title: Citroën

text: Vuonna 1924 Citroën solmi liikesuhteet amerikkalaisen insinööri Edward G. Buddin kanssa. Budd oli työskennellyt jo vuodesta 1899 lähtien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen rautatievaunujen suunnittelun parissa, eritoten amerikkalaiselle Pullmanille. Vuonna 1912 hän oli perustanut nimeään kantavan Budd Companyn, joka valmisti teräspellistä prässättyjä autonkoreja monille ajoneuvovalmistajille, muun muassa Dodge Brothersille. Lokakuussa 1924 pidetyssä Pariisin autonäyttelyssä Citroën esitteli uuden mallinsa Citroën B10, ensimmäisen kokoteräskorilla varustetun eurooppalaisen henkilöauton. Citroën myi täysteräskoriset autonsa likimain samaan hintaan, kuin omat ja kilpailijoiden puisen kehikon päälle pellitetyt mallit. Täten Citroën kärsi tappiota jokaisesta myymästään kokoteräskorisesta autosta, koska niiden myyntihinnassa ei saatu kuoletettua koriprässien aiheuttamia kustannuksia.


title: Citroën

text: Vuonna 1927 pankkiiriliike Lazard helpotti Citroënin taloudellista tilaa, sijoittamalla yhtiöön lisää pääomaa ja muun muassa ottamalla haltuunsa Citroën-autojen ostamiseen tarkoitettuja kuluttajaluottoja tarjonneen SOVAC S.A:n. "Societé pour la Vente à Crédit d'Automobiles" oli Euroopan ensimmäinen, yksityisasiakkaille auton ostamiseen tarkoitettua rahoitusta tarjonnut yhtiö. Vastineeksi Lazard toi yhtiön hallitukseen omia miehiään.


title: Citroën

text:
Citroën korvasi 1930-luvun alussa nelisylinterisen C4- ja kuusisylinterisen C6 -mallinsa kolmella uudella, 8 – 15 verohevosvoimaluokkaan sijoittuvalla mallilla, jotka kaikki kantoivat yhteistä nimeä Rosalie.
Vuonna 1933 Citroën esitteli maailman ensimmäisen sarjavalmisteisen dieselmoottorisen henkilöauton, jonka moottorin suunnittelusta vastasi nimekäs britti-insinööri Harry Ricardo.


title: Citroën

text: Vuonna 1934 Citroënin valmistuslinjalta rullasi ensimmäinen uusi, matalalla itsekantavalla teräskorilla ja etuvedolla varustettu malli "7A". Tämä malli ja sen jälkeläiset tunnetaan yleisesti nimellä Traction Avant, joka tarkoittaa suomeksi etuvetoa. Mallimerkintänsä mukaisesti auton verohevosvoimaluku oli 7 CV ja nelisylinterisen moottorin teho 32 hv. Traction Avant on ranskalaisen kilpa-ajaja-autoinsinööri André Lefèbvren ja italialaisen designeri-kuvanveistäjä-arkkitehti Flaminio Bertonin suunnittelema.


title: Citroën

text: Vuoden 1934 Pariisin autonäyttelyssä oli esillä V8-moottorinen malli "Traction Avant 22CV", joka ei koskaan kuitenkaan päässyt tuotantoon.


title: Citroën

text: Yhtiö piti huolta työntekijöistään monin eri tavoin. Työläisten lapsille oli päiväkoti ja perheen hyvinvoinnista huolehdittiin terveydenhoitojärjestelmän ja eläkejärjestelmän avulla. Lisäksi työläisille järjestettiin erilaisia vapaa-ajan virikkeitä, yhtiöllä oli esimerkiksi oma puhallinorkesterinsa. Yhteisön koulussa käytettiin opetus- ja havainnointivälineinä Citroënin sponsoroimien retkikuntien lähettämiä, vieraista kulttuureista kertovia esineitä.


title: Citroën

text: "Traction Avant" -mallin suunnittelutyö ja uuden mallin vaatima tehtaan uudelleenvarustelu, yhdistettynä 1930-luvun alkuvuosien lamaan, olivat liikaa jo ennestään taloudellisesti heikossa jamassa olleelle yhtiölle. Joulukuussa 1934 Citroën hakeutui konkurssiin. Michelin-yhtiöstä, joka oli ollut Citroënin suurin luotottaja, tuli nyt sen suurin osakkeenomistaja. Pierre Michelin astui Citroënin johtoon ja hänen varamiehekseen, sekä suunnitteluosastojen johtajaksi nimitettiin Pierre-Jules Boulanger, Michelin-yhtiön luottomies jo vuosikymmenten takaa. Pierre Michelinin menehdyttyä auto-onnettomuudessa vuonna 1937, Boulanger astui hänen tilalleen Citroënin johdossa, ja pysyi tässä tässä toimessa aina kuolemaansa vuonna 1950 asti.


title: Citroën

text: André Citroën menehtyi 3. päivänä heinäkuuta vuonna 1935, 57 vuoden ikäisenä.


title: Citroën

text: Uuden omistajan näkemys autoista oli samalla tavoin avantgardistinen kuin André Citroënilla ja Pierre Boulanger'n hoteissa yhtiössä suunniteltiin ennen Ranskan Saksaa vastaan julistaman sodan alkamista joitain uusia malleja, joilla oli tulevaisuutta ajatellen suuri merkitys:


title: Citroën

text: Saksan miehitettyä Ranskan pohjoisosat, Citroën siirrettiin saksalaisen sotilashallinnon alaisuuteen. Yhtiön tutkimusosasto teki töitä kehittääkseen paremmin vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten alkoholin ja puukaasun, kanssa toimivia moottoreita. Tehdas valmisti T23- ja T45-kuorma-autoja, jotka menivät käytännössä kaikki Saksan Wehrmachtin käyttöön.


title: Citroën

text: Toisen maailmansodan mentyä ohitse, Citroën jatkoi Traction Avant -mallin valmistusta sekä ennen sotaa suunniteltujen prototyyppien jatkokehitystä.


title: Citroën

text: Vuonna 1947 yhtiö toi markkinoille "TUB"-mallista jatkokehitetyn pakettiautomallin Type H (myöhemmin HY, HX, HW, HZ ja 1600). Heinäkuussa 1948 esiteltiin "TPV"-prototyypistä sarjatuotantomalliksi kehitetty Citroën 2CV eli "Rättäri". Mallin virallinen tehdaskoodi oli "Typ A" ja tavarankuljetukseen tarkoitetun version koodi "AU". Vuonna 1955 yhtiö hämmästytti autoilevaa maailmaa DS-mallilla. Traction Avant -mallia valmistettiin vuoteen 1957 asti. Vuonna 1955 Citroën osti 25 prosentin osuuden ranskalaisesta, ajoneuvoja valmistaneesta Panhard-yhtiöstä.


title: Citroën

text: Vuonna 1963 Citroën aloitti Peugeotin kanssa neuvottelut siitä, miten yhtiöt voisivat saada etua yhdistämällä raaka-aineiden ja materiaalien hankintansa. Tämä hanke haudattiin kuitenkin vuoden 1965 tienoilla.


title: Citroën

text: Vuonna 1965 Citroën hankki Panhardin omistukseensa kokonaan. Tätä kautta yhtiö sai täytettyä mallistossaan 2CV:n ja ID / DS:n väliin jäävän aukon. Lisäksi Citroënia kiinnosti Panhardin osaaminen bokserimoottorien saralla. Citroën oli jo usean vuoden ajan työstänyt uuden, keskiluokan perheautomalliston suunnitelmia, ja tämä hanke poiki vuonna 1970 markkinoille tuodun Citroën GS -mallisarjan. Panhardin henkilöautotuotanto lopetettiin vuonna 1967 ja tämän jälkeen yhtiö siirtyi valmistamaan sotilasajoneuvoja. Panhardin viimeiseksi henkilömalliksi jäi vuosina 1964–1967 valmistettu Panhard 24.


title: Citroën

text: Yhtiö alkoi liukua yhä kauemmas André Citroënin ajatuksesta tarjota yksinkertaisia ja hinnaltaan kohtuullisia autoja suurille massoille. Traction Avant -malliston poistuttua valmistuksesta, Citroënilla oli tarjota markkinoille ainoastaan yksinkertainen 2CV ja "science fiction" -kirjojen ajokalustoa muistuttava DS. Mallistoa täydennettiin myöhemmin Ami- ja Dyane -malleilla, mutta nämäkin molemmat olivat 2CV-perustaisina pienten autojen kokoluokkaa. Yhtiöltä puuttui mallistostaan keskiluokan perheauto, ja tämä tulisi myöhemmin kostautumaan.


title: Citroën

text:
Vuonna 1967 Citroën hankki omistukseensa ranskalaisen kuorma-autovalmistaja Berliet'n.
Vuonna 1968 Citroën hankki omistukseensa italialaisen, urheilu- ja GT-autoja valmistavan Maseratin. Yhtiöiden välisen yhteistyön pohjalta kehitettiin vuonna 1970 markkinoille tuotu Citroënin huippumalli SM, jossa Citroën DS:n tekniikka ja Maseratin V6-moottori yhdistettiin avantgardistiseen GT-koriin. Mallin suunnittelu ja valmistus vaati niin paljon pääomaa, että sen myyntitulot parhaissakaan olosuhteissa eivät olisi yksinään riittäneet kattamaan siitä yhtiölle aiheutuneita kuluja. Vuoden 1973 öljykriisi käänsi markkinat GT-autojen kannalta todella epäedulliseen suuntaan ja Citroënin rasitteena oli nyt kalliin ja vähän myyvän mallin lisäksi Maserati, jonka tuotelinja koostui pelkästään urheilu- ja GT-autoista. Citroën SM:ää valmistettiin vuosien 1970–1975 välisenä aikana ainoastaan 12 920 kappaletta.


title: Citroën

text: Vuonna 1968 Citroënin maailmanlaajuiset myyntioperaatiot organisoitiin uuden holding-yhtiön alle. Citroënin pitkäaikainen pääomistaja Michelin myi omistuksestaan 49 prosentin osuuden italialaiselle Fiatille. Tätä sopimusta ja sen ympärille rakennettua holding-yhtiötä kutsutaan nimellä "PARDEVI" (Participation et Développement Industriels).


title: Citroën

text: Vuonna 1973 Fiat myi 49 prosentin osuutensa "PARDEVI"-holding-yhtiöstä, joka siis omisti Citroënin, takaisin Michelinille. Citroënin ja Fiatin yhteisesti antaman julkilausuman mukaan ne tavoitteet, joita vuonna 1968 alkaneelle yhteistyölle oli asetettu, eivät olleet toteutuneet. Tämä ei ollut linjassa rengasyhtiön pitkän aikavälin strategisten tavoitteiden kanssa, joiden mukaan se tulisi vetätymään ajoneuvojen valmistuksesta. Näin ollen Citroënin omistus oli hyvin epävakaalla pohjalla.


title: Citroën

text:
Citroën oli sijoittanut huomattavia summia yhdessä saksalaisen NSU:n kanssa perustamaansa Comotor-yhtiöön, joka kehitti ja valmisti wankelmoottoreita. Citroënilta oli uupunut Euroopassa kaikkein myyvimmän keskiluokan malli, ja tämä alkoi kostautua. Citroën GS saatiin markkinoille vuonna 1970, joten sen aiheuttamien kulujen kuolettaminen tulisi viemään aikaa. Mallin myynti käynnistyi hyvin, mutta Citroënin talouden kannalta vuosia liian myöhään. Samanaikaisesti yhtiön taloutta rasittivat SM:n, CX:n, GS Birotorin sekä Maserati:n Bora-, Merak-, Quattroporte II:n ja Khamsin -mallien aiheuttamat suunnittelu- ja kehityskustannukset. Kyseiset mallit olivat teknisesti kunnianhimoisia ja hienoja autoja, ja siksi myös kalliita valmistaa. Öljykriisin aiheuttama autojen myynnin romahdus oli se viimeinen korsi, joka katkaisi kamelin selkärangan. Yhtiö haettiin konkurssiin vuonna 1974, jo toistamiseen historiansa aikana.
Citroën oli jo 1960-luvun lopulta lähtien ollut napit vastakkain kommunistijohtoisten ammattiliittojen kanssa. Citroën Dyanen valmistuksen aloittamisen myötä työläisten vaatimuksena oli saada palkkaan lisäbonus, samanaikaisten työaikoja koskevien lyhennysvaatimusten kanssa. Yhtiön kieltäydyttyä työläiset vastasivat lakkotoimilla. On selvää, että levoton ja epävakaa työilmapiiri ei ainakaan parantanut Citroënin tilannetta 1970-luvun alussa.


title: Citroën

text: Ranskan hallitus pelkäsi Citroënin konkurssin aiheuttamien irtisanomisten uhan aiheuttavan poliittisia ja yhteiskunnallisia levottomuuksia ja alkoi ajaa yhtiön pelastustoimia. Ranskan hallituksen myötävaikutuksella Peugeot saatiin neuvotteluihin Michelinin kanssa ja vuosi Fiatin kanssa tapahtuneen eroamisen jälkeen, kesäkuussa 1974, Citroën ilmoitti, että se aloittaa yhteistyön Peugeotin kanssa. Yhteistyösopimuksen mukaisesti Michelin siirsi päätösvaltaansa yhtiössä Peugeotille.


title: Citroën

text: Joulukuussa 1974 "Peugeot S.A:n" omistukseen siirtyi 38.2% prosentin osuus Citroënista. Huhtikuussa 1976 Peugeotin omistusosuudeksi ilmoitettiin 89,95 prosenttia. Samaan aikaan Peugeotin ja Citroënin eri toiminnoista muodostettiin konserni nimeltä "PSA Group", joka nimi muutettiin myöhemmin muotoon PSA Peugeot Citroën. Yhtiön nimessä oleva kirjain lyhenne tulee sanoista Peugeot Société Anonyme.


title: Citroën

text: Citroënin uudelleenjärjestelyjen yhteydessä Maserati myytiin Italian valtio-omisteisen holdingyhtiö "GEPI"n ja argentiinalaisen liikemies Alejandro de Tomason omistukseen elokuussa 1975. Kuorma-autoja valmistava Berliet myytiin samoihin aikoihin Renault-konsenille.


title: Citroën

text: Citroënin viimeinen omaa suunnittelua edustanut malli, ennen yhtiön fuusioimista Peugeotiin, oli CX, ensimmäiset yhteistä suunnittelua edustaneet mallit olivat Visa ja LN, jotka molemmat perustuivat Peugeot 104 -mallin pohjalevylle ja tekniikalle. "LN" jakoi kolmiovisen korinsa "104 Z" -mallin kanssa, kun taas Visan design oli lähtöisin Citroënin suunnitteluosastolta ja itse asiassa perua jo Fiat-yhteistyön ajalta.


title: Citroën

text: Citroën perusti 1980-luvun alussa Romanian valtion kanssa yhteisyrityksen nimeltä Oltcit, joka valmisti lisennsillä Citroën Visaan perustuvia malleja. Kolmeovista hatchback-mallia vietiin Romaniasta länsi-Euroopan puolelle nimellä Citroën Axel. Yhteisistä sukujuuristaan ja samankaltaisesta ulkonäöstään huolimatta Visa ja Axel eivät juurikaan jakaneet keskenään vaihtokelpoisia osia. Oltcit käytti voimanlähteenään nelisylinteristä, ilmajäähdytteistä, Citroën GS -mallista peräisin olevaa bokser-moottoria, kun taas Visan konepeiton alta löytyi Citroën Dyanen kaksisylinterinen, 652 cm³:n bokser-moottori. Myöhemmin, Visa II -sarjan myötä, mallissa otettiin käyttöön nestejäähdytteiset Peugeot-moottorit. Sama kaksisylinterinen bokseri oli käytössä myös LN-mallissa, myöhempi kehitysaste "LNA" hyödynsi samoja Peugeot-moottoreita kuin Visa II.


title: Citroën

text: Peugeot oli vuonna 1978 ostanut Chrysler Europen toiminnot ja elvyttänyt sen mukana tulleen Talbot-brändin. Vuoden 1979 öjykriisin myötä romahtanut uusien autojen myynti ja kuralla olleen yhtiön hankinta saattoivat myös PSA-konsernin vakaviin talousvaikeuksiin 1980-luvun alussa.


title: Citroën

text: Mallivuodelle 1983 esitelty ylemmän keskiluokan Citroën BX syntyi tämän vaikean kauden hedelmänä. Mallissa yhdistettiin jälleen kahden yhtiön teknologiaa, jousitus oli Citroënin hydropneumaattinen, moottorit olivat yhteiset Peugeot 305:n kanssa. BX oli Citroënille erittäin tärkeä malli, sen menestymisestä markkinoilla riippui koko yhtiön tulevaisuus. Malli otettiin markkinoilla hyvin vastaan ja se, yhdessä vuonna 1984 esitellyn menestysmalli Peugeot 205:n ja vuonna 1986 tapahtuneen Talbot-brändin kuoppaamisen kanssa, auttoivat PSA-konsernin jälleen jaloilleen.


title: Citroën

text: Citroënin mallistoa uudistettiin tasaisesti 1980-luvun myötä. Pienten autojen luokassa vuonna 1986 markkinoille tuotu Citroën AX korvasi Visan ja LNA:n, isojen autojen luokassa Citroën XM korvasi CX:n vuonna 1989.


title: Citroën

text: Vuonna 1991 lanseerattu Citroën ZX paikkasi muutaman vuoden viiveellä aukon, jonka GSA:n valmistuksen päättyminen alempaan keskiluokkaan jätti. Xantia korvasi BX:n vuonna 1993. Citroën ja Peugeot olivat jo pitkään jakaneet samat pohjalevyt ja tekniikan. 1990-luvun puolenvälin tienoilla konserni siirtyi uuteen valmistusstrategiaan, jonka mukaisesti tismalleen samaa autoa myytiin konsernin molemmilla merkeillä. Tämän strategian tuotoksena syntyivät muun muassa Eurovan-perheen tila-auto "Évasion", pieni perheauto Saxo. Xsara korvasi ZX:n vuonna 1997.


title: Citroën

text:
Uutena mallina tuotiin vuonna 1996 markkinoille monikäyttöinen Citroën Berlingo. Korimalliltaan auto on ns. LAV eli "Leisure activity vehicle". Luokan nimi kuvaa vapaa-ajan ajoneuvoa, mutta mallista valmistetaan myös puhtaasti tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettua umpikylkiversiota. Tavara-autojen, sekä niiden henkilöversioiden, valmistamisesta yhteistyönä ja saman auton myymisestä usean merkin alla, PSA-konsernilla oli jo pidempiaikainen kokemus. Fiat ja PSA olivat vuonna 1981 käynnistäneet tavara-autojen suunnitteluun ja valmistukseen erikoistuneen Sevel-yhtiön. Yhteistyön ensimmäisiä hedelmiä olivat Citroënit C25 ja C35. Nämä molemmat mallit korvasi vuonna 1994 Citroën Jumper. Berlingon ja Jumperin väliin tuli Jumpy vuonna 1995.
Vannoutuneet Citroën-entusiastit ovat jo vuosikymmeniä olleet sitä mieltä, että viimeinen "oikea" Citroën oli CX, ja totta on, että merkki on vuosien saatossa menettänyt paljon omintakeisia ominaisuuksiaan eli "citroenismejaan". Tulee kuitenkin pitää mielessä, että ajoneuvoteollisuus on maailmanlaajuisesti kilpailtu ala, jossa merkin tai mallin olemassaolon oikeutus riippuu ainoastaan kustannustehokkaasta valmistuksesta ja riittävän hyvistä myyntiluvuista. Tiukka kustannusten karsiminen pakottaa Citroënin luopumaan jopa ikonisesta kaasunestejousituksestaan, tehdas ilmoitti tästä vuoden 2015 kesällä.


title: Citroën

text: Konsernin sisäisessä työnjaossa Citroên on saanut designinsa osalta pitää astetta radikaalimpaa linjaa kuin konsernisisarensa Peugeot. Tällä on pyritty siihen, että saman konsernin merkit ja mallit eivät kilpailisi keskenään täsmälleen samojen kohderyhmien asiakkaista.


title: Citroën

text: Citroën otti 2000-luvun myötä käyttöön perinteiset, André Citroënin kaudella käytössä olleet, "C"-alkuiset mallitunnukset. Ensimmäisenä markkinoille lanseerattiin C5, vuonna 2001 ja tätä seurasivat C3 (2002), C2 (2003), C4 (2004) sekä C1 ja C6 (2005). Lisäksi yhtiön mallivalikoimaan kuuluu eri kokoluokkien tila-autoja, crossovereita ja SUV:eja.


title: Citroën

text: Kiinan ajoneuvomarkkinoilla Citroën on ollut läsnä jo vuodesta 1984 lähtien, jolloin yhtiö vei sinne Citroën CX -autoja korkealuokkaiseen vuokra-auto eli taksikäyttöön. Vuonna 1992 kiinalainen Dongfeng Motor Corporation ja PSA perustivat yhteisyrityksen nimeltä Dongfeng Peugeot-Citroën Automobile (DPCA), joka valmistaa Citroënin eri malleja Kiinan markkinoille. PSA:lla on lisäksi Kiinan markkinoilla tytäryhtiö nimeltä "Peugeot Citroën (China) Automotive Trade Co Ltd", joka vie Kiinaan sen ulkopuolella valmistettuja malleja.


title: Citroën

text: Kiinan ajoneuvomarkkinat ovat nykyisin suurimmat maailmassa ja siksi myös PSA-konserni investoi tälle alueelle. DPCA:lle valmistuu yhtiön neljäs tehdas Chengdun kaupunkiin, Sichuanin maakuntaan ja tämän laitoksen on tarkoitus aloittaa toimintansa vuoden 2016 aikana. Yhtiön kolme muuta tehdasta sijaitsevat Wuhanin kaupungissa, Hubein maakunnassa. Yhtiön tähänastinen valmistuskapasiteetti Kiinassa on ollut noin 750 000 autoa vuodessa ja neljäs tehdas nostaa vuosituotannon yli miljoonaan autoon.


title: Citroën

text: PSA:n toinen yhteistyökumppani Kiinan markkinoilla on Chang'an Automobile (Group) Co Ltd, jonka kanssa se muodostaa vuonna 2010 perustetun, 50-50 -omistuspohjaisen yhteisyrityksen "Changan PSA" (CAPSA). Yhtiön tuore tuotantolaitos sijaitsee Shenzhenin kaupungissa, Guangdongin maakunnassa, ja sen tuotantokapasiteetti on 200 000 autoa vuodessa. Tehtaan toiminta alkoi vuonna 2014, ensimmäisenä mallina Citroën DS -perustainen DS 5LS. Sitä seurasi yksinomaisesti Kiinan markkinoille kehitetty SUV-korinen DS 6WR.


title: Citroën

text: PSA Peugeot Citroën kärsi muiden ajoneuvovalmistajien tavoin vuoden 2009 myynnin romahduksesta. Lisäksi Euroopan talousalueen taantuvat myyntiluvut heikensivät yhtiön taloudellista tilaa 2010-luvun alussa. Peugeot-yhtiön, ja myös PSA-konsernin, enemmistöomistajana ollut Peugeot-suku ei saanut yhtiön taloutta ojennukseen, joten käytännössä ainoa keino pelastaa konserni joukkoirtisanomisilta oli saada lisärahoitusta muualta. Helmikuussa 2014 uutisoitiin, että PSA-konsernin uusi omistuspohja muodostuisi Peugeot-suvusta, jonka osuus yhtiöstä laskisi 25,4 prosentista 14 prosenttiin sekä Ranskan valtiosta ja kiinalaisesta Dongfeng Motorista, jotka molemmat omistavat yhtiöstä 14 prosentin siivun.


title: Citroën

text: Helmikuussa 2009 Pariisissa pidetyssä Citroënin 90-vuotisjuhlatilaisuudessa oli esillä konseptiauto "DS Inside", joka herätti autotoimittajien keskuudessa spekulaatioita siitä, toisiko Citroën markkinoille takaisin legendaarisen "DS"-brändinsä. Konseptiauto poiki sarjatuotantomallin Citroën DS3, joka tuotiin markkinoille tammikuussa 2010. Mallin varustus oli erittäin korkeatasoinen ja design vakio-C3:sta täysin poikkeava. Mallin ostajalla oli autoa tilatessaan mahdollisuus valita ja yhdistellä mitkä tahansa tarjolla olleet sisä- ja ulkovärit sekä varusteet.


title: Citroën

text: Valmistajan mainos- ja markkinointimateriaalissa "DS"-logon yhteydessä oli teksti "Different Spirit" tai "Distinctive Series", mutta PSA myös korosti mallin henkistä yhteyttä takavuosien premium-auto Citroën DS:ään.


title: Citroën

text: Koska PSA:lla oli Kiinassa jo yhteisyritys Dongfeng Peugeot-Citroën Automobile (DPCA), joka valmisti ja myi konsernin vakiomalleihin perustuvia autoja, premium-malli haluttiin nostaa perus-Citroënien yläpuolelle. DS3:n kaikki visuaalinen yhteys emomalli C3:een poistettiin, samoin nimiyhteys. DS-brändin alla valmistettavan auton valmistusta Kiinan markkinoille perustettiin marraskuussa 2011 "Changan PSA Automobiles (CAPSA)" -yhtiö, jonka tehdas aloitti syyskuussa 2013 Citroën DS5:een perustuvan DS 5 LS:n esisarjan valmistuksen.


title: Citroën

text: Helmikuussa 2013 Euroopan markkinoille lanseerattiin ensimmäinen puhtaasti "'DS"-mekkinen auto, DS 5, jonka keulassa oli Citroënin tunnuksen sijaan "DS"-logo. Premium-malli oli muuntunut omaksi merkikseen, jota myydään valikoitujen Citroën-edustajien liikkeissä.


title: Citroën

text: Citroën on merkittävä kilpailija Rallin maailmanmestaruussarjassa. Citroën voitti valmistajien maailmanmestaruuden vuosina 2003, 2004, 2005, 2008 ja 2009. Vuosina 2004, 2005 ja 2006 ranskalainen kuljettaja Sébastien Loeb voitti kuljettajien maailmanmestaruuden autonaan Citroën Xsara WRC. Vuonna 2007 Loeb voitti maailmanmestaruuden neljännen kerran peräkkäin autonaan uusi Citroën C4 WRC. Vuonna 2008 Loeb voitti ennätyksellisen viidennen perättäisen mestaruutensa, niin ikään Citroën C4 WRC autolla.


title: Citroën

text: Citroën on toistaiseksi ainoa valmistaja, joka on voittanut merkkimestaruuden kolmessa FIA:n hallinnoimassa eri sarjassa: FIA Cross Country Rally World Cup -sarjassa viisi kertaa, WRC-sarjassa kahdeksan kertaa ) ja WTCC-sarjassa kerran.


title: Citroën

text: Citroën on osallistunut myös Nuorten rallin maailmanmestaruussarjaan JWRC:hen Citroën C2 S1600 -autolla. Kimi Räikkönen ajoi Citroën Junior Team -tallissa, toinen talli on Citroën World Rally Team.


title: Citroën

text: Citroën toimii yhteistyökumppanina Formula E -sarjassa kilpailevalle Virgin Racingille. Talli käyttää yhteistyön ansiosta nimeä DS Virgin Racing.


title: Citroën

text: Ensimmäiset Citroën-autot tuotiin Suomeen 1920-luvun alussa ja ensimmäisenä maahantuojana toimi Oy Auto-Traktor Ab, joka edusti myös muiden muassa yhdysvaltalaista Dodgea. Vuonna 1929 eri puolilla maata oli yhteensä 12 Citroën-piirimyyjää. Korpivaara & Halla Oy solmi vuonna 1934 maahantuontisopimuksen Citroënin kanssa. Sopimus edellytti tytäryhtiön perustamista, koska ranskalainen valmistaja ei halunnut antaa edustusta yhtiölle, jolla oli voimakas amerikkalaisten autojen edustus. Korpivaara oli 1920-luvulla tuonut maahan lyhyen aikaa Ford- ja Chevrolet-autoja ja samoin yhdysvaltalaisen Studebakerin edustus oli alkanut vuonna 1925. Käytännössä Citroënin maahantuontiyhtiö, Autoliike Teho Oy, oli kuitenkin olemassa vain paperilla. Ennen sotia Korpivaara aloitti vielä saksalaisten Adler- ja tšekkoslovakialaisten Škoda-autojen tuonnin. Vuonna 1939 Citroën oli Suomen 11. eniten rekisteröity henkilöautomerkki 1,7 prosentin osuudella rekisteröidyistä autoista. Eurooppalaisista henkilöautomerkeistä se oli Opelin jälkeen toiseksi yleisin.


title: Citroën

text: Saksalaiset luovuttivat Suomen puolustusvoimille jatkosodan aikana yli 1 300 Citroën Typ 45 -kuorma-autoa korvauksena heidän takavarikoimistaan yhdysvaltalaisista Ford-kuorma-autoista. Sodan päätyttyä nämä autot kunnostettiin siviilikäyttöön lievittämään silloista huutavaa ajoneuvopulaa. Pitkälti toistasataa Citroën Typ 45 -kuorma-autoa rakennettiin linja-autoiksi. Citroën-henkilöautojen tuonti pääsi käyntiin jälleen 1940-luvun lopulla, mutta tuontisäännöstelyn vuoksi rekisteröintimäärät olivat pieniä. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä 1 260 Citroën-henkilöautoa ja 466 Citroën-kuorma-autoa. Citroën 2 CV:n persoonallinen luonne näkyi siinä, että suomalaiset 2 CV:n omistajat perustivat oman kerhon jo vuonna 1962. Pauli Toivonen voitti Citroën DS:llä Monte Carlo -rallin vuonna 1966, mutta voitosta kehkeytyneen skandaalin vuoksi hän kieltäytyi vastaanottamasta palkintoaan. Vuoden 1969 lopussa Suomessa oli rekisterissä 3 333 Citroën-henkilöautoa, jolla merkki sijoittui tilaston 24. sijalle. Citroënin osuus Suomen henkilöautokannasta pysyi alle yhdessä prosentissa koko 1970-luvun ajan ja vuoden 1979 lopussa rekisterissä oli 8 208 autoa.


title: Citroën

text: Vuonna 1981 Korpivaara Oy perusti uuden tytäryhtiön, Auto-Bon Oy:n, hoitamaan Citroënin maahantuontia. 1980-luvulla Korpivaara toi maahan Citroënin ohella japanilaisia Toyota- ja Suzuki-autoja. Vuonna 1984 Korpivaara Oy:n osake-enemmistö siirtyi Amer-yhtymän omistukseen. Vuoden 1988 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 17 545 Citroën-henkilöautoa ja se oli autokantatilaston 20. sijalla. Citroën ehti olla Korpivaara Oy:n pisimpään edustama automerkki, kunnes maahantuojan toiminta päättyi 1990-luvulla. Vuonna 1996 Amer-yhtymä siirtyi pois autoalalta ja myi Citroënin maahantuontiyhtiön Auto-Bon Oy:n Oy Veho Ab:lle. Vuoden 1999 lopussa Suomessa oli rekisterissä 45 129 Citroën-autoa. Yleisimmät mallit olivat tuolloin BX (11 977 autoa), Xantia (8 331), Xsara (5 862), ZX (4 260) ja AX (4 006). Citroën 2CV- ja Dyane-malleja oli rekisterissä yhteensä 1 476 autoa.


title: Suorakulmio

text: Suorakulmio eli "suorakaide" on geometriassa yksinkertainen nelikulmio, jonka kaikki kulmat ovat määritelmän mukaan suoria eli 90°. Tästä seuraa, että nelikulmion vastakkaiset sivut ovat yhtä pitkät ja yhdensuuntaiset. Neliö on suorakulmio, jonka kaikki sivut ovat samanpituisia. Neliötä kutsutaan myös säännölliseksi tai tasasivuiseksi suorakulmioksi. Kaikki suorakulmiot ovat suunnikkaita. Lähin vastine suorakulmiolle avaruusgeometriassa on suora suuntaissärmiö. Suorakulmio merkitään formula_1.


title: Suorakulmio

text: Suorakulmiolla on monia suunnikkaille yhteisiä ominaisuuksia. Niitä ovat esimerkiksi samanpituiset ja yhdensuuntaiset sivut, jotka ovat suorakulmion vastakkaisilla puolilla siten, että "a = c" ja "b = d". Sen sijaan suorakulmion lävistäjät ovat yhtä pitkät ("q = r"), vaikka suunnikkailla ne ovat pääsääntöisesti eripituiset.


title: Suorakulmio

text: Suorakulmion lävistäjät ovat yhtä pitkät ja ne puolittavat toisensa leikkauspisteessä "E". Samassa pisteessä leikkaavat toisensa suorassa kulmassa bimediaanit, jotka ovat vastakkaisten sivujen keskipisteitä yhdistävät janat. Koska bimediaanit ovat yhdensuuntaisia vierekkäisten sivujen kanssa, puolittavat ne suorakulmion kahdeksi pienemmäksi suorakulmioksi. Bimediaanit ovat myös suorakulmion symmetria-akselit.


title: Suorakulmio

text: Sekä lävistäjien että bimediaanien päätepisteet sijaitsevat symmetrisesti pisteen "E" suhteen. Itse asiassa, kaikki suorat, jotka kulkevat pisteen "E" kautta, leikkautuvat piirillä "p" janoiksi, joiden keskipiste "E" on. Pistettä "E" kutsutaan siksi "keskipisteeksi" ja symmetrian takia "symmetriapisteeksi".


title: Suorakulmio

text: Symmetrian vuoksi on aina mahdollista piirtää suorakulmion ympäri ympyrä siten, että suorakulmion kärjet ovat ympyrän kehällä. Suorakulmion lävistäjät ovat silloin ympyrän halkaisijat ja ympyrän säde on halkaisijan puolikas.


title: Suorakulmio

text: Suorakulmion sisäkulmien summa on 360°, ja koska ne kaikki ovat yhtäsuuria, ovat ne kaikki 90°. Myös suorakulmion ulkokulmat ovat 90° (esimerkiksi θ).


title: Suorakulmio

text: Lävistäjät leikkaavat toisensa symmetriapisteessä "E" ja kulman ε ja λ suuruus riippuu sivujen pituuksista. Kulmilla ε ja λ on "E":ssä ristikulmat ja kulmat ε ja λ ovat vieruskulmia eli ε + λ = 180°. Lävistäjän ja sivun väliin jää osa sisäkulmasta ja se on yhtäsuuri kuin kulma ε = 2α ja λ = 2γ.


title: Suorakulmio

text: Suorakulmion pinta-alan "A" laskutapa voidaan päätellä esimerkiksi neliöillä. Suorakulmion kanta on a = 5 pituusyksikköä ja korkeus h = 4 yksikköä, sen pinta-ala on suuruudeltaan 5•4 = 20 neliöyksikköä. Tämä lasketaan yleisesti


title: Suorakulmio

text: Konveksi nelikulmio on suorakulmio, jos ja vain jos,


title: Suorakulmio

text:
Neliö on säännöllinen suorakulmio, jonka sivut ja kulmat ovat kaikki yhtä suuria. Sillä on suunnikkaana kaikki suorakulmion ja neljäkkään ominaisuudet.
Kultainen suorakulmio on sivuiltaan sellainen, että jos siitä erottaa neliön, jäljelle jäävä osa on alkuperäisen suorakulmion muotoinen. Sivujen pituuksien suhde muodostaa kultaisen leikkauksen.


title: Etumerkki (matematiikka)

text: Etumerkki on matematiikassa reaaliluvun positiivisuuden ja negatiivisuuden osoittava merkki. Mikäli luku on positiivinen, luvun etumerkki on + (plus). Negatiivisen luvun etumerkki on − (miinus). Nollalla ei ole etumerkkiä. Negatiivisen luvun etumerkki on aina merkittävä näkyviin lukua kirjoitettaessa, mutta positiivisella luvulla tämä ei ole välttämätöntä. Etumerkitön reaaliluku on siis nolla tai positiivinen. Jonkin luvun kertominen luvulla −1 aiheuttaa luvun etumerkin vaihtumisen.


title: Fosgeeni

text: Fosgeeni ("karbonyylikloridi", COCl) on hyvin myrkyllinen kaasu tai jäähdytetty neste. Se on väritön ja sillä on homeista heinää muistuttava ominaishaju. Fosgeenia valmistetaan teollisesti, mutta sitä esiintyy myös pienissä määrin luonnossa klooriyhdisteiden hajoamistuotteena. Fosgeenia voi myös syntyä orgaanisten klooriyhdisteiden palamistuotteena.


title: Fosgeeni

text: Fosgeeni on bulkkikemikaali, jonka suurin käyttötarkoitus on nykyään polykarbonaattimuovien valmistus, mutta sitä käytetään myös isosyanaattien valmistuksessa polyuretaanimuovien ja muiden karbamaattien (esim. torjunta-aineet) valmistukseen. Fosgeenia valmistetaan hapettamalla hiilimonoksidia kloorikaasulla.


title: Fosgeeni

text: Fosgeenia käytettiin taistelukaasuna ensimmäisessä maailmansodassa, ja sen käyttöä valvotaan kemiallisten aseiden kieltosopimuksen mukaan.


title: Fosgeeni

text: Fosgeeni on salakavala myrkky, sillä sille altistuminen johtaa oireisiin vasta 24–72 tunnin kuluessa. Fosgeeni on voimakas alkylointiaine (tarkemmin karboksylointiaine) ja solumyrkky, ja se reagoi keuhkojen seinämän proteiinien kanssa. Fosgeenialtistus johtaa nesteen kerääntymiseen keuhkoihin, ja kuolema seuraa yleensä verenhukan, šokin ja hengityselinten pettämisen seurauksena. Toisin kuin hermokaasut, fosgeeni tappaa ainoastaan hengitettynä, ei siis ihon läpi imeytyneenä.


title: UCI ProTour

text: UCI ProTour oli kansainvälisen pyöräilyliiton Union Cycliste Internationalen vuosina 2005–2010 järjestämä, huipputason maantiepyöräilylle räätälöity kilpailujärjestelmä, joka velvoitti (ja oikeutti) tietyt huippujoukkueet osallistumaan tiettyihin vuosittaisiin kilpailuihin. 2005 oli ProTourin ensimmäinen kausi ja se pitkälti korvasi entisen maailmancupin, joka lopetettiin vuoteen 2004.


title: UCI ProTour

text: Vuosina 2005–2007 ProTouriin sisältyivät kaikki kolme suurta ympäriajoa, Giro d'Italia, Tour de France ja Vuelta a España sekä suuri osa maailmancupissakin mukana olleista ns."klassikoista", kuten Pariisi-Roubaix, Flanderin ympäriajo ja Liège-Bastogne-Liège. Vuodesta 2008 alkaen eivät suuret ympäriajot eivätkä monet muutkaan merkittävät kilpailut, kuten Pariisi–Nizza, Pariisi-Roubaix ja Liège-Bastogne-Liége enää kuulu sarjaan. ProTouriin hyväksytään 20 joukkuetta, joiden sponsorit sitoutuvat joukkueisiin neljän vuoden jaksoksi. Kaudella 2008 sarjaan tuli mukaan ensimmäinen Euroopan ulkopuolella ajettava kilpailu, Australiassa ajettava Tour Down Under.


title: UCI ProTour

text: Vuosina 2009 ja 2010 sarjan rankingsijoituksista käytettiin nimitystä UCI World Ranking. Kauden 2011 alussa UCI ProTour ja World Ranking yhdistettiin UCI World Touriksi. Kaikki ProTouriin osallistuneet joukkueet säilyttivät osallistumisoikeuden Word Tour -sarjaan.


title: UCI ProTour

text: Sarjaan osallistui kaudella 2011 yhteensä kaksi suomalaista: Kjell Carlström (Team Sky) ja Jussi Veikkanen (Omega Pharma-Lotto). Vuosina 2005 ja 2006 myös Jukka Vastaranta osallistui ProTouriin Rabobank-tallissa.Kaudesta 2009 alkaen koko kauden pituisen ranking-kilpailun korvasi UCI World Ranking.


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text: Taideyliopiston Kuvataideakatemia (lyh. KuvA; ruots. "Konstuniversitets Bildkonstakademi", engl. "Academy of Fine Arts, University of the Arts Helsinki") on yksi Taideyliopiston kolmesta akatemiasta. Se sijaitsee Helsingin Vallilassa harjoittaen kuvataiteen opetus- ja tutkimustoimintaa. Taideyliopiston Kuvataideakatemia on alallaan Suomen ainoa yliopistotasoinen oppilaitos. Vuonna 2012 opiskelijoita oli noin 300, joista jatko-opiskelijoita 32 ja ulkomaisia tutkinto-opiskelijoita 13.


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text: Koulusta valmistuu kuvataiteen kandidaatteja (KuK), kuvataiteen maistereita (KuM) ja kuvataiteen tohtoreita (KuT).


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text: Oppilaitoksen perusti vuonna 1848 Suomen Taideyhdistys. Sen nimi on muuttunut vuosien saatossa seuraavasti:Koulua on nimitetty Ateneumiksi aiemman sijaintipaikkansa, Ateneum-rakennuksen mukaan. Nykyinen Taideyliopiston Kuvataideakatemia sijaitsee Helsingin Vallilassa.


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text:
Akatemiasta tuli korkeakoulu vuonna 1993 ja yliopisto 1998, minkä jälkeen siellä on voitu suorittaa kuvataiteen kandidaatin, kuvataiteen maisterin ja kuvataiteen tohtorin tutkintoja. Ensimmäistä promootiota vietettiin vuonna 2006. Kuvataideakatemia liittyi Taideyliopiston osaksi vuonna 2013.
Taideyliopiston Kuvataideakatemian dekaanina toimii Jan Kaila. Kuvataideakatemian aiempia johtajia ovat olleet muun muassa Markus Konttinen (2009-2017), Ilkka-Juhani Takalo-Eskola (1995–1997), Erkki Soininen (1997–2000), Mika Hannula (2000–2005), FT Mauri Ylä-Kotola (2005–2006) ja FT Maria Hirvi-Ijäs (2007–2009).Lisäksi Kuvataideakatemiassa toimii Yleisen opetuksen keskus, jossa opetetaan muun muassa taidehistoriaa ja -teoriaa. Kuvataideakatemiassa opetetaan myös tilallisuutta ja näyttelysuunnittelua.


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text: Lähde


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text: Professoreiden lisäksi yliopiston opetushenkilökunnassa on lehtoreita sekä sivu- ja päätoimisia opettajia.


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text: Taideyliopiston Kuvataideakatemia järjestää taidenäyttelyitä Helsingissä kahdessa näyttelytilassa, Exhibition Laboratoryssa ja Project Roomissa. Akatemia järjestää myös näyttelyitä yhteistyökumppaneiden kanssa Suomessa ja ulkomailla.


title: Taideyliopiston Kuvataideakatemia

text:
Taideyliopiston Kuvataideakatemia julkaisee omina ja yhteisjulkaisuina kuvataidealan kirjallisuutta.
Esimerkkejä julkaisuista:


title: Wegaf

text: Wegaf oli muinaista Egyptiä 13. dynastian aikaan vuoden 1795 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Wegaf

text: Wegaf hallitsi Torinon papyruksen mukaan hiukan yli kaksi vuotta. Hyvin lyhyet hallitusajat olivat tyypillisiä 13. dynastian aikaan, koska keskushallinto heikkeni ja maa ajautui kohti toista välikautta. Hänen katsotaan yleensä olleen 13. dynastian ensimmäinen faarao. Wegafia seurasi vielä noin kymmenen lyhytaikaista hallitsijaa ennen keskushallinnon hajoamista.


title: Wegaf

text: Wegafin hallituskaupunki oli todennäköisesti Itj-tawy. Hänen hallituskaudeltaan ei kuitenkaan ole jäänyt juuri merkkejä yhtä sinettiä lukuun ottamatta. Karnakista ja Nubiasta on myös löydetty kaksi steelaa, joissa on hänen nimensä. Kairon egyptiläisessä museossa olevan patsaan oletetaan uusien tutkimusten valossa kuuluvan Wegafille.


title: Ginkgoales

text: Ginkgoales on paljassiemenisten kasvien ryhmä. Siihen kuuluu ainoastaan yksi nykyisin elävä laji, neidonhiuspuu ("Ginkgo biloba"). Tämän lisäksi ryhmään on luokiteltu kuuluvaksi lukuisia vain fossiilisista jäänteistä tunnettuja esihistoriallisia lajeja. Geneettisten tutkimusten perusteella kasviryhmän lähimmät elävät sukulaiset ovat käpypalmut (Cycadales).


title: Ginkgoales

text: Ryhmän kasvit ovat puita. Niiden kasvutapa muistuttaa hieman havupuita. Erikoiset viuhkamaiset lehdet ovat halkihaaraiset, ja niiden suonet päättyvät lehden laitaan. Heteet ja emit sijaitsevat eri yksilöissä. Siemenen ympärille kehittyy mehevä siemenkuori, joka saa siemenen muistuttamaan koppisiemenisten kasvien hedelmiä.


title: Ginkgoales

text: Neidonhiuspuut kehittyivät suunnilleen samoihin aikoihin käpypalmujen kanssa permikaudella noin 270 miljoonaa vuotta sitten, miltä ajalta ovat peräisin ensimmäiset neidonhiuspuiksi tunnistettavat fossiilit. Jurakauden keskivaiheilla ja liitukaudella ne levittäytyivät koko Lauraasiaan, mutta koppisiemenisten kasvien tultua hallitseviksi ne harvinaistuivat nopeasti. Paleoseeniin mennessä ainoaksi lajiksi oli jäänyt "Ginkgo adiantoides", joka katosi Pohjois-Amerikasta 7 miljoonaa ja Euroopasta 3 miljoonaa vuotta sitten. Tämän jälkeen fossiililöydöissä on aukko, mutta pienelle alueelle Kiinan länsiosassa jäi kuitenkin toistaiseksi tuntemattomien vaiheiden kautta henkiin populaatio "Ginkgo biloban" yksilöitä, joita kiinalaiset munkit viljelivät jo tuhansia vuosia sitten temppeleissään. Jotkin viljellyt yksilöt ovat 1500 vuotta vanhoja ja 30 metriä korkeita. 1600-luvun lopulla kasvi päätyi myös eurooppalaisten tietoon japanilaisten temppelipuutarhojen kautta; nykyään sitä viljellään laajalti Japanissa, Koreassa ja myös länsimaissa puistopuuna lauhkealla vyöhykkeellä.


title: Ginkgoales

text: Ginkgoales-lahkon kasvit ovat paljassiemenisiä siemenkasveja. Ryhmän ainoan nykyisin elävän lajin avulla suoritettujen geneettisten tutkimusten perusteella niiden lähimpiä eläviä sukulaisia ovat käpypalmut (Cycadales).


title: Ginkgoales

text: Lahkoon on luokiteltu kymmeniä vain fossiilisista jäänteistä tunnettuja kasvisukuja ja useita näistä muodostettuja heimoja. Suuri osa näistä luokituksista on kiistanalaisia. Esimerkiksi permikautista sukua "Trichopitys" on monesti pidetty vanhimpana tunnettuna ryhmän edustajana siitä lähtien kun kasvitieteilijä Carl Rudolf Florin esitti kasvin olevan sukua neidonhiuspuille vuonna 1949, mutta useat tutkijat ovat olleet eri mieltä, ja "Trichopitys" onkin vaihtoehtoisesti luokiteltu useisiin muihinkin varhaisiin siemenkasviryhmiin, kuten Peltaspermales-lahkoon (Sergei V. Meyen, 1987) ja Dicranophyllales-lahkoon (Sergio Archangelsky ja Rubèn Cunéo, 1990).


title: Ginkgoales

text: Seuraavassa on lueteltuna lahkoon liitettyjä sukuja:


title: Ginkgoales

text: Kuten fossiilisten kasvien tapauksessa yleensäkin, erityyppiset kasvinosat on perinteisesti jaoteltu eri sukuihin, koska fossiileissa esiintyvät lehdet, puuaines ja muut kasvinosat ovat yleensä irroneet toisistaan, eikä usein voida varmuudella tietää ovatko osat peräisin samasta kasvista. Sen vuoksi esimerkiksi sukuun "Ginkgoites" on perinteisesti luokiteltu ainoastaan lehtiä ja sukuun "Ginkgoxylon" ainoastaan puuainesta.


title: Sotidrokhima

text: Sotidrokhima oli kansantarinoiden sankari Roukkulan kylässä, Repolassa, Karjalassa, joka taisteli "ruotseiksi" kutsuttuja suomalaisia vastaan Ruotsin vallan aikaan, kun nämä tunkeutuivat ortodoksien maille.


title: Sotidrokhima

text: Kerran olivat viholliset aikeissa tulla salmen yli. Sotidrokhima oli yksin heitä toisella puolella vastassa. Hän kysyi vihollisilta, montako heitä on, ja he vastasivat, että neljäkymmentä. Sotidrokhima sanoi, että hänellä on yhtä monta nuolta viinessään, ja hän tappaisi kaikki yksi kerrallaan, jos he yrittäisivät yli. Viholliset eivät uskoneet, mutta Sotidrokhima käski heistä jonkun nostaa sauvoimen ylös. Sotidrokhima ampui salmen yli, ja halkaisi sauvoimen. Viholliset eivät sitten tästä pelästyneinä tulleetkaan yli.


title: Djer

text: Djer oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 3000 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Djer

text: Manethon mukaan Djer hallitsi 57 vuotta isänsä ja edeltäjänsä perustamasta Memfiksestä käsin. Djerin nimellä varustettuja kirjoituksia on löydetty aina Niilin ensimmäiselta kataraktilta asti. Tämä osoittaa, että Djerin hallituskaudella Egyptin valtakunta oli jo laajentunut kaikille egyptiläisten tuntemille alueille. Djerin hallituskaudelta on löytynyt melko vähän esineitä. Elefantinen saaren lähistöltä on löytynyt puunpala, jossa ilmeisesti kuvataan ihmisen uhraamista. Samasta paikasta on löydetty myös patsas, joka oletettavasti kuvaa Djeriä. Patsaalta puuttuu kuitenkin pää. Löytyneiden esineiden vähyys ei kuitenkaan johdu myöhempien aikojen tapaan hallituskauden lyhyydestä, vaan pääasiassa siitä, että Djer hallitsi yli 5000 vuotta sitten. Lähes kaikki tuon ajan dokumentit ovat jo tuhoutuneet ajan saatossa. Turasta, Sakkarasta, Helwanista ja Memfiksestä on kuitenkin löydetty kirjoituksia, joissa Djer mainitaan. Egyptin rajojen ulkopuolelta löydetyissä esineissä tai kirjoituksissa hänen nimeään ei ole mainittu.


title: Djer

text: Djer johti hallituskaudellaan menestyksekkäitä sotaretkiä Siinaille ja näin laajensi Egyptin vaikutusta itään päin. Djerin hallituskaudella Egyptiä kohtasi uusi vaurauden ja taiteiden kukoistuksen aika. Djer itse oli opiskellut lääkäriksi jo ennen valtaantuloaan ja hän laatikin useita tauteja ja niiden hoitoja käsitteleviä papyruksia. Hänen kirjoituksiaan luettiin ja käytettiin ohjeina lääkärien keskuudessa aina Egyptin valtakunnan lopulliseen sortumiseen asti 3000 vuotta myöhemmin.


title: Djer

text: Djer on haudattu Abydoksessa olevaan suureen hautaan (Hauta 0). Haudan uskottiin alun perin olevan myyttinen Osiriksen hauta ja se oli suosittu pyhiinvaelluksen kohde. 1. tammikuuta vuonna 1895 Emile Amelineau aloitti 12 päivää kestäneet kaivaukset haudassa. Hänen metodinsa olivat kuitenkin varsin kyseenalaiset, sillä hän säilytti pelkästään kokonaiset esineet ja hävitti loput pitäen niitä arvottomina. Hän löysi yhdestä haudan kammiosta pienen patsaan vierestä ihmisen pääkallon. Amelineau uskoi löytäneensä Osiriksen maalliset jäännökset huolimatta siitä, että antropologit tunnistivat kallon naiselle kuuluneeksi. William Flinders Petrie teki kaivauksia haudassa viisi vuotta myöhemmin ja löysi tehokkaampien ja tieteellisempien metodiensa ansiosta huomattavan määrän esineitä, joita Amelineau ei ollut huomannut tai oli heittänyt ne pois.


title: Djer

text: Djerin hauta on hyvin samankaltainen edeltäjänsä haudan kanssa, mutta sen yhteydessä on huomattava määrä oheishautoja. Kaiken kaikkiaan näitä pienempiä hautoja löytyy Djerin haudan yhteydestä lähes 300 (suurempi määrä kuin yhdelläkään muulla faaraolla). Toisin kuin myöhempinä aikoina oli tavallista, Djer ei rakennuttanut ainoastaan perheidensä hautoja omansa yhteyteen. Useissa haudoissa on virkamiehiä ja hänen palvelijoitaan, jotta he voisivat jatkaa hänen palveluaan tuonpuoleisessa. Näin suurten oheishautamäärien rakennuttaminen oli kuitenkin melko kallista, joten myöhemmin tavaksi tuli korvata muiden kuin perheenjäsenten oheishaudat shabteilla. Oheishautojen seiniltä on löydetty kirjoituksia, joissa kuvataan Djerin hallituskaudella olleen hallinnon rakennetta.


title: Djer

text: Djer rakennutti hautansa ympärille eräänlaisen rajatun alueen, joka on ilmeisesti toiminut prototyyppinä tulevien faaraoiden kuolin- ja kulttitemppeleille.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Sopimus Euroopan perustuslaista (, ) oli Euroopan unionin (EU) perustuslailliseksi sopimukseksi tarkoitettu sopimus, joka olisi lakkauttanut EU:n jäsenvaltioiden kesken vallitsevat kansainväliset valtiosopimukset (Euroopan unionin perussopimukset) ja korvannut ne liittovaltion perustuslain kaltaisella perustuslailla kuitenkaan täysin muuttamatta unionin valtioliittoluonnetta täydelliseksi liittovaltioksi. Nimestään huolimatta perustuslakisopimus olisi koskenut vain EU:n jäsenmaita eikä Euroopan maanosaa.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Ehdotus perustuslakisopimukseksi valmisteltiin Ranskan entisen presidentin, Valéry Giscard d’Estaingin johtamassa EU-konventissa eli valmistelukunnassa. Tämä hallitustenvälinen konferenssi pääsi kesäkuussa 2004 sopuun luonnoksesta Euroopan perustuslaiksi ja virallinen allekirjoitusseremonia pidettiin Roomassa 29. lokakuuta 2004. EU:n perustuslain ratifiointi kuitenkin epäonnistui, sillä sekä Ranska että Alankomaat hylkäsivät sopimuksen kansanäänestyksessä touko-kesäkuussa 2005. Aikaisimmillaan perustuslaki olisi voinut tulla voimaan marraskuussa 2006.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: 23. kesäkuuta 2007 Eurooppa-neuvosto sopi uuden hallitustenvälisen konferenssin käynnistämisestä. Sen tehtävä oli sopia yksityiskohdista, joilla osa perustuslakisopimuksen uudistuksista saatetaan voimaan muuttamalla voimassa olevia sopimuksia. Tästä uudesta perussopimuksesta muovautui Lissabonin sopimus, joka astui voimaan joulukuussa 2009.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Perustuslakisopimuksen nimen alkuosa ”perustuslaki” viittaa liittovaltion eli federaation perustuslakiin, kun taas ”sopimus” viittaa valtioliiton eli konfederaation jäsenten väliseen kansainväliseen valtiosopimukseen, mistä ilmenee perustuslakisopimuksella perustettavaksi tarkoitetun EU:n kaksoisluonne. Sopimuksen nimi ei siis viittaa liittovaltion perustuslakiin, vaan valtioliiton jäsenvaltioiden keskeiseen kansainväliseen valtiosopimukseen siitä, että vain osa niiden itsemääräämisoikeuteen kuuluvasta päätösvallasta siirretään EU:n yksinomaisen toimivallan federalistiseen piiriin. Tämä kuitenkin luo perustaa Euroopan yhdentymisen syvenemiselle ja mahdollistaa samalla nykyistä pidemmälle menevän liittovaltiokehityksen.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Käsitteet valtioliitto tai liittovaltio eivät ole merkitykseltään yksiselitteisiä, vaan kumpaankin valtiomuotoon sisältyy runsaasti eroavaisuuksia. Esimerkiksi Yhdysvalloissa vuonna 1787 säädetty perustuslaki on federalistinen, mutta varsinaisesti Yhdysvallat yhtenäistyi liittovaltioksi vasta sisällissodan jälkeen liittovaltion miehittäessä sisällissodan hävinneen valtioliiton osavaltioita vuosia sodan jälkeen saattaen voimaan oman järjestyksensä. Entinen europarlamentaarikko Paavo Väyrynen on käyttänyt konfederaatiosta suomeksi popularisoitua nimitystä ”hajautettu liittovaltio”.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Nykyinen Euroopan unioni ei ole Maastrichtin sopimuksen (1993) ja sitä täydentävien sopimusten perusteella liittovaltio, vaan ainoastaan edeltäjiensä Euroopan yhteisön (EY) ja Euroopan talousyhteisön (ETY) tapaan jäsenvaltioidensa keskinäisillä kansainvälisillä sopimuksilla muodostettu valtioliitto, missä jäsenvaltioiden suvereniteettiin liittyvää valtaa siirretään erillisillä sopimuksilla EU:n päätöksentekovallan piiriin. Nykyistä unionia ei pidetä puhtaana valtioliittona, koska päätöksentekojärjestelmänsä ja tavoitteidensa vuoksi se on ”ainutlaatuinen”, "sui generis", millaista ei ole aikaisemmin ollut olemassa.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Toteutuessaan perustuslakisopimusehdotus olisi tehnyt EU:sta oikeushenkilön, mitä EEC tai Maastrichtin sopimuksen jälkeinenkään EU ei ollut. Samalla se olisi vahvistanut perustuslakisopimuksen EU:n jäsenvaltioiden perustuslakien ensisijaiseksi normiksi (lakihierarkia), mikä olisi tarjonnut mahdollisuuden liittovaltiokehityksen jatkumiseen.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: EU:n uusi sopimus edellytti voimaantullakseen kaikkien jäsenvaltioiden ratifioinnin. Ilman sopimuksen hyväksymistä voimaan jäivät jäsenvaltioiden väliset kansainväliset valtiosopimukset. Kansanäänestykset ja ratifioimatta jättämiset voi nähdä myös tapana osoittaa jatkoneuvotteluja varten, miten lähellä jäsenvaltio on ”EU:n kovaa ydintä”. Euroopan unionin komission puheenjohtaja Barroso ilmoitti, ettei komissiolla ole vaihtoehtoista suunnitelmaa EU:n perustuslakisopimuksen hyväksyvien ja hyväksymättä jättävien maiden välisten suhteiden järjestämiseksi ratifioimisten jälkeen.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Useissa EU:n jäsenvaltioissa uuden perussopimuksen ratifiointi tapahtui parlamentin päätöksellä, mutta joissain jäsenvaltioista asiasta järjestettiin neuvoa-antava tai sitova kansanäänestys. Neuvoa-antavat kansanäänestyksetkin olivat käytännössä sitovia, sillä hallitukset sitoutuivat noudattamaan kansanäänestyksen tulosta. Kansanäänestys sinänsä on valtiosääntöjen määrittämän kansanedustuslaitoksen korvaava päätöksentekomuoto.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Liettuan parlamentti ratifioi perustuslakisopimuksen ensimmäisenä 27 EU:n jäsenvaltiosta äänin 84–4 marraskuussa 2004. Toisena sopimuksen ratifioi Unkarin parlamentti äänin 304–9 joulukuussa 2004. Italian valtiopäivälaitoksen alahuone ratifioi perustuslakisopimuksen äänin 216–16 huhtikuussa 2005. Saksan liittotasavallan valtiopäivälaitoksen ylähuone hyväksyi EU:n perustuslakisopimuksen perjantaina 27. toukokuuta 2005. Ranskan presidentti Jacques Chirac piti tätä kannustuksena ranskalaisille, jotka äänestivät EU:n perustuslakisopimuksesta 29. toukokuuta 2005 järjestetyssä kansanäänestyksessä.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Ranskan kansanäänestyksessä perustuslain vastustajat voittivat äänestyksen prosentein 54,68 % – 45,32 % äänestysprosentin ollessa 69,34 %. Tapahtuman johdosta Ranskan pääministeri Jean-Pierre Raffarin esitti eronpyyntönsä, minkä jälkeen uudeksi pääministeriksi nimitettiin 31.5.2005 Dominique de Villepinin.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Ranskassa ei haluttu järjestää uutta kansanäänestystä samanlaisen lopputuloksen pelossa. Toisaalta kesken kansanäänestys- ja ratifioimisprosessien ei myöskään haluttu neuvotella Ranskaa varten uudelleen perustuslakisopimuksen sisältöä, sillä se olisi voinut hankaloittaa sopimuksen ratifioimista muissa maissa.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Ranskan presidentti Chirac ehdotti 24 muulle valtionpäämiehelle tilanteen uudelleenarviointia kesäkuun 2005 huippukokouksessa. Tšekin pääministeri Jiří Paroubek arvioi, että prosessia on jatkettava, mutta mahdollisesti myöhennetyllä aikataululla.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Myönteisiä kannanottoja Ranskan kansanäänestystuloksesta esittivät muun muassa suomalaiset europarlamentaarikot Paavo Väyrynen ja Esko Seppänen sekä kansanedustaja Timo Soini. Vaalitulosta pahoittelivat muun muassa ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeri Paula Lehtomäki, tutkija Teija Tiilikainen ja Jean Monnet -professori Esko Antola.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Mikäli yksikin Euroopan unionin 25:stä jäsenvaltiosta ei hyväksy oikeushenkilöksi perustettavan EU:n perustuslakisopimusta, sen sisältämä määräys nykyisen Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskeisten kansainvälisten valtiosopimusten lakkaamisesta ei toteudu, vaan nykyisen Euroopan unionin sopimukset jäävät voimaan kaikkien valtioiden kesken. Tähän riitti jo Ranskan hylkäävä päätös, mutta kansanäänestyksiä käytiin loppuun ja osa EU:n jäsenvaltioista hyväksyi perustuslakisopimuksia tästä huolimatta valmistautuakseen prosessin epäonnistumisesta seuraaviin poliittisiin keskusteluihin ja tilannearvioon Euroopan unionin tulevaisuuden päämääristä.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Hollannissa järjestettiin kansanäänestys keskiviikkona 1. kesäkuuta 2005. Hollannin hallituspuolueet ja pääoppositiopuolueet kannattivat perustuslakisopimuksen hyväksymistä, mutta Socialistische Partij (Sosialistipuolue), Lijst Pim Fortuyn (edesmenneen Pim Fortuynin lista), Groep Wilders, Staatkundig Gereformeerde Partij (Poliittisesti reformoitu puolue) ja ChristenUnie (Kristillinen unioni) olivat sopimusta vastaan. Sosialistipuolue on vasemmistopuolue, Pim Fortuynin lista ja Groep Wilders kuuluvat siirtolaiskriittiseen oikeistoon ja Kristillinen unioni on perinteinen kristillisdemokraattinen puolue.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Vaikka perustuslakisopimusta vastustavat puolueet olivat pieniä, ennen vaaleja tehtyjen mielipidetiedustelujen mukaan perustuslakisopimuksen vastustajat olivat enemmistössä lukemin 58 % – 42 %. Vaalihuoneistojen sulkeuduttua vaalipäivänä ovensuukyselyiden ennakkotiedot kertoivat, että perustuslakisopimusta olisi vastustanut 63 % hollantilaisista vain 37 %:n kannattaessa ja äänestysprosentin ollessa 62 %, puolet korkeampi kuin edellisissä europarlamenttivaaleissa.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Kesäkuussa Hollannin kansanäänestyksen jälkeen Tšekin Suomessa vierailulla käynyt presidentti Václav Klaus totesi ettei EU tarvitse toimiakseen perustuslakia.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Luxemburgin parlamentti hyväksyi ensimmäisessä parlamenttikäsittelyssä perustuslakisopimuksen kesäkuussa 2005 äänin 55–0–5. Kesäkuussa 2005 järjestetyn mielipidetiedustelun perusteella mahdollisten ”ei”-äänestäjien määrä olisi noussut lokakuusta 2004 24 %:sta 45 %:iin.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Heinäkuussa 2005 järjestetyssä kansanäänestyksessä sopimus hyväksyttiin 56,5 %:n kannatuksella. Luxemburgin pääministeri Jean-Claude Juncker oli ilmoittanut eroavansa, mikäli kansanäänestyksessä tulisi EU:n perustuslakisopimukselle kielteinen tulos.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Britanniassa kansanäänestys järjestettiin vasta vuonna 2006. Britannin hallituksen ulkoministeri Jack Straw ilmoitti tuloksen olevan sitova. Toukokuussa 2005 "The Daily Telepgraph" ilmoitti nimettömään hallituslähteeseen vedoten, että Britannian hallitus aikoo vedota alahuoneen jäseniin, jotta nämä luopuisivat kansanäänestyksen järjestämisestä. Myös brittien uskottiin äänestävän kansanäänestyksessä perustuslakisopimusta vastaan.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Britanniaa pidetään Ranskan tapaan merkittävänä EU-jäsenvaltiona, jonka kanta on ratkaiseva perustuslakisopimuksen onnistumisen kannalta. Lähinnä pienten jäsenvaltioiden hylkäämisen varalle perustuslakisopimukseen varattiin pykälä, jonka mukaan kahden vuoden kuluessa asiasta neuvotellaan kyseisen maan kanssa.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text:
Irlannissa Bertie Ahernin hallitus pyrki saamaan parlamentin lisäämään vuoden 1937 perustuslakiin säännöksen perustuslakikansanäänestyksestä sitovasti siten, että hallitus voi ratifioida perustuslakisopimuksen suoraan ilman parlamenttia perustuslain lisäyksen antamin valtuuksin.
Päivä Ranskan kansanäänestyksen jälkeen Suomen ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja ilmoitti, että perustuslakisopimus pyritään saattamaan eduskuntakäsittelyyn jo kevätkauden aikana. Myöhemmin pääministeri Matti Vanhanen ilmoitti Kuwaitista eduskunnan käsittelevän asiaa syksyllä. Ruotsin pääministeri Göran Persson mainitsi televisiohaastattelussa, että Ruotsissa perustuslakisopimusta käsitellään valtiopäivillä joulukuussa 2005.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Suomen perustuslain muuttamiseen tarvitaan saman eduskunnan aikana 5/6:n enemmistöllä kiireelliseksi julistaminen, jotta muutos voidaan hyväksyä yksinkertaisella enemmistöllä. Tätä kiireelliseksi julistamista ei tulkittu tarvittavaksi Suomen liittyessä Euroopan unioniin, koska 16.10.1994 järjestettiin neuvoa-antava kansanäänestys, minkä tuloksena saavutetun yksinkertaisen enemmistön perusteella EU-jäsenyys hyväksyttiin 2/3:n enemmistöllä eduskuntasihteeri Seppo Tiitisen esittämän tulkinnan mukaisesti. Tulkintaongelma poistui vuonna 2000 voimaan astuneen ja Suomen EU-jäsenyyden huomioon ottavan aikaisemman hallitusmuodon, valtiopäiväjärjestyksen ja ministerivastuulain korvaavan Suomen perustuslain tultua hyväksytyksi yli 5/6:n enemmistöllä 1999.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Perustuslakisopimusesitystä kritisoivat puolueista muun muassa Suomen kommunistinen puolue (SKP), Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen liitto (VSL) sekä Perussuomalaiset (PS). EU:n parlamentin jäsenistä sitä ovat vastustaneet Esko Seppänen (Vasemmistoliitto/GUE-NGL) lähinnä puolustusulottuvuuden voimistumisen ja liittoutumattomuuden heikkenemisen vuoksi sekä Kyösti Virrankoski (Suomen keskusta/ALDE) integraation syvenemiseen liittyvän Suomen maatalouspolitiikan ja maaseutuun kohdistuvan aluepolitiikan heikentymisen vuoksi. Euroopan unionin liberaaliryhmän 88 edustajasta 86 muuta, muun muassa Anneli Jäätteenmäki, Henrik Lax ja Hannu Takkula äänestivät ryhmän kannan mukaisesti EU:n perustuslakisopimuksen puolesta.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Kansalaisjärjestöissä ja puolueiden nuorisojärjestöissä perustuslakisopimukseen kriittisesti suhtautuvia oli muun muassa Perussuomalaiset Nuoret Ry:ssä, Vasemmistonuorissa, Vihreiden ja nuorten opiskelijoiden liitossa, Attacissa, Suomen rauhanpuolustajissa, -yhdistyksessä, Kristillisdemokraattisissa nuorissa, Kuluttaja-Konsumenterna -yhdistyksessä, Maan ystävissä ja Eurooppalainen Suomi ry:n vastapainoksi perustetussa Kansalaisten Eurooppa -yhdistyksessä.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Kesäkuussa 2005 Brysselin huippukokouksessa valtioiden päämiehet sopivat perustuslakisopimuksen ratifioinnin keskeyttämisestä jäsenmaissa ehdotuksen tultua hylätyksi Ranskan ja Hollannin kansanäänestyksissä. Ratifiointiesityksen sijaan hallitus antoi marraskuussa 2005 eduskunnalle selonteon, jossa hallitus piti peruslakisopimusta Suomelle myönteisenä asiana.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Toukokuussa 2006 kaikki hallituspuolueet ilmoittivat olevansa valmiita ratifioimaan EU:n perustuslain. Myös huomattava osa oppositiosta tuki hallituksen kantaa, jonka mukaan eduskunta päättää ratifioinnista. Eduskunta käsitteli perustuslakisopimuksen ratifioinnin eduskunnassa ensimmäisen kerran 12.5.2006. Tuolloin se hyväksyttiin äänin 104–24. Toisen kerran perustuslakisopimus käsiteltiin itsenäisyyspäivän aattona 5.12.2006.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Suomessa ei enää julkistettu mielipidetiedusteluja kansanäänestyksen tai perustuslakisopimuksen kannatuksesta. MTV3:n runsas viikko Ranskan kansanäänestyksen jälkeen järjestetyssä verkkogallupissa 9 083 vastaajasta perustuslakisopimusta vastusti 5 585 vastaajaa (61,5 %), kannatti 1 433 vastaajaa (15,8 %), ja kantaansa ei osannut sanoa 2 065 vastaajaa (22,7 %).


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Tätä ennen 3. kesäkuuta 2005 Etelä-Suomen Sanomien verkkolehden, Netlarin, järjestämässä verkkogallupissa 77 % kannatti kansanäänestyksen järjestämistä, 21 % vastusti sitä, ja kantaansa ei osannut ilmoittaa 2 %.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Loka-marraskuussa 2005 järjestetyn Eurobarometrin mielipidekyselyn mukaan 49 prosenttia suomalaisista kannatti ja 42 prosenttia vastusti EU:n perustuslakia.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Kansanedustaja Arja Alho teki helmikuussa 2005 kansanäänestysaloitteen. Aloitteen allekirjoitti Vasemmistoliiton kansanedustajista 100 % (20/20), Perussuomalaisten kansanedustajista 100 % (3/3), Vihreän liiton kansanedustajista 93 % (13/14), Kristillisdemokraattien kansanedustajista 43 % (3/7), Suomen keskustan kansanedustajista 15 % (8/55) ja SDP:n kansanedustajista 8 % (4/53). Kokoomuksen eikä RKP:n edustajista kukaan ei allekirjoittanut aloitetta ja vihreistä aloitteen jätti allekirjoittamatta Merikukka Forsius-Harkimo ja Kristillisdemokraateista Bjarne Kallis, Kari Kärkkäinen ja Päivi Räsänen. Lakialoitteen mukaisesti neuvoa-antava kansanäänestys olisi järjestetty 21.5.2005.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Suomessa Kansanäänestystoimikunta vaati, että Suomessa järjestettäisiin neuvoa-antava kansanäänestys perustuslakisopimuksen hyväksymisestä, minkä tulos sitoisi moraalisesti eduskuntaa päättämään asiasta kansanäänestyksen tuloksen mukaisesti.


title: Sopimus Euroopan perustuslaista

text: Ranskan ja Hollannin kansanäänestysten tulos sai aikaan se, että Suomen Attac vaati 3.6.2005 kansanäänestystä järjestettäväksi myös Suomessa.


title: Maantiepyöräily

text: Maantiepyöräily on polkupyöräilyä päällystetyillä teillä.


title: Maantiepyöräily

text: Kilpapyöräily maanteillä on suosittu urheilumuoto erityisesti Euroopassa. Kilpapyöräilyn maailmassa eturivin valtioita ovat Belgia, Ranska, Saksa, Italia, Espanja, Sveitsi ja Hollanti. Myös Yhdysvalloista ja entisen Neuvostoliiton valtioista tulee huippupyöräilijöitä.


title: Maantiepyöräily

text: Maantiekilpailut voidaan luokitella pituuden ja tyypin mukaan.Kuuluisimpia pyöräilykilpailuja ovat kolme suurta ympäriajoa, toukokuinen Italian ympäriajo, heinäkuinen Ranskan ympäriajo ja syyskuussa ajettava Espanjan ympäriajo. Ammattipyöräilyä koordinoi UCI ("Union Cycliste Internationale"). Vuodelle 2005 lanseerattiin uusi ProTour-kilpailusarja, johon kuuluvat yksipäiväisten klassikkoajojen lisäksi myös edellä mainitut kolme suurta ympäriajoa.


title: Maantiepyöräily

text: Yksipäiväisistä kilpailuista tunnetuimpia ovat Milano–San Remo ja Lombardian ympäriajo Italiassa, Flanderin ympäriajo ja Liège-Bastogne-Liège Belgiassa, Amstel Gold Race Hollannissa, Clásica de San Sebastián Espanjassa, Vattenfall Cyclassics Saksassa, Züri-Metzgete Sveitsissä ja Pariisi-Roubaix sekä Pariisi-Tours Ranskassa.


title: Maantiepyöräily

text: Muita keskeisiä pyöräkilpailuja ovat:


title: Sultan Abdul Samad Building

text: Sultan Abdul Samad Building on entinen hallintorakennus Kuala Lumpurissa. Talo rakennettiin vuonna 1897 brittihallinnon käyttöön. Se sijaitsee lähellä Dataran Merdekaa sekä Royal Selangor Clubia.


title: Sultan Abdul Samad Building

text: Rakennuksen arkkitehtuuri on maurilaisvaikutteista ja siinä on noin 40 metriä korkea kellotorni. Vuosien varrella siitä on muodostunut yksi kaupungin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Monet kansallisesti tärkeät tapahtumat, kuten itsenäisyyspäivän paraati, tapahtuvat sen läheisyydessä. Nykyisin rakennuksessa on Malesian korkein oikeus ja tekstiilimuseo.


title: Ikilehti

text: Ikilehti ("Welwitschia mirabilis") on paljassiemenisiin kuuluva kasvilaji, ja ainoa elossa oleva laji suvussa "Welwitschia", heimossa "Welwitschiaceae" ja lahkossa "Welwitschiales", joka puolestaan kuuluu Gnetopsida-luokkaan yhdessä efedrojen ("Ephedra") ja Gnetales-lahkon kanssa. Heimon fossiilisia jäänteitä tunnetaan varhaisliitukaudelta asti.


title: Ikilehti

text: Vain Namibin aavikolla luonnonvaraisena esiintyvä ikilehti on yksi maailman eriskummallisimmista kasveista. Siemenen itäessä siitä kasvaa kaksi 25–35 millimetrin pituista sirkkalehteä, jotka kuitenkin lakastuvat nopeasti. Niiden kanssa ristikkäin alkaa kasvaa kaksi kasvulehteä, jotka kasvavat jatkuvasti tyvestään, säilyvät koko kasvin eliniän sen ainoina yhteyttävinä osina ja saavuttavat lopulta 2–4 metrin pituuden. Niiden lakastuva kärki repeilee vanhemmiten liuskaiseksi. Paksu varsi, alkeisvarsimukula, ei yleensä kasva puolta metriä korkeammaksi, mutta saattaa saavuttaa yli metrin läpimitan. Juuri on paksu ja ulottuu syvälle maahan. Lehtihankoihin kasvaa halkihaaraisia kukintovarsia, joissa on pieniä kehälehdellisiä kukkia. Kasvi on hyönteispölytteinen ja lisäksi kaksikotinen, eli sitä esiintyy koiras- ja naaraspuolisena.


title: Ikilehti

text: Ikilehti on äärimmäisen sitkeä, ja se saattaa elää jopa yli 2 000-vuotiaaksi. Sen uskotaan imevän lehdissä olevan erityisen rakenteen avulla vettä öisin mereltä saapuvasta sumusta. Siten se selviytyy monilla sellaisilla paikoilla, jotka ovat liian kuivia muille kasveille.


title: Ikilehti

text: Kasvin löysi ensimmäisenä itävaltalainen kasvitieteilijä Friedrich Welwitsch vuonna 1859.


title: Ikilehti

text: Ikilehti esiintyy Namibin aavikolla Namibian ja Angolan alueella. Sitä pidetään vaarantuneena, sillä se on erittäin hidaskasvuinen ja keräilijöiden havittelema. Tästä huolimatta kasviyksilöiden lukumäärä on yhä varsin suuri, ja erityisesti Angolassa sijaitsevat esiintymät ovat keräilijöiltä suojassa sisällissodan jäljiltä jääneen tiheän maamiinoituksen takia.


title: Ikilehti

text: Ikilehteä on mahdollista kasvattaa siemenestä, mutta luonnosta kerätyt siemenet sisältävät usein "Aspergillus niger" -mustahomeen itiöitä ja mätänevät pian itämisen jälkeen. Kasvitieteellisistä puutarhoista saatavat siemenet ovat usein puhtaampia. Kasvi tarvitsee menestyäkseen erittäin paljon valoa ja lämpöä, muttei juuri lainkaan vettä.


title: Sähköhoito

text:
Sähköhoito tai sähköšokkihoito eli elektrokonvulsiivinen hoito (ECT) on vaikeaan masennukseen käytettävä hoitomuoto. Se on todettu psykoottisen masennuksen tehokkaimmaksi hoitomuodoksi. Masennuksen lisäksi sähköhoitoa käytetään joskus katatonisen skitsofrenian hoidossa ja kaksisuuntaisen mielialahäiriön maanisen vaiheen hoidossa.
Tilastojen mukaan 251 henkilöä sai Suomessa sähköhoitoa vuonna 2005. Vuonna 2012 sähköhoitoon liittyviä käyntejä oli noin 3 600. Sähköhoitojen määrä on moninkertaistunut kymmenessä vuodessa. Kaikkia tapauksia ei kuitenkaan tilastoida.


title: Sähköhoito

text: Ensimmäiset kokeilut sähkön käyttämisestä hoitomuotona suoritti Jean-Antoine Nollet vuonna 1746 ilman näkyvää tulosta. Vuonna 1747 Genevessä Professori Jean Jallabert onnistui ensimmäinen käyttämään sähköä hoitomuotona palauttaessaan tunnon potilaan oikeaan käteen, joka lopulta toimi normaalisti.


title: Sähköhoito

text: Masennuksen hoidossa sähkö keksittiin 1930-luvulla, kun havaittiin epilepsiaa sairastavien skitsofreniapotilaiden psykoottisten oireiden lievittyvän selvästi epileptisen kohtauksen jälkeen. Italialaiset Ugo Cerletti (1877–1963) ja Lucio Bini (1908–1964) ottivat vuonna 1937 käyttöön sähköšokin. Sherwin B. Nuland antoi seuraavanlaisen kuvauksen sähköhoidon ensimmäisestä käyttökerrasta ihmiseen:


title: Sähköhoito

text: Potilaille alettiin aiheuttaa epileptisia kohtauksia keinotekoisesti, ja joidenkin potilaiden todettiin hyötyvän niistä selvästi. Lievän sähköjännitteen johtamisesta aivojen läpi (sähköšokki) tuli yleinen hoitomuoto vuonna 1938, vaikka sen havaittiin aiheuttavan potilaille muistihäiriöitä ja älyllisten toimintojen taantumista. Menetelmä yleistyi Keski-Euroopassa ja Yhdysvalloissa 1940-luvun alussa. Suomeen ensimmäisen sähköhoitokojeen toi Kellokosken sairaalan ylilääkäri Paavali Alivirta vuonna 1941. Kouristuskohtauksia aiheutettiin myös insuliinin avulla, mutta insuliinišokkihoito ei ole enää käytössä siihen liittyvän kuolemanriskin vuoksi.


title: Sähköhoito

text: 1960-luvulla sähköhoidon käyttö väheni lääkehoidon kehittymisen takia. Sähköhoidon uusi nousu alkoi 1980-luvulla, kun sen huomattiin olevan edelleen tehokas hoitokeino sellaisissa vaikeissa psykiatrisissa tiloissa, joissa lääkehoito osoittautuu riittämättömäksi. 1990-luvun alkuun verraten sähköhoitoa on annettu viime aikoina yhä enemmän. Kansainvälisesti verrattuna Suomessa käytetään sähköšokkihoitoa kuitenkin varsin vähän.


title: Sähköhoito

text: Sähköhoidon tulokset näkyvät yleensä välittömästi. Mikään muu hoitomuoto ei vaikuta yhtä nopeasti itsemurhavaarassa olevan ja vaikeasta masennuksesta kärsivän potilaan vointiin. Sähköhoidolla on yleensä myönteinen vaikutus mielialaan, ruokahaluun ja uneen. Hoidon vaikutuksen kesto on yksilöllistä ja joillakin potilailla masennus väistyy pitkäksikin aikaa, mutta joillakin masennus voi uusiutua helpommin. 70–90 prosentin vaikeasti masentuneista potilaista on todettu hyötyvän hoidosta merkittävästi.


title: Sähköhoito

text: Yleisimmät haittavaikutukset ovat lihaskipu, päänsärky ja huimaus.


title: Sähköhoito

text: Tutkimuksen mukaan kognitiivisissa toiminnoissa (muistitoiminnoissa) voidaan todeta sähköhoidon jälkeen heikkenemistä naisilla ja iäkkäillä potilailla enemmän kuin miehillä ja nuorilla. Muistihaitat ovat yhteydessä erityisesti siniaaltomuotoisen sähkön käyttämiseen ja bitemporaaliseen (molempia ohimolohkoja stimuloivaan) sähkön antotapaan. Nykyisin käytetään yleensä siniaallon sijasta kapeapulssisähköä, johon liittyy vähemmän haittoja.


title: Sähköhoito

text: Kuolema on erittäin harvinainen sähköhoidon komplikaatio, 100 000 hoitokertaa kohden sattuu korkeintaan neljä kuolemaa.


title: Sähköhoito

text: Sähköhoidon vaikutusmekanismia on yritetty selvittää jo vuosikymmeniä, mutta tarkkaa vaikutustapaa ei vieläkään tunneta. Sen on todettu aiheuttavan yleistyneen sähköpurkauksen, joka leviää keskiaivoissa kaikkiin osiin samoin kuin yleistyneessä epileptisessä kohtauksessa. Sähköhoito vaikuttaa useimpiin aivojen välittäjäaineisiin ja aktivoitumista tapahtuu muun muassa serotonergisessä, noradrenergisessä ja dopaminergisessä järjestelmässä. Sähköhoito lisää väsyttävän vaikutuksen omaavan GABA:n määrää ja sen reseptoreita. Nopeat vaikutukset tapahtuvat aivojen välittäjäainepitoisuuksissa, ja katekolamiinireseptorit lisääntyvät noin kahden viikon kuluessa hoidon aloittamisesta.


title: Sähköhoito

text: Hoitava lääkäri voi päättää sähköhoidon käyttämisestä ainoastaan yhteisymmärryksessä potilaan kanssa. Jos potilas ei kykene päättämään hoidostaan, on kuultava hänen lähiomaisiaan tai muuta läheistä. Lisäksi potilaalle tai hänen omaisilleen tai läheisilleen on annettava tiedot hoidon vaihtoehdoista ja riskitekijöistä. Fyysiset sairaudet eivät välttämättä estä sähköhoitoa, vaan niiden aiheuttamaa riskiä on arvioitava suhteessa hoidosta odotettuun hyötyyn.


title: Sähköhoito

text: Sähköhoito aloitetaan yleensä potilaan ollessa psykiatrisessa sairaalahoidossa vakavan masennuksen takia. Hoitoa annetaan 2–3 kertaa viikossa, ja hoitokertoja on yhteensä 4–12. Joskus potilas voi käydä hoidossa myös polikliinisesti kotoa käsin.


title: Sähköhoito

text: Teknisesti sähköhoito on yksinkertainen ja nopea toimenpide, joka suoritetaan kevyessä anestesiassa tai rauhoittavassa lääkityksessä. Sähköhoitolaitteessa on kaksi elektrodia, joiden avulla potilaan päähän johdetaan 70–130 voltin jännite 0,1–0,5 sekunnin ajan. Tämä jännite aiheuttaa välittömän tajuttomuuden ja pienen viiveen jälkeen muutaman kymmenen sekunnin kestoisen symmetrisen kouristuskohtauksen.


title: Sähköhoito

text: Anestesiasta heräävä potilas on yleensä väsynyt. Tajunta palaa noin viiden minuutin kuluttua, mutta potilas voi olla sekava ja muistamaton parin tunnin ajan. Yleensä hän ei muista jälkeenpäin mitään hoitoa edeltäneen puolen tunnin eikä sekavuuden keston ajalta. Tämän vuoksi potilaan toimia on valvottava toimenpiteen jälkeen.


title: Sähköhoito

text: Sähköhoitojaksoja voidaan tarvittaessa uusia. Ylläpitohoidoissa potilas käy saamassa sähköhoitoa 2–6 viikon välein.


title: Sähköhoito

text: Sähköhoito on kansainvälisesti yksi laajimmin tutkituista psykiatrisista hoitomuodoista. Nopea aivojen kuvantamistekniikan kehittyminen ja hoitomuodon aktiivinen tutkimus antanevat uutta tietoa sähköhoidon vaikutusmekanismeista.


title: Sähköhoito

text: Kiinassa sähköhoitoa on käytetty runsaasti nettiriippuvuuden hoidossa, muun muassa Linyin psykiatrisessa sairaalassa. Hoitomuodon kehitti lääkäri Yang Yongxin. Kiinan terveysministeriö on kuitenkin kieltänyt sen käytön 2009.


title: Italian ympäriajo

text: Italian ympäriajo eli Giro d'Italia, tifosoille eli kannattajille usein pelkkä Giro, on yksi kolmesta suuresta ympäriajosta yhdessä Ranskan (Tour de France) ja Espanjan ympäriajon (Vuelta a España) kanssa ja yksi maailman tärkeimmistä pyöräkilpailuista. Ensimmäinen Giro d'Italia käynnistyi 13. toukokuuta 1909 ja siitä lähtien tämä kolme viikkoa kestävä urheilujuhla on ajettu vuosittain toukokuussa, poikkeuksina ainoastaan vuodet 1915–1918 ja 1941–1945. Reitti muuttuu vuosittain ja poikkeaa aika ajoin naapurivaltioidenkin alueelle.


title: Italian ympäriajo

text: Kokonaiskilpailun johtaja pitää yllään "maglia rosaa", vaaleanpunaista paitaa. Väri juontaa kilpailun organisoineen urheilulehden, Gazzetta dello Sportin paperin väristä. "Vuorten valtias" eli paras ylämäkiajaja pitää vuorostaan yllään sinistä paitaa, "maglia azzurraa". Pistekilpailun johtajan, joka usein on kirimies, paita on punainen "maglia rosso passione".


title: Italian ympäriajo

text: Italian ympäriajon ovat useimmin voittaneet Alfredo Binda, Fausto Coppi ja Eddy Merckx, kukin viisi kertaa.


title: Italian ympäriajo

text: Suomalaisista kilpailuun ovat ottaneet osaa Kari Myyryläinen vuonna 1988, Joona Laukka vuonna 1996, Jussi Veikkanen vuosina 2006, 2007, 2008, 2011, 2012, 2014 ja 2015 sekä Kjell Carlström vuosina 2008, 2009 ja 2011.


title: Adler’s Appetite

text: Adler's Appetite (alkuperäiseltä nimeltään Suki Jones) oli yhdysvaltalainen hard rock -yhtye, jossa soitti entinen Guns N' Roses rumpali Steven Adler. Yhtyeen jäsenet vaihtuivat useaan otteeseen, ja ainoa alkuperäinen jäsen viimeisimmässä kokoonpanossa oli Adler. Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli vuonna 2005 ilmestynyt EP Adler's Appetite. Yhtye hajosi vuonna 2006, mutta palasi esiintymislavoille 2007, jolloin se teki kaksi kappaletta, "Sadder Days" ja "Keep Statisfield". Vuonna 2010 yhtye julkaisi kolme singleä, "Alive", "Stardog" sekä "Fading", joista koottiin vuonna 2012 "Alive"-niminen EP-levy. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2011, kun Steven Adler siirtyi seuraavan projektinsa pariin, Adler-yhtyeeseen, joka julkaisi debyyttialbuminsa "Back From the Dead" marraskuussa 2012. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2017.


title: Adler’s Appetite

text: Vuonna 2018 kitaristi Alex Grossi ilmoitti Adler's Appetiten paluusta.Kiertuemuusikot


title: Omakotitalo

text: Omakotitalo on erillispientalo, jossa on yleensä yhden perheen asunto. Kaavoitetulla alueella erillispientalotalotontille saadaan yleensä sijoittaa enintään kaksi asuntoa. Kaavamerkintä on AO. Kahden asunnon talo voi olla omakotitalo, jossa on pääasunto ja sivuasunto. Jos molemmat asunnot ovat suurehkoja, kysymyksessä ei ole omakotitalo vaan paritalo.


title: Omakotitalo

text:
Omakotitalo on useimmiten joko yksi- tai kaksikerroksinen ja siinä voi olla lisäksi kellari. Suomessa on noin 970 000 omakotitaloa (2006).
Vajaat 40 prosenttia suomalaisista asuu omakotitaloissa.


title: Omakotitalo

text: Omakotitalojen rakennusmateriaali on yleensä puu rankarakenteena tai hirsisenä, tai tiili, harkkorakenteisena kevytsora, höyrykarkaistu kevytbetoni tai betoni.


title: Omakotitalo

text: Nykyisin omakotitalot ovat usein teollisesti esivalmistettuja talopaketteja. Niiden sisällöt vaihtelevat rakennustavaratoimituksista avaimet käteen -ratkaisuihin. Omakotitalo voidaan rakentaa myös "pitkästä tavarasta", jolloin työmaalle tilataan materiaalit ja työstöt suoritetaan työmaalla.


title: Omakotitalo

text: Omakotitalon voidaan katsoa kehittyneen 1600-luvulla yleistyneestä "parituvasta", ja siitä syntyneistä erityppisistä useampia toimintoja sisältäneistä asuinrakennuksista. Parituvassa saavuttiin porstuaan, josta pääsi kahtaalle, joko tupaan tai pienempään huonetilaan, joka saatettiin käyttää kamarina, riihenä, aittana tai saunana. Vähitellen paritupa laajeni sisältämään useampia huonetiloja ja toimintoja.


title: Omakotitalo

text: Varasto- ja muiden piharakennusten omakotitalon kanssa muodostama "pihapiiri" on jäänne aikaisemmasta isommasta kokonaisuudesta, johon on kuulunut muun muassa karjapiha, miespiha, navetta, käymälä, sauna ja mahdollisesti muita apurakennuksia.


title: Omakotitalo

text: Esimerkiksi saunan sijoitus pihapiirin perälle on ollut käytännönläheinen ratkaisu. Sijoituksella ehkäistiin saunaan liittyvän tulipaloriskin vaikutuksia muihin rakennuksiin.


title: Omakotitalo

text: Rintamamiestalo oli 1940- ja 1950-lukujen yleisin omakotitalotyyppi. Näitä tyyppitaloja rakennettiin niiden kokonaisedullisuuden takia sodanjälkeisenä jälleenrakennuskautena.


title: Omakotitalo

text: Talon rakentamisen suunnittelun tulee lähteä tulevan asujan tarpeista. Tilat tulee mitoittaa siten, että jokainen tila vastaa kooltaan tulevaa käyttötarkoitusta. Tiloja suunniteltaessa tulee huomioida mahdolliset koneet ja laitteet ja niiden koot, sekä kulku tilassa. Tilassa tulee pystyä käyttämään tarvittavia koneita ja suorittamaan tilaan liittyvät toiminnot. Tilaa suunniteltaessa kannattaa huomioida myös mahdolliset turvallisuusriskit.


title: Omakotitalo

text: Tilojen asettelu talossa kannattaa miettiä auringon mukaan. Oleskelutilat kannattaa sijoittaa siten, että niissä voi nauttia päiväauringosta. Makuuhuoneet ja aputilat taasen kannattaa sijoittaa siten, ettei aurinko paista niihin suoraan. Auringon valo voi joissain tapauksissa myös häiritä tilan toimintoja.


title: Omakotitalo

text: Suunnittelun ammattilainen osaa usein neuvoa tilojen sijoittelussa ja tilojen koon tarpeessa.


title: Omakotitalo

text: Omakotitalossa voi olla seuraavanlaisia tiloja:


title: Omakotitalo

text: omakotitalossa voi olla myös seuraavanlaisia varastointitiloja:


title: Henna (väriaine)

text: Henna on hennapensaan ("Lawsonia inermis") kuivatuista lehdistä saatavaa väriainetta. Hennapensas on rantakukkakasvien heimon pensas, jota kasvaa muun muassa Etelä-Euroopassa. Kasvin versot sisältävät lawsonia (oksinaftokinoni, CHO), väriainetta, jota on käytetty jo esihistoriallisella ajalla. Hennatatuoinnit ovat Intiassa ja muualla Aasiassa maalattavia kuvioita. Hennan värimolekyyli sitoutuu ihon keratiiniin, joten kuviot haalistuvat ihon uusiutumisen myötä. Tämä vie ihon paksuudesta riippuen muutamista päivistä muutamiin viikkoihin. Hennalla värjätään ihon lisäksi kynsiä, kehon karvoitusta, puuta, luuta, sarvea, lankoja ja kankaita.


title: Robosota

text: Robosota on harrastus, jossa kaksi kustomoitua konetta yrittävät eri keinoin saada toisensa liikuntakyvyttömiksi tai ulos taisteluareenalta. Useimmiten koneet ovat kauko-ohjattavia ajoneuvoja omatoimisten robottien sijaan.


title: Robosota

text: Kilpailussa kamppaillaan kauko-ohjatuilla roboteilla tarkoituksena tehdä liikuntakyvyttömäksi tai saattaa vastustajan robotti ulos erän aikarajan (3 min.) sisällä. Jos kumpikaan tavoitteista ei toteudu, valitsee tuomaristo erän voittajan määrätyin perustein:Taistelu perustuu robottien väliseen fyysiseen kontaktiin eli kaikenmuotoinen radiohäirintä ja esimerkiksi toisen kuljettajan näkökentän peittäminen ja sabotaasi on kielletty.


title: Robosota

text: Yleisöä ei saa vaarantaa eli räjähteet ja syövyttävät aineet ym. vaaratekijät on kielletty.


title: Robosota

text: Lajissa kilpaillaan 150 g, 450 g, 6 kg ja 13,6 kg painoluokissa.


title: Robosota

text: Nestemäiset aseet kuten liimat, öljy ja vesi ovat kiellettyjä.


title: Robosota

text: Aseiden käyttö on selvä huomion kohde pisteytyksessä.


title: Robosota

text: Tuomareilla on aina viimeinen sana kilpailuun liittyvissä asioissa, jos säännöissä olisi sattunut olemaan porsaanreikä tms.


title: Robosota

text: Lajin pienimuotoisuuden takia sarjatuotannossa ei ole ensimmäistäkään valmista robottia ja harrastajalta vaaditaankin kädentaitoa. Pohjana voi käyttää valmista RC-autoa, johon voi asentaa panssarointia ja aseita suhteellisen helposti, mutta useat kilpailijat rakentavat aluksensa alusta asti itse jopa sähkölaitteet mukaan lukien.


title: Robosota

text: Käyttövoimana sähkömoottori on yleisin, mutta hydrauliikka ja pneumatiikkakin ovat sallittuja. Polttomoottoreita ei voi sisätiloissa järjestettävissä kisoissa käyttää pakokaasujen vuoksi. Suurin osa kilpailijoista käyttää roboteissaan halpojen akkuporakoneiden moottoreita, joissa on tehoa noin 110 W ja planeettavaihteisto. Useimpien 6 kg tai 13,6 kg robojen robottien moottoreita käytetään 12-24 voltin jännitteellä, vaikka jopa 60 V on sallittu.


title: Robosota

text: Robotit voivat liikkua areenaa pitkin pyörä- tai tela-alustalla tai jopa kävellen. Myös ilmassa leijuminen on mahdollista. Pääosa suomalaisista taisteluroboteista tosin liikkuu pyörien avulla, joissakin on tela-alusta.


title: Robosota

text: Robottien runkoja tehdään mitä erilaisimmista materiaaleista kuten puusta, muovista tai metallista. Panssarointiin käytetään yleensä metalli- tai muovilevyjä. Osassa robotteja käytetään myös komposiittimateriaaleja, esimerkiksi hiilikuitua ja aramidia eli kevlaria. Suosituimpia metalleista ovat teräs ja alumiini ja muoveista taas polykarbonaatti ja polyeteeni.


title: Robosota

text: Aseet voivat olla aktiivisia tai passiivisia. Tyypillinen passiivinen ase on robotin kiilamainen muoto, jota hyväksikäyttäen päästään toisen robotin alle ja voidaan työntää vastustaja ulos areenalta. Aktiiviset aseet, kuten sirkkeli tai puristin, aiheuttavat yleensä huomattavasti enemmän vahinkoa vastustajalle kuin passiivinen ase.


title: Robosota

text: Nykyiset taistelurobotit ovat kaikki kauko-ohjattuja, joko rc-harrastajien käyttämillä radiolaitteilla tai vaikkapa infrapunaohjauksella. Robosodassa on mahdollista käyttää myös itsenäisesti toimivia robotteja.


title: Jumalansynnyttäjä

text: Jumalansynnyttäjä () on kristillisissä kirkoissa käytetty nimitys Neitsyt Marialle.


title: Jumalansynnyttäjä

text: Nimitys jumalansynnyttäjä virallistettiin Efesoksen 3. ekumeenisessa kirkolliskokouksessa vuonna 431. Termillä haluttiin korostaa, että Kristus oli yhtä aikaa Jumala ja ihminen ja että nämä Kristuksen kaksi luontoa kuuluivat yhdessä Pyhään Kolminaisuuteen. Nimityksen hyväksyvät useimmat kristilliset kirkkokunnat, mutta erityisen yleisesti käytössä se on ortodoksisessa kirkossa.


title: Roope

text: Roope on suomalainen miehen etunimi. Se vastaa kansainvälistä nimeä Robert, sekä siitä johdettua englantilaista nimeä Rupert (englanninkielisissä maissa Rupert lyhennetään usein muotoon Roop tai Roope, jotka molemmat lausutaan 'ruup', vrt. 'ruupert').


title: Roope

text: Suomessa nimi Roope on annetty vuoden 2015 loppuun mennessä 6 643 henkilölle.


title: Roope

text: Roopen nimipäivä on 7. kesäkuuta.


title: Lanttu

text: Lanttu ("Brassica napus" tai "Brassica napus" ssp. "rapifera"), josta käytetään myös nimiä räätikkä ja räätikäs, on juures. Se on Euroopassa nuorempi tulokas kuin nauris, mutta on silti arvioitu, että se olisi ollut yksi kolmesta pääjuureksesta, joita roomalaiset käyttivät. Täysin varmoja voidaan olla vasta 1500-luvun kasvikirjojen kuvista, että ne esittävät lanttua. Lanttu on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä, mutta ei olla varmoja, onko siitä suoraan syntynyt lantun esiaste, josta on lantun lisäksi kehittynyt rapsi, vai onko ensin syntynyt rapsin esiaste.


title: Lanttu

text: Lanttu valittiin yhdessä nauriin kanssa vuoden vihannekseksi vuonna 2011.


title: Lanttu

text: Kaalia muistuttava maku on antanut monessa kielessä nimen lantulle. Ruotsiksi se on kålrot ja saksaksi Kohlrübe. Nimet ovat syntyneet paljon ennen kuin tiedettiin mitään lantun risteytymäalkuperästä nauriin / kaalin ja rypsin kanssa.


title: Lanttu

text: Pohjolassa lanttua on viljelty 1500-luvulta asti, sitä onkin sanottu Pohjolan appelsiiniksi. On sanottu leikkisästi, että lantulla ja paloviinalla on sama levinnäisyysalue eli Norja, Ruotsi, Suomi ja Venäjä. Ruotsalaiset tutustuttivat englantilaiset lanttuun vasta 1700-luvulla. Englannin ja ranskan kielessä lantun nimi onkin "swede", ruotsalainen. Sitä, että lanttu olisi ruotsalainen alkuperältään, ei ole todistettu.


title: Lanttu

text: Lantun merkitys Suomen vanhassa maataloudessa oli vähäisempi kuin nauriin. Lantun nimi johdetaan ruotsin kielen sanasta planta eli taimi, koska sen kasvuaika on pitkä ja taimet yleensä esikasvatetaan.


title: Lanttu

text: Lajikkeet on ryhmitelty kelta- ja valkomaltoisiin. Paksuhko kuori on lajikkeen mukaan kellertävä, ruskeanpunertava, vihreä tai violetti. Keltamaltoisia lajikkeita käytetään enimmäkseen ihmisravinnoksi, valkomaltoisia rehuksi.


title: Lanttu

text: Lanttu on savimaan kasvi, jota voidaan viljellä hyvin lannoitetussa hiekkamaassakin. Viljelykierron tulisi olla ainakin 4 vuotta tautien ja tuholaisten torjumiseksi. Boorin puute vaivaa helposti lanttua, ja se ilmenee siten, että malto on lasittunut ja siinä on ruskeita laikkuja ja jopa onkaloita.


title: Lanttu

text: Lanttu viihtyy parhaiten kosteassa ilmastossa, vesistöjen lähellä. Sitä voidaan viljellä Suomessa Lappia myöten.


title: Lanttu

text: Kasvitaudeista möhöjuuri vaivaa lanttua eniten, ja sitä torjutaan säännöllisellä kalkituksella ja viljelykierrolla. Lanttu on taimivaiheessa herkkä tuholaisvioituksille. Lantun tuholaisia ovat ainakin seuraavat:


title: Lanttu

text: Lanttu korjataan myöhään syksyllä: naatit listitään, ja juuret typistetään. Lanttu tulee säilyttää kellarissa tai kylmiössä, ideaali lämpötila on 0 astetta ilman suhteellisen kosteuden ollessa yli 95 %.


title: Lanttu

text: Lanttua voi käyttää raasteena, keitoissa, välipalana, lanttukukossa ja erityisesti jouluruokana suositussa lanttulaatikossa. Aikaisemmin myös lantun lehtiä on käytetty vihanneksena.


title: Chiptune

text: Chiptune on demoskene -kulttuurin parissa syntynyt musiikintyyli, jossa keskeistä ovat ”piipittävät” soitinäänet, ja laajempana käsitteenä se viittaa nykyään ylipäätään 1980-luvun tietokoneilla ja pelikonsoleilla tehtyyn tai niiden äänimaailmasta vaikutteita ottaneeseen piipittäviä ääniä hyödyntävään musiikkiin. Tyylin puolesta perinteinen chiptune muistuttaa usein melodista syntikkamusiikkia, joskin käsite määrittyy enemmän soundin kuin itse musiikin tyylin kautta. Myöhemmin chiptune-ääniä on yhdistelty modernin konemusiikin tyyleihin. Sana "chip" viittasi alun perin Amiga -tietokoneiden chip-muistiin (”chip memory”), myöhemmin ehkä yleisemmin vanhoihin äänipiireihin (”sound chip”).


title: Chiptune

text: 1990-luvun alun Amigan ”chiptunet” olivat digitoituihin ääniin perustuvaa tracker-musiikkia, jossa käytetyt samplet ovat erittäin lyhyitä ja yksinkertaisia aaltomuotoja (jolloin ne kuulostivat ennemminkin synteettisiltä kuin digitoiduilta). Tällaisia sampleja hyödynnettiin usein ”looppaamalla” ne, jolloin lyhyestä äänestä tehtiin saumattoman toiston ansiosta loputon ääni. Pieniin näytteisiin perustuvat musiikkitiedostot sopivat hyvin kräkättyjen pelien introihin. Pelien levykkeillä ei usein ollut tilaa isompiin sampleihin perustuville kappaleille ja niiden lataus olisi vienyt enemmän aikaa. Joskus chip-kappaleen koon ylärajana pidettiin 48:aa kilotavua. Chiptuneja käytettiin välillä myös tietokoneharrastajien tekemissä demoissa, mutta usein demoissa pyrittiin chiptune-musiikkia monipuolisempaan äänenkäyttöön. Chiptune-musiikin pioneereja oli monia, mutta brittiläinen 4-mat (Matthew Simmonds) on jäänyt heistä tunnetuimmaksi.


title: Chiptune

text: Pienikokoisiin sampleihin perustuneet Amigan chiptunet kuulostivat usein aiempien tietokoneiden, kuten Commodore 64:n musiikilta. Myöhemmin käsitettä ”chiptune” alettiinkin käyttää viitaten kaikkiin 1980-luvun tietokoneiden ja pelikonsolien äänipiireillä tehtyyn musiikkiin sekä lisäksi musiikkiin, joka yhdistelee tällaista soundia modernimpaan konemusiikkiin. PCM-ääntä tukenutta Amigaa lukuun ottamatta 1980-luvun tietokoneiden äänipiirit tuottavat yleisesti ottaen lähinnä piipittävää ääntä (joskin samplejen käyttö on aina mahdollista ohjelmallisten temppujen avulla).


title: Chiptune

text: 8-bittisen Nintendon ja Game Boyn äänipiirit ovat olleet erityisen suosittuja usein demoskenen ulkopuolisessa chiptune-skenessä, johon kuuluvat muusikoiden live-keikat. Tietokoneiden PSG-äänipiireistä tärkeimmät ovat Commodore 64:n SID -äänipiiri ja esimerkiksi ZX Spectrumissa ja Atari ST:ssä käytetty AY-piiri. Puolalaiset tietokoneharrastajat löysivät Atari XL -tietokoneen aikanaan vähälle huomiolle jääneen pokey-piiriin.


title: Chiptune

text: Tyylillisesti chiptuneille on ominaista yksinkertaisten aaltomuotojen käyttö instrumentteina, äänikanavien vähäinen määrä (tyypillisesti 3 tai 4) sekä melodian vahva rooli musiikissa. Myöhemmin melodisen tyylin rinnalle on tullut konemusiikista inspiroituneempia suuntauksia.


title: Chiptune

text: Chiptuneille on ominaista myös "arpeggio"-efektin runsas käyttö. Arpeggio-efekti tarkoittaa sitä, että jonkin soinnun nuotteja toistetaan peräkkäin niin nopeasti, että ihmiskorva kuulee ne yhtenä rosoisena sointuna (sana arpeggio tarkoittaa murtosointua). Arpeggio-efektiä käytettiin, jotta saataisiin aikaan soinnuilta kuulostavia ääniä käyttämättä kuitenkaan enempää kuin yhtä kanavaa. Vanhoissa tietokoneissa ja pelikonsoleissa oli yleensä vain kolme tai neljä äänikanavaa, joten niitä pyrittiin käyttämään säästeliäästi. Digitoituja ääniä käyttävillä äänipiireillä voidaan kanavissa säästää myös käyttämällä kokonaisista soinnuista koostuvia soitinsampleja.


title: WYSIWYG

text: WYSIWYG-lyhennettä (engl. "What You See Is What You Get" eli "mitä näet, sitä saat") käytetään viittaamaan sellaisiin ohjelmistoihin, joissa sisältö näyttää muokattaessa hyvin samalta kuin lopputulos. Sen sijaan muotoa ja rakennetta kuvaavaa metadataa ei välttämättä näytetä. Hyvin usein käsitettä käytetään kuvaamaan tekstinkäsittelyohjelmia tai HTML-editoreja.


title: WYSIWYG

text: WYSIWYG-ohjelmien tavoitteena on helpottaa muokkaamista esittämällä käyttäjälle suoraan työn lopullinen muoto ja jättämällä käyttäjän kannalta epäoleellinen tieto näyttämättä. WYSIWYG-ohjelmissa muotoilu tapahtuu yleensä valitsemalla muotoiltava asiakirja tai sen osa ja suoritettava muotoilutoiminto esimerkiksi klikkaamalla kuvaketta tai käyttämällä pikavalikkoja. Useissa HTML-editoreissa on kuitenkin myös mahdollisuus muokata asiakirjan lähdekoodia, sillä muuten esimerkiksi JavaScript-koodien lisääminen olisi hankalaa. Myös standardoimattomien HTML-elementtien lisääminen on WYSIWYG-editoreissa usein rajoitettu.


title: WYSIWYG

text: Koska WYSIWYG-ohjelmistojen käyttö ei edellytä muotoilukoodin tuntemusta, voidaan niitä pitää erittäin käyttäjäystävällisinä. WYSIWYG-ohjelmistot soveltuvatkin tämän takia hyvin myös aloittelijoille ja auttavat opeteltaessa jotain uutta muotoilukieltä tai -tekniikkaa.


title: WYSIWYG

text: WYSIWYG-ohjelmien haittapuolena on se, että asiakirjan ulkomuoto näytöllä ei ole optimoitu tämän heikkouksia huomioiden. Kaikki fontit eivät esimerkiksi sovellu näytölle tai ohjelman tuottama muotoilukoodi on liian monimutkaista hidastaen koodin suorittamista. Toisaalta myös lähestymistapa houkuttelee viilaamaan yksityiskohtia kokonaisuuden kustannuksella.


title: WYSIWYG

text: Käytännössä asiakirjan ulkonäkö ei aina WYSIWYG-ohjelmillakaan vastaa näytöllä nähtyä. Asiakirjojen tulostaminen eri kirjoittimella kuin mikä on ohjelman oletusvalintana saattaa esimerkiksi muuttaa sivujakoa, ja WWW-sivujen ulkonäkö riippuu kuitenkin lukijan käyttämästä näytöstä, ohjelmistosta ja asetuksista.


title: Kunniaritarikunta

text: Kunniaritarikunnat eli lyhemmin ritarikunnat ovat hallitsijoiden tai valtioiden perustamia organisaatioita, jotka jakavat kunnia- ja ritarimerkkejä.


title: Kunniaritarikunta

text: Nimitys ritarikunta tarkoittaa alkujaan ristiretkien aikaan (1100-luku) perustettuja hengellisiä ritarikuntia, joiden tehtävänä oli suojella pyhiinvaeltajia. Sellaisia olivat esimerkiksi Temppeliherrat, Johanniitat ja Saksalainen ritarikunta.


title: Kunniaritarikunta

text: 1300-luvulla alkoi Eurooppaan syntyä myös maallisia ritarikuntia, joihin kuninkaat kutsuivat aatelismiehiä jäseniksi. Nämä olivat osa vallankäyttöä. Varhaisin ja ehkä tunnetuinkin näistä oli Sukkanauharitarikunta Englannissa. Muita tunnettuja maallisia ritarikuntia olivat Kultaisen taljan ritaristo Burgundissa sekä valakialainen Lohikäärmeen ritarikunta. Maalliset ritarikunnat edustivat aristokraattista romantiikkaa ja mystiikkaa, jonka avulla hallitsijat yrittivät luoda tiiviitä henkilökohtaisia siteitä itsensä ja aateliston välille.


title: Kunniaritarikunta

text: Nykyiset kunniaritarikunnat ovat vain nimellisesti yhdistyksiä. Niiden käytännössä ainoana toimintamuotona on ritari- eli kunniamerkkien myöntäminen ansioituneille henkilöille, joita ritarimerkin saatuaan pidetään ritarikunnan jäseninä. Ritarikuntien johtajasta käytetään nimitystä "suurmestari", ja tavallisimmin sellaisena toimii valtion päämies, joka myös päättää, kenelle ritarimerkki myönnetään. Kunniaritarikuntien kunniamerkit on jaettu eri luokkiin arvon mukaan. Ritarikunnat on rajattu joko pelkästään sotilaille tai sotilaille ja siviileille jaettaviin.


title: Kunniaritarikunta

text: Entisaikaan useimmissa Euroopan maissa, Britanniassa vielä nykyisinkin, korkean ritarikunnan ansiomerkin saanut saa ritarin aatelisarvon, joka ei ole nykyisin perinnöllinen, mutta oikeuttaa usein kunnioittavaan puhutteluun, kuten "Sir" englanninkielisissä maissa. Suomessa alimpien aatelisarvojen puhuttelu oli "Teidän jalosukuisuutenne" Venäjältä tulleen tavan mukaan, joka perustui Pietari I Suuren arvojärjestysluetteloon. Useimmissa muissakin maissa on kunniaritarikuntia, mutta niiden kunniamerkkien saamisesta ei myönnetä aatelisarvoa.


title: Kunniaritarikunta

text: Suomessa on nykyisin kolme virallista ja yksi puolivirallinen ritarikunta. Suluissa perustamisvuosi.


title: Kunniaritarikunta

text:
Viralliset:
Puolivirallinen:


title: Bourgogne

text: Bourgogne (, ) tai Burgundi on Keski-Ranskassa, Rhône- ja Saône-jokien ympärillä levittäytyvä kukkulainen alue, joka tunnetaan varsinkin bourgogneviiniä tuottavista viinitarhoistaan. Alueen merkittävin kaupunki on Dijon. Burgundi on myös historiallinen maakunta ja valtio, joka on historiansa aikana käsittänyt lukuisia erikokoisia valtakuntia Keski- ja Etelä-Euroopassa.


title: Bourgogne

text: Burgundin nimi on peräisin itägermaaniselta burgundien kansalta, joka kansainvaellusten aikaan siirtyi 200-luvulla ensin Oderilta Mainin yläjuoksulle, kunnes 400-luvulla perusti ensimmäisen valtakuntansa Genevejärven tietämille.


title: Bourgogne

text: Vuonna 879 perustettiin Juravuoristosta Välimereen ulottuva Provencen kuningaskunta, joka tunnettiin myös Burgundin kuningaskuntana ja myöhemmin Ala-Burgundina. Alue yhdistettiin vuonna 933 sen koillispuolella sijainneeseen Ylä-Burgundiin, ja valtakunnan nimeksi tuli Burgundin kuningaskunta eli Arelatum. Valtakunnan pääkaupunki Arles oli sen aikaiselta nimeltään Arelate, mistä juontui alueen toinen nimitys.


title: Bourgogne

text: 1400-luvulla Burgundin herttuakunta laajentui vuosikymmeniksi käsittämään jopa suuren osan silloisia Alankomaita.


title: Bourgogne

text: Burgundi oli yksi 27 vanhasta Ranskan suuralueesta. Vuoden 2016 alusta se on osa Bourgogne-Franche-Comtén hallintoaluetta. Sen pääkaupunki oli Dijon, joka on varmaan myös uuden suuralueen pääkaupunki. Asukasluku on 1 610 067 (1999) ja pinta-ala 31 582 km². Siihen kuuluivat seuraavat departementit:


title: Age of Empires III

text: Age of Empires III (lyhennettynä AoE3) on Ensemble Studiosin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin alun perin vuonna 2005 Windowsille julkaisema "Age of Empires" -strategiapelisarjan videopeli. Pelille on tehty lisäosat "" ja "".


title: Age of Empires III

text: Pelissä on käytetty Havok-fysiikkamoottoria. Pelattavuuden on katsottu virtaviivaistuneen edellisistä osista. "Age of Empires III" oli vuonna 2007 seitsemänneksi myydyin tietokonepeli. Peli julkaistiin N-Gagelle 28. huhtikuuta 2009.


title: Age of Empires III

text: "Age of Empires III":ssa voi pelata lävitse 24 tason kampanjan, joka on jaettu kolmeen eri osaan, Steel (teräs), Ice (jää) ja Blood (veri). Jokaisessa osassa on kaksi tai kolme päähahmoa, joiden kanssa joutuu muun muassa puolustamaan omaa tukikohtaa, hyökkäämään eri kohteisiin, tuhoamaan eri kohteita, kuten vihollisen tykkejä, torneja ja vartioita. Toinen yksinpelimuoto on kahakka (skirmish), jossa valitaan ensin kahdeksasta vaihtoehdosta kansakunta, jolla pyritään voittamaan tietokoneen ohjaamia vastustajia. Yhdestä pelistä saa kokemuspisteitä (XP, "experience point"); mikäli pelin voittaa, saa kokemusta enemmän kuin häviöstä. Kokemuspisteillä voi nostaa valitsemansa kansan tasoa ("level"). Aina, kun pelissä nousee yhden tason ylöspäin, saa käyttöönsä uuden kortin, jolla voi valita tavaralähetyksiä (siirtolaisia, sotilaita, eri resursseja kansakuntansa pääkaupungista ja parannuksia eri asioihin kuten ostettavien ja myytävien resurssien vaihdossa tulevien verojen pienennyksiä tai siirtolaisille ("settler") parempaa rakennustaitoa, joka nopeuttaa rakennusten rakentamista. Kortteja saa lähettää aina kun tietty määrä kokemuspisteitä on saatu kerättyä ja niiden enimmäismäärä on 20.


title: Age of Empires III

text: "Age of Empires III" alkaa tapahtumallisesti 1500-luvulta jatkuen noin 300 vuoden ajan. Pelissä kerättävien raaka-aineiden määrä on vähentynyt neljästä kolmeen.


title: Age of Empires III

text: Peli käyttää pixel Shader 3.0 -versiota.


title: Age of Empires III

text: "Age of Empires III":ssa on viisi eri aikakautta. Siirtyminen aikakaudelta seuraavalle maksaa ruokaa ("food") ja rahaa ("coin"). Uusi aikakausi mahdollistaa uusien lähetysten saannin kotikaupungista ("shipment"), esimerkiksi "Discovery"-aikakaudella ei ole mahdollista tehdä armeijaa, joten on noustava "Colonial"-aikakaudelle, jolloin on mahdollista tehdä musketöörejä, jousimiehiä jne. riippuen sivilisaatiosta. "Fortress"-aikakaudella puolestaan on mahdollista ”ylentää” sotilaansa ”veteraaneiksi”, mikä nostaa sotilaiden elämäpisteitä ja hyökkäyspisteitä. "Industrial"-aikakaudella puolestaan ylennys tapahtuu "guardeiksi" ja "Imperial"-aikakaudella "imperialeiksi". Peli on mahdollista aloittaa miltä tahansa aikakaudelta. Kaikilla eri kansoilla on erilaiset sotilasluokat, vaikkakin myös yhtymäkohtia on. Esimerkiksi Espanjalla, Britannialla, Ranskalla, Portugalilla ja Venäjällä on Musketeer, mutta kaikilla kansoilla on ainakin yksi tuliasesotilas. Kansoilla on myös vain ainoastaan sille tyypillisiä yksikköjä, vaikka eräissä korteissa esimerkiksi saksalaiset voivat lähettää joukkuekortilla koko joukkueellensa kaksi kappaletta Saksan erityissiirtolaista (Settler Wagon), joka on tavallista Settleriä tehokkaampi.


title: Age of Empires III

text: "Age of Empires III":ssa on lisäosien alueita lukuun ottamatta 16 eri pelialuetta. Pelissä on kahdeksan eri sivilisaatiota, ja jokaisella niistä on erilaiset vahvuudet. Sivilisaatiot ovat Espanja, Britannia, Ranska, Portugali, Hollanti, Saksa, Venäjä ja Ottomaanien valtakunta.


title: Age of Empires III

text: Pelissä on myös vähäisiä siviilisaatioita kuten alkuperäiset amerikkalaiset, joiden yksiköt ja päivitykset voi saada käyttöön rakentamalla kaupparakennuksen heidän kyläänsä. Näitä on yhteensä kaksitoista heimoa. Heimot ovat asteekit, karibit, irokeesit, comanchet, creet, lakotat, nootkat, cherokeet, tupit, inkat, mayat ja seminolit.


title: Age of Empires III

text: Kolme heimoa muutettiin pelattaviksi lisäosassa Warchiefs. Iroquois on pelattava niin kuin myös atsteekit ja lakotat, mutta lakotat uudelleennimettiin siouxiksi, koska siouxit ovat kolme yhdistynyttä heimoa: lakotat, dakotat ja nakotat.


title: Kalliosinisiipi

text: Kalliosinisiipi ("Scolitantides orion") on sinisiipisten heimoon kuuluva päiväperhonen, joka on sen harvinaisuuden vuoksi luokiteltu Suomessa vaarantuneeksi (VU)). Se on yksi Suomen neljästä rauhoitetusta sinisiivestä ja kuuluu kansainvälisiin vastuulajeihin.


title: Kalliosinisiipi

text: Kalliosinisiiven sukupuolet muistuttavat toisiaan, mutta naaraat ovat yleisvaikutelmaltaan tummempia. Siipien yläpinnat ovat violetinsiniset, niiden ulkoreunassa on leveähkö musta reunajuova ja sekä etu- että takasiivissä on suuret mustat reunatäplät, joiden siivenpuoleisessa reunassa on vaaleansinisiä kuutäpliä. Siiven keskellä on tumma keskitäplä, joka erottuu etusiivissä hyvin, mutta on takasiivissä selvästi himmeämpi. Pohjoismainen alalaji "S. o. wahlgreni" on yläpinnoiltaan sinisempi kuin eteläisemmät muodot. Siipiripset ovat valkoiset, siipisuonten kohdilta tummat. Siipien alapinnat ovat hyvin vaaleanharmaat ja niissä on runsaasti laajoja, melko nelikulmaisia mustia täpliä ilman valkoista reunusta. Takasiipien alapinnalla, kohtalaisen kaukana siiven reunasta, on rivi oransseja täpliä, jotka ovat sulautuneet yhteen ja muodostavat yhtenäisen, oranssin juovan. Siipiväli 27–32 mm.


title: Kalliosinisiipi

text: Eniten kalliosinisiipeä on tavattu Euroopassa Itävallan, Sveitsin ja Pohjois-Italian vuoristoisilla alueilla. Sitä on tavattu myös Romaniassa, Saksassa ja Espanjassa. Lajin pohjoisimmat havainnot on tehty Etelä- ja Itä-Suomessa sekä Ohotanmeren rannalla sijaitsevan Magadanin kaupungin lähistöllä. Pohjoismaissa esiintymiä on Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa ja ne kaikki sijoittuvat kapeahkolle itä-länsisuuntaiselle linjalle Venäjän Karjalasta Oslon tienoolle. Suomessa laji on ollut aina harvinainen ja esiintyy nykyisin vain muutamilla erillisillä alueilla. Selvästi merkittävin esiintymä on Lohjan ympäristössä. Paikoitellen perhonen voi esiintyä varsin runsaslukuisena. Kalliosinisiiven lentoaika kestää toukokuun loppupuolelta heinäkuun alkuun.


title: Kalliosinisiipi

text: Kalliosinisiipi elää usein vesistöjen läheisyydessä ja suosii avoimia ja aurinkoisia kallioita, joilla kasvaa toukan ravintokasvina toimivia maksaruohoja. Emäksinen maaperä on perhosille suotuisa, mutta suoranaista kalkkimaata se näyttää välttelevän. Laji on taantunut laajalla alueella, mikä johtuu muiden muassa elinympäristöjen umpeenkasvusta ja rakentamisesta.