title: Räyskä

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa räyskä pesi harvassa Suomen rannikolla yksittäisparein. Suomen räyskäkanta on ollut nousussa 1930-luvulla, jolloin parimäärä oli noin 200 ja 1960-luvun alussa jo noin 700. Parhaimmillaan kanta oli noin 1 200–1 300 paria 1970-luvun alussa. Tämän jälkeen Suomen pesimäkanta ja myös koko Itämeren alueen räyskäkanta on pienentynyt. Tuolloin Suomen pesimäkanta muodosti melkein puolet Itämeren populaatiosta. Valtaosa pesi etelärannikon yhdyskunnissa, mutta myös Perämerellä oli yhdyskuntia. Vuonna 1984 Suomen kanta oli 870 paria ja vuonna 1999 850 paria. Vuonna 2000 Suomessa oli Euroopan Unionin pesimäkannasta 52 %. Räyskän vähenemisen syinä on pidetty saariston vapaa-ajan toiminnoista aiheutunutta häirintää ja lisääntynyttä harmaalokkikantaa. Vähenemisen syinä on myös pidetty laitonta vainoa, yhdyskuntien häirintää ja talvikuolleisuutta.


title: Räyskä

text: Pesimäalueena räyskä suosii rauhallisia hiekkasärkkiä ja matalia, paljaita saaria. Sitä tavataan myös kivikkoisilla luodoilla ja heinää kasvavilla saarilla. Suuri osa kannasta asustaa yksittäispareina, mutta suuriakin, lähes 100 parin yhdyskuntia tunnetaan. Saalista etsiessään räyskät voivat liikkua myös merenlahdilla ja rehevillä järvillä. Pesimäajan jälkeen loppukesällä räyskäperheillä on niin kutsuttu välimuutto, jolloin ne kiertelevät merialueella, usein sisäsaaristossa ja toisinaan myös sisämaan järvillä.


title: Räyskä

text: Räyskät tekevät pesänsä painanteeseen maahan, usein luodon korkeimpaan kohtaan, somerikkoon tai hiekalle, mutta myös kalliohalkeamiin ja soralle. Pesäaineksia on vain vähän, lähinnä heinänkorsia ja oksennuspalloista irronneita kalanruotoja. Räyskä on herkkä häirinnälle, ja jos pesintä epäonnistuu, se saattaa vielä siirtyä pesimään jonnekin muualle saman pesimäkauden aikana. Isokokoinen räyskä pystyy kuitenkin puolustamaan pesäänsä paremmin kuin muut tiirat. Petojen osuus poikaskuolevuudesta onkin pieni, mutta harmaalokit verottavat jonkin verran räyskien poikasia. Enemmän poikasia kuolee nälkään, kun epäedullisen sääjakson aikana ravinnon saanti vaikeutuu.


title: Räyskä

text: Muninta alkaa Etelä-Suomessa toukokuun puolivälissä. Räyskä munii 2–3 vuorokauden välein 2–3 munaa, joita molemmat puolisot vuorotellen hautovat kolme ja puoli viikkoa eli noin 25 vuorokautta. Munat ovat väriltään harmaanvalkeita tai rusehtavia, ja niissä on harmaita, ruskeita ja mustia täpliä. Poikaset kuoriutuvat eri aikaan ja ovat lentokykyisiä 30-40 vuorokauden ikäisinä. Kahden kuukauden ikäisinä poikaset alkavat seurata emojaan saalistusmatkoille. Emot saattavat käydä saalistamassa kaukanakin, noin 30–60 kilometrin päässä pesältä, usein sisämaan järvillä. Emot voivat ruokkia jälkeläisiään jopa seitsemän kuukauden ajan, sillä poikueet tekevät muuttomatkan usein yhdessä ja poikaset kerjäävät ruokaa vielä talvehtimisalueille saavuttuaankin. Räyskä palaa pesimään syntymäkarilleen tai sen läheisyyteen. Ruotsalaisen tutkimuksen mukaan noin 50 % räyskistä pesii syntymäkarillaan tai sen läheisyydessä. Räyskä saavuttaa sukukypsyyden 2–3-vuotiaana.


title: Räyskä

text: Vanhin suomalainen rengastettu räyskä on ollut lähes 28 vuotta vanha. Euroopan vanhin on ollut 30-vuotias ruotsalainen räyskä.


title: Räyskä

text: Räyskä syö pientä ja keskikokoista kalaa, jota se saalistaa syöksymällä lennosta sukelluksiin. Ruokaa etsiessään räyskä lentää nokka alaspäin osoittaen, ja lekuttelee paikallaan. Noustuaan vedestä se pudistelee veden pois höyhenpuvustaan. Räyskän ravinto koostuu Suomessa pääasiassa ahvenesta ja särkikaloista. Se saalistaa ruoikkorannoilla, lahdilla ja järvillä usein melko kaukanakin pesimäpaikastaan. Saalistuslennot voivat ulottua jopa yli 70–80 kilometrin päähän pesältä.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko eli roomalaiskatolinen kirkko on kristikunnan suurin kirkko, jonka jäsenmäärä on maailmanlaajuisesti noin 1,25 miljardia. Puolet katolisen kirkon jäsenistä asuu Amerikoissa, heitä on erityisesti Latinalaisessa Amerikassa. Vuonna 2002 katolilaisista 26 prosenttia asui Euroopassa (etenkin Keski-, Länsi- ja Etelä-Euroopassa), 13 prosenttia Afrikassa ja 10 prosenttia Aasiassa. Monissa Afrikan maissa sekä muun muassa Filippiineillä väestön enemmistö on katolilaisia. Suomessa katolilaisia on noin 14 500. Paavi on maailman katolisen kirkon ylin hengellinen johtaja.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko katsoo olevansa se kirkko, jonka Jeesus Kristus itse perusti, ja joka ei ole koskaan menettänyt ykseyttään, vaikka muita kirkkokuntia on syntynyt eroamalla sen yhteydestä. Kirkon opetuksen mukaan kirkon piispat ovat apostolien seuraajia ja Paavi eli Rooman piispa on apostoli Pietarin seuraaja. Paavi ja hänen hallintonsa, Pyhä istuin sijaitsevat Roomassa Vatikaanivaltiossa.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko tunnustaa ortodoksiset ja orientaaliortodoksiset kirkot todellisiksi kirkoiksi, koska niillä on katolisen kirkon mukaan apostolinen suksessio ja sakramentit. Katolinen kirkko ei sen sijaan tunnusta kirkoiksi siitä 1500-luvun uskonpuhdistuksen aikana irroneita yhteisöjä (esim. luterilaista kirkkoa) vaan kutsuu niitä "kristillisiksi yhteisöiksi". Luterilaisilta kirkoilta puuttuu katolisen kirkon mukaan apostolinen suksessio, pappeus ja tästä syystä myös oikea ja pätevä ehtoollinen.


title: Katolinen kirkko

text: Katolisen kirkon historia ulottuu kahden tuhannen vuoden taakse alkukirkon aikoihin. Seuraavina vuosisatoina kristikunnassa vallitsi yhtenäisen kirkon aika, mutta vuonna 1054 katoliset jakaantuivat lännen katolilaisiin ja idän ortodokseihin.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko on historiansa aikana ollut voimakas mahtitekijä varsinkin Euroopassa. Sen historiaan liittyy läheisesti myös paaviuden historia.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko katsoo olevansa se kirkko, jonka Jeesus Kristus itse perusti, ja joka ei ole koskaan menettänyt ykseyttään, vaikka muita kirkkokuntia on syntynyt eroamalla sen yhteydestä. Jo ensimmäisellä vuosituhannella muusta kristikunnasta erosivat eräät nestoriolaiset ja monofysiittiset kirkot, muun muassa Egyptin koptilainen kirkko. Vuonna 1054 katolinen ja ortodoksinen kirkko erosivat toisistaan pääasiassa erään Pyhää Henkeä koskevan oppiriidan ("filioque") vuoksi. Protestanttiset kirkot erosivat katolisesta kirkosta reformaation aikana, vuodesta 1517 lähtien.


title: Katolinen kirkko

text: Katolisella kirkolla on näistä kirkoista parhaat yhteydet ortodoksiseen kirkkoon, jonka kanssa oppierot ovat vähäisiä. Erot 1500-luvulta eteenpäin eronneisiin ”kristillisiin yhteisöihin”, kuten luterilaiseen kirkkoon ovat suurempia, koska niillä ei muun muassa katolisen opin mukaan ole vihkimyksen sakramentissa apostolista seuraantoa, eivätkä ne siten ole katolisen kirkon näkemyksen mukaan voineet säilyttää täydellistä eukaristian salaisuuden todellisuutta. Protestanttisilta liikkeiltä puuttuu lisäksi sakramentaalinen pappeus. Kuitenkin ekumenian avulla on löydetty yhteisiä näkemyksiä keskeisistäkin uskonkysymyksistä kuten vanhurskauttamisesta.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko on yhtenäinen verrattuna protestanttisiin kirkkoihin, ortodoksiseen kirkkoon tai orientaaliortodoksiseen kirkkoon. Yksi keskeisimpiä ajatuksia katoliselle kirkolle on ajatus siitä, että Jeesus uskoi apostoli Pietarille kirkon ylimmän esipaimenen tehtävän, jota paavi tämän seuraajana hoitaa. Kirkon ykseyden tärkeimpänä takaajana on tämän vuoksi paavi. Vuonna 1870 Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa paavi julistettiin erehtymättömäksi, kun hän puhuu viran puolesta ("ex cathedra") uskon tai moraalin asioista. Kirkon oppi, seitsemän sakramenttia ja hallinto ovat kaikkialla samat ja muuttumattomat. Liturgian eli jumalanpalvelustoimituksen luonne kuitenkin vaihtelee maantieteellisesti, ja latinalaista jumalanpalvelusjärjestystä eli riitusta käyttävien paikalliskirkkojen lisäksi katoliseen kirkkoon kuuluu 22 idän katolista osakirkkoa, joiden hengellinen perintö, kirkkojärjestys ja liturginen elämä ovat pitkälti samankaltaisia ortodoksisen kirkon kanssa.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko jakaantuu yleensä maantieteellisten alueiden mukaan hiippakunniksi, joiden johdossa on piispa. Kirkossa on yli kaksituhatta hiippakuntaa, kymmenkunta patriarkaattia, kuusisataa arkkihiippakuntaa sekä melkein kolmesataa hiippakuntaan rinnastettavaa paikalliskirkkoa. Tavallisesti maassa toimivien hiippakuntien piispat muodostavat piispainkokouksen, joita kirkossa on runsaat sata.


title: Katolinen kirkko

text: Katolisessa kirkossa on vuoden 2002 tilastojen mukaan 405 058 pappia ja 4 695 piispaa.


title: Katolinen kirkko

text: Katolisen uskon mukaan piispoilla on Kristuksen pappeuden täyteys ja he ovat apostolien seuraajia, koska itse piispuus palautuu piispanvihkimysten katkeamattoman ketjun kautta suoraan apostoleihin. Kirkon opetuksen mukaan sitä johtaa apostoli Pietarin seuraaja, Rooman piispa eli paavi, sekä hänen yhteydessään olevat piispat. Legendan mukaan Pietari kärsi marttyyrikuoleman Roomassa ja hänen erityistehtävänsä on siitä lähtien välittynyt aina seuraavalle Rooman piispalle, jota kutsutaan paaviksi. Paavi ja hänen hallintonsa, Pyhä istuin sijaitsevat Roomassa Vatikaanivaltiossa.


title: Katolinen kirkko

text:
Katolinen kirkko katsoo tunnusmerkeikseen "yksi, pyhä, katolinen ja apostolinen". Kirkko katsoo olevansa "yksi" ainut perustettu kirkko, "pyhä", koska se on pyhyyden lähde ja sakramenttien vartija, "katolinen" (”yleinen”, ”yleismaailmallinen” kreikaksi) ja apostolinen apostolisen perimyksen perusteella.
Katolinen kirkko perustaa oppinsa Raamattuun ja traditioon. Tradition uskotaan perustuvan ennen Raamatun kirjoitusta alkaneeseen aitoon apostoliseen traditioon, joka jatkuu kirkossa. Raamattu ja traditio kuuluvat erottamattomasti yhteen. Kirkolla on Jeesuksen sille antaman opetusviran ansiosta valta tulkita Raamattua ja traditiota. Tradition vaikutus kirkon määrittelemään oppiin on selkeiten näkyvissä sen historian aikana yhteensä 21 pidettyyn ekumeeniseen kirkolliskokoukseen, joista viimeisin oli ns. Vatikaanin toinen kirkolliskokous 1962–1965.


title: Katolinen kirkko

text:
Katolisen kirkon katekismus on arvovaltaisin esitys kirkon uskosta ja opetuksesta.
Suomenkielinen katolisen kirkon katekismus saatiin käännettyä loppuun vuonna 2005 ja se löytyy kokonaisuudessaan internetistä.
Katolisella kirkolla on muita kirkkokuntia enemmän opinkappaleita eli dogmeja (yhteensä 358) mutta kaksi uskon päätotuutta ovat koko katolisen uskon, kuten muidenkin kristillisten kirkkokuntien uskon perusta:


title: Katolinen kirkko

text: 1) Jumala on kolmiyhteinen ja


title: Katolinen kirkko

text: 2) Jeesus, Jumalan Poika, tosi Jumala ja tosi ihminen, eli maan päällä, kärsi ja kuoli täydellisenä uhrilahjana kaikkien ihmisen syntien sovittamiseksi ja nousi ylös kuolleista kuolemastaan kolmantena päivänä.


title: Katolinen kirkko

text: Kaikki kirkon opinkappaleet ovat muuttumattomia, mutta muutosta voi tapahtua niiden ymmärtämisessä ja kirkollisessa merkittävyydessä.


title: Katolinen kirkko

text: Apostolinen uskontunnustus:


title: Katolinen kirkko

text: Minä uskon Jumalaan,


title: Katolinen kirkko

text: Isään, Kaikkivaltiaaseen,


title: Katolinen kirkko

text: taivaan ja maan Luojaan,


title: Katolinen kirkko

text: ja Jeesukseen Kristukseen,


title: Katolinen kirkko

text: Jumalan ainoaan Poikaan, meidän Herraamme,


title: Katolinen kirkko

text: joka sikisi Pyhästä Hengestä,


title: Katolinen kirkko

text: syntyi neitsyt Mariasta,


title: Katolinen kirkko

text: kärsi Pontius Pilatuksen aikana,


title: Katolinen kirkko

text: ristiinnaulittiin, kuoli ja haudattiin,


title: Katolinen kirkko

text: astui alas tuonelaan,


title: Katolinen kirkko

text: nousi kolmantena päivänä kuolleista,


title: Katolinen kirkko

text: astui ylös taivaisiin,


title: Katolinen kirkko

text: istuu Jumalan, Isän, Kaikkivaltiaan, oikealla puolella


title: Katolinen kirkko

text: ja on sieltä tuleva tuomitsemaan eläviä ja kuolleita,


title: Katolinen kirkko

text: ja Pyhään Henkeen,


title: Katolinen kirkko

text: pyhän yhteisen seurakunnan,


title: Katolinen kirkko

text: pyhäin yhteyden,


title: Katolinen kirkko

text: syntien anteeksiantamisen,


title: Katolinen kirkko

text: ruumiin ylösnousemisen


title: Katolinen kirkko

text:
ja iankaikkisen elämän.
Oppi kirkosta


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko on kaikessa moninaisuudessaan yksi alkuperänsä, perustajansa ja sielunsa kautta. Seuraavat näkyvät yhteyden siteet varmistavat kirkon yhteyden:


title: Katolinen kirkko

text: Lainaus katolisen kirkon katekismus kohdasta 823:


title: Katolinen kirkko

text: ""Kirkko on uskon silmin nähtynä horjumattomasti pyhä. Sillä Kristus, Jumalan Poika, jota Isän ja Hengen kanssa ylistetään sanoilla ’Sinä yksin olet pyhä’, rakasti kirkkoa kuten morsiantaan ja antoi itsensä alttiiksi sen edestä pyhittääkseen sen; hän yhdisti sen itseensä omana ruumiinaan ja rikastutti sen Pyhän Hengen lahjoilla Jumalan kunniaksi.'Näin kirkko on ”pyhä Jumalan kansa', ja sen jäseniä kutsutaan 'pyhiksi'""


title: Katolinen kirkko

text: Katolisessa opissa itse katolinen kirkko on tärkeässä rollissa, koska sillä on tärkeä rooli Jumalan ilmoituksen määrittelemisessä. Protestanttisissa kirkoissa usein käytetty käsite näkymättömästä, universaalista katolisesta kirkosta on katolisille vieras.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko ei väitä, että ainoastaan katolilaiset voivat pelastua, mutta varmimmin pelastuksen voi saavuttaa olemalla sen piirissä ja elämällä sen opetuksen mukaan. Tähän katoliseen yhteyteen ovat kaikki ihmiset kutsuttuja ja se toivookin siitä eronneiden kirkkokuntien palaavan sen yhteyteen. Pelkkä kirkkoon kuuluminen ei kuitenkaan takaa pelastusta.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko ei poissulje ei-kristittyjenkään mahdollisuutta pelastukseen perustaen sen lähinnä ihmissuvun alkuperään ja päämäärään. Tämän lisäksi juutalaiset pelastuvat heille Jumalan antaman lupauksen johdosta, muslimit yhteisestä uskontunnustuksesta Luojaan pitäessään kiinni Abrahamin uskosta.


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko on apostolinen, koska sen perustana ovat apostolit. Apostolit välittivät Jeesukselta saamaansa opetusta ja jotta heille uskottu lähetystehtävä jatkuisi heidänkin jälkeensä, antoivat he lähimmille työtovereilleen tehtävän täydentää ja lujittaa heidän aloittamaasa työtä. Apostolit siis asettivat tällaisia paimenia ja määräsivät, että näiden poismenon jälkeen taas toiset koetut miehet jatkaisivat heidän virkaansa. Tämä ymmärretään katolisessa kirkossa apostolisena suksessiona.


title: Katolinen kirkko

text: Ja apostolinen kirkko on myös sen saaman lähetyskäskyn kautta. Kaikki sen jäsenet, siis myös maallikot, ovat velvoitettuja apostolaattiin, mikä tosin saa mitä moninaisimpia muotoja Pyhän Hengen moninaisten lahjojen ja uskovien kutsumusten, ajankäyttömahdollisuuksien ja tilanteen mukaan.


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko on "pyhien yhteys": Lainaus katekismuksesta kohta 962: "”Uskomme kaikkien Kristukseen uskovien yhteyden: niiden, jotka ovat pyhiinvaelluksella täällä maan päällä; niiden, joita puhdistetaan maallisen elämän päätyttyä; ja niiden, jotka nauttivat taivaan autuutta; he kaikki yhdessä muodostavat yhden kirkon. Samoin uskomme, että tässä yhteydessä Jumalan ja hänen pyhiensä laupias rakkaus aina kuulee rukouksemme.”


title: Katolinen kirkko

text: Maan päällä vaeltavien yhteys edesmenneisiin uskon sisaruksiin ei katkea millään tavoin, vaan kirkon ainaisen uskon mukaan se pikemminkin vahvistuu hengellisten rikkauksien keskinäisen vaihdon kautta.


title: Katolinen kirkko

text: Katoliset kunnioittavat hartaasti pyhimyksiä esikuvinaan kristillisestä elämästä mutta katolinen kirkko on kuitenkin hyvin tarkka ja tiukka opettaessaan, että ainoastaan kolmiyhteistä Jumalaa on lupa palvoa. Tämä on kirkon mukaan täysin sopusoinnussa Raamatun kanssa


title: Katolinen kirkko

text: "”Palvomme Kristusta, koska hän on Jumalan Poika. Mutta marttyyreita rakastamme Herran opetuslapsina ja seuraajina, koska he vertaansa vailla olevalla tavalla ovat antautuneet Kuninkaalleen ja Mestarilleen. Tulisipa meistäkin heidän matka- ja opiskelutovereitaan!”"


title: Katolinen kirkko

text: Pyhimyksille osoitettu kunnioitus ”"eroaa olennaisesti siitä palvonnan kultista, joka osoitetaan lihaksi tulleelle Sanalle, samoin Isälle ja Pyhälle Hengelle"”


title: Katolinen kirkko

text: Pyhimyksiä ei myöskään rukoilla kuten Jumalaa rukoillaan, vaan heiltä voi pyytää esirukousta puolestaan. Tätä verrataan kirkossa siihen kun ystävää pyydetään rukoilemaan puolestaan paits siinä, että taivaaseen päässeet pyhät ovat täydellistyneet vanhurskaudessaan, eikä ikuisessa elämässä aika rajoita kuten ystäviämme, on heidän rukouksiaan erityisen hyödyllistä pyytää.


title: Katolinen kirkko

text: Marian, Jeesuksen äidin kunnioittamiseen pätee samat säännöt kuin muidenkin pyhimysten kunnioittamiseen mutta hänellä on aivan erityinen asema katolisessa kirkossa ja sen tunnustamassa opissa. Kirkko kunnioittaa häntä Herransa Äitinä ja omana Äitinään Teologian aluetta, joka tutkii Neitsyt Mariaa ja hänen asemaansa pelastusjärjestyksessä kutsutaan mariologiaksi.


title: Katolinen kirkko

text: Eevan jälkeläisistä Jumala on valinnut Neitsyt Marian Poikansa äidiksi. Maria on vapaassa uskossa ja kuuliaisuudessa myötävaikuttanut ihmisten pelastukseen. Hän on lausunut myönteisen vastauksensa koko ihmisluonnon edustajana. Kuuliaisuudellaan hänestä on tullut uusi Eeva, elävien äiti.


title: Katolinen kirkko

text:
”Tästedes kaikki sukupolvet ylistävät minua autuaaksi” (Luuk. 1:48). Kunnioitus autuasta Neitsyt Mariaa kohtaan kuuluu katolisen jumalanpalveluksen olemukseen. Jo kristinuskon varhaisimmista ajoista lähtien autuasta Neitsyttä on kunnioitettu arvonimellä ’Jumalansynnyttäjä’. Tämä kunnioitus on tosin katolisen kirkon mukaan täysin ainutlaatuinen, mutta eroaa olennaisesti siitä palvonnan kultista, joka osoitetaan Jeesukselle sekä Isälle ja Pyhälle Hengelle, jota Marian kunnioittaminen edistää sitä suuresti. Kunnioitus saa ilmauksensa Marialle omistetuissa liturgisissa ja rukouksissa Marialle – esimerkiksi ruusukossa, joka on koko evankeliumin yhteenveto.
Ruusukkorukous


title: Katolinen kirkko

text: Ruusukon rukoileminen ei kirkon mukaan ole mitään muuta kuin Kristuksen kasvojen katselua Marian kanssa. Se on yksi perinteisistä kristillisen rukouksen teistä, jotka soveltuvat Kristuksen kasvojen kontemplaatioon. Näin sitä kuvasi paavi Paavali VI: ”Koska ruusukko perustuu evankeliumiin ja pitää keskuksenaan ihmiseksi tulemisen ja ihmisten pelastuksen salaisuuksia, on sitä pidettävä täysin kristologisia tunnuksia kantavana rukouksena. Sen luonteenomainen piirre, litaniamainen enkelin tervehdyksen ’Terve Maria’ toistaminen, tuo lakkaamatta kunniaa myös Kristukselle, johon viime kädessä kohdistuu enkelin sanoma ja Kastajan äidin tervehdys: ’siunattu sinun kohtusi hedelmä’ (Luuk. 1:42). Sanojen ’Terve Maria’ toistaminen on enemmänkin – se on kuin kangas, jolla salaisuuksien mietiskely kehittyy. Kristus, johon jokainen enkelin tervehdys viittaa, on nimittäin sama Kristus, jonka peräjälkeen lausutut salaisuudet osoittavat Jumalan Pojaksi ja Neitsyen Pojaksi.”


title: Katolinen kirkko

text:
Kirkko on tunnustanut jo ensimmäisiä uskonlausumia muodostaessaan, että Jeesus sikisi Neitsyt Marian kohdussa pelkästään Pyhän Hengen voimasta. Samalla tuli sanotuksi myös tämän tapahtuman ruumiillinen aspekti: Maria on vastaanottanut kohtuunsa Jeesuksen Pyhästä Hengestä ilman siementä. .
Enkeli sanoo Joosefille hänen morsiamestaan Mariasta: ”Se, mikä hänessä on siinnyt, on lähtöisin Pyhästä Hengestä” (Matt. 1:20). Kirkko näkee siinä sen lupauksen täyttyneen, jonka Jumala on antanut profeetta Jesajan välityksellä: ”Neitsyt tulee raskaaksi ja synnyttää pojan” (Jes. 7:14)


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko myös opettaa, että Maria pysyi aina todellisesti neitseenä, myös ihmiseksitulleen Jumalan Sanan syntymässä. Syntymällään hänen poikansa ”ei ollut vähentänyt hänen neitseellistä koskemattomuuttaan, vaan päinvastoin pyhittänyt sen”. Kirkon liturgia ylistää Mariaa ”ainaisena Neitsyenä” (semper Virgo; Aeiparthenos).


title: Katolinen kirkko

text: Tähän väitetään monesti vastaan ja sanotaan, että Raamatussa puhutaan Jeesuksen veljistä ja sisarista. Katolinen kirkko on ymmärtänyt nämä kohdat niin, etteivät ne tarkoita Marian muita lapsia. Jaakob ja Joosef, joita kutsutaan ”Jeesuksen veljiksi” (Matt. 13:55), ovatkin tosiasiassa erään Marian lapsia, joka oli Jeesuksen opetuslapsi ja jota kutsutaan kuvaavasti ”toiseksi Mariaksi” (Matt. 28:1). Vanhasta testamentista tutun ilmaisun mukaan näissä kohdissa on kyse Jeesuksen läheisistä sukulaisista.


title: Katolinen kirkko

text: Jeesus on Marian ainoa lapsi. Marian hengellinen äitiys sen sijaan ulottuu kaikkiin ihmisiin, joita pelastamaan Jeesus tuli.


title: Katolinen kirkko

text: Maria on kirkon mukaan todellisesti ”Jumalanäiti”, sillä hän on Jumalan ihmiseksitulleen, ikuisen Pojan äiti, ja Poika on Jumala itse. Evankeliumeissa Mariaa kutsutaan ”Jeesuksen äidiksi” Pyhän Hengen innoittaessa hänestä lausutaan Raamatussa riemuiten jo ennen lapsen syntymää: ”Herrani äiti” (Luuk. 1:43.).


title: Katolinen kirkko

text: Lukuisat kirkkoisät ja kirkon opettajat näkevät Kristuksen äidin, Marian, ”uutena Eevana”. Hän on tullut ensimmäisenä ja ainutlaatuisella tavalla kirkkoisien mukaan osalliseksi voitosta, jonka Kristus sai synnistä: hänet varjeltiin puhtaana kaikista perisynnin tahroista ja Jumalan erityisestä armosta hän ei tehnyt koko maallisen elämänsä aikana yhtään syntiä.


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko näkee, että sen takia kun Maria oli valittu Vapahtajan äidiksi, Jumala tätä arvokasta tehtävää varten varusti hänet tarvittavilla lahjoilla. Marian luokse tullessaan enkeli tervehtii häntä sanalla ”armoitettu”. Marian täytyi olla täysin Jumalan armon kantama voidakseen antaa vapaan uskonmyöntymyksensä kutsumukseensa, jonka enkeli hänelle ilmoittaa..


title: Katolinen kirkko

text: "Se, että sikiämisensä ensimmäisestä hetkestä lähtien Maria varustettiin ainutlaatuisella pyhyyden loistolla, koituu hänelle yksinomaan Kristuksen tähden: 'Poikansa ansioiden perusteella hänet ylevämmällä tavalla lunastettiin'. Isä on siunannut häntä kaikella Hengen siunauksella, taivaallisilla aarteilla Kristuksessa enemmän kuin ketään muuta luotua persoonaa. Jumala on valinnut hänet ennen maailman luomista, jotta hän eläisi pyhänä ja moitteettomana Jumalan edessä rakkaudessa." Vatikaanin II kirk.kok.,


title: Katolinen kirkko

text:
Vuosisatojen kuluessa katolisessa kirkossa alettiin ymmärtää, että Maria, Jumalan ”armon täytätämä”, oli lunastettu jo sikiämisessään, minkä takia paavi Pius IX julisti tahrattoman sikiämisen dogmiksi vuonna 1854:
"” ... autuas Neitsyt Maria on sikiämisensä ensimmäisestä hetkestä alkaen kaikkivaltiaan Jumalan erityisen armon ja etuoikeuden kautta Kristuksen Jeesuksen, ihmiskunnan Vapahtajan ansioiden tähden tullut varjelluksi kaikesta perisynnin tahrasta.”"


title: Katolinen kirkko

text: Marian taivaaseenottaminen on katolisen kirkon mukaan ainutlaatuista osallisuutta hänen Poikansa ylösnousemukseen ja toisten kristittyjen ylösnousemuksen ennakointia. Kun Marian ajallinen elämä päättyi, hänet otettiin ruumiineen ja sieluineen taivaan kirkkauteen, jossa hän jo on osallinen Poikansa ylösnousemuksen kunniaan ja ennakoi siten Kristuksen ruumiin kaikkien jäsenten ylösnousemusta 974


title: Katolinen kirkko

text: ”Lopuksi tahraton Neitsyt, jonka Jumala oli varjellut kaikelta perisynnin tahralta, otettiin maallisen vaelluksen päätyttyä ruumiineen ja sieluineen taivaan kirkkauteen, ja Herra korotti hänet kaikkien kuningattareksi, jotta hän yhä enemmän tulisi Poikansa, herrain Herran sekä synnin ja kuoleman voittajan, kaltaiseksi.


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko opettaa, että Kristus on asettanut uuden liiton seitsemäksi sakramentiksi kasteen, vahvistuksen, eukaristian, parannuksen, sairaanvoitelun, vihkimyksen ja avioliiton. Nämä sakramentit koskettavat kristityn tärkeitä elämänvaiheita; ne synnyttävät, antavat kasvun, parantumisen ja lähetystehtävän. Nämä sakramentit muodostavat elimellisen kokonaisuuden, jossa eukaristian sakramentilla eli ehtoollisella on erityisasema sakramenttien sakramenttina.


title: Katolinen kirkko

text: Katolisessa kirkossa painotetaan voimakkaasti sakramenttien tärkeyttä ja uskovaisia kannustetaan osallistumaan sakrameitteihin mahdollisimman usein. Aktiivisesti uskontoaan harjoittavat katolilaiset osallistuvat jopa päivittäin messuun (eukaristia) ja käyvät viikottain ripillä.


title: Katolinen kirkko

text: Kreikankielinen sana "mysterion" on käännetty latinaksi "sacramentum", josta myös suomenkielinen sana sakramentti periytyy.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko uskoo kasteen olevan kristillisen elämän perustus, joka avaa oven muille sakramenteille. Kastevesi siunataan pääsiäisyön liturgiassa. Kasteen voi toimittaa piispa ja pappi, sekä latinalaisessa riituksessa myös diakoni. Kirkon opin mukaan myös kaste on välttämätön pelastukselle, mutta esimerkiksi kastamattomina kuolleiden lasten tapauksessa kirkko painottaa luottavansa Jumalan suureen armahtavaisuuteen. Kirkon opin mukaan kaste on myös häviämätön ”Herran sinetti” eli "Dominicus character" ja siksi kerran toimitettua kastetta ei voida toimittaa uudestaan. Katolinen kirkko katsoo myös muiden kristillisinä pitämiensä yhteisöjen kuten ortodoksisten ja protestanttisten kirkkojen kasteen päteväksi, eikä tällaisen kasteen saanut saa uutta kastetta katoliseen kirkkoon liittyessään.


title: Katolinen kirkko

text: Latinalaisessa riituksessa vahvistuksen sakramenttia eli konfirmaatiota vietetään kasteesta erillään, kun taas bysanttilaisessa riituksessa vahvistus vietetään välittömästi kasteen jälkeen. Ennen varsinaista vahvistusta toimitetaan pyhän krisman vihkiminen kiirastorstain krismamessussa. Vahvistuksen sakramentissa uudistetaan kastelupaukset ja tunnustetaan usko. Latinalaisessa riituksessa krismalla voidellaan otsa ja bysanttilaisessa riituksessa otsan lisäksi esimerkiksi silmät ja selkä. Vahvistuksen jakaa ensisijaisesti piispa, kuitenkin joissakin erityistapauksissa myös pappi voi sen toimittaa.


title: Katolinen kirkko

text:
Ehtoollinen eli eukaristia on katolisen elämän keskeisin tapahtuma ja kaikki muut sakramentit ovat sidottuja siihen. Eukaristia on keskeisin osa katolista messua ja sitä pidetään Jeesuksen ainutkertainen ristiuhrin läsnä olevaksi tekemisenä:
Lainaus katolisen kirkon katekismuksesta:
"“Viimeisellä ehtoollisella sinä yönä, jona hänet kavallettiin, meidän Vapahtajamme asetti ruumiinsa ja verensa eukaristisen uhrin. Hän teki sen jatkaakseen ristin uhria kautta aikojen siihen asti, kunnes hän tulee, mutta myös uskoakseen kirkolle, rakkaalle morsiamelleen, muiston kuolemastaan ja ylösnousemuksestaan: laupeuden sakramentin, ykseyden merkin, rakkau- den siteen, pääsiäisaterian, jolla Kristus nautitaan, mieli täyttyy armolla ja meille annetaan tulevan kirkkauden pantti”".


title: Katolinen kirkko

text: Katoliset uskovat ehtoollisen asettamisessa eli konsekraatiossa viinin muuttuvan niin kutsuttussa transsubstantiaatiossa, kirjaimellisesti Jeesuksen vereksi ja ehtoollisleivän kirjaimellisesti Jeesuksen ruumiiksi vaikka niiden ulkoiset muodot eivät muutu. Lainaus katolisen kirkon katekismuksesta: “Kristus itse on leivän ja viinin konsekroiduissa muodoissa läsnä elävänä ja kirkastettuna, todesti, todellisesti ja substantiaalisesti, ruumiissaan, veressään, sielussaan ja jumalallisessa luonnossaan.”


title: Katolinen kirkko

text:
Papit ovat hyvin huolellisia, ettei pisarakaan siunattua viiniä putoa maljasta, mistä syystä on yleistä, ettei katolisella ehtoollisella jaeta viiniä seurakuntalaisille. Pitkään viiniä ei jaettu ollenkaan, mutta Vatikaanin toisesta kirkolliskokouksesta lähtien sitä on alettu jakamaan uudelleen. Siunattu ehtoollisleipä on Jeesuksen ruumis ja sitä käsitellään hyvin huolellisesti ja kunnioituksella ja säilytetään kirkossa sitä varten varatussa tabernaakkelissa.
Tästä siunatun ehtoollisleivän, nyt Jeesuksen ruumiin, tabernaakkelissa säilyttämisen johdosta katolilaiset näkevät Jeesuksen olevan ruumiillisesti katolisessa kirkossa ja tästä syystä he myös polvistuvat tai kumartavat kunnioitusta osoittaen tabernaakkelin suuntaan.
Joskus “alttarin kaikkein pyhin sakramentti” voidaan asettaa esille hyvin näyttävässä kehyksessä, jotta uskovaiset voivat rukoilla ja palvoa siinä fyysisesti läsnä olevaa Jeesusta


title: Katolinen kirkko

text: Katolilaiset vastaanottavat ehdoollisen ensimmäisen kerran normaalisti noin 11-12-vuotiaana eli kyetessään jo ymmärtämään kasteen ja eukaristian merkityksen. Tämä poikkeaa esim. ortodoksisesta käytännöstä, missä eukaristia annetaan heti kasteen jälkeen. Katolinen kirkko ei tuomitse tätä käytäntöä vaikka on itse valinnut toisen käytännön Ensimmäinen ehtoollinen on katolisen lapsen elämässä suuri asia ja lapset puetaan sitä varten parhaimpiinsa. Jossain kulttuureissa tytöt puetaan näyttämään lapsimorsiamilta.


title: Katolinen kirkko

text: Ainoastaan katolisen kirkon silmissä papiksi vihitty voi suorittaa eukaristian uhrin eli käytännössä vain katolisen papin asettama ehtoollinen on pätevä. Koska ortodoksikirkolla myös on apostolinen jatkumo ja täysin sama oppi transsubstantiaatiosta on katolisella oman kirkkonsa lupa käydä ortodoksisen kirkon ehtoollisella, tosin piispan luvalla erityisistä syistä. Sen sijaan katolinen kirkko kieltää jäseniään osallistumalla reformoitujen kirkkojen ehdoolliselle.


title: Katolinen kirkko

text:
Ehtoollisen voivat vastaanottaa ainoastaan armon tilassa (eli ilman kuolemansyntiä) olevat katolilaiset. Käytännössä tämä tarkoittaa, että uskovaisen on käytävä säännöllisesti ripillä osallistuakseen ehtoolliselle.
Ehtoolliselle on valmistauduttava paastolla (vähintään 1 tunti ennen messua) ja siihen osallistuvan ulkoinen olemus tulee ilmaista tilaisuuteen sopivaa kunnioitusta, juhlamieltä ja iloa Jeesuksen vieraaksi tulemisesta.
Ei-katolinen, ortodoksia lukuun ottamatta, ei saa osallistua katolilaiselle ehtoolliselle useasta syystä mutta ilmiselvin on, ettei tämä ole armon tilassa.


title: Katolinen kirkko

text: Pohjoismaissa käytössä oleva käsimerkki, jolla ehtoollisjonossa oleva ei-katolinen osoittaa papille laittamalla oikean kätensä vasemmalle olkapäälleen, ettei osallistu ehtoolliselle mutta pyytää papin siunaavan häntä ei ole tunnettu Pohjoismaiden ulkopuolella.


title: Katolinen kirkko

text:
Kirkko velvoittaa katolilaisia osallistumaan messuun joka sunnuntai sekä juhlapäivinä mutta se ei velvoita vastaanottamaan ehtoollista kuin kerran vuodessa, sillä ripille kirkko velvoittaa jäsenensä vain kerran vuodessa eikä ehtoolliselle voi osallistua kuin ripittäytymisen jälkeisessä armon tilassa.
Velvoitteen lisäksi kirkko kuitenkin suosittelee “painokkaasti”, että jäsenensä ottaisivat ehtoollisen vastaan joka kerta messuun osallistuessaan eli vähintään joka sunnuntai ja pyhäpäivä tai vieläkin useammin, jopa päivittäin.


title: Katolinen kirkko

text: Tätä sakramenttia kutsutaan myös ripiksi eli synnintunnustuksen sakramentiksi, koska syntien eli kristillisen moraalin vastaisten tekojen tunnustaminen papille on keskeinen osa tätä sakramenttia. Se on kuitenkin myös anteeksiantamuksen sakramentti, sillä pappi antaa ripittäytyjälle ”anteeksiannon ja rauhan”. Tämän sakramentin tarkoitus on tuoda synnin kautta etääntynyt ihminen takaisin Jumalan luo. Rippisalaisuus on ehdoton, eikä katolinen pappi voi missään tilanteessa rikkoa sitä. Tähän sakramenttiin liittyy myös parannuksen tekeminen, jonka ilmenemismuotoja ovat esimerkiksi rukous, paasto ja almujen antaminen. Kirkko korostaa kuitenkin, että pappi ei anna syntejä anteeksi vaan Jumala, ja näin ollen pappia pidetään Jumalan rakkauden välikappaleena. Tähän sakramenttiin liittyvät myös aneet.


title: Katolinen kirkko

text: Tämä sakramentti on säädetty vahvistamaan sairaita, ja koska usein tämä sakramentti tulee ajankohtaiseksi vasta kun ihminen alkaa olla sairauden tai iän puolesta kuolemanvaarassa, se tunnetaan usein nimellä ”viimeinen voitelu”. Sakramentti toimitetaan voitelemalla otsa ja kädet erityisesti tätä tarkoitusta varten vihityllä niin kutsutulla sairasten öljyllä. Sakramenteissa käytettävät pyhät öljyt vihitään krismamessussa Pyhän Viikon torstain eli kiirastorstain aamuna. Suomessa krismamessua vietetään Pyhän Viikon tiistaina, käytännön syistä. Vain papit ja piispat voivat toimittaa sairaiden voitelun sakramentin. Katolisia suositellaan ottamaan vastaan tämä sakramentti esimerkiksi ennen leikkausta.


title: Katolinen kirkko

text: Vihkimys käsittää kolme astetta: diakonaatin, piispuuden ja pappeuden. Latinalaisessa riituksessa sakramentin voivat vastaanottaa ainoastaan miehet, jotka elävät naimattomina. Kuitenkin pysyvän diakonin vihkimyksen voi saada myös jo naimisissa oleva mies. Kirkossa käytiin keskustelua aiheesta sen jälkeen kun anglikaaninen kirkko oli vihkinyt naisia papeiksi, ja paavi Johannes Paavali II julisti naispappeuden olevan kirkon erehtymättömän opetuksen mukaan mahdotonta kirjeessään "Ordinatio sacerdotalis" vuonna 1994. Bysanttilaisessa riituksessa myös papit voivat, ortodoksien tapaan, olla naimisissa mikäli ovat solmineet avioliiton ennen vihkimyksen vastaanottamista. Kuitenkin myös bysanttilaisessa riituksessa piispan täytyy olla selibaatin valinnut mies. Näin ollen selibaattivaatimus perustuu nimenomaan kirkkojärjestykseen.


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko tunnustaa eri uskontokuntien avioliiton pätevänä mutta ainoastaan kahden kastetun, miehen ja naisen välinen avioliitto voi olla myös sakramentti


title: Katolinen kirkko

text: Mikäli katolinen haluaa mennä muuhun uskontokuntaan kuuluvan henkilön kanssa naimisiin tulee hänen saada siihen nimenomainen lupa kirkolliselta auktoriteetilta (piispalta). Tämän luvan edellytys on lupaus lasten kasvattamisesta katoliseen uskoon


title: Katolinen kirkko

text:
Tämän sakramentin jakavat puolisot toisilleen ilmaisemalla kirkon edustajien edessä aviosuostumuksensa. Avioliiton solminen ei vaadi papin toimitusta, vaan sen jakamista voi avustaa myös diakoni mutta normaalioloissa avustajana on pappi sillä normaalisti katolisen avioliiton solmiminen suositellan viettämään messun yhteydessä. Katolinen vihkimisseremonia onkin messun takia selkeästi pitempi, kuin esim. ev.luterilainen ja vihkipaikkana on katolinen kirkko.
Koska avioliiton liturginen solmiminen on pyhittävä sakramentti suositellaan aviopuolisoita vastaanottamaan parannuksen sakramentti eli käymään ripillä. Itäisissä kirkoissa on sakramentin pätevyyteen saatava papin siunaus.


title: Katolinen kirkko

text: Kirkko painottaa, että tämän aviosopimuksen on synnyttävä puolisoiden täysin vapaasta suostumuksesta eikä esimerkiksi pakosta tai pelosta. Ilman tätä suostumusta avioliitto voidaan katsoa pätemättömäksi.


title: Katolinen kirkko

text:
Katolinen avioliitto on purkamaton, eikä kirkko tunnusta avioeroa, eikä siten myöskään voi hyväksyä avioeronneen uudelleen avioitumista vaan pitää tätä moniavioisuutena.
Lainaus katekismuksesta kohta 1649: "“On kuitenkin olemassa tilanteita, joissa aviollinen yhteiselämä käy hyvin erilaisista syistä käytännössä mahdottomaksi. Näissä tapauksissa kirkko sallii aviopuolisoille eron fyysisestä yhteiselämästä ja heidän yhdessä asumisensa päättymisen. Erillään elävien puolisoiden avioliitto pysyy kuitenkin Jumalan edessä voimassa; he eivät ole vapaat solmimaan uutta avioliittoa. Tällaisessa vaikeassa tilanteessa paras ratkaisu olisi sovinto, jos se vain on mahdollinen. Kristillinen yhteisö on kutsuttu auttamaan näitä ihmisiä elämään tässä tilanteessa kristillisesti, uskollisina avioliitolleen, joka on purkamaton."


title: Katolinen kirkko

text:
On myös olemassa tilanteita, jolloin katolinen avioliitto joudutaan mitätöimään.
Avioero ei siis ole mahdollinen mutta hiippakunnan tribunaali voi mitätöidä solmitun avioliiton jos sen ehdot eivät ole solmimisen hetkellä täyttyneet. Vuonna 2013 mitätöitiin maailmanlaajuisesti 47’150 avioliittoa. Näistä yli puolet eli 24’600 USA:ssa


title: Hakaniemi

text: Hakaniemi () on rajoiltaan määrittelemätön alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa, Pitkänsillan pohjoispuolella. Se sijaitsee kaupunginosajaon mukaan Kallion kaupunginosassa, sen Siltasaaren osa-alueella. Meren rannalla sijaitsevan alueen erottaa ydinkeskustasta Siltavuorensalmi ja Linjoista Hämeentie. Hakaniemen postinumero on 00530.


title: Hakaniemi

text: Hakaniemessä sijaitsevat SAK:n päärakennus sekä SDP:n ja Vasemmistoliiton puoluetoimistot ja Helsingin työväentalo. Työväen vappumarssi alkaa Helsingissä usein Hakaniementorilta.


title: Hakaniemi

text: Hakaniemi sijaitsee Kallion eteläosassa. Kruununhaasta sen erottaa Siltavuoren salmi, jonka yli kulkevat Pitkäsilta ja Hakaniemen silta.


title: Hakaniemi

text: Nykyisin Helsingin virallisessa aluejaossa ei ole Hakaniemi-nimistä osa-aluetta eikä ole yksiselitteisesti määriteltävissä, kuinka laajaa aluetta nimi tarkoittaa. Koska alueella on täytetty merenlahtia ja salmia, ei Hakaniemeä myöskään enää ole niemenä alkuperäisessä, aikoinaan selvästi tunnistettavassa muodossaan. Yleensä Hakaniemeksi käsitetään Hakaniemen tori lähialueineen. Tällöin siihen kuuluvat Siltasaaren osa-alueen itäosa sekä eteläisin osa Linjojen osa-alueesta; toisinaan siihen luetaan myös Merihaka. Hakaniemen metroasema sijaitsee osittain Siltasaaren, osittain Linjojen alueella. Alueella kulkeva Hakaniemenranta-niminen katu alkaa Siltasaarenkadulta ja ulottuu Merihakaan saakka, jonka se kiertää rantaa pitkin, itäisimmältä osaltaan kävelykatuna. Tämän rantakadun varrella on myös Maailman rauha -veistos, jonka läheisyydessä olevalta laiturilta on kesäisin vesiliikenneyhteys Korkeasaareen.


title: Hakaniemi

text: Alun perin Hakaniemi oli kuitenkin selvästi mereen pistävä niemi, joka sijaitsi nykyisen Hakaniemen torin ja Merihaan välisellä alueella. Siltasaaresta sen erotti nykyisen torialueen poikki kulmittain kulkenut kapeahko salmi. Niemessä oli 1700-luvun lopulla eläinten laitumena käytetty haka, nimeltään Generalshagen, ja laidunhaan vuoksi niemi sai jo tuolloin nimen Hagnäs. Nimen suomenkielisenä vastineena oli 1880-luvulla Hagnääsi ja vuodesta 1909 Hakaniemi. Tämän niemen mukaan ovat saaneet nimensä muun muassa Hakaniemen kauppahalli, Hakaniemenkatu, Hakaniemenkuja, Hakaniemen metroasema, Hakaniemen puisto, Hakaniemenranta, Hakaniemen silta, Hakaniemen tori ja Hakaniemen torikatu.


title: Hakaniemi

text: Vuonna 1651 rakennettiin ensimmäiset sillat Töölönlahden poikki Vironniemeltä (Kruununhaasta) Vanhaankaupunkiin johtavaa tietä varten. Kun sillat vuonna 1832 jälleen kerran uusittiin, saivat lahdessa olevat saaret nimet Iso Siltasaari ja Pikku Siltasaari. Siltavuorelta Isoon Siltasaareen johtavaa siltaa kutsuttiin Pitkäksisillaksi ja Pikkusiltasaaren yli johtavaa siltaa Pikkusillaksi.


title: Hakaniemi

text: Vuonna 1886 alettiin nykyisen torin kohdalla ollutta, siihenastista Siltasaarta sen pohjois- ja itäpuolisesta manneralueesta (johon myös siihenastinen Hakaniemi oli kuulunut) erottanutta meren salmea täyttää Sörnäisten satamasta saadulla ruoppausmassalla. Täyttömaan mereen valumisen estämiseksi rakennettiin lahden poikki pato maasta, kivistä ja kuusenrungoista. Pian täytön alettua pato antoi periksi. Koska ruoppausmassaa oli runsaasti saatavilla, päätettiin rakentaa uusi pato kauemmaksi lahdelle. Vuonna 1891 Pikkusilta oli yhä jäljellä, mutta se oli jäänyt kuivalle maalle. Torialue kuivui hitaasti ja alueen yli täytyi kulkea pitkospuita pitkin. Vasta vuoden 1897 jouluksi pääsivät torikauppiaat aloittamaan myynnin alueella.


title: Hakaniemi

text: 1800-luvulle asti Hakaniemi oli vain rauhallinen laidunmaa eli "haka". Kaupunki alkoi säädellä rakentamista Pitkänsillan pohjoispuolella 1820-luvulta lähtien. Vuonna 1846 valmistui alueen jakaminen huvila- ja teollisuustonteiksi, jotka kaupunki antoi vuokralle pitkäaikaisin sopimuksin. Kauempana olevat maat jaettiin viljelys- ja laidunmaiksi. Vuosisadan lopulla Helsinki alkoi kuitenkin teollistua voimakkaasti ja Sörnäisen alueelle ilmestyi tehtaita. Samaan aikaan keskustan nousevat vuokrat ajoivat työväen ulos, ja Pitkänsillan toisella puolella sijaitsevasta Hakaniemestä tuli pian suosittu asuinalue.


title: Hakaniemi

text: Pitkästäsillasta tuli pian symboli keskustan porvariston ja pohjoisen työväen luokkaerosta. Ammattiliittojen kotina toiminut Hakaniemi värjäytyi punaiseksi ja Hakaniemen torilla järjestettiin monta mielenosoitusta. Vuonna 1906 Viaporin kapinan aikana siellä tapahtui niin sanottu Hakaniemen mellakka, jota on pidetty Suomen ensimmäisenä punaisten ja valkoisten kaartien yhteenottona. Punaisten vallankumousta suunniteltiin myöhemmin Säästöpankinrannassa olleessa "Graniittilinnassa", eli Helsingin työväentalossa. Suomen sisällissodan alkamishetkenä pidetään sitä, kun illalla 26. tammikuuta 1918 työväentalon torniin nostettiin punainen lyhty vallankumouksen merkiksi.


title: Hakaniemi

text: Sotien jälkeen puiset talot korvattiin monikerroksisilla tiili- ja kivitaloilla, yhä useammat yritykset ja valtion laitokset muuttivat alueelle, ja 40 000 asukkaan väkiluku kääntyi hiljalleen laskuun.


title: Hakaniemi

text:
Asukaskadon pysäyttämiseksi Hakaniemen viereen rakennettiin Merihaka, Itä-Pasilan tyyppinen "betonilähiö". Asukaskato kuitenkin jatkui,
ja 1980-luvun taitteessa asukkaita koko Kalliossa oli enää 20 000. Hakaniemen metroasema avattiin vuonna 1982.


title: Hakaniemi

text: Elokuussa 2016 päätettiin toteuttaa Kruunusillat-hanke, joka sisältää kymmenen kilometrin mittaisen raitiotieyhteyden ja kolme uutta siltaa Helsingin keskustan, Hakaniemen ja Yliskylän välille. Siltojen rakennus alkaa vuonna 2018.


title: Hakaniemi

text: Hakaniemenrantaan, Merihakaan ja Sörnäisten rantatien ympäristöön on suunnitteilla paljon uusia rakennuksia. Norjalainen Arthur Buchardt haluaisi rakentaa uuden hotellin Maailman rauha -patsaan lähelle. Huonokuntoinen Hakaniemen silta aiotaan purkaa.


title: Hakaniemi

text: Hakaniemen metroaseman yhteyteen suunnitellaan rautatieasemaa osana pisararataa.


title: Ruoholahti

text: Ruoholahti () on Helsingin 20. kaupunginosaan eli Länsisatamaan kuuluva osa-alue eteläisessä kantakaupungissa. Merellinen Ruoholahti sjaitsee Kampin länsipuolella ja Lauttasaaren itäpuolella. Hallinnollisesti Ruoholahti kuuluu Kampinmalmin peruspiiriin ja Eteläiseen suurpiiriin. Ruoholahti on pääosin entistä teollisuus- ja sataman varastoaluetta, joka rakennettiin 1990-luvulla asuinalueeksi. Itämerenkadun pohjoispuolisissa kortteleissa on toimistorakennuksia.


title: Ruoholahti

text: Asukkaita Ruoholahden osa-alueella on 3 026 (1.1.2014) ja työpaikkoja 14 231 (31.12.2012).


title: Ruoholahti

text: Liikenteellisesti Ruoholahti on merkittävä, sillä Helsingin keskustan pääasialliset liikenneyhteydet länteen kulkevat Ruoholahden kautta ja Länsiväylä alkaa Ruoholahdesta. Ruoholahden metroasema oli pitkään metron läntinen pääteasema, kunnes Länsimetron ensimmäinen vaihe valmistui marraskuussa 2017.


title: Ruoholahti

text: Ruoholahden sanomat (ennen nimellä Kanavan sanomat) on Ruoholahden kaupunginosan lehti.


title: Ruoholahti

text: Ruoholahden rakentaminen liittyy suurelta osin Länsisataman kehitysvaiheisiin. 1910-luvulta lähtien alueella yhdistettiin täytemaalla mantereeseen Salmisaari (josta ennen käytettiin myös nimeä Tammasaari) ja Kellosaari, samoin etelämpänä Eiran vieressä sijainneet Munkkisaari ja Hernesaari. Niiden ja Ruoholahden välissä sijainneet Jätkäsaari, Hietasaari ja Saukko taas yhdistettiin yhdeksi suureksi, leveän sillan mantereeseen yhdistämäksi saareksi. Myöhemmin myös sen ja mantereen välisestä salmesta osa täytettiin, mutta sen paikalle on nyttemmin rakennettu Ruoholahden kanava. Saaret olivat tätä ennen lähinnä huvilakäytössä, mutta enää niistä ei ole jäljellä muuta kuin jokunen kadunnimi.


title: Ruoholahti

text: Uuden alueen pääasiallinen tarkoitus oli toimia uuden, sittemmin Länsisatamana tunnetun tavarasataman perustana. 1940-luvulla sataman viereen kasvoi pieni teollisuusalue, jonka merkittävimmät rakennukset olivat Nokian Kaapelitehdas ja Alkon pääkonttori. Uuteen Salmisaaren hiilisatamaan saapui ensimmäisenä laivana suomalainen S/S Arkadia 2. syyskuuta 1952. 1960-luvulla Länsiväylä rakennettiin yhdistämään Ruoholahti Lauttasaaren kautta Espooseen.


title: Ruoholahti

text: Muutos merkittäväksi asuinalueeksi on kuitenkin jo edessä. Suuri osa Ruoholahdesta muuttui työmaaksi jo vuonna 1991: vanhat makasiinit purettiin ja tilalle rakennettiin asuintaloja ja toimistotiloja. Ensimmäiset asukkaat muuttivat uudelle asuinalueelle loka-marraskuun vaihteessa vuonna 1992. Helsingin metro ulotettiin Kampista Ruoholahteen vuonna 1993, ja Kaapelitehdas muutettiin tehtaasta monipuoliseksi kulttuurikeskukseksi.


title: Ruoholahti

text:
Vuonna 1998 työn ensimmäinen vaihe oli ohi, mutta erityisesti toimistojen rakentaminen jatkui edelleen. Ruoholahteen valmistui muun muassa High Tech Centeriksi nimetty teknologiayrityshautomo, ja Nokian toimistotaloja. Kuuluisa Lepakkoluola purettiin 1999. Vuonna 2002 entinen Alkon pullotuskeskus avasi uudelleen ovensa nimellä Kauppakeskus Ruoholahti. Vanhasta Alkon tehtaasta tuli vuonna 2004 osaksi Altian pääkonttori (Salmisaarenranta 7) ja toiselta osaltaan Helsingin oikeustalo (Porkkalankatu 13), jonne Helsingin käräjäoikeus muutti Länsi-Pasilasta. Kesäkuussa 2011 valmistui Jätkäsaaren ja Kellosaaren alueen yhdistävä Crusellinsilta, joka on suunniteltu sekä kevyen että raskaan liikenteen käyttöön.
Salmisaaren voimalan hiilikasojen tilalle valmistui Technopolis-yritysalue vuoden 2008 lopulla sekä liikuntapalveluja tarjoava Salmisaaren liikuntakeskuksen rakennus. Alueen ympäristöön rakennetaan viihtyisiä puistoja sekä tunneli Länsiväylän alitse, josta alkaa Lapinlahden sairaalan ulkoilualueelle johtava puistopromenadi.


title: Ruoholahti

text: Ruoholahden toimitila- ja asuntorakentamisen myötä Länsisatama siirtyi käytännössä Jätkäsaaren puolelle olkoonkin, että Salmisaaren voimalaitokselle yhä toisinaan tuodaankin hiilikuljetuksia laivalla. Nyttemmin suurin osa Länsisataman toiminnoista on siirtynyt Vuosaaren satamaan.


title: Ruoholahti

text: Ruoholahtea on mainostettu merellisenä kaupunginosana. Tämän imagon voimistamiseksi alueen halki kaivettiin Ruoholahden kanava luomaan merellistä henkeä. Merellisessä ympäristössä on toki toinenkin puolensa, talvella alueella usein puhaltaa kylmänkostea hyytävä viima.


title: Ruoholahti

text: Helsingin keskustan pääasialliset liikenneyhteydet länteen Hangon ja Turun (Kehä II:n kautta) suuntiin kulkevat Ruoholahden kautta; Länsiväylä alkaa Ruoholahdesta. Myös Porkkalankadun kautta pääsee Lauttasaareen ja sieltä edelleen Länsiväylälle.


title: Ruoholahti

text: Ruoholahti sijaitsee Helsingin metroradan varrella. Ruoholahden metroasema oli pitkään metron läntinen pääteasema, kunnes Länsimetron ensimmäinen vaihe valmistui marraskuussa 2017. Lauttasaaresta ja Espoosta tulevat bussilinjat pysähtyvät Porkkalankadulla. Bussilinja 15 liikennöi ruuhka-aikoina Ruoholahden metroaseman ja Salmisaarenrannan toimistotalojen välillä. Raitiovaunulinja 8 kulkee Itämerenkatua Crusellinsillan kautta Jätkäsaareen. Lähellä Ruoholahtea kulkevat myös raitiolinjat 6 ja 9 Länsisatamaan.


title: Länsisatama

text: Länsisatama on matkustajasatama Helsingin Länsisataman kaupunginosassa, pääosin sen Jätkäsaaren osa-alueella. Tämän ohella Länsisataman satama-alueisiin kuuluu Munkkisaaren länsireunalla sijaitseva, risteilyalusten käyttämä Munkkisaaren laituri. Aiemmin satamaan johti Helsingin satamarata, mutta se purettiin toukokuussa 2009 sataman tavaraliikenteen loputtua. Loppuvuodesta 2008 Länsisatamassa sijainneen konttisataman liikenne siirtyi uuteen Vuosaaren satamaan. Ennen sataman käytössä olleelta Jätkäsaaren alueelta vapautui paljon tilaa konttiliikenteen siirryttyä Vuosaareen. Tällä hetkellä alueelle on rakenteilla asuntoja 16 000 asukkaalle ja 6 000 työpaikkaa.


title: Länsisatama

text: Länsisatamaa käyttää vuodessa noin 6,6 miljoonaa matkustajaa säännöllisessä linjaliikenteessä sekä 400 000 kansainvälisen risteilyliikenteen matkustajaa. Lisäksi sataman kautta kulkee vuosittain 2,6 miljoonaa tonnia yksiköityä tavaraa.


title: Länsisatama

text: Länsisatamassa sijaitsee kaksi matkustajaterminaalia. Länsiterminaali 1 käyttää pääasiassa Helsingistä Pietariin kulkeva matkustaja-alus, mutta myös Helsingistä Tallinnaan kulkeva aluksia. Länsisatamaan valmistui uusi Länsiterminaali 2 helmikuussa 2017 , ja se on varattu nopealle reittiliikenteelle Helsingin ja Tallinnan välillä. Lisäksi Länsisatamaan saapuu kesäaikaan kansainvälisiä risteilyaluksia.


title: Länsisatama

text: Helsingin Satama rakentaa Hernesaareen uudet laiturit kansainvälisiä risteilyaluksia varten, jolloin isoimmat risteilyalukset mahtuvat paremmin. Laiturin rakentaminen aloitettiin 2017 ja se otetaan käyttöön vuoden 2019 aikana.


title: Maakunta

text: Maakunta eli provinssi on hallinnollinen, historiallinen tai kulttuurinen alue, johon jokin valtio jakautuu. Eri maissa termejä käytetään hieman toisistaan poikkeavassa merkityksessä.


title: Maakunta

text: Monissa kielissä hieman toisistaan poikkeavissa muodoissa esiintyvä käsite "provinssi" on peräisin latinan sanasta "provincia". Sillä tarkoitettiin aikoinaan Rooman valtakuntaan kuuluneita, Italian ulkopuolisia alueita. Maakuntien hallintoa johti roomalaisten nimittämä maaherra tai prokonsuli.


title: Maakunta

text: Latinan sana "provincia" on mahdollisesti yhdistetty sanoista "pro-" (jonkin puolesta) ja "vincere" (voittaa), ja alun perin sillä tarkoitettiin vierasta maata, jonka Rooma oli sotilaallisesti voittanut. Kuitenkin sanalla tarkoitettiin jo varhain Rooman lainsäädännön alaista hallinnollista aluetta.


title: Maakunta

text: Useissa maissa maakunnalla tai provinssilla tarkoitetaan jokseenkin pientä aluetta, jollaisiin maa on jaettu. Joissakin maissa sen tilalla käytetään muita termejä, esimerkiksi Iso-Britannia jakautuu kreivikuntiin ().


title: Maakunta

text: Paikallishallinnon yksikköjä provinssit ovat muun muassa Belgiassa, Espanjassa, Italiassa ja Filippiineillä. Italiassa provinssit on "aluetta" pienempiä alueita. Joissakin liittovaltioissa, esimerkiksi Kanadassa ja Argentiinassa, provinssit ovat itsehallinnollisia alueita, jotka vastaavat muiden liittovaltioiden kuten Yhdysvaltojen osavaltioita.


title: Maakunta

text: Myös Ranska on vanhastaan ollut jaettu maakunniksi eli provinsseiksi () kutsuttuihin alueisiin. Ne kuitenkin menettivät hallinnollisen merkityksensä Ranskan suuren vallankumouksen aikana, jolloin niiden tilalle perustettiin pienemmät, yleensä jokien mukaan nimensä saaneet departementit. Paljon myöhemmin, vuonna 1968, kuitenkin perustettiin departementteja laajemmat hallintoalueet, "régions", jotka suunnilleen vastaavat vanhoja maakuntia ja joista monilla on myös vanhojen maakuntien nimet. Virallisesti niistä ei kuitenkaan käytetä "province"-nimitystä.


title: Maakunta

text: Laajimmat alueet, joista nykyisin käytetään provinssi-nimitystä, ovat Sinkiang Kiinassa (1 600 000 km²) ja Quebec Kanadassa (1 500 000 km²).


title: Maakunta

text: Monissa maissa sanaa "provinssi" käytetään usein myös tarkoittamaan valtion kaikkia muita alueita pääkaupunkia lukuun ottamatta. Myös Suomessa sanaa maakunta käytetään nykyään usein myös tällaisessa merkityksessä.


title: Maakunta

text: Suomi on vanhastaan totuttu jakamaan yhdeksään niin sanottuun historialliseen maakuntaan, jotka ovat Uusimaa, Varsinais-Suomi, Satakunta, Ahvenanmaa, Häme, Savo, Karjala, Pohjanmaa ja Lappi. Lappia lukuun ottamatta nämä vastaavat suunnilleen keskiaikaisia linnaläänejä, mutta uudella ajalla näillä maakunnilla ei ole ollut selvää hallinnollista merkitystä. Niillä kaikilla on kuitenkin jo satoja vuosia sitten käyttöön tulleet vaakunat.


title: Maakunta

text: Itsenäisyyden aikana Suomeen on lähinnä taloudellisin ja liikenteellisin perustein muodostunut joukko niin sanottuja nykymaakuntia. Monet niistä ovat historiallisten maakuntien pienempiä osia, joiden nimet on muodostettu lisäämällä vanhaan maakunnan nimeen ilmansuunnan nimi, toiset taas ovat muodostuneet vanhojen maakuntien raja-alueelle ja saaneet kokonaan uusia aluenimiä, kuten Kymenlaakso ja Pirkanmaa. Jo 1920-luvulla moniin nykymaakuntiin muodostettiin maakuntaliitto. Kuitenkin vasta vuonna 1994, kun siihenastiset maakuntaliitot ja seutukaavaliitot yhdistettiin uusiksi maakuntien liitoiksi, maakunnat saivat nykyisen merkityksensä aluehallinnon yksikköinä. Nykyisin Suomessa on 19 maakuntaa, joista Ahvenanmaalla on laaja itsehallinto-oikeus.


title: Maakunta

text: Eräissä luonnonmaantieteellisissä yhteyksissä kuten kasvien levinneisyyden tutkimuksessa Suomi jaetaan myös luonnontieteellisiin maakuntiin.


title: Karjala

text: Karjala (; , keskiajalla Корѣла, "Korěla"; ) on valtaosin Fennoskandian itäosassa sijaitseva kulttuuris-maantieteellinen alue. Karjalan alue jakautuu Suomen ja Venäjän valtioiden kesken. Aluetta rajaa lounaassa Suomenlahti ja Saimaa, koillisessa Vienanmeri sekä etelässä Ääninen ja Laatokka.


title: Karjala

text: Historiallis-kansatieteellisenä käsitteenä Karjalalla tarkoitetaan karjalaisten asuinaluetta, joka käsittää suunnilleen Venäjältä nykyisen Karjalan tasavallan, Karjalankannaksen sekä Suomessa nykyisen Etelä- ja Pohjois-Karjalan sekä kaakkoisen Kymenlaakson. Varhaisella keskiajalla Karjalaan kuuluivat vielä Savilahden pogosta ja itäisin Pohjois-Savo. Keskiaikaiseen Novgorodin valtion Karjalaan laskettiin kuuluvaksi myös Äänisen itäpuolinen alue.


title: Karjala

text: Karjala on laaja käsite, ja eri yhteyksissä nimellä saatetaan tarkoittaa milloin laajempaa, milloin suppeampaa aluetta. Suomen nykymaakunnista Karjalaan luetaan yleensä Etelä-Karjala ja Pohjois-Karjala. Nämä alueet pääosin muodostavat Suomelle jääneen osan Karjalan historiallisesta maakunnasta, josta suuren osan Suomi kuitenkin joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa vuonna 1940. Luovutettuihin alueisiin kuului Karjalankannas lukuun ottamatta kaakkoisinta, Neuvostoliitolle ennestäänkin kuulunutta osaa, Viipuri ja Viipurinlahden länsi- ja lounaispuolinen alue aina Suomen nykyiseen rajaan saakka sekä Laatokan Karjala. Historiallisesti Pohjois-Karjalaan on tosin katsottu kuuluvaksi myös Rautavaaran ja Kaavin kunnat sekä entisen Säyneisen kunnan alue, jotka nykyisin luetaan Pohjois-Savoon. Säyneisen kunta oli osa entistä Juankosken kaupunkia.


title: Karjala

text: Nykyään Venäjään kuuluvista Karjalan alueista valtaosa kuuluu Karjalan tasavaltaan. Se käsittää suurimman osan historiallisten Aunuksen ja Vienan Karjaloiden alueesta sekä aiemmin Suomelle kuuluneen Laatokan Karjalan ja sen pohjoisosan Raja-Karjalan. Sen sijaan aiemmin Suomelle kuulunut osa Karjalankannasta on nykyisin hallinnollisesti osa Leningradin aluetta. Karjalan tasavaltaan kuuluu myös Puudožin piiri Äänisen itäpuolelta. Historiallisen Vienan Karjalan pohjoisin osa, Kantalahden seutu, kuuluu nykyisin Murmanskin alueeseen. Lisäksi Keski-Venäjällä Tverin alueella asuvien karjalaisten asuma-alueesta käytetään yleisesti nimitystä Tverin Karjala.


title: Karjala

text: Nimen "Karjala" alkuperästä on kehitetty useita teorioita. Nykyaikainen tulkinta tukee kansanomaista arvelua, että se on johdos sanasta "karja". "Karja" ei kuitenkaan ole alun perin tarkoittanut kotieläimiä, vaan joukkoa, yleensä sotajoukkoa. Se onkin lainaa germaanisista kielistä, joissa sanan vastine myös tarkoitti sotajoukkoa.


title: Karjala

text: Karjalankannaksen ja Laatokan länsirannikon rautakauden arkeologinen löytöaineisto kasvaa merovingiajalta lähtien. Alueelta on löytynyt länsisuomalaisten jättämiä muinaisesineitä, joita pidetään todisteena kantaväestön keskuuteen asettuneista hämäläisistä. Tällöin syntynyt uusi kulttuuri kehittyi ristiretkiajalle tultaessa kukoistavaksi muinaiskarjalaiseksi kulttuuriksi. Karjalasta tunnetaan ainakin 50 rautakautista asuinpaikkaa sekä 40 muinaislinnaa. Esihistoriallisen ajan lopussa koko Karjala kuului Novgorodin valtapiiriin.


title: Karjala

text: Karjalaiset sotivat Novgorodin ensimmäisen kronikan mukaan hämäläisiä ja varsinaissuomalaisia vastaan usein muiden alueen Itämerensuomalaisten kansojen kanssa Novgorodin tukemana. Ensimmäinen maininta karjalaisten ja Novgorodin laivoilla tekemästä sotaretkestä hämäläisiä vastaan on vuodelta 1191. Karjalaiset olivat Eerikinkronikan mukaan osallisina myös Sigtunan tuhoon vuonna 1187. He myös tekivät tuhoisan sotaretken Ruotsiin vuonna 1257, minkä seurauksena kuningas Valdemarin pyysi Paavi Aleksanteri IV antamaan ristiretkijulistuksen Karjalaisia vastaan. Ruotsalaiset tekivät Karjalaan kohdistuneen kolmannen ristiretken Suomeen vuonna 1293 jonka seurauksena karjalaiset menettivät 14 kihlakuntaa ja alue alkoi ajautumaan hiljalleen Ruotsin vallan alle.


title: Karjala

text: Ruotsin ja Novgorodin väliset sotaretket jatkuivat Karjalan valloittamisen jälkeen ja ne päättyivät vuonna 1323 solmittuun Pähkinäsaaren rauhaan, jonka seurauksena Inkerin ja Laatokan Karjalan verotusoikeudet menivät Novgorodille Länsi-Karjalan jäädessä Ruotsin kuningaskunnan vaikutuspiiriin. Rauhanteon jälkeen Karjalan herruudesta kahakoitiin ja sodittiin kuitenkin toistuvasti, kunnes Stolbovan rauha 1617 toi Laatokan länsi- ja pohjoispuoliset seudut Ruotsille.


title: Karjala

text: Suuri Pohjan sota lopetti melko pitkän rauhanjakson, ja vuonna 1721 solmitussa Uudenkaupungin rauhassa Ruotsi luovutti Venäjälle Viipurin ympäristöineen sekä eteläosan Käkisalmen lääniä. Hattujen sodan päättäneessä Turun rauhassa 1743 Ruotsi menetti loputkin Karjalasta lukuun ottamatta nykyistä Pohjois-Karjalaa. Suomen sodassa 1808-1809 Venäjä valloitti loputkin Suomesta, ja vuonna 1812 Vanha Suomi, joka käsitti Venäjän aiemmin valloittamat alueet eli Viipurin kuvernementin, liitettiin takaisin muun Suomen yhteyteen, osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa Viipurin lääniksi.


title: Karjala

text: Suomalaisen kansallistunteen voimistuessa syntyi toiveita myös Itä-Karjalan liittämisestä Suomen yhteyteen, mutta tämä ei toteutunut. Niinpä Suomi säilytti suuriruhtinaskunnan rajat itsenäistyessään vuonna 1917 (Tarton rauhansopimuksessa lisäyksenä Petsamo vuonna 1920), mutta menetti suuren osan historiallisesta Karjalan alueesta Moskovan rauhassa 1940. Jatkosodan alettua Suomi valloitti alueet takaisin, mutta joutui perääntymään kesän 1944 hyökkäyksessä ja syksyllä Moskovan välirauhassa luopumaan niistä.


title: Karjala

text:
Suomen nykyinen itäraja seuraa suunnilleen vuonna 1721 Uudenkaupungin rauhassa määriteltyä "Pietari Suuren rajaa". Luovutettu Karjala kuului lähes kokonaan Viipurin lääniin, jonka Suomen puolelle jääneistä osista muodostettiin Kymen lääni, johon liitettiin myös muutamia itäisimpiä ennen Uudenmaan lääniin kuuluneita kuntia. Tosin pohjoisempana Viipurin läänin muista Suomelle jääneistä alueista erilleen jäänyt läntisin osa entisestä Korpiselän kunnasta liitettiin Tuupovaaraan, joka kuului silloin Kuopion lääniin (myöhempien kuntaliitosten vuoksi se kuuluu nykyisin Joensuuhun).
Entisen Kymen läänin alue jakautuu kahteen nykymaakuntaan: ne kunnat, joissa puhutaan kaakkois- eli karjalaismurteita, muodostavat Etelä-Karjalan maakunnan, kun taas länsimurteiset eli lähinnä hämäläiset kunnat muodostavat Kymenlaakson maakunnan. Vuonna 1997 Kymen lääni lakkautettiin, ja sen alue liitettiin uuteen Etelä-Suomen lääniin. Kuopion läänin itäosasta muodostettiin 1960 suurin piirtein vanhaa Täyssinän rauhan rajaa lännessä ja pohjoisessa noudatellen Pohjois-Karjalan lääni, joka vuonna 1997 lakkautettiin ja sen alue liitettiin Itä-Suomen lääniin. Pohjois-Karjalan läänin alueelle oli historiansa aikana muodostunut Pohjois-Karjalan nykymaakunta.


title: Karjala

text: Venäjälle kuuluneen Itä-Karjalan pääosasta muodostettiin vuonna 1920 Karjalan työkansan kommuuni, joka koostui pelkästään karjalaisten asuma-alueista. Tällainen yksikkö sai kuitenkin keskusvallan huolestumaan, ja vuonna 1923 perustettiinkin Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, johon liitettiin laaja venäjänkielinen alue Äänisen ympäristöstä ja Vienanmeren rannikolta. Näin autonomisen tasavallan asukkaiden enemmistöksi saatiin venäläiset. Heti talvisodan jälkeen 1940 Karjalan ASNT muutettiin Karjalais-suomalaiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Jatkosodan päätyttyä 1944 Suomeen kuulunut osa Karjalankannasta liitettiin Leningradin alueeseen. Neuvostodiktaattori Josif Stalinin kuoltua Karjalais-Suomalainen neuvostostasavalta menetti asemansa "erillisenä" neuvostotasavaltana ja se palautettiin autonomiseksi neuvostostasavallaksi vuonna 1956. Vuonna 1991 Neuvostoliiton hajotessa nimeksi tuli Karjalan tasavalta.


title: Peter Jackson

text: Sir Peter Jackson (s. 31. lokakuuta 1961 Pukerua Bay, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja, joka tunnetaan muun muassa J. R. R. Tolkienin kirjojen pohjalta tehdyistä "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiasta ja "Hobitti"-elokuvatrilogiasta.


title: Peter Jackson

text: Peter Jackson syntyi 31. lokakuuta 1961 pienessä uusiseelantilaiskylässä Pukerua Bayssä. Hän oli perheen ainoa lapsi.


title: Peter Jackson

text: Jacksonin kiinnostus elokuvia kohtaan syttyi, kun Jackson näki yhdeksänvuotiaana ensimmäistä kertaa "King Kongin", joka on edelleen yksi hänen lempielokuvistaan. Kahdeksanvuotiaana Jackson sai "Super-8mm:n" elokuvakameran, jolla hän kuvasi kavereiden kanssa pieniä lyhytelokuvia.


title: Peter Jackson

text: Teini-ikäisenä Jackson hankki vieterivetoisen 16mm Bolex-kameran, jolloin hänen elokuvaharrastuksensa syveni. Hän kuvasi 16 mm:n kameralla elokuvat "Bad Taste" (1987) ja "Meet the Feebles" (1989). Vasta "Aivokuolleessa" (1992) hän käytti 35 mm:n kameraa. Jacksonin ensimmäiset elokuvat edustivat splatter-genreä. Jackson vaihtoi tämän jälkeen tyyliä ja ansaitsi suuren yleisön arvostusta "Taivaallisten olentojen" (1994) myötä.


title: Peter Jackson

text: "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogian osat saivat ensi-iltansa vuosina 2001–2003. Jackson käsikirjoitti trilogian yhdessä Fran Walshin ja Philippa Boyensin kanssa. Jackson toimi ohjauksen lisäksi trilogian tuottajana. Jackson teki cameoroolin jokaisessa elokuvassa. "" miehenä Briissä, "" sotilaana Helmin Syvänteen taistelussa ja "" merirosvona. Myös Jacksonin lapset Billy ja Kate tekevät cameon jokaisessa trilogian osassa: "Sormuksen ritareissa" hobittilapsina, "Kahdessa tornissa" rohanilaisina pakolaisina ja "Kuninkaan paluussa" gondorilaisina lapsina ja hobittilapsina.


title: Peter Jackson

text: Jackson laihdutti "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogian ja "King Kongin" välisenä aikana yli 35 kiloa.


title: Peter Jackson

text: Vuonna 2009 sai ensi-iltansa Jacksonin ohjaama Oma taivas.


title: Peter Jackson

text: Lokakuussa 2010 julkistettiin, että Jackson ohjaa "Taru sormusten herrasta" -trilogian tapahtumia edeltävän "Hobitti"-elokuvatrilogian, jonka kuvausten oli määrä alkaa helmikuussa 2011. Alun perin Guillermo del Toron oli tarkoitus ohjata elokuvat, mutta hän joutui vetäytymään roolistaan toukokuussa 2010 tuotannon kohdattua toistuvia viivästyksiä studioiden ongelmien vuoksi. Jackson tuotti elokuvat ja osallistui niiden käsikirjoittamiseen. "Hobitti"-trilogian osat ovat"Odottamaton matka" (2012), "Smaugin autioittama maa" (2013) ja "Hobitti – Viiden armeijan taistelu" (2014).


title: Peter Jackson

text: Peter Jackson työstää Steven Spielbergin kanssa Hergén "Tintti"-sarjakuvien filmatisointeja. Ensimmäinen elokuva, "" sai ensi-iltansa vuonna 2011. Nimellisesti sen ohjasi Spielberg ja tuotti Jackson, vaikka käytännössä he ovat jossakin määrin yhteisohjanneet elokuvaa. Vielä nimeämättömän jatko-osan ohjaa Jackson ja tuottaa Spielberg.


title: Peter Jackson

text: Jackson on myös hankkinut elokuvaoikeudet Naomi Novikin esikoiskirjaan "Kuninkaan lohikäärme". Tämä elokuva aloittaa elokuvasarjan, jonka myöhemmät osat pohjautuvat kirjan jatko-osiin.


title: Peter Jackson

text: Lokakuussa 2016 paljastui, että Jacksonin seuraava projekti on "Kävelevät koneet" -kirjasarjaan perustuva elokuvasarja, jonka ensimmäisen osan hän tuottaa ja käsikirjoittaa Fran Walshin ja Philipa Boyensin kanssa.


title: Yunnan

text: Yunnan () on maakunta Kiinan etelärajalla. Maakunnan nimi tarkoittaa kirjaimellisesti "pilvinen etelä tai ”pilvestä etelään”. Se viittaa pilvien verhoamaan Yunlingvuoristoon. Nimi tunnetaan jo Han-dynastian ajalta (206 eaa.–220 jaa.), mutta sen tarkoittama alue on vaihdellut aikakaudesta toiseen.


title: Yunnan

text:
Maakunnan pinta-ala on 394 000 neliökilometriä, 4,1 prosenttia Kiinan kokonaisalasta. Leveyttä on 865 kilometriä lännestä itään ja ulottuvuus pohjois-etelä -suunnassa on 990 kilometriä. Yunnan sijaitsee Kiinan etelärajalla. Sen naapurivaltioita ovat kaakossa Vietnam, etelässä Laos ja lännessä Myanmar. Ympäröivät Kiinan alueet ovat Tiibetin autonominen alue luoteessa ja Sichuanin maakunta pohjoisessa sekä Guizhoun ja Guangxin maakunnat idässä.
Yunnanin maasto on vaihtelevaa, siellä on korkeita vuoria ja Tiibetin kaltaista korkeaa ylänköä sekä trooppisia metsiä. Korkein kohta on Kawagebon huippu pohjoisessa Dêqênin (Diqing) prefektuurin Dêqên piirikunnassa Diqingin ylätasangolla, ja se on noin 6 740 metriä korkea; matalin kohta on Punaisenjoen jokilaakso Hekoun piirikunnassa, joka on 76,4 metriä merenpinnasta.


title: Yunnan

text: Koska maasto on vaihtelevaa, on sitä alueen kasvillisuus ja elämistökin. Yunnan koostuu muutanmista etelä-pohjoissuuntaisista vuorijonoista, ja niiden välisissä laaksoissa virtaa suuria jokia. Eri laaksojen ja vuoristojen kasvillisuus ja eläimistö voivat vaihdella keskenään paljonkin. Koska pohjoisessa esteenä on Himalaja, puhaltaa päätuuli laaksoissa etelän suuntaan. Näin alueelle pääsee lämmintä ja kosteaa ilmaa suppilomaisia jokilaaksoja pitkin. Etelä-Yunnanissa elävät niin gibbonit, eräät fasaanit kuin intiannorsutkin. Pohjois-Yunnanin lumisilla, havumetsäisillä vuorilla taas elää ilveksiä, susia, karhuja ja apinoita, jotka ovat sopeutuneet lumisiin havumetsä-olosuhteisiin.


title: Yunnan

text: Maakunnan läpi virtaa useita suuria jokia:


title: Yunnan

text: ”Yuanmoun ihmisen”, "homo erectus" -fossiilin löysivät rautatieinsinöörit 1960-luvulla, ja se on todettu vanhimmaksi tunnetuksi hominidifossiiliksi Kiinassa. Alueella on ollut asutusta neoliittisella kaudella. Asukkaat käyttivät kivityökaluja ja rakensivat yksinkertaisia puisia rakenteita.


title: Yunnan

text: Kolmen kuningaskunnan aikana nykyisen Yunnanin alueesta, Guizhousta ja eteläisestä Sichuanista käytettiin yhteisnimeä Nanzhong. Kiinan keskushallinnon hajanaisuuden vuoksi Yunnan sai laajemman itsehallinnon ja paikalliset heimorakenteet enemmän valtaa. Vuonna 225 jaa. Zhuge Liang johti kolme hyökkäysaaltoa Yunnaniin rauhoittamaan heimoja. Hän vangitsi paikallisen merkkihenkilön Meng Huon seitsemän kertaa. Tapaus on muuttunut Kiinan kansan keskuudessa jo kansantarinaksi.


title: Yunnan

text: Vuonna 1915 Yunnan julistautui vähäksi aikaa itsenäiseksi vastalauseena Yuan Shikain keisariksi julistautumiselle. Yuan Shikai kuitenkin peruutti päätöksensä vielä samana vuonna.


title: Yunnan

text: Yunnan jakautuu kahdeksaan prefektuuritason kaupunkiin ja kahdeksaan autonomiseen prefektuuriin. Piirikuntatasolla Yunnan jakautuu 129 kaupunkipiiriin, piirikuntatason kaupunkiin, piirikuntaan tai autonomiseen piirikuntaan.


title: Yunnan

text: Yunnanin alueellinen bruttokansantuote vuonna 2013 oli 1 173 miljardia yuania (eli noin 140 mrd. EUR). Maakunta tuotti noin 1,9 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Bruttokansantuote henkeä kohti oli 25 083 yuania (noin 3005 euroa). Tämä oli kolmanneksi alhaisin arvo kaikista Kiinan maakunnista ja oli noin 60 prosenttia Kiinan vuoden 2013 keskiarvotasosta.


title: Yunnan

text: Yunnan tuottaa erilaisia trooppisia hedelmiä ja vihanneksia.


title: Yunnan

text: Yunnan kuuluu kehittymättömiin Kiinan maakuntiin, ja köyhyys on piirikunnassa yleisempää kuin muissa maakunnissa. Vuonna 1994 maakunnan asukkaista noin seitsemän miljoonan tulot alittivat köyhyysrajan (keskimäärin alle 300 yuania vuodessa). Köyhyydenpoisto-ohjelma sisältää viisi suurta hanketta, joiden tarkoitus on parantaa perusrakenteita. Niihin kuuluvat maaperän parannus, vesiensuojelu, sähköverkko, tiet ja "vihreän vyöhykkeen" rakentaminen. Hankkeiden valmistumisen odotetaan parantavan viljan, veden, sähkön ja maanteiden vähäisyyttä sekä kohentavan ekologista tilannetta.


title: Yunnan

text: Yunnanin neljä merkittävintä alaa ovat tupakkateollisuus, biologia, kaivostoiminta ja matkailu. Yunnanilla on kauppasuhteet yli 70 maan ja alueen kanssa. Yunnan aikoo myös perustaa Myanmarin vastaiselle rajalle Musen raja-alueelle kauppa-alueen (sijaitsee Ruilissa). Yunnanin päävientituotteet ovat tupakka, koneet ja sähkölaitteet, kemianteollisuuden ja maatalouden tuotteet ja metallit. Vuonna 2002 sen kaksisuuntainen kaupankäynti (vienti ja tuonti) nousi 2,23 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Vuonna 2002 maakunta allekirjoitti ulkomaisia suoria investointeja sallivia sopimuksia 333 miljoonan dollarin edestä, ja niistä 112 miljoonaa dollaria käytettiin tuona vuonna. Yunnanin työttömyysprosentti oli neljä prosenttia vuonna 2002.


title: Yunnan

text: 886 kilometriä pitkä ensimmäisen luokan kansallinen rautatie Nanningista Kunmingiin yhdistää Yunnanin Guizhoun maakuntaan ja Guangxin zhuang-kansan autonomiseen alueeseen. Toisen luokan rautatiet sisältävät Guangtongista Daliin ja Kunyangista Yuxinaniin.


title: Yunnan

text: Wujiaban lentokenttä Kunmingissa on kansallinen ensimmäisen luokan lentokenttä. Muut lentokentät ovat toisen luokan terminaaleja.


title: Yunnan

text: Yunnan on väestöltään rajamaakuntana melko kirjava, samoin kielten suhteen, sillä mandariinikiinan lisäksi siellä puhutaan muun muassa tiibetiä, naxia, baita sekä useita tiibetiläis-burmalaisia kieliä.


title: Yunnan

text: Yunnanissa on eniten etnisiä ryhmiä Kiinan maakunnista, ja näiden monimuotoisten ryhmien kulttuuri, perintö ja kieli pyritään säilyttämään. Etnisiä ryhmiä ovat:


title: Yunnan

text: Joidenkin ryhmien sisällä on alaryhmiä, jotka voivat poiketa tavoiltaan ja kieliltään hyvin paljon saman ryhmän toisesta alaryhmästä.


title: Yunnan

text: Yunnan tuottaa mm. Pu'er-teetä ja mustaa Dianhong-teetä.


title: Yunnan

text: Yunnanilla on seuraavat ystävyysmaakunnat:


title: Zhejiang

text: Zhejiang () on Kiinan maakunta. Kiinalainen lyhennenimi Zhe. Vanha suomalainen latinalaistus Tšekiang. Maakunta on saanut nimen suurimman jokensa suulahden Zhe Jiangin (nykyisin Qiantang Jiang) mukaan. Nimessä yhdistyy kaksi idiogrammia: "zhè" ’mutkitteleva’ ja " jiāng" ’joki’.


title: Zhejiang

text: Zhejiang sijaitsee Jangtse-joen eteläpuolella lähellä Shanghaita. Keisarinkanavan eteläpää on Zhejiangin pääkaupungissa Hangzhoussa.


title: Zhejiang

text: Maakunta sijaitsee Itä-Kiinan meren länsirannalla. Maakunnan naapurimaakuntia ovat Fujian etelässä, Jiangxi lännessä, Anhui luoteessa ja Jiangsu pohjoisessa sekä Shanghai Jangtsen suulla koillisessa.


title: Zhejiang

text: Zhejiangin alueellinen bruttokansantuote oli maan neljänneksi suurin: 3 756,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 450,1 miljoonaa euroa. Tämä oli 6,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 68 462 CNY, eli 8 202 EUR. Tämä oli 163 % Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan viidenneksi korkein henkeä kohti laskettu alueellinen BKT-arvo.


title: Zhejiang

text: Ningbon ja Zhoushanin satama on maailman suurin rahtisatama. Vuonna 2013 se käsitteli 809,8 miljoonaa tonnia rahtia.


title: Zhejiang

text: Zhejiang on ”kalan ja riisin maa”. Maakunnassa tuotetaan myös silkkiä ja teetä.


title: Zhejiang

text: Zhejiang on jaettu yhdeksään prefektuuritason kaupunkiin sekä Hangzhoun ja Ningbon kaupunkeihin jotka ovat suoraan maakunnan hallinnon alaisia. Suluissa esitetään väestönlaskennan 1.11.2010 mukainen väkiluku.Maakunnassa sijaitsee Zhejiangin yliopisto.


title: Zhejiang

text: Vanha kiinalainen sanonta: ”Taivaassa on paratiisi, maan päällä on Suzhou ja Hangzhou”. Kiinalaisen oopperan muoto yue-ooppera sai alkunsa Zhejiangissa.


title: Chongqing

text: Chongqing (), aikaisempi translitteraatio Chungking, vanha suomalainen latinalaistus "Tšunking", on Kiinan suurin ja yksi neljästä maakuntatasolla itsehallinnollisesta kunnasta – muut ovat Peking, Shanghai ja Tianjin. Se on näistä kunnista ainoa, joka ei sijaitse lähellä vaurasta itärannikkoa. Chongqingin kunnassa asuu noin 28,8 miljoonaa asukasta ja sen kaupunkialueella 6,3 miljoonaa.


title: Chongqing

text: Kaupungin nimen alkuperälle on hieman erilaisia selityksiä. Yhden mukaan kaupunki sai nimensä prinssi Zhao Dunilta (Eteläinen Song-dynastia) vuonna 1189. Hänestä tuli ensin kuningas ja sitten keisari, ja hän totesi tämän olevan "kaksinkertainen onnellinen juhla" (), mistä toinen ja neljäs merkki muodostivat sitten kaupungin nimen.


title: Chongqing

text: Toinen selitys lähtee myös nimestä, joka koostuu kahdesta ideogrammista, "chóng" ’kaksi’ ja "qìng" eli merkitys on ’kaksi qìngiä’. Tämä perustuu sille, että kaupunki sijaitsi aiemmin kahden ’qìng’ ideogrammiin päättyvän kaupungin välissä: yksi oli Shungqing (nykyinen Nanchong) ja toinen Shaoqing (nykyinen Pengshui). Ideogrammin "qìng" merkitys on ’juhlia’, joten kaupungin nimen merkitys on ’kaksinkertainen juhlinta’.


title: Chongqing

text: Chongqing rajoittuu Sichuanin maakuntaan lännessä, Shaanxiin pohjoisessa, Hubeihin idässä, Hunaniin kaakossa ja Guizhouhun etelässä. Chongqingin pinta-ala on 82 400 km. Sen alue koostuu kolmesta lohkosta, jotka leviävät koilliseen, kaakkoon ja luoteeseen. Kaupungin ydinkeskustan kaupunkipiirit sijaitsevat lounaisessa lohkossa ja sitä ympäröivät muut kaupunkipiirit. Kaakkoinen lohko leviää pitkin Jangtsejoen laaksoa ja se koostuu laaksoista ja kukkuloista Hunanin ja Guizhoun maakuntien välissä. Chongqingin läntiset ja kaakkoiset alueet ovat osa Sichuanin allasta. Shaanxin vastaisella rajalla pohjoisessa sijaitsevat Dabavuoret ja koillisessa Wuvuoret. Jangtse kulkee Hubeihin Wuvuorten ohi kolmen rotkon kautta. Kaupungin itäiset osat koostuvat Fangdouvuorista ja etelässä Dalouvuoret jatkuvat etelään kohti Guizhouta. Kaupungin ydinkeskusta on rakennettu niemekkeelle, jota rajaa pohjoisessa Jialingjoki ja etelässä Jangtsejoki.


title: Chongqing

text: Kaupungin ilmasto on lauhkea ja erittäin kostea. Vuoret Shaanxissa suojaavat aluetta pohjoisen kylmiltä tuulilta, jonka takia alueella on talvisinkin suhteellisen lämmintä. Kylmimmät kuukaudet ovat tammi- ja helmikuu, joiden keskilämpötila on 8 °C ja 10 °C. Alueen kesä jatkuu toukokuusta syyskuuhun. Elokuun keskilämpötila on 29 °C ja lämpötila nousee usein jopa 38 °C asteeseen. Suurin osa sadannasta saadaan huhti- ja lokakuun välillä ja keskimääräinen sadanta on 1 100–1 400 mm. Ilman korkean kosteuden takia aluetta leimaavat sumut. Kaupunkia kutsutaankin joskus maan sumupääkaupungiksi ("wudu"). Sumuisuutta on nykyaikana pahentaneet ilmansaasteet ja Chongqing on yksi Kiinan saastuneimmista kaupungeista.


title: Chongqing

text: 1000-luvulla eaa. läntisen Zhou-dynastian aikakaudella nykyisen Chongqingin alueelle muodostui Ba-läänitysvaltio, joka muodosti suhteet 400-luvulla eaa. Jangtsejoen keskijouksulla sijainneen Chu-valtion kanssa ja tuli myöhemmin yhdistetyksi Qin-dynastian alueisiin ja tämän jälkeen osaksi Shu-valtiota. Sittemmin alue vaihtoi käsiä useaan otteeseen sen ollessa ajoittain itsenäisten valtioiden hallinnassa, tai osa suurempia alueita Kiinassa omanneiden dynastioiden alueita. Ensimmäinen suurempi kaupunki Chongqingin alueella rakennettiin vuoden 250 eaa. paikkeilla ja sitä korjailtiin ja laajennettiin 200-luvulla jaa. Kiinteästi alue liitettiin Kiinaan vasta Ming-dynastian valtakaudella (1368–1644), jonka valtakaudella noin vuonna 1240 kaupunki rakennettiin uudestaan kivestä. Ming-dynastian valtakauden loppupuolella Zhang Xianzhongin johtamat kapinalliset hävittivät kaupunkia ja sen kaupunginmuuri rakennettiin uudestaan vuonna 1663. Kahdeksan kilometriä pitkään kaupunginmuuriin kuului seitsemäntoista porttia ja muuria vahvistettiin vuonna 1760.


title: Chongqing

text: Chongqing avattiin brittikauppiaille vuonna 1890, mutta koska Jangtsejokea pitkin oli vaikea purjehtia, laivaliikenne höyrylaivoilla alkoi vasta vuosikymmenen päästä. Japani sai brittien kaltaiset oikeudet Shimonosekin sopimuksella vuonna 1895. Japanilaiselle toiminnalle luovutettiin alue Wangjiatuossa Jangtsen etelärannalla vuonna 1901 ja se jatkoi toimintaansa aina Kiinan–Japanin sodan alkuun saakka vuonna 1937. Tätä ennen kaupunki oli Sichuanin maakunnan pääkaupunki Chengdun ohella yksi Qing-dynastian päättäneen Xinhai-vallankumouksen keskipisteistä. Monet kansallismieliset liittyivät alueella Sun Yat-senin johtamaan Kuomintangiin. Japanin vastaisen sodan alun jälkeen Chongqingista tuli kansallismielisen hallituksen uusi pääkaupunki vuonna 1938. Kaupunkiin siirrettiin tehtaita ja kouluja maan rannikolta, jota Japani uhkasi. Tämän myötä kaupunki kasvoi huomattavasti. Sotaa ennen Chongqingissa asui noin 250 000 asukasta, kun sodan kuluessa se kasvoi yli miljoonan asukkaan kaupungiksi. Liittoutuneet toimittivat kaupunkiin varusteita kiinalaisten joukkojen käyttöön. Japanin vastaisen hallituksen uutena keskuksena kaupunki joutui myös japanilaisten ilmapommitusten kohteeksi. Sodan loputtua kansallismieliset muuttivat pääkaupungin takaisin Nanjingiin vuonna 1946, mutta Kiinan sisällissodan aikana kommunistit valtasivat sen vuonna 1949 ja pääkaupunki siirrettiin jälleen ensin Kantonin kautta Chongqingiin. Chongqing kerkesi olla pääkaupunki tällä kertaa vain kahden kuukauden ajan kansallismielisten paetessa Taiwaniin joulukuussa vuonna 1949.


title: Chongqing

text: Lähes vuosikymmenen mittainen sodankäynti oli jättänyt Chongqingin raunioiksi, mutta sen jälleenrakentaminen alkoi pian kommunistien vallattua Kiinan mannermaan. Kommunistit tukivat myös kaupungin teollista kehittymistä, joka jatkoi kasvuaan suuren harppauksen (1958–1960) ja kulttuurivallankumouksen (1966–1976) tuottamista takaiskuista huolimatta. Vuosien 1954 ja 1996 välillä Chongqing kuului hallinnollisesti Sichuanin maakuntaan, mutta vuonna 1997 siitä tehtiin maakuntatason kaupunki suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Uuteen kaupunkitason maakuntaan liitettiin varsinaisen kaupungin lisäksi myös suuria alueita itäisestä Sichuanista, mikä lisäsi huomattavasti kaupungin asukaslukua ja pinta-alaa.


title: Chongqing

text: Chongqingin itsehallinnollinen kunta jakautuu 38 piirikuntatason alueeseen: 26 kaupunkipiiriin, 8 piirikuntaan ja 4 autonomiseen piirikuntaan.


title: Chongqing

text:
Ennen toista Japanin vastaista sotaa Chongqingissa oli vain noin 250 000 asukasta, mutta sodan aikana muuttoliike rannikolta johti sen räjähdysmäiseen kasvuun. 1940-luvun loppupuolella sotien jälkeen kaupungin asukasluku laski hetkellisesti osan muuttaessa takaisin kotiseuduilleen, mutta asukasluku on sittemmin jatkanut kasvuaan lähes pysähdyksettä 1950-luvulta lähtien ja etenkin vuoden 1997 jälkeen, jolloin Chongqingista tuli maakuntatason kaupunki. Chongqingissa puhutaan mandariinikiinan eteläistä murretta. Paikallisilla on vahva aksentti ja joitakin slangisanoja, mutta muut mandariinikiinan puhujat ymmärtävät paikallista kieltä tästä huolimatta suhteellisen hyvin. Paikallisiin etnisiin vähemmistöihin kuuluvat tujiat ja miaot (hmongit), joita asuu etenkin Chongqingiin kuuluvissa neljässä autonomisessa piirikunnassa, sekä Qianjiangin kaupunkipiirissä.
Kaupungin alueellinen bruttokansantuote oli 1 265,7 miljardia renminbia (yuan, CNY). Tämä vastasi 1,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se oli 42 795 CNY, eli noin 5 127 EUR. Tämä oli lähellä Kiinan keskimääräistä tasoa (102 % Kiinan tilastokeskuksen ilmoittamasta keskiarvotasosta 41 908 CNY, noin 5 021 EUR).


title: Chongqing

text: Chongqing on yksi Kiinan vanhoista teollisuuskeskuksista ja yksi tärkeimmistä auto-, ase-, rauta-, teräs- ja alumiiniteollisuuden keskittymistä. Raskas teollisuus on Chongqingin teollisuuden aloista selkeästi suurin. Vuonna 2013 raskas teollisuus vastasi 73 % Chongqingin koko teollisesta tuotannosta. Viime vuosina elektroniikkaan liittyvät teollisuuden alat ovat kasvaneet nopeasti.


title: Chongqing

text: Kaupunki on Kiinan kolmanneksi suurin moottoriajoneuvojen valmistaja, ja suurin moottoripyörien valmistaja.


title: Chongqing

text: Alueen (UNDP:n uusituilla laskentakaavoilla laskettu) inhimillisen kehityksen indeksi arvo vuodelle 2010 oli 0,662. Tämä oli matalampi arvo kuin Kiinassa keskimäärin (0,693).


title: Chongqing

text: Chongqingin kaksi suurta jokea, Jangtse ja Jialing, ovat mahdollistaneet kaupungin kehittymisen Lounais-Kiinan johtavaksi satamaksi. 1950-luvulta lähtien joilla tehdyt huomattavat parannustyöt, kuten ruoppaaminen, sekä pojujen ja merimerkkien asentaminen ovat helpottaneet huomattavasti purjehdusta jokia pitkin. Kolmen rotkon pato ja sen luoma tekojärvi on mahdollistanut myös suurten rahtialusten kulun Jangtsea pitkin suoraan Chongqingin satamiin. Pienemmillä aluksilla pääsee purjehtimaan Jangtsea pitkin aina Sichuanin Yibiniin saakka ja Jialingia pitkin Nanchongiin.


title: Chongqing

text: Chongqingin ja Chengdun välinen rautatie valmistui vuonna 1952 ja se on nykyisin tärkeä Chengdun tasangon Jangtseen yhdistävä liikenneväylä. Chengdun-Baojin rautatie valmistui neljä vuotta myöhemmin ja yhdistää Chongqingin Longhain rautatien kautta koko Koillis-Kiinaan. Tämä rautatie yhdistää sen myös Wuhaniin Hubein maakunnassa, jonne kulkee myös Chongqingin-Xiangfanin välinen rautatie. Chongqingin ja Guiyangin välinen rautatie yhdistää kaupungin puolestaan Guizhoun maakuntaan etelässä ja samaan rautatiehen yhdistyy myös rautateitä Yunnanista ja Guangxista. Hiljattain rakennettuja rautateitä ovat vuonna 2007 valmistunut Chongqingin ja Huaihuan välinen rautatie, sekä Chongqingin ja Suiningin välinen rautatie. Ensimmäiset autotiet alueella rakennettiin vuonna 1933 ja Japanin vastaisen sodan takia alueelle rakennettiin kattava maantieverkosto. Suurimmat tiet johtavat Guiyangiin etelässä, Wanzhouhun koillisessa ja Chengduun luoteessa. Kaupungin ydinkeskustassa Jangtsen ja ja Jialingin ylittävät lukuisat sillat ovat tärkeitä liikenneväyliä.


title: Chongqing

text: Chongqing Jiangbein kansainvälinen lentoasema valmistui vuonna 1990 ja sitä on laajennettu 2000-luvun alussa. Lentokenttä sijaitsee noin 32 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen. Lentokentältä liikennöidään Kiinan suurempiin kaupunkeihin ympäri maata, sekä joillekin lentokentille muualla Aasiassa, kuten Bangkokiin, Souliin ja Singaporeen. Vuonna 2003 valmistui myös toinen lentokenttä Wuqiaoon noin 16 kilometriä kaakkoon Wanzhoun kaupunkipiiristä Chongqingin koillisosassa.


title: Chongqing

text: Chongqing on kansallisen korkeakoulutuksen keskus ja siellä toimii kolmisen tusinaa eri yliopistoa. Monet niistä sijaitsevat Shapingban kaupunkipiirissä, jossa toimivat esimerkiksi Chongqingin yliopisto, Kaakkoinen yliopisto, Kaakkoinen laki- ja politiikkatieteiden yliopisto ja Chongqingin normaaliyliopisto. Muita yliopistoja ovat Chongqingin lääketieteellinen yliopisto Yuzhongissa, Sichuanin taideyliopisto Jiulongpossa, sekä Chongqing Jiatong yliopisto Nan’anissa. Korkeakoulujen lisäksi Chongqingissa on lukuisia alempien asteiden oppilaitoksia, joiden määrä on lisääntynyt huomattavasti sitten vuoden 1949. Ennen vuotta 1940 lähes olematon päiväkotijärjestelmän kasvu on mahdollistanut naisten osallistumisen työvoimaan.


title: Shanghai

text: Shanghai (上海, pinyin Shànghǎi , shanghainkiinaksi ; vanha suom. latinaistus Šanghai) on Kiinan suurin ja samalla maailman suurin kaupunki asukasluvultaan, jos metropolialuetta ei lasketa mukaan, ja yksi Kiinan neljästä maakuntatasolla itsehallinnollisesta kunnasta. Shanghai on yksi Kiinan tärkeimmistä taloudellisista keskuksista ja yksi maailman suurimmista satamista. Kaupungin taloudellinen kehitys on ollut erityisen nopeaa 1990-luvulta lähtien. Shanghai avattiin ulkomaalaiselle kaupalle 1800-luvulla, ja sen teollisuus on kehittynyt etenkin kommunistien noustua valtaan vuonna 1949. Vuoden 2016 lopulla kaupungissa asui arviolta 24 197 000 asukasta.


title: Shanghai

text: Kaksi merkkiä sanassa "Shanghai" tarkoittavat kirjaimellisesti ’ylös/yläpuolella’ ja ’meri’. Tämän nimen kaupunki sai Song-dynastian aikana noin vuonna 1075, jolloin joen luona oli jo kalastajakylä nimeltä Shanghai. On epäselvää, mistä nimi tuli ja miten se tulisi tulkita, vaikka kirjallisuus esittää yleensä ajatusta ’meren päälle’ tai ’paikka laajan vesialueen yläosassa’. Kiinaksi Shanghai lyhennetään "Hù" (滬 tai 沪) ja "Shēn" (申)(mm. ).


title: Shanghai

text: Shanghai sijaitsee Jangtsejoen suun ja Hangzhounlahden välissä Itä-Kiinan meren rannikolla Kiinassa. Kaupungin alue rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Jiangsun maakuntaan ja lounaassa Zhejiangin maakuntaan. Hallinnollisesti Shanghain alue käsittää varsinaisen kaupungin alueen, sen lähistön esikaupunkialueet sekä ympäröivää maaseutua. Shanghaihin hallinnollisesti kuuluvan alueen pinta-ala on 6 341 km², ja sen ydinosalla on kokoa noin 2 057 km². Alueesta yli 300 km² on tiheästi rakennettua ja asuttua.


title: Shanghai

text:
Kaupunkiin kuuluu useita saaria Jangtsejoella ja Itä-Kiinan merellä. Suurin saarista on 1 267 km² kokoinen Chongming Jangtsen suulla. Mantereen puoleinen osuus on matalaa suistotasankoa, jota halkovat lukuisat kanaalit ja vesiväylät, joita pitkin kaupunki on yhteydessä myös Taijärveen lännessä. Kaupungin läpi virtaava Huangpujoki on myös sen pääasiallinen veden lähde. Huangpujokeen laskee Wusongjoki, joka on puolestaan merkittävä kulkureitti sisämaahan. Molempien jokien vedenlaatua heikentävät teollisuus- ja kotitalousjätevedet sekä laivojen jätevedet. Kaupungilla on ollut myös ongelmia ilmansaasteiden ja melusaasteen kanssa.
Joihinkin muihin Kiinan kaupunkeihin verrattuna Shanghai on muodostunut verrattain myöhään. Ennen 1000-lukua alue tunnettiin nimillä Shen tai Hudu. Se oli harvaan asuttua aluetta, ja sen kehitystä hidasti suistotasangon suojattomuus. Paikalliset harjoittivat lähinnä kalastusta. Song-dynastian aikana Taijärvellä Shanghaista länteen alettiin harjoittaa maataloutta vedestä vallatuilla suojaisemmilla alueilla, mikä johti taloudelliseen kehitykseen. Lisäksi mongolit aiheuttivat suuren muuttoliikkeen pohjoisesta etelään. Shanghailla oli hyvä syvän veden satama ja paikalle perustettiin tulliasema 1000-luvun alussa. 1200-luvulla Shanghaista tehtiin Jiangsun maakuntaan kuulunut piirikunta. Alueella alettiin myös viljellä menestyksekkäästi puuvillaa, jonka viljelyyn käytettiin Ming-dynastian valtakaudella 70 % koko Shanghain maatalousalueesta. 1700-luvulla noin 20 000 henkilöä työllistyi alueen puuvilla- ja silkkikehräämöissä.


title: Shanghai

text: Ensimmäinen oopiumisota päättyi Nanjingin sopimukseen vuonna 1842. Tätä seurasi vielä täydentävä sopimus vuonna 1843, jolla Qing-dynastia avasi Shanghain brittiläisille kauppiaille. Muut länsimaat alkoivat pian vaatia brittien kaltaisia oikeuksia, mikä johti Shanghain kansainvälisen siirtokunnan perustamiseen hieman vanhasta kaupungista pohjoiseen. Alueesta tuli nopeasti valtio valtion sisällä, ja Shanghain kehitys sai sille ominaisia länsimaalaisia piirteitä. Alueella toimivat alunperin brittiläiset, ranskalaiset ja amerikkalaiset sekä vuoden 1895 Shimonosekin sopimuksen jälkeen myös japanilaiset. Kaupungin kehitykseen vaikutti myös kilpailevan sataman Kantonin eristys Taiping-kapinan aikana 1850–1864. Sodan takia britit hankkivat itselleen oikeudet purjehtia Jangtsea pitkin ja joesta muodostui tärkeä kauppareitti Kiinan sisämaahan. Vuoteen 1860 mennessä Shanghaista oli tullut Kiinan johtava satama, jonka kautta kulki noin 25 % maan koko meriteitse kulkevasta viennistä ja tuonnista.


title: Shanghai

text: Shanghain teollinen kehitys lähti käyntiin 1890-luvun jälkeen. Etenkin Kiinan–Japanin sodan jälkeen kaupunkiin alkoi virrata ulkomaalaisia sijoituksia. Paikalliset tehtaat menestyivät halvan työvoiman avulla. Taloudellisen kehityksen myötä myös paikallinen kulttuuri alkoi kehittyä. Termi "Haipai" viittasi 1800-luvun lopulta lähtien Shanghaissa muodostuneeseen Peking-oopperan ja maalauksen koulukuntaan. Myöhemmin termejä "Haipai" ja "Jingpai" (Pekingin koulukunta) on käytetty kuvastamaan laajemmassa mittakaavassa eroa länsimaisena ja avoimena pidetyn Shanghain ja sulkeutuneemman sisämaan välillä. 1900-luvun alkupuolella Shanghaissa oli huomattavaa poliittista liikehdintää. Ulkomaiden vaikutus alettiin nähdä yhä enenevissä määrin haitallisena ilmiönä ja esimerkiksi ulkomaalaisia tuotteita alettiin boikotoida. Kiinan kommunistinen puolue perustettiin Shanghaissa vuonna 1921. Kommunistit olivat alun perin Tšiang Kai-šekin johtamien kansallismielisten eli kuomintangin liittolaisia. Liitto kuitenkin hajosi, ja vuonna 1927 Qingbang-triadi surmasi tuhansia kommunistien kannattajia Shanghain verilöylyssä kansallismielisten tuella.


title: Shanghai

text: Toisen Kiinan–Japanin sodan sytyttyä vuonna 1937 Japani pommitti ensin kaupunkia ja valtasi sen vain hieman myöhemmin. Länsimaiden hallitsemasta kansainvälisestä siirtokunnasta tuli pakolaisten turvapaikka. Siirtokunta oli tuolloin niitä harvoja alueita missään, jonne pääsyyn ei tarvinnut viisumia tai passia. Näinpä Shanghaihin pakeni myös esimerkiksi noin 30 000 natsi-Saksasta paennutta juutalaista. Lyhyen aikaa se kukoisti myös taloudellisesti yritysten siirtyessä alueelle pakolaisten tapaan. Japani miehitti kuitenkin koko kaupungin Tyynenmeren sodan sytyttyä vuonna 1941. Toisen maailmansodan loputtua Shanghaista tuli jälleen Kiinan johtava pankkialan ja talouden keskus.


title: Shanghai

text: Sodan jälkeen yhteenotot kansallismielisten ja kommunistien välillä alkoivat jälleen ja tilanne johti Kiinan sisällissotaan. Kommunistit valtasivat Shanghain toukokuussa 1949 huomattavan vähin vaurioin kaupungille. Kiinan kansantasavallassa Shanghaista tehtiin yksi kolmesta suoraan keskushallinnon alaisesta kaupungista. Kaupunki nähtiin kommunistipuolueen syntypaikkana ja vallankumousaatteen historian kannalta tärkeänä, mutta toisaalta myös länsimaalaisten vaikutteiden sillanpääasemana Kiinaan. Kaupunki oli joka tapauksessa edelleen Kiinan teollinen keskus ja vuonna 1978 sen osuus koko valtion tuloista oli 8 % ja sen teollisen tuotannon 13 %. Suuri valtaosa kaupungin tuloista käytettiin keskushallinnon rahoittamiseen. Vuonna 1984 kaupungista tehtiin yhdessä 13 muun rannikkokaupungin kanssa ulkomaalaisille sijoituksille avoin kaupunki. Siitä ei kuitenkaan tehty joidenkin muiden kaupunkien tapaan erikoistalousaluetta, ja sen taloudellinen kehitys oli hitaampaa kuin esimerkiksi Guangdongin ja Fujianin maakuntien erikoistalousalueilla. 1990-luvulla monet paikalliset poliittiset vaikuttajat nousivat huomattaviin asemiin Kiinan hallinnossa. Kommunistisen puolueen pääsihteeri Jiang Zemin ja pääministeri Zhu Rongji olivat molemmat toimineet Shanghain pormestareina. Johtoasemat vauhdittivat Shanghain taloudellista kehitystä. Vuosikymmenen puolivälistä lähtien Shanghai oli yksi maailman nopeimmin kasvavista metropolialuetalouksista. Shangaita on leimannut myös kilpailu maan pääkaupunki Pekingin kanssa. Peking järjesti kesäolympialaiset 2008, mutta Shanghai järjesti maailmannäyttelyn 2010.


title: Shanghai

text: Shanghai on suoraan keskushallinnon alainen maakuntatason kaupunki. Kaupungin nykyisenä pormestarina toimii Ying Yong. Pormestarin ohella kaupungilla on kuusi varapormestaria. Shanghai jakautuu 16 piirikuntatason kaupunkipiiriin.


title: Shanghai

text: Vuonna 2013 Shanghain alueellinen bruttokansantuote oli 2 160,2 mrd. CNY eli 3,4 % Kiinan koko bruttokansantuotteesta. Asukasta kohti bruttokansantuote oli 90 092 CNY (noin 10 793 EUR eli 215 % Kiinan keskiarvosta). Vuonna 2016 bruttokansantuote oli 2 817,6 mrd. CNY ja asukasta kohden 116 562 CNY. Shanghai on pitkään ollut Kiinan johtava taloudellinen ja teollinen keskus ja sen kasvuun on vaikuttanut etenkin runsas ja halpa, mutta myös osaava työvoima. Varhaisimpiin paikallisiin teollisuuden haaroihin kuuluu terästeollisuus, joka on laajentunut etenkin 1950-luvulta lähtien. Kaupungin pohjoisosiin alettiin rakentaa uusia terästeollisuuden laitoksia 1970-luvulla, ja näistä yksi oli Baosteel Group, nykyisin maailman suurimpien yritysten joukkoon lukeutuva yhtiö. Autoteollisuus on toinen huomattava teollisuuden ala. Vuonna 2016 Shanghai vastasi 9,3 % Kiinan koko autoteollisuuden tuotannosta. Kiinan laajemman mittakaavan nykyaikaistumisen kannalta merkitystä on ollut myös Shanghain koneteollisuudella. Kaupungissa on lisäksi kemian- ja tekstiiliteollisuutta. Teollisuus keskittyi pitkään etenkin raskaaseen teollisuuteen, mutta viime aikoina on painotettu kevyen teollisuuden kehitystä pääasiassa saasteiden aiheuttamien ongelmien takia.


title: Shanghai

text: Palveluala tuotti vuonna 2016 yhteensä 69,8 % Shanghain bruttokansatuotteesta, ja sen kolme suurinta alaa olivat finanssipalvelut, tukku- ja vähittäismyynti sekä kiinteistöala. Shanghaissa toimii kaksi suurta Kiinan valtiovarainministeriön alaista pankkia, Bank of China ja China Construction Bank. Myös monilla ulkomaalaisilla pankeilla on konttorit kaupungissa. Bank of Chinan pääkonttori on ollut Shanghaissa vuodesta 2005. Vuonna 2016 Shanghain viennin arvo oli 183,5 mrd. dollaria ja tuonnin 250,4 mrd. dollaria. Merkittävimmät vientikohteet olivat Yhdysvallat, Japani, Hongkong, Alankomaat ja Etelä-Korea sekä merkittävimmät tuontimaat Japani, Yhdysvallat, Saksa ja Sveitsi. Lisäksi teollisuuden tuotteita viedään kohteisiin kotimaassa. Shanghai on myös merkittävä turistikohde. Vuonna 2016 kaupungissa kävi 8,54 miljoonaa ulkomaalaista matkailijaa ja 296 miljoonaa kiinalaista matkustajaa.


title: Shanghai

text: Shanghai on yksi Kiinan suurista liikenteen keskuksista. Kaupungin sijainnin takia sekä meriliikenteellä että jokea pitkin kulkevalla liikenteellä on merkitystä. Matkustajaliikenne maan rannikolla ja jokea pitkin on vähentynyt selvästi tieliikenteen kehittyessä. Kaupungista kulkee kuitenkin edelleen laivareittejä Japaniin. Tavaraliikenne on sen sijaan lisääntynyt taloudellisen kehityksen myötä. Konttiliikenteellä on tärkeä osuus kaupungin taloudessa. Merkittäviä alalla toimivia yrityksiä ovat esimerkiksi COSCO, China Shipping Container Lines ja Sinotrans Shipping, jotka kaikki kuuluvat alallaan maailman suurimpiin yhtiöihin. Shanghain satama on ollut vuodesta 2010 maailman vilkkain konttisatama. Se käsittelee vuodessa 32 miljoonaa konttia ja 736 miljoona tonnia rahtia.


title: Shanghai

text: Kaupunkia palvelee kaksi suurta lentokenttää, Shanghai Hongqiaon kansainvälinen lentoasema ja Shanghai Pudongin kansainvälinen lentoasema. Hongqiaon lentoasemaa käytetään nykyisin pääasiassa kotimaan lentoliikenteeseen. Shanghain rautatieliikenteen kehittämiseen on panostettu viennin ja tuonnin tarpeisiin. Kaupunki on kahden merkittävän rautatielinjan pää. Hu-Ning–rata kulkee Jangtsen eteläpuolella Nanjingiin ja Hu-Hang-Yong–rata Hangzhoun kautta Ningboon. Shanghai Hongqiaon rautatieasemalta Hongqiaon lentoaseman lähettyviltä on suurnopeusjunayhteyksiä muihin kaupunkeihin. Reitin varrella ovat Peking, Tianjin, Shanghai, Hebei, Shandong, Anhui ja Jiangsu. Matka Shanghaista Pekingiin kestä noin neljä ja puoli tuntia. Shanghain maglev-juna Pudongin kansainvälinen lentoaseman ja Shanghain välillä oli vuonna 2016 maailman nopein kaupallinen junayhteys. Shanghain metron rakentaminen alkoi vuonna 1990 ja sen linja 1 aloitti liikennöinnin vuonna 1995. Linjoja on nykyisin yhteensä 14. Kaupungin sisällä kulkee myös johdinauto- ja raitiovaunuliikennettä sekä tavallista bussiliikennettä.


title: Shanghai

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Shanghain väkiluku oli 23 019 196 ja vuoden 2016 lopussa arviolta 24 197 000. Suuri valtaosa heistä on etniseltä taustaltaan han-kiinalaisia. Kaupungin (UNDP:n uusituilla laskentakaavoilla laskettu) inhimillisen kehityksen indeksi vuodelle 2010 oli 0,814. Indeksiarvo on selvästi korkeampi arvo kuin Kiinassa keskimäärin (0,693).


title: Shanghai

text: Shanghain asukasluku oli vuonna 1842 noin 500 000, ja se kasvoi viiteen miljoonaan vuoteen 1949 mennessä. Ennen vuotta 1949 noin 80 % kaupungin asukkaista oli kaupunkiin muilta alueilta muuttaneita. Menestyneimmät muuttajat tulivat tavallisesti Guangdongista ja Jiangnanin alueilta, kun taas Jiangsun pohjoisosista tulleet muuttajat työllistyivät tyypillisesti matalapalkkaisille aloille. Muuttoliike loppui 1950-luvulla, minkä jälkeen kaupungissa syntyneiden osuus väestöstä nousi. Muuttoliike alkoi kasvaa jälleen 1990-luvulla. Väestöllisesti Shanghai voidaan jakaa kolmeen toisistaan poikkeavaan osaan, tiheään asuttuun keskikaupunkiin, kaupungin reunamien maatalousalueeseen ja niiden välillä olevaan siirtymävyöhykkeeseen. Shanghain maatalousalue kuuluu maailman tiheimmin asuttuihin.


title: Shanghai

text: Shanghaissa puhutaan wu-kiinan shanghain murretta. Paikallinen murre muodostui Songjiangin entisen prefektuurin murteesta ja kehittyi omaksi murteekseen sen yhdistäessä piirteitä Suzhoun ja Ningbon murteista. Nykymurretta puhutaan etenkin varsinaisen kaupungin alueella, mutta vanhempaa Songjiangin murteen kaltaista murretta puhutaan edelleen etenkin Fengxianin, Songjiangin ja entisen Nanhuin kaupunkipiirin alueella. Lähes kaikki paikalliset puhuvat myös Kiinan yleiskieltä mandariinikiinaa, joka toimii myös koulujen, päiväkotien ja yliopistojen kielenä. Paikallisen murteen onkin pelätty katoavan mandariinikiinan yleistyessä. Etenkin nuorempi väestönosa hallitsee yleensä myös vähintään jonkin verran englannin kieltä.


title: Shanghai

text: Länsimaisen vaikutuksen takia Shanghaissa on ollut pitkään Kiinan nykyaikaisimmat korkeakoulut. Vuonna 2008 kaupungissa toimi 66 korkeakoulua, jotka työllistivät 40 900 opettajaa. Ylioppilaita oli samaan aikaan 502 899 ja jatko-opiskelijoita 103 500. Ulkomaalaisia opiskelijoita oli 15 400 ja heihin luettiin noin 2 00 opiskelijaa Hongkongista, Taiwanilta ja Macaolta. Paikallisia korkeakouluja ovat esimerkiksi Shanghain teatteriakatemia, East China Normal University, Fudan-yliopisto, Shanghai Conservatory of Music ja Shanghain Jiao Tong -yliopisto. Shanghaissa toimii myös Kiinan tiedeakatemian haara.