title: Jouko Kajanoja

text: Kajanoja tuli tunnetuksi lyhyestä ja myrskyisästä kaudestaan SKP:n puheenjohtajana vuosina 1982–1984. Kajanoja valittiin tehtävään ns. kolmaslinjalaisten tukemana kompromissiehdokkaana SKP:n ylimääräisessä edustajakokouksessa 1982, kun vuodesta 1966 puheenjohtajana ollut Aarne Saarinen jätti paikkansa. Puheenjohtajana Kajanoja pyrki yhdistämään puolueensa hajaantuneet rivit, mutta varsin laihoin tuloksin. Sorsan III hallitus oli vähällä kaatua marraskuussa 1982, kun Kajanoja sanoutui irti devalvaatiopäätöksestä. SKDL lähti lopulta hallituksesta vuoden lopussa Kajanojan ajamana puolueen eduskuntaryhmän äänestettyä muiden hallituspuolueiden esittämää puolustusmäärärahojen lisäämistä vastaan. Puheenjohtajan välit pääsihteeri Aaltoon alkoivat näiden toimenpiteiden seurauksena heiketä.


title: Jouko Kajanoja

text: Vuoden 1983 eduskuntavaaleissa SKDL kärsi tappion eikä (hieman alle 4 000 ääntä saanut) Kajanoja itsekään onnistunut pääsemään läpi. SKP:n enemmistö koki Kajanojan myötäilevän liiaksi oppositiota. Puolueen 20. edustajakokouksessa puheenjohtajaksi valittiin 11 äänen erolla Arvo Aalto. Kajanoja totesi loppulausunnossaan: "Alistavat ja pakottavat valtarakenteet jyräsivät alleen orastavan yhteistyön." Kajanojalle tarjottiin töitä kustannusyhtiö Yhteistyön toimitusjohtajana, mutta hän kieltäytyi.


title: Jouko Kajanoja

text: Aaltolaisten kirveslinjaa vastustanut Kajanoja lähti opposition mukana SKP:stä, kun hänen puolueosastonsa kesäkuussa 1985 erotettiin puolueesta satojen muiden tavoin. Kajanoja valittiin Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) pääsihteeriksi 1986. Presidentinvaaleissa 1988 SKPy:n yhteistyöpuolue Demokraattinen Vaihtoehto (Deva) asetti Kajanojan ehdokkaakseen ja hän sai 44 428 ääntä (1,4 %) suorassa kansanvaalissa. Devan valitsijamiesehdokkaat saivat 56 528 ääntä, mutta puolue jäi ilman valitsijamiehiä.


title: Jouko Kajanoja

text: Kajanoja toimi SKPy:n puheenjohtajana 1988–1989. Hän erosi tehtävästä lokakuussa 1989 riitaannuttuaan puoluetovereidensa kanssa SKP:n toiminnan jatkamisesta. Kajanojan kannatti vähemmistöön jäänyttä kantaa, jonka mukaan kommunistisen puolueen toiminta voitiin lakkauttaa Vasemmistoliiton perustamisen myötä. Kajanojan ja SKPy:n enemmistön välit katkesivat täysin. Tilalle valittiin Esko-Juhani Tennilä.


title: Jouko Kajanoja

text: Kajanoja jätti puoluepolitiikan 1990-luvulle tultaessa. Hän on kuitenkin osallistunut aktiivisesti yhteiskuntapoliittiseen keskusteluun. Vuonna 1996 Kajanoja väitteli tohtoriksi sosiaalipolitiikasta.


title: Jouko Kajanoja

text: Syksyn 2008 kunnallisvaaleissa helsinkiläinen Kajanoja oli Vasemmistoliiton ehdokkaana, mutta hän jäi valtuuston ulkopuolelle 307 äänellään. Kajanoja valittiin kuitenkin puolueen edustajaksi sosiaalilautakuntaan.


title: Jouko Kajanoja

text: Kajanoja kuuluu Hyvinvointivaltion vaalijat -yhdistyksen hallitukseen.


title: Jouko Kajanoja

text: Kajanoja oli vuodet 1985–1996 naimisissa kansanedustaja Pirkko Turpeisen kanssa. Hänen nykyinen puolisonsa on kauppatieteiden maisteri Anna-Maija Kajanoja. Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja Lauri Kajanoja on Jouko Kajanojan poika.


title: Samizdat

text: Samizdat () oli Neuvostoliitossa ja myös muissa sosialistisissa maissa harjoitettua maanalaista julkaisutoimintaa. Sana tarkoittaa itse kustannettua julkaisua ("sam" = itse, "izdat" = julkaista/kustantaa): se on mukaelma Neuvostoliitossa vallinneista käsitteistä "politizdat" (poliittisesti kustannettu, valtion kustantama poliittisen kirjallisuuden julkaisu) tai "gosizdat" (valtionkustanne).


title: Samizdat

text: Imperfektiivinen verbi "izdavat" ja perfektiivinen verbi "izdat" tarkoittavat julkaisemista tai suppeammin kustantamista. "Izdatelstvo" () on kustantamo.


title: Samizdat

text: Neuvostoliitossa julkaiseminen oli oppositiotoiminnan tukahduttamiseksi erittäin valvottua. Tämän vuoksi monet kielletyt kirjat – sellaiset kuin Mihail Bulgakovin "Saatana saapuu Moskovaan" – kopioitiin käsin ja levitettiin kädestä käteen vaha- tai valokopioina. Maassa oli myös salaisia kirjapainoja Raamatuille ja muulle uskonnolliselle kirjallisuudelle. Luvatta ja laittomasti levitettävä uusi kirjallisuus oli itsekustannettua, samizdatia.


title: Samizdat

text: Käsitteellä tamizdat (ven. тамиздат,"siellä julkaisu") puolestaan viitattiin humoristisesti niihin teoksiin, jotka usein samizdatin kautta päätyivät julkaistaviksi nk. länsimaissa. Näin kävi esimerkiksi Boris Pasternakin romaanille "Tohtori Živago", josta tekijä sai Nobelin palkinnon teoksen tultua julkaistuksi tamizdatina.


title: Samizdat

text: Myös sellaista musiikkia, jota viralliset tahot eivät suostuneet julkaisemaan, julkaistiin itse levittämällä nauhasta tehtyjä kopioita kädestä käteen. Tämä "magnitizdat" oli hyvin yleinen esimerkiksi vaihtoehtoisen rock-musiikin kuten punkin levittämisessä. Myös venäläiset trubaduurit eli bardit, tunnetuimpina Bulat Okudžava ja Vladimir Vysotski, julkaisivat suurimman osan tuotannostaan itse epävirallisesti.


title: Samizdat

text: Neuvostoliiton hajottua demokraatit korostivat Jeltsinin aikana sananvapautta ja lehdistön vapautta. Näin ollen samizdat menetti käsitteenä merkityksensä Venäjällä, minkä vuoksi käsite siellä liittyy neuvostoaikaiseen kiellettyyn itsejulkaisemiseen. Samizdat on kuitenkin edelleen merkityksellinen esimerkiksi Valko-Venäjällä. Siellä oppositio tuottaa muun muassa Internetissä itsejulkaisuja, joissa kritisoidaan presidentti Lukašenkaa ja hänen hallitustaan. Myös muualla entisessä Neuvostoliitossa, nykyisessä IVY:ssä voi olla maita, joissa itsejulkaisu on sensuurin vuoksi edelleen opposition tapa muodostaa yleistä mielipidettä.


title: Josef Terboven

text: Josef Antonius Heinrich Terboven (23. toukokuuta 1898 Essen – 8. toukokuuta 1945 Asker) oli Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen jo varhaisessa vaiheessa liittynyt pankkivirkailija, josta tuli Saksan valtiopäiväedustaja vuoden 1930 vaaleissa. Hän kohosi Saksassa Essenin Gauleiteriksi ja sittemmin miehitetyn Norjan valtakunnankomissaariksi. Norjassa hänen vastuullaan oli maan siviilihallinto ja talous, jonka piti sodan aikana tukea Saksan teollisuutta. Norjan natsijohtajan Vidkun Quislingin kanssa hän teki yhteistyötä ja tukahdutti norjalaisten vastarinnan. Kolmas miehityksen johtava osapuoli oli Norjan ja Pohjois-Suomen sotilashallinnosta vastannut kenraalieversti Nikolaus von Falkenhorst.


title: Josef Terboven

text: Terboven teki oslolaisessa bunkkerissa itsemurhan miehityksen päätyttyä 8. toukokuuta 1945.


title: Lothar Rendulic

text: Lothar Rendulić ( ['rendulitʃ], ) oli kroaattisukua ollut itävaltalainen lakitieteen tohtori ja kenraalieversti Saksan armeijassa. Toisessa maailmansodassa Rendulic komensi Suomen Lapista käsin Neuvostoliittoa vastaan hyökännyttä 20. vuoristoarmeijaa. Lapin sodassa 1944–1945 Rendulic komensi joukot tuhoamaan vetäytyessään kaikki rakennukset, sillat, tiet, rautatiet, lentokentät ja reitille osuneen yksityisomaisuuden. Samoin toimittiin Norjan Ruijassa väestön pakkosiirron jälkeen. Aikaisemmin Kroatiassa ollessaan Rendulic syyllistyi sotarikoksiin teloituttamalla siviilejä.


title: Lothar Rendulic

text:
Rendulic palveli ensimmäisessä maailmansodassa upseerina Itävalta-Unkarin armeijassa, ja sodan jälkeen Itävallan armeijassa.
Rendulic liittyi Itävallassa kansallissosialistiseen puolueeseen jo vuonna 1932. Hän toimi Itävallan sotilasasiamiehenä Lontoossa ja Pariisissa vuosina 1933–1934, ja Itävallan armeijassa motorisoidun prikaatin komentajana 1934–1936. Kansallissosialististen mielipiteidensä vuoksi Rendulic joutui vetäytymään eläkkeelle vuonna 1936, mutta hänet kutsuttiin uudelleen palvelukseen Anschlussin jälkeen 13. maaliskuuta 1938.


title: Lothar Rendulic

text: Rendulic palveli 1938–1940 XVII Armeijakunnan esikunnassa, 1940 14. Divisioonan vt. komentajana, 1940–1942 52. Divisioonan komentajana ja 1942–1943 XXXV Armeijakunnan ylipäällikkönä. Ennen Lapin-komennustaan hän toimi 2. Panssariarmeijan ylipäällikkönä Jugoslaviassa elokuusta 1943 kesäkuuhun 1944. Tämän jälkeen hänet siirrettiin Pohjois-Norjan ja -Suomen saksalaisjoukkojen komentajaksi.


title: Lothar Rendulic

text: Lapissa Rendulic toimi 20. vuoristoarmeijan ("20. Gebirgs-Armee") ylipäällikkönä lento-onnettomuudessa 23. kesäkuuta 1944 kuolleen kenraalieversti Eduard Dietlin jälkeen. 20. vuoristoarmeija vastasi Pohjois-Suomen puolustuksesta Kuusamosta Petsamoon ja Jäämerelle tavoitteenaan vallata Muurmansk ja katkaista Neuvostoliiton huoltoyhteydet. Joukkojen vahvuus oli runsaat 200 000 miestä.


title: Lothar Rendulic

text:
Suomalaisten 1. lokakuuta 1944 tekemä Röytän maihinnousu yllätti saksalaiset ja uhkasi operaatio Birken mukaan tapahtuvaa turvattua vetäytymistä uusiin puolustusasemiin Lapissa. Tornionlaakson taisteluiden alkuvaiheessa suomalaiset olivat saaneet sata saksalaista sotavankia. Lisäksi suomalaisten hallussa oli kaksi sairaalaa saksalaispotilaineen. Kiristääkseen sotavangit vapaiksi Rendulic antoi käskyn vangita suomalaisia siviilejä. Vangitsemiset alkoivat 1. lokakuuta, ja kaiken kaikkiaan saksalaiset ottivat Kemissä 132 ja Rovaniemellä 130 panttivankia. Vangeiksi piti löytää mahdollisimman merkittäviä henkilöitä. Kenraalimajuri Mathias Kräutler toimitutti Jalkaväkirykmentti 11 komentajalle everstiluutnantti Wolf H. Halstille kirjeen, jonka mukaan vangitut ammuttaisiin jollei saksalaisia sotavankeja vapautettaisi. Suomalaisjoukkojen komentaja Siilasvuo kieltäytyi myönnytyksistä. Vastauksessaan saksalaisille Halsti ilmoitti, että yhdenkin siviilin teloitus aiheuttaisi kaikkien sadan sotavangin, sekä suomalaisten valtaamalla alueella olleen Tornion saksalaisen sotasairaalan henkilökunnan ja sen potilaiden ampumisen välittömästi. Saksalaiset eivät teloittaneet panttivankeja, vaan vapauttivat heidät myöhemmin Jaatilasta vetäytyessään.
Saksalaisten vetäytyessä kohti pohjoista Rendulic antoi käskyn poltetun maan taktiikasta. Komentaja Dietlin käskystä oli laadittu jo vuonna 1942 suunnitelma Pohjois-Suomen infrastruktuurin tuhoamisesta tarpeen vaatiessa. Tuhoamiskäsky annettiin useassa vaiheessa: 6. lokakuuta vain saksalaisten jälkeensä jättämä oma infrastruktuuri ja laitteistot tuli hävittää. 9. lokakuuta Rendulic määräsi tuhottavaksi Suomen valtion rakennukset Rovaniemellä, ja pari päivää myöhemmin kaikki julkiset rakennukset. Viimein 13. lokakuuta joukoilla oli määräys tuhota kaikki asumukseksi kelpaavat rakennukset, lukuun ottamatta kirkkoja, sairaaloita ja taloja joissa asukkaat olivat paikalla. Muun muassa Rovaniemen kauppala poltettiin täydellisesti. Tuho toistui muissa Lapin keskuksissa: Sodankylä, Savukoski, Muonio, Kittilä, Ivalo ja Inari tuhottiin, samoin pitkälti koko infrastruktuuri.


title: Lothar Rendulic

text: Rendulic komensi 20. vuoristoarmeijaa 20. tammikuuta 1945 asti. Maaliskuuhun 1945 asti hän oli Saksan koko pohjoisen armeijan komentaja (). Tällöin hän Adolf Hitlerin käskystä muun muassa määräsi koko Ruijan pakkoevakuoinnin ja hävittämisen. Saksalaiset poistivat alueelta yli 50 000 siviiliä. Tyhjennetyn maakunnan rakennukset tuhottiin kuten Suomen Lapissakin. Hävitys aloitettiin lokakuun lopulla 1944 ja tuhopoltot jatkuivat tammikuulle 1945. 11 000 asunrakennusta ja vajaat 5 000 navetta- tai ulkorakennusta poltettiin, sekä muun muassa 21 sairaalaa ja 27 kirkkoa. Samaten poltettiin alueen kalastusveneet ja -laivat.


title: Lothar Rendulic

text: Maalis–huhtikuuksi Rendulic siirtyi piiritetyn armeijaryhmä Kuurinmaan komentajaksi Latvian Kuurinmaalle. Tämän jälkeen hän palveli kenraalisotamarsalkkana Armeijaryhmän Ostmarkin komentajana Itävallassa. Hän antautui joukkoinensa yhdysvaltalaisille Itävallassa 8. toukokuuta 1945.


title: Lothar Rendulic

text: Sodan päätösvaiheessa Rendulic joutui sotavankeuteen, jossa vietti kolme vuotta. Vuonna 1948 hän joutui sotarikoksista syytettynä oikeuteen Nürnbergissä. Rendulic vapautettiin syytteistä Suomen Lapin ja Norjan Ruijan rikollisesta tuhoamisesta. Hänet tuomittiin kuitenkin aikaisemmista teoistaan: Rendulic oli vuonna 1941 itärintamalla välittänyt alaisilleen komennon kaikkien vangiksi saatujen poliittisten upseerien ampumisesta. Vuonna 1943 Italian antauduttua liittoutuneille Rendulic vangitutti tuhansia italialaissotilaita ja teloitutti kymmeniä italialaisupseereita. Ollessaan Kroatiassa vuonna 1943 2. Panssariarmeijan ylipäällikkönä Rendulic antoi käskyn teloittaa 50 siviilipanttivankia jokaisesta surmatusta saksalaissotilaasta, ja 25 panttivankia jokaista haavoittunutta saksalaista kohden. Kostoksi iskuista saksalaisia vastaan kyliä tuli tuhota. Komentoja myös noudatettiin. Rendulic tuomittiin 20 vuodeksi vankeuteen. Tuomio lyhennettiin vuonna 1951 kymmeneen vuoteen vankeutta.


title: Lothar Rendulic

text: Rendulic vapautettiin vuonna 1951, oltuaan vangittuna kuusi vuotta. Vapautumisensa jälkeen hän toimi kirjailijana. Rendulic kuoli vuonna 1971.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiede eli etnologia tutkii ihmisten elämää, kansankulttuuria ja ilmiöitä. Elinympäristö voi vaihdella työyhteisöstä kyläyhteisöön tai tietyn ammattikunnan sisäiseen yhteisöön. Tutkimuskohteena voi olla maaseutu tai kaupunki eivätkä yhteiskuntaluokat rajoita tutkimuksen tekoa. Kansatieteessä tutkittavaa asiaa lähestytään ihmisen näkökulmasta käsin. Tieteenala ei ole aikasidonnainen, vaikka on erityisesti aikaisempina vuosikymmeninä ollut vahvasti historiapainotteinen. Nykyisin kansatieteellinen tutkimus kohdistuu yhtä hyvin historiaan ja nykyisyyteen, jopa tulevaisuuteenkin.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiedettä eli etnologiaa voi Suomessa opiskella neljässä yliopistossa:Sanana kansatiede on peräisin 1830-luvulta. Kansatieteen ensimmäiset tutkimukset suuntautuivat Venäjälle 1800-luvulta lähtien. Tutkijat analysoivat suomalais-ugrilaisia kansoja. Tutkimusta jatkettiin aina ensimmäiseen maailmansotaan asti. Suomen itsenäistyttyä raja Venäjälle sulkeutui vuosikymmeniksi. Rajat avautuivat osittain vasta 1960-luvulla. 1990-luvulla tutkimusmahdollisuudet Venäjällä avautuivat lähes 1800-luvun tasolle, mutta suomalais-ugrilaiset kansat olivat kokeneet merkittävää taantumista.


title: Kansatiede Suomessa

text: 1920-luvulla tutkimuksen pääpaino siirtyi Venäjän puolella tehtyjen matkojen tuloksien analysointiin sekä oman alueen tarkkaan tutkimukseen. Näin syntyi maaseudun valloitus kansatieteessä. Uransa 1930 luvulla aloittanut Kustaa Vilkuna suuntasi entisenä talonpoikana tutkimuksensa maaseudulle. Samalla osa tutkijoista suuntasi voimavarojaan suomalaisen maaseudun elinkeinoihin. Tutkijoille syntyi pelko menettää tieto ajalta ennen esiteollistumista. Tämän aikakauden tutkimuksesta antaa hyvän kuvan Suomen kansallismuseo, jonka kansatieteellinen kokoelma sisältää muun muassa erinomaisen kokoelman käsityökaluja maan eri kolkilta. Työkaluissa ja käsitöissä esiintyneiden piirteiden tutkimus avasikin erittäin laajoja näköaloja koko maan kulttuurihistorian tutkimukseen. Maaseudun naisten elämänpiiriä tallensivat esimerkiksi Astrid Reponen-Juvas ja Maija Juvas.


title: Kansatiede Suomessa

text: Tutkimuksen pääpainona maaseutu oli aina 1960-luvulle asti, jolloin Turkuun perustettiin kansatieteen professuuri. Kansatiede Turun yliopistossa sai vaikutusvaltaisen ja oppinsa Ruotsista saaneen professorin Ilmar Talven. Hän suuntasi mielenkiintonsa erityisesti teollistuneeseen yhteiskuntaan. Tutkijoiden keskuudessa virisi pelko menettää muistitietoa teollistuvan yhteiskunnan alkutaipaleelta, sillä ajan henkilökohtaisesti kokeneet alkoivat olla vanhoja. Niinpä Ilmar Talve lähetti tutkijoita ja opiskelijoita ympäri Suomea keräämään tietoa ja valokuvia eri ammattialoilla toimivista ihmisistä.


title: Kansatiede Suomessa

text: 1970-luvulla kaupunkikansatiede sai alkunsa. Kaupunkikansatiede oli aluksi vaisua sekä hitaasti etenevää tutkimusalaa ja kaupunkia tutkittiin samoin metodein kuin aiemmin maalaiskyliä. Mutta 1980-luvulla osa tutkijoista heräsi ajattelemaan asiaa uudelta kantilta, mikä lisäsi myös kiinnostusta alaan. Syntyi ajatus uusien tutkimusmetodien hyväksi käyttämisestä kaupunkikansatieteessä. Kaupunkikansatieteen suurin ongelma on se, että kaupunki eroaa kyläyhteisöstä sen laajuuden vuoksi; suurta kaupunkia on lähes mahdotonta hahmottaa. Kaupungissa on laaja verkosto erilaisia ihmistyyppejä, tuloerot ovat suuria eikä asuinalueillakaan ole yhteisiä piirteitä. On myös kysytty, voiko kaupunkia pohtia yhtenä yksikkönä vai pitääkö kaupunkia tutkia monella eri tasolla. Tämä tarkoittaa tutkimuksen eriytymistä sekä erilaisiin kaupunkityyppeihin että erilaisiin kaupunkien sisäisiin alakulttuureihin. Voidaan keskittyä tutkimaan esimerkiksi pienehköjä "maaseutukaupunkeja" (esimerkiksi Loimaa) tai suurempia kaupunkiyksiköitä, joissa yleismaailmalliset suurkaupungin ilmiöt ovat selvemmin havaittavissa.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiede on yksi Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan oppiaineista ja yksi Suomen neljästä kansatieteen oppituolista. Kansatieteen opetushenkilökuntaan Turun yliopistossa kuuluu (vuonna 2009) professori, lehtori sekä kaksi assistenttia. Muuna henkilökuntana ovat akatemiatutkija, tutkijakoulutettava, eri hankkeissa ja projekteissa työskenteleviä ihmisiä sekä toimistosihteeri. Yhteensä oppiaineella on perustutkinto-opiskelijoita noin 100 ja jatko-opiskelijoita noin 30. Vuosittain otetaan sisään 10 uutta opiskelijaa.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiede tuli omana oppiaineenaan Turun yliopiston humanistiseen tiedekuntaan vuonna 1953, jolloin kansatieteen dosentiksi nimitettiin FT Niilo Valonen. Valonen siirtyi Helsinkiin Kansallismuseoon vuonna 1955, jolloin dosentiksi nimitettiin FT Toivo Vuorela.


title: Kansatiede Suomessa

text: Humanistiseen tiedekuntaan perustettiin kansatieteen laitos vuonna 1958. Kansatieteen (vuoteen 1999: suomalainen ja vertaileva kansatiede) oppiaineessa ei vielä tuolloin ollut professoria, joten laitoksen esimieheksi nimitettiin sosiologian professori Esko Aaltonen. Vuonna 1959 kansatieteen laitokseen perustettiin assistentin toimi, jota hoiti FL Ilmar Talve. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1960. Saman vuonna perustettiin suomalaisen ja vertailevan kansatieteen professorin virka, jota hoitamaan määrättiin aiemmin samana vuonna dosentiksi nimitetty FT Talve. Hän työskenteli nimitettynä professorina aina vuoteen 1986 asti. Talven jälkeen professoreina toimivat Matti Räsänen (1987-1995), vt. professorina Teppo Korhonen (1995-1997) ja viimeisimpänä Pekka Leimu (vuodesta 1997 alkaen). Oppiaineen nimi lyheni kansatieteeksi vuonna 1999.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatieteen laitos toimi aluksi Turun yliopiston päärakennus|Turun yliopiston päärakennuksessa]]. Vuonna 1969 laitos muutti juuri valmistuneeseen Fennicumin laitosrakennukseen, jonka täydellinen peruskorjaus saatiin päätökseen kesällä 2002. Tuossa yhteydessä oppiaineen laaja arkisto sai myös uudet ja ajanmukaiset tilat rakennuksen kellarikerroksesta.


title: Kansatiede Suomessa

text: Turun yliopiston kansatieteellä on suhteita moniin Euroopan yliopistoihin. Opettaja- ja opiskelijavaihtoa on mm. Irlantiin, Unkariin, Puolaan ja Sveitsiin


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiedettä otetaan vuosittain opiskelemaan 10 henkeä. Opiskelijat suorittavat alemman korkeakoulututkinnon (HuK) noin kolmessa vuodessa ja tämän jälkeen noin kahdessa vuodessa ylemmän korkeakoulututkinnon (FM). Opiskelijoiden ainejärjestönä toimii NEFA-Turku ry. (Nordisk Etnologisk Folkloristisk Arbetsgrupp), joka kuuluu osana yhteispohjoismaista NEFA-Nordenia.


title: Kansatiede Suomessa

text: Heti oppiaineen alkuvaiheessa tutkimuksen painopistealueiksi valittiin kansatieteelliselle tutkimukselle varsin uudet kohteet, teollisuustyöväen ja ammattiryhmien kulttuuri, maaseudun kulttuurin murros teollistumiskaudella ja kaupunkikansatieteellinen tutkimus. Talvea seuranneiden professorien aikana näitä tutkimussuuntauksia on jatkettu samalla kun tutkimus on kansainvälistynyt ja sen alue Suomessakin on laajentunut.


title: Kansatiede Suomessa

text: Uutena alueena tutkimuksessa nostettiin 1990-luvun kuluessa vahvasti esille kulttuurien kohtaamiseen liittyvät teema-alueet. Tähän kehitykseen vaikuttivat myös 1980-luvun jälkipuoliskolla alkanut Euroopan muutosprosessi ja tästä johtuneet muutokset maamme geopoliittisessa asemassa.


title: Kansatiede Suomessa

text: 2000-luvulle tultaessa kansatieteen oppiaine on profiloitunut erityisesti erilaisten murrosvaiheessa olevien nykyhetken ilmiöiden tutkimukseen. Tämä näkyy myös oppiaineen hanketoiminnassa.


title: Kansatiede Suomessa

text: Huolimatta nykyhetken painotuksesta Turun yliopiston kansatieteessä tehdään paljon myös historiallista tutkimusta ja uutena osa-alueena myös tulevaisuudentutkimusta. Kansatiede ei vastoin yleistä oletusta ole aikasidonnainen tiede, vaan tutkimusta voidaan tehdä missä tahansa aikakaudessa historiasta tulevaisuuteen. Tutkimuksen kohde ei myöskään ole rajattu pelkästään maaseutuun ja/tai työväestöön, vaan kulttuurisia ilmiöitä tutkitaan laaja-alaisesti kaikissa yhteiskunnan kerroksissa niin kaupungeissa kuin maaseudullakin. Tutkimuksen pääpainopiste onkin tavallisen ihmisen suhde ja elämä osana kulttuuria tai kulttuurista ilmiötä.


title: Kansatiede Suomessa

text: Oppiaineella on useita laajoja hankkeita ja projekteja, jotka selvittävät etnologisesta näkökulmasta erilaisten ilmiöiden ja tavallisen ihmisen arkielämää ja sen muutosta.


title: Kansatiede Suomessa

text: Vuonna 2009 oli toiminnassa hankkeita koskien muun muassa Tornio-Haaparannan kaksoiskaupungin ylirajaista arkea, Turun Kakolanmäen vankila-alueen tulevaisuutta ja Mynämäen Saaren kartanoa sekä Aurajokeen liittyvä projektien kokonaisuus. Oppiaineessa toimii myös NUOPERI-projekti, Opetusministeriön jatkuvarahoitteinen Nuorisotyön perinteen keruu-, arkistointi- ja tutkimusprojekti.


title: Kansatiede Suomessa

text: Turun yliopiston kansatieteen oppiaineen TYKL-arkiston juuret ovat 1950-luvun lopussa, jolloin aloitettiin laajamittainen postikyselytoiminta. Laajalle vastaajaverkostolle lähetettiin kyselyjä kymmenistä eri kansankulttuuriin liittyvistä aiheista aina 1970-luvulle asti. Vastauksia kertyi tuhansia, yhteensä noin 400 000 sivua. Ne muodostivat kansatieteen arkiston perustan, jonka ympärille ryhdyttiin jo 1960-luvun alussa kartuttamaan myös muita kokoelmia. Näistä voi mainita esimerkiksi nykyiset noin 40 000 valokuvaa ja noin 3 000 digitaalivalokuvaa sekä noin 30 hyllymetriä käsikirjoitusaineistoa (litteroituja haastatteluja, proseminaaritutkielmia, pro gradu -tutkielmia). Arkistossa on myös videoita, ääninauhoja, piirroksia ja karttoja.


title: Kansatiede Suomessa

text: TYKL-arkiston digitointiprojekti aloitettiin yhdessä folkloristiikan ja uskontotieteen TKU-arkiston kanssa vuonna 2000. Sähköiseen tietokantaan on kerätty vuoteen 2009 mennessä kymmeniä tuhansia yksiköitä erilaista aineistoa, joka on käytettävissä internetin kautta.


title: Kansatiede Suomessa

text: Fennicumin laitosrakennuksen peruskorjauksen yhteydessä vuonna 2002 TYKL-arkisto siirtyi kansatieteen oppiaineen tiloista rakennuksen kellarikerrokseen. Palo- ja vesisuojatuissa tiloissa olevat aineistot ovat käytettävissä tutkimus- ja opetustarkoituksiin arkiston käyttösääntöjen mukaisesti. Aineistoa ei lainata arkiston ulkopuolelle.


title: Ang Lee

text: Ang Lee (, s. 23. lokakuuta 1954 Pingtung) on taiwanilainen kahdesti Oscar-palkittu elokuvaohjaaja, joka on myös tuottanut, käsikirjoittanut ja leikannut elokuvia, sekä näytellyt yhdessä elokuvassa. Hän sai koulutuksensa Yhdysvalloissa ja asuu nykyään siellä. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat wuxia-elokuva "Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme" (2000), "Hulk" (2003) ja "Brokeback Mountain" (2005), josta hän voitti parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon. Vuonna 2013 hän voitti toistamiseen parhaan ohjauksen Oscarin elokuvallaan "Piin elämä". Leen seuraava elokuva on "Billy Lynn’s Long Halftime Walk", joka saa ensi-iltansa vuonna 2016.


title: Ang Lee

text: Ang Leen vaimo on Jane Lin, jonka kanssa hän on ollut naimisissa vuodesta 1983 lähtien. Heillä on kaksi poikaa, 1984 syntynyt Haan ja 1990 syntynyt Mason.


title: Säätutka

text: Säätutka on tutka, jolla seurataan sadepisaroiden ja lumihiutaleiden sijaintia ja liikettä. Se lähettää pulsseina 3–10 cm aallonpituisia mikroaaltoja ja mittaa niiden takaisinsirontaa: mitä enemmän sadetta, sen voimakkaampi kaiku.


title: Säätutka

text: Säätutkan keila on kapea ja kartiomainen: tyypillisesti sekä leveys että korkeus ovat noin yhden asteen verran. Tässä se eroaa esimerkiksi lennonvarmennustutkista, jotka käyttävät korkeaa ja sivusuunnassa litteää keilaa ja voivat paikallistaa kohteen olipa se millä korkeudella tahansa. Säätutkalla sen sijaan liikutetaan keilaa sekä pysty- että vaakasuunnassa ja saadaan mitattua puolipallon muotoinen tilavuus napakoordinaattiesityksenä, eli kaiun aiheuttajan etäisyys, atsimuutti (suuntakulma) ja elevaatio (korkeuskulma). Näistä voidaan tehdä karteesisia muunnoksia ja saada kaiun aiheuttajan (esimerkiksi sateen) paikka kartalla ja korkeus maanpinnasta.


title: Säätutka

text: Pelkän sateen sijainnin ilmoittavista tutkista on useimmissa maissa jo luovuttu. Dopplertutkalla saadaan lisäksi selville saderintaman liikenopeus. Nykyaikainen tutka käyttää myös kaksoispolarisaatiota. Tällöin verrataan partikkeleista heijastunutta pysty- ja vaakapolarisoitunutta signaalia toisiinsa. Litistyneestä sadepisarasta heijastuu vaakapolarisoitunut lähete hiukan pystypolarisoitunutta enemmän. Jääkiteellä tilanne on toisin. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa tutkakalusto on 10−25 vuoden ikäistä (2012) ja uuden sukupolven tutkaverkkoa ollaan juuri suunnittelemassa. Myös lentokoneiden tutkat on varustettu hyvillä säätutkaominaisuuksilla. Dopplertutkia käytetään muuhunkin kuin sään seurantaan, esimerkiksi liikenteen valvontaan.


title: Säätutka

text: Maanpinnalle sijoitettavaan sademittariin verrattuna tutkassa on ylivoimainen paikka- ja aikaresoluutio: sade saadaan ilmakehässä paikallistettua kilometrin ja minuutin tarkkuudella. Lukematarkkuus ei ole yhtä hyvä: helposti tehdään 20–50 prosentin virheitä sateen kertymässä. Sade saattaa myös kulkeutua vaakasuunnassa ennen maahan putoamistaan. Tarkkaa sadetietoa tarvitaan monenlaisissa sääpalvelun sovelluksissa: lentoliikenteessä, metsäpalovaroituksiin, tulvaennustamiseen ja teiden auraamiseen.


title: Säätutka

text: Suomessa on kaksitoista säätutkaa: Helsingin yliopistolla on säätutka Kumpulan kampuksella ja Ilmatieteen laitoksella tutkat seuraavissa paikoissa: Anjalankoski, Vantaa (Kaivoksela), Korppoo, Ikaalinen, Kesälahti. Kuopio, Petäjävesi, Vimpeli, Utajärvi ja Luosto. Kahdestoista tutka on Vaisala, testausmalli Keravalla.


title: Sarawak

text: Sarawak on Malesian suurin osavaltio. Se sijaitsee Itä-Malesiassa, Borneon saaren luoteisosassa. Sitä ympäröi pohjoisessa Etelä-Kiinan meri, etelässä Indonesiaan kuuluva Kalimantan ja koillisessa Sabah. Sarawakin sisällä sijaitsee Brunein sulttaanikunta.


title: Sarawak

text: Osavaltion hallinnollinen pääkaupunki on Kuching, jossa on runsaat 600 000 asukasta. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat muun muassa Sibu, Miri ja Bintulu. Osavaltion pinta-ala on 124 450 neliökilometriä ja asukasluku noin 2 420 009.


title: Sarawak

text: Sarawak oli 1500-luvulta 1800-luvulle asti osa Brunein sulttaanikuntaa. Vuonna 1841 brittiläinen James Brooke saapui Borneon saarelle. Brunei kärsi levottomuuksista Brooken saapumisen aikoihin, sillä Sarawakissa kapinalliset olivat nousseet Brunein sulttaania vastaan. Brooke liittoutui sulttaanin kanssa ja kapina saatiin kukistettua. Sulttaani teki Brookesta kiitokseksi Kuchingin radžain ja antoi tälle siivun Sarawakista. Vuonna 1846 hänen arvonimestään tuli perinnöllinen ja näin sai alkunsa valkoisten rajahien dynastia. Brooke yritti saada Britannian hallitusta kiinnostumaan maan hallintaan ottamisesta, mutta brittihallitus ei uskonut Brooken väittetä alueen rajattomista kaupallisista mahdollisuuksista.


title: Sarawak

text: Koska Britannia ei ottanut aluetta hallintaansa, James Brooke hallitsi maata kuin henkilökohtaista läänitystään. Brooke nimitti malaijiväestöä alueen hallintaan ja hyödynsi paikallisten taistelutaitoja maan armeijassa ja poliisivoimissa. Brooke laajensi Sarawakia Brunein kustannuksella 1850- ja 1860-luvuilla, ja Brooken kuoltua 1868 hänen veljenpoikansa Charles Brooke jatkoi suvun yksinvaltaa alueella. Charles myös laajensi Sarawakin aluetta sen nykyisiin mittoihin.


title: Sarawak

text: Vuonna 1888 Britannia otti Sarawakin suojelukseensa, sillä britit pelkäsivät muiden siirtomaavaltojen, etenkin Saksan keisarikunnan vaikutusvallan kasvua Malaijien saaristossa. Brittihallitus puuttui kuitenkin vain ulkomaansuhteisiin ja Brooken dynastia hallitsi edelleen Sarawakin sisäisiä asioita. Sarawakia hallinneet Brooket katsoivat että länsimaisten liiketoimet olivat paikallisväestön hyväksikäyttöä ja Sarawak säilyi syrjäisenä alueena, johon länsimaalainen kapitalismi ei yltänyt. Vasta vuonna 1941 Sarawak sai perustuslakinsa, sata vuotta Brooke-suvun hallintaan astumisen jälkeen.


title: Sarawak

text: Japani miehitti toisen maailmansodan aikana Sarawakin vuonna 1941. Maan perustuslaki oli laadittu juuri japanilaismiehitystä edeltävänä päivänä. Sodan jälkeen ja japanilaisten vetäydyttyä Sarawak palasi brittihallinnon alaisuuteen Britannian kruununsiirtomaaksi.


title: Sarawak

text: Vuonna 1963 Sarawak liittyi Malaijan pääministerin Tunku Abdul Rahmanin ehdottamaan valtioliittoon yhdessä Pohjois-Borneon kanssa. Uudessa Malesian liittovaltiossa Sarawakista tehtiin Malesian autonominen osavaltio. Sarawakin liittäminen Malesiaan laukaisi myös levottomuuksia, sillä Indonesia ei hyväksynyt Borneon saaren pohjoisten alueiden liitosta Malesiaan. Malesian perustamisesta seurasi Indonesian ja Malesian välinen konfrontaatio. Levottomuudet saatiin kukistettua Brittiläisen Kansainyhteisön tuella.


title: Sarawak

text: Sarawakin pinta-ala on 124 450 neliökilometriä ja suuri osa maa-alasta on trooppista sademetsää. Sademetsissä elää useita lajeja, joita ei muualla tapaa. Monet lajeista ovat ihmisen toiminnan seurauksena erittäin uhanalaisia, kuten borneonoranki. Luonnon suojelemiseksi Malesiaan on perustettu kansallispuistoja, kuten Sarawakissa oleva Niahin kansallispuisto, jonka luolista on löytynyt jäänteitä ihmisasutuksesta 40 000 vuoden takaa.


title: Sarawak

text: Sarawakin alue jakautuu mäkiseen ja laaksoiseen rannikkoalueeseen ja vuoristoiseen sisämaahan. Suuri osa lännempänä olevaa Sarawakin osavaltiota on rannikkoista alankoa, jossa on laajat mangroverantaiset tasangot. Sisämaahan päin mentäessä maasto muuttuu kukkulaisemmaksi ja saaren keskiosissa ja pohjoisimmassa osassa, lähellä Sabahin osavaltion rajaa kohoaa vuoristo. Vuorijono muodostaa myös Sarawakin ja Indonesian rajan. Osavaltiota halkoo Rajangjoki.


title: Sarawak

text: Osavaltio jakautuu yhteentoista hallinnolliseen alueeseen, jotka ovat Kuching, Samarahan, Sri Aman, Betong, Sarikei, Sibu, Mukah, Kapit, Bintulu, Miri ja Limbang. Suurin alue on pääkaupunki Kuchingin alue.


title: Sarawak

text: Sarawakin väestö on kirjavaa etniseltä taustaltaan. Suurin etninen ryhmä on ibanit, joita on noin 30% osavaltion väestöstä. Etnisesti kiinalaisia on runsaat 20%, kuten myös malaijeja. Muita väestöryhmiä ovat melanaut ja bidayuhit. Sarawakissa on myös intialaisväestöä.


title: Sarawak

text: Useimmista Malesian osavaltioista poiketen Sarawak ei ole sulttaanikunta, vaan alueen johdossa on kuvernööri, jonka maan kuningas nimittää virkaansa nelivuotiskaudeksi.


title: Sarawak

text: Vuonna 2003 valmistunut elokuva Unelmien aakkoset ("The Sleeping Dictionary") sijoittuu 1930-luvun Sarawakiin. Tämän romanttisen draaman keskiössä on englantilaismiehen ja malesialaisen naisen välinen rakkaustarina.


title: Kuching

text: Kuching on Malesian seitsemänneksi suurin kaupunki ja Borneon saarella sijaitsevan Sarawakin osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 325 000. Asukkaisiin kuuluu muun muassa kiinalaisia ja malaijeja. Kuching on hallinnollisesti jaettu Pohjois- ja Etelä-Kuchingiin.


title: Jean Eugène Robert-Houdin

text: Jean Eugène Robert-Houdin (7. joulukuuta 1805, Blois – 13. kesäkuuta 1871, Saint-Gervais-la-Forêt) oli ranskalainen taikuri. Häntä pidetään yleisesti modernin esittävän taikuuden, illusionismin pioneerina.


title: Jean Eugène Robert-Houdin

text: Kelloseppänä Pariisissa työskennellyt Robert-Houdin oli aina ollut kiinnostunut mekaanisista apuvälineistä, joita markkinoilla esiintyvät temppuilijat käyttivät. Lisäksi hän luki taikatemppuja käsittelevää kirjallisuutta. Täytettyään 40 vuotta, Robert-Houdin päätti yrittää itsekin alaa ja perusti nimeään kantavan "Théâtre Robert Houdin" -teatterin. Muista alan toimijoista poiketen hän muutti esitykset ylellisiksi kokemuksiksi komeiden kulissien ja puvustuksen avulla. Robert-Houdin kärsi aluksi esiintymiskammosta, mutta alun hankaluuksien jälkeen esitys hioutui ja se kelpasi lopulta muun muassa Ranskan kuninkaalle, Ludvig Filip I:lle. Robert-Houdin kehitteli useita taikatemppuja, joita yhä esitetään.


title: Jean Eugène Robert-Houdin

text: Esiinnyttyään vuosia, Robert-Houdin lopetti esitykset ja ryhtyi kirjoittamaan kirjoja taikatemppujen tekemisestä. Taikuri "Erik Weisz" käytti taiteilijanimeä Harry Houdini - virallistaen sen myöhemmin - kunnioittaakseen Jean Eugène Robert-Houdinia.


title: Santa Ana (El Salvador)

text: Santa Ana on kaupunki El Salvadorissa. Se sijaitsee 64 kilometriä länteen pääkaupunki San Salvadorista. Kaupungin arvioitu asukasluku oli vuonna 2005 noin 180 000, mikä tekee siitä maan toiseksi tai kolmanneksi suurimman kaupungin - se on hyvin tasoissa San Miguelin kanssa.


title: Santa Ana (El Salvador)

text: Santa Ana sijaitsee ylänköalueella 665 metriä merenpinnan yläpuolella. Keskilämpötila on ympäri vuoden 25 °C paikkeilla. Alueen suurin joki on Guajoyo; siihen sijoitettu vesivoimala hoitaa kaupungin ja lähialueen sähkön tarpeen. Lähistöllä on kaksi tulivuorta, Ilamatepec (eli Santa Ana) ja Izalco. Ilamatepec purkautui vuonna 2005.


title: Santa Ana (El Salvador)

text: Kaupungin katedraali on rakennettu näyttämään espanjalaiselle siirtomaatyylille tyypilliseltä goottilaiselta katedraalilta. Se vihittiin käyttöön vuonna 1913.


title: Koror

text: Koror tarkoittaa seuraavia asioita:


Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue () on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen puolue. Puolue on perustettu vuonna 1889. Nykyinen puheenjohtaja on Stefan Löfven, joka valittiin eronneen Håkan Juholtin seuraajaksi 27. tammikuuta 2012. Ruotsissa puolueen nimestä käytetään lyhennettä SAP tai (s).


title: Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue

text: Puolueen nuorisojärjestö on Ruotsin sosiaalidemokraattinen nuorisoliitto ja opiskelijajärjestö Ruotsin sosiaalidemokraattinen opiskelijaliitto. Puolue on Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän ja sosialistisen internationaalin jäsen.


text: Vuonna 1990 Ruotsin sosiaalidemokraattisella työväenpuolueella oli noin miljoona jäsentä. Tämä johtui siitä, että puolueella ja ammattijärjestö LO:lla oli vuosina 1987–1991 yhteisjäsenyys eli LO:n jäsen oli automaattisesti myös sosiaalidemokraattien jäsen.


text: Yhteisjäsenyys päättyi vuoden 1992 alussa, minkä seurauksena puolueen jäsenmäärä laski jyrkästi. Vuonna 2003 puolueella oli 143 407 jäsentä.


text: Puolue perustettiin 23. huhtikuuta 1889, mutta vasta vuonna 1897 hyväksyttiin ensimmäinen puolueohjelma, joka oli laadittu nimenomaan Ruotsissa; aikaisempi versio oli käännös Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen ohjelmasta. Hjalmar Branting valittiin ensimmäisenä sosiaalidemokraattina Ruotsin valtiopäiville vuonna 1896 Tukholman liberaalien tuella.


text: Vuonna 1911 sosiaalidemokraattien ohjelmaan lisättiin vaatimus valtiomuodon muuttamisesta monarkiasta tasavallaksi.Tämä kohta sisältyy periaateohjelmaan myös nykyisin.


text: Puolueen oppositio erosi vuonna 1917 omaksi ryhmäkseen ja perusti Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen. Syynä eroon oli se, että puolueen vasemmisto-oppositio halusi seurata Venäjällä tapahtuneen bolševikkien tekemän niin sanotun lokakuun vallankumouksen esimerkkiä. Sosiaalidemokraattien enemmistön mielestä sellainen olisi johtanut katastrofaalisiin seurauksiin. Vuonna 1921 Sosiaalidemokraattinen Vasemmistopuolue muutti nimensä Ruotsin kommunistiseksi puolueeksi.


text: Vuonna 1920 sosiaalidemokraatit muodostivat ensimmäistä kertaa hallituksen yksin. Branting nimitettiin pääministeriksi.


text: Tosin ollessaan hallituksessa puolue ei ole halunnut jakaa ministerien tehtäviä muiden puolueiden edustajille, vaan se on ollut yksin hallituksessa riippumatta siitä, onko heillä enemmistö valtiopäivillä vai ei. Toisin kuin esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa sosiaalidemokraatit eivät ole koskaan muodostaneet suurta koalitiota vastaavaa sinipunahallitusta kaksin kokoomuksen kanssa ja vain harvoin apupuolueen kanssa, joka on ollut viimeksi keskusta 1950-luvulla. Sosiaalidemokraatit olivat yksin hallituspuolueena pitkään lyhyttä kokoomuksen, liberaalien, keskustan ja kristillisdemokraattien 1990-luvulla muodostaman oikeistohallituksen murtamaa katkoa lukuun ottamatta. Sosiaalidemokraateilla on vieläkin ylivoimainen asema Ruotsin kunnallis- ja valtiopäiväpolitiikassa. Vuodesta 1998 alkaen puolue alkoi tehdä yhteistyötä Vasemmistopuolueen ja Ympäristöpuolue Vihreiden kanssa, etupäässä liittoutunutta oikeistoa vastaan. Yhteistyö päättyi vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen, jossa keskusta-oikeisto voitti.


text: Vuoden 1921 valtiopäivävaaleista alkaen (ensimmäiset valtiopäivävaalit, joissa oli yleinen äänioikeus) sosiaalidemokraatit ovat olleet Ruotsin suurin puolue. Puolue on ollut viime vuosikymmenien aikana oppositiossa alle kymmenen vuotta, viimeksi vuosina 1991–1994 sekä syyskuusta 2006 lähtien. Vuonna 2010 valtiopäivävaalit johtivat jälleen oikeiston voittoon, joka joutui muodostamaan kuitenkin vähemmistöhallituksen. Sosiaalidemokraatit ovat valtiopäivien suurin puolue, joten myös hankala vastavoima hallitukselle. Sosiaalidemokraatit on saanut valtiopäivävaaleissa kaksi kertaa enemmistön äänistä (1968 50,1 % ja 1940 53,8 %).


text: Puolueen periaateohjelman mukaan sen ideologia on demokraattinen sosialismi, joka on puolueen mielestä synonyymi termille sosiaalidemokratia.


text: Nykyisen ohjelman mukaan Ruotsin sosiaalidemokraatit hyväksyvät markkinatalouden, mutta eivät ehdottomasti. Heidän mielestään yhteiskunnan täytyy puuttua talouden kehitykseen työttömyyden ja muiden kielteisten ilmiöiden torjumiseksi.


text: Görän Persson on puoluejohtajana ollessaan lanseerannut termin "vihreä kansankoti" koska hän on halunnut laajentaa ekologista ulottuvuutta sosiaalidemokraattiseen yhteiskuntakäsitykseen. Tosin keskustelua on käyty siitä onko edellä mainittu käsite saanut todellisista jalansijaa puolueen ideologiassa.


text:
Tärkeitä henkilöitä puolueen ideologian kehittäjinä ovat olleet Axel Daniellson, Hjalmar Branting, Vilhelm Lundsted, Nils Karleby, Östen Undén, Ernst Wigforss, Gustav Möller, Per Albin Hansson, Gunnar Myrdal, Rudolf Meidner, Gösta Rehn ja Olof Palme.
Seuraava kuvaaja esittää Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen ääniosuutta valtiopäivävaaleissa vuodesta 1911 lähtien.


text: Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue sai suhteellisesti eniten ääniä Smedjebackenin kunnassa, jossa puolueen ääniosuus oli 59,4 %. Yli 50 % ylittyi 24 kunnassa, jotka Smedjebackenin lisäksi olivat Arjeplogin kunta, Boxholmin kunta, Bräcken kunta, Forshagan kunta, Grumsin kunta, Jällivaaran kunta, Hagforsin kunta, Hallstahammarin kunta, Haaparannan kunta, Luulajan kunta, Munkforsin kunta, Norsjön kunta, Olofströmin kunta, Pajalan kunta, Piitimen kunta, Ragundan kunta, Skellefteån kunta, Storforsin kunta, Trollhättanin kunta, Vilhelminan kunta, Ången kunta, Örnsköldsvikin kunta ja Ylikainuun kunta. Pienintä kannatus oli Danderydin kunnassa, jossa puolue sai 6,7 % äänistä. Kannatus jäi alle 15 %:iin viidessä kunnassa, jotka Danderydin ohella olivat Ekerön kunta, Lidingön kunta, Täbyn kunta ja Vellingen kunta.


title: Maltillinen kokoomus

text: Maltillinen kokoomus (, M, yleisimmin ruotsiksi "Moderaterna": ”Maltilliset”) on ruotsalainen keskusta-oikeistolainen poliittinen puolue. Maltillisen kokoomuksen juuret juontavat 1800-luvulle, kun Ruotsin valtiopäivien konservatiiviset edustajat liittoutuivat "Allmänna valmansförbundet" -nimen alle. Virallisesti puolue perustettiin vuonna 1904 nimellä "Högerpartiet" (). Vuonna 1969 puolue otti käyttöön nykyisen nimensä. Maltillinen kokoomus on ollut aatteelliselta pohjaltaan konservatiivinen, mutta ainakin 1980-luvulta asti puolueessa on nähty liberaaleja suuntauksia.


title: Maltillinen kokoomus

text: Perinteisesti Maltillinen kokoomus on kamppaillut keskusta-oikeiston johtoasemasta Keskustapuolueen ja Kansanpuolueen kanssa, mutta vuoden 1979 vaalien jälkeen kokoomus on pitänyt hallussaan Ruotsin toiseksi suurimman puolueen asemaa sosiaalidemokraattien jälkeen. Maltillinen kokoomus on ollut toisen maailmansodan jälkeen hallituksessa kolmesti: vuosina 1976–1982 pienempänä hallituspuolueena sekä pääministeripuolueena vuosina 1991–1994 ja 2006–2014.


title: Maltillinen kokoomus

text: Kärsittyään suuren tappion vuoden 2002 valtiopäivävaaleissa puolue valitsi uudeksi puheenjohtajaksi Fredrik Reinfeldtin, jonka johdolla Maltillinen kokoomus siirtyi lähemmäs keskustaa ja otti käyttöön perinteisiä sosiaalidemokraattien teemoja. Reinfeldt muun muassa julisti kokoomuksen "uudeksi työväenpuolueeksi".


title: Maltillinen kokoomus

text: Vuoden 2006 vaaleihin Ruotsin valtiopäivien porvarilliset puolueet muodostivat Maltillisen kokoomuksen johtaman Alliansen-liittouman, joka lopulta voitti vaalit ja nousi valtaan. Maltillinen kokoomus nosti kannatustaan seuraavissa vuoden 2010 vaaleissa, jossa muut hallituspuolueet menettivät paikkojaan.


title: Maltillinen kokoomus

text: Vuodesta 2003 puheenjohtajana toiminut Fredrik Reinfeldt ilmoitti eroavansa tehtävästä huonon vaalituloksen vuoksi vuoden 2014 valtiopäivävaalien jälkeen. Tammikuussa 2015 järjestetyssä ylimääräisessä puoluekokouksessa uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Anna Kinberg Batra, josta tuli Maltillisen kokoomuksen historian ensimmäinen naispuheenjohtaja.


title: Maltillinen kokoomus

text: Kinberg Batra ilmoitti erostaan 25. elokuuta 2017. Hänen johdollaan puolueen kannatus ei ollut lähtenyt nousuun vuoden 2014 vaalitappion jälkeen ja samaan aikaan Ruotsidemokraatit olivat menneet kannatusmittauksissa kokoomuksen ohi. Puolueen sisällä Kinberg Batran eroa oli vaadittu äänekkäämmin keväästä 2017 asti. Kinberg Batra oli tammikuussa esittänyt mahdollisuutta Löfvenin hallituksen kaatamiseen Ruotsidemokraattien tuella ja jonkinasteisen yhteistyön tekemistä puolueen kanssa. Alliansenin muista porvaripuolueista keskusta ja liberaalit tyrmäsivät ehdotuksen ja Kinberg Batran ehdotus myös jakoi sisäisesti kokoomuksen.


title: Maltillinen kokoomus

text: Olof Jonsson i Hov toimi väliaikaisena puheenjohtajana 1917.


title: Keskustapuolue (Ruotsi)

text: Keskustapuolue (, lyh. C) on ruotsalainen puolue. Puolue on keskittynyt kysymyksiin, jotka liittyvät työhön, yrittäjyyteen, desentralisaatioon, maaseutuun, hyvinvointiin ja ympäristöön. Keskustapuolueen puheenjohtajana on toiminut Annie Lööf vuodesta 2011.


title: Keskustapuolue (Ruotsi)

text: Vuodesta 2004 lähtien keskustapuolue on ollut mukana Ruotsin porvarillisten puolueiden muodostamassa Allianssi-liittoumassa yhdessä Maltillisen kokoomuksen, Kansanpuolueen ja Kristillisdemokraattien kanssa.


title: Keskustapuolue (Ruotsi)

text: Keskustapuolue kuuluu Liberal International -järjestöön ja Euroopan liberaalidemokraattiseen puolueeseen (ALDE). Euroopan parlamentissa puolue on osa Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmää (ELDR). Puolue perustettiin vuonna 1913, ja se vaihtoi alkuperäisen nimensä "Bondeförbundet" nykyiseen vuonna 1957.


title: Mischa Barton

text: Mischa Anne Barton (s. 24. tammikuuta 1986 Hammersmith, Lontoo) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Marissa Cooperina televisiosarjassa "O.C."


title: Mischa Barton

text: Barton on syntynyt Hammersmithissä Lontoossa, mutta hän muutti nelivuotiaana äitinsä kanssa New Yorkiin. Bartonin isä on englantilainen Paul Marsden Barton ja äiti irlantilainen Nuala Quinn. Hänellä on yksi vanhempi ja nuorempi sisko. Ennen näyttelijänuraansa Barton työskenteli mallina. Kun Mischa oli yhdeksänvuotias ja viidennellä luokalla, hän päätti näyttelemisen olevan jotakin, mitä hän ehdottomasti halusi yrittää. Yritteliäs näyttelijä ja lapsimalli sai ensimmäisen ammatillisen tilaisuutensa New Yorkin näyttämöllä 1994, näyteltyään Tony Kushner’s Slavsissa.


title: Mischa Barton

text: Barton aloitti näyttelijänä jo yhdeksänvuotiaana teatterissa. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Lawn Dogs" vuonna 1997. Uran alkuvaiheen merkittävimpiä elokuvia olivat myös "Kuudes aisti" ja "Notting Hill". Kuuluisuuteen Barton nousi vuonna 2003 televisiosarjasta "O.C.", jossa hän näytteli Marissa Cooperia. Barton poistui sarjasta keväällä 2006. Barton näytteli myös "Vielä kerran" -sarjassa (2002). Siinä hänen henkilöhahmonsa oli Katie Singer. Barton on myös ollut Enrique Iglesiasin musiikkivideossa "Addicted".


title: Mischa Barton

text: Vuonna 2007 Bartonia syytettiin rattijuoppoudesta ja marihuanan hallussapidosta. Vuonna 2009 häntä pidettiin Cedars-Sinai Medical Center -sairaalassa kaksi viikkoa 5150-asetuksella, joka Yhdysvalloissa vastaa pakkohoitoa. Myöhemmin Barton kertoi "Tatler"-lehden haastattelussa tapahtumien alkaneen siitä, kun hän kuukausia vaikean viisaudenhampaan poiston jälkeen haki apua tulehdukseen sairaalasta. Hän sanoi: ”Jos he katsovat, että henkilö on masentunut tai uhka itselleen tai muille, he voivat pitää hänet sairaalassa 5150:lla. Pelkään piikkejä, ja he halusivat pumpata minut täyteen lääkkeitä, ja sanoin, 'Ei, ei todellakaan. En halua olla täällä,' ja jouduin tappeluun hoitajien kanssa, mikä johti 5150:ani.”


title: Mischa Barton

text: Televisiosarjoja, joissa Barton on näytellyt:


title: Liberaalit (Ruotsi)

text: Liberaalit (, lyh. L) on ruotsalainen liberaali puolue, joka on perustettu vuonna 1934. Kansanpuolueen tunnuslause on "sosiaalista vastuuta ilman sosialismia". Puolueen tunnus on ruiskaunokki. Vuosina 1934–1990 puolueen nimi oli Kansanpuolue () ja vuosina 1990–2015 nimenä oli Kansanpuolue liberaalit ("Folkpartiet liberalerna").


title: Liberaalit (Ruotsi)

text: Kansanpuolue perustettiin vuonna 1934 useiden vapaamielisten ja liberaalien puolueiden yhdistymisen myötä. Kansanpuolue oli Ruotsin valtiopäivien suurin porvarillinen puolue aina 1940-luvulta 1970-luvulle saakka. Vuodesta 2004 lähtien puolue on ollut mukana yhteistyössä valtiopäivien muiden porvarillisten puolueiden, Maltillisen kokoomuksen, Keskustapuolueen ja Kristillisdemokraattien, muodostamassa Allianssi-liittoumassa.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Vasemmistopuolue () on ruotsalainen vuonna 1917 perustettu puolue. Puolueen nuorisojärjestö on Nuori vasemmisto ja opiskelijajärjestö Vasemmiston opiskelijaliitto. Aikaisemmin puolue oli kommunistinen, mutta nykyisin se kuvailee itseään puolueohjelmassa "feministiseksi, sosialistiseksi puolueeksi". Vasemmistopuolue ei ole koskaan ollut Ruotsin hallituksessa.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Puolueen nykyinen nimi on vuodelta 1990. Tätä ennen puolue tunnettiin nimillä Ruotsin sosiaalidemokraattinen vasemmistopuolue (1917–1921), Ruotsin kommunistinen puolue (1921–1967) ja Vasemmistopuolue kommunistit (1967–1990).


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Vuonna 1917 muun muassa Zeth Höglund, Ture Neman, Fredrik Ström, Carl Lindhagen ja Karl Kilbom erosivat Ruotsin sosialidemokraattisesta työväenpuolueesta ja perustivat Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen. Kun RSV allekirjoitti 1921 Kommunistisen internationaalin 21 teesiä ja muutti nimensä Ruotsin kommunistiseksi puolueeksi, siitä erosi pieni vähemmistö, joka perusti uuden puolueen vanhalla nimellä.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Puolue kuului Kominterniin vuosina 1919–1943.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Toinen maailmansota oli puolueelle vaikeaa aikaa; RKP oli ainoa ruotsalainen puolue, joka tuki Neuvostoliiton hyökkäystä Suomeen talvisodassa. Kuten muutkin kommunistiset puolueet, RKP teki vuonna 1939 analyysin, että sota oli imperialistinen sota.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Sodan aikana RKP oli ainoa puolue, joka ei päässyt mukaan Per Albin Hanssonin johtamaan kaikkien muiden puolueiden yhteishallitukseen. Monia puolueen jäseniä pidätettiin sillä perusteella, että he suunnittelivat valtiolle vihamielistä toimintaa. 2. maaliskuuta 1940 tapahtui maan historian pahin poliittinen attentaatti, kun puolueen lehden Norrskensflammanin toimitukseen tehtiin terrori-isku. Norrskensflammanin pommi-iskussa kuoli viisi ihmistä. Antikommunististen asenteiden johdosta puolue menetti kaikki edustajansa vuoden 1940 valtiopäivävaaleissa, mutta se teki vahvan paluun 1944 ja sai ennätyssuuren kannatuksen, 10,3 prosenttia. Tosin korkea kannatus ei säilynyt, vaan seuraavissa vaaleissa puolueen kannatus oli 3,5–5,0 prosenttia.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Eurokommunismin vaikutuksesta puolue muutti nimensä 1967 "Vasemmistopuolue kommunisteiksi". VPK oli Vietnamin sodan voimakas kritisoija ja se järjesti rahan keräyksiä FNL:n tukemiseksi. Samana vuonna puolueesta erosi pieni vähemmistö, joka perusti ensimmäisen "uusvasemmistolaisen" ryhmän Ruotsiin. Vuonna 1968, kun vasemmistolaisuus oli maassa voimakkainta, sai puolue kaikkien aikojen huonoimman vaalituloksen, vain 3,0 %. Sen sijaan sosiaalidemokraatit saivat tuolloin Ruotsin historian toiseksi parhaan tuloksen, 50,1 % äänistä.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Reaalisosialismin romahduksen jälkeen puolue luopui kommunismista sekä nimessään että ohjelmassaan. Vasemmistopuolue kasvatti kannatusta Gudrun Schymanin johtajakaudella niin paljon, että siitä tuli Ruotsin kolmanneksi suurin puolue; 1998 puolue sai valtiopäivävaaleissa 12 % äänistä. Siitä alkaen Vasemmistopuolue on tukenut yhdessä Ympäristöpuolue Vihreiden kanssa sosiaalidemokraattien vähemmistöhallitusta. Schyman rohkaisi puolueen uudistajia, jotka eivät halunneet kutsua itseään kommunisteiksi.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Helmikuussa 2003 Schyman erosi puolueen johdosta paljon huomiota herättäneen veroriidan takia. Samalla alkoi riita puolueen linjasta "uudistajien" ja "vanhoillisten" kesken. Riitely päättyi puoluekokouksessa tammikuussa 2006 uudistajien voittoon.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Schymanin seuraajaksi valittiin Lars Ohly.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Vasemmistopuolue perustaa politiikkansa kolmeen periaatteeseen: sosialismiin, feminismiin ja ympäristöajatteluun. Omasta mielestään Vasemmistopuolue on vallankumouksellinen puolue, mikä heidän mielestään tarkoittaa sitä, että yritetään muuttaa yhteiskuntaa sen rakenteista alkaen eli kamppaillaan sosialistisen yhteiskunnan puolesta ilman marxilaisia ideoita.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Ympäristöajattelu tarkoittaa Vasemmistopuolueen mielestä sitä, että se yrittää saada ekologista kestävää yhteiskuntaa. Puolueen mielestä ympäristötuhot johtuvat siitä, että yksityinen yritys pyrkii etupäässä tuottamaan voittoa ja että tätä ongelmaa ei voida ratkaista lopullisesti nykymuotoisessa yhteiskuntajärjestyksessä.


title: Vasemmistopuolue (Ruotsi)

text: Feminismi on ollut uusi osa puolueen periaateohjelmaa vuodesta 1997 alkaen. Feministiset teoriat ovat kasvattaneet suosiotaan Vasemmistopuolueen piirissä 1960-luvusta alkaen kun kamppailu naisten oikeuksien puolesta sai teoreettisen taustan. Ennen entisen puheenjohtajan Gudrun Schymanin eroa ja Feministisen aloitteen perustamista oli puolue onnistunut lisäämään kilpailua tällä alueella. Vuonna 2000 Schyman linjasi linjapuheessaan irtautumista kommunismista, mutta puolueväki ei lämmennyt ajatukselle. Seuraaja Lars Ohly kuului siipeen joka avoimesti kutsuu itseään kommunisteiksi, toisin kuin nykyinen puheenjohtaja Jonas Sjöstedt.


title: Eläinrasva

text: Eläinrasva on yhteinen nimitys kaikille tasalämpöisistä eläimistä saataville rasvoille. Erilaisia eläinrasvoja ovat muun muassa ghee, voi, tali, ihra ja laardi.


title: Eläinrasva

text: Eläinrasvan rasvakoostumus vaihtelee lajeittain. Sian rasvasta ja broilerin rasvasta suurin osa on tyydyttymätöntä rasvaa. Naudan rasva ja maitorasvat ovat suurimmaksi osaksi tyydyttynyttä rasvaa. Lampaan rasvassa on suurin piirtein yhtä paljon tyydyttyneitä ja tyydyttymättömiä rasvoja.


title: Eläinrasva

text:
Eläinrasvaa on käytetty kautta historian paistamiseen, leipomiseen ja leivälle sekä kynttilöihin.
Myös kaikkien muiden eläimien, mukaan lukien siipikarjan rasva, on otettu talteen, ja sitä on käytetty ruoan valmistukseen tai muuten hyödyksi (kynttilöihin, nahan rasvaukseen ynnä muuhun). Linnuista hanhi on erityisen rasvapitoinen. Kananrasva, "schmalz", on tärkeä raaka-aine juutalaisessa keittiössä, joka ei salli maitorasvaa lihan käsittelyssä.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolue Vihreät () on puolue Ruotsissa. Ympäristöpuolue Vihreät on perustettu 1981, ja puolue pääsi valtiopäiville ensimmäisen kerran vuoden 1988 vaaleissa, mutta jäätyään äänikynnyksen alapuolelle menetti kaikki paikkansa seuraavissa, vuoden 1991 vaaleissa. Ympäristöpuolue palasi valtiopäiville vuonna 1994 ja on ollut siitä lähtien jatkuvasti edustettuna valtiopäivillä.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolueen tunnus on voikukka. Valinta perustuu käsitykseen siitä, että se tunkeutuu asfaltinkin läpi. Se on todiste siitä, että luonto on vahva voima, joka pystyy voittamaan kaikki vastustajansa. Monilla muilla vastaavilla puolueilla on tunnuksenaan auringonkukka.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolue perustaa ideologiansa ”solidaarisuuteen eläimiä, luontoa ja ekologista järjestelmää, tulevia sukupolvia, maailman kaikkia ihmisiä kohtaan” (puolueohjelma 1 §).


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Puolue on perustamisestaan alkaen sanonut, että se ei ole osa vanhaa puolueideologiaa oikeisto–vasemmisto-akselilla, vaan edustaa vihreää ideologiaa. Ympäristöpuolue sai arvosanan 5, kun äänestäjät luokittelivat sen vuonna 1982 asteikolla 1–10, jonka ääripäät olivat äärivasemmisto (1) ja äärioikeisto (10). Tosin vuonna 1994 puolue sai samassa luokittelussa arvosanan 3,9. Viime vuosien yhteistyö valtiopäivillä sosiaalidemokraattien ja Vasemmistopuolueen kanssa on saanut aikaan sen, että joidenkin mielestä Ympäristöpuolue Vihreät on vasemmistopuolue. Tosin noin 15 kunnassa eri puolilla maata puolue on tehnyt yhteistyötä porvaripuolueiden kanssa.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolueen nuorisojärjestö on Grön Ungdom ('vihreä nuoriso'). Nuorisojärjestö on osa puoluetta, ja nuorisojärjestön jäsen on siten automaattisesti myös puolueen jäsen. Tämä on ainutlaatuista Ruotsin valtiopäiväpuolueiden keskuudessa.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolue Vihreät perustettiin 1981. Puolue osallistui vuosien 1982 ja 1985 valtiopäivävaaleihin, mutta vasta 1988 se ylitti äänikynnyksen. Tuolloin se oli ensimmäinen uusi puolue Ruotsin valtiopäivillä 70 vuoteen. Tosin seuraavissa vaaleissa 1991 Ympäristöpuolue kärsi suuren tappion ja menetti kaikki kansanedustajansa. Se palasi jälleen valtiopäiville 1994.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Vuonna 1995 Ruotsin ensimmäisissä europarlamenttivaaleissa Ympäristöpuolue sai ennätyssuuren 17,2 %:n kannatuksen. Vuoden 1998 valtiopäivävaaleissa puolue koki pienen tappion, mutta lisäsi poliittista vaikutusvaltaa, koska sosiaalidemokraatit saivat huonoimman vaalituloksen vuosikymmeniin, minkä vuoksi heidän oli pakko tehdä yhteistyötä Ympäristöpuolueen ja Vasemmistopuolueen kanssa valtiopäivillä saadakseen toimintakykyisen vähemmistöhallituksen.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Vihreiden asuntoministeri Mehmet Kaplan erosi huhtikuussa 2016, syynä yhteydet Millî Görüş -järjestön islamisteihin ja turkkilaisiin äärinationalisteihin. Kaplan oli ollut lounaalla entisen harmaat sudet -järjestön johtajan kanssa, joka oli kehottanut "tappamaan armenialaiset koirat." Kaplan kielsi tehneensä mitään väärää ja sanoi toimensa hoitamisen muuttuneen mahdottomaksi kohun vuoksi.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Kaplan muistetaan myös siitä, että hän vertasi islamofobiaa kättelevässä tilaisuudessa Syyriaan taistelemaan lähteviä ruotsalaisia jihadisteja 1939–1940 Suomen talvisotaan lähteneisiin ruotsalaisiin vapaaehtoisiin.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Kaplanin eron jälkeen puoluejohtoon ehdolla ollut Yasri Khan puolestaan joutui kohun keskipisteeksi ja jätti politiikan, kun hän kieltäytyi kättelemästä naisreportteria uskonnollisista syistä.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolue Vihreät on valinnut puoluejohtajan sijasta itselleen kaksi ”puhetorvea” (), yhden miespuolisen ja yhden naispuolisen. Tätä ratkaisua puolue perustelee pyrkimyksellä tasa-arvoon kaikilla tasoilla ja pitkien työsuhdeiden puolestapuhumisella. Puolueen mukaan kaksi ”puhetorvea” voi myös paremmin jakaa työtä keskenään. Puolue määrittelee puhetorven tehtäväksi puolueen politiikan edistämisen, ei niinkään puolueen johtamisen.Ympäristöpuolueen säännöissä on määräys, että kukaan kansanedustaja ei saa olla valtiopäivillä kuin korkeintaan kolme istuntokautta peräkkäin. Sen jälkeen kyseinen henkilö ei saa tulla valituksi samaan tehtävään kolmeen vuoteen.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ruotsissa on valtiopäivävaaleissa käytössä neljän prosentin äänikynnys, eli puolueen on saatava vähintään 4,0 % äänistä saadakseen kansanedustajia.


title: Ympäristöpuolue Vihreät

text: Ympäristöpuolueen säännöissä on määrätty, että sama henkilö saa edustaa puoluetta korkeintaan kaksi peräkkäistä kautta. Tämän jälkeen kyseinen henkilö ei saa tulla valituksi uudestaan kolmeen vuoteen.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Kristillisdemokraatit () on ruotsalainen puolue, joka perustettiin vuonna 1964. Puolue sanoo kannattavansa kristilliseen ihmiskuvaan ja arvopohjaan perustuvaa demokratiaa. Kristillisdemokraateilla on noin 21 000 jäsentä ja puolueen nykyinen puheenjohtaja on Ebba Busch Thor. Alun perin puolue ei valinnut kuuluvansa vasemmistoon tai oikeistoon, mutta nykyään se on vahvasti porvarillinen puolue.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Kristillisdemokraatit perustettiin vuonna 1964 nimellä "Kristen Demokratisk Samling" (KDS). Puolueen ensimmäinen puoluejohtaja oli Birger Ekstedt. Ekstedtin kuoltua puolueen puheenjohtajaksi nousi Alf Svensson vuonna 1973. Svensson toimi tehtävässä aina vuoteen 2004 saakka, jolloin puheenjohtajaksi valittiin Göran Hägglund. Vuonna 1987 puolue uudisti ohjelmansa ja sai uuden nimen "Kristdemokratiska Samhällspartiet" (KdS). Nykyisen nimensä puolue otti käyttöön vuonna 1996.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Kristillisdemokraattien vaalimenestys on ollut usein heikko. Vuosina 1964–1982 äänestystulokset vaihtelivat 1,4–1,9 %:n välillä. Vuoden 1985 vaaleissa puolue aloitti vaaliteknisen yhteistyön keskustapuolueen kanssa. Vaaliliitossa puolueen äänestystulos oli 2,6 %, ja se sai yhden edustajanpaikan valtiopäivillä. Paikkaan valittiin Alf Svensson. Vaaliyhteistyö keskustapuolueen kanssa päättyi 1988, jolloin kristillisdemokraatit saivat 2,9 % äänistä ja jäivät ilman edustajanpaikkaa.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Kristillisdemokraattien läpimurto tapahtui vuonna 1991, kun se sai valtiopäivävaaleissa 7,1 % äänistä ja sen seurauksena 26 edustajanpaikkaa. Vaalimenestyksen myötä puolue sai myös kolme hallituspaikkaa. Vuoden 1994 vaaleissa kristillidemokraateista tuli jälleen oppositiopuolue, kun se sai vain 4,1 % äänistä ja 15 edustajanpaikkaa. Vuoden 1998 vaaleissa puolue sai 11,8 % äänistä ja 42 paikkaa, vuonna 2002 9,1 % äänistä ja 33 paikkaa. Vuonna 2006 kristillisdemokraatit saivat 6,6 % äänistä ja 24 paikkaa. Vaalien myötä myös Ruotsin hallitus uudistui ja kristillisdemokraatit saivat kolme hallituspaikkaa. Vuoden 2010 vaaleissa kristillisdemokraatit saivat 5,6 % äänistä ja porvarillisten puolueiden muodostama "Alliansen-liittouma", jossa myös kristillisdemokraatit ovat mukana, voitti vaalit. Kristillisdemokraatit saivat jälleen kolme hallituspaikkaa.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Göran Hägglund ilmoitti tammikuussa 2015 jättävänsä puheenjohtajan tehtävät. Kristillisdemokraattien uudeksi puheenjohtajaksi valittiin 25. huhtikuuta 2015 Ebba Busch Thor.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Kristillisdemokraattien mukaan heidän ideologiansa perustuu kristilliseen etiikkaan. Ihmisarvo on keskeinen periaate, joka tulee ottaa huomioon kaikessa poliittisessa toiminnassa. Kristillisdemokraattien ihmiskäsityksen mukaan jokainen ihminen on ainutlaatuinen, mutta kehittyäkseen ihminen tarvitsee yhteyksiä toisiin ihmisiin. Erityisesti perhe on tärkeä, sillä perheissä on mahdollista saada rakkautta, huolenpitoa ja ymmärrystä mutta myös kohdata vaatimuksia ja ottaa vastuuta. Puolueen ihmiskäsityksen mukaan ihminen on järkevä ja osaa valita hyvien ja pahojen tekojen väliltä, mutta ihminen on myös epätäydellinen ja tekee joskus virheitä.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Kristillisdemokraatit sanoo kannattavansa solidaarisuusperiaatetta, joka perustuu kultaiseen sääntöön. Puolueen tarkoituksena on puolustaa ihmisen elämää, vapautta ja arvokkuutta. Se haluaa parantaa heikkojen ja sorrettujen asemaa, tavoitella sosiaalista oikeudenmukaisuutta, tasoittaa rakenteellisia epäoikeudenmukaisuuksia ja jakaa yhteiskunnan varat oikeudenmukaisesti. Kristillisdemokraatit sanoo kannattavansa myös subsidiariteetti- eli läheisyysperiaatetta, jonka mukaan päätökset tulee tehdä alimmalla mahdollisella tasolla. Esimerkiksi kuntien ei tule puuttua perheen asioihin, joista perhe pystyy itse päättämään. Myös kestävä kehitys on puolueen mukaan tärkeää.


title: Kristillisdemokraatit (Ruotsi)

text: Puolue on aikaisemmin vastustanut aborttia mutta hyväksyy sen nykyään. Ruotsin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajava järjestö RFSL on kuitenkin väittänyt kristillisdemokraattien olevan homovastainen. Esimerkiksi kristillisdemokraattien nuorisoliiton puheenjohtaja Erik Slottner pakotettiin eroamaan tehtävästään homoutensa vuoksi vuonna 2005. Kristillisdemokraatit itse väittävät taistelevansa yhteiskunnan kaikkien ryhmien syrjimistä vastaan.


title: Luettelo Ruotsin puolueista

text: Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin puolueista. Ensin ovat tällä hetkellä Ruotsin valtiopäivillä edustettuina olevat puolueet, sen jälkeen on entisiä valtiopäiväpuolueita ja muita puolueita. Lisäksi on otettu kaksi historiallista puoluetta. Suluissa on ilmoitettu puolueen ruotsinkielinen nimi ja puolueesta käytettävä kirjainlyhenne.


title: Luettelo Ruotsin puolueista

text: Valtiopäivillä 1930-luvulla ollut Sosialistinen puolue on eri puolue kuin 1960-luvulla perustettu Sosialistinen puolue.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistinen realismi vuosina oli 1934–1991 Neuvostoliitossa ja muissa sosialistisissa maissa esiintynyt realismia edustava taidesuuntaus ja menetelmä, jonka tarkoituksena oli edistää sosialismin ja kommunismin päämääriä. Sosialistisen realismin ajatuksena oli realistinen muoto ja sosialistinen sisältö. Sitä sovellettiin kaikkiin taiteisiin.


title: Sosialistinen realismi

text: Käsite sosialistinen realismi otettiin käyttöön Neuvostoliiton kirjailijaliiton konferenssissa vuonna 1934, jonka jälkeen siitä tuli maan virallinen ja ainoa hyväksytty taidesuuntaus. Sen isänä mainitaan usein kirjailija Maksim Gorki, jonka romaania "Äiti" (1907, suom. 1944) pidetään sosialistisen realismin perusmuotona. Esikuvina on pidetty myös eräiden 1800-luvun realistien, esimerkiksi "peredvižnikien" (”Vaeltajat”), Jacques-Louis Davidin ja Ilja Repinin taidetta.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistisen realismin menetelmän mukaan taiteen tehtävä on palvella vallankumousta ja sosialismin rakentamista olemalla kansantajuista ja puoluekantaista. Monesti tämä merkitsi työläisten kuvaamista esimerkillisinä sankareina. Musiikissa suosittiin yleviä loppuosia. Johtajat asetettiin maalaustaiteessa kansan keskelle. Tarkoituksena oli korottaa työläisen asemaa esittämällä hänen elämänsä, työnsä ja vapaa-aikansa ihailtavassa muodossa.


title: Sosialistinen realismi

text: Paitsi taiteellinen tyyli, sosialistinen realismi oli myös kulttuuripoliittinen menetelmä, jonka nimissä taiteen tekemistä ja vastaanottoa säänneltiin vallanpitäjien haluamalla tavalla.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistisen realismin tunnustamisesta ainoana hyväksyttävänä taiteen suuntauksena luovuttiin Neuvostoliitossakin käytännössä 1980-luvun lopulla. Taide-elämää sääntelevänä ja virallista kulttuuripolitiikkaa määräävänä järjestelmänä siitä luovuttiin Neuvostoliiton purkautuessa vuonna 1991.


title: Sosialistinen realismi

text: Vuonna 1932 ilmestyneen, alun perin kirjallisuutta varten tarkoitetun sosialistisen realismin opin kirjoittivat Maxim Gorki, Josif Stalin ja Andrei Ždanov. Heidän ehtonsa siihen oli, että menestyksestä kertovan taiteen on oltava optimistista, realistista ja sankarillista. Lopullisessa versiossa realismin määritteli kuusi kaanonia:


title: Sosialistinen realismi

text: Myöhemmin lisättiin vielä neljä kaanonia kuvataiteelle, joissa määriteltiin taideteosten visuaaliset ominaisuudet:


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistista realismia ei tule sekoittaa "yhteiskunnalliseen" tai "sosiaaliseen realismiin" (englanniksi "Social Realism"), jolla tarkoitetaan erilaisten yhteiskunnallisesti tai poliittisesti osallistuvien taiteilijoiden kapitalismin epäkohtia arvostelevaa taidetta länsimaissa. Tämä ero on tärkeä, koska sosialistisen realismin oppien mukaan sosialistisen yhteiskunnan taiteilijat eivät saaneet arvostella sosialismia. Sen sijaan heillä oli vapaus arvostella kapitalistisen yhteiskuntajärjestelmän epäkohtia.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistisella realismilla ei ole myöskään mitään yhteyksiä yhteisötaiteeseen (englanniksi "social art" tai "community art"), joka on 1990-luvulla yleistynyt taidesuuntaus.


title: Sosialistinen realismi

text: Vastineena sosialistiselle realismille kapitalistisissa yhteiskunnissa mainitaan joskus sanaa kapitalistinen realismi, jolla tarkoitetaan usein halveksivassa mielessä länsimaisen yhteiskunnan kulutuksen, unelmateollisuuden ja todellisuuspaon sävyttämää taidetta. Kapitalistinen realismi oli vuonna 1963 Düsseldorfissa Gerhard Richterin, Sigmar Polken, Konrad Luegin ja Wolf Vostellin taidetta esitelleen näyttelyn otsikko.


title: Sosialistinen realismi

text: Venäjän vallankumouksen jälkeisinä vuosina taiteilijat osallistuivat innokkaasti uuden sosialistisen yhteiskunnan rakentamiseen. Bolševikkijohtajat eivät kuitenkaan arvostaneet 1900-luvun alusta Venäjällä kukoistanutta modernismia ja avantgarde-taidetta, johon kuuluivat muun muassa abstrakti taide, konstruktivismi, kubofuturismi ja suprematismi. Erilaiset, usein toistensa kanssa kilpailleet taiteilijaryhmät lakkautettiin 1930-luvun alkuun mennessä. Kirjallisuudessa johtoon nousi proletaarikirjailijoiden yhdistys RAPP, joka kielsi klassisen kirjallisuuden ja entisten mestarien arvon. Hyökkäävä ”proletaarisuus” hallitsi kulttuurielämää vallankumouksen jälkeisten ensimmäisten vuosien ajan. Spontaanista kuohunnasta siirryttiin kuitenkin kurinalaisempaan ja sovinnaiseen ilmapiiriin. RAPP lopetettiin 1932 ja sen tilalle perustettiin 1932 Neuvostoliiton kirjailijaliitto, jonka perustamistilaisuudessa 1934 Maksim Gorki ja Andrei Ždanov julistivat määrittelemänsä uuden kirjallisuuden suunnan, sosialistisen realismin perusteet.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistiseen realismiin liittyi voimakkaasti henkilöpalvonta ja kommunistinen propaganda Stalinin vainojen kiihkeimpinä kausina. Stalinia ylistettiin kirjoissa, näytelmissä, elokuvissa, maalauksissa ja veistoksissa. Leninin kuva oli läsnä kaikkialla. Esimerkiksi tunnettu toisinajattelijarunoilija Anna Ahmatova oli pakotettu ylistämään Stalinia runoissaan yrittäessään vapauttaa vangittuna olevan poikansa. Eräässä vuonna 1950 julkaistussa runossa Ahmatova julisti: Stalinia ihannoivat säkeet poistettiin myöhemmin runoilijan kuoleman jälkeen julkaistuista painoksista. Toinen esimerkki sosialistisen realismin henkilöpalvonnasta on vaikkapa Boris Vladimirskin maalaus "Ruusuja Stalinille" (1949).


title: Sosialistinen realismi

text: Stalinin työtoveri ja hänen käskyjensä innokas toimeenpanija oli neuvostojohtaja Andrei Ždanov. Hän valvoi eri taiteenalojen toteuttamista sosialistisen realismin oppien mukaisesti. Hänen nimellään tunnettu suuntaus ”ždanovilaisuus” vaati koko kulttuurin tuotannon yhdistettäväksi kapea-alaiseen puolueuskollisuuteen myös toisen maailmansodan jälkeisenä aikana.


title: Sosialistinen realismi

text: Neuvostoliiton sosialistinen realismi syntyi lähes samanaikaisesti Natsi-Saksan nousun kanssa 1930-luvun alussa. Jotkut tutkijat ovat löytäneet yhtäläisyyksiä natsien ja kommunistien taiteesta. Yhteistä niille on valtiojohtoinen ja puolueen ohjaama propaganda, henkilöpalvonnan korostaminen, työn ihannointi, kansanomaisuus, vanhan taiteen ”klassisten” ja ihanteellisten, sankarillisten aiheiden, kuten historiamaalauksen käyttö, sekä ennen kaikkea modernismin taidetta kohtaan osoitettu vastustus. Kommunistien iskusana modernismia vastaan oli ”formalismi” ja natsien vastaava ”rappiotaide”. Molempia käsitteitä saatettiin käyttää leimoina ja tuomiona taiteilijoille lähes missä tahansa yhteydessä.


title: Sosialistinen realismi

text: Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1937 ensimmäisen Grand Prix -palkinnon jakoivat Hitlerin pääarkkitehti Albert Speer ja Neuvostopaviljongin suunnittelijat. Paviljongin katolle oli sijoitettu Vera Muhinan veistos "Työläinen ja kolhoosinainen" (1935-1937), josta tuli myöhemmin tunnettu neuvostotaiteen ikoni.


title: Sosialistinen realismi

text: Toisaalta sosialistisen realismin kausi, joka kesti lähes 60 vuotta, oli paljon pitempi ja vaikuttavampi kuin Saksan kaksitoista vuotta kestänyt natsitaide. Sosialistiseen realismiin mahtui erilaisia suuntauksia, vaihdellen 1800-luvun romantiikasta, naturalismista ja realismista pelkistäviin ja impressionismia lähellä oleviin ilmaisuihin. Arkkitehtuurissa luovuttiin klassismin ihanteista Stalinin kuoleman jälkeen ja muotoilussakin omaksuttiin funktionalismin oppeja 1960-luvulta alkaen.


title: Sosialistinen realismi

text: Stalinistisen taiteen aiheista keskeinen oli sota. Rintamataiteen lisäksi suuret, liioitellun dramaattiset ja isänmaalliset sommitelmat valmistuivat sodan päätyttyä. Sankarilliset muotokuvat ja ryhmämuotokuvat tulivat myös tärkeiksi Stalinin valtakaudella ja herooiseen kaanoniin oli sidottu myös neuvostoliittolainen historiamaalaus. Työläiset ja talonpojat kuvattiin stahanovilaisen tehtävänsä mukaisina miehinä ja naisina, joilla oli helposti tunnistettava ulkomuoto. Maisema ei ollut kovinkaan arvostettu lajityyppi, kun taas mittavista sadoista, leikkuupuimureista ja raskaista kuorma-autoista tuli uudenaikaisen ihannemaiseman osia. Stalinin massakulttuurijärjestelmässä naiseen liitettiin pehmeitä arvoja aikaisemman, poikamaisen vallankumouksellisen tytön sijaan. Neuvostotaidetta tutkineen Eha Komissarovin mukaan ”Kertomus onnesta” on sosialistisen realismin propagandan loistavin saavutus; se on tarina tavallisen kansalaisen onnellisesta elämästä, jota hyvä valtio suojelee.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistisen yhteiskunnan taiteilijoilla saattoi olla hyvät mahdollisuudet edetä urallaan. Taiteilijaliittoon hyväksytyille liitot myönsivät apurahoja ja muita etuja, järjestivät työtiloja, työvälineitä ja taidenäyttelyitä sekä välittivät taiteen ostoa ja tilauksia. Kirjailijoiden sopeutumista rohkaistiin ja he olivat Neuvostoliiton parhaimmin palkattujen henkilöiden joukossa.


title: Sosialistinen realismi

text: Taiteilijan tuli noudattaa sellaisen taiteen esikuvia, joka kulloinkin vallassa olleita kommunistijohtajia miellytti. Jos taiteen ei katsottu täyttävän sosialistisen realismin mittoja, taiteilijalla oli kolme vaihtoehtoa: lopettaa taiteilijanuransa, muuttaa taidettaan tai jatkaa niin sanottuna epävirallisena taiteilijana. Josif Stalinin vallassaoloaikana taiteilijoita myös tapettiin ja lähetettiin vankileireille. Vielä 1980-luvulla niillä taiteilijoilla, jotka eivät halunneet myötäillä sosialistista realismia, ei ollut mahdollisuuksia edetä urallaan.


title: Sosialistinen realismi

text: Säännöksiä, lakeja tai asetuksia siitä, minkälaista taiteen pitäisi olla, ei sosialistisissa yhteiskunnissa ollut. Totalitaristisissa yhteiskunnissa niin kansalaisten kuin taiteilijoidenkin oli vastattava siihen, mitä heiltä odotettiin. Sosialistinen realismi oli osa lopullista tavoitetta luoda Leninin kaavailema ”kokonaan uudenlainen ihmistyyppi” "Homo Sovieticus". Stalin kuvasi sosialistisen realismin harjoittajia ”sielujen insinööreiksi”.


title: Sosialistinen realismi

text: Taiteilijoita kannustettiin suosimaan myönteisiä sävyjä taiteessaan. Arvostelua sosialistista yhteiskuntaa kohtaan ei saanut esittää. Myös taidekritiikin tuli suosia sosialistisen realismin aatteita. Jos esimerkiksi taiteilijan luomat hahmot todettiin kommunistien mielestä liian ”pessimistisiksi”, seurauksena oli ojennuskuuri ja mahdollisesti ongelmia taiteilijan uran etenemisessä.


title: Sosialistinen realismi

text: Virolaiset saattoivat lukea "Sirp ja Vasar" -lehdestä vuonna 1948 Tartossa pidetyn taidenäyttelyn arvostelusta seuraavaa:


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistisen realismin merkittävimpiä edustajia kirjallisuudessa olivat Gorkin lisäksi Mihail Šolohov ja Aleksei Tolstoi ja kuvataiteessa Vera Muhina, Aleksandr Deineka, Ilja Glazunov ja Sergei Merkurov.


title: Sosialistinen realismi

text: Neuvostoliitossa luotiin Fordistisen mallin mukainen taiteen tuotantojärjestelmä. Siinä taiteilija oli tilauksen täyttäjän osassa. Tilaus tuli tuotantojohtajilta, ideologeilta, jotka kokosivat taiteilijaprikaateja juurruttaakseen edistyksellisen kollektiivisen työn periaatetta ja taatakseen suurten valtion tilaustöiden valmistumisen ajoissa. Kollektiivisuus meni niin pitkälle, että teoksissa ei ollut taiteilijan nimeä.


title: Sosialistinen realismi

text: Neuvostoliiton taiteilijaliittoon kuulumattomilla taiteilijoilla ei ollut laillista oikeutta olla taiteilija. Siitä huolimatta Neuvostoliitossa oli myös useita sosialistisen realismin ulkopuolella olevia niin sanottuja toisinajattelevien taiteilijoiden suuntauksia, joita kutsuttiin yleisnimikkeellä ”epävirallinen taide”. Niitä alkoi esiintyä 1950-luvun lopulta ja ne tulivat julkisuuteen Mihail Gorbatšovin perestroika-kaudella 1980-luvun lopulla. Neuvostoajalta tunnetaan myös samizdat, joka oli maanalaista kirjojen kustannustoimintaa.


title: Sosialistinen realismi

text: Esimerkiksi 1970- ja 1980-luvuilla Ilja Kabakov oli tekemisissä epävirallisen Moskovan ”Romanttisen konseptualismin” (NOMA) kanssa. Svetlana Boym kirjoitti, että


title: Sosialistinen realismi

text: Neuvostoliiton epävirallisen taiteen esikuvat olivat usein kielletyssä länsimaisessa taiteessa ja siinä esiintyvät ekspressionismi, uskonnollisuus, abstrakti maalaustaide ja konstruktivismi, käsitetaide ja performanssit. Toisinajattelijat kehittivät Neuvostoliitossa myös omia suuntauksiaan. Mahtipontista neuvostotyyliä satirisoivaa suuntausta, jota kutsuttiin "Sots"-taiteeksi, on pidetty sosialismin pop-taiteena. "Apt" oli pienimuotoista ja usein käsitetaiteesta vaikutteita saanut suuntaus, jota esitettiin asuinhuoneistoissa. Neuvostoliitossa yksityisasunnoissa esitetty taide ei kuulunut valtiosääntelyn piiriin, joten toisinajattelijat alkoivat järjestää näyttelyitä kodeissaan. Toisinajattelijat kuitenkin arvelivat, että KGB tarkkaili myös yksityistiloissa pidettyjen näyttelyiden kävijöitä.


title: Sosialistinen realismi

text: Toisinajattelijataiteilijoista eli non-konformisteista tulivat tunnetuiksi Moskovasta muun muassa Erik Bulatov, Ilja Kabakov, Oleg Vassiliev, Svetlana ja Igor Kopystiansky,Leonid Sokov, Viktor Pivovarov, Mihail Šemjakin, virolainen Ülo Sooster, Komar&Melamid, Boris Sveshnikov, Vladimir Jakovlev, Anatoli Zverev, Lydia Masterkova, Vladimir Nemukhin, Ernst Neizvestny, Oscar Rabin, Vladimir Jankilevsky, Eduard Steinberg, Lev Kropivnitsky, Valentina Kropivnitskaia, Alexander Julikov, Andrei Grositsky, Vasily Sitnikov, Dmitrii Krasnopevtsev, Leonid Lamm, Igor Shelkovsky, Leningradista Timur Novikov, Grisha Bruskin, Afrika (Sergei Bugajev), Oleg Tselkov, Anatoly Basin, Aleksei Khvostenko, Klever (Valery), Juri Gourov, Aleksander Ney ja Siperiasta Edouard Zelenine.


title: Sosialistinen realismi

text: Kirjailijoista kuuluisia ovat muun muassa Aleksandr Solženitsyn, Joseph Brodsky, Vladimir Bukovski, Jiří Kolář, Václav Havel ja Milan Kundera.


title: Sosialistinen realismi

text: Jos tsaarinajan Venäjällä oli eräs kulttuurinen muotisuuntaus orientalismi eli itämaisuuden ihailu, Neuvostoliitossa kehittyi sosialistisen realismin virallisuuden ohella länsimaisuuden innokas ihailu, "oksidentalismi". Tämä näkyi paitsi länsimaisten kulutustavaroiden hankintana, myös länsimaisten taidesuuntien seuraamisena. Vaikka länsimaiden taidelehdet ja lähes kaikki nykytaidetta koskeva kirjallisuus oli kielletty Neuvostoliitossa, tieto länsimaisesta taiteesta välittyi jollakin tavalla taiteilijoille.


title: Sosialistinen realismi

text: Sosialistiseen realismiin suhtauduttiin länsimaissa ristiriitaisin tuntein. Neuvostoliiton ja sosialististen maiden taidetta esiteltiin innokkaasti lännessä varsinkin toisen maailmansodan jälkeen. Kylmän sodan ilmapiirissä taidetta käytettiin yleisesti valtiollisiin edustustarkoituksiin ja se nähtiin usein joko sosialistisen tai länsimaiden kapitalistisen elämäntavan ja yhteiskunnan ylivoimaisuuden osoittamisena. Abstraktin ekspressionismin on väitetty olleen Yhdysvaltain taidease kylmässä sodassa.


title: Sosialistinen realismi

text: Kommunistisen aatemaailman omaksuneet taiteilijat länsimaissa eivät juurikaan ottaneet omakseen sosialistista realismia. Esimerkiksi kittiläläinen Reidar Särestöniemi opiskeli 1950-luvulla Leningradissa Repin-instituutissa SKDL:n myöntämän stipendin turvin, mutta hänen kirjeistään kotimaahan käy ilmi pettymys ja kuiva sarkasmi ajan neuvostotaiteilijoiden harjoittamaa sosialistista realismia kohtaan.


title: Sosialistinen realismi

text: "Agit Prop" -tyyli lainasi piirteitä sosialistisen realismin propagandailmaisusta musiikissa ja maalaustaiteessa saatettiin käyttää neuvostotaiteen piirteitä 1970-luvulla. Vasemmistolaiset taiteilijat Suomessa ajattelivat kuitenkin tavallisesti, että sosialistinen realismi kuuluu sosialistiseen yhteiskuntaan ja että länsimaiden kapitalismissa ongelmat ovat toisenlaisia ja taidekin erilaista. Niinpä vasemmistolaiset ihailivat tavallisesti enemmän Venäjän ja Neuvostoliiton 1900-luvun alun avantgarde-kauden modernismia, kuin sitä seurannutta sosialistista realismia.


title: Sosialistinen realismi

text: Suomessa verrattiin Neuvostoliiton sosialistisen realismin ja länsimaisen realismin vaihtoehtoja keväällä 1974. Ars 74 -näyttelyssä Ateneumissa oli esillä länsimaista hyper- ja superrealismia ja samanaikaisesti esitettiin Helsingin taidehallissa virallista neuvostotaidetta. "Uuden Suomen" taidearvostelija A. I. Routio totesi, että molemmissa tapauksissa julistava ilmaisu on vasemmistoväritteinen: ”Neuvostoliittolaiset taiteilijat kertovat, kuinka hyvin on kaikki neuvostovaltiossa, länsimaiset taiteilijat valittavat, kuinka pahoin kaikki on täällä lännessä.”


title: Sosialistinen realismi

text: Henkilökultti ja propaganda oli esillä myös muiden sosialististen maiden taiteessa. Sitä sovellettiin muun muassa Kiinan kansantasavallassa Mao Zedongin ja Albaniassa Enver Hoxhan hallintokausilla. Tänään Pohjois-Koreassa toteutetaan henkilöpalvontaa ja propagandaa taiteen nimissä.


title: Sosialistinen realismi

text:
Paatoksellinen sosialistinen realismi saattoi tuottaa joskus huvittavia piirteitä. "Ensimmäinen traktori" oli aiheena useilla maalauksilla, jotka kuvasivat maatalouden kollektivisointia Neuvostoliitossa. Kuvauksen kohteena oli tavallisesti "Fordson"-traktori, jota aluksi tuotiin maahan ja myöhemmin valmistettiin Neuvostoliitossa. Traktori oli tehokasta propagandaa maatalouden koneellistamisen ja kollektivisoinnin puolesta, ja se nähdään lukuisissa ajan julisteissa ja maalauksissa.
Toisen maailmansodan jälkeen Itä-Euroopan sosialistimaissa noudatettiin sosialistisen realismin periaatteita väljemmin kuin Neuvostoliitossa. Taide-elämä oli vahvasti kommunistien valvomaa vuosina 1945–1953, mutta sen jälkeen esimerkiksi Viron taiteilijoilla oli paljon yhteyksiä Moskovaan, koska Tallinnaa pidettiin Moskovassa länsimaisempana ja ”vapaampana” taidekeskuksena. Neuvostovenäjältä Ukrainaan muuttaneista taiteilijoista muodostui "Odessa"-ryhmä, jotka yhdistyi 1970-luvulla tunnuksella ”Valo, kirkkaus ja vapaus”. Vaikka taiteilijoille myönnettiin joitakin vapauksia 1950-luvun lopulla ja 1980-luvulla, kommunistipuolueen ja taiteilijaliittojen ylhäältä käsin ohjaama taide-elämä jatkui sosialismin romahdukseen asti.


title: Sosialistinen realismi

text: Sen jälkeen sosialistisesta realismista tuli ympäristöongelma. Kortinkeräilijä Aira Heinänen, joka on erikoistunut patsaita esittävien postikorttien keräilyyn, kertoo Tampereen Lenin-museossa järjestettävän näyttelyn tiedotteessa tarkkailleensa Lenin -patsaiden kohtaloa vallankumousten jälkeen 1990-luvulla.


title: Sosialistinen realismi

text: Mitä oli tehtävä? Jos kommunistivallan tunnukset jätettäisiin paikoilleen entisissä sosialistimaissa, ne saattaisivat herättää kansanjoukkojen vihaa ja vähitellen joutua kasvavan pilkan ja ilkivallan kohteiksi. Arveltiin myös, että ne saattaisivat toteuttaa entistä tehtäväänsä, toimia vanhan vallan propagandan ja henkilöpalvonnan kiihottajina. Patsaita alettiin poistaa monista paikoista, mutta kaatopaikka olisi niille varsin kova tuomio.


title: Sosialistinen realismi

text: Eräs ratkaisu oli niin sanotut veistospuistot. Sosialistisen ajan julkisia patsaita on koottu yhtenäiselle alueelle muun muassa Unkarissa Budapestin lähellä olevaan veistospuistoon ja Grutasiin Etelä-Liettuaan. Näistä on tullut suosittuja käyntikohteita, joissa myös nuoret kävijät voivat tutustua sosialistisen yhteiskunnan taideperintöön. Viron Neuvostoliiton miehitysvallan (1941–1991) aikaista taidetta on esillä myös Viron taiteen museossa Kumussa Tallinnassa.


title: Antinomismi

text: Antinomistit ovat uskonpuhdistuksen aikainen kristillinen ryhmittymä, joka korosti syntien anteeksiantamista, mutta vähätteli syntiä ja hengellistä lakia. Antinomismin synnyttäjä oli Martti Lutherin ystävä Johannes Agricola. Antinomistien pääväittämä on, ettei lakia tulisi saarnata ollenkaan. Eli että hengellisen lain sijasta uskon synnyttää evankeliumi. Hengellinen laki poistettiin kokonaan käytöstä. Luther kirjoitti antinomisteja vastaan kirjan ""Antinomilaisia vastaan"". Luther on myös todennut Agricolasta: ""ettei kukaan paavi ole häntä kiusannut niin paljon kuin Agricola"". Antinomistisen opin toinen äärilaita on oppi lain kolmannesta käytöstä.


title: Antinomismi

text: Antinomistinen riita syntyi luterilaisessa kirkossa 1500-luvulla siitä, onko lain saarnaaminen tarpeellista vai ei.


title: Kiribatin kieli

text: Kiribatin eli gilbertin kieli on austronesialainen kieli, jolla on noin 78 580 puhujaa. Näistä Kiribatissa asuu 58 300. Lisäksi Fidžissä on noin 5 300, Salomonsaarilla noin 1 230 ja Tuvalussa noin 870 kiribatin puhujaa.


title: Kiribatin kieli

text: Toisin kuin monet muut Oseaniassa puhuttavat kielet, kiribati ei ole uhanalainen. Lähes kaikki kiribatia äidinkielenään puhuvat käyttävät kieltä päivittäin. Vain 30 % kiribatin puhujista on kaksikielisiä toisena kielenään englanti.


title: Kiribatin kieli

text: Kiribatia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Käytössä on viisitoista kirjainta.


title: Kiribatin kieli

text: Kiribatissa on 10 konsonanttia ja 5 vokaalia. Konsonantit ovat /p p' t k m m' n ŋ β r/. Konsonantit /p' m' β/ ovat velaarisia. Kielessä ovat velaariset oppositiot p - p' ja m - m'. ŋ tarkoittaa äng-äännettä.


title: Kiribatin kieli

text: Kielessä on 5 lyhyttä vokaalia /a e i o u/, jotka esiintyvät myös pitkinä vokaaleina /ā ē ī ō ū /.


title: Kiribatin kieli

text: Kiribati jakautuu kahteen päämurteeseen: pohjoiskiribatiin ja eteläkiribatiin. Näiden välillä on eroja pääasiassa sanojen ääntämisessä. Butaritarin ja Makinin saarilla puhutaan murretta, joka eroaa pohjois- ja eteläkiribatin murteista niin sanastoltaan kuin ääntämykseltäänkin.


title: Kiribatin kieli

text: Tuvalussa sijaitsevan Nuin atollin asukkaat taas puhuvat murretta, joka sekin on ymmärrettävää muiden kiribatin murteiden puhujille, mutta myös siinä on eroja sekä ääntämisessä että sanastossa.


title: Gilbert

text: Gilbert voi tarkoittaa seuraavia:


title: ABC-ketju

text: ABC-ketju on S-ryhmän huoltoasemaketju. Ketjuun kuuluu palveluasemia, automaattiasemia sekä autonpesupaikkoja. Suurin osa ketjun palveluasemista on liikennemyymälöitä, joissa on polttonesteen myynnin lisäksi ravintola sekä päivittäistavarakauppa ja monesti myös muita liikkeitä.


title: ABC-ketju

text:
Ketjun 437 huoltoasemaa sijaitsevat ympäri Suomea. Pohjoisin asema on Ivalossa ja eteläisin Hangossa. Itäisin asema on
Ilomantsissa ja läntisin Maarianhaminassa. ABC on SOK:n tavaramerkki.


title: ABC-ketju

text: Ketjun koko vähittäismyynnin arvo oli 1 774 miljoonaa euroa vuonna 2014. Bensiinin vähittäiskaupassa ABC-ketju on Suomen markkinajohtaja jo vuodesta 2009. Ketjun markkinaosuus vuonna 2014 oli bensiinissä 30 % ja dieselöljyssä 13 %.


title: ABC-ketju

text: Nykyisin ketju on alkanut hillitä laajenemistaan.


title: ABC-ketju

text: S-ryhmän osuuskauppojen hallinnassa oli 1990-luvun alussa noin sata huoltoasemaa. Asemat toimivat niille polttoainetta toimittaneiden öljy-yhtiöiden tunnuksilla. SOK ja alueosuuskaupat perustivat vuonna 1989 "Ässähuoltamot Oy:n" tarkoituksenaan hankkia asemat kokonaan osuuskauppojen omistukseen. Huoltamoille asetetut tavoitteet eivät kuitenkaan toteutuneet.


title: ABC-ketju

text: Vuonna 1998 S-ryhmä päätti perustaa ABC-nimisen liikennemyymälä- ja automaattiasemaketjun. Silloinen Osuuskauppa Ympäristö (nykyisin osa Kymen Seudun Osuuskauppaa) avasi ensimmäisen ABC-liikennemyymälän Valkealan Uttiin joulukuussa 1998.


title: ABC-ketju

text: Ketju kasvoi voimakkaasti 2000-luvun alkuvuosina. Huippuvuonna 2004 avattiin 21 asemaa. Ketjun investointitahti laski 2010-luvun alussa.


title: ABC-ketju

text: S-ryhmä osti Suomen Esso-huoltoasemaketjun vuonna 2006. Osa Esso-asemista liitettiin ABC-ketjuun, osa myytiin St1:lle.


title: ABC-ketju

text: Ketju levittäytyi manner-Suomesta Ahvenanmaalle vuonna 2013.


title: ABC-ketju

text: Vuonna 2017 Hyvinkäällä sijaitseva ABC-asema paloi keittiössä tapahtuneen onnettomuuden takia. Syy tapaturmalle oli se, että kokin mukaan "rasvakattila oli syttynyt räjähdysmäisesti". Kukaan ei loukkaantunut tapaturmassa. Tulipalon aikaan ABC:llä oli asiakkaita parikymmentä, henkilökuntaa kokin lisäksi vain kaksi, kaupan ja ravintolan kassat.


title: ABC-ketju

text: Ketjuun kuului kesäkuussa 2015 yhteensä 430 huoltoasemaa, joilla voi tankata auton. Asemista 106 oli ABC-liikennemyymälöitä. Loput asemista olivat miehittämättömiä automaattiasemia ja liikennemyymälää pienempiä palveluasemia.


title: ABC-ketju

text: "ABC-liikennemyymälät" ovat huoltoasemia, joilla toimii polttonesteen myynnin lisäksi ravintola ja ruokakauppa. Ruokakaupan brändi vaihtelee: se voi olla ABC-Market, Alepa, Sale tai S-market. Lisäksi liikennemyymälässä voi toimia myös ketjun ulkopuolisia myymälöitä.


title: ABC-ketju

text:
"ABC Deli" -ketjun asemat ovat kaupunkiympäristöön suunniteltuja pienmyymälöitä. Deli-myymälöitä oli kesäkuussa 2015 pääkaupunkiseudulla ja Porvoossa kaikkiaan 11 kappaletta. Deli-myymälät on perustettu liikepaikoille, joiden koko ei salli suuremman liikennemyymälän perustamista.
"ABC-automaattiasemia" oli ketjussa kesäkuussa 2015 noin 300. Asemat sijaitsevat pääasiassa Prismojen, S-markettien ja Sale-myymälöiden yhteydessä.


title: ABC-ketju

text: "ABC CarWash" -autonpesupaikkoja oli ketjussa kesäkuussa 2015 noin 70. Pesupaikat toimivat pääasiassa ABC-asemien ja Prismojen yhteydessä.


title: ABC

text: ABC tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Adonara

text: Adonara on Indonesian saari, joka kuuluu Pieniin Sundasaariin lukeutuvaan pieneen Solorsaarten ryhmään. Adonara sijaitsee sitä suuremmasta Floresista hieman itään. Adonara on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia.


title: Adonara

text: Saaren suurin kaupunki on Waiwerang. Saarella puhutaan austronesialaisiin kieliin kuuluvaa adonaran kieltä.


title: Adonara

text: Adonara on tuliperäinen ja saaren korkein kohta, 1 659 metrin korkuinen Ili Boleng, on aktiivinen kerrostulivuori, joka on purkautunut viimeksi vuonna 1993.


title: Aitutaki

text: Aitutaki on atolli Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Cookinsaariin ja sijaitsee pääsaaresta Rarotongasta noin 200 km pohjoiseen. Atolli on osa Cookinsaarten eteläistä saariryhmää. Aitutakilla oli 1 712 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa.


title: Aitutaki

text: Aitutakin atolli on kolmion muotoinen ja se koostuu kolmesta alkuperältään vulkaanisesta ja 12:ta koralleista muodostuneesta saarekkeesta. Matkaa Aitutakille Cookinsaarten pääsaari Rarotongalta kertyy 277 kilometriä ja se on Rarotongan lähin naapurisaari. Atollin pinta−ala on 18,3 neliökilometriä. Kolmionmuotoisen saaren reunat ovat noin 11 kilometriä pitkät. Pieniä asumattomia särkkiä kutsutaan nimellä "motu". Atollin keskellä olevassa laguunissa tavataan muun muassa jättiläissimpukoita, papukaijakaloja ja erilaisia koralleja.


title: Aitutaki

text: Eri legendojen mukaan Aitutakin ensimmäiset asukkaat tulivat joko Ra'iateasta tai Tubuailta, jotka molemmat sijaitsevat nykyisessä Ranskan Polynesiassa. Ensimmäinen eurooppalainen, joka havaitsi atollin oli HMS Bountyn kapteeni William Bligh, joka löysistä 11. elokuuta 1789. Kuuluisaksi tullut kapina aluksella tapahtui 17 päivää myöhemmin. Vuonna 1821 saarelle saapui lähetyssaarnaaja John Williams mukanaan käännynnäisiä Tahitilta. Hän lähti myöhemmin saarelta, mutta jätti tahitilaiset huolehtimaan saarelaisten käännyttämisestä. Charles Darwin kävi atollilla vuonna 1835 ollessaan mukana HMS Beaglellä. Toisen maailmansodan aikana atollille tuli amerikkalaisia, jotka rakensivat lentokentän atollille. Lentokenttä oli vuoteen 1974 saakka Cookinsaarten suurin. Vuonna 2010 trooppinen hirmumyrsky Pat aiheutti tuhoa saarella.


title: Björn Wahlroos

text: Björn Arne Christer ”Nalle” Wahlroos (s. 10. lokakuuta 1952 Helsinki) on Sampo-konsernin, UPM:n sekä Nordean hallitusten puheenjohtaja. Wahlroos on Sammon merkittävä osakkeenomistaja, omistaa Joensuun kartanon Halikossa ja on toiminut kansantaloustieteen professorina. Hän on myös tietokirjailija.


title: Björn Wahlroos

text: Björn Wahlroos on ollut useiden vuosien ajan Suomen suurituloisimpien joukossa. "Helsingin Sanomien" toukokuussa 2009 julkaiseman selvityksen mukaan Wahlroosilla on Suomessa eniten valtaa pörssiyhtiöiden hallituksissa. Selvitys perustui hallituspaikkoihin ja pörssiyritysten markkina-arvoihin. Saman vuoden lopulla "Iltalehti" valitsi hänet Suomen talouselämän vaikutusvaltaisimmaksi päättäjäksi. Wahlroos sijoittui kolmanneksi Suomen Thinkers 20 -listalla "Nordic Business Report" -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012. Wahlroosia on kutsuttu ”Helsingin Pörssin kuninkaaksi”, koska hän on toiminut yhtä aikaa kolmen suuren pörssiyhtiön hallituksen puheenjohtajana useiden vuosien ajan.


title: Björn Wahlroos

text: Björn Wahlroos valmistui ylioppilaaksi vuonna 1971. Tämän jälkeen Wahlroos opiskeli Svenska handelshögskolanissa, josta hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi vuonna 1975 ja kauppatieteiden tohtoriksi 1979. Hän toimi vuosina 1979–1985 Svenska handelshögskolanin kansantaloustieteen professorina. Lisäksi hän on ollut vierailevana apulaisprofessorina Northwestern-yliopiston Kellogg Graduate School of Managementissä sekä Brownin yliopistossa.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroos toimi vuosina 1985–1992 Suomen Yhdyspankin (SYP) johtokunnan varajäsenenä, jäsenenä ja varatoimitusjohtajana. Vuonna 1992 Wahlroosista tuli Mandatumin toimitusjohtaja. Mandatumin yhdistyessä vuonna 2001 Sampo-konserniin Wahlroosista tuli Sammon toimitusjohtaja ja suurin yksityinen osakkeenomistaja (2,13 prosenttia osakkeista). Huhtikuussa 2009 hän siirtyi Sammon hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Björn Wahlroos

text: Björn Wahlroos oli avainhahmoja, kun valuutta- ja korkosäännöstely purettiin, ja toimija niin sanotussa kasinotaloudessa, jossa yhtiöitä vallattiin ja järjesteltiin uudelleen. Wahlroos myi Tampellan säästöpankkiryhmälle, järjesteli Sponsor- ja Spontel-sijoitusyhtiöitä Kansallis-Osake-Pankin (KOP) kanssa ja osallistui KOP:n ja SYP:n fuusioon. Vuonna 1992 hän siirtyi pääomistajana johtamaan SYP:sta lohkaistua Mandatumia. Mandatum osti 1998 Interbankin ja listautui Helsingin pörssiin.


title: Björn Wahlroos

text: Vuonna 2001 Mandatum yhdistettiin Sampo-Leoniaan. Wahlroos oli myös Varman hallituksessa, jolla on historialliset siteet Sampoon. Sammon pankkitoiminta eli vanha Postipankki myytiin Danske Bankille 2006.


title: Björn Wahlroos

text: Opiskeluaikanaan Wahlroos toimi taistolaisliikkeessä. Hän kuului Finlands Svenska Skolungdomsförbundetiin (vuosina 1969–73) ja Sosialistisiin taloustieteen opiskelijoihin (1971–73) sekä työskenteli Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton opposition julkaisemassa "Toveri"-lehdessä.


title: Björn Wahlroos

text: Vuonna 1973 Wahlroos erosi kaikista poliittisista järjestöistä. 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa hän liittyi ruotsalaiseen kansanpuolueeseen. Hänet nimitettiin RKP:n syyskuussa 2008 aloittaneen talouspoliittisen valiokunnan puheenjohtajaksi.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroos tuki kokoomusta vuoden 2011 eduskuntavaaleissa 5 000 eurolla.


title: Björn Wahlroos

text: Maaliskuussa 2009 Wahlroos ennusti, ettei talouden taantuma tule kestämään pitkään, koska markkinatalous korjaa itsensä nopeasti.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroos on arvostellut yliopistotutkintojen rahoitusta ”tyhjäntoimittamisen subventiona” ja maa- ja metsätalouden tutkimuspanostuksia kohtuuttomina. Vuoden 2010 kesäkuussa Wahlroos sanoi "Financial Timesin" haastattelussa, että Euroopassa joudutaan harkitsemaan sosiaalisen markkinatalousmallin tulevaisuutta, koska ihmisiä ei voi tulevaisuudessa verottaa nykyisellä tavalla. Hän sanoi myös, että köyhyyden ja rikkinäisten perheiden tukemista ei tulisi sietää. Wahlroosin mukaan Euroopan talouskriisissä ei ole kyse pelkästään velkaongelmasta vaan koko eurooppalaisen talousjärjestelmän kriisistä.


title: Björn Wahlroos

text: Helmikuussa 2011 Wahlroos puhui nuorten sosiaalitukien kuten toimeentulotuen ja yli viisi vuotta opiskelleiden opintotuen lakkauttamisen puolesta. Hänen mukaansa alle 25-vuotiaita ei saa ”paapoa” yhteiskunnan tukiluukkujen asiakkaiksi. Hän vaati, että osa-aikatyön vastaanottaminen ei saisi heti johtaa sosiaaliturvan menettämiseen ja peräsi askelia perustulon käyttöönottamiseksi.


title: Björn Wahlroos

text: Helsingin Sanomissa julkaistiin helmikuussa 2012 Ilkka Ahtiaisen ja Antti Blåfieldin tekemä Wahlroosin haastattelu, jossa Wahlroos muun muassa arvosteli presidentti Tarja Halosta presidentti-instituution kärsimisestä sekä Halosen poliittista linjaa ja asemoitumista mielestään eri taholle kuin kansan enemmistö. Haastattelussa hän mainitsi esikuvikseen 1700-luvun taloustieteilijän Adam Smithin, uusliberalistisen Milton Friedmanin ja libertaristisen ajattelijan Ayn Randin. Wahlroosilta ilmestyi keväällä 2012 kirja "Markkinat ja demokratia: Loppu enemmistön tyrannialle". Kirjan pääteesi on, että valtion tulisi puuttua mahdollisimman vähän talouteen ja sääntelyä tulisi minimoida. Kirjaa on arvosteltu vanhentuneen tutkimuskirjallisuuden käytöstä sekä huonoista perusteluista.


title: Björn Wahlroos

text: Maaliskuussa 2010 Wahlroos esitti "Suomen Kuvalehden" haastattelussa kehitysavun leikkaamista, koska ”olemme 50 vuotta heittäneet rahaa Kankkulan kaivoon”. Hän perusteli näkemystä sambialaisekonomisti Dambisa Moyon kirjaan "Dead Aid" (Kuollut apu) perustuen. Wahlroosin mukaan kehitysavussa keskitytään liikaa demokratian kehittymiseen. Hänen mukaansa näyttää siltä, että demokratia ei ala toimia, ennen kuin bruttokansantuote henkeä kohti nousee 6 000–7 000 dollariin. Köyhimmissä maissa demokratia voi olla suorastaan kielteistä kansalaisten turvallisuuden kannalta. Tärkeämpää olisi hänen mielestään kehittää oikeusvaltiota, perusmarkkinoiden toimivuutta ja yleistä turvallisuutta sekä kitkeä korruptiota.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroosin mielestä maataloustuet tulee lakkauttaa koko maailmasta. ”"On järjetöntä, että Suomi yhdellä kädellä tukee Sambian agribisnestä ja toisella EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa. Se on epärehellisyyttä, jossa liikutaan jo rikollisuuden rajamailla"”, Wahlroos totesi ulkoministeriön paneelikeskustelussa. Kehitysyhteistyön palvelukeskuksen Markku Niskala tuki Wahlroosin kantaa. Wahlroos sanoo pitävänsä kehitysmaiden juhlahetkenä sitä päivää, jona Euroopan unioni lakkauttaa maataloustukensa ja avaa tullimuurinsa maataloustuotteille, mutta ottavansa siihen päivään asti hänelle annetun maataloustuen vastaan. Wahlroos nosti vuonna 2007 225 000 euroa maataloustukea (309. suurin tuensaaja), vuonna 2009 221 000–273 000 euroa.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroosin mukaan rikkaat jättävät hyvinvointivaltion, jonne puolestaan pyrkivät maailman köyhät.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroosin mukaan Suomessa työehtosopimuksien sopimiseen käytetty kolmikanta muistuttaa fasistista järjestelmää ja on epäparlamentaarinen. Wahlroosin mukaan kolmikanta on kidnapannut liian suuren osan tärkeistä vero- ja työmarkkinapäätöksistä itselleen.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroos arvioi marraskuussa 2016 pian Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen, että presidentiksi valittu Donald Trump tulee olemaan hyväksi Yhdysvaltain taloudelle ajaessaan veroleikkauksia ja sääntelyn purkamista.


title: Björn Wahlroos

text: Björn Wahlroosin isä Bror Wahlroos oli kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö. Wahlroosin liikanimi ”Nalle” on peräisin nuoruusvuosilta, jolloin samassa toveripiirissä oli kolme Björniä. Björn Wahlroosin poika on Thomas Wahlroos. Sotilasarvoltaan Björn Wahlroos on reservin majuri.


title: Björn Wahlroos

text: Wahlroos asuu Halikossa Joensuun kartanossa. Joulukuussa 2013 hän siirsi kirjansa Ruotsiin. Wahlroosin muuton taustalla olivat turvallisuussyyt. Wahlroos myönsi, että kirjojen siirtämisestä maahan, joka ei peri perintöveroa, aiheutuva verosäästö on 100 miljoonan euron kokoluokkaa.


title: Alor

text: Alor on saari Indonesiassa. Se on Alor-saarten saariryhmän suurin saari. Alor sijaitsee Pienten Sundasaarten itäosissa, heti Timorin pohjoispuolella ja se kuuluu hallinnollisesti Itäisen Nusa Tenggaran provinssiin.


title: Alor

text: Alorissa on ainoastaan yksi kaupunki, Kalabahi. Se sijaitsee varsin vuoristoisen saaren ainoalla tasankoalueella ja siellä asuu noin 60 000 saaren kaikkiaan 168 000 asukkaasta. Alorin väestöstä 75% on protestantteja ja loput enimmäkseen muslimeja, joskin perinteisten uskontojen harjoittaminen on edelleen tavallista.