title: Hieronymus

text: Hieronymus oli huomattava oppinut aikana, jolloin oppineen oli oltava taitava paitsi latinan, myös kreikan kielessä. Hän osasi myös jonkin verran hepreaa, kun aloitti raamatunkäännösprojektinsa. Hän kuitenkin muutti työn kuluessa Betlehemiin parantamaan heprean taitoaan sekä tietämystään juutalaisista kirjoitusten kommentaarioista. Varakas roomalainen aristokraatti, Paula, perusti hänelle Betlehemiin luostarin. Siellä hän sai käännöstyönsä päätökseen. Hän aloitti vuonna 382 korjaamalla olemassa ollutta latinankielistä Uutta testamenttia, joka oli osa "Vetus Latinaa". Vuonna 390 hän eteni hepreankieliseen Vanhaan testamenttiin, käännettyään aiemmin joitakin osia kreikankielisestä "Septuagintasta". Tämä työ valmistui vuonna 405.


title: Hieronymus

text: Seuraavan viidentoista vuoden aikana, kuolemaansa saakka, hän tuotti joukon Raamatun kirjojen selitysteoksia, joissa hän muun muassa selitti usein käännösvalintojaan. Hänen heprean taitonsa tekee myös hänen eksegeettisistä töistään, erityisesti vuoden 386 jälkeen kirjoitetuista, arvokkaampia kuin useimmista muiden kirkkoisien kommentaarioista. Hän käytti paljon hyväkseen juutalaista tooranselitystraditiota, ja sovelsi myös allegorisia ja mystisiä tulkintoja Filon Aleksandrialaisen ja muun aleksandrialaisen koulukunnan tyyliin. Hän painotti voimakkaasti eroa Vanhan testamentin apokryfien ja kanonisen "Hebraica veritaksen" välillä.


title: Hieronymus

text: Hieronymuksen selitysteokset voidaan jakaa kolmeen ryhmään:


title: Hieronymus

text: Käännökset tai muokkaukset varhaisemmista kreikkalaisista teoksista


title: Hieronymus

text: Näihin kuuluu muun muassa neljätoista Origeneen saarnaa Jeremian kirjasta ja sama määrä Hesekielin kirjasta (käännetty Konstantinopolissa noin vuonna 380); kaksi Origeneen saarnaa Laulujen laulusta (käännetty Roomassa noin vuonna 383); 39 saarnaa Luukaan evankeliumista (käännetty Betlehemissä noin vuonna 389). Hänen töihinsä on luettu myös neljä Origeneen saarnaa Jesajan kirjasta, mutta ne eivät ole todellisuudessa hänen kääntämiään.


title: Hieronymus

text: Näihin töihin voidaan lukea myös teos "De situ et nominibus locorum Hebraeorum", joka oli merkittävä panos Palestiinan maantieteen alueella. Teos oli käännös Eusebioksen teoksesta "Onomastikon", joillakin lisäyksillä ja joillakin valitettavilla poisjätetyillä osilla. Samaan aikakauteen, noin vuoteen 390, kuuluu teos "Liber interpretationis nominum Hebraicorum", joka perustuu teokseen, jonka oletetaan olevan peräisin jo Filonin ajalta ja jota Origenes myöhemmin laajensi.


title: Hieronymus

text: Omat Vanhan testamentin selitykset


title: Hieronymus

text: Näihin kuuluu joukko lyhyitä Vanhan testamentin tutkielmia, jotka Hieronymus kirjoitti hieman ennen Betlehemiin asettumista ja seuraavaan viiden vuoden aikana. Näitä ovat: "De seraphim", "De voce Osanna", "De tribus quaestionibus veteris legis" (jotka luetaan yleensä osaksi Hieronymuksen kirjeitä numeroilla 18, 20 ja 36); "Quaestiones hebraicae in Genesin" (Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta); "Commentarius in Ecclesiasten" (Saarnaajan kirjasta); "Tractatus septem in Psalmos 10–16" (Psalmeista 10–16, kadonnut); "Explanationes in Michaeam" (Miikan kirjasta), "Sophoniam" (Sefanjan kirjasta), "Nahum" (Nahumin kirjasta), "Habacuc" (Habakukin kirjasta) ja "Aggaeum" (Haggain kirjasta). Noin vuonna 395 hän kirjoitti joukon pidempiä kommentaarioita, tosin ilman mitään erityistä suunnitelmaa: ensin jäljelle jääneistä seitsemästä pienestä profeetasta, sitten Jesajan kirjasta (noin 395–400), Danielin kirjasta (noin 407), Hesekielin kirjasta (noin 410–415) ja Jeremian kirjasta (vuoden 415 jälkeen, keskeneräinen).


title: Hieronymus

text: Omat Uuden testamentin selitykset


title: Hieronymus

text: Näihin kuuluvat ainoastaan kommentaariot Kirjeeseen Filemonille, Galatalaiskirjeeseen, Efesolaiskirjeeseen ja Kirjeeseen Titukselle (koottu hätäisesti vuosina 387–388); Matteuksen evankeliumiin (saneltu kahdessa viikossa, 398); Markuksen evankeliumiin, valittuihin Luukkaan evankeliumin osiin, sekä esipuhe Johanneksen evankeliumiin ja Ilmestyskirjaan.


title: Hieronymus

text: Viimeksi mainitun kirjan hän käsitteli ainoastaan pintapuolisesti, ja hyödynsi siinä katkelmaa Pohjois-Afrikkalaisen Tichoniuksen kommentaariosta, joka on säilynyt myös Beatus Libanalaisen laajemman työn osana. Hieronymus omisti Ilmestyskirjalle myös toisen kommentaarion, joka oli melko mielivaltainen muokkaus Pyhän Victorinuksen (k. 303) kirjoittamasta kommentaariosta.


title: Hieronymus

text: Yksi Hieronymuksen varhaisimmista yrityksistä historian alalla on "Chronicon" (myös "Temporum liber"), jonka hän kokosi noin vuonna 380 Konstantinopolissa. Se oli latinankielinen käännös Eusebioksen "Chroniconin" toisen osan muodostavista kronologisista taulukoista, ja siihen kuului myös lisäykset vuosille 325–379. Huolimatta useista Eusebiokselta peräisin olleista virheistä sekä joistakin Hieronymuksen omista virheistä, Hieronymus tuotti arvokkaan teoksen jo pelkästään sen vuoksi, että se antoi sykäyksen Prosperuksen ja Cassiodoruksen myöhemmille aikakirjoille.


title: Hieronymus

text: Hieronymuksen merkittävin historiallinen teos on kuitenkin "De viris illustribus", jonka hän kirjoitti Betlehemissä vuonna 392. Sen nimi ja kokoonpano on lainattu Suetoniukselta. Se sisältää lyhyet elämäkerralliset ja kirjalliset tiedot 135:stä kristillisestä kirjoittajasta, Pyhästä Pietarista Hieronymukseen itseensä. Ensimmäiselle seitsemällekymmenelle kahdeksalle kirjoittajalle päälähteenä on käytetty Eusebioksen "Kirkkohistoriaa", loppuosalle Arnobiuksesta ja Lactantiuksesta alkaen hän käytti omia tietolähteitään.


title: Hieronymus

text: Hieronymuksen hagiografisia eli pyhimyksistä kertovia teoksia ovat:Niin kutsuttu "Martyrologium sancti Hieronymi" on epäaito. Sen kirjoitti ilmeisesti joku läntisen kirkon munkki 500-luvun loppupuolella tai 600-luvun alussa. Se viittaa Hieronymuksen "Vita Malchi" -teoksen alkuun, jossa hän on ilmaissut aikomuksensa kirjoittaa apostolisen ajan pyhimyksistä ja marttyyreistä.


title: Hieronymus

text: Hieronymuksen kirjeet muodostavat mielenkiintoisen osan hänen kirjallisesta tuotannostaan. Ne ovat vaihtelevia sekä käsittelemiltään asioilta että tyyliltään. Hän antaa elävän kuvan sekä omasta ajastusmaailmastaan että ajastaan kaikkine ominaispiirteineen, kirjoittipa hän sitten opillisista kysymyksistä tai omantunnon kysymyksistä, tai lohduttaakseen kärsiviä, ilahduttaakseen ystäviä, tuomitakseen aikansa paheita ja turmeltuneisuuksia, kehottaakseen askeettiseen elämään ja maailmasta kieltäytymiseen tai taittaessaan peistä teologisten vastustajiensa kanssa. niistä välittyy myös silottelematon kuva hänen kiivaasta luonteestaan ja herkästä omanarvontunnostaan.


title: Hieronymus

text: Hieronymuksen kirjeistä yleisimmin käsitellyt ja julkaistut ovat luonteeltaan kehottavia. Näitä ovat "Ep. 14", "Ad Heliodorum de laude vitae solitariae"; "Ep. 22", "Ad Eustochium de custodia virginitatis"; "Ep. 52", "Ad Nepotianum de vita clericorum et monachorum," eräänlainen yhteenveto pastoraaliteologiasta askeettisesta näkökulmasta; "Ep. 53", "Ad Paulinum de studio scripturarum"; "Ep. 57", "De institutione monachi"; "Ep. 70", "Ad Magnum de scriptoribus ecclesiasticis;", "Ep. 107", "Ad Laetam de institutione filiae" ja "Ep. 108", "Epitaphium sanctae Paulae".


title: Hieronymus

text: Periaatteessa kaikki Hieronymuksen opillisiin kysymyksiin liittyvät teokset ovat enemmän tai vähemmän luonteeltaan rajun poleemisia. Ne on suunnattu oikeaoppista uskoa vastaan hyökänneitä vastaan. Jopa Didymos Sokean Pyhästä Hengestä tekemän tutkielman latinankielinen käännös (aloitettu Roomassa 384, valmistunut Betlehemissä) on luonteeltaan apologeettinen ja suunnattu areiolaisia ja pneumatomakhian kannattajia vastaan. Sama pätee hänen versioonsa Origeneen teoksesta "De principiis" (noin 399), jonka tarkoituksena on ollut korvata Rufinuksen epätarkka käännös.


title: Hieronymus

text: Hieronymus kirjoitti vielä tiukemmin poleemisia teoksia läpi koko elämänsä. Käydessään Antiokiassa ja Konstantinopolissa hän joutui tutustumaan areolaisuus-kysymykseen, ja erityisesti Meletioksen ja Lucifer Calaritanuksen ympärille muodostuneeseen skismaan. Kaksi paavi Damasukselle osoitettua kirjettä (kirjeet 15 ja 16) valittaa sekä Meletioksen että Paulinuksen kannattajien käytöstä. Kummatkin olivat yrittäneet vetää häntä puolelleen kysymyksessä termien "ousia" ja "hypostasis" soveltamisessa kolminaisuuteen.


title: Hieronymus

text: Samaan aikaan tai hieman myöhemmin, noin vuonna 379, Hieronymus kirjoitti teoksensa "Liber Contra Luciferianos" (”Kirja luciferianolaisia vastaan”), jossa hän käytti dialogimuotoa taistellessaan suuntauksen oppeja vastaan, erityisesti sitä, että he hylkäsivät harhaoppisten suorittaman kasteen. Roomassa, noin vuonna 383, hän vastusti Helvidiuksen opetuksia puolustaessaan teoksessaan Marian ikuista neitsyyttä, sekä naimattomuuden ylempää arvoa suhteessa avioliittoon. Suunnilleen samanluoteinen vastustaja oli Jovinianus, jonka kanssa hän joutui konfliktiin vuonna 392. Tätä vastaan hän kirjoitti teoksen "Adversus Jovinianum", sekä kirjan ääriasketistisia piirteitä puolustelevan kirjeen (kirje 48), joka oli osoitettu hänen ystävälleen Pammachiukselle.


title: Hieronymus

text: Vielä kerran hän joutui puolustamaan katolista oppia hurskaudesta ja omasta askeettisesta etiikastaan vuonna 406 espanjalaista seurakunnanvanhinta Vigilantiusta vastaan. Tämä vastusti marttyyri- ja pyhäinjäännöskultteja, köyhyyslupauksia ja pappien selibaattia. Samaan aikaan syntyi vastakkainasettelu Origeneen oikeaoppisuudesta Jerusalemin piispan Johanneksen ja Rufinuksen kanssa. Tähän aikaan sijoittuu eräs hänen intohimoisimmistaan ja kattavimmistaan poleemisista töistä: "Contra Joannem Hierosolymitanum" (398 tai 399); kaksi läheisesti yhteenliittyvää teosta "Apologiae contra Rufinum" (402); ja muutamaa kuukautta myöhemmin kirjoitettu ”viimeinen sana” hänen entiselle ystävälleen Rufinukselle, "Liber tertius seu ultima responsio adversus scripta Rufini". Hieronymuksen viimeinen poleeminen teos oli taitavasti kirjoitettu "Dialogue contra Pelagianos " (415).


title: Hieronymus

text: Hieronymus on epäilemättä kaikkein oppinein läntisistä kirkkoisistä. Katolisessa kirkossa häntä pidetään kirjastonhoitajien ja kääntäjien suojeluspyhimyksenä. Hieronymus ohittaa muut erityisesti heprean kielen taidoillaan, jotka hän sai kovan opiskelun kautta, ja joita hän käytti taitavasti. Hieronymus oli täysin tietoinen kyvyistään, eikä aina kyennyt välttämään kiusausta ylenkatsoa tai halventaa kirjallisia kilpailijoitaan, erityisesti Ambrosiusta. Hieronymus ei loista niinkään omaperäisellä ajattelullaan tai tietojensa soveltamisessa kuin runollisella tyylillään, purevalla älyllään, sekä kyvyillään soveltaa sanallisia ilmaisuja tarpeisiinsa ja saavuttaa haluttu retorinen vaikutus.


title: Hieronymus

text: Hieronymuksen oppineisuudessa oli kuitenkin myös heikot kohtansa. Hän tunsi hyvin sekä kreikankielisen että latinankielisen pakanallisen ja kristillisen kirjallisuuden, mutta tämä tuntemus oli osittain pintapuolista. Luonnollisestikaan hänen tietonsa vanhasta hepreasta ei vastaa nykytietämystä. Dogmatiikan suhteen hän ei pystynyt esittämään mitään erityisen omaperäistä tai sytemaattista. Poikkeuksena muista suurista kirkkoisistä, hän on vaikuttanut kirkon oppiin ainoastaan epäsuorasti. Samaa voidaan sanoa hänen osallisuudestaan moraaliteologiaan, jossa hän osoitti enemmän kiinnostusta askeettiseen luostarielämään kuin etiikan filosofis-teologiseen puoleen.


title: Hieronymus

text: Tämä asenteen johdosta Martti Luther tuomitsi myöhemmin Hieronymuksen ankarasti. Protestantit ovatkin olleet melko haluttomia hyväksymään hänen kirjoituksiaan arvovaltaisiksi, erityisesti koska hänen opetuksensa keskittyi voimakkaasti asketismin ympärille. Dogmatiikassa hän tukeutui suojelijoihinsa: esimerkiksi suhteessa kolminaisuusopista käytyihin kiistoihin hän tukeutui paavilliseen suojelijaansa Damasukseen: Pietarin kalliolle perustetun kirkon tehtävä oli päättää, tuliko hänen tunnistaa jumalallisessa "ousiassa" (olemuksessa) Meletioksen kannattajien tavoin kolme "hypostaasia", vai Paulinuksen kannattajien tavoin yksi "hypostasis", jossa on kolme "prosopaa" (persoonaa). Häntä voidaan pitää paitsi nykyaikaisen ultramontanismin jopa myös jesuiittojen äärimmäisen kuuliaisuuden edelläkävijänä.


title: Hieronymus

text: Heikkouksista huolimatta Hieronymus on ansainnut paikkansa kirkkoisien joukossa jo pelkästään latinankielisen raamatunkäännöksensä ansiosta. Käännös on vaikuttanut suunnattomasti häntä seuranneeseen kirkolliseen ja teologiseen kehitykseen. Hänen saavuttamansa pyhimyksen ja kirkon tohtorin asema on kuitenkin ollut mahdollinen ainoastaan siksi, että hän ainoana pystyi siirtämään hänet kasvattaneen teologisen koulukunnan, origeneläisyyden, opetuksesta läntisen kirkon käyttöön sen vahvuudet samalla suodattaen siitä harhaoppisina pidetyt piirteet.


title: Hieronymus

text: Hänen asemaansa katolisen kirkon piirissä kuvaa se, että kuvallisissa esityksissä hänellä on usein kardinaalinhattu päässään, ja jopa silloin, kun hänet kuvataan puolialastomana erakkona, punainen hattu on nähtävissä jossain muualla kuvassa. Tämä kuvaamisperinne lienee syntynyt vastapainona sille, että hän ei ollut piispa (ollakseen kardinaali, piispuus ei ole ehtona). Hieronymus lasketaan läntisen kirkon neljän suuren kirkon opettajan ja kirkkoisän joukkoon, muut ovat Hippon piispa Augustinus, Milanon piispa Ambrosius ja paavi Gregorius Suuri.


title: Ambrosius

text: Pyhä Ambrosius (n. 340 – 4. huhtikuuta 397) oli Milanon piispa ja merkittävimpiä kristillisen kirkon kirkkoisiä 300-luvulla. Miestä kunnioitetaan katolisuudessa, ortodoksisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Yhdessä Augustinuksen, Hieronymuksen ja Gregorius Suuren kanssa hänet lasketaan yhdeksi neljästä katolisen kirkon antiikin ajan kirkonopettajasta. Piispa on esimerkiksi mehiläisten, kynttilöiden valmistajien, kotieläinten, hanhien, Milanon, poliisien ja opiskelijoiden suojeluspyhimys. Hänen juhlaansa vietetään 7. joulukuuta. Pyhimyksen mukaan on nimetty alun perin vuosina 379–386 rakennettu basilika "Basilica di Sant'Ambrogio" Milanossa ja kirkko "Sant'Ambrogio" Firenzessä. Pyhä Ambrosius tunnetaan myös pyhän Augustinuksen kastajana.


title: Ambrosius

text:
Ambrosius syntyi Rooman kansalaisena Augusta Treverorumissa, Gallia Belgican provinssissa nykyisen Saksan alueella, kristittyyn perheeseen. Hänen isänsä oli
Gallia Narbonensiksen prefekti, ja hänen äitinsä älystään ja hurskaudestaan tunnettu nainen. Legendan mukaan parvi mehiläisiä laskeutui hänen kasvoilleen kun hän makasi lapsena keinussa, ja jätti jälkeensä tipan hunajaa. Hänen isänsä katsoi tämän olevan merkki hänen tulevasta kaunopuheisuudestaan. Tämän vuoksi mehiläiset ja mehiläispesät esiintyvät usein Ambrosiuksesta tehdyissä kuvissa.
Isänsä varhaisen kuoleman jälkeen Ambrosius suuntasi kohti isänsä uraa, ja sai lakimiehen koulutuksen Roomassa opiskellen kirjallisuutta, lakia ja retoriikkaa. Preettori Anicius Probus antoi hänelle viran valtuustossa, ja teki hänestä noin vuonna 372 Ligurian ja Aemilian konsuliprefektin, asemapaikkanaan Mediolanum, joka oli jo tuolloin Rooman jälkeen Italian toiseksi merkittävin kaupunki. Ambrosius toimi virassa hyvin, ja hänestä tuli pian hyvin suosittu.


title: Ambrosius

text: Milanon hiippakunta oli tuohon aikaan muun kirkon tavoin syvästi jakaantunut kolminaisuusoppia kannattavien trinitaarien ja sitä vastustavien areiolaisten välillä. Vuonna 374 Milanon piispa Auxentius kuoli, ja Nikean uskontunnustuksen kannattajat ja areiolaiset kilpailivat seuraajan virasta. Prefekti meni henkilökohtaisesti tuomiokirkkoon, jossa valinta toimitettiin, ehkäistäkseen suuremman mellakan syntyä, jota oli vaikea välttää kyseisessä tilanteessa. Tarinan mukaan hänet keskeytettiin huudolla "Ambrosius piispaksi!", johon muut yhtyivät, ja Ambrosius valittiin yksimielisesti piispaksi.


title: Ambrosius

text: Ambrosius oli tilanteessa selvä valinta, koska hänet tunnettiin trinitiarianisuuden sympatisoijana, mutta hän oli hyväksyttävä myös areiolaisille, koska hän oli poliitikkona teologisesti neutraali. Ensin Ambrosius kieltäytyi virasta, johon hän ei ollut varustautunut millään tavalla — hän oli tuohon aikaan pelkkä kasteoppilas ilman minkäänlaista teologista koulutusta. Hän suostui ainoastaan keisarin tultua väliin, ja sai viikon sisällä kasteen ja pappisvihkimyksen, ja alkoi hoitaa Milanon piispan virkaa.


title: Ambrosius

text: Piispana hän omaksui askeettisen elämäntavan, jakoi rahansa köyhille, antoi maansa kirkolle lukuun ottamatta siskolleen Marcellinalle annettua osaa, ja uskoi perheensä veljensä hoiviin.


title: Ambrosius

text: Legendan mukaan Ambrosius lopetti välittömästi ja voimalla kaikki harhaopit Milanosta. Todellisuudessa hän toimi realistisemmin ja harkitsevammin, koska hänellä ei ollut käytettävissään argumentteja papistossa ja yläluokissa suosittua areiolaisuutta vastaan. Hän alkoi opiskella teologian alkeita Rooman seurakunnanvanhimman Simplicianuksen kanssa. Hän hyötyi hyvästä kreikan kielen taidostaan, joka oli tuohon aikaan lännessä jo melko harvinaista, opiskellessaan Raamattua ja Filon Aleksandrialaisen, Origeneen, Athanasioksen ja Basileios Kesarealaisen kirjoituksia. Viimeksi mainitun kanssa hän oli myös kirjeenvaihdossa. Hän sovelsi uusia tietojaan saarnaajana ja keskittyi erityisesti Vanhan testamentin tulkintaan. Hänen retoriset kykynsä tekivät vaikutuksen Augustinukseen, joka oli aiemmin ollut pettynyt kristillisiin saarnamiehiin.


title: Ambrosius

text: Vastakkainasettelussa areiolaisten kanssa Ambrosius sovelsi teologisia ja poliittisia keinoja, ja käytti hyödykseen kaunopuheisuuttaan yhtä hyvin kuin poliittista kokemustaan ja hyviä suhteitaan.


title: Ambrosius

text: Gratianus, vanhemman Valentinianus I:n poika, oli trinitaari, kun taas nuorempi Valentinianus II omaksui areiolaisten näkemykset. Ambrosiuksen perustelut tai kaunopuheisuus ei saanut nuorta prinssiä kääntymään oikeaoppiseen uskoon. Itä-Rooman keisari Theodosius I oli myös omaksunut Nikean uskontunnustuksen, mutta hänen alamaisissaan oli samoin lukuisia areiolaisuuden kannattajia, erityisesti ylemmässä papistossa. Tässä hajaantuneessa tilanteessa kaksi areiolaisten johtajaa, piispat Palladius ja Secundianus, luottavaisina määräylivoimaansa, saivat Gratianuksen kutsumaan koolle kirkolliskokouksen, johon osallistuisivat valtakunnan kaikki osat. Gratianuksesta tämä vaikutti kohtuudenmukaiselta, mutta Ambrosius haistoi seuraukset, ja sai keisarin siirtämään asian läntisen kirkon piispojen päätettäväksi.


title: Ambrosius

text: Kolmenkymmenen kahden piispan muodostama synodi kokoontui Aquileiassa vuonna 381. Ambrosius valittiin puheenjohtajaksi, ja Palladius, joka oli kutsuttu puolustamaan mielipiteitään, perääntyi, väittäen kokouksen olevan puolueellinen ja että koska kaikki valtakunnan piispat eivät olleet koolla, kokous ei voinut saada selville kristikunnan mielipidettä asiassa. Äänestyksessä Palladius ja Secundianus pantiin viralta.


title: Ambrosius

text: Areiolaisten voima kuitenkin vain kasvoi, ja sen vastustaminen muodosti Ambrosiukselle suuren tehtävän. Vuonna 384 nuori keisari ja hänen äitinsä Justina sekä heidän mukanaan suuri joukko papistoa ja maallikoita, erityisesti sotilaita, kaikki areiolaisia, vaativat piispaa antamaan heidän käyttöönsä kaksi kirkkoa, toisen kaupungista ja toisen Milanon lähiseudulta.


title: Ambrosius

text: Ambrosius kieltäytyi, ja joutui vastaamaan oikeuden edessä. Paikalla oli suuri joukko ihmisiä, joiden raivoisa kiihko säikäytti Valentianianuksen pappeja niin, että hänet päästettiin vetäytymään ilman kirkkojen luovuttamista. Seuraavana päivänä, kun hän oli toimittamassa jumalanpalvelusta kirkossa, kaupungin prefekti tuli paikalle suostuttelemaan häntä luovuttamaan ainakin Milanon lähellä sijainnut Portian kirkko. Koska Ambrosius vastusteli edelleen, oikeus määräsi tuomiokirkon ja Portian kirkot valmistettavaksi tulevaa pääsiäisjuhlaa varten, jolloin keisari ja hänen äitinsä tulisivat paikalle.


title: Ambrosius

text: Oikeus vaistosi Ambrosiuksen kasvaneen suosion, ja päätti hillitä vaatimuksia kirkkojen saamiseksi. Se ei kuitenkaan onnistunut, ja Ambrosius joutui antoi seuraavan julistuksen: "Jos vaaditte minua itseäni, olen valmis: viekää minut vankilaan tai kuolemaan, en vastustele; mutta en tule koskaan pettämään Kristuksen kirkkoa. En tule huutamaan ihmisiä avukseni; tulen kuolemaan alttarin juurella ennemmin kuin jätän sen. Mellakoihin en rohkaise: mutta Jumala yksin voi rauhoittaa ne."


title: Ambrosius

text: Tilanne ei koskaan edennyt niin pitkälle, että Ambrosiuksen päättäväisyys olisi koeteltu käytännössä.


title: Ambrosius

text: Jos keisarillinen hovi olikin tyytymätön Ambrosiuksen uskonnollisiin periaatteisiin ja johtoon, se kunnioitti suuresti hänen poliittisia kykyjään. Kun Magnus Maximus kaappasi vallan Galliassa, Valentinianus lähetti Ambrosiuksen kehottamaan tätä luopumaan vallasta, ja hän hoiti lähettilääntehtävänsä menestyksellä. Toisella vastaavanlaisella kerralla hän epäonnistui, ja vihollinen pääsi Italiaan ja valtasi Milanon. Justina ja hänen poikansa pakenivat, mutta Ambrosius jatkoi virassaan ja teki suuren työn auttaessaan sodassa kärsineitä.


title: Ambrosius

text: Ambrosius taisteli kiihkeästi vanhan valtiouskonnon kannattajia vastaan heidän vastustaessaan kristityn keisarin käskyjä. Pakanallista osapuolta johti Symmachus, joka esitti Valentinianus II:lle pyynnön palauttaa Voiton alttari vanhalle paikalleen Rooman senaatin rakennuksessa sekä palauttaa Vestan neitsyiden kultti ja muut pakanalliset kulttimenot.


title: Ambrosius

text: Ambrosius kirjoitti Valentinianukselle aiheesta kirjeen, jossa hän selitti, että pakanalliset jumalat olivat usein hylänneet omistautuneimmatkin palvojansa; että Rooman armeijan voitot olivat vain sen sotilaiden luontaisen miehuullisuuden ansiota, eivätkä jumalien ansiota; että nämä pakanat vaativat itselleen sellaista, mitä eivät halunneet suoda kristityille; että koska kristityt papit kieltäytyivät ottamasta maallisia palkkioita, ne tulisi kieltää myös pakanallisilta papeilta; että luonnon koko järjestelmä rohkaisi innovaatioita, ja että ne oli sallittu kaikille kansoille myös uskonnon alueella; että pakanalliset uhrimenot loukkasivat kristittyjä; ja että kristityn prinssin tehtävä oli tukahduttaa pakanalliset seremoniat. Pyyntö ja vastaus ovat säilyneet Symmachuksen ja Ambrosiuksen kirjeiden joukossa. Valentinianus hylkäsi Symmachuksen pyynnön.


title: Ambrosius

text: Myöhemmin erästä piispaa syytettiin juutalaisvastaisen väkijoukon yllyttämisestä erään synagogan polttamiseen. Keisari Theodosius valmistautui antamaan määräyksen, että tämän oli uudelleenrakennutettava se. Ambrosius sai keisarin luopumaan tästä – ei siksi, että kyseinen piispa ei olisi ollut vastuussa synagogan polttamisesta, vaan siksi, että se olisi osoittanut myötämielisyyttä juutalaisia kohtaan. Hän toi esiin vastaavanlaisia tapahtumia lähihistoriasta: kun useiden varakkaiden kodit poltettiin Roomassa; kun Konstantinopolin piispan asunto poltettiin; sekä kun useita kristillisiä kirkkoja poltettiin Julianus Luopion valtakaudella, minkä Ambrosius laittoi juutalaisten nimiin. Ambrosiuksen mielestä kristittyjen ei tullut avustaa pakanoiden, harhaoppisten tai juutalaisten palvontapaikkojen rakentamisessa, ja muistutti, kuinka jotkut kristityt maallikot olivat alkaneet sanoa keisari Maximuksesta "hänestä on tullut juutalainen", koska hän määräsi Rooman poltetun synagogan uudelleenrakennutettavaksi. Ambrosius ei kuitenkaan vastustanut synagogan polttamisesta vastuussa olleiden rankaisemista.


title: Ambrosius

text: Tehostaakseen sanojaan Ambrosius kieltäytyi jakamasta ehtoollista, kunnes riita oli sovittu. Näin hän piti tavallaan koko seurakuntaa hengellisenä panttivankinaan. Myöhemmin hän kielsi ehtoollisen keisari Theodosiukselta, koska tämä oli surmauttanut 7 000 henkeä Thessalonikassa vuonna 390. Kielto peruttiin vasta useiden kuukausien katumusharjoitusten jälkeen. Tämä osoittaa, kuinka vahva asema Ambrosiukselle oli valtakunnan läntisissä osissa, jopa vahvaa keisaria vastaan – vastakohtana muun muassa Johannes Khrysostomokselle, joka kärsi muutamia vuosia myöhemmin Konstantinopolissa tappion paljon heikompaa keisaria vastaan.


title: Ambrosius

text: Ambrosiuksen suuri vaikutus Theodosiukseen näkyy muun muassa siinä, että hän sai tämän antamaan vuonna 391 joukon määräyksiä, jotka olivat luonteenomaisempia Ambrosiukselle kuin Theodosiukselle. Määräykset tekivät lopuista pakanallisista juhlapäivistä, joista ei ollut vielä tullut kristillisiä, tavallisia arkipäiviä, sekä kielsivät kaikki pakanalliset uhrimenot ja jumalankuvien palvomisen.


title: Ambrosius

text: Ambrosius pakeni Milanosta vuonna 392 Valentinianus II:n salamurhan ja Eugeniuksen vallankaappauksen jälkeen. Kun Theodosius lopulta voitti, hän rukoili keisaria antamaan anteeksi niille, jotka olivat tukeneet Eugeniusta. Theodosius kuoli Milanossa vuonna 395 pian saatuaan koko valtakunnan haltuunsa. Ambrosius itse kuoli kaksi vuotta myöhemmin, 4. huhtikuuta 397. Häntä seurasi Milanon piispana Simplicianus. Ambrosiuksen ruumis on edelleen nähtävänä St. Ambrogion kirkossa. Se on vanhin tunnettu säilynyt historiallisen henkilön ruumis Egyptin ulkopuolelta. Samassa kirkossa ovat myös kahden sataluvun marttyyrin ja Milanon suojeluspyhimyksen, Pyhän Gervasiuksen ja Pyhän Protasiuksen, jäännöksiksi uskotut reliikit.


title: Ambrosius

text: Vaikka Ambrosius rinnastetaan useimmiten Augustinukseen, Hieronymukseen ja Gregorius Suureen, häntä verrataan luonnollisimmin Hilariukseen. Ambrosius oli ennen kaikkea kirkkopoliitikko ja piispa, jonka arvovalta oli ehdoton. Ambrosiuksen vaikutusvalta oli suurempi kuin Konstantinopolin tai Rooman piispan, ja hänen työnsä tuloksena kirkon valta suhteessa keisariin ja maallisiin vallanpitäjiin kasvoi. Teologina Ambrosiusta ei arvosteta yhtä korkealle; on kuitenkin otettava huomioon, että hän sai varsin myöhään teologisen koulutuksensa suuntautuessaan maallisiin hallintotoimiin ja lakiopintoihin nuoruudessaan.


title: Ambrosius

text: Eksegetiikassa Ambrosius oli Hilariuksen tavoin aleksandrialaisen koulukunnan edustaja. Dogmatiikassa hän seurasi Basileios Kesarealaista ja muita kreikkalaisia kirjoittajia, mutta käsitteli aiheita silti selvästi läntisen kirkon näkökulmasta. Tämän vuoksi hän painotti enemmän ihmiskunnan syntisyyttä ja Jumalan armoa, sekä uskon merkitystä yksityisen kristityn elämässä. Hänen merkittävimmät teoksensa tällä alalla olivat:Ambrosiuksen tietoisuus omasta piispan roolistaan vahvisti kirkon syntymässä ollutta doktriinia ja virkakäsityksiä, kun taas hänen askeettinen elämänsä, joka jatkoi hänen nuorena saamaansa stoalaista ja cicerolaista koulutusta, auttoi häntä levittämään korkeaa kristillistä etiikkaa. Myös hänen askeettiset kirjoituksensa saivat paljon vaikutteita Basileiokselta. Hänen asketismia, virkaa ja moraalia käsitteleviin teoksiinsa kuuluu mm. seuraavat:Edelliseen ryhmään liittyvät myös hänen sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kristillisen lähimmäisenrakkauden velvoitetta käsittelevät teoksensa, mm.Muita kirjoituksia:Lisäksi hänen nimissään liikkui pitkään Ambrosiuksen nimiin laitettu kommentaario Paavalin kirjeisiin. Nykyisin tämän teoksen kirjoittajana käytetään nimitystä "Ambrosiaster": kirjoitusten teologia on kuitenkin hyvin lähellä Ambrosiusta.


title: Ambrosius

text: Augustinus, joka itse kuvailee kääntyneensä lopullisesta vasta Ambrosiuksen saarnojen vaikutuksesta, kirjoitti olevansa enemmän velkaa Ambrosiukselle kuin kenellekään muulle kristilliselle kirjoittajalle apostoli Paavalia lukuun ottamatta.


title: Ambrosius

text: Ambrosius sävelsi useita hymnejä, saaden alkusykäyksen Hilariuksen esimerkistä ja areiolaisten psalmien menestyksestä. Ne ovat tyyliltään arvokkaan yksinkertaisia, ja ne olivat merkityksellisiä paitsi itsessään myös mallina myöhempien aikojen hymneille. Jokaisessa näistä hymneistä oli kahdeksan nelirivistä stanzaa, ja ne oli kirjoitettu tiukassa jambisessa tetrametrissä. Ambrosiuksen katsotaan olleen ensimmäinen, joka esitteli antifonantin laulumenetelmän, jossa kuoron toinen puoli vastaa toiselle.


title: Ambrosius

text: Tunnetuimmat Ambrosiuksen hymnit ovat:Te Deum -hymniä pidettiin 1800-luvun lopulle asti yksiselitteisesti Ambrosiuksen kirjoittamana, mutta nykytutkimuksen mukaan se on pikemminkin Nicetas Remesialaisen käsialaa. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa häneltä ovat virret 16 ja 549.


title: Ambrosius

text: Augustinus kertoo teoksessaan "Tunnustukset" mielenkiintoisen Ambrosiukseen liittyvän anekdootin:


title: Ambrosius

text: Augustinus siis katsoi asian olevan mainitsemisen arvoisen, ja siitä voidaan päätellä, että kyky lukea äänettä ja huulia liikuttamatta oli tuohon aikaan poikkeuksellinen — yleensä ihmiset osasivat lukea vain ääneen. Tämän vuoksi Ambrosiusta pidettiin hyvin oppineena.


title: Ambrosius

text: Ambrosius tunnetaan oppineisuuden, opiskelijoiden ja koululaisten, mehiläiskasvattajien, kynttiläntekijöiden, mehiläisten ja muiden kotieläinten sekä Milanon kaupungin ja hiippakunnan suojelijana. Hänen muistopäivänsä on 7. joulukuuta.


title: Vaindloo

text:
Vaindloo on itäisellä Suomenlahdella, Viron pohjoisrannikolla sijaitseva saari. Vaindloo sijaitsee Länsi-Virumaahan kuuluvassa Haljalan kunnassa, ja se on Viron pohjoisin saari. .
Vaindloon pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Paikalla sijaitsee alun perin 1718 perustettu majakka. Nykyisen majakan runko on vuodelta 1871. Saareen pääsee vain pienveneellä, sillä siellä ei ole isommille aluksille sopivaa satamaa.


title: Vaindloo

text: Venäjän ilmavoimat on usein loukannut Viron ilmatilaa Vaindloon saaren yllä.


title: Kapteeni Tähti

text: Kapteeni Tähti ("Captain Star") on Steven Applebyn sarjakuvaan perustuva animaatiosarja, jota tehtiin 13 jaksoa vuosina 1997–1998. Sarja kertoo kuuluisasta avaruuskapteenista ja hänen miehistöstään, jotka odottavat syrjäisellä, autiolla planeetalla käskyjä. Käskyjä ei kuitenkaan tule, koska se on vain juoni, jolla kapteenista halutaan päästä eroon. Kapteeni Tähden äänenä sarjassa oli Richard E. Grant.


title: Kapteeni Tähti

text: Sarjaa Suomessa esitti Yle TV1.


title: Gregorios Nyssalainen

text: Gregorios Nyssalainen (n. 335 – 394 jälkeen) oli kristitty piispa ja pyhimys, joka luetaan kirkkoisien joukkoon.


title: Gregorios Nyssalainen

text: Gregorios oli Basileios Suuren nuorempi veli ja Gregorios Nazianzilaisen hyvä ystävä. Jotkut historioitsijat katsovat diakonissa Theosebian olleen hänen vaimonsa, jotkut taas katsovat hänen, kuten Makrina nuoremman, olleen myös Gregorioksen ja Basileioksen sisar.


title: Gregorios Nyssalainen

text: Gregorios pohti Jumalan olemusta ja korosti tämän tuonpuoleisuutta sanomalla, että Jumala on ihmiselle täysin käsittämätön eikä hänestä voi sanoa mitään muuta kuin mitä Raamattu kertoo. Gregorioksen merkitys on jo pitkään tunnustettu niin itäisessä ortodoksisessa kirkossa kuin läntisessä katolisessa kirkossa.


title: Gregorios Nyssalainen

text: Gregorios kirjoitti muun muassa teokset "Sielusta ja ylösnousemuksesta" sekä "Mooseksen elämä".


title: Tuomarinkylä

text: Tuomarinkylä () on kaupunginosa Pohjois-Helsingissä. Siihen kuuluvat osa-alueina Haltiala (15 as.), Paloheinä (5 967 as.), Torpparinmäki (2 539 as.) ja Tuomarinkartano.


title: Tuomarinkylä

text: Tuomarinkylän peruspiiriin kuuluvat muut Tuomarinkylän osa-alueet kuin Tuomarinkartano, joka luetaan Itä-Pakilan peruspiiriin.


title: Tuomarinkylä

text: Tuomarinkartanon osa-alueella sijaitsee Tuomarinkylän kartano, jota ympäröi puisto ja laajat viljelysalueet. Kartanossa toimii nykyään museo ja kartanon tallit ovat ratsastusharrastajien käytössä. Alueella sijaitsevat Tuomarinkylän ratsastuskoulu, Tuomarinkartanon ratsastusopisto sekä kolme yksityistallia.


title: Tuomarinkylä

text: Tuomarinkylän muutama säilynyt paikannimi ja talonnimi kertoo alueen vanhasta esihistoriallisesta käytöstä. Tuomarinkylä kuten muukin Uusimaa kuuluivat pääasiassa hämäläisten alueisiin ennen ruotsalaisten tuloa alueelle keskiajalla.


title: Tuomarinkylä

text: Tuomarinkylä kuuluu Helsingin pitäjän vanhoihin kyliin. Nimi "Domarby" tunnetaan asiakirjoista vuodelta 1417 ja se viittaa kylän olleen tuomarin asuinpaikkana. Kylässä on ilmeisesti asunut joku Uudenmaan tuomareista. Kylällä on tätä ennen voinut ollut jokin toinen nimi. Suomenkielinen nimi Tuomarinkylä on tullut käyttöön 1900-luvun alkuvuosina. Kylän vanhimpia taloja on ollut Skeppars, jonka nimi viittaa sen omistajan aikanaan harjoittaneen laivurin ammattia Helsingin tienoilla. Kun tähän tilaan vuonna 1703 yhdistettiin ratsutila Långhansas ja myöhemmin 1780-luvulla tilat Ryttars, Kusmies, Glasmästars ja Lassas, Tuomarinkylän kartano saavutti lopullisen laajuutensa. Helsingin kaupunki osti kartanon vuonna 1917 ja kylän alue liitettiin Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. Ensimmäisinä valmistuivat rakennussuunnitelmat Paloheinän ja Torpparinmäen alueille, edelliselle vuonna 1946 ja jälkimmäiselle 1950. Tämän jälkeen alueille vahvistettiin vanhoihin paikannimiin perustuva kadunnimistö. Vuonna 1959 kaupunginosa jaettiin Haltialan, Paloheinän, Torpparinmäen ja Tuomarinkartanon osa-alueisiin.


title: Blood & Honour

text: Blood & Honour on uusnatsistinen musiikinjakeluverkosto, jonka perustivat vuonna 1987 valkoisen ylivallan skinheadit ja muut valkoiset nationalistit. Blood & Honour järjestää uusnatsiyhtyeiden konsertteja ja levittää RAC-yhtyeiden äänityksiä. Blood and Honour, suomeksi "veri ja kunnia", otti nimensä Hitler-Jugendin motosta "Blut und Ehre".


title: Blood & Honour

text: Kansainvälisesti toimivaa Blood and Honouria on pidetty avoimesti väkivaltaa suosittelevana järjestönä. Uusnatsistiseksi terroristijärjestöksi luonnehdittu Combat 18 on ollut tiiviisti kytköksissä järjestöön. Saksassa Blood and Honourin toiminta kiellettiin kokonaan vuonna 2000 ja Espanjassa vuonna 2005 kiihotuksesta kansanryhmää vastaan.


title: Blood & Honour

text: Organisaation historia ulottuu vuoteen 1977, jolloin perustettiin Rock Against Communism -järjestö. Hiljaiselon jälkeen vuonna 1982 RAC tuli uudelleen julkisuuteen skinhead-yhtye Skrewdriverin mukana. Blood & Honourin perustivat vuonna 1987 kansallismieliset skinheadit vastaiskuna Anti-Nazi Leaguen Rock Against Racism -organisaatiolle. Skrewdriverin laulaja, Ian Stuart Donaldson toimi Blood & Honourin yhtenä perustajana ja näkyvänä vaikuttajana kuolemaansa saakka vuonna 1993.


title: Blood & Honour

text: Joskus organisaatio käyttää tunnusta "28", joka juontuu "Blood" ja "Honour"-sanojen ensimmäisten kirjainten järjestysluvuista aakkosissa.


title: Blood & Honour

text: Suomen Blood & Honour perustettiin virallisesti vuonna 2003, mutta sen edeltäjänä voidaan pitää muun muassa järjestöä "Veri ja Kunnia", jonka toiminta alkoi 90-luvun alkupuolella. Blood & Honour -järjestö toimii, tai on toiminut Suomessa Helsingissä, Tampereella, Orivedellä, Jyväskylässä, Mikkelissä, Joensuussa, Turussa, Savonlinnassa, Kotkassa, Kouvolassa ja Kuopiossa. Blood & Honour Suomi Finland on nykyään keskittynyt lähinnä konserttien järjestämiseen, mutta aikaisemmin he muun muassa painoivat omaa lehteä muutaman numeron verran.


title: Blood & Honour

text: Vuonna 2005 Blood & Honour järjesti jalkapallo-otteluita sotaveteraanien hyväksi. Lahjoituksen saanut sotainvalideja edustava järjestö sai kertomansa mukaan kuulleensa Blood & Honourin uusnatsiyhteyksistä vasta lahjoituksen jälkeen ja myönsi kytkennän skinheadeihin olevan sotainvalideille kiusallinen. Järjestö totesi, että se ei aio jatkossa tehdä yhteistyötä järjestön kanssa, mutta saatuja rahoja ei palauteta.


title: Blood & Honour

text: Organisaatiota lähellä olevia henkilöitä on Suomessa tuomittu väkivaltarikoksista. Järjestö sai huomiota vuonna 2002, kun siihen kuuluva ”Huhtikuun ryhmä” julkaisi internetissä ilmoituksen, jossa silloinen asuntoministeri Suvi-Anne Siimes etsintäkuulutettiin ”elävänä tai kuolleena”. Järjestön vihalistalla oli tuolloin useita tunnettuja henkilöitä.


title: Efraim Syyrialainen

text: Pyhä Efraim Syyrialainen (, "Mār Aphrêm Sûryāyâ"; ; ) (n. 306–373) oli merkittävä teologi ja syyriankielisten hymnien kirjoittaja. Hänet luetaan usein kirkkoisien joukkoon erityisesti syyrialaisessa kristillisyydessä. Samoin hänet luetaan pyhimykseksi erityisesti Syyriassa.


title: Efraim Syyrialainen

text: Efraim syntyi vuoden 306 vaiheilla Nisibisin kaupungissa nykyisten Turkin ja Syyrian rajalla. Joidenkin lähteiden mukaan Efraimin vanhemmat olivat kristittyjä, toisissa mainitaan hänen isänsä olleen pakanapappi. Kaupungissa puhuttiin tuohon aikaan useita kieliä, valtakielenä oli aramea. Kristillinen yhteisö käytti syyrian kieltä. Uskontojen välillä käytiin kovaa kilpailua: juutalaisuus, eri kristilliset suunnat ja pakanauskonnot pyrkivät hankkimaan lisää kannattajia. Vain joitakin vuosia aikaisemmin Rooman keisari Diocletianus oli sopinut Persian keisarin kanssa, että Nisibis siirtyisi roomalaisille. Roomalaisten aloittamat kristittyjen vainot ja marttyyritarinat olivat osa Nisibisin kristittyjen yhteisön arkea Efraimin kasvuvuosina.


title: Efraim Syyrialainen

text: Efraim Syyrialaisen paastorukous on tunnettu etenkin ortodoksisessa kirkossa. Se kuuluu seuraavasti:


title: Johannes Damaskolainen

text: Pyhä Johannes Damaskolainen (, , ; siviilinimeltään Yuhanna ibn Mansur ibn Sarjun noin 676 – 5. joulukuuta 749) oli melkiitteihin kuulunut munkki ja pappi. Hän syntyi ja kasvoi Damaskoksessa, mutta kuoli todennäköisesti Mar Saban luostarissa, Jerusalemista kaakkoon. Hän oli syyrialaista sukua, mutta hän oli saanut klassisen hellenistisen kasvatuksen. Hän toimi nuoruudessaan Umaijadien kalifin virkamiehenä, mutta lähti luostariin. Hänet lasketaan usein kirkkoisien joukkoon.


title: Johannes Damaskolainen

text: Johannes kirjoitti laajalti kristillisestä teologiasta, dogmatiikasta, apologetiikasta, ikoniteologiasta ja hermeneutiikasta, ja hänen teostensa joukkoon kuuluu myös lukuisia saarnoja ja pyhimyselämäkertoja.


title: Hevoskotka

text: Hevoskotka (myös Hippogryfi) on aarnikotkan tapainen taruolento, jolla on kotkan pää ja siivet, mutta muu ruumis on hevosen. Se esiintyi antiikin Kreikan taiteessa sekä keskiaikaisissa legendoissa. Hevoskotka on rakkauden symboli, ja uskomusten mukaan sen isä oli aarnikotka ja emä nuori tamma. Tarujen mukaan hevoskotka ei voi lisääntyä, ja se on aarnikotkaa helpompi kesyttää.


title: Hevoskotka

text: Ludovico Ariosto loi hevoskotkan kirjassaan Orlando Furioso 1500-luvun alussa. Olento perustui vanhaan sananlaskuun aarnikotkan ja hevosen risteyttämisestä, jota käytettiin kuvaamaan mahdottomuutta tai sovittamatonta ristiriitaa. Muun muassa roomalainen runoilija Vergilius (70-19 eaa.) oli aikoinaan viitannut aarnikotkien ja hevosten risteyttämiseen esimerkkinä mahdottomuudesta. Risteytymistä pidettiin mahdottomana, koska tarujen mukaan aarnikotkat vihaavat hevosia ja syövät näitä aina tilaisuuden tullen.


title: Hevoskotka

text: J. K. Rowlingin kirjoittamassa "Harry Potter" -kirjasarjassa esiintyy hevoskotkia ja yksi niistä, nimeltään "Hiinokka" (kuudennessa kirjassa se tunnetaan myös Surkusiipenä), on Tylypahkan velhokoulun riistanvartijan Rubeus Hagridin lemmikki, joka tuomitaan kuolemaan, mutta pelastetaan. Hevoskotkat luokitellaan kirjoissa vaarallisiin taruolentoihin.


title: Den Helder

text: Den Helder on kaupunki Pohjois-Hollannin provinssin pohjoiskärjessä Alankomaissa. Kaupungissa on 57 795 asukasta (vuonna 2008) ja sen pinta-ala on 178,83 neliökilometriä. Suurin osa kunnan asukkaista asuu Den Helderin taajamassa ja loput Huisduinenissa ja Julianadorpissa. Kunnassa sijaitsevat myös Friese Buurtin ja De Kooyn kylät.


title: Den Helder

text: Den Helderin kaupungin tärkeimmät alueet ovat Vanha Den Helder, Uusi Den Helder ja De Schoten. Uusi Den Helder rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen helpottamaan kovaa asuntopulaa. De Schoten rakennettiin 1960-luvulla.


title: Den Helder

text: Kaupunki on Alankomaiden laivaston keskus ja myös Alankomaiden kuninkaallinen laivastoakatemia sijaitsee kaupungissa. Yksi Den Helderin tärkeimmistä nähtävyyksistä on Willemsoordin vanha laivastotelakka. Telakkatoiminnan siirryttyä vanha telakka-alue on kunnostettu, ja nykyään alueelta löytää ravintoloita, elokuvateatterin ja muita toimintoja.


title: Mandi (huonekalu)

text: Mandi on perinteinen indonesialainen kylpyamme tai lavuaari. Käytännössä se on vedellä täytetty amme. Mandista nostetaan sangolla vettä, jota voidaan sitten käyttää kehon pesemiseen ja usein myös vasemman käden kanssa takapuolen puhdistamiseen ulostamisen jälkeen.


title: Istukka

text: Istukka () on elin, johon napanuora kiinnittyy lapsen kehittyessä raskauden aikana äitinsä kohdussa. Synnytyksessä istukka syntyy jonkin ajan kuluttua lapsen jälkeen kohdun supistuessa.


title: Istukka

text: Istukan tärkein tehtävä on kuljettaa happea ja ravintoaineita äidin elimistöstä lapselle sekä kuljettaa kuona-aineita vastakkaiseen suuntaan. Aineiden vaihto sikiön ja äidin verenkierron välillä tapahtuu nukkalisäkkeiden kautta diffundoitumalla. Sikiön ja äidin verenkierto eivät siis joudu kosketuksiin toistensa kanssa.


title: Istukka

text: Aineidenvaihdon lisäksi istukka tuottaa hormoneja. Istukkahormoni eli hCG stimuloi keltarauhassoluja tuottamaan estrogeenia ja progesteronia, joista sikiön kehitys ja kasvu ovat riippuvaisia. Relaksiini puolestaan lisää äidin lantion nivelten liikkuvuutta ja synnytyksessä se laajentaa kohdunsuuta. Istukkalaktogeeni vaikuttaa prolaktiinin tavoin aktivoiden tavallisia rintarauhasia muuttumaan maitorauhasiksi sekä stimuloiden maidon tuotantoa.


title: Istukka

text: Istukka on kaksiosainen. Siinä on lapsenpuolinen osa () ja äidinpuoleinen osa () eli osa istukasta on kehittynyt sikiön ja osa kohdun soluista.


title: Istukka

text: Kasvutavaltaan istukka on erikoinen: se kasvaa kohdun seinämään "infiltratiivisesti" kuten syöpä, muttei silti käyttäydy pahanlaatuisen kasvaimen tavoin. Harvinainen "istukkasyöpä" tosin tunnetaan.


title: Istukka

text: Osalla nisäkäslajeista on "hajaistukka" toisin kuin ihmisellä.


title: Istukka

text: Noin 0,73 prosentissa raskauksista istukka irtoaa ennenaikaisesti joko osittain tai kokonaan. Tämä on sekä lapselle että äidille akuutti hätätilanne. Suomessa irtoamistapauksissa joka kymmenes sikiö tai vastasyntynyt kuolee, ja runsas verenvuoto aiheuttaa vaaratilanteen myös äidille. 60 prosenttia irtoamisista johtaa ennenaikaiseen syntymiseen, josta aiheutuu keskosuuteen liittyviä ongelmia.


title: Istukka

text: Syytä ennenaikaiseen irtoamiseen ei tunneta. Riskitekijöinä tunnetaan raskausmyrkytys, useat aikaisemmat synnytykset, synnyttäjän yli 35 vuoden ikä, aiemmat sikiökuolemat ja keskenmenot sekä äidin raskaudenaikainen tupakointi.


title: Ville Pörhölä

text: Frans Wilhelm ”Ville” Pörhölä (alun perin Horneman, 24. joulukuuta 1897 Alatornio – 28. marraskuuta 1964 Oulu) oli suomalainen yleisurheilun heittolajien monitaitaja ja olympiavoittaja.


title: Ville Pörhölä

text: Pörhölä voitti Antwerpenin olympialaisissa 1920 kultaa kuulantyönnössä ja hopeaa moukarinheitossa Los Angelesin kisoissa 1932.


title: Ville Pörhölä

text: Seuratasolla Pörhölä edusti Röytän Jyskyä, Tornion Pyryä, Oulun Pyrintöä, Viipurin Urheilijoita, Kuopion Urheilu-Veikkoja, Kajaanin Kipinää ja Rovaniemen Urheilijoita.


title: Ville Pörhölä

text: Pörhölä tunnettiin lempinimellä ”Röyttän Karhu”, kotipaikkansa Röyttän saaren mukaan.


title: Ville Pörhölä

text: Pörhölän tyttären poika on entinen kolmiloikkaaja Heikki Herva.


title: Fokion

text: Fokion (n. 402-318 eaa.) oli muinaiskreikkalainen valtiomies. Hän oli Platonin oppilas ja myöhemmin Ksenokrateen ystävä. Filosofin koulutus jätti häneen jälkensä, mutta silti hänet tultiin tuntemaan ennen kaikkea sotilaana. Politiikassaan hän koetti lähentää toisiinsa Ateenaa ja Makedoniaa.


title: Fokaia

text: Fokaia () oli muinaiskreikkalainen joonialainen kaupunki Vähän-Aasian länsirannikolla. Fokaia oli Joonian kaupungeista pohjoisin. Fokaialaiset perustivat Massalian eli nykyisen Marseillen (600-luvulla eaa.) sekä Elean siirtokunnat. Fokaialaiset olivatkin keskeisesti mukana siirtokuntien ja kauppa-asemien perustamisessa Kreikan läsipuolelle. Nimi Fokaia esiintyy Mika Waltarin romaanissa Turms, kuolematon.


title: Eindhoven

text: Eindhoven ([ˈɛintˌɦoːvə(n)] ) on kaupunki Alankomaiden Pohjois-Brabantin maakunnassa. Kaupungissa on 219 877 asukasta (vuonna 2010). Se on maan eteläosien suurin ja koko maan viidenneksi suurin kaupunki sekä tärkeä talouskeskus: kaupungin metropolialueen väkiluku on yli 725 000. 40 prosenttia Alankomaiden investoinneista tutkimukseen ja tuotekehitykseen tehdään Eindhovenin alueella.


title: Eindhoven

text: Alun perin kaupunki sijaitsi Dommel- ja Genderjokien yhtymäkohdassa, mutta nykyään vain Dommel virtaa sen läpi.


title: Eindhoven

text: Brabantin Herttua Hendrik I myönsi Eindhovenille kaupunkioikeudet vuonna 1232. Kaupungissa oli tuolloin noin 170 rakennusta, ja kaupunginmuurin ulkopuolella seisoi pieni linna. Yksi kaupungin perustamiseen vaikuttanut tekijä oli sen sijainti Liègestä Hollantiin johtavalla kauppareitillä.


title: Eindhoven

text: Eindhoven liitettiin Alankomaihin vuonna 1629. Kaupungin kasvu lähti vauhtiin vasta teollisen vallankumouksen myötä 1800-luvulla, ja nykyään kaupunki on väkiluvultaan Alankomaiden viidenneksi suurin: asukkaita on noin 220 000. Toisen maailmansodan pommitukset (Operaatio Market Garden) tuhosivat suuria osia kaupungista.


title: Eindhoven

text: Suuryritykset kuten Philips ja DAF ovat tehneet Eindhovenista tärkeän teollisuuden ja teknologian keskuksen Alankomaissa. Eindhoven on myös tärkeä rautateiden solmukohta.


title: Eindhoven

text: Eindhovenissa toimii Philipsin työntekijöiden perustama jalkapalloseura PSV Eindhoven, joka pelaa Alankomaiden pääsarjassa. Toinen kaupungin jalkapalloseura on FC Eindhoven, joka pelaa Eerste divisiessä.


title: Eindhoven

text: Maahockeyssa Eindhovenilla on kolme merkittävää joukkuetta: Oranje Zwart, Eindhovenese Mixed Hockey Club ja HC Eindhoven.


title: Eindhoven

text: Eidhovenissa järjestetään useita urheilukilpailuja, ja vuodesta 1990 siellä ollaan pidetty vuosittainen maratonkilpailu. Vuonna 2008 siellä järjestettiin 29. uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut.


title: Eindhoven

text: Eindhovenilla on seitsemän ystävyyskaupunkia:


title: Folkvinus

text: Folkvinus, Folquinus tai Folkvin oli mahdollisesti keskiaikainen Suomen piispa 1100-luvun lopulta tai 1200-luvun alusta. Folkvinuksen historiallisuudesta ei ole varmoja todisteita.


title: Folkvinus

text: Palmsköldin katkelman vanhemman, todennäköisesti 1400-luvulta peräisin olevan osan perusteella Folkvinus oli Suomen piispana ennen Tuomasta, mutta Rodolfuksen jälkeen.


title: Folkvinus

text: Muut tiedot Folkvinuksesta perustuvat Paavali Juustenin 1500-luvulla laatimaan "Suomen piispainkronikkaan", mutta näiden tietojen todenperäisyys on sangen kyseenalainen. Piispainkronikan mukaan Folkvinus olisi ennen Suomeen tuloaan toiminut Uppsalan tuomiokapitulissa, mistä johtuen häntä on arveltu benediktiinimunkiksi. Gallénin mukaan piispainkronikan maininta Folkvinuksen kaudella vuonna 1198 tapahtuneesta Turun hävityksestä on sekaannus vuoden 1318 Turun tuhoamisen kanssa.


title: Folkvinus

text: Yhtenä mahdollisuutena on pidetty, että Folkvinus olisi ollut se Ex tuarum -kirjeessä mainittu henkilö, jonka piispaksi nimittämiseen paavi Innocentius III antoi aviottomasta syntyperästä huolimatta luvan 30. lokakuuta vuonna 1209. Tällöin hän olisi kuollut ennen vuotta 1216, jolloin paavi määräsi jälleen täytettäväksi Suomen piispanistuimen. Folkvinus on kuitenkin saattanut elää jo aiemmin ja hän on voinut olla myös samaisessa Ex tuarumissa kuolleeksi mainittu piispa.


title: Rodolfus

text: Rodolphus, Rodolfus, Rodulfus tai Rodulff (k. ennen 1209?) on varhainen Suomen piispa, jonka olemassaolosta ei ole täysin varmoja todisteita. 1400-luvun alusta peräisin olevan "Palmsköldin katkelman" vanhemman osan mukaan Rodolfus oli Suomen piispana legendaarisen Henrikin jälkeen, ennen Folkvinusta. Hänen aikanaan Suomi lienee ollut vielä katolisen kirkon näkökulmasta lähetysaluetta.


title: Rodolfus

text: Paavali Juustenin Suomen piispainkronikan mukaan Rodolfus olisi ollut kotoisin Länsi-Götanmaalta. Nimen perusteella häntä on arveltu kuitenkin alkuaan saksalaiseksi. Johannes Messenius totesi 1600-luvulla Rodolfuksen piispuuden alkaneen vuonna 1172, mitä ei kuitenkaan pidetä luotettavana tietona. On kuitenkin pidetty mahdollisena, että Rodolfus olisi ollut vuodelta 1209 peräisin olevassa Ex tuarum -asiakirjassa kuolleeksi mainittu Suomen piispa.


title: Rodolfus

text: Palmsköldin katkelma mainitsee "kuroneiden" (oletettavasti kuurilaisten) vanginneen ja surmanneen Rodolfuksen. Samalla olisi ryöstetty ja hävitetty Nousiaisten piispankirkko. Eräs Suomen piispainkronikan käsikirjoitus väittää tämän tapahtuneen vuonna 1178, minkä tiedon luotettavuus on myös kyseenalaistettu.


title: Rodolfus

text: Monet kirjailijat, kuten Sakari Topelius ja Juuse Tamminen mainitsevat kuronien tekemäm Rodolfuksen ryöstämisen teoksissaan.


title: Safari

text: Safari (swahilin matkaa tai tutkimusmatkaa tarkoittavasta sanasta "safari", joka pohjaa arabian sanaan "safar" ’matka’) on Afrikan sisäosiin tehtävä metsästys- tai tutkimusretki.


title: Safari

text: Myös Suomessa järjestetään muun muassa poro- ja moottorikelkkasafareita. Tiettävästi safari-sana ilmestyi ensimmäisen kerran kotimaan matkailun yhteyteen vuonna 1978, jolloin silloinen valokuvausalan erikoisliike Helios Oy ryhtyi järjestämään eri puolilla maata useampipäiväisiä luonnonkuvausretkiä eli Fotosafareita. Vuosina 1979–1984 Helioksen Fotosafarit ulottuivat jo muun muassa Huippuvuorille, Keniaan, Malawiin ja Sambiaan.


title: Safari

text: Muun muassa kirjailija Ernest Hemingway kirjoitti Afrikan savannilla tai viidakossa tehdyistä pitkistä metsästyssafareista, jotka saattoivat kestää useita päiviä tai jopa viikkoja. Metsästyssafarilla metsästäjällä on yleensä mukanaan paikallinen ammattitaitoinen opas. Metsästäminen safarilla on hyvin kallista, sekä aseen suositellaan olevan .375 H & H Magnum tai suurempikaliiperinen. Useimmiten myös oppaalla on kivääri mukana.


title: Korkeushyppy

text: Korkeushyppy on yleisurheilulaji, jossa on tarkoituksena hypätä yhdellä jalalla ponnistaen mahdollisimman korkealla olevan riman ylitse pudottamatta sitä. Korkeushyppy on ollut jokaisten kesäolympialaisten ohjelmassa. Suosituimmat hyppytyylit ovat vaihdelleet vuosikymmenten aikana: nykyisin käytetään eniten floppaustyyliä, jossa rima ylitetään selkä edellä. Korkeushypyn miesten maailmanennätys on kuubalaisen Javier Sotomayorin 245 cm ja naisten ennätys bulgarialaisen Stefka Kostadinovan 209 cm.


title: Korkeushyppy

text: Hyppääjän on ponnistettava yhdellä jalalla. Riman on jäätävä kannattimilleen, eikä hyppääjä saa ennen ponnistusta koskettaa alastulopatjaa tai rataa riman toisella puolella niin että hän hyötyy siitä.


title: Korkeushyppy

text: Kilpailija voi aloittaa mistä tahansa etukäteen ilmoitetusta korkeudesta, ja hän saa itse valita, mistä korkeuksista hän yrittää sen jälkeenkin. Kilpailijalla on kolme yritystä päästä yli kustakin korkeudesta. Kilpailija, joka epäonnistuu kolmesti peräkkäin, putoaa pois kisasta ja hänen tuloksekseen jää se korkeus, jonka hän on viimeksi ylittänyt. Ennen kuin kilpailija on käyttänyt kaikki kolme yritystä, hän voi siirtyä ylittämään seuraavaa korkeutta jäljellä olevilla yrityksillään. Jos kilpailija jatkaa kilpailua ainoana hyppääjänä, hän saa korotuttaa riman haluamaansa korkeuteen.


title: Korkeushyppy

text: Tasatuloksessa korkeammalle sijoittuu kilpailija, jolla on vähemmän hyppyjä siitä korkeudesta, jossa tasatilanne syntyi. Sen ollessa tasan vertaillaan pudotusten kokonaismäärää alemmista korkeuksista, ja vähimmillä pudotuksilla selvinnyt sijoittuu korkeammalle. Jos kaikki vertailut ovat tasan, kilpailun voitosta voidaan uusia, muuten sijoitus jaetaan.


title: Korkeushyppy

text: Kun kilpailijoita on paljon, hypätään yleensä ensin karsintakilpailu, josta loppukilpailuun pääsevät asetetun karsintarajan selvittäneet kilpailijat tai haluttu määrä kilpailijoita.


title: Korkeushyppy

text: Esimerkki korkeushyppykilpailun tulostaulukosta:


title: Korkeushyppy

text: Taulukossa ”O” merkitsee hyväksyttyä suoritusta, ”X” epäonnistumista ja ”–” väliin jättämistä. Kilpailijat A ja B saivat saman tuloksen 188 cm, mutta kilpailija A sijoittuu korkeammalle, koska hänellä on vähemmän pudotuksia alemmista korkeuksista.


title: Korkeushyppy

text: Korkeushyppykenkä on hiukan erilainen kuin muiden yleisurheilulajien kengät. Korkeushyppykengässä käytetään paksua pohjaa ja piikkejä myös kantapäässä, jotta ponnistusvaiheeseen saadaan pitoa. Yleisurheilun kansainvälisten sääntöjen mukaan korkeushyppykengän anturan suurin sallittu paksuus on 13 millimetriä ja kannan suurin sallittu paksuus 19 millimetriä. Piikkejä kengässä saa olla korkeintaan 11 kappaletta ja piikin korkein sallittu mitta on 12 millimetriä, mikä on 3 millimetriä enemmän kuin useimmissa muissa yleisurheilulajeissa.


title: Korkeushyppy

text: Korkeushyppyrima on poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoinen ja halkaisijaltaan enintään 30 millimetriä, pituudeltaan 4,00 metriä ja painoltaan enintään 2 kilogrammaa. Materiaaliksi käy sopiva materiaali, mutta ei kuitenkaan metalli. Riman päissä on päätykappaleet, joissa on yksi tasainen pinta. Rima saa riippua keskikohdastaan enintään 2 senttimetriä. Rima ripustetaan telineillä oleville kannattimille. Alastulopatjan on oltava vähintään 5 × 3 metriä.


title: Korkeushyppy

text: Hyppytekniikalle on kaksi perusvaatimusta: kehon painopiste on saatava mahdollisimman korkealle ja keho sellaiseen asentoon, joka sallii riman ylittämisen mahdollisimman läheltä hypyn maksimikorkeutta. Tämän saavuttamiseksi on edullista pitää jotkin kehon osat mahdollisimman alhaalla, jotta toiset osat saadaan nousemaan korkeammalle. Myös käytettyyn hyppytyyliin soveltuva ja riittävän nopea vauhdinotto on tärkeä. Se antaa hyppääjälle tarvittavan nopeuden ja oikean vartalon asennon ponnistusvaiheessa.


title: Korkeushyppy

text: 1800-luvun alussa korkeutta hypättiin tehottomasti kyykkyasennossa ylävartalo pystysuorassa ja jalat koukussa riman yllä. 1870-luvulla opittiin käyttämään saksaustyyliä, jossa jalat ylittivät riman vuorotellen tehden saksien leikkausliikkeen. Pitämällä jalat vuorollaan riman alapuolella saatiin lantio korkeammalle ja näin rima pystyttiin ylittämään korkeammalta. 1890-luvulla keksittiin ulkojalantyyli: siinä ylävartalo pidettiin matalassa vaakasuorassa asennossa ja näin lantio saatiin korkeammalle kuin saksauksessa. Ulkojalantyyli vaati kuitenkin hyppääjältä paljon notkeutta. 1910-luvulla opittu sisäjalantyyli oli helpompi hallita kuin ulkojalantyyli: siinä rima ylitettiin kylki edellä ponnistusjalka vartalon ja riman välissä.


title: Korkeushyppy

text: Kierähdystyyli alkoi korvata sisä- ja ulkojalantyylejä 1930-luvulla. Kierähdyksessä rima ylitetään mahapuoli alaspäin keho riman suuntaisesti. Koska kierähdyksessä osat jaloista saatiin pidettyä riman alapuolella hypyn lakipisteessä, lantio saatiin korkeammalle, mikä tehosti hyppyä. Vuosien myötä kierähdystekniikkaa kehitettiin monin tavoin niin vauhdinoton, ponnistuksen kuin ilmalennonkin osalta. Tehokkain kierähdystekniikka opittiin 1960-luvulla, kun Neuvostoliiton maajoukkuevalmentaja Vladimir Djatškov selvitti tutkimuksissaan parhaan hyppytekniikan ja opetti sen valmennettavilleen hyvällä menestyksellä. Djatškov kehitti kierähdyksestä uuden sukellusmuunnelman, jossa pää pudotettiin hypyn lakipisteessä riman tason alle ja näin vartalo saatiin korkeammalle. Tehokkaimpaan kierähdykseen kuului nopea ja matala vauhdinotto, käsien heilautus ponnistettaessa, vapaan jalan heilauttaminen suorana eteen, pystysuora kehon asento ponnistuksen jälkeen ja sukellus riman yli.


title: Korkeushyppy

text: Dick Fosbury teki tunnetuksi 1960-luvun puolivälissä kehitetyn floppaustyylin voittamalla sitä käyttäen olympiakultaa vuonna 1968. Tyylin käyttöönottoa edesauttoi se, että alastulopaikoista oli alettu tehdä entistä turvallisempia. Floppauksessa käännetään ponnistuksen jälkeen selkä rimaa kohti ja jalat heilautetaan riman ylitse, kun selkä on ylittänyt riman. Floppaaja ei heilauta ponnistaessaan käsiään tai ojenna vapaata jalkaansa suoraksi samoin kuin kierähtäjä, vaan raajojen liike on vähäisempää. Hänen vauhdinottonsa on myös kaarevampi ja nopeampi kuin kierähtäjällä.


title: Korkeushyppy

text: Floppauksessa hyppääjän ei tarvitse nostaa kehonsa painopistettä yhtä korkealle kuten muissa tyyleissä. Floppaaja voittaa näin 5–7 senttimetriä kierähtäjään nähden. Floppaaja saa lisäksi enemmän vauhtia hyppyynsä nopeamman vauhdinoton ansiosta. Toisaalta floppaaja häviää 5 senttimetriä siinä, että hänen painopisteensä on ponnistusvaiheessa alempana kuin kierähtäjällä. Koska floppauksen tekniikka on helpompi oppia kuin kierähtämisen, se on syrjäyttänyt kaikki muut hyppytyylit, vaikka joillekin hyppääjille kierähdystyyli ehkä sopisi floppausta paremmin.


title: Korkeushyppy

text: Korkeushypyssä on kilpailtu 1800-luvun alkupuolelta asti. Antiikin olympialaisissa korkeushypyn ei tiedetä vielä olleen mukana.


title: Korkeushyppy

text: Korkeushyppy on mukana olympialaisten ja muiden arvokisojen ohjelmassa, ja laji oli mukana jo ensimmäisissä nykyaikaisissa olympialaisissa 1896. Lajin ensimmäinen olympiavoittaja oli Ellery Clark tuloksella 181 cm. Vuoteen 1912 asti olympialaisten ohjelmassa oli myös vauhditon korkeushyppy. Korkeushyppytyylit kehittyivät nopeasti 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa: aluksi suosittiin saksaustyyliä, josta siirryttiin ulkojalan ja sisäjalan tyyleihin.


title: Korkeushyppy

text: Ensimmäinen tunnettu naisten ennätyshyppy oli yhdysvaltalaisen Nancy Voorheesin 146 cm vuonna 1922. Naisten olympiaohjelmaan korkeushyppy tuli vuoden 1928 olympialaisissa, jolloin kisan voitti kanadalainen Ethel Catherwood. Ensimmäiset kahdeksan miesten korkeushypyn olympiakultaa menivät Yhdysvaltoihin. Suomen paras olympiasaavutus korkeushypyssä on Kalevi Kotkaksen neljäs sija Berliinissä 1936.


title: Korkeushyppy

text: 1930-luvulla alettiin käyttää kierähdystyyliä. Vuonna 1960 yhdysvaltalainen John Thomas korotti maailmanennätyksen lukemiin 223 cm. Neuvostoliittolaiset kehittivät kierähdystyylin tekniikan huippuunsa, ja Valeri Brumel hyppäsi vuonna 1963 jo 228 cm. Kesäolympialaisissa 1968 yhdysvaltalainen Dick Fosbury voitti kultaa uudella floppaustyylillä, jossa rima ylitetään selkä edellä. Neljä vuotta myöhemmin suurin osa huippuhyppääjistä käytti jo floppaustyyliä, ja nykyisin kaikki huippuhyppääjät käyttävät sitä.


title: Korkeushyppy

text: Vuonna 1993 kuubalainen Javier Sotomayor hyppäsi edelleen voimassa olevan maailmanennätyksen 245 cm. Myös naisten ennätys on vanha: Stefka Kostadinova hyppäsi 209 cm vuonna 1987. Kaudet 2013 ja 2014 olivat miesten korkeushypyssä korkeatasoisimpia sitten 1990-luvun alun, sillä vuonna 2013 kaksi hyppääjää (Bohdan Bondarenko ja Mutaz Essa Barshim) ja vuonna 2014 kuusi hyppääjää (Barshim, Bondarenko, Ivan Uhov, Derek Drouin, Andri Protsenko ja Aleksei Dmitrik) ylittivät 240 cm.


title: Korkeushyppy

text: Korkeushyppy on yksi nykyaikaisten olympialaisten yleisurheilun alkuperäisiä kilpailutapahtumia. Se on ollut lajivalikoimassa vuodesta 1896. Naisten korkeushyppy tuli kisaohjelmaan vuonna 1928. Olympiahistorian alkuvuosina kilpailutapahtumia oli kaksi, kun olympiamitalit ratkaistiin myös vauhdittomassa korkeushypyssä. yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa korkeushyppy on ollut ensimmäisistä MM-kilpailuista alkaen, vuodesta 1983. Menestynein maa korkeushypyn arvokilpailuissa on ollut Yhdysvallat.


title: Korkeushyppy

text: Kultakin urheilijalta vain paras tulos. Päivitetty 30. heinäkuuta 2018.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Tuomas (myös Thomas, k. 1248 (oletettavasti) Visby, Ruotsi) oli Suomen kolmas varsinainen piispa eli Suomen piispa mahdollisesti vuosina 1220–1245. Mahdollisesti englantilaissyntyinen Tuomas on ensimmäinen Suomen piispa, josta on varmoja tietoja.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Hänet muistetaan kirkon aseman jonkinasteisesta vakiinnuttamisesta Suomessa sekä osallistumisesta Nevan taisteluun vuonna 1240. Hän oli myös järjestelemässä kauppasaartoa Novgorodia vastaan vuonna 1221 sekä piispana Hämeen kapinan aikana 1237.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Piispa Tuomas on ensimmäinen Suomen piispa, joka mainitaan nimeltä asiakirjassa ja jolta on säilynyt hänen itse laatimansa asiakirja. Kaksi hänen edeltäjäänsä mainitaan nimettöminä paavi Innocentius III:n bullassa Ex tuarum vuodelta 1209. Tuomaksen nimitys piispan tehtävään tapahtui mahdollisesti vuonna 1220, neljä vuotta häntä tehtävään ehdottaneen paavi Innocentius III:n kuoleman jälkeen. On arveltu, että Tuomaan olisi nimittänyt virkaansa Ruotsin arkkipiispa Valerius. Tuomaksen tiedetään Paavi Innocentius IV:n kirjeen perusteella eronneen vuonna 1245. Hän oli mahdollisesti englantilaissyntyinen kuten monet ajan lähetyssaarnaajat ja mahdollisesti myös dominikaanimunkki.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Tuomaan on myös Suomessa perinteisen käsityksen mukaan katsottu olleen se piispa, jolle paavi Honorius III 13. tammikuuta 1221 lähettämässään kirjeessä antoi luvan valvoa kaupankäyntiä ja pyysi järjestämään kauppasaartoa Novgorodia vastaan, vaikka se oli Gotlannille ja hansalle epämieluisaa.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Paavi Gregorius IX otti vuonna 1229 Suomen kirkon suojelukseensa ja antoi luvan ottaa kirkon haltuun pakanalliset uhripaikat Suomessa sekä siirtää piispanistuin Nousiaisista Koroisiin. Tuomaan on sanottu myös perustaneen ainakin tilapäisen tuomiokapitulin Koroisiin ja rakennuttaneen sinne kivisen piispan virka-asunnon.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Novgorodin Suomeen tekemien hävitysretkien jälkeen paavi määräsi vuonna 1232 virolaiset kalparitarit puolustamaan Suomea, ja Tuomas käytti heitä mahdollisesti kotimaassa käännytystyöhön. Hämäläisten noustua kapinaan vuonna 1237 hän hankki samana vuonna paavilta niin sanotun ”ristiretkibullan”, jonka on katsottu myöhemmin johtaneen Hämeeseen tehtyyn niin sanottuun toiseen ristiretkeen. On kuitenkin epäselvää, tapahtuiko tämä sotaretki vielä Tuomaan elinaikana.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Piispa Tuomas mainitaan usein myös yhtenä Ruotsin vuonna 1240 suorittaman epäonnisen Novgorodia vastaan suuntautuneen Nevan sotaretken ”arkkitehdeista”. Tämä on historiantutkijoiden päättelyä, jonka perustana on Novgorodin ensimmäisen kronikan maininta, jonka mukaan ruotsalaisten rinnalla tuolloin taisteli myös murmanneja, varsinaissuomalaisia ("sum") sekä hämäläisiä ("jem"). Tuomas lienee ollut mukana sotaretkellä, mutta hänen osuutensa itse hyökkäykseen on epäselvä.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Piispa Tuomas haki oma-aloitteisesti eroa piispanvirasta ilmoittaen syyksi osallisuuden ihmisen kuolemaan sekä paavin kirjeen väärentämisen. Jälkimmäinen rikkomus saattoi liittyä hänen sukulaiselleen Vilhelmille tehtyyn maalahjoitukseen (ks. alla). Suomen piispainkronikka puolestaan kertoo, että Tuomas olisi ”paennut venäläisten ja kuurilaisten raivoa”. On arveltu, että eron todellisina syynä saattoi vaikuttaa epäonnistunut Nevan sotaretki tai huonot suhteet Ruotsin mahtisukuihin. Paavi joka tapauksessa hyväksyi eronpyynnön 21. helmikuuta 1245 ja määräsi hänelle eläkkeeksi osan Suomen piispan tuloista. Tuomas asettui asumaan Visbyn dominikaaniluostariin Gotlantiin, missä hän kuoli vuonna 1248.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Piispa Tuomas oli kaikesta päätellen oppinut henkilö. Hän oli hankkinut Pariisista laajan kirjakokoelman, joka käsitti 58 käsinkirjoitettua teosta. Teokset olivat pääasiassa Raamatun eri laitoksia kommentaareineen ja kirkollista oikeutta käsitteleviä käsikirjoituksia. Tämän kokoelman Tuomas lahjoitti Sigtunan dominikaaniluostarille.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Vuodelta 1229 on säilynyt paavin vastauksia nimettömäksi jääneen Suomen piispan kirjeisiin, mutta alkuperäiset piispan kirjeet paaville eivät kuitenkaan ole säilyneet. Nimettömäksi jääneen piispan on täytynyt lähettää omat kirjeensä paaville viimeistään vuonna 1228. Tuomaksen tiedetään asuneen viimeiset elinvuotensa Visbyn dominikaaniluostarissa ”omiensa parissa”, eivätkä dominikaanit asettuneet Visbyhyn kuin vasta 1230. Dominikaanimunkin nimittäminen Suomen piispaksi jo tätä ennen on hyvin epätodennäköistä, joten näin ollen Tuomas olisikin tullut Suomen piispaksi vasta 1230-luvulla. Ristiriita on pyritty ratkaisemaan myös esittämällä, ettei Tuomas olisi ollutkaan alkuperältään dominikaani, vaan solminut hyvät suhteet järjestöön vasta myöhemmin.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Tuomaan tiedetään olleen virassaan viimeistään vuonna 1234, jolloin hän lahjoitti kirkon vuosina 1228–1229 haltuunsa saaman alueen Maskun pitäjästä sekä puolet Taipale-nimisestä saaresta sukulaiselleen, Nousiaisten kirkkoherra Vilhelmille (Wilhelmukselle) ikuisella omistusoikeudella.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Vuonna 1234 paavin legaatti Vilhelm Modenalainen nimitti Saarenmaan piispaksi dominikaaniveli Henricuksen, joten Tuomaan nimittäminen Suomen piispaksi samanaikaisesti olisi mahdollista. Hänen tuntematon edeltäjänsä saattoi olla sama aviotonta syntyperää ollut henkilö, jonka vihkimiseen Suomen piispaksi paavi antoi Tanskan arkkipiispalle valtuudet vuonna 1209.


title: Tuomas (Suomen piispa)

text: Suomalainen säveltäjä Einojuhani Rautavaara on säveltänyt oopperan "Thomas", joka kantaesitettiin Joensuun laulujuhlilla vanhan Kalevalan 150-vuotisjuhlavuonna 1985. Ooppera kertoo tyylitellysti ja vapaasti mielikuvitusta käyttäen Tuomaksen tarinaa, painottuen Nevan-sotaretkeen. Rautavaaran näkemyksissä Tuomas joutui törmäyskurssille paitsi Novgorodin, myös suomalaisen shamaanikulttuurin kanssa – siitä löyhä yhteys Kalevalaan.


title: Elmer Niklander

text: Elmer Konstantin Niklander (19. tammikuuta 1890 Hausjärvi – 12. marraskuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen kiekonheittäjä, kuulantyöntäjä, moninkertainen Suomen mestari, olympialaisten mitalisti ja kiekonheiton olympiavoittaja Antwerpenin olympialaisista 1920. Niklander tunnettiin lempinimellä ”Oitin kanuuna”.


title: Elmer Niklander

text: Niklanderin huomattavimpia urheilusaavutuksia olivat:


title: Elmer Niklander

text: Niklander oli lisäksi mukana olympialaisten kuulantyönnössä 1908 vain 18-vuotiaana, samoin kuin 1912 (neljäs tuloksella 13,65) ja 1924 (kuudes). Olympialaisten kiekonheitossa 1908 (antiikin kiekonheitto) hän oli yhdeksäs, 1912 neljäs (tulos 42,09 metriä) ja 1924 seitsemäs (tulos sama 42,09). Vuoden 1920 olympialaisissa hän sijoittui kahdeksanneksi 56 paunan painonheitossa.


title: Elmer Niklander

text: 1908 hänestä tuli myös kuulantyönnön Suomen mestari ja seuraavana vuonna hän työnsi yhteistuloksen 26,89 metriä, joka ylitti virallisen maailmanennätyksen. Oikean käden työntö oli 14,68 metriä. Myös kiekonheitossa hänestä tuli Suomen mestari yhteistuloksella 81,64 metriä (oikea käsi 41,12 metriä). Vuoden 1910 kiekkotulos oli 81,58 metriä, oikea käsi 43,86 metriä. Hän voitti samana vuonna myös kuulantyönnön yhteistuloksella 27,01. Paremman käden tulos oli 14,68. Kalevan-ottelussa 1911 Niklander voitti mestaruuden kiekonheitossa (78,36, parempi käsi 42,34) ja moukarinheitossa, jossa voittotulos oli 33,22. Seuraavana vuonna hän voitti SM-kultaa kuulantyönnössä yhteistuloksella 25,72, parempi käsi oli 13,83. Kiekonheiton voittotulos oli 79,79, josta paremman käden osuus 39,96. Lisäksi hän voitti antiikin tyylin kiekonheiton, jossa voittoheitto kantoi 39,98.


title: Elmer Niklander

text: Vuonna 1913 hän teki Suomen ennätyksen kuulantyönnössä, yhteistulos oli 27,75 metriä (oikea käsi 14,86 metriä ja vasen käsi 12,89 metriä). Seuraavana vuonna hän voitti Malmössä sekä kiekon- että painonheiton. Kaiken kaikkiaan Niklanderilla oli 42 kuulan, kiekon ja moukarin Suomen mestaruutta.


title: Elmer Niklander

text: Niklander teki urallaan useita kuulantyönnön, kiekonheiton ja moukarinheiton Suomen-ennätyksiä. Vuonna 1908 hän työnsi kuulantyönnössä SE-tuloksen 13,74, mutta Jalmari Sauli paransi ennätyksen lukemiin 14,06 vielä samana vuonna. Niklander työnsi seuraavana vuonna uudeksi ennätykseksi 14,86. Tämä pysyi ennätyksenä vuoteen 1925, kunnes Ville Pörhölä onnistui rikkomaan sen. Kiekonheitossa Niklander teki vuonna 1910 Suomen-ennätyksen 44,88, jonka Armas Taipale rikkoi kaksi vuotta myöhemmin.


title: Elmer Niklander

text: Moukarinheitossa Niklander teki kolme Suomen-ennätystä. Hän heitti vuonna 1910 40,04, joka paransi Verner Järvisen Suomen-ennätystä 5,21 metrillä. Johan Pettersson paransi ennätystä kaksi vuotta myöhemmin, mutta Niklander heitti 1914 tuloksen 45,95, joka oli 32 senttimetriä parempi kuin Petterssonin ennätys. Niklander heitti vielä vuonna 1916 Suomen-ennätykseksi 47,57. Tämä pysyi ennätyksenä vuoteen 1924, jolloin Erik Eriksson otti sen nimiinsä.


title: Elmer Niklander

text: Niklander, joka oli naimaton, työskenteli koko ikänsä maanviljelijänä kotitilallaan Oitissa. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Konstantin Rikhard Niklander ja Henriika Harjula.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Tuomas Kempiläinen (1380–1471) oli alankomaalainen munkki, mystikko ja skolastikko. Hänen kirjoittamakseen arvellaan kuuluisaa hartauskirjaa "De imitatione Christi" (n. 1410-20, "Kristuksen seuraamisesta"), joka on Raamatun jälkeen todennäköisesti luetuin kristillinen kirja.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Tuomas syntyi Kempenin kylässä, noin 65 km Kölnistä luoteeseen. Hänen sukunimensä oli Hämerken tai Hammerlein, "pieni vasara". Hän kuoli Zwollen lähellä.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Vuonna 1395 hänet lähetettiin Deventeriin yhteisen elämän veljien ylläpitämään kouluun. Hänestä tuli taitava kirjojen kopioija, ja näin hän pystyi elättämään itsensä. Myöhemmin hän pääsi augustinolaiseen luostariin Zwollen lähellä sijaitsevalle Pyhän Agnesin vuorelle. Hänen veljensä oli ollut siellä pidempään ja ylennyt prioriksi. Tuomas sai papin viran vuonna 1413 ja alipriorin toimen 1429.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Paavin kieltäytyminen nimittämästä piispaksi Utrechtin piispaksi vaalilla valittua Rudolf Diepholtilaista sai aikaan ristiriitoja yhteisössä. Muuten Tuomaan elämä oli hiljaista, ja hänen aika kului omistautuneena hartauden harjoittamiselle, kirjoittamiselle ja kirjojen kopioinnille. Hän kopioi Raamatun neljä kertaa. Hän tunsi Raamatun hyvin, ja hänen kirjoituksensa sisälsivät huomattavasti viittauksia erityisesti Uuteen testamenttiin.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Tuomas kuului "uuteen hurskauteen", "devotio modernaan", 1300-luvulla syntyneeseen mystikkoliikkeeseen, jonka jäseniä oli kaikkialla Reinin varrella Sveitsistä Strasburgiin, Kölniin sekä Alankomaihin. Ajattelussaan hän oli yhteisen elämän veljien ja "devotio modernan" perustajien Geert Grooten ja Florentius Radewijnsin seuraaja.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Kaikki Tuomaan kirjoitukset ovat luonteeltaan hartaita. Niihin kuuluu traktaatinomaisia kirjoituksia, mietiskelyjä, kirjeitä, virsiä, saarnoja, teos Pyhän Lydewigisin elämästä, sekä Grooten, Radewijnsin ja yhdeksän heidän kumppaninsa elämäkerrat. "Kristuksen seuraamisesta" -teosta muistuttavat mietiskely Vapahtajan elämästä, "Orationes et meditationes de Vita Christi", ja toinen mietiskely hänen lihaksitulemisestaan, "Meditatio de incarnatione Christi ". Kummatkin ovat täynnä Kristuksen ihailua.


title: Tuomas Kempiläinen

text: Tuomaan merkittävimmät teokset ovat:


title: Ragvald

text: Ragvald -nimisiä henkilöitä ovat olleet:


title: Ragvald I

text: Ragvald I toimi Suomen piispana vuosina 1258–1266. 1400-luvun alusta peräisin olevan ns. Palmsköldin katkelman mukaan hän oli kotoisin Itä-Götanmaalta ja sääti ensimmäisenä ruokalisäveron. Ruokalisävero oli tarkoitettu täydentämään papin palkkaa ja sitä kannettiin suomalaisen ja ruotsalaisen oikeuden mukaan. Ragvald haudattiin Räntämäelle eli Koroisten piispankirkkoon.


title: Ragvald I

text: Paavali Juustenin "Suomen piispainkronikkaan" tekemä lisäys siitä, että Ragvald oli toiminut aiemmin Birger-jaarlin kanslerina on 1500-luvun historiantutkimuksen mielikuvitusta. Juusten on kopionut ja muuntanut Ragvaldin edeltäjää koskevan Palmsköldin katkelman kansleri-maininnan koskemaan myös Ragvaldia.


title: Ragvald I

text: Ragvaldista on säilynyt yksi asiakirjamaininta Ruotsin Tärnösta 20. heinäkuuta 1261, jolloin hän on läsnä kun Birger-jaarli myöntää Hampurin kaupungille samat kauppaoikeudet kuin aiemmin Lyypekille. Ragvald mainitaan nimellä Ragnvald, Suomen piispa, viimeisenä ruotsalaisten piispojen luettelossa Växjön piispan jälkeen. Ragvaldin seuraaja Catillus eli Kettil kuten muutkin keskiajan Turun piispat sen sijaan mainitaan arvoasemansa johdosta toiseksi viimeisenä ennen Växjön piispaa.


title: Ragvald II

text: Ragvald II (k. 1321) toimi Suomen piispana vuosina 1309–1321. Hän pani alulle Kuusiston piispanlinnan rakentamisen.


title: Ragvald II

text: Paavali Juustenin Suomen piispainkronikan mukaan Ragvald oli syntyisin Ahvenanmaalta ja hänet vihittiin virkaansa Tukholmassa. Ragvaldin aikana vuonna 1318 venäläiset polttivat Turun kaupungin ja ryöstivät Turun tuomiokirkon.


title: Myllärit

text: Myllärit on kansanmusiikkiyhtye Petroskoista, Karjalan tasavallan pääkaupungista Äänisen rannoilta.


title: Myllärit

text: Yhtyeen tyyliksi on muodostunut perinteisten Vienan, Aunuksen ja Laatokan seudun karjalaisten ja venäläisten kansanlaulujen esittäminen eräänlaisina nykyaikaisina sovituksina. Ohjelmistossa on myös inkerin murteella laulettuja inkeriläisiä sävelmiä. Yhtye sanoo sovittamansa vanhat kansansävelet perinteitä kunnioittaen, mutta nykypäivää ajatellen. Äänimaailmassa onkin havaittavissa aineksia myös rockista, jazzista ja yleisestä maailmanmusiikkimeiningistä.


title: Myllärit

text: Yhtye esiintyy pääasiassa rock-henkisillä klubeilla ja kansanmusiikki- ja maailmanmusiikkifestivaaleilla Suomessa, mutta on kierrellyt myös muualla maailmalla, muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Myös kotimaataan Venäjän federaatiota kokoonpano on kiertänyt Siperiaa myöten.


title: Myllärit

text: Ensilevynsä "Eta Pravda" -yhtye levytti Suomessa vuonna 1997. Tuottajana toimi Värttinästä tuttu Sari Kaasinen.


title: Myllärit

text: Tällä hetkellä yhtyeen jäseninä ovat Aleksandr "Deda" Bukadorov, viulisti Tatjana Umnjakova, myös Talvisovat-yhtyeessä vaikuttanut jouhikko- ja kanteletaituri Leo Sevets, Andrew Lukin, Roman Eršihin, Andrei Brazevitš sekä Tihvinästä lähtöisin oleva Sergei Zobnev.


title: Myllärit

text: Aiemmin yhtyeen johtohahmona toimi entinen ja nykyinen Talvisovat-veteraani Arto Rinne, joka tiettävästi lähti yhtyeestä, koska muut jäsenet eivät halunneet esittää kansanlauluja kullekin alueelle ominaisella murteella.


title: Skrewdriver

text: Skrewdriver on englantilainen punk-yhtye. Se perustettiin alun perin 1977 Blackpoolissa. Se kehittyi johtohahmonsa Ian Stuart Donaldsonin käsissä uusnatsismiin päin.


title: Skrewdriver

text: Skrewdriver aloitti epäpoliittisena punk-yhtyeenä 1977, mutta hajosi 1979. Vuonna 1982 Stuart kokosi yhtyeen uudelleen ja ryhtyi tekemään poliittisesti motivoitunutta musiikkia ja tuki avoimesti äärioikeistolaisia järjestöjä. Skrewdriverin toiminta lakkasi johtohahmon, laulaja Ian Stuart Donaldsonin kuolemaan auto-onnettomuudessa 1993. Stuartin kuoleman jälkeen julkaistiin vielä viimeinen albumi Hail Victory.


title: Strömsö

text: Strömsö on lauantaisin Yle TV1:llä ja uusintana sunnuntaisin Yle Femillä esitettävä kodin makasiiniohjelma. Ohjelmaa on lähetetty vuodesta 2002 ja sen pääjuontajina ovat toimineet vuoden 2007 alusta lähtien Lee Esselström ja Jocke Lax. Aikaisemmat juontajat olivat Susanna Ström-Wilkinson ja Matias Jungar. Strömsö on FST5:n suosituimpia ohjelmia ja suosittu myös suomenkielisten katsojien parissa.


title: Strömsö

text: Strömsö käsittelee erilaisia kodin askareita, kuten ruoanlaittoa, käsitöitä, puutarhanhoitoa ja harrasteita. Ohjelmassa esitellään myös vieras.


title: Strömsö

text: Ohjelma on saanut nimensä kuvauspaikan mukaan. Strömsö on vuonna 1852 kauppiasperheen kesäasunnoksi rakennettu huvila meren rannalla Vaasan Västervikissä.


title: Strömsö

text: Strömsö voitti Kultaisen TV:n Lifestyle-palkinnon vuonna 2009.


title: Strömsö

text: Suomen puhekieleen on vakiintunut ilmaus "ei menny niinku Strömsössä", jota käytetään kuvailtaessa kaikenlaisia pilalle menneitä askareita.


title: Nanjingin sopimus

text: Nanjingin sopimus (kiinaksi: 南京條約, Nánjīng Tiáoyuē) on Yhdistyneen kuningaskunnan ja Kiinan välillä 29. elokuuta 1842 solmittu sopimus, joka päätti Kiinan tappioon johtaneen ensimmäisen oopiumisodan. Sopimuksen allekirjoittivat kuningatar Victorian puolesta Britannian Itä-Intian kauppakomppanian kenraalimajuri Henry Pottinger ja Kiinan keisarin puolesta Kantonin varuskunnan kenraali pääkomissaari Keyingin, Chapoon varuskuntaa komentavan kenraaliluutnantti Elepoon sekä Liang Kingin varakuninkaan Niukien. Sopimuksen ratifiointiasiakirjat vaihdettiin 26. kesäkuuta 1843 Hongkongissa.


title: Nanjingin sopimus

text: Kiina myönsi Britannian alamaisille oikeuden vapaasti harjoittaa kauppaa viidessä satamakaupungissa: Amoyssa (Xiamen), Foochow-fussa (Fuzhou), Kantonissa, Ningpossa (Ningbo) ja Shanghaissa. Britannian hallitsija sai oikeuden nimittää lähettiläitä ja diplomaattisia edustajia kyseisiin kaupunkeihin. Lisäksi Kiinan piti luovuttaa Hongkong Britannian lainsäädännön alaisuuteen tukikohdaksi.


title: Nanjingin sopimus

text: Näissä kaupungeissa tuli julkaista yleinen tullitariffi eikä tuoduista tavaroista saanut periä prosenttia suurempia lisämaksuja, mikäli ne vientiin muualle Kiinaan.


title: Nanjingin sopimus

text: Sotakorvauksina Kiinan piti maksaa kuusi miljoonaa dollaria korvauksena Kantoniin maaliskuussa 1839 toimitetusta oopiumista, brittien pääkomissaarin ja muiden Britannian alamaisten vangitsemisesta sekä uhkaamisesta kuolemantuomiolla. Lisäksi Kiinan tuli maksaa kolme miljoonaa dollaria siitä, että Kantoniin tulleet Kiinan hallituksen valtuuttamat kauppiaat olivat muuttuneet maksukyvyttömiksi ja jääneet velkaa Britannian alamaisille sekä luvata lopettaa vastaisuudessa kiinalaiskauppiaiden valtuuttaminen. Lisäksi Kiinan tuli maksaa 12 miljoonaa dollaria 1. elokuuta 1841 jälkeisistä tapahtumista, mitkä pakottivat Britannian lähettämään sotajoukon Kiinaan.


title: Nanjingin sopimus

text: 21 miljoonaa dollaria tuli Kiinan suorittaa siten, että kuusi miljoonaa dollaria maksetaan heti, kolme miljoonaa dollaria 30. kesäkuuta 1843 mennessä, kolme miljoonaa dollaria 31. joulukuuta 1843 mennessä, kaksi ja puoli miljoonaa dollaria 30. kesäkuuta 1844 mennessä sekä toiset kaksi ja puoli miljoonaa dollari 31. joulukuuta 1844 mennessä. Loput neljä miljoonaa dollaria piti maksettaman niin ikään puolivuosittain kahden miljoonan dollarin erissä. Myöhästyskorko maksuille määriteltiin 5%:ksi.


title: Nanjingin sopimus

text: Saatuaan ensimmäisen maksuerän sotakorvauksista sitoutui Britannia vetäytymään Nanjingista ja suurelta kanavalta sekä lopettamaan Kiinan kauppasaarron sekä luopumaan Chinhain tukikohdasta. Brittijoukot jäivät sopimuksen mukaan Kolangsoon ja Chusanin saarille siksi, kunnes järjestelyt viiden kaupungin avaamiseksi brittikauppiaille olisi loppuun suoritettu.


title: Nanjingin sopimus

text: Nanjingin sopimus loi Britannialle sen oman lainsäädännön alaisuudessa olevan Hongkongin tukikohdaksi sekä viisi kauppasatamaa muualle Kiinaan. Nanjingin sopimukseen kirjoitettiin lisäys 8. lokakuuta 1843 koskien kiinalaisten ja brittien väärinkäytöksiä viitta kauppasatamaa perustettaessa.


title: Nanjingin sopimus

text: Myöhemmin Kiinan sopimuskauppasatamien määrä kasvoi viidestä kahdeksaankymmeneen vuoteen 1860 mennessä.


title: Kiinan sopimuskauppasatamat

text: Kiinan sopimuskauppasatamat olivat satamia, jotka Kiina joutui avaamaan erityisehtoiselle kaupalle Nanjingin sopimuksen jälkeen vuodesta 1842 alkaen, missä Isolle-Britannialle myönnettiin oikeus erityisehdoin viiden kaupungin satamiin. Sopimuskauppasatamien määrä laajeni toisen kerran vuonna 1860.


title: Kiinan sopimuskauppasatamat

text: Lopulta Kiinassa olevien sopimuskauppasatamien määrä kasvoi kahdeksaankymmeneen, mikä oli osoitus Kiinaan pureutuvien ulkovaltojen neuvotteluvoimasta.


title: Geomorfologia

text: Geomorfologia on maantieteen ja luonnonmaantieteen osa-alue, joka tutkii maanpinnan muotoja ja maaperän rakennetta. Geomorfologian päällimmäinen tarkoitus on selvittää, miksi maaperä näyttää siltä kuin se näyttää. Termi tulee kreikan kielen sanoista "ge" ("maa") ja "morfe" ("muoto") ja "logos" ("oppi").


title: Geomorfologia

text: Maaperän rakenteeseen vaikuttaa maalaji. Osa maalajeista on kivennäismaalajeja, osa orgaanisia ja osa kemiallisesti muodostuneita sedimenttejä.


title: Geomorfologia

text:
Lajittuneet sedimentit, jotka sisältävät enimmäkseen yhden kokoluokan rakeita, ovat usein kerrostuneita. Sedimentin kerrostuminen voi johtua myös vuoden aikojen vaihtelusta sedimentin muodostuessa ja tällöin puhutaan lustorakenteesta. Kerrostumaton sedimentti on homogeenista tai massiivista. Osa sedimenteistä sisältävät
orgaanista ainesta. Tällaiset sedimentit jaetaan limnisiin (esim. muta, kalkkilieju ja ruokoturve), telmaattisiin ja terrestrisiin. Telmaattisia sedimenttejä syntyy
kuivilla alueilla. Terrestrisiä maalajeja ovat kuivalla maalla syntyneet maalajit.


title: Geomorfologia

text: Orgaanisia maalajeja ovat turve, multa ja lieju. Turpeet voidaan jakaa pääasiallisesti kahteen ryhmään niiden eniten sisältämän kasvijätteen mukaan: rahka- ja saravaltaisiin. Liejua syntyy vesialueiden pohjissa.


title: Geomorfologia

text: Maaperän muotoutumiseen vaikuttavia tekijöitä ovat rapautuminen, massaliikunnot sekä veden ja tuulen vaikutus sekä mannerliikunnot eli tektoniikka.


title: Geomorfologia

text: Rapautuminen voi tapahtua fysikaalisesti tai kemiallisesti. Fysikaalisessa rapautumisessa kiviaines hajoaa mekaanisesti. Kemiallinen rapautuminen tapahtuu esimerkiksi veden kuljettamien aineiden välityksellä, jolloin kiviaines hajoaa ja muodostuu uusiksi mineraaleiksi.


title: Geomorfologia

text: Rapautunut maa-aines muodostaa maassa kerroksia ja tätä sanotaan maannostumiseksi. Maannostyyppejä ovat muun muassa havumetsävyöhykkeen podsolimaannos, ikirouta-alueen tundramaannos ja tropiikin lateriitti.


title: Geomorfologia

text: Massaliikuntoja tapahtuu painovoiman vaikutuksesta alueilla, joissa maa on kalteva. Nopeat massaliikonnot aiheuttavat maanvyörymiä. Niitä taphtui paljon aivan jääkauden jälkeen. Hitaat massaliikunnot aiheuttavat vuotomaailmiötä ja muodostavat kuvomaata. Vuotomaailmiötä tapahtuu etenkin paikoilla, joissa ei ole kasveja ja oloissa, joissa lämpötila vaihtelee paljolti ja nopeasti.


title: Geomorfologia

text:
Virtaava tai tulviva vesi kuljettaa maa-ainesta, joka joskus muodostaa kerrostumia. Näitä ovat jokisuihin muodostuneet deltat. Joet muokkaavat ympäristöä myös kiemurtamalla ja muodostamalla suuria mutkia, joita kutsutaan meandereiksi. Joskus meanderit kuroutuvat irti joesta, jolloin syntyy makkarajärviksi kutsuttuja järviä.
Myös aaltoileva vesi muokkaa rannikkoa. Aallokon aihettamaa eroosiota tapahtuu niemissä ja luodoissa. Lahdissa puolestaan tapahtuu maa-aineksen kasaantumista.


title: Geomorfologia

text:
Tuuli kuljettaa mukanaan hiekkaa, joloin puhutaan lentohiekasta. Suurimmat lentohiekka-alueet ovat kuumat aavikot. Lentohiekka-alueita on myös periglasiaalialueilla,
joissa ei ole maata sitovaa kasvillisuutta. Lentohiekka kasautuu usein suuriksi kasoiksi, dyyneiksi, mutta se voi kasautua myös ohuiksi lössimäisiksi kerrostumiksi.
Tällainen kerrostuma on erittäin hyvä kasvualusta viljelyyn.


title: Geomorfologia

text: Viimeisimmän jääkauden jälkeen jäätikön kuljettamasta aineksesta on muodostunut moreenimaata, kuten drumliineja, Rogen-moreenia, De Geer -moreenia ja kumpumoreenia.


title: Geomorfologia

text: Kun kaksi mannerlaattaa törmää toisiinsa, syntyy poimuvuoristo. Tästä on hyvä esimerkki Himalajan vuoristo. Mantereet voivat liikkua myös toisiinsa nähden sivuittain, jolloin tapahtuu maanjäristyksiä.


title: Virkkala

text: Virkkala () on Lohjan 19. kaupunginosa, noin 8 kilometriä Lohjan keskustasta lounaaseen. Virkkalan taajamamaisessa keskustassa on liikeyrityksiä sekä kirjasto, apteekki, ja seurakuntatalo. Pääosa Lohjan ruotsinkielisestä asutuksesta sijaitsi Virkkalan alueella.


title: Virkkala

text: Virkkalan kehitykselle antoi alkusysäyksen Kalkki-Petterinä tunnettu vuorineuvos Petter Forsström, jonka vuonna 1915 perustama Lohjan Kalkkitehdas Oy:n Virkkalan kalkkitehdas työllisti parhaimmillaan Virkkalassa noin 1 000 työntekijää. 1990-luvun laman aikana Oy Lohja Ab fuusioitiin Wärtsilän kanssa Metraksi, joka myi tehtaan ruotsalaiselle Euroc-konsernille. Euroc lopetti tehtaan vuonna 1994. Nykyään tehdasalue tunnetaan Kalkkipetterin alueena, ja siellä toimii kymmeniä pienyrityksiä.


title: Virkkala

text: Rauhalan ja Ristin ala-asteen koulut sijaitsevat Virkkalassa, ruotsinkielinen Virkby skola. Yläasteen kouluja ovat Järnefeltin koulu sekä ruotsinkielinen Källhagens skola. Virkkalassa sijaitsee myös kaupungin ainoa ruotsinkielinen lukio, Virkby Gymnasium. Yläasteet ja lukio palvelevat myös Siuntion, Inkoon ja Karjalohjan asukkaita. Virkkalassa avattiin pieneläinklinikka 2010 joka tosin on nyttemmin siirtynyt Tynninharjulle.


title: Virkkala

text: Virkkalassa aloitettiin mittavat keskustan muutostyöt 2010-luvun alussa, jotka venyivät usealla vuodella aiheuttaen liikeyrityksen lopettamisia ja parkkipaikkojen saatavuuden merkkittävän huonomisen.


title: Virkkala

text: Virkkalassa sijaitsevat myös Kulttuuritalo Kässä sekä suojeltu Pähkinäniemen lehtoalue, jossa on luontopolku. Alueella sijainnut tanssilava paloi 2015 talvella.


title: Virkkala

text: Lohjan seurakunnan Virkkalan kirkon on suunnitellut arkkitehti Mikael Nordenswan ja se valmistui vuonna 1953.


title: Hallsteinin oppi

text: Hallsteinin oppi oli Walter Hallsteinin mukaan nimetty Saksan liittotasavallan (Länsi-Saksan) pääasiallinen ulkopoliittinen suuntaus vuosina 1955−1969. Sitä tuki kristillisdemokraattinen puolue (CDU).


title: Hallsteinin oppi

text: CDU:n piirissä kehittyneen ulkoministeriön, Auswärtiges Amtin, valtiosihteeri Hallsteinin (virassa 1951−1958) näkemyksen mukaan Saksan liittotasavallalla oli yksinoikeus edustaa koko saksalaista kansakuntaa valtiona maailmassa eikä sillä tämän mukaisesti ollut diplomaattisuhteita valtioihin, jotka tunnustivat Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksan) lukuun ottamatta Neuvostoliittoa, johon solmittiin diplomaattisuhteet jo 1955. Diplomaattisuhteet Jugoslaviaan katkaistiin vuonna 1957.


title: Hallsteinin oppi

text: Hallsteinin oppi oli Saksassa osa virallista ulkopoliittista linjaa 1957−1969, kunnes sosiaalidemokraattinen liittokansleri Willy Brandt aloitti idänpolitiikkansa ("Ostpolitik"). Hallsteinin oppi ei koskaan ollut suosittu liittotasavallan länsiliittoutuneidenkaan keskuudessa. Saksan demokraattinen tasavalta yritti murtaa Hallsteinin oppia pyrkimällä hankkimaan mahdollisimman monta tunnustusta 1960-luvulla itsenäistyvien siirtomaiden keskuudesta.


title: Hallsteinin oppi

text: 21. joulukuuta 1972 solmitussa Saksojen välisessä sopimuksessa, Saksan liittotasavalta ja Saksan demokraattinen tasavalta tunnustivat toisensa yhden kansakunnan edustajiksi kahtena valtiona. Tämä oli merkittävä osa Brandtin idänpolitiikkaa.


title: Hallsteinin oppi

text: Suomi solmi diplomaattisuhteet Saksoihin 7. tammikuuta 1973.


title: Saksan ulkoasiainministeriö

text: Saksan ulkoasiainministeriö eli Auswärtiges Amt on Saksan ulkoasiainministeriö. Vuodesta 2013 ministeriön johdossa on ollut Angela Merkelin hallituksen ulkoministeri Frank-Walter Steinmeier. Ministeriö vastaa maan ulkopolitiikasta sekä suhteista Euroopan unioniin. Ulkoministerin alaisuuteen kuuluu kaksi valtioministeriä ja kaksi valtiosihteeriä.


title: Saksan ulkoasiainministeriö

text: Ulkoministeriö perustettiin vuonna 1870 ja se toimi alun perin Pohjois-Saksan liiton ministeriönä ennen Saksan yhdistymistä vuonna 1871, josta lähtien se edusti koko maata.


title: Saksan ulkoasiainministeriö

text: Ulkoministeriö on vuodesta 1999 toiminut Berliinin keskustassa Haus am Werderschen Markt -rakennuksessa.


title: Theophilus Shepstone

text: Sir Theophilus Shepstone (8. tammikuuta 1817 – 23. kesäkuuta 1893) oli brittiläinen Etelä-Afrikan valtiomies. Hän valtasi huhtikuussa 1877 vain 25 miehen voimin Transvaalin buuritasavallan ja julisti sen liitetyksi Brittiläiseen imperiumiin.


title: Theophilus Shepstone

text: Shepstone syntyi Westburyssä, lähellä Bristolia, Englannissa. Hänen ollessaan kolmevuotias hänen isänsä pastori William Shepstone muutti Cape Colonyyn. Nuori Shepstone kouluttautui paikallisilla lähetysasemilla, joissa hänen isänsä työskenteli, ja kehitti hyvän taidon Kafferien kielissä, taito joka myöhemmin määräsi hänen uransa. Vuonna 1835 kafferisodassa hän toimi kuvernööri Sir Benjamin D'Urbanin päämajan tulkkina ja kampanjan lopussa rintamalinjan lähellä kirjurina paikallisille heimoille tarkoitetussa toimistossa. Vuonna 1838 hän oli mukana yhdessä joukossa, jotka lähetettiin Cape Colonystä miehittämään Port Natal Britannian nimissä. Tämä joukko kutsuttiin takaisin vuonna 1839, kun Shepstone määrättiin Britannian hallituksen edustajaksi fingojen ja muiden paikallisheimojen joukkoon Kaffrariassa. Täällä hän pysyi kunnes ehdoton brittivalta oli muodostettu Nataliin ja sen organisointi hallinnollisena kokonaisuutena oli valmis, jolloin hänestä tehtiin asiamies paikallisille heimoille (1845). Vuonna 1848 hänestä tuli paikallisista värvättyjen sotilaiden Captain-General; vuonna 1855 hänestä tuli paikallisten lainopillinen arviomies. Vuonna 1856 hän nousi Natalin hallinnon uudelleenmuodostamisessa paikallisten asioiden sihteeriksi sekä toimeenpanevan ja lainsäädännölliseen valtuustoon. Hän säilytti tämän aseman aina vuoteen 1877 ja oli tuona aikana Natalin paikallisiin vaikuttaneen politiikan johtaja.


title: Theophilus Shepstone

text: Shepstone saavutti voimakkaan vaikutusvallan syntyperäisten natalilaisten joukossa, jotka kutsuivat häntä "isäksi" ja metsästysurotöidensä takia "Somsteuksi". Hänen poliittinen päälinjansa oli säilyttää paikallisten heimojen tavat mahdollisimman pitkälle eikä pakottaa sivistystä. Tämän politiikan jäljet voidaan vieläkin nähdä Natalin paikallisten asemassa ja olosuhteissa. Hänen valta-aikanaan ei tapahtunut kuin yksi vakava kapina, Langalibalele, vuonna 1873 ja sekin oli valkoisten valtaa vastaan, ei suoraan hänen politiikkaansa vastaan.


title: Theophilus Shepstone

text: Natalin hallitus käytti hyväkseen Shepstonen vaikutusta zuluihin vuonna 1861, jolloin hän matkusti Zulumaahan ja hankki kuningas Mpandelta tunnustuksen, että Cetshwayo olisi hänen seuraajansa. 12 vuotta myöhemmin hän otti osaa Cetshwayon kuninkaaksi julistamiseen, jossa Cetshwayo lupasi elää rauhassa naapuriensa kanssa. Vuonna 1874 ja uudestaan vuonna 1876 Shepstone oli vierailemassa Lontoossa koskien Etelä-Afrikan asioita. Cetshwayon epäonnistuminen lupauksensa pitämisessä onkin usein liitetty, ainakin osittain, Shepstonen poissaoloon Natalista. Vuonna 1876 Lontoossa Shepstonelle uskottiin Carnarvonin neljännen jaarlin arvo, Siirtokuntien valtiosihteerin titteli, lisätoimeksiantona neuvotella Transvaalin toimeenpanovallan kanssa Etelä-Afrikan liittovaltion kysymyksestä. Shepstonelle annettiin myös valta annektoida valtio, kunhan Britannian hallitus sen hyväksyisi ensin.


title: Kätkytkuolema

text: Kätkytkuolema merkitsee täysin terveenä pidetyn vauvan selittämätöntä äkkikuolemaa. Se on yleisin imeväisikäisten kuolinsyy Pohjoismaissa. Kätkytkuoleman syytä ei tiedetä, mutta teorioita on lukuisia. Kaikille äkillisesti sairaalan ulkopuolella kuolleille imeväisille tehdään oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus. Jos lapsen kuolinsyy jää tuntemattomaksi, kuolinsyyksi merkitään kätkytkuolema. Ilmiö on ainakin Yhdysvalloissa ja Suomessa harvinaistunut selvästi viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana.


title: Kätkytkuolema

text: Vuonna 2016 julkaistussa australialaisessa tutkimuksessa havaittiin, että kätkytkuoleman kokeneiden vauvojen aivoissa oli tavallista vähemmän oreksiini-hormonia, jonka tehtävänä on auttaa ihmistä heräämään, mikäli hengitys katkeilee unen aikana. Vuonna 2010 JAMAssa julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan kätkytkuolemien syy saattaa olla serotoniinin puute aivoissa. Pieneen ryhmään perustuva tulos näytti, että kuolleiden vauvojen aivorungossa oli vähemmän serotoniinia kuin vertailuryhmässä. Serotoniin synteesiin liittyvää tryptofaanihydroksylaasia (TPH2) oli 20 prosenttia vähemmän. Myöhemmät tulokset ovat vahvistaneet serotoniinivajeen todennäköisesti aiheuttavan kätkytkuolemia, mutta tutkimuksen pienuuden takia tulokset pitää varmistaa lisätutkimuksissa. Serotoniinivajeen ei kuitenkaan yksin uskota aiheuttavan vauvojen kuolemaa, vaan laukaisevaksi tekijäksi tarvittaisiin esimerkiksi nukkuminen vatsallaan.


title: Kätkytkuolema

text: Australialainen lääkäri Archie Kalokerinos on esittänyt, että C-vitamiinin määrällä olisi merkitystä. Eri tutkimusten mukaan vauvojen rokotuksilla vaihtelevasti joko ei ole tai on erittäin vähän merkitystä kätkytkuoleman kannalta. Muita teorioita ovat muun muassa immuunijärjestelmän häiriöt, aineenvaihduntahäiriöt tai jokin vika sydämen toiminnassa. On havaittu, että kätkytkuoleman uhreilla on esiintynyt tavallista useammin nuhaa tai hengitystietulehduksia. Näiden mahdollisesta yhteydestä kätkytkuolemaan ei kuitenkaan ole tarkempaa tietoa. Lisäksi uskotaan, että kätkytkuolema on tavallista yleisempää erityisten nuorten tai raskauden aikana alkoholia ja heroiinia käyttävien äitien vauvojen kohdalla. Myös alhaisella syntymäpainolla ja odottavan äidin tupakoimisella epäillään olevan osaa kätkytkuolemiin.


title: Kätkytkuolema

text: Koska kätkytkuoleman syytä ei tunneta, sen ehkäiseminen on hyvin vaikeaa. Tilastollisten seikkojen perusteella kuitenkin suositellaan muun muassa vauvan nukuttamista selällään.


title: Kätkytkuolema

text: Kätkytkuolemaa ei voida ennustaa, mutta tilastollisesti se on hieman harvinaisempaa tytöillä, kylkinukutuksessa ja selällään nukkuneilla imeväisillä. Kätkytkuolemia tapahtuu Suomessa alle 20 vuodessa. Suomessa vauvojen nukutusohjeet muutettiin 1980-luvun lopulla. Uusissa ohjeissa vauvat kehotettiin nukuttamaan selällään toisin kuin vanhoissa ohjeissa, joissa suosittiin vatsallaan nukuttamista. Kätkytkuolemat vähenivät neljännekseen.


title: Kätkytkuolema

text: Kätkytkuolemia voidaan ehkäistä myös sillä, että lapsi nukkuu samassa huoneessa kuin vanhemmat mutta eri pedissä.


title: Kätkytkuolema

text: Tyypillisimmin kätkytkuoleman uhreiksi joutuvat vauvat, joiden ikä on noin kahdesta neljään kuukautta. Kätkytkuolema on alle kuukauden ja yli vuoden ikäisillä äärimmäisen harvinainen mutta ei mahdoton kohtalo. Yleensä vauva on unitilassa, kun kätkytkuolema tapahtuu. Kuolema on täysin äkillinen eikä sen uskota aiheuttavan vauvalle tuskia. Kätkytkuoleman kokevan vauvan elvyttämistä pidetään lähes mahdottomana. Vaikka vanhemmat monesti pelkäävät kuoleman ilmettyä syyn olleen tukehtuminen, kyse ei kätkytkuoleman kohdalla ole siitä.


title: Kätkytkuolema

text: Kätkytkuoleman ei tiedetä kulkevan suvuittain. Jos perheen yksi lapsi on joutunut kätkytkuoleman uhriksi, tulevien lasten kätkytkuolemariski ei ole sen suurempi kuin muillakaan.


title: Kätkytkuolema

text: KÄPY – Lapsikuolemaperheet ry on perustettu syksyllä 1991.


title: Bissagossaaret

text: Bissagossaaret () ovat Guinea-Bissauhun kuuluva saariryhmä Atlantin valtameren rannikolla. Saaria on yhteensä 88, joista 23 on asuttuja. Niiden pinta-ala on 2 624 neliökilometriä. Tärkeimmät saaret ovat Bubaque, Canhabaque, Caravela, Carache, Formosa, Galinhas, Maio, Orango, Rubane ja Soga.


title: Bissagossaaret

text: Bissagossaaret ovat jäänne meren valtaamasta Gebajoen suistosta. Alueen pinta-ala on yli 10 000 neliökilometriä, josta 1 600 neliökilometriä on vuorovesialuetta. Mangroverämeet käsittävät 350 neliökilometriä. Vuotuinen sademäärä on 2 000–2 500 millimetriä. Kuiva kausi kestää marraskuusta huhtikuuhun ja sadekausi toukokuusta lokakuuhun. Keskilämpötila on 26 astetta ja suhteellinen ilmankosteus 70 %.


title: Bissagossaaret

text: Saarten luonto on rikas ja monipuolinen. Eläinkuntaan kuuluvat afrikanmanaatti, virtahepo, niilinkrokotiili, delfiini ja liemikilpikonna. Kalalajeja on 155 ja lintulajeja 96. Saaret ovat Banc d’Arguinin kansallispuiston jälkeen Länsi-Afrikan toiseksi tärkein muuttolintujen asuinpaikka. Bissagossaaret julistettiin Unescon biosfäärialueeksi vuonna 1996. Alueella sijaitsevat João Viera-Poilãon ja Orangon kansallispuistot sekä Formosan, Nagon ja Tchediãn merensuojelualue.


title: Bissagossaaret

text: Bissagossaaret kuuluvat Guinea-Bissaun Bolaman alueeseen. Niiden asukasluku on 29 875 henkeä (vuonna 2009, väestönlaskenta). Väestöstä 90 % muodostavat bissagot. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, palmuöljyn ja palmuviinin valmistus, kalastus ja äyriäisten keräily. Bissagot kävivät vuosisatojen ajan sitkeää taistelua portugalilaisia, brittiläisiä ja ranskalaisia siirtomaavalloittajia vastaan. Portugalin Guineaan kuuluneet saaret alistettiin lopullisesti vasta vuonna 1936.


title: Armenian kieli

text: Armenia on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Armeniassa ja sen lähistöllä muun muassa Venäjän eteläosassa Krasnodarin aluepiirissä ja Rostovin alueella. Kielellä on virallisen kielen asema Armeniassa. Armenialla on noin 5,9 miljoonaa äidinkielistä puhujaa, joista 3,1 miljoonaa asuu Armeniassa. Kieltä kirjoitetaan 400-luvulla kehitetyillä armenialaisilla aakkosilla. Sillä on myös kaksi keskenään ymmärrettävää standardimurretta; länsiarmeniaa puhuvat yleensä ulkomailla asuvat armenialaiset ja itäarmeniaa puhutaan Armeniassa.


title: Armenian kieli

text: Itäarmenian äännerakenne on seuraavanlainen:


title: Armenian kieli

text: Paino on aina sanan viimeisellä tavulla paitsi silloin, kun viimeinen tavu on määräinen artikkeli tai possessiivisuffiksi, jolloin paino on toiseksi viimeisellä tavulla.


title: Armenian kieli

text: Armenia muistuttaa kieliopiltaan muita indoeurooppalaisia kieliä, mutta jotkin ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin ympäröivissä kaukasuslaisissa kielissä.


title: Armenian kieli

text:
Armenian substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua. Substantiivit taipuvat luvun (yksikkö ja monikko) ja sijan (nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, datiivi, ablatiivi, instrumentaali, lokatiivi) mukaan. Seuraavassa esimerkiksi sanan գիրք "girkʿ" 'kirja' taivutus:
Armeniassa on epämääräinen ja määräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli on aina մը "mə", ennen vokaalia մըն "mən". Määräinen artikkeli liitetään sanan loppuun ja on -ը -"ə", ennen vokaaleja tai niiden jälkeen -ն -"n".


title: Armenian kieli

text:
Armenian persoonapronominit ovat seuraavat:
Verbeillä on viisi tapaluokkaa (indikatiivi, optatiivi, konditionaali, imperatiivi ja nesessitatiivi) ja viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, futuuri, preteriti ja aoristi). Verbijärjestelmä on hyvin monimutkainen.


title: Turkmeenin kieli

text: Turkmeenin kieli (turkmeeniksi "türkmen dili") on Turkmenistanissa ja sen lähialueilla asuvien turkmeenien puhuma turkkilainen kieli. Venäjällä Stavropolin aluepiirissä asuvia turkmeeneja kutsutaan truhmeeneiksi ja Irakissa asuvia turkomaaneiksi. Turkmeeni on Turkmenistanin tasavallan virallinen kieli.