title: Nord Stream

text: Ulkoasiainministeriön Markus Lyra mainitsi Helsingin Sanomille annetussa haastattelussa, että maakaasuputki tarvitsee Suomen luvan, koska sen reitti kulkee Suomen talousvyöhykkeen kautta.


title: Nord Stream

text: Ruotsissa Pohjois-Euroopan maakaasuputkesta nousi kiista, kun osoittautui, että maakaasuputkea tukenut Ruotsin entinen pääministeri ja silloinen ulkoasiainministeri Carl Bildt oli saanut venäläisiä energiayhtiön optioita. Ruotsissa virisi myös keskustelu kansallisesta turvallisuudesta. Maakaasuputki kulkisi Gotlannin itäpuolelta. Eläköitynyt ruotsalaisdiplomaatti Krister Wahlbäck esitti Helsingissä, että Ruotsin pitäisi tutkia ensiksi alue, jolle Pohjois-Euroopan maakaasuputkea ollaan vetämässä, koska esimerkiksi matalikoille Ruotsi voisi rakentaa tuulivoimaa merelle.


title: Nord Stream

text: Mikäli maakaasuputki olisi tässä mielessä Ruotsin edun vastainen, voisi viedä kiistaksi kehittyneen kysymyksen mahdollisesti Haagin kansainväliseen tuomioistuimeen.


title: St. George (Alaska)

text: St. George ("Saint George") on kaupunki St. Georgen saarella, joka on yksi neljästä Pribilofsaarten tuliperäisestä saaresta Beringinmerellä Alaskassa.


title: St. George (Alaska)

text: Vuoden väestönlaskennassa kaupungissa oli 152 asukasta. Näistä 92,11% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Suiku

text: Suiku (, ) on kylä sekä entinen kylähallintoalue ja kunta Vienan Karjalan itäosassa Karjalan tasavallan Belomorskin piirissä Venäjällä.


title: Suiku

text: Suijun kylä sijaitsee Suikujoen suulla Vienanmeren rannalla, suunnilleen Belomorskin ja Vienan Kemin kaupunkien puolivälissä, joihin kumpaankin on matkaa noin 30 kilometriä. Vuonna 1996 kylässä oli 450 asukasta.


title: Suiku

text: Suijun kylä on perustettu 1600-luvulla. Kylässä on kotiseutumuseo. Kylän länsipuolella on Suijun rautatieasema.


title: Suiku

text: Entinen Suijun kylähallintoalue sijaitsi Belomorskin piirin pohjoisosassa rajoittuen pohjoisessa Kemin piiriin, idässä Vienanmereen, etelässä Belomorskin kaupunkiin ja lännessä Tunkuan kylähallintoalueeseen. Kylähallintoalueeseen kuului mannerosan lisäksi Suikujoen suun edustalla Vienenmeressä oleva Suijunsaari sekä kauempana Vienanmeren Äänislahdessa sijaitsevat Suuren- ja Pienen-Susmoin saaret. Vuonna 1987 kylähallintoalueella oli noin 500 asukasta. Kylähallinnon alaisuuteen kuului keskuskylän Suijun lisäksi Suuri Susmoi, joka sijaitsee samannimisellä saarella 60 kilometriä Suijusta itään.


title: Suiku

text: Nykyään alue kuuluu Sosnavitsan maalaiskuntaan.


title: Suiku

text: Historiallinen Suijun kunta käsitti suunnilleen saman alueen kuin Suijun kylähallintoaluekin. Kunta rajoittui pohjoisessa Vienan Kemin kaupunkiin, idässä Vienanmereen, etelässä Sorokan kuntaan ja lännessä Voijärven kuntaan. Vuonna 1907 kunnassa oli 1 844 asukasta. Kunnan asukkaat olivat venäläisiä. Suijun kunta lakkautettiin 1920-luvulla. Aluksi se liitettiin Kemin ja myöhemmin Belomorskin piiriin.


title: Lauri Porra

text: Lauri Porra (s. 13. joulukuuta 1977 Helsinki, Suomi) on suomalainen basisti ja säveltäjä. Hän on soittanut lukuisissa erilaisia tyylilajeja edustavissa yhtyeissä, joista tunnetuin on metalliyhtye Stratovarius. Muita kokoonpanoja ovat olleet muun muassa Ben Granfelt Band, Emma Salokoski Ensemble, Kotipelto, Crazy World ja Warmen. Lisäksi hän on soittanut esimerkiksi Juice Leskisen ja Mikko Alatalon 2004 julkaistulla "Senaattori ja boheemi" -levyllä. Porra julkaisi vuonna 2005 ensimmäisen soololevynsä.


title: Lauri Porra

text: Lauri Porra aloitti musiikin opinnot kuusivuotiaana. Soittimena oli aluksi sello, joka vaihtui myöhemmin bassokitaraan. Vuodesta 1994 hän opiskeli Helsingin Pop & Jazz -konservatoriossa. Porra on opiskellut basson ja sellon lisäksi myös muita instrumentteja (piano, kontrabasso, trumpetti) sekä harrastanut klassista laulua muun muassa Ylioppilaskunnan laulajissa. Porra voitti bassosoolon SM-kilpailut vuosina 2003 ja 2004, joista jälkimmäisenä hän tuli jaetulle ensimmäiselle sijalle. Neljännen polven muusikko Lauri Porra on Jean Sibeliuksen tyttärentyttären poika.


title: Lauri Porra

text: Lauri Porra on säveltänyt musiikkia useisiin elokuviin, televisiosarjoihin, radioon ja mainoksiin. Vuonna 2015 hän sävelsi Entropia-konserton sähköbassolle ja orkesterille, teoksen kantaesitys oli Lahden Sibeliustalossa. Porra oli ehdolla Harpa Nordic film composer awardin saajaksi Berliinissä 2016. Hän voitti 2016 VOITTO-gaalassa palkinnon vuoden parhaasta mainosmusiikista Visit Finlandin "Polar Night Magic" -lyhytelokuvasta.


title: Lauri Porra

text: Lauri Porra on toiminut kapellimestarina musikaaleissa "Heavy X-mas" ja "Janis, eräs legenda".


title: Lauri Porra

text: Porran elämänkumppani on kapellimestari Dalia Stasevska.


title: Henkka T. Blacksmith

text: Henkka T. Blacksmith (oik. Henri Samuli Seppälä, s. 7. heinäkuuta 1980 Espoo) on suomalaisen Children of Bodom -yhtyeen basisti.


title: Henkka T. Blacksmith

text: Seppälä aloitti kitaransoiton 13-vuotiaana. Kitara vaihtui bassoon 15-vuotiaana hänen liityttyään vuonna 1996 Children of Bodomia edeltäneeseen Inearthediin. Inearthedin (Children Of Bodom) alkuperäinen basisti Samuli Miettinen oli eronnut yhtyeestä ja yhtye tarvitsi jonkun korvaamaan hänet. Seppälä osoittautui pian olevan oikea mies tähän tehtävään. Tätä ennen Henkka oli soittanut kolme vuotta rumpuja yhtyeessä nimeltä Aivokasvain.


title: Henkka T. Blacksmith

text: Seppälällä on yhteistyösopimus ESP:n kanssa, jonka 4- ja 5-kielisiä bassoja hän käyttää. Bassonsoittamisen lisäksi Seppälä laulaa Children of Bodomissa taustalauluja sekä levyllä että livenä. Hänellä ei ole yhtyeen lisäksi muita projekteja, toisin kuin muilla jäsenillä.


title: Henkka T. Blacksmith

text: Yhtyeen toiminnan ulkopuolella Seppälä opiskelee kehitysmaatutkimusta ja poliittista historiaa sekä harrastaa jalkapalloa. Lempiyhtyeikseen hän on maininnut Down My Throatin, The Gatheringin, Slayerin, Faith No Moren, Suicidal Tendenciesin, Cannibal Corpsen ja Sepulturan.


title: Henkka T. Blacksmith

text: T-kirjain Seppälän taiteilijanimessä tulee sanasta torso. Keikoilla Seppälä soittaa usein ilman paitaa.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh Moo-hyun (1. syyskuuta 1946 – 23. toukokuuta 2009) oli Korean tasavallan presidenttinä 25. helmikuuta 2003 – 25. helmikuuta 2008. Virkasyytteen vuoksi hänen sijaisenaan 12. maaliskuuta 2004 ja 14. toukokuuta 2004 välisenä aikana toimi maan pääministeri Goh Kun. Ennen poliitikon uraa Roh toimi ihmisoikeuslakimiehenä.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh syntyi maanviljelijäperheeseen lähellä Busania. Vuonna 1960 hän johti koulussaan protestia maan presidenttiä Syngman Rheeta ylistävää ainekirjoitustehtävää vastaan. Hän opiskeli itsekseen lakimieheksi ja läpäisi kokeen 1975 ja perusti oman lakitoimistonsa. Hän alkoi puolustaa kielletyn kirjallisuuden hallussapidosta syytettyjä opiskelijoita 1981 ja osallistui vuoden 1987 kesäkuun kamppailuun silloin hallinnutta Chun Doo-hwania vastaan. Hän lähti politiikkaan 1988 ja hänet valittiin samana vuonna kansalliskokoukseen Yhdistyneestä demokraattisesta puolueesta. Hän pääsi meri- ja kalastusasioiden ministeriksi 2000.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh'n puoliso oli Kwon Yangsook ja heillä on kaksi lasta, tytär Roh Jeongyeon ja poika Roh Geonho.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh valittiin presidentiksi vasemmisto-liberaalisen Saecheonnyeon Minju-dang -puolueen ehdokkaana. Hän kuitenkin erosi kannattajineen puolueesta 2003 ja muodosti uuden Uri-puolueen.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh voitti vaalit osaksi amerikkalaisvastaisten liikkeen ansiosta. Etenkin nuoret korealaiset eivät pidä Yhdysvaltain joukkojen olosta maassa. Presidenttinä Roh oli kuitenkin päättämässä korealaisten joukkojen lähettämisestä Irakin sotaan Yhdysvaltain johtamassa liittoumassa.


title: Roh Moo-hyun

text: 12. maaliskuuta 2004 parlamentti äänesti Roh'on erottamisesta presidentin tukijoiden pidättäytyessä äänestämästä. Syyksi ilmoitettiin vaalisääntöjen rikkominen ja kyvyttömyys hoitaa tehtävää. Perustuslaillinen oikeus kumosi päätöksen 14. toukokuuta ja Roh sai jatkaa virkatehtäviään. Hänen suosionsa koki harppauksen syrjäytysyrityksen vuoksi ja presidentin tukijat voittivat huhtikuun 2004 vaalit. Uri-puolue menetti kuitenkin asemiaan kaikissa seuraavissa vaaleissa.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh pyrki siirtämään pääkaupungin Gongjuun vuoteen 2030 mennessä, jotta se olisi kauempana Pohjois-Korean rajasta. Korkein oikeus kuitenkin kumosi tämän.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh kuoli pudottuaan vuorenjyrkänteeltä. Vakavasti loukkaantunut Roh löydettiin läheltä kotiaan jyrkänteen pohjalta ja kiidätettiin sairaalaan, jossa hän menehtyi vaikeisiin päävammoihin. Poliisin mukaan kuolema on mitä todennäköisimmin itsemurha, sillä Roh jätti jälkeensä itsemurhaviestin, jossa hän kertoi henkisistä kärsimyksistään ja sanoi olevansa muille vain taakaksi.


title: Roh Moo-hyun

text: Roh ja tämän vaimo olivat joutuneet yhä syvemmälle mukaan Etelä-Koreaa kuohuttaneeseen korruptioskandaaliin. Roh oli tunnustanut, että hänen vaimonsa otti useiden miljoonien dollarien arvosta lahjuksia paikalliselta liikemieheltä, kun Roh oli vielä presidenttinä.


title: Adak

text: Adak (aiemmin nimeltään Adak Station) on kylä ja toisen luokan kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Kuluk Bayn rannalla Aleuttien saaristoon kuuluvalla Adakin saarella, joka on osa Andreanofinsaaria.


title: Adak

text: Attu Stationin jälkeen Adak on Yhdysvaltojen toiseksi läntisin kylä ja Alaskan eteläisin kaupunki.


title: Adak

text: Kylmän sodan aikana Adakissa oli sotilastukikohta, joka oli tärkeä sukellusveneiden havainnointikeskus. Parhaimmillaan Adakissa asui 6 000 laivaston henkilökuntaan ja heidän perheisiinsä kuuluvaa ihmistä. Tukikohta suljettiin 31. maaliskuuta 1997.


title: Adak

text: Vuoden väestönlaskussa Adakissa asui 316 ihmistä. Heistä 49,68 % oli etnisesti valkoisia ("white") ja 35,13 % Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia. Vuonna 2004 arvioitiin Adakissa asuvan 69 ihmistä.


title: Suikujärvi

text: Suikujärvi (, ) on kylä ja entinen volosti Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven länsirannalla 34 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Kylässä on 21 asukasta (vuonna 2013).


title: Suikujärvi

text: Novgorodin Lappiin kulunut Suikujärven Pyhän Eliaan pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. Sen vanhimpia kyliä olivat Kevättämäjärvi, Koivuniemi, Lehto, Maasjärvi ja Tunkua. Vuonna 1619 pogostalle vihittiin uusi Solovetskin luostarin varoilla rakennettu puukirkko, joka säilyi 1900-luvulle saakka. Seudun asukkaat olivat karjalaisia, joiden joukossa oli paljon vanhauskoisia. He harjoittivat pelto- ja kaskiviljelyä, karjanhoitoa, kalastusta ja metsästystä sekä valmistivat rautaa suo- ja järvimalmista. Myöhemmin alettiin käydä ansiotöissä Sorokan sahoilla, Sorokanlahden ja Muurmanninrannan kala-apajilla, Pietarissa ja Suomessa. Vuonna 1889 Suikujärvelle perustettiin seurakuntakoulu, joka vuonna 1898 muutettiin valtionkouluksi.


title: Suikujärvi

text: 1900-luvun alussa Suikujärvi muodosti Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan, joka jakautui Suikujärven ja Nuottavaaran kyläkuntiin. Se rajoittui lännessä Kemin kihlakunnan Tunkuan, pohjoisessa Voijärven ja idässä Suijun, Sorokan ja Lapinon volosteihin sekä etelässä Aunuksen läänin Poventsan kihlakunnan Paatenen volostiin. Vuonna 1905 Suikujärven volostissa oli 32 kylää, joissa oli lähes 1 800 asukasta. Suikujärven kyläkuntaan kuuluivat kirkonkylän lisäksi Kevättämäjärven, Kippajärven (ven. "Kippozero"), Lehdon, Pohjoispään ("Severnokonetskaja") ja Säkäjärven ("Šagozero") kylät sekä Borissanvaaran ("Borisvaraka"), Heinävaaran ("Sennaja Varaka"), Lehtorannan ("Lehtabereg"), Naukuvaaran ("Neugovaraka"), Riihivaaran ("Rigovaraka"), Sarinvaaran ("Šarovarakka") ja Torovaaran ("Torovaraka") uudiskylät. Suikujärvi koostui kahdesta osasta, kirkonkylästä (ven. "Letnekonetskoje") ja Pohjoispäästä. Kunnanhallinto sijaitsi kirkonkylässä, minkä johdosta volostia kutsuttiin venäjäksi usein nimellä "Letnekonetskaja volost". Vuonna 1905 Suikujärven kirkonkylässä ja Pohjoispäässä oli yhteensä 56 taloa ja 279 asukasta.


title: Suikujärvi

text: Suikujärven volosti lakkautettiin vuonna 1927 ja sen alue liitettiin Tunkuan piiriin. Suikujärven kirkonkylä ja Pohjoispää kuuluivat pitkään Lehdon kyläneuvostoon. Vuonna 1933 niissä oli yhteensä 306 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Vuoden 1960 asutusluettelossa Pohjoispäätä ei enää mainita.


title: Suikujärvi

text: Suuri osa Suikujärven alueen kylistä lakkautettiin ”perspektiivittöminä” 1960-luvulla. Nykyisin asutusta ovat vain Kesäjärvellä, Lehdossa, Sosnavitsassa sekä Pušnoissa, joka perustettiin vuonna 1958 lakkautettujen kylien asukkaita varten.


title: Suikujärvi

text: Suikujärvelle johtaa maapohjainen tie Pušnoista. Siellä toimii kalanviljelylaitos. Kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluu kaksi 1800-luvulla pystytettyä aittaa. Matkailupalveluja tarjoaa 70-paikkainen lomakylä. Vuonna 2006 kylään rakennettiin uusi Profeetta Eliaan kirkko.


title: Gimli (Manitoba)

text: Gimli ("Rural Municipality of Gimli") on pikkukaupunki ja maalaiskunta Manitoban provinssissa Kanadassa, Winnipegjärven länsirannalla noin 75 kilometriä pohjoiseen Winnipegistä. Kunnan asukasluku on 5 845 (2011), ja se on asukasmäärällä mitattuna maailman suurin islantilaissukuisten ihmisten keskittymä Islannin ulkopuolella.


title: Gimli (Manitoba)

text: Paikkakunnan perustivat vuonna 1875 islantilaiset maahanmuuttajat, ja kunnan perustajien alkuperään viittaa kylän keskustassa sijaitseva 4,6 metrin korkuinen viikinkipatsas. Alueen alkuperäinen nimi oli "New Iceland" ("Uusi Islanti"). Eräs kylän tunnetuimmista tapahtumista on joka kesä järjestettävä Icelandic Festival. Gimli on myös ainoa paikkakunta maailmassa, jossa tuotetaan Crown Royal Canadian -viskiä.


title: Gimli (Manitoba)

text: Gimlissä sijaitsee myös Royal Canadian Air Forcen käytöstä poistettu lentokenttä, jota käyttävät nykyisin paikallinen liitovarjo- ja liitokonekerho Gimli Gliding Center sekä Royal Canadian Air Cadets. 23. heinäkuuta 1983 Ottawasta Edmontoniin matkalla ollut Air Canadan Boeing 767 (lento 143) suoritti onnistuneen pakkolaskun käytöstä poistetulle kentälle polttoaineen loputtua kesken lennon. Tapaus sai julkisuudessa nimen "Gimli Glider".


title: Gimli (Manitoba)

text: Gimlin kaupunki ja maalaiskunta yhdistyivät vuonna 2003 muodostaen nykyisen Gimlin kunnan.


title: Jimmy Martin

text: Jimmy Martin (10. elokuuta 1927 – 14. toukokuuta 2005) oli yhdysvaltalainen bluegrass-muusikko.


title: Jimmy Martin

text: Martinin ristimänimi oli James H. Martin ja hän syntyi Sneedvillessä, Tennesseessä. Vuodesta 1949 lähtien Martin toimi laulajana Bluegrass Boys -yhtyeessä. Vuonna 1955 hän perusti oman yhtyeensä, The Sunny Mountain Boysin. Vuonna 1971 Martin esiintyi Nitty Gritty Dirt Bandin albumilla "Will the Circle be Unbroken". Martin kuoli virtsarakon syöpään toukokuussa 2005.


title: Adak Island

text: Adak Island () on Andreanofsaariin kuuluva saari Aleuttien saaristossa Alaskassa. Sen pinta-ala on 450 neliökilometriä. Kovan tuulen, pilvisen ja kylmän sään vuoksi saarella on hyvin vähän kasvillisuutta. Adak Islandin korkein kohta on Mt. Moffett (1 196 metriä).


title: Adak Island

text:
Saarella sijaitsee Adakin kaupunki, jossa vuoden 2010 väestönlaskun aikaan asui 326 ihmistä. Vuoteen 1997 asti saarella oli Yhdysvaltain laivaston tukikohta. Parhaimmillaan asukkaita oli noin 6 000.
Nimi Adak tulee aleutin kielen sanasta "adaq", joka tarkoittaa "isää". Aleutit ovat asuneet saarella vuosisatoja.


title: Tunkua

text: Tunkua ; ) on kylä ja entinen volosti Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Tunkuanjoen muodostaman pienen järven rannalla 70 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Kylässä on 50 asukasta (vuonna 2013).


title: Tunkua

text: Suikujärven pogostaan kuulunut Tunkuan kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. Vuonna 1848 perustettiin Tunkuan seurakunta, jonka Kristuksen käsittätehdylle ikonille omistettu puukirkko valmistui vuonna 1868. Tunkuassa oli myös vanha tsasouna, joka tarinan mukaan oli pystytetty jo ennen kylän perustamista. Seudun asukkaat olivat karjalaisia, joiden joukossa oli paljon vanhauskoisia. He harjoittivat maanviljelyä, pienimuotoista karjanhoitoa, kalastusta ja metsästystä. Myöhemmin käytiin metsä- ja uittotöissä, Murmannin rannalla kalastamassa ja laukkukaupalla Suomessa. Vuonna 1889 Tunkuaan perustettiin seurakuntakoulu.


title: Tunkua

text: 1900-luvun alussa Tunkua muodosti Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan, joka koostui yhdestä kyläkunnasta. Se rajoittui lännessä Kemin kihlakunnan Jyskyjärven, pohjoisessa Voijärven ja idässä Suikujärven volosteihin sekä etelässä Aunuksen läänin Rukajärven volostiin. Vuonna 1905 Tunkuan volosti ja kyläkunta käsittivät 26 kylää, joissa oli yli 1 900 asukasta. Tunkuan volostiin kuuluivat Hiisijärven (ven. "Hižezero"), Jemosenvaaran ("Kelevaraka"), Kevättämäjärven, Koivuniemen, Kompakan ("Kompakovo"), Kuikkavaaran ("Kuikovaraka"), Kutšjärven ("Kutšezero"), Lammintaustan ("Zalambino"), Lukinsaaren ("Lukin Ostrov"), Lusmanvaaran ("Lužmovaraka"), Markkisenvaaran ("Markova Gora"), Maasjärven, Perttijärven ("Pertozero"), Petškanvaaran ("Petškinvaraka"), Pompinvaaran ("Pompinvaraka"), Siikavaaran ("Sigovaraka"), Säynöänvaaran ("Šaunivaraka"), Vennäisjärven ("Venozero"), Viikatehjärven ("Kosoje Ozero"), Viirun ("Virnavolok"), Voingin ("Voinga") ja Votulman ("Vatulma") kylät sekä Kallivolahden ("Kalilvolahti"), Onihman ("Onigma") ja Suurijärven ("Šurozero") uudiskylät. Koivuniemi, Lukinsari ja Voinki kuuluivat Voijärven seurakuntaan. Tunkuan kylässä oli 69 taloa ja 354 asukasta.


title: Tunkua

text: Tunkuan volosti lakkautettiin vuonna 1927 ja sen alue liitettiin pääosin Tunkuan piiriin sekä osittain Rukajärven piiriin Vuoteen 1955 saakka toimineen piirin keskuspaikka oli Lehdon kylässä. Tunkua lähikylineen muodosti piiriin kuuluneen kyläneuvoston. Vuonna 1933 sen kahdeksassa asutuksessa oli 600 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia.


title: Tunkua

text: Suurin osa Tunkuan kylistä lakkautettiin 1950- ja 1960-luvuilla ”perspektiivittöminä”. Nykyisin asuttuja ovat Tunkuan lisäksi vain Kevättämäjärvi ja Maasjärvi. Suuri osa lakkautettujen kylien asukkaista siirrettiin Tunkuan itäpuolelle vuonna 1958 perustettuun Uuden Maasjärven taajamaan. Vuonna 1960 Tunkuan kyläneuvostoon liitettiin Uskelan kyläneuvosto ja sen keskukseksi tuli Uusi Maasjärvi. Vuonna 1987 kyläneuvostossa oli noin tuhat asukasta. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen perustettiin Tunkuan kylähallintoalue, joka 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa yhdistettiin Sosnavitsan maalaiskuntaan.


title: Tunkua

text: Nykyään kylän asukkaat saavat elantonsa etupäässä omista pienviljelmistään. Puunhankinta tarjoaa muutamia työpaikkoja. Kylässä toimii kauppa ja kansantalo museoineen. Kesäaikaan asukasluku kasvaa kaksinkertaiseksi.


title: Tunkua

text: Lähellä sijaitsevan Tungutjärven rannoilta on löydetty lukuisia muinaisia asuinpaikkoja. Tunkuan kylän nähtävyys on 1800–1900-lukujen vaihteessa pystytetty tsasouna.


title: Atka Island

text: Atka Island on Andreanofinsaariin kuuluva saari Aleuttien saaristossa Alaskassa. Saari sijaitsee () 80 kilometriä itään Adak Islandista. Saaren koillisosassa on tulivuori.


title: Atka Island

text: Atkan kaupunki sijaitsee saaren itäosassa. Yhdysvaltain ilmavoimilla on saarella toisen maailmansodan aikana perustettu tukikohta.


title: Atka

text: Atka on Atka Islandilla sijaitseva kaupunki Aleuttien saaristossa Alaskassa.


title: Atka

text: Vuoden väestönlaskennassa kaupungissa asui 92 ihmistä, joista 80,43 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja (pääosin aleutteja). Kaupungin tärkein elinkeino on kalastus.


title: Tristan

text:
Tristan tai Tristram () oli kelttiläinen tarusankari ja yksi pyöreän pöydän ritareista. Yleensä Tristan kuvataan jaloksi ja oikeamieliseksi ritariksi, mutta hänen kuvauksensa vaihtelevat eri kirjoittajilla. Alkuperäisissä kelttiläisissä taruissa keskityttiin Tristanin ja Isolden ("Iseult") rakkaustarinaan.
Tarujen mukaan Tristanin äiti kuoli synnytykseen, ja nuorukaisena Tristan oli setänsä, Cornwallin kuningas Markin palveluksessa. Irlannin kuningas Anguish ja Mark sopivat, että Mark menisi naimisiin Irlannin kuninkaan tyttären Iseultin kanssa. Mark lähetti veljenpoikansa hakemaan morsiantaan. Matkalla Tristan ja Iseult rakastuivat kuitenkin toisiinsa. Lopulta he lähtivät pakomatkalle, ja joidenkin versioiden mukaan Mark löysi heidät myöhemmin ja surmasi Tristanin.


title: Tristan

text: Tristan on myös Richard Wagnerin oopperan "Tristan ja Isolde" ("Tristan und Isolde") päähenkilö. Oopperassa Tristan on tyypillinen traaginen sankari.


title: Xpert Eleven

text: Xpert Eleven on Hattrickin tapainen ilmainen verkkopeli, jossa manageroidaan jalkapallojoukkueita. Peli julkaistiin vuonna 2003 ruotsiksi, 2005 englanniksi ja 2006 suomeksi. Myös muunkielisiä versioita on kehitteillä. Pelissä voi haastaa kavereita kuvitteellisen jalkapallojoukkueen valmentamisessa. Pelaaja voi liittyä sekä itse tehtyihin liigoihin että pelin virallisiin Xpert-liigoihin. Xpert Elevenillä on yli 300 000 rekisteröitynyttä käyttäjää.


title: Kouta

text: Kouta () on kylä ja rautatieasema Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zelenoborskin kunnassa. Kylä sijaitsee Vienanmeren Kantalahden Koudanlahteen laskevan Koutajoen suussa 32 kilometriä Zelenoborskista maanteitse kaakkoon. Koudan asema sijaitsee Muurmannin radalla kymmenen kilometriä kylästä länteen. Kylässä on 20 ja asemalla 37 asukasta (vuonna 2010).


title: Kouta

text: Koudan pomorilaiskylä mainitaan Solovetskin luostarin asiakirjoissa 1500-luvun alussa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se oli Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus sekä suurehko merisatama, josta vietiin ulkomaille Koutajoen lohta, silliä ja puutavaraa. Koudanlahden saarilla toimi kolme sahalaitosta.


title: Kouta

text: Vuonna 1905 kylässä oli koulu, kirkko, kyytiasema, 85 taloa ja 325 asukasta. Koudan kuntaan kuului myös Knäsöin kylä. Se rajoittui pohjoisessa Kantalahden, lännessä Oulangan ja etelässä Kiestingin ja Kieretin kuntiin sekä idässä Vienanmereen. Vuonna 1907 kunnassa oli 713 asukasta, joista 94 oli karjalaisia.


title: Kouta

text:
1920-luvulla Kouta liitettiin kyläneuvostona Karjalan ASNT:n Kantalahden piiriin. Vuonna 1926 sen alueella oli 2 600 ja vuonna 1933 4 000 asukasta.
Vuonna 1938 Kantalahden piiri liitettiin Murmanskin alueeseen.


title: Kouta

text: 1950-luvulla Knäsöin vesivoimalaitoksen rakentamisen yhteydessä Koutajoen niska padottiin ja Koutajärvelle kaivettiin uusi lasku-uoma pohjoisempana sijaitsevaan Knäsöinlahteen. Koutajoki saa nykyään alkunsa Serjakjärvestä, mutta ajoittain Koutajärven tekoaltaan vedet tulvivat jokea pitkin Koudan kylään.


title: Kouta

text: Koudan kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä puutaloista, joissa on nykyään lähinnä kesäasutusta. Kylään johtaa soratie sen länsipuolella kulkevalta Pietarin ja Murmanskin väliseltä M18-valtatieltä. Kesäaikaan sieltä on linja-autoyhteys Zelenoborskiin.


title: Kouta

text: Kylässä sijaitsee 1600-luvulla rakennettu Pyhän Nikolauksen kirkko, joka on ainutlaatuinen pohjoisen puuarkkitehtuurin muistomerkki ja valtakunnallinen suojelukohde. Sen vieressä seisoo vuonna 1705 pystytetty kellotapuli. Kylässä on säilynyt myös 1800–1900-lukujen vaihteen asuintaloja. Siellä toimii vuonna 1896 perustettu sääasema.


title: Troolari

text: Troolari on kalastusalus, joka on suunniteltu käytettäväksi troolauksessa, jossa troolia eli laahusnuottaa vedetään pitkin merenpohjaa tai välivedessä. Troolarit toimivat joko yksin tai pareittain "(paritroolaus)".


title: Troolari

text: Purjetroolarit pystyivät troolaamaan maksimissaan 75 metrin syvyydessä, nykyiset modernit troolarit jopa 900 metrissä saakka. Nykyaikaisten troolarien koot vaihtelevat alle kymmenestä noin sataan metriin. Pienimpiä troolareita pystyy hoitamaan yksi henkilö. Yhden tai kahden hengen troolareista käytetään etenkin Perämerellä hieman halventavaa nimeä "mopo". Troolareita käytetään myös sisävesillä.


title: Troolari

text:
Euroopan suurin kalastussatama on ollut 1970-luvulta saakka Peterhead Skotlannin koilliskulmassa. Huippuvuosina 1980-luvulla Peterheadin satamaa käytti yli 500 troolaria, jotka olivat viikon kerrallaan vesillä. Itämeren suurin kalasatama sijaitsee Tanskan Nexössä. Suomen suurin satama on Reposaaren kalasatama Porissa. Euroopan unioni on pyrkinyt supistamaan kalastuslaivastoa, minkä vuoksi troolareita on romutettu kaikkialla Euroopassa, myös Suomessa.
Ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana troolareita käytettiin miinanraivaajina. Kylmän sodan aikana jotkut valtiot varustivat troolareita elektronisilla laitteilla, joilla pystyi tarkkailemaan vihollisen toimintaa.


title: Troolari

text: Monet entiset troolarit, varsinkin puurakenteiset, ovat saaneet uuden elämän huvi- tai risteilyaluksina.


title: Pellinore

text: Pellinore oli yksi pyöreän pöydän ritareista. Legendojen mukaan hän oli Litinoisen kuningas ja toisen huomattavan pyöreän pöydän ritarin, Percivalin, isä. Tarinoiden mukaan hän surmasi taistelukentällä kuningas Arthurin vastustajan, kuningas Lotin.


title: Kuolisma

text: Kuolisma () on kylä ja entinen kunta Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Kuolisma

text: Kuolisman kylä sijaitsee Kuolismajoen suussa Vienanmeren Äänislahden rannalla noin 30 kilometriä Sumasta itään. Kuolisman kylä kuuluu Suman kylähallintoalueeseen. Kuolisman kylä on perustettu 1600-luvulla. Kylässä on pieni kalastussatama ja kalastus onkin kylän tärkein elinkeino. Vuonna 1996 kylässä oli 260 asukasta, joista suurin osa pomorien jälkeläisiä. Koležman rautatieasema sijaitsee kylän eteläpuolella sisämaassa 79 kilometriä Sorokasta itään.


title: Kuolisma

text: Kuolisman kunta sijaitsi Vienan Karjalan itäosassa. Se rajoittui pohjoisessa Vienanmereen, idässä Njuhtsan kuntaan, etelässä Petrovo Jamin kuntaan sekä lännessä Laapinan ja Suman kuntiin. Kuntaan kuului myös muutama pieni saari Vienanmerestä, kuten Mäkisaari. Vuonna 1907 kunnassa oli 1 034 asukasta. Kunnan väestö oli venäläistä. Kuolisman kunnan kyliä olivat Kuolisma, Perttijärvi, Ruiga ja Virantojärvi.


title: Kuolisma

text: Kuolisman kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Sorokan piiriin kyläneuvostona. Kuolisman kyläneuvoston alueella oli 1 168 asukasta vuonna 1926, joista oli venäläisiä 1 167 ja karjalaisia yksi.


title: Akhiok

text: Akhiok on kylä ja toisen luokan kaupunki Kodiakinsaarella Alaskassa. Kilometrin päässä keskustasta sijaitsee Akhiokin lentokenttä (AKK).


title: Akhiok

text: Vuoden väestönlaskennassa Akhiokissa asui 80 ihmistä. Näistä 86,25 % oli etnisesti Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvaa (pääosin tyynenmerenjupikeskimoita eli alutiiqittejä).


title: Akhiok

text: Akhiokin tärkein elinkeino on kalastus ja sen liitännäiselinkeinot.


title: Tuomiosunnuntai

text: Tuomiosunnuntai kirkkovuoden viimeinen sunnuntai. Se on aikaisintaan 20. ja viimeistään 26. marraskuuta, siis viikkoa ennen ensimmäistä adventtisunnuntaita, joka aloittaa seuraavan kirkkovuoden. Tuomiosunnuntain liturginen väri on vihreä.


title: Tuomiosunnuntai

text: Tuomiosunnuntain nimi vaihtelee eri kielissä ja kirkkokunnissa. Katolisessa kirkossa se on "Herramme Jeesuksen Kristuksen, maailmankaikkeuden kuninkaan juhla" tai lyhemmin "Kristuksen kuninkuuden sunnuntai".. Saksan luterilaisessa kirkossa kirkkovuoden viimeinen sunnuntai on "ikuisuuden sunnuntai" (), kun taas viimeiseen tuomioon viittaava tuomiosunnuntai on useimmista muista kirkkokunnista poiketen kaksi viikkoa aikaisemmin. Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa kirkkovuoden viimeinen sunnuntai on Ruotsin mallin mukaan 'tuomiosunnuntai', , joskin rinnakkaisnimenä on nykyisin käytössä myös "Kristuksen kuninkuuden sunnuntai". Virossa sama päivä on "surnutepüha", ja se on omistettu kuolleiden muistolle.


title: Tuomiosunnuntai

text: Tuomiosunnuntain sanoma liittyy Kristuksen toiseen tulemukseen, nyt kuninkaana ja vanhurskaana tuomarina.


title: Tuomiosunnuntai

text: Tuomiosunnuntai on toiseksi viimeinen sunnuntai eli 3. valmistussunnuntai ennen Suurta paastoa, joka edeltää pääsiäistä. Tuomiosunnuntaina valmistaudutaan Suureen paastoon jättämällä pois liharuuat, mutta ei vielä kananmunia ja maitoruokia.


title: Pormestarinluoto

text: Pormestarinluoto () on Porin 53. kaupunginosa ja se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Sen naapurikaupunginosat ovat Isosanta, Toejoki, Hyvelänviiki, Luotsinmäki ja Kokemäenjoen toisella puolella Kirjurinluoto.


title: Pormestarinluoto

text: Pormestarinluoto on alun perin ollut yksi Kokemäenjoen luodosta. Se on kuitenkin aikojen saatossa maankohoamisen myötä kasvanut kiinni mantereeseen, eikä ole enää erillinen saari. Luoto on saanut nimensä kuuluttuaan aikoinaan Porin pormestarien virkaetuihin.


title: Pormestarinluoto

text: Asuntomessut Pormestarinluodossa järjestettiin vuonna 1975. Kaupunginosan lempinimi on "Porkka" ja asukkaita siellä on noin 2 600.


title: Pormestarinluoto

text: Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelänviiki pohjoisessa, Lotskeri koillisessa, Toejoki idässä, Isosanta etelässä ja Luotsinmäki lännessä. Lounaassa alue rajautuu Kokemäenjokeen sekä lännessä ja luoteessa valtatie 8:aan. Samaan aluekokonaisuuteen kuuluvien Hyvelänviikin, Toejoen ja Isosannan kanssa Pormestarinluoto muodostaa noin 5 500 asukkaan alueen.


title: Pormestarinluoto

text: Puistomainen asuinalue koostuu suurimmaksi osaksi 1967–1969 rakennetuista kerrostaloista, joista monet ovat kaupungin vuokra-asuntoina. Kaupunginosassa on yhteensä noin 30 kerrostaloa. Lisäksi alueella on 207 rivitalo-asuntoa sisältävä messualue sekä viitisenkymmentä pientaloa.


title: Pormestarinluoto

text: Suomen ensimmäinen lähiöparannusprojekti aloitettiin Pormestarinluodossa jo vuonna 1979, vain noin 10 vuotta alueen valmistumisen jälkeen. Toteutusvaiheeseen päästiin 1982. Projektin toimenpiteet olivat hyvin pienimuotoisia ja keskittyivät lähinnä epäonnistuneen julkisen tilan kohennukseen sekä huonon maaperän vuoksi kitukasvuiseksi jääneen kasvillisuuden parannukseen. Kuitenkin parannusprojektia pidettiin aikanaan erittäin onnistuneena ja siitä on otettu esimerkkiä mm. moniin pääkaupunkiseudun, Tampereen ja Turun lähiöparannusprojekteihin.


title: Pormestarinluoto

text: Myöhemmin Porin kaupunki on pyrkinyt parantamaan alueen viihtyvyyttä muun muassa rakentamalla kävelysillan Kokemäenjoen yli Pormestarinluodosta Pori Jazzien konserttipaikkana tunnetulle Kirjurinluodolle.


title: Pormestarinluoto

text: Alahangantien varrella sijaitsevassa liikekeskuksessa toimivat K-Market, anniskeluravintola, kirjatupa, kirjasto, asukastupa ja nuorisotalo. Pormestarinluodossa sijaitsevat myös vuosiluokille 1-9 tarkoitettu Kaarisillan koulu sekä päiväkoti. Kaupunginosassa on lisäksi vanhuksille tarkoitettu asuin –ja avopalvelutalo Ruskakoti.


title: Pormestarinluoto

text: Pormestarinluodossa toimii vuonna 2000 perustettu urheiluseura Pormestarinluodon Salama. Seurassa harrastetaan jalkapalloa, salibandyä ja futsalia.


title: Kodiakinsaari

text: Kodiakinsaari () on suuri Alaskan etelärannikolla oleva saari. Sen erottaa mantereesta Shelikofinsalmi. Se on Kodiakin saariston ja Alaskan suurin saari sekä Yhdysvaltojen toiseksi suurin. Saari on tunnettu karhuistaan, paikallisen alalajin kodiakinkarhun ("U. arctos middendorfi") eräät yksilöt ovat suurimpia koskaan tavattuja karhuja.


title: Kodiakinsaari

text: Kodiakin pinta-ala on 8 975 km². Se on 160 kilometriä pitkä, leveys vaihtelee 16 ja 96 kilometrin välillä.


title: Kodiakinsaari

text: Suurin osa saaresta on luonnonsuojelualuetta. Se on vuoristoista ja metsittynyttä pohjoisessa ja idässä, eteläosa on melko puutonta.


title: Kodiakinsaari

text: Kodiakinsaarta tutki vuonna 1763 venäläinen turkiskauppias Stepan Glotov. Grigori Šelikov perusti saarelle vuonna 1784 Alaskan ensimmäisen venäläisen asutuksen. Se sijaitsi Three Saints Bayssa, josta se siirrettiin nykypäivän Kodiakiin vuonna 1792 ja siitä tuli turkiskaupan keskus.


title: Kodiakinsaari

text: Vuonna 1912 Novaruptan purkaus peitti saaren vulkaanisella tuhkalla aiheuttaen laajoja tuhoja. Saarta koetteli myös Pitkäperjantain maanjäristys vuonna 1964 ja sitä seurannut tsunami.


title: Kodiakinsaari

text: Saaren suurin kaupunki on Kodiak. Muita kyliä ovat muun muassa Akhiok, Old Harbor, Karluk, Larsen Bay, Port Lions ja Ouzinkie.


title: Dominic Monaghan

text: Dominic Bernard Patrick Luke Monaghan (s. 8. joulukuuta 1976 Länsi-Berliini, Saksan liittotasavalta) on englantilainen näyttelijä. Hän on menestynyt kansainvälisesti näyttelemällä Meriadoc Rankkibukia Peter Jacksonin ohjaamassa J. R. R. Tolkienin kirjasarjaan perustuvassa elokuvatrilogiassa "Taru sormusten herrasta" ja roolistaan Charlie Pacena televisiosarjassa "Lost".


title: Dominic Monaghan

text: Vaikka Monaghan teki nuorena töitä monella alalla hän halusi aina näyttelijäksi. Toisen vuotensa jälkeen St. Anne's High Schoolissa Dominicista tuli koulun vakionäyttelijä esimerkiksi sellaisissa koulunäytelmissä kuin "Oliver Twist", "A Christmas Carol" ja "Bugsy Malone" ennen liittymistään Manchester Youth Theatreen. Siellä hänet valittiin näyttelemään Geoffrey Shawcrossia neljän kauden ajan ohjelmassa "Hetty ratkaisee". Monaghanin ensimmäinen elokuvarooli oli saksalaisena merimiehenä Sashana televisioelokuvassa "Vihollisen vesillä".


title: Dominic Monaghan

text: Monaghan on selostaja "Ringers: Lord of the Fans" -dokumentissa "Taru sormusten herrasta" -fandomista. Vasemmassa kädessään Monaghanilla on tatuointi Elvish-sanasta ”yhdeksän”, joka on merkki osallistumisesta "Taru sormusten herraan", ja se osoittaa, että hänen hahmonsa oli yksi Sormuksen ritareista, joita oli yhteensä yhdeksän. Myös useat muut elokuvassa näytelleet ottivat samanlaiset tatuoinnit elokuvan tuotannon aikana. Tatuoinnin alapuolella on toinen, jossa lukee ”Life imitates art” (). Vasemmassa kädessään hänellä on tatuointi ”Living is easy with eyes closed” (), joka on ote The Beatlesin kappaleesta ”Strawberry Fields Forever”. Vasempaan jalkaan änellä on tatuoituna kaksi tähteä, joista toinen on musta ja toinen valkoinen.


title: Dominic Monaghan

text: "X-Men" -spin-offissa "" Monaghanin piti näytellä elokuvan hahmoa nimeltä Bernell Bohusk, mutta hän näyttelikin Chris Bradleytä.


title: Dominic Monaghan

text: Monaghan syntyi Berliinissä Saksassa englantilaisille vanhemmille. Äiti Maureen oli sairaanhoitaja, ja isä Austin oli luonnontieteiden opettaja. Hän oli 12-vuotias kun perhe muutti Saksasta Heaton Mooriin Stockportiin Suur-Manchesteriin ja myöhemmin Manchesteriin. Dominicin äidinkieli on englanti, mutta hän osaa saksaa ja osaa matkia muita ihmisiä ja erilaisia aksentteja. Dominic kävi St. Anne’s RC High Schoolia (jossa opetti hänen setänsä, josta tuli myöhemmin rehtori) ja Aquinas Collegea, jossa hän opiskeli englantilaista kirjallisuutta, draamaa ja maantietoa.


title: Dominic Monaghan

text: Monaghan omistaa pienen metsän Intiassa ja on työskennellyt eläinten oikeuksia puolustavan PETAn kanssa.


title: Dominic Monaghan

text: Monaghan alkoi seurustella "Lost"-vastanäyttelijänsä Evangeline Lillyn kanssa vuonna 2004. Kesäkuussa 2008 Monaghan matkusti Argentiinaan Lillyn kanssa kuvaamaan amerikkalaisen "CQC:n" version (menestynyttä televisio-ohjelmaa, jota on esitetty ainakin viidessä maassa) pilottijaksoa. Monaghan ja Lilly erosivat myöhemmin. Monaghan asuu Los Angelesissa, Kaliforniassa. Hän työstää käsikirjoitusta "Taru sormusten herrassakin" näytelleen ystävänsä Billy Boydin kanssa.


title: Dominic Monaghan

text: Monaghan esiintyy yhdessä Megan Foxin kanssa Eminemin ja Rihannan musiikkivideolla "Love The Way You Lie".


title: Kodiak

text: Kodiak on kaupunki Alaskassa Kodiakinsaarella. Se on saaren suurin kaupunki.


title: Kodiak

text: Kodiak on toiseksi tuottavin kalastussatama Alaskassa (Dutch Harbor/Unalaskan jälkeen) ja neljänneksi tuottavin koko Yhdysvalloissa sekä kalastuksen määrällä että arvolla mitattuna.


title: Kodiak

text: Vuoden väestönlaskennassa Kodiakissa asui 6 334 ihmistä. Näistä 46,40% oli etnisesti valkoisia ("white"), 10,47% Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia ja 31,73% aasialaisia.


title: Hauensuoli

text: Hauensuoli () on historiallinen satamapaikka ja nähtävyys Hangossa. Hauensuoli on kapea, kalliorantainen ja mutkitteleva salmi, jonka muoto on tuonut mieleen kalan suolen. Se sijaitsee Tulliniemen edustalla kahden pienen luodon, Tullisaaren ja Kobbenin, välissä ja kuuluu Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Hauensuoli

text: Keskiajalta lähtien kallioihin on hakattu merkintöjä, kuten nimikirjoituksia, vaakunoita, "puumerkkejä" ja jopa tarinoita. Kaiverruksia ovat tehneet varsinkin pitkästyneet merenkulkijat odotellessaan sopivaa purjehdussäätä. Vanhimmat kaiverrukset ovat 1400-luvulta; yhteensä merkintöjä on yli 600. Eniten piirroksia on 1500- ja 1600-luvuilta. Kaiverruksista kuuluisin lienee Augustin Ehrensvärdin tutkimus- ja mittausseurueen kirjoitus vuodelta 1754:


title: Akiak

text: Akiak on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Kuskokwim-joen länsirannalla.


title: Akiak

text: Akiak on jupikkieskimoiden asuttama kalataloudesta ja turismista elävä kylä. Nimi "akiak" tarkoittaa "toista puolta". Akiakissa on alkoholinmyynti kielletty.


title: Akiak

text: Vuoden väestönlaskennassa Akiakissa asui 309 ihmistä. Näistä 92,88 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Vuoden 2004 väkilukuarvio on 367.


title: Jamal–Eurooppa-kaasuputki

text: Jamal–Eurooppa-maakaasuputki on yksi merkittävistä Venäjän Gazpromin käyttämistä maakaasuputkista. Se kulkee Valko-Venäjän ja Puolan kautta Saksaan ja Hollantiin. Pituutta kahdella rinnakkain kulkevalla putkella on 4 000 kilometriä. Sen kautta kulkee (2005) noin 10 % Gazpromin länteen viemästä maakaasusta. Valko-Venäjän kohdan viidestä pumppuasemasta ovat käytössä Nesvižkajan, Krupskajan ja Slonimskajan asemat. Täyteen kapasiteettiin pääsemiseksi pitää Valko-Venäjällä vielä viimeistellä Oršanskajan ja Minskajan asemat.


title: Jamal–Eurooppa-kaasuputki

text: Gazpromin suorittaman transiton hinta oli 2005 0,75 $/m³ / 1000 km Beltransgazin omistamalta maakaasuputken osalta ja 0,46 $/m³ / 1000 km omalta osaltaan.


title: Jamal–Eurooppa-kaasuputki

text: Valko-Venäjän Gazpromille kertyneiden velkojen vuoksi Valko-Venäjän osuus putkesta siirtyi Gazpromin valvontaan. Valko-Venäjä ja Venäjä tekivät sopimuksen, minkä mukaan. Valko-Venäjä sai velkojaan hoidettua sekä saa maakaasua 46,68 USD kuutiometriltä 27. joulukuuta 2005 allekirjoitetun sopimuksen mukaan. Jamal–Eurooppa -maakaasuputki kulkee Valko-Venäjän alueella Venäjältä Puolaan 575 kilometrin matkan, mikä valmistui joulukuussa 2002.


title: Jamal–Eurooppa-kaasuputki

text: Valko-Venäjän presidentti Aljaksandr Lukašenka kieltäytyi myymästä Beltransgazia Venäjälle 2003, mistä seurasi Venäjän hinnankorotusvaade ja helmikuussa 2004 kaasuntoimitusten katkaiseminen siten, että Jamal–Eurooppa -putken päässä Alankomaat ja Saksa joutuivat turvautumaan maakaasuvarastoihinsa lyhytaikaisesti.


title: Jamal–Eurooppa-kaasuputki

text: Puolan osuuden hallintaan liittyen viisi henkilöä sai syytteen valtuuksiensa ylittämisestä ja yleisen edun vastaisesta toiminnasta siksi, että vaikka Puolan valtiollinen PGNiG ja Venäjän valtiollinen Gazprom olivat sopineet omistavansa Yamal–Eurooppa-putken Puolaan rakentavasta EuRoPol -yhtiöstä puoliksi, sallittiin teollisuusministeri Waclaw Niewiarowskin ollessa Hanna Suchockan hallituksessa 1992–1993 järjestää siten, että yksityinen Gaz Trading sai omistukseensa 4%:n osuuden.


title: Rønne

text: Rønne on Tanskan Bornholmin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 13 887 asukasta.


title: Rønne

text: Bornholmin saaren länsiosassa sijaitsevan Rønnen väkiluku on noin kolmannes koko saaren väkiluvusta. Kaupunki on ollut pitkään suosittu matkailukohde ja merkittävä satama. Se on Tanskan toiseksi suurin risteilysatama.


title: Rønne

text: Toisessa maailmansodassa saksalaiset valloittivat Bornholmin, ja venäläiset pommittivat sitä rajusti. Rønne on silti säilyttänyt vanhahtavan pikkukaupunkimaisen ulkonäkönsä.


title: Rønne

text: Rønnestä on lauttayhteys Puolaan, Saksaan, Ruotsin Ystadiin ja Tanskan Køgeen. Suomesta sinne on tehty erikoisristeilyjä.


title: Rønne

text: Hallinnollisesti Bornholmin kunta kuuluu Pääkaupunkialueeseen.


title: Paalusolmu

text: Paalusolmu on solmu, jolla tehdään köyden päähän kiinteä silmukka. Siitä käytetään myös nimiä polsteeki ja polstekki. Paalusolmu on helppo ja nopea tehdä, ja sillä on useita eri tekotapoja. Solmua ei pysty avaamaan, kun siihen kohdistuu veto. Solmu on melko luotettava, vaikka on olemassa kestävämpiä ja vahvempia solmuja. Paalusolmu sopii kuitenkin useimpiin käyttötarkoituksiin. Köyden ollessa liukasta tai jäykkää, solmun on havaittu murtuvan kuormittaessa tai luistavan auki kuormaa purettaessa.


title: Paalusolmu

text: Solmua käytetään esimerkiksi kiinnitettäessä vene laituriin ja lipun yläpäätä solmittaessa. Kiipeilyyn solmua ei enää suositella.


title: Dida (jalkapalloilija)

text: Nélson de Jesus Silva eli Dida tai Nélson Dida (s. 7. lokakuuta 1973 Irará, Bahia, Brasilia) on brasilialainen jalkapallomaalivahti, joka pelasi kotimaansa seurojen lisäksi Sveitsin Luganossa sekä vuosina 2000–2010 Italian Milanissa.


title: Dida (jalkapalloilija)

text: Dida kuului Brasilian maajoukkueeseen Atlantan olympialaisissa vuonna 1996 Brasilian voittaessa pronssia. Dida kuului myös Brasilian kokoonpanoon, kun Brasilia voitti maailmanmestaruuden vuoden 2002 MM-kisoissa, mutta hän ei pelannut turnauksessa yhtään ottelua. Vuoden 2006 MM-kisoissa Dida oli Brasilian ykkösmaalivahti. Vuoden 2006 MM-kisojen jälkeen Dida ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa. Dida on pelannut yhteensä 91 maaottelua.


title: Dida (jalkapalloilija)

text: Inter Milanon kannattaja heitti häntä roomalaisella kynttilällä selkään Serie A:n kaudella , mutta hän selvisi siitä säikähdyksellä.


title: Dida (jalkapalloilija)

text: Viimeksi Dida pelasi kotimaassaan Sport Club Internacionalissa.


title: You’re My Best Friend

text: You're My Best Friend on Queenin vuonna 1975 levyttämä ja vuonna 1976 julkaisema single. Kappale löytyy albumilta "A Night at the Opera" (1975). Lisäksi se on kahdella Queenin kokoelmalevyllä: "Greatest Hitsillä" (1981) ja "Classic Queenilla" (1992).


title: You’re My Best Friend

text: Kappaleen sävelsi basisti John Deacon. Hän omisti sen vaimolleen Veronicalle. Kappaleella Deacon soittaa bassokitaran lisäksi sähköpianoa.


title: You’re My Best Friend

text: Kappale nousi melko pian brittilistan seitsemänneksi (sijoittuen paremmin kuin yksikään Brian Mayn siihen mennessä säveltämä kappale) ollen näin John Deaconin hittikappaleista ensimmäinen.


title: You’re My Best Friend

text: Kappale ”'39” ilmestyi ”You're My Best Friend” -singlen b-puolena. Se löytyy ”You're My Best Friendin” tavoin albumilta "A Night at the Opera". ”'39”:n sävelsi kitaristi Brian May, joka myös lauloi kappaleen. Basisti John Deacon soittaa kappaleella kontrabassoa.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: Pulmuset ("Married... with Children") on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, joka kertoo chicagolaisen alempaan keskiluokkaan kuuluvan Bundyn perheen elämästä esikaupungissa.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: Sarja kehitettiin vastapainoksi 1980-luvun ”onnellisista perheistä” kertoneille televisiosarjoille kuten "Bill Cosby Show" tai "Perhe on paras". Niiden vastakohtana "Pulmusten" tyyli oli suorasukaista, seksuaalisesti vihjailevaa ja huonokäytöksistä. Perheeseen kuuluvat šovinistinen ja alistunut kenkämyyjä-isä Al (Ed O’Neill), kotirouva-äiti Peggy (Katey Sagal) joka ei juuri siivoa eikä laita ruokaa, yksinkertainen ja hutsahtava blonditytär Kelly (Christina Applegate), näsäviisas poika Bud (David Faustino) ja laiminlyöty Buck-koira.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: Bundyn perheen naapurina on Rhoadesin pariskunta, Steve (David Garrison) ja Marcy (Amanda Bearse). Viidennellä tuotantokaudella Marcy menee naimisiin uuden miehen, Jefferson D’Arcyn (Ted McGinley) kanssa. Kymmenennellä tuotantokaudella Buck menehtyy ja Bundyt hankkivat koiranpennun, jonka nimeksi tulee Lucky.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: Sarjan esittäminen alkoi FOX-televisioverkossa 5. huhtikuuta 1987 ja sarjan viimeinen jakso esitettiin 9. kesäkuuta 1997. Sarjan tunnusmusiikkina käytettiin Frank Sinatran laulamaa kappaletta ”Love and Marriage”.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: Televisiosarjasta tehtiin myös oma sarjakuvalehti, jota julkaistiin lyhyen aikaa 1990-luvulla eri maissa. Suomessa nimi oli "Pulmuset", Ruotsissa "Våra värsta år". Piirrosten lisäksi lehdessä julkaistiin sarjan esiintyjien ihailijakuvia.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: Suomessa sarjan jaksoja on esitetty moneen otteeseen MTV:llä, Kolmoskanavalla ja MTV3:lla. 2000-luvulla sarjan jaksoja on esitetty Nelosella. Syksystä 2012 eteenpäin sarjaa esittää TV5.


title: Pulmuset (televisiosarja)

text: "Pulmusista" on tehty ainakin seuraavat uusintaversiot:


title: ’39

text: '39 on Queenin levyttämä folk-rock-kappale. Kappale ilmestyi You're My Best Friend -singlen b-puolena. Se löytyy You're My Best Friendin tavoin albumilta A Night at the Opera. '39:n sävelsi kitaristi Brian May, joka myös lauloi kappaleen. Basisti John Deacon soittaa kappaleella kontrabassoa. Kappale on hyvin folk-vaikutteinen ja kertoo vapaaehtoisten matkasta avaruuteen etsimään uutta maata. Kappaleen keskellä on erikoinen kohta, jossa ei ole lyriikoita, vaan moniraitainen laulustemma, joka kuvaa Brian Mayn mukaan itse matkaa.


title: Akutan

text: Akutan on toisen luokan kaupunki Akutaninsaarella Aleuttien saaristossa Alaskassa. Western Fur & Trading Company perusti sen kauppapaikaksi ja turkisvarastokseen vuonna 1878. Vuoteen 1939 asti kylässä toimi Aleuttien ainoa valaanpyyntiasema.


title: Akutan

text: Vuoden väestönlaskennassa Akutanissa asui 713 ihmistä. Näistä 15,71 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Noin 75 asukkaista asuu Akutanissa ympäri vuoden, suurin osa ihmisistä on siellä osan vuotta asuvia kalankäsittelytyöläisiä. Vuoden 2004 väkilukuarvio oli 771.


title: Smokey Robinson

text: William ”Smokey” Robinson (s. 19. helmikuuta 1940 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän kuuluu 1960-luvun keskeisiin soulmusiikin esittäjiin yhdessä orkesterinsa The Miraclesin kanssa ja lisäksi hän teki paljon musiikkia muille artisteille. The Miracles, joka nimettiin vuonna 1965 muotoon Smokey Robinson & the Miracles, kuului Motown-levy-yhtiön artisteihin.


title: Smokey Robinson

text: Oman muusikonuransa lisäksi Robinsonia pidetään Berry Gordyn ohella keskeisimpänä vaikuttajana Motown-yhtiön tyyliin ja soundiin. Hän toimi yhtiössä lauluntekijänä, tuottajana ja varatoimitusjohtajana.


title: Njuhtša

text: Njuhtša () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan itärajalla Belomorskin piirissä Venäjällä. Njuhtšan maalaiskunta (ven. "selskoje poselenije") sijaitsee Vienanmeren Äänislahden rannalla ja rajoittuu idässä Arkangelin alueeseen ja muualla Suman kuntaan.


title: Njuhtša

text: Njuhtšan kylä sijaitsee Njuhtšajoen rannalla, lähellä Belomorskista Onegaan johtavaa rautatietä. Njuhtšan rautatieasema sijaitsee 116 kilometriä Belomorskista ja kaksi kilometriä Njuhtšajoen rautatiesillasta itään. Kylään nähden asema sijaitsee noin kaksi kilometriä kaakkoon ja sinne johtaa kapea soratie. Vuonna 2008 kylässä oli 390 asukasta. Väestö saa elantonsa kalastuksesta ja karjankasvatuksesta. Palveluihin kuuluu keskikoulu, kirjasto ja vapaa-ajankeskus.


title: Njuhtša

text: Njuhtšan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1436. 1400-luvulla kylä kuului novgorodilaiselle pajarirouvalle Marfa Posadnitsalle, joka lahjoitti sen Solovetskin luostariille. Vuonna 1702 kylän kautta vedettiin Keisarin tie.


title: Njuhtša

text: Historiallinen Njuhtšan kunta käsitti suunnilleen Njuhtšajoen vesistön alueen. Lisäksi siihen kuului Kantosaari ja Lukkarinnokka -nimiset saaret Vienanmerestä. Kunta rajoittui pohjoisessa Vienanmeren Äänislahteen, lännessä Kuolisman kuntaan ja etelässä Petrovo Jamin kuntaan. Vuonna 1907 kunnassa oli 2 018 asukasta, jotka olivat pääasiassa venäläisiä. Kuntaan kuuluivat Njuhtšan, Malenkan ja Ostamajärven kylät. Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin kyläneuvostona Belomorskin piiriin. Nykyisin entisen kunnan alue kuuluu Njuhtšan ja Suman kuntiin. Vuonna 1926 Njuhtšan kyläneuvoston alueella oli 1 912 asukasta, jotka kaikki olivat kansallisuudeltaan venäläisiä. Vuonna 1996 Njuhtšan kylähallintoalueella oli 490 asukasta.


title: Laapina

text: Laapina (myös Lapina, ) on entinen kunta, kyläneuvosto ja Hvoinyin kylähallinnon alainen kylä Sumajoen varrella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Laapina

text: Laapinan kunta sijaitsi Vienan Karjalan itäosassa Kemin kihlakunnassa. Laapinan naapurikuntina olivat pohjoisessa Sorokka ja Suma, idässä Kuolisma, etelässä Petrovo Jam ja Vojatsu. Kunnan länsiosa kuului Uikujoen vesistöön, muu kunta puolestaan Sumajoen vesistöön. Kunnan alueen vesistöistä mainittakoon Ala-Sumajärvi, Piilojärvi, Sumajoki. Laapinan kunnan kyliä olivat Laapina, Sumajärvi, Vorenža, Milnina, Ondolahti, Piilojärvi, Korasjärvi, Karkujärvi ja Sumasaari. Vuonna 1907 kunnassa oli 1 471 asukasta.


title: Laapina

text: Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja sen pohjoisosa liitettiin Sorokan piiriin Laapinan kyläneuvostona ja eteläosa liitettiin Koikinitsan kyläneuvostoon Segežan piiriin. Laapinan kyläneuvostoon kuului kolme kylää: Laapina, Sumasaari ja Ondolahti ("Jendoguba"). Vuonna 1926 kyläneuvoston alueella oli 801 asukasta, joista 794 oli venäläisiä ja loput muita kansallisuuksia ei kuitenkaan karjalaisia tai suomalaisia.


title: Laapina

text: Nykyisin kunnan alue kuuluu pääasiassa Hvonyin kylähallintoalueeseen.


title: Luettelo Raamatun kirjoista

text: Raamatun kirjojen kaanon on erilainen juutalaisuudessa sekä katolisessa, ortodoksisessa ja protestanttisessa kristinuskossa. Ero koskee Vanhaa testamenttia eli heprealaista raamattua Tanakia. Sen kirjojen määrä ja järjestys on eri kirkoissa erilainen, johtuen sekä kirjojen erilaisesta ryhmittelystä että siitä, että katoliset ja ortodoksiset kirkot lukevat Vanhaan testamenttiin kuuluviksi myös niin kutsutut deuterokanoniset kirjat eli apokryfikirjat. Mukaan luettujen apokryfikirjojen määrä katolisessa ja ortodoksisessa Raamatussa on myös erilainen.


title: Luettelo Raamatun kirjoista

text: Lisäksi kreikkalaisessa ortodoksisuudessa, itämaisessa ortodoksisuudessa ja katolisen kirkon itäisissä riituksissa kirjojen määrässä on pieniä eroja. Alla ortodoksiselle Vanhalle testamentille annettu kaanon on laajin mahdollinen, eli jos yksikin itäinen kirkko hyväksyy kirjan, se on myös annettu luettelossa. Kaikki katolisen kirkon hyväksymät kirjat ovat aina myös ortodoksisen kirkon hyväksymiä. Protestanttisuus hyväksyy varsinaiseen Vanhaan testamenttiin vain heprealaisen raamatun kirjat.


title: Luettelo Raamatun kirjoista

text: Juutalaisuus ei luonnollisestikaan tunnusta Uutta testamenttia. Juutalaisuuden osalta luettelo koskee vain heprealaista raamattua, joka on annettu vertailukohdaksi Vanhan testamentin versioille. Kristilliset kirkot ovat Uuden testamentin kaanonista yksimielisiä.


title: Luettelo Raamatun kirjoista

text: Nämä kirjat eivät ole protestanttisessa Vanhassa testamentissa.


title: Hvoinyi

text: Hvoinyi () on Belomorskin piiriin kuuluva kylähallintoalue () ja sen keskuskylä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Hvoinyi

text: Hvonyin kylähallintoalue käsittää suunnilleen entisen Laapinan kunnan alueen. Hvoinyin kylähallintoalue sijaitsee Belomorskin piirin eteläosassa Segežan piirin vastaisella rajalla. Se rajoittuu pohjoisessa Suman kylähallintoalueeseen, idässä Virantajärven asutushallintoalueeseen ja lännessä Kesäjoen asutushallintoalueeseen. Vuonna 1987 kylähallintoalueella oli 600 asukasta. Kylähallintoalueeseen kuuluvat kylät ovat Hvoinyi (keskuskylä), Vorensi, Laapina ja Sumajärvi.


title: Hvoinyi

text: Hvonyin kylä sijaitsee Ala-Sumajärven pohjoisrannalla Sumajoen niskassa. Matkaa piirin hallintokeskukseen Belomorskiin tulee 87 kilometriä. Vuonna 1996 kylässä oli 500 asukasta, jotka saavat elantonsa pääasiassa metsätöistä. Hvoinyin kylä on varsin nuori, se on perustettu vuonna 1951.


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: Lehto () on kylä ja entinen Tunkuan piirin keskus Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suikujärven länsirannalla 31 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Kylässä on 27 asukasta (vuonna 2013).


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: Suikujärven pogostaan kuulunut Lehdon kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. Paikallisten asukkaiden mukaan se on saanut nimensä seudulla harvinaisesta lehtometsästä.


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Lehto kuului Suikujärven volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 40 taloa, kyytiasema ja 250 asukasta. Vuonna 1913 perustettiin koulu. Kylän asukkaat olivat karjalaisia, jotka harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, kalastusta ja metsästystä sekä kävivät muualla ansiotöissä.


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: Vuosina 1927–1956 Lehto toimi Tunkuan piirin keskuspaikkana. Se muodosti lähikylineen Lehdon kyläneuvoston, johon kuuluivat Lehdon ja Suikujärven kyläryhmät sekä Borissanvaaran (ven. "Borisvaraka"), Danšanvaaran ("Danšavaraka"), Heinävaaran ("Sennaja varaka"), Hotosenvaaran ("Hodovaraka"), Kesäjärven, Lehtorannan ("Lehtabereg"), Naukuvaaran ("Neugovaraka"), Riihivaaran ("Rigovaraka"), Sarinvaaran ("Šarovaraka"), Säkäjärven ("Šagozero"), Talvivaaran ("Zimnjaja Varaka") ja Torovaaran ("Torovaraka") kylät. Vuonna 1933 niissä oli yli 1 400 asukasta, joista kolme neljännestä oli karjalaisia ja loput venäläisiä ja suomalaisia. Lehdon kyläryhmään kuuluivat keskuskylän lisäksi Lehonselkä ("Lehta-selga") ja Niemi ("Navolok"). Niissä oli yhteensä 612 asukasta, joista venäläisiä ja suomalaisia oli lähes puolet.


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: Jatkosodan aikana seudun asukkaat evakuoitiin Komin tasavaltaan ja Siperiaan. Piirikeskus siirrettiin väliaikaisesti Ramojan (ven. "Ramoje") asutukseen ja Lehdon kylä toimi partisaaniosastojen tukikohtana. Sodan jälkeen asukkaat palasivat kotiseudulleen, jonka kylistä monet olivat tuhoutuneet. 1950-luvulla Lehdossa oli yli 700 asukasta. Siellä toimi joukko virastoja, koulu, kerhotalo kirjastoineen, sairaala ja muita palveluja. Vuonna 1958 Lehdon kyläneuvostoon liitettiin osa lakkautettujen Niikkananvaaran ja Nuottavaaran kyläneuvostojen kylistä.


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: Tunkuan piirin lakkauttamisen jälkeen perspektiivittöminä pidettyjen kylien asukkaat alkoivat muuttaa Pušnoin, Uuden Maasjärven ja Sosnovitsan taajamiin, Belomorskiin ja muualle Karjalaan. Lehdon kyläneuvosto ja koulu siirrettiin Pušnoihin vuonna 1973. Neuvostoliiton hajottua perustettiin Lehdon kylähallintoalue, johon keskuspaikkana toimineen Pušnoin lisäksi kuuluivat Kesäjärven, Lehdon, Nuottavaaran ja Suikujärven kylät. 2000-luvun alun kuntauudistuksessa se liitettiin Sosnavitsan maalaiskuntaan.


title: Lehto (Karjalan tasavalta)

text: Nykyään Lehdossa on etupäässä kesäasutusta. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat jatkosodassa kaatuneiden puna-armeijalaisten hautapaikka sekä neuvostopartisaanien päämajanaan käyttämä rakennus. Majoitusta tarjoaa pieni vierasmaja.


title: Kriitinä

text: Kriitinä () on kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Gridinka-joen suussa 65 kilometriä Kuusemasta linnuntietä pohjoiseen. Kylässä on 72 asukasta (vuonna 2013).


title: Kriitinä

text: Kriitinän pomorilaiskylä on saanut alkunsa Solovetskin luostarin vuonna 1622 perustamasta suolankeittämöstä. 1600-luvun lopulla sieltä mainitaan kaksi perhettä. Venäläisten lisäksi kylässä asui Rukajärven ja Paanajärven pogostoista 1700-luvulla siirtyneitä karjalaisia, jotka venäläistyivät 1900-luvun alkuun mennessä. Asukkaat harjoittivat kalastusta, hylkeen- ja valaanpyyntiä sekä poronhoitoa. Tärkeimpänä kulkuyhteytenä toimi Vienanmeri.


title: Kriitinä

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kriitinä muodosti Ponkaman volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 siellä oli 62 taloa ja 471 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kriitinän kyläneuvosto. Vuonna 1933 kyläneuvostossa, johon kuului myös Psjatšihan sääasema, oli 383 asukasta. Yhtä lukuun ottamatta he olivat kaikki venäläisiä. Kalkalahden, Kriitinän ja Kuuseman kylähallintoalueet yhdistettiin 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa Kuuseman maalaiskunnaksi.


title: Kriitinä

text: Kylästä on tieyhteys Jenkijärvelle. Palveluihin kuuluvat kulttuurikeskus museoineen, lääkintäasema ja kauppa. Lähistöllä sijaitsee Kriitinän rauhoitusalue.


title: Kriitinä

text: Kriitinä on rakennuskannaltaan poikkeuksellisen hyvin säilynyt pomorilaiskylä, jossa on myös karjalaisia piirteitä. Se koostuu kallioille pystytetyistä hirsitaloista ja talousrakennuksista, joita yhdistävät puiset kävelysillat. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun puolivälissä pystytetystä tsasounasta 1900-luvun alussa remontoitu Pyhän Nikolaoksen kirkko sekä joukko vanhoja asuintaloja, aittoja ja saunoja. Kylän luoteispuolella on hautausmaa grobuineen ja erikoisine hautamuistomerkkeineen. Lähistöllä sijaitsee Rybnojen kivikautinen asuinpaikka. Sonrutšjan suussa on saamelaisten hautapaikka 1100–1400-luvuilta.


title: BASF

text: BASF SE on saksalainen kemian alan yhtymä ja maailman suurimpia kemikaaliyrityksiä. Sillä on viisi liiketoimintasegmentiä, jotka ovat Chemicals (kemikaalit), Performance Products (toiminnalliset tuotteet), Functional Materials & Solutions (funktionaaliset materiaalit ja ratkaisut), Agricultural Solutions (maatalouden ratkaisut), ja Oil & Gas (öljy & kaasu). Yhtiön pääkonttori sijaitsee Ludwigshafen am Rheinin kaupungissa Saksassa. Yhtiö toimii maailmanlaajuisesti yli 80:ssä maassa.


title: BASF

text: Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 93. Se luokiteltiin samalla listalla Saksan 8. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Yhtiön osakekannan markkina-arvo oli 91 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 63,66 miljardia USD (2016).


title: BASF

text:
Akronyymi BASF, joka on rekisteröity tuotemerkki, tulee alkuperäisestä yrityksen nimestä "Badische Anilin-und-Soda-Fabrik" ().
Basfin tytäryhtiö Wintershall Holding AG harjoittaa öljyn ja maakaasun etsintää ja tuotantoa sekä maakaasun siirtoa ja jakelua. Keski- ja Itä-Euroopassa Wintershall toimii yhteistyössä Gazpromin kanssa. Wintershall on osakkaana Nord Stream -hankkeessa.


title: BASF

text: Basf oli vuonna 2012 maailman 14. suurin autoteollisuuden osatoimittajayritys. Se toimittaa ajoneuvoihin pinnoitteita, jarru- ja jäähdytysnesteitä, erikoismuoveja ja akkumateriaaleja.


title: BASF

text: Noin sata henkilöä työllistävä Basf Oy valmistaa Suomessa rakennuskemikaaleja Riihimäellä ja paperiteollisuuskemikaaleja Haminassa. Lisäksi Äetsässä toimiva Kemira Chemicals on valmistanut Basfille puutavaran homeenestoainetta Sinestoa. Lokakuussa 2018 kerrottiin Basfin rakentavan Harjavallan Torttilaan sähköautojen akkuja valmistavan tehtaan, joka valmistuu loppuvuodesta 2020. Tärkeitä raaka-aineita nikkeliä ja kobolttia se saa Harjavallan suurteollisuuspuistossa toimivalta Norilski nikelin tehtaalta.


title: BASF

text: Friedrich Engelhorn perusti Basfin huhtikuussa 1865 Saksan Mannheimissa. Yritys yritti hankkia tonttia tehtailleen Reinjoen ääreltä Mannheimista, mutta koska tämä ei onnistunut, ne rakennettiin joen vastarannalle Ludwigshafen am Rheiniin.


title: BASF

text: Sen ensimmäisiin tutkimuskohteisiin kuului farkkuhousuista myöhemmin tunnettu keinotekoinen indigonsininen väri, joka korvasi kasveista tehdyn alkuperäisen väriaineen. Juuri ennen ensimmäistä maailmansotaa Haber-Bosch-prosessilla pystyttiin valmistamaan ammoniakkia. Keksinnön teki Fritz Haber, sama juutalainen tiedemies, joka kehitti yhtiölle Zyklon B -tuholaismyrkyn. Vaikka ammoniakki tehtiin aluksi lannoitteita varten, sen sotilaallinen merkitys oli suunnaton ensimmäisen maailmansodan alettua ja Englannin estettyä guanon tuonnin Chilestä Saksaan. Saksan tykistö sai ajopanoksensa ilman luonnon omaa ammoniakkilähdettä Basfin avulla.


title: BASF

text: Carl Boschin johdolla Basf, Hoechst ja Bayer perustivat toisessa maailmansodassa sotarikoksista sittemmin tuomitun IG Farben -yhtiön. Yhtiö ei ainoastaan toimittanut myrkkykaasua tuhoamisleireille vaan pyöritti omaa keskitysleiriä, Monowitzia, Birkenaun liepeillä.


title: Kalkalahti

text: Kalkalahti () on kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Kalkajoen suussa 50 kilometriä Kuusemasta linnuntietä pohjoiseen. Kylässä on 45 asukasta (vuonna 2013).


title: Kalkalahti

text: Kalkalahti on vanha pomorilaiskylä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului kyläkuntana Ponkaman volostiin. Vuonna 1905 Kalkalahdessa oli 66 taloa, kyytiasema, kirkko, koulu ja 476 asukasta.


title: Kalkalahti

text: Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kalkalahden kyläneuvosto. Vuonna 1933 Kalkalahdessa ja sen vieressä sijaitsevassa Konostrovin kylänosassa oli 312 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä. Kalkalahden, Kriitinän ja Kuuseman kylähallintoalueet yhdistettiin 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa Kuuseman maalaiskunnaksi.


title: Kalkalahti

text: Kylästä on tieyhteys Jenkijärvelle. Sen palveluihin kuuluvat lääkintäasema ja kauppa.


title: Kalkalahti

text: Kalkalahdella on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluu joukko vanhoja asuintaloja ja aittoja. Kylän itäpuolella on hautausmaa erikoisine hautamuistomerkkeineen.


title: William Brouncker

text: William Brouncker (1620 – 5. huhtikuuta 1684) oli yksi aikansa merkittävimmistä englantilaisista matemaatikoista.


title: William Brouncker

text: Brouncker väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistossa vuonna 1647. Hän oli yksi Englannin kuninkaallisen tiedeakatemian Royal Societyn perustajajäsenistä ja sen ensimmäinen presidentti.


title: William Brouncker

text: Vuonna 1662 hänestä tuli kuningatar Katariinan neuvonantaja ja sitten Saint Catherine -nimisen sairaalan johtaja. Hänen matemaattinen työnsä käsitteli erityisesti paraabelien ja sykloidien kaaren pituuksien määrittämistä. Lisäksi hän kehitteli hyperbelisten integraalien laskemiseen liittyvän kvadratuurisäännön, jota varten luonnolliselle logaritmille tarvitaan esitys äärettömänä sarjana. Hän oli ensimmäisenä englantilaisena kiinnostunut yleistetyistä ketjumurtoluvuista ja jatkaen John Wallisin työtä kehitti yleistetyn ketjumurtolukukehitelmän luvulle pi.


title: William Brouncker

text: Brounckerin kaava antaa yleistetyn ketjumurtolukukehitelmän luvulle π:


William Brouncker


title: Gaz de France

text: Gaz de France oli Ranskan valtion omistama, vuonna 1946 perustettu maakaasun maahantuonti- ja jakeluyhtiö. Euroopan energiamarkkinoiden avautumisen jälkeen yritys laajensi toimintaansa myös sähkömarkkinoille. Yhtiöllä oli Ranskan lisäksi merkittävää toimintaa muun muassa Belgiassa, Saksassa ja Britanniassa.


title: Gaz de France

text: Yhtiö sulautui 22. heinäkuuta 2008 yhdyskuntapalveluita tuottavan ranskalaisen Suez-yrityksen kanssa GDF Suez -yhtiöksi.


title: Vääräkoski

text: Vääräkoski (karjalaksi "Viäräkoški", ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kemin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kemijoen varrella 53 kilometriä maanteitse Kemistä länteen. Taajamassa on 1 100 ja kunnassa 1 900 asukasta (vuonna 2012).


title: Vääräkoski

text: Vääräkosken kunnan pinta-ala on 2 673,03 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Belomorskin piirin Sosnavitsan, lännessä Kalevalan piirin Jyskyjärven ja koillisessa Kemin piirin Kuuseman kuntiin sekä idässä Kemin kaupunkiin.


title: Vääräkoski

text: Kunnan alueella virtaavat Kemijoki ja sen sivujoet Kesäjoki (ven. "Letnjaja"), Ohtajoki ("Nižnjaja Ohta") ja Sompajoki ("Šomba"). Järviä ovat Kukuajärvi ("Kukuja"), Juurikkajärvi ("Jurika"), Kotijärvi ("Kurgijevo"), Luuluajärvi ("Lullo"), Vuotankijärvi ("Votani"), Kaijanperänjärvi ("Kaijanperja"), Tšieppijärvi ("Tseppi"), Paanajärvi ("Panozero") ja Äynäjärvet ("Avneozero").


title: Vääräkoski

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Paanajärven, Somman (ven. "Šomba") ja Äynäkosken ("Avneporog") asutukset sekä Paanajärven kylä. Paanajärven asutuksessa on reilut 400 ja Äynäkoskella noin 250 asukasta. Sommassa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 61 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 20 % karjalaisia, 9 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.


title: Vääräkoski

text: Usmanan kyläneuvostoon kuulunut Vääräkosken uudiskylä mainitaan vuoden 1926 väestönlaskennan tuloksissa. Vuonna 1933 siellä oli 81 asukasta, joista valtaosa oli venäläisiä. Nykyinen taajama on syntynyt vuonna 1985 Vääräkosken vesivoimalaitoksen rakentamisen yhteydessä.


title: Vääräkoski

text: Vääräkosken kautta kulkee Kemin, Uhtuan ja Lonkan välinen maantie. Taajamassa toimii vesivoimalaitos, metsänhoitoalueen konttori sekä rakennuskiveä louhiva yritys.


title: Vääräkoski

text: Vääräkosken taajama koostuu etupäässä kunnallisista asuintaloista, joista osa on keskeneräisiä tai tyhjillään. Palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kulttuuritalo, lääkintäasema, yleinen sauna ja posti.


title: Vääräkoski

text: Seudulla on useita muinaisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun lopulla rakennettu Paanajärven kirkko sekä kylän asuin- ja talousrakennukset. Vääräkoskella on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka. Paanajärven kylällä on historiallisen asutuksen status.


title: Vincent Schiavelli

text: Vincent Andrew Schiavelli (10. marraskuuta 1948 – 26. joulukuuta 2005) oli yhdysvaltalainen luonnenäyttelijä. Schiavelli oli tunnettu erikoisesta ulkonäöstään, jonka ansiosta hänet usein valittiin esittämään outoja roolihahmoja.


title: Vincent Schiavelli

text: Schiavelli syntyi Brooklynissä New Yorkissa italialais-amerikkalaiseen perheeseen. Hän opiskeli näyttelemistä New Yorkin yliopiston teatterilinjalla, näyttämöllä hän esiintyi 1960-luvulta lähtien.


title: Vincent Schiavelli

text: Schiavellin ensimmäinen valkokangasrooli oli Miloš Formanin vuonna 1971 valmistuneessa elokuvassa "Taking off – otetaan hatkat". Hyvä roolityö poiki hänelle paljon töitä, varsinkin Formanin elokuvissa. Schiavelli avusti myös elokuvan käsikirjoittajia käsikirjoitustyössä. Televisiosarjassa Schiavelli esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1972, hänellä oli pieni sivuosa komediasarjassa "The Corner Bar".


title: Vincent Schiavelli

text: Schiavelli oli naimisissa näyttelijä Allyce Beasleyn kanssa vuodet 1985–1988. Pariskunnan poika, Andrea, syntyi vuonna 1987. Vuonna 1992 Schiavelli avioitui yhdysvaltalaisen harpunsoittajan Carol Mukhalianin kanssa.


title: Vincent Schiavelli

text: Vincent Schiavelli menehtyi keuhkosyöpään 57 vuoden ikäisenä kotonaan Sisilian Polizzi Generosassa, samassa kaupungissa, josta hänen isoisänsä oli kotoisin. Schiavelli kirjoitti kaupungista myös vuonna 2002 ilmestyneessä kirjassaan "Many Beautiful Things: Stories and Recipes from Polizzi Generosa".Schiavelli näytteli kaikkiaan yli viidessäkymmenessä elokuvassa. Vuonna 1997 "Vanity Fair" -lehti valitsi hänet yhdeksi Yhdysvaltojen parhaista luonnenäyttelijöistä.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaari eli Rabotšeostrovsk (, suomeksi myös "Vallankumoussaari") on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kemin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Keminlahden rannalla 12 kilometriä Kemistä koilliseen. Asukkaita on 2 400 henkeä (vuonna 2012).


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaaren kunnan pinta-ala on 1 103 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kemin piirin Kuuseman, lännessä Kemin ja etelässä Belomorskin piirin Sosnavitsan kuntiin sekä idässä Vienanmeren kautta Arkangelin alueeseen. Pinta-alasta 74,5 % on vesialuetta ja 25,0 % metsää.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Seutu kuuluu Vienanmeren alankoon. Kunnan alueella virtaa Mäkijoki (ven. "Mjagreka") ja joukko puroja. Vienanmerellä sijaitsee Kuzovasaarten rauhoitusalue. Suunnitteilla on kunnan alueelle ulottuvan Suijunjoen rauhoitusalueen perustaminen.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaaren taajaman lisäksi kuntaan kuuluu Kemin eteläpuolella sijaitseva Mjagrekan rautatieasema, jossa vuonna 2011 oli seitsemän rekisteröityä asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 86 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 5 % valkovenäläisiä, 2 % suomalaisia ja 2 % karjalaisia.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaaren (ven. "Popov Ostrov") työläisasutus syntyi arkangelilaisten kauppiaiden vuonna 1888 perustaman sahan ympärille. Vuodesta 1923 lähtien siellä toimi Solovetskin vankileirin Kemin siirtoleiri. Vuonna 1920 paikkakunta sai nimen "Krasnyi Ostrov" (”Punasaari”) ja vuonna 1924 "Ostrov Oktjabrskoi Revoljutsii" (”Lokakuun vallankumouksen saari”). Vuonna 1929 se nimettiin "Rabotšeostroviksi", mutta toisen maailmansodan aikana sitä kutsuttiin jälleen nimellä "Krasnyi Ostrov". Vuosina 1933–1991 Papinsaarella oli kaupunkimaisen taajaman status. Sen tärkein yritys oli Kemin saha, jossa 1980-luvun alussa työskenteli yli 1 300 henkeä. Nykyinen maalaiskunta on perustettu vuonna 2004.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaaresta johtaa päällystetty maantie Kemiin. Taajamasta on linja-autoyhteys Kemin asemalle. Mjagrekan aseman kautta kulkee Muurmannin rata. Kemin asemalta haarautuu sivurata Kemin sahalle. Sahan pohjoispuolella on laivalaituri.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Kemin saha teki konkurssin ja lopetti toimintansa vuonna 2008, minkä seurauksena syntyi laajaa työttömyttä. Itävaltalaisen Binderholtzin kanssa on suunniteltu uuden puunjalostuslaitoksen perustamista. Nykyään Papinsaaressa toimii Kellesservis-niminen puunjalostusyritys, sääasema sekä kunnallistekniikan, kaupan ja matkailun palveluyrityksiä.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Taajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, lastenkoti, kulttuuritalo, kirjasto, yleinen sauna, posti, kaksi kahvilaa ja joukko kauppoja.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaaren taajama koostuu useasta osasta, joiden nimet ovat Korgorutšei, Taškaturka, Kedrorutšei, Ostrov Oktjabrskoi Revoljutsii ja Kem-Pristan. Rakennukset ovat etupäässä puutarhapalstojen ympäröimiä omakotitaloja sekä kaksi-kolmekerroksisia asuintaloja. Selkeää asemakaavaa ei ole. Palvelut sijaitsevat taajaman keskiosassa entisen sahan lähellä.


title: Papinsaari (Kemin piiri)

text: Papinsaaren sataman kautta kulkee 90 % Solovetskin luostarisaarella käyvistä matkailijoista. Matkailijoita houkuttelee myös Kuzovasaarten rauhoitusalue, jossa on muinaisia asuinpaikkoja, saamelaisten seitoja sekä Olešinsaaren jatulintarha. Papinsaaressa toimii Pritšal-niminen matkailukeskus, jossa on 188 majoituspaikkaa. Matkailua kehittämällä pyritään korvaamaan teollisten työpaikkojen menetystä.


title: Petkel

text: Petkel tai petkele tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Otaniemen RoolipeliClubi

text: Otaniemen RoolipeliClubi ry (ORC) on Aalto-yliopiston Ylioppilaskunnan alayhdistys ja harrastejärjestö. Yhdistys perustettiin teekkareiden peliharrastuksen edistämiseksi ja harrastemahdollisuuksien lisäämiseksi.


title: Otaniemen RoolipeliClubi

text: Yhdistyksen logossa on kuvattuna ristikkäin asetellut piikkinuijat ja "ORC"-teksti.


title: Otaniemen RoolipeliClubi

text: ORCn järjestää toimintaa roolipeleihin, liveroolipeleihin, lautapeleihin, miniatyyripeleihin, korttipeleihin ja keskiaikaisiin tansseihin liittyen. Toiminta perustuu suurimmalta osin kahdesti viikossa Otaniemessä järjestettäviin peli-iltoihin, joissa lähinnä pelataan lauta-, miniatyyri- ja keräilykorttipelejä (kuten ja ). Erilaisia tapahtumia, kuten pelileirejä ja tanssiaisia, yhdistys järjestää muutamia kertoja vuodessa.


title: Otaniemen RoolipeliClubi

text: Suomen suurin roolipelialan tapahtuma Ropecon syntyi, kun yhdistyksen ulkojäsen Niko Mikkanen järjesti muiden yhdistyksen aktiivien avulla pelitapahtuman Paasitornissa vuonna 1994. Ropecon irrotettiin omaksi yhdistyksekseen vuonna 1996.


title: Maatuli

text: Maatuli eli maapalo tarkoittaa maa-aineen palamista yleensä metsäpalon yhteydessä. Maatuli on esimerkiksi turvepalo. Maatuli voi olla myös kuivan mullan, kivihiilen tai palavankiven palamista.


title: Gorilla Biscuits

text: Gorilla Biscuits on New Yorkista Yhdysvalloista kotoisin oleva straight edge hardcore punk -yhtye, joka toimi 1987–1991. Yhtye palasi keikkalavoille vuonna 2006 ja teki vuonna 2007 kuukauden mittaisen kiertueen Euroopassa.Yhtyeen alkuperäisen olemassaolon aikana jäsenet eivät tahtoneet paljastaa sukunimiään, joten he käyttivät levytyksessäkin vain etunimiään ("Civiä" lukuun ottamatta).


title: Maavalo

text: Maavalot () ovat harvinaisia väitettyjä valoilmiöitä, joita esiintyy taivaalla tai maanpinnan lähellä, joissain kuvauksissa jopa veden alla. Maavalot muistuttavat usein muodoltaan palloa tai pilveä. Ne voivat liikkua nopeasti, hitaasti tai pysyä paikallaan. Maavaloja havaitaan eniten vuoristoseuduilla.


title: Maavalo

text: Nimen "earth light", maavalo, antoi ilmiölle Paul Devereux vuonna 1982. Samalla hän erotti tämänkaltaiset ilmiöt omaksi ryhmäkseen. Sitä ennen tämän kaltaisia ja muitakin valoilmiöitä kutsuttiin "haamuvaloiksi". (eng: spook lights) Maavaloja ei olla pystytty tieteellisesti selittämään, mutta niistä on monia teorioita. Maanvalojen tai osan maavaloiksi kutsutuista ilmiöistä arvellaan liittyvän maaperään, mineraaliesiintymiin tai tektoniikkaan. Psykologian professori Michael Persinger uskoo maanvalojen johtuvan voimakkaasta elektromagneettisesta kentästä, jonka syntyy maaperän lohkoliikuntojen paineesta. Hänen huomioittensa mukaan maavaloja havaitaan varsinkin lohkoliikuntojen läheisyydessä. Persingerin mukaan maavalot selittävät merkittävän osan ufohavainnoista. Joihinkin ufohavaintoihin liittyvät oudot olennot hän taas selittää kokeisiinsa perustuen elektromagneettisen kentän aivoissa aiheuttamiksi hallusinaatioiksi. Tämä selitys on kuitenkin kiistanalainen.


title: Maavalo

text:
Usein maavaloa voidaan kutsua myös virvatuleksi, sillä ei ole tarkkaan määritelty, mitä valoilmiöitä kuuluu virvatuliin. Virvatulet ovat kansanperinteiden tuntemia valoilmiöitä, joita tapahtuu maanpinnassa tai sen lähellä. Maavalot voivat kuitenkin näkyä yläilmoissakin. Eri aikakaudet ja kulttuurit ovat antaneet maavaloille omiin mytologioihinsa pohjautuvia nimityksiä ja selityksiä. Ne on nähty muun muassa lohikäärmeiksi, piruiksi, henkiolennoiksi ja UFO:iksi.
Kuten virvatulia, myös maavaloja esiintyy joissain paikoissa enemmän kuin muualla. Tällainen on muun muassa Norjan Hessdalen, pieni laakso, jossa ilmiötä on tutkittu vuodesta 1983. Vuodesta 1998 Hessdalenissa on ollut automaattinen mittausasema, joka on muun muassa kuvannut valot lukuisia kertoja. Nykyisin Hessdalenissa maavaloja havaitaan noin 20 vuodessa. Huippuaikana vuosien 1981 ja 1984 välillä havaitsemistiheys oli jopa 20 havaintoa viikossa. Suomessa tämäntapaisia ilmiöitä väitetään näkyvän usein Saimaan Oriveden Paasselällä, joka on meteori-iskun synnyttämä järvenselkä.


title: Hadamardin matriisi

text: Hadamardin matriisi tarkoittaa matematiikassa neliömatriisia, jonka komponentit ovat lukuja +1 ja −1 ja jonka rivit ovat pareittain ortogonaalisia. Hadamardin matriiseja käytetään virheitä korjaavien koodien teoriassa muun muassa Reed-Muller-koodien konstruoimiseen.


title: Hadamardin matriisi

text: Matriisit on nimetty ranskalaisen matemaatikon Jacques Hadamardin mukaan.


title: Hadamardin matriisi

text:
Määritelmästä seuraa, että kertalukua formula_1 oleva Hadamardin matriisi formula_2 toteuttaa ehdon
missä "I" on "n" × "n" yksikkömatriisi.


title: Hadamardin matriisi

text:
Olkoon "M" kertalukua "n" oleva kompleksinen matriisi, jonka alkiot toteuttavat ehdon |"M"| ≤1. Tällöin Hadamardin epäyhtälön mukaan
Yhtäsuuruus tässä rajassa saavutetaan reaalilukumatriisilla "M" silloin ja vain silloin, kun "M" on Hadamardin matriisi.


title: Hadamardin matriisi

text: Hadamardin matriisin kertaluku voi olla vain 1, 2, tai luvun 4 monikerta.


title: Hadamardin matriisi

text:
Esimerkkejä Hadamardin matriiseista onnistui ensimmäisenä konstruoimaan James Joseph Sylvester. Olkoon "H" kertalukua "n" oleva Hadamardin matriisi. Tällöin ositettu matriisi
on kertalukua 2"n" oleva Hadamardin matriisi. Tätä prosessia toistamalla saadaan muodostettua seuraava jono Hadamardin matriiseja:
Tällä tavalla Sylvester onnistui konstruoimaan kertalukuja 2, missä "k" on ei-negatiivinen kokonaisluku, olevia Hadamardin matriiseja.


title: Hadamardin matriisi

text:
Sylvesterin matriiseilla on useita erityisominaisuuksia.
Ne ovat muun muassa symmetrisiä. Ensimmäisen rivin ja ensimmäisen sarakkeen komponentit ovat kaikki positiivisia. Sylvesterin matriisit liittyvät läheisesti Walshin funktioihin.


title: Hadamardin matriisi

text:
Tärkein Hadamardin matriiseihin liittyvä avoin ongelma koskee niiden olemassaoloa. "Hadamardin konjektuurin" mukaan on olemassa kaikkia kertalukuja 4"k", missä "k" on positiivinen kokonaisluku, olevia Hadamardin matriiseja.
Sylvesterin menetelmällä voidaan muodostaa Hadamardin matriiseja, joiden kertaluku on 1, 2, 4, 8, 16, 32, jne. Hadamard itse onnistui pian konstruoimaan kertalukuja 12 ja 20 olevat Hadamardin matriisit. Raymond Paley esitti myöhemmin menetelmän, jolla voidaan konstruoida Hadamardin matriiseja, joiden kertaluku on muotoa "q" + 1, missä "q" on jonkin parittoman alkuluvun potenssi, joka on kongruentti luvun 3 kanssa modulo 4. Hän esitti konstruktiomenetelmän myös Hadamardin matriiseille, joiden kertaluvut ovat muotoa 2("q" + 1), missä "q" on jonkin parittoman alkuluvun potenssi, joka on kongruentti luvun 1 kanssa modulo 4. Paleyn konstruktio perustuu äärellisten kuntien teoriaan.


title: Wasted

text: Wasted on suomalainen punk-yhtye, joka aloitti Joensuussa vuonna 1996. Yhtye on keikkaillut runsaasti kotimaassa ja tehnyt useita Euroopan-kiertueita. Wasted on tunnettu kantaa ottavista sanoituksista lauluissaan. Jäsenet tukevat muun muassa antimilitarismia ja eläinten oikeuksia.


title: Wasted

text: Ville ja Antti Rönkkö kuuluvat myös I Walk The Line -yhtyeeseen ja basisti Tuomas Järvinen soittaa Abduktiossa.


title: Mustasilmägalaksi

text: Mustasilmägalaksin (joka tunnetaan myös "Pahan silmän galaksina", "Nukkuvan kauneuden galaksina", M64:nä ja NGC 4826:na) löysi Edward Pigott 23. maaliskuuta 1779.


title: Mustasilmägalaksi

text:
M64 on tunnettu tähtitaivaan kohde harrastelija-astronomien keskuudessa, koska se on mahdollista nähdä myös pienillä kaukoputkilla. Se on kierteisgalaksi, joka sijoittuu Bereniken hiusten tähtimuodostelmaan.
Mustasilmägalaksin etäisyys Maasta on 17 miljoonaa valovuotta. Galaksilla on vaikuttava tumma pölypilvi sen kirkkaan ytimen edessä. Siitä tulevat galaksin nimet "Mustasilmä" ja "Paha silmä".


title: Mustasilmägalaksi

text:
Ensimmäisellä silmäyksellä Mustasilmägalaksi näyttää aivan tavalliselta kierteisgalaksilta. Kuten useimmissa tapauksissa galakseista, kaikki M64:n tähdet "näyttävät" pyörivän samaan suuntaan ja myötäpäivään.
Viimeaikaiset yksityiskohtaiset tutkimukset ovat kuitenkin johtaneet huomattaviin tuloksiin siitä, että tähtienvälinen kaasu M64:n ulkopuolella liikkuu vastakkaiseen suuntaan kuin kaasu ja tähdet galaksin sisemmissä osissa.
Tämän rakenteen uskotaan laukaisevan monien uusien tähtien kehityksen galaksin uloimman ja sisemmän osan välillä olevan kuvitellun rajan alueella eli alueella, jolla vastakkaisiin suuntiin liikkuvat kaasut ovat kontaktissa toisiinsa.


title: Mustasilmägalaksi

text: Astronomit uskovat, että vastakkainen pyörimisliike johtuu noin miljardi vuotta sitten tapahtuneesta kahden galaksin yhteentörmäyksestä, kun M64 veti puoleensa seuralaisgalaksin. Törmäyksessä pienemmän galaksin tähdet joko sulautuivat päägalaksiin tai katosivat avaruuteen. Pienempi galaksi tuhoutui siis kokonaan.


title: Mustasilmägalaksi

text: Galaksin sisemmän osan säde on vain noin 3 000 valovuotta, kun taas ulompi osa ulottuu 40 000 valovuoden päähän.


title: Mustasilmägalaksi

text: M64:n tarkkailijan näkemät siniset alueet ovat kuumia, nuoria tähtiä, jotka ovat juuri muodostuneet. Vaaleanpunaiset alueet ovat puolestaan hehkuvaa vetyä, joka alkaa fluoresoida, kun se asettuu alttiiksi uusien tähtien ultraviolettisäteilylle.


title: Hilda Häkkinen

text: Hilda Maria Häkkinen (os. Könni, 18. helmikuuta 1894 Töysän Ylipää – 31. joulukuuta 2005 Töysä) oli eläessään Suomen vanhin ihminen. Kuollessaan 111-vuotiaana hän oli kaikkien aikojen toiseksi tai kolmanneksi vanhimman iän saavuttanut suomalainen. Hänen elinaikanaan Suomea ehti hallita kaksi keisaria ja yksitoista presidenttiä. Hän oli seitsemänlapsisen maanviljelijäperheen neljäs lapsi.


title: Hilda Häkkinen

text:
Häkkinen kertoi itse syntyneensä 18. maaliskuuta ja halusi viettää syntymäpäiväänsä silloin. Kirkonkirjojen mukaan hän oli syntynyt 18. helmikuuta.
Häkkinen asui pitkään Hakojärvellä tyttärensä Kerttu Könnin kanssa talossa, jossa ei ollut sähköä eikä juoksevaa vettä. Pitkän elämänsä syyksi Häkkinen arveli juuri yksinkertaista elämäntapaa. Myös gerontologian professori Antti Hervosen mukaan päivittäiset askareet pitivät Häkkisen virkeänä ja toimintakykyisenä.


title: Hilda Häkkinen

text: Viimeiset vuodet Häkkinen asui palvelutalo Elviirassa, jossa hän myös kuoli. Siellä hän vietti myös 111-vuotissyntymäpäivänsä, jolloin vieraana oli muiden muassa tasavallan presidentti Tarja Halonen.


title: Hilda Häkkinen

text: Hannu Karpo kävi tapaamassa Häkkistä kahteen kertaan ja esitti televisio-ohjelmassaan tämän 100- ja 109-vuotisjuhlat.


title: Hilda Häkkinen

text: Kaikkien aikojen vanhin suomalainen oli mahdollisesti Maria Andersson, jonka uskotaan kuolleen 117-vuotiaana vuonna 1946. Ikä ei kuitenkaan ole täysin varma, jolloin Häkkistä vanhempi olisi ainoastaan 112-vuotiaana kuollut Lempi Rothovius.


title: Abduktio (yhtye)

text: Abduktio oli suomalainen hardcore punk -yhtye, joka perustettiin Ylöjärvellä vuonna 1998. Myöhemmin yhtye toimi Tampereella. Yhtyeen musiikkia on kuvailtu mm. "moderniksi hardcoreksi", ja se julkaisi kaksi albumia sekä useita lyhyitä levyjä ja soitti lähes 300 keikkaa.


title: Abduktio (yhtye)

text: Abduktion sanoitukset olivat pääosin poliittisia, ottaen kantaa muun muassa militarismiin, kapitalismiin, nationalismiin ja ekologiaan.


title: Abduktio (yhtye)

text: Abduktion kitaristi ja säveltäjä Jukka Laajakallio menehtyi 14. joulukuuta 2011, jonka myötä myös koko yhtyeen toiminta lopetettiin. Yhtye esiintyi vielä viimeisen kerran 7. huhtikuuta 2012 Tampereen Klubilla.


title: Abduktio (yhtye)

text: Abduktio julkaisi 16. huhtikuuta 2017 Bandcamp -sivustollaan uuden kappaleen Waterloo. Kappale on osa myöhemmin julkaistavaa 12" EP:tä, jonka nimi on Jotain palaa.


title: Naisten Liiga

text: Naisten Liiga, vuoteen 2006 asti Naisten SM-sarja, on naisten jalkapallon korkein sarjataso Suomessa. Sarja tunnettiin alkuaikoina myös nimellä Mimmiliiga.


title: Naisten Liiga

text: Naisten jalkapalloilun ensimmäinen Suomen mestaruus ratkaistiin cup-muotoisella turnauksella vuonna 1971. 1972 pelattiin alueellisia lohkoja, joiden voittajat ratkaisivat mestaruuden cup-turnauksella. 1973 pelattiin neljän lohkovoittajan välinen lopputurnaus. Kahdeksan joukkueen SM-sarja perustettiin 1974. Kaudella 1977 sarja pelattiin kahtena lohkona, joiden parhaat pelasivat lopputurnauksen.


title: Naisten Liiga

text: Kaudella 1978 palattiin yhteen koko maan käsittävään lohkoon ja joukkuemäärää kasvatettiin kymmeneen. Mestaruus ratkaistiin pudotuspeleillä neljän parhaan joukkueen välillä. Kausina 1981–1983 sarja jaettiin neljään lohkoon, joista selvisi kaksi parasta välierälohkoihin ja näiden kaksi parasta pelasivat pudotuspelit.


title: Naisten Liiga

text: Kaudella 1984 palattiin yhteen lohkoon, jossa pelasi kaksitoista joukkuetta ja kaudella 1985 joukkuemäärä palautui kymmeneen. Kaudella 1986 luovuttiin mestaruuden ratkaisemisesta pudotuspeleillä.


title: Naisten Liiga

text: Kausina 2008–2009 liigaa pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sijalle 12 sijoittunut putosi suoraan Naisten Ykköseen. Sijalle 11 sijoittunut joukkue karsi liigapaikasta Ykkösen toiseksi parhaan joukkueen kanssa kaksiosaisessa karsinnassa. Sarjauudistuksessa kaudella 2010 liigasta putosi suoraan kaksi joukkuetta. Kaudesta 2011 lähtien siirryttiin 10 joukkueen kolminkertaiseen sarjaan.


title: Naisten Liiga

text: "Pääartikkeli: Luettelo jalkapallon naisten SM-mitalisteista"


title: Naisten Liiga

text: Jalkapallon pelaajayhdistyksen valitsema Vuoden liigapelaaja.


title: Verne Troyer

text: Vernon Jay "Verne" Troyer (1. tammikuuta 1969 Sturgis, Michigan – 21. huhtikuuta 2018 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän kärsi harvinaislaatuisesta lyhytkasvuisuudesta, ja oli siksi vain 81,3 senttimetriä pitkä.


title: Verne Troyer

text: Troyer tunnettiin parhaiten roolistaan Mini-Me -hahmona "Austin Powers" -elokuvissa. Hän näytteli myös muun muassa elokuvissa "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa" (1998), "Harry Potter ja viisasten kivi" (2001) ja "The Imaginarium of Doctor Parnassus" (2009).


title: Verne Troyer

text: Troyer kuoli alkoholimyrkytykseen, joka vahvistettiin myöhemmin itsemurhaksi.


title: Survin

text: Survin voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Terje Langli

text: Terje Bjarte Langli (s. 3. helmikuuta 1965 Steinkjer, Norja) on norjalainen entinen maastohiihtäjä.


title: Terje Langli

text: Langli oli mukana jo 1987 MM-hiihdoissa Oberstdorfissa, missä hän saavutti Norjan joukkueessa viestipronssia. 1991 MM-kisoissa Val di Fiemmessä Langli voitti kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. 1992 Albertvillen olympialaisissa Langli voitti Norjan joukkueessa viestikultaa sekä pronssia 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Hän voitti viestikultaa myös 1993 MM-hiihdoissa Falunissa. Urheilu-uransa jälkeen Langli on toiminut Norjan hiihtomaajoukkueen huoltopäällikkönä ja vuodesta 2006 lähtien tuotekehitystehtävissä Rapala VMC -konsernissa.


title: Johan Grøttumsbråten

text: Johan Grøttumsbråten (12. helmikuuta 1899 – 24. tammikuuta 1983) oli norjalainen maastohiihtäjä ja yhdistetyn hiihtäjä. Kummassakin lajissa hän oli 1920–1930-luvuilla maailman terävimmällä huipulla.


title: Johan Grøttumsbråten

text: MM-kultaa Grøttumsbråten voitti 1926 Lahdessa yhdistetyssä ja 1931 Oberhofissa sekä yhdistetyssä että 18 kilometrin hiihdossa. Muina vuosina hän ei MM-kilpailuihin osallistunut.


title: Johan Grøttumsbråten

text: Olympialaisissa Grøttumsbråten voitti 1924 Chamonix'ssa 18 kilometrin hiihdossa hopeaa ja 50 kilometrin hiihdossa sekä yhdistetyn kilpailussa pronssia. Sekä 1928 Sankt Moritzissa että 1932 Lake Placidissa hän voitti yhdistetyssä olympiakultaa. Sankt Moritzissa hän voitti lisäksi 18 kilometrin hiihtokilpailun. Lake Placidissa hän sijoittui 18 kilometrillä kuudenneksi.


title: Johan Grøttumsbråten

text: Holmenkollenin kisoissa Grøttumsbråten voitti yhdistetyn vuosina 1923, 1926, 1928, 1929 ja 1931. Ainoan Norjan-mestaruutensa hän voitti yhdistetyssä vuonna 1926.


title: Ulrich Wehling

text: Ulrich Wehling (s. 8. heinäkuuta 1952 Halle) on saksalainen yhdistetyn hiihtäjä, eräs kautta aikain menestyneimpiä lajissaan, jossa hän on ainoana voittanut kolme henkilökohtaista olympiakultaa. Hän edusti aktiiviurallaan Saksan demokraattista tasavaltaa.


title: Ulrich Wehling

text: Wehling voitti yhdistetyssä nuorten Euroopan-mestaruuden vuonna 1971 ja seuraavana vuonna Sapporossa olympiakultaa ennätyksellisen nuorena, 19 vuoden ja 212 päivän ikäisenä. Falunin MM-hiihdoissa 1974 hän voitti kultaa huolimatta pitkän kilpailutauon aiheuttaneesta edellissyksyn loukkaantumisesta, ja Innsbruckissa 1976 hän voittaa toistamiseen olympiakultaa. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän saavutti pronssia oltuaan mäkiosuuden jälkeen vasta kahdeksantena mutta Lake Placidissa 1980 hän voitti kolmannen olympiakultansa.


title: Ulrich Wehling

text: Wehling voitti yhdistetyn Holmenkollenilla vuosina 1975, 1976 ja 1977, Salpausselällä vuonna 1975 sekä Falunissa vuosina 1975 ja 1979. Hän voitti Itä-Saksan mestaruuden kuusi kertaa vuosina 1973–1979.


title: Ulrich Wehling

text: Urheilu-uransa jälkeen Uli Wehling toimi Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) kilpailunjohtajana menestyslajissaan yhdistetyssä.


title: Akutan Island

text: Akutan Island () on Aleuttien saariston Foxsaariin kuuluva saari Alaskassa. Se on noin 30 kilometriä pitkä ja sillä sijaitsee Akutanin kaupunki. Saarella on myös Mount Akutanin tulivuori, joka on 1 303 metriä korkea.


title: Akutan Island

text: Akutan on P. K. Krenitzinin ja M. Levaševin vuonna 1768 ilmoittama saaren aleutinkielinen nimi. James Cook kirjoitti sen muodossa "Acootan" vuonna 1785. Nimi saattaa tulla aleutin sanasta "hakuta", joka R. H. Georgheganin mukaan tarkoittaa: "tein virheen".


title: Fred Børre Lundberg

text: Fred Børre Lundberg (s. 25. joulukuuta 1969 Bardu) on entinen norjalainen yhdistetyn urheilija. Hänen uransa parhaat vuodet ajoittuivat 1990-luvulle, jolloin hän oli maailman terävimmällä huipulla.


title: Fred Børre Lundberg

text: Yhdistetyn maailmancupin kokonaiskilpailun Lundberg voitti kaudella 1990–1991. Samana vuonna Val di Fiemmen MM-hiihdoissa hän voitti maailmanmestaruuden yhdistetyn henkilökohtaisessa kilpailussa. 1992 Albertvillen olympialaisissa Lundberg voitti joukkuekilpailun hopeaa yhdessä Trond Einar Eldenin ja Knut Tore Apelandin kanssa. Joukkuehopeaa hän saavutti myös 1993 Falunin MM-hiihdoissa.


title: Fred Børre Lundberg

text: 1994 Lillehammerin olympialaisissa Lundberg voitti henkilökohtaisen kilpailun kultaa ja joukkuekilpailun hopeaa Apelandin ja Bjarte Engen Vikin kanssa. 1995 Thunder Bayn MM-kisoissa hän voitti henkilökohtaisen kilpailun ja saavutti joukkuekilpailun hopeaa Apelandin, Vikin ja Halldor Skårdin kanssa. Samojen miesten kanssa Lundberg voitti joukkuekilpailun kultaa 1997 Trondheimin MM-kisoissa ja 1998 Naganon olympialaisissa. Vielä 1999 Ramsaun MM-hiihdoissa Lundberg saavutti joukkuehopeaa Vikin, Eldenin ja Kenneth Bråtenin kanssa.


title: Fred Børre Lundberg

text: Seuratasolla Lundberg edusti Bardu IL:ää.


title: Alakanuk

text: Alakanuk on toisen luokan kaupunki Alaskan länsirannikolla. Sana "alakanuk" on jupikkisana joka tarkoittaa "väärää tietä". G. R. Putnam U.S. Coast & Geodetic Surveysta mainitsi kylän ensimmäisen kerran vuonna 1899. Sitä asutti alun perin jupikkišamaani Anguksuar perheineen.


title: Alakanuk

text: Vuoden väestönlaskennassa Alakanukissa asui 652 ihmistä. Näistä 95,40 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Kaupungin tärkein elinkeino on kalastus.


title: Aleknagik

text: Aleknagik on kaupunki Alaskan lounaisrannikolla. Se on saanut nimensä läheisen Aleknagikin järven mukaan. Jupikkien kielellä "aleknagik" tarkoittaa "väärää tietä kotiin".


title: Aleknagik

text: Vuoden väestönlaskennassa Aleknagikissa asui 221 ihmistä. Näistä 81,90 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Aleknagik

text: 1800-luvun lopulla Aleknagikissa ja lähikylissä asui noin 200 ihmistä. Vuosien 1918-1919 influenssaepidemia tappoi suurimman osan kylien asukkaista. Muutamat henkiin jääneet muuttivat alueelta. 1920-luvulla entiset asukkaat alkoivat palata alueelle ja vuonna 1931 Aleknagikissa asui 30 ihmistä.


title: Aleknagik

text: Noin kaksi kilometriä itään kylästä on Aleknagikin lentokenttä (FAA-tunnus 5A8).


title: Allakaket

text: Allakaket on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa siellä asui 97 ihmistä. Näistä 95,88 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Ambler

text: Ambler on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 309. Näistä 84,79 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Anaktuvuk Pass

text: Anaktuvuk Pass on kaupunki Alaskassa. Anaktuvuk Pass on Brooks Rangella, Anaktuvuk ja John -jokien välissä.


title: Anaktuvuk Pass

text: Anaktuvuk Pass on saanut nimensä Anaktuvuk-joen (Anaktuvuk River) mukaan. "Anaktuvuk" tarkoittaa inupiattien kielellä "karibunjätösten paikkaa". Pohjois-Alaskassa eli nomadiryhmä nimeltään "nunamiut", joka metsästi karibuja merinisäkkäiden ja kalojen asemasta, kuten muut inupiatit tekivät. He kävivät rannikoiden asukkaiden kanssa vaihdantakauppaa muista tarvikkeista. Karibukantojen väheneminen 1900-luvun alkuvuosikymmeninä sai monet numamiuteista muuttamaan rannikon kyliin. 1938 useat nunamiut-perheistä muuttivat takaisin Brooks Rangelle Chander Laken ja Killik Riverin alueille. Myöhemmin molemmilta alueilta perheet muuttivat Anaktuvuk Passiin. Kaupunki on ainoa jäljellä olevan nunamiut-asuinalue.


title: Anaktuvuk Pass

text: Vuoden väestönlaskennassa Anaktuvuk Passissa asui 282 ihmistä. Näistä 87,59 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Odd-Bjørn Hjelmeset

text: Odd-Bjørn Hjelmeset (s. 6. joulukuuta 1971 Nordfjordeid, Norja) on norjalainen maastohiihtäjä, joka tunnetaan erityisesti perinteisen hiihtotavan taitajana. Vapaalla hiihtotavalla hän ei ole yltänyt vastaaviin saavutuksiin.


title: Odd-Bjørn Hjelmeset

text: Vuoden 1999 MM-hiihdoissa Ramsaussa Hjelmeset saavutti pronssia kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Kaksi vuotta myöhemmin Lahden MM-hiihdoissa hän voitti viestikultaa yhdessä Frode Estilin, Thomas Alsgaardin ja Tor Arne Hetlandin kanssa sekä henkilökohtaisessa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssia.


title: Odd-Bjørn Hjelmeset

text: Vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä Hjelmeset hiihti pronssille 50 kilometrin perinteisen tyylin kisassa. Vuoden 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa hän saavutti toisen viestimaailmanmestaruutensa Estilin, Lars Bergerin ja Tore Ruud Hofstadin kanssa sekä saavutti 50 kilometrillä pronssia. Vuoden 2007 Sapporon MM-kisoissa Hjelmeset voitti 50 kilometrin perinteisen tyylin kisan loppukirikamppailussa Estiliä vastaan. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän hiihti toisen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa. Vancouverin olympialaisissa 2010 Hjelmeset hiihti toisen osuuden Norjan hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa.


title: Odd-Bjørn Hjelmeset

text: Maailmancupissa Hjelmeset on voittanut kahdeksan osakilpailua, ollut viisi kertaa toinen ja kuusi kertaa kolmas (1. joulukuuta 2014). Kaudella 1999–2000 hän sijoittui sprintticupissa toiseksi ja kokonaiskilpailussa kolmanneksi.


title: Odd-Bjørn Hjelmeset

text: Seuratasolla Hjelmeset edustaa Fjellhug/Vereide IL:ää.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1987

text: Vuoden 1987 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Oberstdorfissa, Saksan liittotasavallassa 12.–21. helmikuuta. Ensimmäistä kertaa arvokilpailuissa kilpailtiin erikseen vapaan ja perinteisen hiihtotavan kilpailuissa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1987

text: Alun perin kilpailussa sijoittui toiseksi amerikkalainen Kerry Lynch, joka sittemmin hylättiin hänen jäätyä kiinni doping-rikkomuksesta.


title: Eeles Landström

text: Eeles Enok Landström (s. 3. tammikuuta 1932 Viiala) on suomalainen seiväshypyn olympiamitalisti ja Liberaalisen kansanpuolueen kansanedustajana toiminut poliitikko.


title: Eeles Landström

text: Työuransa aikana Landström toimi ensin liikunnanopettajana ja Rosenlew Oy:n sosiaalipäällikkönä ja myöhemmin Veikkaus Oy:n projektipäällikkönä ja Yleisradion apulaisjohtajana. Ansioistaan hän on saanut sosiaalineuvoksen arvonimen.


title: Eeles Landström

text: Landström osallistui olympialaisiin kolme kertaa; Helsingissä 1952 hän kilpaili kymmenottelussa ja sijoittui 14:nneksi tuloksella 5 694. Melbournessa 1956 hän kilpaili seiväshypyssä ja sijoittui seitsemänneksi. Seuraavissa olympialaisissa Roomassa 1960 Landström sijoittui seiväshypyssä pronssille. Landström toimi Suomen joukkueen lipunkantajana Melbournen ja Rooman olympiakisoissa.


title: Eeles Landström

text: Euroopan mestaruuskilpailuissa Landström voitti kultaa Bernissä 1954 suomenennätystuloksella 440 ja Tukholmassa 1958 tuloksella 450. Euroopan ennätystä Landström paransi kolme kertaa vuosina 1955–1956 (447–451) ja Suomen ennätystä 13 kertaa vuosina 1954–1958 (432–457).


title: Eeles Landström

text: Landströmin ensimmäinen Euroopan ennätys oli 17. heinäkuuta 1955 Kouvolassa hypätty 447. Hän oli kuukautta aiemmin 24. kesäkuuta hypännyt SE:n 441. 24. elokuuta 1955 hän paransi Euroopan ennätystä lukemiin 450.


title: Eeles Landström

text: Landström paransi ennätyksensä lukemiin 420 Helsingin Kalevan kisoissa 1951. Suomen mestaruuden Landström voitti kahdeksan kertaa peräkkäin vuosina 1953–1960. Vielä vuonna 1961 Landström voitti pohjoismaiden mestaruuden terässeipäällä hypäten. Seuraavana vuonna 1962 alkoi lasikuituseipäiden ja muun muassa Pentti Nikulan aikakausi. Urallaan Landström edusti muun muassa seuroja Toijalan Vauhti, Alavuden Urheilijat, Helsingin Kisa-Veikot ja Rosenlewin Urheilijat -38. Elokuussa 2015 hänelle pystytettiin patsas Toijalaan Akaan keskusurheilukentälle.


title: Eeles Landström

text: Landström oli myös mestaruussarjan pesäpalloilija 1949–1951 Toijalan Pallo-Veikkojen riveissä.


title: Eeles Landström

text: Eeles Landström asui vuosina 1954–1959 Yhdysvalloissa, jonne hänen perheensäkin muutti vuonna 1957. Espanjassa hän asui perheineen vuosina 1982–2007. Hän opiskeli Yhdysvalloissa Michiganin yliopistossa ja suoritti Bachelor of Science -loppututkinnon 1959.


title: Eeles Landström

text: Eeles Landström on ensimmäinen suomalainen, joka on osallistunut Kansainvälisen Olympiakomitean (IOC) järjestämään Olympia-Akatemiaan (Ateena 1961).


title: Eeles Landström

text: Landström toimi Oy Rosenlew Ab:n sosiaalipäällikkönä 1962–1970, LKP:n kansanedustajana Satakunnan vaalipiiristä 1966–1972, Veikkaus Oy:n projektipäällikkönä 1973–1976, Yleisradion talousasioiden apulaisjohtajana 1976–1981 ja hallintoneuvoston jäsenenä 1967–1976.


title: Eeles Landström

text: Eeles Landström toimi Kansainvälisen Parlamenttien välisen liiton (IPU) johtokunnan jäsenenä sekä Euroopan Yleisradioliitto EBU:ssa Yleisradion nimeämänä edustajana taloustoimikunnassa. Hän osallistui myös muun muassa presidentti Urho Kekkosen valtuuskunnan jäsenenä Yhdistyneiden kansakuntien 25-vuotisjuhlaistuntoon 1970.


title: Eeles Landström

text: Hänen elämästään kertoo Ville-Veikko Salmisen ohjaama tv-dokumentti (1997) sekä Jorma Kairimon käsikirjoittama ja ohjaama näytelmä "Eeles – kohti päämäärää" (2008). Näytelmän kantaesitys oli Toijalan Kellariteatterissa 27.9.2008. Rooleissa nähtiin Satu Hurme, Ahti Jokinen, Raine Rönnholm ja Heidi Vaarna, äänimaailman suunnitteli ja toteutti Niklas Vainio.


title: Eeles Landström

text: Eeles Landströmille myönnettiin opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinto 2008. Vielä viime vuosina Landström on ollut aktiivisesti edistämässä nuorten seiväskoulua kymmenellä paikkakunnalla. Mukana toiminnassa ovat olleet myös Antti Kalliomäki, Risto Ankio ja Pentti Nikula. Suomalaisen seiväshypyn Hall of Fame -kunniakerhon ensimmäiseksi jäseneksi Landström nimitettiin 3.2.2013.