title: Kolera

text: John Snow löysi koleran ja juomaveden välisen yhteyden Lontoossa vuonna 1854. Robert Koch eristi koleraa aiheuttavan vibriobakteerin Kalkutassa vuonna 1883.


title: Kolera

text: Kolera tarttuu joko suoraan bakteerin saastuttaman ruoan tai veden kautta tai epäsuorasti bakteeria kantavan oksennuksen kautta. Koleraa esiintyy ainoastaan ihmisillä, eikä se tarvitse eläintä tai hyönteistä välittäjänä.


title: Kolera

text: Kolera on akuutti voimakkuudeltaan vaihteleva sisäinen sairaus. Suurin osa tartunnoista on oireettomia. Lievissä tapauksissa voi esiintyä ainoastaan ripulia. Vakavammissa tapauksissa esiintyy voimakasta ripulia, oksentelua, pahoinvointia ja nopeasti ilmenevää nestevajausta. Vakavissa, hoitamattomissa tapauksissa muutaman tunnin nestevaje saattaa johtaa kuolemaan verenkierron äkillisen heikentymisen seurauksena.


title: Kolera

text: Kolera sai alkunsa luultavasti Intiasta, Ganges-joen suistosta, josta se levisi myöhemmin maailmalle. Koleraa esiintyy nykyään lähinnä köyhissä maissa, joissa sanitaatio on puutteellista ja joissa puhdasta juomavettä ei ole saatavilla. Lisäksi sitä esiintyy sodan tuhoamilla alueilla, joilla infrastruktuuri on epäkunnossa. Kehitysmaista erityisesti Afrikan ja Aasian maat ovat voimakkaasti infektoituneet, jossain määrin myös Väli- ja Etelä-Amerikan maat.


title: Kolera

text: Sisällissodat, tulvat ja trooppiset hirmumyrskyt aiheuttavat usein epäsuoria tuhoja koleraepidemian takia. Zimbabwessa elokuussa 2008 alkanut kolera-aalto oli seuraavan tammikuun loppuun mennessä vaatinut yli 3 000 kuolonuhria. Sairastuneita oli jopa yli 57 000. Haitissa kuoli vuoden 2010 maanjäristyksen jälkeen koleraan 10 000 ihmistä.


title: Kolera

text: Kolera saapui Suomeen ensimmäistä kertaa vuonna 1831 osana koleran toista epidemiaa. Tautia havaittiin kesäkuussa Viipurissa, ja elokuussa sitä tavattiin jo Helsingissä ja Turussa. Tuona kesänä koleraan sairastui lääkintöylihallituksen mukaan 1 258 henkilöä. Kuolleisuus oli yli 50 %. Kolmannen koleraepidemian aikana vuonna 1848 tautia tavattiin taas Suomessa. Tauti levisi Laatokan rantamilta Suomenlahden rannikkokaupunkeihin. Tällä kertaa tauti esiintyi myös sisämaassa, muun muassa Hämeenlinnassa. Sairastuneita arvioidaan olleen 1 747, ja kuolleisuus oli jälleen noin 50 %:n luokkaa.


title: Kolera

text: Vuonna 1852 kolera iski uudestaan 6. kesäkuuta Helsingissä. Sairastuvuus oli siihenastisista epidemioista suurinta. Rannikkokaupungeista kolera levisi sisämaahan, ja sairastuneita arvioitiin olevan yli 5 000, joista noin puolet menehtyi. Krimin sota ylläpiti epidemiaa, ja sotilaita kuoli runsaasti sekä venäläisten (ilmoitettu 1 685 kolerakuolemaa) että Ahvenanmaata miehittäneiden englantilais-ranskalaisten joukkojen (arviolta tuhat henkeä) keskuudessa. Sotilailta epidemia levisi myös suomalaisen siviiliväestön keskuuteen. Kaikkiaan tämän koleraepidemian kuolonluku Suomen maaperällä arvioidaan olleen noin 7 000 henkeä.


title: Kolera

text: Suomalaisen hygienian ja vesihuollon paraneminen lievensi seuraavia koleraepidemioita selvästi, vaikka tauti levisikin herkästi Venäjältä. Helsingissä oli lievä koleraepidemia vuosina 1871 ja 1872. Viidennen koleraepidemian aikaan Suomessa esiintyi vain hajatapauksia. Yhteensä tiedetään 73 koleratapausta vuosina 1892–1894. Koleran kuudennen epiemian aikana Suomessa todettiin vuonna 1908 vain 19 koleradiagnoosia.


title: Kolera

text: Hoitona on kuivumisen estäminen. Sitä varten on helppo valmistaa sokeri-suolaliuosta, jossa litraan keitettyä vettä sekoitetaan teelusikallinen suolaa ja kahdeksan lusikallista sokeria.


title: Kolera

text: Riskialueille matkustavat tai työnsä puolesta tartunnalle altistuvat voidaan rokottaa suun kautta annettavalla kolerarokotteella.


title: Kolera

text: Taudin mahdollisesti saastuttaman ruoan ja veden käyttöä tulee välttää. Ripulin varalta tulee pitää mukana ripulilääkkeitä.


title: Arkkitehti

text: Arkkitehti on rakennusten ja maankäytön suunnitteluun liittyvä tutkinto ja ammattinimike. Kuvaannollisesti arkkitehdiksi voidaan kutsua jonkin asian suunnittelijaa, ideoijaa tai luojaa.


title: Arkkitehti

text: Arkkitehdin tutkinto () on teknillistieteellinen yliopistossa suoritettava ylempi korkeakoulututkinto. Suomessa arkkitehteja kouluttavat Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun arkkitehtuurin laitos Espoossa, Tampereen teknillinen yliopisto ja Oulun yliopiston arkkitehtuurin tiedekunta. Monissa Euroopan maissa arkkitehdin koulutus on teknillisten koulujen sijaan taidekorkeakoulujen vastuulla. Suomessa opinnoissa voi suuntautua joko yhdyskuntasuunnitteluun, rakennussuunnitteluun tai arkkitehtuurin teoriaan ja -historiaan. Lisäksi Oulussa on tarjolla myös osin englanninkielinen, detalji-suunnitteluun painottuva "architectural design" -opintosuunta. Jatkotutkintona arkkitehdit voivat suorittaa tekniikan lisensiaatin ja tekniikan tohtorin tutkinnot.


title: Arkkitehti

text: Arkkitehdin ammattikuvaan kuuluu vanhastaan rakentamisen kokonaisosaaminen. Arkkitehdin tehtäviin kuuluvat rakennussuunnittelu sekä yhdyskuntasuunnittelu huomioiden hankkeiden toiminnalliset, tekniset ja taiteelliset ominaisuudet. Toimenkuvaan voi kuulua myös esimerkiksi sisustusten tai huonekalujen suunnittelua.


title: Arkkitehti

text: Arkkitehdin ammattinimike on yleensä "arkkitehti", mutta se voi olla myös esimerkiksi "asemakaava-arkkitehti", "kaupunginarkkitehti" tai "yliarkkitehti". Arkkitehdit toimivat usein myös "rakennusvalvojina". Suomessa arkkitehdin ammattinimikettä voivat käyttää myös muut kuin arkkitehdin tutkinnon suorittaneet, sillä toisin kuin monissa muissa EU-maissa ammatti ei ole Suomessa suojattu tai auktorisoitu. Suomen arkkitehtiliittoon, SAFA:an kuuluvat voivat käyttää titteliä "arkkitehti SAFA". SAFAn jäseneksi pääsevät pääsääntöisesti vain ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet arkkitehdit. Arkkitehti on rakennusarkkitehtiin verrattuna perusteellisempi tutkinto, jossa luovia ratkaisuja sekä estetiikkaa ja funktionaalisuutta käsitellään monipuolisesti kokonaisuutena.


title: Arkkitehti

text:
Maisema-arkkitehti suunnittelee viherympäristöä ja julkisia tiloja. Tutkinto on ylempi korkeakoulututkinto. Suomessa maisema-arkkitehteja kouluttaa Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun arkkitehtuurin laitos.
Rakennusarkkitehti on ammattikorkeakoulusta (aiemmin teknillisestä oppilaitoksesta) valmistunut suunnittelija. Ennen ammattikorkeakouluja rakennusarkkitehti oli ammatillisen korkea-asteen tutkinto. Rakennustekniikan lisäksi tutkinto sisältää koulutusta rakennus- tai yhdyskuntasuunnittelijaksi. Rakennusarkkitehteja ei Suomessa ole koulutettu vuoden 1996 jälkeen, mutta koulutusohjelman uudelleenkäynnistämistä selvitettiin 2013. Vuoden 2014 alusta toimiluvan koulutuksen järjestämiselle saivat Metropolia, Savonia-ammattikorkeakoulu, Tampereen ammattikorkeakoulu ja Oulun seudun ammattikorkeakoulu. Rakennusarkkitehtien koulutuksessa painostus on teknisten ratkaisujen osaajana. Rakennusarkkitehdit suunnittelevat pääasiassa pientaloja sekä kerrostaloja.


title: TGV

text: TGV ("train à grande vitesse", suomeksi "suurnopeusjuna") on ranskalainen suurnopeusjuna, jonka ovat kehittäneet GEC-Alsthom (nykyään Alstom) ja SNCF, Ranskan valtiollinen rautatieyhtiö. Ensimmäinen TGV-reitti avattiin Pariisin ja Lyonin välille vuonna 1981.


title: TGV

text: Lyonin-yhteyden menestys johti verkon nopeaan laajentamiseen. Uusia suurnopeusratoja rakennettiin maan etelä-, länsi- ja koillisosiin. Naapurimaat kuten Belgia, Italia ja Espanja ovat hyötyneet TGV:stä ja alkaneet rakentaa siihen liittyviä suurnopeusratoja. TGV:stä kehitetty Thalys-juna kulkee Belgian kautta Saksaan ja Alankomaihin, ja ensimmäinen Eurostar-juna e300 yhdistää Ranskan ja Belgian Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Toursin kaltaisista kaupungeista on tullut osa Pariisin työmatkavyöhykettä.


title: TGV

text: TGV:t kulkevat nopeimmillaan 320 km/h, mikä on mahdollista junille rakennettujen erillisten, nopeiden ja suorien raiteiden ("lignes à grande vitesse" – LGV) sekä junien teknisten ominaisuuksien ansiosta. Näitä ovat muun muassa voimakkaat sähkömoottorit, alhainen akselipaino, lentokonemainen kevyt rakenne ja aerodynamiikka, sekä automatisoitu kulunvalvonta, jonka ansiosta kuljettajan ei tarvitse nähdä opastimia suurissa nopeuksissa. TGV:t valmistaa pääasiassa ranskalainen Alstom, yhteistyössä kanadalaisen Bombardierin kanssa. TGV:t ovat matkustajajunia lukuun ottamatta pientä sarjaa Pariisin ja Lyonin väliseen postiliikenteeseen käytettyjä junia. TGV:n pohjalta suunniteltuja junia on käytössä myös Etelä-Koreassa (KTX) ja Espanjassa (AVE S-100).


title: TGV

text: Matkustus TGV:llä on suureksi osaksi korvannut lentomatkustuksen TGV:n yhdistämien kaupunkien välillä lyhyempien matka-aikojen, helpompien turva- ja muiden muodollisuuksien ja rautatieasemien keskeisen sijainnin vuoksi.


title: TGV

text: 3. huhtikuuta 2007 modifioitu TGV POS -juna, koodinimeltään V150, teki uuden raiteilla tavanomaisesti kulkevien junien nopeusennätyksen. LGV Est -rataosuudella juna saavutti nopeuden 574,8 km/h. Kokeissa oli aiemmin ylitetty 550 km/h nopeus. Entinen ennätys 515,3 km/h oli vuodelta 1990.


title: TGV

text: Ideaa TGV:stä ehdotettiin ensimmäisen kerran 1960-luvulla, kun Japani oli aloittanut Shinkansenin rakentamisen vuonna 1959. Ranskan hallitus suosi voimakkaasti uusia teknologioita ja tutki ilmatyyny- ja maglev-junien, kuten Aérotrainin, rakentamista. Samanaikaisesti SNCF aloitti perinteisillä raiteilla kulkevien suurnopeusjunien kehittelyn.


title: TGV

text: Alun perin TGV:n, joka siihen aikaan oli lyhenne sanoista "très grande vitesse" (todella suuri nopeus) tai "turbine grande vitesse" (suurnopeusturbiini), ajateltiin käyttävän voimanlähteenään kaasuturbiinia. Turbiinit valittiin niiden pienen koon, painon ja voimantuoton hyvän suhteen sekä kestävyyden vuoksi. Ensimmäinen prototyyppi, TGV 001, oli ainoa tämäntyyppisellä moottorilla rakennettu TGV. Öljyn nopean hinnannousun jälkeen vuonna 1973 kaasuturbiineja alettiin pitää epäkäytännöllisinä ja uudeksi voimanlähteeksi valittiin sähkö.


title: TGV

text: TGV 001 ei prototyyppinä mennyt kuitenkaan hukkaan. TGV 001:llä pystyttiin testaamaan muun muassa suurnopeusjarruja, aerodynamiikkaa ja opastimia. Juna oli nivelletty, eli kahden vaunun välissä oli molemmille yhteinen teli, joka salli vaunujen liikkua vapaasti toisiinsa nähden. Prototyyppi saavutti 318 km/h:n nopeuden, joka on yhä ei-sähkökäyttöisten junien maailmanennätys. TGV 001:n sisä- ja ulkotilat suunnitteli brittiläinen muotoilija Jack Cooper, jonka työ muodosti pohjan tulevien TGV-mallien suunnittelulle.


title: TGV

text: TGV:n muuttaminen sähköiseksi vaati suuria muutoksia. Ensimmäinen täysin sähkövetoinen prototyyppi, lempinimeltään Zébulon, valmistui vuonna 1974. Testauksen aikana prototyyppi kulki lähes miljoona kilometriä. Vuonna 1976 Ranskan hallitus antoi täyden rahoituksen TGV-projektille, ja ensimmäisen suurnopeuslinjan LGV Sud-Estin rakentaminen alkoi. Linjalle annettiin lyhenne LN1, "Ligne Nouvelle 1" (Uusi Linja 1).


title: TGV

text: Kun kahta esivalmisteista junaa oli testattu ja muuteltu huomattavasti, ensimmäinen lopullinen TGV toimitettiin liikenteeseen 25. huhtikuuta 1980. TGV aloitti henkilöliikenteen Pariisin ja Lyonin välillä 27. syyskuuta 1981. Alkuperäinen kohderyhmä olivat kahden kaupungin välillä matkustavat liikemiehet; liikennevälineenä TGV oli huomattavasti tavallisia junia, autoja tai lentokoneita nopeampi. Junista tuli kuitenkin pian suosittuja myös alkuperäisen asiakasryhmänsä ulkopuolella, ja yleisö näki ne nopeana ja tervetulleena liikennevälineenä kaupunkien välille.


title: TGV

text:
Myöhemmin Ranskassa on avattu uusia suurnopeuslinjoja. Liikenne LGV Atlantiquella (LN2) Pariisista Toursiin/Le Mansiin alkoi vuonna 1989 ja LGV Nordilla (LN3) Pariisista Calais'hin ja Belgian rajalle vuonna 1993. LGV Rhône-Alpesin (LN4), joka jatkoi LGV Sud-Estiä Valenceen, rakentaminen alkoi vuonna 1990 ja linja valmistui vuonna 1992; LGV Méditerranéen (LN5) rakentaminen Marseilleen alkoi vuonna 1996 ja liikenne vuonna 2001. Linja Pariisista Strasbourgiin, LGV Est, avattiin liikenteelle kesällä 2007. TGV-teknologiaan perustuvia suurnopeuslinjoja on rakennettu myös Belgiaan, Alankomaihin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan – yhdistäen nämä maat TGV-rataverkkoon.
Eurostar-junat, jotka yhdistävät Manner-Euroopan Lontooseen Kanaalitunnelin kautta, aloittivat liikennöintinsä vuonna 1994. Ensimmäinen vaihe Yhdistyneen kuningaskunnan puoleista suurnopeuslinjaa, Channel Tunnel Rail Linkiä, valmistui vuonna 2003. SNCF:n insinöörien avustuksella toteutettu projekti valmistui vuonna 2007. Matka Lontoosta Brysseliin kestää enää vain 2 tuntia ja Lontoosta Pariisiin 2 tuntia 15 minuuttia.


title: TGV

text: TGV ei ollut maailman ensimmäinen kaupallinen suurnopeusjuna: Shinkansen yhdisti Japanissa Tokion ja Osakan 1. lokakuuta 1964, lähes 17 vuotta ennen ensimmäistä TGV:tä. TGV:llä on kuitenkin hallussaan nopeusennätys perinteisille junille (Japanilla on ennätys maglev-junille). Vuonna 1990 TGV saavutti 515,3 km:n tuntinopeuden tavallista lyhyemmällä junalla (kaksi sähkömoottorivaunua ja kolme matkustajavaunua). Viime aikoina tyypillisen matkan keskinopeudeksi on mitattu 263,3 km/h.


title: TGV

text: Kesällä 1995 otettiin käyttöön kaksikerroksiset junarungot (TGV Duplex), joiden matkustajakapsiteetti on 512. 28. marraskuuta 2003 TGV kuljetti miljardinnen matkustajansa liikenteen aloituksen jälkeen vuonna 1981. Luku jää toiseksi vain Shinkansenin vuonna 2000 saavuttamalle 5 miljardille matkustajalle. 2 miljardin rajan uskotaan menevän rikki vuonna 2010.


title: Piispa Henrik

text: Piispa Henrik tai pyhä Henrik () oli keskiajalta periytyvän käsityksen mukaan Suomen kristillistäjä ja ensimmäinen piispa. Pyhän Henrikin legenda kertoo hänen olleen syntyisin Englannista. Hän oli koko Suomen katolisen keskiajan ainoa paikallinen pyhimys. Piispa Henrikin todellisesta olemassaolosta ei ole varmuutta. Henrik on murhaajansa Lallin ohella Suomen historian tunnetuimpia hahmoja.


title: Piispa Henrik

text: Piispa Henrikin kuolinajasta on useita tulkintoja. Kansanperinteen mukaan hän kuoli 20. tammikuuta 1156. 1600-luvun historiankirjoittaja Johannes Messeniuksen mukaan hän kuoli vuonna 1151. Johannes Peringskiöldin 1700-luvulla julkaisemassa Messeniuksen Scondia Illustratassa kuolinvuodeksi ilmoitetaan ristiriitaisesti 1155.


title: Piispa Henrik

text: Kaikki tiedot piispa Henrikistä ovat yli sata vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Häntä ei mainita missään 1100-luvun lähteessä. Varhaisimmat tiedot Henrikistä ovat 1200-luvun lopulta.


title: Piispa Henrik

text: Lähes kaikki tiedot piispa Henrikin elämästä perustuvat Pyhän Henrikin legendaan ja Piispa Henrikin surmavirteen, jotka on laadittu yli sata vuotta Henrikin kuoleman jälkeen. Aikalaistietoja Henrikistä ei ole. Näistä syistä Henrikin historiallisuus on kyseenalainen.


title: Piispa Henrik

text: Pyhän Henrikin legendassa Henrikin mainitaan olevan Anglianmaalta eli Englannista. Legendan maininta Englannista saattaa liittyä ruotsalaisen papiston pyrkimykseen johtaa Ruotsin kristillistyminen mieluummin Englannista kuin Tanskasta vastapainona tanskalaisten pyrkimykseen hallita Ruotsin kirkkoa Tanskan arkkipiispan primaattioikeuden nojalla. Näin ollen se olisi vain osa ns. "Anglia docens" -propagandaa ja vailla historiallista pohjaa kuten ruotsalainen tutkija Toni Schmid on katsonut. Toisaalta englantilaisella lähetystyöllä nykyisen Suomen alueella on myös historiallista pohjaa. Esimerkiksi Suomen ensimmäinen varmasti dokumentoitu piispa Tuomas oli syntyperältään englantilainen.


title: Piispa Henrik

text: 1400-luvun saarnoissa kuvataan, kuinka Henrik saapui Ruotsiin yhdessä Roomasta tulleen paavin lähettilään kardinaali Nicolaus Albanolaisen (myöhemmin paavi Hadrianus IV) kanssa. Vuonna 1153 Nicolaus kävi Linköpingissä. Norjaan ja Ruotsiin oli tuolloin tarkoitus muodostaa arkkipiispan johtamat kirkkoprovinssit, mutta Ruotsin osalta tämä ei vielä onnistunut. Matkan aikana kuitenkin perustettiin Trondheimin arkkipiispanistuin Norjaan. Pohjoismaissa ainoa arkkipiispa oli ollut Lundissa vuodesta 1104. Riitojen vuoksi Uppsalan piispanistuin saatiin kuitenkin järjestettyä vasta 1164. Kardinaalin matkaa koskevassa lähdeaineistossa ei kuitenkaan mainita Henrikiä kertaakaan.


title: Piispa Henrik

text: Vain yksi Henrik mainitaan Uppsalan piispojen 1300-luvulta peräisin olevassa luettelossa ennen arkkihiippakunnan perustamista. Uppsalan piispa Henrikin kerrotaan Ruotsin annaaleissa ("annales" 31–1463) osallistuneen vuonna 1129 yhdessä Strängnäsin piispan kanssa autuaan Botvidin kirkon vihkimiseen. Saman tiedon antaa Pyhän Botvidin legenda, joka juontaa juurensa 1200-luvun alkupuoliskolta ja on siten Pyhän Henrikin legendaa vanhempi. Tästä syystä on katsottu, ettei Suomeen sijoitettua Uppsalan piispa Henrikiä ole helppoa pitää historiallisena henkilönä.


title: Piispa Henrik

text: Tuomas Heikkilän mukaan Piispa Henrik saattaa olla keskiajalle tyypillinen myyttikasaumasta syntynyt sepitteellinen pyhimys, vaikka myytin taustalla voivat olla historialliset tapahtumat. Toisaalta Heikkilä pitää mahdollisena, että Henrik olisi ollut esimerkiksi Uppsalan apupiispa, joka johti Länsi-Suomen kirkollista rakennustyötä 1150-luvulla.


title: Piispa Henrik

text: Mikko K. Heikkilä onkin pyrkinyt todistamaan, että Suomessa marttyyrikuoleman kokenut hengenmies olisi eri henkilö kuin Uppsalassa väitetysti vaikuttanut englantilaissyntyinen Henrik. Lallin surmaama pappi olisi ollut saksalainen Heinrich (suom. Heinärikki), kun taas Pyhä Eerik ja Pyhä Henrik olisivat sama henkilö, joka poliittisista syistä on jaettu kahdeksi henkilöksi.


title: Piispa Henrik

text: Pyhän Eerikin ja Pyhän Henrikin legendojen mukaan Ruotsin kuningas Eerik ja Uppsalan piispa Henrik saapuivat Suomeen sotaretkelle levittämään kristinuskoa. Myöhemmin ristiretkelle on arvioitu ajoitukseksi vuodet 1150–1157, tavallisimman käsityksen mukaan 1155. Vanhimman lähteen, ns. Palmsköldin katkelman, joka on peräisin 1400-luvun alusta, antama vuosiluku on 1150. Kristinuskon Suomeen saapumisen 700-vuotisjuhlaa puolestaan vietettiin 1857.


title: Piispa Henrik

text: Arkeologisten todisteiden valossa läntinen Suomi on kuitenkin ollut kristillinen tai voimakkaasti kristillistymässä jo tuolloin, eikä mitään todisteita valtiollisen tai kirkollisen järjestäytymisen tapahtumisesta nimenomaan 1150-luvulla ole löydetty. 1100-luvun valtiollisessa hajaannustilassa kaikenlaiset hävitysretket Itämeren kansojen kesken olivat arkipäivää, eikä Eerikin retki näistä luultavasti suuremmin poikennut. Retken jälkeen Eerikin sanotaan palanneen Ruotsiin, mutta Henrik olisi jäänyt Suomeen levittämään kristinuskoa ja organisoimaan kirkon järjestystä. Retken historiallisen todenperäisyyden arviointia vaikeuttaa se, että Eerikin lyhyen kuninkuuden aikaisia tapahtumia paisutettiin hänen poikansa Knuut Eerikinpojan hallituskauden aikana mahtipontisiin mittoihin Knuutin yrittäessä turhaan saada isäänsä kanonisoitua pyhimykseksi.


title: Piispa Henrik

text: Uppsalan tuomiokirkon kaniikin Ericus Olain "Chronica regni Gothorum" -historiateos 1470-luvulta yhdistää Birger-jaarlin kotiinpaluuta kuvatessaan toisesta ristiretkestä kertovan, 1320–1340 kirjoitetun Eerikin kronikan kuvaukseen 1200-luvun jälkipuoliskolta peräisin olevan Pyhän Eerikin legendaan sisältyvän Eerikin kotiinpaluun suoran sanamuodon. Ensimmäinen ristiretki Suomeen on Ericus Olaille tuntematon.


title: Piispa Henrik

text: Vaikka keskiaikainen historiantulkinta halusi esittää kristinuskon tulleen Suomeen kerralla ensimmäisen ristiretken mukana, on todellisuus monimutkaisempi. Kristinuskon juurruttaminen Suomen silloisen asutuksen ydinalueille oli satoja vuosia kestänyt prosessi. Kristillistyminen ei ollut suoraviivaista, vaan siinä tapahtui myös paikallisia paluita esikristillisiin perinteisiin. Esimerkiksi Henrikin hautakirkon lähellä Nousiaisten Myllymäen kalmistossa palattiin vielä 1200-luvulla kristillisvaikutteisesta ruumishautauksesta ei-kristilliseen polttohautausperinteeseen.


title: Piispa Henrik

text: Piispa Henrikin kuolemasta on useita versioita, jotka ovat aikaisintaan 1200-luvun lopulta. Latinankielisen Pyhän Henrikin legendan mukaan hänet surmasi miestaposta nuhdeltu, nimeltä mainitsematon murhaaja. Kansanomaisen Piispa Henrikin surmavirren mukaan hän puolestaan koki marttyyrikuoleman Köyliönjärven jäällä Lallin murhaamana. Surmavirren mukaan Lallin vaimo väitti piispan ottaneen väkipakolla ruokaa, olutta ja heinää maksamatta siitä korvausta, vaikka piispa oli tosiasiassa heittänyt penningit tilalle. Raivostunut Lalli lähti joko yksin tai Pentin ja Uolevin kanssa kirves tai "laakari" eli lyömämiekka kädessään piispan reen perään ja surmasi hänet. Tarinaperinteen mukaan Henrik haudattiin oman tahtonsa mukaan Nousiaisiin, mihin rakennettiin Nousiaisten kirkko. Keskiajalla Henrikin kultti keskittyikin Köyliön lisäksi Nousiaisten kirkkoon ja Turun tuomiokirkkoon, joissa säilytettiin piispan pyhäinjäännöksiä


title: Piispa Henrik

text: Henrikiä seurasivat Palmsköldin katkelman ja Paavali Juustenin piispainkronikan mukaan Suomen piispoina Rodolfus ja Folkvinus, joista ei kuitenkaan ole säilynyt mitään muita tietoja. Ensimmäinen Henrikin seuraaja, joka varmasti tunnetaan historiallisista lähteistä, on 1200-luvun alkupuolella tehtäväänsä valittu piispa Tuomas.


title: Piispa Henrik

text: Henrik julistettiin keskiajalla ainakin Nousiaisten kirkon, Turun tuomiokirkon ja Pyhtään kirkon "patronukseksi" eli suojeluspyhimykseksi. Hänet lasketaan yleensä myös ensimmäiseksi Turun piispaksi. Vaikka hän ei itse toiminut Turussa, keskiaikaisten Turun hiippakunnan piispojen valta palautui Henrikiin.


title: Piispa Henrik

text: Henrikin surmapäivä oli tradition mukaan 20. tammikuuta ("talvi-Heikki", Heikinmessu). Ruotsissa päätettiin sijoittaa Henrikin muistopäivä 19. päiväksi, koska 20. päivä oli jo 200-luvun pyhimysten Sebastianuksen ja Fabianuksen muistopäivä, Suomessa Henrikin kultti oli kuitenkin niin vahva, että se korvasi näiden tuntemattomampien pyhimysten muistopäivän. 1600-luvun lopulla Henrikin juhlapäivä muutettiin myös Suomessa 19. päiväksi tammikuuta, joka nykyäänkin on Henrikin ja Heikin nimipäivä.


title: Piispa Henrik

text:
Henrikin kultin yhteyteen kasvoi myös pyhiinvaellusperinne, ja Henrikin legendaan liittyviä paikkoja yhdistämään syntyi noin 140 km:n pituinen Pyhän Henrikin tie. Tie koostui kolmesta osasta: tie kulki Kokemäen Ylistaron Pyhän Henrikin saarnahuoneelta Huovintietä Köyliöjärvelle, sieltä Sant Henrikin tietä Henrikin hautakirkolle Nousiaisiin ja sieltä Nunnapolkua Turkuun. Pyhiinvaellusreitin vanhin osa oli Köyliöstä Nousiaisiin johtanut Sant Henrikin tie, joka perustui surmavirressä mainittuihin tapahtumiin, piispan surmaan Köyliöjärvellä ja hänen ruumiinsa vetämiseen Nousiaisiin härkien vetämissä vaunuissa. Tien varrella on erilaisia luonnonmuodostelmia, jotka kansanperinne yhdistää piispa Henrikiin. 1600-luvulla talletetun perimätiedon mukaan Henrik vietti viimeisen yönsä Ylistaron saarnahuoneessa, mistä myöhemmin tehtiin Henrikin muistoa vaaliva kappeli. Puulustoajoituksen mukaan saarnahuoneen vanhimmat hirret ovat 1470-luvulta. Koska hirsiä on kuitenkin uusittu useaan otteeseen, ei rakennuksen varsinaista ikää voida tietää.
Henrikistä tuli vähitellen keskiaikaisessa Suomessa kirkon symboli. Turun tuomiokirkkoa, jossa oli ilmeisesti useampia alttareita omistettuna pyhimykselle, alettiin nimittää suojeluspyhimyksensä mukaan Henrikiksi. Testamenteissa, jotka annettiin kirkon hyväksi, oli saajana joskus mainittu Sanctus Henricus.


title: Piispa Henrik

text: Katolinen kirkko kunnioittaa nykyäänkin piispa Henrikiä Suomen taivaallisena esirukoilijana. Katolisen kirkon Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta kantaa pyhimyksen nimeä, ja Henrikin pyhäinjäännöstä säilytetään nykyisin Pyhän Henrikin katedraalin alttarilla Helsingissä.


title: Piispa Henrik

text: Piispa Henrikin "Vita" eli kertomus hänen elämästään kirjoitettiin 1200-luvun lopussa. Se sisältää hyvin vähän konkreettista tietoa Henrikistä. Hänen kerrotaan olleen 1100-luvun puolivälissä englantilaissyntyinen Uppsalan piispa, joka hallitsi valtakuntaa yhdessä kuningas Eerikin kanssa. Pyhimyskertomuksen mukaan suomalaiset pakanat aiheuttivat Ruotsille suurta vahinkoa, minkä vuoksi Eerikin ja Henrikin oli lähdettävä sotimaan näitä vastaan. Suomenn valtaamisen jälkeen he kastoivat kansan ja rakensivat monia kirkkoja, minkä jälkeen kuningas palasi Ruotsiin ja Henrik jäi jatkamaan käännytystyötään, vaihtaen piispan toimen saarnaajan elämään.


title: Piispa Henrik

text: Legendan mukaan Henrik koki marttyyrikuoleman yrittäessään langettaa kanonisen tuomion murhamiehelle, joka raivospäissään surmasi piispan.


title: Piispa Henrik

text: Henrikin "vitaa" seuraa "miracula", joka luettelee yksitoista piispan kuolemansa jälkeen aikaansaamaa ihmetekoa. Skaran papin paranemista Henrikin pilkkaamista seuranneista vatsanväänteistä lukuun ottamatta kaikki ihmeet tapahtuvat Suomessa. Muut ihmeet, jotka yleensä seurasivat Henrikin rukoilemisesta, ovat:Henrikin virallisen legendan lisäksi on säilynyt pyhimyksen vaiheista paljon runsassanaisemmin kertova kansanruno Piispa Henrikin surmavirsi, jonka laatiminen on ajoitettu keskiajalle. Runosta on säilynyt monta versiota, joista vanhin on kirjoitettu muistiin ilmeisesti 1600-luvulla.


title: Piispa Henrik

text: Surmavirren mukaan Kaalimaassa (mahdollisesti Englannissa) syntynyt piispa oli käynyt pyytämässä ruokatarpeita Lalli-nimisen talonpojan talosta. Lallin vaimo Kerttu suhtautui kuitenkin ynseästi matkalaisiin. He saivat silti ruokatarpeita ja hevosellekin hiukan purtavaa. Piispa maksoi kaiken yltäkylläisesti. Kun Lalli palasi kotiin, kertoi Kerttu hänelle matkalaisten ottaneen ruokatarpeet ilmaiseksi. Lalli kiivastui tästä ja lähti ajamaan heitä takaa kirveen, keihään tai laakarin eli kahden käden lyömämiekan kanssa. Henrik aavisti kuolevansa pian ja pyysi palvelijaansa piiloutumaan ja kuljettamaan Henrikin ruumiin pois. Hän pyysi myös, että sinne minne härät jaksavat vetää rekeä, piti rakentaa Suomen ensimmäinen kirkko. Tämä toive toteutettiin ja kirkko rakennettiin Nousiaisiin.


title: Piispa Henrik

text: Lalli tappoi piispan kirveellään Köyliöjärven jäällä ja palasi kotiinsa piispan hiippa päässään ja sormus peukalossaan. Kun hän yritti riisua hiippaa, päästä irtosivat hiukset, ja kun hän yritti ottaa sormusta pois, koko peukalo irtosi. Kesällä metsähiirilauma alkoi ajaa takaa Lallia, joka pakeni järven rannalla kasvavan puun latvaan. Jyrsijät alkoivat nakertaa puun runkoa, joten Lallin ei auttanut muu kuin hypätä järveen, johon hän hukkui. Järvi sai tästä nimekseen Hiirijärvi.


title: Piispa Henrik

text: Vaikka Henrikin pyhimyskultti alkoi ilmeisesti kuninkaallisesta aloitteesta, kesti yli vuosisadan ennen kuin kultti levisi Turun hiippakunnan ulkopuolelle. Esimerkiksi vielä vuonna 1344 Uppsalan tuomiokirkossa ei ollut piispa Henrikin reliikkejä, eikä näin ollen kulttiakaan. Henrikin kultti keskittyikin koko 1300-luvun Turun hiippakuntaan. Vadstenan luostarilla Linköpingin lähellä vaikuttaa olleen tärkeä osa Henrikin kultin levittämisessä muualle Ruotsin valtakuntaan 1400-luvun alussa. Henrik ei milloinkaan saanut Uppsalan arkkihiippakunnassa korkeinta "totum duplex" -juhlan asemaa, joka hänellä oli Turun hiippakunnassa.


title: Piispa Henrik

text: Katolisen ajan loppuun mennessä Henrikistä oli tullut Pohjoismaissa merkittävä paikallinen pyhimys. Hänen kulttiaan juhlittiin korkeimpana juhlapäivänä ("totum duplex") Turun, Linköpingin ja Strängnäsin hiippakunnsa, "duplexina" Uppsalassa, Västeråsissa, Växjössä ja Tanskaan kuuluneessa Lundissa, "semiduplexina" Norjan Nidarosissa ja "simplexinä" Skarassa.


title: Piispa Henrik

text: Pohjoismaiden ulkopuolella Henrikiä kunnioitettiin ilmeisesti jonkin verran Pohjois-Saksassa, mutta muualla katolisessa maailmassa hän jäi tuntemattomaksi.


title: Piispa Henrik

text:
Kirkon väittämän mukaan Henrik haudattiin kuolemansa jälkeen Nousiaisiin. Varmaa on, että piispa Henrikiksi katsottu henkilö oli 1200-luvun lopulla haudattuna Nousiaisten kirkkoon, josta hänen luunsa siirrettiin Turkuun kokonaan tai osittain vuonna 1300, kun uusi tuomiokirkko vihittiin käyttöön.
Henrikin translaatiopäivä oli 18. kesäkuuta ("kesä-Heikki"). Sekä talvi- että kesä-Heikkiä juhlittiin suurilla messuilla, joiden yhteydessä pidettiin Turussa suuret heikinmarkkinat. On kuitenkin huomattava, että Nousiaisissa ei ole löydetty jäännöksiä 1100-luvulle ajoittuvasta kirkkorakennuksesta, ja todennäköisesti piispanistuin perustettiinkin sinne vasta 1200-luvun alussa. Mahdollisesti Nousiaisiin haudattu vainaja saattoi olla joku piispa Tuomaksen edeltäjä. Ensimmäinen maininta Nousiaisista on vuodelta 1232. Sinne on myös päivätty piispa Tuomaan kirje vuodelle 1234, joka tosin on säilynyt vain myöhempänä vidimaationa ja jonka vuosiluku on sen tähden epävarma.


title: Piispa Henrik

text: Koroisten rahalöydöt osoittavat kiistattomasti, että paikalle on rakennettu kirkko paavin vuonna 1229 antaman siirtoluvan jälkeen. On mahdollista, että tuo rakennus olisi palanut ruotsalaisvalloituksen yhteydessä vuonna 1249 ja uusi suurempi olisi sen jälkeen rakennettu samalle paikalle. Kumpikaan näistä kirkoista ei ollut pyhitetty Henrikille vaan ainoastaan Neitsyt Marialle.


title: Piispa Henrik

text: Katolisena aikana Henrikin pyhäinjäännöstä säilytettiin tuomiokirkossa omalla alttarillaan. Se ei kuitenkaan säilynyt kokonaisena. Osa luista saattoi jäädä alkuperäiseen sijaintipaikkaansa Nousiaisten kirkkoon, jonne rakennettiin 1400-luvulla massiivinen sarkofagi Henrikin kunniaksi; on kuitenkin epäselvää, sisälsikö sarkofagi koskaan yhtään luuta. Aikalaislähteiden mukaan Henrikin luita lahjoitettiin Turusta mm. Ruotsiin Uppsalan ja Linköpingin tuomiokirkkoihin.


title: Piispa Henrik

text: 1500-luvun uskonpuhdistuksessa Turun tuomiokirkosta poistettiin pyhimysalttarit pyhäinjäännöksineen. Henrikin luut siirrettiin tuomiokirkon kirkkosalista sakaristoon, jossa niitä säilytettiin 1720-luvulle asti. Isonvihan aikana, kun Turku oli venäläisten miehittämä, luut ilmeisesti lähetettiin Pietariin liitettäväksi Pietari Suuren muinaismuistokokoelmaan. Tällä matkallaan Henrikin pyhäinjäännös katosi lopullisesti, vaikka sen kohtaloa Pietarissa on yritetty myöhemmin jäljittää.


title: Piispa Henrik

text: Piispa Henrikin pyhäinjäännöksenä pidetään nykyään kyynärvarren luuta, joka oli sijoitettuna vuonna 1514 rakennettuun piispa Hemmingin pyhäinjäännösarkkuun Turun tuomiokirkossa, ja johon liitetty pergamentti kertoo sen kuuluneen piispa Henrikille. 1920-luvun korjaustöiden yhteydessä luunpalanen siirrettiin tuomiokirkosta Museovirastoon. Luun omistajuudesta käytiin 1990-luvulla kiistelyä, kun Museovirasto katsoi pyhäinjäännöksen omistajuuden kuuluvan sille muinaismuistolain nojalla. Museovirasto antoi kyynärvarsireliikin 2000 viideksi vuodeksi katolisen Pyhän Henrikin katedraalin alttarille. Se palautettiin Museovirastolle, joka pitkällisten tarkastelujen jälkeen totesi, että reliikkien laillinen omistaja on Turun tuomiokirkko, jolle ne palautettiin.


title: Piispa Henrik

text: Vuonna 1924 Turun tuomiokirkon restaurointitöiden yhteydessä löydettiin sakastin umpeen muuratusta komerosta ns. "Pyhän Henrikin pääkallo". Maaliskuussa 2012 valmistuneessa radiohiiliajoituksessa varmistui, että se on peräisin piispa Henrikin aikakaudelta 1100-luvulta.


title: Piispa Henrik

text: Piispa Henrikin muistona 19. tammikuuta on Suomessa edelleen Heikin, Henrikin ja Henrin nimipäivä. Henrikiä muistetaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon lisäksi Suomen katolisessa kirkossa, jonka pääkirkko on Helsingissä sijaitseva Henrikille omistettu Pyhän Henrikin katedraali. Turun tuomiokirkossa on tapana järjestää Henrikin muistopäivän iltana rukoushetki kirkon suojeluspyhimyksen muistoksi. Nousiaisten, Köyliön ja Kokemäen kuntien vaakunoissa on kansanperinteeseen pohjautuen kuva piispa Henrikistä.


title: Piispa Henrik

text: Köyliöjärven Kirkkokari on Suomen ainoa yhä käytössä oleva katolisten pyhiinvaellusten kohde. Saarella pidetään piispa Henrikin muistopalvelus joka kesä juhannusta edeltävänä sunnuntaina. Myös Pyhän Henrikin tie on nykyään merkitty uudelleen maastoon pyhiinvaeltajia varten. Tätä varten on perustettu Pyhän Henrikin pyhiinvaellusyhdistys.


title: Luettelo hiukkasista

text: Tämä on luettelo hiukkasfysiikassa löydetyistä ja joistain hypoteettisista subatomisista hiukkasista.


title: Luettelo hiukkasista

text: Alkeishiukkanen on hiukkanen, jolla ei ole havaittavissa olevaa sisäistä rakennetta eli se ei koostu muista hiukkasista. Ne ovat kvanttikenttäteorian fundamentaaleja kappaleita. Alkeishiukkasia luokitellaan niiden spinin perusteella Fermioneihin ja bosoneihin. Jälkimmäisillä spin on kokonaisluku ja fermioneilla se on puolikas.


title: Luettelo hiukkasista

text: Hiukkasfysiikan standardimalli on tällä hetkellä paras tietämyksemme alkeishiukkasten fysiikasta. Kaikki Standardimallin hiukkaset, Higgsin bosonia lukuun ottamatta, on löydetty kokeellisesti.


title: Luettelo hiukkasista

text: Fermionien spin on puoliluku; kaikille tunnetuille alkeellisille fermioneille tämä on ½. Jokaisella fermionilla on lisäksi oma antihiukkasensa. Fermionit ovat aineen perusosasia. Ne luokitellaan sen mukaan, vuorovaikuttavatko ne vahvan vuorovaikutuksen värivoiman kautta. Standardimallin mukaan on olemassa 12 erilaista alkeisfermionien makua: kuusi kvarkkia ja kuusi leptonia.Huomaa, että neutriinojen massan tiedetään eroavan nollasta johtuen neutriinojen oskillaatiosta, mutta niiden massat ovat niin pienet, ettei niitä ole voitu toistaiseksi mitata.


title: Luettelo hiukkasista

text: Bosoneilla on kokonaislukuspin. Luonnon perusvuorovaikutuksia välittävät mittabosonit ja massan arvellaan liittyvän Higgsin bosoniin. Standardimallin mukaan alkeisbosoneita ovat:


title: Luettelo hiukkasista

text: LHC:n CMS- ja ATLAS-kokeet ovat ilmoittaneet löytäneensä hiukkasen, joka vastaa Higgsin bosonia. Sen spin ja sähkövaraus vastaavat standardimallin ennustetta, mutta sen vuorovaikutuksista muiden hiukkasten kanssa on toistaiseksi vain vähän tietoa. Standardimallin Higgsin mekanismissa Higgsin kentän spontaani symmetriarikko synnyttää massiivisen Higgsin bosonin. Alkeishiukkasten sisäiset massat (erityisesti massiivisten W- ja Z-bosonien) selitetään vuorovaikutuksina kyseisen kentän kanssa. Higgsin bosoni vuorovaikuttaa kaikkien massallisten hiukkasten (myös itsensä) kanssa.


title: Luettelo hiukkasista

text: Supersymmetriset teoriat ennustavat myös muiden hiukkasten olemassolon. Yhtäkään näistä ei ollut vielä vuoden 2006 aikana kokeellisesti löytynyt.


title: Luettelo hiukkasista

text: Muut teoriat ennustavat esimerkiksi seuraavanlaisia bosoneita.


title: Luettelo hiukkasista

text: "Magneettinen monopoli" on yleisnimi hiukkasille, joilla on nollasta eroava magneettinen varaus. Eräät suuret yhtenäisteoriat ennustavat niiden olemassaolon.


title: Luettelo hiukkasista

text: "Takioni" on yleisnimi hypoteettisille hiukkasille, jotka kulkevat valoa nopeammin ja joilla on imaginaarinen lepomassa.


title: Luettelo hiukkasista

text: Preoni on yleisnimi hypoteettisille kvarkkien, leptonien ja mittabosonien sisäiselle alkeishiukkaselle, mutta hiukkaskiihdytimissä ei ole todistettu niiden olemassaoloa.


title: Luettelo hiukkasista

text: Säie on yleisnimi hypoteettisille kvarkkien, leptonien ja bosonien sisäiselle alkeishiukkaselle, jotka eivät ole pistemäisiä. Hiukkaskiihdytimissä ei ole todistettu niiden olemassaoloa.


title: Suomi-rock

text: Suomi-rock (eli suomalaisen rock-musiikin kehitys Elviksen kuoleman jälkeen) on suomalaisen Poko Rekords -levy-yhtiön 12-osainen kokoelmalevysarja. Kokoelmat sisältävät suomirock-hittejä vuosilta 1978–1989. Jokaiselle vuodelle on yksi levy. Sarjan kaikki osat julkaistiin samana päivänä 26. syyskuuta 1994.


title: Kari Nylander

text: Kari Mikael Nylander (s. 1971 Suomussalmi) on suomalainen muusikko, joka on Zen Cafén basisti. Nylander on Sovio-Soveliuksen laivanvarustajasuvun jälkeläinen.


title: Kari Nylander

text: Nylander asui lapsuutensa ja osan nuoruuttaan Raahessa. Vuonna 1989 hän muutti Raahesta Turkuun, jossa hän perusti Zen Cafén kahden muun raahelaisen kanssa vuonna 1992. Nimi Zen Café on Nylanderin keksimä. Yhtye on toiminut alkuvaihdensa jälkeen kokoonpanolla Samuli Putro laulu-kitara, Nylander basso ja Pete Parkkonen rummut. Yhtye on ollut ennalta määrittelemättömän mittaisella tauolla vuodesta 2008.


title: Kari Nylander

text: Nylander opiskeli Espoon Terveydenhoitoalan oppilaitoksessa ja valmistui mielenterveyshoitajaksi.


title: Samuli Putro

text: Samuli Tapani Putro (s. 21. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Putro on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti heti hänen synnyttyään Raaheen.


title: Samuli Putro

text: Vuosina 1992–2007 Putro oli Zen Café -yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen jäätyä yhä jatkuvalle tauolle Putro on keskittynyt soolouraan. Ensimmäisen soololevynsä Putro julkaisi 17. syyskuuta 2004. Kyseessä on EP, joka sisältää musiikkia elokuvasta "Lapsia ja aikuisia". 11. helmikuuta 2009 julkaistiin Putron ensimmäinen sooloalbumi "Elämä on juhla", joka rakentuu paljolti samannimisen esityksen ympärille, mutta sisältää myös joitakin sellaisia kappaleita, joita esityksessä ei ollut. Vuonna 2009 Putro sävelsi musiikkia Mika Ronkaisen dokumenttielokuvaan Freetime Machos. Putron toinen sooloalbumi "Älä sammu aurinko" ilmestyi 16. maaliskuuta 2011. Kolmas sooloalbumi "Tavalliset hautajaiset" julkaistiin 24. elokuuta 2012, ja puolitoista vuotta myöhemmin, 28. helmikuuta 2014, julkaistiin neljäs soolona tehty albumi "Taitekohdassa". 24. helmikuuta 2017 julkaistiin Putron viides sooloalbumi "Valkoinen hetero".


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: Kansainvälinen televiestintäliitto (, lyhenne ITU, , UIT, alkuperäinen nimi "International Telegraph Union") on YK:n alainen televiestintäverkkoja ja -palveluja kansainvälisesti koordinoiva järjestö. ITU:n päätehtäviä ovat standardointi, radiotaajuuksien jakaminen ja puhelinverkkojen yhteyskäytäntöjen organisointi maiden välillä siten, että ulkomaanpuhelut ovat mahdollisia.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU:n päämaja on Genevessä Sveitsissä. ITU:n pääsihteeri 1. tammikuuta 2007 alkaen on malilainen Hamadoun Touré. ITU:lla on myös ollut suomalainen pääsihteeri Pekka Tarjanne toimi tässä tehtävässä 1. marraskuuta 1989 – 31. tammikuuta 1999 välisenä aikana.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU:n organisaatio jakautuu kolmeen sektoriin:


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU:n päätökset valmistellaan ja tehdään lukuisissa työ- ja tutkimusryhmissä sekä alueellisissa ja maailmanlaajuisissa kokouksissa, kuten radiokonferensseissa


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU toimii myös YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen (World Summit on the Information Society, WSIS) sihteeristönä.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: Lähes kaikki maailman maat ovat ITU:n jäseniä. Myös alan yritykset ja organisaatiot voivat liittyä ITU:n jäseniksi. Näitä yksityisjäseniä ITU:lla on yli 500.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: Lennättimen historian alkuvuosina eri maissa käytettiin eri lennätinjärjestelmiä. Raja-asemilla sähkösanomat jouduttiin ottamaan vastaan paperille ja lähettämään uudelleen toisessa verkossa. Näiden hankaluuksien välttämiseksi tehtiin vähitellen sopimuksia yhteysjärjestelyistä, aluksi kahdenvälisinä ja sitten alueellisesti. Keväällä 1865 20 eurooppalaisen valtion kesken laadittiin ensimmäinen kansainvälinen lennätinsopimus ja perustettiin Kansainvälinen lennätinliitto (International Telegraph Union, ITU).


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU alkoi laatia kansainvälistä säännöstöä puhelimelle 1885. Ensimmäinen radiokonferenssi pidettiin Berliinissä 1906. 1920-luvulla perustettiin koordinaatio- ja standardointikomiteat puhelin- (CCIF), lennätin- (CCIT) ja radioviestinnän (CCIR) aloille. Vuoden 1927 radiokonferenssissa sovittiin radiotaajuuksien jaosta eri käyttäjäryhmien kesken.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU:n nimi vaihtui Kansainväliseksi televiestintäliitoksi vuoden 1934 alussa järjestön vastuualueen laajentumista kuvaten. Vuonna 1947 ITU:sta tuli YK:n erityisjärjestö.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: Vuonna 1956 CCIF ja CCIT yhdistettiin CCITT:ksi. ITU:n nykyinen sektoriorganisaatio muotoiltiin 1992.


title: Jari Kurri

text: Jari Pekka Kurri (s. 18. toukokuuta 1960 Helsinki, Suomi) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija ja KHL-seura Jokereiden general manager. Kurri oli pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta pelasi uransa viimeisinä vuosina myös keskushyökkääjänä. Kurri on voittanut NHL:n Stanley Cup -mestaruuden viisi kertaa, ja hänet aateloitiin ensimmäisenä suomalaisena jääkiekkoilijana Hockey Hall of Famen kunniagalleriaan vuonna 2001. Kurri on NHL:n kaikkien aikojen neljänneksi paras eurooppalainen maalintekijä, ja NHL:n runkosarjan kaikkien aikojen pistepörssissä hän on sijalla 21.


title: Jari Kurri

text: Kurri on Jokereiden kasvatti. NHL-urallaan hän edusti Edmonton Oilersia, Los Angeles Kingsiä, New York Rangersia, Mighty Ducks of Anaheimia sekä Colorado Avalanchea. Kurri pelasi myös yhden kauden ajan Italian Serie A:ssa edustaen HC Devils Milanoa. Edmonton Oilers Kurrin NHL:ään vuoden 1980 varaustilaisuudessa numerolla 69, ja hän debytoi NHL:ssä kaudella 1980-1981. Kaiken kaikkiaan Kurri pelasi NHL:n runkosarjassa 1 251 ottelua tehopistein 601+797=1 398. Hän muodosti Edmontonissa ja myöhemmin myös Los Angelesissa pelatessaan tehokkaan tutkaparin keskushyökkääjä Wayne Gretzkyn kanssa. Kurri voitti kaikki viisi Stanley Cup -mestaruuttaan edustaessaan Edmontonia. Kurri päätti uransa NHL:ssä kauteen 1997-1998, jolloin hän pelasi Colorado Avalanchessa. Hän oli lopettaessaan NHL:n kaikkien aikojen eniten maaleja, syöttöjä ja pisteitä tehnyt eurooppalainen pelaaja.


title: Jari Kurri

text: Pelaajana Kurrin vahvuuksia olivat nopea ja tarkka laukaus, hyvä pelinlukutaito sekä vahva kahden suunnan pelaaminen: hän teki urallaan NHL:n runkosarjaotteluissa 601 maalia, ja oli ehdolla parhaalle puolustavalle hyökkääjälle jaettavan Frank J. Selke Trophyn voittajaksi neljä kertaa. Kurri voitti NHL:n herrasmiespelaajan Lady Byng Trophyn vuonna 1985, ja Suomen parhaaksi jääkiekkoilijaksi hänet valittiin yhdeksän kertaa peräkkäin vuosina 1982–1990. Sekä Edmonton Oilers, Jokerit että Suomen jääkiekkomaajoukkue ovat jäädyttäneet Kurrin pelinumeron 17. Vuonna 2017 Kurri oli mukana NHL:n entisten pelaajien, liigan edustajien ja urheilutoimittajien laatimalla sadan kaikkien aikojen parhaan pelaajan listalla.


title: Jari Kurri

text: Jari Kurrin perhe muutti vuonna 1969 Itä-Helsingin Vuosaaresta Vantaan puolelle Vaaralaan. Samana vuonna käynnistyi Jokerien organisoima Kanada-sarja, johon Kurri välittömästi pyrki. Hän meni Vuosaaren Toronto Maple Leafsin testiin, jonka hän läpäisi. Kurrin isä ryhtyi samalla joukkueen huoltajaksi.


title: Jari Kurri

text: Kevättalvella 1973 Kurri oli voittamassa Jokereille D-junioreiden Suomen mestaruutta. Sitä ennen vain yksi helsinkiläisjoukkue oli voittanut jääkiekon juniorimestaruuden, Karhu-Kissat vuonna 1950. C-nuorten mestaruuden Kurri voitti Jokereissa vuonna 1976. Sekä D- että C-junioreiden mestarijoukkueiden valmentajana toimi entinen SM-sarjapelaaja Pentti Katainen, joka oli tullut Jokereihin vuonna 1972. B-nuorissa 1976–1977 Kurri oli jo ylivoimaisesti joukkueen paras pistemies.


title: Jari Kurri

text: Jääkiekon lisäksi Kurri harrasti nuoruudessaan yleisurheilua Vuosaaren Viikingeissä.


title: Jari Kurri

text: Kurri nousi suomalaisen urheiluyleisön tietoisuuteen 18-vuotiaana vuonna 1978 iskettyään jatkoajalla poikien EM-kisojen finaalin voittomaalin Neuvostoliittoa vastaan. Jo ennen loppuottelua Helsingin Jokerien hyökkääjälupaus oli ollut Suomen johtava pelaaja. Miesten arvokisoissa Kurri pelasi ensimmäisen ottelunsa Tšekkoslovakiassa järjestetyssä Rudé právo -turnauksessa. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki 12. syyskuuta Ruotsia vastaan. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen Lake Placidin olympialaisiin 1980. Tuloksena oli 4. sija, joka oli Suomen historian siihen asti paras sijoitus.


title: Jari Kurri

text: Seurajoukkuetasolla Kurri edusti Helsingin Jokereita. Kurri pelasi kaikkiaan kolme täyttä kautta Jokereiden SM-liigajoukkueessa. Hän teki uransa ensimmäisen liigamaalin heti ensimmäisessa ottelussaan, sarjan avauskierroksella 9. lokakuuta 1977 Rauman Lukkoa vastaan. Paras pistesaalis kertyi kaudella 1979–80, kun Kurri keräsi runkosarjan 33 ottelussa tehopisteet 23+17=40.


title: Jari Kurri

text: NHL-seura Edmonton Oilers varasi Kurrin vuonna 1980 69 neljännellä varauskierroksella. Syy siihen, että NHL-seurat eivät olleen varanneet Euroopan lahjakkaimpiin kuuluvaa pelaajaa jo aiemmin saattoi olla luulo, että tällä olisi pitkäaikainen sopimus Suomen maajoukkueen kanssa. Kurri teki 8. elokuuta 1980 Oilersin kanssa kaksivuotisen ammattilaissopimuksen.


title: Jari Kurri

text: Edmonton Oilers Kurrin NHL:ään numerolla 69. Muutto jääkiekkoilun perässä Suomesta Kanadaan ei kuitenkaan ollut Kurrille itsestäänselvyys. NHL oli hänelle tuntematon, koska joukkueita ja otteluita ei pystynyt tuolloin seuraamaan Suomessa kovinkaan tarkasti ja tieto liigasta perustui lähinnä vanhojen pelaajien kertomuksiin. Kurri mietti pitkään, olisiko hän puutteellisen kokemuksensa vuoksi kelvoton lähtemään Edmontoniin:


title: Jari Kurri

text: Edmontonissa Kurrin päätöstä odotettiin kuumeisesti, mutta Kurri pohti valintojaan aina kesän 1980 lopulle asti. Lopulta hän uskaltautui lähtemään Edmontoniin, koska joukkueessa pelasi jo suomalaispuolustaja Risto Siltanen, ja myös NHL:ssä jo 1970-luvulla vieraillut Helsingin IFK:n hyökkääjä oli siirtymässä Edmontoniin kaudeksi 1980–1981. Edessä oli sopeutuminen pohjoisamerikkalaiseen jääkiekkokaukaloon ja pelitapaan. Edmontonin ensimmäisellä harjoitusleirillä oli 70 pelaajaa, joiden joukosta Kurrin onnistui ansaita paikkansa Edmontonissa. Vielä 1980-luvulla eurooppalaisiin suhtauduttiin NHL-ympyröissä epäilevästi, mutta Kurrilla oli takanaan Edmontonin seurajohdon ja päävalmentaja Glen Satherin luottamus.


title: Jari Kurri

text: Ensimmäisen maalinsa NHL:ssä Kurri teki ottelussa New York Islandersia vastaan. Kaiken kaikkiaan hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 75 runkosarjaottelua, joissa hän teki 32 maalia ja antoi 43 maalisyöttöä, eli keräsi yhteensä 75 tehopistettä. Vuoden 1980 marraskuussa Edmontonin ollessa tappioputkessa valmentaja Glen Sather istutti Kurrin samaan hyökkäysketjuun joukkueen tähtipelaajan, kanadalaisen Wayne Gretzkyn rinnalle. Sather oli etsinyt Gretzkyn rinnalle sopivaa maalintekijää, ja ennen Kurria samassa roolissa oli peluutettu jo useampia pelaajia. Ensimmäisessä yhteisessä ottelussaan Kurri ja Gretzky viimeistelivät Edmontonille kolme maalia.


title: Jari Kurri

text: Kurri ei NHL-uransa alussa puhunut lainkaan englantia. Yhteinen sävel Gretzkyn kanssa löytyi kuitenkin kaukalossa heti, ja yhdessä he muodostivat yhden NHL:n kaikkien aikojen tehokkaimmista ja legendaarisimmista kaksikoista. Kurrin mielestä kaksikon hyvään yhteispeliin ei liittynyt mitään erityistä salaisuutta ja kyse oli vain siitä, että hänen ja Gretzkyn ajatukset sekä tapa pelata ja lukea toisiaan osuivat yhteen. Kurrin saapuminen Gretzkyn rinnalle näkyi myös muun muassa Gretzkyn plus-miinus-tilaston parantumisena, sillä Kurri oli vahva kahden suunnan pelaaja, eikä laiminlyönyt puolustusvelvoitteitaan. Hän olikin vuonna 1983 ehdolla parhaalle puolustavalle hyökkääjälle jaettavan Frank J. Selke Trophyn voittajaksi, mutta sijoittui äänestyksessä toiseksi Philadelphia Flyersin Bobby Clarken jälkeen. Kurrin ja Gretzkyn yhteispelille tunnusomainen piirre oli siirtää kiekko yhdellä kosketuksella paikkaan, jonne toinen oli vasta menossa. Muun muassa tämän johdosta kaksikon sanotaan vaikuttaneen suuresti viimeistelytekniikkaan, jossa maali laukaistaan suoraan syötöstä, sekä sen huomattavaan yleistämiseen. Ensimmäisen kerran tutkapari johdatti Edmontonin Stanley Cup -finaaliin vuoden 1983 keväällä, jolloin se kuitenkin hävisi New York Islandersille. Kurri pelasi myös vuonna 1983 ensimmäisen kerran urallaan ssa.


title: Jari Kurri

text: Kaudella 1983–1984 Kurri voitti Edmontonissa uransa ensimmäisen Stanley Cup -mestaruuden. Hän teki runkosarjassa 64 ottelussa tehopisteet 52+61=113, pelasi NHL:n tähdistöottelussa ja tuli valituksi . Frank J. Selke Trophy -äänestyksessä hän sijoittui kolmanneksi. Kurri teki 19. marraskuuta 1983 yhdessä ottelussa viisi maalia, ollen ensimmäinen suomalainen yhdessä ottelussa vähintään viisi maalia tehnyt kiekkoilija. Kevään 1984 pudotuspeleissä Kurri oli NHL:n paras maalintekijä 14 maalillaan. Mestaruus käynnisti 1980-luvun Edmonton Oilersin ”dynastian”, sillä joukkue voitti mestaruuden kaikkiaan viisi kertaa seuraavan seitsemän kauden aikana. Edmontonin ylivoimaisuus perustui joukkueen vahvaan rakenteeseen: Kurrin ja Gretzkyn lisäksi joukkueessa pelasivat muun muassa suomalaispuolustaja Reijo Ruotsalainen sekä tulevat Hockey Hall of Fame -pelaajat Paul Coffey, Grant Fuhr, Glenn Anderson ja Mark Messier.


title: Jari Kurri

text: Kaksikko Kurri-Gretzky nousi Edmontonin hyökkäyspelin tärkeimmäksi osaksi, mutta kaksikko pelasi ensimmäisen neljän yhteisen kautensa ajan vaihtuvien pelaajien kanssa. Hyökkäysketjun kolmantena lenkkinä pelasivat muun muassa Messier, Raimo Summanen sekä Edmontonin poliisi Dave Semenko, jonka tärkein tehtävä oli Kurrin ja Gretzkyn sekä muiden Edmontonin tähtien suojeleminen. Tilanne muuttui vuonna 1985, kun kevään pudotuspeleissä joukkueessa debytoinut Esa Tikkanen liittyi ketjun kolmanneksi jäseneksi. Ketju sai myöhemmin muun muassa lempinimen ”The Finnish Sandwich” (), Kurrille kausi 1984–1985 oli hänen NHL-uransa tehokkain. Hän saavutti runkosarjassa 135 tehopistettä ja teki henkilökohtaisen yhden kauden maaliennätyksensä, 71 osumaa. 71 maalia pysyi NHL:n oikeiden laitahyökkääjien ennätyksenä kauteen 1989–1990, jolloin sen rikkoi 72 maalia tehnyt Brett Hull. Kurri sai myös NHL:n herrasmiespelaajan Lady Byng Memorial Trophyn, sijoittui Selke-äänestyksessä neljänneksi ja pelasi jälleen tähdistöottelussa. Edmonton voitti toisen perättäisen mestaruutensa. Pudotuspeleissä Kurri nousi jakamaan Philadelphia Flyersin Reggie Leachin vuoden 1976 maaliennätyksen tehtyään 19 maalia. Hän teki pudotuspeleissä neljä hattutemppua, mikä on yhä NHL:n pudotuspelien ennätys. Hattutempuistaan kolme Kurri teki konferenssin finaaleissa Chicago Blackhawksia vastaan, mikä on niin ikään yhä NHL:n ennätys.


title: Jari Kurri

text: Kaudella 1985–1986 Kurri oli 68 maalillaan NHL:n paras maalintekijä runkosarjassa, mutta tuolloin ei vielä jaettu parhaalle maalintekijälle annettavaa Maurice ”Rocket” Richard Trophya. Hänestä tuli ensimmäinen maalitilaston voittanut ei-kanadalainen pelaaja. Selke Trophy -äänestyksessä hän sijoittui viidenneksi. Vuonna 1987 Kurri laukoi Edmontonin Stanley Cup -mestariksi viimeisteltyään seitsemännessä loppuottelussa voittomaalin Philadelphia Flyersia vastaan.


title: Jari Kurri

text: Edmonton kauppasi Wayne Gretzkyn Los Angeles Kingsiin vuonna 1988. Asiantuntijoiden keskuudessa Edmontonin ja Kurrin mahdollisuuksiin pelata samalla tasolla suhtauduttiin kaupan myötä epäilevästi. Kurri kuitenkin todisti asemansa Edmontonin johtavien pelaajien joukossa nopeasti: hän oli 102 tehopisteellään joukkueensa paras pistemies kaudella 1988–1989, ja seuraavana vuonna hän oli suuressa osassa johdattamassa Edmontonin jälleen NHL:n mestariksi. Finaalien toisessa ottelussa Boston Bruinsia vastaan Kurri teki 3+2=5 tehopistettä, mikä on nykymuotoisen NHL:n finaaliotteluiden piste-ennätys.


title: Jari Kurri

text: Kurrin ja Edmontonin sopimus päättyi vuonna 1990, mutta Edmonton omisti yhä hänen NHL-oikeutensa. Kahden vuoden takainen Wayne Gretzkyn kauppaaminen Los Angelesiin oli kuitenkin osoittanut myös Kurrille, ettei pelipaikka NHL-seurassa olisi itsestäänselvyys. Hän oli päättänyt, että vuoden 1990 mestaruusvuosi olisi ollut hänen viimeinen kautensa Edmontonissa. Neuvottelut siirtymisestä muihin seuroihin, lähinnä Los Angeles Kingsiin, kariutuivat kuitenkin valmentaja Glen Satherin tiukkuuteen. Sather ja Edmontonin johto eivät halunneet luopua Kurrista, joka oli kuitenkin tehnyt päätöksensä seuran jättämisestä. Koska Edmonton esti hänen siirtonsa NHL:n sisällä, hän teki sopimuksen Italian Serie A:ssa pelanneen HC Devils Milanon kanssa kaudeksi 1990–1991. Italiassa Kurri pelasi 30 runkosarjaottelua tehopistein 27+48=75, ja HC Devils Milano saavutti kauden päätteeksi pronssia.


title: Jari Kurri

text: Italiassa vietetyn kauden jälkeen Kurri ja Edmonton aloittivat neuvottelut siirrosta uudelleen. Edmonton ja Sather esittivät yhä tiukkoja vaatimuksia, mutta myöntyivät lopulta Kurrin kannalle. Seura halusi kunnioittaa menestysvuosiensa pelaajan tahtoa, ja siirto Los Angeles Kingsiin toteutui lopulta Philadelphia Flyersin kautta. 30. toukokuuta 1990 Edmonton Oilers myi Kurrin Philadelphia Flyersiin yhdessä Dave Brownin ja Corey Fosterin kanssa vaihdossa Craig Fisheriin, Scott Mellanbyyn ja Craig Berubeen. Vaihto jäi kuitenkin vain nimelliseksi eikä Kurri pelannut koskaan otteluakaan Philadelphiassa, sillä Philadelphia kauppasi Kurrin vielä samana päivänä Los Angeles Kingsiin yhdessä Jeff Chychrunin kanssa vaihdossa Steve Duchesneen, Steve Kasperiin sekä 4. kierroksen varausnumeroon .


title: Jari Kurri

text: Los Angelesissa jääkiekkoilun suosio oli kääntynyt vasta hiljattain uuteen nousuun Wayne Gretzkyn saapumisen myötä. Kurri pääsi pelaamaan yhdessä vanhan tutkaparinsa Gretzkyn kanssa, ja kaksikon yhteispeli oli jälleen tuottoisaa: Kurri teki kauden 1991–1992 73 runkosarjaottelussa 23 maalia ja 60 pistettä. Kaudella 1992–1993 Gretzky ja Kurri olivat joukkueensa johtavia pelaajia sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä. Kurri pelasi täyden 82 ottelun runkosarjan viimeistellen 87 tehopistettä, ja pudotuspeleissä hän teki yhdeksän maalia ja yhteensä 17 tehopistettä. Hän pelasi myös vuoden 1993 tähdistöottelussa. Kurri ja Gretzky johdattivat Los Angelesin aina Stanley Cupin finaaleihin asti, jossa joukkue kohtasi Montreal Canadiensin. Los Angeles kuitenkin hävisi loppuottelusarjan voitoin 4-1. Kurri on myöhemmin kertonut vuoden 1993 finaalitappion olleen hänelle suuri pettymys:


title: Jari Kurri

text: Kurri pelasi Los Angelesissa yhteensä kuusi vuotta. Pelillisesti hänen roolinsa muuttui aiempaa puolustavammaksi, eikä hänen peliaikansa enää vastannut Edmontonissa vietettyjen vuosien minuutteja. Puolustavampaan suuntaan muuttuneesta pelitavastaan huolimatta Kurri teki kaudella 1993–1994 81 ottelussa 31 maalia ja 77 tehopistettä. Kevään 1993 pudotuspelien jälkeen Kurri ei myöskään pelannut tuttuun tapaan samassa ketjussa Wayne Gretzkyn kanssa: Los Angelesin-vuosien ketjukavereista merkittävämpiä olivat muun muassa Luc Robitaille ja Tomas Sandström.


title: Jari Kurri

text: Työsulku lyhensi NHL-kauden 1994–1995 48 ottelun mittaiseksi, ja runkosarja käynnistyi vasta vuoden 1995 tammikuussa. Kurri palasi työsulun ajaksi Jokereihin, jossa pelasi NHL:ssä vastikään tähdeksi nousseen Teemu Selänteen rinnalla. Kurri pelasi SM-liigakaudella 1994–1995 20 runkosarjaottelua tehopistein 10+9=19 saavuttaen hopeaa. Jääkiekon Euroopan cupissa hän oli Selänteen ja Jokereiden kapteeni Waltteri Immosen ohella joukkueensa tärkeimpiä pelaajia, kun Jokerit voitti Euroopan-mestaruuden kukistettuaan loppuottelussa venäläisen Lada Toljattin. NHL:n työsulun päätyttyä Kurri palasi Los Angelesiin ja pelasi 38 runkosarjaottelua pistein 10+19=29.


title: Jari Kurri

text: Kurri aloitti kauden 1995–1996 Los Angelesissa joukkueensa varakapteenina. Hän pelasi Los Angelesissa tehokkaan kauden, 57 runkosarjaottelua tehopistein 17+23=40. Vuoden 1996 maaliskuussa Los Angeles kuitenkin kauppasi Kurrin yhdessä Marty McSorleyn sekä Shane Churlan kanssa New York Rangersiin vaihdossa Ray Ferraroon, Ian Laperrièreen, Mattias Norströmiin, Nathan LaFayetteen ja 4. kierroksen varausnumeroon .. Kurri vietti kauden lopun New Yorkissa, ja kirjautti 14 runkosarjaottelussa tehopisteet 1+4=5. Pudotuspeleissä Kurri todisti tasonsa tekemällä New Yorkille 11 ottelussa kolme maalia ja yhteensä 11 pistettä. Joukkue ylsi oman konferenssinsa välieriin, jossa se hävisi Pittsburgh Penguinsille.


title: Jari Kurri

text: Vuoden 1996 syyskuussa Kurri teki sopimuksen kalifornialaisen Mighty Ducks of Anaheimin kanssa. Kurri oli harjoitellut kesän 1996 aikana ahkerasti, ja tavoitteli pelipaikkaa joukkueen ykkösketjusta pelatakseen yhdessä Teemu Selänteen ja tämän tutkapari Paul Kariyan kanssa. Selänteen ja Kariyan ketjun keskushyökkääjänä pelasi kuitenkin enimmäkseen kanadalainen Steve Rucchin, ja Kurrin pelipaikka vaihteli joukkueen kakkos- ja kolmosketjujen keskellä. Kokeneena pelaajana hänen merkityksensä Anaheimin varsin nuorelle joukkueelle oli kuitenkin suuri. Kurri pelasi kaudella 1996–1997 täyden runkosarjan eli 82 ottelua ensimmäisen kerran sitten kauden 1992–1993, jolloin hän oli edustanut Anaheimin paikallisvastustaja Los Angelesia. Hän kirjautti runkosarjassa yhteensä 13 maalia ja 35 tehopistettä, ja Anaheim pelasi tilastollisesti seurahistoriansa parhaan kauden. Pudotuspeleissä Kurri pelasi 11 ottelua tehopistein 1+2=3. Anaheim ylsi oman konferenssinsa välieriin, jossa se putosi jatkosta tulevaa Stanley Cup -mestaria Detroit Red Wingsiä vastaan.


title: Jari Kurri

text: Kurrin visiitti Anaheimiin jäi yhden kauden mittaiseksi, ja kaudeksi 1997–1998 hän teki vapaana pelaajana sopimuksen Colorado Avalanchen kanssa vuoden 1997 syyskuussa. Colorado oli pelannut NHL:ssä kaudesta 1995–1996, jolloin se oli voittanut Stanley Cupin. Joukkue oli jälleen vahva, ja sen johtavina pelaajina olivat muun muassa myös mestaruuden takuumiehinä toimineet maalivahti Patrick Roy, keskushyökkääjä Peter Forsberg sekä kapteeni Joe Sakic. Coloradossa Kurri pelasi keskushyökkääjänä, ja hänen roolinsa joukkueessa oli aiempaa puolustavampi. Coloradon vahvan ja laajan pelaajamateriaalin vuoksi hänen peliaikansa oli myös pienempi kuin ennen. Runkosarjassa Kurri pelasi 70 ottelua tehopistein 5+17=22. Runkosarjan kohokohtana oli Kurrin NHL-uran 600. maali, jonka hän viimeisteli Los Angeles Kingsiä vastaan pelatussa ottelussa 23. joulukuuta 1997. Hänestä tuli ensimmäinen 600 maalia NHL:n runkosarjassa tehnyt eurooppalainen. NHL:n komissaari Gary Bettman nimitti Kurrin pelaamaan myös vuoden 1998 tähdistöottelussa, jossa suomalaisista pelasivat myös Teemu Selänne, Saku Koivu ja Jere Lehtinen.


title: Jari Kurri

text: Colorado pelasi runkosarjassa vahvan kauden, ja se eteni kevään 1998 pudotuspeleihin oman divisioonansa mestarina. Joukkueen taival kuitenkin katkesi jo ensimmäiseen kierrokseen, kun Edmonton Oilers voitti joukkueiden keskinäisen ottelusarjan voitoin 4-3. Kurri pelasi pudotuspelisarjan otteluista neljä ilman tehopisteitä. Kausi 1997–1998 jäi lopulta Kurrin ammattilaisuran viimeiseksi. Arvostettu "The Hockey News" sijoitti Kurrin sijalle 50 vuonna 1998 julkaisemallaan 100 parhaan jääkiekkoilijan listalla.


title: Jari Kurri

text: Philadelphia Flyers tarjosi Kurrille sopimusta vielä vuoden 1999 pudotuspelien alla. Kurri kuitenkin kieltäytyi tarjouksesta, koska ei uskonut vuoden tauon jälkeen olevansa enää kykenevä palaamaan kaukaloon.


title: Jari Kurri

text: Lopettaessaan uransa Kurri oli NHL:n kaikkien aikojen eniten maaleja, syöttöjä ja pisteitä tehnyt eurooppalainen pelaaja. Hän teki 1 250 pelaamassaan runkosarjaottelussa 601 maalia ja antoi 797 maalisyöttöä. NHL:n runkosarjan kaikkien aikojen pistetilastossa Kurri on 1 398 tehopisteellään sijalla 21. Sittemmin eurooppalaisista jääkiekkoilijoista Kurrin ovat maalien määrässä ohittaneet Jaromír Jágr vuonna 2006, Teemu Selänne vuonna 2010 sekä viimeisimpänä Aleksandr Ovetškin vuonna 2018. Syöttöjen määrässä eurooppalaisista pelaajista Kurrin edelle ovat yltäneet Jágr, Nicklas Lidström ja Henrik Sedin, tehopisteissä Jágr ja Selänne. NHL:n pudotuspeleissä Kurri pelasi kaikkiaan 200 ottelua pistein 106+127=233. Hänen edellään pudotuspeleissä merkkautettujen tehopisteiden ja tehtyjen maalien määrässä ovat vain Wayne Gretzky ja Mark Messier.


title: Jari Kurri

text: Kurri pelasi urallaan 101 aikuisten maaottelua tehopistein 36+37=73. Suomen jääkiekkomaajoukkuetta hän edusti neljä kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa, kolme kertaa Kanada-cupissa, kahdesti olympialaisissa ja kerran maailmancupissa saavuttaen kolmannen sijan vuoden 1991 Kanada-cupissa, hopeaa vuoden 1994 maailmanmestaruuskilpailuissa ja pronssia vuoden 1998 olympialaisissa. Hänet valittiin tähdistökentälliseen vuosien 1991 ja 1994 maailmanmestaruuskilpailuissa ja äänestettiin Suomen parhaaksi jääkiekkoilijaksi peräti yhdeksän kertaa perättäin vuosina 1982-1990. Suomen Jääkiekkoliitto palkitsi Kurrin vuonna 1994 ensimmäistä kertaa Suomessa jaetulla Presidents' Trophylla ja vuonna 2000 hänet nimettiin Kansainvälisen Jääkiekkoliiton kunniagalleriaan. Vuonna 2002 Salt Lake Cityn talviolympialaisten urheilijat valitsivat Kurrin neljän vuoden jäsenkaudelle Kansainvälisen Olympiakomitean jäseneksi. Suomen jääkiekkomaajoukkue on jäädyttänyt Kurrin pelinumeron 17 ja Suomen Jääkiekkomuseo on kunnioittanut Kurrin mittavaa pelaajauraa aateloimalla hänet Jääkiekkoleijonaksi numerolla 113 vuonna 1998 sekä avaamalla museon tiloihin "Jari Kurri – jäänmurtaja" -erikoisnäyttelyn vuonna 2013.


title: Jari Kurri

text: Aikuisten arvokisoissa Kurri teki ensiesiintymisensä vuoden 1980 talviolympialaisissa. Kurri pelasi joukkueensa jokaisessa seitsemässä ottelussa ja teki turnauksessa kaksi maalia merkkauttaen myös yhden maalisyötön. Suomi oli mukana mitalijahdissa viimeiseen otteluun asti, mutta jäi lopulta täpärästi neljänneksi. Keväällä Kurri pelasi nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin jossa hän oli tehopisteillään 4+7=11 pistepörssin toinen Neuvostoliiton Vladimir Krutovin jälkeen. Suomi voitti kolmesta mitalipelistään kaksi ja saavutti hopeamitalin Neuvostoliiton voittaessa mestaruuden. Tappiosta huolimatta mitali oli suomalaiselle jääkiekkoilulle historiallinen, sillä se oli ensimmäinen MM-mitali jonka Suomi saavutti jääkiekossa.


title: Jari Kurri

text: Kurri osallistui ensimmäisen kerran Kanada-cupiin vuonna 1981. Suomen pelaaminen turnauksessa oli kuitenkin heikkoa, sillä viidestä ottelustaan joukkue hävisi neljä saaden ainoan alkusarjan pisteensä pelattuaan 4–4 -tasapelin Yhdysvaltoja vastaan.


title: Jari Kurri

text: Ensimmäisen esiintymisensä aikuisten maailmanmestaruuskilpailuissa Kurri teki kevään 1982 MM-turnauksessa, kun hän vapautui maajoukkueen käyttöön Edmonton Oilersin pudottua yllättäen NHL:n pudotuspeleistä. Seitsemässä ottelussa yhtä monta tehopistettä tehnyt Kurri oli viidennelle sijalle päätyneen Suomen joukkueen tehokkaimpia pelaajia läpi kisojen.


title: Jari Kurri

text: Seuraavaa Kurrin maajoukkue-esiintymistä odotettiin aina vuoden 1987 Kanada-cupiin asti. Suomen menestys oli jälleen yhtä heikkoa kuin vuoden 1981 Kanada-cupissa, sillä joukkue hävisi nyt kaikki ottelunsa ja jäi turnauksessa kuudenneksi. Kevään 1989 MM-kilpailuissa Kurri oli jälleen suomalaisittain koko turnauksen tehokkainta kärkeä viimeisteltyään seitsemään otteluun viisi maalia yhdeksän tehopistettä.


title: Jari Kurri

text: Vuonna 1991 Kurri pääsi jälleen edustamaan Suomea kotiyleisönsä eteen MM-tasolla. Hän oli 12 tehopisteellään Suomen paras pistemies ja hänet valittii ensimmäistä kertaa urallaan aikuisten MM-kilpailujen tähdistökentälliseen. Suomen sijoitus turnauksessa oli viides. Syksyllä Kurri pääsi kiekkoilemaan viimeisen kerran järjestetyssä Kanada-cupissa jossa Suomi eteni aina välieriin asti saavuttaen lopulta koko turnauksen kolmannen sijan. Hän teki turnauksessa kaksi maalia.


title: Jari Kurri

text: Ensimmäisen kahdesta arvokisamitalistaan Kurri saavutti lopulta vuoden 1994 MM-turnauksessa. Hän oli Saku Koivun jälkeen Suomen paras pistemies kymmenellä tehopisteellään, ja Suomi eteni vahvoilla peliesityksillään aina loppuotteluun asti jossa se kuitenkin joutui taipumaan tiukan rangaistuslaukauksilla ratkotun taiston jälkeen Kanadalle lukemin 2–1.


title: Jari Kurri

text: Vuonna 1996 Kurri osallistui Kanada-cupin tilalta ensimmäistä kertaa järjestettyyn jääkiekon maailmancupiin. Suomen tie katkesi kuitenkin jo puolivälierissä 5–0 -tappioon Venäjälle.


title: Jari Kurri

text: Kurrin maajoukkueura päättyi vuonna 1998 Naganon talviolympialaisiin, jossa Suomi saavutti pronssimitalin Kurrin osoittaessa hänen taitonsa kansainvälisissä otteluissa. Turnauksessa viisi tehopistettä tehnyt Kurri laukoi Suomen avausmaalin pronssiottelussa Kanadaa vastaan, jonka Suomi lopulta voitti numeroin 3–2.


title: Jari Kurri

text: Kurri ei ollut ammattilaisurallaan nopeudestaan huolimatta kovinkaan ketterä luistelija. Hänen vahvuuksiaan olivat hyvä pelinlukutaito ja nopea, tarkka laukaus. NHL:ssä häntä pidettiin yhtenä koko liigan parhaimmista kahden suunnan pelaajista toisen Edmonton Oilersin suomalaishyökkääjän, Esa Tikkasen, kanssa. Hänet muistetaan rauhallisena mutta luotettavana maalintekijänä sekä taitavana kiekonriistäjänä ja erinomaisena alivoimapelaajana.


title: Jari Kurri

text: Kurria ylistetään usein tunnollisena joukkuepelaajana. Hän oli nopea luistelija ja hän säästyi uransa aikana suhteellisen hyvin vakavimmilta loukkaantumisilta. Tämä saattoi johtua hänen matalasta kyyrymäisestä luistelutyylistään jollaisesta on vaikeampi taklata tai tyrmätä kumoon.


title: Jari Kurri

text: Jari Kurri työskentelee nykyään Suomen jääkiekkomaajoukkueen toimitusjohtajana. Kurri toimi vuodesta 2002 aina Torinon talviolympialaisiin 2006 asti Kansainvälisen olympiakomitean urheilijakomissiossa.


title: Jari Kurri

text: Kurri on myös toiminut kustannusalalla ja julkaissut muun muassa kirjan Aarne Honkavaarasta.


title: Jari Kurri

text: Kurri työskenteli myös Hannu Aravirran, Raimo Summasen ja Erkka Westerlundin apuvalmentajan tehtävissä maajoukkueessa keväästä 2001 kevääseen 2005.


title: Jari Kurri

text: Vuonna 2013 Kurri nimitettiin Helsingin Jokereiden uudeksi general manageriksi. Nimityksen syynä on pidetty Jokereiden siirtymistä Venäjän KHL-liigaan. Heinäkuussa 2014 Kurri valittiin KHL-liigan hallitukseen kaudelle 2014-2015.


title: Jari Kurri

text: Jari Kurrin aviopuoliso on entinen Miss Suomi, Vanessa Kurrin (o.s. Forsman). Pariskunnalla on neljä yhteistä lasta: tyttäret Odessa (s. 2002), Alissa (s. 2005) ja Isla (s. 2012) sekä poika Paulus (s. 2007).. Kurrilla on kaksospojat Ville ja Joonas (s. 1985) entisen puolisona Tiina Kurrin kanssa.


title: Jari Kurri

text: Kurri on Sami Lepistön kummisetä.


title: Jari Kurri

text: Jari Kurrista on julkaistu Hannu Miettisen kirja "Kurri - Ammattilainen" vuonna 1984 sekä Ari Mennanderin kirjoittama elämäkertakirja "Jari Kurri", vuonna 1997, mutta se julkaistiin vuotta aiemmin kuin hänen peliuransa loppui, joten siinä tilastot ovat puutteelliset. Kirja on saanut hyvät arvostelut. Lisäksi Kurrista on tehty televisiodokumentti "Jari Kurri -17" vuonna 2009, joka pohjautuu Ari Mennanderin kirjaan. Sen on käsikirjoittanut ja tuottanut Matti Heusala Yleisradion tilaamana. Suomen Jääkiekkomuseo kunnioitti Kurria erikoisnäyttelyllä, joka avattiin 6. maaliskuuta 2013. Näyttely oli nimeltään ""Jäänmurtaja Jari Kurri – Palkintoja legendaariselta uralta"".Jääkiekkomaajoukkueen toimitusjohtajana sekä apuvalmentajana


title: VoIP

text: VoIP eli IP-puhe (, , "IP telephony" tai "Internet telephony") on kattotermi tekniikalle, jonka avulla ääntä voidaan siirtää reaaliaikaisesti Internetin tai muun IP-protokollaa käyttävän verkon välityksellä: puhe muutetaan digitaaliseen muotoon ja siirretään paketteina verkon yli. Jos IP-puhelun vastaanottaja käyttää perinteiseen puhelinverkkoon kytkettyä puhelinta tai kännykkää, puhelu siirretään Internetin välityksellä läheiseen puhelinkeskukseen jossa se muunnetaan paikallispuheluksi.


title: VoIP

text: VoIP-yhteyskäytännöt koostuvat puhelun muodostukseen käytetyistä merkinantoprotokollista ja ääneen siirtoon käytetyistä puheprotokollista. Puhelun muodostusta varten on kaksi erilaista ja epäyhteensopivaa standardia, vakaampi ja monipuolisempi, mutta monimutkaisempi H.323 sekä yksinkertainen, mutta jatkuvasti laajeneva SIP. Nykyisin trendi VoIP-tuotteissa näyttää selvästi siirtyvän SIP-protokollaan, ja se tulee olemaan mm. myöhemmissä 3G-verkoissa käytetty signalointiprotokolla.


title: VoIP

text: Myös fakseja voidaan lähettää Internetin yli käyttämällä T.38-protokollaa. Tällöin puhutaan "FoIP":ta (engl. "Fax over IP").


title: VoIP

text: IP-puheluita varten tarvitaan päätelaite ja Internet-yhteys, mielellään laajakaistayhteys nopeudeltaan ainakin 256 kb/s. Päätelaitteena voi käyttää varsinaisen IP-puhelimen lisäksi tietokonetta tai IP-sovitinta, johon voi kytkeä tavallisen lankapuhelimen. Kun käytetään IP-puhelinta tai sovitinta, ei tietokoneen tarvitse olla päällä puhuttaessa puheluita, vaan riittää että verkkoyhteys on toiminnassa. Kun päätelaitteena käytetään tietokonetta, siihen pitää kytkeä kuuloke. Kuulokkeena käytetään yleensä sankakuuloketta - kuulokkeiden ja mikrofonin yhdistelmää - mutta erillinen mikrofoni sekä kuulokkeet tai kaiuttimet toimivat myös. Lisäksi tarvitaan puhelinohjelma.


title: VoIP

text: Myös joihinkin matkapuhelimiin on mahdollista saada Javalla toteutettuja tai puhelimen käyttöjärjestelmässä olevia VoIP-sovelmia, joilla voi puhelimen GPRS tai WLAN-yhteyttä käyttäen soittaa toisiin samanlaisiin kännyköihin tai muihin nettipuhelimiin. Tällaiset puhelut maksavat vain GPRS-liikenteen tai WLAN-liikenteen tapauksessa internet-yhteyden hinnan. Tämä kuitenkin edellyttää GPRS-alueella hyvää kuuluvuutta (EDGE) ja WLAN-liikenteen osalta WLAN-verkon kuuluvuusalueen sisäpuolella pysyttelyä. Markkinoilla on myös VoWLAN-ratkaisuja, joilla tuetaan tukiasemasta toiseen siirtymistä (esimerkiksi tehtaan sisällä), normaalissa WLAN-verkossa siirtyminen tukiasemasta toiseen katkaisee puhelun. WLAN-verkkoa käyttäessä IP-puheluiden osalta ei voidakaan käytännössä käyttää termiä "mobiili", koska liikkuvuus on varsin rajoitettua.


title: VoIP

text: IP-puheluiden tärkein etu paljon puhuvalle on niiden huokeus tavallisiin puheluihin verrattuna, joskin tämä pätee ainoastaan IP-puhelimesta IP-puhelimeen soitettujen puheluiden välillä. Varsinaista puhelinoperaattoria tarvitaan aina soitettaessa perinteiseen puhelin- tai matkapuhelinverkkoon. Huomioida tuleekin, että suurin osa puheluliikenteestä kohdistuu nimenomaan matkapuhelinliittymiin. Puhelua varten käytetään normaalin Internet-liittymän tietoliikennekaistaa, josta veloitetaan usein kiinteä kuukausihinta. Periaatteessa IP-puhelimen käyttäjä hankkii vain tarvittavat päätelaitteet ja maksaa kiinteän Internet-liittymän hinnan. Puheluiden edullisuus korostuu varsinkin soitettaessa ulkomaille kahden IP-puhelimen välisiä puheluita. Käytännössä investointi IP-puhelinjärjestelmään sekä vaadittuihin laitteisiin on kuitenkin vaikea kuolettaa, elleivät puheluliikenteen kustannukset synny pääasiallisesti yrityksen sisäisistä tai kuluttajien välisistä puheluista. Markkinoilla vallitsee väärä käsitys "ilmaisista" IP-puheluista; pääasiallisesti kustannukset ovatkin upotettuja kiinteisiin kk-maksuihin tai teleoperaattorit perivät normaalilla tavalla esimerkiksi matkapuhelimiin suuntautuneista puheluista lanka-matkapuhelumaksun, joka saattaa olla moninkertainen verrattuna matkapuhelinten välisiin puhelumaksuihin.


title: VoIP

text: Suomessa saa jo nykyisin kiinteään Internet-liittymään VoIP-lankapuhelimia. Operaattorit ovat yleensä valinneet liiketoimintamallin, jossa IP-puhelimesta toiseen soittaminen on ilmaista - puhelusta ei Internet-yhteyden kuukausimaksun lisäksi veloiteta erikseen. Perinteiset teleoperaattorit ymmärrettävästi pyrkivät estämään asiakkaiden siirtymisen IP-puhelinoperaattoreille. Jotkut ovat yrittäneet estää IP-puheluiden soittamisen omista Internet-liittymistään. Jotkut internetpalveluntarjoajat tarjoavat asiakkailleen laajakaistaliittymän hintaan laajakaistapuheluita, nk. puhekaistaa, jolloin asiakas voi soittaa toisten VoIP-puhelimien lisäksi tavallisiin analogisiin lankapuhelimiin sekä matkapuhelimiin. Maiden välisessä kommunikaatiossa tulee huomioida myös, että IP-puhelimet tukevat toinen toistaan, ts. ovat saman valmistajan tekemiä tai muuten yhteensopivia.


title: VoIP

text: IP-puhelinsovellukset tarjoavat myös perinteistä puhelinverkkoa laajempia palveluita. IP-verkko ei aseta samanlaisia rajoituksia äänen laadulle kuin puhelinverkko. Videopuhelut eivät välttämättä maksa IP-verkossa sen enempää kuin äänipuhelutkaan. Tekniikan vielä kehittyessä IP-verkkoa voidaan tulevaisuudessa hyödyntää enenevissä määrin mm. videokonferensseissa, joiden osallistujat voivat olla ympäri maailmaa. IP-puhelimiin on liitetty yleensä myös pikaviestin ja saatavuuspalvelu ja niiden avulla voi siirtää tiedostoja.


title: VoIP

text: Suurin ongelma IP-puheluiden kannalta on Internet-verkon ruuhkautuminen. Jos IP-puheluliikenne kulkee priorisoimattomana muun Internet-liikenteen mukana, puheluun kuuluvat paketit saattavat hävitä ruuhkatilanteissa, jolloin äänen laatu heikkenee ja ääni alkaa lopulta pätkiä. Psykologisesti hankala asia on myös viive ja sen vaihtelu. Yhdensuuntainen viive Internetissä vaihtelee, mannertenvälisillä yhteyksillä se voi olla 80–100 millisekunnin välillä. Puheyhteyksillä alle 100 millisekunnin viive on yleensä huomaamaton, viiveen kasvaessa yli 400 millisekunnin normaali keskustelu käy vaikeaksi. Vertailun vuoksi tavallisessa puhelinverkossa maan sisäisten puheluiden viive on 10–20 millisekuntia, matkapuhelinverkossa viive on yleensä 180 millisekunnin luokkaa.


title: VoIP

text:
IP-puheluiden kannalta hankalin ja ruuhkaisin kohta on oma Internet-liittymä, runkoverkkojen ollessa kunnossa pakettihukka ja viiveen vaihtelu niissä on yleensä merkityksetöntä. Muiden verkkosovellusten käyttö samaan aikaan voi huonontaa laatua selvästi. Puheluiden priorisointi omassa käytössä olevassa Internet-liittymässä on onneksi suhteellisen helppoa. Runkoverkossa
siihen tarvittaisiin palvelunlaadun (QoS) takaava järjestelmä.
IP-puhelut voivat olla ongelmallisia myös verkon kannalta. Normaalisti Internetiä käyttävät protokollat pystyvät vähentämään kaistankäyttöään verkon ruuhkautuessa, mutta IP-puhelut pyrkivät käyttämään koko ajan yhtä paljon kaistaa. Jos IP-puheluiden osuus kokonaisliikenteestä kasvaa, ne voivat haitata suhteettomasti muuta liikennettä.


title: VoIP

text: Tulevaisuudessa IP-puheen ennustetaan kasvavan massiiviseksi viestintävälineeksi nykyisen sähköpostin tavoin. Tälläkin on varjopuolensa, sillä jo nyt on merkkejä haitakkeiden levittämisestä, palvelunestohyökkäyksistä sekä VoIP:n roskapostista. Tätä kutsutaan nimellä SPIT (Spam Over Internet Telephony). Vaikka SPIT:iä pyritään jo nyt torjumaan, se voi tehdä IP-puheesta hyvinkin roskapostin kaltaisen haittaviestinnän välineen.


title: VoIP

text:
IP-puheluiden yhdistämiseen, muodostamiseen ja IP-puheen välittämiseen IP-verkoissa on useita eri protokollia.
ITU:n ("International Telecommunication Union") H.323-standardia alettiin kehittää ISDN:n ja puhelinverkon kuvapuhelinjärjestelmien (H.320, H.323) pohjalta 1990-luvun puolivälissä. Mielenkiinto H.323:een on nykyisin vähentymässä, ja useimmat markkinoille tulevat laitteet ja järjestelmät pohjautuvat IETF:n ("Internet Engineering Task Force") standardoimaan SIP-protokollaperheeseen. Toisin kuin H.323, SIP on kehitetty olemaan osa webbiä. Sen kanssa käytetään osoitteina URLeja ja SIPin käyttämät tekniset ratkaisut muistuttavat hyvin paljon HTTP:tä.


title: VoIP

text: Sekä H.323 että SIP tarjoavat suunnilleen saman toiminnallisuuden puhelunmuodostusta varten, niillä pystytään soittamaan ääni- ja kuvapuheluita ja liittämään puhelu osaksi muuta audiovisuaalista esitystä tai neuvottelua.


title: VoIP

text: Vaikka puhelunmuodostuksen yksityiskohdat vaihtelevatkin, molemmat järjestelmät käyttävät varsinaiseen äänen ja kuvan siirtoon samaa protokollaa, RTP:tä. RTP tarjoaa puitteet reaaliaikaisen tiedon siirrolle pakettiverkon yli. Sen lisäksi tarvitaan koodekki, jonka avulla ääni ja kuvan voidaan paketoida, sekä varsinainen kuljetusprotokolla, UDP.


title: SIP

text: SIP () on IP-puhelinyhteyksien luonnista vastaava tietoliikenneprotokolla. SIP on korvaamassa vanhemman videoneuvotteluun käytetyn H.323-protokollan.


title: SIP

text: SIP-protokollan avulla voidaan muodostaa puhelinyhteyksiä. Tavallisten puheluiden lisäksi voidaan muodostaa kuvapuheluita, videoyhteyksiä sekä periaatteessa mitä tahansa yhteyksiä minkä tahansa median välittämistä varten.


title: SIP

text: SIP-protokollaa käytetään mm. tulevissa matkapuhelinverkoissa IP-pohjaisissa palveluissa.


title: SIP

text: Myöhemmin SIP-standardia on laajennettu SIMPLE-protokollilla, joilla onnistuu myös saatavuuspalvelun ja pikaviestien kuten tekstiviestien toteuttaminen.


title: SIP

text: HTTP-protokollan tavoin SIP on tekstipohjainen protokolla. Yhteyksien kuvausten välittämiseen (portit, koodekit) käytetään erillistä SDP-protokollaa "(Session Description Protocol)". Reaaliaikainen ääni ja video siirretään tyypillisesti käyttäen RTP-protokollaa "(Real-time Transport Protocol).


title: SIP

text: SIP määritellään RFC-dokumenteissa:


title: Paalutus

text: Paalutus on pohjarakennustekniikka, jonka avulla perustuksilta/yläpuolisilta rakenteilta tulevat kuormat siirretään kantavaan/tiiviiseen maaperään tai kallioon. Paalutus mahdollistaa erilaisten rakenteiden perustamisen, kun perusmaa on liian heikko kantavuudeltaan tai painumat ovat suurempia, kuin sallitaan. Tekniikkana paalutus on satoja vuosia vanha, esimerkiksi Venetsian rakennukset ovat paalutettuja. Suomessa Turku on laajalti paalutettujen perustusten varassa, ja Malmin lentokenttä on rakennettu paalutetulle suoalueelle.


title: Paalutus

text: Aikaisemmin paalutuksessa käytettiin yksinomaan puuta, mutta sen rajallinen kestävyys ja lahoaminen ovat edistäneet erilaisten uusien materiaalien käyttöönottoa. Puupaalutukset ovat kärsineet erityisesti viime vuosikymmeninä, kun rakentaminen ja ojitus on laskenut pohjavesipintaa ja ennen vedessä olleet paalut ovat joutuneet pinnan yläpuolelle. Puupaalutusta käytetään kuitenkin yhä, erityisesti väliaikaisten rakenteiden alla (esimerkiksi kiertoteiden penkoissa).


title: Paalutus

text: Yleisimmät nykyaikaiset paalutyypit ovat teräsbetonipaalut ja teräsputkipaalut.


title: Paalutus

text: Paalutus tapahtuu erityisillä paalutuskoneilla, paalun päähän isketään suurimassaisella järkäleellä joka voi olla vapaasti pudotettu tai hydraulisesti kiihdytetty. Myös hydrauliseen puristukseen ja värinään perustuvia laitteita on kehitetty. Paalun päähän annettu iskuaalto kulkee pitkin paalua jolloin energia siirtyy paalun päähän ja kärki uppoaa maaperään. Paalua voidaan jatkaa kunnes saavutetaan kantava pohja, esimerkiksi peruskallio. Peruskallioon paalutettaessa käytetään paalun alapäässä kalliokärkeä, kun kallion pinta vaihtelee merkittävästi. Kun ei ole tarkoitus päästä kantavaan pohjaan asti puhutaan koheesio-, tiivistys- ja kitkapaaluista.


title: Paalutus

text: Omana lukunaan on porapaalutus, jolloin teräsputki asennetaan poraamalla kallioon, jolloin se toimii tukipaaluna. Porapaalutuksessa teräsputki toimii porausputkena porauksen aikana ja valmiissa paalussa kantavana rakenteena. Porapaalutuksen etuna on, että sillä voidaan läpäistä kivisiä täyttöjä ja paalu saadaan varmasti kallioon asti. Lisäksi porausmenetelmästä johtuen porapaalut ovat asennustarkempia kuin perinteiset lyöntipaalut.


title: Paalutus

text: Paalutuksen hinta määräytyy käytettävän materiaalin ja lyöntisyvyyden perusteella. Paalutuskustannuksien osuus rakennushankkeesta vaihtelee kohteen ja paalutussyvyyden mukaisesti noin 3-20 % välillä rakennuskustannuksista. Paalutus voidaan korvata talonrakennuskohteissa tekemällä massanvaihto, pitämällä ylipengertä rakennuskohteessa tai tekemällä kevennysrakenteita esim. kevytsorasta. Tie- ja ratarakennuskohteissa käytetään lisäksi ylipenkereen kanssa pystysalaojia. Tie- ja ratapuolella myös stabiliteetin parantamiseksi käytetään vastapengerratkaisuja.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Videopeleissä huijaaminen tarkoittaa videopelin normaalin pelimekaniikan asettamien sääntojen rikkomista pelaajan oman edun tavoittamiseksi. Tarkoituksena voi olla esimerkiksi videopelin helpottaminen.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Elektronisessa urheilussa huijaaminen on kiellettyä. Kohdatut tapaukset johtavat usein pitkäkestoiseen kieltoon osallistua turnauksiin, joka voi tarkoittaa sponsorien ja tulojen menetyksiä huijaamiseen osallistuneelle pelaajalle.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Huijausohjelma tai traineri () on tietokoneohjelma, joka muokkaa videopelin toimintaa haluttujen vaikutuksien aikaansaamiseksi.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Trainerin avulla pelaaja voi antaa itselleen esimerkiksi kuolemattomuuden tai loputtomasti ammuksia. Traineri voi tehdä tämän esimerkiksi käyttämällä ohjelmoijien peliin jättämiä virheenetsintätiloja tai muokkaamalla pelitallennuksia. Jokainen traineri on yleensä suunniteltu tiettyä pelin versiota varten, joten väärän version käyttäminen saattaa aiheuttaa trainerin toimimattomuuden.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Trainereita on usein laitettu ”kräkättyjen” pelien alkuun.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Aimbot (myös "aim-bot" tai "autoaim") on ohjelma tai skripti, joka ohjaa pelaajahahmon tähtäimen automaattisesti vastustajia kohti..Useissa peleissä, mm. Counter-Strikessä pääosuma tekee paljon vahinkoa joten aimbotin käyttö on yleistä. Aimbot voi myös olla asetettavissa niin, että pelaaja voi tähdätä automaattisesti vastustajiensa eri osiin. Se voi huolehtia myös varsinaisesta ampumisesta. Wallhack on huijaus, joka mahdollistaa seinien läpi näkemisen. Se toteutetaan yleisimmin muuntelemalla seinätekstuureita läpikuultaviksi tai pakottamalla peliä siirtymään normaalista pelinäkymästä kokonaan tai osittain rautalankamalliin () ja muuntelemalla ammusten ja/tai seinien fysiikoita.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Näitä huijauskeinoja käytetään monissa internet-ammuskelupeleissä, kuten "ssa", "Half-Lifessa", "ssa" ja . Niiden käyttö moninpeleissä on lähes aina kiellettyä, ja koetaan epäreiluna kanssapelaajia kohtaan. Esimerkiksi Valve Anti-Cheat, Metabans, EasyAntiCheat ja PunkBuster ovat ohjelmistoja jotka ovat keskittyneet huijauksien havaitsemiseen ja estoon. Internet-pelissä huijaamisesta kiinnijääminen johtaakin useimmiten pysyvään estoon () pelipalvelimelle.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Huijauskoodi on videopelaamisen helpottamiseksi käytettävä apuväline. Se voi olla peliin syötettävä tekstinpätkä, näppäinyhdistelmä tai järjestys, jossa painetaan nappuloita. Huijauskoodin käyttö antaa mahdollisuuksia esimerkiksi päästä seuraavalle tasolle, muuttua voittamattomaksi tai saada lisäpisteitä.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Huijauskoodeja käytettiin alun perin videopelien testausvaiheessa. Niiden avulla voitiin helpottaa pelien hankalia kohtia, ja näin välttyä samojen kohtien toistuvalta pelaamiselta mahdollisia virheitä etsittäessä. Koodit jätetään useimmiten julkaisuversioon hakkereiden löydettäviksi tai ne ilmoitetaan esimerkiksi pelipakkauksessa tai pelin verkkosivustolla.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Joissain videopeleissä huijauskoodien käyttö saattaa evätä mahdollisuuden ansaita saavutuksia.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Modeilla on pieni ero huijauskoodeihin. Modeissa itse peliä muutetaan esimerkiksi lisäämällä tasoon jokin esine, jota ei löydy alkuperäisestä pelistä. Huijauskoodeilla peliä aina helpotetaan (esimerkiksi aseissa on loputtomat ammukset), kun taas modaamisessa pelin vaikeus voi pysyä ennallaan. Modeja on melkein ainoastaan saatavilla PC-peleille.


title: Huijaaminen videopeleissä

text: Tunnetuimmat modaukset löytyvät kenties "ista". Myös esimerkiksi "Counter-Strike" on itse asiassa "Half-Life"-pelin modi.


title: Tuuba

text: Tuuba on vaskipuhallinperheen matalaäänisin jäsen. Sen ääniala on noin C–f. Tuubia valmistetaan pääosin B-, C-, Es-, ja F-vireisinä. Näistä B- ja C-soittimia kutsutaan kontrabassotuubiksi ja Es- ja F-soittimia bassotuubiksi. Kontrabassoinstrumenttien käyttökelpoinen rekisteri liikkuu matalammalla kuin bassotuubien, jotka soivat paremmin korkeassa rekisterissä.


title: Tuuba

text: Erilaisia bassosoittimia on ollut käytössä läpi historian. 1500-luvulta periytyvää sinkki-nimistä vanhaa soitinta pidetään yleisesti varhaisimpana tuuban edeltäjänä. Se oli nahalla päällystetystä puusta valmistettu, kuudella läpällä varustettu soitin. Harvinainen basso-sinkki korvattiin usein serpentillä.


title: Tuuba

text: Fagotin muotoinen bassotorvi kehitettiin parantamaan serpentin puutteita 1800-luvun alussa. Bassotorvessa on suuri metallinen kaikusuppilo, mutta se oli soinnillisesti epätasainen.


title: Tuuba

text: Irlannissa kehitti soitinseppä Joseph Halliday soittimen nimeltä ofikleidi. Ofikleidille haettiin patentti 1817, ja soitin levisi laajalti käyttöön Euroopassa. Johann Gottfried Moritz haki 1835 Preussissa patenttia viisiventtiiliselle F-vireiselle bassotorvelle, jota pidetään modernin soittimen ensimmäisenä versiona. Tuuba on nykyisen sinfoniaorkesterin ainoa soitin, jonka tarkka syntymäpäivä on tiedossa: 12.9.1835.


title: Tuuba

text: Suomessa tuuba määrättiin keisarillisella asetuksella Suomen armeijan soittimeksi 1861. Tuubansoiton opiskelu oli sidoksissa sotilassoittokuntiin 1970-luvulla saakka. Vapaapalokuntien, suojeluskuntien ja puhallinorkestereiden historiassa tuuba esiintyy jo 1800-luvulla. Sibelius-Akatemiaan valittiin tuubansoiton opettaja 1974.


title: Tuuba

text: Tuuba on ottanut asemansa sinfoniaorkesterissa nopeammin kuin mikään soitin – vajaassa kahdessa sadassa vuodessa se on kehittynyt bassotorven prototyypistä nykyiseen asemaansa vaskisektion pohjana.


title: Tuuba

text: Tuuban toimintaperiaate on sama kuin kaikissa vaskisoittimissa: huulet saavat suukappaleen avulla ilmapatsaan värähtelemään soittimen sisällä, ja venttiilikoneistolla muutetaan ilmapatsaan pituutta. Pituudenvaihtelut aistitaan äänenvaihteluina. Venttiilien lukumäärä vaihtelee kolmesta seitsemään. Venttiilikoneiston suhteet ovat samat kaikissa vaskisoittimissa ensimmäisen kolmen venttiilin osalta – niillä voidaan tuottaa koko kromaattinen asteikko. Loput venttiilit ovat soitinkohtaisia ja auttavat pääasiassa virepuhtauden ja resistanssin optimoinnissa.


title: Tuuba

text: Tuuban ääni on soittimen rakenteesta johtuen pyöreä ja pehmeä, kovemmilla äänenvoimakkuuksilla äänestä tulee läpitunkevan peltinen. Tuuban rakenne on tasaisesti laajeneva, toisin kuin pasuunalla tai trumpetilla (vrt. kooninen). Tästä seuraa, että kovaa soitettaessa tuuban ääni menettää sonoriteettinsa, toisin kuin kooniset soittimet. Toisaalta tuuban dynaaminen skaala on huomattavan laaja ennen kuin sonoriteetin aiheuttavat formantit peittyvät.


title: Tuuba

text: Orkesteripartituureissa tuuban nuotinnus on usein kirjoitettu C-vireiselle tuuballe, mutta B- ja Es-kirjoitetut tuubastemmat eivät ole harvinaisia. Klassisissa sinfoniaorkesterin teoksissa tuubisti ei soita minuuttimääräisesti paljon seurauksella, että soittajan soittoherkkyys, ansatsi, tulee olla hyvä.


title: Tuuba

text: Tuubasta kehitettyjä muunnoksia ovat mm. sousafoni ja helikoni. Niitä käytetään etenkin marssisoitossa, jossa äänen täytyy kuulua pitkälle. Niiden putken paksuin osa kiertää soittajan ympäri, soittaja on ikään kuin torven "sisällä".


title: Akava

text: Akava on korkeakoulutettujen työmarkkinakeskusjärjestö. Sen jäsenkunnassa on sekä palkansaajia että yrittäjiä ja ammatinharjoittajia, mutta myös opiskelijoita. Akavaan kuuluu 36 jäsenliitoa, joissa on noin 609 000 jäsentä. Tuorein Akavan liitto on Ammattiliitto Ava, joka liittyi Akavaan huhtikuussa 2017.


title: Akava

text: Akavalaiset työskentelevät lähinnä esimies-, asiantuntija- ja opetustehtävissä. Akavalaisista 55 prosenttia on suorittanut vähintään ylemmän korkeakouluasteen tutkinnon. Akavan suurimpia jäsenjärjestöjä ovat Opetusalan Ammattijärjestö OAJ (119 856 jäsentä), Tekniikan akateemiset TEK (70 281), Insinööriliitto (67 670), Suomen Ekonomit (52 254) ja Tradenomiliitto TRAL (31 942).


title: Akava

text: Opiskelijoiden edunvalvonnasta vastaa Akavan hallituksen alainen toimielin Akavan opiskelijoiden valtuuskunta. Akavan opiskelijatoiminta tapahtuu Akavan opiskelijat -nimellä.


title: Akava

text: Akavan perustamisen taustalla oli pettyminen aiemmin keskusjärjestönä toimineen Henkisen työn keskusliiton toimintaan. Järjestö perustettiin 14. joulukuuta 1950 nimellä Akateeminen Yhteistyövaltuuskunta. Tätä edelsi keväästä 1950 toiminut Akateemis-ammatillinen Valtuuskunta. Järjestö rekisteröitiin vuonna 1954 nimellä AKAVA.


title: Akava

text: 12 akateemista ammattijärjestöä perusti 14. joulukuuta 1950 Lakimiesliiton johdolla Akavan. Se edusti tuolloin 12 000 jäsentä. Valtuuskuntaan liittyi vielä kaksi muuta järjestöä, joiden myötä Akavalla katsotaan olleen 14 perustajajärjestöä ja noin 14 000 jäsentä. Ensimmäinen vuosikokous järjestettiin 10. huhtikuuta 1951, jolloin Akavan varsinainen toiminta alkoi. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Risto Niini. Vuonna 1954 Akavan jäsenmäärä oli 19 000 ja se rekisteröitiin itsenäiseksi keskusjärjestöksi.


title: Akava

text: Kahden ensimmäisen vuosikymmenen aikana Akava keskittyi pääasiassa valtion virkamiesten edunvalvontaan. Vuonna 1956 myönnettiin useiden kymmenien prosenttien palkankorotukset ja vuonna 1964 säädettiin menettelytapalaki, joka johti lähtötasotarkistusten myötä suuriin palkankorotuksiin. 1960- ja 1970-luvuilla Akavan asema heikkeni yhteiskunnallisen kuohunnan myötä ja akateemisten virkamiesten reaalipalkat laskivat jopa kolmasosan kymmenessä vuodessa. Juhani Salmisen puheenjohtajakaudella Akavaa alettiin kehittää laaja-alaiseksi työmarkkinakeskusjärjestöksi, johon hyväksyttiin vuodesta 1960 sääntömuutoksen myötä akateemisesti koulutettujen lisäksi myös ”erityiskoulutettuja” ryhmiä kuten opistokoulutuksen saaneita insinöörejä ja kansakoulunopettajia.


title: Akava

text: Rakennemuutoksen ja vuonna 1968 alkaneen noususuhdanteen myötä ammattiryhmien väliset voimasuhteet muuttuivat. Vuosina 1976–1977 toimihenkilöiden määrä ylitti teollisuustyöntekijöiden määrän. Hyvinvointipalveluiden lisääntyminen laajensi julkista sektoria ja muun muassa akavalaisten peruskoulun- ja lastentarhanopettajien määrä kasvoi. Vuosina 1975–1976 Akavan jäsenmäärä kasvoi 66 prosenttia 78 000:sta 130 000:een muun muassa Opettajien ammattijärjestö OAJ:n liittymisen myötä.


title: Akava

text: Akava oli mukana tulopoliittisissa kokonaisratkaisuissa yhtenä osapuolena vuoteen 2016 saakka. Nykyisin Akava osallistuu työelämän lainsäädännön kehittämiseen ja työelämää koskeviin keskusjärjestösopimuksiin sekä tekee yhteiskunnallista vaikuttamista ja toimii keskusjärjestönä.


title: Akava

text: Akavaan kuuluu kaksi neuvottelujärjestöä, jotka vastaavat työehto- ja virkaehtosopimustoiminnasta: julkisella sektorilla Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ja yksityisellä sektorilla Ylemmät Toimihenkilöt YTN. Myös jäsenliitot neuvottelevat työehtosopimuksista.


title: Akava

text:
Akavaan kuuluu 36 jäsenliittoa. Suluissa on mainittu liittymisvuosi. Jos nimi on muuttunut, vuosi on alkuperäisen liittymisen mukaan.
Akavaan on kuulunut aiemmin lukuisia liittoja, jotka on sittemmin lakkautettu tai yhdistetty osaksi suurempia kokonaisuuksia. Monet akavalaisista liitoista ovat lisäksi vaihtaneet nimeään. Osaan näistä kuului vain muutama kymmenen työntekijää.
Akavan puheenjohtaja on ollut vuodesta 2011 Sture Fjäder. Hänet valittiin ensimmäiselle nelivuotiskaudelle 25. toukokuuta 2011 Suomen Ekonomiliiton ehdokkaana. Fjäder valittiin jatkokaudelle 26. toukokuuta 2015 sekä 24. toukokuuta 2016.


title: Akava

text: Kaudella 2018–2019 Akavan hallituksen 1. varapuheenjohtaja on Olli Luukkainen (OAJ).


title: Akava

text: Lähde


title: Turun tuomiokirkko

text:
Turun tuomiokirkko on Suomen Turussa I kaupunginosassa Aurajoen rannalla sijaitseva, monessa vaiheessa rakennettu kivikirkko, joka on suurimmaksi osaksi keskiajalta. Turun tuomiokirkkoa kutsutaan Suomen kansallispyhäköksi. Vaikka nimitys ei olekaan virallinen, Turun tuomiokirkko kuuluu maan merkittävimpiin historiallisiin rakennuksiin ja on Suomen ainoa keskiaikainen basilika. Pitkän rakennusajan vuoksi tuomiokirkko edustaa useaa eri tyylisuuntaa,
muun muassa romaanista, goottilaista ja uusgoottilaista tyyliä.


title: Turun tuomiokirkko

text:
Turun tuomiokirkon alkuvaiheista on hyvin vähän tietoa. Todennäköisesti kirkko rakennettiin aivan 1200-luvun lopulla puusta. Sen vihkimisen ajankohdasta on epävarmuutta. Kirkko on saatettu vihkiä käyttöön vuosien 1292 ja 1296 välillä tai 17. kesäkuuta 1300 tai 1300-luvun alussa, mahdollisesti 1309. Tutkimuksessa on ollut aikaisemmin vallalla ajatus, että kirkko olisi rakennettu tiilestä jo 1200-luvun lopussa. Teoria on kuitenkin kyseenalaistettu. Knut Draken mukaan kirkon ydinosa on todennäköisesti rakennettu harmaakivestä 1300-luvun loppupuolella. Markus Hiekkanen pitää Draken perusteluita kivikirkon nuoremmasta iästä vankkoina ja on esittänyt varhaisimmille kiviosille vielä myöhäisempää ajoitusta 1400-luvun alkuun. Kirkko omistettiin Neitsyt Marialle ja Suomen ensimmäiselle piispalle Pyhälle Henrikille.
Vuonna 1318 novgorodilaisten kerrotaan polttaneen kirkon. Aikaisemmin vallinneen käsityksen mukaan hävitystä seurannut rakennuksen uusinta laajeni uuden kuoriosan rakentamiseen, joten kirkon runko sai pääasiassa nykyisen laajuutensa. Aikaisemman käsityksen mukaan lisärakennuksen valmistuttua 1300-luvun puolivälissä korotettiin torni sopusuhtaiseksi laajennetun rungon kanssa ja jo sataluvun lopulla käytiin käsiksi uusiin laajennustöihin kappelien rakentamisella. Tätä jatkui pitkin 1400-lukua, kunnes kirkon vanha runko miltei kauttaaltaan ympäröitiin kappeleilla. Muun muassa itäpäädyn "Kaikkien Pyhien kappeli" on rakennettu 1470-luvulla.


title: Turun tuomiokirkko

text: Rakentamisessa olivat myös kirkon ikkunat suurimmalta osalta peittyneet. Sen takia korotettiin keskilaivaa ja holveja, niin että siihen saatiin ikkunat sivulaivojen vesikattojen yläpuolelle. Tämä työ suoritettiin kahdessa jaksossa, kunnes koko keskilaiva 1460-luvulla voitiin vetää yhtäjaksoisen holvin alle. Samanlaatuinen tasoitus suoritettiin eteläisessä kappelisarjassakin, joka jaettiin kahteen kerrokseen ja pantiin yhtenäiseen vesikattoon.


title: Turun tuomiokirkko

text: Noin vuoden 1470 vaiheilla rakennettiin kirkon rungon jatkoksi sen itäpäähän mahtava kulmikas kappeli, joka nykyisin on kirkon pääkuorina. Samalla rakennettiin kirkon ympäri toista metriä paksu ja runsaat 3,5 m korkea muuri, joka ympäröi laajaa rauhoitettua kirkkopihaa. Sen yhteyteen rakennettiin lukuisia rakennuksia, joista monet tulivat 1600-luvulla perustetun Turun akatemian käytettäviksi.


title: Turun tuomiokirkko

text: Mahtavimmillaan Turun tuomiokirkko oli katolisen ajan lopulla, jolloin vaikutusvaltaiset kirkkoruhtinaat kartuttivat sen loistoa ja kalleuksia runsain lahjoituksin. Sisustuksesta mainittakoon monilukuiset alttarit ja kuorit, jotka tulivat piispojen ja muiden ylhäisten hautakappeleiksi. Näistä ovat huomattavimpia Tottin, Stålhandsken, Munckin eli Kijkin, Tavastin ja Gezeliusten kappelit sekä ns. Kankaisten kappeli, joka on rakennettu vasta 1650-luvulla.


title: Turun tuomiokirkko

text: Turun tuomiokirkkoa on uudellakin ajalla monesti uusittu. Tornia on korotettu kolmestikin, vuosien 1681, 1738 ja 1827 tulipalojen jälkeen. Erityisesti Turun palo vuonna 1827 vaurioitti kirkkoa pahasti. Tuolloin tuomiokirkon kattoa oltiin uusimassa kupariseksi, minkä vuoksi katto oli avattu. Palo tuhosi tuomiokirkon sisustan ja sen vuonna 1758 valmistuneen tornin huipun. Nykyinen huippu on rakennettu palon jälkeen. Sen on suunnitellut Carl Ludvig Engel. Samoin kirkon kappeleita sekä pääkuoria on palon jälkeen uudistettu sisäpuolelta muun muassa maalauksin.


title: Turun tuomiokirkko

text: Nykyisin kirkkoa korjataan sen rakennushistoriallisia arvoja kunnioittaen.


title: Turun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkko on rakennettu matalalle Unikankareen kukkulalle. Kirkon pituus on 89 metriä, leveys noin 38 metriä ja korkeus 44,5 metriä. Tornin korkeus on 85,53 metriä.


title: Turun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkon tornissa on Suomen vanhin julkiselle paikalle sijoitettu kello. Siinä on ainoastaan tuntiosoitin. Vuodesta 1944 lähtien Yleisradio on joka arkipäivä lähettänyt radiossa Turun tuomiokirkon kellon klo 12:n lyönnit. Nykyisin ne lähetetään Yle Radio 1:n kanavalla.


title: Turun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkossa on nykyisin kolmet urut: kuoriurut ovat vuodelta 1973 ja pääurut sekä Tarkk'ampujankappelin urut vuodelta 1980. Pääuruissa on 81 äänikertaa ja ne ovat Suomen toiseksi suurimmat Lapuan tuomiokirkon urkujen jälkeen. Kirkossa on hyvä katedraaliakustiikka.


title: Turun tuomiokirkko

text: Kirkon eteläisellä lehterillä on Tuomiokirkkomuseo, joka kertoo kirkon historiasta ja rakennusvaiheista. Museossa on esillä pyhimyspatsaita ja kirkon esineistöä katoliselta ajalta sekä tekstiilejä ja hopeaesineitä uskonpuhdistuksen jälkeiseltä ajalta.


title: Turun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkossa oli keskiaikana kaikkiaan 42 pyhimysalttaria. Omat alttarit oli ainakin seuraavilla pyhimyksillä: Neitsyt Maria, Pyhä Henrik, Pyhä Eerik, Pyhä Kristoforos, Pyhä Maria Magdaleena, Pyhä Katariina Aleksandrialainen, Pyhä Katariina Sienalainen, Pyhä Birgitta, Pyhä Ursula, Pyhä Margareta, Pyhä Barbara, Pyhä Helena, Pyhä Anna, Pyhä Gertrud ja Pyhä Veronika.


title: Turun tuomiokirkko

text: Noin vuosien 1470–1484 välissä rakennetussa pääkuorissa eli Kaikkien Pyhien kappelissa on Fredrik Westinin maalaama alttaritaulu (1829–33). Kuori on koristettu R. W. Ekmanin tekemillä freskomaalauksilla (1850-1854). Suurimmista maalauksista toisessa piispa Henrik kastaa suomalaisia Kupittaan lähteellä, ja toisessa Mikael Agricola antaa suomalaisen raamatunkäännöksen Kustaa Vaasalle. Näiden lisäksi on kuorissa pienempiä maalauksia, jotka kuvaavat tapahtumia Jeesuksen elämästä, kuten viimeistä ehtoollista, ristiinnaulitsemista ja ylösnousemusta.


title: Turun tuomiokirkko

text: Muita osia ovat:


title: Turun tuomiokirkko

text: Turun tuomiokirkko oli satojen vuosien ajan Suomen merkittävin hautapaikka. Kirkon lattian alle vuosisatojen kuluessa haudattujen henkilöiden määrä laskettaneen tuhansissa. Kirkossa on 90 muurattua hautakammiota eli muurihautaa sekä laskematon määrä multahautoja. Turun tuomiokirkkoon hautaaminen lopetettiin 1784.


title: Turun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkossa on useita hautakappeleita, joista merkittävimmät ovat:Kirkossa olevia reliikkejä on tutkittu ja sieltä on löytynyt muun muassa 2000 vuotta vanhoja luun palasia. Suurin osa reliikeistä on kuitenkin keskiajalta 1300−1400-luvuilta. Pyhän Henrikin pääkallona pidetty kallo on ajoitettu 1100-luvulle. Ajoituksia on maaliskuun 2012 tilanteen mukaan tehty noin kolmannekselle esineistöstä. Luiden lisäksi myös tekstiilien ja muiden materiaalien alkuperä selvitetään. Kirkossa olevan katolisen ajan reliikkikokoelmassa on noin 90 esinettä.


title: Turun tuomiokirkko

text: Kirkon pihalla on Mikael Agricolan patsas, ja ulkoseinässä Pyhän Kristoforoksen alttari. Kirkon eteläpuolella olevassa puistossa on H. G. Porthanin hauta.