title: Tietokonetekniikka

text: Yliopistoissa keskitytään tietokoneen toimintaperiaatteisiin ja tietokonetekniikka liitetään usein digitaalitekniikkaan, jolloin keskitytään piirien ja digitaalijärjestelmien suunnitteluun. Keskiasteen oppilaitoksissa tietokonetekniikka on käytännönläheisempää.


title: Vetovoima

text: Vetovoima tarkoittaa seuraavaa:


title: Rapusumu

text: Rapusumu eli Äyriäissumu on supernovajäänne Härän tähdistössä. Supernova havaittiin 4. heinäkuuta 1054. Messierin luettelossa se on ensimmäinen kohde, Messier 1. Nykyisen käytännön mukainen nimi sille on "SN 1054".


title: Rapusumu

text: Härän tähtikuvioon vuonna 1054 ilmestynyt supernova oli aluksi nähtävissä jopa päivänvalossa. Suunnilleen nelinkertaista Venuksen kirkkautta vastanneen ilmiön havainneet kiinalaiset ja japanilaiset historioitsijat kirjasivat havainnon ylös. Sumu sijaitsee noin 6 500 valovuoden päässä, joten itse räjähdys on tapahtunut noin vuonna 5400 eaa.


title: Rapusumu

text: Sumu on yli 11 valovuotta halkaisijaltaan ja laajenee koko ajan noin 1 500 km/s nopeudella. Räjähdyksen pois sinkoama massa vastaa suunnilleen 10 prosenttia Auringon massasta.


title: Rapusumu

text: Rapusumun nimesi irlantilainen astronomi William Parsons (paremmin tunnettu Lordi Rossena). Hän tutki kohdetta 0,9 metrin kaukoputkellaan ja piirsi siitä hahmotelman, joka muistutti selvästi rapua. Muutamia vuosia myöhemmin hän tutki samaa kohdetta suuremmalla kaukoputkella (noin 1,8 m), eikä kohde enää ollut ravun kaltainen – mutta nimi ei siitä muuttunut.


title: Rapusumu

text: Sumun keskustassa pyörii Rapusumun pulsari, neutronitähti, jonka halkaisija on noin 10 km ja massa noin kaksi Auringon massaa. Itse laajenevan sumun massaksi on laskettu noin 0,1 Auringon massaa. Vuonna 1969 löydetty pulsari pyörii ympäri kerran 33 millisekunnissa eli noin 30 kierrosta sekunnissa.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehä on Maata ympäröivä, yhden määritelmän mukaan sadan kilometrin paksuinen kaasukehä, joka koostuu ilmasta. Ilmakehän yleisimmät kaasut ovat typpi ja happi, mutta myös esimerkiksi ilmakehän hiilidioksidilla on suuri merkitys maapallolle ja sen kasveille. Ilmakehässä on lisäksi vaihteleva määrä vesihöyryä ja erilaisia hiukkasia.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehä jaetaan lämpötilan perusteella useaan kerrokseen. Niistä alin on keskimäärin 10 kilometrin korkuinen troposfääri, jossa sääilmiöt tapahtuvat. Muita ilmakehän tärkeitä kerroksia ovat esimerkiksi otsonikerros, joka suojaa maapalloa säteilyltä, ja ionosfääri, joka heijastaa radioaaltoja.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehä on jatkuvassa kiertoliikkeessä, jossa tuulet siirtävät lämpöenergiaa ja kosteutta paikasta toiseen ja tasaavat maapallon lämpötilaeroja. Ilmakehässä esiintyy tuulten, pilvien ja sateiden lisäksi monenlaisia sähköisiä ja optisia ilmiöitä kuten revontulia, haloilmiöitä ja sateenkaaria. Ilmakehän pahimpia saasteita ovat alailmakehän otsoni sekä pienhiukkaset.


title: Ilmakehä

text: Maapallo sai varhaisimman kaasukehänsä pian Maan muodostuttua 4,6 miljardia vuotta sitten. Ilmakehän koostumus on vaihdellut Maan historian aikana. Happea ilmakehään alkoi tulla 3,5 miljardia vuotta sitten, ja 600 miljoonaa vuotta sitten sen määrä alkoi nousta kohti nykyistä tasoa.


title: Ilmakehä

text: Ihmisen on vaikea selviytyä pitkiä aikoja hengissä jo kuuden kilometrin korkeudessa, ja yli kahdeksan kilometrin korkeudessa hapenpuutteeseen kuolee melko nopeasti. Jotkin linnut voivat kuitenkin selviytyä jopa 12 kilometrin korkeudessa.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehästä tunnetaan kolmisentuhatta eri alkuainetta ja yhdistettä. Kuiva ilma on lähinnä typpeä (78 prosenttia) ja happea (21 prosenttia), joista kumpikin esiintyy kahdesta atomista koostuvina molekyyleinä N ja O. Prosentti ilmasta koostuu muun muassa hiilidioksidista, argonista ja muista jalokaasuista, metaanista sekä otsonista. Vesihöyryä esiintyy runsaasti mutta vaihtelevasti. Kaasujen suhteelliset osuudet pysyvät lähes samoina noin sadan kilometrin korkeudelle saakka. Sitä ylempänä Maan vetovoima aiheuttaa sen, että raskaammat molekyylit jäävät keskimäärin alempiin kerroksiin kuin kevyemmät. Ylimmissä kerroksissa ilmakehä koostuu pääasiassa heliumista ja vedystä.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehän merkittävin kemiallisesti aktiivinen ainesosa on happi. Sen sijaan typpi, hiilidioksidi ja jalokaasut eivät reagoi kemiallisesti muiden aineiden kanssa kovin herkästi.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehässä esiintyy vaihtelevasti vesihöyryä, jota on enimmillään 4 % matalalla ja tropiikin leveysasteilla.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehässä esiintyy vaihtelevasti erilaisia hiukkasia, joita kutsutaan aerosoleiksi. Hiukkaset ovat pieniä kiinteitä tai nestemäisiä kappaleita, jotka vaihtelevat muutaman molekyylin kokoisesta 0,1 millimetriin. Osa hiukkasista on luonnon nostattamia, kuten tomu, tulivuorten tuhka ja rikkihappo, siitepöly sekä merisuola. Myös sumu- ja pilvipisarat ovat aerosoleja. Ihminen aiheuttaa toiminnallaan hiukkaspäästöjä etenkin polttamalla öljyä ja kivihiiltä. Vähiten hiukkasia on kaukaisilla valtamerialueilla ja napaseuduilla ja eniten vilkkaasti liikennöidyillä kaupunkialueilla. Suuri hiukkaspitoisuus tekee ilmakehästä monesti samean ja utuisen.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehässä on useita kerroksia eli "sfäärejä", joita erottavat "paussit". Ilman lämpötila muuttuu ylöspäin mentäessä samaan suuntaan koko sfäärissä, ja paussissa lämpötilan suunta kääntyy. Ilmakehän kerrokset ovat Maan pyörimisliikkeen johdosta paksuimmillaan päiväntasaajalla ja pienenevät napoja kohti. Lisäksi merten ja mannerten jakauma vaikuttaa kerrosten paksuuteen pituusasteittain, ja ne vaihtelevat myös vuodenajoittain ja vuorokaudenajoittain.


title: Ilmakehä

text: Troposfääri on ilmakehän alin kerros. Sen korkeus on navoilla tyypillisesti 5 kilometriä ja päiväntasaajalla 15 kilometriä. Lämpimällä ilmalla se on myös tavallista korkeammalla ja kylmällä tavallista alempana. Troposfääri sisältää suurimman osan ilmakehän massasta ja kosteudesta. Siellä esiintyvät sääilmiöt, kuten pilvet ja sade. Troposfäärin lämpötila laskee ylöspäin mentäessä 6,5 astetta kilometriä kohti. Troposfääri päättyy tropopaussiin, jossa on 50–70 astetta pakkasta. Hiukan sen yläpuolella ilmanpaine on enää kymmenesosa merenpinnalla vallitsevasta.


title: Ilmakehä

text: Stratosfääri on troposfäärin yläpuolella sijaitseva ilmakerros, jonka yläraja on noin 50 kilometrin korkeudessa stratopaussissa. Stratosfäärin alaosassa lämpötila on likimain vakio, mutta ylempänä lämpötila nousee korkeuden mukana. Stratosfääri on hyvin kuiva ja sen ilmanpaine enää 1/1000 merenpinnan tason paineesta. Lentokoneet ja kaasupallot voivat nousta stratosfääriin asti. Stratosfäärissä Auringon ultraviolettisäteily muodostaa otsonia, joka estää haitallisen ultraviolettisäteilyn pääsyn Maan pinnalle. Stratosfäärissä on joskus helmiäispilviä.


title: Ilmakehä

text: Mesosfääri alkaa stratosfäärin yläpuolelta ja jatkuu aina 80–90 kilometrin korkeuteen mesopaussiin. Sen ilmanpaine on tuhannesosasta sadastuhannesosaan merenpinnan tason paineesta, ja sen lämpötila laskee ylemmäs mentäessä aina sataan pakkasasteeseen. Meteorit näkyvät yleensä mesosfäärissä. Mesosfäärissä nähdään myös valaisevia yöpilviä.


title: Ilmakehä

text: Termosfäärissä mesopaussin yläpuolella 90 kilometristä alkaen lämpötila taas nousee korkeuden mukana Auringon hyvin lyhytaaltoisen ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta. Koska aine on äärimmäisen harvaa, sillä ei ole lämmittävää vaikutusta, eikä tuulia tai pystysuoria virtauksia. Termosfäärin aine on asettunut kerroksittain painonsa mukaisesti.


title: Ilmakehä

text: Avaruuden epävirallinen raja on usein määritelty termosfäärin alaosaan. Siellä 100 kilometrin korkeudessa sijaitsee Kármánin raja, jota Euroopassa pidetään usein avaruuden rajana. Yhdysvalloissa kaikkia jo yli 80 kilometrin korkeudessa käyneitä kansalaisia pidetään astronautteina.


title: Ilmakehä

text: Eksosfääri alkaa vähitellen noin 500 kilometrin korkeudessa. Se on ilmakehän ja avaruuden välitila, josta hiukkasia karkailee avaruuteen. Molekyyli pakenee Maan vetovoimakentästä, kun se on riittävän korkealla ja sen nopeus on suurempi kuin pakonopeus. Hyvin pieni osa ilmakehän ylimmän kerroksen molekyyleistä on näin nopeassa liikkeessä, joten Maan ilmakehän katoaminen on hyvin hidasta.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehä jaetaan homosfääriin ja heterosfääriin sen mukaan, miten kaasut jakautuvat. Kerrosten välillä on homopaussi. Homosfäärissä erimassaiset molekyylit ovat sekoittuneina, sillä kaasu on vielä riittävän tiheää siihen, että atomien ja molekyylien väliset törmäykset hallitsevat kaasun dynamiikkaa. Homosfääri yltää sadan kilometrin korkeudelle. Heterosfäärissä sen yläpuolella atomien ja molekyylien väliset törmäykset eivät enää siirrä liike-energiaa mainittavasti molekyylien välillä. Tämän seurauksena Maan vetovoiman vaikutuksesta raskaammat molekyylit jäävät alempiin kerroksiin ja kevyet ylempiin. Heterosfäärin alaosassa esiintyy happea ja typpeä sekä atomeina että molekyyleinä ja typen oksideina, mutta ylempänä on lähinnä heliumia ja vetyä.


title: Ilmakehä

text: Otsonikerros on stratosfäärissä 15–25 kilometrin korkeudessa. Se syntyy kun Auringon säteily hajottaa happimolekyylejä O vapaiksi happiatomeiksi O, joista syntyy otsonia O. Otsoni suojaa Maata haitalliselta ultraviolettisäteilyltä. Sitä on ilmakehässä vain muutama miljoonasosa, ja se on herkkä ihmisen tuottamille aineille kuten freoneille. 1980-luvulla otsonikerroksessa havaittiin ohenemista Etelämantereen yllä.


title: Ilmakehä

text: Ionosfääri sijaitsee termosfäärin alaosassa. Ionosfääri sisältää ionisoituneita hiukkasia, jotka Auringon säteily on hajottanut atomeista ioneiksi. Ionosfääri heijastaa elektroniensa ansiosta radioaaltoja, mikä tekee mahdolliseksi niiden lähettämisen maapallolla paikasta toiseen. Ionosfääri jaetaan neljään kerrokseen, D, E, F ja F, joilla on erilaisia vaikutuksia; radioaaltojen kannalta tärkein on F-kerros. Revontulet syntyvät ionosfäärissä, kun varattuja hiukkasia osuu ilmakehään.


title: Ilmakehä

text: Ilmanpaine on ilmakehän paine maanpintaa vastaan. Merenpinnan korkeudella normaali ilmanpaine on noin 1013 hehtopascalia (hPa). Ilmanpaine laskee noustaessa korkeammalle merenpinnan tasolta. Kymmenen kilometrin korkeudessa ilmanpaine on alle 300 hPa ja 50 kilometrin korkeudessa alle 1 hPa.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehä vaimentaa avaruudesta saapuvaa säteilyä. Suurin osa alle 300 nanometrin säteilystä absorboituu jo ilmakehän ylimmissä kerroksissa, mikä on Maan tunnetuille elämänmuodoille välttämätöntä. Lyhytaaltoisin gamma- ja röntgensäteily absorboituu ilmakehän yläosien atomeihin sekä happi- ja typpimolekyyleihin. Kun säteily hajottaa happimolekyylejä happiatomeiksi, syntyy esimerkiksi otsonia, johon pitkäaaltoisempi ultraviolettisäteily absorboituu. Näkyvän valon aallonpituudet, samoin kuin hiukan niitä lyhemmät ja pitemmätkin, läpäisevät ilmakehän hyvin. Ilmakehä kuitenkin sirottaa valoa ja samalla heikentää sitä. Taivaan sininen väri tulee siitä, että lyhytaaltoinen sininen valo siroaa voimakkaammin kuin punainen. Infrapunasäteily absorboituu ilmakehän vesihöyryyn. Ilmakehä päästää lävitseen myös radioaallot aallonpituudeltaan muutamasta millimetristä pariinkymmeneen metriin.


title: Ilmakehä

text: Kasvihuoneilmiöllä tarkoitetaan sitä, kun osa maanpinnasta ylös heijastuvasta lämpösäteilystä jää lämmittämään ilmakehää ja maanpintaa. Maan lämpösäteily on pitkäaaltoista, minkä vuoksi ilmakehä absorboi sitä tehokkaasti ja säteilee osan takaisin alas. Kasvihuoneilmiön seurauksena maapallon lämpötila on 33 astetta korkeampi kuin ilman sitä. Kasvihuoneilmiöön vaikuttavia kaasuja kutsutaan kasvihuonekaasuiksi. Maan ilmakehän tärkeimpiä kasvihuonekaasuja ovat vesihöyry, hiilidioksidi, otsoni, metaani ja typpioksiduuli eli ilokaasu. Ihmisen toiminta on lisännyt monen kasvihuonekaasun määrää ilmakehässä.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehä on jatkuvassa kiertoliikkeessä. Tuulet siirtävät lämpöenergiaa ja kosteutta paikasta toiseen ja tasaavat maapallon lämpötilaeroja. Ilmakehän kiertoliikettä ylläpitää etupäässä Auringon energia, jota päiväntasaajan seutu saa enemmän kuin napa-alueet. Lämmin ilma nousee ylöspäin ja palaa jäähtyneenä takaisin maan pinnalle toisaalla. Maapallolla on useita tuulivyöhykkeitä, joiden paikat muuttuvat vuodenaikojen mukana.


title: Ilmakehä

text: Maapallon pyörimisestä aiheutuu "coriolisvoima", joka vaikuttaa suurikokoisiin ilmavirtauksiin merkittävästi. Pohjoisella pallonpuoliskolla ilma kaartuu oikealle ja eteläisellä pallonpuoliskolla vasemmalle. Coriolisvoima vahvistuu mentäessä lähemmäs napoja ja heikkenee mentäessä lähemmäs päiväntasaajaa.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehässä esiintyy monenlaisia optisia ilmiöitä, kuten haloilmiöt; sateenkaaret; sumu- ja kasteilmiöt; kehät ja väripilvet; tulivuori-ilmiöt kuten tulivuoriruskot ja Bishopin rengas; siitepölykehät, itiöpölykehät ja levien valoilmiöt; taittumisilmiöt kuten kangastukset, vääristynyt Aurinko tai Kuu, tai välähdykset Auringolla; hämärä- ja ruskoilmiöt kuten purppuravalo, hämäränkaaret, Maan varjo, vastarusko, hämäränsäteet ja vastahämäränsäteet; helmiäispilvet ja valaisevat yöpilvet.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehään pääsee niin luonnollista kautta kuin ihmisen toiminnastakin johtuen epäpuhtauksia, jotka vahingoittavat ihmisten terveyttä ja ympäristöä. Terveydelle haitallisimpia päästöjä ovat alailmakehän otsoni sekä hiukkaset, erityisesti pienhiukkaset. Ilman saastumisen tärkeimpiä syitä ovat fossiiliset polttoaineet, teolliset prosessit ja liuottimien käyttö, maatalous, jätehuolto sekä luonnollisista lähteistä esimerkiksi tulivuorenpurkaukset, pöly, merivesi ja kasvit.


title: Ilmakehä

text: Maalla on ollut kolme eri kaasukehää. Varhaisin kaasukehä syntyi pian Maan muodostuttua 4,6 miljardia vuotta sitten. Se oli ohut ja koostui pääasiassa vedyn ja heliumin sekoituksesta. Toinen kaasukehä syntyi seuraavien satojen miljoonien vuosien aikana purkautuneiden useiden valtavien tulivuorten purkauskaasuista. Lisäksi Maahan kulkeutui jääkimpaleita, jotka vaikuttivat kaasukehän koostumukseen.


title: Ilmakehä

text: Noin 4,5 miljardia vuotta sitten maapallon alkuilmakehä koostui lähinnä vesihöyrystä, hiilidioksidista, vedystä ja typestä. Happea ei vielä tällöin ollut lainkaan. Hapen määrä ilmakehässä alkoi lisääntyä vasta, kun noin 3,5 miljardia vuotta sitten ensimmäiset happea tuottavat bakteerit syntyivät. Niillä oli kyky pilkkoa vettä vedyksi ja hapeksi, eivätkä ne vielä tarvinneet happea omiin elintoimintoihinsa, joten happea alkoi vapautua. Pikkuhiljaa hapen määrä ilmakehässä kasvoi ja vapaan vedyn määrä väheni. Kehitys oli hidasta: vielä noin kaksi miljardia vuotta sitten ilmakehän happipitoisuus oli vain noin sadasosa nykyisestä ja 700 miljoonaa vuottakin sitten vain kymmenesosa. Hapen lisääntyminen aloitti myös otsonikerroksen syntymisprosessin. Hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä oli vielä kambrikaudella 15-kertainen nykyiseen verrattuna. Nykyisen happipitoisuutensa ilmakehä saavutti noin 360 miljoonaa vuotta sitten, ja samalla hiilidioksidipitoisuus oli laskenut lähelle nykytasoa.


title: Ilmakehä

text: Ilmakehätutkimukseen kuuluvat ilmakehän kaikkien kerrosten ja niissä tapahtuvien ilmiöiden tutkiminen ja mallintaminen. Ilmakehätutkimuksen tärkeänä osana on suunnitella laitteita, joilla ilmakehän prosesseja voitaisiin tutkia. Ilmakehän tilan ja prosessien tutkimus on tärkeää, jotta voidaan ymmärtää ilmakehän ongelmia kuten otsonikatoa. Myös ilmakehän muutoksien ennustaminen on tärkeää, jotta ongelmien paheneminen voidaan estää.


title: Ilmakehä

text: Koska ilmakehää on hyvin vaikeaa tutkia maasta käsin, ilmakehää tutkitaan erilaisten luotaimien ja Maata kiertävien satelliittien avulla. Ilmakehätutkimukseen kuuluu oleellisesti kansallinen ja kansainvälinen yhteistyö. Suuria ilmakehätutkimuslaitoksia ovat esimerkiksi Euroopan avaruusjärjestö ESA ja Yhdysvaltojen avaruusjärjestö NASA. Suomessa ilmakehätutkimusta tekee muun muassa Ilmatieteen laitos.


title: Ilmakehä

text: Stratosfäärissä yli 15 kilometrin korkeudessa elää monipuolinen joukko mikrobeja. Niiden tiheys on muutama yksilö kuutiometrissä, eikä niiden nykytiedon mukaan uskota aktiivisesti kasvavan ja lisääntyvän siellä.


title: Ilmakehä

text: Korkealla ilma on niin ohutta, että lentäminen kuluttaa paljon sekä energiaa että happea. Suomukorppikotka on kuitenkin havaittu yli 12 kilometrin korkeudessa, ja Mount Everestin huipulla 8 850 metrissä on havaittu useita lintulajeja.


title: Ilmakehä

text: Monille ihmisille tulee jo 2 500 metrissä ohuen ilman aiheuttamaa sairastumista eli vuoristotautia. Yhä korkeammalla oleskelu vaatii hidasta totuttautumista. Kuuden kilometrin yläpuolella voi sopeutua oleskelemaan lyhytaikaisesti, mutta yleensä tämä on hengenvaarallista. Kahdeksan kilometrin korkeudesta ylöspäin ihminen ei enää pysty sopeutumaan korkeuteen ja hapenpuutteeseen pysyvästi vaan kuolee melko nopeasti. Reinhold Messner ja Peter Habeler olivat vuonna 1978 ensimmäiset, jotka kiipesivät maailman korkeimman vuoren Mount Everestin huipulle 8 850 metriin ilman lisähappea.


title: Karhut

text: Karhut (Ursidae) on petoeläinten lahkoon kuuluva nisäkäsheimo. Karhujen kehitys alkoi koiraeläintä, näätää tai matalaa ilvestä muistuttaneesta "Ursavuksesta", joka eli noin 20–10 miljoonaa vuotta sitten. Etruskikarhu kehittyi ennen suuria jääkausia. Luolakarhu eli viime jääkaudella. Nykyinen karhu kehittyi noin 70 000 vuotta sitten, ja levisi Amerikkaan 70 000–40 000 vuotta sitten.


title: M1

text: M1 voi tarkoittaa:


title: M2

text: M2 voi tarkoittaa:


title: M3

text: M3 voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Dillo

text: Dillo on erittäin kevyt Unix/X11-ympäristössä toimiva avoimen lähdekoodin graafinen verkkoselain. Se ei toistaiseksi tue Javaa, JavaScriptiä, kehyksiä tai SSL:ää. Dillo soveltuu hyvin sulautettuihin järjestelmiin.


title: Planckin vakio

text:
Planckin vakio on modernissa fysiikassa, ja etenkin kvanttimekaniikassa, usein vastaantuleva luonnonvakio, jonka likiarvo on
Kahdeskymmeneskuudes yleinen paino- ja mittakonferenssi päätti marraskuussa 2018, että Planckin vakio kiinnitetään arvoon
Uusi määritelmä astuu voimaan 20. toukokuuta 2019.


title: Planckin vakio

text:
Vakio on nimetty Max Planckin mukaan, joka vuonna 1900 oletti, että sähkömagneettinen säteily syntyy tietyn suuruisina kvantteina, joiden energia on suoraan verrannollinen säteilyn taajuuteen. Tämän ilmaisee lauseke
jossa "E" on kvantin eli fotonin energia, "h" Planckin vakio ja "f" säteilyn taajuus.


title: Planckin vakio

text:
Usein on kätevämpää käyttää vakion formula_4 sijasta sen johdannaista formula_5, jonka määritelmä on
missä formula_7 on vakio pii. Vakiota formula_5 kutsutaan puolestaan joko Diracin vakioksi (Paul Diracin mukaan) tai redusoiduksi Planckin vakioksi. Puhekielessä yleisiä ilmauksia ovat myös h-viiva ja englannin kielestä lainattu h-bar [hoobaar]. Tätä vakiota käytettäessä kvantin energian lauseke saa muodon


title: Planckin vakio

text: missä formula_10 on säteilyn kulmataajuus eli taajuus kerrottuna formula_11:llä.


title: Planckin vakio

text: Redusoidun Planckin vakion likiarvo on formula_12.


title: Planckin vakio

text: Kvanttiteorian myöhempi kehitys on osoittanut, että redusoitu Planckin vakio formula_5 on perustavampi luonnonvakio kuin alkuperäinen Planckin vakio formula_4. Niinpä hiukkasten rataliikkeen impulssimomentti on aina jokin formula_5:n monikerta, mutta fermionien spin-impulssimomentti on puolet siitä. Redusoitu Planckin vakio esiintyy muissakin kvanttimekaniikan perusyhtälöissä kuten Heisenbergin epätarkkuusperiaatteessa ja Schrödingerin yhtälössä.


title: Planckin vakio

text: Oletus kvantista oli alun perin matemaattinen temppu, jolla mustan kappaleen säteilystä saadut koetulokset saatiin sovitettua jollekin käyrälle. Tämä yhtälö, eli Planckin laki, oli ensimmäinen asiayhteys missä Planckin vakio esiintyi. Myöhemmin kuitenkin osoittautui, että energiakvantti (tässä tapauksessa fotoni) oli luonnossa esiintyvä asia, ei ainoastaan matemaattinen oletus. Planckin laki antaa mustan kappaleen säteilyn energiatiheysjakauman formula_16 säteilyn taajuuden formula_17 funktiona


title: Planckin vakio

text: missä "h" on Planckin vakio, "c" valonnopeus, "k" Boltzmannin vakio, sekä "T" mustan kappaleen absoluuttinen lämpötila.


title: Planckin vakio

text:
Valosähköinen ilmiö on prosessi, jossa valo irrottaa sähkövarautuneesta pinnasta elektroneja. Ilmiön havaitsi ensimmäisenä Alexander Becquerel vuonna 1839, ja Heinrich Hertz teki siitä ensimmäisen laajan tutkimuksen vuonna 1887. Mittaamalla elektronien liike-energia havaittiin, että valon intensiteetti ei vaikuttanut energiaan, vaan ainoastaan valon taajuus. Valosähköinen ilmiö esiintyi vain tietyn minimienergian yläpuolella, ja irtoavien elektronien energia oli suoraan verrannollinen valon taajuuteen. Klassinen aalto (esim. meren aalto) käyttäytyisi toisin: suuremmalla aallolla oli enemmän energiaa. Albert Einstein selitti ilmiön sillä, että valokvantin energia on suoraan sen taajuuden funktio:
Kokeet osoittivat Einsteinin väitteen todeksi: energian ja taajuuden kerroin oli Planckin vakio. Einstein sai Nobelin fysiikan palkinnon vuonna 1921 valosähköisen ilmiön selittämisestä.


title: Planckin vakio

text:
Ernest Rutherfordin atomimallissa elektronit kiersivät atomiydintä, mutta teorian ongelma oli se, että sähkömagneettisessa kentässä liikkuvan elektronin pitäisi menettää energiaa säteilemällä sähkömagneettisena säteilynä. Niels Bohr esitti Planckin tutkimusten perusteella, että atomissa elektronilla oli vain muutama sallittu energiatila, joiden energiat ovat ("n = 1, 2, ...")
missä "R" on kokeellisesti mitattu Rydbergin vakio, joka mitattiin spektroskooppisilla menetelmillä. Koska atomi pystyy menettämään energiaa vain siirtymällä sallittujen energiatilojen välillä, se ei voi säteillä koko ajan näitä siirtymiä pienempiä määriä energiaa, ja siten atomi pysyy vakaana.


title: Planckin vakio

text:
Bohr esitti ensi kertaa redusoidun Planckin vakion. Kulmaliikemäärän sallitut arvot ovat kokonaiskulmaliikemäärälle ("J") ja kulmaliikemäärälle tietyssä suunnassa ("J")
Pienin mahdollinen kulmaliikemäärä eli kvantti on siis formula_5, kun formula_23.


title: Jakob De la Gardie

text: Jakob Pontusson De la Gardie (20. kesäkuuta 1583 Tallinna – 12. elokuuta 1652 Tukholma) oli ruotsalainen kreivi, sotapäällikkö, valtiomies ja marsalkka. Jakob De la Gardieta kutsuttiin Suomessa nimellä Laiska-Jaakko, koska tämän johtamat joukot miehittivät Novgorodia kuusi vuotta. Tämä sai suomalaisjoukot piruilemaan sanomalla: "Lähti suvi, lähti talvi, vaan ei lähde Laiska-Jaakko".


title: Jakob De la Gardie

text: De la Gardien vanhemmat olivat Pontus I De la Gardie ja Sofia Johansdotter Gyllenhielm, joka oli Juhana III:n ja tämän rakastajattaren Kaarina Hannuntyttären tytär. Sofia kuoli Tallinnassa synnyttäessään poikaansa Jakobia 1583 ja Pontus hukkui Narvan jokeen pari vuotta myöhemmin. Orvoksi jäänyt Jakob de la Gardie lähetettiin Wääksyn kartanoon Kangasalle isoäitinsä hoiviin. Jakob oli naimisissa Ebba Brahen kanssa, jonka kanssa hän sai useita lapsia. Kuuluisimmat heidän lapsistaan olivat Axel Julius De la Gardie ja Magnus Gabriel De la Gardie.


title: Jakob De la Gardie

text:
De la Gardie palveli Morits Oranialaisen armeijassa Alankomaissa vuodet 1606–1608. Hän oli vastuussa alankomaalaisen taktiikan käyttöönotosta Ruotsin kuningas Kaarle IX:n armeijassa. Aluksi hanke epäonnistui ja tuloksena oli Kirkholman taistelun katastrofi vuonna 1605. Myöhemmin De la Gardie onnistui paremmin ja ruotsalaiset käyttivät taktiikkaa menestyksekkäästi.
De la Gardie johti Ruotsin armeijaa Venäjän-sotaretkellä vuosina 1608–1613 ja pyrki tukemaan Ruotsin kanssa liittoutunutta tsaari Vasili IV:ää Puola-Liettuaa ja toista Vale-Dmitriä vastaan hyökkäämällä vuonna 1610 Moskovaan Novgorodista käsin. Matkalla De la Gardien pääosin suomalaisista koostuvat joukot purkivat Troitse-Sergijeva lavran piirityksen ja sen jälkeen miehittivät Moskovan. Samana vuonna puolalais-liettualaiset kuitenkin voittivat De la Gardien ja venäläisten joukot Smolenskin lähellä Klušinon taistelussa.


title: Jakob De la Gardie

text: De la Gardie toimi vuosina 1619–1630 Baltiassa kuvernöörinä. Marsalkan arvon hän sai vuonna 1620. Jakob De la Gardie on haudattu Ruotsissa Enköpingissä sijaitsevaan Veckholmin kirkkoon. Ebba Brahen perustama Pietarsaaren kaupunki (ruotsiksi "Jakobstad") on nimetty Jakob De la Gardien mukaan.


title: Burger Games

text: Burger Games on suomalainen roolipelien julkaisija.


title: Taru sormusten herrasta (elokuva)

text: Taru sormusten herrasta ("The Lord of the Rings") on Ralph Bakshin ohjaama animaatioelokuva vuodelta 1978. Se pohjautuu J. R. R. Tolkienin samannimiseen kirjaan. Elokuva kestää kaksi tuntia neljätoista minuuttia.


title: Taru sormusten herrasta (elokuva)

text: Bakshi hyödynsi rotoskooppaustekniikkaa, jossa oikeiden näyttelijöiden päälle animoitiin piirretty hahmo. Tämä tuotti hyvin epätasaista jälkeä. Elokuvan huonon menestyksen myötä sille ei koskaan tehty toista osaa. Elokuva loppuu Helmin syvänteen taisteluun, eli suunnilleen kirjan ja tarinan puoliväliin. Tosin Rankin-Bass Studio, joka loi myös "The Hobbit" -piirroselokuvan 1977, tuotti 1980 oman "The Return of the King" -piirroselokuvan, jossa tapahtumat sijoittuvat pääasiassa kirjan loppupuolelle osioon, jota Bakshin elokuvassa ei käsitelty.


title: Taru sormusten herrasta (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi pitää elokuvaa upeannäköisenä mutta loppua kohti jahkaavana ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Luettelo toimintaelokuvista

text: Tämä on luettelo toimintaelokuvista.


title: E. Howard Hunt

text: Everette Howard Hunt (s. 9. lokakuuta 1918, East Hamburg, New Yorkin osavaltio, Yhdysvallat - 23. tammikuuta 2007 Miami Florida, Yhdysvallat) työskenteli presidentti Richard Nixonin alaisena Valkoisessa talossa. Hän oli osallisena Watergate-skandaalissa, ja hänet tuomittiin murrosta, salaliitosta ja salakuuntelusta 35 vuodeksi vankilaan. Hän suoritti lopulta tuomiostaan vajaat 33 kuukautta.


title: E. Howard Hunt

text: Hunt oli yhdessä mm. G. Gordon Liddyn kanssa yksi "Valkoisen talon putkimiehistä", joka oli tietovuotojen estämiseksi perustettu salainen tutkimusryhmä. Tietovuodot olivat aiheuttaneet harmia Nixonin hallinnolle maanpuolustustutkija Daniel Ellsbergin lähetettyä salaisia Vietnamin sotaa käsitteleviä Pentagonin asiakirjoja ("Pentagonin paperit") New York Timesille.


title: E. Howard Hunt

text: Toisessa maailmansodassa Hunt palveli OSS:ssä. Hän työskenteli CIA:ssa vuosina 1949–1970. Vuonna 1949 hän perusti ensimmäisen sodanjälkeisen CIA:n asemapaikan Méxicoon. Tänä aikana hän kirjoitti useita vakoiluromaaneja: "East of Farewell" (1942), "Limit of Darkness" (1944), "Stranger in Town" (1947), "Bimini Run" (1949) ja "The Violent Ones" (1950).


title: E. Howard Hunt

text: Hunt organisoi Yhdysvaltojen demokraattisen puolueen kampanjatoimiston salakuuntelun Watergate-virastorakennuksessa, ja hänet todettiin myös syylliseksi Ellsbergin psykiatrin toimiston murtoon.


title: E. Howard Hunt

text: Yhdysvaltain kongressin asettama Rockefellerin tutkimuskomissio tutki vuonna 1974 epäilyä, jonka mukaan Hunt ja Watergaten murtoon osallistunut Frank Sturgis olivat osallisia vuoden 1963 presidentti John F. Kennedyn salamurhassa. Heidän epäiltiin esiintyvän tapahtumapaikalla otetuissa kuvissa, joissa näkyi kolme koditonta miestä. Komissio tuli siihen tulokseen, että miehet eivät olleet kuvissa.


title: E. Howard Hunt

text: Hunt hakeutui henkilökohtaiseen konkurssiin vuonna 1995. Hän kuoli keuhkokuumeeseen tammikuussa 2007 Miamissa, Floridassa.


title: Miniatyyri

text: Miniatyyri tarkoittaa erityisen pientä kuvaa. Miniatyyri voi olla myös pienikokoinen reproduktio tai pienempi versio jostakin.


title: Miniatyyri

text: Miniatyyrillä voidaan viitata seuraaviin:


title: Nelson A. Rockefeller

text: Nelson Aldrich Rockefeller (8. heinäkuuta 1908 – 26. tammikuuta 1979) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi New Yorkin kuvernöörinä 1958–1973 ja Yhdysvaltain varapresidenttinä 1974–1977. Lisäksi hän toimi Rockefeller Brothers Fundin puheenjohtajana 1956–1958.


title: Nelson A. Rockefeller

text: Nelson kuului Rockefeller-sukuun; hänen isänsä oli John D. Rockefeller, Jr. ja isoisänsä John D. Rockefeller. Hän kulutti suuren osan energiastaan, rahoistaan ja ajastaan Yhdysvaltain presidentiksi pyrkimiseen. Tie kuitenkin nousi pystyyn, kun hänet oli valittu New Yorkin osavaltion kuvernööriksi: republikaanisen puolueen 1960-luvulta lähtien nopeasti vahvistunut oikeistosiipi piti häntä moraalittomana ja liian kompromissialttiina kansakunnan johtajaksi.


title: Nelson A. Rockefeller

text: Rockefeller hävisi republikaanisen puolueen esivaalit vuosina 1964 ja 1968, ensin niukasti railakkaan oikeistolaiselle Barry Goldwaterille ja sitten selvemmin jo 1950-luvulta republikaanien piirissä suosiotaan kasvattaneelle Richard Nixonille. Vuonna 1972 monikaan republikaani ei viitsinyt kyseenalaistaa Nixonin presidenttiyttä, ja Rockefellerkin jätti esivaalin väliin tukeakseen häntä. Rockefeller valittiin kompromissina keskustalaisen republikaanipresidentin Gerald Fordin varapresidentiksi Watergate-skandaalin jälkeen 1974, mutta hänen kohtalonaan oli taas joutua syrjään: Vuoden 1976 esivaalien jälkeen Fordin varapresidenttiehdokkaaksi valittiin puolueen sisällä suositumpi nuori nouseva oikeistosiiven tähti, Bob Dole. Seuraavat presidentinvaalit olisivat olleet 1980, mutta Rockefeller ehti kuolla sydänkohtaukseen 26. tammikuuta 1979.


title: Eritrea

text: Eritrean valtio eli Eritrea on Punaisenmeren rannalla sijaitseva rannikkovaltio Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa. Eritrea on hyvin sulkeutunut maa, käytännössä presidentti Isaias Afewerkin johtama diktatuuri. Maan tiedotusvälineet ovat hallituksen hallitsemia eikä vapaata lehdistöä ole. Ulkomaisten toimittajien työskentely ja tiedonkeruu paikan päällä on hankalaa. Myös kansainvälisten organisaatioiden, kuten YK:n toiminta on rajautunut joihinkin osa-alueisiin ja myös maantieteellisesti toiminta on rajattua. Eniten tietoa saadaan eritrealaisilta, jotka ovat lähteneet maasta.


title: Eritrea

text: Maan rajanaapureita ovat Djibouti, Etiopia ja Sudan, joiden kanssa Eritrealla on rajaa yhteensä 1 626 kilometriä. Rannikkoa Eritrealla on 2 234 kilometriä, josta mantereen rantaviivan osuus on 1 151 kilometriä ja Punaisenmeren saarten osuus 1 083 kilometriä. Valtioon kuuluu Dahlakin saaristo ja muutama saari Hanishsaarista.


title: Eritrea

text: Valtion pääkaupunki on keskiosissa sijaitseva noin 600 000 ihmisen asuttama Asmara. Koko maassa asukkaita on YK:n väestöarvion mukaan 5,2 miljoonaa (2015) ja maan pinta-ala on noin 117 600 neliökilometriä. Maalla ei ole virallista kieltä, mutta valtaosa kansalaisista on tigrinjaa puhuvia kristittyjä. Suuri muslimivähemmistö puhuu arabiaa. Myös englanti ja italia ovat käytössä.


title: Eritrea

text: Eritrealla on pitkä yhteinen historia Etiopian kanssa, josta maa itsenäistyi vuonna 1993. Eritrea oli liitetty osaksi Etiopiaa vuonna 1952. Eritrea ja Etiopia ovat sittemmin käyneet sotaa rajakiistasta vuosina 1998–2000, eikä kiistaa ole vieläkään saatu ratkaistua YK:n ja erilaisten ulkopuolisten rajasovittelijakomiteoiden osallisuudesta huolimatta.


title: Eritrea

text: Eritrea sijaitsee Afrikan sarvessa Punaisenmeren rannalla. Tästä maa on saanut nimensäkin: kreikkalaiset kutsuivat Punaistamerta nimellä Sinus Erythraeus ja roomalaiset Mare Erythraeum, sananmukaisesti Punainen meri.


title: Eritrea

text: Pinnanmuodollisesti Eritreaan kuuluu osia Etiopian ylängöstä ja Danakilin syvänkö, jossa lämpötila voi kohota jopa 60 celsiusasteeseen ja joka onkin maailman kuumimpia paikkoja. Muualla maassa on viileämpää ja sateisempaa. Maan syvin kohta on Afarin syvängössä sijaitseva Kululjärvi 75 metriä merenpinnan alapuolella, ja korkein huippu 3 018 metriä korkea Emba Soira. Eritrean talous on maatalousvoittoinen, ja suurin osa teollisuudesta on keskittynyt pääkaupunkiin.


title: Eritrea

text: Eritrean keskusylänkö nousee 1 800–3 000 metriä merenpinnan yläpuolelle. Sen lisäksi maahan kuuluu rannikkoalanko, läntiset alankoalueet ja noin 300 saarta. Maassa ei ole yhtään ympäri vuoden virtaavaa jokea. Dahlakin saaret rannikon edustalla ovat kalastuskohde. Korkein kohta, Soira, sijaitsee 3 018 metriä merenpinnan yläpuolella keskellä maata. Eritreassa on kaksi tulivuorta, jotka ovat olleet aktiivisia historiallisena aikana: Dubbi purkautui viimeksi vuonna 1861, Nabro vuonna 2011.


title: Eritrea

text:
Tärkeimmät kaupungit ovat pääkaupunki Asmara, satamakaupunki Massawa, Sahelin alueen tärkein kaupunki Nakfa, maanviljelyalueen keskus Keren vuoristossa, Akordat banaaninviljelyalueella Barka- ja Gash-jokien välissä ja Mendefera eli Adi Ugri, joka oli italialaisvallan aikana vastarintaliikkeen keskeinen paikka.
Ilmasto on kuuma alavilla alueilla, mutta lauhkea ylängöllä. Vuodessa on kaksi sadekautta: lyhyt helmikuusta huhtikuuhun ja pitempi kesäkuusta syyskuuhun. Maanviljely on mahdollista vain ylätasangolla. Rannikon aavikolla on Afrikan kuumin keskimääräinen minimilämpötila (27 °C). Alue on soratasankoa, jossa kasvaa harvakseltaan heinäkasveja.


title: Eritrea

text: Semenawi Bahrin kansallispuiston jyrkillä rinteillä on säilynyt ikivihreää trooppista sekametsää. Alue tunnetaan monipuolisesta linnustostaan. Vuoteen 2007 mennessä Eritreassa oli tavattu 570 lintulajia, ja uusia havaintoja tehdään edelleen. Nisäkkäiden tilanne ei ole yhtä valoisa. 1900-luvun puolivälissä Eritreassa tavattiin kaikkia Afrikan suuria eläimiä. Nykyisin on jäljellä enää 50–100 elefanttia. Leijonista on ajoittain havaintoja, mutta yhtään varmistettua tapausta ei ole ollut 20 vuoteen. Uhanalaisia abyssinian villiaaseja on alle 500. Leopardi on levinnyt laajalle, mutta niitä nähdään harvoin. Viljelijät tosin ilmoittavat petovahingoista, mutta osa niistä voi olla pienempien kissaeläinten tekemiä. Ylänköalueilla elää pahkasikoja ja paviaaneja.


title: Eritrea

text: Dahlakin saarilla on vain vähän ihmisasutusta, ja niiden lähivesillä tavataan monenlaisia merieläimiä. Delfiineitä elää alueella ainakin neljä lajia. Eteläisimmillä saarilla tavataan dugongeja. Myös valashai ja paholaisrausku kuuluvat alueen suurikokoisiin lajeihin. Saarilla lisääntyy kolme merikilpikonnalajia. Saaria ympäröivillä riutoilla korallien vaaleneminen on ollut toistaiseksi vähäistä, ja siellä elää monia keisarikaloja, simppukaloja ja papukaijakaloja.


title: Eritrea

text: Eritrean esihistoria alkaa todella varhain, sillä maasta on löydetty noin miljoonan vuoden ikäinen fossiili, jonka on arveltu olevan "Homo erectus" -ihmisen ja nykyihmisen välimuoto.


title: Eritrea

text: Ensimmäiset pysyviä asumuksia rakentaneet ihmiset (nilootit) saapuivat pohjoisesta Niilin vartta pitkin Eritreaan. Myöhemmin Eritreaan asettuivat myös kušilaiset ja noin 1000 eaa. Arabian niemimaasta lähteneet ja Punaisenmeren ylittäneet seemiläiset, jotka perustivat Eritreasta meren yli nykyisen Jemenin alueelle yltäneen Saban kuningaskunnan. Seemiläiset olivat kehittäneet varsin korkeatasoisen kulttuurin ja toivat tärkeitä käsityö- ja maanviljelystaitoja Eritreaan. He toivat myös alueelle ge’ezin kielen, josta Eritreassa puhuttava tigrinja ja monet muut kielet ovat kehittyneet. Kamelit ja lampaat tuotiin lihakarjaksi ja kuormajuhdiksi. Näin Eritreaan muodostui niin sanottu esiaksumilainen kulttuuri, josta myöhemmin kehittyi Aksumin kuningaskunta noin 300 eaa. Aksumin ydinalue sijaitsi nykyisin Etiopialle kuuluvan Tigrayn alueella, vajaan 50 kilometrin päässä Eritrean rajasta. Se kävi laajaa ulkomaankauppaa, mikä vaikutti kristinuskon leviämiseen alueelle.


title: Eritrea

text: Islamin leviäminen nosti arabit Punaisenmeren kaupankäynnin johtajiksi, mikä verotti Aksumin tuloja, lopulta kenties niin paljon, että valtio lakkasi olemasta 600-luvulla. Seuraavat vuosisadat olivat pääosin sudanilaisten bedža-paimentolaisten valtakautta. Uutena valtaryhmänä mukaan tulivat ottomaanit 1500-luvulla Suleiman Suuren johdolla. He ottivat nopeasti haltuunsa pitkään arabeilla olleen Eritrean rannikon, mukaan lukien Massawan ja Hergigon satamakaupungit. Ottomaanien valtakuntaan kuuluneella Egyptillä oli laaja itsemääräämisoikeus, ja sen hallitsija Muhammad Ali kiinnostui Sudanista, Eritreasta ja Etiopiasta. Ali onnistui suunnitelmissaan hyvin, kunnes kärsi ratkaisevan tappion Etiopian keisari Johannes IV:lle vuonna 1875 Ghundetissa. Egyptiläisten jälkeen Johanneksen seuraava uhka olivat italialaiset, jotka havittelivat Etiopiaa siirtomaakseen.


title: Eritrea

text: Italian siirtomaaksi Eritrea joutui vuonna 1890. Eritrea kiinnosti Italiaa sen meriyhteyksien vuoksi. Siitä haluttiin sillanpääasema, josta Italian suunnittelema Etiopian valtaus onnistuisi helpommin. Italialaisia kiinnosti myös Eritrean maanviljely, joka voisi tuottaa raaka-aineita teollisuudelle. Maassa uskottiin olevan hyvät mahdollisuudet, ja italialaiset investoivat runsaasti Eritrean teollistamiseen. Maahan syntyi tärkeä rautatieyhteys Massawasta Asmaraan ja maantieverkosto. Asmara oli ollut pitkään vain pieni kylä, mutta Mussolinin hallintokaudella siitä rakennettiin täysikokoinen kaupunki. Eritrea oli 1930-luvun Afrikan siirtomaista kenties pisimmälle teollistunut, ja se kehittyi hajanaisesta päällikkökuntien joukosta yhtenäiseksi ja järjestäytyneeksi valtioksi.


title: Eritrea

text: Toisen maailmansodan aikana Britannia valtasi Eritrean Italialta vuonna 1941, ja vuodesta 1949 Britannia hallinnoi Eritreaa YK:n mandaatilla. Vuonna 1952 YK päätti, että Eritrea liitetään Etiopian liittovaltioon. Eritrea ei saanut tavoittelemaansa itsenäisyyttä mutta kuitenkin jonkinlaisen autonomian ja demokraattisia oikeuksia. Näiden oikeuksien riistäminen alkoi kuitenkin välittömästi, ja vuonna 1962 keisari Haile Selassie hajotti yksipuolisella päätöksellä Eritrean parlamentin ja liitti entisen osavaltion Etiopian provinssiksi. Tämä kiihdytti Eritrean vapausliikkeen syntymistä.


title: Eritrea

text: Tilanne muuttui radikaalisti, kun vuonna 1974 Etiopian Mengistu Haile Mariam ryhtyi pommittamaan Eritreaa. Mengistu sai aseellista tukea Neuvostoliitolta. Tilanne pakotti Eritrean kansan vapautusrintaman (EPLF) vetäytymään pois sodasta, ja päätös osoittautui yllättävän tärkeäksi ryhmän selviytymisen kannalta. Etiopia suoritti yhteensä kahdeksan suurta sotaretkeä vuosina 1978–1986. EPLF onnistui kuitenkin vuodesta 1988 alkaen aiheuttamaan Etiopian armeijalle suuria tappioita. Eritrean itsenäisyyssodan (1. syyskuuta 1961 – 29. toukokuuta 1991) käännekohtana pidetään Afabetin taistelua (17.–20. maaliskuuta 1988). Siinä EPFL:n joukot surmasivat tai vangitsivat 18 000 etiopialaista sotilasta. Poliittinen tilanne Etiopiassa oli muuttumassa, kun Mengistun hallinto oli uhattuna Etiopiassa puhjenneen sisällissodan vuoksi. Se pakotti Mengistun jättämään Etiopian ja armeijan laskemaan aseet EPLF:ää vastaan. EPLF saattoi näin miehittää verettömästi pääkaupunki Asmaran.


title: Eritrea

text: Kun sota oli päättynyt ja tilanne vakiintunut, Eritreassa järjestettiin huhtikuussa 1993 kansanäänestys itsenäisyydestä. Äänestäneistä 99,81 prosenttia antoi suoran tukensa Eritrean täydelle suvereniteetille, ja jo toukokuun 24. päivänä 1993 Eritrea julistautui itsenäiseksi. Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin EPLF:n hajottamisen seurauksena syntyneen PFDJ:n riveistä Isaias Afewerki.


title: Eritrea

text: Itsenäistymisen jälkeen maan talous ja infrastruktuuri piti rakentaa uudelleen ja perustuslaki säätää. Naisten oikeudet ja AIDS tarvitsivat myös toimivaa ratkaisua. Eritrea alkoi luoda suhteita ulkovaltoihin, kuten Yhdysvaltoihin ja Etiopiaan. Kehitys vaikeutui vuonna 1998, kun rajakiista Etiopian kanssa puhkesi täysimittaiseksi sodaksi. Kaksivuotinen sota vaati 70 000 ihmisen hengen.


title: Eritrea

text: Eritrean ja Etiopian suhteet kiristyivät jälleen vuoden 2005 lopussa. Lokakuussa maa kielsi rauhanturvaajien helikopterilennot rajan lähellä. Sekä Etiopia että Eritrea siirsivät joukkojaan rajan läheisyyteen, jolloin YK veti marraskuussa työntekijöidensä perheet maasta ja varoitti molempia osapuolia sanktioista, jos ne ryhtyvät voimatoimiin rajariitansa ratkaisemiseksi. 7. joulukuuta Eritrea antoi YK-joukoille kymmenen päivää aikaa poistua maasta. Kiistalle ei ole löytynyt vieläkään molempia osapuolia tyydyttävää ratkaisua. YK on myös moittinut Eritreaa Somalian islamistitaistelijoiden aseistamisesta.


title: Eritrea

text: Elokuussa 2010 Etiopiassa tavanneet opposition edustajat sopivat pakolaishallituksen perustamisesta.


title: Eritrea

text: Eritrea oli pitkään ilman voimassa olevaa perustuslakia. Vuonna 1991 kumotun Etiopian sotilashallinnon jälkeen Eritrea toimi poliittisesti itsenäisenä, ja itsenäistymisen jälkeen vuonna 1993 EPLF asetti maata johtamaan väliaikaishallituksen, joka muodosti myös kansalliskokouksen. Kansalliskokoukseen kuului EPLF-puolueen keskushallinnon lisäksi 60 jäsentä, joiden paikoista kymmenen oli varattu naisille. Kansalliskokous valitsi Isaias Afewerkin maan ensimmäiseksi presidentiksi. Hänen toimenkuvaansa kuului myös armeijan ylipäällikkyys. Hän johti valtioneuvostoa ja nimitti sen jäsenet. Väliaikaishallituksen oli määrä toimia, kunnes perustuslaki saadaan hyväksyttyä.


title: Eritrea

text: Vuonna 1996 perustuslakikomission laatima luonnos perustuslaista julkaistiin julkista keskustelua varten. Perustuslakiluonnoksessa annettiin länsimaiseen tapaan kansalaisille vapauksia ja hallinnoksi määrättiin monipuoluejärjestelmään perustuva demokratia. Luonnos hyväksyttiin laiksi vuoden 1997 kansanäänestyksessä. Perustuslain mukaisesti vuonna 1998 oli tarkoitus järjestää parlamenttivaalit, mutta Etiopiaa vastaan käyty sota lykkäsi niitä ensin vuoden 2001 loppuun ja sen jälkeen vaaleja on siirretty yhä uudelleen. Syiksi on ilmoitettu kansan tahto ja keskeneräinen rajakiista Etiopian kanssa. Vuonna 2008 presidentti sanoi Al-Jazeeran haastattelussa, että vaaleihin voi mennä yli 30 vuotta.


title: Eritrea

text: Riippumattomia uutislähteitä ei juuri sallita, kun syyskuussa 2001 hallitus lopetti kaikki yksityiset lehdet. Ihmisoikeusryhmien mukaan toisinajattelijat pidätettiin ja vangittiin ilman oikeudenkäyntiä.Vuonna 2004 Yhdysvallat julisti Eritrean tarkkailtavaksi alueeksi uskonnollisten vainojen vuoksi. Tähän on kiinnittänyt huomion myös Human Rights Watchin "World Report 2009", jonka mukaan Eritrean 150-henkisen parlamentin jäsenet voivat olla ortodoksikristittyjä, katolisia, luterilaisiin kirkkoihin kuuluvia ja muslimeja. Yli 3 000 muun rekisteröidyn kirkon jäsenet eivät voi tulla valituiksi parlamenttiin.


title: Eritrea

text: Eritrean puolueet olivat aluksi Etiopian valtaa vastustavia kapinallisliikkeitä. Suurin oli ELF, josta hieman myöhemmin eriytyi EPLF. Molempiin kuului niin muslimeja kuin kristittyjäkin, mutta liikkeet suhtautuivat eri tavoin uskonnollisiin, etnisiin ja alueellisiin eroihin. ELF esimerkiksi jakaantui voimakkaasti paikallisiin haaroihin, jotka erosivat toisistaan edellä mainittujen piirteiden suhteen, mutta EPLF:n alajaostot eivät eronneet toisistaan uskonnollisista tai etnisistä syistä. Vuoteen 1981 mennessä EPLF oli onnistunut ajamaan ELF:n toiminnan alas Eritreassa. ELF on hajaantunut kymmeneen eri ryhmään, joihin kuuluu myös Eritrean islamilainen jihad, sotilaallinen terroristijärjestö.


title: Eritrea

text: EPLF muutti nimeään vuonna 1994 Kansan demokratian ja oikeuden rintamaksi (PFDJ) ja asettui hallitsemaan väliaikaishallitusta. Se kielsi muut puolueet, kunnes perustuslaki hyväksyttäisiin. Vaalit piti pitää vuonna 2001, mutta niitä on lykätty toistaiseksi.


title: Eritrea

text: Kansainvälisesti Eritrea on tukenut Tšadin, Etiopian ja Sudanin sissiliikkeitä sekä Somalian jihadisteja vahingoittaakseen Etiopiaa. YK:n turvallisuusneuvosto esitti huolestuneisuutensa Somalian asevientikiellon rikkomisesta ja Afrikan unioni vaati vuonna 2009 maalle pakotteita, kun islamistit olivat surmanneet AU:n rauhanturvaajia Somaliassa.


title: Eritrea

text: Eritrea jaetaan kuuteen alueeseen (zoba). Nämä alueet on lueteltu oheisessa taulukossa. Hallintokeskusten sijainti käy ilmi myös oheisesta kartasta. Alueet jakautuvat paikallishallintoa varten alialueisiin (nus-zoba).


title: Eritrea

text: Maailmanpankin mukaan sateesta riippuva maatalous on maan päätoimiala, josta yli kaksi kolmasosaa väestöstä saa toimeentulonsa. Vanhemman yhdysvaltalaisarvion mukaan vuonna 2007 maatalous tuotti noin neljänneksen bruttokansantuotteesta ja työllisti 17 prosenttia työvoimasta. Maatalous tuottaa vientiin puuvillaa, hedelmiä sekä nahka- ja lihatuotteita, mutta sen menestys riippuu sademäärästä ja sateiden ajankohdasta. Monien muiden Afrikan maiden tavoin suuri osa väestöstä, noin 80 prosenttia, työskentelee maatalouden parissa. Maatalous tuottaa kuitenkin suhteellisen vähän. Eritrean talous on riippuvainen ulkomailla asuvien eritrealaisten maksamista veroista.


title: Eritrea

text: Merkittävimmät mineraalivarat ovat kulta, rautamalmi, kupari, suola ja potaska sekä öljy. Öljyä on löytynyt Dahlakin saarten lähistöltä, ja uusia öljy- ja kaasuvaroja etsitään aktiivisesti. Öljynporaus on ollut vähäistä muun muassa pitkään jatkuneiden konfliktien vuoksi.


title: Eritrea

text: Eritreassa on 14 lentopaikkaa, joista kahdella on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Rautatietä on 306 kilometriä. Italialaisten aikanaan rakentamasta rautatiestä on kunnostettu osa, ja Asmaran ja Nefesitin välisellä osuudella on säännöllistä liikennettä. Kotimaan henkilöliikenne toimii kuitenkin pääasiassa linja-autoilla. Niillä ei ole kiinteitä aikatauluja, vaan ne lähtevät kun ovat täynnä. Pitkiä matkoja varten pitää mennä linja-autoasemalle aamukuudelta.


title: Eritrea

text: Maassa ei ole ollut virallista, koko maan kattavaa väestönlaskentaa vuoden 1938 jälkeen. Arviot väkiluvusta vaihtelevat 2,5 ja 6,5 miljoonan välillä. Eritrean hallinnon ilmoittama väkiluku oli 3,56 miljoonaa (2002). YK:n väestöarvio vuodelle 2015 oli 5 228 000.


title: Eritrea

text: Pääasialliset väestöryhmät ovat tigrinjat (55 %), tigret (30 %) ja kunamat (2 %), rashaidat (2 %) ja bilenit (2 %) ja sahot (4 %). Tigrinja, englanti ja arabia ovat viralliset kielet. Kristittyjä on noin 50 prosenttia, muslimeja 48 prosenttia ja heimouskontojen harjoittajia kaksi prosenttia. Kristityt ovat pääasiassa kopteja, roomalaiskatolisia ja protestantteja.


title: Eritrea

text:
Ne eritrealaiset, jotka ovat muuttaneet maasta, joutuvat luovuttamaan kaksi prosenttia tuloistaan paikalliselle suurlähetystölle. Muuten he eivät saa palata maahan tai omistaa omaisuutta siellä, eivätkä voi edes lähettää paketteja maahan.
Eritrean kansallinen identiteetti on muodostunut kamppailuissa naapurimaa Etiopiaa vastaan. Aikanaan väestö oli jakaantunut ylänköalueiden kristittyihin, jotka muodostivat varsin homogeenisen ryhmän, ja alankomaiden heterogeenisiin muslimeihin. Pitkän vapaussodan aikana näiden ryhmien välille syntyi kuitenkin kulttuurillisia siteitä.


title: Eritrea

text: Maaseudun perinteistä ruokaa on "injera", rieskamaiset leipäset, joita syödään nimellä "wat" tai "tsehbi" kutsutun kastikkeen kanssa.


title: Eritrea

text: Maassa on valtiollinen televisiokanava Eri-TV ja radioasema Dimtsi Hafash. Ohjelmaa lähetetään useilla eri kielillä. 18. syyskuuta 2001 hallitus määräsi riippumattoman median lopettamaan toimintansa. Vuonna 2003 arvioitiin, että sähköinen joukkoviestintä on melko merkityksetöntä, koska maassa on vain noin tuhat televisiota eli yksi 5 000 asukasta kohti.


title: Eritrea

text:
Maan kansallisarkiston ja -kirjaston tehtäviä on vuodesta 1991 lähtien hoitanut alkujaan ulkomailla vuonna 1979 perustettu, nykyään Asmarassa sijaitseva Eritrean tutkimus- ja dokumentointikeskus. Keskus pyrkii perustamaan varsinaisen kansallisarkiston Etiopiaan.
Eritrea on osallistunut olympialaisiin vuodesta 2000 alkaen. Toistaiseksi ainoan mitalin toi miesten 10 000 metriltä Zersenay Tadese vuonna 2004.


title: Eritrea

text: Eritrean jalkapallomaajoukkue ei ole juuri menestynyt kansainvälisesti. Kesäkuussa 2011 se oli FIFAn rankingissa sijalla 186. Maassa arvioidaan olevan 350 000 jalkapallon harrastajaa ja 26 jalkapalloseuraa. Myös pyöräily on suosittu laji tärkeimpänä kilpailunaan Eritrean ympäriajo.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko eli Tyrvään vanha kirkko () on noin vuosina 1506–1516 rakennettu myöhäiskeskiaikainen harmaakivikirkko Tyrväällä Sastamalassa. Se sijaitsee Vanhankirkonniemellä Rautaveden rannalla Kallialan kylässä. Kirkolta on matkaa Sastamalan keskustaan kolmisen kilometriä.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text:
Kirkon sijantipaikka kuuluu Suomen kansallismaisemiin.
Muutaman kilometrin päässä Rautaveden rannalla sijaitsee myös harmaakivinen Sastamalan kirkko. Tyrvään vanhan kirkon nimi on säilynyt entisellään, vaikka Tyrvään ja Karkun seurakunnat yhdistyivät 2004 Vammalan seurakunnaksi, josta taas tuli 2009 osa Sastamalan seurakuntaa.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Tyrvään vanha kirkko on tullut tunnetuksi katon paanutalkoiden jälkeisestä tuhopoltosta vuonna 1997 ja kirkon talkoilla uudelleen rakennetuista sisätiloista. Myös Osmo Rauhalan ja Kuutti Lavosen maalaukset uudessa sisustuksessa ovat herättäneet paljon huomiota. Mauri Kunnaksen kirjat ovat osaltaan tehneet kirkkoa tutuksi. Kirkko tunnettiin hyvin säilyneistä 1700-luvun sisätiloistaan. Kirkko vahingoittui pahoin tuhopoltossa syksyllä 1997.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Suomen keskiaikaisia kirkkoja tutkineen Markus Hiekkasen mukaan kirkko on rakennettu vuosien 1506 ja 1516 välissä. Ajankohdan vahvistavat kirkkorakennuksen piirteiden lisäksi kirjalliset lähteet. Kirkon tilikirjan mukaan seurakunta ei saanut näiden vuosien välissä hautamaksuja kirkkoon hautaamisesta, mutta maksoi suuria summia muurareille 1500-luvun alusta 1510-luvun lopulle. Arkeologisten löytöjen mukaan paikka on ollut palvontapaikka jo tuhat vuotta ennen kristillistä aikaa, ja kivikirkon rakentamista edeltäneenä vuosisatana paikalla oli ollut mahdollisesti kaksikin puukirkkoa. Tyrväältä on löytynyt runsaasti rautakautisia jäännöksiä, ja asutus on vähitellen siirtynyt kirkon rakentamisseuduille rautakauden ja keskiajan vaihteessa, jolloin kirkon rakennuspaikalla olisi ollut kalmisto. Tyrväästä lienee muodostunut kappeli 1300-luvun lopulla, jolloin on ilmeisesti rakennettu ensimmäinen puukirkko, ja itsenäinen seurakunta siitä tuli 1504 tai 1520.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Tyrvään Pyhän Olavin kivikirkko valmistui aikanaan talkoovoimin, sillä keskiajalla laki määräsi jokaisen maata omistavan talollisen tuomaan työmaalle sekä tarvikkeita että työvoimaa. Talkoot eivät olleet siten täysin vapaaehtoisia. Kirkko valmistui todennäköisesti aikaisemmin palaneen puukirkon paikalle. Vuonna 1518 piispa Arvid Kurki tarkasti Tyrvään seurakunnan, ja kirkko saatettiin vihkiä samalla matkalla. Kirkko omistettiin Pyhälle Olaville. Asehuone rakennettiin runkohuoneen valmistumisen jälkeen, mutta sen tarkkaa muurausajankohtaa ei tiedetä. Perimätiedon mukaan Nuutilan suku rakensi asehuoneen, ja sen alla on suvun hautapaikka, minkä vuoksi jopa 1600-luku on mahdollinen. 1600-luvun alkupuolella kirkossa oli tulipalo.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text:
Sittemmin Vammaskosken partaalle valmistui uusi kaksikerroksinen kirkkorakennus 1855, jolloin Tyrvään Pyhän Olavin kirkon säännöllinen käyttö ja kaikki korjaus- ja uudistustyöt lopetettiin ja se jäi autiokirkoksi. Kirkon vanha sisustus säilyi siten yli 100 vuotta muuttumattomana. Kirkon vieressä sijainnut vuonna 1793 rakennettu puinen kellotapuli purettiin Tyrvään uuden kirkon valmistuttua ja kellot siirrettiin uuteen kirkkoon. Kirkon eteläsivulla on edelleen Tyrvään seudun Kotiseutuyhdistyksen vuonna 1934 pystyttämä menneiden sukupolvien muistomerkki. Muistomerkki vaurioitui kirkon palossa syksyllä 1997 ja entisöitiin kirkon korjauksen yhteydessä.
Vasta 1960-luvulla kirkkoa korjattiin. Vuosina 1964–1965 tehdyn kirkon perustusten vahvistamisen yhteydessä löydettiin kirkon lattian alta useita vanhoja solkia ja soljen palasia, erilaisia koriste-esineitä sekä yli 700 tunnistettua rahaa vuosien 1363 ja 1921 väliseltä ajalta. Pääosa rahoista oli Ruotsin vallan aikaisia, parikymmentä Venäjän vallan ajalta sekä muutama tanskalainen ja anglosaksilainen raha. Kansallismuseo tutki ja luetteloi kaikki korjauksen aikana löydetyt esineet.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Kirkko otettiin uudelleen käyttöön 1970-luvulla, jonka jälkeen siitä tuli suosittu vihkikirkko. Katto korjattiin talkoilla vuosina 1995–1997. Haapapaanuista tehdyn eteläisen lappeen, asehuoneen ja sakariston katon valmistumista juhlittiin 31. elokuuta 1997, mutta jo kolme viikkoa myöhemmin 21. syyskuuta 1997 tuhopolttaja raunioitti kirkon. Kirkon ainutlaatuinen 1700-luvun sisustus tuhoutui täysin. Kirkossa olleet harvinainen barokkisaarnastuoli, alttariseinän triumfikrusifiksi, puiset penkkikorttelit ja lehterien peileissä olleet Andreas Löfmarkin 1780 maalaamat Kristuksen kärsimystä esittävät kuvat ja kuoritilassa olleet luomiskertomukseen ja paratiisiin liittyvät maalaukset sekä muutkin palavat osat paloivat. Vain kivi- ja tiilirakenteet säilyivät käyttökelpoisina. Kirkkoa oli aiottu ehdottaa Unescon maailmanperintökohteeksi.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Katon uusimisesta oli talkoolaisille myönnetty vuoden 1997 Kirkon kulttuuripalkinto. Tuhopolton jälkeen kirkko päätettiin rakentaa uudelleen.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Tyrvään vanha kirkko on myöhäisgotiikan ajalta. Kirkkoja rakennettiin tuolloin Suomessa paljon, noin 50 kappaletta. Kalmarin unionin aikaiset levottomuudet lisäsivät kirkon merkitystä, ja rakentamista virkisti myös kirkon vauraus katolisena aikana. Uskonpuhdistus romahdutti 1527 jälkeen kirkon talouden ja kirkkojen rakentamisen.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text:
Kirkon suunnittelijana pidetään Huittisten mestaria. Kirkon ulkomitat ovat 27,1 m × 14,5 m, eli se on suhteellisen pieni. Muurauksessa käytetyt kivet ovat suuria ja eri kokoisia. Koillis- ja luoteiskulmissa on kulmakivet, jotka ovat tyypillisiä myöhäiskeskiajan Hämeessä, ja niiden oletetaan olleen tyypillisiä tietylle rakennusmestarille. Poikkeuksellista on että ikkunat ovat säilyneet alkuperäisen muotoisina ja kokoisina.
Kirkon päädyissä on poikkeuksellisen runsas koristelu. Satakuntalaisille kivikirkoille tyypillisen koristekomeron porrasfriisi ja valkoiset ruusukkeet on muurattu 1510-luvulla. Kirkon eteläpuolella on asehuone ja pohjoispuolella sakaristo, jonka alla on pieni viinikellari. Alttarin alla on ollut kolme hautahuonetta. Luterilaisen sisustuksen, penkit ja saarnatuolin, kirkko sai 1600-luvun kuluessa.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Kirkolle on alkujaan ollut tarkoitus muurata kaksi tiiliholvausta. Niitä ei kuitenkaan toteutettu mutta jäljellä ovat muuripolvekkeet, joiden varaan ne piti tehdä. Korkea puuholvaus on Hiekkasen arvion mukaan tuhoutunut 1600-luvun alun palossa. 1748 valmistui puinen tasalakinen tynnyriholvi. Samoihin aikoihin kirkkoon tehtiin renessanssihenkinen koristeellinen paanukatto Antti Piimäsen johdolla. Myös sisätiloja laajennettiin ja maalattiin 1780, jolloin penkkikorttelit rakennettiin ja maalarimestari Andreas Löfmark maalasi lehterin kaiteisiin kahdeksan apostolien kuvaa, 19 kuvaa "Kristuksen kärsimisestä" ja "Viimeisen tuomion". Kirkon perällä oli säilynyt myös aikoinaan käytetty vaimojen penkki.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Maalaukset oli toteutettu akvarellimaisen keveästi. Pohja oli vaaleaa liimamaalia, itse kuvat ohuella temperasivelyllä. 1700-luvun tapaan sisätiloille oli tunnusomaista maalatun ja paljaan puupinnan dialogi, jota hallitsi sininen väri. Maaväripigmenttien lisäksi niissä käytettiin 1704 keksityllä menetelmällä valmistettua preussinsinistä, joka tuli noihin aikoihin muotiin. Keskiaikaisia maalauksia ei sisätiloista ole löytynyt, ja niiden oletetaan tuhoutuneen 1600-luvun alun tulipalossa. Ulkoseinistä sen sijaan on löytynyt muutamia kalkkimaalauksia, jotka lienevät peräisin rakentamisajalta.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Ennen viimeistä tulipaloa kirkon sisätilat olivat säilyneet 1700-luvun asussa. Siellä oli kaunis saarnatuoli vuodelta 1646, ja penkit olivat valmistuneet 1664–1666. Kirkkoa korjattiin jonkin verran vuonna 1965, jolloin tehtiin paljon arvokkaita esinelöytöjä. Kirkossa ollutta vanhaa esineistöä oli siirretty muualle ennen tulipaloa. Suomen kansallismuseon kokoelmissa on keskiaikainen alttarikaappi, Tyrvään uuteen kirkkoon siirrettiin krusifiksi, joka mahdollisesti on 1500-luvulta. Yhteensä keskiaikaisia puuveistoksia on säilynyt seitsemän erillisistä alttarikaapeista ja Preussista peräisin olevasta 1400-luvun alun alttarikaapista useita veistoksia, jotka on liitetty uuteen alttarilaitteeseen 1600-luvun lopulla. Sisustuksen muutoksista luterilaiseksi ei ole toistaiseksi juuri tietoja, mutta se oli säilynyt viimeiseen paloon asti poikkeuksellisen hyvin.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Vuonna 1851 kirkkoherra Antero Warelius löysi kirkon koillisnurkkauksessa olleesta syvennyksestä Kallialan seurakunnan tilikirjat vuosilta 1469–1524. Kyseessä ovat ilmeisesti ainoat keskiaikaa koskevat Suomesta löydetyt tilikirjat ja ne on talletettu Valtionarkistoon. Warelius sai kyseisistä tilikirjoista paljon arvokkaita tietoja vuonna 1853 julkaisemaansa Tyrvään pitäjänkertomukseen.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Jälleenrakennusvaiheesta 1997–2003 tuli suorastaan kansallinen projekti. Seurakunnan hyväksymiä, Museoviraston ja arkkitehti Ulla Raholan suunnitelmia ja piirustuksia ryhtyi toteuttamaan joukko vapaaehtoisia ammatti-ihmisiä. Keräysten ja lahjoitusten avulla kaikkiaan noin 1 200 hengen suuruinen talkooväki osallistui kuuden vuoden aikana jälleenrakentamiseen, jonka pyrkimyksenä oli palauttaa kirkon sisätilojen aikaisempi tunnelma mahdollisimman aidolla tavalla.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Kirkon katon etelälappeen paanut (noin 17 000 kpl) veistettiin talkootyönä tuhopolton takia kahteen kertaan. Myös pohjoislappeen paanut veistettiin uudelleen palon jälkeen. Katto valmistui vuonna 2000. Runsaiden keräyslahjoitusten lisäksi muun muassa Mauri Kunnas lahjoitti kirkon uudelleenrakentamiseen 1997 julkaistun kirjansa "Koiramäen joulukirkko" tuoton (yli 170 000 €).


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Sakariston puoleisessa lappeessa on teksti "Talkoilla rakennettu". Rahaa kului noin 1,14 miljoonaa euroa, ja ammatti-ihmisten apu ja talkootyö arvioitiin melkein yhtä suureksi eli miljoonaksi euroksi. "Sui generis, vertaansa vailla", kuvasi arkkipiispa Jukka Paarma ihmisten talkoopanosta. Turun piispa Ilkka Kantola vihki kirkon uudelleen käyttöön 3. elokuuta 2003. Kirkosta on tullut myös matkailunähtävyys, jo jälleenrakennusvaiheessa siellä vieraili 100 000 matkailijaa. Kirkkoon saatiin entisöinnin yhteydessä myös uusi vaivaisukko, joka on lähellä pääovea.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Kirkon sisätilat on suunnitellut 1999–2000 arkkitehti Ulla Rahola, joka sai suunnittelutyöstään Pyhän Henrikin Säätiön vuoden 2010 kulttuuripalkinnon 5 000 euroa. Kirkon uusitut sisätilat valmistuivat 2003, ja kirkkomaalausten maalaustyöt aloitettiin kesällä 2005, jolloin kirkko suljettiin yleisöltä. Maalaustyö valmistui elokuussa 2009. Vammalan seurakunnan päätös oli, että uusien maalausten piti välittää Raamatun sanaa ja niiden tuli pohjautua aikaisempiin maalauksiin. Sisätilojen uudet maalaukset ovat tehneet Kuutti Lavonen ja Osmo Rauhala. Maalausten tuli myös olla esittävää taidetta. Maalaustöiden valmistuttua kirkko avattiin uudestaan käyttöön 15. elokuuta 2009.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Paitsi tulipalon ja sammutuksen vuoksi myös restaurointitöissä hävisi kirkon seinistä vanhoja jälkiä, kun saumoja piikattiin auki ja pintoja rapattiin.


title: Tyrvään Pyhän Olavin kirkko

text: Tyrvään kirkko esiintyy Klaus Härön vuonna 2009 valmistuneen "Postia pappi Jaakobille" -elokuvan ulkokuvissa. Kuvaukset tehtiin elokuussa 2008. Elokuvan kirkkoon sijoittuvat sisäkohtaukset on kuitenkin kuvattu Hattulan Pyhän Ristin kirkossa.


title: Pyhän Olavin kirkko

text: Pyhän Olavin kirkko tarkoittaa ainakin seuraavia kirkkorakennuksia:


title: Ertra, Ertra, Ertra

text: Ertra, Ertra, Ertra on Eritrean kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön pian maan itsenäistyttyä vuonna 1993. Laulun on sanoittanut Solomon Tsehaye Beraki ja sen ovat säveltäneet Isaac Abraham Meharezghi ja Aron Tekle Tesfatsion. Laulu on kirjoitettu tigrinjaksi, jota kirjoitetaan yleensä etiopialaisella ge'ezin kirjoituksella.


title: Volgograd

text: Volgograd () on runsaan miljoonan asukkaan kaupunki Etelä-Venäjällä Volgan varrella Itä-Euroopassa. Se on Volgogradin alueen hallinnollinen keskus. Vuoteen 1925 kaupungin nimi oli Tsaritsyn (), vuosina 1925–1961 Stalingrad , Stalingradin alueella). Kaupungille myönnettiin vuonna 1965 sankarikaupungin arvo.


title: Volgograd

text: Volgograd sijaitsee Etelä-Venäjällä noin 910 kilometriä Moskovasta etelään Volga-joen varrella, lähellä Don-jokea. Volgogradissa on käytössä sama aikavyöhyke kuin Moskovassa.


title: Volgograd

text: Alueen maasto on aroa ja siellä vallitsee erittäin kuiva ja vaihteleva mannerilmasto, jossa talvet ovat vähälumisia ja kesät kuumia ja kuivia. Volgogradin tammikuun keskilämpötila −6,3 °C ja heinäkuun +23,6 °C.


title: Volgograd

text: Asutus läheisellä Volgan saarella tunnetaan noin vuodesta 1555, mutta asutus siirtyi Volgan Tsaritsa-sivujoen haaraumaan ja tälle asutukselle käytettiin vuodesta 1589 joesta johtuvaa nimeä Tsaritsyn. Kasakkakapinalliset paikkakunnan valloittivat sen kahteen kertaan, Stenka Razin 1670 ja Jemeljan Pugatšov 1774. Kaupunki kuului Pietari Suuren 1708 perustamaan Kazanin kuvernementtiin, vuodesta 1719 Astrahanin kuvernementtiin ja vuodesta 1779 lähtien Saratovin kuvernementtiin. 1800-luvulla teollisuus alkoi kehittyä. Vuonna 1862 avattiin rautatielinja Tsaritsyn–Kalatš-na-Donu. 1879 -rautatieyhteys Moskovaan valmistui ja vuodesta 1897 lähtien kaupungista oli ratayhteys Pohjois-Kaukasukselle Tihoretskin kautta, ja vuodesta 1900 lähtien Donbassin alueelle. Kaupunki kasvoi merkittävästi rautatieyhteyden myötä ja jokiliikenteen vilkastuessa; kaupunkiin sijoittui monia laivayhtiöitä.


title: Volgograd

text: Kaupungista käytiin raskaita taisteluja kesällä 1918, jolloin bolševikkien puna-armeija puolusti sitä Anton Denikinin valkoisia vastaan. Punaiset valtasivat sen takaisin 1919. Kaupungin nimi vaihdettiin Stalingradiksi vuonna 1925, Neuvostoliiton kommunistisen puolueen ensimmäisenä pääsihteerinä toimineen Josif Stalinin (1879–1953) mukaan. Vuodesta 1936 lähtien se oli Stalingradin alueen keskus.


title: Volgograd

text: Kaupungissa käytiin toisessa maailmansodassa kuuluisa Stalingradin taistelu elokuusta 1942 helmikuuhun 1943, jolloin kaupunki tuhoutui täysin, mutta se rakennettiin uudestaan vuosina 1946–58. Taistelussa menehtyi noin 1,5 miljoonaa ihmistä ja se on yksi kaikkein aikojen eniten uhreja sotatoimissa vaatineista yksittäisistä taisteluista. Voittoa tässä taistelussa pidettiin Neuvostoliitossa erittäin keskeisenä, eikä aivan vähäinen merkitys ollut sillä, että valtion johtajan nimeä kantava kaupunki ei joutunut saksalaisten käsiin. Taistelun johdosta Neuvostoliiton korkein neuvosto nimesi Stalingradin 8. toukokuuta 1965 sankarikaupungiksi (город-герой). Britannian Yrjö VI myönsi sille jalokivin koristellun miekan. Pariisissa on Stalingradin mukaan nimetty ainakin tori ja metroasema. Sodan jälkeen Mamajevin kurgaani -kukkulalle pystytettiin kuuluisa patsas Äiti synnyinmaa.


title: Volgograd

text: Vuonna 1961 nimeksi vaihdettiin Volgograd osana Nikita Hruštšovin destalinisaatiokampanjaa ja alueen nimeksi tuli Volgogradin alue. Päätös on edelleen kiistanalainen ja sen peruuttamista on vaadittu. Vaikka Stalinia on syytetty lähes 30 miljoonan oman neuvostokansalaisen surmista esimerkiksi Gulag-vankileirien ja ukrainalaisten Holodomor-nälänhädän välityksellä, hän nousi esimerkiksi vuonna 2008 koko Venäjän kattaneessa hyvin laajoissa mielipidekyselyssä kaikkien aikojen 3. merkittävämmäksi venäläiseksi henkilöksi. Vuonna 2013 uutisoitiin puolestaan, että Volgogradin kaupunki on päättänyt käyttää itsestään jälleen nimeä Stalingrad vuosittain viiden päivän ajan voitonpäivästä, 9. toukokuuta alkaen.


title: Volgograd

text: Vuoden 2013 lopulla Volgogradissa tapahtui kolme terrori-iskuina tutkittavaa tekoa, joista ainakin kahta pidettiin pohjoiskaukasialaisten tekemänä itsemurhaiskuna. Lokakuun 21. päivänä 2013 räjähti pommi volgogradilaisessa linja-autossa, jonka tuloksena seitsemän henkeä kuoli ja useat muut noin 40 matkustajasta haavoittuivat. Viranomaiset pitivät tätä dagestanilaisen naispuolisen itsemurhapommittajan tekona.


title: Volgograd

text: Joulukuun 29. päivänä 2013 itsemurhapommittaja räjäytti pommin kaupungin päärautatieasemalla (Volgograd-1), aseman turvatarkastuspisteellä. Tämän terrori-iskun seurauksena oli seuraavaan aamuyöhön mennessä raportoitu menehtyneen ainakin 17 henkeä ja noin 50 haavoittuneen. Itse räjähdyspaikalla menehtyi 14 henkeä ja sairaalassa oli aamuyöhön mennessä raportoitu menehtyneen kolme vakavasti haavoittunutta. Tapahtumaa tutkitaan terroritekona ja aseiden tai räjähdysaineiden salakuljetusrikoksena. Viranomaisten mukaan ilman rautatieasemalla olleita turvatoimia tuho ja surmansa saaneiden määrä olisi voinut olla paljon suurempi, sillä asemahalli oli tuolloin täynnä uudenvuoden viettoon aikovia matkustajia. Turvallisuustarkastuspistettä lähestyneen naisen kerrottiin laukaisseen pommivyönsä hermostuttuaan metallipaljastimien vierellä olevien poliisien lähestyvän epäilyttävää naista.


title: Volgograd

text: Jo runsaan neljän tunnin kuluttua jotkut viranomaiset tunnistivat tekijäksi tšetšenialaisen naishenkilön. Toisissa lähteissä mahdollista tekijää luonnehdittiin dagestanilaiseksi, aiemmin surmansa saaneen miesterroristin leskeksi. Räjähdyksen voimaa luonnehdittiin suureksi, määrän katsottiin vastaavan lähes 10 kiloa TNT:tä ja mukana oli myös tuhovoimaa lisänneitä metallikappaleita. Muutamaa tuntia myöhemmin, kun paikalta oli löydetty räjähtämätön käsikranaatti, terroriteon toiseksi mahdolliseksi tekijäksi lisättiin tuolloin vielä tunnistamaton mieshenkilö.


title: Volgograd

text: Joulukuun 30. päivänä 2013 uutisoitiin uudesta, mieshenkilön edellispäivän kaltaisella, noin neljän trotyylikilon räjähdysainemäärää vastaavalla pommilla toteuttaman itsemurhaiskun aiheuttamasta räjähdyksestä. Isku toteutettiin maanantaiaamun ruuhka-aikaan johdinautossa. Maanantai-iltaan mennessä kuolleiden määräksi oli vahvistunut 14 tai 15, joista 12 menehtyi tapahtumapaikalla. Sairaalahoitoon oli viety lisäksi 27 henkeä kaikkiaan 41 loukkaantuneesta. Viranomaiset tutkivat tapahtumaa edellispäivän pommi-iskun tapaan terroritekona ja aseiden tai räjähdysaineiden salakuljetuksena. Pommittajan henkilöllisyyttä yritetään selvittää geenitestien avulla.


title: Volgograd

text: Oheinen taulukko kuvaa Volgogradin väkiluvun kehitystä. Vuoden 1840 arvo on Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta, eikä ole varsinaisen väestönlaskennan arvo. Kaupunki oli nimeltään Tsaritsyn. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897, jolloin Tsaritsyn oli Saratovin kuvernementin (Саратовская губерния) kihlakuntakaupunki.


title: Volgograd

text: Volgograd on Rostov-na-Donun ohella Venäjän eteläosien toinen miljoonakaupunki, vuoden 2010 väestönlaskennan aikaan kaupungissa asui 1 021 215 henkeä.


title: Volgograd

text: Volgograd on teollisuuskeskus. Teollisuudenhaaroihin kuuluu laivanrakennus, öljynjalostus, teräs- ja alumiinituotanto, koneenrakennus ja ajoneuvot ja kemianteollisuus. Lähellä kaupunkia sen pohjoispuolella on Euroopan suurimpiin kuuluva vesivoimala Volgan vesivoimalaitos. Lisäksi kaupungissa toimii maakaasua käyttävä lämpövoimalaitos Volga-TPP ja öljynjalostamon jäteöljyjä hyödyntävä Volga TPP-2 -voimala.


title: Volgograd

text: Kaupunki on rautateiden risteysasema, josta on rautatiet Moskovaan, Ukrainan Donbassiin, Kaukasiaan (päärata Bakusta Astrahanin kautta Volgogradiin) ja Siperiaan. Kaupungin kaukoliikenteen rautatieasema on nimeltään Volgograd-1 ja lähiliikenteen keskus on "Volgograd-2" (edellisestä 4 km lounaaseen); miljoonakaupungissa on useita pienempiä, erityisesti lähiliikennettä palvelevia asemia.


title: Volgograd

text: Myös monet tärkeät maantiet Venäjän eteläosista ja Kaspianmeren maista Moskovaan kulkevat Volgogradin kautta. Maantieyhteyksistä merkittävimpiin kuuluu Keski-Euroopasta Kiovan ja Harkovan kautta Volgogradiin saapuva ja edelleen Astrahaniin jatkava eurooppatie E40 (Kiova-Volgograd 1273 km, Volgograd Astrahan 394 km). Venäjällä tämä maantie tunnetaan valtatie M6:na. Toinen kaupunkiin johtava eurooppatie on E119 (valtatie M6, Moskova–Volgograd–Astrahan). Pääkaupunki Moskovasta on sitä tietä pitkin 981 kilometriä Volgogradiin.


title: Volgograd

text: Kaupunki on lisäksi jokiliikennekeskus, josta pääsee vesitse Itämerelle, Keski-Venäjälle, Kaspianmerelle ja Mustallemerelle. Kaupungin eteläosista lähtee kauppamerenkululle tärkeä, Volgan–Donin kanava.


title: Volgograd

text: Kaupungissa on pikaraitiotielinja (Metrotram), jonka asemista muutama on maan alla.


title: Volgograd

text: Volgogradin kansainvälinen lentoasema (Gumrak) sijaitsee noin 15 kilometriä kantakaupungista luoteeseen.


title: Volgograd

text: Kaupungin koulutustarjontaan kuuluu Volgogradin valtioyliopisto, valtion teknillinen yliopisto, lääketieteellinen yliopisto, teollisuusyliopisto ja pedagoginen yliopisto.


title: Luettelo Suomen luterilaisista kirkoista

text: Tässä luettelossa on lueteltu suuri osa Suomessa sijaitsevista luterilaisista kirkoista sekä erillisenä taulukkona rauniokirkoista. Luetteloa saa kernaasti täydentää.


text: Sijainti-sarakkeen ensimmäinen paikannimi tarkoittaa nykyistä kuntaa. Sen jälkeen pilkulla erotettuna tuleva paikannimi on joko entinen kunta, kylä, kaupunginosa tai muu paikka.


title: Suurkirkko

text: Suurkirkko voi tarkoittaa:


title: Paino

text: Kappaleen paino on siihen kohdistuva taivaankappaleen (esim. Maan) vetovoima, joka aiheutuu gravitaatiosta ja pieneltä osin taivaankappaleen pyörimisestä.


title: Paino

text: Kappaleen paino on suoraan verrannollinen sen massaan, ja se on samalla kappaleella likipitäen yhtä suuri kaikkialla Maan pinnalla. Tämän vuoksi arkielämässä massan ja painon välillä ei aina tehdä eroa, vaan usein kappaleen painosta puhuttaessa tarkoitetaan sen massaa. Fysikaalisesti massa ja paino ovat kuitenkin kaksi eri käsitettä. Kappaleen massa on riippumaton sen sijainnista ja sen voidaan katsoa kuvaavan aineen määrää kappaleessa, paino kuvaa gravitaation kappaleeseen aiheuttamaa voimaa.


title: Paino

text: Koska paino on voima, SI-järjestelmässä sen yksikkönä on newton samoin kuin muidenkin voimien. Yksi newton on voima, joka aiheuttaa yhden kilogramman massaiselle kappaleelle kiihtyvyyden 1 m/s.


title: Paino

text: Kappaleen paino "G" voidaan laskea kohtuullisen tarkasti kaavalla formula_1, jossa "m" on kappaleen massa ja "g" gravitaatiokentän aiheuttama putoamiskiihtyvyys, joka Maassa on noin 9,81 m/s. Sellaisen kappaleen paino, jonka massa on yksi kilogramma, on maapallon vetovoimakentässä noin 9,81 newtonia.


title: Paino

text:
Vanhassa kirjallisuudessa painoa ja muitakin voimia mitattiin massayksiköissä. Siten yhden kilogramman voima (kgf) eli kilopondi tarkoittaa sitä voimaa, jolla Maa vetää puoleensa yhden kilogramman massaista kappaletta. Se on siis noin 9,81 N. Vielä nykyisinkin näkee paineen yksikkönä kg/cm, jota nimitetään myös tekniseksi ilmakehäksi.
Muuttumattoman kappaleen massa on vakio riippumatta siitä, missä se sijaitsee, Maan pinnalla tai missä tahansa avaruudessa (olettaen, että kappale ei liiku suhteessa tarkkailijaan − katso tarkemmin suhteellisuusteoria). Sen paino sen sijaan vaihtelee, jonkin verran jo eri puolilla maapalloakin. Jos kappale siirretään päiväntasaajalta pohjoisnavalle, sen paino kasvaa noin 0,5 % Maan gravitaatiokentän erojen ja Maan pyörimisliikkeestä aiheutuvien erojen vuoksi. Saman kappaleen paino eri puolilla maapallon pintaa vaihtelee jonkin verran myös Maan sisäosien paikallisten tiheysvaihtelujen myötä sekä sen mukaan, millä korkeudella maanpinta on (mitä korkeammalla, sitä vähäisempi painovoima). Jos kappale viedään esimerkiksi Kuuhun tai vieraalle planeetalle, sen massa on yhä sama kuin Maassakin, mutta sen paino on kyseisen taivaankappaleen massasta ja läpimitasta riippuen hyvinkin eri suuri, esimerkiksi Kuussa vain noin kuudesosa siitä, mikä se on Maassa, johtuen Kuun noin kuusi kertaa heikommasta painovoimasta.


title: Paino

text: Astronautit voivat kellua avaruusaluksessa ja ovat lähes painottomia: astronautin ei tarvitse käyttää voimaa pysyäkseen paikallaan suhteessa avaruusalukseen. Koska kappaleet kuitenkin säilyttävät massan ja inertian, astronautin on käytettävä kymmenkertainen voima, jos hän haluaa siirtää yhtä nopeasti 10 kg massaista kappaletta 1 kg massaisen kappaleen sijaan.


title: Chișinău

text: Chișinău [] (kyrillisin kirjaimin Кишинэу, ) on Moldovan pääkaupunki. Chișinău kaupungin asukasluku on noin 674 500, koko kaupunkipiirin noin 804 500 (2014 alussa).


title: Chișinău

text: Chișinău on ollut asuttua seutua vuosituhansia. Arkeologit ovat löytäneet seudulta esimerkiksi kivikautisia asutuksia ajalta 8 000–35 000 eaa., sekä varhaisen rautakauden asutuksia 8.–10. vuosisadalta eaa. Seudulta on löydetty myös antiikin Rooman kolikoita 4. vuosisadalta jaa., mikä kertoo alueen asukkaiden yhteydestä roomalaisiin maakuntiin Tonavan alajuoksun ja Mustanmeren seudulla.


title: Chișinău

text: Ensimmäinen historiallinen maininta Chișinăusta on annettu 17. heinäkuuta 1436. Kylä sijaitsi luostarin ympärillä. 1500-luvulla turkkilaiset osmanit valloittivat sen. Vielä 1800-luvun alussa se oli pieni, 7 000 asukkaan kylä. Vuonna 1812 Venäjän keisarikunnan joukot valtasivat kaupungin ja tekivät siitä Bessarabian keskuksen. Väkiluku kasvoi 92 000:een vuonna 1862 ja 125 787:ään 1900. Tuolloin 43 prosenttia asukkaista oli juutalaisia.


title: Chișinău

text: Turkin sodassa 1877–1878 kaupunki oli Venäjän hyökkäyksen pääkohde.


title: Chișinău

text: Romania piti Chișinăuta hallussaan vuosina 1918–1940, sitten se luovutettiin Neuvostoliitolle. 10. lokakuuta vuonna 1940 kaupunkia hävitti 7,3 Richterin asteikon maanjäristys. Toisessa maailmansodassa kaupunki hävitettiin kahdesti, vuosina 1941 ja 1944. Hävitetty kaupunki jälleenrakennettiin vuosina 1947–1949 neuvostoarkkitehti Aleksei Sjutsevin suunnitelmien pohjalta. 1950-luvun alussa kaupungin väkiluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1977 kaupunkia koetteli jälleen uusi maanjäristys.


title: Chișinău

text: Chișinău sijaitsee seitsemällä kukkulalla Dnestrin haaran, Bâcjoen varrella. Kaupungin keskusta on Bâcjoen oikealla eli lounaanpuoleisella rannalla. Siellä vallitsee mannerilmasto. Lämpimimpiä kuukausia ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila käy 26 asteen yläpuolella. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila on keskimäärin koko ajan pakkasen puolella, keskimääräinen alin lämpötila -6 astetta. Sateisinta on kesäkuussa. Talvella sataa lunta.


title: Chișinău

text: Chișinăun kaupunkipiirin ("Municipiul Chişinău") asukasluku 804 500 (2014) sisältää pääkaupungin (Chișinău, 674 500 as.) ohella kuusi pienempää kaupunkia (Codru 11 700 as., Cricova 8 700 as., Durlești 19 800 as., Sîngera 12 900 as., Vadul lui Vodă 5 700 as. ja Vatra 3 500 as.). Kaupunkipiirin kylissä asuu noin 72 800 maaseutuasukasta.


title: Chișinău

text: Vuoden 2004 väestönlaskentaan (712 218 as.) verrattuna kaupunkipiirin väestö on kasvanut yli 10 prosenttia vuosikymmenessä. Tuolloin itse pääkaupungissa oli 589 445, kaupunkipiirin muissa kaupungeissa 54 759 ja maaseutukylissä 68 014 asukasta.


title: Chișinău

text: Kaupungin pääkatu on ruhtinas Tapani III:n mukaan nimetty Stefan cel Maren puistokatu. Sen varrella sijaitsevat tärkeimmät hallintorakennukset. Vanhassakaupungissa on yli 700 taloa 1800-luvulta. Museoihin kuuluvat Moldovan kansallismuseo, Etnografinen museo ja Arkeologinen museo.


title: Chișinău

text: Kaupungissa on 12 julkista ja 11 yksityistä yliopistoa ja Moldovan tiedeakatemia. Moldovan valtionyliopisto perustettiin 1946. Siitä erkanivat myöhemmin Moldovan teknillinen yliopisto (1964), Kauppatieteiden akatemia (1991) ja Teologinen akatemia (1993). Muita ovat muun muassa maataloustieteellinen ja kasvatustieteellinen yliopisto.


title: Chișinău

text: Chișinăussa sijaitsee Moldovan ainoa siviili-ilmailuun tarkoitettu lentoasema. Chișinăun kansainvälisen lentoaseman kansainvälinen tunnus on KIV. Sieltä on säännöllistä liikennettä moniin Euroopan kaupunkeihin.


title: Chișinău

text: Maaliikenteen muodoista suosituin on linja-auto. Paikallisliikenteen lisäksi on myös pitkänmatkan reittejä.


title: Chișinău

text: Chișinăun rautatieasemalta on yhteydet Bukarestiin, Kiovaan, Minskiin, Odessaan ja Moskovaan. Yhteydet Ukrainaan katkaistiin 2006 Transnistrian kysymyksen neuvottelujen vauhdittamiseksi.


title: Chișinău

text: Chișinău on Moldovan teollisuuden keskus, jossa harjoitetaan teknologiateollisuutta, elektroniikkaa, elintarviketeollisuutta, puunjalostusta, nahkatyötä ja painoteollisuutta.


title: Vasektomia

text: Vasektomia tarkoittaa miehen siemenjohtimien katkaisua. Siemenjohdin on putki, jonka kautta siittiöt siirtyvät kiveksistä pois. Vasektomia on siis steriloinnin menetelmä miehille. Vasektomia on mahdollista purkaa, mutta purkamisen onnistumistodennäköisyys on niin huono, että vasektomiaa pidetään pysyvänä ehkäisymenetelmänä.


title: Vasektomia

text: Vasektomian ei ole katsottu vähentävän seksuaalista mielihyvää, eikä se estä siemennesteen muita ainesosia paitsi siittiöitä ejakuloitumasta. Vasektomia ei suojaa sukupuolitaudeilta.


title: Inhimillisen kehityksen indeksi

text: Inhimillisen kehityksen indeksi eli HDI () on Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) luoma mittari, joka koostuu odotettavissa olevasta elinajasta, koulutuksesta ja elintasosta. Sen tavoitteena on tarjota vertailukelpoinen inhimillisen kehityksen mittari eri maiden välille ja kuvata, kuinka hyvän elämänlaadun maat pystyvät tarjoamaan asukkailleen.


title: Inhimillisen kehityksen indeksi

text: Mittari on syntynyt tiukan poliittisen kädenväännön tuloksena, ja sitä voidaan helposti kritisoida. Se kuvaa hyvinvointia paremmin kuin pelkkä bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohden etenkin kehitysmaiden kohdalla. Toisaalta mittari kuvaa suuret erot hyvin, muttei ole kovin hyödyllinen vertailtaessa maita, joilla on toisiaan lähellä oleva indeksin arvo.


title: Inhimillisen kehityksen indeksi

text: HDI:n perusolettamus on, että olennaisinta inhimillisen kehityksen kannalta ovat pitkä ja terve elämä, tiedonsaanti ja riittävä elintaso. Niiden edustajiksi on valittu kolme muuttujaa, joille annetaan kullekin yhtä suuri paino indeksissä:Vuoden 2012 listalla kärjessä olivat Norja, Australia, Yhdysvallat, Alankomaat ja Saksa. Suomi oli sijalla 21.


title: Inhimillisen kehityksen indeksi

text: Indeksin laskentatapaa muutettiin vuosina 2010–2011. Tämän seurauksena aiemmat indeksilukemat eivät ole aivan vertailukelpoisia uudemmalla laskentatavalla laskettujen lukemien kanssa. Uusia kaavoja on sovellettu laskettaessa HDI-indeksin arvoja vuoden 2010 ja tätä uudemmista aineistoista.


title: Inhimillisen kehityksen indeksi

text: Vuonna 2010 UNDP esitteli 20-vuotisraportissaan kolme uutta inhimillistä kehitystä kuvaavaa mittaria. Nämä olivat epätasa-arvoon suhteutettu inhimillisen kehityksen indeksi (), sukupuolten välisen epätasa-arvon indeksi () ja moniulotteinen köyhyysindeksi (Multidimensional Poverty Index, MPI).


title: Inhimillisen kehityksen indeksi

text: Epätasa-arvoon suhteutettu inhimillisen kehityksen indeksi (Inequality Adjusted, IHDI) kuvaa kehityksen epätasaista jakautumista valtion sisällä. Mikäli tasa-arvo on täydellinen, HDI ja IHDI ovat samansuuruisia. Vuonna 2010 maailman HDI oli kuitenkin keskimäärin 22 prosenttia heikompi kuin IHDI. Tyypillisesti alhaisen HDI-tason maissa epätasa-arvo on usein laajempaa. Esimerkiksi Namibiassa IHDI oli yhteensä 44 prosenttia ja Mosambikissa 45 prosenttia HDI:tä alempi (2010).


title: Syntymäpäiväongelma

text: Syntymäpäiväongelma on vanha matemaattinen arvoitus. Siitä on useita muunnelmia, mutta keskeinen kysymys kaikissa on seuraava: kuinka monta henkilöä pitää jossakin tilaisuudessa olla koolla, että on yli 50 prosentin todennäköisyys, että ainakin kahdella heistä on sama syntymäpäivä? Oletuksena on, että henkilöiden syntymäpäivät ovat satunnaisia tai tarkemmin sanoen satunnaisia otoksia vuoden päivien tasaisesta jakaumasta. Tämä ei kuitenkaan pidä käytännössä paikkaansa.


title: Syntymäpäiväongelma

text: Pienehkössä ihmisryhmässä saatetaan joskus todeta hämmästyneenä, että kahdella ihmisellä on sama syntymäpäivä, onhan päiviä sentään 365. Todellisuudessa se henkilöluku, jonka jälkeen on todennäköisempää että kahdella henkilöllä on sama syntymäpäivä kuin että kaikki ovat syntyneet eri päivinä, on yllättävän pieni.


title: Syntymäpäiväongelma

text: On helppo osoittaa, että jo 23 henkilön ryhmässä on todennäköisempää, että ainakin kahdella henkilöllä on sama syntymäpäivä, kuin kaikilla eri. Tämä voidaan tehdä seuraavasti. Lasketaan miten todennäköistä on, että kaikki ovat syntyneet eri päivinä. Saatu todennäköisyys on kysytyn todennäköisyyden komplementin todennäköisyys, joka saadaan vähentämällä laskettu todennäköisyys yhdestä ("vastatodennäköisyys, käänteinen todennäköisyys").


title: Syntymäpäiväongelma

text:
Valitaan yksi henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa vuoden 365 päivästä (ei rajoittavia ehtoja). Valitaan toinen henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa paitsi sinä päivänä, jona ensimmäinen henkilö oli syntynyt, eli jonakin vuoden 364 päivästä. Valitaan kolmas henkilö, joka voi olla syntynyt minä päivänä tahansa paitsi niinä, joina 1. ja 2. henkilö ovat syntyneet, eli jonakin muuna vuoden 363 päivästä. Valitaan samoin neljäs, viides ja niin edelleen aina 23. henkilöön asti. Tuloperiaatteen mukaan päivämäärät voi valita
eri tavalla. Kaikkia mahdollisia tapoja on formula_2 kappaletta. Koska
on väite osoitettu.


title: Ahdistus

text: Ahdistus tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hajamielisyys

text: Hajamielisyys tarkoittaa tilaa, jossa ajatukset ohjautuvat huomaamatta toisaalle kesken muun ajatustoiminnan. Hajamielinen henkilö toimii helposti irrationaalisesti, tai hän saattaa ajautua suorittamaan tilanteeseen nähden väärää rutiinia, tai suorittaa jonkin rutiininomaisen toimen täysin sitä tiedostamatta.


title: Hajamielisyys

text: Hajamieliselle henkilölle on tyypillistä etsiä toistuvasti silmälaseja jotka hän on jo asettanut silmilleen tai ottanut käteensä, ottaa kynä käteen kaupan kassalla maksaessaan poikkeuksellisesti käteisellä, lopettaa puhe kesken ja toistaa samaa sanaa useasti.


title: Kertolasku

text: Kertolasku on yksi aritmetiikan laskutoimituksista ja jakolaskun käänteisoperaatio. Kertolasku on lyhennysmerkintä toistetulle yhteenlaskulle, jossa sama luku lasketaan yhteen monta kertaa. Esimerkiksi 3 · 2 (luetaan kolme kertaa kaksi) on sama kuin 2 + 2 + 2, eli kolme kakkosta laskettuna yhteen.


title: Kertolasku

text: Kertolaskun tuloksesta käytetään nimeä tulo. Kertolaskun jäsenet ovat "tekijöitä". Kahden luvun kertolaskussa ensimmäinen tekijä on "kertoja" ja jälkimmäinen "kerrottava". Lukujen 1–10 tulot luetellaan kertotaulussa.


title: Kertolasku

text: Seuraavat laskulait pätevät kaikille kokonaisluvuille sekä myös reaaliluvuille ja kompleksiluvuille a, b ja c:


title: Kertolasku

text: Kertolaskua merkitään tavallisesti rivinkeskisellä pisteellä eli kertopisteellä (·). Vaihtoehtoisesti etenkin yleiskielessä käytetään vinoristiä eli kertomerkkiä (×) tai joskus sen korvikkeena x-kirjainta (jos oikeaoppista kertomerkkiä ei osata kirjoittaa). Varsinkin ohjelmointikielissä kertolaskun merkkinä käytetään asteriskia (*).


title: Kertolasku

text: Luvuilla laskettaessa kertomerkki merkitään aina näkyviin, mutta algebrassa se jätetään kirjaimella merkityn luvun edestä usein pois. Esimerkiksi x · y = xy, ja 5 · x = 5x, mutta aina kirjoitetaan 5 · 4.


title: Kertolasku

text:
Välilyöntien käytöstä kertomerkin yhteydessä standardi SFS 4175 toteaa seuraavasti:
Kertomerkin kummallekin puolelle tulee yleensä välilyönti, mutta välit voidaan jättää pois, jos kerrottavat ovat pelkkiä lukuja tai algebrallisia tunnuksia.
Jos tietokoneella kirjoitettaessa halutaan estää lausekkeen tai yhtälön jakautuminen eri riveille, voidaan käyttää niin sanottuja sitovia välilyöntejä.


title: Kertolasku

text:
Tietokonejärjestelmissä, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, rivinkeskinen piste voidaan kirjoittaa pitämällä alhaalla "alt gr" ‑näppäintä ja "shift"- eli vaihtonäppäintä samaan aikaan kun painetaan "x"-kirjaimen näppäintä. Vinoristi puolestaan kirjoitetaan muuten samalla näppäinyhdistelmällä mutta ilman vaihtonäppäintä.
HTML-koodiin rivinkeskinen piste voidaan kirjoittaa myös codice_1‑entiteettinä (joka alkaa &-merkillä ja päättyy puolipisteeseen) ja vinoristi vastaavasti codice_2‑entiteettinä.


title: Kertolasku

text: Aivan kuten yhteenlasku, kertolasku voidaan suorittaa allekkain.


title: Kertolasku

text: Allekkain kertolaskussa kerrottava merkitään kertojan yläpuolelle. Toisin kuin yhteenlaskussa, kertolaskussa ei periaatteessa ole merkitystä sillä, ovatko desimaalit kohdakkain. Aluksi kerrottava kerrotaan kertojan oikeimmalla desimaalilla, ja saadun osatulon ykköset merkitään kertovan numeron kohdalle. Näin jatketaan, kunnes on kerrottu koko kertojalla. Saadut osatulot lasketaan yhteen. Samoin kuin yhteenlaskussa, usein joudutaan merkitsemään lukuja "muistiin".


title: Kertolasku

text: Esimerkki:


Kertolasku


title: Kertolasku

text:
Kertominen aloitetaan oikealta: 6 · 9 = 54, ykkösten alle 4 ja muistiin: 5
ja 6 · 7 = 42 + muistista 5 = 47 = kymmenien alle 7 ja muistiin: 4 eli satojen alle 4; 79 · 6 = 474.


title: Kertolasku

text:
Jatketaan: 7 · 9 = 63 kymmenien alle 3 ja muistiin: 6
ja 7 · 7 = 49 + muistista 6 = 55 = satojen alle 5 ja muistiin: 5 eli tuhansien alle 5; 79 · 7 = 553.


title: Kertolasku

text: Karl Menninger esittelee kirjassaan "Laskemisen taitokeinoja" erilaisen tavan kertoa allekkain. Päinvastoin kuin tavallisessa allekkainlaskussa, kerrotaan ensin kohdakkain olevat numerot ja sitten ristiin viereiset ja niin edelleen. Merkitsemällä kaksinumeroiset osatulot oikeille paikoilleen lasketaan yhteen ja saadaan tulo.


title: Kertolasku

text: Esimerkki: Lasketaan tulo 123 · 321.


title: Kertolasku

text: Ensimmäisessä vaiheessa kerrotaan sadat (S), kymmenet (K) ja ykköset (Y) keskenään ja merkitään osatulot kaksinumeroisina viivan alle:


title: Kertolasku

text: Sitten kerrotaan ristiin: S·K + K·S, K·Y + Y·K:


title: Kertolasku

text: Lopuksi kerrotaan: S·Y + Y·S:


title: Kertolasku

text: Lopuksi lasketaan yhteen:


title: Kertolasku

text: Toinen esimerkki, tällä kertaa suoraan merkittynä:


title: Kertolasku

text: Tietokoneita ohjelmoitaessa on otettava huomioon eri operaatioiden vaatimat erilaiset suoritusajat. Tätä varten on kehitetty allekkain kertolaskua nopeampia menetelmiä, esimerkiksi Schönhagen-Strassenin algoritmi, Karatsuban kertolaskualgoritmi ja nopea Fourier'n muunnoksen algoritmi.


title: Kertolasku

text: Usean tekijän, esimerkiksi lukujonon tuloa voidaan lyhyesti merkitä tulo-operaattorilla. Merkintä vastaa isolla sigmalla (Σ) merkittyä summaa, mutta operaattorimerkkinä on iso pii (Π). Esimerkiksi sadan ensimmäisen positiivisen kokonaisluvun tulo voidaan merkitä


title: GeoSentric

text: GeoSentric Oyj (aik. Benefon Oy) oli suomalainen pörssiyhtiö, jonka kotipaikka oli Salo. Yhtiö valmisti aluksi auto- ja matkapuhelimia, loppuvaiheessa ohjelmistoja ja palveluita.


title: GeoSentric

text: Benefonin perusti vuonna 1988 diplomi-insinööri Jorma U. Nieminen, joka oli aiemmin toiminut Mobiran toimitusjohtajana. Nieminen jättäytyi yrityksestä 2004.


title: GeoSentric

text: Vuonna 2007 Benefonin nimeksi vaihdettiin "GeoSentric Oyj". Uuden nimen oli tarkoitus vastata yhtiön uutta toimialaa. Benefon oli samana vuonna ostanut vasta käynnistysvaiheessa olleen hollantilaisen "GeoSolutions B.V." -nimisen yhtiön, joka oli kehittänyt paikkaperustaisiin palveluihin liittyvää tekniikkaa ja tuotteita. Samassa yhteydessä yhtiö päätti keskittyä ohjelmistoihin ja palveluihin.


title: GeoSentric

text: GeoSentric Oyj joutui konkurssiin vuonna 2014 pitkään kestäneiden talousvaikeuksien jälkeen.


title: GeoSentric

text: NMT-tekniikkaan perustuvien matkapuhelinten kaudella Benefon tunnettiin edistyksellisistä matkapuhelimistaan, joiden hinta oli muita matkapuhelimia korkeampi.


title: GeoSentric

text:
Benefonin ensimmäinen puhelin oli NMT-450 -verkossa toiminut autopuhelin Benefon Forte, joka tuotiin markkinoille 1989. Benefon Forten valmistus lopetettiin 11 tuotantovuoden jälkeen 1999; tuolloin se oli yhtiön mukaan elinkaareltaan maailman pitkäikäisin matkapuhelinmalli. Autopuhelimia seurasivat käsipuhelimet kuten "Benefon 450i", "Delta", "Sigma" ja "Spica".
Kun Benefonin ensimmäisen GSM-puhelimen Benefon Gamman (julk. 1997) markkinoille tulo viivästyi, pääosa Benefonin tuloksesta kertyi NMT-puhelimista. Niiden markkinoilla kilpailu kuitenkin jatkuvasti koveni ja myyntikatteet pienenivät. Kun NMT-puhelimet poistuivat Pohjoismaiden jälkeen myös merkittävistä vientimaista, Benefon keskittyi paikantamispuhelimiin.


title: GeoSentric

text: Vuonna 1998 Benefon suoritti Euroopassa kokeiluhankkeen MORE-puhelimellaan. Kokeilun tarkoitus oli lisätä ihmisten turvallisuutta nk. turvamatkapuhelimen avulla. Kokeilujakson myötä kehittyi yhtiön GSM-kauden huipputuote Benefon Esc!, joka tuli markkinoille vuonna 1999. Esc! oli maailman ensimmäinen GSM-puhelin, jossa on mukana avustettu GPS-paikannus (AGPS) sekä karttaominaisuus.


title: GeoSentric

text: 1990-luvun lopulta alkaen Benefon erikoistui matkapuhelimiin, joissa on satelliittipaikannin. Benefon määritteli itsensä GSM/GPS-mobiilitelematiikkapäätelaitteiden ja -ratkaisujen kehittäjäksi. Vuoden 2000 aikana Benefon alkoi kehittää kaikki tuotteensa telematiikkainstrumenteiksi. Tällöin tuli myyntiin Benefon Track, joka sekin oli lajissaan ensimmäinen maailmassa. Nämä Benefonin valmistamat laitteet huomioitiin etenkin Yhdysvalloissa, jossa Benefon Track Pro NT 2.0 oli hyvin esillä vuonna 2004. Jo aiemmin tieto Benefonin telematiikkatuotteista liittyen muun muassa henkilökohtaiseen turvallisuuteen huomioitiin Yhdysvaltain tietoliikenneviranomaisen FCC:n raportissa vuonna 2001 syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen.


title: GeoSentric

text: Benefonin matkapuhelimissa on ollut yhtiön tuotekehityspanoksen ansiosta useita innovaatioita:


title: GeoSentric

text: Kesään 2007 asti yhtiö valmisti navigointi- ja paikannuslaitteita kännyköihin liitettynä. Tuolloin yhtiö päätti lopettaa matkapuhelinten valmistuksen ja se alkoi keskittyä ohjelmistoihin ja palveluihin.


title: GeoSentric

text: GeoSentricin osake oli listattuna Helsingin pörssissä 1993-2013. Osakkeenomistajia yhtiöllä oli kaiken kaikkiaan 7 499 (2.5.2011). 19.11.2010 GeoSentricin osakkeen arvo Helsingin pörssissä putosi 0,01 euroon eli yhteen senttiin. Vaihto oli vähäistä.


title: GeoSentric

text: Helsingin pörssi poisti yhtiön osakkeen listaltaan 28.10.2013 lukien. Pörssin listauskomitean mukaan osake ei enää täyttänyt listallaoloa koskevia edellytyksiä.


title: GeoSentric

text: Yhtiö oli pitkään taloudellisissa vaikeuksissa. Talousvaikeudet alkoivat, kun NMT-tekniikka jäi historiaan GSM-tekniikan tieltä eikä Benefon menestynyt kilpailussa. Yhtiön osakekurssi romahti jo vuonna 2001. Vuonna 2002 yhtiö oli vakavissa talousvaikeuksissa. Tuolloin yhtiön tuotekehitysosasto myytiin lähes kokonaisuudessaan Elcoteqille.


title: GeoSentric

text: Vuonna 2007 yhtiö vaihtoi nimensä GeoSentriciksi ja sai uuden pääomistajan Hollannista, mistä yhtiön määräysvaltaa käytettiin siitä lähtien. Vuonna 2009 yhtiön suurin omistaja oli GeoHolding B. V. (28 %).


title: GeoSentric

text: Vuonna 2011 GeoSentric myi MBO-kaupalla mobiililaitteiden liiketoiminnan yhdellä eurolla GeoSentricin toimivan johdon hallinnoimalle yritykselle Twig Com Oy:lle.


title: GeoSentric

text: GeoSentricin liikevaihto vuonna 2012 oli 0 euroa. Tappiota se teki 0,59 miljoonaa euroa. Loppuvaiheessa yrityksen omistus oli ulkomaisten velkojien hallussa ja myös hallituksen kaikki kolme jäsentä olivat ulkomaalaisia.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärä eli lyhennettynä ÄO on psykometriikassa standardoidusta älykkyystestistä saadun tuloksen sijainti tilastollisesti älykkyystestin tulosten keskiarvoon suhteutettuna, ja tätä suhteellista sijaintia kuvaava pistemäärä sekä tietyllä tavalla määritellyn älykkyyden mittari. Älykkyystestien tuloksista muodostetaan normaalijakauma, jonka keskiarvoksi on asetettu luku 100 ja keskihajonnaksi valittu joko 15 tai 16 ja joskus myös 24. Älykkyystestejä on useita erilaisia ja älykkyystestien tulokset eivät ole lainkaan vertailukelpoisia, jos eri älykkyystesteissä käytetyt keskihajonnat ovat toisistaan poikkeavia. Nykyään lähes kaikkien älykkyystestien tulokset esitetään käyttämällä keskihajontaa 15, jotta testien tulokset eivät aiheuttaisi sekaannusta. Yleisimmät älykkyystestit ovat aikuisille suunnattu "Wechsler Adult Intelligence Scale" (WAIS), lapsille suunnattu "Wechsler Intelligence Scale for Children" (WISC) ja vuodesta 1916 käytetty "Stanford–Binet Intelligence Scales" (Stanford-Binet). Nämä älykkyystestit ovat keskenään erilaisia, ja niiden tulokset ovat samansuuntaisia, mutta eivät keskenään vertailukelpoisia.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyystesteissä pyritään mittaamaan psykometrisessä teoriassa tietyllä tavalla määriteltyä älykkyyttä, mutta älykkyystesti toimii vain tämän tietyllä tavalla määritellyn älykkyyden indikaattorina, koska älykkyys on äärimmäisen haastava ominaisuus mitattavaksi ja älykkyystestien avulla voidaan saada vain vihiä todellisesta älykkyydestä. Älykkyystestin tulos pyrkii kuvaamaan testatun henkilön kognitiivisia kykyjä tilastollisesti keskiarvoon 100 suhteutettuna: tulos, joka on alle keskiarvon tarkoittaa keskimääräistä alhaisempaa älykkyyttä ja tulos joka on yli keskiarvon kuvaa keskimääräistä korkeampaa älykkyyttä. Osa testeistä erottelee suoriutumista myös eri osa-alueilla, tyypillisesti matemaattis-loogisessa päättelyssä, kolmiulotteisessa ajattelussa, kielellisessä lahjakkuudessa ja muistitoiminnoissa. Väestöstä 50 prosenttia saa älykkyystestissä tuloksen, joka sijoittuu välille 90–110 (keskihajontana 15). Älykkyysosamäärään liittyy testauksessa havaittu säännönmukaisuus, yleisälykkyys ("g-tekijä"), joka kuvaa kaikenlaisiin älykkyyttä vaativiin tehtäviin liittyvää laajaa ja yleistä kykyä erilaisten erityiskykyjen sijaan.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärä on tiedemaailmassa laajimman hyväksynnän saanut älykkyyden mittari. Useiden ilmiöiden on luonnossa havaittu noudattavan normaalijakauman mallia. Älykkyysosamäärään on kohdistettu voimakastakin kritiikkiä, sillä älykkyysosamäärä viittaa käsitykseen jonka mukaan ihmisen älylliset kyvyt voitaisiin ilmaista yhdellä yksiselitteisellä mitta-asteikolla.


title: Älykkyysosamäärä

text: Alfred Binet (1857–1911) kehitti Ranskan valtion toimeksiannosta ensimmäisen älykkyystestin v. 1903. Se koostui muutamasta kymmenestä tehtävästä, joita oli kokeiltu eri-ikäisillä lapsilla, kehitysvammaisilla ja sotilailla. Testiä käytettiin aluksi erityisopetusta tarvitsevien koululaisten seulomiseen ja kehitysvammaisten luokittamiseen.


title: Älykkyysosamäärä

text: Alkujaan älykkyysosamäärän käsite otettiin käyttöön, jotta eri-ikäisten lasten älyllistä suorituskykyä voitaisiin vertailla. Älykkyysosamäärä laskettiin jakamalla lapsen älykkyysikä hänen iällään ja kertomalla näin saatu luku 100:lla. Esimerkiksi jos lapsi oli kymmenvuotiaana yhtä kehittynyt kuin 13-vuotiaat keskimäärin, hänen älykkyysosamääränsä oli 130; jos taas hän oli vasta samalla tasolla kuin kahdeksanvuotiaat keskimäärin, älykkyysosamäärä oli 80. Näin määriteltynä käsitettä ei voitu soveltaa aikuisiin, koska aikuisiällä suoriutuminen käytetyissä älykkyystesteissä ei samalla henkilöllä enää sanottavasti muutu iän mukana.


title: Älykkyysosamäärä

text: Nykyinen pisteytys perustuu persentiileihin. Vastaukset pisteytetään ja pistemäärää verrataan normaalijakaumaan, jonka keskiarvo on 100 ja keskihajonta tyypillisesti 24, 16 tai 15. Kyvykkyyttä kuvaava pistemäärä suhteutetaan testattavan ikään, eli suoritusta verrataan oman ikäryhmän yleiseen suoritustasoon. Kokeiden pistemäärät ovat nousseet vuosien saatossa (Flynnin ilmiö), joten testit normalisoidaan uudelleen pistemäärien keskiarvon pitämiseksi sadassa. Suurin osa (noin 68 %) ihmisistä asettuu älykkyysosamäärältään välille 85–115, kun keskihajonta on 15. Tällöin ÄO 50–69 merkitsee lievää, 35–49 keskitasoista, 20–34 vaikeaa ja tätä pienempi syvää kehitysvammaisuutta.


title: Älykkyysosamäärä

text: ÄO-kokeen antamien tulosten yhteydestä testattavien todelliseen älykkyyteen on kiistelty. Älykkyystestit pyrkivät mittaamaan kognitiivisen toiminnan osa-alueita (esimerkiksi matemaattis-loogista päättelykykyä, kolmiulotteista ajattelua, kielellistä lahjakkuutta, muistitoimintoja), ja osatulosten pohjalta pyritään määrittämään testattavan älykkyysosamäärä. Yhtenäisen arvon laskennan mielekkyyttä on arvosteltu. Suoriutuminen eri osa-alueilla on kuitenkin useimmiten melko yhdenmukaista. Älykkyydessä katsotaankin olevan erityinen "g-tekijä" eli yleisälykkyys ("g"-factor, general intelligence factor), joka vastaisi jollain tavalla perinteisesti ymmärrettyä älykkyyttä.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyystestin tulos voi kuitenkin joskus olla yhdistelmä hyvin korkeita ja hyvin matalia testin osa-alueiden tuloksia: testi on esimerkiksi antanut autistiksi diagnosoidulle kirjailija Donna Williamsille lievästi kehitysvammaisen ihmisen älykkyysosamäärän. Testi ei kyennyt mittaamaan oikein edes yksittäisiä älykkyyden osa-alueita, sillä Williams sai erittäin huonot pisteet kielellisiä taitoja mittaavissa tehtävissä, vaikka oli ehtinyt suorittaa jo kielitieteen sivuainekokonaisuudet sekä kirjoittaa kansainvälisen menestysteoksen.


title: Älykkyysosamäärä

text: Kriitikkojen mukaan ÄO-testit ovat liian kapea-alaisia ja leimaavia, eivätkä ne mittaa esimerkiksi musikaalista tai sosiaalista lahjakkuutta. Suuri älykkyysosamäärä voi leimata lasta ja häntä voidaan painostaa liiallisiin suorituksiin, kun taas tulokset alhaisesta älykkyysosamäärästä voivat saada ihmiset ajattelemaan että hänestä ei ole mihinkään.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärä korreloi jossakin määrin koulumenestyksen kanssa. Älykkyysosamäärä ei suoraan ole yhteydessä esimerkiksi sosiaaliseen lahjakkuuteen, joka on yhteydessä metataitoihin ja persoonallisuuteen. Usein lahjakkuus ymmärretään samaksi kuin älykkyys. Älykkyys on kuitenkin vain yksi lahjakkuuden puolista.