title: Commodore

text: Thomas Rattigan totesi, että Amigan myynti oli vaikeaa perinteiseen yrityskäyttöön, ja uskoi parhaaksi strategiaksi jakaa Amiga 1000:n kahteen tuotteeseen: halvempaan malliin suurille kotimarkkinoille ja korkeatasoiseen järjestelmän Andy Warholin kaltaisille graafikoille. Rattingin strategia osoittautui toimivaksi, ja Commodore palasi voitolliseksi, mutta Gould erotti toimitusjohtajansa.


title: Commodore

text: Commodore teki konkurssin vuonna 1994. Konkurssista on syytetty Gouldin rahankäyttöä henkilökohtaisiin tarkoituksiin sekä Mehdi Alin päätöksiä toimitusjohtajana.


title: Commodore

text: Commodoren tavaramerkin osti konkurssin jälkeen aluksi saksalainen jälleenmyyjä Escom, jonka jälkeen se kävi usean hollantilaisen yrityksen hallussa. Myöhemmin se on ollut Commodore Gaming -nimisen yrityksen hallussa, joka myi merkillä tehokkaita PC-pelikoneita.


title: Commodore

text: Commodore kilpaili Applen kanssa mikrotietokonekaupan herruudesta pienillä koti- ja yrityskäyttöön tarkoitetuilla koneillaan. Commodore PET 2001 oli ensimmäinen kotikäyttöön tarkoitettu laite, ja se julkaistiin samaan aikaan kilpailijoiden Apple II:n ja TRS-80:n kanssa.


title: Commodore

text: Vaikka 2001-mallista puuttuivat kokonaan sekä tarkkuusgrafiikka että äänet ja koneen laajennusmahdollisuudet olivat lähes olemattomat, tuli siitä yllättäen Amerikassa varsin suosittu laite harrastajien keskuudessa. Koneen suosion johdosta julkaistiin laitteesta paranneltuja malleja: 4000-, 8000-, ja 9000-sarjat. Näitä koneita myytiin Suomessakin melkoisesti yrityskäyttöön, jotka kuitenkin myöhemmin joutuivat CP/M- ja MS-DOS-koneiden syrjäyttämiksi.


title: Commodore

text: Commodoren täydellinen läpimurto ja suurin hitti olivat kuitenkin pienet kotimikrot: ensin Commodore VIC-20 ja myöhemmin Commodore 64 ja Commodore Amigat. Commodore 64:stä ja Amiga 500:sta tuli omien tietokonesukupolviensa parhaiten menestyneet mallit. Suomessa nämä tietokoneet olivat suhteessa vielä suositumpia kuin muissa maissa.


title: Commodore

text: Commodoren konkurssiin vuonna 1994 oli monia syitä. Monien muiden laitevalmistajien tapaan Commodore haaskasi merkittävien tuotteiden ohella resursseja vähempiarvoisempiin malleihin ja epäonnistuneisiin kokeiluihin. Keskeinen syy oli kuitenkin ilmeisesti IBM PC -yhteensopivien koneiden maailmanvalloitus. IBM oli tehnyt virheitä tekijänoikeuskysymyksissä sillä seurauksella, että jo varhain 1980-luvulla huomattiin, että markkinoille pystyi tuomaan IBM-yhteensopivia tietokoneita ilman ongelmia. PC-markkinoiden kasvaessa suunnattomiksi niitä varten tehdyt komponentit halpenivat, eikä johonkin muuhun teknologiaan perustuvien edullisten ja vastaavantehoisten tietokoneiden valmistaminen ollut enää helppoa. Näin ollen Commodoren 1990-luvun alussa julkaistut uudet mallit eivät hinnallaan eivätkä suorituskyvyllään olleet samaan tapaan aikaansa edellä kuin esimerkiksi vuoden 1985 ensimmäinen Amiga-malli.


title: Jaettu kirjasto

text: Jaettu kirjasto tai ajonaikainen kirjasto on tietotekniikassa useiden käyttöjärjestelmien tapa jakaa ohjelmakoodia ja dataa useiden ohjelmien kesken.Jaettujen kirjastojen etuna on keskusmuistin ja levytilan säästö. Levytilaa säästyy koska samaa ohjelmakoodia ei tarvitse linkittää jokaiseen ohjelmaan erikseen, vaan ne ladataan ajonaikana yhteisestä kirjastosta. Keskusmuistia säästyy jos käyttöjärjestelmä osaa jakaa kirjaston myös keskusmuistissa. Tällöin kahden tai useamman ohjelman käyttäessä samaa kirjastoa, ladataan siitä jaettuun muistiin vain yksi kopio ja kaikki käyttävät samaa jaettua muistialuetta.


title: Jaettu kirjasto

text: Jaetun kirjaston menetelmällä on haittavaikutuksia liittyen saman kirjaston eri versioiden hallintaan. Eri käyttöjärjestelmät käyttävät eri strategioita kirjastojen hallintaan.


title: Jaettu kirjasto

text: Mikäli kirjaston rajapinta muuttuu on säilöttävä sekä edeltävä että seuraava versio jotta eri ohjelmaversiot voivat jatkossakin käyttää samaa kirjastoa.


title: Tavujärjestys

text: Tavujärjestys () tietokoneessa tarkoittaa sitä, missä järjestyksessä tietokoneen suoritin käsittelee suurempia kuin yhden tavun pituisia kokonaisuuksia.


title: Tavujärjestys

text: Esimerkiksi neljästä 8-bittisestä tavusta muodostuva 32-bittinen sana voidaan tallentaa tietokoneen muistiin useilla eri tavoilla (asian havainnollistamiseksi eri tavuihin kuuluvat bitit on tässä merkitty kirjaimin A–D, joista "A" edustaa suurinta eli "eniten merkitsevää" tavua).


title: Tavujärjestys

text:
"Big endian" -muodossa sanan merkitsevimmät bitit tallentuvat ensin eli alempiin muistiosoitteisiin:
Tämä vastaa normaalisti käyttämiämme lukujärjestelmiä, joissa suurin eli eniten merkitsevä arvo ilmoitetaan ensimmäisenä (esimerkiksi luvussa 256 numero 2 edustaa satoja, joten se on merkitsevämpi kuin kymmeniä edustava numero 5, joka puolestaan merkitsee enemmän kuin ykkösiä edustava numero 6). Tällaista tavujärjestystä käyttävät monien tietokonevalmistajien suorittimet, ja se on myös Internetissä käytettävän IP-protokollan otsikkotiedoissa käytetty tavujärjestys ().


title: Tavujärjestys

text:
"Little endian" -muodossa sanan vähiten merkitsevät tavut tallentuvat ensin:
Tämän voi rinnastaa tyypilliseen suomalaiseen tapaan esittää päivämäärät järjestyksessä, jossa ensin ilmoitetaan päivä, sitten kuukausi ja lopulta vuosiluku. Tällaista tavujärjestystä käyttävät Intelin suorittimet, PDP-11, VAX ja useat sulautetut järjestelmät.


title: Tavujärjestys

text: Tavujärjestys on oleellista tietää käsiteltäessä binäärimuodossa olevia tiedostoja. Unicoden myötä sama tarve on tullut esiin myös tekstitiedostoissa.


title: Tavujärjestys

text: "Bi-endian" suoritin voi toimia kummassakin moodissa. Tämä on tietyissä suorittimissa mahdollista asettaa suorittimen "resetoinnin" yhteydessä. Esimerkki "bi-endian" suorittimesta on ARM.


title: Tavujärjestys

text: ISO 9660 tiedostojärjestelmässä useampitavuiset arvot ovat tallennettu kummassakin (little, big) tavujärjestyksessä joten tätä voidaan kutsua myös "bi-endian" tavujärjestykseksi.


title: Tavujärjestys

text: "Middle-endian" on yleistermi muille vaihtoehdoille. Esimerkiksi PDP-11:sta ohjelmakääntäjä tallentaa 32-bittiset arvot vaihtamalla 16-bittisten puoliskojen järjestystä ennakoidusta little-endian muodosta. Tälle on myös nimitys "PDP-endian". Esimerkiksi jos little- ja big-endian muodoissa "ABCD" ja "DCBA" ovat normaaleja niin PDP-muodossa arvo olisi "BADC".


title: Creative Technology

text: Creative Technology on singaporelainen multimedialaitteita, kuten äänikortteja (Sound Blaster), tietokonekaiuttimia (Gigaworks, Inspire) ja kannettavia MP3-soittimia (Zen, Muvo) valmistava yritys. Yhtiön perusti 1981 Sim Wong Hoo Singaporessa, ja sen nimi on useimmissa länsimaissa Creative Labs. Nykyisin yhtiöllä on yli 5 000 työntekijää ympäri maailmaa. Sim toimii yhä toimitusjohtajana. Amerikan alaosasto tunnetaan nimellä Creative Labs, Inc.


title: Creative Technology

text: Vuonna 1987 Creative julkaisi äänikortin IBM PC -tietokoneille nimellä "Creative Music System (C/MS)". Kortti ei kuitenkaan pärjännyt kilpailussa Yamahan FM-synteesiä käyttävälle AdLib-kortille, ja Creative julkaisi marraskuussa 1989 samaan piiriin perustuvan Sound Blaster -kortin, jossa oli lisäksi mahdollisuus toistaa digitoituja ääniä.


title: Creative Technology

text: AdLibin ohella Creativen äänikorttien merkittävin kilpailija 1990-luvun alussa oli Gravis Ultrasound.


title: Creative Technology

text: Creativen Sound Blaster tuotesarja on yksi hallitsevista nimistä äänikorttien saralla. Vuonna 1987 "Creative Music System" julkaistiin ensimmäisenä äänilaitteena yhtiöltä. Vuonna 1988 yhtiö otti Creative Music Systemin ja markkinoi sitä Radioshackissa nimellä "Game Blaster". Seuraavana vuonna Sound Blaster 1.0 julkaistiin, jota auttoi täydellinen sopivuus silloisen markkinajohtaja AdLib, Inc.in äänikortin kanssa. Vuoteen 1992 mennessä Sound Blaster oli ottanut haltuunsa markkinat ja AdLib haki konkurssiin. Tämän hetkinen Sound Blaster tunnetaan nimellä Sound Blaster X-Fi. X-Fi teknologiaa löytyy monista muista Creativen tuotteista.Creative ZEN nimeä käytetään yhtiön käteensopivien medialaitteiden nimenä. Ne ovat NOMAD tuotesarjan seuraajia. Tuotesarja on voittanut monia palkintoja, muun muassa kolme "CES Best of Show" palkintoa. Yhtiö käyttää MuVo nimeä pienemmillä, flash pohjaisilla laitteillaan.


title: Creative Technology

text: Creative julkisti Vado videokameransa toukokuussa 2008. Vado on käteen sopiva videokamera, joka on suunniteltu kannettavuus mielessä. Se on suora kilpailija LG:n Flip Mini videokameralle. Joulukuussa 2008 , Creative ilmoitti, että Vadosta tulisi HD versio, Vado HD. Tämä kamera oli ensimmäisiä todella pieniä ja kannettaviksi suunniteltuja videokameroita. Vado HD sai 89/100 arvosanan PC World lehdeltä.


title: IRCQuotes

text: IRCQuotes eli IRC-sitaatit on bash.orgin suomenkielinen vastine. Sivustolle kerätään IRCistä lainattuja humoristisia keskustelunpätkiä, joita sivuston käyttäjät voivat lukea ja äänestää. Sisältö kattaa myös urbaaneja legendoja, joiden todenmukaisuutta on vaikea todentaa.


title: IRCQuotes

text: Ylläpitäjänä toimii Santeri ”Santzes” Tarvainen. Sivustolla on noin 2,5 miljoonaa sivulatausta kuussa. Rekisteröityneitä käyttäjiä on yli 35 000 ja hyväksyttyjä lainauksia yli 12 000 (heinäkuussa 2015). Sivusto on toteutettu PHP:llä MySQL-tietokantaa käyttäen.


title: GRE

text:
Generic Routing Encapsulation (GRE) on Ciscon kehittämä IP-tunnelointiprotokolla. Sen sisällä tunneloidaan tavallisesti VPN-yhteyksiä ja aivan tavallisia IP-paketteja, mutta se osaa siirtää myös multicast- ja IPv6-liikennettä.
Protokolla sinällään on hyvä hyötysuhteeltaan ja monet sitä käyttävät toteutukset ovat nopeita ja tehokkaita. Protokollan tuki on kuitenkin edelleen monissa laitteissa keskeneräinen. Tämän takia GRE:tä käyttävät VPN-sovellukset saattavat toisinaan käyttäytyä verkosta riippuen hyvinkin ennalta-arvaamattomilla tavoilla. Yleisin ongelma on yhteyksien jumittuminen, jolloin VPN-palvelin tai asiakkaan ja palvelimen välissä oleva palomuuri voivat lakata sallimasta uusia yhteyksiä. Tällaiset virhetilanteet ovat hyvin kiusallisia ja ylläpitäjän on lähes mahdotonta havaita niitä, saati sitten korjata.


title: QoS

text: QoS () on termi, jolla tarkoitetaan tietoliikenteen luokittelua ja priorisointia. Priorisoinnin perusteella osaa liikenteestä voidaan hidastaa tai jopa pudottaa kokonaan pois, mikäli linjojen välityskyky ei riitä. Liikennettä voidaan priorisoida sovellusten, käyttäjien tai käytettyjen tietokoneiden perusteella.


title: QoS

text: QoS-tekniikoita on kahdenlaisia. Luokittelutekniikat keskittyvät QoS-tiedon jakamiseen ja liikenteen luokitteluun, kun taas suodintekniikat ovat erilaisia algoritmeja itse reitittimissä, jotka toteuttavat itse suodatusta ja priorisointia.


title: QoS

text: QoS-termiä käytetään kaikessa tietoliikenteessä, mutta seuraava koskee TCP/IP-protokollia.


title: QoS

text: Nykyisen Internet-protokollan kanssa käytetään DiffServiä eli eriytettyjä palveluita, jossa liikenteeseen kiinnitetään prioriteettilappu. Aktiivisempi vaihtoehto on IntServ, yhdistetyt palvelut, jossa erillisellä kontrolliprotokollalla varataan kaistanleveyttä.


title: Cisco Systems

text: Cisco Systems on reitittimiä, kytkimiä ja muita verkkolaitteita valmistava tietoliikenne- ja elektroniikkateollisuusyritys. On arvioitu, että jopa 80 % kaikesta Internetin liikenteestä kulkee Ciscon valmistamien reitittimien kautta.


title: Cisco Systems

text: Ciscon reitittimissä käytetään Internetwork Operating System (IOS) -käyttöjärjestelmää, joka on eri kuin Applen mobiililaitteisiin suunnattu iOS käyttöjärjestelmä.


title: Cisco Systems

text: Vuonna 2010 Apple lisensoi Ciscolta oikeudet iOS-tavaramerkkiin, joka nykyään tarkoittaa käyttöjärjestelmää iPhone-puhelimille, iPad-laitteille ja iPod touch -multimediasoittimille. Vuonna 2007 Cisco haastoi Applen oikeuteen iPhone-tavaramerkistä, jonka Cisco oli aiemmin rekisteröinyt IP-puhelimiinsa.


title: Cisco Systems

text: NX-OS (ent. SAN-OS) on Ciscon käyttöjärjestelmä Fibre Channel SAN tuotteisiin.


title: Cisco Systems

text: Cisco sai nimensä San Franciscon kaupungista. Yrityksen perustivat Len Bosack ja Sandy Lerner vuonna 1984.


title: Cisco Systems

text: Yrityksestä ja sen historiasta on tehty dokumenttielokuva "Something Ventured", joka julkaistiin vuonna 2011.


title: Cisco Systems

text: Cisco tarjoaa ammattilaisille verkko-alan sertifikaatteja. Näitä ovat:


Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys (lyhenne SEKL) on vuonna 1967 perustettu kristillinen yhdistys, joka tekee lähetystyötä Suomessa ja ulkomailla. Kansanlähetys järjestää Raamattuopetusta sekä erilaisia tapahtumia toimintakeskuksessaan Ryttylässä.


title: Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys

text: Liikkeenä SEKL toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä, mutta toisinaan myös kritisoi kirkon toimintaa silloin kun kirkon käytäntöjen katsotaan poikkeavan Raamatusta. SEKL on uuspietistisistä liikkeistä laajimmalle levinnyt.


text: Kansanlähetyksen vuotuinen pääjuhla "Kansanlähetyspäivät" järjestetään aina heinäkuun ensimmäisenä kokonaisena viikonloppuna, ja se kerää noin 6 000–10 000 osallistujaa. Liikkeen juhlavuosina Kansanlähetyspäivät järjestetään yleensä Ryttylässä. Muina vuosina tapahtuma kiertää eri puolilla maata.


text: Liikkeen motto on "Evankelioikaa kansa evankelioimaan kansoja".


text: Monet Kansanlähetyksen perustajajäsenistä olivat olleet mukana Suomen Raamattuopiston, Helsingin Raamattukoulun ja Ylioppilaslähetyksen (nykyisen OPKOn) toiminnassa. Järjestöt päättivät vuonna 1964 perustaa "Uusi tie" -sanomalehden evankelioimistyönsä välineeksi. Kansanlähetys perustettiin 29. toukokuuta 1967 Ylioppilaslähetyksen tiloissa Helsingissä katto-organisaatioksi pienemmille uuspietistisille järjestöille. Kesällä järjestettiin ensimmäiset kansanlähetyspäivät. Samana vuonna perustettiin slaavilaistyön osasto, jonka tehtävänä oli avustaa rautaesiripun takaista vainottua seurakuntaa ja liikkeen ylläpitämä lähetyskoulu aloitti toimintansa Jämsän vanhan kunnansairaalan tiloissa. Vuoden 1968 kansanlähetyspäivillä Lahdessa siunattiin ensimmäiset lähetystyöntekijät työhönsä. Lokakuussa 1968 Kansanlähetys osti Hausjärven kunnalta tyhjäksi jääneen koulukodin tilat Ryttylästä. Lähetyskoulu siirtyi Ryttylään. Yhteistyössä Norjan luterilaisen lähetysliiton kanssa Kansanlähetys aloitti lähetystyön Japanissa ja Etiopiassa.


text: Alkuvuosinaan liike kasvoi varsin nopeasti, ja 1970-luvun alkuvuosina sillä oli toimintaa 171 paikkakunnalla. Ennen Matti Väisäsen valintaa liikkeen ensimmäiseksi pääsihteeriksi Kansanlähetyksellä ei ollut kaikkien tunnustamaa johtajaa, minkä vuoksi radiolähetysjärjestö Sanansaattajat irtautui omaksi järjestökseen vuonna 1973 ja Lähetysyhdistys Kylväjä vuotta myöhemmin. Suuri osa Kansanlähetyksen palveluksessa silloin olleista läheteistä siirtyi näiden järjestöjen palvelukseen. Ryttylään ja Sääminkiin perustettiin omat koulutuskeskukset, minkä lisäksi Ryttylään suunniteltiin oman radio- ja televisioaseman perustamista vastapainona Yleisradion ohjelmistolle. Kirkkohistorioitsija Eino Murtorinteen mukaan Uuden tien Kristilliselle liitolle antama tuki auttoi puoluetta saamaan yhden edustajan läpi vuoden 1970 eduskuntavaaleissa.


text: Vuonna 1971 Kansanlähetys hyväksyttiin kirkon viralliseksi lähetysjärjestöksi tietyin rajoituksin, jotka koskivat työtä Neuvostoliitossa ja Euroopassa. Vuonna 1972 muutamat uskovat lähtivät Itä-Eurooppaan salakuljettamaan Raamattuja maanalaisille seurakunnille autojen bensatankeissa. Raamattujen salakuljetustoiminta laajeni Neuvostoliittoon ja myöhemmin välitettiin myös kirjapainokoneita. Työ Italiassa, Saksassa ja Englannissa aloitettiin. Lähetyskoulun teologinen kurssi muutettiin Lähetyskorkeakouluksi, joka toimi vuosina 1972–1982. 1979 aloitettiin työ Sudanissa, josta poistuttiin 1980-luvulla sisällissodan vuoksi.


text: Lähetystyöntekijät Erik ja Eeva Barentsen surmattiin 30. joulukuuta 1980 Kabulissa. Vuonna 1982 Kansanlähetys lähetti ensimmäiset raamatunkääntäjät Keniaan. Seuraavina vuosina aloitettiin raamatunkäännöstyö Indonesiassa, Etiopiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. 1987 perustettiin Suomen teologinen instituutti kuuden muun herätysliikkeen kanssa. Vuonna 1989 allekirjoitettiin SEKL:n ja Länsi-Japanin evankelisluterilaisen kirkon välinen yhteistyösopimus. Neuvostoliiton hajottua lähetystyö aloitettiin Venäjällä ja Virossa. Raamatunkäännöstyössä valmistui burum-mindikin kielinen Uuden testamentin käännös vuonna 1996.


text: 2000-luvun alussa Venäjällä valmistui tataarinkielinen, Etiopiassa konsonkielinen, Papua-Uudessa-Guineassa borongin- ja mendenkieliset raamatunkäännökset. Ryttylässä pidettiin yhteiskristillinen nuorten lähetyskonferenssi 2006 "Nuorten kesä" -tapahtuman yhteydessä.


text: Väisänen vihittiin 20. maaliskuuta 2010 Missionsprovinsenin piispaksi Suomeen, jossa hän toimii Luther-säätiön pappien sielunhoitajana. Lähetysjohtaja Timo Rämä, Väisäsen seuraaja Kansanlähetyksen johtajana, pitää säätiön ratkaisua ongelmallisena, mutta ei silti sulje kokonaan pois mahdollisuutta toimia kirkkojärjestyksestä välittämättä, mikäli yhteistyö seurakuntien kanssa vaikeutuu.


text: Rämän seuraajaksi Kansanlähetyksen lähetysjohtajaksi valittiin pastori Mika Tuovinen, joka aloitti toimessa 1.1.2012. Sisäministeri Päivi Räsäsen puhe Kansanlähetyspäivillä 2013 sai aikaan vilkasta keskustelua. Hän sanoi muun muassa, että Raamattu ajaa eräissä tilanteissa lainsäädännön ohitse ja arvosteli voimakkaasti nykyistä aborttilainsäädäntöä. Useita tuhansia erosi kirkosta.


text: Kesällä 2014 kaksi Kansanlähetyksen avustustyöntekijää, Seija Järvenpää ja Kaija Martin, ammuttiin Afganistanissa Heratissa.


text: Kansanlähetys pitää Raamattua kaiken elämän ja opin ylimpänä perusteena. Liike on voimakkaasti kritisoinut radikaaleiksi katsomiaan opillisia linjauksia. Virallisesti SEKL ei hyväksy naispappeutta, mutta suurin osa sen työntekijöistä tekee yhteistyötä naispappien kanssa.


text: Kirkkososiologian professori Eila Helanderin mukaan Kansanlähetys tunnetaan paremmin naispappeuden, homouden ja abortin vastustamisesta kuin evankeliumin julistamisesta. Liikkeen pitkäaikainen työntekijä, pastori Mika Ebeling sai marraskuussa 2015 Oulun tuomiokapitulilta nuhteita seurakuntalaisille lähettämiensä kuukausikirjeiden vuoksi, joissa hän nimeää sukulaisiaan haureellisiksi.


text: Kansanlähetys toteuttaa kotimaisen työnsä 18 piirijärjestön kautta, joista yksi on Ruotsin suomenkielinen evankelisluterilainen kansanlähetys. Vapaaehtoisten panos on tärkeää kaikessa toiminnassa. Monet piirit järjestävät omia sunnuntaijumalanpalveluksiaan, joista käytetään kahta nimeä: "F5" tai "Leipäsunnuntai". Varojenkeruu lähetystyölle kuuluu kotimaantyön vastuualueeseen. SEKL tuottaa ohjelmia kristilliselle radioasema Radio Deille ja televisio-ohjelmia Taivas TV7:lle.


text:
Etelä-Pohjanmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 1118 ja 2330 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 141 ja toimintaa 91 %:ssa alueen seurakunnista.
Etelä-Saimaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 168 ja 595 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa 93 %:ssa alueen seurakunnista.
Helsingin piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 208 ja 1684 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 37 ja toimintaa 40 %:ssa alueen seurakunnista.
Hämeen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 180 ja 2541 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 42 ja toimintaa 81 %:ssa alueen seurakunnista.
Kainuun piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 74 ja 187 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 28 ja toimintaa 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Keski-Pohjanmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 208 ja 651 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 25 ja toimintaa oli 45 %:ssa alueen seurakunnista.
Keski-Suomen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 127 ja 1286 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa oli 48 %:ssa alueen seurakunnista.
Kymenlaakson piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 124 ja 660 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 21 ja toimintaa oli 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Lapin piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 52 ja 276 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 2 ja toimintaa oli 20 %:ssa alueen seurakunnista.
Pohjois-Karjalan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 77 ja 600 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 20 ja toimintaa oli 63 %:ssa alueen seurakunnista.
Pohjois-Pohjanmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 53 ja 355 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 19 ja toimintaa oli 52 %:ssa alueen seurakunnista.
Pohjois-Savon piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 166 ja 741 piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 42 ja toimintaa oli 92 %:ssa alueen seurakunnista.
Päijät-Hämeen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 136 ja 679 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa oli 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Satakunnan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 204 ja 1696 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa oli 93 %:ssa alueen seurakunnista.
Savon piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 146 ja 811 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 21 ja toimintaa oli 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Uudenmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 94 ja 670 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 18 ja toimintaa oli 56 %:ssa alueen seurakunnista.
Varsinais-Suomen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 143 ja 1490 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 17 ja toimintaa oli 74 %:ssa alueen seurakunnista.
Ruotsin piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 58 ja 230 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 7.


text: Opetusministeriön myöntämä kansanopiston ylläpitämislupa tuli voimaan 1.1.2001. Kansanlähetysopisto korostaa toiminnassaan keskeisenä asiana raamattuopetusta. Opistossa voi opiskella raamattulinjalla, teologisella linjalla, nuorisotiimilinjalla, kristillisellä taidelinjalla, kansainvälisyyslinjalla ja lähetystyöntekijälinjalla. Raamattulinjan opinnoissa luodaan yleiskuva koko Raamatusta ja perehdytään lähetystyöhön ja kristinuskoon liittyviin kysymyksiin. Teologisella linjalla opiskellaan lisäksi teologisia aineita, ja monet opiskelijat pyrkivät linjan jälkeen teologisiin tiedekuntiin Helsingin tai Joensuun yliopistoihin. Nuorisotiimilinjalla annetaan valmiuksia toimia vastuunkantajana kristillisessä nuorisotyössä. Nuorisotiimi osallistuu myös valtakunnallisten nuorisotapahtumien suunnitteluun ja toteuttamiseen. Kansainvälisyyslinjalaiset syventyvät muutamasta kuukaudesta lähes vuoteen kestävällä ulkomaan opiskelujaksollaan vieraisiin kulttuureihin ja lähetystyöhön. Taidelinjan oppiaineita ovat Raamattu, musiikki, teatteri ja tanssi. Lukuvuoden päätteeksi kukin opiskelija valmistaa taiteellisen lopputyön. Linjojen lisäksi opisto tarjoaa useita lyhytkursseja ja tapahtumia.


text: Alueen historia tunnetaan 1500-luvulta saakka. Vuosina 1923–1961 paikka toimi Helsingin kaupungin poikakotina. Ryttylässä sijaitseva lähetyskeskus on ollut kansanlähetyksen omistuksessa vuodesta 1969.


text: Kansanlähetyksen nuorisotyö jakaantuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat varsinainen nuorisotyö (15–19-vuotiaat) ja nuorten aikuisten työ (20–29-vuotiaat). Työmuotoja ovat rippikoulutyö, aktiotyö, musiikkitoiminta, nuorten parissa tehtävä "DOK-työ", nuorten aikuisten "Kolme kohtaamista" -työ ja valtakunnalliset nuorisotapahtumat, joista tärkein on "Nuorten kesä".


text: Nuorten maailma on mukana julkaisemassa myös Suomen vanhinta ja suurinta kristillistä nuortenlehteä Nuottaa, jolla on noin 3 200 tilaajaa. Se on ilmestynyt vuodesta 1979 ja sitä julkaisevat Suomen Luterilainen evankeliumiyhdistys ja Kansanlähetys..


text: Musiikkitoiminnasta vastaavat yhtyeet Mikko goes to Heaven ja G-Powered kiertävät esiintymässä kouluissa ja nuorisotapahtumissa.


text: Kansanlähetys suuntaa lähetystyönsä erityisesti sellaisten kansojen pariin, joissa kristillinen todistus on vähäistä. Työn päämääränä on itsenäisten kansallisten luterilaisten kirkkojen syntyminen ja kasvaminen. Valtaosa näistä kansoista sijaitsee niin sanotun 10/40-ikkunan alueella. Muita tärkeitä painopistealueita ovat medialähetystyö, raamatunkäännöstyö, juutalaistyö ja siirtolaistyö Euroopassa. Kansanlähetyksellä oli yhteensä 91 lähetystyöntekijää 31.12.2006. Seurakuntien talousarviomäärärahat lähetystyölle muodostavat 25–30 % liikkeen tuloista. SEKL sai tukea ulkoasiainministeriöltä kehitysyhteistyöhankkeisiin Etiopiassa ja Lähi-idässä vuodelle 2007 yhteensä 340 000 euroa.


text: Turvallisuussyistä Kansanlähetys ei yleensä kerro, missä maissa sillä on Lähi-idässä työntekijöitä, poikkeuksena Israel. Kansanlähetyksellä on alueella monenlaisia terveydenhuolto-, koulutus-, ja kehitysyhteistyöprojekteja. SEKL:in tärkein yhteistyöjärjestö alueella on SAT-7, joka on toukokuussa 1996 lähetyksensä aloittanut arabiankielistä, kristillistä ohjelmaa lähettävä satelliittitelevisiokanava.


text: Etiopiantyössä Kansanlähetys tekee yhteistyötä Mekane Yesus -kirkon kanssa neljällä alueella: Addis Abebassa, Airassa, Arba Minchissä ja Jimmassa. South West -synodissa on käynnissä raamatunkäännösprojekti gidolen kielelle. Lounais-Etiopiassa valmistui yhteistyössä Suomen ulkoministeriön kanssa kolmivuotinen vesi-, hygienia- ja kouluhanke, jossa annettiin paikalliselle väestölle hygieniakoulutusta, rakennettiin vesihuoltojärjestelmää ja uudistettiin koulurakennuksia.


text: Työ Saksassa on keskittynyt ELRIM-instituutin tekemään islamtutkimukseen. Instituutin tavoitteena on edistää islamilaisen uskonnon ja kulttuurin tuntemusta kirkkojen ja muitten kristillisten yhteisöjen parissa ja tehdä akateemista uskonto- ja lähetysteologista tutkimusta. Tutkimustyöstä vastaa teologian tohtori Martti Vaahtoranta.


text: Kansanlähetys tekee Venäjällä työtään Inkerin kirkon parissa Karjalassa, Länsi-Siperiassa, Pietarissa ja Mordvan alueella. Vähemmistökielille on myös raamatunkäännösprojekteja.


text: Englannintyö on keskittynyt Lontoon alueelle, jossa tehdään diakoniatyötä maahanmuuttajien parissa ja julkaistaan "The Light Noor" -lehteä.


text: Kansanlähetys on alusta asti tehnyt työtä Länsi-Japanin evankelisluterilaisen kirkon parissa. Työalueina ovat Nishinomiya, Fukuyama, Sumoto ja Otsu.


text: Kansanlähetyksen raamatunkäännöstyö Papua-Uudessa-Guineassa tehdään yhteistyössä Summer Institute of Linguistics -järjestön kanssa. 2005 Papua-Uuden-Guinean työssä valmistui mendenkielinen Uusi testamentti. Työtä jatketaan mape-kielen parissa.


text: Uusi Tie -yhtiö vastaa Kansanlähetyksen julkaisutoiminnasta. Kristillisen kirjallisuuden lisäksi se julkaisee Uusi tie-, Vie sanoma-, Donkki- ja Nuotta-lehtiä. Uusi tie -lehteä on julkaistu vuodesta 1965 lähtien. Sen nykyinen päätoimittaja on Leif Nummela.


text: Vuonna 2005 toiminnan aloitti "Operaatio Mediaenkeli" -verkkosivu, jonka kautta voi tilata Uusi tie -lehden lahjaksi julkisiin laitoksiin, kuten kirjastoihin, vanhainkoteihin ja terveyskeskuksiin.


title: Tampereen Kaupunkiliikenne

text: Tampereen Kaupunkiliikenne Liikelaitos eli TKL (aiemmin "Tampereen Kaupungin Liikennelaitos") on Tampereen kaupungin omistama linja-autoliikenteen tuottaja. TKL liikennöi vain kilpailuttamattomia reittejä poliittisen suorahankintapäätöksen perusteella.


title: Tampereen Kaupunkiliikenne

text: TKL:n kalusto koostuu nykyään 152:stä linjaliikennebussista, jotka ovat kaikki matalalattiaisia Volvoja, Solariksia ja Scanioita. TKL:llä on näiden lisäksi myös yksi korkealattiainen Volvo 9700H. Aikaisemmin kalustoon on kuulunut myös kotimaisia Sisu- ja Vanaja-autoja sekä brittiläisiä AEC-busseja − TKL oli suurin kyseisen automerkin käyttäjä Suomessa −, sekä lisäksi vielä joitakin yksittäiskappaleita muita automerkkejä kuten VanHool, M.A.N., Mercedes-Benz tai Volkswagen. TKL:n kalustohankinnat vuodesta 2008 alkaen ovat koostuneet Volvon ja Solariksen linja-autoista.


title: Tampereen Kaupunkiliikenne

text: Eniten linja-autoja liikennelaitoksella on ollut vuonna 1977, jolloin niitä oli 249.


title: Tampereen Kaupunkiliikenne

text: TKL otti ensimmäisenä liikennöitsijänä käyttöön Volvon 8900-sarjan linja-autot. TKL otti myös ensimmäisenä liikennöitsijänä suomessa käyttöön Solaris-linja-autot.


title: Tampereen Kaupunkiliikenne

text: Vuoden 2019 kalustohankinnat ovat


title: Kirkko

text: Kirkko (, , ; johtuu kreikan kielen sanasta κυριακή, "kuriakḗ", ’Herralle kuuluva’) viittaa pääasiassa kristilliseen uskonyhteisöön, joka on järjestynyt yhdeksi organisaatioksi. Se voi tarkoittaa myös yksittäistä uskonyhteisöä (ennemmin seurakunta) sekä laajempaa, uskontunnustuksen tai opinkäsitysten yhdistämää joukkoa (ennemmin kirkkokunta, jos kyseessä ei ole yksittäinen organisaatio). Laajimmassa merkityksessään sanalla kirkko voidaan viitata myös kaikki kristityt kattavaan (hengelliseen) yhteisöön.


title: Kirkko

text: Kirkko-sanaa käytti jo Mikael Agricola teksteissään. Hänen raamatunkäännöksissään sillä viitattiin yksinomaan rakennuksiin. Kristittyjen yhteisöä tarkoittava kreikankielisen alkutekstin sana "ekklesia" (, "seurakunta", alun perin "(väen)kokous") käännettiin säännönmukaisesti sanalla seurakunta. Nykysanakirjoissa sanalla on myös merkitykset yksityisten seurakuntien muodostama kokonaisuus, kirkkokunta ja joskus koko kristikunta. Uudessa kirkkoraamatussa on kahdessa kohdassa käännetty kreikan sana "ekklesia" sanalla 'kirkko', kun vuoden 1938 käännöksessä koko sanaa ei käytetty lainkaan.


title: Kirkko

text: Kirkkososiologia tutkii kirkon ja muun yhteiskunnan välisiä yhteyksiä. Käsitystä kirkon hengellisestä merkityksestä kutsutaan teologiassa kirkko-opiksi eli ekklesiologiaksi. Eri kirkkokuntien kirkko-opillisia käsityksiä tutkitaan dogmatiikassa.


title: Kirkko

text: Kristilliset kirkot jaetaan organisaation perusteella kahteen pääluokkaan: piispallisiin eli episkopaalisiin kirkkoihin sekä kongregationalistisiin kirkkoihin.


title: Kirkko

text: Piispallisia kirkkoja ovat katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko sekä reformaatiossa syntyneistä kirkkokunnista luterilainen kirkko ja anglikaaninen kirkko. Piispallisissa kirkoissa piispan johtama hiippakunta muodostaa järjestön ylärakenteen seurakuntien yläpuolelle. Kirkon hengellisissä asioissa piispoilla ja hiippakunnilla on suurtakin valtaa. Yleensä erityisesti pappisvirkaa johdetaan ja valvotaan piispallisesti.


title: Kirkko

text: Kongregationalistisia kirkkoja ovat useat reformaatiossa ja sen jälkeen syntyneet vapaakirkot. Kongregationalistisessa organisaatiossa pidetään oikeana kirkon järjestysmuotoa itsenäistä paikallista seurakuntaa.


title: Kirkko

text: Suomessa katolisen kirkon toiminta oli kielletty reformaation jälkeen vuodesta 1520. Viimeinen katolinen piispa ennen reformaatiota oli Arvid Kurki (1464–1521).


title: Kirkko

text: Ensimmäinen katoliset messut Suomessa reformaation jälkeen pidettiin vuonna 1796. Kolme vuotta myöhemmin perustettiin Viipurin katolinen seurakunta. Vuonna 1860 katolinen kirkko sai ensimmäisen kirkkonsa Helsingissä. Vuonna 1911 sai vihkimyksen Adolf Carling, ensimmäinen suomalaissyntyinen pappi reformaation jälkeen. Vuonna 1977 vihittiin nykyinen katolinen piispa, Teemu Sippo, papiksi. 1980-luvulla saapuivat Suomeen ensimmäiset neokatekumenaaliyhteisön ja Opus Dein jäsenet.


title: Kirkko

text: Vuonna 2009 Teemu Sippo sai piispavihkimyksen. Hän on ensimmäinen suomalaissyntyinen katolinen piispa 1500-luvun jälkeen. Hän on tällä hetkellä Suomen katolisen kirkon pää. Hänen valtaistuimensa on helsinkiläisessä Pyhän Henrikin katedraalissa. Pyhän Henrikin seurakunta oli vuonna 2016 Suomen suurin katolinen seurakunta 4379 jäsenellä, mikä oli 30 prosenttia hiippakunnan jäsenmäärästä.


title: Kirkko

text: Vuoden 2016 lopussa Suomessa oli 14 447 katolisen kirkon jäsentä 8 seurakunnassa.


title: Kirkko

text: Suomen ortodoksinen kirkko muodostuu piispojen johtamista hiippakunnista, joita on kolme: Karjalan, Helsingin ja Oulun. Karjalan hiippakuntaa johtaa Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa.


title: Kirkko

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko koostuu hiippakunnista, jotka ovat piispan johtamia kirkollisia hallintoalueita. Hiippakunta koostuu rovastikunnista, jotka koostuvat seurakunnista. Hiippakunnan keskuskirkko on tuomiokirkko, jonka kirkkoherraa nimitetään tuomiorovastiksi.


title: Kirkko

text: Arkkipiispa on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa puheenjohtaja piispojen kokoontuessa, mutta valvonta- tai johtotehtäviä hänellä ei ole. Arkkipiispa hoitaa kuitenkin kirkon suhteita toisiin kirkkoihin koti- ja ulkomaille. Arkkipiispan arvonimi on käytössä Suomen lisäksi Ruotsin, Latvian ja Viron luterilaisissa kirkoissa. Suomen kirkon arkkipiispa on Turun arkkipiispa (Turulla on kaksi piispaa: piispa ja arkkipiispa).


title: Kirkko

text: Helluntaiherätys on suurin kristinuskon protestanttisista suunnista maailmassa. Se koostuu kulloisessakin maassa eri tavalla ja sillä on vahva paikallisseurakunta identiteetti, joka Suomessa ilmenee pastorin ja seurakunnan vanhempien merkittävällä roolilla. Helluntaiherätyksen syntymiseen ja sen omaksumiin opillisiin näkemyksiin vaikuttivat merkittävästi metodistit ja pyhitysliike. Vuonna 1914 perustettu Assemblies of God on kansainvälisesti merkittävin helluntaikirkko. Suomessa on nykyisin oma Helluntaikirkko. Helluntaikirkolla on myös jäsenseurakuntia, jonka jäsenillä on mahdollisuus kuulua tai olla kuulumatta Helluntaikirkkoon. Perinteisesti helluntaiseurakunnat ovat toimineet itsenäisesti yhdistyspohjalta.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Helsingin vanha kirkko on nimensä mukaisesti Helsingin kantakaupungin vanhin kirkko. Se on vihitty käyttöön 17. joulukuuta 1826, ja sen on suunnitellut Carl Ludvig Engel.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Vanha kirkko oli alun perin tarkoitettu vain väliaikaiseksi ratkaisuksi Ulrika Eleonoran kirkon saadessa purkutuomion Senaatintorin tieltä. Vanhaankirkkoon siirrettiin Ulrika Eleonoran kirkosta mm. kattokruunu ja penkkejä; Vanhan kirkon nykyinen saarnastuoli on vielä tuota perua. Helsingin tuomiokirkko oli jo rakenteilla, mutta valmistui vasta 1852. Väliaikaisuuden vuoksi Vanha kirkko rakennettiin puusta eikä sinne hankittu edes kelloja. Myöhemmin kirkonkelloja korvaamaan on hankittu sähköinen kellolaite.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Alttaritauluna kirkossa on Robert Wilhelm Ekmanin "Jeesus siunaa lapsia". Heleävärinen teos oli alkujaan tarkoitettu tuomiokirkon alttaritauluksi, mutta keisari Nikolai I piti sitä liian lempeänä ja lahjoitti tuomiokirkkoon synkän "Kristuksen ristiltäoton".


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Vanhaa kirkkoa ympäröi Vanha kirkkopuisto, joka oli entinen hautausmaa ja sellaisena käytössä jo kauan ennen Vanhaa kirkkoa. Sitä kutsutaan joskus myös "ruttopuistoksi", koska hautausmaalle haudattiin runsaasti isovihan aikana vuonna 1710 Helsinkiä koetelleen ruton uhreja. Hautauksia puistoon ei ole tehty sitten vuoden 1919, ja nykyisin puisto on lähes yksinomaan virkistyskäytössä ja läpikulkutilana. Kirkko sijaitsee puiston pohjoisreunassa Lönnrotinkadun varrella. Puistoon johtaa Bulevardilta Engelin suunnittelema portti, josta alkaa kirkolle johtava leveä ja suora puistokäytävä. Sen päästä johtaa kirkkoon kuitenkin vain sivuovi, sillä kuten useimmissa muissakin vanhoissa kirkoissa, Vanhassa kirkossakin on pääovi länsipäässä ja alttari itäpäässä.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Vanha kirkko oli pitkään koko Helsingin vanhin kirkko, kunnes vuonna 2009 osa Sipoota liitettiin osaksi Helsinkiä ja samalla Östersundomin kirkko siirtyi Helsingin puolelle "perien" näin Helsingin vanhimman kirkon tittelin.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Hautausmaan koilliskulmassa on kauppias Johan Sederholmin hautakappeli.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Vanhassa kirkossa on noin 1 200 istumapaikkaa. Se kuuluu Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan. Kirkossa vietetään messua sunnuntaisin klo 10 ja keskiviikkoisin klo 8.


title: Vanha kirkko (Helsinki)

text: Vanha kirkko on erittäin suosittu kaste-, vihki- ja siunauskirkko. Vuonna 1998 kirkossa vietettiin silloisen pääministerin Paavo Lipposen toiset häät. Vanhassa kirkossa hautaan siunatuista henkilöistä kenties tunnetuimmat ovat valtioneuvokset K. A. Fagerholm ja Johannes Virolainen, pääministerinä, valtiovarainministerinä ja talvisodan aikaisena ulkoministerinä toiminut Väinö Tanner, arkkitehti Alvar Aalto, juoksun olympiavoittaja Paavo Nurmi sekä säveltäjät Erkki Melartin ja Aarre Merikanto.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Vanha kirkkopuisto (myös Vanhankirkon puisto tai "Ruttopuisto") on Helsingin keskustassa sijaitseva, Vanhaa kirkkoa ympäröivä puisto ja historiallinen hautausmaa. Se on helsinkiläisten suosituimpia piknik-paikkoja viihtyisyytensä ja sijaintinsa vuoksi. Vanha kirkko sijaitsee puiston reunassa Lönnrotinkadun varrella. Muilta puolilta puistoa rajoittavat Annankatu, Bulevardi ja Yrjönkatu.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Portilta johtaa kirkolle leveä puistokäytävä. Lisäksi puiston halki kulmittain johtavat myöhemmin rakennetut, jalankulkijoiden läpikulkureitteinä toimivat käytävät.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Nykyisen Vanhan kirkkopuiston alueella ja sen läheisyydessä on sijainnut useita hautausmaita. Jo suurten kuolonvuosien aikana 1695–1697 haudattiin vainajia tilapäiseen hautausmaahan kaupungin ulkopuolelle Kamppiin, ei tosin aivan nykyisen puiston paikalle vaan nykyisen Bulevardin ja Fredrikinkadun risteyksen tienoille. Syksyn 1710 suuren ruttoepidemian aikana kuolleita haudattiin edellä mainitun paikan viereen, nykyisen Annankadun tienoille. Tämän muistoksi on puiston reunalla sijaitsevaan hautausmaan porttiin kiinnitetty 1938 Helsinki-Seuran aloitteesta suomen- ja ruotsinkieliset muistotaulut, joissa sanotaan "tällä paikalla" olleeseen hautausmaahan haudatun 1185 helsinkiläistä. Hattujen sodan aikana 1741 kuolleita Helsinkiin sijoitetun ruotsalaisen tykistörykmentin sotilaita haudattiin myös kuolonvuosien ja ruttoepidemian aikaisten tilapäisten hautausmaiden viereen. Puiston nykyinen liikanimi Ruttopuisto viittaa alueelle haudattuihin ruttoepidemian uhreihin.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Vuosina 1790–1829 alue toimi Helsingin virallisena hautausmaana nimellä Kampin hautausmaa. Päätöksen uuden hautausmaan perustamisesta oli tehnyt kirkolliskokous vuonna 1786, sillä Ulrika Eleonoran kirkon kirkkomaa oli tullut jo aivan täyteen. Koska uusi hautausmaa sijaitsi kaupungin ulkopuolella, joutui seurakunta ostamaan ruumisvaunut, kun aiemmin oli pärjätty pelkillä kantopaareilla. Nelisenkymmentä vuotta toiminut hautausmaa oli nykyistä kirkkopuistoa laajempi ja kaikki puistokorttelia ympäröivät kadut kulkevat osittain entisen hautausmaa-alueen päällä.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Kaupungininsinööri Anders Kocke laati hautausmaalle vuonna 1816 asemakaavan, johon sisältyi käytäväverkosto. Tuolloin aikaisemmin rakennettu kiviaita purettiin osittain ja laajennetun hautausmaan ympärille rakennettiin säleaita. Tarjouskilpailun voittanut porvari Henrik Brorström sai Kocken suunnitelmaan sisältyneet istutukset ja puut valmiiksi vuonna 1828. Samana vuonna valmistui uusi ympärysaita sekä Bulevardin varrella oleva Carl Ludvig Engelin suunnittelema hautausmaan pääportti, joka on säilynyt tähän päivään saakka. Kampin hautausmaa poistettiin käytöstä 1829 Hietaniemen hautausmaan tultua käyttöön, joskin sinne haudattiin vielä 1918–1919 Suomen sisällissodassa kaatuneita valkoisia ja saksalaisia sekä Viron vapaussodassa kuolleita suomalaisia vapaaehtoisia. Engelin suunnittelema Vanha kirkko oli valmistunut hautausmaan alueelle jo vuonna 1826. Se rakennettiin, jotta vanha Ulrika Eleonoran kirkko ja hautausmaa voitaisiin hävittää Senaatintorin tieltä.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Helsingin kaupunginarkiston johtaja Sirkka Impolan arvion mukaan Vanhan kirkkopuiston alueelle haudattiin reilun 130 vuoden aikana yli 10 000 vainajaa.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Hautausmaakäytön päätyttyä syksyllä 1829 alue muutettiin seurakunnan ylläpitämäksi puistoksi, jonka ympärille kaupunki samoihin aikoihin kasvoi. Aluksi vain portilta kirkolle johtavaa pääkäytävää hoidettiin ja muu osa jätettiin villiintymään, jolloin käytävät kasvoivat umpeen. Myöhemmin puistoa alettiin hoitamaan paremmin kaupunkilaisten aloitteesta ja mm. 1850-luvulla istutettiin uusia puita ja koristekasveja. Puutarhurimestari M. G. Stenius laati 1870-luvulla uuden puistosuunnitelman. Puisto siirtyi 1900 seurakunnalta kaupungin haltuun, jolloin sitä ympäröivä puuaita purettiin ja puistokäytävät saivat nykyiset linjauksensa. Nykyään puistossa on noin 200 lehti- ja 40 havupuuta.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Vanha kirkkopuisto sekä Lönnrotinkadun toisella puolella oleva Lönnrotin puistikko on merkitty asemakaavaan historiallisina puistoina. Kaavoituksessa ne ovat suojeltuja ja niiden ylläpidossa pyritään säilyttämään niiden historiallinen arvo.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Puistossa on säilynyt 48 hautakiveä vuosilta 1790–1829. Kauppaneuvos Johan Sederholm, Sederholmin talon rakennuttaja, haudattiin kuoltuaan vuonna 1805 aluksi vanhalle Ulrika Eleonooran kirkon kirkkomaalle. Kun kyseinen hautausmaa myöhemmin hävitettiin Senaatintorin tieltä, hänen jäännöksensä siirrettiin Kamppiin, johon valmistui C. L. Engelin suunnittelema hautakappeli. Se oli Sederholmin suvun omistuksessa vuoteen 1890, jolloin senaattori Theodor Cederholm luovutti sen seurakunnalle. Se toimi myöhemmin myös väliaikaisena ruumishuoneena. Rakennus on yhä jäljellä puiston pohjoisessa kulmassa. Aivan sen vieressä on kenraalimajuri ja senaattori Heribert Conrad Reuterskjöldin hautamuistomerkki. Entiselle Kampin hautausmaalle on haudattu myös muun muassa arkkitehti Pehr Granstedt sekä alueen asemakaavan suunnitellut Anders Kocke. Heidän hautakivensä ovat säilyneiden joukossa.


title: Vanha kirkkopuisto

text: Lisäksi ovat kolme sankarihautamuistomerkkiä itsenäisyyden alkuvuosilta. Sisällissodassa Helsingin valtauksessa kaatuneet 54 saksalaista sotilasta haudattiin tänne 16. huhtikuuta 1918 ja 16 suomalaista valkokaartilaista kolme päivää myöhemmin. Haudoille pystytetyt muistomerkit paljastettiin samanaikaisesti 31. lokakuuta 1920. Kilpailun pohjalta saksalaisten hautamuistomerkin suunnittelivat Gunnar Finne ja J. S. Sirén, suomalaisten muistomerkin Elias Ilkka ja Erik Bryggman. Kolmannessa haudassa on 31 Viron vapaussodassa valkoisten puolella kaatunutta suomalaista vapaaehtoista, jotka haudattiin tänne 16. helmikuuta 1919. J. S. Sirénin ja Into Saxelinin suunnitteleman muistomerkin paljasti Viron ulkoministeri Hellet 27. toukokuuta 1923.


title: Majoneesi

text: Majoneesi on paksua emulsiokastiketta, joka valmistetaan ruokaöljystä, kananmunasta (kokonaisista tai keltuaisista), etikasta ja mausteista. Etikan sijaan käytetään usein myös sitruunaa.


title: Majoneesi

text: Majoneesin valmistusta pidetään melko vaativana toimenpiteenä, sillä kastike juoksettuu helposti. Erään koulukunnan mukaan olennaista majoneesin valmistamisessa on se, että raaka-aineet ovat kylmiä, toisten painottaessa raaka-aineiden huoneenlämpöisyyden tärkeyttä. On myös tärkeää, että öljy lisätään etenkin alkuvaiheessa hyvin pieninä määrinä kerrallaan - samalla, kun kastiketta vatkataan voimakkaasti. Nykyään tehosekoitin ja sauvasekoitin auttavat tässä paljon. Jos sekoittaminen tapahtuu käsin, niin kananmunista on käytettävä vain keltuaiset.


title: Majoneesi

text: Majoneesi on kylmä kastike, jota käytetään salaateissa, lihan kera sekä voileiville. Myös hampurilaisiin majoneesi sopii hyvin. Belgiassa ja Hollannissa on tapana tarjota ranskalaiset perunat (oikeammin "vlaamse frites" eli flaamilaiset perunat) majoneesin eikä sinapin kanssa.


title: Majoneesi

text: Majoneesi sisältää erittäin paljon energiaa; 100 g majoneesia sisältää noin 3 100 kJ. Keltuaisista johtuen majoneesissa on myös paljon kolesterolia (noin 250 mg/100 g).


title: Majoneesi

text: Richelieun herttuan kokki kehitti kastikkeen vuonna 1756juuri ennen Baleaareihin kuuluvalla Menorcan saarella sijaitsevan Port Mahonin valloituksen alkua. Tästä juontuu alkuperäinen nimike mahonnaise (mahonilainen tai Mahonin tapaan), josta se myöhemmin ranskan kielen ääntämyksen vuoksi (h:ta ei äännetä) muotoutui nykyiseen muotoonsa mayonnaise.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Huumausainerikos Suomessa on rikoslaissa määritelty lainvastainen teko. Huumausaineiden hallussapidosta, hankkimisesta, käytöstä, valmistamisesta, kuljettamisesta, kaupasta ja näiden yrittämisestä voidaan rangaista kansallisen lainsäädännön perusteella. Rikoslain 50. luku sisältää viidenlaisia huumausainerikoksia.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Rikoslaissa määritellyt toimet muodostavat kuitenkin vain yhden osan Suomen huumausainepolitiikasta, sillä huumerikollisuuteen ei voi vaikuttaa pelkästään rangaistuksia säätämällä ja tuomitsemalla säädösten mukaan. Sen vuoksi harjoitetaan lisäksi ennalta ehkäisevää rikoksentorjuntaa ja pyritään auttamaan huumeongelmaisia. Tähän pyritään esimerkiksi päihdepolitiikan avulla. Myös rikoslaissa on annettu mahdollisuus jättää käyttörikokseen syyllistynyt henkilö syyttämättä tai tuomitsematta, jos hän on huumeongelmansa vuoksi hakeutunut hoitoon. Terveydellisten näkökohtien lisäksi erityisesti suonensisäisten huumeiden käyttäjien onnistuneella hoidolla on merkittävä omaisuusrikollisuutta vähentävä vaikutus.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Suomen huumausainevalvonta perustuu kansalliseen lainsäädäntöön, jonka pohjana ovat kolme Yhdistyneiden kansakuntien (YK) huumausaineyleissopimusta:


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Kaikki Euroopan unionin (EU) maat ovat hyväksyneet huumausainepolitiikan pohjaksi edellä mainitut YK:n yleissopimukset. Sopimukset kieltävät yksiselitteisesti huumausaineluettelon mukaisten aineiden tuotannon muihin kuin tieteellisiin ja hoidollisiin tarkoituksiin, mutta toisaalta jättävät sopimuksiin sitoutuneille maille harkinnanvaraa tavassa suhtautua huumeiden käyttöön ja käyttäjiin. Maat voivat itsenäisesti päättää missä suhteessa huumeiden torjunnassa painotetaan rikosoikeudellisia rangaistuksia, ennaltaehkäisyä ja hoitoa.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Rikoslain tarkoittamana huumausaineena pidetään huumausainelaissa (1289/93) tarkoitettua huumausainetta. Tuon huumausainelain mukaan huumausaineiden ja niiden valmistuksessa käytettävien aineiden valvonta kuuluu sosiaali- ja terveysministeriön alaiselle lääkelaitokselle.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Suomessa laittomat huumausaineet määritellään sosiaali- ja terveysministeriön päätöksessä (1709/1993) huumausaineista ja huumausaineen valmistuksessa käytettävistä aineista. Huumausaineluettelon perusta muodostuu YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksessa mainituista aineista. päivitetään tarpeen niin vaatiessa.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Erittäin vaarallisella huumausaineella tarkoitetaan rikoslaissa huumausainetta, jonka käyttöön liittyy virheellisestä annostelusta johtuva hengenvaara, lyhytaikaisestakin käytöstä johtuva vakavan terveydellisen vaurion vaara tai voimakkaat vieroitusoireet. Termi on siis regulatorinen, ei lääketieteellinen. Koska luokitukset ja niiden pohjaksi valitun haittoja koskevan tutkimusnäytön käyttö on osin epäjohdonmukaista koko Euroopassa, päihdelääketieteen asiantuntijat ovat 2010-luvulla pyrkineet kehittämään johdonmukaisempaa luokitusta ja haittojen arviointikriteeristöä . Lain perustelujen mukaan kannabistuotteet eivät ole erittäin vaarallisia huumausaineita.


title: Huumausainerikos Suomessa

text:
Esimerkiksi amfetamiini on tyypillinen sellainen huumausaine, joka voi johtaa yliannostuskuolemaan. Useat muutkin aineet voivat hyvin suurina määrinä aiheuttaa kuoleman. Tässä ei kuitenkaan tarkoiteta sellaista teoreettista mahdollisuutta, joka liittyisi vaikkapa suunnattoman suolamäärän syöntiin, vaan yliannostuskuoleman mahdollisuutta tavallisen käytön yhteydessä.
Lyhytaikaisestakin käytöstä johtuva terveydenvaara voi tarkoittaa keskushermoston vaurioita, jotka syntyvät kertakäytöstä tai joistakin käyttökerroista. Tällaisten tiedetään liittyvän esimerkiksi "crack" (kemiallisesti muutettua kokaiinia). Vakava terveydellinen vaurio voi kuitenkin kohdistua muuhunkin kuin keskushermostoon. Lain perustelujen mukaan, esimerkiksi amfetamiinin ja kokaiinin on esitetty voivan suhteellisen lyhytaikaisellakin käytöllä vaurioittavan monipuolisesti elimistöä.
Huumausaineen määrittelyä erittäin vaaralliseksi tulkitaan aineen ominaisuuksia koskevan tiedon perusteella. Yksilöön kohdistuneita suoria vaikutuksia on korostettu. Sitä vastoin tietyssä tilanteessa nautittuihin huumausaineisiin liittyvä terveydellisen vaurion vaara, esimerkiksi sikiön terveydelle aiheutetut vauriot odottavan äidin käyttäessä huumausainetta, ei vielä sellaisenaan tee huumeesta säännöksessä tarkoitettua erittäin vaarallista huumausainetta.
Voimakkaat vieroitusoireet tarkoittavat aineista aiheutuvaa fyysistä riippuvuutta. Vieroitusoireet on kuitenkin täsmällisempi ilmaisu kuin riippuvuus, jonka tulkinta on epäselvää siksi, että riippuvuus voi olla henkistä ja sosiaalistakin laatua. Esimerkiksi kokaiini aiheuttaa hyvin voimakasta henkistä, eikä niinkään fyysistä riippuvuutta. Vieroitusoireet ilmenevät kipu- ja tuskatiloina, jotka ovat selvemmin havaittavissa. Sellaisia aiheutuu esimerkiksi oopiumista tehdyistä huumausaineista mutta ei kannabiksesta.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Huumausaineen määrittelyn erittäin vaaralliseksi tekee oikeus hankittuaan asiasta selvityksen. Selvityksessä pyritään perusteellisuuteen, sillä rikosoikeudessa vallitsevan syytetyn suosimisperiaatteen vuoksi erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi määrittely edellyttää, että aineen erityisestä vaarallisuudesta on kaiken järkevän epäilyn ulkopuolella oleva näyttö. Epäselvissä tapauksissa lausunto huumausaineen ominaisuuksista pyydetään käytännössä nykyisin ainakin Kansanterveyslaitoksen huumelaboratoriolta ja usein Lääkelaitokselta. Muutakin selvitystä oikeudessa saa esittää. Käytännössä oikeus luottaa eniten virkavastuulla annetuihin lausuntoihin.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Korkeimmassa oikeudessa (KKO) erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi on katsottu ainakin amfetamiini, kokaiini, heroiini, buprenorfiini, ekstaasi, gamma, fentanyyli ja metadoni. KKO on katsonut että khat ja Psilosybe-sienet eivät ole lain tarkoittamia erittäin vaarallisia huumausaineita. KKO:n ennakkoratkaisu ohjaa tuomioistuinten ratkaisukäytäntöä alemmissa oikeusasteissa.


title: Huumausainerikos Suomessa

text:
Huumausaineiden hallussapidosta ja käytöstä voidaan kansallisen lainsäädännön perusteella rangaista. Rikoslain 50. luku sisältää viidenlaisia huumausainerikoksia, joita ovatHuumausainerikokseen (RL 50:1 §) syyllistyy henkilö, joka laittomasti
Huumausainerikokseen syyllistynyt voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Vankeusrangaistuksesta tulee myös merkintä rikosrekisteriin.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Mahdolliset rangaistusta lieventävät tai koventavat seikat huomioidaan törkeysarvostelussa ja rangaistuksen mittaamisessa. Oikeuskäytännössä kertahallussapidosta on määrätty yleensä vankeusrangaistus, kun määrä on:Tuomioistuin ei kuitenkaan ole sidottu mihinkään em. kaltaiseen taulukkoon, vaan se harkitsee rangaistuksen tapauskohtaisesti rikoslain vähimmäis- ja enimmäisrajojen puitteissa. Vuonna 2010 huumesyyttäjät yhtenäistivät käytäntöjä kannabiksen kotikasvatuksen kohdalla, koska samasta kasvimäärästä saatettiin antaa sakkoa tai ehdollista samassa käräjäoikeudessa. Syyttäjien seuraamussuosituksessa on määritelty sakon ja ehdollisen vankeusrangaistuksen raja kasvatustapauksissa. Taitekohta on 7-10 kasvia tai 175-250 grammaa. Yhden kasvin tuottoarvio on 25g, johon turvaudutaan silloin, kun muuta selvitystä marihuana-saannosta tai tavoiteltavasta marihuanamäärästä ei ole saatavilla. Niissä tilanteissa, joissa esimerkiksi vastaaja kertoo tuoton/tuottoarvion suuremmaksi, se voidaan ottaa arvioinnin lähtökohdaksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text:
Törkeä huumausainerikos on kyseessä seuraavissa tapauksissa: ja huumausainerikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä huumausainerikoksesta vankeuteen "vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi".
Suuri määrä ainetta on oikeuden kulloinkin määriteltävissä oleva käsite. Yhtenäisen oikeuskäytännön saavuttamiseksi on pyritty määrittelemään käsite suuri määrä huumausainetta. Oikeuskäytännössä on vakiintumassa eri aineiden määrät, joista lähtien kyseessä on törkeä huumausainerikos, mikäli myös muut edellytykset täyttyvät. Arvioinnissa on otettu huomioon myös huumausaineen vaarallisuus:Tuomioistuin ei luonnollisesti tässäkään tapauksessa ole sidottu mihinkään em. kaltaiseen taulukkoon, vaan se harkitsee rangaistuksen tapauskohtaisesti rikoslain vähimmäis- ja enimmäisrajojen puitteissa. Vuoden 2001 jälkeen oikeuskäytäntö on selvästi ankaroitunut. Tämä voi johtaa myös entistä pienemmän määrän katsomiseksi törkeäksi huumausainerikokseksi. Vuonna 2010 huumesyyttäjät yhtenäistivät käytäntöjä kannabiksen kotikasvatuksen kohdalla, koska samasta kasvimäärästä saatettiin antaa sakkoa tai ehdollista samassa käräjäoikeudessa. Syyttäjien seuraamussuosituksessa on määritelty törkeän huumausainerikoksen kynnykseksi 50 kasvia tai 1,25 kiloa. Yhden kasvin tuottoarvio on 25g, johon turvaudutaan silloin, kun muuta selvitystä marihuana-saannosta tai tavoiteltavasta marihuanamäärästä ei ole saatavilla. Niissä tilanteissa, joissa esimerkiksi vastaaja kertoo tuoton/tuottoarvion suuremmaksi, se voidaan ottaa arvioinnin lähtökohdaksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Huumausaineen käyttörikokseen syyllistyy se, joka laittomasti käyttää taikka omaa käyttöä varten pitää hallussaan tai yrittää hankkia vähäisen määrän huumausainetta. Huumausaineen käyttörikoksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Oleellista säädöksen soveltamiselle on siis, että huumausaine on tarkoitettu omaan käyttöön. Sitä vastoin pienenkin määrän hallussapito voi johtaa tuomitsemiseen huumausainerikoksesta sakkoon, jos syyttäjä voi osoittaa huumausaineen olevan tarkoitettu levitykseen. Vuodesta 2001 lähtien poliisin on ollut mahdollista antaa huumausaineen käyttörikoksesta sakko rangaistusmääräysmenettelyllä, jossa syyttäjä vahvistaa sakon, jotta käyttörikostapaukset eivät ruuhkauttaisi käräjäoikeutta. Rikoksesta epäillyllä on halutessaan oikeus saattaa rangaistusmääräysasia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Lokakuussa 2008 voimaan tulleen uudistuksen jälkeen rangaistusmääräysmenettelyssä määrättyjä sakkoja ei ole enää mahdollista muuntaa vankeudeksi, toisin kuin tuomioistuimen määriä sakkoja.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Huumausaineen käyttörikoksen syyteoikeus vanhentuu kahdessa vuodessa. Käyttörikoksesta jää merkintä poliisiasiain tietojärjestelmään, sakkorangaistuksesta sakkorekisteriin ja vankeusrangaistuksesta rikosrekisteriin. Sakkorangaistus huumausaineen käyttörikoksesta näkyy poliisin rekisterissä kolmen vuoden ajan, jolloin se tulee esiin myös turvallisuusselvityksessä. Myös vanhentuneen rikoksen ilmitulosta voi tulla merkintä epäiltyjen tietojärjestelmään.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Rattijuopumukseen syyllistyy se, joka kuljettaa moottorikäyttöistä ajoneuvoa tai raitiovaunua käytettyään huumausainetta niin, että hänen veressään on ajon aikana tai sen jälkeen käytetyn huumausaineen vaikuttavaa ainetta tai sen aineenvaihduntatuotetta. Rattijuopumuksesta tuomitaan niin ikään se, joka kuljettaa moottorikäyttöistä ajoneuvoa tai raitiovaunua käytettyään muuta huumaavaa ainetta kuin alkoholia taikka tällaista ainetta ja alkoholia niin, että hänen kykynsä tehtävän vaatimiin suorituksiin on huonontunut. Rattijuopumuksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Jos rattijuopumuksessa rikoksentekijä on käyttänyt muuta huumaavaa ainetta kuin alkoholia tai tällaista ainetta ja alkoholia niin, että hänen kykynsä tehtävän vaatimiin suorituksiin on tuntuvasti huonontunut, ja olosuhteet ovat sellaiset, että rikos on omiaan aiheuttamaan vaaraa toisen turvallisuudelle, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä rattijuopumuksesta vähintään 60 päiväsakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Vastaavasti vesi-, ilma- ja junaliikennejuopumuksista tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: 1.9.2001 tuli voimaan laki rikoslain muuttamisesta ja siinä rikoslain 50 luvun 7§:ksi tuli Toimenpiteistä luopuminen. Sen mukaan huumausaineen käytöstä ja huumausaineen käyttöön liittyvästä muusta 50 luvussa mainitusta rikoksesta voidaan jättää syyte nostamatta tai rangaistus tuomitsematta, jos rikosta on huumausaineen määrä ja laatu, käyttötilanne sekä olosuhteet muutoinkin huomioon ottaen pidettävä kokonaisuutena arvostellen vähäisenä. Syyte voidaan myös jättää nostamatta tai rangaistus tuomitsematta, jos tekijä on hakeutunut sosiaali- ja terveysministeriön hyväksymään hoitoon.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Edellä mainitussa laissa säädettiin myös että huumausaineen käyttörikoksesta on tuomittava sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uudistuksella ei ollut tarkoitus ankaroittaa huumausaineen käytöstä tai hallussapidosta omaa käyttöä varten tuomittavien rangaistusta. Alkuvuodesta 2006 julkaistun oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen suorittaman tutkimuksen mukaan näyttäisi siltä, että rangaistusmääräysmenettelyä on käytetty sellaisiin huumausaineen käyttörikostapauksiin, joihin olisi voinut soveltaa lievempää seuraamusta, kuten huomautusmenettelyä tai seuraamusluonteista syyttämättäjättämispäätöstä. Tämän johdosta Sisäasiainministeriö antoi Poliisille ohjeen Huumerikosasioiden kirjaamisesta 18.12.2006 ja tarkensi sitä 2.5.2007.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Esitutkintalain 4 § ja 43 § mukaan esitutkinta saadaan jättää toimittamatta sellaisen rikoksen johdosta, josta ei ole odotettavissa ankarampaa rangaistusta kuin sakkoa ja jota on kokonaisuudessaan pidettävä ilmeisen vähäisenä. Esitutkintaviranomainen voi antaa rikokseen syyllistyneelle suullisen tai kirjallisen huomautuksen.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Youth Against Drugs ja A-klinikkasäätiö esittivät vuonna 2012 että kannabiksen kohdalla huomautusmenettelyn käyttöä sanktiona ja seuraamuksena pitäisi soveltaa pääsääntöisesti, silloin kun käyttöön ei liity epäilyä muusta rikollisesta toiminnasta ja että rekisterimerkinnöistä olisi syytä luopua, sillä merkintä saattaa heikentää nuoren opiskelu- ja työnsaantimahdollisuuksia.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Loppuvuodesta 2012 YleX keräsi tiedot seitsemän kaupungin huumausaineiden käyttörikoksista ja vertaili annettujen huomautuksien määrää. Luvut osoittivat että ero eteläisen ja pohjoisemman Suomen välillä voi olla jopa viisinkertainen. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kommentoi, että tilanne on ongelmallinen yhdenvertaisuuden kannalta lain edessä.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Rikoksentekijän on oman terveytensä vuoksi ja mahdollisesti rikosseuraamuksen välttämiseksi hakeuduttava hoitoon huumeongelmastansa selvitäkseen. Mikä tahansa hoito toimenpiteistä luopumiseksi ei kuitenkaan ole rikoslain mukaan hyväksyttävää. Hyväksyttävää hoitoa ovat julkisella rahoituksella järjestetyt tai julkista rahoitusta saavat sosiaali- ja terveydenhuollon hoitopalvelut. Tällöin ovat monipuolisesti yleisesti käytössä olevat sosiaali- ja terveydenhuollon hoitopalvelut sekä hoidot lääkärin, psykologin tai psykoterapeutin yksityisvastaanotolla. Sosiaali- ja terveysministeriö antaa tarkemmat yleisohjeet siitä, mikä on hyväksyttävää hoitoa.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Tärkeää on huomata, että hoitoon hakeutuminen ei ole mikään "automaatti", jolla rikosoikeudellisesta seuraamuksesta ja toimenpiteistä luovutaan. Syyttäjällä ja tuomioistuimella on itsenäinen harkintavalta arvioida onko syyttämättä tai tuomitsematta jättäminen perusteltua mikäli rikoksentekijä on hakeutunut hoitoon. Hyväksyttyyn hoitoon hakeutuneen rikoksentekijän etu koskien rangaistusta on useimmiten kuitenkin vain lievempi tuomio.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Huumausainerikoksen valmisteluun syyllistyy se, joka tehdäkseen edellä tarkoitetun rikoksen valmistaa, tuo maahan, hankkii tai vastaanottaa tällaisen rikoksen tekemiseen soveltuvan välineen, tarvikkeen tai aineen, on tuomittava huumausainerikoksen valmistelusta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Säätämällä jo valmistelun rangaistavaksi, lainsäätäjä tahtoo osoittaa suhtautuvansa erityisen paheksuvasti huumausainerikokseen. Samalla helpotetaan taistelua ammattirikollisuutta vastaan. Esimerkiksi huumelaboratorion olemassaolon todistaminen oikeudessa voi olla melko helppoa kotietsinnän tulosten perusteella, kun taas laboratorion käyttöä ja sen laajuutta on vaikeampi osoittaa. Tällöin syyttäjä saa kuitenkin laboratorion omistajlle rangaistuksen jo valmistelu-pykälän perusteella, mihin yleensä liittyy laboratorion menetys valtiolle.


title: Huumausainerikos Suomessa

text: Yleensä rikoksen valmistelu ei ole Suomen rikoslaissa rangaistavaa. Esimerkiksi murhaa voi valmistella rankaisematta, sillä vasta murhan yritys on rangaistava teko. Eräänä syynä on rikosten erilainen luonne ja niihin syyllistyvien asema yhteiskunnassa. Huumausainerikoksen valmisteluun liittyvä "soveltuva väline, tarvike tai aine" on jotain, mitä tavallisella kansalaisella ei yleensä ole hallussaan hyväksyttävästä syystä vaan kyseessä on laboratoriolaitteisto tai teollinen kemikaali. Tuomioistuin voi erittäin suurella varmuudella erottaa tavallisen keskiluokkaiseen elämän tai hyväksyttävän teollisen toimeliaisuuden rikollisena pidetyn alakulttuurin toiminnasta. Toisaalta murhat ja muut väkivaltarikokset tehdään Suomessa yleensä laillisilla aseilla tai joka kodista löytyvillä työkaluilla, joiden hallussapitoon on lukuisia hyväksyttäviä syitä. Lisäksi tämäntapaiset rikokset ovat yleensä huomattavasti helpompia tutkia, joten niihin ei tarvitse puuttua jo varhaisessa vaiheessa.


title: Huumausainerikos Suomessa

text:
Huumausainerikoksen edistämisestä tuomitaan henkilö
Huumausainerikoksen edistämisestä on tuomitaan jollei teko ole rangaistava osallisuutena huumausainerikokseen tai törkeään huumausainerikokseen, huumausainerikoksen edistämisestä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.


title: Uno Cygnaeus

text:
Uno Cygnaeus (12. lokakuuta 1810 Hämeenlinna – 2. tammikuuta 1888 Helsinki) oli suomalainen pappi, joka tunnetaan Suomen kansakoulun isänä. Hän toimi 1861–1888 Suomen kansakoulujen ylitarkastajana. Cygnaeuksella oli vahva kutsumus Suomen koululaitoksen kehittämiseen, samoin myöhemmällä iällään vahva uskonnollinen vakaumus. Ruotsinkielisyydestään huolimatta Cygnaeus oli myös suomenmielinen.
Uno Cygnaeus kuului Cygnaeusten tunnettuun pappissukuun. Hänen isänsä oli Hämeen läänin veromestari Jakob Cygnaeus, joka kuoli pojan ollessa kahdeksanvuotias, ja äitinsä Johanna Fredrika, omaa sukua Aejmelaeus. Isoisä Zacharias Cygnaeus ja setä Zacharias Cygnaeus nuorempi olivat molemmat luterilaisia piispoja. Kansallisena herättäjänä tunnettu Fredrik Cygnaeus oli Uno Cygnaeuksen serkku.


title: Uno Cygnaeus

text: Uno Cygnaeus sai ensimmäisen opetuksensa Granfelt-suvun kotiopettajalta Abraham Melleniukselta Ryttylän kartanossa. Mellenius suosi ankaria rangaistuksia, joista lievimmän on sanottu olleen rangaistavan komentaminen pöydän alle muiden potkittavaksi. Käytyään Hämeenlinnan triviaalikoulun Cygnaeus ehti aloittaa yliopisto-opintonsa vain 16-vuotiaana vuonna 1827 ja suunnitteli itselleen lääkärin uraa. Opiskeluaika kuitenkin venyi yhdeksän vuoden mittaiseksi hänen vaihtaessaan useasti pääainetta ja viettäessään riehakasta opiskelijaelämää sekä elättäessään itsensä yksityisopetusta antamalla. Cygnaeus luki muun muassa kasvi- ja eläintiedettä, fysiikkaa, historiaa, kaunopuheisuutta ja runoutta, kreikkalaista ja itämaista kirjallisuutta sekä matematiikkaa ja tähtitiedettä. Hänet promovoitiin maisteriksi keväällä 1836. Päätettyään ryhtyä papiksi hän liitti oppiaineisiin teologian ja valmistui siitä yhdessä vuodessa.


title: Uno Cygnaeus

text: Papinuransa alussa Cygnaeus toimi 1837–1839 Viipurissa kirkkoherran apulaisena, mutta syyllistyi melko pian tuolloin paheksuttuun avioliiton ulkopuoliseen suhteeseen. Hän siirtyi venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian palvelukseen ja pääsi suomalaissyntyisen Alaskan kuvernöörin Arvid Adolf Etholénin valitsemana juuri perustettuun Alaskan luterilaisen seurakunnan saarnaajan virkaan Novo-Arkangeliin Sitkan saarelle, jossa oli vuodet 1840–1845. Kolmannes Venäjälle tuolloin kuuluneen Alaskan siirtokunnan asukkaista oli luterilaisia. Cygnaeus matkusteli pinta-alaltaan valtavan, mutta vain satajäsenisen seurakuntansa alueella ja rakennutti Novo-Arkangeliin 24. elokuuta 1843 vihityn Alaskan ensimmäisen protestanttisen kirkon. Sitkan vuosinaan hän kiinnostui entisestään opetustyöstä.


title: Uno Cygnaeus

text: Palattuaan Siperian halki Cygnaeus toimi 1846–1858 Pietarin ruotsalaisessa Pyhän Katariinan seurakunnassa pappina ja suomalaisessa Pyhän Marian seurakunnassa kirkkokoulun opettajana. Vuonna 1854 hän meni naimisiin helsinkiläisen pankkivirkailijan tyttären Anna Diederichsin (1817–1912) kanssa. Heillä oli neljä lasta, joista Kuopion lääninsairaalan ylilääkäri Walter Cygnaeus (1856–1930) sai aikanaan professorin ja Johan Jakob Cygnaeus (1858–1914) maanviljelysneuvoksen arvon.


title: Uno Cygnaeus

text: Vuonna 1856 Suomen senaatti pyysi tuomiokapituleilta lausuntoja yleisen koululaitoksen järjestämisestä ja lausunnot julkaistiin kansalaisten kommenttien saamiseksi. Lausunnoissa ehdotettiin maaseudulle lukkarien johtamia kansakouluja, joiden tehtävä olisi ollut lähinnä rippikouluun valmistaminen. Kun Cygnaeuksen kiinnostus oli siirtynyt papin tehtävistä kansansivistykseen, hän laati 1857 kannanoton, jossa esitti oman ohjelmansa kansakoulun järjestämisestä. Hän kannatti yleissivistävää ja myös käytännöllisiä oppiaineita sisältävää kansakoululaitosta, joka edistäisi yksilöiden henkistä ja fyysistä kehitystä. Kouluopetusta oli annettava sekä tytöille että pojille, säätyyn katsomatta. Tämä kaikki lisäisi myös kansakunnan aineellista hyvinvointia. Hänen ajatuksensa seurasivat Johann Heinrich Pestalozzin kehittelemiä teemoja. Cygnaeus tähdensi myös asiaselitysten merkittävyyttä kieliopin opetuksen sijaan, sillä hänen mielestään lukutaidon opetus ei kehittänyt tarpeeksi luetun ymmärtämistä.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeus sai tukea ajatuksilleen useilta senaatin jäseniltä sekä erityisesti J. V. Snellmanilta. Cygnaeus tekikin 1858–1859 senaatin kustannuksella opintomatkan useisiin Skandinavian ja Keski-Euroopan maihin, kuten Saksaan. Palattuaan hän puolusti itsenäiseen kehitykseen tähtäävää Friedrich Fröbelin kasvatusfilosofiaa. Tätä Snellman ei enää hyväksynyt, vaan tyrmäsi Cygnaeuksen ajatukset "Litteraturbladetissaan" marraskuussa 1860. Snellmannin vastustus ei enää kuitenkaan voinut katkaista kansakoulu-uudistuksen etenemistä Cygnauksen viitoittamalla tiellä. Cygnaeus laati senaatin pyynnöstä aikanaan vallankumouksellisen ehdotuksen Suomen kansakoulutoimesta, jonka mukaan kansakoulusta tulisi kaikille yhteiskuntaluokille ja molemmille sukupuolille yhteinen valtion koulu, jossa opetettaisiin sekä teoreettisia että käytännöllisiä aineita. Vuonna 1861 hänet nimitettiin kansakoulujen ylitarkastajaksi, missä tehtävässä hän jatkoi kuolemaansa saakka. Hän teki usein kouluihin yllättäviä pistotarkastuksia.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeuksen suunnitelmaan sisältyi kansakoulunopettajaseminaarin perustaminen Jyväskylään, mikä toteutettiin vuonna 1863. Cygnaeus toimi virkansa ohella opettajaseminaarin ensimmäisenä johtajana vuoteen 1869 saakka. Ensimmäinen kansakouluasetus annettiin 17. toukokuuta 1866, mutta kansakoulujen perustaminen maaseudulle eteni sen jälkeenkin hyvin hitaasti. Cygnaeus tuli myös vuonna 1870 toimintansa aloittaneen kouluhallituksen jäseneksi.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeuksen aikana perustettiin toinen suomenkielinen seminaari Sortavalaan 1880. Cygnaeuksen aloitteesta koulutettiin ja nimitettiin myös joukko kansakoulujen tarkastajia valvomaan opetuksen tasoa kouluissa, millä Cygnaeus pyrki poistamaan erityisesti kirkon ja papiston tuolloin vielä vahvat epäluulot kansakoulua kohtaan.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeus ehti saada arvonantoa jo elinaikanaan ja 1877 hänet vihittiin Uppsalan yliopiston filosofian kunniatohtoriksi.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeus teki ajalleen varsin radikaaleja ehdotuksia, jotka olivat poliittisesti kauaskantoisia, mutta eivät aluksi muuttaneet niin kutsuttua "kansan koulupohjaa". Kansakoululaitoksen kehittäjänä tunnetun Cygnaeuksen tavoitteet toteutuivat pitkän ajan kuluessa. Käsityö sai koulun tuntijaossa ja käytännöissä maailmanlaajuisesti harvinaisen lujan aseman, samoin joissain määrin liikunta, ja myös naiskysymys nousi tärkeäksi niin Suomessa kuin sen koululaitoksessakin.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeus pyrki luomaan käsityön opetuksesta yleissivistävän oppiaineen, joka samalla lisäisi käytännön työn kunnioitusta ja antaisi oppilaille valmiuksia suoriutua aiempaa paremmin 1800-luvun Suomen maatalousyhteisössä tarpeellisista teknisistä töistä.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeuksen käsityöaineessa tärkeimmäksi oppisisällöksi muodostuikin erilaisten maataloustyökalujen valmistaminen puu- ja metallityön keinoin. Metallityön korostaminen antoi kuitenkin oppilaille valmiuksia toimia myös teollistuvassa yhteiskunnassa. Tyttöjen käsityönopetus muodostui vastaavalla tavalla palvelemaan kotitalouden naisellisiksi katsottuja tehtäviä.


title: Uno Cygnaeus

text: Uno Cygnaeuksen ihmisihanne ruumiillistui opettajaseminaarien opetusohjelmassa. Musiikillista lahjakkuutta pidettiin erittäin tärkeänä ja seminaarilaisilta vaadittiin hyvää laulutaitoa jo pääsyvaatimuksena. Soittotaito opeteltiin seminaarissa. Toisaalta myös käden taitojen kehittäminen muodostui erittäin tärkeäksi ja siihen käytettiin useita tunteja viikossa jokaisena opiskeluvuotena. Nämä ainekset yhdessä vahvan, kristilliseen arvomaailmaan perustuneen kasvatusihanteen ja voimakkaan isänmaallisen hengen kanssa muodostivat Cygnaeuksen käsityksen tasapainoisesta ihmisestä, jollaiseksi tuore kansakoulunopettaja haluttiin kasvattaa.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeus halusi myös korostaa uskonnon merkitystä kansansivistyksessä, mitä on jälkeenpäin korostettu vähemmän.


title: Uno Cygnaeus

text: Uno Cygnaeuksen hauta on Helsingin Hietaniemen hautausmaan uudella alueella, korttelissa U18-13-11. Kansakoulunopettajien lahjoitusvaroilla hankittu obeliskinmuotoinen hautamuistomerkki pystytettiin 1896. Siihen lisättiin Cygnauksen vaimon kuoleman jälkeen hänen perheensä tilauksesta vuonna 1914 Ville Vallgrenin veistämä iso enkeliveistos.


title: Uno Cygnaeus

text: Cygnaeuksen mukaan on nimetty kouluja useissa kaupungeissa, muun muassa Jyväskylässä (Cygnaeuksen koulu ja Cygnaeus-lukio) ja Porissa. Jyväskylässä on myös hänen mukaansa nimetty Cygnaeuksenpuisto, jossa on vuonna 1899 valmistunut Ville Vallgrenin veistämä Uno Cygnaeuksen rintakuva. Vuonna 1965 valmistui Harry Kivijärven suunnittelema muistomerkki hänen synnyinkaupunkiinsa Hämeenlinnaan ja 1966 Armas Hutrin suunnittelema hänen lapsuudenkotipaikkakunnalleen Janakkalaan.


title: Uno Cygnaeus

text: Suomen kouluhallitus, sittemmin opetushallitus, on vuodesta 1981 jakanut Cygnaeus-palkintoa opetuksen ja kasvatuksen saralla ansioituneille henkilöille ja yhteisöille.


title: Uno Cygnaeus

text: Erik Wahlström on kirjoittanut Cygnaeuksen elämän pohjalta romaanin Tanssiva pappi (2004, Alkuteos "Den dansande prästen").


title: Uno Cygnaeus

text: 13. lokakuuta 1960 julkaistiin violettinen Uno Cygnaeus -postimerkki, jonka arvo oli 30 markkaa ja painos 2 000 000 kappaletta.


title: Uno Cygnaeus

text: Vuonna 2010 vietettiin niin Uno Cygnaeuksen kuin Wolmar Schildtin syntymän 200-vuotisjuhlavuotta. Tällöin Jyväskylän kaupunki ja Jyväskylän yliopisto tuottivat molemmista omat postimerkit, jotka suunnitteli jyväskyläläinen graafikko Jyrki Markkanen.


title: Uno Cygnaeus

text: 4. marraskuuta 2013 julkaistiin ”Kansakoulusta PISAan” -niminen kuuden 1. luokan ikimerkin vihko, jossa on postimerkki myös Uno Cygnaeuksesta.


title: Armas Launis

text: Armas Emanuel Launis (vuoteen 1900 Lindberg; 22. huhtikuuta 1884 Hämeenlinna – 7. elokuuta 1959 Nizza, Ranska) oli suomalainen säveltäjä, kansanmusiikintutkija, musiikinopettaja, kirjailija ja toimittaja.


title: Armas Launis

text: Launis keskittyi säveltäjänä oopperaan, joita hän sävelsi kymmenen omiin librettoihinsa. Näistä on esitetty "Seitsemän veljestä" (Suomalaisessa Oopperassa vuosina 1913 ja 1923), "Kullervo" (Suomalaisessa Oopperassa 1917–1934, yhteensä 22 esitystä, lisäksi osittainen radioesitys talvisodan aikana, esitys myös Ranskassa) paikallisena tuotantona talvisodan aikana, "Aslak Hetta" (Sakari Oramon johdolla kantaesitys 2004) sekä otteita "Jehudithista" (Eugène Bigot Ranskan radiossa 1954). Muu tuotanto käsittää kamarimusiikkia, yksin- ja kuorolauluja, muutaman orkesterisarjan sekä elokuvamusiikin etnografiseen filmiin "Häidenvietto Karjalan runomailla" (1921). Launis kuului ennen Ranskaan muuttoaan menestyneimpiin suomalaisiin säveltäjänä, mutta jäi sen jälkeen lähes tyystin unohduksiin.


title: Armas Launis

text: Vasta vuonna 2004 kantaesityksensä saanut "Aslak Hetta" perustuu musiikillisesti kuuteen saamelaiseen joikuun, ja sen aiheena on saamelainen kansanperinne, erityisesti kihlajaiset, uskomukset, loitsut ja rituaalitanssit. Ooppera on julkaistu myös äänitteenä 2005.


title: Armas Launis

text: Launis oli ensimmäisiä pohjoissaamelaisen joiun tutkijoita ja tallentajia. Hänen joiusta tekemiään huomioita on toistettu tutkimuksesta toiseen, ja hänen keruumatkojensa tulokset olivat siihen astisista suurimmat. Lapissa tekemiensä keruumatkojen (1904, 1905 sekä Petsamoon 1922) lisäksi hän keräsi uudempia kansanlauluja Kainuussa (1902) ja runosävelmiä Raja-Karjalassa (1905) ja Inkerissä (1903, 1906). Erityisen merkittäviä olivat Launiksen Inkerissä tekemät huomiot laulutilanteista ja laulajien itsensä käyttämistä laulujen nimityksistä. Raja-Karjalassa ja myöhemmällä Inkerin matkalla hänellä oli mukanaan äänityslaite, fonografi. Näiden ja muiden kokoamien aineistojen pohjalta hän toimitti teokset "Lappische Juoigos-Melodien" (1908), "Suomen Kansan sävelmiä" -kokoelman osat IV:I (Inkerin runosävelmät, 1910) ja IV:II (Karjalan runosävelmät, 1930) sekä "Eesti runoviisid" (Tartto 1930).


title: Armas Launis

text: Launis opiskeli vuosina 1901–1907 Helsingin orkesterikoulussa sävellystä Jean Sibeliuksen ja sellonsoittoa Ossian Fohströmin johdolla ja jatkoi 1907 alkaen sävellysopintoja Berliinissä. Hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1906 ja tohtoriksi vuonna 1911. Ilmari Krohnin ohjaamassa väitöskirjassa "Über Art, Entstehung und Verbreitung der Estnisch–Finnischen Runenmelodien" hän analysoi ja luokitteli siihen mennessä kerätyt suomalais-karjalais-virolaisen alueen kalevalamittaiset runosävelmät. Hän toimi vuosina 1918–1922 musiikkianalyysin ja kansanmusiikin tutkimuksen dosenttina Helsingin yliopistossa ja osallistui tuolloin keskeisiin kansainvälisiin keskusteluihin kansansävelmien luokittelun mahdollisuuksista.


title: Armas Launis

text: Launis toimi musiikinopettajana 1906–1915 Helsingin filharmonisen seuran orkesterikoulussa ja Helsingin musiikkiopistossa. Hän laati toimintaperiaatteet Helsingissä vuonna 1922 perustetulle kansankonservatoriolle, toimi joitakin vuosia sen johtajana ja teki vastaavat suunnitelmat maaseutukonservatorioiden perustamiseksi.


title: Armas Launis

text: Matkusteltuaan lähes koko 1920-luvun eri puolilla Eurooppaa säveltämässä Launis asettui vuonna 1930 lopullisesti Nizzaan. Hän osallistui aktiivisesti ranskalaiseen musiikkielämään, edisti Ranskan ja Suomen välistä musiikkivaihtoa ja kirjoitti säännöllisesti ranskalaisesta kulttuurista suomalaisiin lehtiin.


title: Puoliintumisaika

text: Puoliintumisaika on aika, jonka kuluessa puolet aineesta on hajonnut, esim. radioaktiivisen aineen atomiytimistä on hajonnut toisiksi atomiytimiksi. Biokemiassa tai lääketieteessä puoliintumisajaksi nimitetään aikaa, jonka kuluessa puolet aineen molekyyleistä on hajonnut elimistössä ym. biologisessa systeemissä.


title: Puoliintumisaika

text: Joidenkin radioaktiivisten aineiden puoliintumisajat ovat sekunnin murto-osia, joidenkin taas miljardeja vuosia. Useimpien fissiotuotteiden puoliintumisajat ovat alle 100 vuotta, ja suurin osa läpitunkevaa säteilyä (gammasäteilyä) lähettävistä aineista häviää tuhannessa vuodessa. Esimerkiksi ydinenergian tuotannossa käytettävä uraanin isotooppi U puoliintuu noin 700 miljoonassa vuodessa. Vastaavasti fission tuloksena syntyvä Cesium-137 puoliintuu 30 vuodessa.


title: Puoliintumisaika

text: Aineen radioaktiivisuutta mitataan hajoamisten lukumäärällä aikayksikköä kohti. Yhden becquerelin aktiivisuus tarkoittaa yhtä hajoamista sekunnissa. Puoliintumisajan pituus ei kerro, kuinka vaarallista aine on. Käytännössä radioaktiivisuuden määrä ja haitallisuus riippuu tietysti myös säteilyn luonteesta.


title: Puoliintumisaika

text: Merkitään radioaktiivisen aineen puoliintumisaikaa kirjaimella formula_1 ja aineen alkuperäistä määrää kirjaimella formula_2. Tällöin ajan formula_3 kuluttua radioaktiivisen aineen määrä on


title: Puoliintumisaika

text: Hajoamisyhtälö voidaan ilmaista myös aineen hajoamisvakion formula_5 avulla seuraavasti:


title: Puoliintumisaika

text: Aineen hajoamisvakion formula_5 ja puoliintumisajan "T" välillä vallitsee yhteys


title: Puoliintumisaika

text: Samoja yhtälöitä voidaan soveltaa, paitsi radioaktiiviseen hajoamiseen, myös muihin ilmiöhin, joissa jokin suure pienenee eksponentiaalisesti.


title: Puoliintumisaika

text: Yhtälöstä voidaan myös ratkaista puoliintumisaika formula_9, jos tiedetään hajaantuvan aineen alkuperäinen määrä formula_2 sekä aineen määrä formula_11 hetkellä formula_3


title: Puoliintumisaika

text: Keskimääräinen radioaktiivisen atomiytimen elinikä on :formula_14.


title: Roland

text: Roland on miehen etunimi, joka on tullut laajalti tunnetuksi keskiaikaisesta ranskalaisesta eepoksesta Rolandin laulu. Runon sankarin, Rolandin esikuvana on tiettävästi ollut Kaarle Suuren veljenpoika, Bretagnen prefekti Roland, joka kaatui vuonna 778 taistelussa baskeja vastaan.


title: Roland

text: Nimi Roland on mahdollisesti muinaissaksalaista alkuperää ja yhdistelmä sanoista "hruod", maine, ja "nand", rohkea, joskin loppuosa saattaa olla myös sana "land", maa. Toisaalta nimen on myös arveltu johtuvan kelttiläisestä "miekkamiestä" tarkoittavasta sanasta.


title: Roland

text: Suomessa nimi Roland on 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä annettu 1391 miehelle ja muutamalle naiselle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Rolandin nimipäivä on 4. syyskuuta.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalous on yritysten taloudellista ja tuotannollista toimintaa, erityisesti tuotannonjohtamista, logistiikkaa, laatujohtamista, laskentatoimea, rahoitusta, markkinointia, teknologiajohtamista, henkilöstövoimavarojen johtamista, tuotekehitystä ja logistiikkaa sekä liikkeenjohdon strategiaa tarkasteleva oppiaine. Tarkastelualueeseen kuuluu myös ympäristövaikutusten hallinta, esimerkiksi kierrätys, ja sen kannattavuus. Tuotantotalous käsittää aiheita yritysstrategiasta tuotantolinjan ohjaukseen. Se käsittelee ihmisistä, materiaaleista, informaatiosta, laitteista ja energiasta koostuvia järjestelmiä, niiden suunnittelua, käyttöönottoa ja kehittämistä.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalous, englanniksi Industrial Engineering and Management, erottuu muista insinöörien perinteisistä osaamisalueista siinä, että sitä voidaan soveltaa kaikkiin tuotannon aloihin, kuten teollisuuteen, yritysten, kuntien ja kolmannen sektorin toimintaan (panosten muuttamista tuotoksiksi). Esimerkkejä tuotantotalouden soveltamiskohteista ovat huvipuiston jonojen lyhentäminen, leikkaussalin toiminnan tehostaminen, tuotteiden jakelukanavien hallinta, sekä halvempien ja luotettavampien autojen valmistaminen. Tyypillisesti tuotantotalouden osaajat tehostavat prosesseja, kehittävät tuotteiden valmistettavuutta ja laatua sekä kehittävät koko toiminnan tuottavuutta.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalous kohdistaa huomionsa tehokkaaseen suunnitteluun sekä tuotannon tai palvelun hallintaan käsittelemällä sekä tuotekehitystä, tietojärjestelmiä, laatujohtamista, tuotannon johtamista, varaston hallintaa, kirjanpitoa sekä muita organisaation toimintaan vaikuttavia aihealueita. Oleellista on, että nämä arvoa tuottavat luovat toiminnot kohdennetaan markkinoilla tunnistettujen mahdollisuuksien pohjalta.


title: Tuotantotalous

text: Kansainvälisesti tuotantotaloutta vastaa usein ilmaisu Industrial Engineering tai Operations Management. Industrial ja Operations Management ovat alun perin keskittyneet lähinnä tuotteiden tai palveluiden tuottamiseen ja toimittamiseen. Nykyisin oppeja sovelletaan kuitenkin laajemmin, esimerkiksi valtion ja kunnanhallintoon (mm. terveydenhuoltoon). Saksankielisissä maissa tuotantotaloutta vastaava termi on Wirtschaftsingenieurwesen. Hollannissa ja Belgiassa vastaava termi on Technische bedrijfskunde. Ruotsissa suomalaisia tuotantotalouden yliopisto-opintoja vastaa industriell ekonomi (Norjassa industriell økonomi).


title: Tuotantotalous

text: Tyypillisiä alueita, joita käsitellään ovat tuotannonohjaus, sisäinen laskentatoimi, strategia, laatujohtaminen, tuotekehitys ja innovaatiojohtaminen, logistiikka, ostotoiminta (supply management) ja ergonomia. Näiden lisäksi myös erilaisten tietojärjestelmien, esimerkiksi toiminnanohjausjärjestelmien (ERP) rooli korostuu.


title: Tuotantotalous

text: Eurooppalaisissa yliopistoissa tuotantotaloutta opiskelevilla on oma kattojärjestö, ESTIEM, johon kuuluu noin 60 000 opiskelijaa 30 eri maassa.


title: Tuotantotalous

text: Helsingin teknillisen reaalikoulun aloittaessa toimintansa vuonna 1849 jo heti alkuvaiheessa opetettiin myös kirjanpitoa. Sitä voidaan pitää tuotantotalouden piiriin kuuluvan opetuksen alkuna. Oppilaitoksen kehittyessä vuonna 1879 Suomen polyteknilliseksi opistoksi lisättiin sen opetusohjelmaan kirjanpidon lisäksi kansantalous ja teollisuuslainsäädäntö. Opiston muuttuessa Suomen Teknilliseksi Korkeakouluksi vuonna 1908 perustettiin heti teollisuustalouden lehtoraatti ja kansantalouden professuuri. Teollisuustalous sai professuurin vuonna 1921, silloin yhdistettynä yleisen koneopin ja teollisuustalouden professuurina. Työpsykologian opetus alkoi vuonna 1947 erikoisopettajan voimin, josta kehittyi sitten vuonna 1951 työpsykologian ja työnjohto-opin professuuri. Tähänastisen kehityksen lähtökohta oli nähtävästi se, että tekniikan piirissä toimivat tarvitsevat myös näiden aineiden antamia tietoja.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalouden nimellä kulkeva käsite on syntynyt Suomessa 1960-luvulla ulkomaisten esikuvien mukaisesti tarkoittamaan tietoainesta, jonka pohjalta tähdätään yritysten toiminnan taloudellisuuteen ja kannattavuuteen. Osana insinööritehtävien hoidon edellyttämiä tietoja se on alun perin liittynyt lähinnä teollisuudessa esiintyviin kysymyksiin. Sittemmin se on laajentunut käsittämään muitakin aloja, joilla insinöörikoulutuksen pohjalta voidaan toimia.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalouden opintosuunta perustettiin Teknilliseen korkeakouluun sen koneinsinööriosastolle vuonna 1966. Tämän ohessa tuotantotalouden opintosuunnan opiskelijat järjestäytyivät tuotantotalouden kerho Prodekoksi. Näinä aikoina syntyi tuotantotalouteen alusta alkaen erikoistava korkeakouluinsinöörien koulutus ja siitä vastaava Tuotantotalouden laitos Koneinsinööriosastolla. Tuotantotalous-käsitteen sisältö vakiintui tämän seurauksena. Vuoden 1979 tutkinnonuudistuksessa sai opintosuunta nimen tuotantotalouden koulutusohjelma. Tuotantotalouden laitos muodostettiin vuonna 1996 tuotantotalouden osastoksi, jolloin se irrotettiin Konetekniikan osastosta itsenäiseksi.


title: Tuotantotalous

text: Vuodesta 1966 alkaen opiskelijat valittiin opintosuunnalle jo korkeakoulun opiskelijavalinnan yhteydessä. Opintosuunnan alkuvuosina valittiin aloittajia noin kaksikymmentä vuosittain. Sittemmin valittujen määrä on vähitellen kasvanut noin kuuteenkymmeneen. Opinnot koostuivat aluksi koneinsinööriosaston teknisistä aineista ja tuotantotalouden omista aineista. Vähitellen teknisiä opintoja on voinut valita muidenkin osastojen teknisistä aineista. Muutenkin valinnanmahdollisuudet ovat lisääntyneet myös tuotantotalouden opinnoissa. Tuotantotalouden opetuksen keskeiseksi rooliksi Teknillisessä korkeakoulussa (nyk. Aalto-yliopistossa) asetettiin kaikkien korkeakoulun opiskelijoiden taloudellishallinnollisen opetuksen tarjoaminen, ei vain "omien" opiskelijoiden koulutus. Se onkin muodostanut opiskelijoiden määrän pääosan. Tuotantotalouden aineisiin ovat muiden koulutusohjelmien opiskelijat tunteneet lisääntyvää mielenkiintoa.


title: Tuotantotalous

text: Uusiin teknillisiin korkeakouluihin on perustettu Teknillisen korkeakoulun esikuvan mukaan tuotantotalouden opetusta niiden edellyttämine laitoksineen ja virkoineen. Näin on tapahtunut Lappeenrannan ja Tampereen teknillisissä korkeakouluissa sekä Oulun yliopiston teknillisessä tiedekunnassa ja Vaasan yliopistossa ekonomikoulutukseen liittyvänä. (Olkkonen 1997) Tuotantotalous kuuluu myös useiden ammattikorkeakoulujen opetusohjelmaan.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalouden opinnot ovat yhdistelmä taloutta, tekniikkaa, johtamista, työpsykologiaa, kansainvälisyyttä ja informaatioteknologiaa ja viime kädessä opintojen sisältö on aina opiskelijasta ja koulusta kiinni.


title: Tuotantotalous

text: Yliopistoissa tuotantotalouden koulutusohjelmat ovat Aalto-yliopistossa Otaniemessä, Tampereen ja Lappeenrannan teknillisissä yliopistoissa sekä Oulun että Vaasan yliopistoissa. Helsingin kauppakorkeakoulussa on mahdollista valmistua ekonomiksi (maisteritutkinto) tuotantotalouden koulutusohjelmaa pitkälti vastaavasta Logistiikan ja Palvelutalouden koulutusohjelmasta sekä englannin kielisestä Logistics and Service Economics -koulutusohjelmasta. Tuotantotaloudessa pääaineeksi voi valita esimerkiksi teknillisessä korkeakoulussa teollisuustalouden, työpsykologian ja johtamisen, strategian ja kansainvälinen liiketoiminnan, teollisuuden kehittämisen ja johtamisen tai ympäristöjohtamisen ja vastuullisen liiketoiminnan. Yliopistossa tuotantotaloudesta voi suorittaa tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkinnon; Vaasassa tuotantotalouden tutkinto on kauppatieteiden kandidaatin/maisterin tutkinto, jossa suuntautumisvaihtoehdot ovat joko tuotekehitys/laatujohtaminen tai tuotannonohjaus/logistiikka. Vaasan yliopistossa on tarjolla myös englanninkielinen tuotantotalouden maisteriryhmä.


title: Tuotantotalous

text: Lappeenrannan teknillisen yliopiston tuotantotalouden yksikkö on valittu jo kolmannen kerran Suomen yliopistokoulutuksen laatuyksiköksi vuosiksi 2010–2012 . Se on ollut valtakunnallisen yliopistokoulutuksen laatuyksikkö myös vuosina 2001–2003 ja 2004–2006. Valinnat tekee Suomen sisäministeriön alainen korkeakoulujen arviointineuvosto KKA. Yliopistokoulutuksen laatuyksiköitä on Suomessa kymmenen, ja ne valitaan uudelleen kolmen vuoden välein. Sama yksikkö ei voi tulla valituksi kolmea kertaa peräkkäin.


title: Tuotantotalous

text: Ammattikorkeakouluissa tuotantotalouden insinöörikoulutusohjelmat ovat Varkaudessa Savonia-ammattikorkeakoulussa, Metropolia Ammattikorkeakoulussa, Imatralla Saimaan ammattikorkeakoulussa, Hämeen ammattikorkeakoulussa (HAMK) Valkeakoskella, Centria-ammattikorkeakoulussa Ylivieskassa, Satakunnan ammattikorkeakoulussa, Kemi-Tornion ammattikorkeakoulussa ja Turun ammattikorkeakoulussa.


title: Tuotantotalous

text: Tuotantotalouden valtakunnallinen tutkijakoulu toimii Aalto-yliopistossa Otaniemessä. Se kouluttaa tekniikan tohtoreita ja lisensiaatteja, joiden tutkimus suuntautuu tuotantotalouteen.


title: Tuotantotalous

text: Helsingin kauppakorkeakoulussa koulutetaan logistiikan ja palvelutalouden tohtoreita logistiikan aineen tohtoriohjelmassa. Logistiikan väitöskirjojen aiheet liittyvät koko toimitusketjun strategiseen, taktiseen ja operatiiviseen suunnitteluun sisältäen hankintatoimen, tuotannonsuunnittelun ja jakelun. Väitöskirjoissa kehitellään sekä yleisempiä liiketoimintamalleja että spesifimpiä, numeeriseen mallintamiseen ja optimointiin perustuvia malleja.


title: Tuotantotalous

text: Lisäksi Metropolia Ammattikorkeakoulussa ja Savonia-ammattikorkeakoulussa Varkaudessa voi opiskella ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon tuotantotaloudesta (Master's Degree in Industrial Management).


title: Tuotantotalous

text: Tunnettuja suomalaisia tuotantotalouden alumneja ovat muun muassa:


title: Itseisarvo

text: Itseisarvo kuvaa matematiikassa luvun suuruutta riippumatta sen etumerkistä.


title: Itseisarvo

text:
Reaaliluvun itseisarvo on sen etäisyys lukusuoran nollasta riippumatta, onko luku positiivinen tai negatiivinen. Luvun formula_1 itseisarvoa merkitään formula_2. Itseisarvon muodollinen määritelmä on
formula_3


title: Itseisarvo

text: Positiivisen reaaliluvun ja nollan itseisarvo on luku itse, negatiivisen reaaliluvun itseisarvo on luvun vastaluku eli luku kerrottuna luvulla −1. Esimerkiksi luvun kolme itseisarvo merkitään formula_4 ja se on 3. Miinus kahden itseisarvo puolestaan on kaksi, formula_5. Helpoiten negatiivisen lukuarvon itseisarvon saa lasketuksi poistamalla miinusmerkin.


title: Itseisarvo

text:
Kompleksiluvun "c = a + ib" itseisarvo on
formula_6. Tämä on sama kuin kompleksilukua "c" kompleksitasolla vastaavan pisteen etäisyys origosta. Kompleksilukujen itseisarvoa kutsutaan myös moduuliksi.


title: Itseisarvo

text: Vektorin itseisarvosta käytetään tavallisesti nimitystä normi ja se vastaa vektorin euklidista pituutta. Tavallisen kolmiulotteisen vektorin v pituus on


title: Itseisarvo

text: Kvaternion itseisarvo määritellään analogisesti vektorien kanssa


title: Itseisarvo

text: Itseisarvolle voidaan todeta pätevän seuraavat laskusäännöt. Olkoon formula_9. Tällöin pätee


title: Hietalahden kauppahalli

text: Hietalahden kauppahalli on Helsingissä Hietalahdentorin reunalla sijaitseva vanha kauppahalli. Selim A. Lindqvistin 1903 piirtämän rakennuksen on uskottu olleen alun perin venäläisten hevoskasarmi. Legenda ei kuitenkaan pidä paikkaansa, vaan rakennus on alusta asti toiminut kauppahallina. Halli tunnettiin pitkään laadukkaista elintarvikkeista. Se toimi lopulta vuosia antiikki- ja taidehallina. Rakennus palautui alkuperäiseen tarkoitukseensa, kauppahalliksi, 11. helmikuuta 2013.


title: Hietalahden kauppahalli

text: Kun Hietalahdentori sai 1990-luvulla julkisuutta ulkomaalaisten turistien harjoittamasta alkoholin ja tupakan salakaupasta, vaikeutti tämä osaltaan myös hallin toimintaa. Vuosituhannen vaihteessa perinteinen hallikauppa lopetettiin, halli korjattiin ja sen sisustus entisöitiin. Joulukuussa 2001 halli avattiin niin sanottuna luomuhallina, jossa myytiin pääasiassa luomuelintarvikkeita. Tämä liikeidea ei kuitenkaan menestynyt. Vuoden 2003 lopussa Suomen Taidekauppiaat ry:n ja Suomen Taide- ja Antiikkikauppiaiden Yhdistys STAY ry:n perustajajäsen Kauko Korpela vuokrasi Hietalahden kauppahallin keskihallin Helsingin kaupungilta. 1. joulukuuta 2003 alkaen Hietalahden Antiikki- ja Taidehalli keskittyi taide-, antiikki- ja keräilyesineiden kauppaan.


title: Hietalahden kauppahalli

text: Syksyllä 2012 hallia alettiin muuttaa taas ruokahalliksi. 11. helmikuuta 2013 kauppahalliin muutti parikymmentä kauppiasta Vanhan kauppahallin yli vuoden kestävän remontin ajaksi. Remontin jälkeen suurin osa kauppiaista palaa Kauppatorin maisemiin, ja heidän tilalleen etsitään uudet kauppiaat.


title: Hakualgoritmi

text: Hakualgoritmilla voidaan tarkoittaa mitä tahansa algoritmia, jolle kerrotaan ongelma ja joka etsii siihen vastauksen. Yleensä merkitys on suppeampi, ja haulla tarkoitetaan arvon etsimistä tietorakenteesta. Tällaiset hakualgoritmit ovat keskeisiä ohjelmoinnissa ja tietojenkäsittelytieteessä, ja niitä on hyvinkin monenlaisia käytettävästä tietorakenteesta riippuen.


title: Hakualgoritmi

text: Yksinkertaisin ja yleiskäyttöisin hakualgoritmi on peräkkäishaku, joka etsii etsii arvoa säiliöstä käymällä peräkkäin läpi jokaisen alkion. Se toimii jokaisessa tietorakenteessa, joka sallii alkioiden läpikäynnin ja yhtäsuuruusvertailun. Tyypillisesti sitä käytetään järjestämättömiin taulukoihin ja linkitettyihin listoihin.


title: Hakualgoritmi

text: Jos tietorakenteen alkioista tiedetään jotakin erityistä, algoritmi voi käyttää tätä tietoa hyväkseen. Suuruusjärjestyksessä olevaan taulukkoon puree puolitushaku eli binäärihaku (). Jos alkiot ovat vielä jakautuneet jokseenkin säännöllisesti, interpolaatiohaku () voi nopeuttaa hakua entisestään.


title: Hakualgoritmi

text: Puun läpikäyntialgoritmit liittyvät kiinteästi kyseisiin tietorakenteisiin. Alkeellisin esimerkki on binäärihakupuu, jossa jokaisessa solmussa on kaksi alipuuta: vasemmassa on vain solmua pienempiä alkioita ja oikeassa solmua suurempia alkioita. Tämä mahdollistaa nopean hakualgoritmin, jos puu on tasapainoinen.


title: Hakualgoritmi

text: Graafin eli verkon läpikäyntialgoritmit etsivät arvon lisäksi lyhimmän polun lähtösolmun ja etsittävään solmun välille. Ne ovat siis samalla polunhakualgoritmeja. Koska puutkin ovat verkkoja, niiden läpikäyntialgoritmeissa on paljon yhteistä.


title: Lajittelualgoritmi

text: Lajittelualgoritmit eli järjestämisalgoritmit ovat varsin keskeisiä algoritmeja ohjelmistotekniikassa. Lajittelualgoritmin tarkoitus on järjestää lista sovittuun järjestykseen, esimerkiksi numero- tai aakkosjärjestykseen. Lajittelualgoritmeilla on keskeinen merkitys sovelluksissa, jotka käsittelevät suuria tietomääriä. Lajittelualgoritmien nopeutta on tutkittu ohjelmistotekniikassa verrattain paljon niiden merkittävyyden vuoksi. Parhaiden yleiskäyttöisten lajittelualgoritmien asymptoottinen suoritusaika on luokkaa O("n"log "n").


title: Lajittelualgoritmi

text: Lajittelualgoritmeja on kehitetty paljon, yleisimmät algoritmit ovat:Sopivan algoritmin valinta riippuu käytettävän tietojoukon koosta, tietojoukon sisällön arvojakaumasta, käytössä olevan muistin määrästä ja tavoitteena olevasta suoritustehosta. Lopputuloksen kannalta oleellista on tietää halutaanko lajittelualgoritmin olevan "vakaa" vai riittääkö "epävakaa" -algoritmi.


title: Lajittelualgoritmi

text: Lajittelualgoritmit voidaan luokitella sen mukaan, toimiiko lajittelualgoritmi "paikallaan" ja onko se "vakaa":


title: Lajittelualgoritmi

text: Epävakaita lajittelualgoritmeja ovat mm:Vakaita lajittelualgoritmeja ovat mm:Minimitilassa toimivat muun muassa:Esimerkki: Pöydällä on neljä korttipakan korttia, jotka haluamme järjestää sekä aakkos- että numerojärjestykseen:


title: Lajittelualgoritmi

text: Käytämme "Epävakaata" lajittelualgoritmia järjestämään listan aakkosjärjestykseen:


title: Lajittelualgoritmi

text: Huomataan, että kortit ovat kyllä aakkosjärjestyksessä, mutta hertta 9 ja hertta 11 ovat vaihtaneet paikkaa verrattuna alkuperäiseen järjestykseen. Haluamme nyt säilyttää aakkosjärjestyksen, joten käytämme "vakaata" lajittelualgoritmia muuttamaan listan numerojärjestykseen. Vakaa-algoritmi palauttaisi listan:


title: Lajittelualgoritmi

text: Kortit ovat nyt numerojärjestyksessä ja jokainen numero on omalta kohdaltaan myös aakkosjärjestyksessä.


title: Lajittelualgoritmi

text: Yleisesti voidaan todeta, että luokkaa "O(n)" olevat algoritmit ovat liian tehottomia käytettäväksi. Logaritmifunktio taas kasvaa niin hitaasti, että "O(n log n)" luokkaa olevat algoritmit ovat jo kelvollisia - näissä termin log n painoarvo siis vähenee syötteen kasvaessa. "O(n)" luokkaa olevat algoritmit toimivat erittäin nopeasti, mutta vaativat vastaavasti usein lisätilaa/lisäinformaatiota järjestämiseen.


title: Lajittelualgoritmi

text:
Lajittelualgoritmin oikea valinta on erittäin tärkeää. Mikäli tiedetään ennalta syötteen kasvavan suureksi, ei käytetä hitaita algoritmeja. Vastaavasti, jos tiedetään syötteen jäävän useimmissa tapauksissa pieneksi, voidaan käyttää hitaampia (yksinkertaisempia) toteutuksia: hajautustaulujen alkioiden ketjutuksessa esiintyvän linkitetyn listan järjestäminen tehdään usein lisäyslajittelulla, sillä alkioiden määrä jää usein pieneksi.
Esimerkki algoritmin valinnan merkityksestä:
Voidaan todistaa, että suuruusarvojen vertailuun perustuvan lajittelualgoritmin asymptoottinen suoritusaika on aina vähintään kertaluokkaa "O(n log n)", jossa "n" on lajiteltavien alkioiden lukumäärä. (Kuitenkaan esimerkiksi Counting sort ei toimi vertailulla.)


title: Lajittelualgoritmi

text: Esimerkiksi lomituslajittelu on vakaa, mutta ei toimi paikallaan vaan vaatii alkioille "O(n)" lisämuistia. Sen suoritusnopeus on kuitenkin aina "O(n lg n)". Sen sijaan Insertion sort on vakaa ja toimii paikallaan, mutta sen suoritusnopeus on pahimmillaan kertaluokkaa "O(n)".


title: Lajittelualgoritmi

text: Yleinen pikalajittelu vaatii keskimäärin "O(n log(n))" vertailua, mutta pahimmassa tapauksessa "O(n)", jos järjestettävät alkiot ovat jo valmiiksi järjestyksessä. Pikalajittelu on kevyt ja nopea lähes kaikilla suorittimilla, joka tekee siitä nopeamman kuin muut "O(n log(n))"-algoritmit. Pikalajittelun tilavaatimus on "O(log n)" keskimäärin ja "O(n)" pahimmassa tapauksessa. Pikalajittelun pahimman tilanteen välttämiseksi voidaan siihen liittää algoritmi, joka ennen järjestämistä sekoittaa järjestettävät alkiot epäjärjestykseen.


title: Lajittelualgoritmi

text: Laskentalajittelu toimii hyvin nopeasti, "O(n)" ajassa, mutta vaatii tilapäisvektorin tallennustilaksi käsiteltävän lukuavaruuden suurimman ja pienimmän arvon erotuksen verran lisämuistia. Kantalukulajittelu hyödyntää laskentalajittelua - tällöin riittää tietää tietotyypin minimi ja maksimi, ja tämän jälkeen käsitellä kokonainen syöte käyttäen kantalukua. (Esimerkiksi tekstirivit saadaan aakkosjärjestykseen kantalukulajittelulla, kun sen käyttämän laskentalajittelun apuvektorin kooksi asetetaan aakkoset, esimerkiksi a-z.) Näin laskentalajittelun lisämuistitarve saadaan vähennettyä siedettäväksi samalla kun lajittelun suoritusaika pysyy luokassa "O(n)".


title: Ohjelmistotekniikka

text: Ohjelmistotekniikka on tietotekniikan tieteenhaara, joka tutkii ohjelmistojen kehittämistä ja siihen liittyviä kysymyksiä. Se voidaan jakaa kahteen osa-alueeseen seuraavasti:Omana tieteenhaaranaan ohjelmistotekniikka on vielä verrattain nuori. Esimerkiksi Tampereen teknillisessä korkeakoulussa 1980-luvulla ohjelmistotekniikkaa opiskellut diplomi-insinööri valmistui matematiikan tai elektroniikan laitokselta.


title: Ohjelmistotekniikka

text: Ohjelmistotekniikka on kuitenkin eriytynyt omaksi tieteenhaarakseen erityisesti ehkä kahdesta syystä; ensinnäkin ohjelmistot ovat nykyään monta kertaluokkaa laajempia kuin ohjelmistot 30 vuotta sitten. Ohjelmistojen koot ovat kasvaneet tuhansista lähdekoodiriveistä jopa kymmeniä miljoonia rivejä käsittäviksi mammuteiksi, ja niiden mutkikkuus on kasvanut arviolta samassa suhteessa. Toiseksi ennen ohjelmistot olivat lähes poikkeuksetta numeerista laskentaa suorittavia sovelluksia; matematiikka oli sikäli hyvin keskeistä. Nykyään ohjelmistot tekevät lähestulkoon mitä hyvänsä, eikä niiden sovellusalueeseen liity välttämättä mitään numeerista laskentaa.