title: Pariisin metro

text: Varhaisimpien linjojen suuntaukset kulkevat usein katujen alla niiden suuntaisesti. Esimerkiksi linja yksi noudattaa hyvin pitkälti Champs-Élyséesin ja Rue de Rivolin linjausta, koska tunnelit oli helpompi rakentaa katujen kuin rakennusten alle. Uudempien linjojen tunnelit ovat syvemmällä maan alla ja ne kulkevat usein rakennuskorttelienkin ali.


title: Pariisin metro

text: Eri linjat eivät yleensä kulje samoja raiteita pitkin. Paikoitellen kaksi linjaa kulkee muutaman kilometrinkin lähes vierekkäin samansuuntaisesti, mutta sellaisissakin tapauksissa kummallakin on oma tunnelinsa. Vaihtoasemilla matkustajat voivat joutua kulkemaan pitkiäkin matkoja tunneleissa siirtyäkseen yhden linjan asemalaiturilta toiselle.


title: Pariisin metro

text: Vaunuissa voi olla joko teräspyörät ("MF", matériel fer) tai kumirenkaat ("MP", matériel pneu). Alla on lueteltu Pariisin metrossa nykyisin käytettävät junamallit. Eri versiot on numeroitu suunnitteluvuoden mukaan, ei valmistusvuoden.Pariisin kaupunki ja olemassa olevat rautatieyhtiöt ajattelivat jo vuonna 1845 metron rakentamista kaupungin keskustaan. Rautatieyhtiöt halusivat laajentaa olemassa olevia linjojaan maan alle, mutta Pariisi tahtoi uuden ja itsenäisen verkon. Erimielisyys jatkui vuodesta 1856 vuoteen 1890. Sinä aikana Pariisin väkiluku kasvoi voimakkaasti ja liikenne lisääntyi massiivisesti. Hankala tilanne laittoi vauhtia rakentajiin ja antoi kaupungille tilaisuuden toteuttaa visionsa.


title: Pariisin metro

text: 20. huhtikuuta 1896 Pariisin kaupunki hyväksyi Fulgence Bienvenüen projektin, mikä oli vain kaupungin palvelemiseksi. Monet pariisilaiset olivat huolestuneita siitä, että linjojen jatkaminen teollisuusesikaupunkeihin vähentäisi kaupungin turvallisuutta. Niinpä Pariisi kielsi linjojen rakentamisen esikaupunkeihin ja antoi vielä takuuksi sen, että metrojunat kulkivat oikealla, toisin kuin esikaupunkiratojen junat, jotka kulkivat vasemmalla. Ensimmäinen linja Maillot-Vincennes avattiin 19. heinäkuuta 1900 Pariisin maailmannäyttelyn aikana. Hector Guimard suunnitteli asemien sisäänkäynnit art nouveau- tyylisiksi. Kuuluisia art nouveau- tyylisiä sisäänkäyntejä on jäljellä vielä 86. Fulgence Bienvenüen projektin tuloksena syntyi yhdeksän linjaa, nykyiset linjat 1-9. Vuonna 1920 käytännössä kaikki projektin linjat olivat valmiita. Linja 1 suunniteltiin itä-länsisuuntaiseksi ja linja 4 pohjois-eteläsuuntaiseksi. Suunniteltiin myös kaksi kehälinjaa, "2 Nord" (2 pohjoinen) ja "2 Sud" (2 eteläinen), mutta linja 2 Sud yhdistettiin linjaan viisi vuonna 1905. Linja 3 oli itä-länsisuuntainen linja sekä linja viisi oli pohjois-eteläsuuntainen. Bienvenüe suunnitteli myös kehälinjan, joka yhdistäisi kolme pääasemaa. Väli Invalides–Boulevard Saint-Germain ehdittiin avata, mutta sen jälkeen suunnitelma hylättiin.


title: Pariisin metro

text:
31. tammikuuta 1904 myönnettiin toimilupa yritykselle "Société du chemin de fer électrique souterrain Nord-Sud de Paris". Se olisi vastuussa kolmesta rakennelmasta:
Linja A otettiin käyttöön lopulta 4. marraskuuta 1910, sen jälkeen kun avausta oli lykätty tammikuussa sattuneen tulvan takia. Linja B avattiin 26. helmikuuta 1911. Linjan C rakentamista lykättiin liian korkeiden rakennuskustannusten vuoksi. Yhtiö käytti junia, jotka olivat yhteensopivia Pariisin metron kanssa. Yhtiö erosi kuitenkin kilpailijastaan asemiensa hienoudella. Nord-Sudista ei kuitenkaan tullut koskaan kannattavaa ja yhtiöllä oli konkurssi lähellä. Vuoden 1930 lopulla Pariisin metroyhtiö osti Nord-Sudin. Linjasta A tuli metrolinja 12 ja linjasta B tuli metrolinja 13.


title: Pariisin metro

text: Fulgence Bienvenüen projekti valmistui 1920-luvulla. Pariisin kaupunki suunnitteli kolme uutta linjaa ja laajennuksia olemassa oleviin linjoihin lähiöitä varten huolimatta kaupunkilaisten voimakkaasta vastuksesta. Suunniteltu linja C rakennettaisiin linjaksi 14, joka alkujaan kulki reittiä Invalides - Porte de Vanves. Se ei siis ollut sama kuin nykyinen linja 14. Linjaa oli tarkoitus jatkaa myös pohjoiseen ja yhdistää se linjaan Invalides–Duroc. Ruuhkautunut funikulaari Bellevilleen olisi suunnitelmien mukaan korvattu linjalla 11. Suunnitelman mukaan olisi siis tehty uudet linjat 10, 11 ja 14.


title: Pariisin metro

text: Vielä 1930-luvulla metrolinjat päättyivät yleensä Pariisin rajalle. Vasta myöhemmin niitä on jatkettu esikaupunkeihin. Ensimmäisenä näin pidennettiin linjaa 9, jota vuonna 1934 jatkettiin Boulogne-Billancourtiin. Toinen maailmansota pakotti viranomaiset lopettamaan laajennukset. Vuoteen 1949 mennessä oli jatkettu kahdeksan linjaa. Linja 1 oli jatkettu lännessä Neuillyyn ja idässä Vincennesiin, linja 3 oli jatkettu Levallois-Perretiin, linja 5 Pantiniin, linja 7 Ivryyn, linja 8 Charentoniin, linja 9 Boulogne-Billancourtiin ja linja 11 Les Lilasiin sekä linja 12 Issy-les-Moulineauxiin. 23. maaliskuuta 1948 CMP eli Pariisin metroyhtiö ja STCRP eli Pariisin busseja ja raitiovaunuja liikennöinyt yhtiö yhdistyivät. Fuusioituneen yhtiön nimeksi tuli "Régie Autonome des Transports Parisiens" (RATP).


title: Pariisin metro

text: Metroverkko oli kasvanut paljon 1960-luvulle tultaessa. Kuitenkin junien teknologia oli vanhentunutta. Se johti siihen, että RATP päätti laajentamisen sijaan uudistaa metroa. MP51-junan kumirenkainen prototyyppi rakennettiin. Vanhojen Sprague-junien korvaaminen aloitettiin malleilla MP55 ja MP59, joista MP59 on vieläkin käytössä linjoilla 4 ja 11. Uusien junien ja opastimien johdosta junat pystyivät kulkemaan tiheämmin ja luotettavammin. Pariisin väestö kasvoi voimakkaasti 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla. Autoistuminen alkoi ja asuinalueita rakennettiin yhä kauemmaksi keskustasta. Autoistumisesta huolimatta Pariisin metro oli raskaasti kuormittunut erityisesti ruuhka-aikaan. Lisäksi asemien lyhyet välimatkat tekivät metrolla liikkumisesta hidasta.


title: Pariisin metro

text: Samassa yhteydessä päätettiin myös yhdistää linjat 13 ja silloinen linja 14, jotta Gare Saint-Lazaren ja Montparnassen välille saataisiin nopea yhteys. Uusi yhdistetty linja 13 otettiin käyttöön 9. marraskuuta 1976. Nykyisin se kulkee kaupungin läpi Châtillonista Saint Denisiin saakka.


title: Pariisin metro

text: Lokakuussa 1998 vihittiin linja 14 käyttöön. Linja 14 on edelleen ainoa kuljettajaton linja Pariisin metrossa. Nykyisin linja 14 kulkee Saint Lazaren ja Olympiadesin välillä. Se oli ensimmäinen uusi metrolinja - RER-linjoja lukuun ottamatta - 63 vuoteen. Hanke oli tunnettu suunnittelun aikana nimellä "Météor" (Métro Est-Ouest Rapide). Se oli ensimmäinen linja, jolle asennettiin laiturin reunoille lasiseinät lisäämään laiturilla olevien turvallisuutta tai vaikeuttamaan itsemurhia. Tämänkin metrolinjan asemat ovat yli kilometrin päässä toisistaan ja useilla asemilla on vaihtoyhteys muuhun linjaan.


title: Senusret III

text: Senusret III oli muinaista Egyptiä 12. dynastian aikaan vuosina 1878–1839 eaa. hallinnut faarao.


title: Senusret III

text: Manethon mukaan Senusret hallitsi 48 vuotta. Tähän saattaa kuitenkin sisältyä myös osa hänen seuraajansa hallitusajasta. Torinon papyruksen mukaan hän hallitsi yli 30 vuotta, mikä saattaa sekin olla yliarviota, sillä viimeiset tekstit joissa hänet mainitaan ovat Si-Satetin steela ja seinäkaiverrokset Nubiassa. Molemmat tekstit ovat Senusretin yhdeksänneltätoista hallitusvuodelta. Senusretin rakennuttamien monumenttien koosta voidaan kuitenkin päätellä, että hän oli todennäköisesti vallassa vielä tämän jälkeenkin. Todisteita siitä, että hän olisi ollut edeltäjänsä tai seuraajansa kanssahallitsijana, ei ole löytynyt.


title: Senusret III

text: Senusret III:n isä oli hänen edeltäjänsä Senusret II ja Khnum-et-nefer-hedjet-weret oli hänen äitinsä. Senusret III:lla oli ainakin kolme vaimoa, Mereret, Sithathor (todennäköisesti sisar) ja Sebekshedti-neferu. Senusretin lapsista tunnetaan ainoastaan hänen Sebekshedti-neferun kanssa saamansa poika, josta tuli hänen seuraajansa Amenemhet III.


title: Senusret III

text: Senusret lienee ainoa faarao, jonka pituus on mainittu. Eräässä kirjoituksessa sen mainitaan olevan neljä kyynärää, kolme kämmenen leveyttä ja kaksi sormenleveyttä. Tämä kertoisi hänen pituudekseen noin 198 cm, mikä on hyvin paljon vielä nykyäänkin.


title: Senusret III

text: Senusretin hallituskaudella Egypti suoritti useita sotilaallisia operaatioita. Palestiinaan suoritetun hyökkäyksen tarkoitus oli oletettavasti estää aasialaisten (nyk. Lähi-itä) pääseminen Egyptiin. Arkeologisissa tutkimuksissa on löydetty suuri määrä niin sanottuja "kiroustekstejä" eli tekstejä, jotka kuvasivat vihollista ja jotka sitten tuhottiin, kirouksen langettamiseksi vihollisen ylle. Tämä osoittaa Senusretin suhtautuneen aasialaisiin varsin vihamielisesti.


title: Senusret III

text: Toinen merkittävä sotilaallinen operaatio Senusretin hallituskaudella oli Nubiaan suuntautuneet hyökkäykset. Ei ole tiedossa, mikä saattoi aikaan näin merkittävän muutoksen Egyptin ja Nubian ennen niin hyvissä väleissä. Syynä saattoi olla mahdollisesti Nubiaan syntynyt järjestäytynyt Egyptin vastainen armeija. Tähän viittaisi löydetyissä teksteissä käytetty ilmaus "inhottava vihollinen Kushissa (Nubia)". Kirjoitus saattoi kuitenkin olla pelkkää propagandaa. Oli syy mikä tahansa, Senusret johti Nubiaan neljä sotaretkeä kahdeksantena, kymmenentenä, kuudentenatoista ja yhdeksäntenätoista hallitusvuonnaan. Näitä kampanjoita pidetään usein varsin raakoina, sillä Senusret tappoi vihollissotilaat järjestelmällisesti, otti naisia ja lapsia vangeiksi, poltti pellot ja myrkytti kaivot. Lisäksi hän vahvisti Nubiassa olevia linnoituksia ja sijoitti niihin lisää sotilaita. Kirjoutuksissa kerrotaan Senusretin johtaneen sotaretkiään itse.


title: Senusret III

text: Sisäpolitiikassa Senusret teki myös huomattavia muutoksia. Hän pyrki siirtämään valtaa lääninherroilta ja muilta aatelisilta keskushallinnolle lopulta myös onnistuen siinä. Monet egyptologit pitävät Senusretia ensimmäisenä faaraona, joka sai siirrettyä hallinnon täysin keskushallinnolle, mutta tälle ei kuitenkaan löydy mitään konkreettista todistusaineistoa.


title: Senusret III

text: Sesostriksen rakennusprojektit näyttävät olevan melko vähäisiä muihin, erityisesti Vanhan valtakunnan faaraoihin verrattuna. Tähän saattaa olla syynä se, että Senusret käytti suurimman osan ajastaan sotaretkien järjestämiseen, monumenttien rakentamisen sijaan. Toinen syy voi olla se, että Senusret mahdollisesti rakenti monumenttinsa lähelle hallintokeskuksiaan Faijumissa ja Niilin suistossa, jossa suomainen maasto tuhoaa rakennuksia muuta maata nopeammin. Monet myöhemmän ajan faaraot saattoivat purkaa vanhoja monumentteja ja käyttää niiden materiaalin uudestaan. Montun temppelin Karnakissa katsotaan kuitenkin olevan Senusretin rakennuttama.


title: Senusret III

text: Senusret uudisti osaltaan myös egyptiläistä taidetta. Aina esidynastisesta kaudesta alkaen kuninkaat oli kuvattu lihaksikkaina ja parhaassa iässään olevina nuorukaisina todellisesta iästä ja kunnosta huolimatta. Senusret kuitenkin teki tähän sen poikkeuksen, että hän teetti patsaita ja rintakuvia, joissa hänen kasvonsa kuvaavat vanhan miehen piirteitä. Joissain patsaissa hänelle on jopa kuvattu silmäpussit ja väsynyt ja iloton mieli. Tämä saattaa mahdollisesti olla kuvaus hänen oikeista kasvoistaan, mutta patsaiden ruumis on aina kuvattu lihaksikkaana nuorukaisena, mikä ei varmasti ollut totta hänen hallintokautensa loppupuolella. On mahdollista, että Senusret pyrki näillä kuvilla tuomaan esille sitä, että hänen hallituskautensa oli erityisen raskas. Uudesta tyylistä huolimatta myös perinteisiä faaraota kuvaavia patsaita valmistettiin.


title: Senusret III

text: Senusret rakennutti haudakseen pyramidin Dahsuriin lähellä isoisänsä Amenemhat II:n pyramidia. Pyramidin runko valmistettiin mutatiilistä ja se katettiin kalkkikivellä. Pyramidi on suurin mutatiilirunkoisista pyramideista ja se oli noin 60 metriä korkea. Senusretin lähiomaisia varten pyramidiin oli rakennettu useita maanalaisia hautakammiota. Pyramidiin ei kuitenkaan ilmeisesti haudattu ketään. Pyramidin sisäänkäynti oli poikkeuksellisesti itäpuolella. Hautakompleksiin kuuluvaa hautatemppeliä ei ole löydetty.


title: Senusret III

text: Toinen Senusretin rakennuttama hautakompleksi löytyi Abydoksesta Keski-Egyptistä. Tähän kompleksiin kuului maanalainen hauta ja hautatemppeli, jossa kuninkaan kulttia palvottiin yli kaksisataa vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Tästäkään haudasta ei ole löytynyt minkäänläisia jäännöksi hautauksesta, joten voidaan olettaa, ettei Senusretia ole haudattu sinne. Voidaan siis olettaa, että Senusretin lopullista hautapaikkaa ei ole löydetty.


title: Åkesoft

text: Åkesoft oli suomalainen videopelejä kehittänyt tiimi, jonka jäsenet eivät ole julkistaneet henkilöllisyyttään. Ryhmä teki ilmaisjakeluun yksinkertaisia, amatöörimäisiä ja humoristisia pelejä PC-tietokoneille vuosina 1993−1996. Pelit levisivät tuolloin vielä käytössä olleiden BBS-purkkien sekä myös internetin välityksellä.


title: Åkesoft

text: Åkesoft sai alkunsa keväällä 1993 nuorten poikien halusta julkaista huumoripitoisia ja omalaatuisia tietokoneohjelmia. Ryhmän jäsenet toimivat alusta alkaen nimettömästi. Tiimin nimi perustui ensimmäiseen graafiseen peliin, jossa uitiin Åke-nimisellä ankalla uima-altaassa. Alatyylinen huumori ja peli-ideat kumpusivat tiimin luonteesta kaveriporukkana. Pelit olivat pääasiassa vitsejä, sillä ohjelmointitaidot eivät riittäneet parempaan, eikä taitojen kehittämiseen myöskään ollut kiinnostusta. Peleissä ja julkaisupaketeissa irvailtiin usein BBS- ja demoskene-kulttuurien ominaispiirteille. Niillä myös koeteltiin käyttäjäänsä, sillä osa peleistä ei varsinaisesti ollut edes pelejä: esimerkiksi "Sokkomadossa" oli musta ruutu, joka pian ilmoitti pelaajan kuolleen. Åkesoftin "Bebaquest"-julkaisu johti oikeudenkäyntiin, sillä peliä käytettiin henkilöön kohdistuvan kiusanteon välineenä. Tapahtuman jälkeen ryhmän into julkaisutoimintaan hiipui, ja loppui vuonna 1996.


title: Åkesoft

text: "Invataxi"ssa pelaaja on Invataksin kuljettaja, jonka pitää viedä asiakkaita määränpäihinsä. Pelaajan pitää päätellä määränpää asiakkaan tarkoituksellisen epäselvän puheen perusteella. Pelin läpäisee, jos onnistuu viemään asiakkaat oikeisiin paikkoihin tarpeeksi monta kertaa. Peliä pystyi pelaamaan myös ilman äänikorttia, sillä äänet sai kuulumaan tarvittaessa PC:n sisäisen kaiuttimen läpi – joskin tällöin asiakkaiden puheesta oli vaikeampi saada selvää.


title: Åkesoft

text: "Invataxi" esiteltiin lyhyesti "MikroBitti"-lehdessä palstalla, jossa käytiin läpi lehden MBnet-purkkiin laitettuja uusia ohjelmia. Kuvauksessa pelin sanottiin olevan ”lähinnä omituinen parodia tietokonepelistä”. Tiimi arvelee "MikroBitin" mainoksen vaikuttaneen "Invataxin" suosioon; peli on saanut kulttimaineen 1990-luvulla tietokoneita harrastaneiden keskuudessa.


title: Åkesoft

text: Tiimin ohjelmointitaitojen puutteen takia pelin toiminnallisuus rajoittuu hiirellä kartan kohteiden klikkaamiseen. Idea peliin saatiin radiossa pyörineestä show'sta, jossa viikoittainen vitsi liittyi invataksilla-sanan lausumiseen.


title: Åkesoft

text: Pelistä on ollut liikkellä myös pidemmälle kehitettyjä versioita, jotka eivät kuitenkaan ilmeisesti ole Åkesoftin tekemiä. Lisäksi on olemassa Invataxin inspiroimana tehty peli nimeltä "Separila".


title: Åkesoft

text: "Bepa Quest" on seksisimulaattori, jossa käsitellään näppäimiä Commodore 64:ltä tutun "Sex Gamesin" tapaan. Åkesoft teki myös muutamia humoristisia ohjelmia kuten "Kuolinilmoitusgeneraattorin", jolla pystyi tekemään tavallista lennokkaampia kuolinilmoituksia. Hämmästystä herätti myös Åkesoftin "Seksipuhelinsimulaattori", jossa pystyi soittamaan esimerkiksi ”sukkamunalle”. Niin ikään seksiviihteen kustannuksella pilailtiin Åkesoftin "Joulukalenterissa", jonka luukuista paljastui alastomia naisia. Jouluaattoa varten luvassa oli luonnollisesti erityinen yllätys. Åkesoft teki myös yhden numeron verran "Iltapanomat"-nimistä sähköistä lehteä, joka oli parodia suomalaisista iltapäivälehdistä.


title: Kehä II

text: Kehä II (), toiselta nimeltään Kilonväylä eli seututie 102 on uusin pääkaupunkiseudun kehäteistä. Nykyisellään Kehä II ei ole Helsingin niemeä itä-länsisuunnassa kiertävä kehätie, kuten Kehä I ja Kehä III, vaan ulottuu ainoastaan Länsiväylältä Turuntielle palvellen eteläisen ja keskisen Espoon etelä-pohjoissuuntaista liikennettä. Tärkeänä poikittaisyhteytenä tie on kuitenkin nimetty kehätieksi, ja selvemmin sellaiseksi se muodostuu, jos sitä jatketaan suunnitellulla tavalla.


title: Kehä II

text: Kehä II:ta suunniteltiin jo 1960-luvulta lähtien. Kuitenkin se valmistui nykyiseltäkin osuudeltaan vasta lokakuussa 2000. Tie rakennettiin helpottamaan Länsiväylän pohjoispuolisen keskisen Espoon katuverkon kuormitusta.


title: Kehä II

text: Vuoden 2013 aikana valmistui Kehä II:lle uusi liittymä Suurpellolle.


title: Kehä II

text: Kehä II on pääosin nelikaistainen. Kauniaisten liittymästä pohjoiseen tie on rakennettu kaksikaistaiseksi. Tiellä on 60–80 km/h nopeusrajoitus.


title: Kehä II

text: Vilkkaimmillaan Kehä II on Länsiväylän ja Turunväylän välillä, jossa liikenne on keskimäärin noin 51 500 ajoneuvoa vuorokaudessa (vuonna 2013).


title: Kehä II

text: Kehä II:lla vastakkaisiin suuntiin johtavia kaistoja ei ole erotettu fyysisesti pohjoisosissa.


title: Kehä II

text: Lähitulevaisuudessa Kehä II:ta on tarkoitettu jatkettavaksi Turuntieltä Hämeenlinnanväylälle, tai vaihtoehtoisesti joko Vihdintielle tai Kehä III:lle Hämeenkylään. Samalla tie rakennetaan koko osuudeltaan nelikaistaiseksi.


title: Kehä II

text: Jatkohanketta on arvosteltu muun muassa negatiivisten ympäristövaikutusten, alati kasvavan yksityisautoilun sekä ulkoilualueiden tuhoutumisen vuoksi. Aikaisemmin tietä on suunniteltu jatkettavaksi Hämeenlinnanväylältä edelleen Helsingin Keskuspuiston pohjoisosan halki Tuusulanväylälle, mutta tältä osin suunnitelma on jo hylätty.


title: Kehä II

text: Tuusulanväylältä itään johtaa 1980-luvulla rakennettu Tapaninkyläntie ja sen jatke Suurmetsäntie. Nykyisellään ne ovat vain paikallisia kokoojakatuja, mutta alun perin oli suunnitelmissa, että nekin myöhemmin muutettaisiin Kehä II:n jatkeiksi.


title: Kehä II

text: Kehä II:lla kulkevat Espoon sisäiset linjat 118 (Tapiola-Kauklahti), 532 (Matinkylä-Leppävaara), 533 (Matinkylä-Järvenperä) ja 544 (Leppävaara-Kivenlahti).


title: Klamydia

text: Klamydia on nykyään Suomen yleisin bakteerin aiheuttama seksitauti. Vuonna 2016 Suomessa todettiin 14 311 klamydiatartuntaa, joka on suurin tartuntarekisteriin ilmoitettu vuosittainen määrä koskaan. Eniten tapauksia oli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä ja väkimäärään suhteutettuna eniten Lapin sairaanhoitopiirissä.


title: Klamydia

text: Klamydian aiheuttaja on "Chlamydia trachomatis" -niminen bakteeri, joka tunkeutuu solun sisään lisääntyäkseen siellä. Itämisaika on tavallisesti 1–3 viikkoa, mutta se voi olla pidempikin. Infektio saattaa olla myös täysin oireeton, mutta on silloinkin aina tarttuva.


title: Klamydia

text: Klamydia tarttuu emätin- ja peräaukkopenetraatiossa sekä suuseksissä. Se saattaa tarttua myös synnytyksessä, jolloin vastasyntynyt voi sairastua silmätulehdukseen tai keuhkokuumeeseen. Seksissä kondomi suojaa klamydiatartunnalta hyvin.


title: Klamydia

text: Naisilla tyypillisiä oireita ovat lisääntynyt valkovuoto, verinen vuoto, virtsaoireet ja alavatsakipu. Ainakin 90% naisten klamydiatartunnoista on oireettomia.


title: Klamydia

text: Klamydiainfektio aiheuttaa miehillä yleensä virtsaputkentulehduksen. Tyypillisiä oireita ovat kutina, kirvely virtsatessa sekä väritön tai vaalea vuoto virtsaputkesta. Noin puolet miesten klamydiatartunnoista on oireettomia.


title: Klamydia

text: Klamydia voidaan todeta luotettavasti virtsanäytteestä, tai näyte voidaan ottaa myös virtsaputken suulta ja naisilta kohdunkaulan kanavasta vanupuikolla. Infektio voidaan parantaa antibioottihoidolla. Hoidon teho on syytä varmistaa kontrollinäytteenotolla.


title: Klamydia

text: Klamydia on usein oireeton, mutta myös oireeton klamydia voi aiheuttaa terveysongelmia ja komplikaatioita myöhemmin elämässä, mikäli sitä ei hoideta antibiooteilla kuntoon.


title: Klamydia

text:
Hoitamaton tulehdus voi nousta naisilla kohtuun, munanjohtimiin tai munasarjoihin ja aiheuttaa pikkulantion tulehduksen tai munanjohdinvaurion, joka voi johtaa munanjohtimien osittaiseen tai täydelliseen tukkeutumiseen. Tämä puolestaan voi johtaa kohdunulkoiseen raskauteen tai jopa hedelmättömyyteen. Hoitamaton klamydia saattaa aiheuttaa myös sisäsynnyttimien tulehduksen (pelvic inflammatory disease, PID).
Myös miehillä klamydia voi johtaa lapsettomuuteen, sillä miehillä hoitamaton klamydia voi aiheuttaa lisäkivestulehduksen, joka saattaa hoitamattomana johtaa lapsettomuuteen.


title: Klamydia

text:
Yleisimmin klamydia tarttuu seksin välityksellä sukuelimiin. Se voi kuitenkin tarttua myös silmiin tai suuhun. Klamydia suussa tai nielussa saattaa aiheuttaa kurkkukipua ja imusolmukkeiden turpoamista. Silmässä taas klamydia aiheuttaa sidekalvontulehduksen kaltaisia oireita.
Klamydia voi tarttua synnytyksen yhteydessä äidistä lapseen, jolloin se voi aiheuttaa lapsella silmätulehduksen tai keuhkokuumeen. Tämä on kuitenkin Suomessa varsin harvinaista, sillä vuosittain klamydiatartunta todetaan vain noin kymmenellä 0-4-vuotiaalla.


title: Kirsi Kunnas

text: Kirsi Marjatta Kunnas-Syrjä (o.s. "Kunnas", s. 14. joulukuuta 1924 Helsinki) on suomalainen akateemikko, runoilija, lastenkirjailija ja suomentaja.


title: Kirsi Kunnas

text: Kunnaksen vanhemmat Wäinö ja Sylvi Kunnas olivat kuvataiteilijoita, jotka kuuluivat Tulenkantajiin, ja hänen lapsuudenkodissaan vallitsi boheemi ilmapiiri. Kunnaksen isä kuoli vain 32-vuotiaana, ja isäpuoli oli taidekriitikko.


title: Kirsi Kunnas

text: Kunnas valmistui ylioppilaaksi Tyttönormaalilyseosta vuonna 1944, minkä jälkeen hän aloitti opinnot Taideakateamian koulussa. Keuhkovian vuoksi hän keskittyi kuitenkin runouteen ja aloitti sodan jälkeen humanistiset opinnot Helsingin yliopistossa. Vuonna 1947 hän aloitti kustannusvirkailijan työt WSOY:llä ja samana vuonna ilmestyi hänen esikoisteoksensa, runokokoelma "Villiomenapuu".


title: Kirsi Kunnas

text: Seuraavat, 1950-luvulla ilmestyneet runokokoelmat "Uivat saaret", "Tuuli nousee" ja "Vaeltanut" edustavat Suomen lyriikan modernismia. Kuten monet muutkin saman kauden runoilijat, myös Kunnas tunsi, ettei hän halua kirjoittaa samalta kielen ja ajatusten pohjalta kuin ennen sotaa julkaisseet runoilijat, vaan halusi luoda uuden runokielen. Hänen ensiesiintymisensä aikoihin loivat maineensa myös Aila Meriluoto, Eeva-Liisa Manner, Eila Kivikk'aho ja Anja Vammelvuo. Modernismin seuraava, 1950-luvun aalto toi sitten Haavikon ja Saarikosken.


title: Kirsi Kunnas

text: Samoihin aikoihin Kunnas ryhtyi suomentamaan englannista lastenrunoja sekä Krylovin satuja. Ajoittain runsaskin kotimainen lastenrunous ei enää jaksanut kiinnostaa ylettömän opettavaisuutensa tai oudoksi käyneen moralisoinnin vuoksi. Kokoelmallaan "Tiitiäisen satupuu" (1956) Kunnas uudisti suomalaista lastenlyriikkaa hyvin merkittävästi. Hanhiemon () "nonsense"-perinne oli Kunnaksen yksi lähtökohta. Modernistinen kirjallisuuskäsitys on myös "Tiitiäisen satupuun" taustalla. Kunnas halusi irrottautua varhaisemman lastenrunouden ennalta-arvattavista loppusoinnuista ja opettavaisesta asenteesta. Hänen runonsa ovat täynnä kielellisiä leikkejä, huumoria ja satiiria, jotka puhuttelevat sekä aikuisia että lapsia. Tiitiäisen runoja tunnetaan myös lauluina (Ville ja Valle, Herra Piipoo). Suomen Kansallisteatterissa on esitetty lastennäytelmää "Tiitiäisen satupuu", jonka ensi-ilta oli toukokuussa 2006.


title: Kirsi Kunnas

text: Runoudessa Kunnas teki tavallaan saman kuin Tove Jansson saduissa: hän osasi suhtautua lapsiin vakavasti, vaativina lukijoina. 1980-luvulla Kirsi Kunnakselta ilmestyivät runokokoelmat "Kuun kuva metsässä", "Kaunis hallayö" ja "Valoa kaikki kätketty". Kokoelma "Puut kantavat valoa, runot 1947–1986" ilmestyi vuonna 1999, ja se sisältää koko Kunnaksen siihenastisen tuotannon lukuun ottamatta lastenrunoja. Hänen runonsa ovat selkeitä ja kuulaita, ja niille on ominaista luonnonsymboliikka ja lähes minimalistinen kielenkäyttö.


title: Kirsi Kunnas

text: Kunnaksen laaja tuotanto käsittää runoteoksia, satukirjoja, draamoja, käännöksiä, muiden muassa Lewis Carrollia ja Federico García Lorcaa, ja tietokirjoja. Hänen teoksiaan on käännetty ruotsiksi, englanniksi, saksaksi, ranskaksi, unkariksi, puolaksi ja viroksi.


title: Kirsi Kunnas

text: Vuosina 1975–1980 Kirsi Kunnas toimi kirjailijoiden sananvapausjärjestö Suomen Penin puheenjohtajana.


title: Kirsi Kunnas

text: Kunnas on ollut vuodesta 1957 naimisissa kirjailija Jaakko Syrjän kanssa. Heidän poikiaan ovat Eppu Normaali -yhtyeen muusikot Martti ja Mikko Syrjä. Kunnas asuu nykyisin osan vuotta Tampereella ja osan Ylöjärvellä.


title: Emilio Estevez

text: Emilio Estevez (s. 12. toukokuuta 1962 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Martin Sheenin vanhin poika. Estevez asui Manhattanilla, kunnes hänen perheensä muutti Malibuun vuonna 1968.


title: Emilio Estevez

text: Vaikka hänen isänsä oli päättänyt käyttää nimeä Martin Sheen, Emilio päätyi säilyttämään alkuperäisen sukunimensä Estevez. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa "Tex", jossa hän näytteli Matt Dillonin kanssa.


title: Emilio Estevez

text: Estevez, joka oli huhtikuusta 1992 toukokuuhun 1994 naimisissa Paula Abdulin (laulaja-koreografi) kanssa, on näyttelijä Charlie Sheenin veli. Muita perheenjäseniä ovat myös veli Ramon sekä sisko Renée, setä Joe ja täti Carmen. Nuorempana Estevez kuvasi ystäviensä Rob ja Chad Lowen sekä Chris ja Sean Pennin kanssa kotivideokameralla lyhytelokuvia jotka Estevez usein käsikirjoitti. Estevezillä on kaksi lasta entisen tyttöystävän Carey Salleyn kanssa; Taylor (s. 1984) ja Paloma (s. 1986). Estevez on myös ollut kihloissa Demi Mooren kanssa.


title: Richard Coudenhove-Kalergi

text: Richard Nikolaus Coudenhove-Kalergi (17. marraskuuta 1894 Tokio – 27. heinäkuuta 1972 Schruns, Itävalta) oli itävaltalainen kreivi ja Paneurooppa-liikkeen isä. Hän kiinnitti ensimmäisen maailmansodan jälkeen huomiota totalitarististen aatteiden aiheuttamaan riskiin maailmanrauhalle ja ehdotti Euroopan valtioiden yhdistymistä Pan-Euroopaksi, valtioliitoksi, millä luotaisiin riittävä vastapaino Neuvostoliiton ja länsieurooppalaiselle totalitarismille.


title: Richard Coudenhove-Kalergi

text: Coudenhove-Kalergi kirjoitti vuonna 1923 julkaistun kirjan "Pan-Europa" (suom. "Paneurooppa", 1930), jossa hän ehdottaa tulliliittoa Euroopan maiden kesken. Hän ei pitänyt Pan-Eurooppaan sopivina valtioina Neuvostoliittoa sen ateismin ja kommunismin tähden, Turkkia sen islamilaisen ja aasialaisen luonteen vuoksi eikä Britanniaa Brittiläisen imperiumin koko maailman käsittävän luonteen vuoksi.


title: Richard Coudenhove-Kalergi

text: Toisessa suomennetussa kirjassaan, vuonna 1931 julkaistussa "Stalin & Kumpp.", Coudenhove-Kalergi ehdottaa, että Pan-Euroopasta pitäisi tulliliiton lisäksi muodostaa puolustusliitto.


title: Richard Coudenhove-Kalergi

text: Coudenhove-Kalergin ajatuksia vaalii vuonna 1978 perustettu European Society Coudenhove-Kalergi -säätiö. Säätiö jakaa Eurooppa-palkintoa, joka on myönnetty seuraaville henkilöille:


title: Pentti Fagerholm

text: Pentti Johannes Fagerholm (25. tammikuuta 1935 Kuhmoinen – 20. helmikuuta 2015 Helsinki) toimi Yleisradion kuuluttajana 1956–1976, radion lähetystoiminnan esimiehenä 1977–1984 ja pääkuuluttajana 1985–1998. Koulutukseltaan hän oli yhteiskuntatieteen maisteri.


title: Pentti Fagerholm

text: Pentti Fagerholmin ääni tunnetaan myös stereotestistä.


title: Pentti Fagerholm

text: Fagerholmilla on kolme lasta; nuorin poika, Matti, tunnetaan parhaiten taiteilijanimellä Michael Monroe.


title: Nukuʻalofa

text: Nukuʻalofa on eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevan Tongan saaristovaltion pääkaupunki. Siellä oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 23 000 asukasta, koko pääkaupunkialueella noin 35 000.


title: Nukuʻalofa

text: Kaupunki sijaitsee Tongatapun saaren pohjoisrannikolla. Kaupungin tärkeimmät vientituotteet ovat kopra, banaanit, vanilja ja erilaiset käsityöt.


title: Nukuʻalofa

text: Tongan asukkaista noin 35 prosenttia asuu Nukuʻalofassa. Siellä sijaitsee muun muassa kuninkaallinen palatsi.


title: Mosse

text: Mosse voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Yaren

text: Yaren on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se on Naurun tärkein asutuskeskus. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja vuonna 2011 asukasluku oli 747. Yaren sijaitsee saaren eteläosissa. Yarenia pidetään usein Naurun pääkaupunkina, ja esimerkiksi valtion virastot sijaitsevat siellä. Valtiolla ei kuitenkaan ole virallista pääkaupunkia.


title: Yaren

text: Yarenissa sijaitsee muun muassa Naurun parlamenttitalo, paloasema, poliisilaitos sekä Naurun kansainvälinen lentoasema.


title: Ongelmajäte

text: Ongelmajäte eli vaarallinen jäte on jätettä, joka voi kemiallisten tai muiden ominaisuuksiensa vuoksi aiheuttaa erityistä vaaraa tai haittaa terveydelle tai ympäristölle, ja vaatii siksi erityiskäsittelyä. Ongelmajätteitä syntyy niin teollisuudessa kuin kotitalouksissakin. Esimerkkejä ongelmajätteistä ovat muun muassa:Suomessa ongelmajätteiden hävittämisestä huolehtii muun muassa Ekokem Oy.


title: Ongelmajäte

text: Suomen laissa, 1. toukokuuta 2012 alkaen, käytetään termiä vaarallinen jäte aikaisemman termin ongelmajäte sijasta. Myös kuntien jäte- ja vesilaitokset käyttävät tätä termiä.


title: Mordor

text: Mordor on paikka J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailma Keski-Maassa.


title: Mordor

text: Nimellä Mordor on itse asiassa kaksi merkitystä: Musta Maa sindariksi ja Varjon Maa quenyaksi. Alku "mor" merkitsee "mustaa" tai "varjoa". "Dor" merkitsee maata. Quenyaksi "mordo" tarkoittaa varjoa. "Mor" nähdään myös esimerkiksi Moriassa ("Musta kuilu") ja "dor" esimerkiksi Gondorissa ("Kivimaa") ja Doriathissa ("Aidattu maa").


title: Mordor

text: Mordor sijaitsi Anduin-joen itäpuolella. Sen rajanaapurit olivat Gondor lännessä, Rhûn pohjoisessa, Harad etelässä ja Khand idässä. Anduinin ja Mordorin välissä oli Ithilienin maakunta, joka kuului Gondorille.


title: Mordor

text: Mordoria ympäröi kaksi suurta vuorijonoa, Ephel Dúath eli Varjovuoret lännessä ja Ered Lithui eli Tuhkavuoret pohjoisessa. Ne suojasivat Mordoria viholliselta ja niiden vuoksi Mordoriin oli vain muutama sisäänpääsyä, joista vain kaksi tunnettiin yleisesti. Periaatteessa mordoriin pääsisi myös kiertämällä tuhkavuorten pohjoispuolelta tai etelästä Haradin kautta. Tunnetuin oli pohjoisessa sijaitseva Udûn, joka oli aukko Varjovuorten ja Tuhkavuorten välissä. Sitä suojasi Morannon eli Musta Portti, korkeaan muuriin rakennettu valtava rautaportti. Musta Portti oli raskaasti vartioitu ja sitä suojasivat Hammastornit. Mustan Portin edustalla oli Dagorladin tasanko.


title: Mordor

text: Toinen tunnettu sisäänpääsy oli Varjovuorilla sijaitseva Cirith Ungolin sola. Sinne pääsi Morgulin laaksosta, mutta laaksoa ja sinne vievää tietä suojasi Minas Morgulin kirottu kaupunki, jossa Angmarin Noitakuningas ja muut Nazgûlit asuivat. Cirith Ungolin solaan johti myös toinen, salaisempi tie, jonne pääsi Morgulin laaksossa sijaitsevia portaita pitkin. Portaat johtivat luolaan, jossa asui hämähäkkiä muistuttava ikivanha olento, Lukitari. Luola johti Cirith Ungoliin, jota vartioi Cirith Ungolin torni.


title: Mordor

text: Mustan Portin takana oli Ûdunin tasanko, jossa sijaitsi paljon Mordorin armeijoille aseita, haarniskoja ja sotakoneita tuottavia kaivoksia, asepajoja ja tehtaita. Ûdunia suojasivat lukuisat linnakkeet, kuten Durthangin linna. Ûdunista johti pois Rautakitana tunnettua kapea sola, jonka takana sijaitsi tuliperäinen Gorgorothin tasanko.


title: Mordor

text: Gorgoroth oli karu ja eloton alue, jossa ei ollut elämiä tai kasveja lukuun ottamatta kitukasvuisia pensaita ja vertaimeviä hyönteisiä, joiden selkäpanssarissa oli punaista silmää muistuttava merkki. Tasangon peitti tuhka ja tomu, jotka olivat lähtöisin Tuomiovuoresta. Tuomiovuori oli Mordoria ympäröiviä vuoria huomattavasti pienempi tulivuori. Sen jatkuvat purkaukset sinkosivat taivaalle tuhkaa, joka teki hengittämisen vaikeaksi. Tasangon päällä oli savupilvi, joka ei päästänyt auringonvaloa lävitseen. Tuomiovuoren lisäksi Gorgorothissa sijaitsi Barad-dûr, Sauronin linnoitus ja asuinpaikka. Se sijaitsi Gorgorothin reunalla ja Tuhkavuorten eteläpäässä.


title: Mordor

text: Gorgothin takana oli Núrn, jossa Sauronin orjat asuivat. Núrnissa maa oli hedelmällistä, koska Tuomiovuoren tuhka hedelmöitti sitä ja maa oli ravinteikasta. Siellä sijaitsi suuri sisämeri. Núrnin sisämeren vesi oli suolaista.


title: Mordor

text: Núrnin takana oli teitä, jotka johtivat Haradiin. Sauronin palvelijat käyttivät niitä, kun he menivät Haradiin verottamaan Sauronia palvelivia kansoja, kuten "haradrim"ia.


title: Mordor

text: Mordor oli muinaisjäännös Morgothin tuhoisista töistä, sillä se näytti muuttuvan jatkuvasti valtaisien tulivuorenpurkausten vuoksi. Mordoria ei ollut mainittu Keski-Maan aikakirjoissa, ennen kuin Musta Ruhtinas Sauron valitsi Mordorin valtakunnakseen vuonna 1000 Auringon Toista Aikaa. Hän ei ollut kuitenkaan Mordorin ensimmäinen asukas, sillä hämähäkkiolento Lukitari oli asunut vuosisatoja aiemmin Cirith Ungolissa sijaitsevassa luolassa.


title: Mordor

text: Sauronin valintaan vaikutti monta syytä. Varjovuoret ja Tuhkavuoret suojasivat Mordoria hyvin númenorilaisilta ja Sauron kykeni käyttämään Tuomiovuoren tulia noituuteen. Sauron keräsi ympärilleen paljon örkkejä ja peikkoja. Hän aloitti Barad-dûrin rakentamisen.


title: Mordor

text: Vuonna 1200 Sauron hylkäsi Mordorin ja lähti Eregioniin. Siellä hän opetti haltiaseppiä takomaan mahtisormuksia, mutta hän palasi Mordoriin vuonna 1600 ja takoi Tuomiovuoren uumenissa Valtasormuksen. Haltiat ymmärsivät Sauronin petoksen ja joutuivat sotaan. Sauronin örkit tuhosivat Eregionin, mutta númenorilaiset tuhosivat Mordorin armeijat.


title: Mordor

text: Sauron kokosi lisää örkkejä ja peikkoja ja käännytti Rhûnin ja Haradin ihmiset palvelijoikseen. Ar-Pharazôn Kultainen, Númenorin kuningas, kuuli Sauronin mahdista ja saapui suuren armeijan kanssa Keski-Maahan. Sauron antautui númenorilaisille, jotka veivät hänet Númenoriin. Hän kuitenkin turmeli ylpeän Ar-Pharazônin ja suurimman osan númenorilaisista. Lopulta hän aiheutti heidän tuhonsa, mutta Númenorin upotessa myös Sauron vajosi meren pohjaan. Hänen henkensä palasi Mordoriin, mutta hän ei enää koskaan kyennyt ottamaan kaunista ulkomuotoa. Hän otti Mustan Ruhtinaan hahmon, joka opittiin tuntemaan pahan perikuvana.


title: Mordor

text: Samaan aikaan Númenorilaisruhtinas Elendil ja hänen poikansa Isildur ja Anárion olivat perustaneet Arnorin ja Gondorin valtakunnat. Sauronin örkit valloittivat Minas Ithilin Varjovuorten kupeessa, mutta hyökkäys pysäytettiin Osgiliathiin ja Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto hyökkäsi Mordoriin. Vuonna 3434 haltiat ja ihmiset löivät Sauronin armeijat Dagorladin taistelussa. Viimeisen Liiton joukot astuivat Mordoriin ja aloittivat Barad-dûria piirityksen. Seitsemän vuoden jälkeen Sauron astui Mustasta Tornista ja surmasi Gil-galadin ja Elendilin. Isildur leikkasi Suurimman Sormuksen Sauronin sormesta, mutta ei ahneudessaan tuhonnut sitä. Sauronin henki pakeni Dol Gulduriin ja Barad-dûr kaadettiin maan tasalle.


title: Mordor

text: Sauronin vakoojat kaappasivat vuonna 3017 Klonkun ja veivät sen Barad-dûriin kidutettavaksi. Klonkkua kuulusteltiin, kunnes se mainitsi nimet Kontu ja Reppuli. Sauron lähetti sormusaaveet Kontuun hakemaan Suurinta Sormusta.


title: Mordor

text: Vuonna 3019 Sauron aloitti hyökkäyksensä Gondoria vastaan. Noitakuningas johdatti armeijan Minas Morgulista ja Sauron lähetti Mustalta Portilta lisäjoukkoja. Minas Tirith joutui piirityksiin, mutta Gondorin ja Rohanin joukot tuhosivat armeijan ja Noitakuningas kaatui. Armeija oli kuitenkin vain osa Sauronin todellisista joukoista, sillä suuri osa niistä oli vielä Mordorissa.


title: Mordor

text: Gandalf, Aragorn, Éomer ja Imrahil johtivat armeijan Mustalle Portille. Sauronin Suu saapui neuvottelemaan heidän kanssaan ja vaati Gondorin ja Rohanin antautumista ja alistumista Mordorin alaisuuteen. Gandalf kieltäytyi ja Sauronin joukot marssivat Mustasta Portista. Gondor ja Rohan olivat häviöllä, mutta silloin Klonkku puraisi Sormuksen Frodo Reppulin sormesta ja putosi Tuomiorotkoon. Sormus tuhoutui ja Mordorin valtakunta mureni.


title: Mordor

text: Barad-dûr, Musta Portti ja Hammastornit sortuivat ja Gorgorothin tasanko halkeili maanjäristyksen voimasta. Sauron ja loput sormusaaveista tuhoutuivat ja Mordorin joukot pakenivat tai antautuivat ilman johtajaa. Tuomiovuori purkautui suurella voimalla, mutta kotkat pelastivat Frodon ja Samin purkaukselta.


title: Mordor

text: Aragorn kruunattiin Mordorin häviön jälkeen kuninkaaksi ja hän päätti, että Núrnin orjat vapautettaisiin ja luovutti heille kaikki maat Núrnin sisämeren lähistöllä. Gorgorothista tuli taas karu autiomaa, eikä siellä asunut enää örkkejä ja muita pahuuden voimia palvelevia olentoja. Sauron ja sormusaaveet olivat tuhoutuneet ja Mordor joutui jälleen Gondorin vallan alaisuuteen.


title: Mordor

text: Gondorilaiset rakensivat Mordoriin rajavartiolinnakkeita siltä varalta, etteivät örkit palaisi sinne. He rakensivat muun muassa Hammastornit, Durthangin ja Cirith Ungolin tornin. Gondor kuitenkin rappioitui ja vuonna 1636 Kolmatta Aikaa Suuri Rutto tuli Mordorista ja tappoi paljon Gondorin asukkaita. Gondorilaiset hylkäsivät linnoituksensa Mordorissa ja ne joutuivat pian örkkien haltuun. Vuonna 1980 Nazgûlien herra kokosi muut sormusaaveet Mordoriin ja valloitti vuonna 2002 Minas Ithilin, josta tuli Minas Morgul. Minas Ithilin "palantír", joka tunnettiin nimellä Ithil-kivi, annettiin myöhemmin Sauronille.


title: Mordor

text: Vuonna 2745 "uruk-hai"-niminen uudenlainen örkkirotu tuli Mordorista ja tuhosivat Osgiliathin. Sauron, joka oli asunut Dol Guldurin linnoituksessa Synkmetsässä, palasi vuonna 2942 salaa Mordoriin. Yhdeksän vuotta myöhemmin hän julisti palanneensa ja aloitti Mustan Tornin jälleenrakentamisen. Hän loi "olog-hai"-nimisen peikkorodun, joka kesti auringonvaloa. Hän myös keräsi ympärilleen örkkejä, eteläisiä ja itäläisiä.


title: Mordor

text: Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Mordor kuvattiin Uudessa Seelannissa, kuten myös muut elokuvien paikat. Osa paikoista, kuten Barad-dûr ja Cirith Ungolin torni, toteutettiin pienoismalleilla ja tietokoneanimaatiolla. "" Tuomiovuorena käytettiin Mount Ngauruhoe -tulivuorta. "Kuninkaan paluussa" Mordorin mittasuhteita on muuteltu, esimerkiksi Barad-dûr näkyy Mustalta Portilta, vaikka niiden välissä on satojen kilometrien välimatka, ja kaiken lisäksi vuoria.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Suomen ympäristöhallinto muodostuu ympäristöministeriöstä ja TEM:n hallinnonalalla toimivien alueellisten elinkeino,- liikenne- ja ympäristökeskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueista, aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueista, Suomen ympäristökeskuksesta sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta. Ympäristöministeriö ohjaa Metsähallitusta ja Metsäntutkimuslaitosta luonnonsuojeluasioissa. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa alueellisia ELY:jä sekä Suomen ympäristökeskusta vesivarojen käytön ja hoidon asioissa.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Ympäristöhallinto toimii hyvän elinympäristön aikaansaamiseksi, luonnon toimintakyvyn turvaamiseksi ja asunto-olojen parantamiseksi.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Ympäristöhallinnon tehtävänä on edistää kestävää kehitystä ja kansalaisten hyvinvointia.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Suomen ympäristökeskus (SYKE) tukee tutkimustoiminnallaan ja asiantuntemuksellaan muuta ympäristöhallintoa sekä muita viranomaisia.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueet käsittelevät ympäristönsuojelulain ja vesilain mukaisiin hankkeisiin liittyviä ympäristölupahakemuksia.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten Y-vastuualueet toimivat paikallisena valvontaviranomaisena omalla alueellaan. Lisäksi ne tarjoavat ympäristöasioihin liittyvää neuvontaa ja tietoa.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA myöntää asumiseen ja rakentamisen liittyviä avustuksia, tukia ja takauksia sekä ohjaa ja valvoo ARA-asuntokannan käyttöä. ARA on myös mukana asumisen kehittämiseen ja asuntomarkkinoiden asiantuntijuuteen liittyvissä hankkeissa ja tuottaa alan tietopalvelua.


title: Atorox

text: Atorox on Outsiderin eli Aarne Haapakosken (1904–1961) luoma robottihahmo, joka seikkaili kuudessa Haapakosken vuosina 1947–1948 kirjoittamassa Atorox-romaanissa. Romaanit olivat


title: Alfred Dreyfus

text: Alfred Dreyfus (9. lokakuuta 1859 – 12. heinäkuuta 1935) oli juutalainen ranskalainen upseeri, joka tuli tunnetuksi niin sanotusta Dreyfusin tapauksesta. Dreyfus tuomittiin vuonna 1894 syyttömänä. Syytteessä hänen väitettiin paljastaneen saksalaisille sotasalaisuuksia. Tuomio oli elinkautinen vankeus Kouroun kaupungin kohdalla olevalla Pirunsaarella. Dreyfus menetti myös sotilasarvonsa, mikä oli tuohon aikaan normaali tuomioon kuuluva lisärangaistus.


title: Alfred Dreyfus

text: Tuomio herätti aikoinaan suurta huomiota ja jakoi Ranskan kansan kahteen leiriin. Dreyfusia puolusti esimerkiksi ranskalainen kirjailija Émile Zola avoimella kirjeellään J'accuse. Dreyfusin tapauksen merkittävyyttä lisäsi se, että tapaus herätti sionismin perustajiin kuuluneen Theodor Herzlin pohtimaan juutalaisasiaa.


title: Alfred Dreyfus

text: Uusien todisteiden perusteella Dreyfusin elinkautinen vankeustuomio kumottiin 1899, mutta hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Ranskan presidentti armahti kuitenkin Dreyfusin vähän myöhemmin. Dreyfus vapautettiin viimein kaikista syytteistä 12. heinäkuuta 1906 ja hänelle palautettiin entinen sotilasarvo. Hän palveli lyhyen aikaa armeijassa, ja hänet ylennettiin majuriksi ennen kuin hän siirtyi reserviin. Ensimmäisen maailmansodan aikana Dreyfus kutsuttiin takaisin palvelukseen, ja hän komensi everstiluutnantin arvoisena ammusvarikkoa. Sodan jälkeen hän vietti hiljaista elämää ja kuoli vuonna 1935.


title: Alfred Dreyfus

text: Dreyfusin muistelmat on suomennettu vuonna 1919 ("Väkivaltaa ja vääryyttä").


title: Alfred Dreyfus

text: Yhdysvaltalaiset näyttelijät Richard Dreyfuss ja Julia Louis-Dreyfus ovat kertoneet, että suvun perimätiedon mukaan he olisivat sukua Alfred Dreyfusille. Väitettä ei ole kuitenkaan todistettu.


title: Tohtori

text: Tohtori ( 'opettaja') on korkeimman yliopistollisen tutkinnon nimitys. Tohtorintutkinto pätevöittää ennen kaikkea tutkimustoiminnan vaativiin asiantuntija- ja esimiestehtäviin. Yliopiston ja ammattikorkeakoulun korkeimpiin virkoihin vaaditaan yleensä tohtorintutkinto. Professorin virkaan tohtorintutkintoa ei teoriassa vaadita; sen sijaan edellytetään tieteellistä tai taiteellista pätevyyttä sekä opetustaitoa. Käytännössä professori, jolla ei ole tohtorintutkintoa, on kuitenkin harvinainen muilla kuin taidealoilla. Tohtoriksi opiskelevaa kutsutaan jatko-opiskelijaksi. Jos tohtoriopintoja tehdään työsuhteessa yliopistoon, niin tällöin työtehtävästä käytetään tohtorikoulutettavan nimikettä.


title: Tohtori

text: Vuonna 2006 lähes 20 % tohtorintutkinnoista suoritettiin teknisellä alalla. Myös luonnontieteissä ja lääketieteissä suoritettiin runsaasti tohtorintutkintoja. Naisten osuus suoritetuista tutkinnoista oli vuonna 2006 noin 48,9 %. Suomen ensimmäinen naistohtori oli Karolina Eskelin (lääketiede ja kirurgia 1895) ja toinen Tekla Hultin (taloushistoria 1896). Ulkomailla ensimmäisenä väitteli kemisti Lydia Sesemann (Zürichin yliopisto 1874).


title: Tohtori

text: Tällä hetkellä Suomessa voi suorittaa seuraavat tohtorintutkinnot:


title: Tohtori

text: Suomessa eniten tohtoreita valmistuu Helsingin yliopistosta, 27 %, Aalto-yliopiston teknillisestä korkeakoulusta, 11 %, Oulun yliopistosta, 10 % ja Turun yliopistosta, 9 % (vuonna 2006). Kaikille hyväksi arvioiduille tutkimushankkeille ei riitä Suomessa rahoitusta, ja rahoituksesta joudutaan usein kilpailemaan. Tutkijakoulutuksen sisältöä on kehitetty viime aikoina niin, että tohtorit voisivat sijoittua enemmän myös elinkeinoelämään. Monilla aloilla yksityisen, tyypillisesti teollisuudelta saadun rahoituksen määrä onkin jo huomattava.


title: Tohtori

text: Tohtorintutkintojen määrä on Suomessa nelinkertaistunut viimeisten 20 vuoden aikana (vuonna 1986 valmistui 349 tohtoria). Suomessa on työelämässä noin 16 000 tohtorintutkinnon suorittanutta ja vuosittain valmistuu noin 1 400 uutta tohtoria, joten tohtoreiden kokonaismäärä kasvaa nopeasti. Tohtoreista noin 10 000 työskentelee tutkimus- ja tuotekehitystehtävissä. Enemmistö tohtoreista työskentelee julkisella sektorilla, mutta suhdeluku riippuu voimakkaasti opintojen alasta. Tohtoreiden osuus yritysten tutkimushenkilöstöstä on verrattain pieni, mutta liike-elämään työllistyneiden tohtoreiden määrä on kuitenkin ollut tasaisessa kasvussa. Tutkinnon suorittaneista työttömänä on vain noin 2 %.


title: Tohtori

text: Tullakseen tohtoriksi opiskelijan täytyy hakeutua yliopistoon ja kirjoittautua jatko-opiskelijaksi. Tohtorikoulutettavaa nimitetään myös "tohtoriopiskelijaksi" tai "doktorandiksi". Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto tai erikoistapauksissa alempi korkeakoulututkinto. Ennen pohjakoulutukseksi vaadittiin lisensiaatintutkinto, mutta nykyään tohtorintutkinto suoritetaan yleensä ylemmän korkeakoulututkinnon pohjalta suorittamatta välissä lisensiaatintutkintoa.


title: Tohtori

text: Tohtorintutkinnon tärkein osa on väitöskirjan laatiminen ja sen puolustaminen julkisesti. Väitöskirja voi olla joko kirjallisesti yhtenäinen kokonaisuus eli monografia tai useista erillisistä tieteellisistä artikkeleista koostuva artikkeliväitöskirja eli ns. nippuväitöskirja. Väitöskirjan lisäksi tulee suorittaa tutkimusalaan ja -menetelmiin liittyviä syventäviä opintoja. Lisensiaatintutkinnon suorittaneilta jatko-opiskelijoilta vaaditaan tohtorintutkintoon liittyviä opintoja vähemmän kuin ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneilta.


title: Tohtori

text: Suomessa voi suorittaa myös taiteellisen tohtorintutkinnon, johon ei välttämättä kuulu väitöskirjaa, vaan tutkinnon opinnäyte voi muodostua taiteellisista projekteista. Esimerkiksi Taideyliopiston Sibelius-Akatemian taiteilijakoulutuksessa musiikin tohtorin tutkinnon opin- ja taidonnäyte muodostuu viiden konserttiohjelman laajuisesta ohjelmasuorituksesta ja tutkielmasta.


title: Tohtori

text: Tohtorintutkinnon suorittaneiden arvonmerkit ovat tohtorinhattu, jonka väri riippuu tieteen- tai taiteenalasta, ja usein tohtorinmiekka. Miekan sijaan joissakin korkeakouluissa ja tiedekunnissa on käytössä muunlainen arvonmerkki, esimerkiksi Itä-Suomen yliopistossa tohtorinviitta ja Aalto-yliopistossa tohtorinkaulus sekä teologeilla Raamattu.


title: Tohtori

text: Riemutohtoriksi voidaan promovoida tohtori, jonka väittelemisestä ja promootiosta on kulunut aikaa 50 vuotta. Riemukunniatohtoriksi voidaan puolestaan promovoida tohtori, jonka kunniatohtoriksi nimeämisestä on kulunut 50 vuotta. Tiettävästi ensimmäinen Suomen riemukunniatohtori oli historioitsija Eino Jutikkala. Riemutohtoreita ovat muiden muassa myös Erkki Kansanaho (2000), Johannes Salminen (2008) Mauno Koivisto (2011), ja Kari Lagerspetz (2011).


title: Tohtori

text: Kunniatohtorille yliopiston tiedekunta on myöntänyt tohtorin arvonimen huomionosoitukseksi ansioista akateemisen maailman ulkopuolella.


title: Tohtori

text: Tohtorintutkintojen nimet vaihtelevat maittain, mutta kansainvälisesti yleisimpiä ovat latinankielisestä kantasanasta "Doctor" johdetut nimikkeet. Suomalaisten tohtorintutkintojen englanninkielisissä lyhenteissä yleisimpiä käännöksiä ovat alasta riippuen D.Sc. ("Doctor of Science") tai Ph.D. ("Doctor of Philosophy").


title: Tohtori

text: Anglosaksisessa maailmassa tavanomaisin englanninkielinen nimitys on edellä mainittu Ph.D.. Muita ovat mm.


title: Tohtori

text: Saksankielisissä maissa käytetään nimikettä Dr. ("Doktor"), jota täydennetään opiskelualaa vastaavalla latinankielisellä nimityksellä; esimerkiksi luonnontieteistä väitellyt on Dr. rer. nat. ("Doktor rerum naturalium"). Poikkeuksen tekevät teknilliset alat, joissa suomalaista tekniikan tohtoria vastaa Dr.-Ing. ("Doktor-Ingenieur").


title: Tohtori

text: Tohtorintutkinnon suorittaneet ovat tilastollisesti korkeapalkkaisin koulutustasoryhmä, sillä tutkinnon suorittaneiden keskipalkka on hieman ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden keskipalkkaa korkeampi. Tohtorintutkinnon suorittaneet työskentelevät pikemminkin julkisella sektorilla kuin yksityisellä sektorilla.


title: Tohtori

text: Noin 7 prosenttia suomalaisen liike-elämän toimitusjohtajista on suorittanut tohtorintutkinnon. Tunnettuja tohtorintutkinnon suorittaneita suomalaisten pörssiyhtiöiden toimitusjohtajia ovat muun muassa Matti Alahuhta, Mika Ihamuotila, Björn Wahlroos.


title: Tohtori

text: Jotkut työelämän johtotehtävissä toimivat ovat saaneet kunniatohtorin arvon (lat. "doctor honoris causa"), vaikka asianosainen ei ole suorittanut tohtorintutkintoa. Esimerkiksi Jorma Ollila on saanut kunniatohtorin arvon kolmesta eri tiedekunnasta.


title: Professori

text: Professori (lyhenne prof., , sanoista "pro" ’edessä’ ja "fateri" ’tunnustaa’) on yliopiston korkein opetus- ja tutkimustehtävä sekä suomalainen arvonimi. Yliopiston professoreilla on sekä tutkimus- ja opetustehtäviä että hallinnollisia tehtäviä.


title: Professori

text: Professorin odotetaan tekevän tutkimustyötä, jonka lisäksi tehtäviin kuuluu opettaminen. Tutkimuksen tavoitteet ja tekotavat vaihtelevat aloittain; luonnontieteiden metodit poikkeavat selvästi esimerkiksi yhteiskuntatieteiden menetelmistä. Tekniikan alueella on myös huomattavan paljon tutkimusta, jossa yritysmaailma on mukana. Tutkimuksen rahoitus on yleensä haettava yliopiston ulkopuolisista lähteistä. Suomessa tällaisia ovat mm. Suomen akatemia ja Tekes. Myös erilaiset säätiöt rahoittavat tutkimusta. Tutkimukseen liittyy julkaisuiden tekeminen sekä toimiminen lehtien ja konferenssien ohjelmatoimikunnissa.


title: Professori

text: Professorit opettavat tyypillisesti maisteri- ja jatko-opintotason kursseja, koska näissä on lähin tuntuma tutkimukseen. Vaikka tavallisesti kandidaattitason opetuksesta pääosin huolehtivat yliopisto-opettajat ja lehtorit, professorit vastaavat opintokokonaisuuksien sisällöstä. Professorien opetustehtäviin kuuluvat myös opinnäytetöiden ohjaukset ja arvioinnit. Tutkimusprofessoreilla ei aina ole opetusvelvollisuutta, mutta he voivat silti ohjata opinnäytetöitä.


title: Professori

text: Opetus- ja tutkimustehtävien lisäksi professoreilla on usein hallinnollisia tehtäviä.


title: Professori

text: Yleensä yliopistojen professorit ovat suorittaneet tohtorin tutkinnon, mutta tämä ei ole ehdoton edellytys – erityisesti taiteellisilla aloilla, joissa valinta tapahtuu taiteellisten näyttöjen perusteella, on professoreita, joilla ei ole tohtorintutkintoa. Eri yliopiston pätevyysmäärittelyt ovat yleensä hyvin samankaltaisia ympäri maailman, vaikka niissä voi olla painotuseroja yliopiston tai tehtävän luonteen takia. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa professorin tehtävään valittavalta edellytetään nykyisin tohtorin tutkintoa, korkeatasoista tieteellistä pätevyyttä, kokemusta tieteellisen tutkimuksen johtamisesta, kykyä antaa korkeatasoista tutkimukseen perustuvaa opetusta ja ohjata opinnäytteitä, sekä näyttöjä edustamansa tutkimusalan kansainvälisestä yhteistyöstä. Professorilta voidaan vaatia myös käytännön kokemusta alaltaan. Taiteiden alalla tieteellisen tutkimuksen asemasta arvioidaan taiteellista toimintaa.


title: Professori

text: On huomattava, että pätevyys arvioidaan aina haettavan professuurin kuvausta vasten. Arvioinnin tekevät yleensä yliopiston ulkopuoliset henkilöt, joilla on professorin pätevyys.


title: Professori

text: Professorin nimike ei ole kaikissa maissa yhtä selkeästi yliopiston ylimpään opetus- ja tutkimustehtävään liitetty kuin Suomessa. Joitakin epävirallisia tai osittain suosittuja käännöksiä:On huomattava, että näidenkin nimikkeiden merkitys vaihtelee englanninkielisten maiden kesken, jopa maiden sisällä. Hieman tulkinnasta riippuu, voisivatko tai tarkoittaa vanhempaa tutkijaa, apulaisprofessoria tai yliopistonlehtoria. Joka tapauksessa ne viittaavat juuri professorin alapuolella olevaan korkeaan asemaan yliopistossa.


title: Professori

text:
Joissain maissa – kuten Saksassa – professorin nimikettä käyttävät myös ammattikorkeakoulujen yliopettajaa vastaavassa
tehtävässä olevat henkilöt. Koska ammattikorkeakoulu () käännetään usein "university of applied sciences", tämä voi aiheuttaa sekaannusta.


title: Professori

text: Yleisesti ottaen yliopistossa oleva professori ilman määreitä viittaa samantasoiseen tehtävään kuin Suomen professori. Määreiden merkitys riippuu maasta ja joskus yliopiston iästäkin, joten käännösten kanssa on syytä olla varovainen. Lisäksi sana on joissain maissa käytössä kohteliaana puhuttelumuotona kenestä tahansa opettajasta. Ranskan sana "professeur" tarkoittaa opettajaa ottamatta kantaa siihen, onko kyseessä ala-asteen vai yliopiston opettaja.


title: Professori

text: Professorin virka eli professuuri oli ainoa valtion virka, jonka täyttämisestä oli oma yksityiskohtainen lakinsa. Professorin virantäyttöasiat saattoivat käytännössä muodostua monimutkaisiksi ja kestivät jopa useita vuosia. Nopeimmillaankin ne kestivät yleensä vähintään puoli vuotta. Vuoden 2010 yliopistolainuudistuksessa virantäyttölaki kumottiin ja virat muutettiin työsuhteiksi, yhtenä perusteena nopeuttaa professuurien täyttämistä. Jatkossakin professorin työtehtävää hakeneista pitää pyytää vähintään kahden asiantuntijan mielipide. Muuten täyttöprosessi voi vaihdella jonkin verran yliopistojen kesken.


title: Professori

text: Professorin työtehtävän täyttäminen alkaa tehtäväalueen tarkentamisella. Lisäksi tässä vaiheessa päätetään siitä, käytetäänkö kutsumenettelyä vai normaalia hakuprosessia. Kutsumismenettelyä voidaan käyttää, jos kutsuttava henkilö on kiistatta pätevä. Tämä ilmaus tarkoittaa käytännössä sitä, että kutsuttavalla on erityisiä ansioita alalla, eikä ole todennäköistä, että hakijaksi löytyisi häntä ansioituneempi henkilö. Koska kutsumismenettely on hieman nopeampi kuin normaali hakuprosessi, sitä voidaan käyttää myös silloin, jos työtehtävä on määräaikainen.


title: Professori

text: Riippumatta siitä, täytetäänkö professuuri kutsumenettelyllä vai normaalilla hakuprosessilla, valitaan hakijoiden pätevyyden arvioijiksi vähintään kaksi asiantuntijaa, joiden tulee itse olla professorin pätevyyden saavuttaneita. Asiantuntijat ovat yleensä koti- tai ulkomaisten yliopistojen tai tutkimuslaitosten professoreita. Tieteellistä pätevyyttä arvioitaessa otetaan huomioon koko tieteellinen toiminta, joka kattaa tieteelliset luottamustehtävät ja tunnustukset, tutkimusprojektien johtamiset, opinnäytetöiden ohjaukset ja erityisesti hakijan julkaisut. Julkaisuista riittävän määrän tulee edustaa viran määriteltyä alaa. Asiantuntijat antavat tieteellisen toiminnan lisäksi lausunnon myös käytännöllisestä perehtyneisyydestä alaan.


title: Professori

text: Opetustaito mitataan perinteisesti opetusnäytteen avulla. Kuitenkin yhä useammat yliopistot vaativat opetustaidon näyttämiseksi hakijoilta opetusportfolion tekemistä, jotta opetustaidon arviointi ei jäisi yhden esiintymisen varaan, ja asiantuntijat voisivat ottaa tähänkin pätevyysalueeseen kantaa.


title: Professori

text: Ennen vuotta 2010 ehdollepanoviranomainen (esim. tiedekuntaneuvosto) asetti asiantuntijoiden arvioiden perusteella kolme parasta päteväksi todettua hakijaa ehdolle virkaan paremmuusjärjestyksessä, minkä jälkeen virkanimityksen teki yliopiston kansleri tai yliopiston hallitus. Nykyisin yliopistot päättävät nimityksessä noudatettavasta menettelystä itse.


title: Professori

text: Suomen yliopistot ovat osittain siirtymässä perinteisestä täyttötavasta niin sanottuun urapolku- eli tenure track -tapaan, joka on yleinen Yhdysvalloissa. Perusidea on palkata henkilö professoria alempaan tehtävään, josta tiettyjen välivaiheiden kautta voi päätyä professoriksi. Jokaisen vaiheen loppupuolella henkilön ansiot arvioidaan, ja mikäli ne eivät riitä seuraavaan vaiheeseen siirtymiseen, tehtävän hoito päättyy. Toisaalta jos ansiot riittävät, henkilö siirtyy seuraavalle tasolle ylöspäin, kunnes hän saa vakinaisen paikan professorina.


title: Professori

text: Tasojen määrä järjestelmässä voi vaihdella. Tasot voivat olla esimerkiksi seuraavatHenkilö sijoitetaan sopiville tasolle saavutustensa perusteella, eli tarpeeksi ansioitunut henkilö voidaan nimittää suoraan professoriksi, joka tässä järjestelmässä on ainoa vakinainen tehtävä. Kolmea alimman tason nimikettä ei ole virallisesti suomennettu. Vain ylimmän tason saavuttaneita pidetään professoreina yliopistolain tarkoittamassa mielessä.


title: Professori

text: Perinteinen käytäntö on ollut, että johtavalla professorilla on ollut ns. oppituoli, jonka haltijana hän on vastannut tietyn alan opetuksesta ja tutkimuksesta yliopistossa. Muut samassa yksikössä olevat professorit tukivat tätä toimintaa, ja olivat siis apulaisprofessoreita. Myös täysiä "ylimääräisiä" tai henkilökohtaisia professoreita voi olla samalla oppialueella, mutta oppituolin haltija oli silti alan johtava professori. Tämäntyyppinen käytäntö on vieläkin olemassa monissa maissa.


title: Professori

text: Suomessa viimeinenkin jäänne edellä olevasta käytännöstä poistui vuonna 1998, kun apulaisprofessuurit lopetettiin 1. elokuuta, ja käyttöön jäi useiksi vuosiksi vain professorin nimike. Samalla luovuttiin käytännöstä, jossa professorit nimitti tasavallan presidentti ja professorien nimittäminen siirtyi kokonaan yliopistolle. Apulaisprofessorien nimittäminen oli aiemminkin ollut yliopiston vastuulla. Apulaisprofessorin nimike tuli uudelleen käyttöön urapolun myötä.


title: Professori

text: Professorin tehtävä voi olla myös osa-aikainen.


title: Professori

text: Professori on myös useissa maissa käytössä oleva arvonimi tai opettajan nimitys.


title: Professori

text: Professori emeritus (myös muodossa "emeritusprofessori") eli täysinpalvellut professori on professuurista eläkkeelle jäänyt miesprofessori. Eläkkeelle jääneestä naisprofessorista käytetään nimitystä professori emerita. Latinankieliset määreet "emeritus" ja "emerita" ovat epävirallisia, ja niitä on tarpeen käyttää vain, jos titteliin yhdistetään oppiaine, eläkkeellä olevan professorin erottamiseksi virassa istuvasta professorista. Muutoin pelkkä "professori" on titteliksi riittävä myös eläkkeellä olevasta professorista.


title: Professori

text: Vuonna 1968 perustettu Taiteen keskustoimikunta nimitti viiden vuoden määräaikaiseen virkasuhteiseen taiteilijaprofessorin virkaan eteviä luovaa työtä tekeviä taiteilijoita. Taiteilijaprofessorin virassa voi olla enintään 10 henkilöä vuosittain. Vuoden 2010 lakimuutos muutti taiteilijaprofessorin virat taiteilija-apurahoiksi. 10-vuotisen apurahan saaja voi käyttää taiteilijaprofessorin nimikettä. Taiteilija-apurahat myöntää opetus- ja kulttuuriministeriön alainen Taiteen edistämiskeskus.


title: Kansainyhteisö

text: Kansainyhteisö (, vuodet 1926–1949 "Brittiläinen kansainyhteisö") on Britannian ja sen entisten alusmaiden ja territorioiden muodostama yhteisö. Jäsenmaiden joukossa on myös kaksi maata, joilla ei ole brittiläistä siirtomaataustaa, Mosambik ja Ruanda. Nykymuotoinen Kansainyhteisö perustettiin Westminsterin säädöksellä vuonna 1931, kun brittiläinen imperiumi alkoi vähitellen murtua, ja aikaisemmin Britannian hallitsemien alueiden välinen suhde tarvitsi uuden organisaation. Sama säädös vahvisti lopullisesti Kanadan, Etelä-Afrikan, Australian ja Uuden-Seelannin aseman Britannian kanssa samanarvoisina, itsenäisinä valtioina (ns. "dominio"-status). Myöhemmin siihen ovat liittyneet useimmat muutkin Britannian entiset siirtomaat sitä mukaa, kun ne ovat itsenäistyneet. Yhteisön tehtävänä on kehittää jäsentensä demokratiaa ja koordinoida kehitysyhteistyötä rikkaiden ja köyhien jäsenmaiden välillä johtamalla esimerkiksi koulutushankkeita.


title: Kansainyhteisö

text: Kansainyhteisön jäseninä on sekä tasavaltoja että kuningaskuntia. Kansainyhteisöllä ei ole perustuslakia. Sen päämies on kuningatar Elisabet II. Kansainyhteisöllä on toimeenpaneva johtaja, joka valitaan Kansainyhteisön poliitikkojen ja diplomaattien keskuudesta nelivuotiskaudeksi. Kansainyhteisön sihteeristö sijaitsee Lontoossa. Yhteisön mailla ei ole valtaa puuttua toistensa asioihin eivätkä yhteisön maat toimi yhdessä esimerkiksi ulkopoliittisissa kysymyksissä.


title: Kansainyhteisö

text:
Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II hallitsee myös suoranaisena valtionpäämiehenä nimellä "Commonwealth realms" tunnettuja Kansainyhteisön sisäpiirin jäseniä Antigua ja Barbudaa, Australiaa, Bahamaa, Barbadosia, Belizea, Kanadaa, Grenadaa, Jamaikaa, Uutta-Seelantia, Papua-Uutta-Guineaa, Saint Kitts ja Nevisiä, Saint Luciaa, Saint Vincent ja Grenadiineja, Salomonsaaria ja Tuvalua.
Kansainyhteisön maiden parhaat urheilijat osallistuvat joka neljäs vuosi Kansainyhteisön kisoihin, joissa järjestetään kilpailuja useissa lajeissa.


title: Kansainyhteisö

text: Vuonna 2009 Kansainyhteisössä oli 54 jäsenvaltiota, joista kaikki paitsi kaksi Afrikan valtiota (Ruanda ja Mosambik) ovat joskus olleet osana brittiläistä imperiumia.


title: Kansainyhteisö

text: Nykyiset jäsenvaltiot ovat:


title: Apulaisprofessori

text: Apulaisprofessori on Suomessa professorien vakinaistamispolkuun (engl. "tenure track") kuuluva uravaihe, joka voi vastata vakinaistamispolun ensimmäistä vaihetta (engl. "assistant professor") tai toista vaihetta (engl. "associate professor"). Näiden vaiheiden jälkeen apulaisprofessorista voi tulla professori (engl "professor"). Vakinaistamispolut otettiin käyttöön Suomen yliopistoissa vuodesta 2010 alkaen. Suomen nykyiset apulaisprofessuurit sijoittuvat hierarkkisesti yliopistonlehtorin tai yliopistotutkijan ja varsinaisen professorin väliin.


title: Apulaisprofessori

text: Apulaisprofessori oli käytössä yliopiston virkana myös aiemmin, vuoteen 1998, jolloin apulaisprofessoreista tuli professoreja. Apulaisprofessorin viran vaatimukset olivat lähes samat kuin professorinkin viran. Apulaisprofessorit nimitti kuitenkin virkaansa yliopisto, kun taas professorit nimitti Suomen tasavallan presidentti. Aiemmin apulaisprofessoria vastasi apulaisen virka, joka oli käytössä vuoteen 1949. Tuolloin määrättiin, asetuksella, että apulaisella tuli olemaan apulaisprofessorin nimi ja arvo. Vuoden 1963 asetuksella muutettiin apulaisen virat apulaisprofessorin viroiksi.


title: Lapin vaalipiiri

text: Lapin vaalipiiri (vaaleihin 1995 Lapin läänin vaalipiiri) on yksi Suomen eduskuntavaalien 13 vaalipiiristä. Lapista valitaan seitsemän kansanedustajaa kaikkiaan 200:sta. Vaalipiiri kattaa Lapin maakunnan alueen.


title: Lapin vaalipiiri

text: Lapin vaalipiiri käsittää seuraavat kunnat: Enontekiö, Inari, Kemi, Kemijärvi, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio, Utsjoki ja Ylitornio.


title: Lapin vaalipiiri

text: Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Alatornio, Karunki, Kemijärven maalaiskunta, Petsamo ja Rovaniemen maalaiskunta.


title: Lapin vaalipiiri

text: Lapin vaalipiiri perustettiin 1906 ensimmäisiä vuoden 1907 eduskuntavaaleja varten. Vaaleista 1909 alkaen nimi oli Lapinmaan vaalipiiri. Siihen kuului Lapin historiallinen maakunta, myöhemmin myös Petsamo. Ennen Lapin läänin perustamista (1938) Oulun läänissä oli kolme vaalipiiriä: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri, Oulun läänin pohjoinen vaalipiiri ja Lapinmaan vaalipiiri. Muista silloisista vaalipiireistä poiketen Lapinmaalta valittiin vain yksi kansanedustaja.


title: Lapin vaalipiiri

text: Vaalipiirin perustamisesta 1920-luvun loppuun Lapinmaan edustajapaikasta kilpailivat lähinnä Suomalainen puolue ja nuorsuomalaiset sekä niiden perilliset kokoomus- ja edistyspuolue. SDP onnistui vain kerran, vaaleissa 1917. Vuodesta 1929 lähtien paikan vei Maalaisliitto.


title: Lapin vaalipiiri

text: Lapinmaan vaalipiiriin kuului Oulun lääniin Petsamon kuntana 1922 liitetty Petsamon lääni (1921).Lapin lääni perustettiin 1938 ja Lapinmaan vaalipiiristä sekä Oulun läänin pohjoisesta vaalipiirin pohjoisosasta muodostettiin Lapin läänin vaalipiiri. Oulun pohjoisen vaalipiirin eteläisimmät kunnat jäivät osaksi yhdistettyä Oulun läänin vaalipiiriä. Vaalipiirin nimi muuttui vuoden 1995 uudistuksessa maakuntanimeä vastaten Lapin vaalipiiriksi.


title: Lapin vaalipiiri

text: Lapin vaalipiiristä valitaan nykyisin seitsemän kansanedustajaa. Vuosina 1945–1951 ja 1979–1999 edustajia oli kahdeksan ja vuosina 1954–1962 ja 1970–1975 yhdeksän. Parhaimmillaan Lapin väestöosuus oikeutti läänin kymmeneen paikkaan vaaleissa 1966. Ensimmäisissä vaaleissa 1939 valittujen määrä oli sama kuin nykyisin.


title: Lapin vaalipiiri

text: Lapin suurin puolue on jo pitkään ollut Suomen Keskusta (aik. nimiltään Maalaisliitto ja Keskustapuolue), joka on parhaimmillaan saanut jopa enemmistön läänin paikoista. Kommunistijohtoinen Suomen Kansan Demokraattinen Liitto kilpaili sen kanssa tasaväkisesti 1970-luvun loppuun asti, mutta vain vaaleissa 1958 kansandemokraatit onnistuivat ylittämään Maalaisliiton paikkamäärän. SKDL:n toiminta käytännössä jakautui 1980-luvun alussa ja sen äänet jakautuivat vaaleissa 1983 ja 1987 kahdelle eri listalle, jolloin poliittisen vasemmiston kokonaisedustus väheni. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue on jäänyt SKDL:ää ja sittemmin Vasemmistoliittoa pienemmäksi tai yhtäsuureksi kaikissa vaaleissa eduskuntavaaleista 1945 lähtien.


title: Lapin vaalipiiri

text: SDP on jäänyt ilman kansanedustajaa vaalipiirissä vain vuonna 1962 ja Kansallinen Kokoomus vaaleissa 1966, 1991 ja 2015. Vuonna 2003 Kokoomuksen paikka varmistettiin vaaliliitolla Suomen Kristillisdemokraattien kanssa. Vuonna 2007 Kokoomus oli puolueiden historian ensimmäisessä vaaliliitossa Vihreän liiton kanssa. Kristillisdemokraatit puolestaan liittoutui Keskustan kanssa.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingin raitioliikenne on osa Helsingin kaupungin julkista liikennettä. Helsingin raitiovaunut ovat erityisesti kantakaupungissa olennainen osa kaupunkikuvaa ja päivittäistä liikkumista.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Raitioliikenne alkoi Helsingissä 1891. Helsingin ohella raitioliikennettä on Suomessa ollut aikanaan Turussa ja Viipurissa. Tampereelle on rakenteilla pikaraitiotie.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingissä ajetaan nykyään laskentatavasta riippuen yhtätoista raitiolinjaa (1, 2, 3, 4, 5, 6, 6T, 7, 8, 9, 10), joista kymmenen on varsinaisia päälinjoja (1, 2, 3, 4, 5, 6/T, 7, 8, 9, 10) ja joiden yhteenlaskettu matkustajamäärä on hieman Helsingin metroa pienempi. Vuonna 2004 raitiovaunuilla tehtiin yhteensä 56,6 miljoonaa matkaa. Helsingin raitiovaunuliikenne on itsensä kannattavaa.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingin raitiovaunuissa käy tavallisten HSL-lippujen lisäksi erityinen ja edullisempi raitiovaunulippu, jonka vaihto-oikeus on rajattu muihin raitiovaunuihin.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Nykyisin kaikki säännöllisessä liikenteessä olevat raitiovaunut ovat nivelraitiovaunuja. Yli puolet niistä on kokonaan matalalattiaisia ja loput osittain, sillä kaikkiin nykyisiin linjaliikenteessä vanhempiin raitiovaunuihin on peruskorjauksen yhteydessä lisätty matalalattiainen väliosa. Ensimmäinen matalalattiainen Variotram-vaunu saapui Helsinkiin vuonna 1998.


title: Helsingin raitioliikenne

text: HSL tilaa raitiovaunuliikennettä Helsingin seudulla, ja sitä liikennöi HKL-Raitioliikenne, joka on yhdessä metroliikenneyksikön kanssa osa Helsingin kaupungin liikennelaitosta.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingin kaupungin liikennelaitoksella työskentelee noin 340 raitiovaununkuljettajaa.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Linjaliikenteen lisäksi myös tilausliikenteen merkitys on viime vuosina kasvanut, kun muutama raitiovaunu on kunnostettu pelkästään tilausliikenteen käyttöön. Tilausliikennevaunuja kunnostetaan parhaillaan lisää toiminnan laajentamiseksi. Tilausliikennettä markkinoi HKL:n ja HSL:n lisäksi myös yksityinen Oy Stadin Ratikat Ab.


title: Helsingin raitioliikenne

text:
14. elokuuta 2017 Helsingin raitioliikenteessä otettiin käyttöön uusittu raitiolinjasto. Matka-aika riippuu matka-ajankohdasta, taulukossa lyhin HSL:n ilmoittama matka-aika.
Liikennöintikäytössä olevaa kaksisuuntaista rataa on yhteensä noin 76 kilometriä. Linjat 2, 3 ja 7 on yhdistetty niin, että vaunun saapuessa Olympiaterminaaliin sen linjatunnus vaihtuu 3:sta 2:ksi ja päinvastoin, sekä Länsi-Pasilassa tunnus vaihtuu 2:sta 7:ksi tai päinvastoin. Linjat 6/6T, 8 ja 9 on yhdistetty vastaavasti siten, että vaunun saapuessa Arabiaan, sen linjatunnus vaihtuu 6/6T:stä 8:ksi ja päinvastoin, sekä Saukonpaadessa tunnus vaihtuu 8:sta 9:ksi ja päinvastoin. Linjoilla on Saukonpaadesta ja Arabiasta myös yksittäisiä lähtöjä, joilla tunnusta ei vaihdeta.


title: Helsingin raitioliikenne

text: HKL-Raitioliikenne käyttää kolmea varikkoa:


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingin raitiotieverkko on rakennettu yksinomaan Helsingin kaduille, eli se on perinteinen katuraitiotie, ei pikaraitiotie. Raiteet noudattavat 1 000 millimetrin eli tasan yhden metrin raideleveyttä. Linjaliikenteen verkosto on suurimmalta osaltaan kaksiraiteinen siten, että molemmat kulkusuunnat liikennöivät omalla raiteellaan. Poikkeuksena tästä on raitiolinja 7:n reitti Mikonkadulla, jossa raiteet on limitetty katualueen kapeuden vuoksi. Koska nykyisin käytettävät raitiovaunut eivät kykene vaihtamaan kulkusuuntaansa, rataverkossa on kääntymistä varten rakennettuja tiukkoja kääntösilmukoita. Katutilan salliessa raitiovaunuille on tehty oma kaistansa, joka on eristetty muusta liikenteestä sulkuviivalla tai korokkeella. Kantakaupungin ahtailla kaduilla raitiovaunut kulkevat ajoneuvokaistoille upotetuilla kiskoilla, mutta valtaosan matkaa raitiovaunuilla on omat kaistansa.


title: Helsingin raitioliikenne

text:
Raitiovaunut saavat kulkuvoimansa sähköstä, jonka ne ottavat raiteiden päälle 5,5 metrin korkeuteen viritetystä ajolangasta. Erityiset sähkönsyöttöasemat välittävät verkkoon tasavirtaa 600 voltin jännitteellä, joka on kytketty siten, että ajojohdot ovat virtapiirin negatiivisena, kiskot positiivisena napana.
Raitioteillä on omat liikennevalot, joiden tulkinta perustuu värien sijasta symboleihin. Nuoli ylös (tai raitiovaunun kääntymissuuntaan, esim. vasemmalle) vastaa vihreää, viiva keltaista ja s-kirjain punaista. Raitiovaunujen kulkua nopeutetaan joukkoliikenteen valoetuuksilla, jotka ovat osa Helmi-järjestelmää. Helmi on liikennelaitoksen ja kaupunkisuunnitteluviraston yhteinen joukkoliikenteen telematiikkahanke. Vaikka ne vähentävät valoissa odottamista, etuudet eivät ole täydellisiä, joten raitiovaunutkin joutuvat usein muun liikenteen tavoin pysähtymään risteyksiin. Raitiolinjojen 4 ja 10 pohjoispäätyyn on suunniteltu kehitettäväksi 100 prosentin etuus. Helmi-järjestelmä myös välittää vilkkaiden pysäkkien ilmoitustauluille seuraavien raitiovaunujen saapumisajan. Helmissä ovat mukana Helsingin kaikki raitiovaunulinjat.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Vuonna 2004 katoksellisten raitiovaunupysäkkien kehikkoon merkittiin pysäkin nimi suomeksi ja ruotsiksi, ja kaikki pysäkit saivat lisäksi oman numeronsa. Myös kaikki bussipysäkit numeroitiin myöhemmin vuoden 2006 aikana. Pysäkkinumerot ovat nelinumeroisia, ja raitiovaunupysäkeillä ne ovat 0-alkuisia.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Säännöllinen raitiotieliikenne Helsingissä aloitettiin 21. kesäkuuta 1891. Ensimmäiset linjat kulkivat Töölöstä Etelärantaan ja Sörnäisistä Lapinlahteen. Raitioteiden rakentamisesta ja liikennöinnistä vastasi yksityinen Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö (HRO). Ensimmäiset raitiovaunut olivat hevosvetoisia.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Ilmajohdoista otettuun sähkövirtaan siirryttiin kuitenkin varsin pian. Ensimmäiset sähköraitiovaunut tulivat liikenteeseen 4. syyskuuta 1900, ja kantakaupungin viimeinen hevosvetoinen raitiolinja lopetettiin 1901 (Lauttasaaressa tosin liikennöi kaupungin muusta raitiotieverkosta täysin erillinen hevosraitiolinja vielä vuosina 1913–1917). Raitiotiet oli alkujaan rakennettu yksiraiteisiksi niin, että vastakkaisiin suuntiin kulkeneet raitiovaunut kohtasivat erityisillä kaksiraiteisilla kohtauspaikoilla. Vuosina 1908–1909 raitiotiet levennettiin kauttaaltaan kaksiraiteisiksi. Samassa yhteydessä pohdittiin hevosvetoisten raitiovaunujen aikaisen 1 000 millimetrin raideleveyden leventämistä, mutta kustannussyistä kapearaiteisista raitioteistä ei luovuttu.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Sisällissodan alkaessa raitioteiden liikenne väliaikaisesti pysähtyi. Punaisten hallitsemassa Helsingissä raitioteitä ryhdyttiin liikennöimään nimellä Helsingin Kaupungin Raitiotiet (HKR). Sisällissodan päätyttyä raitioteiden liikennöinti palasi jälleen yksityiselle HRO:lle, jonka pääosakas oli tosin jo vuodesta 1913 lähtien ollut Helsingin kaupunki. Kallion ja Töölön välinen poikittaislinja avattiin 1922.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Linjojen tunnuksina käytettiin aluksi eri värejä. Vuonna 1926 linjat saivat myös numerot. Eräiden esikaupunkilinjojen tunnuksina käytettiin kuitenkin kirjaimia 1950-luvun alkuvuosiin saakka. Niinpä Käpylään liikennöi linja K, Kulosaareen () B (myöhemmin KB), Haagaan H ja Munkkiniemeen M. Tunnusvärit poistettiin käytöstä vuonna 1954.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Vuonna 1944 raitioliikenne otettiin lopullisesti kaupungin haltuun, kun Helsingin kaupunki lunasti HRO:n omaisuuden. Helsingin raitioteitä liikennöi vuodesta 1945 lähtien tarkoitusta varten perustettu Helsingin kaupungin liikennelaitos.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingin raitiotieverkkoa oli ajan kuluessa laajennettu, ja sen pituus saavutti huippunsa 1950-luvun alussa. Vuosina 1951–1953 Haagaan, Kulosaareen ja Pasilaan johtaneet raitiolinjat kuitenkin lakkautettiin, kun taas ennestään vain kantakaupungin alueella liikennöineitä linjoja 1 ja 4 jatkettiin Käpylään ja Munkkiniemeen, jolloin ne korvasivat aikaisemmat K- ja M-linjat. Seuraavina vuosikymmeninä autoistuminen ja metrosuunnitelmat loivat paineita lakkauttaa raitioliikenne ja korvata se linja-autoilla ja maanalaisella metrolla. Muun muassa onnistuneiden kalustohankintojen takia Helsingin raitiotiet kuitenkin selvisivät 1960- ja 70-lukujen läpi rakennetun verkoston laajuuden tai palvelutason olennaisesti kärsimättä. Raitioliikennettä ei 1960-luvulla kuitenkaan laajennettu uusiin kaupunginosiin. Vuonna 1959 keskustasta Marian sairaalaan johtanut rataosa poistettiin käytöstä ja linjastoa järjesteltiin eräiltä osin uudelleen, mutta tämän jälkeen raitiolinjojen reitit pysyivät lähes muuttumattomina 1970-luvulle saakka.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Lakkautuspaineiden vähentyessä raitiovaunut saivat autoistuneessa kaupungissa omia kaistoja, ja raitioliikenteen taloudellista kannattavuutta kohennettiin siirtymällä erillisistä rahastajista kuljettajarahastukseen. Vuodesta 1976 lähtien raitioliikennettä on jälleen laajennettukin eräillä kantakaupungin reuna-alueilla. Niinpä raitiolinjoja on jatkettu Pasilaan, Katajanokan itäosaan, Pikku-Huopalahteen ja Arabianrantaan. Elokuussa 2008 aloitti liikennöinnin kokonaan uusi raitiolinja numero 9 keskustasta Kallion kautta Itä-Pasilaan. Sitä varten rakennettiin uutta rataa Kallion ja Pasilan väliselle osuudelle noin 2 km. Linjaa 8 jatkettiin vuoden 2012 alussa Jätkäsaaren Saukonpaateen ja linjaa 9 Jätkäsaaren Länsiterminaaliin 13. elokuuta 2012.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Kulttuuriratikka sai 20. kesäkuuta 2012 oman linjan numero 5, mutta sen säännöllinen liikenne lakkautettiin jo saman vuoden lopulla ja sillä suoritetaan enää vain tilausajoja.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Viimeisimmät huomattavat muutokset tapahtuivat 14. elokuuta 2017, jolloin Jätkäsaaressa avattiin Välimerenkatua pitkin kulkeva rataosuus, jolle linja 9 siirrettiin. Samalla useita linjoja järjesteltiin uudestaan, ja muun muassa linjojen 2/3 ja 7A/7B rengasreiteistä luovuttiin.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Vuodesta 1922 aina vuoteen 2017 saakka linja 3, viimeisinä vuosinaan osan matkasta numerolla 2, kiersi kahdeksikon muotoista reittiä, jonka isompi pohjoinen silmukka kulki keskustasta Ylioppilastalon (vuodesta 2009 lähtien päärautatieaseman) luota Töölön ja Kallion kautta jälleen keskustaan, pienempi eteläinen silmukka sieltä Eiran ja Kauppatorin kautta jälleen takaisi keskustaan. Reittiä ajettiin kumpaankin suuntaan. Tämä silmukkareitti otettiin käyttöön vuonna 1922 kun Töölön ja Kallion yhdistävä, Nordenskiöldinkadun kautta kulkeva rataosuus valmistui. Vuodesta 1926 lähtien linjan numero oli koko kierroksella 3. Vuonna 1950 alettiin reittiä vastakkaisiin suuntiin kiertävillä raitiovaunuilla käyttää eri linjatunnuksia, 3B ja 3T, jolloin 3B kulki Kalliosta Töölön, Kauppatorin, Eiran ja Rautatientorin kautta Kallioon, linja 3T samaa reittiä päinvastaiseen suuntaan. Aikoinaan linjalla 3T kuulutettiin matkailijoita varten suomen, ruotsin, englannin ja saksan kielillä reitin varrella olevat pysäkit ja nähtävyydet.


title: Helsingin raitioliikenne

text: 30. maaliskuuta 2009 linja siirrettiin keskustassa kulkemaan myös Kauppatorin ja Töölön välisellä osuudella uudelle Kampin, Rautatientorin ja Mikonkadun kautta kulkevalle reitille; aikaisemmin se oli kulkenut Aleksanterinkatua pitkin suoraan Mannerheimintielle saakka. Tämän seurauksena sama vaunu pysähtyi nyt joka kierroksella kaksi kertaa samalla pysäkillä rautatieaseman edessä. Jotta linjatunnuksista kävisi tälläkin pysäkillä ilmi, mihin vaunu oli menossa, muutettiin tunnuksia siten, että linja 3B kulki nyt kumpaankin suuntaan reittiä Kaivopuisto–Eira–Hakaniemi–Kallio ja 3T kumpaankin suuntaan reittiä Kaivopuisto–Kauppatori–Töölö–Kallio; linjatunnukset oli siis vaihdettava kahteen kertaan jokaisella kierroksella. Vuonna 2013 nämä linjat numeroitiin uudestaan, niin että linja 3T sai numeron 2 ja aikaisemmalle linjalle 3B jäi numero 3.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Myös linja 7 liikennöi pitkään rengasreittiä, ensin vuosina 1951–1980 Etu-Töölöstä (Runeberginkadulta Rautatientorin kautta Sörnäisiin ja sieltä Helsinginkatua pitkin jälleen Töölöön, sekä samaa reittiä päinvastaiseen suuntaan. Välillä linja lopetettiin, mutta vuonna 1985 avattiin uusi linja 7, joka kulki keskustasta Mannerheimintietä ja Nordenskiöldinkatua pitkin Pasilaaan sekä sieltä Sörnäisten kautta keskustaan sekä samaa rengasreittiä päinvastaiseen suuntaan. Myöhemmin alettiin vastakkaisiin suuntiin liikennöivillä vaunuilla käyttää eri tunnuksia 7A ja 7B.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Vuonna 2017 nämä rengasreitit purettiin, ja linja 7 alkoi liikennöidä Länsiterminaalista Sörnäisten kautta Pasilaan, linja 2 Pasilasta Töölön kautta Olympiaterminaalille ja linja 3 Olympiaterminaalista Eiran ja Kallion kautta Töölöön. Näitä kolmea linjaa ajetaan kuitenkin samoilla vaunuilla, joiden linjanumero vaihdetaan näiden linjojen yhdessä muodostaman mutkikkaan reitin varrella kahteen kertaan.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Helsingin raitioliikenteen tulevaisuus on riippuvainen Helsingin kaupungin kaavoitus- ja joukkoliikennepolitiikasta. Toistaiseksi poliittinen ilmapiiri on ollut myönteinen raitioliikenteelle Helsingin kantakaupungin alueella. Helsingin yleiskaavassa (2002) on pikaraitiotievaraukset Viikkiin ja Jokeri-bussilinjan korvaavalle raitiotielle. Ehdotukset nykyisen raitioverkon laajentamisesta pohjoissuunnassa Oulunkylään tai Haagaan taikka meren yli Lauttasaareen tai Kulosaareen eivät kuitenkaan ole toteutuneet, vaan on suosittu lähijunien ja metron tapaisia raskaampia vaihtoehtoja.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Raitiolinjaa 9 on suunniteltu jatkettavaksi Pasilasta Ilmalaan, suurelta osin uutta rataa pitkin, ja linjaa 6 Hietalahdesta ensin Eiranrantaan, myöhemmin Hernesaareen saakka. Myös Kalasataman alueelle on suunnitteilla uusia raitolinjaosuuksia.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Elokuussa 2016 kaupunginvaltuusto päätti toteuttaa Kruunusillat-hankkeen, joka sisältää kymmenen kilometrin mittaisen raitiotieyhteyden ja kolme uutta siltaa Helsingin keskustan ja Yliskylän välille. Siltojen ja raitiotieyhteyden rakennus alkaa vuonna 2018.


title: Helsingin raitioliikenne

text:
Helsingin raitioteillä linjaliikenteessä pääasiallinen kalusto koostuu kolmesta raitiovaunusarjasta, jotka kaikki ovat nivelraitiovaunuja:
Koko 42 vaunun NrII-sarjaan on lisätty matalalattiainen väliosa peruskorjauksen yhteydessä. Väliosalla varustettuja malleja nimitetään MLNRV-raitiovaunuiksi. HKL:n 26. lokakuuta 2010 tekemän päätöksen mukaan myös kymmeneen NrI-sarjan vaunuun on asennettu matala väliosa peruskorjauksen yhteydessä. Kaikkien matalalattiaväliosien lisäysten valmistuttua vuonna 2013 liikenteessä on yhteensä 52 MLNRV-vaunua.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Uusimpien, Transtech Oy:n valmistamien raitiovaunujen tilaamisesta HKL päätti 2. joulukuuta 2010.. Hankinnan kokonaishinta oli 121 655 000 euroa sisältäen lisä- ja muutostyöt. Hankintaan sisältyy lisäksi 90 vaunun optio, joka sisältää myös Raide-Jokerille soveltuvat kaksisuuntavaunut. Uusi vaunu on kaksinivelinen, ja sen matkustajakapasiteetiksi ilmoitetaan yhteensä 162 henkilöä, joista 73:lle on kiinteä istumapaikka. Vaunun koeajot linjaliikenteessä alkoivat 12. elokuuta 2013, ja sarjatoimitukset alkoivat 2015. Transtech Oy on alun perin muodostettu valtionyhtiö Valmetista, joka valmisti Helsingin NrI- ja NrII-vaunut.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Väriltään sekä nykyiset että varhaisemmat raitiovaunut ovat keltavihreitä, lukuun ottamatta muutamia vaunuja, joiden ulkoseinät ovat kokonaisuudessaan mainostajien käytössä. Vuosina 1973–1975 hankitut NrI-nivelvaunut olivat kuitenkin alun perin punaharmaita, mutta vuosina 1986–1995 nekin maalattiin uudestaan keltavihreiksi.Raitioliikenteessä on linjaliikenteen varakalustona ollut käytössä myös:


title: Helsingin raitioliikenne

text: Ensimmäiset raitiovaunut olivat kaksiakselisia. Myös neliakselisia vaunuja oli jonkin verran käytössä jo ennen vuotta 1953, josta lähtien niitä muutaman seuraavan vuoden kuluessa hankittiin suuremmassa määrin.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Kaksi- ja neliakselisiin vaunuihin voitiin kytkeä myös perävaunuja. Vuoteen 1952 saakka oli kesäisin käytössä myös avoperävaunuja.


title: Helsingin raitioliikenne

text: Seuraavat ennen vuotta 1973 hankitut vaunut ovat yhä käytössä tilaus- ja museoliikenteessä sekä muussa linjaliikenteen ulkopuolisessa ajossa:


title: Pähkinä

text: Pähkinät ovat kasvitieteellisesti kuivia, aukeamattomia hedelmiä. Kypsänä pähkinöiden sisällä on kuitenkin syötävä sydän. Jotkin eläimet, esimerkiksi oravat, keräävät ja syövät pähkinöitä.


title: Pähkinä

text: Kaupallisesti merkittäviä pähkinöitä:Osa pähkinöistä myydään eteenpäin kuorineen ja osa kuorittuna. Pähkinät voidaan myydä prosessoijille, jotka maksavat kasvattajille pähkinöistä laadun mukaan. Koko ja vioittuneiden osuus vaikuttavat hintaan. Prosessoijat puhdistavat pähkinät, lajittelevat koon mukaan sekä poistavat kuoret. Pähkinät tarkastetaan ja puhdistetaan käsin. Ne voidaan paahtaa, pieniä hakkeeksi ja pakata vakuumiin.


title: Pähkinä

text: Turkista viedään hasselpähkinöitä pääasiassa Eurooppaan, jossa Saksa on suurin ostajamaa. Hasselpähkinää kasvatetaan myös Italiassa ja Espanjassa.


title: Pähkinä

text: Seuraavat lajit eivät ole kasvitieteellisesti pähkinöitä vaan luumarjan kiviosia tai muunlaisen hedelmän siemeniä, mutta ruoanlaittomielessä ne usein lasketaan pähkinöiksi:


title: Pähkinä

text: Pähkinä on yleinen allergeeni, ja pähkinäallergian oireet voivat olla hyvinkin voimakkaat ja vaaralliset.


title: Pähkinä

text: Joskus pähkinöihin tulee hometta, joiden erittämä aflatoksiini on karsinogeeni.


title: Youth For Understanding

text: Youth For Understanding ("YFU") on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton, kaupallista voittoa tavoittelematon kansainvälinen vaihto-oppilasjärjestö. Se toimii yli 50 maassa ja on lähettänyt maailmalle yli 235 000 vaihto-oppilasta. Suomessa järjestöä edustaa Suomen Youth For Understanding ry.


title: Youth For Understanding

text: Kansainvälinen Youth For Understanding on perustettu toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa vuonna 1951. YFU:n perustaja Rachel Andresen osallistui vuonna 1948 Amsterdamissa järjestettyyn Maailman Kirkkoneuvoston kokoukseen. Erään illallisen päätteeksi Andresenia pyydettiin mukaan sytyttämään Amsterdamin katuvalot uudelleen, ensimmäistä kertaa sotien jälkeen. Seuratessaan valaistuvan kaupungin heräämistä ja riemuitsevia ihmisiä Andresen kertoi ajatelleensa, että hänen tulee tehdä elämässään kaikki mahdollinen, jotta maailman valot eivät tällä tavoin enää koskaan sammuisi.


title: Youth For Understanding

text: Ennätykselliset 26 000 saksalaisnuorta haki 1950-luvun alussa vaihto-ohjelmaan ja Andresen sitoutui ensimmäisenä vuonna 1951 etsimään amerikkalaiskodit 75 saksalaiselle nuorelle Michiganin osavaltiosta. Heidän palattua koteihinsa vuonna 1952 Andresen huomasi lukioikäisten nuorten tärkeän roolin ruohonjuuritason suurlähettiläinä. Hänen tiedetään todenneen tuolloin, että jokainen vaihto-oppilas on kuin maailmaan sytytetty uusi valo.


title: Youth For Understanding

text: YFU:n vaihto-oppilastoiminta laajentui nopeasti eri puolille maailmaa. Suomen YFU perustettiin helsinkiläisten vanhempien ja opettajien yhteistoiminnan tuloksena vuonna 1958 ja sen jälkeen, lähes 50 toimintavuoden aikana, yli 13 000 suomalaista on ollut YFU:n kautta vaihto-oppilaana. Järjestö rekisteröitiin yhdistykseksi vuonna 1972 ja YFU on kautta vuosien nauttinut valtiovallan arvostusta ja luottamusta yhtenä Suomen vanhimmista ja suurimmista vaihto-oppilasjärjestöistä.


title: Youth For Understanding

text: YFU on ollut valtionavun piirissä vuodesta 1982. Opetushallituksen myöntämästä määrärahasta jaetaan vuosittain 500-1500€ apurahoja vähävaraisille vaihto-oppilaille vaihto-oppilasvuoden kustannuksien kattamiseen. Vuonna 2010 maailmalle lähti 8 ensimmäistä Global Players -täysstipendiaattia, joiden vaihto-oppilasvuoden ohjelmamaksun kustannuksesta vastaa yhteistyöyritykset sekä yksityiset Global Players -kummit. YFU:lla on haettavana vuosittain myös Ambassador-osastipendejä Saksaan ja Young Ambassador -kesästipendejä Yhdysvaltoihin.


title: Youth For Understanding

text: Suomen YFU:n kautta vaihto-oppilaaksi voi lähteä Yhdysvaltojen ja Kanadan lisäksi yli 30 eri maahan Euroopassa, Latinalaisessa Amerikassa sekä muissa kaukomaissa (esimerkiksi Japani, Kiina, Etelä-Korea, Thaimaa, Etelä-Afrikka) kesäksi, lukukaudeksi tai vuodeksi. Vuosittain Suomeen tulee ulkomaisia YFU:n vaihto-oppilaita noin 80.


title: Youth For Understanding

text: Maailmanlaajuisesti YFU:n toiminta perustuu vapaaehtoistyöhön, eivätkä esimerkiksi isäntäperheet saa vaihto-oppilaan ottamisesta kotiinsa rahallista korvausta. Pelkästään Suomessa aktiivisia vapaaehtoisia on kaikilla suurimmilla paikkakunnilla yli 400 henkilöä. Järjestö vietti 50-vuotisjuhlaansa Suomessa vuonna 2008. Presidentti ja Nobelin rauhanpalkinnon saaja Martti Ahtisaari toimi juhlavuoden suojelijana.


title: Matalapaine

text:
Matalapaineessa ilmanpaine on pienempi kuin ympäröivillä alueilla. Yleensä matalapaineeseen liittyy voimakkaita tuulia, sateita ja ukkosiakin.
Matalapaine kehittyy monesti kylmän ja lämpimän ilmamassan rajalle. Huonoa säätä on varsinkin matalapaineeseen liittyvien säärintamien ja solien alueella, mutta voi olla myös yksittäisiä sadekuuroja.


title: Matalapaine

text: Suomen säärintamat liittyvät keskileveysasteiden liikkuviin matalapaineisiin, jotka keskimäärin syntyvät Atlantilla ja kuolevat Siperiassa. Hurrikaanit ja muut trooppiset hirmumyrskyt ovat myös voimakkaita matalapaineita.


title: Matalapaine

text: Jos matalapaineeseen ei liittyisi sopivasti pyörivää tuulta, ilma virtaisi kohti matalapaineen keskusta ja täyttäisi sen. Jotta matalapaine voisi säilyä useita päiviä, ilman pitää liikkua niin, että pohjoisella pallonpuoliskolla tuuli kiertää matalapaineen keskusta vastapäivään, eteläisellä myötäpäivään. Tällöin paine-erovoima, kitka ja maapallon pyörimisen vaikutus eli Coriolis-ilmiö ovat keskenään tasapainossa. Liikkuvaa ja pyörimisliikkeessä olevaa matalapainetta kutsutaan toisinaan nimellä sykloni.


title: Matalapaine

text: Suomessa matalapaineet ovat tavallisimmin keskileveysasteiden matalapaineita. Matalapaine on yleensä polaaririntamassa oleva häiriö. Rintama on yleensä kahden eri lämpöisen ilmamassan raja. Polaaririntama on lämpimämmän keskileveysasteiden ilman ja kylmemmän polaarisen ilman välinen raja. Kesällä keskileveysasteiden ilma on yleensä helteistä ja polaarinen ilma viileää.


title: Matalapaine

text: Matalapaineen keskustan laidoilla, eli siellä missä paine muuttuu jyrkimmin, ovat voimakkaimmat tuulet ja sateet. Matalapaine on Suomen leveysasteilla tavallinen sääilmiö, joka elää 3–5 päivää ja kulkee sinä aikana 3 000–5 000 km.


title: Matalapaine

text: Tyypillisessä nuoressa matalapaineessa on lämmin rintama ja kylmä rintama. Lämpimässä rintamassa lämmin ilma tunkeutuu kylmän ilman alueelle, tuoden yleensä tasaista sadetta. Lämpimän ilman aluetta sanotaan usein lämpimäksi sektoriksi, koska se muistuttaa monesti matalapaineen keskustasta vedettyä viipaletta. Kylmässä rintamassa kylmä ilma tunkeutuu lämpimän ilman alueelle, laittaen sen nousemaan korkeiksi kuuropilviksi.


title: Matalapaine

text: Keski-ikäisessä matalapaineessa syntyy okluusiorintama, joka säilyy matalapaineen täyttyessä pisimpään. Siinä on tilanteesta riippuen enemmän lämpimän tai kylmän rintaman piirteitä. Kuoleva matalapaine on pelkkä kuurosadealue, jossa kuuropilvet kiertävät spiraalina matalan keskustaa, kunnes häviävät.


title: Matalapaine

text: Keski- ja ylemmän ilmakehän isobaarit, ilmanpainekäyrät ovat aaltomaisia tai mutkaisia ja avoimia, alemman ilmakehän suljettuja. Tämä kertoo erilaisesta ilmanpainejakautuman kuviosta ylhäällä ja alhaalla ilmakehässä. Matalapaine saa alkunsa kylmän ja lämpimän ilmamassan rajalla olevasta polaaririntaman aaltohäiriöstä, joka näkyy muun muassa ylemmän ilmakehän ilmanpainekartalla. Polaaririntaman kohdalla kulkee yläkartalla paikoitellen hyvin selvästi näkyvä polaarinen suihkuvirtaus, jonka keskustassa on hyvin nopean ylätuulen putki. Suihkuvirtauksen suunta muuttuu pitkissä ja lyhyissä jaksoissa. Tällöin suihkuvirtaus muuttuu kuin kiemurtelevaksi käärmeeksi. Suihkuvirtauksessa näkyy pitkiä, hitaita aaltoja, ja nopeampia, lyhyitä aaltoja. Suihkuvirtauksen pitkät aallot määräävät suursäätilan, ja lyhyet aallot synnyttävät matalapaineita.


title: Matalapaine

text: Pohjoisen pallonpuoliskon polaarinen matalapaine on suihkuvirtauksen pohjoiseen osoittava mutka, jos suihkuvirtaus kulkee alun perin suoraan leveyspiirien suuntaisesti. Sääkartalla tällaisen mutkan ”huippu” näyttää pohjoiseen. Tarkemmin ottaen maanpintamatalan keskus on suihkuvirtauksen mutkan ”huipusta” länteen ja hieman pohjoiseen, eli länsiluoteeseen.


title: Matalapaine

text: Häiriintymätön polaaririntama on monesti vakaa, stationaarinen rintama. Mutta siihen syntyy helposti aaltomaisia häiriöitä. Aluksi syntynyt aaltohäiriö on matala mutka. Aalto alkaa heti syntymisensä jälkeen pyöriä, jolloin lämmin ilmamassa muuttuu ylhäältä eli sääkartalta katsoen aaltomaisesta leveän V-kirjaimen muotoiseksi.


title: Matalapaine

text: Näin matalapaineessa on kapeahko lämmin sektori ja leveämpi kylmä sektori. Kylmä ilmamassa on monesti pohjoisten leveysasteiden polaarista ilmaa ja lämmin keskileveysasteiden ilmaa, mutta joskus kylmä ilma on arktista ilmaa ja lämmin polaarista ilmaa. Lämpimälle ilmamassalle ovat usein tyypillisiä kerrosmaiset pilvet, kylmälle kumpupilvet.


title: Matalapaine

text: Pohjoisen pallonpuoliskon matala pyörii vastapäivään. Lämmin rintama jonka havaitsija huomaa ensin, on etenevän lämpimän ja väistyvän kylmän ilmamassan raja. Lämmin rintama on leveä ja siihen liittyy kerrospilviä ja pitkäkestoista sadetta laajalla alueella. Lämmintä rintamaa ajaa kiinni nopeammin liikkuva kylmä rintama, johon liittyy lyhyehköjä sadekuuroja ja korkeita kuuropilviä. Kylmää rintamaa seuraa kylmän ilman virtaus pohjoisesta, ns. kylmänpurkaus ja monesti epävakainen, vaihteleva sää. Matalapaineeseen liittyy rintamien lisäksi myös kylmän rintaman tapaisia matalan solia, joissa on voimakasta sadetta ja tuulta. Voimakkaimmillaan matalaan liittyvät tuulet ovat syvenevien matalapaineiden reunoilla.


title: Matalapaine

text: Koska kylmä rintama on lämmintä nopeampi, matalapaineen vanhetessa sen V kapenee, kunnes matala alkaa "okludoitua" – siihen syntyy kylmän ja lämpimän ilman törmätessä okkluusiorintama. Kun matalapaine okludoituu, se muistuttaa ylhäältä katsoen T- tai Y-kirjainta. Okludoitumisessa kylmä ilmamassa nostaa ylös lämpimän ilman. Ensiksi matalan keskustan lähelle syntyy okluusiorintama, joka voi muistuttaa enemmän kylmää tai lämmintä rintamaa. Matalapaine syvenee yhä okkludoitumisen kestäessä.


title: Matalapaine

text: Täysin okludoitunut matalapaine muistuttaa sääkartalla J-kirjainta ja lopulta spiraalia. Kun okkludoituminen on lopussa, matalan ilmanpaine alkaa nousta.


title: Matalapaine

text: Kun okluusiorintama häviää, matalapaineesta jää jäljelle vain kuuropilvistä koostuva pyörre. Ajan myötä kuuropilvet haihtuvat pois. Niiden viimeiset merkit ovat untuvapilviä tai kumpukerrospilviä.


title: Matalapaine

text: Matala liikkuu yläaallon mukana 1 000–8 000 km ja kestää 3–7 päivää. Matalapaine liikkuu aluksi nopeasti mutta hidastuu tai pysähtyy loppua kohti kokonaan. Matalapaine liikkuu suunnilleen lämpimän sektorin tuulen suuntaisesti. Tulosuuntaan päin katsottaessa lämmin sektori on vasemmalla puolella. Matalan reitti on suora tai kaartuva, U:ta, J:tä, joskus S:ää tai ):ää muistuttava. Matalapaineen keskustan paine laskee okkluusion syntymään asti tai vielä 12 tuntia tämän jälkeenkin.


title: Matalapaine

text: Matalapaineet kehittyvät monesti polaaririntamaan sarjoina. Matalapaineen omiin rintamiin voi kehittyä pienempiä sivumataloita tai matalan osakeskuksia, monesti okkluusiopisteeseen, jossa kylmä ja lämmin rintama kohtaavat. Monesti matalapaineet esiintyvät sarjoina, joissa ensimmäinen matalapaine voi olla hyvin pitkälle okludoitumassa, toinen matalapaine vasta okludoitumisen alussa, kolmannessa lämmin ja kylmä rintama vielä erillään jne. Näitä matalapaineita erottaa toisistaan välikorkea eli korkean selänne, joka tarkoittaa päivän parin kaunista jaksoa huonon sään välillä. Joillakin alueilla, kuten Islannin eteläpuolella on suuria keskusmataloita, jotka pysyvät pitkään paikoillaan.


title: Matalapaine

text: Matalapaineella on oma kuvionsa, johon liittyy tiettyyn suuntaan kulkeva ylätuuli ja suihkuvirtaus, ja alatuuli. Matalapaineen alueella pintatuuli puhaltaa vastapäivään kohti matalan keskustasta hieman vinosti isobaareihin nähden.


title: Matalapaine

text: Kun havaitsija seisoo selkä maanpintatuulen tulosuuntaan niin, että kasvot ovat tuulelta suojassa, vinosti vasemmalta edestä tulevat ylä- ja keskipilvet kertovat matalan lähestyvän ja sään huononevan. Yläpilviä eivät ole esimerkiksi tavalliset kumpupilvet ja kumpukerrospilvet. Niitä ovat vaikkapa untuvapilvi, harsopilvi, verhopilvi ja hahtuvapilvi. Tällöin matalan on lähestymässä etuoikealta, ja on syytä varautua pitkäkestoiseen sateeseen ja tuulen voimistumiseen. Jos yläpilvet tulevat selkä tuulta vastaan seisovaa havaitsijaa oikealta takaa, sää paranee. Matala on väistymässä etuvasemmalle, ja korkea tulossa takaoikealta. Jos ylätuuli puhaltaa havaitsijasta poispäin takavasemmalta etuoikealle, ollaan matalan lämpimässä sektorissa, sää ei muutu, paitsi että kylmä rintama voi tulla, ja ehkä kesäisiä lyhyitä sadekuuroja. Jos ylätuuli puhaltaa etuoikealta takavasemmalle, ollaan matalan kylmässä sektorissa ja sää on pääosin hyvä, mutta yksittäisiä sadekuuroja voi tulla. Käytännössä kesi viimeistä tapausta on monesti sama, kuin että ylä- ja alatuuli puhaltavat samaan tai vastakkaiseen suuntaan.


title: Matalapaine

text: Arktinen rintama on hyvin kylmän arktisen ilmamassan ja kylmän polaarisen ilmamassan raja. Tähän kehittyy lyhytikäisiä, voimakkaita, myrskyisiä ja pienehköjä ns. polaarimatalia, joiden läpimitta on vain 100–200 km.


title: Matalapaine

text: Kylmä pisara eli "ylämatala" on ilmakehän yläosissa oleva kylmän ilman pussi, joka ei aina näy maanpinnalla mitattaessa matalapaineena, vaikka siihen liittyy monesti kaatosateita. Kylmä pisara näkyy vain korkealla ilmakehässä, mutta edistää kuuropilvien syntyä ja voi aiheuttaa maanpinnalle kaatosateita.


title: Matalapaine

text: Mesosykloni on supersolu-ukkosessa usein havaittava pieni matalapaine, joka voi aiheuttaa tornadon. Mesosyklonit havaitaan säätutkalla.


title: Matalapaine

text: Pieni terminen matalapaine syntyy lämpötilaeron aiheuttamista tiheyseroista esimerkiksi päivällä auringon lämmittämän maan ylle ja syksyllä tai yöllä vielä lämpimän veden ylle. Maan ylle syntyvä matalapaine aiheuttaa muun muassa merituulen.


title: Matalapaine

text: Tropiikin matalapaineet syntyvät konvergenssista, kahden trooppisen ilmavirtauksen törmätessä yhteen. Niin sanotun intertrooppisen konvergenssin vyöhykkeellä esiintyy ukkospilvirykelmiä, jotka liittyvät voimakkaisiin iltapäiväkuuroihin. Konvergenssin leveysaste vaihtelee vuodenaikojen mukaan.


title: Matalapaine

text: Subtrooppisessa matalapaineessa ("hybridimatalapaineessa"), joita esiintyy leveysasteilla 0–50, voi olla tropiikin ja keskileveysasteiden matalien piirteitä. Näissä on rintamat ja keskustassa hurrikaanin keskustaa muistuttava ukkospilvirykelmä. Niiden navakan tuulen alue on 150–1 000 km leveä. Paine voi laskea niissä nopeasti hyvin matalalle ja tuuli kasvaa myrskyksi. Subtrooppisia ovat ylämatalat ja mesomittakaavan matalat, joiden läpimitta on alle 150 km. Subtrooppiset matalat ovat hurrikaaneja heikompia.


title: Matalapaine

text: Matalat maan ja meren yllä Kesäpäivän merituuli ja syksyisen yön maatuuli johtuvat matalista, jotka kehittyvät maan ja meren yllä. Kun aurinko lämmittää maata päivällä, syntyy matalapaine, joka synnyttää pilviä ja imee ilmaa mereltä päin. Näin syntyy merituuli. Mutta syksyisenä yönä, jolloin meri on vielä lämmin, matalapaine syntyykin meren ylle ja tuulee maalta. Nämä matalat ovet yleensä melko heikkoja. Näitä matalapaineita melko lähellä on monsuuni-ilmiö.


title: Matalapaine

text: Matalapaineen sola on laajempaan matalapaineen alueeseen liittyvä uloke, jossa saman ilmanpaineen käyrät isobaarit eivät muodosta suljettua silmukkaa. Muodoltaan se vastaa järvessä olevaa lahtea.


title: Ilmanpaine

text: Ilmanpaine on mittauskohdan yläpuolella olevan ilman paino pinta-alayksikköä kohden. Se voidaan ajatella maanpinnalta ilmakehän ylärajalle ulottuvan ilmapilarin painona.


title: Ilmanpaine

text: Ilmanpaine, kuten muutkin paineet, lasketaan kaavalla formula_1, jossa F on voima ja A pinta-ala. F on maapallon gravitaation ilmamassaan vaikuttava voima: formula_2, jossa g on putoamiskiihtyvyys eli noin 9,81 m/s² ja m on mittauskohteen yläpuolella olevan ilmapatsaan massa.