin – salassa tasavallan presidentiltä ja valtioneuvostolta – esittänyt Yhdysvaltain Helsingin-suurlähettiläälle pyynnön, että sotilasliitto NATOn neuvosto antaisi julkilausuman, jonka mukaan NATO ei olisi uhkana Suomelle tai Suomen kautta Neuvostoliitolle. Soikkasen mukaan Hallama otti näin uransa kannalta valtavan riskin, koska asian paljastuminen olisi merkinnyt Hallamalle hänen uransa loppua. Useimmat Hallaman työtoverit – muiden muassa suurlähettiläs Ilkka Pastinen – ovat kuitenkin pitäneet Soikkasen väitteitä täysin epäuskottavina ja mielikuvituksellisina. Pastisen mukaan Hallama oli luonteeltaan päinvastoin äärimmäisen varovainen.


title: Noottikriisi

text: Ulkoministeri Ahti Karjalainen matkusti Moskovaan 10. marraskuuta 1961 ja neuvotteli seuraavana päivänä Neuvostoliiton ulkoministeri Andrei Gromykon kanssa. Neuvotteluissa olivat mukana suurlähettiläs Eero A. Wuori, valtiosihteeri Jaakko Hallama, jaostosihteeri Ilkka Pastinen, lehdistöattasea Antti Karppinen ja tulkki, konsuli Kustaa Loikkanen. Kokouksessa ei ollut mukana suomalaisia sotilashenkilöitä.


title: Noottikriisi

text: Kokouksessa mukana ollut varaulkoministeri Sobolev keskusteli 15. marraskuuta 1961 Ison-Britannian Moskovan-suurlähettilään Frank Robertsin kanssa todeten että selostus Ahti Karjalaisen ja Andrei Gromykon keskusteluista oli puhtaasti suomalaisten laatima dokumentti, myös mainiten sen, että Neuvostoliitto oli kiinnostunut Suomesta "poliittisesti" eikä sotilaallisesti.


title: Noottikriisi

text: Kekkonen hajotti eduskunnan 14. marraskuuta 1961 ja määräsi uudet vaalit helmikuuksi. Kekkonen piti Jyväskylässä 19. marraskuuta puheen, jossa hän perusteli melko avoimesti eduskunnan hajottamista.


title: Noottikriisi

text: Kekkonen sanoi perusteluissaan näin:


title: Noottikriisi

text: ""Oli mahdollista joko hyväksyä ehdotus ja aloittaa sotilasneuvottelut tai kiistää sodanuhkan olemassaolo ja kieltäytyä neuvotteluista taikka hajottaa eduskunta, jotta voitaisiin mahdollisimman pian saada kansan vastaus siihen, jatketaanko ystävällismielistä ulkopolitiikkaa vai ei.""


title: Noottikriisi

text: Hannu Rautkallion mukaan puolueen politbyroo ja valtion turvallisuuskomitea KGB olivat tehneet jo vuoden 1960 aikana ennakkovalmisteluja turvatakseen Kekkosen vallan Suomessa.


title: Noottikriisi

text: Neuvostoliiton suurlähetystön vuosikatsauksessa vuonna 1961 todettiin, että suunnitelman tarkoituksena oli "Honka-liiton ratkaiseva heikentäminen, jota varten kohdistettuna iskuna olivat eduskunnan hajottaminen ja presidentinvaalien kanssa samaan aikaan pidetyt eduskuntavaalit". Toimintakertomus jatkaa:


title: Noottikriisi

text: "Sitä varten maalaisliittolaiset (Urho Kekkonen) tarvitsivat vakuuttavan tekosyyn eduskunnan hajottamista varten, joka peittäisi vaalimanööverin. Tekosyynä käytettiin noottiamme 30. lokakuuta."


title: Noottikriisi

text: Kekkonen ja Nikita Hruštšov tapasivat 24. marraskuuta 1961 Novosibirskissa, minkä seurauksena konsultaatioista luovuttiin. Kekkonen sanoi tuolloin Hruštšoville, että "nootti on auttanut häntä suuresti" ja että "suunnitelmat ovat sujuneet hyvin". Tulkkina toimi Genikovin.


title: Noottikriisi

text: Vuosi 1961 oli kylmän sodan kuuminta aikaa. Neuvostoliitto oli yrittänyt 1958 saada länsijoukot pois Berliinistä ehdottamalla kaupungin muuttamista kansainväliseksi vapaakaupungiksi. Pian tämän epäonnistuttua alettiin Länsi- ja Itä-Berliinin rajalla rakentaa "fasismin vastaista suojamuuria". Berliinin muuri nousi pystyyn loppukesästä 1961 ja siitä tuli kylmän sodan näkyvin symboli. Tällä välin Yhdysvaltain tukemat joukot olivat nousseet maihin Sikojenlahdella Kuubassa. Myöhemmin suurvaltojen välit olivat vähällä kiristyä sodan asteelle Kuuban ohjuskriisin aikaan lokakuussa 1962.


title: Noottikriisi

text: Vuoden 1957 Sputnik 1 -avaruuslento tarkoitti myös, että Neuvostoliitolla oli kantoraketti, joka pystyi viemään ydinaseen mihin tahansa maapallon kolkkaan. Neuvostoliitto antoi ymmärtää ohjusvalmiutensa olevan parempi kuin se todellisuudessa olikaan. Neuvostoliitto aloitti elokuussa 1961 kahden kuukauden ydinkoesarjan Novaja Zemljalla joka huipentui historian suurimpaan ydinkokeeseen 30. lokakuuta, samana päivänä, jolloin noottikriisi alkoi.


title: Noottikriisi

text: Esimerkiksi Max Jakobson ja Alpo Rusi ovat liittäneet nootin ja Suomen tilanteen osaksi maailmanpolitiikkaa vuonna 1961. Hannu Rautkallio ja Viktor Vladimirov ovat kirjoittaneet, että Neuvostoliiton nootti ei johtunut kansainvälisen tilanteen kärjistymisestä, vaan se oli tarkoitettu Kekkoselle sisäpoliittiseksi aseeksi. Hieman noottikriisin jälkeen, 17. joulukuuta 1961 loikannut Anatoli Golitsyn kertoi lännessä, että Kekkonen oli suunnitellut nootin yhdessä neuvostoliittolaisten kanssa. Kun Yhdysvaltain suurlähettiläs valotti tilannetta Kekkoselle vajaa kuukausi loikkauksen jälkeen, Kekkosen reaktio hämmästytti amerikkalaiset. Hän ei kiistänyt väitettä, vaan totesi joutuvansa ajoittain työssään tilanteisiin, "joita on mahdotonta puolustaa jälkikäteen"


title: Noottikriisi

text: SKP:n myöhemmän puheenjohtajan Aarne Saarisen mukaan Neuvostoliiton kommunistisen puolueen politbyroon jäsen, myöhempi pitkäaikainen Neuvostoliiton puoluejohtaja Leonid Brežnev oli viitannut Länsi-Saksan taholta ilmenneeseen sotilaalliseen uhkaan vieraillessaan SKP:n edustajakokouksessa huhtikuussa 1960, puolitoista vuotta ennen nootin lähettämistä. Brežnev oli johtanut kokoukseen osallistunutta Neuvostoliiton kommunistisen puolueen valtuuskuntaa ja kyseessä oli hänen ensimmäinen vierailunsa Suomessa. Brežnev lausui puheessaan, että "Länsi-Saksan hallitsevien piirien politiikka lietsoo Euroopan tilannetta kireäksi ja on pahana kantona kaskessa rauhanpyrkimysten tiellä". Toisaalta Brežnev oli puheessaan antanut tunnustuksen Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden myönteiselle kehitykselle ja J. K. Paasikiven elämäntyölle, mutta ei maininnut lainkaan Urho Kekkosta, joka oli kuitenkin ollut Suomen presidenttinä jo neljä vuotta. Saarisen mukaan Brežnevin puhe oli osoitus NKP:n sisällä jo tuolloin käynnissä olleesta uudistusmielisten ja vanhoillisten välisestä valtataistelusta, jossa lopulta vanhoilliset, kovan linjan kannattajat pääsivät Brežnevin johdolla niskan päälle. Kekkosen "unohtuminen" Brežnevin puheesta olisi Saarisen mielestä voinut johtua siitä, että NKP:ssa Kekkosta ei vielä pidetty kyllin vahvana Suomen politiikan johtohahmona.


title: Noottikriisi

text: Vuonna 1960 perustettiin niin sanottu Honka-liitto. Kekkosen vastainen sosiaalidemokraattis-kokoomuslainen ryhmä kokosi voimansa vuoden 1962 presidentinvaaleihin nostaakseen presidentiksi oikeuskansleri Olavi Hongan. Honka-liiton muodostamisessa olivat keskeisimmin mukana SDP:n Väinö Leskinen, Olavi Lindblom, Kaarlo Pitsinki ja Väinö Tanner, Kokoomuksen Tuure Junnila, Pientalonpoikien Puolueen Veikko Vennamo ja Ruotsalaisen Kansanpuolueen Nils Meinander.


title: Noottikriisi

text: Berliinin tilanteen nopea kiristyminen elokuun alkupuolella 1961 Berliinin muurin rakentamisen vuoksi huolestutti Suomen puolustusvoimien korkeinta upseeristoa. Kun Miettusen hallitus käsitteli iltakouluistunnossaan vuoden 1962 budjetin puolustusmäärärahoja, se kutsui kuultavakseen yleisesikunnan päällikön, kenraaliluutnantti Tauno Viljasen 9. elokuuta. Viljanen totesi Berliinin tilanteen voivan kehittyä sellaiseksi, että Neuvostoliitto esittäisi Suomelle YYA-sopimukseen perustuvia konsultaatioita. Tällaisessa tapauksessa olisi Viljasen mukaan kyettävä osoittamaan, että Suomi pystyy puolustamaan aluettaan omin voimin, ja niinpä hän vaati puolustusmäärärahojen lisäämistä erityisesti ilmatorjunnan osalta. Berliinin muurin rakentamisen aiheuttama kriisi jatkui lokakuun loppuun saakka, koska elokuussa USA lähetti Länsi-Berliiniin ylimääräisen jalkaväkidivisioonan, joka järjesti suuren sotilasparaatin ja piti taisteluharjoituksia Tiergartenin alueella. Nootti lähetettiin Suomelle sen jälkeen, kun USA:n armeijan ja neuvostoarmeijan taistelupanssarivaunut olivat olleet 32 tunnin ajan vastakkain Checkpoint Charlien kohdalla moottorit käynnissä. Sitä ennen USA:n taistelupanssarit varustettiin puskulevyillä, ja Länsi-Berliiniin sijoitettujen USA:n joukkojen komentaja uhkasi puskea nurin koko Berliinin muurin. Suomessa puolustusneuvosto asetti pääesikunnan ja ulkoministeriön edustajista kootun työryhmän selvittämään YYA-sopimuksen 1. ja 2. artiklojen merkityksen vallitsevassa ulkopoliittisessa tilanteessa.


title: Noottikriisi

text: Neuvostoliiton ulkoministeri Andrei Gromyko luovutti nootin sotilaallisesta konsultaatiosta Suomen Moskovan suurlähettiläälle Eero A. Wuorelle 30. lokakuuta. Suomalaiset kommunistit olivat saaneet nootista tiedon jo viikkoa aikaisemmin. Nootissa ilmoitettiin Neuvostoliiton ja Varsovan liiton maiden ryhtyneen toimiin puolustusvalmiutensa nostamiseksi ja vaadittiin YYA-sopimuksen sotilaallisen artiklan mukaisia neuvotteluja.


title: Noottikriisi

text: Suurimmaksi osaksi nootti käsitteli Saksan liittotasavallan sotilaallista varustautumista ja sen pyrkimystä lähentymiseen Tanskan ja Norjan kanssa. Jossakin määrin nootti oli varoitus myös Ruotsille. Suomeen viitattiin vain ohimennen tekstin lopulla, jossa todettiin vain lyhyesti, että Suomessa oli "tiettyjä piirejä", jotka olisivat pyrkineet muuttamaan Suomen ulkopoliittista suuntausta pois Paasikiven-Kekkosen linjalta, ja että eräät suomalaiset sanomalehdet levittivät vaarallista "sotapsykoosia". Presidenttiehdokkaana olleen Olavi Hongan nimeä ei mainittu nootissa lainkaan, eikä häneen siinä muutenkaan viitattu. Myöskään tulossa olleista Suomen presidentinvaaleista nootissa ei puhuttu. SKP:n myöhemmän puheenjohtajan Aarne Saarisen mukaan viittaukset Suomen sisäpolitiikkaan liitettiin nootin tekstiin SKP:n johdon − puheenjohtaja Aimo Aaltosen ja pääsihteeri Ville Pessin − aloitteesta.


title: Noottikriisi

text: Sotilaallisista konsultaatioista luovuttiin 24. marraskuuta lopulta Novosibirskissä Kekkosen ja Hruštšovin kesken käydyissä neuvotteluissa. Samana päivänä Olavi Honka luopui ehdokkuudestaan presidentinvaaleissa.


title: Noottikriisi

text: Tieto Olavi Hongan luopumisesta presidenttiehdokkuudestaan tuli kesken huipputason neuvotteluiden, vaiheessa jossa neuvottelut olivat jo edistyneet varsin pitkälle. Puheessaan Nikita Hruštšov oli todennut oikeistoryhmien ja tannerilaisten Suomessa harjoittaman toiminnan herättävän levottomuutta Venäjällä.


title: Noottikriisi

text: Noottikriisin lauettua uskottiin Suomessa yleisesti, että Hruštšov olisi asettanut Hongan luopumisen presidenttiehdokkuudestaan ehdoksi konsultaatioiden perumiselle, koska tiedote neuvottelujen tuloksesta annettiin 25. marraskuuta, jolloin Honka oli jo tehnyt päätöksensä.


title: Noottikriisi

text: Tosiasiassa Kekkosen ja Hruštšovin neuvottelut olivat päättyneet jo yli puoli vuorokautta ennen kuin Honka teki ratkaisunsa. Tieto Hongan luopumisesta saavutti Kekkosen tämän ollessa lähdössä paluumatkalle Novosibirskistä eikä Kekkonen ilahtunut kuulemastaan.


title: Noottikriisi

text: Jo vuonna 1962 tulkittiin, että Neuvostoliitto oli lähettänyt nootin vaikuttaakseen Suomen presidentinvaaliin ja oman suosikkinsa pitämiseksi vallassa. Suosituimman näkemyksen mukaan Kekkonen tilasi nootin pysyäkseen vallassa.


title: Noottikriisi

text: Kekkonen oli suunnitellut huhtikuussa 1961 Ahti Karjalaisen, Arvo Korsimon ja V. J. Sukselaisen kanssa eduskunnan hajottamista vaikuttaakseen Hongan takana olevaan liittoumaan. Erityisesti pyrittiin lyömään kiilaa SDP:n ja Kokoomuksen väliin, jotta nämä joutuisivat kilpailemaan vaaleissa keskenään. Hongan luovuttua ehdokkuudesta Kekkonen sai 111 valitsijamiestä ja voitti presidentinvaalin 199 äänellä. Honka-liitossa näkyvästi mukana olleet Tuure Junnila ja Veikko Vennamo putosivat eduskunnasta vuoden 1962 vaaleissa. SDP kärsi murskaavan tappion menettäen kymmenen eduskuntapaikkaa, Väinö Leskisen asema puolueessa heikkeni, ja puolueen puheenjohtaja Väinö Tanner jätti politiikan lopullisesti. Varsinkin Maalaisliiton niin sanottu K-linja näki eduskunta- ja presidentinvaalien tulokset äänestäjien tuomiona Honka-liitolle.


title: Noottikriisi

text: Hruštšovin mukaan nootti oli sotilaspiirien hanke, vaikka konsultaatioon ei osallistunut ainuttakaan sotilasta, vaan operaatio oli ulkoministeriön järjestämä. Suomi oli Neuvostoliiton luoteisosan strategisten kohteiden, kuten Leningradin ja Murmanskin välittömässä läheisyydessä. Yhdysvaltain ensimmäiset ballistiset ohjukset oli otettu palvelukseen 1960, mutta suurin osa ydinpelotteesta oli edelleen raskaiden strategisten pommikoneiden varassa. On spekuloitu, että Neuvostoliitto olisi neuvotteluissa luultavasti pyrkinyt saamaan Suomeen tutka-asemia ja ilmatorjuntaohjuksia, mahdollisesti hävittäjätukikohdan.


title: Teräsmies

text: Teräsmies () on Joe Shusterin ja Jerry Siegelin luoma supersankari ja DC Comicsin julkaiseman sarjakuvan nimihahmo. Teräsmiehen hahmo myytiin Detective Comics -yhtiölle vuonna 1938. Myyntivuonnaan hahmo teki ensiesiintymisensä "Action Comics" -sarjakuvalehdessä. Supersankarisarjakuvien niin sanotun kultakauden katsotaan alkaneen Teräsmiehen ensiesiintymisestä, ja Teräsmiehen menestys myötävaikutti supersankarigenren syntymään.


title: Teräsmies

text: Teräsmies syntyi Krypton-planeetalla. Juuri ennen planeetan räjähtämistä hänet lähetettiin vauvana turvaan Maahan. Teräsmies kasvoi Kansasissa Kentin pariskunnan ottolapsena. Varttuessaan hän huomasi omaavansa yli-inhimillisiä voimia, joita hän päätti käyttää auttaakseen muita ja taistellakseen rikollisuutta vastaan. Teräsmiehen asu koostuu sini-, puna ja keltavärisestä puvusta, pitkästä viitasta sekä S-kirjaimesta puvun rinnuksessa. Hänen peitehenkilöllisyytensä on toimittaja Clark Kent kuvitteellisessa Metropoliksen kaupungissa.


title: Teräsmies

text: Teräsmies syntyi Krypton-planeetalla ja sai vanhemmiltaan Jor-Eliltä ja Laralta nimen Kal-El. Jor-El, yksi planeetan johtavia tiedemiehiä, sai selville, että Krypton-planeettaa uhkasi ketjureaktio, joka veisi planeetan väistämättömään tuhoon. Juuri ennen planeetan räjähtämistä Kal-El lähetettiin vauvana turvaan Maahan.


title: Teräsmies

text: Avaruusalus päätyi Smallvilleen, Kansasiin, jossa Kal-El kasvoi hyväsydämisen Kentin pariskunnan ottolapsena ja sai nimekseen Clark Kent Marthan entisen sukunimen (Clark) mukaan. Varttuessaan Clark huomasi omaavansa yli-inhimillisiä supervoimia, joita hän päätti käyttää auttaakseen muita ja taistellakseen rikollisuutta vastaan.


title: Teräsmies

text: Teräsmies toimii pääasiassa kuvitteellisessa Metropoliksen kaupungissa, mutta vierailee usein myös muissa kaupungeissa ja maissa pelastaessaan ihmisiä luonnonkatastrofeilta ja superroistojen hyökkäyksiltä. Teräsmies toimii myös Metropolisin poliisivoimien erikoisasiamiehenä, ja hänellä onkin käytännössä poliisin oikeudet esimerkiksi pidättää rikoksentekijä.


title: Teräsmies

text: Teräsmies ei käytä naamiota ja on pituutensa ja atleettisen ulkonäkönsä puolesta helposti tunnistettavissa, joten hän loi peitehenkilöllisyydekseen lempeäkäytöksisen, kömpelön ja hiljaisen Clark Kentin. Clark Kent on valmistunut yliopistosta journalistiikan maisteriksi ja työskennellyt toimittajana "Daily Planet" -lehdessä.


title: Teräsmies

text: Krypton kiersi punaista aurinkoa, ja sen painovoima oli huomattavasti suurempi kuin maapallon. Siksi kryptonilainen saa keltaisen auringon ja Maan pienemmän painovoiman ansiosta yliluonnollisia kykyjä.Teräsmies osaa myös puhua lähes kaikkia Maan kieliä sekä useita avaruuskieliä (esimerkiksi kuvitteellista intergalaktiaa ja kryptonia).


title: Teräsmies

text: Kryptoniitti on kuvitteellinen mineraali, jota on tullut Maahan Krypton-planeetalta. Kryptoniitista on olemassa eri muunnoksia, ja ne vaikuttavat vain Kryptonilta tulleeseen henkilöön. Vihreä kryptoniitti heikentää Teräsmiestä, ja kultainen vie hänen voimansa. Punaisella on vaikutuksia Teräsmiehen psyykeen ja supervoimiin. Lyijy suojaa Teräsmiestä kryptoniitin säteilyltä, toisaalta Teräsmiehen röntgenkatse ei kykene läpäisemään lyijyä.


title: Teräsmies

text: Teräsmies ja muut kryptonilaiset ovat haavoittuvaisia myös taikuudelle.


title: Teräsmies

text: Vuonna 1933 19-vuotiaat ohiolaiset Jerry Siegel ja Joe Shuster loivat tieteistarinan "The Reign of Superman". Tarinan Teräsmies muistutti hyvin vähän nykyistä Teräsmiestä: hän oli kalju telepaatikkorikollinen. Vuonna 1938 ensimmäinen versio nykyisestä Teräsmiehestä teki ensiesiintymisensä "Action Comics" -sarjakuvalehdessä.


title: Teräsmies

text: Vuosien saatossa DC Comics ja Warner Bros. ovat laajentaneet Teräsmies-hahmon tukijoukkoa, voimia ja muita hahmoon liittyviä asioita. Hahmon taustaa on myös muunneltu niin, että se on mahdollistanut esimerkiksi muiden Kryptonin tuhosta selvinneiden hahmojen, kuten Teräspojan, Terästytön, Krypton ja Teräskoiran synnyn.


title: Teräsmies

text: Vuonna 1986 "Teräsmiehen" käsikirjoittaja-piirtäjäksi palkattu John Byrne muokkasi Teräsmiehen tarinaa karsien pois osan voimista ja perinteisistä hahmoista (kts. "The Man of Steel"). 1990-luvulla toinen huomattava Teräsmies-tarina oli "Teräsmiehen kuolema".


title: Teräsmies

text: Teräsmies uudistettiin jälleen "Superman: Birthright" -sarjakuvassa vuonna 2003. Mark Waid kirjoitti Teräsmiehen tarinan ensivaiheet uusiksi ja lisäsi mukaan viittauksia hahmon elokuva- ja televisioesiintymisten tapahtumiin. Hahmon historiaa kirjoitettiin jälleen uusiksi syyskuussa 2009 alkaneessa Geoff Johnsin tarinassa "Superman: Secret Origin".


title: Teräsmies

text: Teräsmiehellä on Yhdysvalloissa kaksi kuukausittain ilmestyvää lehteä: "Action Comics" ja "Superman" (aiemmin "Adventures of Superman"). Lisäksi Teräsmies seikkailee vakituisesti "Superman/Batman"-, "JLA"- ja "All-Star Superman" -lehtien sivuilla. Suomessa Teräsmiehen seikkailuja julkaisee DC Spesiaali -nimellä Egmont Kustannus.


title: Teräsmies

text: Teräsmiehestä on tehty monia televisiosarjoja, elokuvia, radiokuunnelmia ja videopelejä. Suomenkin televisiossa näytetty "Smallville" kertoo Clark Kentin seikkailuista ennen hänen ryhtymistään Teräsmieheksi. Christopher Reeve esitti Teräsmiestä vuoden 1978 elokuvassa "Teräsmies", joka sai suitsutusta kriitikoilta ja josta tuli Warner Brosin tuon aikakauden elokuvista menestyksekkäin. Vuonna 2006 ilmestyi "Superman Returns" -elokuva, joka oli jatko-osa vanhoille Christopher Reeve -elokuville.Teräsmies on innoittanut lukuisia tiedemiehiä, kulttuuriteoreetikkoja, toimittajia ja kriitikoita, mitä selitetään hahmon karismaattisuudella ja merkityksellä Yhdysvalloille sekä muulle maailmalle. Umberto Eco herätteli keskustelua hahmon myyttisyydestä jo 1960-luvulla ja esimerkiksi Larry Niven on pohtinut millainen suhde hahmolla on Lois Laneen seksuaalisessa mielessä.


title: Teräsmies

text: Teräsmiehen omistajuudesta on kiistelty usein. Siegel ja Shuster veivät asian kahteen otteeseen oikeuteen vaatien tekijänoikeuksien palauttamista heille, tuloksetta.


title: Hooken laki

text: Hooken laki on englantilaisen fyysikon Robert Hooken (1635–1703) vuonna 1676 esittämä laki. Tavan mukaan hän esitti sen aluksi anagrammin muodossa "ceiiinosssttuv". Kaksi vuotta myöhemmin hän paljasti ratkaisun: "ut tensio sic vis" eli "muodonmuutos on verrannollinen voimaan".


title: Hooken laki

text:
Hooken lain mukaan jousen siitä roikkuvaan kappaleeseen kohdistama voima formula_1 on suoraan verrannollinen jousen venymään. Tämä voima on
missä formula_3 on jousivakio ja formula_4 jousen pituuden erotus tasapainotilanteestaan (pätee sekä venytykseen että puristukseen).


title: Hooken laki

text: Materiaaliopissa laki esitetään yleensä muodossa:


title: Hooken laki

text: jolloin formula_6 on jännitys, formula_7 kimmokerroin ja formula_8 muodonmuutos tai


title: Hooken laki

text: jossa formula_10 on leikkausjännitys, formula_11 liukumoduuli ja formula_12 leikkausmuodonmuutos. Laki on voimassa materiaalin kimmorajaan asti.


title: Hooken laki

text:
Kun esim. tankomaiseen tasapaksuun kappaleeseen kohdistetaan
pituusakselin suuntainen venyttävä tai puristava voima F,
niin Hooken laki voidaan useille aineille esittää myös muodossa


title: Hooken laki

text:
missä formula_14 on rasittamattoman kappaleen poikkipinta-ala,
formula_15 sen pituus ja formula_16 pituuden muutos voiman vaikuttaessa. Jousivakiota vastaava tekijä on tässä formula_17.


title: Hooken laki

text: Laki on yleistetty myöhemmin koskemaan myös kaksi- ja kolmiulotteisia jännitys/venymätilanteita. Kyseessä on yksinkertaisesti alkuperäinen Hooken laki, jossa käsitellään jännitys- ja venymäskalaarien sijaan vektoreita


title: Hooken laki

text: missä formula_19 on nyt kimmomatriisi, formula_20 venymävektori ja formula_21 jännitysvektori.


title: Aleksandr Kerenski

text: Aleksandr Fjodorovitš Kerenski (, 4. toukokuuta 1881, Simbirsk – 11. kesäkuuta 1970, New York) oli venäläinen poliitikko, sosialistivallankumouksellinen ja Venäjän keisarivallan kaataneen helmikuun vallankumouksen jälkeisen väliaikaisen hallituksen voimahahmo ja pääministeri, viimein diktaattorin oikeuksin.


title: Aleksandr Kerenski

text: Kerenski syntyi 1881 Simbirskin kaupungissa, joka on Volgan rannalla noin 170 kilometriä Kazanista luoteeseen ja 900 kilometriä Moskovasta itään. Samasta kaupungista oli kotoisin myös Kerenskiä kymmenen vuotta vanhempi Vladimir Iljitš Uljanov, sittemmin Vladimir Lenin. Kerenskin isä, joka oli ammatiltaan opettaja, oli Leninin opettajana Kazanin yliopistossa. Leninin kuoltua 1924 Simbirsk uudelleennimettiin Uljanovskiksi hänen kunniakseen.


title: Aleksandr Kerenski

text: Kerenski opiskeli historiaa ja lakia Pietarin yliopistossa vuoteen 1904. Tämän jälkeen hän työskenteli lakimiehenä ja puolusti useita poliittisista rikkomuksista syytettyjä tsaarinvallan vastustajia. Hänet valittiin 1912 neljänteen duumaan trudovikkien (maltillisen työväenpuolueen) jäsenenä, mutta hän liittyi myöhemmin sosialistivallankumouksellisten (SR) riveihin. Parlamentissa Kerenski erottui puhelahjojensa ja poliittisten taitojensa ansiosta, ja hänestä tuli tsaarinvaltaa vastustaneen sosialistisen opposition keulakuva.


title: Aleksandr Kerenski

text: Kun maailmansodan rasittamalla Venäjällä 1917 syttyi tsaarin vastainen helmikuun vallankumous, Kerenski oli sen johtajia. Hänet valittiin vaikutusvaltaisen Pietarin työläisneuvoston varapuheenjohtajaksi ja hän nousi oikeusministeriksi ns. väliaikaishallitukseen, jolle kukistuneen tsaarin valta oli siirretty. Helmikuun vallankumouksen jälkeen sosialistien neuvostot ja väliaikainen hallitus kilpailivat vallasta Pietarissa, ja Kerenski kuului molempiin.