title: Metroseksuaali

text: Metroseksuaalisuus ei nimestään huolimatta viittaa ihmisen seksuaaliseen suuntautumiseen. Metroseksuaalisuudella viitataan enemmänkin käytökseen ja asenteeseen omaa seksuaalisuutta kohtaan. Metroseksuaali voi siis suuntautumiseltaan olla niin hetero-, bi- kuin homoseksuaalikin, mutta hän ei välttämättä koe tarvetta näiden termien käytölle, sillä haluaa toteuttaa itseään kokonaisvaltaisesti. Tällaista rajaseinätöntä seksuaalisuuden muotoa voidaan kutsua uniseksuaalisuudeksi.


title: Metroseksuaali

text: Metroseksuaalin vastakohta on niin ikään Mark Simpsonin määrittelemänä retroseksuaali eli ihminen, joka kokee konservatiiviset sukupuoliin liitetyt stereotypiat itselleen ominaisiksi ja toteuttaa niitä elämässään.


title: Metroseksuaali

text: Metroseksuaalista erotetaan erilleen myös suoranaiset transvestiitit. Molemmat haluavat toteuttaa vastakkaiseen sukupuoleen liittyviä piirteitä ja roolia käytöksessään, mutta suhtautuminen omaan fyysiseen ja henkiseen sukupuoleen on erilainen. Siinä missä transvestiitti pyrkii mukailemaan myös kehonsa täysin vastakkaisen sukupuolen malliin, metroseksuaali on usein tyytyväinen omaan sukupuoleensa ja saattaa suhtautua siihen jopa narsistisesti. Transvestiitti yleensä kokee henkisen sukupuolensa olevan ristiriidassa fyysisen sukupuolen kanssa ja pyrkii mukailemaan kehonsa niin, että nämä puolet vastaisivat toisiaan. Metroseksuaali paremminkin pyrkii ilmaisemaan luonnettaan kokonaisvaltaisesti välittämättä konservatiivisista sukupuolirooleista tai fyysisestä sukupuolestaan. Hänessä saattavat toteutua vahvasti molempien sukupuolistereotypioiden piirteet.


title: Roviolla polttaminen

text: Roviolla polttaminen on vanha teloitustapa, jossa ihminen sidotaan suuren puukasan päälle tai paaluun, joka sytytetään tuleen ja poltetaan roviona.


title: Roviolla polttaminen

text: Muun muassa homoseksuaalisuudesta, noituudesta, vääräuskoisuudesta ja maanpetturuudesta tuomittuja on vanhaan aikaan poltettu elävältä roviolla. Keskiajalla myös murhapolttajia rangaistiin usein elävältä polttamisella. Raivostunut väkijoukko saattoi lynkata raiskauksesta tai muista törkeinä pidetyistä teoista syytettyjä polttamalla heidät roviolla. Yleensä kuolemaantuomittu menetti tajuntansa myrkyllisten kaasujen ja šokin takia muutamassa minuutissa. Joissakin maissa roviolle tuomitut kuristettiin juuri ennen tuomion täytäntöönpanoa. Vanhassa Kiinassa roviolle tuomitut huumattiin oopiumilla. Pohjoismaissa roviolla poltettavat sidottiin kiinni tikkaisiin tai vastaavaan telineeseen ja heidät kaadettiin vatsalleen roihuavaan rovioon. Intiassa leskenpolttotapaa on pyritty kitkemään, mutta sitä väitetään yhä noudatettavan maaseudulla.


title: Roviolla polttaminen

text: Englannissa roviolla polttamisen taitoa kehitettiin kidutuksen kaltaiseksi: käytettiin tuoretta puuta ja valittiin tuomioiden täytäntöönpanopäiviksi sateisia päiviä, jotta uhrit kuolisivat hitaasti. Toisinaan roviolla poltettavien jalkojen väliin sekä selkää ja rintaa vasten aseteltiin huolellisesti risukimppuja, jotka polttivat uhria vähitellen ja mahdollisimman pitkään ennen kuolemaa.


title: Roviolla polttaminen

text: Vanhaan aikaan Venäjällä kuolemaantuomittuja laskettiin hitaasti kahleista tai köysistä roikkuen alas liekehtivään kuiluun. Tavan aloittajaksi mainitaan Iivana Julma.Suomessa viimeinen noitana poltettu oli ruoveteläinen Antti Lieroinen vuonna 1643.


title: Panamá

text: Panamá tai Ciudad de Panamá () on Panaman pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 880 691. Suurkaupunkialueella asuu yhteensä noin 1,7 miljoonaa ihmistä, eli suunnilleen puolet maan väestöstä.


title: Panamá

text: Kaupunki sijaitsee Tyynenmeren rannalla Panaman kanavan suulla. Panamá on maan hallinnollinen, poliittinen ja kulttuurinen keskus.


title: Panamá

text: Kaupungin perusti 15. elokuuta 1519 Pedro Arias de Avila eli Pedrarías Dávila. Se on vanhin eurooppalaisten perustama asutuskeskus Amerikan Tyynenmeren puoleisella rannikolla. 1800-luvulla Simón Bolívar yritti perustaa kaupunkiin yleisamerikkalaisen kongressin. Sitä varten rakennettu Salón Bolivar kuuluu kaupungin nähtävyyksiin. Panaman vanha keskusta (Panama Viejo) on Unescon maailmanperintökohde.


title: Fuji (vuori)

text: Fuji () on tulivuori Japanissa, Honshūn saarella noin sadan kilometrin päässä Tokiosta. Fuji on 3 776 metriä korkea ja Japanin korkein vuori. Sen huippu on lumen peitossa usean kuukauden ajan vuodessa, ja sillä on symmetriset rinteet sekä katkaistun näköinen laki. Fuji on kolmen aikaisemmin kehittyneen tulivuoren päällä, ja alueen varhaisin vulkaaninen toiminta on noin 500 000 vuoden takaa. Nykyinen Fuji muodostui 17 000 vuotta sitten alkaneissa purkauksissa. Fuji on japanilaisille pyhä vuori, joka on ollut šintolaisuuden merkittävä symboli jo satojen vuosien ajan. Lisäksi se on ollut merkittävä maalaustaiteen ja kirjallisuuden motiivi.


title: Fuji (vuori)

text: Fuji on 3 776 metriä korkea ja Japanin korkein vuori. Sen prominenssi on samat 3 776 metriä, ja sen prominenssi on maailman 35. suurin. Fuji sijaitsee lähellä Tyynenmeren rannikkoa Yamanashin ja Shizuokan prefektuurien rajalla. Tulivuori on noin 100 kilometriä Tokiosta länteen. Fujin ympärysmitta on noin 125 kilometriä ja halkaisija 40–50 kilometriä. Huipulla olevan kraatterin läpimitta on noin 500 metriä, ja se on noin 250 metriä syvä. Kraatterin reunoilla on Fujin kahdeksan huippua. Vuoren pohjoisrinteillä ovat Fujin viisi järveä, jotka ovat kaikki muodostuneet vulkaanisen toiminnan seurauksena.


title: Fuji (vuori)

text: Fujin huipulla vuotuinen keskilämpötila on –6,4 astetta. Lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskilämpötila on noin 6 astetta, eli noin 20 astetta vähemmän kuin Tokiossa. Huippu onkin ikiroudassa, ja lunta saattaa sataa ympäri vuoden. Lumi sulaa kuitenkin yleensä kesällä. Talvella ja keväällä painaumissa saattaa olla kolme metriä lunta, kun taas harjanteilla tuulen vaikutuksen takia vain noin metrin. Huipulla vaikuttavat läpi vuoden voimakkaat läntiset tuulet; tuulennopeus on yli 10 metriä sekunnissa yli 300 päivänä vuodessa.


title: Fuji (vuori)

text: Fuji on kerrostulivuori, ja nykyinen vuori sijaitsee kolmen aiemman tulivuoren päällä. 2000-luvun alussa tehdyissä syväporauksissa havaittiin, että kahden aiemmin tunnetun vaiheen alla oli vielä yksi varhaisempi kehitysvaihe. Vulkaaninen aktiivisuus käynnistyi alueella pleistoseenikaudella noin 500 000 vuotta sitten. Ensimmäiset purkaukset tapahtuivat noin seitsemän kilometriä nykyisestä huippukraatterista pohjoiseen, ja niiden jälkeen oli lyhyt tauko. Uudet purkaukset muodostivat Komitakevuorena tunnetun huipun, joka oli muodostunut noin 100 000 vuotta sitten ja josta on vielä nähtävissä jäänteitä Fujin pohjoisrinteillä. Samaan aikaan oli aktiivinen noin 20 kilometriä Fujista kaakkoon sijaitseva Ashitaka, joka on osittain Fujin alla.


title: Fuji (vuori)

text: Nykyisen huipun kohdalla alkoivat ensimmäiset purkaukset noin 100 000 vuotta sitten, ja niin kutsuttu Ko-Fuji-vaihe (”Vanha-Fuji”) oli huipussaan noin 17 000 vuotta sitten. Ko-Fuji oli lähes 3 000 metriä korkea, ja sen syöksemää vulkaanista tuhkaa voi löytää edelleen vuoren itäpuolelta, muun muassa Kantōn tasangolta. Noin 17 000 vuotta sitten tapahtuneet toistuvat purkaukset aloittivat nykyisen, niin sanotun Shin-Fuji-vaiheen (”Uusi-Fuji”). Vuori syöksi 17 000–8 000 vuotta sitten merkittävän paljon, noin 40 kuutiokilometriä laavaa. Tämän jälkeen Fuji nukkui noin tuhannen vuoden ajan, kunnes oli jälleen aktiivinen 7 000–3 500 vuotta sitten. Noin 4 000–2 000 vuotta sitten Fujista purkautui huomattavia määriä tulivuorenkuonaa ja pyroklastisia pilviä.


title: Fuji (vuori)

text: Vuoden 781 jälkeen Fuji on purkautunut ainakin 16 kertaa, mutta viimeisin purkaus tapahtui joulukuussa 1707. Purkaus sai alkunsa itäkaakkoisessa rinteessä 2 693 metrin korkeudessa olevasta kraatterista, mutta siinä ei purkautunut ollenkaan laavaa.


title: Fuji (vuori)

text: Fujin kasvillisuus muuttuu korkeuden mukaan, mutta yli 1 500 metrissä on paikoin vulkaanista aavikkoa aiemman vulkaanisen toiminnan takia. Sitä alempana puolestaan on pioneerimetsää. Metsänraja kulkee noin 2 400 metrissä, ja tiheä kasvillisuus elättää runsasta lintukantaa. Vuoren rinteiltä ja juurelta onkin tavattu noin neljäsosa kaikista Japanissa elävistä lintulajeista. Japanin vuoristoissa eläviä nisäkäslajeja Fujilla ei ole, mutta vuorella elää kuitenkin myös 37 pääosin keskikokoista nisäkäslajia. Sen sijaan sammakkoeläimiä ja matelijoita ei vuorella juurikaan ole rajoittuneen vesialan takia.


title: Fuji (vuori)

text: Fujin ympäristössä on ollut asutusta ainakin 13 000–14 000 vuotta. Ihmiset alkoivat todennäköisesti noin 700-luvulla jaa. rakentaa vuoren jumalalle pyhäkköjä, joista oli näkymät vuorelle. Niiden tarkoituksena oli lepyttää jumalaa. Ensimmäisenä vuorelle oli noussut eräs munkki jo vuonna 663. Fujista tuli taiteen aihe 1000-luvulla.


title: Fuji (vuori)

text: Fuji alkoi rauhoittua 1100-luvulla, jolloin siitä tuli askeettisen buddhalaisuuden keskus. Tässä buddhalaisuudesta ja šintolaisuudesta kehittyneessä muodossa palvottiin vuoria luonnon elementteinä. Askeetit saattoivat kiivetä huipulle hankkiakseen hengellistä voimaa vuoren jumalalta. Vuoristoasketismin suosio kohosi 1400- ja 1500-luvuilla, jolloin syntyivät nykyisinkin käytettävät reitit vuoren huipulle. Samoihin aikoihin vuoren juurella ja reittien varrella alettiin tarjota yöpymismahdollisuuksia pyhiinvaeltajille.


title: Fuji (vuori)

text: Fujista oli tullut jo 1300-luvulla myös merkittävä maalauskohde. Siitä muodostui 1600–1800-luvuilla maalaustaiteen, kirjallisuuden ja monien käsitöiden motiivi. Tunnetuimpia Fuji-aiheisia teoksia ovat Hokusain sarjaan "36 näkymää Fujivuorelle" kuuluvat puupiirrokset. Niiden myötä Fujista tuli länsimaissa eräänlainen koko Japanin tunnusmerkki.


title: Fuji (vuori)

text: Edo-kauden aikana kehittyi šintolaisuuden muoto, jossa palvottiin Fujia. Sen perusteet asetti vuoren luolassa asunut askeetti Hasegawa Kakugyō. Pyhiinvaelluksen suosio kasvoi koko ajan, ja 1700-luvulla vuorella vierailua virallistettiin: pyhiinvaeltajat yöpyivät vuokramajoissa ja suorittivat uskonnollisen peseytymisen vuoren järvissä ja lähteissä ennen nousemistaan huipulle. Meiji-restauraation jälkeen 1800-luvun lopulla myös naisille annettiin lupa kiivetä vuorelle. Samalla reittien suosiota kasvatti liikenteen kehittyminen, mikä mahdollisti helpomman pääsemisen vuorelle.


title: Fuji (vuori)

text: Kesäkuussa 2013 Fuji liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Fuji (vuori)

text: Fuji on Japanin suosituin yksittäinen turistikohde, ja sen huipulle nousee vuosittain yli 200 000 ihmistä. Suurin osa ihmisistä kiipeää lämpiminä kesäkuukausina, ja monet aloittavat kiipeämisen yöllä ollakseen huipulla auringonnousun aikaan. Fujin huipulle pääsemiseksi ei tarvita erityisiä vuorikiipeilytaitoja, vaikka paikoin reitti onkin melko jyrkkä ja kivinen. Vuori on jaettu kymmeneen leiriin; kymmenes leiri on huipulla. Vuoren keskivaiheilla olevaan viidenteen leiriin asti nousee päällystetty tie. Viidensiä leirejä on neljä eri puolella vuoren rinteitä, ja niistä lähtevät useimpien retkeilijöiden taipaleet. Yoshida-reitin varrella on eniten taukotupia: esimerkiksi seitsemännen ja kahdeksannen leirin välillä on yli kymmenen tupaa. Tuvissa yöpyminen maksaa noin 5 000 jeniä ilman ruokaa ja kahden ruoan kanssa noin 7 000 jeniä.


title: Status Quo (yhtye)

text: Status Quo on brittiläinen rockyhtye, jonka perustivat basisti Alan Lancaster ja kitaristi Francis Rossi vuonna 1962. Yhtyeen alkuperäinen nimi oli The Spectres, mutta vuonna 1967 nimeksi vaihdettiin Traffic. Myöhemmin nimeksi vaihdettiin Traffic Jam, jotta yhtyettä ei sekoitettaisi jo olemassa olleeseen Traffic-nimiseen yhtyeeseen. Tämäkään nimi ei ollut pitkäikäinen, vaan muuttui vielä kerran saman vuoden sisällä. Yhtyeestä tuli Status Quo, joka vakiintui heidän nimekseen seuraavien vuosikymmenien ajaksi.


title: Status Quo (yhtye)

text: Tammikuussa 1968 Status Quo julkaisi singlen ”Pictures of Matchstick men”, joka teki heidät tunnetuksi Ison-Britannian ulkopuolella ja herätti huomiota Yhdysvaltoja myöten. Psykedeelisen aikakauden viitoittamia polkuja seuraten yhtye teki myös ensimmäisen albuminsa "Picturesque Matchstickable Messagesin" joitakin kuukausia singlen ilmestymisen jälkeen. Vuoden 1968 aikana Status Quolta ilmestyi vielä kaksi singleä; ”Black Veils of Melancholy” sekä ”Ice in the Sun”, joista jälkimmäinen nousi brittien Top-Teniin.


title: Status Quo (yhtye)

text: 1970-luvun alussa Status Quo teki musiikissaan täyden tyylivaihdoksen pop-psykedeliasta juurevaan hard rockiin, joka sittemmin on pysynyt yhtyeen tavaramerkkinä ja taannut heille vakiintuneen aseman omassa kategoriassaan.


title: Status Quo (yhtye)

text: 1970-luvulla Status Quosta tuli yksi suosituimpia brittiläisiä rockyhtyeitä. Vuonna 1971 kosketinsoittimia soittanut Roy Lynes lähti yhtyeestä. Hänet korvattiin aluksi vierailevilla artisteilla, mutta vuonna 1973 yhtyeen kosketinsoittajaksi vakiintui Andy Bown.


title: Status Quo (yhtye)

text: Status Quo on ollut Ison-Britannian singlelistan 40 parhaan joukossa 62 kertaa, useammin kuin mikään toinen bändi. Quo on myös ainoa yhtye joka on päässyt Ison-Britannian Top 20 -singlelistalle viidellä vuosikymmenellä. Bändin levyjä on myyty yli 118 miljoonaa ja se on soittanut yli 7 000 keikkaa. Konserttien yhteenlasketun yleisömäärän arvioidaan olevan noin 30 miljoonaa henkilöä.


title: Status Quo (yhtye)

text: Vuonna 1985 kitaristi Francis Rossi levytti ja julkaisi kaksi soolosingleä. Myös toinen kitaristi, Rick Parfitt teki sooloalbumin, jota ei kuitenkaan ole vielä julkaistu. Myöhemmin samana vuonna Status Quo alkoi tehdä uutta albumia. Alan Lancaster lähti yhtyeestä vuonna 1986 ja perusti Australiassa oman yhtyeensä, "Party Boysin".


title: Status Quo (yhtye)

text: Vuodesta 2000 yhtyeen rumpalina ollut Matt Letley jätti yhtyeen 2012 lopussa ja uudeksi rumpaliksi tuli Leon Cave.


title: Status Quo (yhtye)

text: Yhtye palasi vuonna 2013 muutaman keikan ajaksi kokoonpanoon Rossi, Parfitt, Lancaster ja Coghlan. Frantic Four Tour kiertueen päätöskonsertti Wembleyllä julkaistiin myös levynä ja dvd:nä.


title: Pyykösjärvi

text: Pyykösjärvi on noin 1 500 asukkaan kaupunginosa Oulussa. Se sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta pohjoiseen samannimisen järven etelärannalla, Puolivälinkankaan ja Linnanmaan palvelujen lähellä. Pääosin alueella on omakoti- ja rivitaloasutusta.


title: Pyykösjärvi

text: Talvisin Pyykösjärveä kiertää hiihtolatu. Järvi on myös pilkkijöiden suosiossa. Syksyllä ja keväällä järven ranta on lintubongareiden suosima paikka. Alueella levähtää useita muuttolintulajeja.


title: Turpo

text: Turpo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Sararock

text: Sararock on rockfestivaali Laukaassa. Sararock on järjestetty vuodesta 1998 asti, tunnettu aikaisemmin nimellä "sararanta rokkii!".


title: Sararock

text: Näillä näkymin tapahtumalla ei ole enää järjestävää tahoa, jolloin tämä tarkoittaa sitä, että Sararock festivaalia ei ole odotettavissa järjestettäviksi tulevina vuosina.


title: Sararock

text: The Garden of Red Moon, Decoy, Hypnotic, Faceles Daze, My Dawn, Negatory, Marsalkan silmät, U. Pasanen Band, Mind Product, Gardenia.


title: Sararock

text: Control Gang, Veljesklaani, Mineapples, Liisa ihmemaassa, Minotauri, Clarity, Negatory, Gardenia, Mr.Freedom.


title: Sararock

text: Mr.Freedom, Moonstone, Veljesklaani, Bar Mitsva, Grimm's Journey, Psycho Mode, Liisa ihmemaassa, Maryzeel, Clarity, Flyingardenia.


title: Sararock

text: Y2k, Aes Sedai, Product of Rage, Mineapples, Creep Trap, Aivolävistys, Distiller, Maryzeel, Seuraava asiakas.


title: Sararock

text: Wanelus, Dii maiores, Normal Freak, Bronze Dore, Aivolävistys, Morian, Spank the Monkey, Product of Rage, Restless.


title: Sararock

text: Private Line, Product of Rage, Superchrist, Smash, Aivolävistys, Funeris Nocturnum, Waltimo, Lokki, Fold, Restless, Jose & The Hounddogs, Morian.


title: Sararock

text: Machine Men, Sunride, Lyijykomppania, Lapko, Swallow the Sun, SaraLee, Purity, Wiidakko, Aivolävistys, Blood-Stained, Product of Rage.


title: Sararock

text: YUP, Kometa, United Underworld, Total Devastation, Saralee, Maj Karma, Takiainen, Sunride, Presley Bastards, Aivolävistys, Au Pair, Nicole, Gotham O.D, Underwater Sleeping Society, Product of Rage, Blood-Stained.


title: Sararock

text: Ajattara, Abduktio, Aivolävistys, Roihu, Manufacturer's Pride, No Sign of Life, Wiidakko, Enter My Silence, Kerho, Agonizer, Misery inc.


title: Sararock

text: Viikate, Gotham O.D, Morian, Luomakunta, Manufacturer's Pride, Soulfallen, No Sign of Life, FM2000, Reprisal Scars, SaraLee, Au Pair.


title: Sararock

text: Viimeinen järjestetty Sararock.


title: Klaus Teuber

text: Klaus Teuber (s. 1952) on saksalainen lautapelien kehittäjä.


title: Klaus Teuber

text: Klaus kehitti vuonna 1981 ensimmäisen pelinsä "Barbarossa", joka voitti vuonna 1988 arvostetun Spiel des Jahres -palkinnon. Hän perusti 1992 TM-Games-peliyhtiön yhdessä R. Müllerin, W. Lüdtken ja P. Neugebauerin kanssa. Vuodesta 1999 hän on suunnitellut päätoimisesti lautapelejä.


title: VBoard

text: VBoard on Vesa Suonpään kehittämä suomalainen BBS-ohjelmisto, jonka kehitys alkoi vuonna 1993 ja jatkui 2000-luvun taitteeseen saakka. Sen käyttöliittymä muistuttaa MBBS:n ja BBBS:n käyttöliittymiä, ja alustana toimivat DOS-, OS/2- sekä Windows NT-käyttöjärjestelmät. Ohjelmiston kotipurkkina toimi Helsingissä sijainnut "The Pit". Ohjelmistolla oli noin 50 rekisteröitynyttä käyttäjää.


title: Isoartisokka

text: Isoartisokka eli artisokka eli koppiloartisokka (ruotiartisokka, villiartisokka) ("Cynara cardunculus") on artisokkien sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Sitä on aiemmin kasvatettu vihanneksena, mutta nykyisin siinä arvostetaan koristeellista hopeanhohtoista lehdistöä. Se kasvaa lähes kaksi ja puoli metriä korkeaksi, ja latvaan tulee artisokkaa ja ohdakkeita muodostava pallomainen kukinto.


title: Isoartisokka

text: Isoartisokka on luultavasti se kasvi, jota roomalaiset ja antiikin kreikkalaiset jo aikoinaan viljelivät artisokkana. Theofrastos kirjoitti noin 400 eaa., että kasvi oli peräisin Sisiliasta. On kuitenkin todennäköistä, että se oli kulkeutunut Sisiliaan Pohjois-Afrikasta. Isoartisokka oli suosittu kasvi keskiaikaisessa keittiössä. Antiikin kreikkalaiset söivät kukan lisäksi myös kasvin varret ja lehtiruodit. Nuoret nuput säilöttiin etikkaan tai suolaveteen, joka maustettiin kuminalla ja silphiumilla.


title: Mbala

text: Mbala on kaupunki Sambiassa. Se sijaitsee valtion pohjoisissa osissa ja lähellä Tansanian rajaa. Siirtomaa-ajalla kaupungin nimi oli Abercorn. Mbala tunnetaan Bemba-museostaan.


title: Mbala

text: Kaupungissa on nykyään noin 24 000 asukasta.


title: Mbala

text: Ensimmäiset uudisasukkaat saapuivat Mbalan alueelle 1863. British South Africa Company otti alueen hallintaansa 1895 ja perusti Abercornin kaupungin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kenraali Paul von Lettow-Vorbeck antautui liittoutuneille Abercornissa. Sambian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1964 kaupungin nimeksi vaihdettiin Mbala.


title: Pikaia

text: Pikaia gracilens on sukupuuttoon kuollut suikulainen, joka eli keskikambrikaudella. Kaikki sen fossiilit on löydetty Burgess Shale -fossiiliesiintymästä. "Pikaia" on yksi ensimmäisistä selkäjänteisistä.


title: Pikaia

text: Fossiililöytöjen perusteella "Pikaia" oli litteä (sivuilta litistetty) ja alkeellinen selkäjänteinen eläin, joka kasvoi noin 3,5 senttimetriä pitkäksi. Se ui merenpohjan lähellä käärmeen tai ankeriaan tavoin heiluttaen vartaloaan ja suurta pyrstöeväänsä; myöhemmin kalat perivät samankaltaisen liikkumistavan. "Pikaialla" oli päässään kaksi lonkeroa ja pään molemmin puolin muutama lyhyt jaoke, jotka saattoivat liittyä kiduksiin. Ravinnokseen "Pikaia" luultavasti siivilöi merivedestä hiukkasia ja planktoneita.


title: Pikaia

text: Vaikka "Pikaia" ei ensinäkemältä vaikuta ihmisen esimuodolta, sillä on useita selkäjänteisille ominaisia piirteitä: pitkä selkäjänne, selkää pitkin etenevä päähermorata ja lihaksia ruumiin molemmin puolin. Nämä ovat kaikki olennaisia myöhempien selkärankaisten evoluutiossa. Selkäjänne tarjosi kiinnittymispaikan lihaksille ja piti ruumiin muodon ehjänä. Samalla se oli kuitenkin riittävän taipuisa mahdollistaakseen "Pikaian" mutkittelevan uintitavan. Selkäjänteestä kehittyi myöhemmin kova selkäranka, joka suojasi hyvin selkäydintä.


title: Pikaia

text: Nykyisistä eläimistä "Pikaia" muistuttaa eniten suikulaisia. Geenitutkimus onkin osoittanut suikulaisten olevan selkärankaisten lähimpiä eläviä sukulaisia vaippaeläinten ohella.


title: Pikaia

text: "Pikaian" löysi Charles Walcott vuonna 1911 tutkiessaan Burgess Shalen kambrikautisia fossiileja Kanadan Kalliovuoriin kuuluvalla Mount Pikalla. Koska fossiili oli selkeästi jaokkeinen, hän luokitteli sen virheellisesti monisukasmatoihin. Vuonna 1979 paleontologi Simon Conway Morris havaitsi fossiileissa merkkejä alkeellisesta selkäjänteestä ja uudelleenluokitteli sen selkäjänteisiin. Näin siitä tuli merkittävä löytö, sillä varhaisimpana tunnettuna selkäjänteisten edustajana se saattaisi olla kaikkien selkäjänteisten kantamuoto.


title: Pikaia

text: Kiinasta on löydetty "Pikaiaa" vanhempia ja alkeellisempia, selkäjänteisten kantamuotoina pidettyjä "yunnazooiitteja".


title: Musta Maija

text: Musta Maija -pelissä tavallisia pelikortteja jaetaan viisi kullekin pelaajalle yksi kerrallaan. Musta Maija on patarouva.


title: Musta Maija

text: Kun kortit on jaettu, jakajan vasemmalla puolella oleva aloittaa pelin lyömällä seuraavalle kortteja tämän eteen pelipöydällä. Tämän jälkeen jakaja nostaa seuraavan kortin pakasta valitakseen valtin. Jos kortti on pata, se laitetaan keskelle pakkaa, ja valitaan uusi kortti joka asetetaan pöydälle arvopuoli ylöspäin poikittain pakan alimmaiseksi kortiksi. (Aloittajan kannattaa lyödä pataa sillä pata ei voi olla valtti).


title: Musta Maija

text: Tämän jälkeen peli etenee niin, että se jolle kortit eteen lyötiin, joko nostaa ne (varsinkin jos ne olivat valtteja), tai yrittää kaataa ne isomman pistemäärän omaavalla samaa maata olevalla kortilla tai (isommalla) valttikortilla.


title: Musta Maija

text: Jos pelaaja pystyy kaatamaan kaikki hänelle eteen lyödyt kortit, hän pääsee nostamaan pakasta kortteihinsa täydennystä niin, että hänellä on kortteja kädessään taas viisi. Sen jälkeen peli jatkuu niin, että hän lyö valitsemiaan kortteja taas seuraavalle. Jos hän ei pystynyt kaatamaan kaikkia, hän joutuu nostamaan kortit, ja seuraava pelaaja pääsee aloittamaan "puhtaalta pöydältä".


title: Musta Maija

text: Eteen lyötyjen korttien on oltava samaa maata, muuten seuraava pelaaja voi valita eteen lyödyistä korteista haluamansa kortit ja vastata vain niihin.


title: Musta Maija

text: Musta Maija on erikoiskortti. Sillä ei pysty kaatamaan muita kortteja, eikä sitä pysty kaatamaan.


title: Musta Maija

text: Pakan loppuessa korttien lyöjä varmistaa montako korttia seuraavalla pelaajalla on, ja hän ei voi lyödä kortteja enempää.


title: Musta Maija

text: Se, jolle pelin päättyessä jää Musta Maija, on hävinnyt.


title: Musta Maija

text: Kortteja seuraavalle pelaajalle eteen lyönyt voi lyödä lisää kortteja täydennettyään kädessään olevaa korttipakkaa mikäli seuraava pelaaja ei ole estänyt sitä lyömällä kämmentä saamiensa korttien päälle.


title: Ristiseiska

text: Ristiseiska on korttipeli, jossa pelaajat pyrkivät pääsemään eroon käsikorteistaan asettamalla niitä vuorollaan pöydälle pinoihin arvojärjestyksessä seiskoista alas- ja ylöspäin. Ristiseiska kuuluu Suomen suosituimpiin korttipeleihin. Pelin muita nimityksiä ovat seiska, kiusa, pihistys ja fan-tan.


title: Ristiseiska

text: Tavallinen korttipakka jaetaan viimeistä korttia myöten kaikille pelaajille yksi kerrallaan. Ristiseiska aloittaa pelin.


title: Ristiseiska

text: Kortteja ladotaan pöytään arvopuoli ylöspäin niin, että keskimmäiseksi tulevat seiskat, niiden alapuolelle sijoitetaan omaan pinoonsa saman maan kortit kuutosesta ässään. Vastaavasti seiskan yläpuolelle tulevat kortit kahdeksasta kuninkaaseen.


title: Ristiseiska

text: Kun jonkin maan seiska on laitettu pöytään, siihen voi ensin lisätä saman maan kuutosen ja sen jälkeen kahdeksikon. Vasta sitten voi kyseiseen maahan jatkaa muiden korttien laittoa. Näin voi esimerkiksi haitata muiden pelaajien peliä panttaamalla kuutosta tai kasia mahdollisimman pitkään.


title: Ristiseiska

text: Pelin voittaja on se, joka saa ensimmäiseksi kaikki korttinsa pois kädestään.


title: Ristiseiska

text: Muilta pelaajilta lasketaan käteen jäävien korttien pisteet, jolloin ässä on arvoltaan 1, sekä mahdollinen pantti. Pisteet kannattaa kirjoittaa ylös jos peliä jatketaan uusilla kierroksilla.


title: Ristiseiska

text: Jos pelaaja ei pysty laittamaan mitään korttia, hänen täytyy ottaa pantti. Pantin arvo on 21 pistettä. Hyvä pantti on esimerkiksi kynä, jolla pelipöytäkirjaa pidetään mahdollista pistelaskua varten. Jos joku toinen tarvitsee panttia, se vapautuu edelliseltä ja samalla pantin luovuttanut pelaaja vapautuu myös sakkopisteistä.


title: Ristiseiska

text: Jos peliä pelataan ilman pistelaskua, eikä pelaaja pysty laittamaan korttia pöydälle, a) hänen täytyy ottaa sattumanvaraisesti joku kortti edeltävältä pelaajalta, tai b) edeltävä pelaaja antaa kortin pelaajalle (yleensä iso- tai pieninumeroinen, tai joku muu pöydälle sopimaton kortti) riippuen sääntötulkinnasta, jolloinka vuoro siirtyy seuraavalle pelaajalle. Edeltävällä pelaajalla on oltava kuinkin vähintään kaksi korttia.


title: Ristiseiska

text: Jos pelaaja laittaa pöydälle kuninkaan tai ässän, hänen täytyy kääntää täysinäinen sarja nurin päin, jonka jälkeen hän saa laittaa uuden kortin. Hän voi myös päättää olla jatkamatta.


title: Ristiseiska

text: Joidenkin muunnelmien mukaan kasin voi lyödä pöydälle seiskan jälkeen, vaikka kuutosta ei olisikaan lyöty.


title: Liopleurodon

text: Liopleurodon oli pliosauruksiin kuulunut merimatelija joka eli jurakaudella 165–150 miljoonaa vuotta sitten. Suurimmat yksilöt ovat kasvaneet noin seitsemän metrin mittaisiksi.


title: Liopleurodon

text: Liopleurodonin fossiileja on löydetty Englannista, Ranskasta, Saksasta ja Itä-Euroopasta.


title: Liopleurodon

text: Toisin kuin useimmilla joutsenliskoilla, liopleurodonin etuevät olivat pienemmät kuin takaevät. Se luultavasti ui liikuttamalla takaeviään ja käytti etueviään jarrutukseen, kääntymiseen ja pinnalle nousemiseen. Liopleurodon söi joutsenliskoja, kalaliskoja ja myös toisia pliosaureja.


title: Manitoban lippu

text: Manitoban provinssin lippu pohjautuu Brittiläisen imperiumin Red Ensign -kauppamerenkulkulippuun. Lipussa on punaisella pohjalla Manitoban vaakuna.


title: Manitoban lippu

text: Lipun hyväksyi Manitoban lainsäädäntökokous 11. toukokuuta 1965 ja kuningatar Elisabet II virallisti lipun lokakuussa 1965. Lippu otettiin käyttöön 12. toukokuuta 1966. Päätös lipun käyttöönotosta tehtiin sen jälkeen, kun Kanadan hallitus oli päättänyt Vaahteranlehtilipun käyttöönotosta kansallislippuna. Myös Ontarion lippu otettiin käyttöön samasta syystä.


title: End of Innocence

text: End of Innocence on Nightwish-yhtyeen toinen DVD. Se julkaistiin Spinefarm Recordsin kautta vuonna 2003.


title: End of Innocence

text: DVD:llä pääosassa on Timo Halon ohjaama dokumentti, jossa käydään läpi Nightwishin tarina yhdessä kosketinsoittaja Tuomas Holopaisen ja rumpali Jukka Nevalaisen sekä yhtyeen hyvän ystävän Tapio Wilskan kanssa. Miehet istuvat Holopaisen mökillä ja kertovat yhtyeen menneisyydestä, sen hetkisestä tilanteesta ja tulevaisuudesta. Dokumentti on höystetty huumoripitoisilla videopätkillä konserttipaikkojen takahuoneista, kiertuebussista ja äänitysstudiosta.


title: End of Innocence

text: DVD:llä on myös kuvagalleria, kaksi musiikkivideota, Music Television Brasilin tekemä haastattelu sekä livemateriaalia Norjasta ja Saksan Summer Breeze -festivaalilta.


title: Manitoban vaakuna

text: Manitoban vaakunan vahvisti Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Edvard VII vuonna 1905. Vaakunassa on vihreällä pohjalla biisoni, jonka yläpuolella on Englannin lippu.


title: Manitoban vaakuna

text: Nykyisessä vaakunassa vuoden 1905 vaakunan yläpuolella on kultainen kypärä, puna-hopeat nauhat, kylmänkukkaa pitelevä majava ja ylimpänä kultainen kuningaskunnan kruunu. Vasemmalla vaakunaa kannattelee valkoinen yksisarvinen, oikealla valkoinen hevonen. Muina koristeina on muun muassa Redjoen kärryjen pyörä, alkuperäiskansojen helmi- ja luukoruja sekä vaahteranlehtiä. Vaakunan jalustassa on kuvattuna provinssin monipuolista maisemaa (vehnäpellot, metsät, preeriat ja vesi). Alinna jalustassa on provinssin latinankielinen motto "Gloriosus et Liber", Kunniakas ja vapaa.


title: Nazgûl

text: Nazgûl (yksikkö ja monikko sama) ovat fiktiivisiä hahmoja J.R.R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Ne olivat Sauronin palvelijoita Keski-Maassa. Niitä kutsuttiin nimillä nazgûl, Sormusvarjot, Yhdeksän ratsastajaa, Mustat ratsastajat, Sormusaaveet tai vain nimellä Yhdeksän. Quenyaksi niitä kutsutaan nimellä úlairi, mutta sitä käytettiin harvoin. Kirjassa sanotaan, että nazgûl ”olivat hänen (Sauronin) vaarallisimpia palvelijoitaan.”


title: Nazgûl

text: Yhdeksästä tuli Sauronin voimakkaimpia palvelijoita Toisella Ajalla. Kerrottiin, että kolme niistä oli númenorilaisia, jotka Sauron turmeli. Ne olivat mahtavimpia ihmisistä, joille Sauron antoi yhdeksän mahtisormusta.


title: Nazgûl

text: Pitkään kantajat käyttivät Sormuksia saavuttaakseen suuren hyvinvoinnin ja voiman. Tuhoava voima aiheutti sen, että niiden fyysinen muoto katosi täysin ja niistä tuli vain varjoja. Vain mustan viitan antaman muodon takia kuolevainen ihminen saattoi nähdä ne. Niiden silmät saattoi nähdä mustasta pukeutumisesta johtuen, ja ne hehkuivat helvetillistä tulta. Niillä oli monia aseita ihmisiä vastaan kuten pitkät teräksiset miekat ja manatut tikarit.


title: Nazgûl

text: Niillä ei ollut vain aseinaan miekkoja, vaan niitä ympäröi tuhon luonne, mikä vaikutti kaikkeen elävään. Se vaikutti Merriin, vaikka hän ei fyysisesti haavoittunut iskiessään Noitakuningasta miekallaan. Raskas suru tehosti Mustan hengityksen tehoa saaden elinvoiman ja läsnäolon heikkenemään. Niiden hengitys, jota kutsuttiin nimellä Musta hengitys, oli myrkyllistä, ja niiden huuto aiheutti pelkoa ja epätoivoa kaikissa, jotka sen kuulivat. Jotkut nazgûlista olivat kokeneita velhoja, ja käyttivät taikojaan aseenaan.


title: Nazgûl

text: Nazgûl ilmestyivät ensi kertaa vuonna 2251 Toista Aikaa ja olivat pian Sauronin henkilökohtaisia palvelijoita. Ne katosivat kun Sauronin tuhosi Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto, mutta ne selviytyivät, koska valtasormus selviytyi. Ne palasivat vuonna 1300 Kolmatta Aikaa kun nazgûlien herra, Angmarin Noitakuningas, johti hyökkäystä Arnorin kuningaskuntaa vastaan. Hänet lyötiin väliaikaisesti vuonna 1975 ja hän palasi Mordoriin. Vuonna 2000 ne valtasivat Minas Ithilin kahden vuoden piirityksen jälkeen ja siitä tuli nazgûlien linnoitus, minne he kokosivat Sauronin armeijaa. Vuonna 2942 Sauron palasi Mordoriin ja paljasti itsensä. Kaksi tai kolme nazgûlia lähetettiin valtaamaan takaisin hänen linnoituksensa Dol Guldur Synkmetsässä. Heitä johti Khamûl, nazgûlin alipäällikkö ja itäläisten johtaja ja ainoa nazgûl, jonka nimi mainitaan Tolkienin taruissa.


title: Nazgûl

text: Vuonna 3017 hieman ennen "Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia Sauron käski sormusvarjojen hakea Valtasormuksen ”Konnun Reppulilta”. Pukeuduttuaan Mustiksi ratsastajiksi ne etsivät Bilbo Reppulia, jolla oli, kuten Klonkulla oli ollut, valtasormus hallussaan.


title: Nazgûl

text: Tällöin nazgûl käytti mustia ratsuja. Bruinen-joen pyyhkäistessä nazgûlien yli niiden hevoset hukkuivat ja ne joutuivat palaamaan Mordoriin hakemaan uusia ratsuja. Ne ottivat ratsuikseen siivekkäät pedot, jolloin niitä alettiin kutsua siivekkääksi nazgûliksi.


title: Nazgûl

text: Pelennorin taistelussa Sauron lähetti kaikki nazgûlit Angmarin Noitakuninkaan johdolla valtaamaan ensiksi Osgiliathin ja sitten Minas Tirithin. Pelennorin kenttien taistelussa Noitakuningas ja muut siivekkäillä pedoilla ratsastavat nazgûlit kylvivät pelkoa Minas Tirithissä. Kun Minas Tirithin suuri portti murtui, ratsasti Noitakuningas portista sisään ja ainoastaan Gandalf pysyi häntä vastassa. Kun Rohirrim saapui kentille, tappoi Noitakuningas Théodenin, Rohanin kuninkaan, mutta Dernhelm eli Eowyn tappoi Merrin avustuksella Noitakuninkaan. Muut nazgûlit tuhoutuivat, kun Sauron tuhottiin.


title: Nazgûl

text: Tolkien on itse nimennyt vain muutaman sormusvarjon. Niiden johtaja oli Angmarin Noitakuningas ja toinen komentaja oli nimeltään Khamûl. Ainakin kolme niistä oli númenorilaista rotua. Khamûl oli itäläisten johtaja ja ainoa nazgûl, joka tunnettiin nimeltä. Kirjassa Gothmog, Morgulin komentaja, saattoi olla nazgûl. Elokuvassa hän on epämuodostunut örkki.


title: Nazgûl

text: Pelissä "" eräs nazgûleista, Angmarin pääkaupungin Carn Dûmin (=Punaisen haudan) päällikkö ja Noitakuninkaan oikea käsi, on saanut nimen Morgomir.


title: Nazgûl

text: Ensimmäiset Keskimaa-roolipelit nimeävät sormusaaveista muut kuin Khamûlin; Er-Murazor (itse noitakuningas, númenorilainen), Dwar of Waw (suom. Wawin Dwar), Indur Dawndeath (Indur Aamukuolema), Akhorahil, Hoarmurath (númenorilainen), Adûnaphel the Quiet (naispuolinen númenorilainen, suom. Adûnaphel Hiljainen), Ren the Unclean (Ren Saastainen) and Uvatha the Horseman (Uvatha Ratsastaja), mutta yhtäkään näistä nimistä tai yksityiskohdista ei pidetä paikkansapitävinä Tolkienin kanssa, varsinkaan kun yhdenkään sormusaaveen ei oleteta olleen nainen.


title: Nazgûl

text: Nazgûl tulee Tolkienin kehittämän mustan kielen sanoista ”nazg”, sormus, ja ”ûl”, aave. Mielenkiintoinen pikkutieto on, että Skotlannissa puhuttavassa gaelin kielessä (minkä Tolkien filologina varmasti tiesi) on sana nazg, joka myös tarkoittaa sormusta.


title: Nazgûl

text: Kirjassa nazgûl on nimenomaan ryhmän nimi, yhdeksää kutsutaan siis nazgûliksi, ei nazgûleiksi.


title: Kaarina (nimi)

text:
Kaarina on suomalainen naisen etunimi.
Kaarina-nimen on marraskuuhun 2016 mennessä saanut 132 693 suomalaista naista ja alle 10 miestä.


title: Kaarina (nimi)

text: Kaarina on suomalainen muoto germaanisten kielten Karin-nimestä, joka on yleinen Ruotsissa, Saksassa ja Norjassa. Karin puolestaan on lyhentynyt muoto Katarinasta, joka taas juontuu kreikkalaisesta "Aikaterine"-nimestä.


title: Kaarina (nimi)

text: Kaarina on myös Esteri Paalasen käyttämä kirjailijanimi.


title: Winnipegjärvi

text: Winnipegjärvi () sijaitsee keskisessä Kanadassa Manitoban provinssissa, lähellä Yhdysvaltojen rajaa, Winnipegin kaupungin pohjoispuolella.


title: Winnipegjärvi

text: Järven pinta-ala on 24 420 km², ja se peittää alleen noin 3,7 % provinssin kokonaispinta-alasta. Se on samalla Kanadan viidenneksi suurin, Pohjois-Amerikan seitsemänneksi suurin ja maailman 12. suurin makean veden allas.


title: Winnipegjärvi

text: Pohjois–etelä-suunnassa järvi on 436 kilometriä pitkä, ja leveimmältä kohdaltaan noin 111 kilometriä leveä. Järvi on kokoisekseen varsin matala, sen keskisyvyys on vain 13 metriä ja syvin kohta on 61 metrin syvyinen kapea luonnon muovaama kanava, "The Narrows", joka yhdistää etelä- ja pohjoisaltaat toisiinsa. Järven rantapituus (saaret mukaan lukien) on 1 750 kilometriä. Koko järven vesimäärä on noin 371 km³. Se on samalla yksi maailman suurimmista vesivoimalla tuotetun sähkön vesivarastoista.


title: Winnipegjärvi

text: Järven itärannoilla kasvaa koskematonta boreaalisen vyöhykkeen havumetsää. Metsiä halkovat valjastamattomat joet, joita on ehdotettu Yhdistyneiden kansakuntien maailmanperintökohteiksi. Järveä ympäröivät myös koskemattomat hiekkarannat sekä korkeat kalkkikivitörmät, joilla on useita lepakkoluolia. Järven monista saarista useimmat ovat koskemattomia, ja Little George Island on määritelty ekologiseksi suojelukohteeksi.


title: Winnipegjärvi

text: Winnipegjärvellä on potentiaalia myös alueen ekoturismin vetonaulana, sillä muualla eteläisessä Kanadassa ja Manitobassa ei ole vastaavia alueita. Järvi on geologisesti ja maantieteellisesti ainutlaatuinen, sillä suurin osa sen rannoista on edelleen luonnontilassa. Järven eteläosassa sijaitsevat Hecla–Grindstone Provincial Park ja Grand Beach Provincial Park ovat suosittuja matkailukohteita.


title: Winnipegjärvi

text:
Winnipegjärvessä on noin 638 saarta, joista 399 on nimeämättömiä tai kuuluvat johonkin saariryhmään.
Winnipegjärven rannalla sijaitsee useita kyliä, joista useimpien elinkeinona ovat järven tarjoamat kalastusmahdollisuudet sekä turismi.


title: Winnipegjärvi

text: Winnipegjärvi on osa Winnipegjärven virtausaluetta, joka ulottuu Ontariosta Albertaan sekä Yhdysvaltojen pohjoisosiin.


title: Winnipegjärvi

text: Winnipegjärveen laskee useita jokia. Näistä suurimmat ovat Red-, Winnipeg- ja Saskatchewan-joet, jotka yhdessä muodostavat 60 % osuuden järveen virtaavista vesistä. Muita järveen laskevia jokia ovat mm. Poplar-, Berens-, Pigeon-, Manigotagan-, Dauphin-, Fisher- ja Icelandic-joet. Järvellä on vain yksi laskujoki, Nelsonjoki, joka laskee Hudsoninlahteen.


title: Winnipegjärvi

text: Winnipegjärvi on alueen tärkeä kalastusalue. Luvan saaneita kalastusryhmiä on yli 1 000, joiden vuosittainen yhteenlaskettu kalansaalis ylittää 5 miljoonaa kiloa, ja tuotannon yhteisarvo nousee yli 20 miljoonan Kanadan dollarin.


title: Winnipegjärvi

text: Historiallisesti Winnipegjärvi muodosti yhden provinssin tärkeistä kulkureiteistä, sillä se tarjosi lähes 500 kilometrin mittaisen koskettoman vesireitin. Järvi on tunnettu myös oikukkaasta säästä. Vanhan kansan keskuudessa sanotaan muiden Pohjois-Amerikan suurten järvien antavan 15 minuutin varoituksen ennen myrskyä, mutta Winnipegjärvi antaa vain viisi minuuttia.


title: Winnipegjärvi

text: Vuosina 1880–1940 useita pieniä höyryveneitä kulki säännöllisiä reittejä pitkin Winnipegjärveä. Tunnetuin ja pidetyin näistä aluksista lienee höyrylaiva "Keenora", joka on nykyisin näytteillä kuivalla maalla Manitoban merenkulkumuseossa Selkirkin kaupungissa Winnipegin koillispuolella. Muita järvellä liikennöineitä höyryaluksia olivat muun muassa "Anson Northup", "City of Selkirk", "City of Winnipeg", "Colvile", "Premier", "Princess", "Winnitoba" sekä "Wolverine".


title: Winnipegjärvi

text: Elokuva "K-19: The Widowmaker" (pääosissa mm. Harrison Ford) kuvattiin osittain Winnipegjärvellä.


title: Edvard I

text: Edvard I on ollut ainakin seuraavien hallitsijoiden nimi:


title: Lordi Byron

text: George Noel Gordon Byron, 6. Byronin paroni eli lordi Byron (22. tammikuuta 1788 Lontoo – 19. huhtikuuta 1824 Mesolongi, Kreikka) oli englantilainen romantiikan ajan runoilija ja poliitikko. Byronin pääteoksena pidetään runoelmaa "Don Juan" (1819–1824). Tälle teokselle kuten Byronin koko tuotannollekin on tunnusomaista lyyrinen tunnelmointi, ivan käyttö, ulkopuolisuuden tunne ja toiminnan korostus.


title: Lordi Byron

text: Byronin vanhemmat olivat kapteeni John "Mad Jack" Byron ja hänen toinen vaimonsa Catherine Gordon, Gightin linnan perijä. Hänet kastettiin äidinpuoleisen isoisänsä George Gordon of Gightin mukaan. Isoisä hukuttautui kanavaan 1779, ja Catherine Gordon joutui myymään maat maksaakseen isänsä velat.


title: Lordi Byron

text: Isosedän kuoltua 1798 George Byronista tuli kuudes paroni Byron, ja hän peri Newstead Abbeyn Nottinghamshiressa. Kartanosta ei kuitenkaan tullut tuloja kuin 800 puntaa vuodessa, ja tila vaati kunnostusta. Byron ja äitinsä muuttivat pian Nottinghamiin, eivätkä asuneet Newsteadissa koskaan pitkiä aikoja.


title: Lordi Byron

text: Byron aloitti koulunkäynnin Aberdeen Grammar Schoolissa, siirtyi vuonna 1801 Harrow Schooliin ja meni tämän jälkeen Cambridgen Trinity Collegeen. Välillä Byron asui äitinsä luona Burgage Manorissa Southwellissä, missä hän kirjoitti ensimmäiset runonsa. "Fugitive Pieces" sisälsi runoja, jotka Byron kirjoitti 14-vuotiaana. Byronin uran alkuvaiheen teoksia olivat "Hours of Idleness" (1807) ja "English Bards and Scotch Reviewers" (1809).


title: Lordi Byron

text: Vuosina 1809–1811 Byron teki kiertomatkan Euroopassa, kuten nuorilla aatelismiehillä oli tuolloin tapana. Napoleonin sodat estivät pääsyn suureen osaan Eurooppaa, joten Byron suuntasi Välimerelle. Hän matkusti Englannista Espanjaan ja Albaniaan ja oleskeli Ateenassa. Siellä hänellä oli homoseksuaalinen suhde 15- tai 16-vuotiaan Nicolò Giraudin kanssa, joka opetti hänelle italiaa. Suuren osan matkaa Byron matkusti John Cam Hobhousen kanssa. Matkalla hän kirjoitti kaksi osaa runoelmasta "Childe Harold’s Pilgrimage". Julkaisussa niistä sensuroitiin uskaliaimmat osat.


title: Lordi Byron

text: Palattuaan Englantiin Byron otti paikkansa parlamentin ylähuoneessa vuonna 1811. Ylähuoneessa Byron puhui luddiiteille langetettavia kuolemanrangaistuksia vastaan ja puolusti roomalaiskatolilaisten oikeuksia. Byronin lausunnot herättivät runsaasti kohua, ja häntä pidettiin vallankumouksellisena ja "melkein Napoleonin tukijana."


title: Lordi Byron

text: Byronilla oli myös suurta julkista kohua herättänyt suhde Lady Caroline Lambin kanssa, jonka aviomiehestä tuli myöhemmin Lordi Melbourne ja pääministeri. Myöhemmin hänellä oli sisarpuolensa Augusta Leighin kanssa läheinen suhde, jota kuvataan insestiseksi. Aviomiehestään erossa elänyt Leigh sai 1814 tyttären Elizabeth Medora Leighin.


title: Lordi Byron

text: Sittemmin Byron alkoi tapailla Lady Carolinen serkkua Anne Isabella Milbankea, jonka kanssa meni naimisiin 2. tammikuuta 1815. Avioliitosta tuli onneton, mutta he saivat tyttären, Lady Augusta Adan. Lady Byron jätti miehensä tammikuussa 1816 ja vei tyttären mukanaan. Byronin tytär Ada Lovelace tuli tunnetuksi matemaatikkona ja maailman ensimmäisenä ohjelmoijana.


title: Lordi Byron

text: Eron jälkeen Byron lähti Englannista Belgian kautta Sveitsiin, jossa hän asettui lääkärinsä John William Polidorin kanssa Villa Diodatiin Genèvejärven rannalle. Siellä hän ystävystyi runoilija Percy Bysshe Shelleyn ja tämän tulevan vaimon Mary Godwinin kanssa. Vuoden 1816 sateisena katokesänä Byron joutui oleskelemaan sisätiloissa ja kirjoitti "Fantasmagorianan" ja "Childe Haroldin" kolmannen osan. Byron vietti talven Venetsiassa ja lähti 1817 Roomaan, josta palattuaan kirjoitti Venetsiassa "Childe Haroldin" neljännen osan. Pääteoksenaan pidettyä "Don Juanin" ensimmäiset viisi osaa hän kirjoitti 1818–1820 muusanaan Guicciolin kreivitär Teresa ja viimeisteli sen Pisassa 1821–1822. Byron asui vielä Genovassa vuoteen 1823, jolloin hän päätti lähteä avustamaan Kreikan itsenäisyysliikkeen kapinallisia näiden taistelussa osmaneja vastaan. Heinäkuussa hän lähti Genovasta ja saapui Joonianmeren saarille elokuun alussa. Byron käytti 4000 puntaa omia varojaan Kreikan laivaston varustamiseen. Aleksandos Mavrokordatoksen kanssa hän suunnitteli hyökkäystä Lepantossa Korintinlahden suulla olleeseen turkkilaisten linnoitukseen. Helmikuussa 1824 ennen hyökkäykseen lähtöä hän kuitenkin sairastui, ja lääkärien suosittelema kuppaus heikensi häntä lisää. Byron toipui osin, mutta sairastui uudelleen ja kuoli huhtikuussa.


title: Lordi Byron

text: Byronille pystytettiin muistomerkki Westminster Abbeyyn 1969.


title: Lordi Byron

text: Byronin teosten pohjasävynä on maailmantuska, jossa iloa löytyy vain luonnon tarkkailusta. Kokonaisen sukupolven kirjallista tyyliä määräsi "byronismi". Hän vaikutti muun muassa Mary Shelleyn Frankenstein-tarinoiden syntyyn.


title: Oppimisteoria

text: Oppimisteorialla tarkoitetaan teoreettista mallia siitä, miten ihminen tai muu organismi oppii. Oppimisteorian ohella käytetään käsitettä oppimiskäsitys.


title: Oppimisteoria

text: Käsitys oppimisesta on muuttunut aikakausien mukaan. Perusoppimisprosesseina voidaan nähdä:Keskeisimpiä oppimisteorioita ovat nykysuuntaus kognitivismi ja myöhemmin siitä "jalostettu" konstruktivismi. Näissä keskeistä on oppijan oma rooli oppimisessa ja tiedon ymmärtäminen sekä ajattelu. Nämä suuntaukset lähtivät kehittymään 1960-luvulta.


title: Oppimisteoria

text: Ennen 60-lukua vallassa ollut behaviorismi ja uus-behaviorismi perustivat oppimisnäkemyksensä siihen, että ihminen on ärsykkeisiin reagoiva mekaaninen kone, eikä tunteilla, motivaatiolla, mielentiloilla ym. ole mitään merkitystä oppimisen kannalta. Behaviorismissa keskeisiä oppimismalleja olivat välineellinen ehdollistuminen ja klassinen ehdollistuminen.


title: Oppimisteoria

text: 1900-luvulla vaikuttanut Robert M. Gagné erotteli oppimisen eri tyylejä:


title: Oppimisteoria

text: Tämän hetken merkittäviä suomalaisia oppimisteoreetikkoja ovat muun muassa


title: Rikhard III

text: Rikhard III (2. lokakuuta 1452 – 22. elokuuta 1485) oli Englannin kuningas vuodesta 1483 kuolemaansa asti. Hän oli Yorkin suvun viimeinen kuningas, ja hänen kuolemaansa päättyivät ruusujen sota ja Henrik II:sta alkanut Plantagenetien hallitsijasuku Englannissa.


title: Rikhard III

text: Rikhardin veljen, kuningas Edvard IV:n, kuoltua tuli Rikhardista sijaishallitsija eli lordiprotektori. Vallanperimysjärjestyksen mukaan varsinainen hallitsija oli Edvard IV:n alaikäinen poika Edvard V. Rikhard III kuitenkin vangitutti 12-vuotiaan Edvardin ja tämän 9-vuotiaan Rikhard-veljen Toweriin ja otti vallan itselleen. Vangitsemisen jälkeen veljeksiä ei enää koskaan nähty. Rikhard III:ta on epäilty murhasta, mutta väite on yhä todistamaton. Rikhard kruunattiin kuninkaaksi heinäkuussa 1483.


title: Rikhard III

text: Rikhardia vastaan nousi kaksi laajaa kapinaliikettä. Ensimmäinen oli vuonna 1483, ja sitä johtivat vanhat Edvard IV:n vastustajat ja erityisesti Rikhardin oma "kuninkaantekijä", Buckinghamin herttua Henry Stafford. Kapina tukahdutettiin, ja Stafford mestattiin Salisburyssa lähellä Bull's Head Inniä.


title: Rikhard III

text: Vuonna 1485 syttyi kapina, jonka päätteeksi Rikhard III kaatui Bosworthin taistelussa. Vastapuolella olivat Henrik Tudor, josta myöhemmin tuli Englannin kuningas Henrik VII, ja hänen setänsä Jasper. Rikhard III oli ensimmäinen taistelussa kuollut brittikuningas sitten Harald Godwininpojan vuonna 1066. Hän on myös viimeinen taistelussa kuollut brittikuningas. Rikhard III:n maine tunnetaan ehkä parhaiten Shakespearen näytelmästä "Rikhard III", joka on mustannut hänen maineensa.


title: Rikhard III

text: Rikhard syntyi Fotheringayn linnassa kahdeksantena ja nuorimpana täysikäiseksi varttuneista neljästä Yorkin herttuan Rikhard Plantagenetin ja Cecily Nevillen lapsista. Rikhardin sanottiin ontuvan, hänellä olleen kutistuneen käsivarren ja kyttyräselän, mutta tämä on lähtöisin lähinnä Thomas Moren kyseenalaisesta teoksesta "History of King Richard III" ('Kuningas Rikhard III:n historia'), joka teki suuren vaikutuksen William Shakespeareen.


title: Rikhard III

text: Rikhard vietti suuren osan lapsuuttaan Middlehamin linnassa Wensleydalessa setänsä Warwickin jaarlin Richard Nevillen holhouksessa. Rikhard oli yhä pikkupoika isän ja isoveljen Edmundin kuoltua Wakefieldin taistelussa. Tällöin Warwickin jaarli otti hänet huostaansa - Richard Neville tunnetaan "kuninkaantekijänä", koska hänellä oli suuri vaikutus ruusujen sodan kulkuun. Neville oli tärkeä henkilö Henrik VI:n syrjäyttämisessä ja korvaamisessa Rikhardin vanhemmalla veljellä Edvardilla. Asuessaan Warwickin jaarlin luona Rikhard solmi läheisen ystävyyssuhteen Francis Lovellin kanssa, ja ystävyys jatkui läheisenä loppuelämän. Toinen lapsi, johon Rikhard tutustui Nevillen luona oli, tämän tytär Anne Neville, josta tuli myöhemmin hänen vaimonsa.


title: Rikhard III

text: Anne Nevillen ensimmäinen aviomies, Henrik VI:n poika Edvard Westminsteriläinen, kuoli Tewkesburyn taistelussa vuonna 1471, jossa yorkilaiset löivät lancasterilaiset. Taistelun jälkeen Annesta ei kuultu vähään aikaan mitään. Uskotaan yleisesti, että hän joutui Clarencen herttuan Yrjö Plantagenetin holhoukseen. Yrjöllä oli intressi pitää Anne naimattomana, koska hän sai siten tilaisuuden kontrolloida Annen ja tämän sisaren, Yrjön vaimon Isabella Nevillen yhteistä perintöä. Rikhardin sanotaan löytäneen Annen työskentelemässä lontoolaisessa ruokalassa keittiöapulaisena, mutta asian todellisesta laidasta ei ole varmuutta. Heidät vihittiin 12. heinäkuuta 1472. On epäselvää, oliko Rikhard rakastunut Anneen, mutta avioliiton myötä oli joka tapauksessa luvassa kiinteistöjä ja maita.


title: Rikhard III

text: Rikhardilla ja Annella oli yksi poika, Edvard Plantagenet eli Edvard Middlehamilainen (1473-1484), joka kuoli pian sen jälkeen, kun hänet oli nimetty Walesin prinssiksi. Rikhardilla oli myös aviottomia lapsia. Näitä olivat John Gloucesterilainen ja tytär nimeltään Katherine, joka nai Pembroken jaarlin William Herbertin. On epäilty, että heidän äitinsä on voinut olla talonkirjoissa mainittu Katherine Haute. Näillä lapsilla ei tiedetä olleen jälkeläisiä.


title: Rikhard III

text: Veljensä Edvard IV:n valtakaudella Rikhard tuki veljeään täysin eikä osoittanut millään tavalla olleensa kiinnostunut kuninkaan asemasta. Rikhard todisti taitonsa sotapäällikkönä ja hänet palkittiin Gloucesterin herttuan arvonimellä ja monilla pohjoisen maa-alueilla. Tosiasiallisesti hän hallitsi pohjoista, kun taas kuningas Edvard hallitsi etelää. Toinen veli, Yrjö Plantagenet surmattiin maanpetturina.


title: Rikhard III

text: Rikhard hallitsi pohjoista aina Edvardin kuolemaan asti. Vuonna 1482 Rikhard valtasi Berwick-upon-Tweedin takaisin skoteilta. Hänet tunnettiin oikeudenmukaisena, ja hän teki lahjoituksia yliopistoille ja kirkoille.


title: Rikhard III

text: Kuningas Edvard IV:n kuoltua 9. huhtikuuta 1483 kuninkaan pojat (Rikhardin veljenpojat) tuleva kuningas Edvard V, 12 vuotta ja Rikhard Shrewsburylainen, 9 vuotta, olivat seuraavina perimysjärjestyksessä. Edvard IV halusi testamentissaan Rikhard III:n olevan valtakunnan sijaishallitsijana. Rikhard tiesi Woodvillejen olevan hänelle vaarallisia, he voisivat käyttää vaikutusvaltaansa Edvard V:een Rikhardin aseman kustannuksella.


title: Rikhard III

text: Kun lapsikuninkaan seurue oli matkalla Walesista Lontooseen kruunajaisiin, Rikhard ja Buckinghamin herttua Henry Stafford liittyivät heidän seuraansa Northamptonissa. Rikhard pidätti kuninkaan suojelijan Riversin jaarlin Anthony Woodvillen (Edvard IV:n puolison Elisabet Woodvillen veli) ja muut neuvonantajat. Heidät vietiin Pontefractin linnaan ja heidän väitettiin yrittäneen Edvardin salamurhaa. Sitten Rikhard vei Edvardin Lontoon Toweriin (silloin kuninkaanlinnana) – teko, joka laajalti hyväksyttiin, koska entisen kuningattaren perheeseen ei luotettu. Rikhard kutsui itseään arvonimellä "Lord Protector" ja hänet valittiin myös johtamaan hallitusta. Edvard ja hänen veljensä Rikhard Shrewsburylainen siirrettiin äitinsä suostumuksella vangeiksi Toweriin 16. kesäkuuta, missä heidät todennäköisesti surmattiin.


title: Rikhard III

text: 22. kesäkuuta 1483 luettiin St Paulin katedraalin ulkopuolella julkilausuma, jonka mukaan Rikhard tulee ottamaan kruunun itselleen. Parlamentin istunnossa 25. kesäkuuta kuultiin Bathin piispan todistus siitä, että Edvard IV:n ja Elisabet Woodvillen avioliitto oli ollut mitätön (koska Edvard oli sen mukaan aiemmin nainut Lady Eleanor Talbotin). Tällöin parlamentti "Titulus Regiuksena" tunnetulla säädöksellä julisti Rikhard III:n kuninkaaksi. Seuraavana päivänä, 26. kesäkuuta 1483, Rikhard otti kruunun vastaan, istui valtaistuimelle ja aloitti valtakautensa.


title: Rikhard III

text: Huolimatta huhuista, todisteet olivat puutteellisia ja viime aikoihin asti on yleisesti hyväksytty, että Rikhardin tärkein motiivi kruunuun oli se, että hän tunsi asemansa ja vaurautensa olevan uhattuna Edvard V:n alaisuudessa – kuninkaan, joka luultavasti suosi woodvilleläisiä sukulaisiaan. Äskettäin on esitetty myös teoria, jonka mukaan itse asiassa Edvard IV oli itse laiton kuningas.


title: Rikhard III

text: Rikhardin kaikki kolme vanhempaa veljeä olivat kuolleet. Hänen isoveljensä Clarencen herttua Yrjö Plantagenet oli tavoitettu suunnittelemasta maanpetosta, joka tarkoitti sitä että Yrjön jälkeläiset Margaret Pole ja Warwickin jaarli Edvard oli poistettu perimysjärjestyksestä vaikkei heitä henkilökohtaisesti syytetty osallisuudesta maanpetokseen ja heille myönnettiin muita arvonimiä.


title: Rikhard III

text: Rikhard kruunattiin 6. heinäkuuta 1483 Westminster Abbeyssa. Koko aatelissääty osallistui tilaisuuteen lukuun ottamatta kolmea alaikäistä jaarlia ja muutamaa vähempiarvoista aatelista.


title: Rikhard III

text: Rikhard tunnettiin hurskaana sekä tehokkaana hallintomiehenä. Hän oli kuitenkin yorkilainen, ilman perillisiä ja hän oli murskannut woodvilleläiset ja heidän liittolaisensa. Näin ollen hän oli haavoittuvainen poliittisen opposition kannalta. Rikhardin kannattaja Henry Stafford kääntyi häntä vastaan ja teloitettiin myöhemmin vuonna 1483. Henry oli yhdessä Henrik Tudorin kanssa yrittänyt vallankaappausta.


title: Rikhard III

text: Rikhardin viholliset yhdistivät voimansa kuningasta vastaan. Leicesteriläisen perimätiedon mukaan Rikhard meni ennustajalle ennen Bosworth Fieldin taistelua 22. elokuuta 1485. Hän kertoi kuninkaalle: "where your spur should strike on the ride into battle, your head shall be broken on the return" ("missä kannuksesi iskeytyy matkalla taisteluun, siinä pääsi tulee halkeamaan paluumatkalla"). Matkalla taisteluun Rikhardin kannus iski Bow Brigden siltakiveen, kun paluumatkalla hänen kuollutta ruumistaan kannettiin takaisin hevosella, hänen päänsä halkesi lyötyään samaan kiveen. Taistelu päättyi Rikhardin tappioon ja kuolemaan. Jopa Tudor-lähteet kertovat Rikhardin taistelleen urhoollisesti Bosworthissa. Hyökätessään Henrikiä kohti hän tappoi Henrikin vakituisen aseenkantajan, surmasi Henrikin lipunkantajan ja lähes saavutti itsensä Henrikin ennen kuin hänet lopulta piiritettiin ja tapettiin. Rikhard on viimeinen taistelussa kuollut Englannin kuningas.


title: Rikhard III

text: Rikhardin hautapaikka löytyi syksyllä 2012 leicesteriläisen pysäköintialueen alta – paikasta, jossa aiemmin oli sijainnut luostarikirkko. Kuitenkin vasta helmikuussa 2013 DNA-testi varmisti, että kyseessä olivat Rikhard III:n jäännökset. Luurangosta ilmenee, että hän on kärsinyt skolioosista. Sitä vastoin hänen molemmat kätensä ovat olleet terveet eikä hänellä ole ollut kyttyräselkää. Hänen pääkallostaan löytyi jälkiä niskan juureen osuneista kahdesta iskusta, jotka aiheuttivat kuoleman.


title: Rikhard III

text: Hautaamista koskevan pitkällisen kiistan ratkaisi brittiläinen oikeusistuin, joka päätti, että Rikhard haudataan Leicesterin tuomiokirkkoon. Suvun edustajat olisivat halunneet hautapaikaksi Yorkin tuomiokirkon, mutta tuomioistuin perusteli päätöstä sillä, että kaivausluvan ehtona oli hautaus Leicesteriin. Rikhard laskettiin hautaan 26. maaliskuuta 2015. Britannian nykyistä kuningasperhettä tilaisuudessa edusti Wessexin kreivitär Sophie.


title: Rikhard III

text: Kun Rikhard III kohtasi lancasterilaiset viimeistä kertaa, hän oli leski ja ilman laillisia perillisiä. Poikansa kuoleman jälkeen hän valitsi Yrjö Plantagenetin pojan Edvard Plantagenetin perillisekseen. Anne Nevillen kuoleman jälkeen Rikhard kuitenkin nimesi seuraajakseen Lincolnin jaarlin John de la Polen, joka oli hänen lähin York-sukuinen miessukulaisensa.


title: Rikhard III

text: Kuolemastaan asti Rikhard III on ollut Englannin kiistellyimpiä kuninkaita. Nykyajan historioitsijoiden mukaan Rikhardin maineen vahingoittivat seuraavien hallitsijoiden aikaiset kronikoitsijat ja erityisesti William Shakespeare.


title: Rikhard III

text: On pohdittu sitä, missä määrin Rikhard III:sta annettu kuva hirmuhallitsijana on Tudor-suvun lietsomaa propagandaa tätä kilpailevan York-suvun viimeistä hallitsijaa kohtaan. Rikhardin vastaisen propagandan pääasiallisena lähteenä pidetään usein Elyn piispaa (myöhemmin Canterburyn arkkipiispa) John Mortonia, jonka kertomuksiin monien Thomas Moren teoksen "The History of King Richard III" väitteiden uskotaan perustuvan.


title: Rikhard III

text: 1900-luvulla perustettiin "The Richard III Society" korjaamaan Rikhard III:n huonoa mainetta, joka ei yhdistyksen mukaan vastannut historiallista totuutta. Yhdistyksen suojelijana on vuodesta 1980 toiminut prinssi Richard, Gloucesterin herttua. Myös Rikhard III oli Gloucesterin herttua ennen kruunaustaan. Myös kirjailija Josephine Tey on kirjassaan "Ajan tytär" yrittänyt puolustaa Rikhardin mainetta.


title: Rikhard III

text: Ei ole varmoja todisteita siitä, että juuri Rikhard murhautti pienet prinssit Towerissa, ja jotkut ovatkin kehitelleet vaihtoehtoista teoriaa, jonka mukaan murhaaja olisikin ollut esimerkiksi Henrik Tudor. Jossain määrin voidaan sanoa, että Henrik Tudorilla oli jopa suurempi syy murhauttaa pienet Towerin prinssit. Henrikillä ei ollut laillista oikeutta Englannin kruunuun, maassa oli vallinnut Ruusujen sota ja sekasorto monta vuotta. Lisäksi Henrik oli walesilainen. Hänellä oli täysi työ vakuuttaa englantilaisille oikeutensa kruunuun. Parhaiten se onnistui mustamaalaamalla kilpailijoita. Myöhemmillä Tudor-hallitsijoilla oli suurta hyötyä Shakespearen suosiosta ja dramatiikan tajusta.


title: Rikhard III

text: Rikhard III mahtui vuonna 2002 yleisön BBC:n ohjelmassa äänestämälle "sata merkittävintä brittiä" -listalle. Suosion selittäjäksi on arveltu Rikhardin "kulttistatusta".


title: Manfred von Richthofen

text: Manfred Albrecht von Richthofen (2. toukokuuta 1892 Breslau, Preussi, Saksa – 21. huhtikuuta 1918 Somme, Ranska), joka tunnetaan myös nimellä Punainen paroni, oli saksalainen sotilaslentäjä ensimmäisen maailmansodan aikana. Hän ampui todistetusti alas 80 vihollisen konetta ja oli sodan voitokkain hävittäjälentäjä (ks. hävittäjä-ässä).


title: Manfred von Richthofen

text: Hän liittyi ratsuväkeen, mutta ensimmäisen maailmansodan muututtua asemasodaksi hän pyysi siirtoa lentojoukkoihin. Hänestä tuli vuonna 1917 hävittäjälentueen komentaja.


title: Manfred von Richthofen

text: Nimitys Punainen paroni tulee von Richthofenin vapaaherran arvonimestä (), jonka lähin vastine Isossa-Britanniassa oli paroni ("Baron"), ja hänen koneensa väristä. Richthofen lensi useilla punaisilla koneilla, kuolinlennollaan punaisella Fokker Dr.I -kolmitasolla. Punainen väri johtui siitä, että hänen johtaessaan ilmassa jopa kymmeniä koneita käsittäviä muodostelmia ilman radiota hänen koneensa oli helposti erotettavissa. Muut koneet oli maalattu kirjavilla väreillä, josta myös johtui alun perin brittiläisten osastolle antama nimi ”von Richthofenin Lentävä sirkus”.


title: Manfred von Richthofen

text: Ensimmäisestä pudottamastaan viholliskoneesta lähtien von Richthofen teetti aina muistoksi pudotuksesta numeroidun hopeisen kupin, mutta sodan pitkittyessä hopean saaminen vaikeutui ja viimeiseksi kupiksi jäi numero 60. Hänellä oli myös tapana kerätä alas ampumistaan koneista muistoja, useimmiten koneiden tunnistenumeroita. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa neuvostoliittolaiset sotilaat valtasivat Richthofenin perheen kodin ja kyseiset hopeiset kupit ja muut muistoesineet katosivat.


title: Manfred von Richthofen

text: Von Richthofen haavoittui päähän vuonna 1917 hyökätessään Albatros D.III -hävittäjällä brittiläistä konetta vastaan. Toipumislomalla hän kirjoitti muistelmansa, jotka on julkaistu suomeksi nimellä "Punainen lentohävittäjä".


title: Manfred von Richthofen

text:
Richthofen kuoli 25-vuotiaana saatuaan taistelulennolla osuman sydämeensä Sommen yläpuolella. Ampujaksi on usein nimetty kanadalainen kapteeni Arthur Roy Brown Kuninkaallisten ilmavoimien 209. lennostosta. Toisen teorian mukaan pudottaja oli AIF:n (Australian Imperial Force) Cedric Popkin -niminen ilmatorjuntamies. Von Richthofenin onnistui laskeutua hallitusti, mutta pian sen jälkeen hän kuoli saamiinsa vammoihin. Ympärysvallat hautasivat Paronin täysin sotilaallisin kunnianosoituksin ”kunniakkaana vastustajana”.
Kuolintodistus löytyi vuonna 2009 Länsi-Puolasta Ostrow Wielkopolskista, jonka Saksa miehitti toisen maailmansodan aikana.


title: Manfred von Richthofen

text: Von Richthofenin kuoleman jälkeen Richthofenin ”testamentissaan” valitsema mies, kapteeni Wilhelm Reinhard otti komentoonsa hänen laivueensa. Reinhardin aika johtajana jäi kuitenkin lyhyeksi hänen saatuaan surmansa testilennolla Adlersdorfissa 3. heinäkuuta 1918. Uudeksi komentajaksi nimitettiin yliluutnantti Hermann Göring, josta sittemmin tuli Luftwaffen päällikkö.


title: Manfred von Richthofen

text: Varhain 1920-luvulla Ranskan viranomaiset perustivat sotilashautausmaan Fricourtiin, johon suuri joukko saksalaisia vainajia siirrettiin, mukaan lukien Richthofen. Vuonna 1925 Manfred von Richthofenin nuorin veli Bolko siirrätti vainajan kotimaahansa Saksaan. Göringin aloitteesta Richthofenille järjestettiin mahtavat valtiolliset hautajaiset vuonna 1938, kun hänen kaatumisestaan tuli kuluneeksi 20 vuotta.


title: Manfred von Richthofen

text: Vuonna 1975 hänet siirrettiin ja haudattiin viimeisen kerran perhehautaan veljensä Bolkon, sisarensa Elisabethin ja tämän puolison viereen Wiesbadenin eteläiselle hautausmaalle.


title: Pussihukka

text: Pussihukka eli tasmaniantiikeri, tasmaniansusi tai pussisusi ("Thylacinus cynocephalus") oli australialainen pussieläin. Se oli pussihukkien heimon ("Thylacinidae") viimeinen laji ja suurin historiallisena aikana elänyt pussipeto. Viimeisten kolmen vuosituhannen ajan se eli vain Tasmanian saarella. Pussihukan kanta romahti eurooppalaisten siirtolaisten tultua saarelle, ja todennäköisesti laji on kuollut sukupuuttoon. Viimeinen tunnettu yksilö kuoli eläintarhassa vuonna 1936. Lajin lähin nykyään elävä sukulainen on pussiahma.


title: Pussihukka

text: Pussihukka muistutti muodoltaan sutta ja väritykseltään tiikeriä, mistä johtuvat sen monet susi- ja tiikeri -päätteiset nimitykset. Sen lyhytkarvaisessa, harmaanruskeassa tai ruskeankeltaisessa turkissa oli 12–16 tummanruskeaa tai mustaa pystyjuovaa. Jotkut havainnoijat ovat kertoneet, että eläin saattoi hyppiä kengurun lailla kahdella jalalla, mikä ei kuitenkaan luultavasti pidä paikkaansa. Eläin ei pystynyt heiluttamaan taipumatonta ja paksutyvistä häntäänsä koiran tavoin. Pussihukalla oli 46 hammasta, ja se kykeni avaamaan lihaksikkaan leukansa vähintään 120 asteen kulmaan. Pussihukkaurokset olivat yleensä hieman naaraita kookkaampia. Urosten arvioidaan painaneen keskimäärin 25 ja naaraiden 15 kilogrammaa. Täysikasvuisen uroksen pituus kuonosta hännänpäähän oli keskimäärin 1,6 metriä ja naaraan 1,5 metriä. Häntä oli 50–60 senttimetriä pitkä.


title: Pussihukka

text: Pussihukan jalanjälki erottui selvästi Tasmanian muiden eläinten jäljistä. Pussihukan etujalan jälki oli kookkaampi kuin takajalan. Jotkut metsästäjät kertoivat, että pussihukalla olisi ollut selvästi erottuva ominaishaju. On mahdollista, että se tuotti tätä hajua häirityksi tullessaan pussiahman tapaan. Eläimen ääntelyn kerrotaan muistuttaneen yskivää haukuntaa.


title: Pussihukka

text: Suurin osa pussihukan elintapoja ja käyttäytymistä koskevista havainnoista on tehty vankeudessa eläneistä yksilöistä, joten eläimen elintavoista luonnossa tiedetään hyvin vähän. Pussihukka eli yleensä melko avoimessa metsä- ja nurmimaastossa, vaikka Lounais-Tasmanian viimeiset yksilöt tavattiinkin tiheällä sademetsäalueella. Sen reviiri oli yleensä 40–80 neliökilometrin laajuinen. Joissakin tapauksissa pussihukkien tiedetään kerääntyneen laumoiksi, mutta suurin osa niistä liikkui yksin, pareittain tai pienissä perheryhmissä.


title: Pussihukka

text:
Pussihukat lisääntyivät kerran vuodessa, todennäköisesti yleisimmin tammikuussa, mutta jonkin verran poikasia syntyi ympäri vuoden. Poikasia syntyi yleensä kolme, ja emo kantoi niitä pussissaan ensimmäiset kolme kuukautta.
Pussihukan pääravintona olivat kengurut ja muut pussieläimet, pienet jyrsijät ja linnut. Eurooppalaisten tultua Tasmaniaan 1800-luvulla pussiahmat ryhtyivät syömään myös lampaita ja siipikarjaa. Laji saalisti yöaikaan. Päivät se vietti pesässään luolassa tai muussa suojassa. Tasmaniassa pussihukan pääasiallinen saalislaji oli saattanut olla tasmanianemu, joka sekin hävisi eurooppalaisten tultua 1850-luvulla. Ne söivät myös raatoja. Pussihukkia metsästäneiden mukaan laji saalisti väijymällä. Lajin luustosta tehtyjen analyysien perusteella on kuitenkin päätelty, että se saattoi juosta pitkiä matkoja ja ajaa saaliinsa läkähdyksiin. Kestävyydestään huolimatta pussihukka oli suhteellisen kömpelö ja hidas juoksija. Takaa-ajon päätteeksi se kaatoi uupuneen saaliseläimen nopealla, kömpelöhköllä syöksyllä. Tohtori Eric Guilerin mukaan pussihukka piti erityisesti nenäkudoksista, maksasta ja munuaisista sekä verestä, jota sen väitetään imeneen saaliin kaulavaltimosta. Toisten tutkijoiden mukaan se ei kuitenkaan olisi ollut niin valikoiva, vaan kelpuutti ruoakseen myös saaliseläimen lihan. Joka tapauksessa pussihukilta jäi usein osa saaliista syömättä, ja pussiahmat seurailivatkin niitä aterian toivossa hieman samaan tapaan kuin Afrikassa hyeenat kulkevat leijonien kintereillä.


title: Pussihukka

text:
Luulöydöistä ja kalliomaalauksista päätellen pussihukka eli vielä 3 000–2 000 vuotta sitten Australian mantereella ja mahdollisesti myös Uudessa-Guineassa. Se alkoi kuitenkin menettää elintilaansa dingolle, joka ilmestyi mantereelle noin 3 500 vuotta sitten. Laumaeläimenä dingo oli lähinnä yksin elänyttä pussihukkaa vahvempi saalistaja etenkin silloin, kun ravinto oli vähissä. Dingot saattoivat myös ryövätä pussihukalta sen kaatamia saaliita. Australiassa ei vielä tuolloin elänyt kaneja, joita heikompi kilpailija olisi voinut syödä niukkoina aikoina. Aboriginaalien harjoittamalla metsästykselläkin saattoi olla vaikutusta kannan pienentymiseen. On myös mahdollista, että dingojen mukana levisi jokin tauti tai loinen, joka tappoi Australiasta sekä pussihukat että pussiahmat. Pussihukka säilyi kuitenkin Tasmaniassa, minne dingo ei koskaan levinnyt. Vaikka pussihukan elinalue on ollut laaja, laji ei ilmeisesti ollut koskaan kovin runsaslukuinen, mikä johtui osaksi sen asemasta ravintoketjun huipulla.
Eurooppalaiset joutuivat tekemisiin pussihukan kanssa, kun ensimmäiset sotilaat ja uudisasukkaat asettuivat Tasmaniaan 1803 ja toivat mukanaan lampaita. Koska pussihukkaa pidettiin uhkana lampaille, sekä viranomaiset että yksityiset maksoivat siitä tapporahaa. Eläimiä metsästettiin, pyydystettiin ansoilla ja myrkytettiin. Metsästyksen lisäksi elinympäristön muuttuminen, koirien yleistyminen ja sairaudet ovat voineet vaikuttaa lajin häviämiseen. Vuosina 1888–1909 viranomaiset maksoivat palkkion yhteensä 2 184 tapetusta yksilöstä. Vuonna 1910 pussihukkiin levisi eurooppalaisten myötä penikkatautia muistuttanut epidemia, joka harvensi voimakkaasti ennestäänkin uhanalaista lajia.


title: Pussihukka

text: Viimeinen tunnettu pussihukka pyydystettiin elävänä vuonna 1933, ja se kuoli 1936 Hobartin eläintarhassa. Samana vuonna pussihukka rauhoitettiin Tasmaniassa. Vuonna 1966 Lounais-Tasmaniaan perustettiin 647 000 hehtaarin laajuinen luonnonsuojelualue, mihin oli osasyynä se, että alueella saattoi elää pussihukkia. Eläimestä ei ole kuitenkaan saatu varmoja havaintoja lukuisista tutkimuksista huolimatta. Australialainen eläintieteilijä David Fleay kertoi uskovansa, että hänen pyydyksessään oli yksi pussihukkayksilö vielä vuonna 1945, ja sen jälkeenkin on löydetty pussihukan jättämiksi epäiltyjä jalanjälkiä. Monet uskovat pussihukkia olevan yhä elossa, ja havaintoja väitetään tehdyn varsinkin Länsi- ja Lounais-Tasmanian vuoristoerämaissa.


title: Pussihukka

text: Australiassa on vuodesta 1996 lähtien vietetty vuosittain 7. syyskuuta kansallista uhanalaisten lajien päivää () viimeisen tunnetun pussihukan kuoleman muistoksi.


title: Pussihukka

text:
Pussihukan henkiin herättämistä kloonaamalla siitä jäljellä olevista näytteistä on pohdittu. Lajista on säilynyt paljon kudosnäytteitä, jotka ovat alle sata vuotta vanhoja eli melko tuoreita. Näin ollen niistä pitäisi olla mahdollista eristää hyvälaatuista DNA:ta. Pussieläinten kloonaaminen saattaisi olla jopa helpompaa kuin istukkanisäkkäiden, sillä niiden raskaus kestää yleensä vain muutaman viikon. Lyhyt raskausaika vähentää riskiä siitä, että sijaisemon ja sikiön välille syntyy ongelmia. Kloonaus tapahtuisi käytännössä istuttamalla pussihukan solusta irrotettu tuma kloonattuine kromosomeineen sijaisemon munasoluun, jonka oma tuma olisi poistettu. Tämä munasolu siirrettäisiin sitten kasvamaan sijaisemon kohtuun. Soveliain sijaisemo pussihukalle olisi todennäköisesti pussiahma, joka on suurin nykyisin elävä pussipeto. Syntynyttä pussihukkapoikasta voisi imettää keinotekoisessa pussissa.
Pussihukan DNA:ta yritettiin ensin eristää alkoholissa säilytetystä pienestä pennusta. Sen DNA kuitenkin osoittautui kloonauksen kannalta liian pahoin pilkkoutuneeksi, ja koko hanke keskeytyi hetkeksi. Myöhemmin kloonaushanketta kuitenkin jatkettiin tutkimalla muita, paremmin säilyneitä näytteitä. Australialaisessa museossa säilytettävästä, sata vuotta vanhasta pussihukan kudosnäytteestä otettu DNA-pala saatiinkin toimimaan hiiressä, johon se istutettiin alkiovaiheessa.


title: Chris Cornell

text: Chris Cornell (20. heinäkuuta 1964 Seattle, Washington – 18. toukokuuta 2017 Detroit, Michigan) oli yhdysvaltalainen muusikko ja laulaja-lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi ensin Soundgarden-yhtyeen laulajana ja keulakuvana. Sitten hän oli Audioslave-yhtyeen jäsen. Cornell oli myös projektiluonteisessa superyhtyeessä Temple of the Dog. Hänen tyylilajinaan oli lähinnä vaihtoehtorock.


title: Chris Cornell

text: Cornellin lauluääntä arvostettiin erittäin paljon, ja hänet äänestettiinkin sijalle 12 Music Televisionin "22 parasta lauluääntä" -äänestyksessä. Cornell on monta muutakin kertaa äänestetty yhdeksi maailman parhaista rocklaulajista. Cornell aloitti musiikkiuransa soittamalla rumpuja mutta vaihtoi myöhemmin laulajaksi. Joissakin Soundgardenin kappaleissa hän soitti myös kitaraa. Hän oli laulaja-lauluntekijä Jeff Buckleyn hyvä ystävä.


title: Chris Cornell

text: Cornell jätti Audioslaven helmikuussa 2007, jolloin hän ilmoitti suuntautuvansa soolouralle.


title: Chris Cornell

text: Cornell julkaisi toisen soolo-levynsä "Carry On" toukokuussa 2007, ja sen kappale ”You Know My Name” on James Bond -elokuvan "Casino Royale" tunnuskappale.


title: Chris Cornell

text: Tehdessään "Carry On" -levyä Cornell tapasi tuottaja/hiphopartisti Timbalandin, ja yhteinen projekti, Cornellin sooloalbumi "Scream", valmistui vain kuudessa viikossa. Levitykseen se tuli maaliskuussa 2009. Levy oli täysi irtiotto Cornellin aikaisemmasta grungetyylistä ja muistuttaa hyvin paljon R&B:tä ja 2000-luvun diskomusiikkia.


title: Chris Cornell

text: Myöhemmillä levyillään Cornell palasi lähemmäksi juuriaan ja perinteisempää musiikillista ilmaisua.


title: Chris Cornell

text: Cornell lopetti ongelmaksi muodostuneen alkoholin käyttönsä vuosituhannen vaihteessa kokonaan.


title: Chris Cornell

text: Hän oli kolmen lapsen isä. Avioliitosta Susan Siverin kanssa syntyi tytär Lillian Jean (v. 2000). Vicky Karayiannisin kanssa Cornell sai tyttärensä Tonin (v. 2004) ja poikansa Christopher Nicholaksen (v. 2005).


title: Chris Cornell

text: Cornell teki itsemurhan Detroitissa 17. toukokuuta 2017 Soundgardenin konsertin jälkeen. Hänet löydettiin kuolleena hotellihuoneensa kylpyhuoneen lattialta; kuolinsyyksi paljastui hirttäytyminen..


title: Chris Cornell

text: Itsemurhan syy oli ilmeisesti ahdistuslääkkeen yliannostus. Cornellin henkivartija auttoi häntä tietokoneongelmassa ja toi hänelle pari pilleriä Ativan-nimistä rauhoittavaa lääkettä. Tämän jälkeen Cornell soitti sammaltavalla äänellä vaimolleen ja kertoi olevansa henkisesti hyvin väsynyt. Vaimo käski henkivartijaa tarkastamaan, onko Cornell kunnossa. Henkivartija murtautui hotellihuoneeseen ja näki kylpyhuoneessa ruumiin. Cornellin suusta valui verta. Hän oli hirttäytynyt vastuskuminauhaan, jonka oli ripustanut kylpyhuoneen oveen.


title: Balzers

text: Balzers on Liechtensteinin ruhtinaskunnan eteläisin ja väkiluvultaan neljänneksi suurin kunta lähes neljällä ja puolella tuhannella asukkaallaan. Balzersin kuntaan kuuluvat Balzersin ja Mälsin kylät.


title: Balzers

text: Ensimmäinen pysyvä asutus nykyisen Balzersin alueella on ollut todistettavasti jo vuonna 842. Balzersin nimi tulee latinasta ja merkitsee kartanoa. Balzersissa sijaitseva Gutenbergin linna on rakennettu todennäköisesti 1000-luvulla; ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1263. Linna kuului Frauenbergin paroneille, kunnes se siirtyi vuonna 1314 Itävallan omistukseen yli viideksisadaksi vuodeksi.


title: Balzers

text: Balzersiin perustettiin 1817 Lindaun–Milanon postireitin hevosasema, josta tuli 1839 Liechtensteinin ensimmäinen postitoimisto. Toisen maailmansodan jälkeen Balzers koki ratkaisevan rakenteellisen muodonmuutoksen teollisuuden, kaupan ja palveluiden kehittyessä merkittävästi. Nykyisin Balzersissa on uimahalli ja useita muitakin virkistys- ja urheilumahdollisuuksia.Kunnanjohtaja on Anton Eberle (FBP). Kunnanvaltuustossa on 13 valtuutettua (VU 7, FBP 5, FL 1).


title: Latimeria

text: Latimeria ("Latimeria chalumnae") on läntisellä Intian valtamerellä esiintyvä harvinainen syvänmeren varsieväkala. Se on elänyt satoja miljoonia vuosia lähes muuttumattomana eli on niin sanottu elävä fossiili.


title: Latimeria

text: Tiedeyhteisössä latimerian uskottiin kuolleen sukupuuttoon miljoonia vuosia sitten, samoihin aikoihin dinosaurusten kanssa, kunnes vuonna 1938 eteläafrikkalaisen East Londonin museon kuraattori Marjorie Courtenay-Latimer sai tutkittavakseen Chalumnajoen suun tuntumasta pyydetyn erikoisen kalan. Se tunnistettiin varsieväkalaksi ja laji nimettiin löytäjänsä ja löytöpaikkansa mukaan. Sen jälkeen latimerioita on pyydetty useampia, mutta ne kuolevat pinnalle nostettaessa tai pian sen jälkeen, joten tiedot niiden elintavoista perustuvat pääosin sukellusveneestä filmattuihin kuviin. Latimeria voi kasvaa 1,8 metriä pitkäksi ja 80 kilogrammaa painavaksi. Niiden pääravintona ovat pikkukalat ja mustekalat, joita ne pyydystävät yöllä. Ne paikallistavat saaliinsa joidenkin haiden tapaan saaliin synnyttämän lähes olemattoman sähkömagneettisen kentän avulla. Naaras elää noin 11-vuotiaaksi. Se synnyttää eläviä poikasia.


title: Latimeria

text: Komorien saarilla latimeria tunnettiin nimellä "kombessa" jo kauan ennen kuin tutkijat kiinnostuivat siitä. Paikalliset pyydystivät latimeriaa silloin tällöin, koska sen suomut sopivat kumin karhennukseen. Sen rasvainen liha maistuu pahalta. Nykyisin latimeriaa pyydetään matkamuistoksi, mikä on tehnyt lajista uhanalaisen.


title: Latimeria

text: Vuonna 1997 Sulawesin saaren läheltä Indonesiasta löydettiin uusi varsieväkalapopulaatio, joka määritettiin uudeksi lajiksi "Latimeria menadoensis".


title: Luettelo Suomessa kasvavista myrkkysienistä

text: Tämä on luettelo Suomessa kasvavista myrkkysienistä aakkosjärjestyksessä.


title: Škoda Auto

text: Škoda Auto (lausutaan [ʃkoda]) on saksalaiseen Volkswagen-konserniin kuuluva tšekkiläinen, aiemmin tšekkoslovakialainen autonvalmistaja, jonka kotipaikka sijaitsee Mladá Boleslavin kaupungissa. Se on Mercedes-Benzin ja Peugeot’n ohella yksi vanhimmista edelleen toimivista autonvalmistajista.


title: Škoda Auto

text: Škoda on ollut jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen pääsponsori vuodesta 1993. Tämän hetkinen sopimus kestää aina vuoteen 2021.


title: Škoda Auto

text:
Škoda-yhtymän ("Škodovy závody") perusti Emil von Škoda Plzeňissä vuonna 1859. Škoda kasvoi 1800-luvulla Itävalta-Unkarin suurimmaksi teollisuusyritykseksi. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Škoda siirtyi autoteollisuuteen ja alkoi valmistaa lisenssillä ranskalaisia Hispano-Suiza-autoja. Vuonna 1924 Škoda osti Mladá Boleslavissa toimineen autovalmistajan, Laurin & Klementin.
Laurin & Klementin juuret ulottuvat 1800-luvun loppuun, jolloin se aloitti polkupyörien valmistuksen. 1899 yritys alkoi valmistaa moottoripyöriä ja 1905 lähtien autoja. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Laurin & Klement alkoi valmistaa kuorma-autoja.


title: Škoda Auto

text: 1930-luvun Tšekkoslovakiassa Škoda oli eräs huomattavimpia eurooppalaisia raskaan teollisuuden yrityksiä. Yritys valmisti muun muassa aseita, työstökoneita ja ajoneuvoja. Autot olivat enimmäkseen suurikokoisia ja kalliita luksusvaunuja, mutta vähitellen markkinoita alettiin hakea myös pienemmistä kokoluokista. Vuonna 1934 Škoda esitteli käänteentekevällä keskusputkirungolla varustetun Popularin, jonka perusratkaisu säilyi tuotannossa 1960-luvun lopulle.


title: Škoda Auto

text: Toisen maailmansodan edellä saksalaiset miehittivät maan. Škodovy závodysta tuli osa "Hermann Göring Werkeä" ja natsi-Saksan sotaponnistelua.


title: Škoda Auto

text: Korpivaara Oy (silloin Korpivaara & Halla Oy) aloitti Škoda-autojen tuonnin Suomeen vuonna 1938, mutta toiminta katkesi toiseen maailmansotaan.


title: Škoda Auto

text: Sodan jälkeen Škoda-yhtymä kansallistettiin ja jaettiin eri yhtiöiksi toimialoittain. Škodan henkilöautopuolesta muodostettiin AZNP Mladá Boleslav. Kirjainlyhenne AZNP tulee sanoista "Automobilové závody, národní podnik", eli "autotehdas, kansan omistama". Yhtiöön liitettiin myös Jawan Kvasinyssa sijainnut autotehdas.


title: Škoda Auto

text: Sodan jälkeiset mallit 1101/1102 (1946), 1200 (1952), 440 (1955) ja Octavia (1959) pohjautuivat teknisesti sotaa edeltäneeseen Popular-malliin. 1960-luvulle tultaessa aika oli ajanut niiden ohi. Myös tehdas oli vanhanaikainen ja tehoton, sillä käsityön osuus oli suuri eikä valmistuslinjoja oltu suunniteltu sellaisille volyymeille että ne olisivat kyenneet tuottamaan autoja kysyntää vastaavia määriä.


title: Škoda Auto

text: Vuonna 1964 Mladá Boleslavissa vihittiin käyttöön Renault’n kanssa yhteistyössä tehty nykyaikainen tehdas. Automaation taso oli korkealla ja tehtaan tuotantokapasiteetti harppasi ylemmäs. Samalla esiteltiin täysin uusi Škoda-malli, 1000MB, jossa moottori oli sijoitettu taakse. Tämän tekninen perusratkaisu säilyi valmistuksessa 1980-luvun lopulle saakka. Vaikka 1000MB oli aikanaan ajanmukainen niin teknisesti kuin muotoilultaankin, siinä oli lastentauteja jotka huononsivat Škodan mainetta. Ongelmia oli alussa erityisesti moottorin voitelussa ja jäähdytyksessä. Moottorin perusrakenne säilyi kuitenkin tuotannossa vuoteen 2003 asti. Moottorin viimeinen versio oli Volkswagen-konsernin teho/paino-suhteeltaan paras ja valmistuskustannuksiltaan halvin moottorimalli.


title: Škoda Auto

text: Vaikka Škoda oli viimeistelyltään itäautojen paremmasta päästä, se oli kuitenkin jäänyt jälkeen länsieurooppalaisesta tasosta. Materiaalit olivat heikkoja ja työn laadussakin oli toivomisen varaa. Kuitenkin se menestyi hyvin myös itäblokin ulkopuolella, sillä se tarjosi tiloja ja ominaisuuksia, joita länsieurooppalaisista autoista ei sen hintaluokassa löytynyt.


title: Škoda Auto

text:
Škodan pitkä alamäki taittui nousuksi vuonna 1987 markkinoille tulleen Favorit-mallin myötä. Sen oli muotoillut italialainen Bertone. Moottorina oli edelleen 1000MB:stä periytynyt moottori. Auton huomattavasti parantunut laatu oli edelleen jonkin asteinen vitsi Länsi-Euroopassa, mutta siitä tuli erittäin suosittu Tšekkoslovakiassa ja muualla itäblokin maissa.
Helkama-konsernin tytäryhtiö Suomen Koneliike Oy solmi maahantuontisopimuksen Škoda-tehtaan kanssa vuonna 1947. Sopimukseen sisältyi myös Jawa-moottoripyörien tuonti. Henkilöautojen tuontisäännöstelyn aikana Škoda oli ns. itäautona helposti saatavissa ja se nousi Suomen yleisimpien automerkkien joukkoon. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä 3 513 Škoda-henkilöautoa, jolloin se oli neljänneksi yleisin henkilöautomerkki Fordin, Chevroletin ja Volkswagenin jälkeen.


title: Škoda Auto

text: Linja-auton alustojen tuontisäännöstelyn ollessa vielä vuonna 1956 voimassa Suomen Turistiauto osti Helsingin kaupunkiliikenteeseen kolme Škoda-linja-autoa, jotka varusteltiin Wiima-autonkoreja valmistaneessa Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab:ssa suomalaisten ajoneuvomääräysten mukaisiksi. Autot eivät olleet mikään menestystarina ja ne myytiin pois vain 2–3 vuoden ikäisinä. Erityisen heikkoja olivat autojen moottorit, joita ei saatu takuukorjauksista huolimatta kestämään. Myös suomalaiset talviolot aiheuttivat näissä autoissa monia ongelmia.


title: Škoda Auto

text: Suomen Koneliike ylläpiti vuosina 1953–1963 suomalaista Škoda-kilpatallia, joka oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Tallin kuljettajista nimekkäin oli Esko Keinänen, joka voitti vuoden 1961 Monte Carlo -rallissa Škodalla luokkansa ja saavutti yleiskilpailussa kuudennen sijan. Henkilöautojen tuontisäännöstelyn purkaminen vuonna 1962 merkitsi Škodalle ja muille itäeurooppalaisille automerkeille markkinaosuuden pienentymistä. Vuonna 1965 markkinoille tullut takamoottorinen Škoda 1000 MB ei saavuttanut suomalaisissa autonostajissa erityisempää vastakaikua edullisesta hankintahinnastaan huolimatta. Vuoden 1969 lopussa Škodia oli rekisterissä noin 19 000 kappaletta, mutta vaikka 1970-luvun aikana rekisteröitiin lähes 17 000 uutta Škodaa, merkkiä oli vuoden 1979 lopussa rekisterissä vain reilut 15 000 autoa. Myyntiä ei juuri auttanut edes Škodan menestys taloudellisuuskilpailuissa. Vuonna 1985, jolloin oli tullut kuluneeksi 80 vuotta Škoda-autojen valmistuksen alkamisesta, markkinoille tuli juhlamalli 120 LSX, jossa oli perusmallia runsaampi varustelu. Vuoden 1988 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 25 353 Škoda-henkilöautoa, jolloin se oli 17. yleisin henkilöautomerkki. 1990-luvun alussa Škoda oli viimeinen Suomessa markkinoilla ollut takamoottorinen henkilöauto. Škodaa pidettiin edullisena käyttöautona, jonka ongelmina olivat kuitenkin heikohko lämmityslaite ja alttius harmillisille pikkuvioille.


title: Škoda Auto

text: Vuonna 1989 tapahtuneessa samettivallankumouksessa Tšekkoslovakian kommunistihallinto kaatui ja teollisuutta alettiin pian yksityistää. Škodan kohdalla päädyttiin hakemaan vahvaa yhteistyökumppania, joka oli lopulta saksalainen Volkswagen. Vuonna 1991 Škodasta tuli Volkswagen-konsernin neljäs automerkki Volkswagenin, Audin ja SEATin rinnalle.


title: Škoda Auto

text: Škodan varsinainen läpimurto Länsi-Euroopan markkinoille tapahtui 1996 Octavian ja kolme vuotta myöhemmin esitellyn Fabian myötä. Octavia perustui samaan alustaratkaisuun Volkswagen Golfin, Volkswagen Boran, SEAT Toledon, SEAT Leónin ja Audi A3:n kanssa ja sen tavaramerkiksi nousi huomattavan kookas tavaratila.


title: Škoda Auto

text: Suomessa Škodan tärkein malli on ollut Octavia. Yllättäen Skodan automallien hiilidioksidi-päästöt kasvoivat suhteessa eniten vuonna 2009 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon koko Euroopassa.


title: Bakau

text: Bakau on kaupunki Gambiassa. Se sijaitsee valtion läntisissä osissa, Atlantin valtameren rannikolla. Bakau on lähellä pääkaupunki Banjulia. Bakaussa on noin 23 600 asukasta.


title: Tykky

text: Tykky eli tykkylumi on puihin ja rakenteisiin kertyvää kovaa lunta ja huurretta.


title: Tykky

text:
Tykkyä syntyy kahdella tavalla. Huurretykky syntyy pelkästä huurteesta, kun ilmassa olevia pieniä alijäähtyneitä nestepisaroita (sumusta tai pilvestä) tarttuu pakkasessa puunoksaan. Nuoskatykkyä syntyy, kun nuoskalunta kertyy puiden oksille ja jäätyy niihin kiinni. Nuoskatykyssä on vähintään puolet lunta.
Suomessa tykkyä kertyy eniten Pohjois-Suomen vaara-alueiden lakimetsissä. Yhdessä kuusessa voi olla tykkylunta jopa kolme tonnia. Pohjoisimmilla alueilla tykkyä kertyy koko talven, kun etelämpänä lumi putoaa suojasääjaksojen aikana pois. Kun oksissa on iso tykkytaakka, myrskyt katkovat oksia ja puunlatvuksia, etenkin männyistä. Lapin kuuset ovat sopeutuneet tykkylumeen kasvattamalla lyhyet, vain vähän ulkonevat oksat, jolloin ne eivät katkea niin helposti.


title: Lääkärit Suomessa

text: Lääkäri on Suomessa vähintään lääketieteen lisensiaatin (lyh. "lääket. lis." ja "LL") tai ulkomailla vastaavan koulutuksen saanut terveydenhuollon ammattilainen, laillistettu ammattihenkilö. Suomessa terveydenhuoltoa valvoo ja lääkärinoikeudet antaa Valvira. Kunnallisella tai julkisella sektorilla toimiessa lääkärit ovat useimmiten viranhaltijoita, joilla on virkavelvollisuuksia. Lääkärin ammatti on perinteisesti ollut hyvin arvostettu Suomessa, jopa niin että eräässä "Suomen Kuvalehden" julkaisemassa ammattien arvostusta käsitelleessä haastattelututkimuksessa kymmenen kärjessä oli seitsemän ammattia, joissa sana "lääkäri" oli mukana.


title: Lääkärit Suomessa

text: Lainsäädännön mukaan lääkäri vastaa lääketieteellisestä tutkimuksesta ja hoidosta. Hoidosta päättää potilas yhteistyössä hoidosta vastaavan lääkärin kanssa. Lääkäri toimii hoitotiimin johtajana ja vastaa antamastaan ja tiimin antamasta hoidosta. Lääkäri on vastuussa tekemisistään ensisijaisesti potilaalle.


title: Lääkärit Suomessa

text: Lääkärikoulutusta annetaan Suomessa Helsingin, Turun, Tampereen, Itä-Suomen (Kuopion kampus) ja Oulun yliopistojen lääketieteellisissä tiedekunnissa. Lääkärin peruskoulutus Suomessa on lääketieteen lisensiaatin tutkinto. Koulutus kestää kuusi vuotta ja sen laajuus on vähintään 360 opintopistettä (250 opintoviikkoa), joka on käytännössä lähes kokonaisuudessaan pakollista opetusta. Valinnaisia opintoja on tiedekunnasta riippuen enimmillään muutamia kymmeniä opintopisteitä.


title: Lääkärit Suomessa

text: Koulutuksen kahden ensimmäisen vuoden aikana (prekliininen vaihe) opiskellaan muun muassa terveen ihmiskehon rakennetta ja toimintaa, farmakologiaa, biokemiaa, kehitysbiologiaa, histologiaa sekä solu- ja molekyylibiologiaa. Prekliininen vaihe on luonteeltaan melko teoreettista ja tapahtuu pitkälti irrallaan potilaskontakteista. Ensimmäisten kahden tai kahden ja puolen vuoden jälkeen opiskelija saa arvonimen "lääketieteen kandidaatti" (lyh. "lääket. kand." ja "LK"), mutta ei tutkintoa. Opintojen toisessa vaiheessa (kliininen vaihe) opiskellaan käytännön lääkärin työssä tarvittavia taitoja, potilastyötä ja sairauksien diagnosointia ja hoitoa käytännössä. Kliininen koulutus ja harjoittelu tapahtuu lähinnä opetussairaalassa.


title: Lääkärit Suomessa

text: Peruskoulutuksen rakenne vaihtelee hieman eri tiedekuntien kesken: osassa on käytössä perinteisempi malli, jossa eri oppiaineet ovat omia kokonaisuuksiaan, kun taas toisissa tiedekunnissa opetusta on integroitu oppiaineiden ja kliinisten ja prekliinisten opintojen välillä. Helsingin yliopistossa on maan ainoa ruotsinkielinen opintolinja, jolle hyväksytään 5 % lääkärikoulutukseen otettavien opiskelijoiden määrästä.


title: Lääkärit Suomessa

text: Peruskoulutuksen jälkeen lääkäri anoo Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastolta (Valvira) laillistamista eli oikeutta harjoittaa ammattia laillistettuna lääkärinä toisen johdon ja valvonnan alaisena. Jotta lääkäri voisi harjoittaa ammattiaan itsenäisesti, hänen tulee EU-säännösten mukaan suorittaa peruskoulutuksen lisäksi kolmivuotinen perusterveydenhuollon lisäkoulutus (eurovaihe).


title: Lääkärit Suomessa

text: Lisäkoulutukseen kuuluu käytännön lääkärinä työskentelyä sairaalassa ja terveyskeskuksessa sekä pieni määrä terveydenhuollon hallinnon koulutusta. Toukokuun alusta 2011 lähtien valmistuneen lääkärin on tullut suorittaa yleislääkärin erityiskoulutus eli YEK. Se vastaa entistä perusterveydenhuollon lisäkoulutusta eli ns. eurovaihetta ja mahdollistaa lääkärinä toimimisen EU/ETA-alueella. Tämä YEK kestää Suomesta tai Belgiasta valmistuneille lääketieteen lisensiaateille kaksi vuotta, kun taas muille kolme vuotta. Vuoden ero johtuu tutkintojen välisestä erosta. Esimerkiksi Latvian (Riian) tai Tarton yliopistojen lääketieteellisestä valmistunut on tutkinnoltaan maisteria vastaava MD ("Medical Doctor"), joka vastaa Ruotsin yliopistojen lääketieteellisestä valmistuneen "läkarexamen"ia. EU/ETA-alueelta valmistuneet lääkärit ovat muuten samalla viivalla Suomesta valmistuneiden kanssa.


title: Lääkärit Suomessa

text: Suuri osa lääkäreistä jatkaa kouluttautumista erikoislääkäriksi. Erikoisaloja on Suomessa 50, ja koulutuksen kesto on viisi tai kuusi vuotta. Erikoistumisalat voi jaotella esimerkiksi operatiivisiin (kirurgia ja sitä tukevat alat) ja konservatiivisiin (muun muassa sisätaudit) aloihin. Erikoistumiskoulutus sisältää lähinnä käytännön työntekoa sairaalalääkärinä, esitelmiä ja teoriakoulutusta.


title: Lääkärit Suomessa

text: Erikoistumisen lisäksi lääkäri voi suorittaa lisäansiona erityispätevyyden tai lisäkoulutuksen, joiden tarkoituksena on täydentää lääkärin koulutusta suppealla osa-alueella. Suomen Lääkäriliitto valvoo ja koordinoi erityispätevyysjärjestelmää, yliopistot lisäkoulutusta. Ammatillisen jatkokoulutuksen ohella lääkäri voi suorittaa tieteellisen jatkotutkinnon väittelemällä lääketieteen tohtoriksi (lyh. "lääket. toht." ja "LT"). Helsingin yliopiston vanhempi tutkintonimitys on "lääketieteen ja kirurgian tohtori" (lyh. "lääket. ja kir. toht." ja "LKT"), joka on viimeksi myönnetty Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan promootiossa vuonna 1999. Lääkärikouluttautumisen aloittamisesta erikoislääkärin oikeuksien saamiseen menee vähintään 11 vuotta.


title: Lääkärit Suomessa

text: Lääkärin työnkuva vaihtelee toimipisteestä ja erikoisalasta riippuen. Lääkäri voi toimia perusterveydenhuollossa eli terveyskeskuksessa tai sairaalassa. Terveyskeskuslääkärin työ on monenlaisten sairauksien ja vaivojen ensikohtaamista. Vaikeammat sairaudet ja vammat vaativat erikoissairaanhoidon kannanottoa, jonne potilaat lähetetään perusterveydenhuollon lääkärin lähetteellä. Erikoissairaanhoidon lääkäri on yleensä erikoistumassa tai erikoistunut jollekin erikoisalalle ja tekee pääsääntöisesti tälle erikoisalalle kuuluvien tautitilojen kanssa töitä. Yhteistyö eri erikoisalojen ja ammattiryhmien kesken on avainasemassa hyvän potilashoidon saavuttamiseksi. Sairaaloissa on useiden eri erikoisalojen vastaanottoja eli poliklinikoita ja vuodeosastoja.


title: Lääkärit Suomessa

text: Lääkärien palkka muodostuu peruspalkasta sekä erilaisista lisistä. Lääkärien peruspalkka Suomessa ikä- ja muine lisineen on keskimäärin n. 5 000 €/kk. Tärkeimmät lisätulot muodostuvat päivystyslisistä ja yksityislääkäritoiminnasta. Lisätulot voivat olla n. 20–50 % palkasta. Yksityisvastaanotolla tulot muodostuvat potilaspalkkioista. Lääkärit voivat saada palkkaa myös konsultaatiotyöstä ja luennoista .


title: Lääkärit Suomessa

text: Suurin osa lääkäreistä työskentelee julkisella sektorilla (terveyskeskukset, sairaalat, yliopistot). Pääosin yksityispuolella työskentelee osa lääkäreistä (etenkin työterveyshuolto). Tuntipalkka yksityispuolella on usein parempi, mutta vastapainoksi julkinen sektori huolehtii pääosin lääkäreiden koulutuksesta ja lääketieteellisestä tutkimuksesta ja kehittämisestä.


title: Lääkärit Suomessa

text: Yleensä lääkärit ovat hyvin sitoutuneita työpaikkaansa. Mikäli pyritään pitkäaikaisiin hoitosuhteisiin ja hyvään hoitoon on olennaista, että lääkärit sitoutuvat työpaikkoihinsa pitkäaikaisesti. Kuitenkin esimerkiksi operatiivisilla aloilla ja erilaisissa tutkimus- ja hoitotoimenpiteissä pitkäaikaiset hoitosuhteet eivät ole välttämättömiä.


title: Lääkärit Suomessa

text: Suomessa oli vuonna 2013 yli 26 000 lääkäriä, joista noin 20 000 työikäisiä. Heistä työskenteli päätoimisesti sairaaloissa 44 prosenttia, terveyskeskuksissa 21 prosenttia ja yksityisvastaanottoa piti 18 prosenttia. Lisäksi lääkäreitä toimii muun muassa opetus- ja tutkimustyössä, hallintotehtävissä, lääketeollisuuden palveluksessa ja järjestöissä. Lääkärien työllisyystilanne on tällä hetkellä Suomessa hyvä.


title: Lääkärit Suomessa

text: Ajoittain kiistellään vuokralääkäreistä. Vuokralääkärit ovat useimmiten nuoria. He voivat saada paremman ansiotason kuin suoraan julkisen sektorin palveluksessa olevat lääkärit sitoutumatta pitkäaikaisiin työsuhteisiin. Jotkin työnantajat ovat kuitenkin olleet pakkotilanteessa, sillä muuten lääkäreitä ei ole saatu töihin riittävästi.


title: Heinz-Wolfgang Schnaufer

text: Heinz-Wolfgang Schnaufer (16. helmikuuta 1922 – 15. heinäkuuta 1950) oli toisen maailmansodan hävittäjälentäjä, joka saavutti yli 100 ilmavoittoa. Hän oli johtavia yöhävittäjälentäjiä. Englantilaiset käyttivät hänestä nimeä "St. Trondin yökummitus".


title: Heinz-Wolfgang Schnaufer

text: Schnaufer palveli Luftwaffessa toisessa maailmansodan aikana vuosina 1941–1945. Yhteensä 121 ilmavoittoa saavuttanut Schnaufer teki kaikki pudotuksensa öiseen aikaan. Hän lensi raskaalla Messerschmitt Bf 110:llä.


title: Heinz-Wolfgang Schnaufer

text: Schnaufer aloitti sodan luutnanttina ja yleni sodan aikana majuriksi ja NJG ("Nachtjagdgeschwader") 4:n komentajaksi. Hän sai rautaristin ritariristin tammenlehvien, miekkojen ja timanttien kera.


title: Heinz-Wolfgang Schnaufer

text: Schnaufer kuoli auto-onnettomuudessa Ranskassa, lähellä Bordeaux’ta, heinäkuussa 1950.


title: Tuohus

text: Tuohus (ven. свеча) on ohut, ortodoksinen kirkkokynttilä, joita muun muassa kirkossakävijät laittavat kirkossa olevien ikonien edessä oleville telineille palamaan.


title: Tuohus

text: Tuohus valmistetaan yleisimmin mehiläisvahasta. Pelkästä steariinista valmistettu tuohus ei ole ortodoksisen perinteen mukainen, sillä valmistusmateriaalissa on tärkeää sen puhtaus ja luonnonmukaisuus.


title: Tuohus

text: Suomessa tuohukset valmistetaan Lintulan luostarissa. Valamon luostari valmistaa myös tuohuksia omaan käyttöönsä ja luostarikauppansa myyntiin. Lintulassa valmistettuja tuohuksia käytetään nykyään useissa luterilaisissa kirkoissakin.


title: Vapaaherra

text: Vapaaherra (, ) on ylhäisaateliin kuuluva kreiviä alempi aatelisarvo. Vapaaherrat saivat läänityksinä maata. Ruotsissa kuningas Eerik XIV antoi kruunajaisissaan vuonna 1561 ensimmäiset vapaaherran arvot.


title: Vapaaherra

text:
Suomessa vapaaherran epävirallisena puhuttelunimenä on paroni. Suomen 63:sta vapaaherrallisesta suvusta on elossa 29 paroni Bo Carpelanin kuoltua.
Kuten muutkin aatelisarvot, myös vapaaherruus on suvussa periytyvää.


title: Paroni

text: Paroni (myös "parooni") on kreiviä alempi aatelisarvo. Ranskassa sitä alettiin 1100-luvulla käyttää kaikista merkittävää läänitystä hallussaan pitävistä aatelisista, 1200-luvun lopussa vain suoraan kuninkaalta läänityksensä saaneista. Täten se oli muita aatelisarvoja korkeampi. Kuitenkin jo 1300-luvulla paroni katsottiin kreiviä alemmaksi, vaikka monilla paroneilla oli laajemmat omistukset kuin kreiveillä. Ranskan kuningas Ludvig XIV alensi paronin arvoa edelleen jakamalla monia paronin arvoja ilman arvoon liittyvää maaomaisuutta. Myöhemmin Napoleon I jatkoi perinnettä.


title: Paroni

text: Paronin arvo on ollut käytössä myös Englannissa, Skotlannissa, Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Navarrassa, Aragoniassa ja Venäjällä. Suomessa vapaaherroja puhutellaan paroneiksi, ja arvonimien katsotaan olevan samanarvoiset.


title: Aura

text: Aura voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vesihöyry

text: Vesihöyry (arkikielessä pelkkä höyry) on kaasumaista vettä. Vesihöyry on hajutonta, mautonta ja väritöntä, eikä sitä siis voi ihmissilmin erottaa muista ilmakehän kaasuista. Höyry on vakiintunut tarkoittamaan vain veden kaasuolomuotoa mutta joskus höyryllä voidaan tarkoittaa myös muiden aineiden kaasuolomuotoa. Sitä syntyy useimmiten, kun vesi haihtuu tai jää sublimoituu. Veden, HO, kiinteää olomuotoa sanotaan jääksi ja nesteolomuotoa vedeksi. Vesihöyryä voi syntyä myös kemiallisissa reaktioissa. "Kylläinen höyry" tarkoittaa höyryä, joka on paineen mukaisessa tiivistymislämpötilassaan. Mikäli höyry tällöin menettää lämpöä, se tiivistyy nesteeksi. "Tulistettu höyry" on tiivistymislämpötilaa korkeammassa lämpötilassa eli se voi menettää lämpöä ennen kuin alkaa tiivistyä eli nesteytyä. Tulistuksen idea on siinä, että vesi -olomuodosta riippumatta- sitoo runsaasti lämpöenergiaa hyödynnettäväksi myöhemmin.


title: Vesihöyry

text: Arkikielessä sanomme näkevämme vesihöyryä teekattilassa, tupruamassa höyryjunan piipusta tai pakkasella hengitysilmassa. Fysiikan kielessä tätä arkikielen sanaa höyry kuitenkin käytetään eri tavalla. Kaikissa näissä tapauksissa kaasumuotoinen vesi on jo tiivistynyt pienenpieniksi pisaroiksi, samoiksi joista sumu muodostuu. Pilvet eivät siis fyysikoiden ammattikielellä ilmaistuna ole vesihöyryä, vaan nesteaerosolia, ts. hyvin pieniä vesipisaroita leijumassa kaasussa.


title: Vesihöyry

text: Fysiikassa vesihöyryn ja kaasun erona voi nähdä, että vesihöyryn lämpötila on alle kriittisen lämpötilan (674 K), joten se on mahdollista saada nestemäiseksi kasvattamalla painetta.


title: Vesihöyry

text: Vesihöyry on tärkeä osa ilmakehän lämmöntasausjärjestelmää: vesi haihtuu lämpimillä alueilla, kulkee vesihöyrynä lähemmäs napoja ja tiivistyy siellä, ja samalla vapauttaa siihen haihtumisessa sitoutuneen höyrystymislämmön.


title: Vesihöyry

text: Lähes kaikki ilmakehän vesihöyry on troposfäärissä. Vesihöyryn määrää koko troposfäärissä voidaan arvioida tietyillä aallonpituuksilla tehdyistä sääsatelliittikuvista.


title: Vesihöyry

text: Vesihöyry on kasvihuonekaasu eli ilmakehässä se voimistaa kasvihuoneilmiötä. Maan ilmakehässä on vesihöyryä hyvin vaihteleva määrä eri alueilla ja aikoina, mutta yleisesti 0,2 % eli 1,3 × 10 kg.


title: Vesihöyry

text: Vesihöyryn arvioidaan aiheuttavan kasvihuoneilmiöstä noin 36–70 %. Vesihöyryn elinikä ilmakehässä on kuitenkin todella lyhyt, noin 7–10 päivää. Tästä seuraa, että ihminen ei toiminnallaan suoraan lisää ilmakehän vesihöyrypitoisuutta, vaikka pitoisuudet voivat muuttua ilmaston lämpenemisen seurauksena. Joidenkin yhdysvaltalaisten tutkijoiden mukaan ilmakehän kosteuspitoisuus on kasvanut 0,41 kg/mvuosikymmenessä sitten vuoden 1988.


title: Vesihöyry

text: Eräiden arvioiden mukaan vesihöyry aiheuttaa kirkkaana päivänä 60–70 % ja hiilidioksidi 20–25 % maan kasvihuoneilmiöstä.


title: Vesihöyry

text: Maan ilmakehän vesipitoisuuden vaikutus kasvihuoneilmiöön noudattaa havaintojen mukaan suunnilleen kaavaa:


title: Vesihöyry

text: missä formula_2 kasvihuoneilmiön mukainen lämpötila, formula_2 lämpötila ilman kasvihuoneilmiötä. Vesipitoisuudella formula_4 tarkoitetaan tässä vesihöyryn määrää maanpinnan ja 300 mbar painepinnan välillä 10 tonneina. formula_5 on luonnollinen logaritmi.


title: Vesihöyry

text:
Joutkut tutkijat olettavat, että jos lämpötila Maan ja nimenomaan merien pinnalla kasvaisi kyllin suureksi, vesihöyryn aiheuttama kasvihuoneilmiö alkaisi voimistaa itseään ja karkaisi käsistä. Lämpötilan nousu haihduttaisi vettä vesihöyryksi kasvihuoneilmiötä voimistamaan, mikä nostaisi lämpötilaa, mikä taas lisäisi veden haihtumista ja kasvihuoneilmiötä ja niin edelleen.
Merivesien lämpötilojen ollessa yli 27 astetta, merivedet haihtuvat niin rajusti, että siihen sitoutunut lämpö luo hurrikaaneja. Maan valtamerien pinnan keskilämpötila on nyt 10 °C. Jos se olisi 27 °C, kasvihuone-ilmiö karkaisi käsistä.
Maan vesien pintalämpötila on korkeimmilaan 30,5 °C.


title: Vesihöyry

text: Väitetään, että joillain valtamerien kosteilla, yli 70 % suhteellisen kosteuden 9 km:n korkeudessa olevilla alueilla tapahtuisi paikallista karkaavaa kasvihuone-ilmiötä, jota ympäröivät kuivat alueet tasoittavat.


title: Vesihöyry

text: Ilman absoluuttinen kosteus tarkoittaa vesihöyryn massaa tarkasteltavassa tilavuudessa. Yksikkö voi olla esimerkiksi "g/m³".


title: Vesihöyry

text: Ilman suhteellinen kosteus tarkoittaa ilman sisältämän vesihöyryn määrän suhdetta suurimpaan mahdolliseen määrään jonka ilma voi kyseisessä lämpötilassa sisältää. Kun ilma on "täysin kyllästetty" vesihöyryllä suhde on 100 %. Suhteellisen kosteuden yksikkö on %.


title: Vesihöyry

text: Kaasun osapaineella tarkoitetaan kaasun painetta kaasuseoksessa, jonka kokonaispaine muodostuu sen kaikkien kaasujen paineiden summasta. Yksikkö on "Pa".