title: Charles Babbage

text: Tätä nykyä Charles Babbage tunnetaan ”tietokonelaskennan isänä”. Hän keksi myös nopeusmittarin sekä karja-auran veturiin.


title: Lagos

text: Lagos () on Nigerian suurin kaupunki. Vuonna 2017 Lagosissa oli Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan noin 14 miljoonaa asukasta, mutta eri lähteet antavat eri lukuja. Väestö kasvaa nopeasti. Lagos on rakennettu useille eri saarille ja laguuneille Guineanlahden rannikolla. Jorubat asuttivat Lagosin saaren 1400-luvulla ja se liitettiin Britannian siirtomaaimperiumiin vuonna 1861, jolloin siitä tuli Lagosin siirtomaa. Nigerian itsenäistyessä vuonna 1960 Lagos oli maan pääkaupunki, kunnes pääkaupunki siirrettiin vuonna 1991 Abujaan. Lagosin merkitys on kuitenkin edelleen suuri ja esimerkiksi monet valtion virastot toimivat edelleen Lagosissa.


title: Lagos

text: Lagos on rakennettu saarien, laguunien ja hiekkasärkkien muodostamalle alueelle Guineanlahden rannikolla. Kaupungin alueen neljä pääsaarta ovat Lagos, Iddo, Ikoyi ja Victoria. Alue on matalaa ja keskimäärin vain noin 7 metrin korkeudella merenpinnasta. Eri saaret on liitetty toisiinsa ja mantereeseen silloilla.


title: Lagos

text: Vanhan Lagosin alue sijaitsee Lagosin saaren pohjoisosassa. Nykyisin alue on tiheään asuttu slummi. Nykyinen kaupungin liikekeskusta sijaitsee Lagosin saaren kaakkoisosassa.


title: Lagos

text: Kalastusta ja metsästystä harjoittaneet jorubat asuttivat Lagosin saaren 1400-luvun paikkeilla ja paikkaa kutsuttiin alun perin nimellä "Oko". Portugalilaiset saapuivat paikalle vuonna 1472 ja he kutsuivat paikkaa ensin nimellä "Onim" ja sittemmin Lagos. Paikallisten kuninkaiden ("Oba") kanssa solmittiin kauppasuhteita ja portugalilaiset pääsivät käsiksi alueen orjakauppaan. 1500-luvun loppupuolella Lagos liitettiin Beninin kuningaskuntaan ja siitä alettiin käyttää nimeä "Eko". Orjakauppa alueella kukoisti edelleen Beninin alaisuudessa aina 1800-luvulle saakka. Britit hyökkäsivät saarelle vuonna 1851 osana pyrkimyksiään lakkauttaa orjakauppa. Paikallinen "Oba" kukistettiin, mutta alueen orjakauppa jatkui vuoteen 1861 saakka, jolloin saari siirtyi virallisesti brittien haltuun.


title: Lagos

text: Orjakaupan lakkauttamisen jälkeen Lagosiin muutti vapautettuja orjia esimerkiksi Liberiasta ja Sierra Leonesta. Kaupunkiin muodostui näin oma kosmopoliittinen kulttuurinsa. 1870-luvulla Lagosin asukasluku oli noin 28 500. Orjuuden lakkauttamisen jälkeen talouden kulmakiven muodosti eri rahakasvien vienti. Briteille sillä oli sen kaupallisen merkityksen lisäksi strategista merkitystä. Lagosta hallittiin osana Brittiläistä Länsi-Afrikkaa vuosina 1866–1874, sittemmin Brittiläisen Kultarannikon alaisena alueena vuoteen 1886 saakka, jolloin siitä tuli oma kruununsiirtomaansa. Lagos toimi keskuksena, josta käsin britit ulottivat lopulta valtansa myös muualle nykyiseen Nigeriaan. Vuonna 1914 siitä tuli Nigerian siirtomaan ja protektoraatin pääkaupunki. Öljyteollisuus alueella alkoi kukoistaa 1950-luvulta lähtien. Nigerian itsenäistyessä vuonna 1960 Lagosista tuli uuden valtion pääkaupunki.


title: Lagos

text: Lagosin taloudellinen kehitys kukoisti öljyn ansiosta etenkin 1960-luvulla käydyn Biafran sodan päättymisen jälkeen. Öljynjalostuksen uuden keskuksen asukasluku kasvoi pian lähes miljoonaan. Kaupungin kehitys ei pysynyt nopeasti kasvavan väestön perässä, vaan esimerkiksi infrastruktuuri kärsi. Ruuhkat yleistyivät tiheään asutussa kaupungissa ja teollisuus saastutti sen ympäristöä. Vuonna 1975 pääkaupunki päätettiin lopulta siirtää Abujaan, vaikkakin eri toimintojen siirtoon kului seuraavat 15 vuotta. Virallinen siirto tapahtui vuonna 1991. Kaupungin merkitys ei juurikaan vähentynyt siirrosta huolimatta ja esimerkiksi monet valtionvirastot ja diplomaattiset lähetystöt sijaitsevat edelleen Lagosissa.


title: Lagos

text: Lagos on Nigerian suurin kaupunki. Sen väkiluvusta on eri tietoja eri lähteissä. Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan kaupungin asukasluku oli vuonna 2017 noin 14 miljoonaa, kun taas Lagosin osavaltion viranomaisten mukaan sen asukasluku on jopa 21 miljoonaa. Kaupungin asukasluku kasvaa edelleen erittäin nopeasti.


title: Lagos

text: Lagosin saaren aikanaan asuttaneet jorubat muodostavat Lagosin asukkaiden enemmistön. Sittemmin kaupunkiin on tullut muuttajia eri puolilta Nigeriaa ja Länsi-Afrikkaa. Eri etnisten ryhmien yhteiselo ei ole sujunut aina ongelmitta ja kaupungissa on mellakoitu jorubien sekä hausojen ja fulanien välillä.


title: Lagos

text: Lagos on Nigerian koulutuksen keskus. Lagosin yliopisto perustettiin vuonna 1962.


title: Lagos

text: Lagosissa sijaitseviin kulttuurilaitoksiin lukeutuvat Nigerian kansalliskirjasto, Lagosin kaupunginkirjastot ja Nigerian kansallismuseo. Kaupungissa sijaitsee myös Federal Radio Corporation of Nigerian ja Nigerian Television Authorityn päätoimistot.


title: Lagos

text: Eyo on Lagosin jorubien festivaali, jollainen järjestetään tavallisesti jonkin merkkihenkilön kuollessa. Sen osanottajat esittävät kuolleiden henkiä valkoisissa vaatteissa ja huitovat pitkillä kepeillään. Festivaalin tarkoitus on karkottaa paha, sekä taata rauha ja menestys.


title: Patria

text: Patria Oyj on suomalainen puolustus-, turvallisuus- ja ilmailualan konserni. Sen päätuotealueita ovat mm. panssaroidut pyöräajoneuvot, kranaatinheitinjärjestelmät, puolustus- ja turvallisuusalan järjestelmäintegraatiot sekä helikopterien, lentokoneiden ja niihin liittyvien järjestelmien elinkaaripalvelut.


title: Patria

text: Pisimmillään Patrian juuret ulottuvat 1920-luvulle asti. Nykymuotoinen Patria perustettiin vuonna 1997 yhdistämällä Vammas Oy, Patruunatehdas Lapua Oy, Sisu Defence Oy, Vihtavuori Oy ja Finavitec Oy. Vammas oli muodostettu vuonna 1991 yhdistämällä puolustusministeriön Vammaskosken tehdas ja Oy Tampella Ab:n puolustusvälineyksikkö.


title: Patria

text: Kesäkuussa 2010 Patria solmi ensimmäisen toimitussopimuksen elektronisesta valvontajärjestelmästä (ARIS, Advanced Realtime Intelligence System) vuosille 2010–2012.


title: Patria

text: Vuonna 2015 Patria myi elektroniikkajärjestelmiä satelliiteille toimittaneen avaruusyksikkönsä sveitsiläiselle RUAGille. Tampereen yksikössä työskennelleet työntekijät siirtyivät RUAG Space Finlandin palvelukseen.


title: Patria

text: Joulukuusta 2014 lähtien Patrian omistaja on ollut Suomen valtio (100 %). Tätä ennen Patrian omistivat Suomen valtio (73,2 prosenttia) ja monikansallinen eurooppalainen EADS N.V, European Aeronautic Defence and Space Company (26,8 prosenttia). Joulukuussa 2014 Airbus-yhtiöksi nimensä samana vuonna vaihtanut EADS myi omistuksen Patriasta, minkä jälkeen Patria on ollut täysin Suomen valtion omistama.


title: Patria

text: Maaliskuussa 2016 Suomen valtio ilmoitti myyvänsä 49,9 prosenttia Patriasta sen norjalaiselle kilpailijalle Kongsberg Defence & Aerospacelle. Norjan valtio omistaa puolet Kongsbergista. Kauppahinnaksi sovittiin 272 miljoona euroa ja myynti arvioidaan saatavan loppuun toisen vuosineljänneksen aikana. Myynnin jälkeen Suomen valtion osuudeksi yhtiössä jää 50,1 prosenttia.


title: Patria

text: Patrian konsernirakennetta on pyöritelty vuosien saatossa. Viimeisin muutos tuli vuonna 2015.Vuoden 2009 alusta lukien organisaatio koostuu kolmesta liiketoimintasegmentistä, joissa toimii yhdeksän liiketoimintayksikköä, joita kaikkia tukee pääkonttori. Segmentit ja yksiköt jakaantuvat seuraavasti:


title: Patria

text: Suomen puolustusvoimien maavoimat on hankkinut vuoden 2009 alusta lukien vaativan kunnossapidon strategiselta kumppanilta Millog Oy:ltä. Millog on Patrian, Insta Groupin, Raskoneen, Sisu Auton ja Oricopan omistama yritys.


title: Patria

text: Patrian toimintojen rakenne muuttui 31.12.2005 alkaen, josta lähtien konserni koostuu kahdeksasta liiketoiminnasta sekä konsernin tukitoiminnoista. Liiketoimintoja ovat Patrialla on näiden lisäksi kaksi osakkuusyhtiötä, Nammo ja Eurenco. Suurin muutos aikaisempaan konsernirakenteeseen (ks. alla) oli Systems-liiketoiminnan muodostaminen entisistä Avionics-, Defence Solutions - ja Space-yksiköistä.


title: Patria

text: Patrian rakenne vuosina 2002-2005 (lyhyesti kuvattu erot yllä olevaan)


title: Patria

text: Elokuussa 2008 Patrian toimitusjohtajaksi nimitettiin diplomi-insinööri Heikki Allonen, joka toimi aiemmin muun muassa Fiskarsin toimitusjohtajana. Häntä edelsi yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 2001 toiminut Jorma Wiitakorpi, joka jätti tehtävänsä 18. elokuuta 2008 Patriassa vireillä olleen rikostutkinnan vuoksi. Wiitakorpi jatkoi toimitusjohtajan neuvonantajana kevääseen 2009 saakka. Allonen siirtyi eläkkeelle elokuussa 2016. Hänen seuraajakseen tuli diplomi-insinööri Olli Isotalo, joka työskenteli aiemmin Cargotecilla. Patria tiedotti 4. tammikuuta 2018 Isotalon jättävän tehtävänsä välittömästi. Syyksi kerrottiin strategiset syyt.


title: Patria

text: Patrian liiketoiminta sekä yrityksen yhteydet kansainväliseen aseteollisuuteen ovat herättäneet julkista kritiikkiä. Aseistakieltäytyjäliiton ja Muurinmurtajien vuonna 2008 käynnistämä Patria-kampanja syyttää yhtiötä ammusten toimittamisesta "USA:n armeijan laittomaan käyttöön" Irakissa ja Afganistanissa sekä yhteistyöstä "skandaaleistaan tunnettujen" BAE Systemsin ja EADS:n kanssa. Kesäkuussa 2008 aktivistit sulkivat Patrian Tampereen toimiston sisäänkäynnit kahliutumalla toisiinsa porraskäytävien edustoilla. Mielenosoittajat vastustivat Suomen osallistumista kansainväliseen asekauppaan ja halusivat kiinnittää huomiota Patrian asevientiin liittyviin lahjusepäilyihin.


title: Patria

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleisa Patria tuki puolueita 19 000 eurolla, joista Kokoomus, Keskusta ja SDP saivat kukin 6 000 euroa.


title: Patria

text: Yle TV1:n tutkivan journalismin ajankohtaisohjelma MOT väitti 1. syyskuuta 2008 Patrian maksaneen lahjuksia Sloveniaan tehdyn panssarivaunukaupan yhteydessä yhteensä 21 miljoonaa euroa. Rahaa päätyi MOT:n mukaan puolustusministeriön virkamiehille ja jopa Slovenian pääministerille, Janez Janšalle. MOT-ohjelman julkistamisen jälkeen Slovenian hallitus haastoi Ylen oikeuteen ohjelmassa esitettyjen väitteiden johdosta.


title: Patria

text: Helmikuussa 2015 kaksi entistä Patrian johtajaa tuomittiin törkeästä lahjuksen antamisesta ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Tapaus koski Patrian tytäryhtiö Patria Vehicles Oy:n Kroatian valtiota edustaneille henkilöille maksamia lahjuksia panssariajoneuvojen kaupan yhteydessä vuosina 2005–2008. Tytäryhtiö tuomittiin 297 000 euron yhteisösakkoon. Turun hovioikeus hylkäsi kesäkuussa 2015 kaikki syytteet ja yhteisösakkovaatimuksen liittyen Slovenian vientihankkeeseen, joka ajoittui vuosille 2005 - 2007. Päätös jäi voimaan ja on lopullinen, sillä syyttäjät eivät hakeneet valituslupaa korkeimmasta oikeudesta. Myös käräjäoikeus oli hylännyt kaikki syytteet samoin kuin yhteisösakkovaatimuksen. Hovioikeus korotti valtion maksettavaksi tuomittuja oikeudenkäyntikulukorvauksia käräjäoikeuden osalta ja velvoitti valtion korvaamaan Patria Land Services Oy:n ja muiden vastaajien oikeudenkäyntikuluja myös hovioikeudessa.


title: Pyreneiden niemimaa

text: Pyreneiden niemimaa eli Iberian niemimaa (espanjaksi ja portugaliksi "Península Ibérica") sijaitsee Lounais-Euroopassa. Sitä rajoittaa etelässä ja idässä Välimeri, pohjoisessa ja lännessä Atlantin valtameri. Pyreneiden vuoristo yhdistää niemimaan muuhun Eurooppaan (Ranskan kautta) ja 14 kilometriä leveä Gibraltarinsalmi erottaa sen Afrikasta.


title: Pyreneiden niemimaa

text: Niemimaa käsittää Espanjan, Portugalin ja Andorran valtiot sekä Britannialle kuuluvan Gibraltarin. Niemimaasta valtaosa kuuluu Espanjalle; Portugali on sen länsiosassa, Andorran kääpiövaltio Pyreneillä ja Gibraltar eteläkärjen tuntumassa.


title: Patria Aviation

text:
Patria Aviation on Patria-konsernin yksikkö, joka tuottaa sotilas- ja siviili-ilmailun asiakkailleen lentokaluston huoltoa sekä lentokoulutusta.
Sotilaslentokoulutuksessa Aviation vastaa alkeislentokoulutuksesta Suomen ilma- ja maavoimien sekä rajavartioston tarpeisiin. Siviililentokoulutuksen asiakkaina on lentoyhtiöitä, lentokouluja ja yksityisiä oppilaita. Päätuotteena on liikennelentäjäkoulutus.


title: Patria Aviation

text: Nykyisin lentokoneiden osavalmistusta tekee Patria Aerostructures (AST). Se valmistaa Jämsän Hallissa komposiittimateriaalista mm. spoilereita Airbus A380-lentokoneeseen ja siipien muotolevyjä Airbus A320-koneisiin. Yhteistyö Airbusin kanssa alkoi vuonna 2001.


title: Patria Aviation

text: Aiempaa osatuotantoa on mm. Embraer (Embraer 145:n keski- ja perärungot) ja Saab-lentokoneisiin. Yhtiö kokoonpanee myös NH90-helikoptereiden perärungot ja laskutelineiden muotosuojat.


title: Patria Aviation

text: Joulukuussa 2005 yhtiö ilmoitti, että se on valittu suunnittelemaan ja valmistamaan sotilaallisen Airbus A400M-kuljetuskoneen sivuvakaajan kärkiosat. Sopimuksen arvo on noin 60 miljoonaa euroa, kun koneen käyttö Euroopan asevoimissa alkaa vuonna 2012. Patrian suunnittelupanos on noin 30 suunnittelijan työ (30 htv?) vuosina 2006-2012.


title: Patria Aviation

text: Vaikeuksiin pitkittyneiden toimitusaikojensa vuoksi ajautunut Airbus pyrkii vuoden 2006 lopusta alkaen vähentämään alihankkijoidensa määrää 3 000:sta 500:een.


title: Patria Aviation

text: Patria Aviation huolehtii pääasiassa Ilmavoimien lentokaluston elinkaaren tuesta, joka sisältää I- ja D-tason huollot, korjaukset ja modifikaatiot rungolle, moottoreille, järjestelmille ja avioniikalle. Joulukuussa 2006 Ilmavoimat tilasivat Patrialta 30 Hawk-harjoitushävittäjän modernisoinnin. Työ tapahtuu vuosina 2007-2010. Sen arvo on 20 miljoonaa euroa.


title: Patria Aviation

text: Yhtiön Helicopters-yksikkö Arlandassa on keskittynyt helikoptereiden huoltoon ja sillä on valtuutetun huoltokorjaamon asema Agustan, Bellin ja Eurocopterin kalustolle. Suomen ja Ruotsin NH90-kuljetuskoptereiden kokoonpanolinja Jämsän Hallissa auttaa yhtiötä konetyypin huoltokyvyn hankinnassa.


title: Patria Aviation

text: Yhtiö tekee myös tutkimus- ja kehitystyötä UAV-aluksiin eli miehittämättömiin pieniin lentokoneisiin.


title: Patria Aviation

text: Vuoden 2003 lopulla Malmin lentoasemalla toimiva Pilot Factory -lentokoulu siirtyi puoliksi Patrian omistukseen ja myöhemmin kokonaan. 27. heinäkuuta 2005 Suomen Ilmavoimat ilmoitti, että Patria Aviation ottaa hoitaakseen Ilmavoimien lentäjien peruskoulutuksen ja myös alkeiskoulukoneiden, Vinkojen, ylläpidon. 5-vuotinen sopimus on 25 miljoonan euron arvoinen. Syyskuussa 2005 koulutus siirtyi Ilmasotakouluun Tikkakoskelle.


title: Pyreneet

text: Pyreneet (, ) on poimuvuoristo Lounais-Euroopassa Espanjan ja Ranskan rajaseudulla. Biskajanlahdelta Cabo Creusiin Välimeren Lioninlahdelle ulottuvan vuorijonon pituus on 435 kilometriä, leveys 80–140 kilometriä ja korkein kohta Aneto, 3 404 metriä. Pohjoisessa Pyreneet erottaa Massif Centralista kapeahko laakso, jossa kulkee Canal du Midi. Etelässä Ebron laakso erottaa Pyreneet Espanjan keskiosan vuorista. Koko Andorran ruhtinaskunta sijaitsee Pyreneillä.


title: Pyreneet

text: Suurin Pyreneiltä alkava joki on Garonne, joka virtaa sieltä pohjoiseen Ranskan alueella ja laskee Biskajanlahteen. Suurelta osaltaan vuoristo on vedenjakajana Garonnen ja Ebron välillä, ja Ranskan ja Espanjan välinen raja kulkee enimmäkseen lähellä vedenjakajaa.


title: Pyreneet

text: Pyreneiden alue on toiminut myös kulttuurisena vedenjakajana vuosisatojen ajan. Kun suuret valtiot ovat kiistelleet aluejaosta niiden juurilla, vuoriston taskuissa olot ovat saattaneet säilyä muuttumattomina. Nykyiset valtionrajat alueelle määritettiin vuonna 1659. Pyreneiden mukaan on saanut nimensä myös Pyreneiden niemimaa, jonka rajalla vuoristo sijaitsee.Korkeammalla varjoissa lumi säilyy yli kesän. Pyreneiden kolmanneksi korkein huippu, Monte Perdido, on kansallispuisto.


title: Pyreneet

text: Espanjan puolella Pyreneet ulottuvat lännestä Biskajanlahdelta itään Välimerelle, kolmelle itsehallintoalueelle seuraavasti:Ranskan puolella Pyreneet ulottuvat kolmelle hallintoalueelle ("région") ja kuuden departementin alueelle, jotka ovat lännestä itään:


title: Pyreneet

text: Pyreneiden poikki kulkee muutamia Eurooppateitä. Pyreneet voi myös sivuuttaa lännestä E80-tietä ja idästä E15-tietä pitkin. Aragoniasta E7-tie alittaa Pyreneet Somportin tunnelia pitkin. Katalonian Barcelonasta Orléansiin kulkee E9, joka ylittää Pyreneet Puigcerdan ja Pamiersin välisellä tieosuudella. Vaihtoehtoisesti Pyreneet voi ylittää esim. Somportista Sallent de Gállegon kautta tai Bielsan ja Aragounetin kautta. Kataloniasta pääsee Ranskaan Vielhan ja St Béatin kautta, Andorran kautta, Puigcerdàn ja Bourg-Madamen kautta tai Coll d'Aresin kautta.


title: Pyreneet

text: Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitti tie on kävelyreitti, joka ylittää Pyreneet ja päättyy Galician pääkaupunkiin Santiago de Compostelaan.


title: Pyreneet

text: Tältä vuorijonolta löytyy suuria kunnostettuja vapaa-ajan alueita, sen tarjotessa suuret mahdollisuudet kauneutensa ja ilmastonsa vuoksi. Suurimman alan vievät hiihtokeskusten rakennelmat, jotka ovat perusteellisesti muuttaneet maankäyttöä korkealla vuoristossa. Seuraavassa listataan Pyreneiden hiihtokeskukset:


title: Pyreneet

text: Espanjan puolella


title: Pyreneet

text: Andorrassa


title: Pyreneet

text: Ordino Arcalis, Pal Arinsal, Pas de la Casa-Grau Roig, Soldeu el Tarter, La Rabassa


title: Pyreneet

text: Ranskan puolella


title: Pyreneet

text: La Pierre-st Martín, Artouste, Gourette, Luz Ardiden, Cauterets, Hautacam, Bareges, Gavarnie-Gèdre, La Mongie, Piau Engaly, Saint-Lary-Soulan, Val Louron, Peyragudes, Luchon Superbagneres, Porte Puimorens, Ax-les-Thermes, Font-Romeu, Les Angles, Puyvalador, Formiguères, Puigmal 2600, Cambré d´Aze, Guzet, Les Mont d´Olmes, Ascou-Pailheres, Mijanes-Donezan


title: Pyreneet

text: Pyreneiden vuoriston juurella viljellään viiniä seuraavilla virallisen alkuperänimityksen omaavilla alueilla:


title: Fritz von Opel

text: Fritz Adam Hermann von Opel (4. toukokuuta 1889 Rüsselsheim, Saksa – 8. huhtikuuta 1971, Samedan, Sveitsi) oli Wilhelm von Opelin ainoa lapsi. Hän oli Adam Opelin, Opel-yhtiön perustajan, pojanpoika. Hänet muistetaan rakettiautokokeiluistaan, joista hän sai nimen "Raketti-Fritz".


title: Fritz von Opel

text: Opel opiskeli Darmstadtin teknillisessä yliopistossa ja taisteli vapaaehtoisena ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan jälkeen hän alkoi työskennellä perheyrityksessä. Hänestä tuli Opelin testausjohtaja, ja hän oli vastuussa yhtiön viestinnästä.


title: Fritz von Opel

text: Itävaltalainen rakettitutkija Max Valier kysyi 1927 von Opelilta tukea rakettimoottoritutkimukselle. Kilpa-ajoharrastaja Von Opel ymmärsi rakettitekniikan mahdollisuudet ja niiden mainosarvon. Opelin Rüsselsheimin-tehdas alkoi tutkia propulsiota, ja apuna käytettiin Friedrich Sanderia, joka oli valmistanut jo raketteja meripelastustehtäviä varten.


title: Fritz von Opel

text: Opelin radalla Rüsselsheimissa 11. huhtikuuta 1928 RAK 1-rakettiautoa testattiin ensimmäisen kerran julkisesti. Se saavutti kahdeksassa sekunnissa 100 km/h nopeuden. RAK 2 -version testiradaksi von Opel valitsi AVUS-radan, jossa pystyi ajamaan huomattavasti Opelin omaa rataa nopeampaa. Hän ajoi itse RAK 2 -rakettiautoa 23. toukokuuta. Auton nopeus oli arviolta 238 km/h, ja se saavutti nopeuden 24 kiinteäajoaineraketin avulla.


title: Fritz von Opel

text: Von Opel ja Sander pyrkivät luomaan myös rakettimoottorisen lentokoneen. He liittoutuivat Julius Hatryn kanssa. He tekivät ensimmäisen koelentoyrityksen 10. syyskuussa 1929, mutta kone ei noussut ilmaan ja paloi. Von Opelin ohjeistama toinen kone nousi kuitenkin vielä samana päivänä noin 1–2 metrin korkeuteen ilmaan ja lensi sillä noin 1 400 metriä. Suuren yleisön edessä von Opel lensi 30. syyskuuta koneen parennetulla versiolla, jossa oli 16 rakettia antamassa voimaa. Kahden epäonnistuneen yrityksen jälkeen 11 toimivalla raketilla von Opel lensi noin 80 sekunnin ajan 25 metrin korkeudella maanpinnasta. Koneen nopeus oli arviolta 150 km/h.


title: Fritz von Opel

text: General Motors osti Opelin vuonna 1929. Von Opel oli tuolloin yrityksen osakkaana. Hän jätti yrityksen, kun GM oli hankkinut Opelin omistukseensa. Hän lähti Saksasta Sveitsin kautta ulkomaille. Hän saapui vuonna 1940 Yhdysvaltoihin Liechtensteinin passilla. Yhdysvalloissa häntä pidettiin toisen maailmansodan ajan internointileirillä.


title: Fritz von Opel

text: Sodan jälkeen von Opel palasi Eurooppaan ja eli viimeiset vuotensa St. Moritzissa ja Ranskan Rivieralla.


title: Hipparkhos

text: Hipparkhos Nikealainen (, n 190 eaa. – n. 127 eaa.) oli antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, joka vaikutti Rodoksella. Hän teki suuria muutoksia tähtitieteen kehitykseen matemaattisena tieteenä ja trigonometrian perusteisiin. Vaikka Hipparkhosta pidetään yleisesti yhtenä antiikin suurimmista tieteilijöistä, hänen elämästään tiedetään vain vähän. Suurin osa tiedoista perustuu toisen käden tietoihin, erityisesti Ptolemaioksen 100-luvulla tekemään kirjaan.


title: Hipparkhos

text:
Hipparkhos teki tähtitieteellisiä havaintoja Ptolemaioksen mukaan vuosien 147 eaa. ja 127 eaa. välillä, kuitenkin mahdollisesti myös jo sitä aikaisemmin. Hänen tärkein tähtitieteellinen teoksensa käsitteli Auringon ja Kuun kiertoratoja, niiden kokoja ja etäisyyttä maasta sekä tutkimuksen pimennyksistä. Esimerkiksi myöhempi Johannes Keplerin aurinkokuntamalli perustuu Hipparkhoksen työhön. Hipparkhos teki tutkimuksia myös päiväntasausten ajankohdista ja vuoden pituudesta.
Hipparkhos pystyi määrittämään vuoden pituuden 365 1/4 päiväksi perustuen Aristarkhoksen 145 vuotta aiempaan havaintoon.


title: Hipparkhos

text:
Plinius vanhemman mukaan Hipparkhos teki myös tähtiluettelon, jossa on niiden nimet ja omien mittaustensa mukaiset sijannit. Suorat todisteet luettelosta ovat kuitenkin heikot eikä sen sisältämien tähtien määrästä tai sijaintitietojen muodosta ole selvyyttä.
Robert Russell Newton on 1977 esittänyt että Ptolemaios kopioi Hipparkhoksen tähtitaulukot ja on vain muuttanut niiden koordinaatit. Niistä puuttuu useita tähtiä joita ei ole kyetty havaitsemaan Rodokselta.


title: Hipparkhos (tyranni)

text: Hipparkhos, Peisistratoksen poika, oli veljensä Hippiaksen (kuoli vuoden 490 eaa. jälkeen) kera Ateenan hallitsija vuodesta 527 eaa. Hipparkhos murhattiin 514 eaa. ja Hippias karkotettiin 510 eaa.


title: Hipparkhos (tyranni)

text: Herodotoksen ja Thukydideen mukaan Hipparkhoksen murhaajat Tyrannikides, Harmodios ja Aristogeiton toimivat henkilökohtaisista motiiveista. Hipparkhos oli rakastunut Harmodiokseen, joka kuitenkin torjui hänet. Hipparkhos kosti Harmodioksen sisarelle, ja Harmodios ja hänen rakastajansa Aristogeiton puolestaan kostoksi murhasivat Hipparkhoksen.


title: Saab 91 Safir

text: Saab 91 Safir on Saabin lentokonetehtaan yksimoottorinen potkurikone, jonka ensilento tapahtui 20. marraskuuta 1945.


title: Saab 91 Safir

text: Koneen suunnitteli Anders Johan Andersson, joka oli toiminut Bückerin tehtailla Natsi-Saksassa 1930-luvulla ja suunnitellut siellä mm. Bücker Bü 181 Bestmann-koulukoneen, jonka piirteet on Safirissa selvästi nähtävissä.


title: Saab 91 Safir

text: Kaikkiaan Safireita valmistettiin 323 kappaletta viitenä eri versiona (A, B, B-2, C ja D). Safiria käyttivät Ruotsin, Norjan, Suomen, Itävallan, Tunisian ja Etiopian ilmavoimat koulukoneena. Japanin ilmavoimat käyttivät Safireitaan koelentokoneena.Saab 91D Safir oli Suomen ilmavoimien alkeiskoulukone 1960-luvun alusta 1980-luvun alkuun. Kolme Safiria siirrettiin Rajavartiolaitokselle, jossa niitä käytettiin vuodet 1982 - 85 helikopterien suunnistajien koulutukseen. Koneen lempinimi oli "Sähvä".


title: Saab 91 Safir

text: Koneet ovat 3-4 paikkaisia.


title: Saab 91 Safir

text: 91D-version moottori oli Lycoming O-360-A1A, joka tuottaa 180 hv.


title: Saab 91 Safir

text: Kone on aseistamaton.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Valmet L-90 TP Redigo oli Suomen ilmavoimien yhteyskoneena käyttämä Valmetin Kuoreveden tehtaalla suunniteltu metallirakenteinen koulu- ja yhteyslentokone. Sen käyttö alkoi Suomen ilmavoimissa vuonna 1992 ja päättyi vuoden 2013 lopulla.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: 1980-luvun alussa Valmet Oy Kuoreveden tehtaalla oli tarve aloittaa uusi lentokoneprojekti, koska Vinka- ja Hawk-valmistus oli päättymässä. Päätettiin lähteä kehittämään Valmet L-70:n pohjalta nopeampaa, potkuriturbiinilla ja sisäänvedettävällä laskutelineellä varustettua jatkokoulukonetta. Sen nimeksi tuli aluksi Valmet L-80 TP Military Trainer. Myös Turbo-Vinhaksi kutsutun koneen pääsuunnittelija oli Elias Järvineva; hänen jäätyään eläkkeelle pääsuunnittelijana jatkoi Jaakko Harjumäki. Koneen suunnittelussa pyrittiin kustannusten minimoimiseksi hyödyntämään mahdollisimman paljon Vinkan valmistuksessa käytettyjä työvälineitä.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Tehtaan koelentäjä Paavo Janhunen lensi prototyypillä OH-VBB ensimmäisen kerran 12. helmikuuta 1985. Kone tuhoutui 14. lennollaan 24. huhtikuuta 1985, kun kone ei oiennut syöksykierteestä. Sekä koelentäjä Janhunen että koelentoinsinööri Juhani Jääskeläinen kuolivat. Konetta ei ollut varustettu prototyyppien syöksykierrekokeissa normaalisti käytetyllä oikaisuvarjolla.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Kehitystyötä päätettiin jatkaa. Tehdas aloitti toisen prototyypin rakentamisen. Sille annettiin uusi tyyppinimi Valmet L-90 TP Redigo. Prototyyppi OH-VTP teki ensilentonsa 1. heinäkuuta 1986. Koneessa oli Allison 250 -moottori. Toinen prototyyppi (OH-VTM) lensi ensilentonsa joulukuussa 1987. Tämän koneen moottorina oli Turbomeca TP 319 -potkuriturbiini, jonka tehoja oli alennettu 373 kilowatista 313 kilowattiin. Toinen prototyyppi OH-VTM tuhoutui Belgiassa lentonäytöksessä 29. elokuuta 1988. Tehtaan koelentäjä majuri (evp) Ari Piippo kuoli onnettomuudessa.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Keväällä 1989 pääsuunnittelijaksi tuli Jukka Raunio, joka toteutti rungon pidennyksen. Pidennetty versio läpäisi FAR23- tyyppihyväksynnän.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Redigoja valmistettiin Kuorevedellä Suomen ilmavoimille yhteyskoneeksi. Ilmavoimat tilasi kymmenen Redigoa Allison-moottoreilla 6. tammikuuta 1989. Ilmavoimilla on ollut käytössään kymmenen Redigoa, joiden tunnukset ovat RG-1 ... RG-10. RG-10 (ollut myös RG-11-tunnuksella) on luovutettu Valmetille koelentoihin marraskuussa 1991. Ensimmäinen palveluskäyttöön tullut kone oli RG-1 toukokuussa 1992.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Konetta myytiin Hornet-vastakauppoina Meksikoon ja Eritreaan koulukoneeksi noin 30 kappaletta. Vuonna 2007 Meksikon laivastolla oli yhdeksän Redigoa käytössään ja Eritrean ilmavoimilla kahdeksan. Valmet myi syksyllä 1995 koneen valmistusoikeudet Italiaan Aermacchille, joka markkinoi sitä M290TP-tunnuksella.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text:
Redigo poistui Suomen ilmavoimien käytöstä vuoden 2013 aikana. Konetyypin viimeisen lennon ilmavoimissa suoritti Lentosotakoulun johtaja eversti Jukka Ahlberg 31.10.2013 Kauhavalla.
Lokakuussa 2014 Ilmavoimat ilmoitti myyvänsä loput Redigot ja ottavansa vastaan ostotarjouksia näistä 5:stä koneesta (RG-1, RG-2, RG-3, RG-6 ja RG-9) 3.12.2014 mennessä. Koneet olivat varastoituna osiin purettuina Hallissa. Ostajaksi ilmoitettiin ruotsalainen Helicopterservice Sweden AB joulukuussa 2014.


title: Valmet L-90 TP Redigo

text: Prototyyppi OH-VTP sai oman vitriininsä Patrian tehdasalueella Hallissa syksyllä 2011.


title: Digimon Zero Two

text: Digimon Zero Two (tunnettu myös nimillä Digimon Adventure 02 tai Digimon 02) on toinen Digimon-animesarja. Se esitettiin Japanin ulkopuolella sarjan Digimon: Digital Monsters toisena tuotantokautena.


title: Digimon Zero Two

text: Kolme vuotta myöhemmin ensimmäisen kauden "Valitut Lapset" eivät enää mene niin usein Digimaailmaan, vaan he keskittyvät enemmän harrastuksiin ja koulunkäyntiin. Poikkeuksina ovat joukon kuopukset Takeru ja Hikari, jotka ovat nyt samanikäisiä kuin muut alkuperäiset lapset olivat kolme vuotta sitten. Alkuperäisten Valittujen Lasten tilalle tulee Hikarin ja Takerun lisäksi kolme uutta lasta Digimoneineen tekemään töitä Digimaailman pelastamiseksi, jota hallitsee pahamaineinen Digimonkeisari, joka lopulta muuttuu hyväksi ja liittyy lasten joukkoon Digimon-kumppaninsa kanssa. Vaan uusi uhka nostaa jo päätään, kun Archnemon ja Mummymon alkavat kylvätä kauhua Digimaailmassa. Seuraavaksi valitut kohtaavat omassa maailmassaan Yukio Oikawan nimisen miehen, joka lapsesta asti on halunnut digimaailmaan. Vanhojen valittujen Digimonien onnistuu lopulta saada Ultimate- ja Mega-muotonsa takaisin. Todellinen vihollinen paljastuu lopulta kolmanneksi viimeisessä jaksossa ja se on Vamdemon, joka ykköskaudelta oli VenomVandemon-muotonsa tuhoutumisen jälkeen selvinnyt datana Oikawan sisällä, ja hän palaa BelialVamdemonina. Vandemon saadaan kuitenkin lopulta tuhottua kaikkien valittujen lasten avulla. Mukana on Toivon, Valon ja itäisen alueen vartija Qinglongmon.Kaikki Valitut lapset omistavat tunnustensa mukaiset Digi-Eggit, paitsi Ken. Lisäksi Daisuke sai käyttöönsä parin jakson ajaksi kultaisen Ihmeiden Digi-Eggin, jonka avulla V-mon kultahaarniskoitui Magnamoniksi.Huom! Tuotantotalo Werne jälkiäänitti suomeksi vain jaksot 1–26.


title: Digimon Zero Two

text: Suomenkielisen version käännöksen ja ohjauksen teki Teuvo Matala.


title: Valmet L-70 Vinka

text: Valmet L-70 Vinka on ollut Suomen Ilmavoimien alkeiskoulukone vuodesta 1980 lähtien. Vinkan korvaus uudemmilla koneilla on ajankohtainen vuosina 2015–2017.


title: Valmet L-70 Vinka

text: 1960-luvun lopulla Suomen Ilmavoimat alkoi pohtia Saab 91D Safir -koulukoneiden korvaamista. Kauppa- ja teollisuusministeriö perusti 15. syyskuuta 1970 Suomen ilmailuteollisuuden eheyttämistä varten Ilmailuteollisuuden Kehitysohjelman (IKO). Sen johtoon tuli DI Elias Järvineva. IKO:n pääpaino oli nimenomaan LEKO-70-koulukoneen kehittämisessä. Täten Elias Järvinevasta tuli Vinkan pääsuunnittelija. Valmet Lentokoneteollisuus sai tilauksen rakentaa prototyyppi LEKO-70-koulukoneesta.


title: Valmet L-70 Vinka

text: Kapteeni Paavo Janhunen lensi LEKO-70:ää ensi kerran 1. heinäkuuta 1975 Kuorevedellä. Toinen koneen koelentäjistä oli insinöörikapteeni Jyrki Laukkanen. Testiohjelman jälkeen Ilmavoimat tilasi 30 konetta, joiden nimeksi tuli Valmet L-70 Vinka. Eduskunta hyväksyi rahoituksen 30 koneen tilaamiseen vuonna 1976. Ensimmäinen sarjavalmisteinen Vinka-lentokone nousi lentoon 29. joulukuuta 1979.


title: Valmet L-70 Vinka

text:
Vinka tuli Ilmavoimien käyttöön vuonna 1980. Pääosa Vinka-koneista toimi Kauhavalla vuoden 2005 loppuun asti asevelvollisten lentäjien ja kadettien koulutuksessa. Sen jälkeen Vinkat toteuttavat samaa tehtävää Jyväskylässä, mutta lennonopettajat tulevat Patria Aviation -yhtiöstä.
Koneesta kehitettiin vientiversio, josta rakennettiin yksi prototyyppi. Tämän tunnus oli Valmet L-70 Miltrainer (siviilirekisterissä tunnus OH-VAA). Vientikauppoja ei syntynyt. 1980-luvulla kehitettiin potkuriturbiinilla varustettu "Turbo-Vinka", josta kehittyi lopulta myös ulkomaille myyty Valmet L-90 Redigo.


title: Galba

text: Servius Sulpicius Galba Augustus (synt. "Servius Sulpicius Galba", myöh. "Lucius Livius Ocella Sulpicius Galba", yleisesti Galba) (24. joulukuuta 3 eaa. – 15. tammikuuta 69) oli Rooman keisari, joka hallitsi 8. kesäkuuta 68 – 15. tammikuuta 69. Hän oli niin kutsutun neljän keisarin vuoden ensimmäinen keisari.


title: Galba

text: Galba oli konsulina vuonna 33, hänet tunnettiin ankarista otteistaan. 30-luvun lopulla hän toimi Ylä-Germanian maaherrana, 40-luvulla African provinssin maaherrana. 50-luvulla hän vetäytyi julkisuudesta, mutta vaikuttaa odottaneen jotakin erikoista tapahtuvan päätellen siitä, että hänellä oli aina matkustaessaan miljoonan sestertiuksen arvosta kultaa mukanaan. Vuonna 61 hänestä tuli Hispania Tarraconensiksen maaherra. Hän oli Neroa vastaan suunnatun Julius Vindexin johtaman vallankumouksen alkaessa vuonna 69 Hispaniassa. Hänet pyydettiin keisariksi päivää ennen Neron kuolemaa.


title: Galba

text: Galba tuli keisariksi yli 70-vuotiaana. Roomaan saapumisen jälkeen Galba osoittautui kitsaaksi ja ankaraksi. Tacitus kertoo pretoriaanikaartin vaatineen rahalahjoitusta, joka Galban nimissä oli aiemmin annettu. Galban vastaus oli: "En osta joukkojani, vaan värvään ne." Hän mitätöi kaikki Neron antamat lahjoitukset ja vaati niistä yhdeksän kymmenesosaa takaisin. Ylimielisyys sotilaita kohtaan oli vakava virhe. Ylä- ja Ala-Germanian legioonat nousivat tammikuun alussa kapinaan häntä vastaan julistaen Aulus Vitelliuksen uudeksi keisariksi. Legioonat luopuivat hänestä ja pretoriaanikaarti surmasi hänet. Otho, joka oli suunnitellut vallankaappauksen, nostettiin keisariksi.


title: Otho

text: Marcus Salvius Otho Caesar Augustus (synt. "Marcus Salvius Otho", yleisesti Otho) (28. huhtikuuta 32 – 16. huhtikuuta 69) oli Rooman keisari, joka hallitsi 15. tammikuuta 69 – 16. huhtikuuta 69. Otho oli niin kutsutun neljän keisarin vuoden toinen keisari.


title: Otho

text: Otho ystävystyi nuorena keisari Neron kanssa. Hänestä tuli keisari kaapattuaan vallan Neron seuraajalta Galbalta. Otho oli ensimmäinen keisari, joka otti vallan käsiinsä väkivalloin. Hävittyään taistelussa Vitelliuksen joukkoja vastaan hän teki itsemurhan. Hänestä on jäänyt jälkimaailmalle hyvin kaksijakoinen kuva. Hänet muistettiin Neron lähipiiriin kuuluvana tyhjäntoimittajana. Toisaalta Othon tiedetään olleen pätevä sotapäällikkö ja kyvykäs hallitsija, mutta hänen mainettaan mustaa kuitenkin väkivaltainen vallananastus.


title: Otho

text: Otho oli etruskisukua. Historioitsija Suetoniuksen mukaan suku juonsi juurensa etruskien johtavista suvuista. Othon aikana kaikki etruskit olivat jo roomalaistuneet. Cognomen "Otho" viittaa juuri etruskialkuperään. Koska cognomen oli säilynyt suvussa kolmen sukupolven ajan, suku halusi ehkä vaalia etruskiperintöään. Othon isoisä, Marcus Salvius Otho, oli "novus homo" eli suvun ensimmäinen senaattori. Suetoniuksen mukaan hänen vaimonsa, Othon isoäiti, olisi ollut alhaista syntyperää ja ehkä alkujaan jopa orja. Othon isoisä eteni urallaan, koska oli viettänyt nuoruutensa keisari Augustuksen vaimon Livia Augustan kotona. Livian myötämielisyyden ansiosta hän eteni urallaan aina preettoriksi asti. Othon isä oli Lucius Salvius Otho, merkittävä poliitikko ja keisari Tiberiuksen läheinen ystävä. Hän oli uransa aikana muun muassa konsulina vuonna 33 ja African provinssin maaherrana. Keisari Claudius korotti Othon isän patriisien joukkoon, ja senaatti myönsi hänelle patsaan Palatiumilla. Othon äiti Albia Terentia oli myös luultavasti ylhäistä sukua. Marcus Salvius Otho syntyi Ferentiumissa 28. huhtikuuta vuonna 32. Otholla oli veli, Lucius Salvius Otho Titianus, joka eteni urallaan aina vuoden 52 konsuliksi ja toimi myös Asian provinssin prokonsulina. Otholla oli myös sisko, joka oli jossain vaiheessa kihloissa Germanicuksen pojan Drusuksen kanssa. Kerrotaan, että Otho oli nuorena tuhlaileva ja villi ja että hänen isänsä joutui usein pieksemään hänet erilaisten kepposten jälkeen.


title: Otho

text: Isänsä kuoleman jälkeen Otho alkoi seurustella erään häntä vanhemman naisen kanssa, joka tutustutti hänet keisari Neroon. Hänestä ja Nerosta tulikin läheiset ystävät. Suetoniuksen mukaan Othosta ja Nerosta tuli hyviä ystäviä, koska he olivat hyvin samanlaisia. Plutarkhos puolestaan kertoo, että Otho eli ylellisesti ja tuhlasi Neroakin enemmän ja jopa haukkui tätä saituriksi.


title: Otho

text: Othon suhteesta Neron toiseen vaimoon Poppaea Sabinaan on antiikin lähteissä viisi erilaista versiota, jotka poikkeavat toisistaan joissakin yksityiskohdissa. Kerrotaan, että Nero halusi naimisiin kauniin Poppaean kanssa, mutta ei poliittisista syistä voinut erota vaimostaan Octaviasta, joka oli Claudiuksen tytär. Niinpä Nero järjesti Othon ja Poppaean avioliittoon voidakseen helpommin käydä rakastajattarensa luona. Suetonius kertoo, että Otho kuitenkin ihastui Poppaeaan oikeasti eikä päästänyt Neroa vaimonsa luokse. Lopulta Nero suuttui niin, että järjesti Othon ja Poppaean avioliiton purkamisen. Erään toisen version mukaan Otho ja Poppaea olivat jo naimisissa, kun Nero ihastui ystävänsä vaimoon. Lopulta Nero päätti hankkiutua eroon ystävästään. Vuonna 58 Otho nimitettiin Lusitanian maaherraksi. Otho sai nimityksen yhteydessä alhaisimman mahdollisen, eli kvestorin arvon. Otho oli vain 26-vuotias eikä ollut vielä saavuttanut preettorin arvoa, joka oli yleensä vaatimuksena tällaiseen tehtävään. Plutarkhoksen mukaan Nero olisi halunnut surmata Othon, mutta Seneca taivutteli hänet lähettämään Othon Lusitaniaan. Nero erosi Octaviasta vuonna 62 ja meni pian naimisiin Poppaean kanssa. Plutarkhos kertoo vielä Galban elämäkerrassa, että Nero antoi teloittaa Othon siskon ja tämän vaimon.


title: Otho

text: Lusitanian maaherran tehtävässä Otho onnistui hyvin, mutta hän hautoi kostoa Neroa vastaan.


title: Otho

text: Nero muuttui viimeisinä hallitusvuosinaan yhä välinpitämättömämmäksi armeijaa ja senaattia kohtaan. Senaattoreita teloitettiin ja karkotettiin, ja talous taantui. Lopulta Nero menetti pretoriaanikaartin ja senaatin tuen. Tammikuussa 68 Gaius Julius Vindex lähetti useille provinssien maaherroille kirjeitä, joissa hän kannusti heitä nousemaan kapinaan Neroa vastaan. Huhtikuussa 68 armeija huusi keisariksi Lusitanian naapuriprovinssin Hispania Tarraconensiksen maaherran Servius Sulpicius Galban. Galba vaali vanhoja tasavaltalaisia perinteitä, eikä suostunut ottamaan nimitystä vastaan, ennen kuin senaatti hyväksyisi hänet. Galba sai pian myös Othon tuen. Otho oli tuolloin ollut Lusitaniassa lähes yhdeksän vuotta. Poppaea oli kuollut, eikä Otholla ollut enää mitään hävittävää, jos Nero syrjäytettäisiin. Galba oli jo lähes 70-vuotias, eikä hänellä ollut perillisiä. Otho oli vain 37-vuotias, ja hänellä oli hyvät mahdollisuudet päästä Galban seuraajaksi. Galban tukijoihin kuului myös VI legioonan komentaja Titus Vinius. Kesäkuussa senaatti julisti Neron valtion viholliseksi. Otho lähti Galban kanssaan Roomaan. Nero teki itsemurhan 9. kesäkuuta, ja Galbasta tuli keisari. Otho puolestaan toivoi pääsevänsä hänen seuraajakseen.


title: Otho

text: Saavuttuaan Roomaan Galba osoittautui kuitenkin saidaksi ja ankaraksi. Kaikki Neron antamat lahjoitukset mitätöitiin, ja niistä vaadittiin yhdeksän kymmenesosaa takaisin. Myöskään armeijalle luvattuja suuria rahapalkkioita ei maksettu, mikä herätti sotilaiden keskuudessa tyytymättömyyttä Galbaa kohtaan. Senaattoreiden ja yläluokan jäsenten murhat jatkuivat, ja aateliston valtaa rajoitettiin, mistä aateliset eivät pitäneet.


title: Otho

text: Othon tukijoihin kuului Titus Vinius, jonka tyttären Otho lupasi naida, jos tämä vain saisi Galban adoptoimaan Othon. Galba ei kuitenkaan ollut halukas nimittämään suosittua Othoa seuraajakseen. Galballa oli toinenkin selvä seuraajaehdokas, sukulaisensa Publius Dolabella. Yllättäen Galba päätti adoptoida Lucius Calpurnius Piso Frugi Licinianuksen. Piso oli vuoden 27 konsulin Marcus Licinius Crassus Frugin nuorin poika. Pisoa oli pitkään pidetty uhkana keisarien vallalle, ja Piso oli Neron aikana ollut maanpaossa. Hänellä ei kuitenkaan ollut poliittisia pyrkimyksiä, ja Galba valitsi hänet luultavasti vain saadakseen Pison sukulaisten tuen. Galba esitteli seuraajansa senaatille ja pretoriaaneille 10. tammikuuta. Galba sai pian kuulla tyytymättömien Ylä- ja Ala-Germanian legioonien huutaneen provinssin maaherran Aulus Vitelliuksen keisariksi. Vitelliuksella ei sinänsä ollut mitään Galbaa vastaan, mutta Otho ja hänen tuleva appensa Vinius olivat hänen vastustajiaan.


title: Otho

text: Kun Galba ei toiminut Othon toiveiden mukaisesti, Otho alkoi juonitella häntä vastaan. Tuolloin Otho oli myös pahasti velkaantunut, ja vallankaappaus saattoi olla ainoa keino päästä velkojista. Otho antoi "libertus" Onomastukselle, joka oli yksi hänen vapauttamista orjistaan, tehtäväksi värvätä Galballe vihamielisiä pretoriaaneja. Onomastus toi Othon luokse kaksi pretoriaania, Veturiuksen ja Proculuksen, jotka olivat valmiita liittymään salajuoneen. Otho lahjoi heidät ja antoi heille lisää rahaa, jolla heidän tuli lahjoa muita pretoriaanikaartin jäseniä. Pretoriaaneilla oli syytä vihata Galbaa. Hän oli tiukentanut kuria eikä ollut maksanut pretoriaaneille palkkiota, jonka hän heille oli luvannut vuonna 68. Lisäksi muutama muu pretoriaani otettiin mukaan salajuonen sisäpiiriin. Othon kannattajat yrittivät myös saada muita legioonalaisia ja auxilia-joukkojen jäseniä mukaan salajuoneen. Tammikuun alussa Galba erotti kaksi pretoriaanikaartin tribuunia, yhden kaupunkikohorttien tribuunin ("cohortes urbanae") ja yhden kaupungin vartion tribuuneista ("vigiles urbani"). Erottamisilla saattoi olla jotakin tekemistä Othon salajuonen kanssa. Otho oli luvannut Lucius Antonius Nasolle, joka oli yksi erotetuista pretoriaaneista, että tämä saisi Legio XIV Geminan johdettavakseen, kunhan Otho vain pääsisi valtaan.


title: Otho

text: Astrologien ennustuksia noudattaen Otho valitsi 15. tammikuuta vuonna 69 päiväksi, jolloin hän aikoi iskeä. Aluksi salaliittolaiset olivat aikoneet julistaa Othon keisariksi 11. tammikuuta. Otho seurasi Galban mukana uhraamaan Apollonin temppeliin Palatiumilla. Määrätyllä hetkellä Othon vapautettu Onomastus tuli Othon puheille ja antoi ennalta sovitun viestin "maanmittarit odottavat teitä kotonanne". Sitten Otho livahti temppelistä vastaanottamaan vaivaisten 23 pretoriaanin julistuksen keisariksi. Näiden kannattajien kanssa Otho lähti pretoriaanien leiriin. Pretoriaanien upseerit eivät puuttuneet tapahtumiin, ja Galban kannattajat, Vinius mukaan lukien, eivät tienneet, mitä oli tapahtumassa.


title: Otho

text: Kun Galba sai kuulla tästä, hän kutsui koolle Pison, Viniuksen, Cornelius Lacon ja muita läheisiä avustajiaan. Kaupungissa oli joukkoja Germaniasta, joille Galba lähetti viestejä. Sotilaat eivät kuitenkaan olleet kiinnostuneita ja kannattivat etupäässä Vitelliusta. Galballe uskollisia joukkoja oli vähän. Keisarin palatsin ulkopuolelle ja Forumille kokoontui kuitenkin väkijoukko, joka tuki Galbaa vaatimalla Othon teloitusta. Galba neuvotteli avustajiensa kanssa. Vinius halusi puolustaa Palatiumia, jota vartioinut kohortti oli Galban puolella, sillä hänen mukaansa kapinalliset rauhoittuisivat ajan myötä. Näin oli tapahtunut aiemminkin. Vinius ei kuitenkaan saanut muiden kannatusta. Eräiden lähteiden mukaan Vinius olisi ollut osallinen Othon salajuoneen. Laco vähätteli kuitenkin kapinan laajuutta ja halusi, että Galba esiintyisi julkisesti kansan edessä. Galba ei myöskään halunnut esiintyä pelkurimaisesti. Myös Piso kannatti Lacon suunnitelmaa. Galba päätti lähettää Pison pretoriaanien puheille.


title: Otho

text: Pison lähdettyä palatsista Othon kannattajat levittivät Forumilla huhua, jonka mukaan Otho olisi kuollut. Eräät henkilöt väittivät jopa nähneensä hänen kuolemansa. Kuultuaan tästä joukko senaattoreita ja ritareita ryntäsi palatsiin onnittelemaan Galbaa. Pian keisarillisen henkivartiostoon kuulunut Julius Atticus saapui palatsiin ja kertoi itse murhanneensa Othon. Hän esitteli jopa veristä miekkaa. Galba tivasi heti mieheltä, kuka oli käskenyt hänen murhata Othon. Galba lähti kiittämään jumalia Capitoliumille. Kun Galba ja hänen kumppaninsa pääsivät Forumille, heidän kimppuunsa hyökkäsi joukko pretoriaaneja. Eräs Reinin legioonien pretoriaani surmasi Galban. Piso kuoli Vestan temppelin edessä, jonne hän oli paennut. Myös Vinius surmattiin.


title: Otho

text: Galban, Pison ja Viniuksen päät hakattiin irti ja vietiin seipäiden nenässä pretoriaanien leiriin Othon nähtäväksi. Sitten väkijoukko ja muutama virkamies menivät onnittelemaan Othoa. Mukana oli muun muassa Marius Celsus, jonka Galba oli nimittänyt tulevaksi konsuliksi. Celsus oli Galban vankka kannattaja, ja sotilaat vaativat hänen teloittamistaan. Otho ei kuitenkaan suostunut siihen. Joukot valitsivat itse uudet pretoriaaniprefektit. Tehtäviin valittiin Plotius Firmus ja Licinius Proculus. Vespasianuksen vanhempi veli Flavius Sabinus valittiin samalla kaupunginprefektiksi. Sabinus oli toiminut samassa tehtävässä jo Neron aikana.


title: Otho

text: Galban murhan jälkeen Otho meni illalla 15. tammikuuta senaatin puheille. Koska molemmat konsulit olivat kuolleet, kaupungin prefekti kutsui senaatin koolle. Otho piti senaatille puheen, jossa hän vakuutti, ettei ollut halunnut keisariksi, vaan että joukot olivat valinneet hänet tehtävään. Senaatin oli pakko hyväksyä Othon keisarius. Otholle myönnettiin arvonimi "Imperator Caesar Augustus". Senaatti päätti myös, että Otho olisi ehdokkaana konsuliksi, saisi tribuunin oikeudet ja pontifex maximuksen viran. Kaikki nämä kolme olivat vielä ainakin teoriassa kansan päätettävissä, ja Othon oli odotettava virallisia kansankokouksien äänestyksiä. Otholla ei ilmeisesti ollut kiire. Konsuliviran hän otti vastaan 26. tammikuuta, tribuuninoikeudet 28. helmikuuta ja pontifex maximuksen viran vasta 9. maaliskuuta.


title: Otho

text: Aluksi Othon suosio oli olematon, ja ainoastaan pretoriaanikaarti tuki häntä. Mutta jo seuraavana päivänä Otho saavutti poliittisen voiton. Hän kutsui luokseen Galban läheisen avustajan Marius Celsuksen. Celsus oli valmis sovintoon ja piti Capitoliumilla puheen, jossa hän painotti uskollisuuttaan Galbaa kohtaan ja sanoi olevansa valmis yhteistyöhön Othon kanssa. Otho puolestaan kohteli Celsusta kuin läheistä ystävää.


title: Otho

text: Otho oli ensimmäinen keisari, joka oli saanut vallan väkivalloin. Häntä oli yleisesti pidetty Galban ilmeisenä seuraajana, mutta Galba oli kuitenkin epäsuosittu ja Otho yritti korostaa läheistä suhdettaan Neroon. Galban ehdokas pretoriaaniprefektiksi, Cornelius Laco, teloitettiin. Neron ja Poppeian patsaat korjattiin. Otho sai kansan suosion tekeytymällä Neron seuraajaksi, ja kansan kerrotaan kutsuneen uutta keisaria "Nero Othoksi". Neron viimeisten vuosien negatiiviset puolet Otho laittoi pretoriaaniprefekti Tigellinuksen syyksi. Tigellinus pääsi myös pian hengestään. Otho päätti myös mennä naimisiin Neron lesken Statilia Messallinan kanssa. Senaatin Otho sai puolelleen muun muassa nimittämällä useita konsuleja samana vuonna. Otho ja hänen veljensä Lucius ottivat vastaan konsulin virat 26. tammikuuta.


title: Otho

text: Otho käytti hyväkseen Moesian legaatin Marcus Aponius Saturninuksen helmikuussa 69 sarmaateista saamaa voittoa. Otho palkitsi Aponiuksen lisäksi myös tämän legioonan komentajan Aurelius Fulviuksen. Pannonian maaherra Lucius Tampius Flavianus, vaikka olikin Vitelliuksen sukulainen, sai Galban entisen paikan arvaaliveljien pappina. Kaikkien provinssien maaherrat, Britanniaa ja kahta Germaniaa lukuun ottamatta, kannattivat aluksi Othoa. Germanian ja Britannian legioonat eivät suostuneet vannomaan valaa Otholle, ja Britannian maaherra Trebellius Maximus joutui jopa pakenemaan provinssistaan Vitelliuksen luokse.


title: Otho

text: Lusitaniassa Otho oli saanut hallinnollisista tehtävistä paljon kokemusta, jota hän pystyi hyödyntämään keisarina ollessaan. Hänen aiempi huoleton elämäntyylinsä kuitenkin nakersi luottamusta, ja senaatin erimielisyydet pretoriaanikaartin kanssa vaikeuttivat Othon keisariutta.


title: Otho

text: Kaikki Rooman provinssit etelässä, idässä ja koillisessa kannattivat aluksi Othoa, mutta Gallian ja Germanian provinssit olivat jo tammikuussa 69 huutaneet Ala-Germanian maaherran Aulus Vitelliuksen keisariksi. Othon vallankaappaus ei muuttanut Vitelliuksen suunnitelmia. Hänen kapinansa oli suunnattu yhtä paljon Galban lähipiirin jäseniä kuin tätä itseään vastaan. Vitellius ei kuitenkaan ottanut Augustuksen arvonimeä, vaan halusi senaatin hyväksynnän. Tämän saadakseen hänen täytyi kuitenkin saada Rooma valtaansa. Vitelliuksen joukot olivat jo luultavasti matkalla, ennen kuin tieto Othon vallankaappauksesta saavutti Vitelliuksen. Vitelliuksen kannattajat etenivät kahden armeijan voimin kohti Italiaa. Eteläisempää armeijaa johti Valens ja pohjoisempaa Caecina. Otho ehdotti, että Vitellius luopuisi vallasta tai jakaisi sen hänen kanssaan, mutta Vitellius ei hyväksynyt tätä.


title: Otho

text: Otho toimi heti, kun hän sai kuulla Vitelliuksen joukkojen olevan matkalla. Hän määräsi Balkanilla olleita joukkoja marssimaan Pohjois-Italiaan. Oli selvää, etteivät Vitelliuksen joukot pääsisi Alppien yli ennen kevään tuloa eli maalis-huhtikuuta. Pohjois-Italian ainoa heikko kohta oli Via Domitia, joka kulki meren rantaa myöten. Helmikuussa Via Domitiaa vartioimaan saapui joukkoja, joita johti Othon vallankaappaukseen osallistuneita upseereja. Korsikan maaherra Deimus Picarius julistautui yllättäen Vitelliuksen kannattajaksi, mutta hänet murhattiin pian. Myös Alpes Maritimaen maaherra Marius Maturus siirtyi Vitelliuksen kannattajaksi, ennen kuin Vitelliuksen armeija oli päässyt hänen avukseen. Othon joukot valtasivat Alpes Maritimaen. Othon joukot estivät näin Valensia lähettämästä nopeaa ratsuväkeään rantatietä pitkin Roomaa kohti. Otho ei kuitenkaan pystynyt ennakoimaan aikaista kevään tuloa. Maaliskuun alussa Caecina murtautui Alppisolien läpi 18 000 sotilaan voimin. Caecina eteni aina Cremonaan asti ilman suurempaa vastarintaa.


title: Otho

text: Othon tilanne oli erittäin tukala sen jälkeen kun vihollisen armeija oli päässyt Italiaan ja Tonavan legioonat eivät olleet vielä päässeet perille. Kaikesta huolimatta Othon upseerit saavuttivat Caecinasta joukon voittoja. Annius Galluksen johtamat kolme pretoriaanikohorttia, Vestricius Spurinnan johtamat kaksi pretoriaanikohorttia ja Legio I Adiutrix löivät Caecinan takaisin Cremonaan. Otho lähti itse Roomasta 14. maaliskuuta mukanaan kaikki saatavilla olleet joukot. Mukaansa hän otti kaikki epäluotettavina pidetyt senaattorit, jotka jätettiin Mutinaan, jossa heitä voitiin pitää silmällä. Otholla oli ehkä noin 15 000 sotilasta. Caecinalla oli selvä ylivoima, ja huhtikuun alussa hän sai kuulla, että Valens oli myös raivannut tiensä Italiaan. Caecina päätti toimia, ennen kuin hänen kilpailijansa pääsisi paikalle. Caecina yritti saada Othon joukot väijytykseen Ad Castoresissa, noin 12 roomalaisen mailin päässä Cremonasta. Juoni kuitenkin kostautui, ja Caecina kärsi uuden tappion. Otho oli selvästi alakynnessä, kun Valensin joukot pääsivät Cremonaan. Paikalle alkoi kuitenkin saapua Pannoniasta tulleita joukkoja, mutta Moesian legioonat pääsisivät paikalle vasta kuukauden päästä.


title: Otho

text: Sotilaallisesta näkökulmasta Othon olisi ollut viisasta odottaa lisäjoukkoja. Keisari neuvotteli "consiliuminsa" kanssa 12. huhtikuuta Bedriacumissa. Neuvostoon kuuluivat ainakin Othon veli Titianus, pretoriaaniprefekti Proculus sekä Suetonius Paulinus ja Marius Celsus. Mukana olivat luultavasti myös paikalla olleiden legioonien komentajat. Othon puolelle oli 7. huhtikuuta saapunut suurin osa XIII legioonasta. Otholla oli yhteensä ehkä vajaat 30 000 sotilasta, vastustajilla puolestaan miltei 50 000. Vielä saapumatta olivat kuitenkin arvossa pidetty XIV legioona, Galban perustama VII legioona ja Dalmatiasta matkalla ollut XI legioona. Ainakin pari legioonaa olisi päässyt paikalle 15. huhtikuuta mennessä. Suetonius Paulinus ehdotti, että Othon olisi paras odottaa lisäjoukkoja, koska Vitelliuksen kannattajille ei ollut tiedossa vahvistuksia Germaniasta ainakaan vähään aikaan. Paulinus ehdotti, että odotettaisiin ainakin 16. tai 17. päivään, ehkä jopa viikkoja, ennen taistelun aloittamista. Marius Celsus ja Annius Gallus vastustivat Paulinuksen ehdotusta. Vaikka lähteissä ei ole säilynyt tietoa siitä, miksi he ehdottivat välitöntä hyökkäystä, syyt voidaan kuitenkin rekonstruoida. Odottaminen olisi voinut vähentää joukkojen taisteluhalukkuutta, ja vihollisella oli vain kolme legioonaa: (XXI, I Italica ja V Macedonica). Otholla taas oli I Adiutrix, XIII Gemina ja osia XIV:stä ja lisäksi lähes legioonan verran pretoriaaneja. Suetoniuksen arvio joukkojen määrästä ei ehkä ollut kovin uskottava. Lisäksi tiedettiin, että Vitelliuksen joukot rakensivat parasta aikaa siltaa Cremonan eteläpuolelle. Siltaa pitkin vihollinen pääsisi kiertämään Othon joukot ja etenemään Roomaa kohti. Lisäksi Mutinassa olleisiin senaattoreihin ei voinut luottaa, jos Vitelliuksen joukot valtaisivat Rooman.


title: Otho

text: Otho tiesi, että Vitelliuksen kannattajat voisivat jakaa armeijansa ja lähettää osan Roomaa vastaan. Othon oli pakko estää Vitelliuksen joukkoja pääsemästä etelään. Otho päätti taistella. 14. huhtikuuta käytyä taistelua kutsutaan Cremonan ensimmäiseksi taisteluksi tai Bedriacumin taisteluksi. Keisarilliset joukot marssivat 20 kilometriä taistelukentälle ja yllättivät vihollisen. Aluksi Othon joukot menestyivät, mutta pitkä marssi, vaikea taistelukenttä, vihollisten suuri määrä ja Vitelliuksen upseerien kokemus olivat lopulta liikaa Othon vähille joukoille. Otho hävisi taistelun, ja hänen joukkonsa väittivät, että heidät oli petetty. Othon upseereista Suetonius Paulinus ratsasti heti Vitelliuksen luokse anomaan armoa. Marius Celsus, Salvius Titianus ja eräät muut upseerit antautuivat seuraavana päivänä. Otho itse oli odottanut taistelun ratkaisua Brixellumissa, noin 20 kilometrin päässä taistelukentästä.


title: Otho

text: Cremonan tappion jälkeen Otholla oli vielä mahdollisuus yrittää viivyttää Vitelliuksen joukkoja muutaman päivän ajan siinä toivossa, että Pannoniasta matkalla olleet legioonat ehtisivät paikalle. Legioonien tuki Otholle ei kuitenkaan ollut varma. Otho teki itsemurhan 16. huhtikuuta ollessaan 36-vuotias. Antiikin lähteiden mukaan Otho tutki illalla kahta miekkaa ja valitsi niistä toisen. Hän pani miekan tyynyn alle ja nukkui sikeästi yön yli. Aamulla Otho heittäytyi miekkaansa.


title: Otho

text: On kerrottu, että riistämällä henkensä hän olisi yrittänyt estää sisällissodan, jolloin hän olisi uhrautuvin Rooman keisareista.


title: Otho

text:
Otho ei voinut tietää, että hänen kuolemansa vapautti Rooman sisällissodan kauhuilta vain muutaman kuukauden ajaksi. Othon tekoa pidettiin kuitenkin urhollisena.
Plutarkhos kertoo myös sotilaiden surreen Othoa suuresti. Senaatti julisti Vitelliuksen keisariksi 19. huhtikuuta. Hän armahti osan Othon kannattajista ja saapui Roomaan kesäkuussa. Rauha ei kuitenkaan kestänyt kauan, kun Vespasianus julistettiin keisariksi 1. heinäkuuta Aleksandriassa.


title: Otho

text: Suetonius kertoo, ettei Otho ruumiiltaan vastannut henkistä suuruuttaan. Hän oli nimittäin lyhytkasvuinen, heikkojalkainen ja vääräsäärinen. Lisäksi hän oli ulkonäkönsä suhteen hyvin turhamainen. Otho käytti peruukkia ja ajoi partansa päivittäin. Lisäksi hänen kerrotaan kostuttaneen kasvojaan kostealla leivänpalalla aamuisin uskoen estävänsä sillä parran kasvamisen.


title: Otho

text: Päälähteet Othon elämästä ovat Tacituksen historia (1.50–2.49), Suetoniuksen ja Plutarkhoksen Othon elämäkerrat sekä Dio Cassiuksen historia (63.10–15). Aikakautta käsittelivät myös Cluvius Rufus, Fabius Rusticus ja Plinius vanhempi, mutta heidän teoksensa eivät ole säilyneet nykypäivään.


title: Vitellius

text: Aulus Vitellius Germanicus Augustus (synt. "Aulus Vitellius", yleisesti Vitellius) (24. syyskuuta 15 – 20. joulukuuta 69) oli Rooman keisari joka hallitsi 2. tammikuuta 69 – 20. joulukuuta 69. Vitellius oli niin kutsutun neljän keisarin vuoden kolmas keisari.


title: Vitellius

text: Vitellius oli vuoden 48 konsuli. Hän oli Caligulan, Claudiuksen ja Neron ystävä. Galba lähetti hänet Germaniaan, jossa hän sai legioonat huutamaan itsensä keisariksi. Lisäksi Galban veropolitiikasta kärsineet siviilit asettuivat Vitelliuksen taakse, taloudellisten lahjoitusten houkuttelemina. Othon vallankaappauksesta Vitelliuksen joukot saivat moraalisen edun, julkinen mielipide ei hyväksynyt Othon järjestämää keisari Galban murhaa. Lisäksi historioitsija Dio Cassius kertoo Othon olleen isänmaan viholliseksi julistetun Neron läheinen rikoskumppani. Kenneth Wellesley kuvaa roomalaisten pelänneen "vanhan Aatamin ilmestyvän jälleen, jolloin Roomassa mellastaisi taas kallis ja vastuuton playboy".


title: Vitellius

text: Vitelliuksen joukot voittivat senhetkisen keisarin Othon joukot Cremonassa ja Otho tappoi itsensä. Senaatti sai tiedon keisarin kuolemasta 18.4.69 ja seuraavana päivänä se myönsi keisariuden Vitelliukselle, joka otti arvonimet vastaan saavuttuaan kesäkuussa Roomaan. Hallintopaikastaan Colonia Agrippinasta (Köln) hän oli lähtenyt maaliskuussa, mutta oli matkustanut rauhallisesti keisarilliseen tyyliin.


title: Vitellius

text: Vitellius korvasi Roomassa epäluotettavan pretoriaanikaartin omilla joukoillaan ja teloitutti osan kaartista. Hänen hallintoaan on kuvattu joissain lähteissä puhtaaksi irstailuksi, todellisuudessa hän lienee ainakin yrittänyt hallita tosissaan. Vitellius ei vain saanut mahdollisuutta vakauttaa oloja, sillä kapinamieliala kyti. Juudeassa juutalaisten kapinaa kukistamassa ollut Vespasianus huudettiin keisariksi heinäkuussa. Roomassa hänen puolestaan toimi veli Flavius Sabinus, joka toimi kaupunginprefektinä eli hän vastasi lain ja järjestyksen ylläpitämisestä.


title: Vitellius

text: Ratkaiseva taistelu Vespasianuksen ja Vitelliuksen joukkojen välillä käytiin Cremonassa. Samalla paikalla Vitelliuksen joukot olivat aiemmin kukistaneet Othon, nyt Vitelliuksen joukot hävisivät. Roomassa Vitellius yritti vielä värvätä lisäjoukkoja, ilmeisesti hänellä vielä oli suosiota sillä Tacitus kertoo mm. ritarien (equites) tarjonneen palveluksiaan ja varojaan. Vespasianuksen tukijat puolestaan kehottivat Vitelliusta luopumaan vallasta ja vetäytymään Campaniaan. Vitellius suostui ja hän ilmoitti erostaan foorumilla (Forum Romanum). Väkijoukko ei ymmärtänyt moista eikä päästänyt Vitelliusta muualle kuin Palatiumille ja takaisin palatsiin. Kukaan keisari ei ollut siirtynyt eläkkeelle.


title: Vitellius

text: Ensimmäistä kertaa lähes sataan vuoteen Roomassa taisteltiin. Ilmeisesti tahallaan sytytetty tulipalo tuhosi Capitolium-kukkulalla pääjumala Juppiterin (Iuppiter Optimus Maximus) temppelin. Vespasianuksen joukot tunkeutuivat kaupunkiin, jossa kaupunkilaiset osallistuivat "näytökseen" hurraamalla ja osoitellen piiloutuneita sotilaita vastapuolelle.


title: Vitellius

text: Lopulta Antonius Primuksen johtamat Vespasianuksen joukot kukistivat vastarinnan. Vitellius löydettiin ja raahattiin Forumille, siellä häntä ivattiin ja heiteltiin ulosteilla. Pilkan keskeltä hän sanoi viimeisiksi sanoikseen: "Ja kuitenkin: olin teidän keisarinne." Vitellius kuoli 57-vuotiaana 20. joulukuuta 69 ja hänen ruumiinsa heitettiin Tiberjokeen. Vespasianuksen poika tuli esittäytymään senaatille ja häntä tervehdittiin caesarina. Hän hallitsi nimellisesti isänsä tuloon saakka 25. joulukuuta 69.


title: Ancylusjärvi

text: Ancylusjärvi oli nykyistä Itämerta edeltänyt järvivaihe Itämeren altaassa noin 8 900–7 200 eaa. Vaihe on nimetty tuon ajan kerrostumista runsaasti löytyneen Ancylus fluviatilis -kotilon mukaan.


title: Ancylusjärvi

text: Ancylusjärvi syntyi, kun jäätikön sulaessa sen alta vapautunut maanpinta kohotessaan sulki Yoldiameren Atlanttiin yhdistäneen Närkensalmen, joka sijaitsi Keski-Ruotsissa Vänernin ja Vätternin tienoilla. Aluksi Ancylusjärven laskujoki, Sveajoki, sijaitsi samalla kohdalla. Kun jääkauden jälkeinen maankohoaminen oli suurempi pohjoisessa kuin etelässä, järvi kallistui vähitellen etelään, minkä seurauksena laskujoki siirtyi nykyisen Juutinrauman ja Ison-Beltin kohdalle. Kun jäätiköt vähitellen sulivat myös Fennoskandian pohjoisosista sekä Pohjois-Amerikasta, Atlantin pinta nousi ja Ancylusjärven laskujoen paikalle syntyivät nykyiset Tanskan salmet. Tällöin Ancylusjärvi muuttui Litorinamereksi. Tätä siirtymää noin 9 000–8 000 vuotta sitten kutsutaan joskus Mastogloiamereksi.


title: Ancylusjärvi

text: Monet Suomen nykyistä järvistä syntyivät, kun Ancylusjärvestä Ancylusvaiheen loppupuolella kuroutui lahtia irti omiksi järvikseen maan edelleen kohotessa. Entisiä Ancylusjärven lahtia ovat esimerkiksi Saimaa, Oulujärvi, Näsijärvi, Vanajavesi ja Päijänne. Tällöin myös esimerkiksi saimaannorppa jäi erilleen Itämeren altaassa olevasta kantapopulaatiostaan ja alkoi kehittyä itsenäisesti.


title: Ancylusjärvi

text: Närkensalmen sulkeuduttua jäätiköstä sulava vesi nosti vedenpintaa nopeasti. Ancylustulvan loppuvaiheessa maankohoaminen ja merenpinnan eustaattinen nousu kumosivat toisensa ja rannansiirtyminen oli vähäistä. Tästä on jäänyt Etelä- ja Kaakkois-Suomen maastoon verrattain helposti erottuva muinaisranta, Ancylusraja. Muuramenharjulla Ancylusrajan korkeus on noin 123 metriä merenpinnasta, Helsingin Jakomäessä noin 60 metriä merenpinnasta.


title: Ancylusjärvi

text: Ilmasto lämpeni ancylusjärvivaiheen alussa nopeasti kylmästä preboreaalisesta suunnilleen nykyisen lämpöiseen tai hieman nykyistä kylmempään boreaaliseen ilmastoon. Kauden alussa aiemmin vaivaiskoivuiksi jääneet koivikot vankistuivat, mutta ilmankosteuden ja lämpötilan kasvaessa männyt syrjäyttivät koivun valtapuuna. Aivan vaiheen loppupuolella lauhkean ilmanalan jalava ja pähkinäpensas ilmestyivät Etelä-Suomeen.


title: Ancylusjärvi

text: Ancylusjärvivaiheen ajalta ovat myös löytyneet ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Suomessa.


title: Yoldiameri

text: Yoldiameri (ääntyy Joldiameri) oli nykyisen Itämeren varhaisvaihe, joka syntyi noin 11 600 vuotta sitten, kun Baltian jääjärvi yhdistyi Atlanttiin Keski-Ruotsin poikki syntyneen salmen kautta jäätikön vetäytyessä alueelta pohjoiseen. Yoldiameri on saanut nimensä tuon ajan kerrostumista Keski-Ruotsissa löydetyn kylmän suolaisen veden yoldiasimpukan ("Portlandia arctica", aiemmin "Yoldia arctica") mukaan.


title: Yoldiameri

text: Yoldiavaiheen alussa laaja mannerjäätikkö peitti vielä Suomea. Jäätikön raja oli alussa Etelä-Suomessa salpausselkävyöhykkeessä. Kolmas Salpausselkä ja Sisä-Suomen reunamoreenit syntyivät Itämeren Yoldiavaiheessa.


title: Yoldiameri

text: Yoldiameren syntyessä Baltian jääjärven pinta laski äkkiä noin 25 metriä. Atlanttiin yhdistävä salmi oli nykyisessä Närken maakunnassa Ruotsin nykyisten suurten järvien seuduilla, Billingenin vuoren pohjoispuolella. Tätä kautta virtasi ensin makeaa vettä valtamereen ja myöhemmin suolaista vettä Yoldiamereen. Suolainen vesi ehti Suomen rannikolle vasta 300 vuotta salmien avautumisen jälkeen. Jään painamana maanpinta Keski-Ruotsissa, samoin kuin Suomessa, oli silloin nykyistä alempana. Vaikka valtameren pintakin oli vielä nykyistä alempana, rantaviivan suhteellinen taso Itämeren pohjoisosissa oli 100–180 metriä nykyistä rantaa korkeammalla. Etelässä maa ei ollut vastaavasti painunut, ja Tanskan salmet olivat kuivilla. Yoldiameren suolapitoisuus väheni Närken salmen kaventuessa ja madaltuessa maankohoamisen takia huomattavan nopeasti; maa kohosi silloin paljon nopeammin kuin nyt. Yoldiameri oli siis alussa makeavetinen, keskivaiheilla murtovettä ja loppuvaiheessa makeavetinen.


title: Yoldiameri

text: Etelä- ja Keski-Suomi olivat laajalti Yoldiameren alla, mutta laajoja maa-alueita nousi vauhdilla merestä, alkujaan saaristoina. Yoldiameren rannan korkeus nykyiseen verrattuna vaihteli merenpinnan yleisen tason (ajan) mukaan ja maankohoamisen (paikan) mukaan. Eteläisellä Itämerellä Yoldian ranta oli 55 metriä nykyistä alempana, Helsingissä 80 metriä ja Laukaassa 160 metriä. Eräs tunnetuimpia säilyneitä Yoldia-meren rantaviivan pätkiä on Nurmijärvellä, entisen Röykän sairaalan alueella. Muinaisranta on suojelualue ja merkitty erikseen. Helsingissä tällainen muinaisranta sijaitsee mm. Jakomäessä Jakomäenkalliolla (60 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella).


title: Yoldiameri

text: Yoldiameren synty noin 11 600 vuotta sitten liittyy kylmän dryaskauden päättymiseen ja samalla jääkauden loppumiseen. Jää vetäytyi nopeasti pohjoiseen, koivu alkoi vallata etelästä alaa ja ihmisiä liikuskella merestä kohonneella Suomen alueella. 10 000 vuotta sitten männyt valtasivat metsät. Yoldiameren vielä melko kylmää preboreaalikautta sanotaan myös varhaiseksi lämpökaudeksi.


title: Yoldiameri

text: Yoldiameri-vaihe päättyi maankohoamisen seurauksena jolloin yhteys valtamereen katkesi ja Itämeri muuttui noin 10 600 vuotta sitten Ancylusjärveksi. Yoldiameren ja Ancylusjärven noin 500 vuotta kestänyttä välivaihetta kutsutaan Echineismereksi.


title: Baltian jääjärvi

text: Baltian jääjärvi oli nykyisen Itämeren edeltäjä, joka syntyi noin 14 500 – 11 300 vuotta sitten viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesistä. Baltian jääjärvivaiheen aikana mannerjää peitti miltei koko Suomen, jääjärven puolestaan peittäessä lähinnä Itämeren eteläosia. Lasku-uoma oli Tanskan salmien kohdalla. Salpausselät muodostuivat tuohon aikaan mannerjäätikön reunaan. Jäätikkö vetäytyi hitaasti pysähtyen välillä useaan otteeseen. Baltian jääjärven varhaisimmalle muinaisrannalle muodostui deltamaisia hiekkakasaumia. Näitä muodostumia on Lahden seudulla ja Kärkölässä. Tällainen muodostuma on myös Laatokan Karjalassa sijaitseva Tuhkakangas. Ensimmäinen Salpausselkä syntyi mannerjäätikön pysähdyttyä toisen kerran ja toinen Salpausselkä mannerjäätikön pysähdyttyä kolmannen kerran. Baltian jääjärvi muuttui Keski-Ruotsin salmien avauduttua Yoldiamereksi noin 11 500 vuotta sitten, kun jäätikkö perääntyi Billingenin vuorelta ja järven pinta laski valtameren tasoon.


title: Echineismeri

text: Echineismeri oli Itämeren jääkauden jälkeinen vaihe Yoldiameren ja Ancylusjärven siirtymäkautena noin 10 800–10 400 vuotta sitten. Sitä ei aina lasketa erilliseksi Itämeren kehitysvaiheeksi. Vaihe on nimetty "Echineis"-simpukan mukaan.


title: Mastogloiameri

text: Mastogloiameri oli jääkauden jälkeinen Itämeren esivaihe noin 9 000–8 000 vuotta sitten, jolloin Ancylusjärvestä oli avautunut yhteys Tanskan salmien kautta Atlanttiin, mutta vesi oli vielä niukkasuolaista murtovettä . Välittömästi tätä vaihetta seurasi nykyistä suolaisempi Litorinameri. Ilmasto oli lämpenevä, nykyistä lämpimämpi atlanttinen.


title: Eemmeri

text: Eemmeri oli noin 125 000 vuotta sitten Itämeren altaassa vallinnut merivaihe. Eemmeri oli nykyistä Itämerta huomattavasti suurempi Atlantin lahti, joka jonkin aikaa oli myös suoraan yhteydessä Karjalan poikki Vienanmereen, jolloin Fennoskandia eristyi erilliseksi saareksi. Eemmeri peitti muun muassa Karjalankannaksen ja ulottui Etelä-Suomessa, Kaakkois-Suomessa ja Pohjanmaalla pitkälle sisämaahan. Pohjois- ja Keski-Suomessa oli kuivaa maata. Eemmeri oli murtovesiallas, mutta kuitenkin nykyistä Itämerta suolaisempi ja lämpimämpi. Eemmeren jäljiltä on edelleen maaperässä suolataskuja.


title: Eemmeri

text: Eemmeren nimi tulee tuolloin vallinneesta, viimeistä Veiksel-jääkautta edeltäneestä lämpimästä Eem-interglasiaalivaiheesta (n. 131 000–117 000 vuotta sitten). Interglasiaali taas on nimetty alankomaalaisen Eemjoen mukaan.


title: Atlanttinen lämpökausi

text:
Atlanttinen lämpökausi on lämpimin ja kostein holoseenin kausi Euroopan pohjoisosissa. Jääkauden päätyttyä ilmasto alkoi noin 9 000 vuotta sitten lämmetä nopeasti nykyistä lämpimämmäksi, kosteaksi ja mereiseksi. Keskilämpötila oli atlanttisella kaudella 0,5-2 astetta nykyistä korkeampi. Keski-Suomeen levisi jaloja lehtipuita. Itämerta vastasi tuolloin Litorinameri.
Noin 6200 eaa. ilmasto viileni ja kuivui hetkeksi. Noin 4900 eaa. ilmasto oli lämpimimmillään.Mikroliitti.fi Suomen esihistorian kronologiataulukko


title: Atlanttinen lämpökausi

text:
Tällöin alkoi ns. atlanttinen lämpökausi (tai atlanttinen kausi), joka oli lämpimimmillään 4 800–3 500 eaa. eli 6 800–5 500 vuotta sitten, jolloin ilmasto oli 1–3 astetta nykyistä lämpimämpi ja yleensä kosteampi.
Tällöin Etelä-Suomessa vallitsi Keski-Euroopan ilmasto ja monet jalot puulajit viihtyivät täällä. Suomessa kasvoi Keski-Euroopan sekametsiä muistuttavia metsiä. Pähkinäpensas ja jalava saapuivat noin 6500 eaa. 5400 eaa. tuli lehmus. Noin 5100 kalenterivuotta eaa. alkaen jalot lehtipuut levisivät Etelä-Suomeen. Tammi, saarni, pähkinäpensas ja jalava kasvoivat Keski-Suomessa.
Leppä runsastui räjähdysmäisesti kauden alussa 9 000–8 500. Mänty harvinaistui 9 000–8 000 ja koivu yleistyi hieman samaan aikaan. Jalava yleistyi 9 000–8 000. Lehmus ja tammi levittäytyivät Suomeen ehkä jo 8 000 mutta viimeistään 7 000 vuotta sitten.


title: Atlanttinen lämpökausi

text: Kuusi alkoi levittäytyä idästä männyn ja koivun rinnalle noin 4 200 eaa. Itämeri oli atlanttisella kaudella ns. litorinavaiheessa, jolloin meren pinta oli ehkä jopa 2 metriä nykyistä korkeammalla. Tulivuoren tuhkasta tehdyn tarkan ajoituksen mukaan atlanttinen lämpökausi ei olisi alkanut vielä 8 200 vuotta sitten.


title: Atlanttinen lämpökausi

text:
Atlanttisen kauden lämpötila oli huipussaan 9000-5000 vuotta sitten. Tätä kautta sanotaan holoseenin ilmasto-optimiksi ja holoseenin lämpöhuipuksi. Pohjoisempana keskilämpötila poikkesi nykyisestä vielä enemmän. Pohjoisnavan läheisyydessä ero nykyiseen oli noin 4 astetta; talvet olivat 3–9 °C ja kesät of 2–6 °C nykyistä lämpimämpiä. Tropiikissa ero nykyiseen oli alle 1 °C, ja koko maapallon keskilämpötila oli arviolta 0,5–2 °C korkeampi kuin vuonna 1950. Eniten Auringon säteilyä tuli pohjoiselle pallonpuoliskolle 9 000 vuotta sitten, jolloin
pohjoiselle pallonpuoliskolle tuli +1W/m² enemmän säteilyä. Atlanttisen lämpökauden lämmittävä vaikutus jatkui ainakin vielä 4 000 vuotta sitten.


title: Atlanttinen lämpökausi

text: Afrikka oli 16 000–6 000 vuotta sitten nykyistä kosteampi, Saharassa kasvoi puita ja ruohosavannia, koska Afrikan monsuuni oli maan akselikallistuman takia nykyistä voimakkaampi. Subtrooppiset korkeapainesolut olivat atlanttisella kaudella hyvin kaukana toisistaan, mikä laajensi Afrikan kostean ilmaston alueita.


title: Atlanttinen lämpökausi

text: Eteläisellä pallonpuoliskolla holoseeni näyttää olleen lämpimin 8 000–10 500 vuotta sitten, juuri jääkauden päättymisen jälkeen.


title: Atlanttinen lämpökausi

text: Noin 6000-5500 radiohiilivuotta sitten Euraasia ja Pohjois-Amerikka olivat tammikuussa noin 1-3 °C nykyistä lämpimämpiä. Arktiksen ja nykyisen havumetsän helmikuun keskilämpö oli yleensä yli 2 °C nykyistä korkeampi. Heinäkuussa Arktis oli noin 6000-5500 vuotta sitten ainakin 4-4 c lämpimämpi kuin nyt, ja Helsinki ja Pohjois-Labrador 2 °C lämpimämpi kuin nyt. Pohjois-Amerikka ja Aasia lämpenivät laajoilla alueilla heinäkuussa nykyiseen verrattuna ainakin 0-1 °C. Samaan tapaan elokuussa 60 leveyspiirin alue oli ainakin 2 °C nykyistä lämpimämpi, poikkeuksena Alaska ja Islannin ja Skandinavian välinen Pohjois-Atlantin osa, minne Golfvirta virtaa etelästä. 70. leveyspiirin pohjoispuolisen alueen vuosikeskilämpötila oli 6000-5500 vuotta sitten yli 3 °C nykyistä korkeampi, ja Etelä-Suomessa 2 °C nykyistä korkeampi. Keski-Euroopan ja Alaskan vuosikeskilämpötila oli 1-2 °C nykyistä korkeampi, ja esimerkiksi Eurasia lämpeni noin 40. leveyspiirin pohjoispuolelta yli 0-1 °C. Eurasian ja sademäärät olivat 6000-5500 vuotta sitten välillä + 100 - - 100 mm nykyistä korkeampia tai matalampia, mutta kääntöpiirin eteläpuolisessa Saharassa satoi ainakin 200-300 mm enemmän, jopa 400 mm kuin nyt, samoin kuin Arabian eteläosissa. Yleensä sademäärä nousi Euraasiassa 0-50 mm nykyisestä, mutta saattoi laskea noin 20 mm. Lähi-idässä satoi 20-100 mm nykyistä enemmän. Euraasiassa Pohjois-Ranska, Englanti ja Skandinavian niemimaa kuivuivat 0-100 mm, samoin Keski-Aasian Kaspianmereltä Mongoliaan ulottuva aro- ja aavikkoalue 0-60 mm.


title: Candombe

text: Candombe on afrikkalaisperäistä uruguaylaista kansanmusiikkia. Sitä esitetään yhtyeissä, joihin kuuluu noin 50-100 rumpalia. Candombe tuli Uruguayyn 1800-luvun alussa.


title: Rai (musiikki)

text: Rai on Algerian Oranissa ja itä-Marokossa Oujdan alueella 1900-luvun alkupuolella kehittynyttä kansanmusiikkia. Se kehittyi alun perin arabialaisesta perinnemusiikista, mutta nykyaikaisessa raissa on usein vaikutteita myös erilaisista länsimaisen populaarimusiikin tyylilajeista. Tällaista musiikkia kutsutaan myös nimellä pop rai.


title: Rai (musiikki)

text: Rain laulajia kutsutaan nimellä "cheb" (’nuori’) erotukseksi chaabi-musiikin laulajista, joita kutsutaan nimellä "cheikh" (’vanha’). Rai on perinteisesti miesten laulamaa, mutta nykyään on myös naispuolisia rai-artisteja. Chaba Fadelan vuonna 1979 levyttämää "Ana ma h'lali ennoumia" pidetään usein pop rai -musiikin alkuna. Nykyään monet rai-artistit, kuten Khaled ja Rachid Taha, lisäävät musiikkiinsa vaikutteita erilaisista populaarimusiikin tyylilajeista, kuten funkista, rockista tai hip hopista.


title: Mariachi

text: Mariachi on meksikolaista kansanmusiikkia. Sitä soitetaan yhtyeissä, joihin kuuluu tavallisesti kaksi viulua, kaksi trumpettia, espanjalainen kitara, vihuela ja guitarrón. Joskus mariachi-orkesterissa voi olla myös huomattavasti enemmän muusikoita.


title: Vihuela

text: Vihuela on espanjalainen kielisoitin. Sitä käytettiin renessanssin ajan musiikissa.


title: Vihuela

text: Vihuelassa on tavallisesti kuusi kieltä, mutta kaksitoistakin esiintyy, viritetty pareittain G C F A D G. Soitin kehittyi 1500-luvun lopussa Espanjassa, ja sen uskotaan olevan kehitys gambasta, jolla on sukujuuret arabialaisessa kulttuurissa. Runko on vihuelassa litteä, poikkileikauksestaan suorakulmio, poiketen esimerkiksi luutun pyöreähköistä muodoista. Vihuelasta kehittyi 1700-luvulla "barokkikitara", josta myöhemmin kehittyi klassinen kitara.


title: Vihuela

text: Meksikossa esiintyy soitin, jota kutsutaan "meksikolaiseksi vihuelaksi", mutta se on täysin nykyaikainen viisikielinen kitaransukuinen soitin, eikä liity alkuperäiseen vihuelaan.


title: Vihuela

text: englanninkieliset kielisoitinsivut


title: Costanzo Festa

text: Costanzo Festa oli italialainen renessanssin ajan säveltäjä. Hänen arvellaan syntyneen vuosien 1480 ja 1495 välillä. Festa sävelsi muun muassa useita madrigaaleja. Suurin osa hänen madrigaaleistaan oli sävelletty kolmelle laulajalle.


title: Madrigaali

text: Madrigaali on eräs renessanssin ajan taidemusiikin tyylilaji. Se on maallista laulumusiikkia, jota esiintyi ensisijaisesti Italiassa. Madrigaalissa on tavallisesti 4–6 laulajaa. Kuuluisia italialaisia madrigaalisäveltäjiä olivat muiden muassa Carlo Gesualdo ja Claudio Monteverdi.


title: Madrigaali

text: Varhaisissa, vuosien 1520–1550 välillä sävelletyissä madrigaaleissa oli yleensä neljä itsenäistä ääntä, mutta vuosisadan loppupuolella käytettiin tavallisesti jo viittä ääntä ja joskus useampiakin. Madrigaalit oli tarkoitettu laulettavaksi pienellä kuorolla siten, että jokaista ääntä lauloi vain yksi laulaja, mutta soittimia saatettiin käyttää joidenkin äänien kaksintamiseen tai, jos tarvittavaa määrää laulajia ei ollut saatavilla, korvaamaan jokin lauletuista äänistä. Vuosisadan puolivälissä madrigaalisäveltäjät, kuten Cipriano de Rore ja Nicola Vicentino, alkoivat käyttää teoksissaan kromaattisia sävelkulkuja, joiden käyttöä puolusteltiin antiikin kreikkalaisella musiikinteorialla. Näitä kirkkosävellajien ulkopuolisia nuotteja käytettiin kuvaamaan musiikillisin keinoin syvää surua.


title: Madrigaali

text: 1500-luvun loppupuolen merkittävimpiä madrigaalisäveltäjiä olivat italialaiset Luca Marenzio ja Carlo Gesualdo. Marenzio käytti monenlaisia musiikillisia maneereita kuvaamaan teoksiensa tekstejä. Esimerkiksi kuuluisassa madrigaalissaan "Solo e pensoso" runon alun hitaasti yksin kävelevää runoilijaa kuvaa yli oktaavin hidas kromaattinen laskeva sävelkulku. Myöhemmin sanoja "paeta" ja "karata" kuvataan imitoimalla niitä toistetuilla nopeilla sävelkuluilla. Gesualdo vei kromatiikan käytön huippuunsa, ja jotkin hänen teoksistaan kuulostavat ajoittain jo 1900-luvun atonaaliselta musiikilta.


title: Luzzasco Luzzaschi

text: Luzzasco Luzzaschi (noin 1545 – 10. syyskuuta 1607) oli italialainen säveltäjä, urkuri ja opettaja. Luzzaschi muistetaan parhaiten madrigaalien säveltäjänä.


title: Luzzasco Luzzaschi

text: Luzzaschi syntyi Ferrarassa, jossa hän todennäköisesti vietti koko elämänsä. Hän toimi herttua Alfonso II:n hoviurkurina.


title: Shibuya-kei

text: Shibuya-kei (, ’Shibuya-tyyli’) on Japanissa etenkin 1990-luvun loppupuolella suosiota nauttinut popmusiikin tyylisuunta. Se sai alkunsa Tokion trendikkäässä Shibuyan kaupunginosassa, jossa toimi lukuisia vaate- ja levykauppoja. Nimitys viittaa pikemminkin tunnelmaan, johon liittyy urbaani katukulttuuri eri piirteineen, kuin tarkasti määriteltyyn indie popin tyyliin.


title: Shibuya-kei

text: Shibuya-kei syntyi vähitellen Shibuyan kaupunginosan kontekstissa. Sinne avattiin uusia, nuorille suunnattuja tavarataloja (kuten Parco vuonna 1973), live-musiikkipaikkoja ja lukuisia levykauppoja. Niissä levitettiin tietoa uusista indieartisteista. Musiikin, artistien ja kuunteijoiden kohdatessa uudella tavalla Shibuya-kei muodostui "kayōkyokusta" erilliseksi tyylilajikseen.


title: Shibuya-kei

text: Shibuya-kei-artistit kasvoivat kuunnellen lajaa, länsimaisen populaarimusiikin kirjoa, ja tyyli yhdisteleekin lukuisia erilaisia, toistaan voimakkaasti poikkeaviakin vaikutteita etenkin 1960-luvun suurilta popsäveltäjiltä: muun muassa brasilialaista bossa novaa, ranskalaista Serge Gainsbourgin edustamaa yé-yé-musiikkia ja Van Dyke Parksin ja Brian Wilsonin kaltaisten säveltäjien orkesterille sovitettua popmusiikkia. Se on lähes aina elektronista musiikkia. Shibuya-kein tunnetuimpiin artisteihin kuuluvat Pizzicato 5, Cornelius, jota on kutsuttu Shibuya-kein kuninkaaksikin, Towa Tei, Fantastic Plastic Machine, Takako Minekawa, Cibo Matto ja Buffalo Daughter.


title: Charanga

text: Charanga tarkoittaa kuubalaista yhtyettä, joka koostuu pianosta, jousisoittimista, laulajasta, huilusta ja lyömäsoittimista. Termillä tarkoitetaan myös tällaisen yhtyeen esittämää musiikkia. Pitkäaikaisimpiin charanga-yhtyeisiin kuuluu Orquesta Aragón, joka perustettiin vuonna 1939 ja toimii yhä.


title: Freak Kitchen

text: Freak Kitchen on Göteborgissa, Ruotsissa vuonna 1992 perustettu heavy metal -yhtye. Freak Kitchenin musiikin tyylissä on vaikutteita useista muistakin genreistä, kuten jazzista ja popista. Yhtyeen ensimmäinen albumi ilmestyi vuonna 1994. Yhtyeeseen kuuluu Björn Fryklund (rummut), Mattias "IA" Eklundh (laulu sekä kitara) ja Christer Örtefors (basso).Entiset jäsenetEP:t


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Mikojan-Gurevitš MiG-21 (Микоян и Гуревич МиГ-21), ja koulukoneversio "Mongol", on neuvostoliittolainen suihkuhävittäjätyyppi. Konetyyppi toimi Varsovan liiton maiden perushävittäjänä 1980-luvulle saakka, kuten myös Neuvostoliiton liittolaismaitten kalustona Lähi-idässä, Aasiassa ja Afrikassa. Se on maailman eniten valmistettu yliääninen suihkulentokone, jota valmistettiin 11 496 kappaletta Neuvostoliitossa vuosina 1959–1985, Intiassa ja Tšekkoslovakiassa. Kiinan kansantasavallassa MiG-21:ä valmistettiin lisenssillä J-7-nimisenä kansan vapautusarmeijalle ja F-7-nimisenä vientiä varten. Yhteensä J-7:iä ja F-7:iä on valmistettu vuoteen 2012 mennessä noin 2500.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: MiG-21:iä on valmistettu montaa tyyppiä, muun muassa ensimmäisen sukupolven MiG-21F (tyyppi 72), MiG-21F-13 (tyyppi 74), toisen sukupolven MiG-21P, MiG-21PF, MiG-21PFS, MiG-21FL, MiG-21FPM, M-21/M-21M, MiG-21R. Kolmatta MiG-21 -sukupolvea edustivat MiG-21S, MiG-21SN, MiG-21SM, MiG-21I, MiG-21M, MiG-21MF, MiG-21SMT ja MiG-21MT.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Lopuksi MiG-21 -kehityksen neljänneksi vaiheeksi jäivät MiG-21bis:t. Myöhempien aikojen uudistettuja versioita olivat MiG-21-92 ja MiG-21-2000. Edullisemman ylläpidon ansiosta tyyppi on säilynyt käytössä pidempään kuin seuraaja Mikojan-Gurevitš MiG-23.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Israelilainen Elbit on tarjonnut vielä käytössä oleviin koneisiin modernisointipakettia, johon kuuluvat nykyaikainen ohjaamo monitoiminäyttöineen, moderni tutka sekä valmius käyttää nykyaikaisia torjuntaohjuksia. Modernisoituja MiG 21 -koneita on Unkarin ilmavoimilla, jossa niiden nimenä on LanceR. Niistä 71 kappaletta muokattiin rynnäkkökoneiksi LanceR A ja 25 kappaletta varsinaisiksi torjuntahävittäjiksi LanceR C, jotka saivat modernin tutkan. Ne on tarkoitus korvata vuodesta 2016 alkaen General Dynamics F-16 Fighting Falcon -tyypillä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Koneen kehittämisen perustana olivat Korean sodassa saadut kokemukset. Peruslähtökohtana oli kevyt hävittäjä. Koneen tuli saavuttaa 20 kilometrin korkeus ja Mach 2:n nopeus. Prototyyppivaiheessa kone sai NATO-koodinimekseen "Faceplate". MiG-21:n prototyyppi Je-2 lensi ensi kerran vuonna 1955, ja MiG-21F tuli Neuvostoliiton ilmavoimien palveluskäyttöön vuonna 1959. Ensimmäinen myös ohjusaseistuksella varustettu malli oli F-13. Ohjukset olivat K 13 -infrapunaohjuksia. Konetta kutsuttiin nk. päivä- tai hyvänsään hävittäjäksi, millä viitataan vaatimukseen "nähdä" kohde sekä visuaalisesti että infrapuna-alueella. Infrapunaohjus ei toimi sumussa tai pilvessä lennettäessä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: F-13-versiossa oli hyvä näkyvyys. Lentäminen yleisesti oli helppoa ja kone oli vakaa, mutta pystyi siivekkeillä tekemään esimerkiksi 360°:n vaakakierteen sekunnissa. Laskeutumisnopeus oli suuri. Mig-21 Bis oli hieman kömpelömpi ja tuntumaltaan raskaampi ja jäykempi. Siivekkeet eivät olleet yhtä tehokkaat. Bis-versiossa myös näkyvyys oli heikompi. Versio kykeni lentämään ääntä nopeammin myös matalalla jatkuvasti säätyvän ilmanoton ja tehokkaamman moottorin ansiosta. Hävittäjänä tärkein ero oli tutka ja sen mukana tutkaohjukset, jotka mahdollistivat torjunnat huonossa säässä ja pimeydessä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Bis-versiossa moottorilta laskusiivekkeisiin oli rakennettu puhallusjärjestelmä, joka lisäsi nostovoimaa mahdollistaen laskeutumisen pienemmällä nopeudella ja näin lyhyemmille kiitoteille. Muutoin Bis-versio säilytti F-13:n hyvät lento- ja laskuominaisuudet. Bis- ja UM-versioissa lentäjän tehtäviä helpotti autopilotti. U- ja UM-koulutusversiot olivat oleellisilta ominaisuuksiltaan perusversioittensa kaltaisia. Romanian käyttämillä ohjaamoltaan modernisoiduilla "LanceR" versioilla on saavutettu lentäjälle parempi tilanteenhahmotus, jonka avulla voi liikehtiä konetyypille uudella tavalla, vaikka koneen perusrakenne on sama.Siivet 5/2015


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Suunniteltaessa modernin hävittäjäkaluston hankkimista Suomeen oli Dassault Mirage III vahva ehdokas, vaikka tuolloiset poliittiset syyt, YYA-sopimus ja Neuvostoliittoon kanssa käytävä bilateraalinen eli kahden keskinen kaupankäynti olisivat voineet vaikeuttaa hanketta tai jopa estäneet sen.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Neuvostoliiton tarjous myydä MiG-21-koneita oli yllättävä, sillä tyyppi oli uusi maan omissakin ilmavoimissa, eivätkä silloiset satelliittivaltiotkaan olleet vielä saaneet sitä käyttöönsä. Osaltaan tarjoukseen saattoi vaikuttaa Suomen kielteinen päätös MiG-19-hävittäjästä, mutta myös YYA-sopimuksen uskottava toteuttaminen vaati jo MiG-21-tyypin tasoista kalustoa ohjusaseistuksineen. Neuvostoliitolle oli keskeistä että puolueettoman Suomen ilmapuolustus kykenisi tarvittaessa estämään brittiläisten ja yhdysvaltalaisten pommituslentokonein Leningradin (nykyisen Pietarin) aluetta ja kaupunkia vastaan suunnattavat ilmaiskut. Suomelle hävittäjien hankinta sopi, sillä ilmatorjuntaohjusten hankinnoissa osittain samaan tarkoitukseen oli epäonnistuttu Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen vastustaessa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text:
Kone oli lento-ominaisuuksiltaan hyvä. Neuvostoliitto oli järjestänyt tyyppiin asianmukaisen kurssin, mutta Kuuban kriisi häiritsi sitä pahoin.
Opettajat määrättiin hälytysvalmiuteen ja päivystykseen koulutukseen varatuilla koneilla, mikä rajoitti lentotuntimääriä. Lauri Pekuri katsoi silti, että lennetyt tuntimäärät olivat riittäviä koulutuksen jatkamiseksi Suomessa ilman tarpeetonta riskiä. Tyypistä ei vielä ollut käytettävissä kaksipaikkaista UTI-versiota.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Lauri Pekurille tarjoutui myöhemmin tilaisuus lentää English Electric Lightning -koneella. Hän piti konetta suoritusarvoiltaan ja liikehtimiseltään selvästi huonompana kuin MiG-21-konetta, mutta asetekniikaltaan tehokkaampana.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Suomen ilmavoimat hankki ensimmäiset 20 MiG-21F-13-konettaan 1963. Kymmenen ensimmäisen koneen tunnukset olivat MG-1..10. Pian saapumisen jälkeen koneiden tunnuksissa siirryttiin hajanumerointiin MG-31..35, MG-46..50, MG-61..65 ja 76..80. Tuhoutuneen ja vaurioituneen koneen tilalle saatiin takuun puitteissa vielä kaksi lisäkonetta vuosina 1964–65 (MG-91 ja -92).


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Tyypin pääkäyttäjä oli Karjalan Lennoston Hävittäjälentolaivue 31 (HävLLv 31). Koneet palvelivat HävLLv 31:n 1. lentueessa (1963–1980), Koelentolaivueessa (1962–1985), silloisen Hämeen Lennoston HävLLv 11:stä (1966–1972) ja Tiedustelulentolaivueessa (1973–1986). Tiedustelukoneiksi muunnettiin Suomessa yhdeksän konetta 1970-luvun alusta lähtien (MG-32, -35, -47, -49, -50, -61, -63, -65 ja -92). Tiedustelulentolaivue operoi vuosina 1973–1986 tyypin valokuvatiedustelumuunnosta ja vuosina 1980–86 myös sen hävittäjäversiota.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Ilmavoimilla oli käytössään myös kuusi kaksipaikkaista koulukoneversiota, joista kaksi oli tyyppiä MiG-21U- ja neljä MiG-21UM-tyyppiä. MiG-21U-koneet (MK-103 ja -104) olivat käytössä vuosina 1965–81 HävLLv 31:ssä. MiG-21UM-koneet MK-105 ja -106 saapuivat Suomeen vuonna 1974. MiG-21Um-koneet MK-126 ja MK-143 toimitettiin Suomeen MiG-21BIS-hankinnan yhteydessä 1980-luvun alussa. Myös MiG-21UM-koneet palvelivat Hävittäjälentolaivue 31:ssä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: MIG-21F oli ilmavoimien ensimmäinen kaksinkertaiseen äänennopeuteen pystynyt lentokonetyyppi. Ensimmäinen Suomen ilmavoimien yli kaksinkertaisen äänen nopeuden saavuttanut kone oli MG-32.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Koneita tuhoutui lento-onnettomuuksissa viisi kappaletta (MG-62, -63, -64, -79, -80).


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Mig 21F:n viimeinen lento Suomessa tapahtui MG-33-koneella Tikkakoskella 17. tammikuuta 1986 ja sen suoritti kapteeni Hannu Vartiainen. Käytöstä poiston jälkeen suurin osa MiG-21F-13-koneista muutettiin "MiG-21BIS-valekoneiksi" eli harhautusvalemaaleiksi. Tältä kohtalolta säästyivät lopulta ainoastaan MG-61, MG-78 ja MG-92, jotka varattiin muistomerkiksi ja museotarkoituksiin. Valekoneet romutettiin 1990-luvun lopulla. Vain valekoneet MG-32, -35 ja -77 säästyivät romutukselta museo- ja koulutuskäyttöön.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Vuosina 1978–1986 hankittiin vanhentuneiden MIG-21F-13-koneiden seuraajiksi yhteensä 26 MiG-21BIS-konetta. F-version ollessa ns. päivähävittäjä oli bis-versio ns. jokasäänhävittäjä. Koneista 2 saapui vuonna 1978 (MB-111, MB-114 → MG-111, MG-114) ja 18 vuonna 1980 (MG-115..118, 120, 122, 124, 125, 127, 129, 130..133, 135, 138..140). Tiedustelulentolaivueen MiG-21F-kaluston korvaajaksi tilattiin vuonna 1984 koneita 6 kappaletta lisää. Koneista 3 toimitettiin vuonna 1985 (MG-119, -128, ja -136) ja 3 vuonna 1986 (MG-121, -123 ja 134).


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Koneet palvelivat Karjalan Lennoston Hävittäjälentolaivue 31:ssä Rissalassa (1. ja 2. lentueissa) ja Koelentueessa Kuoreveden Hallissa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: MiG-21BIS-koneita tuhoutui erilaisissa lento-onnettomuuksissa kuusi kappaletta (MG-115, 117, 120, 122, 128, 139).


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: MiG-21BIS-versiota kehiteltiin ja paranneltiin Suomessa monilta osin. Koneen ohjaamovarustusta länsimaalaistettiin ja siitä kehitettiin valokuvaustiedusteluversio. Kuusi konetta (MG-114, MG-124, MG-125, MG-127, MG-129 ja MG-133) modifioitiin Suomessa valokuvaustiedustelua varten vuodesta 1986 alkaen ja nämä koneet siirrettiin Tiedustelulentolaivueelle (TiedLLv) Tikkakoskelle. Laivue operoi tiedustelukoneita vuosina 1988–1993.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Viimeiset MiG-21BIS- ja MiG-21UM-koneet lensivät Rissalassa 7. maaliskuuta 1998 Karjalan Lennoston siirtyessä McDonnell Douglas F-18C/D Hornet -koneiden käyttäjäksi. Tyypin viimeisen lennon suoritti viimeisen MiG-lentueen päällikkö kapteeni Yrjö "Ylli" Rantamäki MG-138:lla, joka on näytteillä nykyisin Keski-Suomen ilmailumuseossa Tikkakoskella.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: MiG-21 on ollut Suomen ilmavoimien ainoa konetyyppi, joka pystyi ylittämään kaksinkertaisen äänennopeuden.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text:
Koneen käyttäjämaat kautta aikain:
Vietnamin sodassa useat tuolloisen Pohjois-Vietnamin lentäjät nousivat MiG-21-ässiksi. Heitä olivat esim. Nguyen Tien Sam (6 pudotusta) ja Lê Thanh Đạ (6 pudotusta) Useat egyptiläiset lentäjät saavuttivat pudotuksia sodissa Israelia vastaan mm. Dassault Miragen versioista sekä F-4 Phantom II -koneista.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: MiG-21F-13"Faceplate"-prototyypille aseistukseksi arvioitiin valokuvan perusteella ohjusten tai rakettien lisäksi 3 kpl 37 mm:n Nudelmann-Rikter-tykkiä.


Mikojan-Gurevitš MiG-21


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text:
MiG-21 UTI Suomessa käytössä ollut versio joka vastaa F-mallia ja oli käytössä vuosina 1965–1981
MiG-21BIS-versiota vastasi koulutusversio MiG-21 UM joita hankittiin kesäkuussa 1974 neljä kappaletta. Niiden tunnuksissa käytettiin lyhennettä MK.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Romanian LanceR versio perustuu MF-versioon. A-version aseistukseen kuuluu laser-maalinosoitin ohjautuvine pommeineen. C-versio voi käyttää useita sekä venäläisvalmisteisia että länsimaissa valmistettuja infrapunaohjuksia. Alkuperäisestä MF-versiosta poiketen siinä ei voi käyttää tutkaohjattuja ohjuksia.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-21

text: Koelentäjät tekivät Suomessa MiG-21:llä nousuja yli 20 kilometrin korkeuteen. Tavanomainen ylin korkeus oli 18 kilometriä ja nämä nousut tehtiin keräämällä vauhtia syöksyssä, josta saadulla nopeudella kone ylitti palveluslakikorkeuden. Koneen minimi-ilmanopeus korkealla oli 500 km/h moottorin ilmansaannin turvaamiseksi. Ilmakehän ohenemisen vuoksi 22,5 km:n korkeudessa nopeus maahan verrattuna oli tällöin Mach 2.05. Koelentäjä Jyrki Laukkanen itse saavutti koneella 21,3 km:n korkeuden.


title: Richard Strauss

text: Richard Georg Strauss (11. kesäkuuta 1864, München, Baijeri – 8. syyskuuta 1949 Garmisch-Partenkirchen, Länsi-Saksa) oli saksalainen klassisen musiikin säveltäjä. Hänet muistetaan parhaiten sävelrunojen ja oopperoiden säveltäjänä. Strauss oli myös huomattava kapellimestari. Hän johti myös muun muassa Jean Sibeliuksen viulukonserton lopullisen version kantaesityksen Berliinissä 19. lokakuuta 1905 (Berliinin filharmonikot, solistina Karl Halír). Strauss ei ollut sukua wieniläiselle Johann Strauss vanhemmalle tai hänen pojilleen.


title: Richard Strauss

text: Richard Straussin lapsuudenkotia hallitsi musiikki, sillä hänen isänsä Franz Strauss soitti ammatikseen käyrätorvea Münchenin kuninkaallisessa oopperassa. Niinpä Richard aloitti säveltämisen jo kuusivuotiaana. Myöhemmin hän sai opetusta muun muassa kapellimestari Friedrich Meyeriltä ja sävelsi 15-vuotiaana ensimmäisen suurimuotoisen teoksensa, sinfonian d-molli. Hänen isänsä kunnioitti suuresti ”pyhää kolminaisuutta” Mozart–Haydn–Beethoven, joten nämä säveltäjät vaikuttivat suuresti myös Richardin varhaiseen musiikilliseen kehitykseen. Toisaalta hänen isänsä vihasi Richard Wagnerin musiikkia ja halusi suojella poikaansa tämän ”järkyttäviltä riitasoinnuilta”.


title: Richard Strauss

text: Strauss aloitti vuonna 1882 filosofian ja taidehistorian opinnot Münchenin yliopistossa, mutta hän keskeytti opintonsa melko pian ja ryhtyi keräämään kokemusta orkesterinjohtamisesta. Hänen merkittävin tuttavuutensa oli kuuluisa kapellimestari Hans von Bülow, joka johti Meiningenin hoviorkesteria. Kun Bülow lopetti työnsä Meiningenissa vuonna 1885, Strauss nimitettiin hänen seuraajakseen. Noina aikoina hän alkoi syventyä Franz Lisztin ja Richard Wagnerin musiikkiin. Isältä peritty Wagner-vastaisuus vaihtui vähitellen innokkaaksi wagnerismiksi.


title: Richard Strauss

text: Lisztin ja Wagnerin antama esimerkki innoitti Straussia säveltämään omia ohjelmallisia sävelteoksia. Teoksissa "Aus Italien" (1886) ja "Macbeth" (1887) hän osoitti hallitsevansa sävellystekniikan ja orkestroinnin, mutta etsi vielä omaa tyyliään. Vuonna 1895 valmistunut sävelruno "Till Eulenspiegels" on säilynyt suosittuna pienenä teoksena, jota esitetään yhä usein.


title: Richard Strauss

text: Vuonna 1888 sävellettyä "Don Juania" voidaan pitää Straussin ensimmäisenä kypsänä mestariteoksena. Se on sekä rakenteeltaan että orkestroinniltaan erittäin omaperäinen. Samalla se aloittaa Straussin suurten sävelrunojen kauden, joka jatkui koko 1890-luvun ajan ja tuotti viisi sävelrunoa lisää. Kuuluisin niistä on vaiheissaan Nietzschen samannimisen kirjan lukuja noudatteleva "Also sprach Zarathustra" (1896). Sen alussa on pitkä ja vaikuttava fanfaari, jota on myöhemmin käytetty monissa eri yhteyksissä, esimerkiksi "Avaruusseikkailu 2001" -elokuvan alkumusiikkina. Teoksen myöhemmät vaiheet ovat sävyltään ja tunnelmiltaan jyrkän vaihtelevia. Esimerkiksi tiedettä käsittelevä osio alkaa akateemisen maailman kuivuutta kuvaavalla osiolla, jossa tapahtuu tuskin mitään. Kuivuus katkeaa kuitenkin pari minuuttia alkamisensa jälkeen äkilliseen puhaltimien ylipirteään osioon. Teoksen yksi huipentumista on maaninen ”tanssilaulu”.


title: Richard Strauss

text: Straussin musiikki on energistä, joskus suorastaan fyysisen päällekäyvää. Se rakentuu usein lyhyiden, iskevien motiivien varaan. Mutta Strauss kykenee tarvittaessa myös tunteisiin vetoavaan melodisuuteen. Ja vaikka hänen tyylinsä on toisinaan mahtipontinen, hän keventää kokonaisvaikutelmaa huumorilla, joka suuntautuu usein säveltäjään itseensä. Mahlerin teosten ohella Straussin sävelrunot ovat tunnetuimpia esimerkkejä myöhäisromantiikan ajan kehittyneimmästä soitinnuksesta. Strauss viljeli teoksissaan erilaisia soitinten yhdistelmistä muodostuvia ”efektejä”.


title: Richard Strauss

text: Straussin aikalainen, ranskalainen kirjailija Romain Rolland on kuvaillut tätä seuraavasti: ”Hän on barbaarien Shakespeare. Hänen taiteensa on kuin vuolas virta, joka vyöryttää päällemme kultaa, hiekkaa, kiviä ja roskaa. Hänellä ei ole juuri laisinkaan tyylitajua, vaan ainoastaan hulluutta lähentelevää väkivaltaisuutta.” Rolland oli kuitenkin Straussin innokas tukija. Ehkäpä edellä siteerattu lausunto kuvastaa sitä järkytystä, jonka Straussin perinteitä rikkova musiikki aiheutti monille 1800-luvun lopulla. Myöhemmin järkytys muuttui usein ihailuksi, aivan kuten oli käynyt aiemmin Richard Wagnerille.


title: Richard Strauss

text: Straussin ura jakautuu selvästi kahteen vaiheeseen. Aluksi hän keskittyi konserttimusiikkiin, kunnes vuoden 1905 paikkeilla siirsi mielenkiintonsa lähes täysin oopperaan.


title: Richard Strauss

text: Straussin ensimmäinen ooppera oli "Guntram" (1894). Kuten melkein kaikki oopperasäveltäjät tuohon aikaan, myös Strauss oli vahvasti Richard Wagnerin vaikutuksen alainen. Hän jopa kirjoitti itse libreton, aivan kuten Wagner oli aina tehnyt. "Guntram" sai kuitenkin yleisöltä ja kriitikoilta tyrmäävän vastaanoton.


title: Richard Strauss

text: Seuraava yritys oopperan parissa oli "Feuersnot" (1901), joka menestyi kohtalaisesti. Sen sijaan Straussin seuraavassa oopperassa, Oscar Wilden näytelmään perustuvassa "Salomessa", ei ollut mitään kohtalaista. "Salome" oli yksi 1900-luvun suurimmista kulttuuriskandaaleista. Sen uudenlainen sävelkieli ja rohkean eroottis-uskonnollinen aihepiiri herättivät sekä vihaa että ihailua. Jopa Saksan keisari Vilhelm II osallistui kiihkeään keskusteluun siitä, oliko "Salome" rappion vai edistyksen oire saksalaisessa musiikissa.


title: Richard Strauss

text: "Salome" toi Straussin oopperat kansainväliseen tietoisuuteen, ja vuonna 1909 ensiesitetty "Elektra" vakiinnutti hänen asemansa aikansa suurimpien oopperasäveltäjien joukossa. "Elektra" oli monessa suhteessa Straussin modernein ooppera, ja sen jälkeen Straussilla olisi ollut vain lyhyt askel atonaalisen musiikin puolelle. Hän kuitenkin pysytteli perinteisessä tonaalisessa sävelkielessä, ja hänen seuraava oopperansa "Ruusuritari" (1910) viittasi enemmän Mozartin klassismiin kuin schönbergiläiseen atonaalisuuteen. "Ruusuritari" oli suurmenestys ja kuuluu yhä maailman eniten esitettyihin oopperoihin.


title: Richard Strauss

text: Erityisen tärkeäksi muodostui Straussin yhteistyö runoilija Hugo von Hofmannsthalin kanssa, joka kirjoitti libretot "Elektraan", "Ruusuritariin" ja moniin muihin Straussin myöhempiin oopperoihin. Vain harvoin on säveltäjän ja libretistin yhteistyö toiminut niin hyvin kuin Straussilla ja Hofmannsthalilla.


title: Richard Strauss

text: Straussin oopperat muuttuivat "Ruusuritarin" jälkeen tyylillisesti hillitymmiksi. Hänen viimeinen oopperansa "Capriccio" (1942) on suorastaan vastakohta "Salomelle". Se on hyvin hienovarainen ja pienimuotoinen tutkielma siitä, mikä on musiikin ja sanojen suhde oopperataiteessa. Tuohon aikaan tosin monet pitivät Straussia jonkinlaisena muinaismuistona. Klassinen musiikki oli lähtenyt uusille moderneille poluille, mutta Strauss viittasi myöhäistuotannossaan kauas taaksepäin musiikin historiaan.


title: Richard Strauss

text: Erityisen läheinen aihepiiri Straussille oli antiikin Kreikka ja sen mytologia: oopperat "Die ägyptische Helena", "Daphne" ja "Die Liebe der Danae" perustuvat kreikkalaisiin taruihin. Strauss kutsuikin itseään ”kreikkalaiseksi germaaniksi”. Hän piti hyvin tärkeänä sitä, että säveltäjällä on musiikillisen osaamisen lisäksi vankka kirjallinen sivistys.


title: Richard Strauss

text: Straussin musiikissa vallitsee mielenkiintoinen sukupuoliin perustuva ”työnjako”. Lähes kaikissa Straussin oopperoissa päärooleja laulavat naiset; toisaalta hänen sävelrunojensa päähenkilöt ovat aina miehiä.


title: Richard Strauss

text: Sävelrunojen ohella Strauss sävelsi kaksi ohjelmallista sinfoniaa: "Sinfonia Domestican" (suom. 'kotisinfonia', 1904) ja "Alppisinfonian" (1915). Molemmat on sävelletty valtavan suurelle orkesterikokoonpanolle ja ne ovat muodoltaan ennemminkin sinfonian pituisia sävelrunoja kuin varsinaisia sinfonioita. Straussin sinfoniat ovat hyväntuulisia kuvauksia niistä asioista, joita hän elämässään eniten arvosti, eli kuvauksia onnellisesta perhe-elämästä ja kauniista alppimaisemista. Strauss liitti lisäksi Alppisinfoniaan jo Zarathustrassa esillä olleita teemoja uskonnon hylkäämisestä ja kutsui teostaan anti-kristilliseksi. Teoksen orkesterissa on yli 120 soittajaa, ja mukana on erillisiä koneita ukkosen ja tuulen äänien aikaansaamiseksi. Teos tunnetaan esimerkkinä erittäin mahtipontisesta orkestraatiosta. Myöhemmin siitä tuli ensimmäinen koskaan CD-levyllä julkaistu sävelteos. Deutsche Gramophon julkaisi sen Herbert von Karajanin levytyksenä.


title: Richard Strauss

text: Strauss palasi konserttimusiikin pariin uudelleen 1940-luvulla, kun hänellä oli ikää jo yli 80 vuotta. Vuonna 1945 jousiorkesterille sävelletty "Metamorfooseja" on hänen viimeisiä mestariteoksiaan. Sen tunnelma on hyvin surullinen, sillä se on omistettu sodassa tuhoutuneelle Saksalle. Teos perustuu vahvasti Beethovenin kolmannen sinfonian toisen osan hautajaismarssin teemaan, jota "Metamorfooseja" muuntelee ja varioi. Aivan teoksen lopussa marssin avaustahdit toistuvat nuotti nuotilta bassossa.


title: Richard Strauss

text: Lauluja Strauss sävelsi kahdessa vaiheessa: ensin uransa alkupuolella, ja sitten aivan sen lopussa. Straussin viimeinen suuri sävellys oli neljän laulun sarja "Vier letzte Lieder", jonka hän sävelsi 84-vuotiaana. Laulut perustuivat Hermann Hessen ja Joseph von Eichendorffin runoihin, ja ne todistivat sen, että Strauss pystyi vanhanakin luomaan ajattoman kaunista musiikkia.