title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes oli alkujaan kreikkalainen ja kotoisin Traakian Khersonesokselta, nykyiseltä Gallipolin niemimaalta. Plutarkhos kirjoittaa Eumeneen elämäkerrassaan, että tämä oli alkujaan köyhästä perheestä, mutta oli kuitenkin saanut hyvän koulutuksen kirjallisuudessa ja urheilussa. Kardiassa vieraillessaan Makedonian kuningas Filippos II näki Eumeneen muiden nuorukaisten kanssa harrastamassa pankrationia ja painia. Filippos ihastui Eumeneen niin, että otti tämän mukaan seurueeseensa ja palkkasi hänet yksityiskirjurikseen. Plutarkhos kertoo Eumeneen ja Filippoksen tapaamisesta myös toisen version, jota hän pitää luotettavampana. Filippos olisi version mukaan ollut Eumeneen isän kestiystävä, ja Filippos avusti ystävänsä poikaa etenemään urallaan. Filippoksen tultua murhatuksi Aleksanteri Suuri otti Eumeneen omaan palvelukseensa. Eumenes seurasi Aleksanteria tämän sotaretkellä Persiaa vastaan.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes toimi Aleksanteri Suuren pääsihteerinä, mutta toimi myös muissa tehtävissä. Intiassa Eumenes johti 300 ratsumiestä hyökkäyksessä kahta kaupunkia vastaan, jotka olivat ryhtyneet Sangalan kaupungin kanssa kapinaan Aleksanteria vastaan.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes riiteli usein Hefaistionin kanssa ja oli vähällä joutua Aleksanterin epäsuosioon. Eräässä tapauksessa Hefaistion antoi huilunsoittaja Euiukselle asuinsijaksi huoneen, jonka Eumeneen palvelijat jo olivat valinneet Eumeneelle. Kun Eumenes sai kuulla tästä, hän meni raivoissaan valittamaan Aleksanterille. Aluksi Aleksanteri torui Hefaistionia, mutta suuttui pian Eumeneelle, koska tämä oli toiminut näin hävyttömästi Aleksanteria itseään kohtaan.


title: Eumenes Kardialainen

text: Hefaistionin kuoltua vuonna 324 eaa. Eumenes sai Aleksanterin leppymään imartelemalla kuollutta vihamiestään ja juhlimalla tämän muistoa. Hefaistionin kuoltua Eumenes nimitettiin Perdikkaan tilalle komentamaan ratsuväen osastoa. Perdikkas puolestaan nousi Hefaistionin tilalle.


title: Eumenes Kardialainen

text: Vaikka Eumenes ei ollut makedonialainen, nautti hän kuitenkin arvostusta Aleksanterin ja tämän sotilaiden keskuudessa. Osoituksena tästä arvostuksesta Aleksanteri esimerkiksi antoi Eumeneelle vaimoksi Artabazoksen tyttären Artoniksen. Aleksanteri arvosti Artabazosta suuresti ja oli tehnyt tästä Baktrian satraapin. Aleksanterilla oli myös suhde Artabazoksen tyttären Barsinen kanssa, ja pari sai yhden lapsen, Herakleen. Artabazoksen kolmannen tyttären Artakama Aleksanteri antoi vaimoksi Ptolemaiokselle, josta myöhemmin tuli Egyptin kuningas.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes toimi Aleksanteri Suuren kirjurina ("grammateus"), ja hänen oletetaan olleen kuninkaallisen päiväkirjan ("efemerides") kirjoittaja. Plutarkhos, Arrianos ja Aelianus viittaavat päiväkirjaan teoksissaan. Päiväkirjassa selostettiin kuninkaan päivittäisistä toimista. Plutarkhos ja Arrianos siteeraavat päiväkirjaa käsitellessään Aleksanteri Suuren sairautta juuri ennen tämän kuolemaa. Aelianus siteeraa myös päiväkirjaa "Varia Historiassaan". Aelianuksen siteeraamat tapahtumat sijoittuivat luultavasti vuoden 324 eaa. syksylle. Vuonna 1955 Lionel Pearson ehdotti, että päiväkirja oli hellenistisellä ajalla tehty väärennös. Muun muassa Peter Brunt kannatti tätä näkemystä. A.B. Bosworth on väittänyt, että päiväkirja olisi ollut Eumeneen sepittämää propagandaa. Vanhaa käsitystä, että päiväkirja oli aito, edustavat muun muassa William Tarn ja N.G.L. Hammond.


title: Eumenes Kardialainen

text: Aleksanteri Suuren kuoltua vuonna 323 eaa. alkoi valtataistelu hänen upseeriensa, niin sanottujen diadokkien, välillä. Aleksanterin kilvenkantaja Neoptolemos rehvasteli sillä, että oli seurannut Aleksanteria kantaen hänen kilpeään Eumeneen kantaessa vain hänen kirjoitusvälineitään. Muut paikalla olleet naureskelivat, koska tiesivät Aleksanterin suuresti arvostaneen Eumenesta.


title: Eumenes Kardialainen

text: Aleksanterin kuoleman jälkeen makedonialaiset jakaantuivat pian kahteen leiriin. Jalkaväki halusi tehdä Aleksanterin velipuolesta Arridaioksesta uuden kuninkaan, kun taas ratsuväki Perdikkaan johdolla suosi Aleksanterin ja Roksanen syntymätöntä lasta. Eumenes oli jalkaväen kannalla, mutta pysytteli aluksi puolueettomana. Eumeneella ei myöskään ollut mitään sananvaltaa uuden kuninkaan valitsemisessa, koska hän ei ollut syntyperältään makedonialainen. Lopulta hän otti komentoonsa suuren joukon makedonialaisia ja kreikkalaisia, jotka kannattivat Aleksanterin nuorta poikaa Aleksanteri IV:ä. Eumenes suostutteli sotilaat hyväksymään ehdotetun kompromissin, jossa Arridaios ja Roksanen syntymätön lapsi jakaisivat kruunun, samalla kun Perdikkas toimisi hallitsijana.


title: Eumenes Kardialainen

text: Kun diadokit jakoivat Aleksanterin valtakunnan keskenään, tuli Eumeneesta Kappadokian ja Paflagonian satraappi. Kumpikin näistä maakunnista oli kuitenkin vielä valloittamatta ja kuningas Ariaratheen hallinnassa. Perdikkas, joka oli valittu valtakunnan hallitsijaksi, määräsi Fryygian satraapin Antigonoksen ja Hellespontoksen Fryygian satraapin Leonnatoksen auttamaan Eumenesta valtaamaan nämä alueet. Nämä eivät kuitenkaan eri syistä olleet halukkaita auttamaan Eumenesta. Antigonos ei välittänyt käskystä, ja Leonnatos puolestaan auttoi aluksi Eumenesta. Kardian tyranni Hekataeus suostutteli kuitenkin Leonnatoksen lähtemään Kreikkaan avustamaan Antipatrosta, joka oli joutunut vaikeuksiin kreikkalaisia vastaan niin sanotussa Lamian sodassa. Leonnatos yritti suostutella Eumenesta lähtemään hänen mukanaan Kreikkaan. Eumenes ja Hekataeus olivat kuitenkin vanhoja vihamiehiä. Eumenes oli usein yrittänyt saada Aleksanterin syrjäyttämään kotikaupunkinsa tyrannin, mutta ilman tulosta. Yrittäessään saada Eumeneen lähtemään kanssaan Leonnatos kertoi tälle todellisista aikeistaan. Antipatroksen auttaminen oli nimittäin vain tekosyy, jolla hän voisi saada Makedonian omaan valtaansa. Leonnatoksella oli myös kirjeitä Aleksanterin siskolta Kleopatralta, joka oli kutsunut Leonnatoksen Pellaan ja luvannut mennä naimisiin hänen kanssaan. Eumenes pelkäsi kuitenkin Antipatrosta ja Hekataeusta, joita hän piti vihamiehinään. Cornelius Nepoksen mukaan Leonnatos yritti murhata Eumeneen, kun tämä ei suostunut lähtemään hänen mukaansa. Eumenes pakeni keskellä yötä Leonnatoksen leiristä Perdikkaan luokse. Mukaansa Eumenes sai 300 ratsuväen sotilasta ja 5000 talentin verran kultaa.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes kertoi Perdikkaalle Leonnatoksen suunnitelmista ja pääsi näin tämän suosioon. Eumenes pääsi Perdikkaan lähipiirin jäseneksi. Perdikkas auttoi henkilökohtaisesti Eumenesta valtaamaan Kappadokian. Perdikkas sai näin myös kunniaa laajentamalla valtakuntaa yli Aleksanterin saavuttamien rajojen. Kun Ariarathes oli saatu vangittua, Eumenes julistettiin Kappadokian satraapiksi. Eumenes nimitti omia ystäviään varuskuntien ja Kappadokian kaupunkien hallitsijoiksi. Tämän jälkeen hän matkusti Perdikkaan luokse. Mutta Perdikkas lähetti Eumeneen takaisin, koska uskoi, ettei tarvinnut tämän apua ja että Kappadokia tarvitsi luotettavan satraapin. Eumeneen tehtäväksi tulikin nyt auttaa Neoptolemosta Armenian valtauksessa. Babylonin jaossa Neoptolemoksesta oli tehty Armenian satraappi, mutta hän ei ollut saanut maakuntaa taltutettua. Neoptolemos oli aikaisemmin haukkunut Eumenesta.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes huomasi, että Neoptolemoksen joukot olivat turhamaisia ja röyhkeitä. Hän päättikin perustaa oman ratsuväkiyksikön alueen asukkaista. Joukoilleen hän lupasi vapautuksen verotuksesta. Eumenes lahjoitti myös tarvitseville hevosia, joita hän osti ystäviltään. Hän nosti joukkojensa mielialoja lahjoilla ja kunnianosoituksilla. Eumenes panosti myös paljon joukkojensa harjoitteluun ja kuriin. Nähdessään nämä uudet joukot makedonialaiset olivat hämmästyneitä. Lyhyessä ajassa Eumenes oli värvännyt ja kouluttanut 6300 ratsuväen sotilasta.


title: Eumenes Kardialainen

text: Vuonna 321 eaa. Antipatros ja Krateros, jotka olivat kukistaneet kapinoivat kreikkalaiset Lamian sodassa, päättivät yhdessä syrjäyttää Perdikkaan, jolle oli heidän mielestään kertynyt liian paljon valtaa. Perdikkasta vastaan hyökkäsi samaan aikaan myös Egyptin satraappi Ptolemaios, ja Perdikkas jätti Eumeneen puolustamaan Vähää-Aasiaa. Perdikkas nimitti Eumeneen Kappadokian ja Armenian joukkojen komentajaksi. Perdikkas lähetti myös kirjeet Alketaalle ja Neoptolemokselle, joissa hän määräsi heitä tottelemaan Eumeneen käskyjä. Alketas kieltäytyi heti taistelemasta, koska hänen mukaansa joukot häpesivät taistella Antipatrosta vastaan ja olivat valmiita antautumaan Kraterokselle, jota he ihailivat. Neoptolemos puolestaan ei vastannut Eumeneen käskyihin vaan hyökkäsi tätä vastaan. Aluksi vaikuttikin siltä, että Neoptolemos veisi voiton Eumeneesta. Neoptolemoksen joukot kukistivat Eumeneen jalkaväen, mutta tämä teki ratsuväkensä kanssa rynnäkön, joka ajoi vihollisen pakosalle. Eumenes valtasi myös Neoptolemoksen kuormaston, ja tämän joukot antautuivat Eumeneelle, joka sai heidät liittymään omiin joukkoihinsa.


title: Eumenes Kardialainen

text: Neoptolemos pakeni taistelun jälkeen Antipatroksen ja Krateroksen luokse. Krateros ja Antipatros olivat jo lähettäneet Eumeneelle kirjeen, jossa he pyysivät tätä liittymään heihin. Eumeneelle tarjottiin enemmän joukkoja ja suurempaa aluetta, jota hän saisi hallita satraappina. Eumenes vastasi, että ei voinut liittoutua Antipatroksen kanssa, joka oli ollut hänen vihamiehensä pidemmän aikaa. Krateroksen, jota hän piti ystävänään, hän halusi sopivan riitansa Perdikkaan kanssa.


title: Eumenes Kardialainen

text: Neoptolemos kertoi Kraterokselle, että makedonialaiset jättäisivät Eumeneen heti, kun he näkisivät tämän. Krateros päätti lähteä Eumenesta vastaan seuraansa liittyneen Neoptolemoksen kanssa. Samalla Antipatros lähti auttamaan Ptolemaiosta, jota vastaan Perdikkas oli hyökännyt. Eumenes kertoi joukoilleen, että vihollisia johti Neoptolemos, koska pelkäsi joukkojensa muuten jättävän hänet. Ennen taistelua Eumenes näki unen, jota hän piti enteenä. Unessaan hän näki kaksi Aleksanteria taistelussa - toista avusti Demeter ja toista Athene. Demeterin avustama Aleksanteri voitti. Eumenes piti tätä hyvänä enteenä, sillä Eumeneen hallitsema alue oli viljava. Eumeneen usko ennustukseen kasvoi hänen kuullessaan, että vihollisen tunnussana oli "Athene ja Aleksanteri". Hän määräsi oman armeijansa tunnussanaksi "Demeter ja Aleksanteri".


title: Eumenes Kardialainen

text: Krateros luuli yllättäneensä Eumeneen, mutta Eumenes pääsikin yllättämään hänet. Eumenes ei kuitenkaan uskaltanut laittaa makedonialaisia joukkoja Kraterosta vastaan, vaan antoi kappadokialaisen ratsuväkensä kantaa raskaimman vastuun taistelussa. Taistelussa mukana Eumeneen puolella olivat Artabazoksen poika ja Eumeneen vaimon veli Farnabazos. Upseereilla oli tiukat ohjeet hyökätä heti, vaikkeivat joukot näkisikään, keitä heidän vastassaan oli. Eumenes kukisti Krateroksen ja Neoptolemoksen Hellespontin lähellä käydyssä taistelussa vuonna 320 eaa. Krateros haavoittui pahasti taistelussa. Eräs Eumeneen upseereista Gorgias näki Krateroksen makaavan maassa ja jäi vartioimaan häntä. Plutarkhos kertoo, kuinka Eumenes ja hänen vanha vihamiehensä Neoptolemos taistelivat mies miestä vastaan taistelun tiimellyksessä. Eumenes voitti tämän kaksintaistelun, mutta haavoittui myös itse. Tämän jälkeen hän ratsasti katsomaan Kraterosta, joka pian kuoli saamiinsa haavoihin.


title: Eumenes Kardialainen

text: Samoihin aikoihin Eumeneen kukistaessa Kraterosta murhattiin Perdikkas Egyptissä. Hän oli yrittänyt hyökätä Ptolemaiosta vastaan. Tieto Eumeneen suuresta voitosta saapui perille vain kaksi päivää Perdikkaan murhan jälkeen. Perdikkaan viholliset päättivät, että Eumenes oli myös tapettava. Antigonos ja Antipatros määrättiin kukistamaan Eumenesta. Aluksi Eumenes aikoi taistella Antipatrosta vastaan Lyydiassa, jonka tasainen maasto sopi hänen ratsuväelleen. Aleksanterin siskon Kleopatran pyynnöstä Eumenes ei kuitenkaan alkanut taisteluun vaan perääntyi Fryygiaan, jossa hän vietti seuraavan talven. Talven aikana Eumeneen armeijan leirissä kiersi kirjeitä, joissa Eumeneen murhaajalle luvattiin 100 talenttia kultaa. Eumeneen makedonialaiset joukot raivostuivat tästä niin, että perustivat Eumeneelle tuhatpäisen henkivartioston. Näitä sotilaita Eumenes kunnioitti erilaisilla lahjoilla, joita yleensä vain Makedonian kuninkaat jakoivat ystävilleen.


title: Eumenes Kardialainen

text: Antigonoksen ja Eumeneen joukot kohtasivat Orkyniksessä Kappadokiassa. Antigonos oli lahjonut Eumeneen ratsuväkikomentajan Apollonideksen, joka loikkasi joukkoineen vihollisen puolelle taistelun aikana. Kuitenkin Eumenes ehti taistelun tiimellyksessä vangita Apollonideksen ja antoi hirttää hänet. Paetessaan vihollisiaan Eumenes hämäsi heitä kiertämällä heidän taakseen ja palaamalla taistelukentälle, jossa hän antoi polttaa taistelussa kaatuneiden ruumiit. Antigonos ihaili jälkikäteen Eumeneen rohkeutta. Eumeneella olisi myös ollut mahdollisuus ryöstää Angigonoksen kuormasto, jonka mukana matkusti myös sotilaiden perheet. Eumenes halusi kuitenkin jättää kuormaston rauhaan, koska ei halunnut sotilaidensa kantavan mukanaan ryöstösaalista joka hidastaisi heitä. Eumeneen joukot halusivat kuitenkin hyökätä kuormaston kimppuun. Eumenes lähetti kuormastoa johtaneelle Menandrokselle, joka oli hänen vanha ystävänsä viestin, että tämän pitäisi pikaisesti paeta vaunujensa kanssa. Pian Eumenes sai kuulla tiedustelijoiltaan, että kuormasto oli päässyt pakoon. Menandros kertoi tapahtuneesta Antigonokselle, ja makedonialaiset alkoivat suuresti ihailla Eumenesta.


title: Eumenes Kardialainen

text: Tämän jälkeen Eumenes yritti paeta vihollisiaan. Plutakhoksen mukaan hän vapautti suurimman osan sotilaistaan palveluksestaan, koska joukkoja oli liian vähän taisteluun ja liian paljon piileskelyyn. Diodoros Sisilialaisen mukaan suuri osa Eumeneen joukoista loikkasi kuitenkin Antigonoksen puolelle.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes pääsi pakoon Noran linnoitukseen Kappadokian ja Lykaonian rajalla, jossa hän piileskeli 500 ratsumiehen ja 200 jalkaväkisotilaan kanssa. Antigonos saapui pian piirittämään linnoitusta ja lähetti Eumeneelle neuvottelupyynnön. Eumenes suostui neuvottelemaan, jos Antigonos lähettäisi linnoitukseen panttivankeja. Jos Eumenes tapettaisiin, ei hänen joukoillaan olisi johtajaa, kun taas Antigonoksella oli montakin ystävää, jotka voisivat tämän kuoltua johtaa joukkoja. Lopulta Antigonos lähetti veljenpoikansa Ptolemaiosken panttivangiksi. Tavatessaan Eumenes ja Antigonos syleilivät, koska olivat aikaisemmin olleet ystäviä. Antigonoksen sotilaat tungeksivat saadakseen nähdä vilauksen Eumeneesta. Antigonoksen oli vietävä hänet turvaan henkivartiostonsa saattamana, koska pelkäsi jonkun saattavan hyökätä hänen kimppuunsa. Neuvotteluissa Eumenes vaati, että saisi pitää hänelle luovutetut maakunnat. Neuvottelut loppuivat kuitenkin tuloksetta, ja Antigonos alkoi rakentaa muuria linnoituksen ympärille. Miehitettyään muurin hän lähti muualle. Eumeneen linnoituksessa oli varastossa paljon viljaa ja vedestäkään ei ollut pulaa. Eumenes yritti piti sotilaiden ja hevosten kuntoa yllä, vaikka se olikin vaikeaa pienessä linnoituksessa. Eumeneen sanotaan nostaneen hevoset ylös köysillä niin, että niiden jalat juuri ja juuri yltivät maahan. Näin hevoset saivat juosta paikoillaan väsymykseen asti.


title: Eumenes Kardialainen

text: Antigonos piiritti linnoitusta yli vuoden ajan, mutta luopui aikeistaan vuonna 319 eaa. Syynä oli uudeksi hallitsijaksi valitun Antipatroksen kuolema. Antipatros jätti seuraajakseen Polyperkhonin. Antipatroksen poika Kassandros, joka oli luullut pääsevänsä isänsä seuraajaksi, liittoutui Antigonoksen ja Ptolemaioksen kanssa Polyperkhonia vastaan.


title: Eumenes Kardialainen

text: Antigonos lähetti Eumeneen vanhan ystävän Hieronymos Kardialaisen tämän luokse sopimaan rauhanehdoista. Antigonos ehdotti Eumeneelle valaa, jossa tämä vannoisi kuninkaiden nimeen palvelevansa Antigonosta. Eumenes kirjoitti valasta oman versionsa, jossa viitattiin Olympiaan ja kuninkaisiin, mutta ei Antigonokseen. Hän lähetti valan kummatkin versiot häntä piirittäneille joukoille ja kysyi, että kumpi niistä oli kohtuullisempi. Sotilaiden mielestä Eumeneen vala oli parempi. Eumenes vannoi tämän valan ja hänet päästettiin vapaaksi. Eumenes keräsi pian kokoon armeijansa rippeet, ja pian hänellä oli tuhat ratsumiestä palveluksessaan. Antigonos kuuli Eumeneen vannoneen väärän valan ja määräsi hänet jälleen vangittavaksi. Eumenes lähti joukkoineen pakoon.


title: Eumenes Kardialainen

text: Pian tämän jälkeen Eumenes sai kirjeen Olympiaalta, jossa tämä pyysi häntä liittoutumaan hänen ja Polyperkhonin kanssa. Kirjeessä määrättiin Eumenesta myös hyökkäämään Antigonosta vastaan ja ottamaan 500 talenttia Kyindan kuninkaallisesta aarrekammiosta. Polyperkhon lähetti maineikkaiden hopeakilpien eli "argyraspidien" komentajille Antigeneelle ja Teutamokselle käskyn liittyä Eumeneen joukkoihin. Polyperkhon nimitti myös Eumeneen Aasian joukkojen ylipäälliköksi. Antigenes ja Teutamos eivät aluksi halunneet ottaa vastaan käskyjä Eumeneelta. Päästäkseen pulmasta Eumenes kertoi heille unesta, jossa Aleksanteri oli ilmestynyt hänelle ja neuvonut häntä pystyttämään teltan, johon oli asetettu valtaistuin. Jos neuvottelut ja päätökset tehtäisiin tässä teltassa, niin Aleksanteri valvoisi ja auttaisi heitä. Jatkossa kaikki päätökset tehtiin tyhjän valtaistuimen edessä.


title: Eumenes Kardialainen

text: Hopeakilvet olivat Aleksanteri Suuren entinen valiojoukko, jonka jäsenet eivät enää olleet mitään nuorukaisia; jotkut heistä olivat palvelleet jo Filippos II:n aikana. Plutarkhos väittää heidän kaikkien olleen yli 60-vuotiaita.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes kokosi hopeakilpien ympärille Kappadokiassa taas uuden armeijan. Samalla Antigonos valtasi Lyydian ja kukisti Polyperkhonin laivaston merellä vuoden 318 eaa. syksyllä. Antigonos alkoi nyt katua, että oli päästänyt Eumeneen pakoon ja lähti kukistamaan tätä. Eumenes oli tuolloin siirtynyt Kappadokiasta Välimeren rannalle Foinikiaan. Eumenes perääntyi aluksi Babyloniin, mutta Seleukos ei suostunut yhteistyöhön vaan ajoi Eumeneen pois. Eumenes pakeni Susaan, jossa hän tapasi vanhan ystävänsä Peukestaan ja muita itäisten maakuntien satraappeja. Peukestas oli jo Aleksanterin aikana nimitetty Persian satraapiksi. Itäiset maakunnat eivät vielä olleet sekaantuneet muiden diadokkien sotaan ja olivat vielä periaatteessa Filippos III Arridaioksen ja Aleksanteri IV:n alamaisia. Peukestas ja muut satraapit olivat koonneet armeijan kukistaakseen Meedian satraapin Peithonin, joka oli hyökännyt Parthian satraappia Filipposta vastaan. Eumenes sai satraapit omalle puolelleen painottamalla, että hän taisteli laillisen hallitsijasuvun nimissä Antigonosta vastaan. Antigonos saapui pian paikalle. Hän yritti ylittää Tigriksen, mutta Eumenes löi hänen joukkonsa takaisin ja otti vangiksi 4000 miestä.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumeneen ja Antigonoksen armeijat kohtasivat lopulta Paraitakenen taistelussa vuoden 316 eaa. kesäkuussa. Eumeneen puolella taistelivat aikaisemmin mainittu Peukestas, argyraspidien komentajat Antigenes ja Teutamos, Karmanian satraappi Tlepolemos, Baktrian satraappi Stasandros, Intian satraappi Eudamos ja Mesopotamian satraappi Amfimakhos. Eudamoksella oli mukanaan noin 125 intialaista sotanorsua. Antigonoksella oli myös norsuja, ehkä noin 65 kappaletta. Antigonoksen puolella taisteli muun muassa hänen poikansa Demetrios. Taistelu loppui ilman selvää voittajaa, ja molemmat osapuolet perääntyivät leireihinsä. Antigonos julisti kuitenkin itsensä taistelun voittajaksi.


title: Eumenes Kardialainen

text: Armeijat kohtasivat toisen kerran Gabienen taistelussa vuonna 316 eaa. Tämäkin taistelu loppui ilman selvää voittajaa. Antigonoksen joukot onnistuivat kuitenkin valtaamaan Eumeneen kuormaston, jonka mukana matkustivat muun muassa hopeakilpien vaimot, lapset ja monien vuosien sotasaalis. Kun hopeakilvet saivat kuulla perheidensä kohtalosta, heidän komentajansa Teutamos otti yhteyden Antigonokseen. Antigonos lupasi palauttaa hopeakilpien perheet sitä vastaan, että Eumenes luovutettaisiin hänelle. Hopeakilvet sitoivat Eumeneen ja luovuttivat hänet Antigonokselle. Antigonos ei halunnut tavata Eumenesta, koska miehet olivat aikaisemmin olleet ystäviä. Kun Antigonokselta kysyttiin, että miten Eumenesta pitäisi kohdella, hän vastasi, että Eumenesta piti vartioida "kuten elefanttia tai leijonaa". Pian Antigonos kuitenkin leppyi. Eumenes päästettiin kahleista ja hänelle sallittiin yksi palvelija. Eumeneen ystävät saivat myös halutessaan käydä tapaamassa häntä. Antigonoksen poika Demetrios ja Nearkhos halusivat, että Antigonos armahtaisi Eumeneen, mutta muut Antigonoksen ystävät neuvoivat häntä tappamaan Eumeneen. Lopulta Antigonos päätti antaa teloittaa Eumeneen. Cornelius Nepoksen mukaan Eumeneen vartijat murhasivat hänet Antigonoksen tietämättä. Eumeneen ruumiin Antigonos luovutti hänen ystävilleen, jotka polttivat hänen ruumiinsa ja laittoivat tuhkat hopeiseen uurnaan, jonka he antoivat Eumeneen vaimolle ja lapsille.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumeneen ystävä Hieronymos Kardialainen kirjoitti diadokkien aikaa käsittelevän teoksen. Tämä teos ei ole säilynyt nykypäivään, mutta se oli Diodoros Sisilialaisen päälähde tämän historianteoksen kirjoille 18–20. Eumenes esiintyy Diodoroksen kirjoissa 18–19. Hieronymos oli myös tärkein lähde Plutarkhoksen ja Cornelius Nepoksen Eumeneen elämäkerroissa. Diodoros ja Plutarkhos käyttivät lähteenään myös Duris Samoslaista, jonka kadonnut "Macedonica" käsitti vuodet 370–280 eaa.


title: Aleksandr Aleksandrovitš Volkov

text: Aleksandr Aleksandrovitš Volkov (; 25. joulukuuta 1951 Brjansk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 20. toukokuuta 2017 Saksa) oli Venäjän federaatioon kuuluvan Udmurtian tasavallan ensimmäinen presidentti. Volkov syntyi vuonna 1951 suureen työläisperheeseen. Hän opiskeli teknillisessä koulussa ja valmistuttuaan hän työskenteli työnjohtajana ja pääinsinöörinä sekä rakennusosaston johtajana samanaikaisesti kun opiskeli korkeakoulussa.


title: Aleksandr Aleksandrovitš Volkov

text:
Presidentiksi hänet valittiin Udmurtian ensimmäisissä presidentinvaaleissa 15. lokakuuta 2000. Hän sai 37,8 % annetuista äänistä (Udmurtian lakien mukaan voittoon riittää 25 %).
Ennen presidentiksi valitsemistaan Volkov oli Udmurtian tasavallan parlamentin puheenjohtaja, mikä oli Udmurtian korkein virka-asema ennen presidentin viran perustamista.


title: Aleksandr Aleksandrovitš Volkov

text: Volkov toimi presidenttinä kolme kautta vuoteen 2014. Hän kuoli 20. toukokuuta 2017 Saksassa, jossa hän oli ollut hoidettavana.


title: Vakhtang VI

text: Vakhtang VI (, 1675–1737) oli Persian nimellisenä vasallina hallinnut itäisen Georgian eli Kartlin kuningas. Hän oli Erekle II:n ohella maan 1700-luvun historian huomattavin hallitsija, joka tasapainotteli Persian vaatimusten ja itsenäisyyden välillä. Hän kuului Bagrationi-hallitsijasukuun.


title: Vakhtang VI

text: Vakhtang nousi setänsä Giorgi IX:n sijaishallitsijaksi vuonna 1703 ja jatkoi veljensä Kaikhosron tilalla vuosina 1709–1711. Kun hänen olisi pitänyt kääntyä islamiin saadakseen šaahilta luvan nousta valtaistuimelle, hän kieltäytyi ja joutui pysymään Isfahanissa kuningas Iesen hallitessa Kartlia. Vuonna 1716 hän kuitenkin vastahakoisesti kääntyi ja palasi Georgiaan, mutta otti yhteyttä venäläisiin ja pyysi keisarikunnalta interventiota. Tsaari Pietari Suuri lähetti retkikunnan Kaukasiaan vuonna 1722. Hän ei kuitenkaan halunnut suututtaa turkkilaisia ja vetäytyi, minkä jälkeen Vakhtang joutui pakenemaan Tbilisistä Venäjälle, missä hän kuoli vuonna 1737. Retkikunnan epäonnistumista seurasi Georgiassa vuosien 1723–1735 raaka osmanimiehitys, joka tunnetaan nimellä "osmanloba".


title: Vakhtang VI

text: Vakhtang oli tunnettu lainsäätäjä, oppinut ja runoilija. Hänen hallintoaan luonnehtivat pitkään kaivatut uudistukset ja hänen vuosina 1707–1709 laatimansa lakikokoelma ("dasturlamali"). Hän lähetti setänsä ja opettajansa Sulkhan-Saba Orbelianin Ranskaan pyytämään Ludvig XIV:ltä apua persialaisia vastaan. Hän perusti myös maan ensimmäisen kirjapainon.


title: Harri Rovanperä

text: Harri Rovanperä (s. 8. huhtikuuta 1966 Jyväskylä) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen ralliautoilija. Rallin MM-sarjassa Rovanperä voitti yhden osakilpailun ja sijoittui palkintokorokkeelle 15 kertaa. MM-pisteissä hän on sijoittui parhaimmillaan viidenneksi.


title: Harri Rovanperä

text: Uransa ainoan voiton rallin MM-sarjassa Rovanperä ajoi Peugeotilla Ruotsin rallissa kaudella 2001. MM-ralleihin hän osallistui vuosina 1993–2006 113 kertaa, joista 90 kertaa WRC-autolla.


title: Harri Rovanperä

text: Harri Rovanperän kartanlukijana toimi tavallisesti Risto Pietiläinen. Muita kartanlukijoita MM-ralleissa ovat olleet Juha Repo (1996) ja Voitto Silander.


title: Harri Rovanperä

text: Rovanperän poika Kalle on jo nuoresta iästään (syntynyt 2000) huolimatta menestynyt ralliautoilija.


title: Harri Rovanperä

text:
Harri Rovanperä ajoi ensimmäisen rallinsa vuonna 1989 Sunbeam Avengerilla. (Jyväskylän Talviralli 4.3.1989). MM-ralliura alkoi vuoden 1993 Jyväskylän suurajoista. Vuonna 1995 hän voitti Suomen mestaruuden Opel Astralla. Syksyllä 1996 hänet kutsuttiin ajamaan RAC-ralli Seat Ibiza Kit car -autolla. Rovanperä varmisti tuolloin Seatille W2L-luokan merkkimestaruuden. Vuosina 1997 ja 1998 hän jatkoi samassa tallissa muun muassa Oriol Gomezin tallikaverina ja ajoi yhdeksän luokkavoittoa Seatille, joka niiden avulla voitti molempina vuosina FIA:n F-2 Cup-mestaruuden. Suomen MM-rallista alkaen Rovanperä ajoi vuonna 1998 Seat Cordoba WRC-autoa, jolla seuraavana vuonna saavutti ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa Ison-Britannian MM-rallissa. Vuonna 2000 hän osallistui vain neljään MM-ralliin, joista hän ajoi kaksi Seatilla ja kaksi Toyotalla.
Kaudet 2001–2004 Rovanperä ajoi Peugeot-tallissa. Vuosi 2001 alkoi voitolla Ruotsin rallissa ja kauden aikana Rovanperä ajoi kahdesti toiseksi ja kahdesti kolmanneksi, saavuttaen kuljettajien MM-taulukossa uransa parhaan sijoituksen ollen viidentenä. Rovanperän tallikumppaneina Peugeot'lla ajoivat Marcus Grönholm, Didier Auriol, Gilles Panizzi ja Richard Burns. Alkuperäisen sopimuksen lupaamaa täyttä ohjelmaa Rovanperä ei saanut ajaa Peugeot'n tehdasautolla yhtenäkään vuonna, vaan hän joutui keskittymään sorarallien ajamiseen. Maailmanmestaruusjuhlintaan hän pääsi kuitenkin mukaan, kun Peugeot voitti automerkkien maailmanmestaruudet myös vuosina 2001 ja 2002. Vuonna 2002 Rovanperä ajoi neljä kakkostilaa, mutta jäi kuljettajien loppupisteissä kahdeksanneksi. Kaudella 2003 Rovanperä oli usein mukana kärkikamppailuissa, mutta tekniikkamurheiden johdosta hän ylsi palkintokorokkeelle vain kerran, kun hän sijoittui kesäkuussa Kyproksen rallissa toiseksi. Sen jälkeen ei Peugeot 206:lla kukaan yltänyt loppukauden aikana enää yhtä hyvään sijoitukseen soraralleissa ja talli jäikin kaudella 2003 merkkimestaruustaistossa hopealle. Rovanperän valopilkuksi kaudesta 2003 jäi Italian MM-osakilpailun kenraaliharjoituksena ajetun Costa Smeralda rallin voitto. Kaudeksi 2004 Rovanperä oli tehnyt sopimuksen Peugeot'n kanssa jo elokuussa 2003. Sen mukaan Rovanperän piti ajaa kaikki kauden 2004 MM-rallit Peugeot'n 307 autolla. Peugeot ilmoitti marraskuussa 2003, että se ei tarvitse Rovanperän palveluksia kaudella 2004. Kuitenkin jo kolmanteen kauden 2004 MM-ralliin, Meksikoon Peugeot kutsui Rovanperän takaisin töihin. Kreikan rallin kolmostila ja kauden päättänyt Australian rallin kakkostila jäivät Rovanperän parhaiksi tuloksiksi tekniikkamurheiden sävyttämästä viimeisestä Peugeot-kaudesta.
Vuodeksi 2005 Rovanperä siirtyi Mitsubishin talliin italialaisen Gianluigi Gallin ja ranskalaisen Gilles Panizzin tallikaveriksi. Tallin ykköskuskina Rovanperä ajoi täyden ohjelman parhaan sijoituksen ollessa Australian rallin toinen sija. Mitsubishi-kauttakin sävyttivät tekniset ongelmat. Talli sijoittui automerkkien MM-sarjassa viidennelle tilalle ja Rovanperä toi yli puolet tallin pisteistä. Rovanperän piti jatkaa Mitsubishillä myös vuonna 2006, mutta ennen kauden 2006 alkua Mitsubishi yllättäen ilmoitti vetäytyvänsä rallin MM-sarjasta ja Harri Rovanperä jäi ilman tallipaikkaa. Keväällä 2006 Harri Rovanperä teki sopimuksen Red Bull Škoda -tiimin kanssa. Rovanperä osallistui kaudella 2006 kuuteen MM-ralliin. Ilman riittäviä testejä ei autoa onnistuttu kuitenkaan kehittämään ja kausi oli pettymys. Kauden päätöskilpailussa Rovanperä ajoi kuitenkin tiimin parhaan sorarallisijoituksen ja auttoi Red Bull Škoda -tiimiä hankkimaan Škodalle merkkipisteissä yhden kauden parhaan pistemäärän.


title: Harri Rovanperä

text: Pitääkseen ajotuntumaa yllä Rovanperä siirtyi Suomen Super Rallicross -sarjaan kaudeksi 2007. Rovanperän yhteistyökumppanina SRC-sarjassa on muun muassa iisalmelainen Olvi Oyj TEHO-energiajuomabrändillään.


title: Harri Rovanperä

text: Vuoden 2010 alussa Rovanperä solmi sopimuksen aavikkorallien ajamisesta USA:ssa autonaan Kore Performance Baja -aavikkokilpuri. Hän voitti ensimmäisen La Carrera Pan Americana –rallinsa samana vuonna.


title: Influenssarokote

text: Influenssarokote on influenssan torjumiseen ja haittojen vähentämiseen tarkoitettu rokote. Suomessa käytetään pistoksena otettavaa inaktivoitua influenssarokotetta, mutta muissa maissa on hyväksytty myyntiin myös aktiivista influenssavirusta sisältävä nenäsuihkeena otettava rokote. Influenssarokote kuuluu joillekin riskiryhmille verovaroilla maksuttomasti tarjottaviin rokotteisiin (mm. 65 vuotta kyseisenä vuonna täyttävät ja sitä vanhemmat, sekä tiettyjä perussairauksia sairastavat). Muut voivat hankkia rokotetta reseptillä apteekista omalla kustannuksellaan.


title: Influenssarokote

text: Liikkeellä olevien influenssavirusten kannat vaihtelevat vuosittain. Influenssarokotteen katsotaan tämän vuoksi antavan suojaa vain noin vuoden ajaksi ja vain tietyille varianteille. Maailman terveysjärjestö WHO koordinoi vuosittain arvion siitä, minkä kantojen arvellaan todennäköisimmin olevan seuraavan kauden viruksessa. Arvion perusteella valitaan, mihin kantoihin kuuluvia viruksia rokotteen valmistuksessa käytetään.


title: Influenssarokote

text: Ainoan meta-analyysin mukaan (BMJ) influenssarokotus suojaa sydänkohtauksilta myös terveitä nuorempia ihmisiä, ei vain riskiryhmiä eli iäkkäitä ja sepelvaltimotaudista kärsiviä. Rokote pienentää riskiä yhtä paljon kuin verenpaine- tai kolesterolilääkkeet mutta on halvempi ja helpompi ehkäisykeino, joten tutkijat ehdottavat sen käyttämistä. Sydänkohtaus on yleisimpiä kuolinsyitä länsimaissa. Influenssa puolestaan lisää sydänkohtauksen riskiä.


title: Dimensioton suure

text: Dimensioton suure on dimensioanalyysissa luku, jolla ei ole fysikaalista yksikköä. Tällainen luku määritellään tyypillisesti kahden yksiköiltään samanlaisen suureen osamääränä. Dimensiottomia suureita käytetään laajalti matematiikassa ja fysiikassa.


title: Dimensioton suure

text: Esimerkki: "poimimistani omenoista yksi kymmenestä on mätä" – tällöin mätien omenien suhde poimittuihin on (1 omena)/(10 omenaa) = 0,1, dimensioton luku. Toinen esimerkki on kulmien mittayksikkönä käytetty radiaani, joka määritellään kulman rajaaman ympyränkaaren suhteena ympyrän säteeseen. Radiaanin yksikkö on [metri/metri] eli 1.


title: Dimensioton suure

text: Dimensiottomalla suureella ei ole yksikköä. Joskus on kuitenkin hyödyllistä merkitä sille yksikkö, jossa osoittaja ja nimittäjä ovat samat, esimerkiksi kg/kg. Tämä kertoo jotain siitä, mitä ollaan mittaamassa. Kansainvälinen paino- ja mittakomitea ("Comité international des poids et mesures", CIPM) on leikitellyt ajatuksella, jonka mukaan yksikköä "1" olisi alettu kutsua nimellä "uno" sekaannusten välttämiseksi. Sekaannus voi olla esimerkiksi kulmanopeuden yksikön rad/s sotkeminen taajuuden yksikköön hertsi eli 1/s. Suunnitelma ei saanut kannatusta.


title: Dimensioton suure

text: Buckinghamin π-teoreeman mukaan tiettyä muuttujamäärää "n" voidaan vähentää määrällä "k", joka on muuttujissa esiintyvien perussuureiden määrä. Näin saadaan joukko "p" = "n" − "k" itsenäisiä, dimensiottomia suureita, joilla voidaan kuvata alkuperäinen ongelma yhtäpitävästi. Selventävä esimerkki:


title: Dimensioton suure

text: Sauvasekoittimen tehonkulutus on vatkattavan nesteen tiheyden ja viskositeetin funktio. Sekoittimen ominaisuuksia kuvaavat halkaisija ja pyörimisen nopeus. Täten meillä on "n" = 5 muuttujaa ongelmaa kuvaamassa.


title: Dimensioton suure

text: Nämä "n" = 5 suuretta koostuvat "k" = 3 perussuureesta, jotka ovat


title: Dimensioton suure

text: Pii-teoreeman mukaan nämä "n" muuttujaa voidaan esittää ("p" = "n" − "k" = 5 − 3 = 2) kahdella itsenäisellä dimensiottomalla suureella. Sekoittajan tapauksessa ne ovat


title: Dimensioton suure

text: Dimensiottomia lukuja on äärettömän paljon. Joillekin eniten käytetyille on annettu erityisnimiä. Näitä ovat esimerkiksiFysiikassa yksiköt valitaan usein käytännöllisesti niin, että jotakin usein esiintyvää vakiota kuten valon nopeutta tai Planckin vakiota voidaan merkitä luvulla 1. Joitakin vakioita ei kuitenkaan voida eliminoida missään yksikköjärjestelmässä, ja ne on mitattava kokeellisesti.


title: Dimensioton suure

text: Näitä ovat:


title: Ilia Tšavtšavadze

text: Ilia Tšavtšavadze (; 8. marraskuuta 1837 Qvareli – 12. syyskuuta 1907 Tsitsamuri) oli georgialainen kirjailija, hyväntekijä ja yksi Georgian itsenäisyysliikkeen johtohahmoista.


title: Ilia Tšavtšavadze

text: Tšavtšavadze syntyi merkittävään aatelisperheeseen Kakhetin alueella. Hän kävi lukion Tbilisissä ja opiskeli oikeustiedettä Pietarissa. Palattuaan Georgiaan hän perusti ja toimitti useita lehtiä, kuten "Iveria" ja "Sakartvelos moambe", ja toimi monien kulttuuri- ja koulutusinstituutioiden johdossa (esimerkiksi Seura lukutaidon levittämiseksi georgialaisten keskuudessa). 1900-luvun alkuun mennessä hänestä tuli yhdessä Akaki Tseretelin kanssa toinen maan kansallisen heräämisen tärkeimmistä suunnannäyttäjistä. Tšavtšavadzea on pidetty älykkään keskustelun ja journalismin sekä standardin proosan muodonantajana. Hän toimi vuosina 1906–1907 Venäjän duuman jäsenenä ja ajoi liberaalia politiikkaa.


title: Ilia Tšavtšavadze

text: Tšavtšavadze laati paitsi eurooppalaisen kirjallisuuden käännöksiä ja artikkeleita myös proosaa. Hänen romaaninsa "Katsia-adamiani?", "Kako qatšaghi" ja "Otaraant kvrivi" käsittelevät maan vähäaatelin ja tavallisen kansan elämää ironisella otteella, kun taas esimerkiksi "Mgzavris tserilebi" kritisoi ajan yhteiskuntaa ja asetti tavoitteita kansalliselle heräämiselle.


title: Ilia Tšavtšavadze

text: Tšavtšavadze murhattiin vuonna 1907. Murhaa ei ole selvitetty, mutta sen tekijöinä on pidetty radikaaleja sosiaalidemokraatteja. Tšavtšavadze on myöhemmin kanonisoitu.


title: Lonely Planet

text: Lonely Planet (ennen heinäkuuta 2009 Lonely Planet Publications), usein käytetään lyhyessä muodossa LP, on maailman suurin matkaopaskirjoja ja digitaalisia sisältöjä julkaiseva yritys. Vuoteen 2013 asti Lonely Planetin omisti BBC Worldwide, joka osti yhtiön kahdessa osassa sen perustajilta Maureen ja Tony Wheeleriltä vuonna 2007 ja 2011. Vuonna 2013 yhtiö siirtyi Brad Kelleyn NC2 Median omistukseen.


title: Lonely Planet

text: Lonely Planetin ensimmäinen opaskirja "Across Asia on the Cheap" julkaistiin vuonna 1973. Sen kirjoista tuli nopeasti erittäin suosittuja reppumatkailijoiden ja muiden pienellä budjetilla matkustavien keskuudessa.


title: Lonely Planet

text: Lonely Planet julkaisee noin 650 erilaista kirjaa 118 maasta vuosimyynnin ollessa noin kuusi miljoonaa kappaletta (2004). Yhtiöllä on myös TV-tuotantoyhtiö Lonely Planet Television, ja sen päämaja on Melbournessa, Australiassa.


title: Lonely Planet

text: Brittiläinen Pilot Productionsin tuottama, vuonna 1994 alkanut matkailuohjelmasarja tunnettiin aluksi nimellä "Lonely Planet" (nykyään sitä lähetetään USA:ssa nimellä "Globe Trekker" ja muualla "Pilot Guides"). Suomessa sarjaa on esitetty nimellä "Matkapassi".


title: Lonely Planet

text: Vuonna 2009 Lonely Planet alkoi julkaista kuukausittain matkailulehteä "Lonely Planet Magazine".


title: Akaki Tsereteli

text: Akaki Tsereteli (; s. 9. kesäkuuta 1840, Skhvitori, k. 26. tammikuuta 1915, Satškhere) oli georgialainen kirjailija, hyväntekijä ja yksi Georgian itsenäisyysliikkeen johtajista.


title: Akaki Tsereteli

text: Tsereteli syntyi Imeretin alueella huomattavaan aatelissukuun ja opiskeli Kutaisin lukiossa sekä Pietarin yliopistossa. Palattuaan Venäjältä Georgiaan hän alkoi julkaista runoja ja proosaa sekä artikkeleita "Tsiskari"-lehdessä. Hän liittyi kansallisliikkeen toisen merkittävän hahmon Ilia Tšavtšavadzen kanssa taisteluun konservatiivista aatelistoa vastaan, ja he nousivat 1900-luvun alkuun mennessä maan kansallisen heräämisen tärkeimmiksi suunnannäyttäjiksi. Lisäksi Tsereteli vaikutti georgialaisen journalismin syntyyn perustamalla ja toimittamalla useita suosittuja lehtiä, kuten "Akakis tviuri krebuli" ja "Khumara".


title: Akaki Tsereteli

text: Tsereteli kirjoitti lukuisia runoja ja romaaneja 1860-luvulta 1900-luvun alkuun. Monet hänet runoistaan muunnettiin lauluiksi, joista "Suliko" on edelleen yksi Georgian tunnetuimmista. Hänen romaaneihinsa lukeutuvat "Baši-Atšuki" (1895–1896) ja omaelämäkerrallinen "Tšemi tavgadasavali" (1894–1908).


title: Kallistuvakorinen juna

text: Kallistuvakorinen juna on juna, jonka runko kallistuu radan kaarteen mukaan. Tämä mahdollistaa sen, että juna voi kulkea mutkassa jopa 35 % kovempaa kuin ilman kallistusta. Tällaisia junia ovat esimerkiksi Suomessa käytettävät Pendolinot.


title: Sheffield

text: Sheffield on kaupunki Etelä-Yorkshiren kreivikunnassa Englannin pohjoisosassa. Kaupungin asukasluku vuonna 2005 oli noin 520 700, ja sen metropolialueen noin 1,8 miljoonaa. Sheffield on Englannin yhdeksän suurimman kaupungin joukossa, ja maan nopeimmin kasvava liiketoiminnan keskus Lontoon ulkopuolella. Sheffieldissä on kaksi yliopistoa, Sheffieldin yliopisto ja Sheffield Hallam University.


title: Sheffield

text: Sheffield on Englannin maantieteellisesti vaihtelevin kaupunkialue, ja maan vihrein suuri kaupunki. Kaupungissa on yhteensä 78 julkista puistoa (alaltaan yhteensä 18,30 km²), ja kolmasosa sen pinta-alasta sijaitsee Peak Districtin kansallispuistossa.


title: Sheffield

text: Sheffield on maailmankuulu metalli- ja terästeollisuudestaan, jonka juuret ulottuvat ainakin 1300-luvulle. Terästeollisuus oli vastuussa kaupungin räjähdysmäisestä kasvusta teollisen vallankumouksen aikana 1800-luvulla. Vaikka teollisuuden merkitys kaupungille on vähentynyt, se tuottaa nykyään enemmän terästä kuin koskaan aikaisemmin. Suomalaisella metalliteollisuusyritys Outokummulla on ruostumatonta terästä valmistava tehdas Sheffieldin Tinsleyssä, mutta vuonna 2005 yhtiö ilmoitti sulkevansa sen lähitulevaisuudessa. Vuonna 2007 yritys kuitenkin laajensi toimintaansa alueella.


title: Sheffield

text: Meadowhall, joka 1990-luvun alussa oli Euroopan suurin ostoskeskus, sijaitsee Sheffieldin pohjoisosassa, lähellä naapurikaupunki Rotherhamin rajaa. Nykyään Meadowhall on liikevaihdoltaan Ison-Britannian toiseksi suurin ostoskeskus.


title: Sheffield

text: Sheffieldistä ovat kotoisin jalkapalloseurat Sheffield United ja Sheffield Wednesday, jotka pelaavat Football Leaguessa. Sheffield FC on maailman vanhin jalkapalloseura.


title: Sheffield

text: Sheffield on myös tunnettu kaupungin "Crucible"-teatterissa vuosittain järjestettävästä snookerin maailmanmestaruusturnauksesta.


title: Sheffield

text: Rockyhtye Def Leppard, deathcore-yhtye Bring Me The Horizon, synthpop-yhtye Human League, brittipop-yhtye Arctic Monkeys, Iron Maidenin laulaja Bruce Dickinson ja laulaja Joe Cocker ovat tunnetuimpia sheffieldiläisiä.


title: Ostwind

text: Flakpanzer IV Ostwind ("saks. ”itätuuli”") oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen ilmatorjuntapanssarivaunu. Ostwindin prototyyppi valmistui heinäkuussa 1944, ja se sai tulikasteensa saman vuoden joulukuussa Ardennien taistelussa.


title: Ostwind

text: Vaikka Ostwindin aseistus, 37 mm Flak 43 L/89 -konetykki, osoittautui tehokkaaksi matalalla lentäviä kohteita vastaan, panssarivaunun strateginen merkitys jäi pieneksi vähäisen valmistusmäärän vuoksi. Operatiivisilla joukoilla ei ollut koskaan tarpeeksi vaunuja etulinjan taisteluun, jotta ne olisivat voineet uhata liittoutuneiden ilmaherruutta. Vaunun runkona käytettiin vahingoittuneiden tai käytöstä poistettujen Panzer IV:den runkoa. Sen torni oli päältä avoin monitahokas, joka oli käyttökelpoisempi ratkaisu kuin Möbelwagenin panssariseinät, jotka piti avata taistelutilanteessa. Saksalaisten kaikki it-panssarit oli tarkoitus korvata Kugelblitzeillä kesällä 1945, mutta ainoastaan yksi torni saatiin valmiiksi.


title: Nashorn

text: Panzerjäger Nashorn ("Sd. Kfz. 164", "Sarvikuono") oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen panssarintorjuntavaunu.


title: Nashorn

text: Nashornille oli useampia nimityksiä, joista täydellisin nimitys oli ehkäpä: "8.8cm PaK43/1 (L/71) auf Fahrgestell Panzerkampfwagen III/IV (Sf)". Vuonna 1943 painetussa Nashornin ohjekirjassa käytettiin nimeä "8.8cm Pak 43/1 (L/71) Hornisse" ("herhiläinen"). Vuoden 1944 alussa Hitler määräsi vaunun nimeksi "Nashorn".


title: Nashorn

text: Nashorn oli kevyesti panssaroitu, päältä sekä osittain myös takaa avoin ja painoi vain 24 tonnia. Rungon etulevy oli parhaiten panssaroitu, mutta sekin oli vain 30mm paksu. Vaatimatonta panssaria kompensoi Nashornin pääase, eli 88mm panssarintorjuntakanuuna, mallia "8.8cm PaK43/1", joka oli toisen maailmansodan tehokkaimpia pst-tykkejä. Tykin hyvin pitkä, 71 kaliiperin mittainen putki antoi ammukselle suuren lähtönopeuden ja sen tehokkain ampumatarvike, volframisydäminen Pzgr.40/43-mallinen alikaliiperiammus läpäisi 1000 metrin päästä 237mm ja 2000 metrin päästä 175 mm panssariterästä 90 asteen iskukulmalla. Pzgr. 40/43-ammuksia oli tosin yleensä melko vähän joukoilla, sillä volframipulan vuoksi niitä oli vaikea valmistaa. Hieman heikkotehoisemmalla Pzgr. 39/43-panssarikranaatilla vastaavat arvot olivat 186 ja 154 mm. Nashorn pystyi tuhoamaan kaikki Neuvostoliittolaisten ja länsiliittoutuneiden panssarivaunut. Tykin lisäksi muuta kiinteää aseistusta vaunuissa ei ollut, minkä takia vaunuissa kuljetettiin lähipuolustusta varten yhtä MG-34 tai MG-42-konekivääriä. Nashorneja valmistettiin vuosina 1943-1945 yhteensä 494 kappaletta.


title: Nashorn

text: Vaikka vaunussa oli puutteita se osoittautui hyvin käyttökelpoiseksi tehokkaan tykkinsä ansiosta. Nashornit olivat raskaiden panssarintorjuntapataljoonien kalustona ja saavuttivat suuriakin tuhoamislukemia. Esimerkikisi 519. raskaan panssarintorjuntapataljoonan joukkueenjohtaja, luutnantti (myöh. kapteeni) Albert Ernst tuhosi vaunuineen 14 neuvostopanssaria yhdessä päivässä joulukuussa 1943. Läpäisyarvot Walter J. Spielbergerin teoksesta: "Panzer-Kampfwagen Panther und seine Abarten."


title: Koivunkantosieni

text: Koivunkantosieni ("Kuehneromyces mutabilis") on kantosieniin kuuluva erinomainen ruokasieni.


title: Koivunkantosieni

text: Koivunkantosienen 3–10 cm leveä, kellanruskea lakki on nuorena kupera ja myöhemmin laakeneva, sekä usein hieman keskuskohoumallinen. Lakki on voimakkaasti kosteusmuuntuva, kuivuessaan se vaalenee keskustasta lähtien. Lakin reunat ovat läpisäteiset. Lakin alapuolella olevat heltat ovat melko tiheät ja tasatyviset, nuorena vaaleat mutta värjäytyvät myöhemmin kanelinruskeiksi. Sienen 4–10 cm pitkä, pohjaväriltään vaaleanruskea jalka on tasapaksu, solakka ja sitkeä. Jalassa on kalvomainen vaalea rengas, jonka alapuolelta jalka on tiheään ruskeasuomuinen. Rengas tummenee ja kuihtuu pois ajan myötä. Sienen tuoksu on miellyttävän aromaattinen.


title: Koivunkantosieni

text: Koivunkantosieni kasvaa kimppuina koivun ja muiden lehtipuiden kannoilla kesäkuusta lokakuuhun koko Suomessa paljakka-alueita lukuun ottamatta. Joskus harvemmin se kasvaa havupuilla.


title: Koivunkantosieni

text: Koivunkantosieni on erinomainen ruokasieni. Sen voi paistaa, keittää, kuivata tai käyttää muhennoksissa. Sienestä tulee käyttää vain lakit, koska jalat ovat hyvin sitkeitä.


title: Koivunkantosieni

text: Koivunkantosieni ei ole aloittelevan sienestäjän ruokasieni, koska se muistuttaa tappavan myrkyllistä myrkkynääpikkää. Myrkkynääpikkä on pienempi ja hennompi, epäselvemmin kosteusmuuntuva, heikosti jauhontuoksuinen ja sen jalka on renkaan alapuolelta vaalean silkkisäikeinen eikä ruskeasuomuinen. Myrkkynääpikkä kasvaa yleensä havupuiden kannoilla. Toinen samannäköinen sieni, johon koivunkantosienen voi sekoittaa on kevätkantosieni, joka ei ole myrkyllinen, mutta syötäväksi kelpaamaton. Kevätkantosienen jalka on tummanruskea ja suomuton.


title: Koivunkantosieni

text: Koivunkantosieniä viljellään ravintokäyttöön ainakin Saksassa ja Japanissa, ja Suomessakin myydään viljeltyjä koivunkantosieniä kuivattuina ja säilykkeinä.


title: Pattaya

text: Pattaya (, ) on kaupunki ja erityinen paikallishallintoalue Thaimaassa Chonburin provinssissa. Se on yksi Thaimaan suosituimmista turistikohteista ja siellä vierailee vuosittain miljoonia turisteja. Pattaya tunnetaan myös yhtenä suurimmista seksiturismin keskuksista.


title: Pattaya

text:
Kaupungissa on kirjoilla noin 117 000 asukasta (2000), , mutta todellinen väkiluku on paljon suurempi, sillä suurin osa muualta saapuvista työntekijöistä ei tee muuttoilmoitusta. Muuttoilmoituksen tekevät vain perheelliset, sillä lapset saavat ilmaisen koulunkäynnin vain, jos he ovat kirjoilla Pattayassa. Pattayassa asuu vakituisesti myös suuri määrä ulkomaalaisia, joista suurehko osa on eläkeläisiä.
Joulukuun keskilämpötila on päivällä +31 ja yöllä +21.


title: Pattaya

text: Varhaisimmat maininnat Pattayasta löytyvät kuningas Taksinin ajalta vuodelta 1767. Burmalaiset hyökkäsivät silloiseen Ayutthayan kuningaskuntaan 1766 ja Taksinin joukot vetäytyivät nykyisen Pattayan tienoille. Sieltä käsin Taksin hyökkäsi burmalaisia vastaan, voitti heidät ja Taksin kruunattiin kuninkaaksi 28. joulukuuta 1767. Tarinan mukaan joukkojen käyttämä paikka sai nimekseen Thap Phraya eli Phrayan (=kenraalin) armeija, sillä ennen kuninkaaksi tuloa Taksin oli Phraya Tak. Nykypäivän Pattayaan tämä on jäänyt Jomtienissä olevan Thapphraya Road -kadun nimeksi.


title: Pattaya

text: Taksinin sotaretken jälkeen Pattayasta ei löydy merkintöjä ja se lienee ollut tavallinen kalastajakylä pari sadan vuoden ajan, kunnes thaimaalainen liikemies Parinya Chawalitthamrong kiinnostui Pattayan hiekkarannoista ja osti runsaasti maata sieltä 1948. Parinya sai myös aikaan sen, että paikan nimi พัทธยา (UNGEGN: Phatthaya) muutettiin muotoon พัทยา ().


title: Pattaya

text: 1997 alkanut Aasian talouskriisi oli jälleen kova isku kaupungin liike-elämälle. Monet rakennushankkeet kaatuivat ja ylimitoitettu hotellikapasiteetti johti polkuhintoihin, mutta 2000-luvulla Thaimaan vetovoima turistikohteena on jälleen noussut. Samalla Pattaya on kasvanut Thaimaan suurimmaksi lomakohteeksi ja kiinteistöjen sekä maan hinta on noussut Bangkokin tasolle. Vuonna 2005 Pattayalla oli 35 000 hotellihuonetta.


title: Pattaya

text: Merenlahden saastuminen on ongelma, johon on yritetty löytää ratkaisua rakentamalla vedenpuhdistamoita. Liikenneruuhkat ovat nekin kasvava uhka kaupungin turismille ja viihtyvyydelle.


title: Pattaya

text: Pattaya sijaitsee Siaminlahden rannalla meren poukamassa, joka rajoittuu pohjoisessa Nakluaan ja etelässä Jomthieniin. Pattayan asemakaava on ruutumainen, ja sitä halkovat tiet ("saai") ja kujat ("soi") pohjois–etelä -akselilla ja länsi–itä -suunnassa. Meren puolelta luettuna kadut ovat seuraavat: Pattaya Beach Road (), Second Road () ja Third Road (). Pohjoisesta Nakluan rajalta etelään: North Pattaya Road (), Central Pattaya Road () ja South Pattaya Road (). Äärimmäisenä itäpuolella on Bang Na–Trat Highway (Sukhumwit Road), josta pääsee pohjoiseen Bangkokiin ja etelään Sattahipiin, Rayongiin ja aina Tratiin saakka.


title: Pattaya

text: Pattaya Beach sijaitsee kaupungin keskustassa. Pattaya Beachin vedenlaatu on parantunut sen jälkeen, kun rannalle tehtiin vedenpuhdistamo ja viemäröinti, eikä hotellien jätevesiä enää lasketa mereen, vaan kierrätetään.


title: Pattaya

text: Jomthien Beach sijaitsee Pattayasta etelään Khao Pratamnak -kukkulan toisella puolella.


title: Pattaya

text: Jomthienin maamerkki on 56-kerroksinen Pattaya Park Tower, joka on osa suurempaa ajanvietekompleksia (vesipuisto, vuoristorata ja hotelli). Pattaya Park Tower on toistaiseksi myös Pattayan korkein rakennus (240 metriä). Tornin näköalatasanne sijaitsee 55. kerroksessa 170 metrin korkeudessa.


title: Pattaya

text: Ko Lan () tai Koh Larn on pieni saari Pattayan edustalla noin 7,5 km mantereesta länteen. Ko Lanille on säännöllinen lauttayhteys, jonka lisäksi vuokraveneet vievät turisteja saarelle. Ko Lanin lisäksi Pattayan edustalla on kaksi muutakin saariryhmää, joihin kuuluvat "lähisaaret" Ko Sak ja Ko Krok sekä "ulkosaaret" Ko Rin, Ko Man Wichai, Ko Hua Chang ja Ko Badan.


title: Tiikerinkirjava

text: Tiikerinkirjava on yhteisnimitys ryhmälle toisiinsa geneettisesti liittyviä hevosen värejä. Tiikerinkirjavuus erotetaan tunnusomaisten erityispiirteittensä vuoksi muista kirjavuuden tyypeistä. Värin nimestä huolimatta tiikerinkirjavat hevoset eivät ole raidallisia vaan lähinnä täplikkäitä. Väriin viitataan joskus nimityksellä "appaloosa", joka kuitenkin on oma hevosrotunsa, ei värin nimi.


title: Tiikerinkirjava

text: Tiikerinkirjavuus on monipuolinen väriryhmä, joka vaihtelee kimoudelta tai päistärikköväritykseltä vaikuttavasta epätasaisesta valkoisuudesta selkeän täplikkääseen, dalmatiankoiran väritystä muistuttavaan valkopohjaiseen leopardikuvioon. Väriin liittyy myös sekundäärisiä piirteitä, muun muassa silmän valkoinen kovakalvo, raidalliset kaviot ja täplikäs iho. Tiikerinkirjavuusgeenit on yhdistetty myös poikkeamiin silmissä ja näkökyvyssä. Nämä ominaisuudet liitetään useimmiten appaloosiin, mutta koska niitä on myös aasialaisissa ja länsieurooppalaisissa roduissa, ne johtuvat luultavasti hyvin vanhasta mutaatiosta.


title: Tiikerinkirjava

text: Tiikerinkirjavuuden eri tyypit vaihtelevat täystummasta miltei puhtaan valkoiseen. Toisin kuin useimmissa muissa kirjavuuden lajeissa, täplät ja erityisesti vaaleat alueet tapaavat sijaita symmetrisesti ja laajentua lanteilta alkaen. Lisäksi osa tästä peritystä valkokirjavuudesta on näkyvissä jo heti syntymän jälkeen. Vaikka eläimessä ei syntyessään olisikaan valkoista turkissaan, valkoisen määrä kuitenkin yleensä lisääntyy iän myötä. Tämä vaaleneminen ei liity kimoutumiseen tai päistärikköyteen. Tummat täplät vastaavat eläimen pohjaväriä, oli se sitten musta, rautias, kimo tai hopeanvalkohallakko. Useat eri geneettiset tekijät vaikuttavat väriin.


title: Tiikerinkirjava

text: Yksi osittain dominoiva geeni ("Lp") vaikuttaa siihen, onko hevosella leoparditäpliä. Dominoivaa geeniä tarvitaan vain yksi kappale, jotta syntyisi geenin mukainen fenotyyppi; osittain dominoiva geeni tuottaa vaihtelevia tuloksia riippuen siitä, onko geeniä yksi vai kaksi. Hevosen genotyyppi voi olla "lp/lp" (resessiivinen homotsygootti), "Lp/lp" (heterotsygootti) tai "Lp/Lp" (dominoiva homotsygootti). Jos hevosella ei ole dominoivaa "Lp"-geeniä, siinä ei ilmene tiikerinkirjavuuden piirteitä, eikä se voi siirtää jälkeläiselleen "Lp"-geeniä. Tällaisia yksilöitä kutsutaan "epätyypillisiksi" (" non-characteristic") appaloosaharrastajien keskuudessa.


title: Tiikerinkirjava

text: Jos hevosella on ainakin yksi "Lp"-geeni, siinä esiintyy vähintäänkin tiikerinkirjavuuden "sekundääripiirteitä":Ihon kirjavuus ei välttämättä osoita, että hevonen kantaisi "LP"-geeniä. Kirjavuus voi myös peittyä muiden geenien vaikutuksesta. Esimerkiksi suuret päänmerkit voivat häivyttää ihon täplikkyyden silmien ja turvan seuduilta, ja valkoiset sukkamerkit jaloissa aiheuttavat usein valkoiset kaviot. Lisäksi muut geenit voivat tuottaa samankaltaisia piirteitä: leveät päänmerkit voivat aiheuttaa kovakalvon valkoisuutta, hopeageeni voi tuottaa raitakavioita, ja samppanjaväriin voi liittyä pisamaisuutta. "Lp"-geeni voidaan tunnistaa DNA-testillä, mutta tieto eläimen sukutaulusta ja värin yksityiskohdista voi myös auttaa.


title: Tiikerinkirjava

text: Vaikka "Lp"-geeniä sekä heterotsygoottina että homotsygoottina kantavilla hevosilla on yllä mainittuja piirteitä, hetero- ja homotsygootit kantajat eroavat toisistaan merkittävästi aitojen täplien suhteen. Ainoastaan "Lp"-geeni tuottaa aitoja leoparditäpliä, joiden väri määräytyy hevosen pohjavärin mukaan. Koska tällaiset täplät ovat vastaavat pohjaväriä, ne eivät näy, ellei ympäröivää pigmenttiä poisteta. Karkeasti ottaen heterotsygoottien täplät ovat suurempia ja esiintyvät taajempaan, ja homotsygoottien täplät ovat pienempiä ja harvemmassa.


title: Tiikerinkirjava

text: Tiikerinkirjavuuteen liittyy ainakin yksi erityinen valkokirjavuuden tyyppi. Tämä valkokirjavuus saa tiikerinkirjavan hevosen täplät näkymään. Muut valkokirjavuuden lajit kuten tobiano-kirjavuus tai valkoiset sukat peittävät täplät alleen. Jonkin verran tiikerinkirjavuuteen liittyvää valkokuviointia voi olla näkyvissä jo hevosen syntyessä. Alla tarkastellaan valkokuvioinnin väliaikaisia muutoksia.


title: Tiikerinkirjava

text: Leopardikuvioon liittyvä valkokirjavuus on usein symmetristä ja alkaa lanteista. Ehdotettu geeni "PATN-1" saattaa aiheuttaa yleisimmät valkoisuuden muodot: heterotsygooteilla kantajilla on normaalinkokoiset ja homotsygooteilla laajemmat, jopa joko ruholle leviävät niinkutsutut "huopakuviot". Jopa niillä yksilöillä, joilla valkoista on hyvin laajalti, säilyttävät kuitenkin tummia alueita kavionreunoissa, koipien nivelissä, hännässä, harjassa ja pään luisissa osissa. Pienin määrä valkoista taas on vain hieman pilkkuja lantiolla.


title: Tiikerinkirjava

text:
Tiikeriinkirjavuuteen liittyy erityisen valkokirjavuuden lisäksi myös erityinen asteittaisen vaalenemisen tyyppi, joka ei liity kimouteen tai päistärikköyteen. Joillakin tiikerinkirjavuuden lajeilla on taipumus muuttua oudosti. Tämä epätavallinen ominaisuus johtuu ainakin osittain tiikerinkirjavuusvaalenemiseen, jota kutsutaan myös "marmorikuvioitumiseksi" (). Kimogeeni vaikuttaa vain karvan väriin, mutta jotkin "Lp"-geeniä kantavat hevoset menettävät ikääntyessään asteittain väriä sekä karvastaan että ihostaan. Samoin kimoutumisesta poiketen tämä vaaleneminen ei vaikuta leoparditäpliin. Myöskään hevosen "luiset kohdat" (eli muiden muassa päänseutu ja koipien nivelet) eivät juuri vaalene näin. Marmorihevosen vaaletessa sen karvassa "piilossa" olevat leoparditäplät tulevat näkyviin. Jotkin yksilöt, joilla ei syntyssään ole lainkaan tiheää valkoista kuviointia karvassaan vaikuttavat ikääntyessään kehittyvän spontaanisti valkoisiksi leoparditäplin. Marmorikuvioituminen on yleisempää appaloosilla kuin noricuminhevosilla tai knabstrupinhevosilla, koska jälkimmäisten rotujen kasvattajat pitävät väriä epätoivottavana.
Samoin kuin muiden värien yhteydessä, usein käytetyt väritermit eivät välttämättä vastaa täsmällisesti väriä tuottavaa geeniperimää. Terminologia voi kuitenkin paljastaa paljon tiikerinkirjavuuteen liittyvien geenien yhteistoiminnasta.


title: Tiikerinkirjava

text: Tiikerinkirjavuuden eri muodot voivat joskus vaikuttaa hyvin erilaisilta, mutta leoparditäpläiset vanhemmat voivat kuitenkin tuottaa jälkeläisiä, joilla on täysi kirjo eri kuvioita. Tämän on pitkään uskottu johtuvan yhden geenin vaikutuksesta. D. Phillip Sponenberg nimesi geenin "Lp":ksi (tiikerinkirjavuuden englanninkielisen nimityksen "leopard complex" mukaan) vuonna 1982, ja kuvasi geeniä autosomiseksi ja osittain dominoivaksi. Hevoset, joilla ei ollut geeniä ("lplp") olivat yksivärisiä; heterotsygoottien kantajien ("Lplp") väritys vaihteli kirjavaihoisesta leoparditäpläiseen; ja homotsygootit kantajat ("LpLp") olivat useimmiten "harvapilkkuisia".


title: Tiikerinkirjava

text: Vuonna 2004 "Lp"-geenin tunnistettiin sijaitsevan hevosen 1. kromosomissa (ECA1).


title: Tiikerinkirjava

text: Synnynnäinen kehittymätön yösokeus ("congenital stationary night blindness", CSNB) on hevosen näköhäiriö, joka on yksilöllä syntymästä lähtien, ei kehity, ja haittaa eläimen näkökykyä hämärissä olosuhteissa.


title: Tiikerinkirjava

text: Tilasta kärsivä hevonen saattaa epäröidä mennä hämäriin tiloihin kuten maneesiin, pimeään talliin tai traileriin. Eläin saattaa myös käyttäytyä hermostuneesti hämärässä, mikä saattaa vaikuttaa sen käsittelemiseen tai käyttöön. Diagnoosi tehdään usein omistajan havaintojen perusteella, mutta joillakin hevosilla on silmissä näkyviä poikkeamia: silmien kieroutta (dorsomedial strabismus) tai silmävärveitä (nystagmus). Tila voidaan todeta elektroretinografialla, josta saatu tulos "negatiivinen ERG" vahvistaa CSNB:n. Vaikka verkkokalvo on normaalinmuotoinen, sauvasoluista tulevat signaalit eivät tavoita aivoja. Verkkokalvon sauvasolut ovat yhteydessä kaksipäisiin soluihin, jotka välittävät hermoimpulssit seuraaviin neuronieihin. CSBN:n uskotaan johtuvan siitä, että nämä solut eivät kykene välittämään kalsiumia (Ca) keskenään eivätkä näin välittämään hermoimpulsseja.


title: Tiikerinkirjava

text: Synnynnäinen kehittymätön yösokeus on yhdistetty tiikerinkirjavuuteen 1970-luvulta asti. Tilan esiintyminen muunkinvärisissä yksilöissä ja roduissa viittaa siihen, että väri ja näköhäiriö saattavat sijaita läheisissä mutta erillisissä geeneissä. Eräässä ERG:tä käyttäneessä tutkimuksessa kaikilla homotsygooteilla "Lp"-geenin kantajilla diagnisoitiin CSNB, ja heterotsygootit kantajat ja geeniä jkantamattomat todettiin terveiksi sen suhteen. Geeni, jossa "Lp":n on todfetti sijaitsevan, vastaa kalsiumioneja ohjaavan proteiinin tuotannosta. Kalsium on hermoimpulssien siirtymisessä keskeinen tekijä. Kyseistä proteiinia esiintyy verkkokalvossa ja ihossa, ja sitä esiintyi homotsygooteissa "LpLp"-kantajissa murto-osan verran normaalista. Vuonna 2008 tehty tutkimus uumoilee sekä CSBN:n että tiikerinkirjavuuden kuvioiden liittyvän TRPM1-geeniin.


title: Tiikerinkirjava

text: Hevosen toistuva suonikalvontulehdus ("equine recurrent uveitis", ERU) esiintyy appaloosissa neljä kertaa niin usein kuin hevosilla yleensä. Se saattaa hoitamattomana johtaa hevosen pysyvään sokeutumiseen. Sairauden uskotaan liittyvän geneettisesti väriin, mutta periytymisen täsmällinen mekaniikka ei ole vielä tiedossa.


title: Tiikerinkirjava

text: Tiikerinkirjavuus oli Euroopassa satoja vuosia sitten varsin laajalle levinnyttä ja suosittua, jopa muodikasta, mutta värin esiintyminen rajoittuu nykyään melko harvoihin rotuihin.


title: Tiikerinkirjava

text: Appaloosa-rotu on miltei aina tiikerinkirjava. Väri on yleinen myös amerikanponilla, Colorado rangerilla, tiikerihevosella, British Spotted Ponylla ja knabstrupinhevosella. Geeni esiintyy myös melko yleisenä miniatyyrihevosilla ja falabelloilla, espanjanmustangeilla, noricuminhevosilla ja sille sukua olevalle eteläsaksantyöhevosilla. Täplikkäitä yksilöitä on tavattu karabairinhevosilla ja altainhevosilla muinaisista ajoista lähtien, mikä viittaa geenin olevan hyvin vanha. Tiikerinkirjavuutta esiintyy harvinaisena myös gotlanninrusseilla ja quarterhevosilla.


title: Tšuvassian lippu

text: Tšuvassian lippu on Venäjään kuuluvan Tšuvassian tasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön 29. huhtikuuta 1992. Lipun on suunnitellut "António Martins". Lipussa on kahta väriä: violettia ja keltaista. Lipun keskellä on violetti "Elämän puu", joka kuvaa kansallista elpymistä. Sen yläpuolella on kolme violettia aurinkoa kuvaavaa kahdeksankärkistä tähteä. Tämä aurinkosymboli on hyvin yleinen kaikilla Volgan alueen kansoilla.


title: Pienhevonen

text: Pienhevonen on hevostyyppi, joka on säännönmukaisesti ponikokoinen (alle 148 cm korkea) mutta mittasuhteiltaan hevonen, ei poni.


title: Pienhevonen

text: Pienhevonen ei ole terminä käytössä kaikkialla, ja monissa maissa ponikokoiset hevostyyppiset rodut luokitellaan joko poneiksi tai hevosiksi.


title: Mikko Saarela

text: Mikko Antero Saarela (16. tammikuuta 1958 Espoo – 11. tammikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen muusikko, lauluntekijä ja biologi. Hänen yhtyeitään olivat muun muassa Eppu Normaali (1976–1979), Organ (1981), Freud Marx Engels & Jung (1985–1988) ja U-Bayou. Hän toimi lauluntekijänä ja teki kappaleita useille eri artisteille. Tuottajana Saarela toimi muun muassa Maan hiljaisten ainoaksi jääneellä albumilla.


title: Mikko Saarela

text: Saarela kasvoi Ylöjärvellä. Hän liittyi siellä Eppu Normaaliin, ja jo ennen liittymistään siihen hän keksi tuolle bändille nimen. Sen hän poimi Mel Brooksin elokuvasta "Frankenstein Junior", jossa Marty Feldmanin suussa sana "abnormal" oli muuntunut muotoon "Abby Normal": se oli suomennettu Eppu Normaaliksi.


title: Mikko Saarela

text: Eppu Normaalissa Saarela nousi yhdeksi suomalaisen punk-sukupolven tärkeimmistä tekijöistä, sillä Eppu Normaalin neljän ensimmäisen albumin kappaleet ovat pääosin hänen sanoittamiaan. Hänen asemansa oli poikkeuksellinen, sillä häntä arvostivat sekä nuoret että vanhemman polven mestarit, mm. Juha Watt Vainio ja Juice Leskinen.


title: Mikko Saarela

text: Saarela muutti Tampereelta vuonna 1977 Helsinkiin opiskelemaan biologiaa. Hän jäi pois Eppu Normaalista loppuvuodesta 1979 ja valmistui biologiksi vuonna 1985. Hän kuitenkin jatkoi musiikin tekemistä myöhemminkin Yhtyeissä Freud Marx Engels & Jung ja U-Bayou, joista viimemainittu soitti zydeco-musiikkia. Repertuaariin kuului myös synapop Organ-nimisen yhtyeen riveissä.


title: Mikko Saarela

text: Soittamisen ohella Saarela teki ohjelmia Rockradioon. Freud Marx Engels & Jungista hän siirtyi kalataloustutkijaksi Evon kalanviljelylaitokseen ja sieltä 1990-luvun alussa töihin Maailman musiikin keskukseen. 16. tammikuuta 2008 järjestettiin Tavastia-klubilla Saarelan 50-vuotisjuhlakonsertti. Konsertissa esittivät Saarelan kappaleita hän itse sekä kaikki hänen aikaisemmat yhtyeensä. 1. lokakuuta 2008 ilmestyi Saarelan niin tärkeimpiä kuin harvinaisempiakin sanoituksia sisältävä kokoelmalevy "Osaa mieskin sanoittaa". 2010-luvulla hän työskenteli maantiedon ja biologian lehtorina Suutarinkylän peruskoulussa Helsingissä.


title: Mikko Saarela

text: Toukokuussa 1980 Saarela julkaisi nimellä Mikko Saarelan Siivet Poko Rekordsin kautta soolosinglen "Lili Marleen" (B-puolella "Drinkers blues"), jolla Saarelan lisäksi soittivat Pantse ja Aku Syrjä. Seuraavana kesänä kesäkuussa 1981 ilmestyi singlenä Saarelan tunnetuin soolokappale "Kärpästen juhlat" (Poko Rekords), jolla olivat mukana myös Pekka Tolonen (Pantse ja Martti Syrjän serkku) ja opiskelukaveri Seppo Parkkinen. Vaikka single oli vain Saarelan nimissä, sen tekijä oli uusi syntikkapopyhtye Organ. Tolosen ja Parkkisen muodostamalla Argon-yhtyeellä oli levytyssopimus toisaalle, jolloin Argon/Organ-nimeä ei voitu käyttää.


title: Mikko Saarela

text: Marraskuussa 1981 sama kokoonpano vahvistettuna Tapani Lahtisella julkaisi singlen nimellä Mikko Saarela & Organ. A-puolella oli kappale "Kaavakekauhu" ja B-puolella "Kundi meikkaa". Organ julkaisi helmikuussa 1982 ainoaksi jääneen albuminsa "Nekrofiilis". Saarelan Eppujen jälkeistä soolo/Organ-tuotantoa on julkaistu Poko Rekordsin mini-LP:llä "Poko klassikot" marraskuussa 1987.


title: Mikko Saarela

text: Saarela kuoli 60-vuotiaana haimasyöpään Terhokodissa Helsingissä 11. tammikuuta 2019.


title: Mikko Saarela

text: Eppu Normaali -yhtye arvioi Facebook-sivuillaan Saarelan merkitystä:


title: Uva

text: Uva on:


title: Betlehem

text: Betlehem tai Beetlehem (hepreaksi בית לחם, "Bet Lehem", arabiaksi بيت لحم, "Bayt Lahm") on kaupunki Palestiinan Länsirannalla. Betlehem tunnetaan Uudessa testamentissa mainittuna Jeesuksen syntymäkaupunkina. Jeesuksen tarkka syntymäpaikka on perinteisesti yhdistetty luolaan, jonka päälle rakennettu Jeesuksen syntymäkirkko on peräisin nykymuodossaan 500-luvulla. Kaupungin talous perustuu nykyisin pitkälti matkailuun ja pyhiinvaeltajiin. Vuonna 2016 Betlehemissä oli arviolta 31 799 asukasta ja heistä noin 45 % kuului kaupungin lukuisiin eri kristillisiin kirkkokuntiin.


title: Betlehem

text: Ensimmäinen maininta Betlehemistä on mahdollisesti muinaisen Egyptin Amarna-kirjeistä 1300-luvulta eaa. Kansanperinteen mukaan Jaakob hautasi vaimonsa Raakelin nykyisen Betlehemin lähistölle ja sittemmin kaupungista tuli Juudan heimon keskus ja sen asuttivat Juudan ja Tamarin poika Peresistä polveutuva klaani. Kaupunki mainitaan useaan eri otteeseen Vanhassa testamentissa. Ensimmäisessä Samuelin kirjassa (16:1–13) se mainitaan paikkana, jossa Samuel voiteli Daavidin kuninkaaksi. Toisessa Samuelin kirjassa (23:15) Daavid puolestaan toteaa: "Toisipa joku minulle vettä siitä kaivosta, joka on Betlehemin portilla!", mistä voidaan ehkä päätellä kaupungilla olleen jonkinlainen kaupunginmuuri. Kaupungin juutalainen yhteisö katosi Simon bar Kokhban Rooman valtakuntaa vastaan johtaman toisen juutalaissodan aikana ja vuonna 135 jaa. kaupunkiin sijoitettiin roomalainen varuskunta. Myöhemmin kaupunkiin rakennettiin Adoniksen temppeli.


title: Betlehem

text: Uuden testamentin Matteuksen (2:1, 5), Luukkaan (2:4, 15) ja Johanneksen evankeliumit (7:42) mainitsevat Jeesuksen syntyneen Betlehemissä. Jeesuksen syntymä Betlehemissä on viittaus Vanhan testamentin Miikan kirjaan, jossa Messiaan sanotaan tulevan Betlehemistä (5:1). 100-luvulla elänyt Justinos Marttyyri oli ensimmäinen, joka yhdisti Jeesuksen syntymäpaikan luolaan hieman kaupungista itään. Keisari Konstantinoksen äiti Helena rakennutti luolan päälle kirkon. Kirkko tuhoutui samarialaisten kapinassa Bysantin valtakuntaa vastaan vuonna 529 ja Jeesuksen syntymäkirkon jälleenrakennutti nykymuodossaan keisari Justinianus I. 400-luvulla kaupungissa asui Raamatun latinaksi kääntänyt Hieronymus, joka rakennutti paikalle luostarin.


title: Betlehem

text: Islaminuskoiset arabit valtasivat Betlehemin Bysantin valtakunnalta, mutta sei ei ilmeisesti kärsinyt suurempia vahinkoja. Kaupunki mainitaan useiden islamilaisten maantieteilijöiden teoksissa, jotka panivat kirjoissaan merkille kaupungin aseman Jeesuksen syntymäkaupunkina. Monet myös kirjoittivat Jeesuksen syntymäkirkosta ihailevaan sävyyn. Ensimmäisen ristiretken aikana Tankredin johtamat joukot valtasivat Betlehemin ilman suurempaa vastarintaa. Jerusalemin kuninkaat Balduin I ja Balduin II kruunattiin kuninkaiksi Betlehemissä. Kaupunki sai myös oman piispakuntansa. Saladin valtasi Betlehemin monien muiden Palestiinan kaupunkien tavoin vuonna 1187. Ristiretkeläiset pitivät sitä hallussaan vielä hetken myöhemmin keisari Fredrik II:n ja sulttaani al-Kamilin solmiman Jaffan sopimuksen nojalla.


title: Betlehem

text: Ajoittaisista kristittyjen vainoista huolimatta Betlehemin Jeesuksen syntymäkirkko pysyi kristittyjen hallinnassa Egyptin mamelukkien ja Osmanien valtakunnan kausilla. Kaupungin eri kirkkokuntien kiistely kirkon hallinnasta aiheutti ajoittain vaurioita ja kirkon sisäänkäyntiä pienennettiin huomattavasti turvallisuussyistä. Kirkkokuntien selkkaukset ja lopulta kirkon hopeatähden varastaminen vuonna 1847 oli yksi Krimin sodan puhkeamiseen vaikuttaneista tekijöistä. Saman vuosisadan puolivälissä turkkilaiset viranomaiset pakottivat kirkkokunnat lopulta hyväksymään kirkon käytön ja seremonioiden järjestyksen jaon, jota sovelletaan edelleen. Vuosien 1920 ja 1948 välillä Betlehem oli osa Palestiinan brittiläistä mandaattia.


title: Betlehem

text: Israelin itsenäisyyssodan johdosta vuonna 1948 Betlehemiin saapui suuri joukko pakolaisia Palestiinan muilta alueilta, mikä johti lopulta kristittyjen jäämiseen perinteisesti kristityn enemmistön omanneen kaupungin vähemmistöksi. Kaupunkia hallittiin vuosien 1948 ja 1967 välillä osana Jordanian hallitsemaa Länsirantaa ja kaupunki kuului Jerusalemin kuvernoraattiin. Kuuden päivän sodan aikana vuonna 1967 Israelin armeija valtasi Betlehemin ilman vastarintaa. Kupunki luovutettiin lopulta Palestiinalaishallinnolle vuoden 1993 Oslon sopimuksen perusteella. Toisen intifadan aikana vuonna 2002 Israel teki joukon ratsioita Länsirannan kaupunkeihin ja 2. huhtikuuta sen joukot etenivät Betlehemiin. Siviilit ja paikallisten asejoukkojen jäsenet pakenivat Jeesuksen syntymäkirkkoon, jota Israelin joukot piirittivät yli viiden viikon ajan kirkossa olleiden asemiesten lopulta antautuessa 10. toukokuuta.


title: Betlehem

text: Matkailu ja pyhiinvaeltajat ovat perinteisesti muodostaneet huomattavan osan Betlehemin taloudesta, mutta ala on kärsinyt alueen ajoittaisista väkivaltaisuuksista. Paikallisen teollisuuden tärkeimpiä tuotteita ovat helmiäisestä valmistetut uskonnolliset esineet, sekä oliivipuukaiverrukset. Esineitä myyvät lukuisat lahjatavaramyymälät, minkä lisäksi kaupungissa toimii matkailijoita varten hotelleja ja ravintoloita. Paikalliset omistavat oliivi- ja hedelmäpuutarhoja, sekä viinitiloja ympäröivällä maaseudulla. Kaupunki on myös torikaupan keskus, jonne lähistön beduiinit Juudan autiomaasta tuovat omia tuotteitaan ja ostavat tarvikkeita omiin tarpeisiinsa.


title: Betlehem

text: Vuoden 2016 arvion mukaan Betlehemin asukasluku oli 31 799. Vuonna 2007 vastaava lukema oli 24 949. Kristityt muodostavat nykyisin noin 43 % kaupungin asukkaista. Kristittyjen suhteellinen osuus väestöstä Betlehemissä on Palestiinalaishallinnon alaisista kaupungeista suurin. Betlehmin suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat katolilainen kirkko ja kreikkalais-ortodoksinen kirkko. Muita pienempiä kristillisiä ryhmiä ovat syyrialais-ortodoksinen kirkko, Syyrian katolinen kirkko, eri protestanttiset kirkot, melkiitit, maroniitit ja armenialaiset.


title: Touho Ankka

text:
Touho Ankka () on Aku Ankka -sarjakuvissa esiintyvä Akun serkku.
Käsikirjoittaja Dick Kinney ja piirtäjä Al Hubbard loivat vuonna 1963 tämän pitkätukkaisen, harvahapsisen ja pipopäisen hahmon, joka esiintyi ensi kerran sarjakuvassa "The Health Nut" (julk. 1964, Suomessa nimellä "Touho-serkun toilauksia", Aku Ankka-lehdet 16/1966 ja 4/2004). Tarina sai pian jatkoa, ja amerikkalaisten taiteilijoiden (muun muassa Tony Strobl) lisäksi hahmoa kehittivät erityisesti Ranskan, Italian ja Brasilian ankantekijät.


title: Touho Ankka

text: Touho on selvästi aikansa lapsi: hänen ulkomuodossaan ja elämänasenteessaan on selviä viittauksia 1950- ja 1960-lukujen beatnik- ja hippikulttuureihin. Touhon ennakkoluuloton optimismi ja ylitsevuotava itsevarmuus saavat arkisimmankin tapahtuman usein riistäytymään käsistä mitä mielikuvituksellisimmalla tavalla. Monipuolisen vaikkakin hataran sivistyksensä Touho on saanut lähinnä kirjekurssien kautta, ja vaikuttavienkin diplomien ja oppiarvojen myöntäjäksi paljastuu yleensä Leväperän opisto tai jokin muu vähemmän arvovaltainen opinahjo.


title: Touho Ankka

text: Into, tarmokkuus ja liki pohjaton hyväntahtoisuus paikkaavat kuitenkin aukot taidoissa ja värikkäänä ja ennakkoluulottomana elämäntaiteilijana Touho on täydellinen aisapari toisinaan jopa liialliseen varovaisuuteen taipuvaiselle Akulle. Vaikka Touho tarkoittaa aina hyvää, hän ajautuu todella helposti erilaisten muotivirtausten pauloihin ja saa yleensä myös Akun vaikeuksiin. Touho ja Aku nähdään monissa Aku Ankan Taskukirjoissa agentteina joko Roope-sedän perustamassa ATP:ssä (Ankan Tiedustelu Palvelussa) tai sitten muukalaisia vastaan olevassa PAM:issa (Päihitämme Avaruuden Muukalaiset). Brasiliassa Touho nähdään myös Taikaviitan apurina.


title: Touho Ankka

text: Touho on pukeutunut yleensä punaiseen paitaan ja myssyyn, mutta hän esiintyy sarjakuvissa varsin harvoin. Aku Ankan sukupuun mukaan hän on Sisuvius Ankan veli ja Aino ja Unto Ankan poika.


title: Touho Ankka

text: Uuden DuckTales -sarjan toisella tuotantokaudella Touho Ankka teki ensimmäisen animaatiodebyytinsä. Sarjassa hänen äänenään toimii Tom Kenny.


title: Mikko Nevalainen

text: Mikko Tapani ”Vaari” Nevalainen (s. 1952 Lappeenranta) on suomalainen basisti. Hänen yhtyeitään ovat olleet muun muassa Kollaa kestää vuosina 1978-1980 ja Eppu Normaali vuosina 1979–1989. Nevalaisen korvasi Eppu Normaalissa Sami Ruusukallio.Mikko Nevalaisen soolosingle on julkaistu Eppu Normaalin vinyylilevykokoelmalla "Soolot" sekä myöhemmin CD-kokoelmalla "Hatullinen paskaa / Soolot".


title: Jauhosieni

text: Jauhosieni ("Clitopilus prunulus") on nimensä mukaisesti jauhontuoksuinen ja -makuinen helttasienilaji. Se on erinomainen ruokasieni.


title: Jauhosieni

text: Jauhosienen 2–12 cm leveä, yläpinnalta sileä ja hieman jauheinen lakki vaihtelee väriltään luonnonvalkoisesta harmaanvaaleaan. Nuoren sienen lakki on kupera, usein keskuskohoumallinen ja reunoilta sisäänkiertynyt, mutta myöhemmin se laakenee ja on aivan vanhana suppilomainen ja mutkalaitainen. Heltat ovat tiheässä, selvästi johteiset ja nuorena vaaleanharmaat tai vaaleanruskeat, mutta vanhana punertavat. Heltasto irtoaa helposti tattien pillistön tavoin. Sienen jalka on valkoinen, 2–5 cm pitkä, hoikka ja usein tyveen suippeneva. Malto on valkoista ja haurasta. Itiöpöly on vaaleanpunertavaa. Tuoksu ja maku ovat jauhomaisia.


title: Jauhosieni

text: Jauhosienen kasvuaika on heinäkuusta syyskuuhun. Se on lahottajasieni ja viihtyy lehti- ja sekametsissä, lehdoissa sekä ruohoisilla metsäaukeilla, polkujen varsilla, puistoissa ja puutarhoissa. Se on yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, pohjoisempia havaintoja ei tunneta.


title: Jauhosieni

text: Jauhosieni on erinomainen ruokasieni ja esimerkiksi Ranskassa hyvin arvostettu. Se on parhaimmillaan tuoreeltaan pannulla paistettuna, mutta aromikkaan maun ansiosta se sopii myös maustesieneksi. Sitä voidaan säilöä kuivaamalla tai pakastamalla.


title: Jauhosieni

text: Jauhosienen tunnistamisessa tulee kuitenkin olla erityisen tarkkana, koska se muistuttaa hyvin paljon eräitä myrkyllisiä malikoita ("Clitocybe") ja rusokkaita ("Entoloma"), kuten myrkkymalikkaa, valkomalikkaa ja isorusokasta. Malikoilla on jauhosienestä poiketen lievemmin johteiset heltat, valkoinen itiöpöly ja erilainen tuoksu. Isorusokkaalla on jauhosienen tavoin punertava itiöpöly ja nuorena jauhomainen tuoksu, mutta isorusokkaan heltat ovat kolotyviset.


title: Haisusieni

text: Haisusieni ("Phallus impudicus") on laajalle levinnyt sienilaji. Suomessa se on harvinainen ja sitä esiintyy vain maan lounaisosissa merenrantojen rehevissä leppälehdoissa ja nurmikoilla. Pohjoisimmat esiintymät tunnetaan Porin seudulta. Ahvenanmaalla sitä tavataan jo melko yleisesti. Raadonhajullaan sieni houkuttelee kärpäsiä, jotka levittävät sen itiöitä. Haisusientä tavataan heinäkuusta marraskuuhun.


title: Haisusieni

text: Aluksi sienen itiöemä on vaalea, munanmuotoinen ja miltei hajuton. Se kuitenkin kasvaa nopeasti, jopa yhdessä yössä yli kymmenen senttimetriä korkeaksi ontoksi lieriöksi, jonka päässä on limainen kellomainen itiömalto. Haisusientä ei pidetä ruokasieneksi kelvollisena. Sieni on tunnettu aiemmin nimillä pökkösieni ja pirunmuna, mutta pökkösienet ("Mutinus") tarkoittaa nykyään eri sukua.


title: Känsätuhkelo

text:
Känsätuhkelo ("Lycoperdon perlatum") on 5–7 cm:n korkuinen sieni. Suomessa se kasvaa koko maassa karikkeessa ja puun maatuvissa jätteissä. Se on kiinteä- ja valkomaltoisena ruokasieni. Vanhemmiten malto muuttuu aluksi nestemäiseksi oliivinruskeaksi ja lopulta pölähtää mustana itiöpölynä sienen laella olevasta reiästä. Sientä esiintyy heinäkuusta alkaen.
Känsätuhkelon saattaa sekoittaa ryhmätuhkeloon ("Lycoperdon pyriforme"), piikkituhkeloon ("Lycoperdon echinatum"), nuijakuukuseen ("Lycoperdon excipuliformis") tai nurmimaamunaan ("Bovista nigrescens").


title: Kotkansiipi

text: Kotkansiipi ("Matteuccia struthiopteris", syn. "Struthiopteris filicastrum") on suurikokoinen lehtojen saniainen.


title: Kotkansiipi

text: Kotkansiiven maavarsi on lyhyt, pysty ja rönsyllinen. Lehdet nousevat kauniina, suppilomaisina kimppuina ja muodostavat suuria kasvustoja. Itiöpesäkkeettömät, hyvin lyhytruotiset lehdet kasvavat jopa 150 cm korkeaksi. Lehtilapa on kapean vastapuikea, lyhytsuippuinen ja kertaalleen parilehdykkäinen. Lehdykät ovat parijakoisia, liuskat pitkulaisia, tylppiä ja ehytlaitaisia. Toisin kuin muut Suomessa tavattavat saniaiset, kotkansiiven itiöpesäkkeet eivät ole lehden alapuolella vaan se tekee erillisiä itiölehtiä. Lehtien keskeltä nousevat itiölehdet ovat itiöpesäkkeettömiä lehtiä lyhyempiä ja kapeampia, kovia ja paksuja. Itiölehdet muuttuvat pian tummanruskeiksi. Suomessa kotkansiiven itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.


title: Kotkansiipi

text: Euroopassa kotkansiiven levinneisyysalue on hajanainen ja mantereinen. Lajia tavataan Saksasta ja Alppien alueelta itään Romaniaan, Pohjois-Ukrainaan ja Keski- ja Pohjois-Venäjälle. Erillinen esiintymä on Kaukasuksen alueella. Pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Puolaan, Baltian maihin ja Fennoskandiaan. Aasiassa lajia tavataan paikoin Etelä-Siperiassa ja Kiinassa sekä Japanissa. Pohjois-Amerikassa kotkansiipeä kasvaa paikoin Alaskassa ja erityisesti Kanadan etelä- ja keskiosissa. Suomessa kotkansiipeä kasvaa harvakseltaan koko maassa, mutta myös puuttuu laajoilta alueilta muun muassa Pohjanmaalta ja Lapista.


title: Kotkansiipi

text: Kotkansiipi viihtyy parhaiten rehevissä puronvarsilehdoissa, saniaislehdoissa ja lehtokorvissa. Kasvustot ovat yleensä varjoisilla, hyvinkin kosteilla kasvupaikoilla.


title: Kotkansiipi

text: Kotkansiipeä viljellään yleisesti koristekasvina, varsinkin hautausmailla se on suosittu. Aikaisemmin sitä on esimerkiksi Ruotsissa kerätty ja kuivatettu karjan talvirehuksi.


title: South Yorkshire

text: South Yorkshire (suomeksi myös Etelä-Yorkshire) on metropolikreivikunta Pohjois-Englannissa. Se sijaitsee perinteisen Yorkshiren kreivikunnan eteläosassa. Kreivikunnan asukasluku vuonna 2004 oli 1 278 400.


title: South Yorkshire

text: South Yorkshiren pinta-ala on 1 552 km². Se kuuluu Yorkshire and the Humberin lääniin. Kreivikunnan, kuten Englannin muidenkin metropolikreivikuntien, valtuusto lakkautettiin vuonna 1986 ja suurin osa sen vallasta siirrettiin kunnille. Kreivikunnan tasolla toimivia julkishallinnon osia ovat joukkoliikenne, poliisi, palolaitos sekä sosiaaliturva.


title: Itäkeskuksen metroasema

text: Itäkeskuksen metroasema () on yksi Helsingin metron maanpäällisistä asemista. Se sijaitsee Suomen suurimman kauppakeskuksen, Itiksen kyljessä. Asemalla on kolme raidetta ja vilkas bussiterminaali. Asema palvelee Itäkeskuksen ja Puotinharjun osa-alueita Vartiokylän kaupunginosassa Itä-Helsingissä sekä liityntäliikenteen välityksellä monia muitakin alueita. Asemalta on suora käynti Kauppakeskus Itikseen ja Tallinnanaukiolle. Itäkeskuksessa metro haarautuu kahteen suuntaan: Mellunmäkeen ja Vuosaareen.


title: Itäkeskuksen metroasema

text: Itäkeskus on yksi Helsingin metron ensimmäisenä avatuista asemista, 1. kesäkuuta 1982, ja sen suunnitteli Arkkitehtitoimisto Juhani Katainen. Se sijaitsee 2,064 kilometrin etäisyydellä Siilitien metroasemasta, 1,922 kilometrin päässä Myllypuron metroasemasta ja 1,042 kilometriä Puotilan metroasemasta. Asemalla on metroasemalle tyypillisen kahden raiteen sijasta kolme raidetta. Keskimmäistä raidetta käytetään ainoastaan poikkeustapauksissa.


title: Itäkeskuksen metroasema

text: Asema on Itä-Helsingin joukkoliikenteen solmukohta, johon useiden liityntälinjojen lisäksi päättyvät poikittaislinjat 54, 58, 58B, 561, 554, 554K ja runkolinja 550. Itäkeskus on metron neljänneksi vilkkain asema.


title: Itäkeskuksen metroasema

text: Metron vuoroväli suuntaansa Ruoholahti–Itäkeskus-välillä on aina 2,5–5 minuuttia, Itäkeskus–Mellunmäki- sekä Itäkeskus–Vuosaari-haaroilla 5–10 minuuttia. Metro ei kuitenkaan liikennöi öisin, vaan silloin Itä-Helsinkiä palvelevat yöbussit.


title: Suolilevät

text: Suolilevät ("Enteromorpha" spp.) ovat vihreitä, suolimaisia ja haarattomia leviä, joiden varressa on epäsäännöllisiä ilmarakkuloita. Suolileviä tavataan matalassa merivedessä kovalla pohjalla, usein laajoina, mattomaisina kasvustoina. Levät menestyvät myös meriveden täyttämissä kallioaltaissa. Suolilevät ovat rehevöitymisestä hyötyviä lajeja.


title: Suolilevät

text: Suomen rannikolla esiintyvä suolilevä ("Ulva intestinalis", ent. "Enteromorpha intestinalis") on yksivuotinen kuultavanvihreä levä, jonka putkimainen sekovarsi voi kasvaa viisi senttiä leveäksi ja 40 senttiä pitkäksi.


title: Suolilevät

text: 2000-luvulla on todettu, että "Enteromorpha"- ja "Ulva"-suvut ovat sittenkin samaa sukua.


title: Paper Mario

text: Paper Mario (alkup. nimi Mario Story () on Intelligent Systemsin kehittämä ja Nintendon alun perin vuonna 2000 Nintendo 64 -pelikonsolille julkaisema "Mario"-pelisarjaan pohjautuva konsoliroolipeli-tyyppinen videopeli. Paper Mario julkaistiin 2007 Wiin Virtual Console -palvelun kautta ladattavaksi.


title: Paper Mario

text: Peliä kehiteltiin alun perin Nintendo 64DD:lle, ja se on epäsuoraa jatkoa SNESin "Super Mario RPG":lle. Kehitysvaiheessa siihen viitattiinkin paikoin "Super Mario RPG 2":na. "Paper Mariolle" on julkaistu kolme jatko-osaa, Nintendo GameCuben "" vuonna 2004, Wiin "Super Paper Mario" vuonna 2007 ja Nintendo 3DS:n Paper Mario: Sticker Star vuonna 2012. Vuonna 2016 kuitenkin tuli vielä yksi Paper Mario peli: Paper Mario Color Splash. Ominaista sarjan peleille ovat paperinukkemaiset hahmot kolmiulotteisessa ympäristössä.


title: Paper Mario

text: Muille Mario-sarjan peleille tyypillisesti pelin tarkoituksena on pelastaa Prinsessa Peach ja Sienivaltakunta Bowserilta, joka on tällä kertaa varastanut Star Rod -nimisen sauvan ja tehnyt itsestään voittamattoman. Bowser siirtää linnansa Peachin linnan alle, ja nostaa sen ulkoavaruuteen. Mario putoaa linnasta Goomba villagen lähistölle. Pian hän herää vuoteesta Goombaperheen talosta. Marion seuraan liittyy Goombario, Mario ihailija. He lähtevät Kuningas Goomban linnoitukselle päin, ja tapaavat Sinisen- ja punaisen Goomban. He lyövät nämä ja jatkavat matkaansa linnaan. Kun he kukistavat kuningas Goomban, linnasta tulee silta Toad Towniin.


title: Rakkohauru

text: Rakkohauru eli aikaisemmalta nimeltään rakkolevä ("Fucus vesiculosus") on 20–50 cm pitkä ruskoleviin kuuluva levälaji. Rakkohauru ei kasvia muistuttavasta ulkomuodostaan huolimatta kuulu kasvikuntaan. Sillä on nahkamainen, litteä, haaroittunut ja väriltään ruskeanvihreä sekovarsi, jossa on pareittain pulleita ilmarakkoja, joista levä on saanut suomenkielisen nimensä. Niiden tarkoitus on kannatella suhteellisen painavaa leväkasvustoa kohti valoa. Ilmarakkoja ei ole voimakkaasti aallokolle alttiilla paikoilla kasvavilla yksilöillä.


title: Rakkohauru

text: Nyttemmin on huomattu, että "Fucus" "radicans" on oma lajinsa.


title: Rakkohauru

text:
Rakkohauru on rehevöitymisen ja saastumisen vuoksi taantunut Itämerellä. 1900-luvun alussa rakkohauru kasvoi jopa 12 metrin syvyydessä Saaristomerellä ulkosaaristossa. Rakkohauru on eräs Itämeren avainlajeista. Kasvustot tarjoavat elinympäristön ja ravintoa runsaalle määrälle erilaisia selkärangattomia sekä pienille kaloille. Rakkohauru on muun muassa aikuisten leväsiirojen tärkeää ravintoa.
Rakkohauru hävisi monin paikoin Suomen rannikolta 1978–1979. Syynä pidetään silloista erikoisen voimakasta Atlantilta saapunutta suolapulssia, joka nosti ravinnepitoista vettä Suomen rannikolle sillä seurauksella, että eräät yksivuotiset rihmamaiset ruskolevät runsastuivat nopeasti. Nopeakasvuiset pilviruskolevä ("Ectocarpus siliculosus") ja lettiruskolevä ("Pilayella littoralis") valtasivat rakkohaurun kasvualueita ja tukahduttivat kasvustoja. Lisäksi veden yleinen sameneminen ravinnepiikin (eli nopean rehevöitymisilmiön) seurauksena pienensi rakkohaurun kasvusyvyyttä. Myös esimerkiksi se, että leväsiiran poikaset runsastuivat erittäin voimakkaasti "Pilayellan" ja "Ectocarpuksen" tarjotessa niille määrättömästi ravintoa, vaikutti rakkohaurun elinmahdollisuuksiin. Aikuinen leväsiira nimittäin laiduntaa erityisen tehokkaasti rakkohaurua ja räjähdysmäisesti kasvanut siirapopulaatio vaikutti varmasti leväkasvustojen vähenemiseen. Itämeri on 1900-luvun ajan rehevöitynyt myös hitaammalla nopeudella ja samat ilmiöt kuin 1978–79 vaikuttavat jatkuvasti rakkohaurun menestymiseen, kuin myös sen lukemattomiin seuralaislajeihin Itämerellä.


title: Rakkohauru

text: Myrskyjen pohjasta irrottamat rakkohaurut ajautuvat ruskeiksi valleiksi rannalle. Ennen näitä rantaan ajautuneita rakkohaurumassoja käytettiin kasvilannoitteena, sillä muiden ruskolevien tapaan rakkohaurussä on runsaasti mm. kaliumia.


title: Rakkohauru

text: Rakkohaurukasvustojen häviäminen heijastuu myös jopa aivan muiden eliöiden elinmahdollisuuksiin. Esimerkiksi rantakäärme on harvinaistunut, koska rakkohaurun vähentymisen myötä myös rantaan ajautuvat rakkohauruvallit, joihin rantakäärme munii, ovat vähentyneet.


title: Rakkohauru

text: "Fucus"-suvun rakkoleviä kasvaa yleisesti valtamerien vuorovesirannikoilla merenrannikon kallioihin ja kiviin kiinnittyneenä. Itämeressä elävää murtoveteen sopeutunutta "F. vesiculosus" -lajia tavataan yleisesti pitkin rannikkoamme esiintymisen kuitenkin vähentyessä Suomenlahden ja Pohjanlahden perukoita kohti.


title: Rakkohauru

text: Rakkohaurun sekovarsi on diploidinen ja vain sekovarren sukurakkuloissa eli konseptaakkeleissa kehittyvät sukusolut ovat haploideja. Leväyksilö tuottaa vain naaras- tai koiraspuolisia sukusoluja, mikä vastaa kasvien kaksikotisuutta. Koiraspuoliset sukusolut ovat uintisiimallisia, ja niiden hedelmöittäessä munasolun kasvaa tsygootista aikanaan uusi leväyksilö.


title: Rakkohauru

text: Rakkohaurua on kerätty lannoitteeksi ja maanparannusaineeksi viljelyksille. Sitä on myös käytetty katteena. Kasvivärjäyksessä rakkohaurustä saadaan punertavia, kellertäviä ja ruskeita värisävyjä. Rakkohauru kelpaa värjäykseen sekä tuoreena, että kuivattuna.


title: Rakkohauru

text: Rakkohauru sisältää runsaasti vitamiineja ja kivennäisaineita ja sitä on syöty etenkin pula-aikoina. Rakkohauru on myrkytön, mutta se sisältää aineenvaihduntaa kiihdyttäviä ainesosia jonka vuoksi sitä on käytetty rohtona. Aineenvaihduntaa kiihdyttävät ainesosat ovat vesiliukoisia ja yleensä ravinnoksi tarkoitettu levä valmistetaan keittämällä tai höyryttämällä. Levä voidaan myös kuivata ja käyttää jauhettuna leivonnassa. Ravinnoksi yleensä kerätään kuluvan vuoden kasvustoa. Vanhemmat rakkohaurut sisältävät enemmän parkkiaineita eivätkä ne sula elimistössä kovin hyvin.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääni () on lääni Vätternin eteläpuolella Smålandissa Etelä-Ruotsissa. Lääniin kuuluu Smålandin maakunnan koilliosa sekä kaksi aiemmin Länsi-Götanmaalla sijainnutta kuntaa (Habo ja Mullsjö). Läänin pääkaupunki on Jönköping. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Jönköpingin läänin vaalipiirin.


title: Jönköpingin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 896,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,5 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Jönköpingin lääni

text: Vuonna 1634 perustettiin Jönköpingin ja Kronobergin lääni. Se oli välillä yhtenä kokonaisuutena ja välillä jaettuna kahteen osaan. Vuodesta 1687 on ollut jatkuvasti olemassa nykyinen Jönköpingin lääni ja Kronobergin lääni. 1970-luvun kuntauudistuksissa Jönköpingin läänin rajat muuttuivat hieman läänin lounaisosassa. Lisäksi Jönköpingin kaupungin lähellä sijainneet Habon ja Mullsjön kunnat liitettiin lääniin vuonna 1998, kun Skaraborgin lääni lakkautettiin.


title: Jönköpingin lääni

text: Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä alimpana sininen aaltokoro, josta kohoaa kolmitorninen varustettu linna, keskimmäinen torni korkein, ikkunat, ovet ja portti mustia, porttiristikko hopeaa, yläpuolella kolme vierekkäin aseteltua kruunua sinisessä palkissa." (Ruotsiksi "I rött fält en från en av en vågskura bildad blå stam uppskjutande krenelerad borg av silver med tre krenelerade torn, det mittersta högst, svarta fönster, dörrar och port samt upphissat portgaller av silver och däröver en med tre bjälkvis ordnade kronor av guld belagd blå ginstam.")


title: Jönköpingin lääni

text: Vaakunan pääosan muodostaa Jönköpingin vanha vaakuna ja kolme kruunua edustavat valtiovaltaa lääninhallituksen muodossa. Vaakuna vahvistettiin vuonna 1942. Aikaisemmin oli käytetty muunnosta, jossa kolme kruunua oli sijoiteltu samoin kuin Ruotsin vaakunassa. Smålandissa oli kolme lääniä ja maakuntavaakunan leijona oli jo tullut käyttöön kahden muun läänin vaakunassa, joten Jönköpingin kohdalla leijonaa ei käytetty.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääni on vanhaa kulttuuriseutua, jossa sijaitsee yli 20 000 muinasjäännöstä. Visingsön saari Vätternissä on yksi Ruotsin monimuotoisimmista kulttuuriympäristöistä. Keskiajalla monet Ruotsin kuninkaat asuivat saarella, josta he johtivat valtakuntaa. Eräitä läänin tunnetuimpia rakennuksia ovat tulitikkumuseo Jönköpingissä, Eksjön kaupungin pohjoisosa, Gripenbergin linna Tranåsin ulkopuolella ja metallitehdas Gnosjössä.


title: Jönköpingin lääni

text: Maisema läänissä on vaihtelevaa, mutta suurimmaksi osaksi metsien peitossa. Maisemaa leimaa sijainti Smålannin ylängöllä. Läänissä on yli 2 300 järveä, ja suurimmat joet ovat Lagan ja Emån. Läänin suurin ja syvin järvi on Vättern, joka ulottuu eteläpäässään Jönköpingiin. Läänin eteläosassa sijaitsee Stora Mossen suoalue, joka on Ruotsin suurin Lapin eteläpuolella. Läänin korkein kohta Tomtabacken on 377 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääniä pidetään usein pienyritys- ja yrittäjälääninä. Niin sanottu "Gnosjön henki" (ruots. "Gnosjöandan") tarkoittaa pyrkimystä löytää perinteisestä poikkeavia ratkaisuja, yhteistyön tekemistä ja ennen kaikkea uskaltamista. Vaikka Gnosjö on antanut tälle ilmiölle nimen, niin Gnosjön henki on tunnusomaista suurelle osalle Jönköpingin lääniä.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääni sijaitsee eteläisen Skandinavian keskiosassa. 350 kilometrin säteellä Jönköpingistä asuu 80 % Ruotsin väestöstä ja tällä etäisyydellä ovat myös Skandinavian viisi suurinta kaupunkia Tukholma, Kööpenhamina, Oslo, Göteborg ja Malmö. Keskeisen sijainnin vuoksi läänissä on paljon läpikulkuliikennettä. Suurin liikenneväylä on E4-moottoritie, joka kulkee läänin halki pohjoisesta etelään. Valtatie 40 kulkee Jönköpingin ja Göteborgin välillä ja valtatie 27 kulkee Värnamo ja Gislavedin ohi matkallaan Karlskronasta Göteborgiin. Läänin teillä kulkee paljon raskasta rekkaliikennettä. Monissa läänin taajamissa on rautatieasema ja läänin rautatieverkko on kattavimpia koko maassa. Yhteensä läänissä on 600 kilometriä rautateita. Södra stambanan kulkee läänin läpi ja Nässjö on yksi Ruotsin suurimmista rautateiden risteyspaikoista.


title: Jönköpingin lääni

text: Vuonna 2010 Jönköpingin läänissä sijaitsi 84 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Jönköpingin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.


title: Jönköpingin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääni on pitkään ollut porvaripuolueiden vahvaa aluetta, vaikka sosiaalidemokraateilla on ollut paljon kannatusta monilla teollisuus- ja rautatiepaikkakunnilla. Porvaripuolueiden kannatuksen uskotaan johtuvan esimerkiksi vahvasta yksityissektorista, suuresta yrittäjien määrästä vapaakirkkojen vahvasta asemasta ja smoolantilaisesta mentaliteetistä, joista seuraa vähäinen tarve yhteiskunnan tuille. Tällä hetkellä porvaripuolueet johtavat kaikkia läänin kuntia lukuun ottamatta rautatiekaupunki Nässjötä, jota johtaa sateenkaarikoalitio. Jönköpingin lääni on myös kristillisdemokraattien vahvin alue Ruotsissa ja puolueella on suurin kannatus Jönköpingin läänin vaalipiirissä. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa Kristillisdemokraatit saivat 13 % äänistä, ja kunnallisvaaleissa ääniosuudet olivat 15 ja 25 %:n välillä.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jönköpingin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 11 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Jönköpingin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 13 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jönköpingin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Jönköpingin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Jönköpingin lääni on jaettu seuraaviin 7 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Jönköpingin lääni

text: Jönköpingin lääniin kuuluu nykyään seuraavat 13 kuntaa:


title: Jönköpingin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 17,0 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 12,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Jönköpingin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 3 677 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia läänin väestöstä.


title: Jönköpingin lääni

text: Seuraavien vuoden 1984 lopun mukaisista tiedoista puuttuvat tuolloin Skaraborgin lääniin kuuluneet Habon ja Mullsjön kunnat. Kyseisten tietojen mukaan 5,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 4 632 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia läänin väestöstä.


title: Jönköpingin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 190 152 kruunua.


title: Jönköpingin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Jönköpingin lääni

text:
Jönköpingin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 337 896 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Härmänkylä

text: Härmänkylä on kylä Kainuussa Kuhmon kaupungin luoteisosassa. Kylä sijaitsee kantatien 89 ja seututien 904 risteyksessä noin 50 kilometrin päässä Kuhmon keskustasta. Härmänkylään vuonna 1974 rakennettu Arolan rautatieasema on suunnilleen Kontiomäki–Vartius-rataosuuden puolivälissä. Radalla on ainoastaan tavarajunaliikennettä. Härmänkylän koulu on lakkautettu oppilasmäärän vähennyttyä.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kansantanssi on Suomessa harrastuksena suosittu ja eri seuroissa on laskettu olevan jopa 25 000 harrastajaa .


title: Suomalainen kansantanssi

text: Suomalaiset kansantanssit eli tanhut tulivat harrastuksena muodikkaiksi 1900-luvun alun naisvoimisteluliikkeen ja raittiusjärjestöjen työn myötä. Kansallisuusaatteen nostamana 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa annettiin keruukehotuksia kansanperinteeseen. Tanssiperinnettä saatiin kerätyksi kansainvälisesti verraten hyvin.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Suomalainen kansantanssi voidaan jakaa muutamiin toisistaan esteettisesti ja luonteeltaan poikkeaviin alueisiin: Saamelaisista tansseista on tietoa hyvin vähän kolttien katrillia lukuun ottamatta.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kansantanssiin kuuluu ryhmätansseja, jotka tanssitaan kuvioissa symmetriaa noudattaen, ja kansan paritansseja joissa muunnelmien rikkaus kukoistaa vapaan viennin avulla. Suomenruotsalaisessa ja karjalaisessa tanssiperinteessä improvisaatiolla on suurempi tila kuin muualla Suomessa. Suomenruotsalaiseen kansantanssiin kuuluu tyypillisenä suomenkielistä aluetta pehmeämpi askellus ja vinhakkaampi pyörintä. Suomenruotsalaisessa perinteessä myös huudetaan riemukkaasti ja useammin kuin suomenkielisessä. Ruotsinkielisten kansantanssiryhmien ohjelmistoon kuuluu myös sellaisia tanssilajeja, joita suomenkielisillä ryhmillä ei tyypillisesti kuulu (esimerkiksi bakmes).


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kansantanssiryhmät jakautuvat käytännössä sosiaalisiin ja esittäviin ryhmiin. Esittävien tarkoitus on luoda yleisölle elämys tai esitellä suomalaista kansanperinnettä. Sosiaaliset ryhmät taas ovat lähempänä kansantanssin alkuperäistä tarkoitusta: yhteistä hauskanpitoa. Työväen- ja kansalaisopistot sekä erilaiset keskusseurat tekevät vanhus-, varhaisnuoriso- ja terveystyötä liikuttaessaan eri kansanryhmiä.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Suomalaisen kansantanssin historia liittyy vahvasti Suomen yleiseen historiaan ja eri vaiheisiin sekä Ruotsin vallan aikana että suuriruhtinaskuntana osana Venäjää. Kansallisuusaatteen nousun vaikutuksesta aiemmin ajanvietteenä toimineesta musiikki-, leikki- ja tanssiperinteestä muotoutui suomalaisten "juuria" korostava kulttuurin muoto. Musiikin ja seurustelutapojen muutokset ovat olleet vahvasti vaikuttamassa suomalaisen tanssiperinteen kehittymiseen


title: Suomalainen kansantanssi

text: Keskiajalla ketju- ja piiritanssit olivat yleisiä eri puolella Eurooppaa. Ne ovat kansantanssien vanhinta tanssikerrostumaa ja todennäköisesti levinneet "Ranska"sta (ransk. carole) muualle Eurooppaan. Keskieurooppalaiset tanssilaulut eivät ilmeisesti yleistyneet suomenkielisen väestön keskuudessa, vaikka niiden aiheita käytettiin kalevalamittaisissa lauluissa


title: Suomalainen kansantanssi

text: Säestyksenä ovat olleet balladit ja muut eeppiset laulut; ne liittyivät Suomessa kalevalamittaisten laulujen esittämiseen. Karjalankannakselta ja Inkeristä on kerätty paljon kalevalamittaisia lauluja, jossa ne säilyivät käytössä paikoin 1900-luvun alkuun asti.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Askelikot ovat yksinkertaisia: kävelyä, juoksua, hyppyaskelikkoja, tasahyppyjä. Kuvioina ovat tavallisimmin piirit ja ketjut, mutta voidaan liikkua myös rivistönä tai solassa. Laulutanssiperinteen jatkajina ovat piirileikit


title: Suomalainen kansantanssi

text: Tanssina menuetti Suomessa on ollut suosionsa huipulla 1700-luvulla, jolloin se tanssittiin usein kaksoistanssina polskan kanssa. Ensin tanssittiin monivuoroinen, tarkasti säännelty arvokas menuetti ja sen perään pari- tai piiripolskaa.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Polska on puolalaista alkuperää.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kontratanssit ovat ryhmätansseja. Nimi kontratanssi tulee todennäköisesti englanninkielisestä ilmauksesta "country dance" ja ranskan sanasta "contredanse".


title: Suomalainen kansantanssi

text: Solassa tanssittavat angleesit tunnetaan Suomessa myös solatanssien nimellä.