title: Vesihöyry

text: Vesihöyryn diffuusio on lähinnä rakennustekniikassa käytettävä termi, joka tarkoittaa höyrymolekyylien satunnaista liikkumista huokoisen aineen huokosissa. Diffuusio pyrkii tasoittamaan vesihöyryn paine-eroja höyryn siirtyessä pienempään paineeseen päin.


title: Vesihöyry

text: Vesihöyryn konvektio tarkoittaa vesihöyryn siirtymistä osapaine-eron vaikutuksesta aukoissa, joissa ei ole rakenteellista estettä. Koska Ilma virtaa aina alenevan kokonaispaineen suuntaan, saattaa höyryn osapaine-eroa suurempi kokonaispaine-ero muuttaa virtauksen suuntaa. Termiä käytetään rakennustekniikassa.


title: Vesihöyry

text: Vesihöyryn läpäisevyys on lähinnä rakennustekniikassa käytettävä termi, jolla tarkoitetaan aineen kykyä läpäistä vesihöyryä diffuusiolla. Mitä suurempi läpäisevyys, sitä pienempi "höyrynvastus", jolloin vesihöyry siirtyy helpommin aineen läpi. Vesihöyryn läpäisevyyden yksikkö on "kg/m s Pa".


title: Vesihöyry

text: Kylläinen höyry on kaasuuntunutta vettä kastepisteen lämpötilassa. Lämpötilan laskiessa höyry alkaa välittömästi tiivistyä vedeksi.


title: Vesihöyry

text:
Tulistettu höyry on tilanteen painetta vastaavaa höyrystymispistettä korkeammassa lämpötilassa. Tulistettua höyryä syntyy kuumentamalla kylläistä höyryä.
Tulistettu höyry voi luovuttaa lämpöä tiivistymättä. Jäähdyttyään riittävästi tulistettu höyry muuttuu "kylläiseksi". Tulistettua vesihöyryä käytetään esimerkiksi voimalaitosten höyryturbiineissa.


title: Vesihöyry

text:
Kylläisen vesihöyryn paine mmHg ja tiheys.
Kylläisen vesihöyryn paineen yhtälö välillä -50 ... +102 °C
missä "T" on ilman lämpötila kelvineinä ja "p" paine millibaariyksiköissä.


title: Kenoviiva

text: Kenoviiva \ on typografinen välimerkki, jota käytetään lähinnä tietojenkäsittelyssä. Kenoviiva on vinoviivan peilikuva.


title: Kenoviiva

text: Unix-järjestelmissä ja Unix-pohjaisissa ohjelmointikielissä, kuten C ja Perl, kenoviivaa käytetään ilmaisemaan sitä, että sitä seuraava merkki tulisi kohdella erityisesti. Kenoviivaan viitataan joskus koodinvaihtomerkkinä ("escape character"), vaikka tämä saatetaan helposti sekoittaa näppäimistön Esc-näppäimen tuottamaan merkkiin.


title: Kenoviiva

text: DOS- ja Microsoft Windows -käyttöjärjestelmissä kenoviivaa käytetään tiedostopolun erottimena hakemistojen nimien välissä. Tämä eroaa Unix- ja useista muista hakemistojärjestelmistä, kuten internetin url-osoitteista, jotka käyttävät tähän tarkoitukseen vinoviivaa. Kenoviiva valittiin DOSin ja Windowsin erotinmerkiksi, koska aikaisessa versiossa, joka ei tukenut hakemistoja ja jossa ei siten ollut tarvetta erotinmerkkiin, vinoviivaa käytettiin esittelemään komentorivivaihtoehtoja (Unix-järjestelmissä vastaava toiminto on yhdysmerkillä ”-”).


title: Badahšan (maakunta)

text: Badahšanin maakunta on yksi Afganistanin maakunnista. Se kuuluu Badahšanin alueeseen, joka jatkuu Tadžikistanin puolelle. Maakunnassa on arviolta 966 800 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 44 836 neliökilometriä.


title: Badahšan (maakunta)

text: Alueella asuu muun muassa tadžikkeja, uzbekkeja, kirgiisejä ja pataaneja. Valtauskonto on islam.


title: Sublimoituminen

text: Sublimoituminen (lat. "sub" 'alla' + "limen" 'kynnys' > "sublimis" 'leijaileva') on fysiikassa olomuodonmuutos suoraan kiinteästä kaasuksi ilman nestemäistä välitilaa. Sitä tapahtuu, kun lämpötila ja kaasun osapaine ovat kolmoispisteen alapuolella. Sublimoitumisen vastakohta on härmistyminen, muutos kaasusta kiinteään.


title: Sublimoituminen

text: Tunnetuin ”normaaleissa” olosuhteissa sublimoituva aine on hiilidioksidi, joka sublimoituu suoraan ”kuivajäästä” höyryksi.


title: Sublimoituminen

text: Myös lumi sublimoituu usein aurinkoisina kevättalven päivinä, kun lämpötila on pakkasen puolella. Samaa tapahtuu pyykille, joka ripustetaan pakkasella ulos kuivumaan: vesi jäätyy, jää sublimoituu vesihöyryksi, ja jäisestä pyykistä tulee suoraan kuivaa.


title: Sublimoituminen

text: Pikakahvin ja muutamien muiden elintarvikkeiden pakastekuivaus perustuu sublimoitumiseen.


title: Sublimoituminen

text: Nykyisin myös esimerkiksi kangastulosteita tehdään sublimaatiotekniikalla. Tulostettu paperi prässätään (sublimoidaan) kankaaseen.


title: Traaginen sankari

text: Traaginen sankari tarkoittaa kirjallisuudessa sankarihahmoa, joka muuten olisi täydellinen, mutta jolla on kohtalokas heikkous. Tämä heikkous johtaa lopulta sankarin tuhoon.


title: Traaginen sankari

text: Traagisen sankarin käsite luotiin Antiikin Kreikan tragedioissa, ja Aristoteles määritteli sen Runousopissaan. Aristoteleen traagisella sankarilla oli neljä perusominaisuutta: hyvyys, ylivertaisuus, traaginen heikkous sekä tietoisuus omasta heikkoudestaan ja vääjäämättömästä tuhostaan. Antiikin tragedioissa traagisen sankarin tyypillisin heikkous oli "hybris" eli ylimielisyys. Yleensä traagisen heikkouden tajuaminen johti katharsikseen.


title: Traaginen sankari

text: Näyttämötaiteessa noudatettiin pitkään orjallisesti Aristoteleen perinteitä, mutta Shakespeare lopulta laajensi niin tragedian kuin traagisen sankarin käsitettä. Esimerkiksi Macbethiltä puuttuu kaksi klassisen traagisen sankarin ominaisuutta: hän ei ole hyvä eikä ylivertainen.


title: Traaginen sankari

text: Renessanssin, valistuksen ja romantiikan jälkimainingeissa syntyi moderni käsitys traagisesta sankarista. Ajatuksena oli, että päähenkilön ei tarvitse olla ylevä ja merkittävä, vaan hän voi olla myös vähäpätöinen hahmo. Hän voi kuolla tajuamatta kohtaloaan ja kärsiä voimatta vaikuttaa itse tapahtumien kulkuun. Tarina voi päättyä ilman vapauttavaa lopetusta. Tällainen uusi traaginen sankari on itse asiassa antisankari.


title: Traaginen sankari

text: Jokainen aikakausi määrittelee traagisen sankarin uudelleen. Seuraavat piirteet ovat kuitenkin yleensä tyypillisiä tragedian päähenkilölle:


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Vuoden 1934 Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Italiassa. Kyseessä oli MM-historian toiset jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut. Halukkaiden osallistujamaiden määrä oli kasvanut 32:een, joten ensimmäistä kertaa oli järjestettävä myös karsinnat. Karsinnoista lopputurnaukseen selviytyi 16 maata. Hallitseva mestari Uruguay ei osallistunut Italiassa pidettävään MM-turnaukseen protestiksi eurooppalaisten joukkueiden poissaololle vuoden 1930 kisoista.


text: Italian isännöimän turnauksen taustalla toimi vahvasti fasistipuolueen johtaja Benito Mussolini, jolle kisat olivat poliittisen propagandan näytös. Italia voitti turnauksessa maailmanmestaruuden, jolloin Mussolinin propagandavoitto oli täydellinen. Mussolinin on väitetty painostaneen otteluiden tuomareita, jotta nämä olisivat tuominneet italialaisten eduksi. Etenkin Italian ja Espanjan välinen tasatulokseen päättynyt puoliverierä ja sitä seurannut uusintaottelu jäivät historiaan useista räikeistä tuomarivirheistä, jotka koituivat Italian eduksi. Samanlaisia viitteitä oli myös Italian välieräottelussa Itävaltaa vastaan ja loppuottelussa Tšekkoslovakiaa vastaan. Kiistanalaisista tapahtumista huolimatta Italia oli ennen turnausta yksi voittajasuosikeista, mutta epäiltäväksi jäi miten turnaus olisi päättynyt ilman poliittista vaikutusta.


text: Italian ja Benito Mussolinin halukkuus järjestää MM-turnaus ei johtunut pelkästään urheilullsista syistä, ennen kaikkea kyse oli politiikasta. Mussolini itse ei jalkapallosta perustanut, mutta hän ymmärsi MM-turnauksen arvon poliittisen propagandan välineenä. Mussolini oli kiinnostunut järjestämään jo vuoden 1930 MM-turnauksen, mutta kun kisat myönnettiin Uruguayn järjestettäväksi, Italia ei osallistunut koko turnaukseen. Kisaisännän valinta oli täynnä poliittisia juonitteluja, huhuja pelottelusta ja laittomista maksuista. Italian jalkapalloliitto ryhtyi kisat saadakseen lobbaustyöhön Italian fasistisen hallituksen puolesta ja varmistaakseen hallituksen tuen, mikäli kisat tuottaisivat taloudellista tappiota. Tämä lopulta teki vaikutuksen valiokuntaan joka myönsi kisaisännyyden Italialle. Ainoa varteenotettava kilpailija oli Ruotsi, joka kuitenkin vetäytyi kisaisännyyden tavoittelusta ennen äänestystä. FIFA päätti kisaisännän toukokuussa 1932.


text: Halukkaita MM-turnaukseen osallistuvia maita oli 32, jolloin oli järjestettävä karsinnat. Karsinnat järjestettiin ensimmäistä kertaa, sillä ensimmäiseen vuoden 1930 MM-turnaukseen joukkueet tulivat kutsuttuina ja osa maista piti taivutella osallistumaan. Myös kisojen isäntämaa Italia joutui osallistumaan karsintaan, jolloin oli teoriassa mahdollista että isäntämaa ei edes selviytyisi turnaukseen. Italia kuitenkin selvitti karsinnat helposti voittamalla Kreikan Milanossa pelatussa ottelussa 4-0. Karsinnan oli tarkoitus olla kaksiosainen, mutta sovittua korvausta vastaan Kreikka luopui toisesta osaottelusta. Tšekkoslovakia selviytyi myös kisoihin vain yhden ottelun perusteella, sillä Puolan hallitus ei päästänyt maan joukkuetta matkustamaan Tšekkoslovakiaan. Tšekkoslovakia voitti Puolassa pelatun ensimmäisen ja ainoaksi jääneen ottelun.


text: Etelä-Amerikassa ei ollut lopulta tarvetta pelata ainoatakaan karsintaottelua. Maanosan maista Italian kisoihin osallistuivat Brasilia ja Argentiina; muut maanosan maat eivät osallistuneet tai vetäytyivät karsinnoista. Hallitseva maailmanmestari Uruguay boikotoi kisoja vastineeksi eurooppalaisten poisjäännille maan isännöimistä vuoden 1930 kisoista. Afrikan ja Aasian yhdistetyssä karsinnassa pelasivat vain Egyptin ja Palestiinan brittiläisen mandaatin maajoukkueet. Karsinnat voitti Egypti. Pohjois- ja Keski-Amerikan karsinnoissa Meksiko päihitti Kuuban ja eteni toiselle kierrokselle Yhdysvaltoja vastaan. Meksikon ja Yhdysvaltain välinen ottelu pelattiin Roomassa kolme päivää ennen kisojen alkua. Yhdysvallat voitti ottelun 4-2, ja Meksiko joutui näin matkustamaan Eurooppaan pääsemättä itse turnaukseen.


text:
Turnaukseen selviytyi karsinnoista 16 joukkuetta:
Italian MM-turnaukseen selviytyneistä 16 maasta 12 tuli Euroopasta. Euroopan maista ensiesiintymisen MM-turnauksessa teki yhdeksän maata. Euroopan maista ensimmäiseen MM-turnaukseen olivat osallistuneet vain Ranska, Belgia, Romania ja Jugoslavia, joka ei ollut Italian kisoissa mukana. Ensimmäisenä afrikkalaisena maana kisoissa oli mukana Egypti. Pitkän matkan tehneistä eteläamerikkalaisista Argentiina ja Brasilia eivät osallistuneet turnaukseen parhailla kokoonpanoillaan. Argentiinasta puuttui muiden muassa edellisten kisojen maalikuningas Guillermo Stabile, sekä Italiaan muuttanut ja sen maajoukkueeseen siirtynyt Luis Monti. Montin lisäksi Italian joukkueessa olivat argentiinalaissyntyisiä Raimundo Orsi ja Enrique Guaita. Säännöt kielsivät ulkomaalaispelaajien värväämisen, mutta heidät nähtiin italialaisten maahanmuuttajien jälkeläisinä. Isäntämaa Italian poliittinen tilanne oli samankaltainen kuin Saksassa. Saksassa suhtauduttiin yhä nihkeästi jalkapalloammattilaisuuteen ja maan joukkue koostui amatööreistä, vaikkakin pelaajat olivat kansallissosialistisessa hengessä eräänlaisia valtionammattilaisia. Ennen turnauksen alkua koviksi maiksi ja mahdollisiksi mestarikandidaateiksi tiedettiin isäntämaa Italian lisäksi Itävallan "wunderteam", sekä Unkari ja Tšekkoslovakia.


text:
Maailmanmestaruuskilpailujen otteluita pelattiin kahdeksalla eri paikkakunnalla. Tämän vuoksi piti parantaa myös kaupunkien välistä infrastruktuuria. Torinoon rakennettiin kisoja varten uusi stadion ja Napolin stadionia parannettiin. Kisat olivat fasistisen Italian voimannäyte ja tämän piti näkyä myös stadionien nimissä, Rooman stadionin nimen PNF tulee sanoista "Partito Nazionale Fascista".
Ensimmäisestä MM-turnauksesta poiketen kisat pelattiin vuonna 1934 cup-järjestelmällä, jolloin tappion myötä hävinneen joukkueen kisat olivat ohi. Ensimmäisellä kierroksella hävinneiden joukkueiden ottelut jäivät näin ollen yhteen. Neljä vuotta aikaisemmin pelatuissa Uruguayn kisoissa eteläamerikkalaiset olivat lähettäneet parhaat kokoonpanonsa kisoihin parhaiden eurooppalaisten loistaessa poissaolollaan. Italian kisoissa tilanne oli päinvastainen, sillä argentiinalaiset seurat eivät päästäneet parhaita pelaajiaan kisoihin pelätessään että heidät houkutellaan jäämään Italiaan. Brasiliassa taas kärsittiin sisäisistä kiistoista, minkä vuoksi maan joukkue koostui lähes yksinomaan Botafogon pelaajista. Molempien eteläamerikkalaisten kisat päättyivät ensimmäisellä kierroksella. Argentiina hävisi Ruotsille maalein 3-2 hukattuaan johtoasemansa kaksi kertaa. Ruotsi-tappion jälkeen Argentiinan seuraava MM-ottelu pelattiin vasta 24 vuoden jälkeen. Espanja taas jyräsi Brasilian 3-1, johdettuaan peliä jo puolen tunnin jälkeen 3-0. Myös muiden Euroopan ulkopuolelta tulleiden joukkueiden kisat päättyivät ensimmäiselle kierrokselle. Yhdysvallat hävisi reservipitoisenakin pelanneelle isäntämaa Italialle 7-1. Turnaukseen yhtenä suosikeista lähtenyt Unkari säästeli myös parhaita pelaajiaan avausottelussa. Se onnistui kuitenkin varamiehistölläänkin voittamaan Egyptin 4-2.


text: Muissa ensimmäisen kierroksen otteluissa Saksa kohtasi avauskierroksella Belgian. Saksaan vaikutti voimakkaasti valtion harjoittama kansallissosialismi, joka kontrolloi myös maan jalkapalloa. Saksan mahdollisuuksiin ennen turnausta ei juuri uskottu, mutta se kukisti kuitenkin avausottelussa Belgian 5-2. Itävallan joukkue oli yksi aikakauden parhaista maajoukkueista. Ranska laittoi sen kuitenkin tiukille avausottelussa ja ensimmäisen kierroksen tasaväkisin ottelu päättyi Itävallan hyväksi vasta jatkoajalla. Myös Tšekkoslovakia tiedettiin ennen kisoja vahvaksi. Sen joukkue koostui lähes kokonaan maan jalkapalloa hallitsevien Spartan ja Slavian pelaajista. Se voitti ensimmäisessä ottelussaan Romanian 2-1. Hollantia pidettiin mahdollisena yllättäjäjoukkueena ennen kisoja, mutta sen tie nousi pystyyn ensimmäisellä kierroksella kun Sveitsi kaatoi sen 3-2. Ensimmäistä ja toistaiseksi ainoaa kertaa MM-kilpailujen kahdeksan parasta joukkuetta tulivat yksinomaan Euroopasta.


text: Puolivälierissä yksi mielenkiintoisimmista ja tasokkaimmista ottelupareista oli Itävallan ja Unkarin kohtaaminen. Entisen Itävalta-Unkarin perillismaat olivat kohdanneet toisensa perinteisesti vuosittain, viime vuosina itävaltalaiset olivat olleet niskan päällä. Unkari lähti otteluun vaihtamalla puolet edellisen ottelun kokoonpanostaan, mutta Itävalta hallitsi kuitenkin kamppailua ja johti puoliajalla 2-0. Unkari tuli kavensi kuitenkin György Sárosin rangaistuspotkumaalilla. Pian tämän jälkeen Unkarin Imre Markos ajettiin ulos kentältä ja tämän lisäksi István Avar joutui jättämään pelin kesken loukkaannuttuaan. Itävalta pystyi puolustamaan 2-1 johtoaan vajaamiehistä Unkaria vastaan ottelun loppuun asti.


text: Tšekkoslovakia joutui omassa puolivälierässään tiukoille Sveitsiä vastaan. Tšekkoslovakian joukkue koostui nimekkäistä pelaajista, kirkkaimpina tähtenään muiden muassa Oldřich Nejedlý ja maalivahti František Plánička. Sveitsi siirtyi alussa ottelussa johtoon, mutta Tšekkoslovakia oli lopulta liian kova vastus Sveitsille. Ottelu ratkesi Nejedlýn voittomaaliin vasta viimeisen 10. minuutin aikana. Saksa ja Ruotsi pelasivat oman puolivälieräottelunsa Milanossa rankkasateessa. Ensimmäiset maalit nähtiin 60. minuutin jälkeen, kun Saksan Karl Hohmann iski kolmessa minuutissa kaksi maalia. Ruotsi onnistui vielä kaventamaan ottelun loppulukemat 2-1:een, mutta Saksa eteni välieriin Tšekkoslovakiaa vastaan.


text: Puolivälierien tiukin koitos nähtiin Italian ja Espanjan välillä. Italia oli ennakkosuosikki, mutta Espanja oli viime vuosien aikana kirinyt kiinni Euroopan huippumaiden tasoa. Isäntämaa Italia oli kotikisoissaan ehdottoman pakkovoiton edessä, olihan kyseessä myös poliittinen propaganda, jolla tuotiin ilmi fasistisen järjestelmän ylivertaisuutta. Italialaisten kauhistukseksi Espanja meni puolen tunnin pelin jälkeen johtoon. Espanjan yksi tukipilareista oli loistava maalivahti Ricardo Zamora, joka torjui ottelussa useat italialaisten yritykset. Italia onnistui maalinteossa kerran, kun Zamoraa estettiin pääsemästä palloon erotuomarin näkemättä ja Giovanni Ferrari onnistui tasoittamaan ottelun. Espanja onnistui vielä maalinteossa, mutta erotuomari hylkäsi maalin kyseenalaisesti paitsiona, vaikka hylätyn maalin tekijä la Fuente oli itse harhauttellut itsensä maalintekotilanteeseen. Ottelun päättyessä tasan ratkaisua yritettiin hakea jatkoajalta. Jatkoajalla italialaiset jyräsivät Zamoran yli, tämä pelasi kuitenkin ottelun loppuun asti pitäen päätöslukemat 1-1:ssä. Seuraavan päivän uusintaottelussa hän ei kuitenkaan enää pystynyt pelaamaan. Zamoran lisäksi moni muukin espanjalaispelaaja oli loukkaantuneena sivussa uusintaottelusta. Espanja joutui vaihtamaan edellisen ottelun avauksesta seitsemän pelaajaa. Uusintaotteluun tuomaria vaihdettiin, mutta kyseenalaisia ratkaisuja ja rumia otteita nähtiin silti. Espanjalaispelaaja telottiin heti alussa pelikyvyttömksi ja 11.minuutilla Giuseppe Meazza puski pallon kiistanalaisesti Espanjan maaliin. Espanjalta sen sijaan hylättiin kaksi selvältä näyttänyttä maalia ja Italia eteni välieriin. Otteluita tuominneet sveitsiläinen ja belgialainen erotuomari hyllytettiin tuomaritoiminnasta kotimaissaan. Italialaisten kyseenalainen voitto ei ollut joukkueen omissa käsissä, sillä taustalla vaikuttaneen Mussolinin väitettiin lahjoneen tuomarit.


text: Italia sai vain kaksi päivää aikaa palautua uusintaottelusta, kun se jo kohtasi Milanon San Sirolla pelattavassa välierissä Itävallan. Itävalta oli lisäksi joukkueiden välisissä aiemmissa otteluissa selvästi niskan päällä, sillä Italia oli voittanut vain yhden maiden 13 viimeisestä kohtaamisesta. Ottelu olikin tasainen, mutta jo alussa saatiin viitteitä Espanja-ottelusta, kun Itävallan maalivahti pudotti pallon Meazzan häiritsemänä käsistään, minkä seurauksena Enrique Guaita pisti pallin maaliin. Osuma oli kyseenalainen ja itävaltalaiset syyttivät tuomaria Italian suosimisesta. Ottelussa ei enää nähty muita maaleja ja Italia eteni loppuotteluun. Toisessa välierässä Tšekkoslovakia oli Saksaa parempi maalein 3-1. Ottelussa maalivahtipeli oli hyvin suuressa roolissa, siinä Tšekkoslovakian Plánička osoittautui Saksan Willibald Kreßiä vahvemmaksi. Tšekkoslovakian kaikista maaleista vastasi turnauksen maalikuninkuuden voittanut Oldřich Nejedlý.


text: Itävallalle pronssiotteluun joutuminen oli suuri pettymys. Myöskään pronssiottelu ei alkanut hyvin, sillä saksalaiset siirtyivät jo puolen minuutin kohdalla johtoon. Saksa halusi voittoa Itävaltaa enemmän ja voitti ottelun maalein 3-2. Itävallalle Italian kisat olivat suuri pettymys, kun taas pelkästään amatööreistä koostunutta Saksan joukkuetta juhlittiin kotimaassaan maailman parhaana amätöörijoukkueena.


text: Italian ja Tšekkoslovakian välisen loppuottelun pelipaikka oli Stadio Nazionale del PNF Roomassa. Ottelua oli seuraamassa myös "il Duce" Benito Mussolini, joka sai kunnian ojentaa ottelun voittajajoukkueelle Jules Rimet -pokaalin. Italia oli päässyt loppuotteluun hyvin kyseenalaisin keinoin, vaikkakin se oli osoittanut olevansa iskukykyinen joukkue. Italian pelaajat kohottivat ennen ottelua kätensä fasistitervehdykseen. Myös ottelun ruotsalaisen erotuomarin Ivan Eklindin väitettiin käyneen tapaamassa Mussolinia ennen ottelua, mutta tästä ei ole todisteita.


text: Pelillisesti ottelussa ei nähty hienouksia. Tšekkoslovakia loi paremmat maalintekopaikat, mutta Giampiero Combi Italian maalilla torjui tšekkoslovakialaisten yritykset. Molempien maiden puolustukset olivat vahvoja omassa päässään ja ottelu eteni pitkään maalittomana. Kun ottelua oli pelaamatta parikymmentä minuuttia, Antonín Puč antoi kulmapotkun, jonka jälkeen pallo ajautui uudelleen hänelle. Hänen onnistui pienestä kulmasta yllättää maalilla pelannut Combi, ja Tšekkoslovakia siirtyi johtoon. Pian tämän jälkeen Tšekkoslovakia oli jo kasvattaa johtoaan Jiří Sobotkan osuttua tolppaan. Italian maailma oli romahtamaisillaan, mutta yhdeksän minuuttia ennen ottelun loppua Raimundo Orsi rakensi itselleen maalintekotilanteen ja laukaisi kierteisen pallon Tšekkoslovakian maaliin. Ottelu eteni lopulta tasatilanteessa jatkoajalle. Jatkoajalla Italia löysi kotiyleisön tukemana uusia voimia itsestään. Jatkoajan alussa Italia keskitti Tšekkoslovakian maalille, keskitykseen ehti ensin Angelo Schiavio joka iski pallon maaliin. Italia oli maailmanmestari.


text: Italia ja Mussolini saivat kotikisoissaan haluamansa, mutta muualla maailmassa jälkipuheet jatkuivat tavasta jolla Italiaa oli autettu tavoitteisiinsa. Osa syytöksistä ei ole totta, mutta joka tapauksessa yksittäiset tapahtumat pelaajista jotka eivät saaneet pelata ja tuomareista jotka eivät olisi saaneet tuomita, sekä kyseenalaiset maalit, yhdistyvät manipulaatioketjuksi ja Italian eduksi. Syytöksistä huolimatta Italialla oli kisoissa loistava joukkue joka oli ennen turnausta yksi suosikeista. Joka tapauksessa Mussolini saavutti kisoissa omille tavoitteilleen fasismin propagandavoiton. Symbolisesti neljän päivän kuluttua turnauksen päättymisestä Mussolini tapasi Adolf Hitlerin Venetsiassa historiallisessa tapaamisessa. Kokous toimi akselivaltojen liittouman alkuna ja tapahtumat johtivat lopulta toiseen maailmansotaan.


text: Uusinta


text: Turnauksen paras maalintekijä ja kultainen kenkä -palkinnon saaja oli Tšekkoslovakian Oldřich Nejedlý, joka viimeisteli viisi maalia. Yhteensä turnauksessa tehtiin 70 maalia. Eniten maaleja teki Italia, joka onnistui maalinteossa 12 kertaa.


title: Culdotomia

text: Culdotomia ( tai "Pouch of Douglas", ) on eläin- ja ihmislääketieteessä käytettävä termi. Se tarkoittaa naaraan peräsuolikohtusyvänteen aukaisua emättimen takapohjukan kautta. Englanninkielinen nimi, "Pouch of Douglas" on nimetty skotlantilaisen anatomisti James Douglasin (1675-1742) mukaan, jota pidetään culdotomian kehittäjänä.


title: Ruisreikäleipä

text: Ruisreikäleipä on ruisjauhoista leivottu reikäleipä. Ruisleivän leipominen reikäleiväksi on länsisuomalainen tapa. Idässä paistetaan paksuja (ruis)leipiä, jotka yleiskielellä ovat ruislimppuja. Perinteisesti Karjalassa ja Savossa on leiväksi sanottu vain rukiista leipää. Reikä on leivässä sitä varten, että leipomispäivänä tehdään paljon leipiä, jotka pujotetaan rei'istään orrelle kuivumaan tuvan katonrajaan. Tämä liittyy rakentamiseen sikäli, että lännessä leivinuuni ja tuvan lämmitykseen käytetty uuni olivat erilliset. Idässä, missä uuni lämpeni huoneen lämmityssyistä päivittäin, syötiin useammin vastapaistettua leipää ja tehtiin monenlaisia pitkään haudutettavia uuniruokia, kuten karjalanpaistia.


title: Ruisleipä

text: Ruisleipä on rukiista valmistettu leipä, joka tehdään taikinanjuuren tai leipomohiivan avulla hapattamalla. Ruisleipä on tärkeä osa suomalaista keittiötä.


title: Ruisleipä

text: Pelkästä ruisjauhosta tehty leipä jää helposti kovakuoriseksi, mikäli sitä ei suojata paistamisen jälkeen. Peitetyn leivän kuori pehmenee vuorokaudessa. Perinteinen tapa oli säilyttää leipiä viileässä tilassa, jossa ne olivat liinalla peitettyinä päreisessä leipäkorissa. Suurempia leipämääriä säilytettiin myös vilja-aitan ruiskarsinassa eli -laarissa jyviin peitettyinä.


title: Ruisleipä

text: Useimpiin ruisleipinä myytäviin tuotteisiin on yhdistetty vehnää, joskus perunaakin, ja "teollista" hiivaa. Vehnässä on paljon enemmän sitkoa kuin rukiissa, joten vehnäjauho helpottaa leivän leipoutumista ja lisää sen kuohkeutta. Peruna taas tuo leipään säilyvyyttä, täyteläisyyttä ja imelyyttä (makeutta) sekä on halvempaa kuin jauhot.


title: Ruisleipä

text:
Ruisleivän muoto vaihtelee säilytysajan mukaan. Tuoreena syötävä leipä on paksua ja pitkään säilytettävä leipä taas ohutta.
Tavallisin perinteinen ruisleivän laji on kookas, pyöreä ja paksu leipä. Karjalassa ja Savossa tällaista pehmeää ruisleipää paistettiin joka viikko ja sitä sanottiin yleensä vain leiväksi tai mustaksi leiväksi. Muilla leipälajeilla oli (on) omat viljalajin ja hapatusasteen mukaiset nimityksensä. Lännessä paksua, pehmeää ruisleipää sanottiin ruislimpuksi. Siellä pehmeää leipää syötiin vain juhlina sekä muutama päivä suurleipomusten jälkeen.


title: Ruisleipä

text: Toinen perinteinen muoto on ruisreikäleipä, joka on leimallisesti länsisuomalainen. Se on ohut, siinä on ripustusreikä ja se on tarkoitettu säilymään kauan. Länsi-Suomessa syötiin enimmäkseen tällaista kuivattua ruisleipää ja sitä leivottiin vain pari-kolme kertaa vuodessa suuret määrät kerrallaan. Reikäleipiä säilytettiin tuvan katossa (laessa) olevissa vartaissa.


title: Ruisleipä

text: Kuivattu ruisleipä säilyi hyvin yli talven ja käytettäessä sitä kostutettiin ensin syötäväksi. Nykypäivänä sitä voi kokeilla laittamalla näkkileipää pehmeän leivän pussin joukkoon vuorokaudeksi tai kahdeksi.


title: Ruisleipä

text: Kolmanneksi ruisleivän muodoksi on leipomoiden myötä tullut kulmikas vuokaleipä.


title: Ruisleipä

text: Ruislimppu on paksun ja pehmeän leipälajin alun perin länsisuomalainen nimitys. Idässä limppu on vanhastaan tarkoittanut pientä, ohutta kakkusta. Länsi-Suomessa syötiin aikoinaan ohutta, kuivattua reikäleipää. Pehmeätä leipää siellä syötiin vain heti suurleipomusten jälkeen sekä juhlina. Paksu leipä oli yleensä vähemmän hapanta kuin kuivattavaksi aiottu reikäleipä. Ruisleipätaikina hapatettiin perinteisesti taikinanjuurella ja 1930-40-luvulta lähtien helppokäyttöisemmällä leipomohiivalla.


title: Ruisleipä

text: Leipominen alkaa taikinan (tahtaan) teolla. Taikinaan käytetään useimmiten vain karkeita ruisjauhoja. Perinteisissä oloissa, jos oli talvisaika, tuotiin taikina-astia jo aamulla aitasta tupaan lämpiämään. Sen pohjalle kaadettiin haaleaa vettä ja illalla tehtiin vellimäinen juuri. Kesällä saatettiin aloittaa vasta seuraavana aamuna. Seuraavana päivänä siihen lisättiin aika ajoin jauhoja härkkimellä sekoittaen, leipomispäivän aamuna taikina (tahdas) alustettiin käsin, eli siihen lisättiin loput jauhot. Taikinan päälle piirrettiin joko ympyrä tai kristillisen herätyksen saaneissa suvuissa risti, josta näki sopivan nousemisen (kohoamisen). Saman tien pantiin uuni lämpiämään. Taikinan kohottua siitä otettiin suurella lastalla kookkaita paloja, jotka jauhotetulla pöydällä pyöritettiin teräväkärkisiksi möykyiksi. Sitten uunista vedettiin kolalla hiilet. Uunista oli pyyhittävä myös tuhkat. Se tehtiin männynhavuista sidotulla luudalla (tms.), jota välillä kasteltiin, ettei se olisi palanut. Leipien annettiin nyt nousta liinan alla. Kun leivät olivat kohonneet oli uunikin jäähtynyt sopivaksi. Möykyt litisteltiin leivän paksuisiksi ja pisteltiin (tehtiin kuoreen haarukalla reikiä), etteivät ne jäisi kohokuorisiksi. Sitten ne työnneltiin leipälapiolla uuniin paistumaan. Kypsät leivät otettiin uunista leipälapiolla ja pantiin päreiseen leipäkoriin syrjälleen seisomaan, jottei niistä tulisi likilaskuisia (kohokuorisia). Kori peitettiin liinalla, jotta leipien kuori pehmenisi ja vietiin viileään paikkaan.


title: Ruisleipä

text: Valmis kotoinen leipä (ruislimppu) painoi 3-4 kg, sen läpimitta oli n.30 cm ja paksuus 7-10 cm. Nykyiset leipomoleivät painavat yleensä vain puoli kiloa. Tällainen leipä oli vielä 1900-luvun jälkipuoliskollakin yksi maalaisten peruselintarvikkeita. Jos perheessä oli monenikäisiä jäseniä lapsista vanhuksiin, laskettiin yhtä ihmistä kohti kuluvan yksi tällainen leipä viikossa. Päivässä ruisleipää meni aikuista perheenjäsentä kohti 300-600 grammaa. Pienehkössäkin monen sukupolven perheessä rukiista leipää syötiin siis 12-17 kiloa viikossa, suuremmissa perheissä jopa kolmisenkymmentä kiloa ja enemmänkin. Muut leipälajit, kuten ohrasta, vehnästä ja tattarista leivotut tulivat vielä tämän määrän lisäksi ja tietysti vähensivät ruisleivän osuutta, jos niitä oli paljon.


title: Karjalanpaisti

text: Karjalanpaisti on karjalainen perinneruoka, alun perin nimeltään pelkästään paisti tai tarkemmin määriteltynä ruukkupaisti, uunipaisti tai pätsiliha. Karjala-etuliitteen ruoka sai levitessään koko maahan sotien jälkeen evakkojen mukana.


title: Karjalanpaisti

text:
Karjalanpaistiin kuuluu pelkkää lihaa kuutioina ja juhlavaan versioon useita lihalajeja, kuten sian-, naudan- ja lampaanlihaa.
Muina aineksina käytetään vettä, sipulia, suolaa ja pippuria ja laakerinlehtiä. Perusohjeesta on lukuisia muunnelmia. Raaka-aineena saatettiin käyttää myös sisäelimiä, kuten maksaa ja munuaisia, tai juureksia, sipulia, perunaa tai porkkanaa. Myös ryynejä tai papuja, lähinnä härkäpapua, voitiin käyttää. Yleensä karjalanpaistin lisukkeena tarjotaan keitettyjä perunoita tai perunasosetta. Karjalanpaisti, jossa on myös juureksia tai pelkkiä juureksia, on arkisempaa ruokaa ja perinteiseltä nimeltään lohko. Pelkästään lihasta tehty versio on juhla- ja pyhäruokaa, arkipataa jatkettiin kasviksilla. Luut antavat ruoalle makua, joten niitä on syytä panna mukaan.


title: Karjalanpaisti

text:
Oleellista valmistuksessa on matala lämpötila (alle 100 astetta) ja pitkä kypsymisaika, mieluummin yön yli, mutta joissakin ohjeissa neuvotaan mikrobien lisääntymisen estämiseksi korkeampia lämpötiloja.
Karjalanpaisti nousi suosioon 1950-luvulla, kun evakkoon ja asutustiloille hajautuneet karjalaiset alkoivat järjestää kylä- ja heimojuhliaan.


title: Karjalanpaisti

text: Vuonna 2007 "Iltalehden" lukijat äänestivät karjalanpaistin Suomen kansallisruoaksi. Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiön ELO:n, MTK:n ja maa- ja metsätalousministeriön järjestämässä äänestyksessä kansallisruoasta syksyllä 2016 karjalanpaisti tuli toiseksi ruisleivän jälkeen.


title: Silakkalaatikko

text: Silakkalaatikko on suomalainen perinneruokalaji. Se tehdään viipaloimalla perunaa, laittamalla sitä vuokaan kerroksittain suolasilakan kanssa ja kaatamalla päälle munamaitoa. Ruoka paistetaan uunissa. Rannikolla on myös versioita, joissa käytetään tuoretta silakkaa. Periaatteessa Janssonin kiusaus on samankaltaista kuin silakkalaatikko, joskin siinä käytetään silakan sijasta kilohailia.


title: Silakkalaatikko

text: Silakkalaatikko on Uudenmaan maakunnan perinneruoka.


title: Pumping house

text: Pumping House on elektronisen musiikin tyylisuuntaus. Pumping Housen tunnistaa sille ominaisesta "tyhjästä", "ontosta", "pumppaavasta", varsin toistuvasta bassoäänestä (niin sanottu "bamboo-basso") ja useimmiten iloisesta melodiasta ja nopeasta temposta. Lisäksi tyylissä käytetään hyvin usein niin sanottuja "mikkihiiri-huutoja".


title: Pumping house

text: Tämä suuntaus on tällä hetkellä varsin suosittu Pietarin klubeissa, ja sitä kuunnellaan myös Espanjassa ja pienemmissä määrin ympäri Keski-Eurooppaa.


title: Pumping house

text: Tämän tyylin suosituimpien artistien joukkoon kuuluvat muun muassa:


title: Miekantuppipäiväkäsky

text: Miekantuppipäiväkäsky oli Suomen puolustusvoimien ylipäällikön Carl Gustaf Emil Mannerheimin heinäkuun 11. päivänä 1941 antama julistus, jossa hän viittasi vuoden 1918 Miekkavalaan.


title: Miekantuppipäiväkäsky

text: Päiväkäskystä oli luettavissa pyrkimys Suomen alueen laajentamiseen, niin sanottuun Suur-Suomi-aatteeseen. Julistus herätti huomiota sekä Suomessa että ulkomailla ja hallitus katsoikin sen liian rohkeaksi pyrkien diplomaattisesti pehmentämään käskyn sävyä sanoutumatta siitä kuitenkaan irti.


title: Keskiajan filosofia

text: Keskiajan filosofialla viitataan lähinnä Länsi-Euroopassa ja Lähi-idässä keskiajalla harjoitettuun filosofiaan. Keskiaika ulottui Rooman valtakunnan luhistumisesta renessanssiin saakka. Keskiajalla filosofia nojasi vahvasti antiikin filosofian perinteeseen. Filosofia oli enimmäkseen teologian palvelijana: sitä käytettiin apuna teologisten kiistojen ratkaisemisessa.


title: Keskiajan filosofia

text: Keskiajan keskeisenä filosofisena suuntauksena oli skolastiikan rationalismi, joka sovelsi erityisesti korkeaskolastisena aikana aristotelismia. Keskeisiä filosofisia ongelmia olivat muun muassa uskon ja järjen suhde, Jumalan olemassaolo ja luonne, teologian ja metafysiikan suhteet ja kohde, sekä universaalien ongelma.


title: Keskiajan filosofia

text: Ymmärrystä keskiajasta on leimannut renessanssihumanistien näkemys, jonka mukaan keskiaika oli puolibarbaarinen ajanjakso, joka sijoittui Kreikan ja Rooman kulttuurien ”klassisen” ajan ja tuon kulttuurin ”uudelleensyntymän” eli ”renessanssin” väliin. Keskiaika sisältää kuitenkin lähes tuhat vuotta kestäneen ajanjakson, johon sijoittuu paljon erilaisia filosofisia kehityskulkuja, jotka loivat pohjaa uuden ajan ajattelulle. Uudet filosofiset ajatukset kukoistivat erityisesti 1200-luvulla.


title: Keskiajan filosofia

text: Keskiajan filosofiaa luonnehtii erityisesti kolme piirrettä: (1) Rationalismi — logiikan, dialektiikan ja filosofisen analyysin hyödyntäminen totuuden etsimisessä ("ratio"); (2) antiikin filosofien ja erityisesti Aristoteleen esittämien näkemysten kunnioittaminen ja heidän auktoriteettinsa puolustaminen ("auctoritas"); ja (3) pyrkimys yhdistää filosofiset ajatukset teologisiin opetuksiin ja pyhiin kirjoituksiin ("concordia"). Näistä viimeksi mainittu oli kaikkein tärkein — tuskin mikään muu ongelma oli yhtä keskeisellä sijalla keskiajan filosofiassa kuin uskon ja järjen suhde.


title: Keskiajan filosofia

text: Muun muassa Avicenna ja Averroes nojautuivat enemmän järkeen, Augustinus ja Anselm Canterburylainen puolestaan asettivat uskon etusijalle. Augustinuksen vastaus ongelmaan oli se, että ensin tuli uskoa, ja sen jälkeen etsiä ymmärrystä. Anselm ilmaisi tämän sanomalla: ”Ei niin, että pyrkisin ymmärtämään, jotta uskoisin, vaan uskon, jotta ymmärtäisin”. Tuomas Akvinolainen pyrki sovittamaan uskon ja järjen yhteen. Hän uskoi niiden olevan harmoniassa keskenään, koska katsoi kummankin olevan Jumalan luoman. Jos filosofia oli ristiriidassa teologian kanssa, oli tapahtunut virhe, jonka syy tuli selvittää.


title: Keskiajan filosofia

text: Vaikka keskiaikaiseen filosofiaan kuuluukin monenlaisia virtauksia, yhtenä sen määrittävänä tekijänä voidaan pitää skolastisia menetelmiä, joilla kilpailevia tai ristiriitaisia filosofisia näkemyksiä pyrittiin saattamaan yhteen. Varhaiskeskiajan uusplatonilaisista 1100- ja 1200-lukujen peripateetikkoihin ja edelleen 1300- ja 1400-lukujen nominalisteihin ja voluntaristeihin saakka kaikki merkittävät ajattelijat uskoivat, että heidän erilaiset ajatuksensa voidaan yhdistää yhdeksi maailmankuvaksi, kun asioista väitellään tarpeeksi.


title: Keskiajan filosofia

text: Kristillisessä Euroopassa tämä tarkoitti pääasiassa Raamatun ja antiikin filosofian yhdistämispyrkimyksiä. Tällainen lähestymistapa pohjautuu jo hellenistisen ajan juutalaisten oppineiden ajatuksiin. Muun muassa Artapanos, Eupolemos ja Aristobulos katsoivat, että kreikkalainen filosofia olisi tosiasiassa pohjautunut juutalaisuuteen. Filon Aleksandrialainen pyrki yhdistämään juutalaista ajattelua platonismiin ja toisaalta korjaamaan platonismia niiltä osin, missä määrin se oli ristiriidassa juutalaisuuden kanssa.


title: Keskiajan filosofia

text: Antiikin filosofia omaksuttiin näin keskiajan kristillisen filosofian ja teologian pohjaksi. Antiikin filosofiaa ja loogisia tekniikoita käytettiin avuksi teologisten kysymysten ja uskon opinkohtien selventämisessä. Tämä ei kuitenkaan tapahtunut täysin ilman kritiikkiä – filosofit olivat valmiita soveltamaan sitä sopivilta osiltaan, mutta hylkäämään tarvittaessa. Ristiriitoja kohdatessa skolastista menetelmää käytettiin asioiden saattamiseksi sopusointuun. Antiikin perinteestä myös seitsemän vapaata tiedettä omaksuttiin sellaisenaan koululaitoksen pohjaksi, ensin katedraalikouluissa ja sitten yliopistoissa. Yliopisto-opiskelijoilta vaadittiin laajoja, jopa lähes kymmenen vuotta kestäviä filosofian opintoja, jotka käsittivät enimmäkseen antiikin filosofiaa, ennen etenemistä muihin tiedekuntiin.


title: Keskiajan filosofia

text: Keskiajalla filosofia toimi paljolti teologian aputieteenä — teologia nähtiin ”tieteiden kuningattarena” ("regina scientiae") ja filosofia teologian palvelijana ("ancilla theologiae"). Filosofia keskittyi ensi sijassa Jumalan luonteen tutkimiseen, sillä jos Jumala on olemassa, hän on epäilemättä maailmankaikkeuden merkittävin ominaisuus ja siksi hyvinkin tutkimisen arvoinen. Tässä aristoteelinen logiikka eli syllogistiikka nousi merkittävään rooliin. Filosofit pyrkivät myös todistamaan Jumalan olemassaolon puhtaasti loogisilla argumenteilla, jos sellainen on ylipäänsä mahdollista. Samoin Jumalan tekoja, kuten maailman luomista ja lunastamista, ryhdyttiin tutkimaan loogisilla menetelmillä. Keskeinen kysymys oli, olivatko nämä teot samojen lainalaisuuksien hallitsemia kuin luonnon järjestys muutenkin.


title: Keskiajan filosofia

text: Ensimmäisiä argumentteja Jumalan olemassaolon todistamiseksi oli ontologinen argumentti, jonka kehitti Anselm Canterburylainen. Se määritteli Jumalan täydelliseksi olennoksi. Koska olemassaolo on täydellisempää kuin olemassaolon puute, siksi Jumalan täytyy olla olemassa. Toinen merkittävä keskiaikainen jumalatodistus oli kosmologinen argumentti, jonka kehitti Tuomas Akvinolainen. Sen mukaan kaikella olevalla täytyi olla syy. Näin kaikella aiheutetulla tai luodulla täytyy olla ei-aiheutettu tai ei-luotu ensimmäinen syy, joka on Jumala.


title: Keskiajan filosofia

text: Akvinolainen käytti argumenttiaan myös Jumalan hyvyyden todistamiseen. Kaikessa olevassa on jotain hyvää, ja jokaisen asian syy on parempi kuin seuraus. Siksi ensimmäisen syyn tulee olla paras kaikista asioista. Näin vaiheittain voitiin todistaa Jumalan voima, ainutlaatuisuus ja muut ominaisuudet.


title: Keskiajan filosofia

text: Teologian lisäksi filosofit pyrkivät soveltamaan Aristoteleen logiikkaa, metafysiikkaa ja muuta ajattelua elämän kaikilla muillakin alueilla. Syllogistiikka sovellettiin niin, että oppilaat laitettiin muistamaan suuri määrä syllogismeja ulkoa. Jokaisella syllogismilla oli nimi, esimerkiksi ”Modus Ponens” oli muotoa ”Jos A on totta, B on totta. A on totta, joten B on totta”. Muistamisen avuksi oli kehitetty lauseita, jotka sisälsivät syllogismin kuvauksen, ja lauseen muodostamien sanojen alkukirjaimet muistuttivat oppilaita syllogismin nimestä.


title: Keskiajan filosofia

text: Suurin osa yliopistojen opiskelijoista muistivat ulkoa Aristoteleen yhdeksäntoista syllogismia kahdelle subjektille, mikä mahdollisti sen, että he kykenivät loogisesti kytkemään väitelauseiden subjektit ja objektit toisiinsa. Jotkut kehittelivät myös väitelauseita joissa esiintyi kolme subjektia.


title: Keskiajan filosofia

text: Kirkkoisiksi kutsutaan kristinuskon alkuvaiheen ensimmäisiä ja vaikutusvaltaisimpia teologeja ja kirjoittajia, jotka ovat luoneet pohjan koko kristinuskon teologialle. Kirkkoisät vaikuttivat aikana, jolloin kristillinen oppi, teologia ja elämä muotoutuivat voimakkaasti, toiselta vuosisadalta 500-luvulle. Kirkkoisät vaikuttivat muun muassa kristillisen teologian systematisoijina, heresiologisteina eli harhaoppien vastustajina, sekä apologeetteina eli kristillisen uskon puolustajina. Kirkkoisät omaksuivat platonistisen ja aristotelisen filosofian kristillisen teologian taustateorioiksi, mikä vaikutti huomattavasti sekä näiden filosofioiden että kristillisen teologian myöhempään kehitykseen. Merkittävimpiä kirkkoisiä ovat muiden muassa Klemens Aleksandrialainen, Origenes, Tertullianus ja Augustinus.


title: Keskiajan filosofia

text: Varhaiskeskiajalla merkittävä keskus oli Benedictus Nursialaisen vuonna 529 perustama Monte Cassinon luostari. Se perustettiin samana vuonna kun keisari Justinianus määräsi Ateenan pakanallisen filosofikoulun suljettavaksi, ja siksi ajankohtaa on pidetty usein antiikin ja keskiajan taitekohtana. Monte Cassino muodostui yhdessä muiden benediktiiniläisluostareiden kanssa eräänlaiseksi pysyvyyden symboliksi levottoman ajan keskellä Rooman valtakunnan romahtamisen jälkeen. Luostarit harjoittivat paitsi antiikin ajalta peräisin olevien teosten kopiointia myös opetusta ja tutkimusta.


title: Keskiajan filosofia

text: Merkittäviä henkilöitä varhaiskeskiajan teologiassa ja filosofiassa olivat muiden muassa uusplatonismia kristinuskoon yhdistellyt Pseudo-Dionysios Areopagita, Sevillan piispa Isidorus Sevillalainen, myöhempiin kirkkoisiin lukeutuva Johannes Damaskolainen, karolingisen renessanssin keskushenkilö munkki Alkuin, Rabanus Maurus sekä skolastiikalle pohjaa luonut Pseudo-Dionysioksen teosten kommentoija Johannes Scotus Eriugena.


title: Keskiajan filosofia

text: Skolastiikka oli keskiaikainen filosofinen koulukunta n. vuosina 1100—1500. Skolastiikka pyrki yhdistämään antiikin tieteet ja filosofian, erityisesti aristotelismin, ja vallitsevan uskonnon pyhät kirjoitukset ja opetukset. Skolastiikalla ei varsinaisesti tarkoiteta mitään tiettyä filosofista näkemystä tai uskomuksia, vaan enemmän tutkimiseen, ymmärtämiseen ja oppimiseen käytettyä lähestymistapaa, jossa pääpaino oli dialektisessa päättelyssä ja logiikan käyttämisessä kohdattujen filosofisten ja teologisten ongelmien ratkaisemisessa.


title: Keskiajan filosofia

text: Kun juutalaisuus ja kristinusko saivat alkunsa pienten ryhmien uskontona, islam kehittyi nopeasti laajenevan valtakunnan uskontona. Sadan vuoden aikana Muhammadin vuonna 632 tapahtuneesta kuolemasta islaminusko oli levinnyt Intiaan, Pohjois-Afrikkaan ja eteläiseen Espanjaan saakka. Seurauksena islamin alaisuuteen tuli useita erilaisia kulttuureita, ja se kohtasi muun muassa juutalaisuuden, kristinuskon ja zarathustralaisuuden teologiset järjestelmät sekä Intian ja Kreikan vanhat filosofiat. Tämä sai islamilaiset oppineet hyödyntämään filosofiaa Koraanin oppien tulkitsemisessa. Islamilaisessa ajattelussa esiintyikin rinnakkain kristillisen skolastiikan kanssa samanlaisia aatevirtauksia, joissa antiikin filosofiaa pyrittiin yhdistämään islamilaiseen teologiaan.


title: Keskiajan filosofia

text: Kehityksen ensimmäiseen vaiheeseen kuului Mesopotamiassa, Syyriassa ja Egyptissä säilyneiden kreikankielisten filosofisten ja luonnontieteellisten teosten kääntäminen arabian kielelle. Kääntäjät olivat enimmäkseen nestoriolais- ja jakobiittikristittyjä, jotka työskentelivät Abbasidien valtakunnan (n. 800) aikana. Merkittävimpiä kääntäjiä oli syyrialaiskristitty Hunain ibn Ishaq (809–873), joka tunnetaan latinaksi nimellä Joannitius. Teoksia käännettiin ensin syyriaksi, sitten arabiaksi. Tästä huolimatta käännökset olivat enimmäkseen melko täsmällisiä sanasanaisia käännöksiä. 900-luvulla lähes pelkästään syyriankielisiä käännöksiä käyttäneet jakobiitit käänsivät arabiaksi lähes kaikki Aristoteleen teokset, Aleksanteri Afrodisiaslaisen, Themistioksen ja Theofrastoksen kirjoittamia kommentaareja, suurimman osan Platonin dialogeista, sekä joitakin uusplatonilaisia teoksia.


title: Keskiajan filosofia

text: Seuraavaan vaiheeseen kuuluu islamilaisen kalam-teologian kehittyminen. Kalam-teologia jakaantui mu'taziliittien ja aš'ariittien koulukuntiin. Mu'taziliitit saivat alkunsa Basrassa ja Bagdadissa kokoontuneista ryhmistä, jotka kokoontuivat keskustelemaan siitä, kuinka kreikkalaisen filosofian ajatuksia voitaisin soveltaa joidenkin teologisten ongelmien, kuten Jumalan ykseyden ongelman sekä Jumalan kaikkivaltiuden vapaan tahdon olemassaololle aiheuttaman ongelman, ratkaisemisessa. He kehittivät myös todistuksia maailman luomiselle hyödyntämällä kristillistä uusplatonismia. Aš'ariitit pyrkivät selventämään Koraanin opetuksia. He kielsivät kaikki muut syyt paitsi Jumalan ja samalla kielsivät myös vapaan tahdon olemassaolon.


title: Keskiajan filosofia

text: Al-Kindiä (801–873) pidetään usein ensimmäisenä aristoteelisena filosofina. Hän tutki filosofiaa, logiikkaa ja luonnontieteitä. Al-Razi (865 – n. 925) puolestaan puolusti Platonia Aristotelesta vastaan. Aristotelismia jatkoivat Al-Farabi (870–930) ja Avicenna (Ibn Sina, 980–1037). Aš'ariittiteologi Al-Ghazali (1058-1111) puolestaan edusti islamilaista reaktiota Aristotelesta ja muuta kreikkalaista filosofiaa vastaan.


title: Keskiajan filosofia

text: Islamilaisen aristotelismin huippua edustaa Averroes (Ibn Rušd, 1126–1198), jonka teosten hepreankielisillä käännöksillä oli suuri merkitys myös juutalaiseen filosofiaan. Keskiajan juutalaisessa filosofiassa esiintyikin samanlaista skolastista virtausta, jossa antiikin filosofiaa yhdisteltiin puolestaan juutalaisuuden pyhän kirjan Tanakhin tulkintaan. Merkittävimpiä juutalaisen skolastiikan edustajia keskiajalla oli Maimonides.


title: Keskiajan filosofia

text: Varhainen islamilainen filosofia vaikutti merkittävästä myös länsimaiseen skolastiikkaan, kun arabialaisten oppineiden kommentaarit antiikin filosofien teoksiin tulivat saataville lännessä.


title: Keskiajan filosofia

text: 1000-1100-lukujen varhaisskolastiikka perustui pitkälti platonismiin, erityisesti sen uusplatonilaisessa muodossa. Tällaiseen platonismiin oli jo antiikin aikana sekoittunut huomattavasti stolaisuuden ja aristotelismin vaikutusta. Platonin todellisia opetuksia tunnettiin kuitenkin huonosti. Hänen teoksistaan tunnettiin latinankielisinä ainoastaan Kalkidioksen kääntämät "Timaioksen" kosmologiaa käsittelevät osat selityksineen, sekä 1100-1200-luvuilla käännetyt "Faidon", "Menon" ja osa "Parmenidesta". Erityisesti "Timaios" vaikutti huomattavasti skolastiseen ajatteluun lähinnä fysiikassa ja muussa luonnonfilosofiassa, johon varhaisskolastiikka keskittyi. Muita merkittäviä platonismin lähteitä olivat muun muassa Boethiuksen (ennen kaikkea "Filosofian lohdutus"), Macrobiuksen ja Martianus Capellan teokset, Kalkidioksen "Timaios"-kommentaari sekä hermeettiseen traditioon kuuluvat kirjoitukset.


title: Keskiajan filosofia

text: Keskeiset filosofiset ongelmat liittyivät platonismin ja uusplatonismin tulkintoihin kristilliseen ajatteluun sopivasti. "Timaioksen" mukaan maailman oli luonut alempi luojajumala, demiurgi, ja uusplatonismi taas oli laajentanut luomisen kosmogoniaa useammilla alemmilla jumalhahmoilla, joiden vastuulla oli yhä alempien ja materiaalisempien maailmankaikkeuden tasojen luominen. Tällaiset ajatukset eivät luonnollisesti sopineet yksijumaliseen kristinuskoon. Toinen ongelmallinen seikka oli sekä Platonin että Boethiuksen esittämä ajatus maailmansielusta. Uusplatonismin tulkinta "ykseydestä" emanoituneista todellisuustasoista, "logos" (järki, sana) ja "psykhe" (sielu, henki), sopi kuitenkin kolminaisuusoppiin. Esimerkiksi Willelmus Concheslainen yhdisti maailmansielun Pyhään Henkeen.


title: Keskiajan filosofia

text: Kolmas tyypillinen ongelma koski platonismin opettamaa ideoiden ja materian ikuisuutta, jotka kummatkin olivat ristiriidassa sen kristinuskon opin kanssa, että ainoastaan Jumala on ikuinen. Ideat samaistettiin jo Augustinuksen esittämän tulkinnan mukaan Jumalan ajatuksiin, jolloin ne saattoivat olla samaan aikaan sekä yhtä ikuisia kuin Jumala, mutta silti hänestä syntyneitä. Materian suhteen jotkut suosivat jo Boethiuksen esittämää ajatusta, jonka mukaan ikuisuutta oli kahdenlaista, toisaalta Jumalan ajatonta ikuisuutta, ja toisaalta materian ajallista ikuisuutta. Jotkut kuitenkin hylkäsivät tämän teorian, katsoen, että materia sai alkunsa luomisessa.


title: Keskiajan filosofia

text: Fysiikassa filosofit pyrkivät usein etsimään luonnollisia syitä tapahtumille. Muun muassa luomiskertomusta selitettiin fysiikan avulla täysin luonnolliseksi tapahtumaksi, jo pelkästään luonnon lakien ohjaamaksi erotukseksi yliluonnollisen Jumalan ohjauksesta. Luonnontieteellisen menetelmän käyttö saattoi olla peräisin arabialaisilta tiedemiehiltä, joiden tietämystä oli vähitellen alettu välittää läntiseen Eurooppaan. Tässä työssä vaikutti muiden muassa Constantinus Africanus.


title: Keskiajan filosofia

text: Merkittäviä henkilöitä varhaisskolastisena aikana olivat muiden muassa Anselm Canterburylainen, Petrus Damiani, Gilbertus Porretanus, Pierre Abélard, Petrus Lombardus ja Johannes Salisburylainen. Aikakauden ajattelun keskeinen keskus oli Chartresin katedraalikoulu.


title: Keskiajan filosofia

text: 1100-luvulla sydänkeskiajan sosiaalisessa ja poliittisessa ympäristössä tapahtui monia muutoksia, joita kutsutaan usein 1100-luvun renessanssiksi. Se voidaan nähdä eräänlaisena esirenessanssina. Sen aikana eurooppalaisessa tieteessä tapahtui uudenlaista älyllistä heräämistä, joka vaikutti sekä tieteeseen että filosofiseen ajatteluun. Nämä saavutukset loivat pohjaa myöhemmille kirjallisille ja taiteellisille liikkeille, merkittävimpänä Italian 1400-luvun renessanssille ja 1600-luvun tieteelliselle vallankumoukselle.


title: Keskiajan filosofia

text: Korkeaskolastiikkaa kuvaa ”suuri synteesi” kristinuskon teologian ja aristotelismin välillä. Tätä työtä johti erityisesti Tuomas Akvinolainen. Aristoteleen teokset käännettiin säilyneiltä osin latinaksi lähes lähes kokonaisuudessaan 1200-luvun aikana. Jo Boethius oli kääntänyt Aristoteleen tuotantoa latinaksi. Keskiajalla tähän työhön osallistuivat muiden muassa Jacobus Veneticus ja erityisesti Vilhelm Moerbekelainen.


title: Keskiajan filosofia

text: Akvinolaisen lisäksi korkeaskolastisen kauden merkittäviä filosofeja olivat muiden muassa Johannes Duns Scotus, William Occamilainen, Robert Grosseteste, Roger Bacon, Alexander Halesilainen, Bonaventura, Albert Suuri, Petrus Hispanus ja Henri Ghentiläinen.


title: Keskiajan filosofia

text: Akvinolainen hyväksyi Aristoteleen filosofian luonnollisen todellisuuden esityksenä, mutta katsoi, että se vaati täydennyksekseen myös luonnon ylittävän eli yliluonnollisen lähestymistavan. Näin hänen ajattelussaan filosofian luonnollinen totuus ja teologian yliluonnollinen totuus olivat toisiaan täydentäviä, eivät toisensa poissulkevia.


title: Keskiajan filosofia

text: Aristoteelisessa ajattelussa oli kuitenkin suuria ristiriitoja kristinuskon kanssa. Näitä olivat muiden muassa:


title: Keskiajan filosofia

text: Jotkut, kuten Sigerus Brabantilainen ja Boethius Dacialainen, pyrkivät ohittamaan ristiriidat tekemällä filosofisen ja teologisen totuuten välille selkeän eron – heidän mukaansa ne saattoivat olla täysin ristiriitaisia. Samanlaista ajattelua esiintyi islamilaisten filosofien parissa. Muun muassa Akvinolainen torjui tällaisen ajattelun teoksessaan "Summa contra gentiles". Hänen mukaansa filosofisen ja teologisen totuuden välillä ei voinut olla ristiriitaa. Näennäiset ristiriidat johtuivat vain tietojemme rajallisuudesta ja epätäydellisyydestä. Sama todettiin Pariisin oppituomioissa, joissa tuomittiin liian jyrkkien aristoteelisten tulkintojen esittäminen harhaoppisena.


title: Keskiajan filosofia

text: Via moderna oli skolastiikan piirissä 1300-luvun alussa syntynyt liike, joka pyrki eroon antiikin filosofiaan perustuvasta ajattelusta kohti uutta ajattelua. Sen keskeisinä hahmoina voidaan pitää Duns Scotusta ja Vilhelm Occamilaista, jotka olivat kummatkin fransiskaaneja. Fransiskaanien teologia perustui ennen kaikkea kirkkoisä Augustinukseen, ja heidät voidaan nähdä vastavoimana aristotelismiin tukeutuneelle Tuomas Akvinolaiselle ja hänen koulukunnalleen, jonka monet edustajat olivat dominikaaneja.


title: Keskiajan filosofia

text: Merkittävimpiä eroja Tuomaan ja näiden fransiskaaniteologien ajattelussa oli ero aristoteelisen metafyysisen realismin (käsiterealismi) ja nominalismin välillä. Tuomas katsoi, että universaalit olivat olemassa yksittäisolioista erillisinä yleisolemuksina. Yksittäisolioiden yksilöllisyyden määräsi materia, ei yleisolemus, mutta inhimillinen järki kykeni käsittelemään vain yleisolemuksia. Duns Scotus jakoi tämän käsiterealismin, mutta edusti lievempää tulkintaa. Hän katsoi, että muodollinen ero yksittäisen ja yleisen olemuksen välillä syntyy ihmisen mielessä, mikä oli merkittävä askel nominalismin suuntaan. Vilhelm Occamilainen puolestaan edusti varsinaista nominalistista kantaa ja katsoi, ettei yleisolemuksia voi olla olemassa yksittäisolioista erillisinä. Hänen mukaansa yleiskäsitteet ovat pelkkiä nimiä, joita käytetään samankaltaisista olioista. Sekä Duns Scotus että Ockhamilainen katsoivat, että inhimillinen järki kykeni havaitsemaan ja käsittämään yksilöoliot sellaisinaan ja muodosti vasta niiden avulla yleiskäsitteet. Tästä seurasi myös, että maailman käsitettävä järjestys oli lähinnä mielen oma luomus. Tämä avasi tietä myöhemmille skeptisille argumenteille.


title: Keskiajan filosofia

text: Toinen ero koulukuntien välillä koski tahdonvapautta. Kuten edellä on esitetty, aristoteelisen determinismin jyrkän tulkinnan mukaan sekä Jumalan että ihmisten tahdonvapaus olivat rajoitettuja. Augustinus oli puolestaan ollut ensimmäisiä, joka puhui ihmisen tahdon vapaudesta ohi järjen. Sekä Duns Scotus että Vilhelm Occamilainen tukeutuivat häneen ja hahmottelivat voluntarismiksi kutsuttua ajattelua. Sen mukaan lopulliset ratkaisut ihmisen toimiessa tekee aina tahto. Myös voluntaristisen etiikan mukaan teon moraalisuuden kannalta tärkeintä olivat ihmisen tahdonratkaisun päämäärät.


title: Keskiajan filosofia

text: Fransiskaanien teologia toimi pohjana myös myöhemmälle keskustelulle yksilön luonnollisista oikeuksista. Fransiskaanit olivat omistautuneet äärimmäiselle köyhyydelle ja kieltäytyivät omistamasta mitään. Heidän vastustajiensa mukaan ihmiselle ei ollut kuitenkaan luvallista luopua luonnollisesta itsesäilytysoikeudesta. Fransiskaanit hävisivät kiistan ja joutuivat myöntämään, että heilläkin oli viime kädessä luovuttamattomia oikeuksia.


title: Keskiajan filosofia

text: Mystikot vastustivat skolastiikkaa kaikkina sen kausina. He halusivat korostaa logiikan sijasta suoraa yhteyttä Jumalaan, ja uskoivat, että myös mystinen kokemus voi olla inhimillisen tiedon lähde. He saivat herätteitä Augustinukselta ja Dionysios Pseudo-Areopagitalta, joka oli tuonut keskiajan uskonnollisuuteen uusplatonistisia vaikutteita. Merkittäviä mystikoita olivat muiden muassa Bernhard Clairvauxlainen, Hildegard Bingeniläinen ja varsinkin Mestari Eckhart.


title: Keskiajan filosofia

text: Renessanssin aikana humanistit, filosofit ja tiedemiehet halusivat usein korostaa eroa keskiajan ajatteluun. Tällöin syntyi käsitys "pimeästä keskiajasta", johon renessanssin katsottiin tuovan valoa. Erityisesti uusi tutkimus on 1900-luvun loppupuolelta lähtien nostanut esiin keskiajan ajattelusta piirteitä, joiden valossa keskiajan ja renessanssin vaihde ei enää näyttäydy yhtä jyrkkänä. Monet renessanssin aikana syntyneiksi katsotut ajatukset ovat tosiasiassa peräisin jo 1300-luvulta.


title: Keskiajan filosofia

text: Filosofian historiassa renessanssilla tarkoitetaankin noin vuosien 1350-1600 välistä ajanjaksoa, josta perinteinen historiantutkimus lukee suurimman osan, 1510-1520 -luvuille saakka, keskiajaksi. Sydänkeskiajalla tietä kohti renessanssifilosofiaa raivasivat jo 1100-luvun renessanssi ja via moderna -liike. Uutta pohjaa loivat yhteiskunnalliset muutokset, kuten kaupunkien ja niiden hovien voimistuminen yliopistojen rinnalle.


title: Animismi

text: Animismi eli sielu-usko on käsitys, jonka mukaan kaikilla olioilla on sielu. Antropologi Edward Tylor esitti teoksessaan "Primitive Culture" vuonna 1871 käsitteen "animismi" alkukantaisten kulttuurien uskonnoille, joiden mukaan jokainen luonnonesine, kuten kivi, puu tai vesiputous, on jumala tai sen ilmentymä. Siihen liittyy siis usko lukemattomiin henkiolentoihin, jotka asuvat esimerkiksi eläimissä ja kasveissa valvoen maailman tapahtumia ja vaikuttaen niihin. Ihmisillä tämä henkiaines on sielu, joka jää jäljelle ruumiin kuoltua. Tämä käsitys ilmenee uskona vainajien sieluun. Animismin käsitettä on arvosteltu, mutta sen on sanottu sopivan yhä kuvaamaan uskomusjärjestelmiä, joilla ei ole kirjoituksiin jähmettynyttä teologista oppia. Animismia on myös rinnakkain järjestäytyneiden uskontojen kanssa, esimerkiksi buddhalaisuudessa.


title: Animismi

text: Metsästäjä-keräilijäheimojen animistisessa todellisuuskäsityksessä ihminen on yleensä jokseenkin tasavertainen eläinten, kasvien ja luonnonvoimien kanssa. Rituaalit ovat välttämättömiä, koska niillä pyydetään lupa käyttää eläimiä tai kasveja ravinnoksi, puuta polttopuuksi sekä muuta vastaavaa.


title: Animismi

text: Suomalaisten muinaisessa maailmankuvassa oli animistisia piirteitä. Kaikessa voitiin uskoa olevan voimaa tai olentoja, eli väkeä. Saamelaisilla oli useita pyhiä uhripaikkoja, joita kutsuttiin seidoiksi. Seidan haltijaa lepytettiin lahjoilla muun muassa metsästysonnen takaamiseksi.


title: Kreivi

text: Kreivi (, , , ) on aatelisarvo. Kreivin arvo ja sitä korkeampi markiisin arvo ovat kehittyneet vanhan Rooman vallan ja keisari Kaarle Suuren ajan comes- ja marchis- arvoista. Kreivin arvo tuli perinnölliseksi jo 900-luvulla.


title: Kreivi

text: Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa kreivin arvoja jaettiin usein johonkin virkaan tai vastuuseen liittyen; esimerkiksi linnakreivi ("Burggraf"), rajakreivi ("Markgraf"), palatsikreivi ("Pfalzgraf") tai varakreivi ("Vizegraf"). Rajakreivin arvosta kehittyi markiisin arvo. Saksassa kreivin arvo pysyi pitempään virka-arvona kuin Ranskassa, missä kreiveistä tuli omien pienien maidensa perinnöllisiä herroja. Fredrik Barbarossa antoi kreiveille oikeuden pitää rauhaa omilla maillaan, mikä oli ollut aikaisemmin vain ruhtinaiden oikeus. Läntisessä Saksassa etenkin 1100-luvulta lähtien ilmestyi lukuisa määrä kreivejä, jotka ottivat arvonimensä hallitsemansa linnan mukaan ilman virka-asemaa.


title: Kreivi

text: Ruotsissa Eerik XIV perusti kreivin ja vapaaherran arvot 1561. Venäjällä arvon otti käyttöön Pietari Suuri. Britanniassa kreiviä ("count") vastaa tanskalaisperäinen jaarli ("earl"). Suomen aatelistossa on hengissä muutamia kreivillisiä sukuja. Kreivi on korkein Suomessa käytössä oleva aatelisarvo. Suomen Ritarihuoneella on tosin ollut myös yksi ruhtinassuku, mutta se on ollut pitkään sammuneena.


title: Markiisi

text: Markiisi () on aatelisarvo, joka kehittyi rajakreivin () arvosta alkujaan Ranskassa jossa markiisi-sanan vanhin muoto on latinaksi Marchis. Arvoltaan markiisi sijoittuu herttuan ja kreivin väliin.


title: Markiisi

text: Karolingien rajakreivit olivat rajamaakunnan johtajia, joiden tehtävänä oli puolustaa maata hyökkäyksiä vastaan. 900-luvun Saksassa rajakreiveillä oli myös tehtävänä ottaa haltuunsa pakanoiden ja slaavien maita. Vaativan tehtävän vuoksi heille voitiin antaa läänityksenä useampi kreivikunta, joita kreiveillä ei tavallisesti saanut olla kuin yksi. Osasta markiisikuntia kehittyi perinnöllisiä ruhtinaskuntia: Baijerin Ostmarkista Itävalta ja Steiermark, Saksin Nordmarkista Brandenburg.


title: Markiisi

text: Rajojen muuttuessa vanhat tehtävät jäivät. Markiisin arvo jäi alemmaksi kuin herttuan. Kun Ranskan suuri vallankumous lakkautti aatelisarvot, Napoleon I ei keisariksi nousunsa jälkeen perustanut markiisin arvoa uudelleen. Vasta Ludvig XVIII:n noustessa valtaan arvo perustettiin uudelleen ja määriteltiin kuuluvaksi herttuan ja kreivin arvojen väliin.


title: Markiisi

text: Arvonimi on ollut käytössä myös Italiassa, Britanniassa ja alkuperäisessä merkityksessään Kastilian rajaseuduilla.


title: Benny Hill

text: Alfred Hawthorn "Benny" Hill (21. tammikuuta 1924, Southampton – 20. huhtikuuta 1992, Teddington) oli englantilainen koomikko. Hill oli ensimmäinen brittikoomikko, joka saavutti kansainvälistä mainetta televisiokoomikkona.


title: Benny Hill

text: Hillin ura alkoi 1940-luvulla ympäri Isoa-Britanniaa kiertäneen varieteeteatterin parissa. Taiteilijanimen Benny Hill hän otti käyttöön lempikoomikkonsa Jack Bennyn mukaan. Samoihin aikoihin hän teki yhteistyönä Reg Varneyn kanssa humoristisia ohjelmia radioon. Ura televisiossa alkoi vuonna 1949 ohjelmalla "Hi There!".


title: Benny Hill

text: Benny Hillin tunnetuin työ oli BBC:llä vuonna 1955 aloittanut The Benny Hill Show, jonka esitetyin osuus käsittää ITV:lle (Thames Television) vuosina 1969–1989 tehdyt 111 puolen tunnin kestoista jaksoa. Benny Hill oli sekä yksi sarjan käsikirjoittajista että sen pääesiintyjä. Hän oli myös ohjelmassa esitettyjen laulujen säveltäjä.


title: Benny Hill

text: Show’ta on esitetty tähän mennessä yli 140 maassa. Yhdysvalloissa nähtiin ensimmäiset The Benny Hill Show’n nimellä kulkevat, ohjelmalle ominaisesta alatyylin huumorista siistityt koosteet tammikuusta 1979 alkaen. Nimekkäitä faneja ovat olleet muun muassa Charles Chaplin ja Michael Jackson, joista kumpikin tapasi Benny Hillin henkilökohtaisesti. Ohjelman itsenäisestikin mainetta saavuttanut tunnusmelodia on saksofonisti Boots Randolphin kappale "Yakety Sax".Huolimatta miljoonaomaisuudestaan Benny Hill eli suhteellisen vaatimatonta elämää. Hän asui pienkerrostalokaksiossa lähellä Teddingtonin Studioita, missä hän kuvasi omaa show'taan. Hillillä ei ollut palvelijoita eikä autoa, ja hän hoiti itse välttämättömät askareensa.


title: Benny Hill

text: Lääkärit varoittivat näyttelijää hänen viimeisinä vuosinaan useaan otteeseen liikalihavuudesta. Paria kuukautta ennen Hillin kuolemaa lääkärit ehdottivat hänelle ohitusleikkausta, mutta Hill kieltäytyi operaatiosta. Hill löydettiin huhtikuussa 1992 kuolleena kotoaan nojatuolista, johon hän oli kuollut katsoessaan televisiota. Koska Hill oli lapseton ja naimaton, näyttelijän muhkea omaisuus jaettiin hänen veljenpojilleen ja -tyttärilleen. Liikkui myös huhuja, että näyttelijän mukana olisi haudattu kultakoruja. Varkaat yrittivät kaivaa Hillin arkun ylös haudasta. Poliisin tarkastessa hänen avatun arkkunsa, ei sieltä löytynyt lainkaan kalleuksia.


title: Daniel Dennett

text: Daniel Clement Dennett (s. 28. maaliskuuta 1942) on yhdysvaltalainen filosofi, jota kiinnostavat ennen kaikkea mielenfilosofia ja tieteenfilosofia. Dennett toimii Tuftsin yliopiston Austin B. Fletcher -oppituolin filosofian professorina ja yliopiston kognitiotieteen tutkimuskeskuksen johtajana.


title: Daniel Dennett

text: Dennettin tähän mennessä huomiota herättänein teos on "Tietoisuuden selitys" (1992), jossa hän esittelee mallinsa ihmismielen toiminnasta ja tietoisuudesta. Dennett kritisoi ajatusta siitä, että mieli olisi tai mielessä olisi jollakin tapaa näyttämö, jonne aistimukset tuotaisiin esitettäviksi ikään kuin jollekin sisäiselle tarkkailijalle. Tällaista vastustamaansa käsitystä hän nimittää kartesiolaiseksi teatteriksi. Hänen mukaansa kartesiolainen teatteri on läheistä sukua kartesiolaiselle dualismille, eli käsitykselle siitä, että mieli on ruumiista ja aivoista erillinen kokonaisuus, joka elää elämäänsä jonkinlaisessa hengen todellisuudessa, ja aivojen rooli on vain välittää näiden kahden substanssin välillä.


title: Daniel Dennett

text: Kartesiolainen teatteri on monien hylkäämä, mutta Dennett paljastaa usean mielen toimintaa tutkivan tutkijan edelleen turvautuvan paremman puutteessa tai jopa tietämättään selityksiin, jotka pohjautuvat siihen. Hän näkee tehtäväkseen selittää tietoisuuden ilman minkäänlaista sisäistä esittämistä, ilman laadullisia tiloja eli kvalioita. Hänen mukaansa aivot reagoivat aisti-impulsseihin sellaisenaan, eivätkä niiden "esityksiin". Esimerkiksi aistittua punaista väriä ei esitetä kellekään "punaisuutena" missään päin aivoja, eikä nähtyä koiraa koota kokonaiseksi koiran kuvaksi päässämme - vaikka näin luulemme kokevamme. Dennettin mukaan tietoisuutemme eri toiminnot tapahtuvat eri aivoalueilla, esimerkiksi kuuleminen yhdellä ja näkeminen toisella, eikä näitä aistimuksia missään vaiheessa tuoda yhteen sellaiseksi aistimusten ja ajatusten yhtenäiseksi ja samanaikaiseksi kokonaisuudeksi, jollaisena tietoisuuttamme pidämme. Dennettin hajautettua mallia kutsutaan yksivedoksisen, yhteentuodun tietoisuuden virran vastakohtana monivedosmalliksi.


title: Daniel Dennett

text: Dennettin teoria ratkaisee useita aistien toiminnan anomalioita, eli tutkimuksissa löytyneitä ilmiöitä, joita aikaisemmat tutkijat eivät ole osanneet selittää teorioidensa pohjalta. Näitä ovat muun muassa Phi-ilmiö ja testit, joissa koehenkilön kokema aikajärjestys poikkeaa ulkomaailman tapahtumien todellisesta aikajärjestyksestä. Dennettin teorian eräät puolet selittävät monet tällaiset anomaliat ainakin entisiä selityksiä paremmin.


title: Daniel Dennett

text: Daniel Dennett on saanut paljon kannattajia ja vastustajia, ja lähes kaikki tietoisuutta tutkivat joutuvat ottamaan hänen teoriaansa jotenkin kantaa .


title: Daniel Dennett

text: Dennettin kirja "Darwin’s Dangerous Idea" (1995) kertoo siitä, kuinka Charles Darwinin kehittämä evoluutioteoria on kyseenalaistanut monet vakiintuneet käsitykset.


title: Daniel Dennett

text: Terra Cognita julkaisi vuonna 2006 suomeksi Daniel C. Dennettin samana vuonna ilmestyneen kirjan "". Dennett pohtii kirjassaan uskontojen merkitystä ja esittää, että uskonnot tulisi alistaa luonnontieteelliselle tarkastelulle.


title: Drotsi

text: Drotsi (ruots. "drots" tai "riksdrotsen") oli keskiajalta vuoteen 1809 käytössä ollut ruotsalainen arvonimi ja korkea virka, jonka haltija vastasi valtakunnan oikeusasioista.


title: Drotsi

text: Ruotsissa drotsi oli, jaarlin aseman lakkaamisen jälkeen, kuninkaan jälkeen arvossa korkein, ’Hirdin’ eli kuninkaan neuvoston ja hovin esimies sekä sijaishallitsija 1200-luvulle, mutta 1300-luvulta lähtien pelkkä arvonimi. Vuodesta 1614 drotsiksi nimitettiin Svean hovioikeuden presidenttiä, ja vuodesta 1634 myös oikeuslaitoksen ylintä valvojaa.


title: Drotsi

text: Magnus Gabriel de la Gardien kuoleman 1686 jälkeen drotsia ei nimitetty ennen Carl Axel Trolle Wachtmeisteria vuonna 1787. Wachtmeister oli paitsi drotsi myös kaikkien maan hovioikeuksien ylipresidentti (överpresident) ja siten koko oikeuslaitoksen päällikkö. Ruotsin vuoden 1809 vallankumouksen yhteydessä titteli drotsi lakkautettiin Ruotsissa ja oikeusministeristä tuli oikeuslaitoksen johtaja. Suomi joutui samana vuonna Venäjän tsaarin vallan alle Suomen sodan (1808–1809) seurauksena. Suomessa drotsin tilalle tuli prokuraattori, myöhemmin oikeuskansleri.


title: Drotsi

text: Suomessa tunnetuimpia drotseja olivat Pietari Brahe sekä Bo Joninpoika Grip. Bo Joninpojan läänityksenä oli koko Suomi ja kolmannes Ruotsia. Hänen perintöriitansa johti Albrekt Mecklenburgilaisen ja aatelin väliseen sotaan, jossa aateli turvautui Tanskan kuningatar Margaretaan, mikä taas johti Ruotsin valloitukseen ja Kalmarin unionin syntyyn. Bo Joninpojan aikana (1362) Suomi sai oikeuden lähettää edustajansa kuninkaanvaaliin ja tuli siten täysivaltaiseksi osaksi Ruotsia.


title: Kansainvälisyys

text: Kansainvälisyys tarkoittaa kansojen tai valtioiden välistä asiaa. Taloudessa kansainvälisyys viittaa erityisesti muunmaalaisiin verrattuna kilpailukelpoiseen, maailman parhaisiin kuuluvaan.


title: Suvela

text: Suvela () on asuinalue Espoon keskuksen kaupunginosassa. Suvela on pääosin kerrostaloista muodostuva asuinalue, joka rajoittuu Helsinki–Turku-rantarataan. Tilastoinnissa käytettävään Suvelan pienalueeseen kuuluvat myös Kiltakallion, Sunan ja Saarniraivion alueet. Alueella sijaitsee Suvelan kappeli.


title: Suvela

text: Ensimmäinen maininta Suvelasta on vuodelta 1433, jolloin aluetta kutsuttiin nimellä Soderrike (Södrik). On arveltu, että Suvelan nimi juontaa juurensa sanoista "söder" ja "rike", joista jälkimmäinen olisi merkinnyt taloa tai tilaa. Suvela on rakennettu pääosin Kirstin tilan alueelle, joka oli yksi Södrikin kylän kantatiloista. Tilan alueet myytiin Espoon kauppalalle 1965, ja ensimmäinen kerrostalo Suvelaan valmistui 1970. Suvelan Kirstinharjuun rakennetuista asunnoista 92,5% oli aravarahoitettuja vuokra-asuntoja, mikä lisäsi järjestyshäiriöitä ja heikensi Suvelan mainetta.


title: Suvela

text: Alueella havaittiin vuosituhannen alussa ”valkoisten pako” -ilmiötä. Ilmiöllä tarkoitetaan tilannetta jossa kantaväestö alkaa vältellä asuinaluetta ja muuttaa sieltä pois, kun samaan aikaan maahanmuuttajien osuus alueen väestöstä on kasvanut tarpeeksi suureksi. Vieraskielisten osuus kasvoi Suvelassa vuosina 2000–2009 7,6 prosentista 20,7 prosenttiin. Tuomarila-Suvelan alueella vieraskielisten osuus vuonna 2017 on edelleen jatkanut nousua 29,6 prosenttiin.


title: Suvela

text: Lähiökohennusprojektien myötä Suvelan maine on parantunut. Asukaskyselyiden mukaan Suvelan asukkaat ovat keskimääräistä yhteisöllisempiä, mikä on näkynyt esimerkiksi taloyhtiöiden yhteistyössä kuntokartoituksissa talojen putkiremontteja varten.


title: Suvela

text: Espoon kaupunginvaltuusto hyväksyi syksyllä 2017 suunnitelman purkaa Suvelasta vanhoja 1970-luvun kerrostaloja, joissa on ollut yhteensä 250 vuokra-asuntoa. Tilalle rakennetaan vuodesta 2019 alkaen uusia vuokra-, asumisoikeus-, opiskelija- ja omistusasuntoja yhteensä 450 kappaletta. Monimuotoisemman asunnontuotannon odotetaan vähentävän alueen eriytymistä. Myös Suviniittyyn, Espoon keskuksen ja Suvelan väliin, ollaan rakentamassa asuntoja noin 450 asukkaalle. Suviniityn asuinalueen rakentamisen katsotaan liittävän Suvelan tiiviimmin Espoon keskuksen palveluihin, minkä uskotaan parantavan alueen imagoa ja yhdessä rakennusten saneerausten kanssa nostavan Suvelan asuntojen arvoa.


title: Mankkaa

text:
Mankkaa () on Tapiolan ja Kauniaisten välimaastossa sijaitseva pientalovaltainen kaupunginosa Espoossa. Sen rajana on pohjoisessa Turunväylä ja lännessä Kehä II. Idässä ja etelässä rajana ovat Mankkaanlaaksontie ja siitä erkaneva Turveradantie. Laajalahden rajalla on laaja viheralue.
Suurin osa Mankkaan rakennuskannasta on valmistunut 1970- ja 1990-lukujen välillä. Asuntokannasta suurin osa on erillisiä pientaloja. Alueella on niin omistus-, asumumisoikeus- kuin vuokratalojakin.


title: Mankkaa

text: Aluetta halkoo pohjois-eteläsuuntainen Mankkaantie, joka jatkeineen (Koivuviidantie, Vanhan-Mankkaan tie) johtaa Tapiolasta Sinimäentielle lähelle Turunväylän Kauniaisten liittymää. Se oli aikaisemmin varsin vilkasliikenteinen, mutta sen liikenne on huomattavasti vähentynyt vuonna 2000 valmistuneen Kehä II:n ansiosta, joka kulkee samansuuntaisesti alueen länsilaidalla. Toinen aluetta halkova isompi tie on Turunväylän suuntainen Sinimäentie, jonka pohjoispuolella on teollisuusalue- ja toimistokortteleita sekä isoja kauppaliikkeitä.


title: Mankkaa

text: Mankkaan kautta kulkee useita bussien seutulinjoja Helsinkiin ja Espoon sisäisiä linjoja mm. Tapiolaan ja Leppävaaraan.


title: Mankkaa

text: Kauppaliikkeiden keskittymä on myös Mankkaantien varrella Mankkaanportissa, jossa sijaitsee muun muassa Espoon ensimmäinen Lidl. Alueella sijaitsee myös K-Supermarket Mankkaa ja sen yhteydestä löytyvät Tokmanni, Musti ja Mirri sekä muita pieniä liikkeitä. Mankkaalla toimi myös ennen posti. Mankkaanportin ostoskeskuksen paikalla sijaitsi vielä 1990-luvulla Espoon linja-autovarikko. Alueella toimii kolme päiväkotia: Taavinkylän lastentalo, Mankkaan päiväkoti ja Seilimäen päiväkoti. Alueella on kaksi alakoulua, Taavinkylän koulu ja Mankkaanpuron koulu, sekä yksi yläkoulu, Mankkaan koulu. Mankkaalla on oma asukaspuisto jonka yhteydessä on Mankkaan makasiini, joka järjestää toimintaa kaiken ikäisille.


title: Asunción

text: Asunción on Paraguayn pääkaupunki, joka sijaitsee Argentiinan rajalla Paraguayjoen varrella. Sen väkiluku oli vuonna 2015 noin 511 000 asukasta. Suur-Asunción "(Gran Asunción)" käsittää lisäksi San Lorenzon, Fernando de la Moran, Lambarén, Luquen, Mariano Roque Alonson, Ñembyn ja Villa Elisan kaupungit. Alueen asukasluku vuonna 2012 on yhteensä yli 2,5 miljoonaa.


title: Asunción

text: Asunción sijaitsee Paraguayjoen itärannalla Argentiinan rajalla lähellä paikkaa, jossa Pilcomayojoki laskee Paraguayyn. Kukkulat ovat tyypillisiä sen ympäristölle.


title: Asunción

text: Kaupungin voi ajatella levittäytyvän viuhkamaisesti joenrannasta, johon Juan de Salazar perusti linnoituksensa. Kaupungin keskustassa on moderneja kerrostaloja, joen varrella siirtomaatyylisiä yksikerroksisia rakennuksia, muualla on kasvavia lähiöitä ja hökkelikyliä. Useimmat kaupungin nähtävyyksistä keskittyvät keskustaan jokirantaan. Siellä on katedraali, vanha ja uusi kongressitalo, La Encarnación -kirkko ja Chacon sodassa kaatuneiden muistomerkki. Pääkadun nimi on Calle Palma.


title: Asunción

text: Asunciónissa toimii monia korkeakouluja, kuten vuonna 1890 perustettu Asunciónin kansallinen yliopisto, vuonna 1960 perustettu katolinen yliopisto sekä joukko pienempiä yksityisiä oppilaitoksia.


title: Asunción

text: Asunción on yksi Etelä-Amerikan vanhimmista koloniaalikaupungeista. Kaupungin paikalla vieraili ensimmäisenä Juan de Ayolas, mutta itse kaupungin "(Nuestra Señora de la Asunción)" perustivat Juan de Salazar de Espinosa ja Gonzalo de Mendoza 15. elokuuta 1537. Nimensä kaupunki sai siitä, että se perustettiin Marian taivaaseenottamisen () juhlapäivänä.


title: Asunción

text: Asunción muutettiin sotilaslinnoituksesta siviilikaupungiksi vuonna 1541, kun kaupunkiin perustettiin sen ensimmäinen "cabildo". Samana vuonna espanjalaiset joutuivat evakuoimaan Buenos Airesin intiaanien hyökkäysten takia. Asunción oli tämän jälkeen noin 50 vuoden ajan espanjalaisten itäisen Etelä-Amerikan siirtomaahallinnon keskuskaupunki.


title: Asunción

text: Asunción erotettiin hallinnollisesti Buenos Airesista vuonna 1617, minkä jälkeen syrjäisen Asunciónin merkitys alkoi heiketä. Tämän syrjäisyyden ansiosta kansallinen liikehdintä alkoi maassa jo varhain, ja Paraguay julistautui itsenäiseksi Asunciónissa keskiyöllä, kun vuorokausi oli vaihtumassa 15:ksi toukokuuta 1811.


title: Asunción

text: Kolmoisliiton sodan aikana Brasilian joukot valtasivat 1868 Asunciónin, joka sijaitsi sodan kannalta strategisessa paikassa Argentiinan, Brasilian ja Uruguayn yhdistävän jokiverkoston varrella. Brasilia hallinnoi kaupunki vuoteen 1876.


title: Asunción

text: Asunción on Paraguayn tiheimmin asutun osan logistiikan keskus. Kaupungissa ja sen ympäristössä jalostetaan läheisen viljavan maatalousalueen tuotteita kuten puuvillaa, tupakkaa, sokeria ja maissia sekä karjatalouden tuotteita. Teollisuus tuottaa myös vaatteita ja jalkineita sekä kasvisöljyä.


title: Asunción

text: Vuoden 2015 tilastojen mukaan Asunciónissa asui 432 523 työikäistä ihmistä. Niistä töitä teki 261 929 ihmistä. Noin 19,7 prosenttia työntekijöistä oli töissä kaupan palvelualoilla, ja noin 19,6 prosenttia työntekijöistä oli kouluttamattomia sekatyöläisiä.


title: Asunción

text: Asunciónin lentoasema on nimeltään Silvio Pettirossin kansainvälinen lentoasema. Se on noin 20 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Kaupunkiin voi saapua myös laivalla Paraguayjokea pitkin. Kaupungin sisäistä liikennettä hoidetaan huonokuntoisilla busseilla, jotka liikkuvat laajalla alueella mutta vain iltakymmeneen asti. Paikallisbusseilla operoi useat yritykset, joten bussien väritys vaihtelee hieman. Vanhalta rautatieasemalta lähtee turistijunia lähikaupunkeihin.


title: Asunción

text: Asunciónissa oli vuonna 2015 Paraguayn tilastokeskuksen mukaan 511 373 asukasta. Niistä miehiä oli 237 204 ja naisia 274 169.


title: Riccardo Patrese

text: Riccardo Patrese (s. 17. huhtikuuta 1954 Padova, Italia) on italialainen Formula 1 -kuljettaja, joka kilpaili sarjassa vuosina 1977–1993. Patresen ura oli todella pitkä, ja hän oli uransa lopettaessaan ajanut enemmän kilpailuja kuin kukaan muu Formula 1 -sarjassa (257). Patresen ennätyksen rikkoi Rubens Barrichello Turkin Grand Prix’ssä kaudella . Patresen F1-ura on kaikkien aikojen seitsemänneksi pisin. Patresen kahden voiton välinen pituus on F1-historian toiseksi suurin 99 GP:tä.


title: Riccardo Patrese

text: Patrese esiintyi ensimmäisen kerran Formula 1:n ratissa vuonna 1977, jolloin hän ajoi Shadow-tiimin autoa Monacon Grand Prix’ssä. Vuonna 1978 Patrese oli mukana Italian Grand Prix’ssä sattuneessa onnettomuudessa, jossa sai surmansa ruotsalainen F1-kuljettaja Ronnie Peterson. Vaikkakin Patresea ei virallisesti syytetty onnettomuudesta, monet kuljettajat pitivät häntä vastuussa Petersonin kuolemasta. Videotaltioinnit ovat sittemmin osoittaneet ettei Patrese ollut onnettomuuteen syyllinen.


title: Riccardo Patrese

text: Hän ajoi viimeisen vuotensa Benettonilla, tallikaverinaan tuleva maailmanmestari Michael Schumacher.


title: Riccardo Patrese

text: Riccardo Patrese starttasi pitkällä urallaan 256 GP-kilpailuun, joissa hän ajoi 6 voittoa, 8 paalupaikkaa ja 13 kilpailun nopeinta kierrosta. Patresella on toiseksi eniten keskeytyksiä 147 kappaletta.


title: Strappado

text: Strappado on kidutusmenetelmä, jossa uhrin kädet sidotaan selän taakse ja häntä riiputetaan ranteistaan tai joskus lievemmässä muodossa olkavarsistaan. Toisinaan uhria pudotellaan köysien varaan, jolloin olkapäät menevät sijoiltaan tai solisluut murtuvat. Strappado on keskiajalla nimetty ja nykyaikanakin harjoitettu kidutusmenetelmä. Pohjois-Vietnam käytti strappadoa vankien kuulusteluun Vietnamin sodassa. Myös natsit käyttivät menetelmää keskitysleireillään toisen maailmansodan aikana.


title: Strappado

text: Strappado voi olla joko pitkäkestoista ja lievää tai erittäin nopeaa ja tuskallista. Kidutusmuoto tunnettiin jo keskiajalla, mutta sitä on käytetty myös nykyajan konflikteissa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on 1996 todennut Turkin käyttäneen strappadoa.


title: Kutittaminen

text: Kutittaminen on ihmisen ruumiin koskettelua, jonka tarkoituksena on usein saada henkilö tahattomasti nauramaan. Jalkapohjien, vatsan, kainaloiden ja muiden kutittamiselle herkkien alueiden koskettelu sormenpäillä tai höyhenellä voi aluksi tuntua miellyttävältäkin, mutta jatkettuna siitä tulee tuskallista.


title: Kutittaminen

text: Kutittaminen ei tehoa kaikkiin ihmisiin, mutta helposti kutiaville se voi olla todellista kidutusta. Kiinalaiset käyttivät kutittamista vanhan keisarikunnan aikoina yleisesti: uhrin jalanpohjat siveltiin hunajalla tai sokerivedellä, jota vuohet ja lampaat nuolivat. Se aiheutti kovan syyhyn ja usein pahan tulehduksen, sillä karkea kieli rikkoi nahan. Japanilaiset käyttivät pehmeillä harjaksilla varustettuja siveltimiä tiukasti sidottujen naisten kutittamiseen, jolloin nämä joko kestävät kutittamisen liikkumatta tai muuten karkeat köydet hiertävät pahoin.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Harry Potter ja salaisuuksien kammio () on brittiläisen kirjailijan J. K. Rowlingin kirjoittaman "Harry Potter" -kirjasarjan toinen osa. Englanninkielinen alkuteos julkaistiin 2. heinäkuuta 1998 ja suomennos vuonna 1999. Vaikka Rowling koki kirjan lopettamisen vaikeaksi, se sai hyviä arvosteluja kriitikoilta ja nuorilta lukijoilta, vaikka kriitikot ajattelivatkin sen olevan turhan pelottava nuoremmille lapsille.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Kirjasta on tehty myös samanniminen elokuva, joka ilmestyi vuonna 2002 ja josta tuli kolmas elokuva joka tuotti yli 600 miljoonan dollarin lipputulot. "" voitti kuitenkin Saturn-palkinnon parhaasta fantasiaelokuvasta.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Harryn toisena vuonna Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa koulun seiniin ilmestyy sarja varoituksia, jotka kertovat Salaisuuksien kammion avautuneen ja että "Luihuisen perillinen" tappaa kaikki koulun oppilaat, joiden vanhemmat eivät ole velhoja. Näitä uhkauksia seuraa sarja hyökkäyksiä, joiden seurauksena koulun oppilaita löydetään kangistettuna. Kouluvuoden aikana Harry ja hänen ystävänsä Ron ja Hermione tutkivat hyökkäyksiä ja Harry kohtaa jälleen täysiä voimiaan havittelevan Lordi Voldemortin.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Kun Harry oli vauva, Voldemort, kaikkien aikojen voimakkain velho, murhasi Harryn vanhemmat, mutta katosi mysteerisesti yritettyään tappaa Harryn. Harry joutui asumaan jästisukulaistensa Petunia ja Vernon Dursleyn luo. Vaikka hänen tätinsä ja setänsä halveksivat kaikkea taikuuteen liittyvä, heidän sukulaissuhteensa Harryyn suojelee tätä lordi Voldemortin kannattajilta Voldemortin kerätessä voimia saadakseen voimansa takaisin. Harry astuu taikamaailmaan 11-vuotiaana, saadessaan kutsun Tylypahkan noitien ja velhojen kouluun. Koulussa hän ystävystyy Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin kanssa.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Harry on käsketty huoneeseensa erään vierailun ajaksi. Kun hän tulee huoneeseensa, sängyllä istuu kotitonttu Dobby, joka varoittaa Harrya menemästä Tylypahkaan. Kun Harry ei suostu, tonttu ryhtyy suojelustoimiin.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Harryn oli vaikea päästä Tylypahkaan, mutta hän ei ehtinyt olla siellä kauan, kun seinille ilmestyneet viestit kertovat Salaisuuksien kammion olevan avattu uudelleen ja että "Luihuisen perillinen" tappaa kaikki oppilaat, joiden vanhemmat eivät kuulu taikamaailmaan - jolloin myös Hermionesta tulee yksi maalitaulu. Lukuisia koulun jästisyntyisiä oppilaita löytyy kangistuneina käytäviltä. Samaan aikaan Harry, Ron ja Hermione saavat tietää, että Murjottava Myrtti kuoli edellisellä kerralla kun Salaisuuksien kammio avattiin. Myrtti näyttää Harrylle päiväkirjan jossa on "Tom Lomen Valedron" nimi. Vaikka sen sivut ovat tyhjät, se vastaa Harryn kirjoittaessa siihen. Lopulta kirja näyttää Harrylle viidenkymmenen vuoden, juuri Myrtin kuoleman, takaisen Tylypahkan. Menneisyydessä Harry näkee Tom Valedron, silloisen oppilaan, syyttävän Myrtin kuolemasta Hagridia, joka oli silloin 13-vuotias ja mieltynyt jo silloin vaarallisiin taikaolentoihin.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Neljä kuukautta myöhemmin päiväkirja varastetaan Harrylta ja pian sen jälkeen Hermione löydetään kangistuneena. Hän kuitenkin piti kädessään viestiä, joka selitti syyllisen olevan basiliski, suuri käärme jonka katse tappaa sitä suoraan katsoessa, mutta kangistaa jos katsoo heijastavan pinnan, kuten veden tai peilin läpi. Hermione päätteli hirviön kuljeksivan koulun putkistossa ja tulee ulos Myrtin vessan läpi. Hyökkäysten jatkuessa taikaministeri Cornelius Toffee lähettää Hagridin Azkabaniin. Lucius Malfoy, entinen Voldemortin kannattaja julistaa, että koulun johtokunta epäilee Dumbledoren kykyä toimia rehtorina.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Ronin pikkusiskon, Ginnyn, jouduttua Kammioon, henkilökunta vaatii Pimeyden voimilta suojautumisen opettajaa, Gilderoy Lockhartia, hoitamaan tilanteen. Harryn ja Ronin mennessä hänen toimistoonsa ja kertovat tietävänsä hirviön olevan basiliski. Lockhart paljastaa olevansa petturi, joka otti kunnian toisten ihmisten urotöistä ja yritti tämän paljastettuaan pyyhkiä poikien muistot. Aseistariisuttuaan Lockhartin he marssivat Murjottavan Myrtin vessaan, jossa Harry avaa tien Salaisuuksien kammioon. Koulun alla olevissa putkissa Lockhart nappaa Ronin sauvan ja yrittää pyyhkiä poikien muistit - mutta Ronin sauva on vaurioitunut kouluvuoden alussa ja loitsu osuukin Lockhartiin, jolloin tämä ei muista edes omaa nimeään, ja sorruttaa tunnelin Ronin ja Harryn välissä.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Ronin yrittäessä siirtää kiviä jotka erottavat hänet ja Harryn toisistaan, Harry menee Salaisuuksien kammioon, jossa Ginny makaa päiväkirjan vieressä. Tutkiessaan Ginnyä, Tom Valedro ilmestyy, näyttäen täysin samalta kuin 50 vuotta sitten ja selittää olevansa päiväkirjassa säilynyt muisto. Ginny kirjoitti kirjaan toiveistaan ja peloistaan ja Valedro voitti tämän luottamuksen esiintyessään sympaattisena, pitäessään tätä vallassaan ja käyttäen tätä avaamaan Kammion. Valedro paljastaa myös olevansa nuori Voldemort. Hän selittää saaneensa tietää Ginnyltä kuka Harry on ja omasta teoistaan Voldemortina. Ginnyn tajuttua olevansa vastuussa hyökkäyksistä hän yritti hävittää päiväkirjan ja se joutui Harryn haltuun. Sen jälkeen Valdero vapautti basiliskin tappaakseen Harryn. Dumbledoren lemmikki feenikslintu Fawkes tuo Harrylle Rohkelikon miekan piilotettuna Lajitteluhattuun. Harry käyttää miekkaa tappaakseen basiliskin - mutta vasta sen jälkeen kun se on purrut häntä myrkyllisillä torahampaillaan. Valedron pilkatessa kuolevaa Harrya Fawkes parantaa hänet kyynelillään. Harry puukottaa päiväkirjaa basiliskin irronneella torahampaalla ja Valdero kirkuu ja katoaa. Ginny herää Valedron kadottua ja he palaavat Ronin luo, joka vahtii muistinsa menettänyttä Lockhartia. Fawkes nostaa nelikon ulos tunnelista.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Harry kertoo koko tarinan Dumbledorelle, joka on palannut Tylypahkaan. Rehtori peruu lupauksensa erottaa pojat heidän rikottua sääntöjä ja antaa heille molemmille erikoispalkinnon palveluksesta koululle. Harryn mainitsee aikasemmat pelkonsa, että hän itse olisi Luihuisen perillinen, Dumbledore sanoo Harryn valinneen Rohkelikon tuvan ja vain aito Rohkelikon jäsen voi nostaa Godric Rohkelikon miekan tappaakseen basiliskin. Lucius Malfoy ryntää sisään ja Harry syyttää hänen livauttaneen päiväkirjan Ginnyn kirjojen joukkoon ennen kouluvuotta, johon Malfoy vastaa; "Todista se." Harry vapauttaa Dobbyn. Lopulta kaikki basiliskin kangistamat uhrit on virvoitettu alruunajuomalla, jonka valmistaminen kesti useita kuukausia.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio

text: Salaisuuksien kammiolla on useita linkkejä sarjan kuudenteen kirjaan, "Harry Potter ja puoliverinen prinssi". Itse asiassa Puoliverinen prinssi oli Salaisuuksien kammion nimi tämän ollessa työn alla ja Rowling on sanonut aikoneensa esittää toisessa kirjassa erittäin tärkeää tietoa, mutta tunsi lopulta tiedon sopivan paremmin kuudenteen kirjaan. Jotkin esineet jotka ovat tärkeässä roolissa Puoliverisessä prinssissä esiintyvät ensimmäisen kerran Salaisuuksien kammiossa: Kunnian käsi ja opaalikaulakoru, jotka olivat myynnissä Borgin & Burkesilla; Häivytyskaappi Tylypahkassa, jota Riesu vahingoitti; sekä Tom Valedron päiväkirja, jonka paljastetaan myöhemmin olevan hirnyrkki.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Harry Potter ja Azkabanin vanki () on brittiläisen kirjailijan J. K. Rowlingin kirjoittaman "Harry Potter" -kirjasarjan kolmas osa. Englanninkielinen alkuteos ilmestyi 8. heinäkuuta 1999 ja suomennos vuonna 2000. Kirjasta on tehty myös samanniminen elokuva ja peli.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: 13-vuotias Harry Potter viettää kaikessa rauhassa kesälomaansa, kun komenteleva Marge-täti saapuu vierailulle. Illallispöydässä Marge saa Harryn suuttumaan niin kovasti, että hän tulee taikakeinoin paisuttaneeksi tädin. Harry pakenee, sillä luvattomasta taikomisesta seuraa velhomaailmassa rangaistus. Harry matkustaa Poimittaislinjalla Viistokujalla sijaitsevaan majataloon, Vuotavaan noidankattilaan, jossa taikaministeri Cornelius Toffee on häntä vastassa. Sen sijaan että rankaisisi Harrya, ministeri onkin huolestunut hänen turvallisuudestaan, sillä entinen lordi Voldemortin kannattaja ja vaarallinen velho, Sirius Musta, on paennut Azkabanin velhovankilasta. Harry kuulee Ronin vanhemmilta, että Musta aikoo etsiä Harryn kostaakseen tälle isäntänsä kohtalon.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Lukuvuoden alettua Tylypahkan porteille asetetaan Azkabanista tulleet vartijat, ankeuttajat. Ne ovat olentoja, jotka läsnäolollaan imevät ihmisestä kaiken onnellisuuden. Ankeuttajien läsnäolo tuntuu vaikuttavan Harryyn pahemmin kuin muihin. Tylypahkan uusi pimeyden voimilta suojautumisen opettaja Remus Lupin selittää sen Harryn aikaisemmilla kokemuksilla. Lupin ryhtyy opettamaan Harrylle ankeuttajilta suojaavaa suojelius-loitsua ja valmentaa Harrya yksityisesti taikahistorian luokassa.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Harryn ystävät Hermione Granger ja Ron Weasley riintaantuvat keskenään, kun Hermionen uusi kissa, Koukkujalka yrittää tappaa Ronin lemmikkirotan Kutkan. Lisää kinaa aiheuttaa Harryn joululahjaksi saama Tulisalama-luuta. Pakettiin ei ollut merkitty lähettäjää ja Hermione epäilee luudan tulleen Sirius Mustalta. Hermione kertoo asiasta McGarmiwalle, joka takavarikoi luudan. Sen seurauksena Ron ja Harry suuttuvat Hermionelle. He kuitenkin leppyvät, kun luuta tuodaan takaisin turvalliseksi todettuna.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Harry saa kuulla, että Sirius Musta oli ollut hänen isänsä paras ystävä ja hänen itsensä kummisetä. Sen lisäksi selviää, että juuri Musta oli se, joka ilmiantoi Harryn vanhempien olinpaikan Voldemortille.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Eräänä yönä suuri musta koira raahaa Ronin mukanaan maanalaiseen käytävään. Harry ja Hermione seuraavat perässä. Käytävä päättyy pieneen ränsistyneeseen mökkiin, joka paljastuu Tylyahon kylässä sijaitsevaksi Rääkyväksi Röttelöksi. Koira on vankikarkuri Sirius Musta. Hän on animaagi, eli velho, joka osaa muuntua eläimeksi. Musta vakuuttaa syyttömyyttään ja vaatii saada selittää. Ennen kuin hän ehtii aloittaa kertomuksensa, Remus Lupin ilmestyy paikalle. Myös hän oli nuorena Harryn vanhempien ystävä.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Lopulta paljastuu, että Sirius Musta on kuin onkin syytön. Todellinen Voldemortin palvelija onkin Peter Piskuilan, jonka luultiin kuolleen. Selviää, että Peter, joka myös on animaagi, oli piileskellyt 12 vuotta Weasleyn perheen Kutka-rottana.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Kun Peteria viedään Tylypahkan linnaan, täysikuu tulee näkyviin ja Remus Lupin muuttuu ihmissudeksi. Sekasorron seurauksena Peter pääsee pakenemaan. Musta on haavoittunut ja ankeuttajat hyökkäävät hänen kimppuunsa ja melkein suutelevat sekä häntä, että Harrya. Musta pelastuu, mutta ankeuttajat aikovat suudella häntä, sillä kolmen 13-vuotiaan lapsen todistus hänen syyttömyydestään eivät riitä Mustan vapauttamiseen.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Rehtori Albus Dumbledoren vihjeestä Hermione ja Harry matkaavat ajassa taaksepäin ajankääntäjällä, jota Hermione on käyttänyt aikatauluongelmiensa ratkaisemiseen koko lukuvuoden ajan. He pelastavat sekä Siriuksen, että Hagridin Hiinokka-nimisen hevoskotkan, jota ollaan teloittamassa vaarallisuutensa vuoksi. Tosiasiassa "vaarallisuus" oli vain Draco Malfoyn ja hänen isänsä Lucius Malfoyn juonittelua: Draco kohteli Hiinokkaa halveksien Hagridin varoituksista huolimatta. Hiinokka raapaisi Dracoon pikkunaarmun, josta Draco kanteli isälleen. Lucius Malfoy hermostui moisesta ja osin lahjontaa käyttäen painosti vaarallisten otusten hävittämiskomitean antamaan kuolemantuomion syyttömälle eläimelle. Harry ja Hermione pelastavat Hiinokan ja auttavat Sirius Mustan pakenemaan linnasta Hiinokan selässä.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Erityisesti tästä raivostuu professori Kalkaros, joka on ensi tapaamisesta asti vihannut Siriusta: tämä olisi normaalisti perheperinteen johdosta kuulunut Luihuisen tupaan - mutta James Potterin houkutteluista menikin Rohkelikkoon. Kalkaros lisäksi menettää ministerin jo varmaksi lupaaman Merlinin ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkin Mustan paon tähden - eikä se ainakaan paranna hänen mielialaansa. Kalkaros raivoaa ja väittää Harryn ja Hermionen vapauttaneen Mustan. Dumbledore ja matami Pomfrey todistavat, että nuoret olivat istuneet tiukasti lukkojen takana sairasosastolla - itse asiassa he olivat nukkuneet vangin paetessa.


title: Harry Potter ja viisasten kivi (elokuva)

text: Harry Potter ja viisasten kivi () on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin perustuva elokuva. Se on "Harry Potter" -elokuvasarjan ensimmäinen osa.


text: Elokuva sai ensi-iltansa marraskuussa 2001 ja sen pääosaan valittiin tuhansien hakijoiden joukosta brittiläinen Daniel Radcliffe. Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin rooleihin valittiin Rupert Grint ja Emma Watson. Muihin rooleihin palkattiin brittiläisen elokuvan kuuluisimpia tähtiä kuten Richard Harris, Maggie Smith, Alan Rickman, Robbie Coltrane ja Ian Hart. Elokuvan ohjasi Chris Columbus.


text: Harry Potter (Daniel Radcliffe) on päällisin puolin tavallinen poika, joka elää vihamielisten sukulaistensa Dursleyiden kanssa Englannin Surreyssa. Yhdentenätoista syntymäpäivänään Harry saa kuulla salaperäiseltä muukalaiselta, Rubeus Hagridilta (Robbie Coltrane), että hän on oikeasti velho ja taikamaailmassa kuuluisa selviydyttyään vauvana hengissä pahan lordi Voldemortin hyökkäyksestä. Voldemort tappoi Harryn vanhemmat, mutta hänen hyökätessään Harryn kimppuun loitsu kimmahtikin takaisin. Harryn otsaan jäi ainoastaan salaman muotoinen arpi, kun taas Voldemort menetti kaikki voimansa. Hagrid paljastaa Harrylle, että tämä on valittu Tylypahkan noitien ja velhojen kouluun. Ostettuaan koulutarvikkeensa salaiselta velhokadulta, Viistokujalta, Harry nousee King’s Crossin rautatieaseman kätketyltä laituri 9¾:ltä lähtevään Tylypahkan junaan.


text: Junassa Harry tapaa suuresta velhoperheestä tulevan Ron Weasleyn (Rupert Grint) sekä Hermione Granger-nimisen noidan (Emma Watson), jonka vanhemmat ovat tavallisia ihmisiä. Saavuttuaan koululle Harry ja muut ekaluokkalaiset lajitellaan neljään erilaiseen tupaan: Rohkelikkoon, Puuskupuhiin, Korpinkynteen ja Luihuiseen. Koska Luihuisen on sanottu olevan pimeyden velhojen ja noitien tupa, Harry anoo maagista lajitteluhattua pistämään hänet jonnekin muualle kuin sinne. Hän päätyy Rohkelikkoon Ronin ja Hermionen kanssa.


text: Harry alkaa opiskella Tylypahkassa taikuutta ja saa selville lisää menneisyydestään ja vanhemmistaan. Harry pääsee sattumalta Rohkelikon huispausjoukkueeseen (taikamaailman urheilulaji, jossa ihmiset lentävät luudanvarsilla) etsijäksi ja kuulee, että hänen isänsäkin oli aikoinaan joukkueen jäsen. Eräänä yönä Harry, Ron ja Hermione löytävät jättiläismäisen kolmipäisen koiran koulun kielletystä kerroksesta. Koira vartioi viisasten kiveä, joka kykenee antamaan omistajalleen kuolemattomuuden. Harry päättelee, että hänen taikajuomien opettajansa Severus Kalkaros (Alan Rickman) havittelee kiveä voidakseen palauttaa Voldemortin takaisin ihmismuotoon.


text: Kuultuaan Hagridilta, että koira nukahtaa kuullessaan musiikkia, Harry, Ron ja Hermione päättävät etsiä kiven ennen Kalkarosta. He kohtaavat sarjan kiveä suojelemaan tarkoitettuja tehtäviä. He joutuvat muun muassa selviytymään kuolettavasta kasvista, lentämään satojen avaimien joukossa ja voittamaan väkivaltaisen, jättikokoisen shakkiottelun.


text: Selviydyttyään tehtävistä Harry saa selville, että Kalkaroksen sijaan kiveä havitteleekin pimeyden voimilta suojautumisen opettaja, professori Orave (Ian Hart). Orave poistaa turbaaninsa ja paljastaa Voldemortin (Richard Bremmer), joka elää hänen takaraivossaan. Voldemort yrittää suostutella Harryn antamaan kiven hänelle (Harry löytää kiven yllättäen taskustaan rehtori Albus Dumbledoren (Richard Harris) loitsun seurauksena) luvaten tuoda Harryn vanhemmat takaisin kuolleista, mutta Harry kieltäytyy. Orave yrittää tappaa Harryn, mutta Harryn kosketus estää Oravea vahingoittamasta häntä ja muuttaa Oraven käden tomuksi. Orave yrittää ottaa kiven, mutta Harry tarttuu tätä kasvoista, minkä seurauksena Orave muuttuu tomuksi ja kuolee. Kun Harry nousee ylös, Voldemortin henki ilmestyy esiin ja syöksyy Harryn läpi, joka menettää tajuntansa.


text: Harry herää koulun sairaalasiivessä professori Dumbedore vierellään. Dumbledore selittää hänelle, että kivi on tuhottu ja että vaikka Ron oli lähellä menettää henkensä shakkiottelussa, tämä ja Hermione voivat kummatkin hyvin. Harryn Oravea polttava kosketus puolestaan johtuu siitä, että Harryn äiti antoi kuollessaan Harrylle rakkauteen perustuvan taikasuojauksen Voldemortia vastaan. Ennen kuin Harry ja muut oppilaat lähtevät kesälomalle, Harry tajuaa, että vaikka muut oppilaat ovatkin lähdössä Tylypahkasta kotiin, Tylypahka on hänen todellinen kotinsa.


text: Harry Potter ja viisasten kivi on ensimmäinen elokuva kahdeksanosaisessa Harry Potter -elokuvasarjassa. Kaikki elokuvat perustuvat J. K. Rowlingin luomaan Harry Potter -kirjasarjaan. Viisasten kivi valmistui vuonna 2001 ja elokuvasarjan suosion myötä osien teko on jatkunut aina vuoteen 2011, jolloin Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 sai ensi-iltansa. Muita sarjaan kuuluvia ovat elokuvat Salaisuuksien kammio (2002), Azkabanin vanki (2004), Liekehtivä pikari (2005), Feeniksin kilta (2007) ja Puoliverinen prinssi (2009).


text: Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: Sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli "New York Timesin" bestsellerlistalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikkoa. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: "Liekehtivästä pikarista" 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa USAan, loput Britanniaan) ja "Feeniksin killasta" 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi "Liekehtivän pikarin" painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin mitä bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan ja sitä oltiin varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin sitten myös nopeimmin myyty kirja: pari päivää ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.


text: Tylypahkan pihamaan kohtaukset kuvattiin Alnwickin linnassa.


text: Elokuva oli ehdolla kolmeen Oscar-palkintoon: parhaaseen musiikkiin, parhaaseen lavastukseen ja parhaaseen puvustukseen. Muissa palkintogaaloissa elokuva sai yhteensä 13 palkintoa ja 46 ehdokkutta.


text: Elokuvan soundtrack julkaistiin 30. lokakuuta 2001.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio (elokuva)

text: Harry Potter ja salaisuuksien kammio () on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin perustuva elokuva. Se on "Harry Potter" -elokuvasarjan toinen osa.


text: Elokuvan ensi-ilta oli 15. marraskuuta 2002. Elokuvan päärooleissa jatkavat Daniel Radcliffe, Rupert Grint ja Emma Watson. Uusista hahmoista mainittakoon Kenneth Branagh, joka esittää Gilderoy Lockhartia. Elokuvan ohjasi Chris Columbus.


text: Vernon-sedän (Richard Griffiths) pomoa vierailulle odottavat Dursleyt karkottavat Harryn (Daniel Radcliffe) huoneeseensa. Harry löytää huoneestaan kotitonttu Dobbyn (äänenä Toby Jones), joka varoittaa Harrya palaamasta takaisin Tylypahkaan. Kun Harry kieltäytyy, Dobby pilaa Vernonin sopimustapaamisen ja lavastaa tekoon Harryn. Vernon lukitsee Harryn huoneeseensa estääkseen tätä palaamasta Tylypahkaan. Ron (Rupert Grint), Fred (James Phelps) ja George (Oliver Phelps) Weasley saapuvat lentävällä autollaan pelastamaan Harryn ja vievät hänet kotiinsa Kotikoloon. Harry tapaa Ronin pikkusiskon, Ginnyn (Bonnie Wright), joka on aloittamassa ensimmäistä vuottaan Tylypahkassa ja ihastunut Harryyn. Harry tapaa myös Ronin isän, Arthur Weasleyn (Mark Williams). Rouva Weasleyn, (Julie Walters)joka on Ronin äiti, Harry oli jo tavannut edellisenä vuonna. Harry ja Weasleyt menevät Hormipulverin avulla Viistokujalle. Ostoksilla Harry tapaa Gilderoy Lockhartin (Kenneth Branagh), joka on kuuluisa velho ja kirjailija. Harry tapaa myöhemmin myös Draco Malfoyn (Tom Felton) ja hänen isänsä Luciuksen (Jason Isaacs), joka ylistää Voldemortia ja pilkkaa Harrya, Hermionea (Emma Watson) ja Weasleyita.


text: King's Crossin rautatieasemalla muut Weasleyt pääsevät ongelmitta laiturille 9¾, mutta Harry ja Ron saavat huomata, että taikapuomi on sulkeutunut. Sen seurauksena he myöhästyvät Tylypahkan pikajunasta. Harry ja Ron pääsevät Tylypahkaan lentävällä autolla, mutta laskeutuvat vahingossa koulun Tällipajun päälle. Ronin taikasauva katkeaa, ja auto alkaa käyttäytyä epävakaasti heittäen pojat ulos ja ajaen itsekseen Kiellettyyn metsään. Kun Harry ja Ron menevät sisälle Tylypahkaan, Kalkaros (Alan Rickman) huomaa heidät. Kalkaros sättii heitä siitä, että he ajoivat Tylypahkaan lentävällä autolla, ja miltei erottaa heidät. Professori McGarmiwa (Maggie Smith) ja professori Dumbledore (Richard Harris) saapuvat paikalle, ja McGarmiwa kertoo pojille, että he saavat jälki-istuntoa.


text: Hiukan lukukauden alkamisen jälkeen Harry alkaa kuulla pahaenteisiä ääniä. Harry, Ron ja Hermione löytävät verellä seinään kirjoitetun viestin: ”Salaisuuksien kammio on avattu. Varokaa, perillisen viholliset.” Samalla he huomaavat, että talonmies Argus Voron (David Bradley) kissa on kangistettu. Legendan mukaan vain Luihuisen perillinen voi avata Salaisuuksien kammion, jonka sanotaan olevan ainoastaan perillistä tottelevan otuksen koti. Harry epäilee perillisen olevan Malfoy. Kolmikko keittää moniliemijuoman naamioituakseen Malfoyn ystäviksi, Crabbeksi ja Goyleksi (Jamie Waylett ja Joshua Herdman). He saavat selville, ettei Malfoy ole perillinen.