title: Alor

text: Alorin saarella puhutaan useita kieliä; arviot vaihtelevat 15:stä 50:een. Saaren luoteiskolkassa puhuttua Alorin kieltä lukuun ottamatta Alorilla puhutut alkuperäiskielet kuuluvat papuakieliin lukeutuviin trans-uusiguinealaisiin kieliin. Kaikki saaren kielet ovat uhanalaisia. Eri kieliryhmien välisessä kommunikoinnissa käytetään Alorin malaijia, joka on malaijin kieleen perustuva kreolikieli.


title: Skip James

text: Skip James, oik. Nehemiah Curtis James, (21. kesäkuuta 1902 Mississippi – 3. lokakuuta 1969) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja, kitaristi, pianisti ja lauluntekijä.


title: Skip James

text: Skip James syntyi lähellä Bentonian kaupunkia Mississippissä. Hänen isänsä oli pirtutrokari, joka jätti perheensä pojan ollessa viiden vanha. Jo seitsemän vuoden ikäisenä, vuonna 1909, James innostui musiikista nähtyään viulisti Green McCloudin esittävän ”Drunken Spree” -nimisen kappaleen kahden kitaristin kanssa. Toinen kitaristeista oli nimeltään Henry Stuckey, ja saatuaan kitaran äidiltään 10-vuotiaana James vietti paljon aikaa hänen kanssaan saaden näin oppia soittamiseen.


title: Skip James

text: Vuonna 1914 James oli muuttanut äitinsä perässä Sidonin kaupunkiin, mutta hän jätti kotinsa, koska ei viihtynyt kyseisellä seudulla. Vuonna 1917 James kuitenkin muutti taas äitinsä luokse, nyt Bentoniaan, jossa hän alkoi myös käydä high schoolia ja opetella soittamaan pianoa. Ennen varsinaista pianonsoittoa hän harjoitteli koskettimilla soittamista uruilla. Pari vuotta myöhemmin hän jätti koulun ja alkoi työskennellä tietyöläisenä Rulevillessä.


title: Skip James

text: James liikkui Rulevillestä lähdettyään ympäri Mississippin suistoaluetta esiintyen eri kaupungeissa ja työskennellen puutavarateollisuuden parissa. Vuonna 1921 hän oli töissä sahalla Arkansasin Weonassa ja tapasi siellä pianistin nimeltä Will Crabtree. Tältä mieheltä James oppi sekä pianonsoittoa että myös holtittomia elämäntapoja (liittyen alkoholiin sekä naisiin). James joutui kuitenkin jonkun naisen kanssa niin suuriin riitoihin, että siirtyi tämän jupakan vuoksi Memphisiin, jossa hän sai työtä pianistina. Töiden loputtua Memphisissä James palasi Bentoniaan, jossa hän kohtasi jälleen vanhan ystävänsä Henry Stuckeyn. Tässä vaiheessa Jamesin nähdään kehittäneen Stuckeyn avulla lopullisesti omaperäisen kitaransoittotyylinsä.


title: Skip James

text: Joskus vuonna 1930 James pääsi levyttämään musiikkiaan Paramount Recordsilla työskennelleen H. C. Speirin johdolla. Speir oli vienyt studioon alun perin myös Charlie Pattonin ja muita blues-muusikoita. Jamesin levytyssopimus oli kaksivuotinen, ja seuraavan vuoden helmikuussa hän levytti Wisconsinin Graftonissa 18 kappaletta. Näistä viisi on pianokappaleita ja loput kitaralla soitettuja. Näitä kappaleita kuunteli muun yleisön lisäksi myös Robert Johnson, joka teki oman versionsa Jamesin kappaleesta ”22–20 Blues” (nimellä ”32–20 Blues”) sekä loi laulun ”Hellhound on my Trail” perustuen Jamesin kappaleisiin ”Yola My Blues Away” sekä ”Devil Got My Woman”.


title: Skip James

text: Speirin ei kuitenkaan onnistunut saada Jamesia studioon enää uudestaan, koska tämä kohtasi viinatrokarista saarnamieheksi kääntyneen isänsä ja oli lähtenyt tämän mukaan julistamaan uskonnollista sanomaa. Saarnamiehenä Jamesit oleskelivat enimmäkseen Texasin Planossa. Skip palasi Bentoniaan 1950-luvulla äitinsä kuoleman jälkeen ja elätti itsensä tekemällä erilaisia töitä – ei kuitenkaan enää muusikkona.


title: Skip James

text: 1960-luvulla blues-musiikki alkoi tulla suosituksi valkoisten musiikin harrastajien keskuudessa Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Vuonna 1964 joukko blues-harrastajia onnistui tavoittamaan Skip Jamesin Tunican kaupungista. Samoihin aikoihin löydettiin myös uudestaan vielä Jamesia vanhempi merkittävä blues-muusikko Son House. On sanottu, että nämä kaksi löytöä aloittivat blues-musiikin uuden tulemisen Amerikassa.


title: Skip James

text: Vuosien mittaan pitkiä taukoja pitänyt Skip James esiintyi taas yleisölle ja teki levyjä eri merkeille huolimatta sairaudestaan. Osa hänen kappaleistaan oli samoja kuin 1930-luvulla, mutta hän teki myös uusia lauluja. Yksi tuon ajan tunnetuimmista yhtyeistä, brittiläinen Cream, levytti Skip Jamesin kappaleen ”I’m so Glad” vuonna 1966. Jamesin mukaan hänen oma alkuperäinen levytyksensä oli Creamin versiota parempi. James kuoli syöpään 67-vuotiaana vuonna 1969.


title: Skip James

text: Skip Jamesin bluestyyli on helposti tunnistettavissa, ja häntä pidetään yhtenä omaperäisimmistä blues-muusikoista. Hänen lauluäänensä on hyvin korkea, ja hän laulaa usein gospel-musiikille tyypillisellä antaumuksella. Muutamat hänen levytyksistään myös ovat varsinaista gospel-musiikkia tyyliltään ja sanoituksiltaan. Jamesin kitaransoitto on useihin muihin varhaisiin blueskitaristeihin verrattuna teknisesti varsin taitavaa, ja hän ottaa monipuolisesti käyttöönsä otelaudan sekä matalimmat että korkeimmat äänet. Kitaraa soittaessaan James käytti avointa E-virettä (E-H-E-G♯-H-E = E-duurisointu vapailla kielillä) ja näppäili kieliä verrattain nopealla tekniikalla, joka hyödynsi pääasiassa kolmea sormea.


title: Skip James

text: Jamesin on oletettu saaneen vaikutteita falsettia hyödyntävään laulutyyliinsä Tommy Johnson -nimiseltä blues-muusikolta. Samoin Charlie Patton liikkui samoilla seuduilla, ja hänen soittotyylinsä arvellaan vaikuttaneen Jamesin näppäilytekniikkaan. Ystävältään Henry Stuckeyltä hän omaksui avoimen E-vireen käytön. Stuckey oli itse oppinut tämän ollessaan ensimmäisen maailmansodan aikaan Ranskassa. Usein Skip James on nimetty delta bluesin Bentonia-koulukunnan edustajaksi hänen kotikaupunkinsa mukaan.


title: Skip James

text: Skip Jamesin vuoden 1931 nauhoituksia on säilynyt vain muutamia kappaleita vanhoilla levyillä. Savikiekkoina löydetyt 18 kappaletta on julkaistu CD-levyllä, mutta monet kappaleista ovat siirretty erittäin kuluneilta savikiekoilta parempien puutteessa. Näitä levytyksiä pidetään kuitenkin bluesin tärkeimpiin kuuluvina. 1960-luvun nauhoitukset on saatavina monilla eri levyillä. Skip Jamesin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Devil Got My Woman”, ”Hard Time Killin’ Floor Blues”, ”Jesus Is a Mighty Good Leader”, ”I’m So Glad” ja ”Special Rider Blues”. Skip Jamesin alkuperäiset savikiekkolevyt ovat Son Housen levyjen jälkeen levykeräilijöiden eniten himoitsemia äänityksiä niiden harvinaisuuden takia. Alkuperäisiä savikiekkoja on arvioitu olevan jäljellä vain 15 kappaletta.


title: Skip James

text: Seuraavat levyt sisältävät vuoden 1931 nauhoitukset. Niissä on keskenään identtinen sisältö kappaleiden järjestystä lukuun ottamatta. Joissakin julkaisuissa myös äänenlaatua on pyritty parantamaan häiriöääniä poistamalla.


title: Skip James

text: Vuosina 1964–1969 tehty materiaali. Osa näiden vuosien materiaalista on julkaisematta.


title: Lewis Trondheim

text: Lewis Trondheim (oik. Laurent Chabosy, s. 11. joulukuuta 1964 Fontainebleau) on ranskalainen sarjakuvataiteilija. Trondheimin tunnetuin sarjakuvasarja on "Jussi Jäniksen ihmeelliset seikkailut" ()."Slalom" ilmestyi alun perin pienikokoisena mustavalkoisena albumina 1993. Vuonna 1997 se julkaistiin väritettynä versiona ja numeroituna sarjan osaksi 0. "L’Accélérateur atomique" (2003) numeroitiin sarjan osaksi 10, mutta julkaistiin ennen albumia "La vie comme elle vient" (2004).Sarjakuvalehti "Jysäyksessä" julkaistiin joitakin muutaman sivun pituisia "Risa ja Roiskis" (ransk. "Kaput et Zösky") -tarinoita, jotka kertovat humoristisesti kahden avaruuden valloittajamuukalaisen seikkailuista. Tarinoita on julkaistu myös "Suuren Kurpitsan" vuosialbumi 1994:ssä, Rojun toimittamassa "Kani, hevonen ja shakaali" -kirjasessa sekä "Sarjainfo"-lehdessä. Vuosina 2008–2010 ilmestyneessä "Viivi ja Wagner" -sarjakuvalehdessä julkaistiin Trondheimin yksisivuisia ”Pikkujuttuja”-tarinoita.


title: Sienikehä

text: Sienikehä on saman sienilajin itiöemien muodostama selkeän kehämäinen ryhmä. Sienikehä syntyy, kun sienirihmasto leviää tasaista vauhtia eri suuntiin alkupaikastaan, ja sen reunoilta kohoavat itiöemät.


title: Sienikehä

text: Sienikehää saatettiin kutsua noidankehäksi. Noidankehä saatettiin kokea jonkinlaiseksi taikavoiman keskittymäksi, tai noitien saatettiin luulla suorittavan niillä rituaaleja. Joskus uskottiin, että sienikehässä olivat tanssineet keijut, mistä tulee sen englanninkielinen nimitys "".


title: ABC (sodankäynti)

text: ABC-aseilla tarkoitetaan ydinaseita, biologisia aseita ja kemiallisia aseita (Atomic, Biological and Chemical"). ABC-aseista käytetään usein myös lyhennettä NBC, Nuclear, Biological and Chemical" tai nykyisin WMD, Weapons of Mass Destruction" eli joukkotuhoaseet, sekä CBRN, Chemical, Biological, Radiological and Nuclear".


title: ABC (sodankäynti)

text: ABC-aseet eivät ole normaalisti sodankäynnissä käytettäväksi hyväksyttyjä aseita, ja niiden valmistusta, varastointia ja käyttöä pyritään estämään ja valvomaan sopimuksilla. ABC-aseet on suunniteltu surmaamaan suuria määriä ihmisiä kerralla, joten niitä kutsutaan myös joukkotuhoaseiksi. Näille on tyypillistä, ettei niitä käytettäessä voida kohteessa eritellä sotilaita ja siviilejä. Sotilasosastojen toimintakykyä heikentää varautuminen ABC-aseiden uhkaan.


title: ABC (sodankäynti)

text: Ensimmäisiä ABC-aseita käytettiin ensimmäisessä maailmansodassa. Käytössä olivat kaasumaiset taisteluaineet, kuten kloori ja fosgeeni. Vuonna 1925 solmitussa Geneven sopimuksessa kiellettiin C-aseiden käyttö.


title: ABC (sodankäynti)

text: Biologisilla aseella tarkoitetaan mikrobien tai niiden osien käyttöä aseena. Tiettävästi B-aseita ei ole käytetty nykyaikaisessa sodankäynnissä.


title: ABC (sodankäynti)

text: Tärkein B-aseen sotilaallinen levitystapa on aerosolilevitys, jossa vaikuttava aine on nestepisaroina. Aerosolilevityksessä pitää huomioida partikkelien koko (yleensä 1-10 µm) ja auringon UV-säteilyn vaikutus mikrobiin: monet B-aseet voidaan levittää vain yöaikaan. Aerosolilevitykseen soveltuvat helikopterit, lentokoneet, pommit ja ohjukset.


title: ABC (sodankäynti)

text: Teknisesti helpompi levitystapa on saastuttaa talousvesi sekä ruoka-aineet. Tämä on myös terroristien käytettävissä oleva keino.


title: ABC (sodankäynti)

text: Monet B-aseet ovat luonnosta löydettäviä taudinaiheuttajia ja täten niiden aiheuttamat sairaudet ovat luonnosta löydettäviä. On kuitenkin mahdollista, että mikrobien genomia on käsitelty, jolloin taudinkuva on erilainen.


title: ABC (sodankäynti)

text: Kemialliset taisteluaineet ovat yhdisteitä, joilla pyritään aiheuttamaan ihmisissä kuolema tai tilapäinen toimintakyvyttömyys. Taisteluaineet ovat yleensä nestemäisiä ja imeytyvät kehoon ihon läpi tai hengitysteitä pitkin. Kemiallinen ase sisältää taisteluaineen sekä järjestelmän, jolla aine saatetaan kohteeseen.


title: ABC (sodankäynti)

text: Jaottelu:


title: ABC (sodankäynti)

text: Hermokaasut ovat kemiallisesti organofosfaatteja (fosforihappoestereitä) ja ovat voimakkaasti myrkyllisiä aineita. NTP-olosuhteissa hermokaasut ovat kuitenkin nesteitä. Hermokaasujen tehokkuus perustuu niiden hyvään läpäisykykyyn ja näin ne pystyvät tunkeutumaan ihmiskehoon monia eri teitä: hengitysteitä pitkin, ihon läpi tai suun kautta. Hermokaasujen toimintaperiaate perustuu asetyylikoliiniesteraasin estämiseen, joka johtaa hermoston toiminnan häiriöihin. Tunnettuja hermokaasuja ovat muun muassa tabuuni, sariini, somaani ja VX. Hermokaasut jaotellaan usein G- ja V-aineisiin, joista G-aineet ovat ilmakaasuja ja V-aineet maastokaasuja.


title: ABC (sodankäynti)

text: Tukahduttavat aineet pyrkivät aiheuttamaan haavoittuneet tukehtumisen saamalla aikaan keuhkoödeeman eli keuhkopöhön. Tukahduttavia aineita ovat fosgeeni, disfosgeeni, kloori sekä perfluori-isobuteeni. Fosgeenia ei käytetä enää taisteiluaineena, mutta ensimmäisessä maailmansodassa se aiheutti 80 % taisteluainekuolemista. Nykyiset CBRN-suodattimet pitävät huonosti perfluori-isobuteenia, joka aiheuttaa muun muassa päänsärkyä, rintakipuja sekä hengenahdistusta.


title: ABC (sodankäynti)

text: Syövyttäviä aineita käytettiin jo ensimmäisessä maailmansodassa. Tähän ryhmään kuuluvat muun muassa sinappikaasut, arseeniyhdisteet sekä fosgeenioksiimi (nokkoskaasut). Monet syövyttävät aineet ovat rasvaliukoisia ja näin imeytyvät limakalvoilta ja iholta elimistöön. Syövyttävät kaasut aiheuttavat muun muassa rakkuloita, pahoinvointia, päänsärkyä, hengityselimien kuolioita ja silmien tulehdusta. Myöhäisoireina voi esiintyä syöpää sekä hermoston ja ruuansulatuselimistön oireita.


title: ABC (sodankäynti)

text: Ärsyttäviä aineita ovat muun muassa kyynelkaasut ja adamsiitti sekä muut oksennuskaasut. Ärsyttävillä aineilla pyritään vain lyhyeen toimintakyvyttömyyteen ja ne aiheuttavat esim. kirvelyä, pahoinvointia ja heikotusta. Ärsyttävät aineet levitetään yleensä aerosolina. Ärsyttäviä aineita voidaan käyttää myös mellakantorjunnassa.


title: ABC (sodankäynti)

text: Yleismyrkyllisistä aineista yleisimmät ovat syaanivety sekä hiilimonoksidi, jotka elimistössä aiheuttavat myrkytystilan. Häkä ei ominaisuuksiensa takia sovellu taisteluaineeksi, mutta voi aiheuttaa polttotaisteluaineiden käytön yhteydessä myrkytyksiä. Yleismyrkyllisten aineiden heikkous on niiden nopea haihtuminen, sillä syaanivety haihtuu metsäisessäkin maastossa 10 minuutissa. Yleismyrkyllisiä aineita käytetään yleensä muihin taisteluaineisiin sekoitettuna.


title: ABC (sodankäynti)

text: Psykokemikaalit aiheuttavat toimintakyvyttömyyttä ja psyykkisiä oireita. Tunnettuja psykokemikaaleja ovat LSD sekä BZ.


title: ABC (sodankäynti)

text: Kasvintuhoaineilla eli herbisideillä voidaan tuhota kasvillisuutta eivätkä ole ihmisille erityisen vaarallisia. Herbisidit voivat estää fotosynteesin, aminohappojen biosynteesin tai aiheuttaa solujen toimintahäiriöitä ja kasvien liikakasvua. Sotilaallisesti tärkeimmät kasvintuhoaineet ovat lehdenpudottaja-aineet (Agent Orange), jotka soveltuvat muun muassa viidakkotaisteluun sekä viljapeltojen tuhoamisaineet (Agent Blue). Aineiden epäpuhtaudet taas saattavat olla erittäinkin myrkyllisiä, kuten TCDD, joka on myrkyllisin tunnettu synteettinen kemikaali.


title: Nilviäiset

text: Nilviäiset (Mollusca) on yksi eläinkunnan pääjaksoista, ja lajimäärältään toiseksi suurin niveljalkaisten jälkeen. Nilviäisiin kuuluu yli 100 000 lajia. Nilviäisten tieteellinen nimi Mollusca viittaa niiden ruumiinrakenteeseen: "mollis" on latinaa ja tarkoittaa pehmeää. Nilviäisiin kuuluvat muun muassa kotilot, simpukat ja pääjalkaiset kuten esimerkiksi mustekalat. Suurin osa nilviäisistä on merten ja makeiden vesien eläimiä, mutta osa niistä elää maalla.


title: Nilviäiset

text: Nilviäiset ovat selkärangattomia. Niiden ruumis jakautuu tyypillisesti neljään osaan: päähän, jalkaan, sisälmyspussiin ja vaippaan. Jalka on lihaksikas rakenne, jonka avulla nilviäinen liikkuu. Jotkin akvaattiset nilviäislajit voivat kaivautua pohjaan sen avulla. Vaippa on sisälmyspussia peittävä limainen ihopoimu, jonka eritteestä nilviäiselle usein muodostuu kuori. Nilviäisillä saattaa olla erilaisia valoa aistivia rakenteita. Kehittyneet silmät löytyvät kuitenkin vain harvoilta nilviäisiltä, kuten mustekaloilta. Mustekalojen silmät ovat evolutiivisesti eri kehityslinjaa kuin esimerkiksi nisäkkäiden silmät, eli ne ovat kehittyneet toisistaan riippumatta. Monilla nilviäisillä on suussa raastinkieli eli "radula". Radulan pinta on karkea, ja nilviäinen voi sen avulla raastaa ruokaa irti ja kuljettaa sitä suuhunsa. Radulan pintakerroksen ”hampaat” kuluvat käytössä, joten ne uusiutuvat jatkuvasti. Nilviäinen hengittää kiduksilla (jotkin maakotilolajit eräänlaisilla ”keuhkoilla”). Nilviäisen hermosto koostuu parillisista hermosolmukkeista eli "ganglioista", jotka hallitsevat elintoimintoja sekä aisteja. Nilviäiset lisääntyvät aina suvullisesti.


title: Nilviäiset

text: Nilviäisiä esiintyy kaikkialla maailmassa hyvin monenlaisissa ympäristöissä. Niiden koko vaihtelee mikroskooppisen pienestä useiden metrien kokoisiin (esimerkiksi jättiläiskalmarit ja kolossikalmari). Suurimpien lajien joukossa on erityisesti pääjalkaisten luokkaan ("Cephalopoda") kuuluvia mustekaloja, joita pidetään myös nilviäisistä älykkäimpinä. Niillä on selkärangattomista suurimmat aivot, ja niiden on todettu oppivan muun muassa yrityksen ja erehdyksen kautta.


title: Nilviäiset

text: Nilviäisiin kuuluu kahdeksan luokkaa.


title: Despotismi

text: Despotismi eli despotia tarkoittaa valtionhallintoa, jossa hallitsijan (tai hallitsevan ryhmän) tahto on täysin määräävä, rajatonta mielivaltaa, absoluuttista itsevaltiutta. Sanalla despootti tarkoitetaan yleensä mielivaltaista sortajaa tai täydellistä itsevaltiasta, mutta tämä merkitys on syntynyt renessanssin aikana. Aikaisemmin "despootti" oli Bysantin valtakunnassa titteli, jonka keisari antoi joillekin henkilöille, joskus ulkomaalaiselle. Sen haltija oli keisarista seuraava Bysantin hierarkiassa.


title: Despotismi

text: Despotia on yleissana, jolla tarkoitetaan eräissä yhteiskunnallisissa opeissa mielivaltaiseen vallankäyttöön ja fyysiseen voimaan perustuvaa diktatuuria muistuttavaa vallankäytön muotoa. Despotia yhteiskuntajärjestelmän luokituksena on peräisin Aristoteleeltä, joka yhdisti sen pidäkkeettömään yksinvaltiuteen. Äärimmäisessä muodossaan despotia on melko harvinainen, eikä yksikään yhteiskunta ole koskaan tunnustautunut despotiaksi. Puhdasmuotoisessa despotiassa vain yksi ihminen, despootti, on vapaa, ja muut ovat hänen orjiaan. Ainoat lait ovat hallitsijan sana sekä mahdolliset uskonnolliset lait ja vakiintuneet tavat. Tällainen yhteiskuntamuoto oli Herodotoksen mukaan käytössä muinaisessa Persiassa.


title: Despotismi

text: Käytännössä despotia muistuttaa itsevaltaista monarkiaa, eikä sitä voida selkeästi erottaa monarkiasta. Aristoteleen mukaan despotia olikin monarkian rappeumamuoto. On huomattava, että despotia on idealisaatio. Käytännössä despootti ei kyennyt esimodernissa yhteiskunnassa käyttämään satunnaista väkivaltaa kuin lähipiirinsä ja pääkaupunkinsa alueella. Lisäksi muodollisesti rajoittamattomankin hallitsijan valtaa rajoittivat totunnaistavat ja kirjoittamattomat säännöt.


title: Rapurutto

text: Rapurutto on "Aphanomyces astaci" -munasienen aiheuttama rapujen tauti. Rapurutto on tuhoisa alkuperäiselle suomalaiselle jokiravulle, mutta istutettu täplärapu on taudille osittain vastustuskykyinen.


title: Rapurutto

text: Rapuruttosieni tarttuu ravun kuoren (kutikula) pehmeisiin paikkoihin, kuten niveltaipeisiin, leviää itse kuoressa ja tunkeutuu edelleen muun muassa hermokudokseen. Rapu kuolee lopulta sienen erittämään hermomyrkkyyn. Jokiravulla tämä tapahtuu pääsääntöisesti viikon-parin kuluessa tartunnasta. Sieni leviää ravusta toiseen vedessä aktiivisesti liikkuvien uintisiimallisten uimaitiöiden eli zoosporien avulla, jotka kuroutuvat ravun kuoresta esiin työntyvistä sienirihmoista. Itiön elinaika vedessä on noin viikko. Jollei se tänä aikana löydä uutta isäntää, se voi koteloitua; kotelo voi tuottaa uuden itiön ja kokonaistartunta-aika venyä muutamaan viikkoon.


title: Rapurutto

text: Rapurutto tarttuu sekä eurooppalaisiin rapulajeihin että alun perin pohjoisamerikkalaisiin lajeihin, kuten täplärapuun, mutta on erityisen kohtalokas vain eurooppalaisille rapulajeille. Rapurutto rasittaa ja voi tappaa myös pohjoisamerikkalaisia rapuja, kuten täpläravun. Rapurutto on alun perin amerikkalaisten rapujen tauti, jotka ovat siten osittain sopeutuneet elämään yhdessä sen kanssa. Rapurutto ei tartu muihin eläimiin.


title: Rapurutto

text: Päästyään vesistöön rapurutto tyypillisesti tuhoaa infektoituneen jokirapukannan kokonaan tai lähes kokonaan muutamassa viikossa; tauti leviää tehokkaasti alavirtaan ja ylävirtaankin jopa kymmeniä kilometrejä vuodessa. Täpläravut toimivat lähes aina rapuruton oireettomina kantajina, ja niiden istutukset ovat siksi kohtalokkaita alkuperäiselle jokirapukannalle. Tauti ei kuitenkaan ole täpläravuillekaan harmiton vaan heikentää niiden elinkykyä ja näkyy usein tumman ruskeina laikkuina täpläravun kuoressa. Laikkuja voi esiintyä jopa 80 %:ssa mertoihin käyvistä täpläravuista (eteläinen Saimaa vuosina 2009–2010), yleensä laikkuja on 10–20 % täplärapuja infektoituneissa kannoissa. Rapurutto voi yhdessä muiden stressitekijöiden kanssa aiheuttaa täplärapujen joukkokuolemia. Esimerkkinä muun muassa Karjalohjan Puujärven täplärapukannan romahdus vuonna 1996 ja Säkylän Pyhäjärven täplärapukannan tiheysvaihtelut.


title: Rapurutto

text: Uusimpien tutkimusten mukaan rapurutto saattaa joskus esiintyä oireettomana myös jokirapukannassa tuhoamatta sitä kokonaan ja myöhemmin taas puhjeta epidemiaksi rapukannan kasvaessa . Rapurutto, erityisesti 1890-luvulla Suomeen rantautunut As-tyypin kanta, on siten saattanut sopeutua, tai suomalainen jokirapukanta on osin valikoitunut elämään rapuruton kanssa sen aiheuttaman suuren valintapaineen ohjaamana. Varma löytö rapuruttoa kestävästä jokirapukannasta on todettu Itä-Suomen yliopiston tutkimuksissa vuosina 2009–2011 Hyrynsalmen itäosasta Mikitänjärvestä.


title: Rapurutto

text: Kehityshistoriallisesti rapurutto ei ole sukua varsinaisille sienille vaan on lähempänä muun muassa eräitä leviä. Sen kanssa samaan lahkoon "Saprolegniales" kuuluvat kalojen vesihometaudit ja samaan munasienten luokkaan "Oomycetes" muun muassa perunarutto ja monet muut kasvitaudit. Kehityshistoriasta johtuen munasieniä nimitetään yhdessä eräiden muiden samaan kehityslinjaan kuuluvien sienimäisten eliöryhmien kanssa leväsieniksi.


title: Rapurutto

text:
Ensimmäisenä Eurooppaan 1860-luvulla rantautunut rapurutto, As-genotyyppi, saapui ilmeisesti ilman suurta määrää isäntärapuja ja levisi nopeasti rapukaupan mukana Euroopan yli. Rapurutto hävitti levitessään tieltään eurooppalaiset kotoperäiset rapukannat. Taudin kannalta tilanne ei ollut hyvä, sillä taudille olisi ollut itsemurha tappaa kaikki uudet eurooppalaiset isäntänsä. Rapuruton oli muuntauduttava vähemmän vaaralliseksi. Sopeutumiselle antoi aikaa se, että eurooppalaiset eivät ymmärtäneet taudin luonnetta eivätkä muutoinkaan pystyneet juurikaan estämään rapuruton leviämistä. Eurooppalaisten rapukantojen käydessä harvemmiksi taudin muuntautumispaine kasvoi. Rapuruton määritysmenetelmien kehityttyä voitiin viimein 2000-luvulla varmistaa useat rapuruton As-genotyypin muuntumiseen liittyvät teoriat ja varmistaa mm. latenttia rapuruttoinfektiota kantavien jokirapukantojen olemassaolo. Laboratoriokokeissa on myös todettu As-genotyypin taudinaiheutuskyvyn erittäin suuri vaihtelu.
Rapurutto saapui Eurooppaan vuonna 1859 ilmeisesti tahattomasti painolastivesissä Amerikasta tulleiden rapujen mukana, ensin Italiaan Pojoen alueelle. Se levisi Ranskaan vuonna 1875, Saksaan vuonna 1880 ja edelleen Baltiaan ja Venäjälle ja sieltä Suomeen vuonna 1893 ja Ruotsiin vuonna 1907. Taudin levittäytyminen jatkui toisena aaltona 1970–1980-luvuilla muun muassa Britteinsaarille, Norjaan, Japaniin ja Turkkiin. Pääsyynä tuolloin olivat ensin Ruotsiin tuotujen amerikkalaisten täplärapujen huolettomat istutukset edelleen rapuviljelmille muihin maihin.


title: Rapurutto

text: Rapuruton johdosta aiemmin kukoistanut ravustus elinkeinona taantui 1900-luvun ensi vuosikymmenellä voimakkaasti. Suomessa vuotuiset rapusaaliit romahtivat noin 20 miljoonasta murto-osaan. Täplärapuistutukset aloitettiin 1960-luvun lopulla, mikä on parantanut toisaalta tilannetta kokonaissaaliin kannalta mutta toisaalta edistänyt alkuperäisen ravun taantumista.


title: Rapurutto

text: Täplärapuistutukset toivat Suomeen uuden rapuruttokannan, joka poikkeaa geneettisesti ja ilmeisesti myös ärhäkkyydeltään aiemmin 1890-luvulla saapuneesta kannasta.


title: Rapurutto

text: Rapuruttoa pidetään maailmanlaajuisesti yhtenä sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Rapurutto

text: Rapuruttoa vastaan on Suomessa ja Ruotsissa käynnistetty kampanjoita ja annettu ohjeita sen leviämisen estämiseksi. Suurin vaara koituu täplärapujen luvattomista siirtämisistä toiseen vesistöön. Rapuja ei saa sumputtaakaan toisessa vesistössä.


title: Rapurutto

text: Rapupyydyksiä ei saa desinfioimatta siirtää vesistöstä toiseen. Myös kalanpyydysten, täkykalojen, veneiden ja saappaiden desinfiointia suositellaan, eikä vettä pidä siirtää veneiden mukana. Pyydysten ja välineiden vaihtoehtoisiksi desinfiointimenetelmiksi on suositeltu seuraavia: 10 minuutin keittäminen, täydellinen kuivaaminen (esimerkiksi 5 tuntia saunassa (80 astetta) tai viikko auringonpaisteessa), 30 minuutin käsittely 75-prosenttisessa alkoholissa (esimerkiksi Sinol); 30 minuuttin käsittely 10-prosenttisessa formaliiniliuoksessa tai 2 vuorokauden pakastaminen –20 asteessa.


title: Champagne

text: Champagne on Ranskan historiallinen maakunta. Alue tunnettiin roomalaisaikana nimellä "Campania", joka tarkoittaa tasankojen maata.


title: Champagne

text: Kuuluisaksi tämän pienen maakunnan on tehnyt kuohuviini, joka on nimetty seudun mukaan samppanjaksi. Ainoastaan kuohuviiniä, joka on kotoisin tältä alueelta saa myydä tällä nimellä. Viininviljely tapahtuu Champagnessa lähinnä Marnen ja Auben alueilla.


title: Jamie Foxx

text: Jamie Foxx (oikealta nimeltään Eric Marlon Bishop, s. 13. joulukuuta 1967 Terrell, Texas) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä, koomikko ja laulaja.


title: Jamie Foxx

text: Ennen elokuvauraansa Foxx esiintyi stand up -koomikkona sekä näytteli televisiossa. Vuosina 1991–1994 hän kuului sketsisarjan "Irviöt" ("In Living Color") esiintyjiin muun muassa Jim Carreyn kanssa. Myöhemmin Foxx näytteli myös omassa tilannekomediasarjassaan "The Jamie Foxx Show", jota esitettiin The WB Television Network -kanavalla vuosina 1996–2001.


title: Jamie Foxx

text: Foxx teki elokuvadebyyttinsä vuonna 1992 komediaelokuvassa "Toys", jonka pääosaa esitti Robin Williams. Ensimmäinen draamaelokuva, jossa hän esiintyi, oli vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Oliver Stonen ohjaama "Minä päivänä tahansa". Hänen roolinsa elokuvassa on amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Willie Beamen. Varsinaisen läpimurtonsa elokuvanäyttelijänä Foxx teki vuonna 2004 elokuvien "Collateral – väärä aika, väärä paikka" ja "Ray" myötä. Ensiksi mainitussa hän esitti taksikuski Maxia ja jälkimmäisessä muusikko Ray Charlesia.


title: Jamie Foxx

text: Foxx esiintyi neljässä vuonna 2004 ilmestyneessä elokuvassa ja oli kolmesta niistä ehdolla Golden Globen saajaksi vuoden 2005 gaalassa, kategorioissa paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa ("Ray"), paras miessivuosa ("Collateral") ja paras miespääosa televisioelokuvassa tai minisarjassa (Stanley Williamsin rooli televisioelokuvassa "Redemption"). Hän sai palkinnon ensiksi mainitussa kategoriassa. Foxxin menestys jatkui Oscar-gaalassa, jossa hän sai parhaan miespääosan Oscarin suorituksestaan elokuvassa "Ray". Hän oli kolmas kyseisen palkinnon saanut afroamerikkalainen Sidney Poitierin ja Denzel Washingtonin jälkeen. Hän oli ehdolla myös parhaan miessivuosan Oscarin saajaksi ("Collateral") ja oli näin kautta aikain kymmenes molemmissa kategorioissa samana vuonna ehdolla ollut näyttelijä.


title: Jamie Foxx

text: Eniten lipputuloja on Foxxin elokuvista kerännyt heinäkuuhun 2011 mennessä huhtikuussa 2011 ilmestynyt animaatioelokuva "Rio". Hän on tuossa elokuvassa kanarialintu Nicon äänenä. Hänen muita vuoden 2004 jälkeisiä elokuviaan ovat muun muassa "Miami Vice" ja "Dreamgirls" vuodelta 2006. Samannimiseen televisiosarjaan perustuvassa "Miami Vicessa" Foxx esittää Ricardo ”Rico” Tubbsia ja 1980-luvun alun musikaaliin perustuvassa "Dreamgirlsissä" manageri Curtis Tayloria.


title: Jamie Foxx

text: Foxx sai vuonna 2007 tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Jamie Foxx

text: Foxx on näyttelemisen ohella tehnyt uraa myös laulajana. Hänen ensimmäinen albuminsa "Peep This" ilmestyi vuonna 1994. Hänen laulajanuransa lähti nousuun kymmenen vuotta myöhemmin, kun hän esiintyi rap-artisti Twistan vuonna 2003 julkaistulla singlellä ”Slow Jamz” yhdessä Kanye Westin kanssa. Single nousi helmikuussa 2004 viikoksi Billboard Hot 100 -listan kärkeen Yhdysvalloissa. Hän on vieraillut yli kymmenen eri artistin, muun muassa Kanye Westin, 50 Centin, Diddyn ja Snoop Doggin albumeilla. Kanye Westin single ”Gold Digger”, jolla Foxx esiintyi, oli vuonna 2005 kymmenen viikkoa Billboardin singlelistan kärjessä. Kappale oli vuonna 2006 ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi kategoriassa vuoden äänite ja palkittiin kategoriassa paras sooloartistin rap-esitys.


title: Jamie Foxx

text: Joulukuussa 2005 Foxx julkaisi toisen sooloalbuminsa "Unpredictable", joka oli tammi-helmikuussa 2006 kolme viikkoa Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilistan kärjessä. Albumia myytiin Yhdysvalloissa lopulta kaksinkertaista platinaa, yli kaksi miljoonaa kappaletta. Foxxista tuli Frank Sinatran, Bing Crosbyn ja Barbra Streisandin jälkeen neljäs näyttelijä-laulaja, joka on saanut Oscarin näyttelemisestä ja jonka levy on noussut Yhdysvaltain albumilistan kärkipaikalle.


title: Jamie Foxx

text: Foxx oli ehdolla vuoden 2006 Grammy-gaalassa kategoriassa paras mieslaulajan R&B-esitys kappaleella ”Creepin'”, joka julkaistiin Luther Vandrossin tribuuttialbumilla "So Amazing: An All-Star Tribute to Luther Vandross", ja vuoden 2007 gaalassa kategorioissa paras R&B-esitys duolta tai yhtyeeltä (”Love Changes”, esitys Mary J. Bligen kanssa), paras R&B-albumi, paras rap-esitys duolta tai yhtyeeltä (”Georgia”, esitys Ludacrisin ja Field Mobin kanssa) ja paras räppäystä ja laulua yhdistävä esitys (”Unpredictable”, esitys Ludacrisin kanssa).


title: Jamie Foxx

text: Foxxin kolmas albumi "Intuition" julkaistiin vuonna 2008 ja neljäs albumi "Best Night of My Life" vuonna 2010. "Intuition", jota myytiin Yhdysvalloissa platinalevyyn oikeuttava määrä, ylsi Billboard 200 -listalla korkeimmillaan sijalle kolme ja "Best Night of My Life" korkeimmillaan sijalle kuusi. Hänet palkittiin vuoden 2010 Grammy-gaalassa kategoriassa paras R&B-esitys duolta tai yhtyeeltä (”Blame It”, esitys T-Painin kanssa), minkä lisäksi hän oli ehdolla kategorioissa paras "contemporary" R&B-albumi ("Intuition") ja paras R&B-kappale (”Blame It”).


title: Jamie Foxx

text: Foxxilla on kaksi tytärtä, joista vanhempi on vuonna 1994 syntynyt Corinne. Hänen nuorempi tyttärensä Annalise syntyi 2009.


title: Atiu

text: Atiu eli Enuamanu on tuliperäinen saari Cookinsaarilla. Se sijaitsee pääsaari Rarotongasta 187 kilometriä koilliseen. Atiulla oli 423 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. Saarella sijaitsee viisi kylää. Saaren pohjoisosassa on lentokenttä.


title: Atiu

text: Atiun ensimmäisistä asukkaista on useita eri kertomuksia paikallisessa perimätiedossa. Saaren historiallinen nimitys "Enua Manu" viittaa näihin tarinoihin. Nimi tarkoittaa lintujen tai hyönteisten maata, sillä perimätiedon mukaan muita eläimiä ei saarella ollut ennen ihmisten tuloa. Eri tarinoissa ensimmäiset asukkaat tulivat joko Tahitilta, Samoalta tai Raiateasta. Atiulaisilla oli Cooksaarten hurjimpien sotureiden maine ja he tekivät usein sotaretkiä muille lähistön saarille, erityisesti Maukelle ja Mitiarolle mutta satunnaisesti myös Rarotongalle ja Mangaialle. Sotaretkien seurauksena Maukea ja Mitiaroa hallitsivat pitkään atiulaiset "arikit" eli päälliköt. Saaren ensimmäisenä löytänyt eurooppalainen oli James Cook, joka lähetti laivaltaan veneitä hakemaan saarelta tarvikkeita 3. huhtikuuta 1777. Miehistö tapasi atiulaisia, jotka ottivat heidät vastaan ystävällisesti. Jossakin vaiheessa tapaamista atiulaiset alkoivat lämmittää suurta uunia ja eräs laivan miehistöön kuulunut tahitilainen epäili atiulaisten aikovan syödä heidät. Atiulaiset esiintyivät järkyttyneesti syytösten johdosta, mutta heidän tiedetään syöneen maukelaisia ja mitiarolaisia vankejaan. Myöhemmin Cookin miehistö palasi turvallisesti laivaan.


title: Atiu

text: 19. heinäkuuta 1823 saarelle saapui pastori John Williams, joka etsi Rarotongan saarta. Williamsin mukana oli aitutakilainen päällikkö, joka kertoi eräälle atiulaiselle päällikölle nimeltä Rongomatane Ngaka'ara Ariki Aitutakin kääntyneen kristinuskoon. Atiulainen päällikkö vei tämän jälkeen seurueen pyhälle paikalle, josta hän haastoi heidät syömään siellä kasvanutta sokeriruokoa. Kun vieraat söivät sitä eivätkä kuolleet, hän lupasi kääntyä kristinuskoon ja määräsi kaikki epäjumalankuvat poltettaviksi. Hän antoi Williamsille myös purjehdusohjeen Rarotongalle, jonne hän oli aiemmin tehnyt sotaretkiä. Williamsin lähdettyä Atiulla kävi lähetyssaarnaajia vain satunnaisesti Tahitilta käsin, mutta vuonna 1836 saarelle asettui polynesialainen käännynnäinen nimeltä Papeiha. Hän puolestaan alkoi levittää kristinuskoa tehokkaasti saarella. Saari liitettiin siirtomaana Uuteen-Seelantiin vuonna 1901. Vuonna 1965 siitä tuli osa itsehallinnollisia Cookinsaaria. Saarelle rakennettiin lentokenttä vuonna 1978 ja sen myötä sinne alkoi saapua myös turisteja. Vuonna 2002 saarella kävi noin 1 200 vierailijaa.


title: Atiu

text: Pinta-alaltaan Atiu on 26,9 km². Poikkeuksena muista Cooksaarista Atiun maaperässä on erityislaatuista punaista savea. Toinen erityinen piirre on "makatea"-nimellä tunnettu terävä ja murskautunut kalkkikivivyöhyke, joka on suurelta osin peittynyt kasvillisuuteen. Vyöhyke on jäänne aikoinaan saarta ympäröineestä koralliriutasta, joka on sittemmin jäänyt kuivalle maalle maan kohoamisen seurauksena noin 100 000 vuotta sitten. Maa kohoaa edelleen vuosittain noin 0,2 millimetriä. Saaren kylät Areora, Ngatiarua, Te'enui, Mapumai ja Tengatangi sijaitsevat sen sisämaan ylätasangolla ja saaren rannikko on puolestaan alavaa ja tasaista maata. Saarella on lisäksi useita luolia ja kastivajoamia. Saarella tavataan harvinaista tubuainlurikkia ja saarelle on lisäksi istutettu Rarotongalta "Pomarea dimidiata" eli kakeori sen suojelemiseksi. Atiun kotoperäisiä lintulajeja ovat muun muassa saaren luolissa pesivä "Collocalia sawtelli" ja kuningaskalastajiin kuuluva "Todiramphus tutus". Atiu on ainoa Cookinsaarten eteläisistä suurista saarista, jossa ei tavata muualla tuhoa aiheuttavaa mustarottaa.


title: Atiu

text: Atiulainen kulttuuri on säilynyt alkuperäisempänä kuin esimerkiksi Rarotongalla. Edelleen tavallisia tapahtumia ovat esimerkiksi "tutuaka" ja "tumunu" oluenjuontijuhla. Taaroa viljellään edelleen yleisesti. Historiallisesti saarella on ollut kolme päällikköä, joiden tittelit olivat Rongomatane, Ngamaru ja Parua. Atiun lisäksi atiulaisia elää saaren ulkopuolella esimerkiksi Rarotongassa, Uudessa-Seelannissa ja enenevissä määrin myös Australiassa. Kaiken kaikkiaan saaren ulkopuolella asuu noin 12 000 atiulaista.


title: Djerba

text: Djerba eli Jerba on saari Vähä-Syrtissä Tunisiassa. Se on suosittu matkailukohde ja yksi niistä harvoista paikoista Tunisiassa, joissa berberin kieltä vielä puhutaan. Vuonna 2004 saarella oli yhteensä 139 517 asukasta ja sen koko on 514 km².


title: Djerba

text: Djerba on Pohjois-Afrikan rannikon suurin saari. Sen pinta-ala on 514 km². Saari sijaitsee Vähä-Syrtin lahdella Etelä-Tunisiassa. Mantereelta sitä kohti kulkee kaksi niemimaata, mutta mantereen ja saaren välissä on Bou Graran meri ja al-Kantaran salmi lännessä. Salmi on vain noin 2 kilometriä leveä ja Bou Graran meren syvyys on 5–25 metriä. Djerban korkein kohta merenpinnasta on 55 metriä. Saarella ei ole omia makeanveden lähteitä ja sen pohjavesikin on pääasiassa suolaista. Paikalliset keräävätkin sadevettä ja vuotuinen keskimääräinen sadanta on noin 200 mm. Ilmankosteus on sitä vastoin suhteellisen korkea. Saari on nykyisin yhteydessä mannermaalle vanhan roomalaisen pengertien päälle rakennetun tien kautta.


title: Djerba

text: Antiikin kreikkalaiset kirjailijat tunsivat Djerban lootustensyöjien saarena. Theofrastos kutsui saarta nimellä "Pharis" ja Polybios nimellä "Meninx". Saari on mahdollisesti myös paikka, johon Herodotos viittasi nimellä "Phla". Saarella on harjoitettu laajamittaista maanviljelyä 300-luvulta eaa. ja alue kuului jo tuolloin todennäköisesti Karthagon valtakuntaan. Rooman valtakunnan aikana pääelinkeino saarella olivat oliivien ja oliiviöljyn tuotanto. Saarella on useita raunioita antiikin ajoilta. Jerusalemin piirityksen jälkeen saarelle saapui suuri joukko juutalaisia. Rooman valtakunnan valtaa seurasivat vandaalit ja heitä Bysantti, jolloin Djerbaa hallittiin Tripolista käsin. Vuonna 665 muslimit valloittivat Djerban Ma'awiya bin Hudayjin johtamalla sotaretkellä Bysantin valtakuntaa vastaan, jonka jälkeen saari mainitaan useamman vuosisadan ajan historiallisissa lähteissä vain harvakseltaan.


title: Djerba

text: Al-Bakri mainitsi djerbalaisten harjoittavan merirosvoutta ja al-Idrisi mainitsee puolestaan paikallisten puhuvan ainoastaan berberiä. Ziridien kukistuttua djerbalaisten merirosvojen hyökkäykset Tunisian rannikolle ja kristittyjen maiden laivoja vastaan yleistyivät. Vuonna 1135 Sisilian normannikuningas Roger II:n amiraali Georgios Antiokialainen valtasi saaren. Normannit vakiinnuttivat asemaansa valtaamalla myös muita kohteita rannikolta. Abbasidit valtasivat saaren takaisin hetkellisesti vuonna 1284, mutta Pietari III:n joukot valtasivat sen takaisin. Vuonna 1289 kristityt rakennuttivat linnoituksen al-Kantaran salmelle roomalaisaikaiselle pengertielle. Linnoitus sijaitsi historiallisen Meninxin raunioilla. Paikalliset kapinoivat vuosina 1334-5 ajaen kristityt saarelta. Alfonso V yritti vielä seuraavalla vuosisadalla vallata saaren takaisin, mutta tällä kertaa kristityt epäonnistuivat. Muslimit rakennuttivat puolestaan oman linnoituksensa pohjoiseen Girban raunioiden lähettyville.


title: Djerba

text: 1500-luvulla saari päätyi osmanien ja kristittyjen välisten taisteluiden kohteeksi. Saari oli annettu turkkilaisille tukikohdaksi kristittyjä vastaan ja Espanjan Pedro Navarro teki epäonnistuneen valtausyrityksen vuonna 1511. Vuonna 1550 saaresta tuli tunnetun merirosvo Turgut Reisin tukikohta. Turkkilaisten valtakaudella Djerbaa hallittiin vaihtelevasti Algerista, Tunisista ja Tripolista. Lopullisesti siitä tuli osa Tunisiaa Hammuda beyn valtakaudella 1631–59. Saaren asukasluku tällä kaudella oli noin 30 000-40 000. Tunisian turkkilaisten alaiset hallitsijat alkoivat nimittää Djerbaa johtamaan šeikkejä tai kaideja, joiden asemasta tuli lopulta periytyvä ja tiettyjen sukujen hallitsema. 1700-luvulla arabian kieli alkoi yleistyä saarella ja varhaisempi ibadilaisuus menetti asemansa maliki-koulukunnalle.1800-luvulla Tunisian valtasivat ranskalaiset ja nykyisin saari on osa itsenäistä Tunisiaa.


title: Djerba

text: Maanviljelyä harjoitetaan lähinnä Djerban keski- ja itäosissa, jossa vettä saatetaan pumpata pohjavedestä. Saarella kasvatetaan esimerkiksi hedelmiä ja kasviksia. Saarella on lisäksi noin 400 000 oliivipuuta, mutta nykyisin suuri osa niistä on liian vanhoja tuottaakseen oliiveja. Niiden lisäksi on noin 570 000 taatelipalmua, mutta niitäkään ei kastella eivätkä ne ne ole kovin hedelmällisiä. Yksi tärkeimmistä elinkeinoista on kalastus, minkä lisäksi huomattava osa miespuolisesta väestöstä käy töissä mannermaalla. Perinteisten käsityöammattien merkitys on vähentynyt, mutta saarella tuotetaan edelleen esimerkiksi kankaita kangaspuilla. Korujen valmistus oli periteisesti juutalaisten ammatti ja he suuri osa heistä on puolestaan muuttanut maasta. Turismin merkitys on kasvanut kansainvälisen lentokentän valmistuttua saarelle.


title: Djerba

text: Djerban asukasluku vuonna 2004 oli yhteensä 139 517. Noin puolet paikallisista puhuu berberiä ja lähes kaikki osaavat arabiaa. Samaan tapaan noin puolet saaren väestöstä harjoittaa ibadilaisuutta ja loput ovat sunnimuslimeja. Paikallista ibadilaisuuden muotoa kutsutaan wahbislaisuudeksi. Djerban saarella on historiallisesti ollut myös suurehko juutalainen yhteisö. Vuonna 1946 heitä oli 4 900, mutta suuri valtaosa heistä on muuttanut sittemmin Israeliin. Saaren merkittävimmät asutuskeskukset ovat sen hallinnollinen keskus Houmt-Souk, sekä Kara Kabira ja Hara Saghira. Muuten saaren asutus on rakennettu harvaan.


title: Tähtianikset

text: Tähtianikset ("Illicium") on palsamiköynnöskasveihin ("Schisandraceae") (aiemmin omaan heimoonsa tähtianiskasvit, "Illiciaceae") kuuluva kasvisuku, johon kuuluu nelisenkymmentä lajia. Tähtianikset ovat lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla Itä-Aasiassa ja Amerikassa kasvavia puita ja pensaita. Kaikissa lajeissa on miellyttävä tuoksu.


title: Tähtianikset

text: Tähtianisten hedelmät ovat huomiota herättävän näköisiä kuusisarakaisia lokerikkoja. Suvun nimi "Illicium" tulee latinasta ja se tarkoittaa "houkuttelevaa", mikä viittaa kasvin voimakkaaseen aniksen ja suitsukkeen tuoksuun. Suvun merkittävin laji on maustekasvina käytettävä rusotähtianis ("Illicium verum"). Muita lajeja kasvatetaan koristekasveina näyttävän lehdistön ja tuoksun takia.


title: Tähtianikset

text: Tähtianiksiin kuuluvat muiden muassa seuraavat lajit:


title: Kappadokia

text: Kappadokia (, ) on alue ja muinainen maakunta Vähän-Aasian eli Anatolian itäosassa.


title: Kappadokia

text: Kappadokia oli heettien maakunta näiden suuruudenaikana. Myöhemmin alueesta tuli Persian satraappikunta. Vielä myöhemmin alkuperäinen Kappadokia jaettiin kahtia Kappadokian ja Pontuksen satraappikuntiin, joista Pontus oli rannikkoalue ja Kappadokia sisämaa. Persian kukistumisen jälkeen Kappadokiasta tuli tasavalta, joka välillä maksoi veroa Seleukideille. Vuonna 63 eaa. Kappadokiasta tuli Rooman vasalli ja vuonna 17 provinssi. Roomalaiset nimesivät Kappadokian pääkaupungin Mazacan Caesareaksi.


title: Kappadokia

text: Alueelta on löytynyt 5 000 vuotta vanha maanalainen kaupunki, joka on kaivettu pehmeään vulkaaniseen kiveen.


title: Feeniks (tähdistö)

text: Feeniks (lat. "Phoenix, Phoenicis, Phe") on pieni eteläinen tähdistö, jonka nimesivät hollantilaiset Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman, ja teki tunnetuksi Johann Bayer teoksessaan "Uranometria" vuonna 1603.


title: Feeniks (tähdistö)

text: Tähdistö ulottuu deklinaatiosta -41° deklinaatioon -57°, ja rektaskensio on 23.5h - 2h. Sen takia se on näkymättömissä 40 leveyspiirin pohjoispuolella pohjoisella pallonpuoliskolla, ja näkyy hyvin alhaalla taivaalla päiväntasaajaltakin katsottuna. Feeniks näkyy hyvin Australiassa ja Etelä-Afrikassa eteläisen pallonpuoliskon kesällä.


title: Feeniks (tähdistö)

text: Feeniksiin liittyy pieni meteoriparvi 5. joulukuuta.


title: Feeniks (tähdistö)

text: Koko tähdistössä on vain 11 tähteä yli magnitudin 5.0. Kirkkain tähti on Alfa Phoenicis 24 parsekin päässä Maasta, jonka magnitudi on 2,39 ja spektriluokka K0.


title: Feeniks (tähdistö)

text: Tähdistöstä on löydetty noin 36 000 valovuoden päästä tähti HE 0107-5240, jonka metallipitoisuus on pienin koskaan havaittu. Tämän vuoksi sen uskotaan muodostuneen universumin alkuvaiheessa.


title: Etelän kruunu

text: Etelän kruunu ("Corona Australis" tai "Corona Austrina", gen. "Coronae Austrinae", "CrA") on yksi Ptolemaioksen 48:ta tähdistöstä, ja lasketaan myös 88 modernin tähdistön joukkoon. Sen vastinpari on Pohjan kruunu, Corona Borealis.


title: Etelän kruunu

text: Kirkkaimmat tähdet ovat alfa CrA (Alfecca meridiana) ja beta CrA. Molemmat ovat hyvin himmeitä, vain +4 mag.


title: Etelän kruunu

text: Vanhoissa tähtikartoissa Etelän kruunu on yleensä kuvitettuna seppeleeksi, ja muinaiset kreikkalaiset tunsivat sen seppeleenä eikä kruununa.


title: Rauni Mollberg

text:
Rauni Antero ”Molle” Mollberg (15. huhtikuuta 1929 Hämeenlinna – 11. lokakuuta 2007 Loimaa) oli suomalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja sekä akateemikko.
Käytyään kauppakoulun 1945–1946 Mollberg pääsi vuonna 1948 Suomen teatterikouluun, mistä hän valmistui vuonna 1950. Valmistumisensa jälkeen hän toimi näyttelijänä sekä ohjaajana Joensuussa ja Kuopiossa. Vuonna 1963 hän aloitti Yleisradiolla televisioteatterin ohjaajana. Mollbergista tuli pian Yleisradion TV2:n teatteriosaston ohjaaja, mikä oli hänen pitkäaikaisin työtehtävänsä (1968–1986).


title: Rauni Mollberg

text: Mollbergin vuonna 1973 ilmestynyt ensimmäinen pitkä elokuva, Timo K. Mukan romaaniin pohjautuva "Maa on syntinen laulu", oli arvostelu- ja katsojamenestys. Elokuva voitti kolme Jussi-palkintoa (paras miespääosa, paras kuvaus, paras ohjaus) sekä erikoispalkinnon Locarnon kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla. Elokuva keräsi teattereihin 709 664 katsojaa, tulos jolla se on kaikkien aikojen yhdenneksitoista katsotuin kotimainen elokuva.


title: Rauni Mollberg

text: Mollbergin toinen yleisömenestyselokuva oli Väinö Linnan romaaniin perustuva vuoden 1985 "Tuntematon sotilas". Mollberg käytti nuorempia ja tuntemattomampia näyttelijöitä kuin Edvin Laine 30 vuotta aiemmin ilmestyneessä saman Linnan romaanin filmatisoinnissa. Mollbergin elokuvan näki teattereissa 590 271 katsojaa.


title: Rauni Mollberg

text: Mollberg toimi taiteilijaprofessorina vuosina 1978–1988 ja sai taiteen akateemikon arvon vuonna 1989. Hänen saamiinsa tunnustuksiin kuuluu myös Pro Finlandia -mitali vuodelta 1980 sekä viisi Jussi-palkintoa.


title: Rauni Mollberg

text: Mollberg kuoli 11. lokakuuta 2007 Loimaan terveyskeskuksessa keuhkokuumeeseen sairastettuaan neljä vuotta verisyöpää. Hänet on haudattu synnyinkaupunkiinsa Hämeenlinnaan.


title: Rauni Mollberg

text: Teatteriohjaaja Eira Mollberg on Rauni Mollbergin tytär. Hän on kirjoittanut isästään kirjan "Molle, isäni" (Otava 2008).


title: Kari Eloranta

text: Kari Pekka Eloranta (s. 29. helmikuuta 1956 Lahti) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkopuolustaja ja jalkapalloilija.


title: Kari Eloranta

text: Eloranta aloitti lahtelaisessa Upon Pallo -seurassa 7-vuotiaana juniorina ja hän pelasi siellä sekä jääkiekkoa, että jalkapalloa. Hän voitti juniorina jalkapallossa Suomen mestaruuden. Hän joutui valitsemaan 17-vuotiaana jääkiekon, koska kummankin lajin sen ikäluokan maajoukkueleirit menivät päällekkäin.


title: Kari Eloranta

text: Elorannan pelaajaura jääkiekkoilijana käynnistyi Kiekkoreippaassa ja kesti huipulla yli 20 vuotta. Hän pelasi 267 NHL-ottelua Calgary Flamesissa ja St. Louis Bluesissa sekä yli 500 ottelua Sveitsin ja Ruotsin pääsarjoissa. Sveitsissä Eloranta voitti kaksi mestaruutta. Eloranta pelasi 139 A-maaottelua ja oli voittamassa vuonna 1988 Calgaryn olympialaisissa Suomen jääkiekkohistorian ensimmäistä arvokisamitalia.


title: Kari Eloranta

text: Eloranta pelasi ensimmäisen SM-sarjan jalkapallo-ottelunsa vain 17-vuotiaana vuonna 1973. SM-tasolla hän voitti Suomen mestaruuden Lahden Kuusysissä vuosina 1982 ja 1986. Myöhemmin Eloranta toimi myös Kuusysin joukkueenjohtajana.


title: Kari Eloranta

text: Elorannan pelaajaura päättyi keväällä 1996, minkä jälkeen hän jatkoi Pelicansin päävalmentajana ensin I-divisioonassa ja vuodesta 1999 lähtien SM-liigassa. Vuodet 2002–2005 Eloranta valmensi sveitsiläistä Rapperswiliä. Keväällä 2005 hänet palkattiin Tampereen Ilveksen uudeksi päävalmentajaksi. Seura kuitenkin vapautti hänet tehtävästään 18. marraskuuta 2006 odotettua heikomman menestyksen vuoksi. Eloranta palasi seuraavaksi kaudeksi takaisin Rapperswiliin, mutta sai potkut marraskuussa 2007. Tammikuussa 2008 ruotsalainen Mora IK palkkasi Elorannan uudeksi valmentajakseen. Kauden 2008–2009 Eloranta valmensi Mestiksessä pelannutta Heinolan Kiekkoa.


title: Kari Eloranta

text: Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut Kari Elorannan Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 105.


title: Etelän risti

text: Etelän risti (, genetiivi "Crucis", lyh. "Cru" ja "Crux") on eteläisen taivaan tähdistö, pinta-alaltaan tähdistöistä kaikkein pienin. Siinä erottuu kirkas ja helposti tunnistettava ristin muotoinen tähtikuvio, joka on antanut tähdistölle nimensä.


title: Etelän risti

text: Tähdistön sijainti on 55°–60° eteläistä leveyttä, ja se näkyy kokonaan vielä Maan pinnalta 20° pohjoista leveyttä. Tähdistön koko on 68 neliöastetta.


title: Etelän risti

text: Tähdistön kolme kirkkainta tähteä ovat Acrux (α Crucis), Mimosa (β Crucis) ja Gacrux (γ Crucis). Ristin neljäs tähti on Decrux. Kuvioon luetaan usein myös Acruxin ja Decruxin välissä oleva Epsilon Crucis.


title: Etelän risti

text: Acruxin vieressä on tummana alueena erottuva tähtienvälisen pölyn muodostama pimeä sumu, Hiilisäkki.


title: Etelän risti

text: Antiikin kreikkalaiset tähtitieteilijät tunsivat Etelän ristin tähtikuviona ja liittivät sen osaksi Kentauria. Vuonna 1000 eaa. tähdistö näkyi matalalla Ateenan leveysasteilla. Maan akselin prekession takia Etelän risti siirtyi vähitellen alemmas kohti horisonttia ja vuonna 400 jaa. tähdistöstä näkyi enää vain pieni osa.


title: Etelän risti

text: Etelän ristin viralliseksi nimeäjäksi on usein sanottu 1600-luvulla elänyttä ranskalaista tähtitieteilijää Augustin Royeriä, mutta jo häntä ennen sitä kuvasivat erillisenä tähdistönä useat karttojen ja luetteloiden laatijat.


title: Etelän risti

text: Etelän risti esiintyy monissa Tyynenmeren ja Eteläisen pallonpuoliskon alueen valtiolipuissa, muun muassa Australian, Brasilian, Papua-Uuden-Guinean, Samoan ja Uuden-Seelannin lipuissa.


title: Etelän risti

text: Kaikki neljä Etelän ristin kirkasta tähteä ovat tärkeitä navigaatiotähtiä. Purjelaivojen aikakaudella sen sanottiin olleen suomalaisten merimiesten rakkain tähdistö Etelämerellä.


title: Etelän risti

text: Koska eteläisellä taivaankannella ei ole Pohjantähteä vastaavaa napatähteä, Etelän ristin kahta tähteä ("Alfa" ja "Gamma") on käytetty navigoinnissa eteläsuunnan osoittajina. Näiden kahden tähden välisen janan jatke noin neljä kertaa niiden välimatkan päässä osoittaa suunnilleen eteläisen taivaannavan paikan.


title: Etelän risti

text:
Etelän ristin tähtiä nimineen:
Tähtiä Bayerin nimillä:
Muita merkittäviä tähtiä:


title: Etelän risti

text: Etelän risti sekoitetaan joskus Väärään ristiin eli Valeristiin. Se on Etelän ristin ja Canopuksen välialueella sijaitseva neljän tähden ryhmä, joka nousee ennen Etelän ristiä. Se koostuu Purjeen ja Kölin tähdistöissä olevista, noin magnitudin 2 tähdistä ja on hieman Etelän ristiä suurempi. Väärän ristin tähdet ovat Epsilon Carinae, Iota Carinae eli Tureis, Delta Velorum sekä Kappa Velorum. Iota Carinaen lähellä Väärän ristin sisässä on viides tähti, a Carinae.


title: Giotto di Bondone

text:
Giotto di Bondone (1267 Vespignano – 8. tammikuuta 1337 Firenze), paremmin tunnettu nimellä Giotto, oli firenzeläinen taidemaalari, arkkitehti ja kuvanveistäjä.
Giotto syntyi Vespignanon kylässä, Colle di Vespignanossa, parikymmentä kilometriä Firenzen keskustasta. Hänen isänsä, Bondone, oli maatyöläinen ja oppimaton mies. Giottoa pidetään merkittävimpänä gotiikan maalaustaiteen edustajana. Hän oli taiteen uudistaja, joka nosti piirustustaidon jälleen arvoonsa.Hänen ympärilleen muodostui jo varhain ihailevien oppilaiden laaja piiri.


title: Giotto di Bondone

text: Giotton kerrotaan jo kymmenvuotiaana osoittaneen poikkeuksellista lahjakkuutta niin älyllisesti, taiteellisesti ja muutoinkin. Giotton toimiessa kymmenvuotiaana lammaspaimenena hänen kerrotaan toteuttaneen taiteellisia taipumuksiaan piirtelemällä kiviin, kallioihin ja maahan. Tästä alkoi myös Giotton ura taiteilijana. Vasari kertoo teoksessaan "Taiteilijaelämäkertoja", kuinka Cimabuen ollessa matkalla Firenzestä Vespignanoon hoitamaan asioitaan kohtasi Giotton paimentamassa lampaita. Cimabue seurasi kun Giotto piirteli terävällä kivellä kalliolle lampaitaan. Vaikka Giottolla ei ollutkaan taiteellista koulutusta, piirrokset tekivät vaikutuksen Cimabueen, joka kysyi tahtoisiko Giotto tulla hänen oppilaakseen. Isä Bondonen annettua luvan nuori Giotto muutti Cimabuen luokse Firenzeen. Cimabuen opetuksen ja luonnollisen lahjakkuutensa avulla Giotto kehittyi nopeasti ja saavutti lopulta tason, joka ohitti kokonaan Cimabuen omien oppien taustalla olleen karkeapiirtoisemman kreikkalaisvaikutteisen tyylin.


title: Giotto di Bondone

text: Giotton ensimmäisiä julkisia töitä olivat Badian kirkon alttaritaulut Firenzessä. Näistä varhaisista töistä ilmeni Giotton kyky kuvata tunteita ja tunnetiloja. Alttaritaulua on pidetty erityisen kiitettävänä Neitsyt Marian ilmeen osalta, joka kuvastaa tämän pelkoa arkkienkeli Gabrielin tervehtiessä Mariaa.


title: Giotto di Bondone

text: Maalauksissa ilmenevä henkilöiden luonnollisuus, ilmeiden, asentojen ja toimien aitous olikin ominaista Giotton maalauksille. Esimerkkejä tästä löytyy lukuisista Giotton maalauksista, kuten Pyhän Fransiskuksen kuolemaa esittävässä maalauksessa, jossa tunteiden katsotaan ilmenevän erityisen hyvin fransiskaani-veljien surevista ilmeistä. Vastaavasti Johannes Kastajaa esittävässä teoksessa Herodesta palvelemaan kiirehtivien palvelijoiden olemusta on pidetty kiitettävänä. Olemusten ja ilmeiden osalta Vasari luonnehtikin Giotton kuvausta itämaan tietäjistä katsomassa Neitsyt Mariaa kohti Kristus-lapsen kurkottaessa tietäjiin sanoilla: "ettei se voisi olla koskettavampi tai kauniimpi."


title: Giotto di Bondone

text: Ilmeiden ja olemusten lisäksi Giotton taiteessa merkittävänä yksityiskohtana on pidetty sitä tarkkuutta, jolla hän on kuvannut menneiden aikojen asuja. Lisäksi Giotton maalausten katsotaan myös osoittavan kykyä varsin vaihteleviin sommitelmiin. Giotton maalauksissa on myös aiempaa enemmän realismia. Esimerkkinä tästä pidetään muun muassa merimiehiä kuvaavaa teosta, jossa muille merimiehille puhuva mies sylkee nostaen samalla käden kasvoilleen.


title: Giotto di Bondone

text: Vuonna 1305 Giotto sai valmiiksi 37 raamatun aiheisiin liittyvää seinämaalausta Scrovegnin kappelissa, Padovassa. Maalausten ilmeikkyys ja todentuntuisuus laskostuvine vaatteineen ja kolmiulotteisuuksineen herättivät tuolloin suurta huomiota.


title: Giotto di Bondone

text: Ensimmäisiä kuvanveistotaiteen töitä Giotton uralla oli Arezzon herran ja piispan Guido Tarlati da Pietramalan hautamuistomerkki, jonka edesmenneen veli tilasi Giottolta. Haudan olikin tarkoitus kuvastaa edesmenneen suuruutta niin maallisena kuin henkisenäkin herrana. Da Pietramala kun oli ollut myös Toscanan Ghibelliini-puolueen johtaja. Vaikka Giotto suunnittelikin hautamuistomerkin, itse kuvanveistosta huolehti ulkopuolinen taiteilija.


title: Giotto di Bondone

text: Sittemmin Giotto siirtyi arkkitehtuurin pariin ja loi suunnitelmat Campanile Santa Maria del Fioren toteuttamiseksi. Kyseinen työ oli Firenzen tuomiokirkon kellotorni, josta nykyisin käytetään usein nimitystä "Giotton kellotorni".


title: Giotto di Bondone

text: Giotto suunnitteli kellotorniin sen koristelun paitsi piirtämällä, myös toteuttamalla osan reliefeistä marmorisina luonnoksina. Alun perin kellotornin piti päättyä korkeaan pyramidiin, mutta sitä ei toteutettu.


title: Giotto di Bondone

text: Kun työt kellotornin rakentamiseksi alkoivat, Firenzen kaupunki sitoutui maksamaan Giottolle sadan floriinin vuosittaisen avustuksen, jota tuohon aikaa pidettiin valtaisana summana. Tätä vastaan Giotto valvoi kellotornin valmistumista.


title: Giotto di Bondone

text: Giotto menehtyi ennen tornin valmistumisesta ja Taddeo Gaddi valvoi rakennustöiden viimeistelyä.


title: Giotto di Bondone

text: Ulkomuodoltaan ilmeisen rujo Giotto oli henkilönä varsin pidetty ja hyvän seuramiehen maineessa. Hänen luonnettaan on pidetty ulospäinsuuntautuneena ja humoristisena. Hänen luonnettaan kuvaavia tarinoita on useita, mutta hänen työskennellessään Napolin kuninkaan palveluksessa, kuninkaan kerrotaan viihdyttäneen itseään viettämällä päiviä seuraten Giotton maalaamista ja laskemalla leikkiä taiteilijan kanssa.


title: Giotto di Bondone

text: Giotton kerrotaan myös harrastaneen kepposia. Opiskellessaan Cimabuen luona Giotto muun muassa maalasi Cimabuen maalaaman hahmon päälle kärpäsen, jota Cimabue piti niin luonnollisen näköisenä, että yritti pariin otteeseen hätistää sitä pois.


title: Giotto di Bondone

text: Giotto tunsi Danten, josta maalasi myös muotokuvan.


title: Vilja

text: Viljat ovat heinäkasveihin ("Poaceae" eli "Gramineae") kuuluvia siemenkasveja, joita kasvatetaan eli viljellään niiden ravinnoksi kelpaavien siementen eli jyvien vuoksi. Kasvitieteellisesti jyvät ovat kuivia, yksisiemenisiä pähkylähedelmiä.


title: Vilja

text: Vilja on maailman tärkein ravintovara, sillä sitä kasvatetaan maapallolla enemmän kuin mitään muita ravintokasviryhmiä. Se myös antaa ihmisille enemmän ravintoa kuin mikään muu ravintoaineryhmä. Eräissä kehitysmaissa köyhät ihmiset syövät lähes pelkästään viljaa. Kehittyneissä maissa viljan osuus ihmisten ravinnosta on pienempi, mutta silti merkittävä. Vaikka eri viljalajeissa on eroja, niiden "viljely" on periaatteessa varsin samankaltaista. Kaikki ovat yksivuotisia heinäkasveja: yhdellä kylvämisellä saadaan yksi sato. Kylmien alueiden viljaa on usein kahta tyyppiä: syys- ja kevätviljaa.


title: Vilja

text: Viljan "ravintosisällöstä" suurin osa on hiilihydraattia, mutta niissä on myös merkittävä määrä proteiinia, vaikka sen aminohappokoostumus ei olekaan ihmisen ravitsemuksen kannalta optimaalinen. Kokojyvävilja on hyvä kuidun, eräiden hyödyllisten rasvahappojen, vitamiinien ja muiden hivenaineiden lähde.


title: Vilja

text: Viljoista vehnän viljelyn historia ulottuu pisimmälle: sen viljelyn katsotaan alkaneen jo 10 000 vuotta sitten.


title: Vilja

text: Kevätviljan hyötyjä on se, että mahdollinen maanmuokkaus voidaan tehdä keväällä, jolloin maaneroosiota ei synny talvella, tai se on merkittävästi vähäisempää.


title: Vilja

text: Haittapuoli on se, että kuivina alkukesinä kevätviljojen sato on huonompi kuin syysviljoilla.


title: Vilja

text: Syysviljan hyötyjä on se, että kuivina alkukesinä sato on parempi kuin kevätviljalla. Syysvilja almistuu nopeammin puitavaksi kuin kevätvilja, koska riittävä lämpösumma saadaan nopeammin kerrytettyä, koska pellon kuivumista ei tarvitse odottaa.


title: Vilja

text:
Haittapuolena on suurempi eroosio kevätviljoihin verrattuna, koska mahdollinen maanmuokkaus pitää tehdä syksyllä ja talvi tuottaa tappiota.
Maailman nykyään kahdestatoista tärkeimmästä viljelyskasvista viisi on viljoja: vehnä, maissi, riisi, ohra ja durra. Nämä viisi viljalajia tuottavat yli puolet ihmiskunnan käytössä olevasta ravintoenergiasta.


title: Vilja

text: Viljat voidaan jaotella kahteen ryhmään sen mukaan, mikä on niiden pääasiallinen käyttökohde. Osa viljoista käytetään suoraan ihmisravinnoksi, pääasiassa leipäviljaksi, osa puolestaan käytetään pääasiallisesti eläinten ruokintaan eli rehuviljaksi. Leipäviljoja ovat muun muassa vehnä ja ruis, kun taas maissia, ohraa ja kauraa käytetään enemmän rehuviljoina.


title: Vilja

text:
Maailmaa vuodesta 2008 lähtien ravistellut ruokakriisi on aiheutunut kasvi- ja erityisesti viljaperäisen ravinnon korvautumisesta eläinperäisellä ravinnolla, öljyn hinnan nousemisesta
ja viljelyä tukevien rahoitusten vähyydestä. Mikäli koko maailman viljasato käytettäisiin vain ihmisten ruokkimiseen, viljasato riittäisi koko ihmiskunnan ruokkimiseen mainiosti. Yli puolet maailman viljasadosta käytetään kuitenkin eläinten rehuksi. Tällöin sen hyötysuhde ihmisravintona putoaa esimerkiksi naudalla kymmenesosaan verrattuna siihen, että ihminen käyttäisi viljan ravinnokseen sellaisenaan.


title: Vilja

text: Suomessa viljellään pääasiassa neljää viljalajia, jotka ovat pinta-alan mukaisessa yleisyysjärjestyksessä ohra (30 % viljelyalasta), kaura (20 %), vehnä (6 %) ja ruis (1 %). Näiden viljelyalat, keskisadot hehtaarilta ja kokonaissadot olivat vuonna 2017 seuraavat:


title: Vilja

text: Vaikka ruis kuuluukin oleellisena osana suomalaiseen ruokavalioon, sen viljelyhalukkuutta heikentää nykyään viljelyn riskialttius. Ruis on kylvettävä aikaisin (elo-syyskuun vaihteessa), joten sen esikasvi on puitava aikaisin. Märkinä kesinä rukiin kylvö saattaa aiheuttaa peltomaan tiivistymistä, mikä vaikuttaa epäsuotuisasti sekä maan kasvukuntoon että odotettavissa oleviin satoihin. Lisäksi sen talvehtiminen riippuu talven sääoloista.


title: Vilja

text: Suomalaisista viljalajeista vehnä ja ruis lasketaan leipäviljoiksi, kaura ja ohra rehuviljoiksi niiden pääasiallisen käyttökohteen mukaan. Ihmisravinnoksi käytetään Suomessa rukiista 80 prosenttia, vehnästä 39 prosenttia, kaurasta 6 prosenttia ja ohrasta alle 1 prosentti. Tässä yhteydessä viljan, pääasiassa ohran käyttöä maltaaksi ei ole laskettu ihmisravinnoksi. Rehuksi suomalaisviljoista käytetään kaurasta 76 prosenttia, ohrasta 62 prosenttia, vehnästä 44 prosenttia ja rukiista 0,2 prosenttia. Rukiin täysin olemattomaan rehukäyttöön on syynä sen heikko soveltuvuus eläinten ravinnoksi.


title: Vilja

text: Myös rehumaissia viljellään Suomessa, mutta sen osuus peltoalasta on hyvin pieni. Maissin osuuden tosin ennustetaan ilmastonmuutoksen myötä kasvavan. Vaikka ilmasto-olosuhteet tulevaisuudessa suosisivatkin Suomea maissinviljelyalueena, esteenä viljelylle on sen heikko sopeutuminen päivän pituuteen. Maissi vaatii vuorokaudessa enemmän pimeitä tunteja kuin Suomessa on kasvukauden aikana. Maissi korjataan Suomessa yleisimmin rehuksi. Tällöin maissista korjataan koko maanpäällinen kasvusto.


title: Vilja

text: Viljalajeja, suunnilleen vuosituotannon järjestyksessä:Toisinaan luetaan viljoihin kuuluviksi myös muutamia muihin heimoihin kuin heinäkasveihin kuuluvia viljelyskasveja. Sellaisia ovat tattari, kvinoa ja amarantti. Ne eivät kuitenkaan täytä viljan määritelmää, joten ne ovat ns. pseudo- eli valeviljoja. Usein puhutaan myös palkoviljoista, joilla tarkoitetaan eräitä viljeltyjä hernekasveja, mutta nekään eivät täytä viljan määritelmää. Nimessä esiintyvä vilja viitanneekin enemmän niiden luonteeseen viljelykasveina.


title: Vilja

text: Viljan kokonaissato Suomessa on noin 3,5–4 miljardia kiloa, josta normaalivuonna viedään maailmalle 400–600 miljoonaa kiloa. Suurin osa viennistä on kauraa, jota viedään muun muassa Yhdysvaltoihin hevosten rehuksi. Saudi-Arabiaan, Syyriaan ja Pohjois-Afrikkaan viedään ohraa rehukäyttöön.


title: Vilja

text: Hivenaine- ja B-vitamiinihäviöt ovat suurimmat valkoisessa vehnäjauhossa (taulukko).


title: Vilja

text: Jauhojen hivenainepitoisuus täysjyvään verrattuna (rikastamaton jauho):


title: Ilmar Talve

text: Ilmar Talve (17. tammikuuta 1919 Namkku Venäjä – 21. huhtikuuta 2007 Turku) oli Virossa, Ruotsissa ja Suomessa tieteellisen työnsä tehnyt virolainen kansatieteen professori ja kirjailija. Hänen pääteoksensa on 1979 julkaistu "Suomen kansankulttuuri". Teoksesta on tehty useita laitoksia, viimeisin vuonna 2012 (SKS).


title: Ilmar Talve

text: Talven perhe palasi Venäjältä Viroon 1920 ja asettui asumaan Tapaan, missä Talve kävi koulua. Hän aloitti opinnot Tarton yliopistossa 1937 suoritti filosofian maisterin tutkinnon 1942.


title: Ilmar Talve

text: Vuonna 1943 Talve pakeni Saksan mobilisaatiota Suomeen, liittyi vapaaehtoisena Suomen armeijaan ja osallistui Kannaksen suurhyökkäyksen torjuntataisteluihin 1944. Syksyllä 1944 hän muiden Suomen-poikien tavoin palasi Viroon. Hän yritti paeta meritse Ruotsiin, mutta joutui vierastyöläisten leirille Saksaan. Sieltä hänen sodan päätyttyä onnistui siirtyä 1945 Ruotsiin.


title: Ilmar Talve

text: Ruotsissa Talve jatkoi opintojaan ja väitteli tohtoriksi Tukholmassa vuonna 1960. Väitöskirjan aiheena oli sauna. Talve muutti tutkijaksi Turkuun 1959. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1986. Tutkimus- ja kirjoitustyötä hän jatkoi eläkkeelle jäätyään. Ilmar Talve kuoli 88-vuotiaana Turussa. Ilmar Talven poika oli suomenvirolainen nationalisti Juhan Talve.


title: Ilmar Talve

text: Talve perusti sosiologian professori Esko Aaltosen kanssa Turun yliopistoon kansatieteen laitoksen. Vuonna 1959–60 hän toimi laitoksen assistenttina ja 1960–62 dosenttina ja samalla määräaikaisena professorina. Vuonna 1962 hänet valittiin laitoksen ensimmäiseksi professoriksi.


title: Ilmar Talve

text: Talve käynnisti vuonna 1957 laajan kyselytutkimuksen. Vuosina 1957–1990 lähetettiin kaikkiaan noin 130 erilaista kyselyä eri puolille Suomea. Vastauksista kertyi yli 400 000 vastaussivua käsittävä arkisto. Hän laajensi kansatieteen myös kaupunkien ja työväestön tutkimukseen ja käynnisti opiskelijoiden kenttätutkimukset. Hän julkaisi tutkimuksia muun muassa eri ammateista ja teollisuuspaikkakunnista.


title: Ilmar Talve

text: Talve julkaisi viroksi novellikokoelman "Ainult inimene" 1948 sekä romaanit "Maja lumes" 1952 ja "Juhansoni reisid" 1959, joka on suomennettu nimellä "Juhansonin matkat" 1961. Hän julkaisi viroksi romaanin "Maapagu" 1988 ja vuosina 1997–1999 kolmiosaisen omaelämäkerran. Vuonna 2004 teoksesta ilmestyi yksiosainen, lyhennetty suomennos. Samana vuonna ilmestyi myös laaja Viron kansankulttuuria käsittelevä yleisteos "Eesti Kultuurilugu".


title: Ilmar Talve

text: Talve sai Suomen Saunaseuran Löylynhenki-palkinnon 1991 vuoden 1960 väitöskirjasta Sauna.


title: Eurooppatie E8

text: E8 tai Eurooppatie 8 Norjan Tromssasta Turkuun johtava eurooppatie. Tien pituus on noin 1 410 kilometriä.


title: Eurooppatie E8

text: Tromssa – Nordkjosbotn – Yykeänperä – Kilpisjärvi – Kaaresuvanto – Muonio – Kolari – Tornio – Keminmaa – Kemi – Oulu – Liminka – Raahe – Kalajoki – Kokkola – Vaasa – Pori – Rauma – Turku


title: Eurooppatie E8

text: Nordkjosbotnin ja Markkinan välisen osuuden tie kulkee yhdessä E6:n kanssa, Keminmaan ja Limingan välisen osuuden E75:n kanssa sekä lyhyen matkan Vaasan seudulla E12:n kanssa. Tie risteää E4:n kanssa Torniossa sekä E18:n ja E63:n kanssa Turun seudulla. Kaaresuvannossa lyhyt seututie 959 tarjoaa yhteyden Ruotsin puolelle E45:lle.


title: Eurooppatie E8

text: Suomessa tie kulkee Kilpisjärven ja Tornion välisen osuuden yhdessä valtatien 21 kanssa, Tornion ja Keminmaan välisen osuuden valtatien 29 kanssa, Keminmaan ja Limingan välisen osuuden valtatien 4 kanssa sekä Limingan ja Turun välisen osuuden valtatien 8 kanssa.


title: Eurooppatie E8

text: Tiellä on lyhyet moottoritieosuudet Tornion ja Kemin välillä sekä Oulun, Vaasan ja Turun seuduilla. Muuten tie on pääosin kaksikaistainen.


title: Eurooppatie E8

text: Vuoden 2017 lopulla valmistui älytieosuus välillä Kolari-Tromssa. Älytieosuudella voi kokeilla itseajavan auton suunnistustaitoja vaativissa olosuhteissa.


title: Eurooppatie E18

text: E18 eli Eurooppatie 18 on 1 890 kilometriä pitkä eurooppatie, joka alkaa Pohjois-Irlannin Craigavonista ja päättyy Venäjän Pietariin. Tie on keskeinen osa Pohjolan kolmion liikennekäytävää.


title: Eurooppatie E18

text: Craigavon – Belfast – Stranraer – Carlisle – Newcastle – Kristiansand – Drammen – Oslo – Årjäng – Karlstad – Örebro – Västerås – Tukholma – Norrtälje – Kapellskär – Naantali – Turku – Salo – Vantaa – Helsinki – Sipoo – Porvoo – Loviisa – Kotka – Hamina – Vaalimaa - Viipuri – Pietari.


title: Eurooppatie E18

text: Suomessa E18 kulkee Naantalista Turun kehätietä eli kantatietä 40 Kaarinaan, jossa se liittyy valtatiehen 1. Valtatietä 1 tie jatkaa Espooseen asti, josta se siirtyy Kehä III:a pitkin Porvoonväylälle asti. E18 kulkee valtatie 7:n kanssa Vaalimaalle saakka. Venäjän puolella E18 on osa päävaltatie M10:tä. Suomessa E18 kulkee moottoritienä Kaarinasta Espooseen sekä Helsingistä Vaalimaalle; ainoastaan Turun ja Helsingin kehäteiden osuudet, vaikkakin moottoritietasoiset, eivät ole moottoritietä. Tien viimeinen moottoritieosuus Haminan ja Vaalimaan välille valmistui 1. maaliskuuta 2018.


title: Eurooppatie E18

text: Valtateiltä 1 ja 7 sekä Kehä III:ltä on opastus E18-tielle. Opastus on viitoitettu valtatiellä 1 itään Pietariin, Kotkaan ja Helsinkiin, Kehä III:lla itään Pietariin ja Kotkaan, länteen Turkuun, sekä valtatiellä 7 itään Pietariin ja länteen Turkuun, Helsinkiin ja Kotkaan. Viitat ovat kaksikielisiä myös yksikielisten kuntien alueilla.


title: Eritasoliittymien numerointi

text:
Liittymänumero on tapa numeroida eritasoliittymät. Järjestelmässä numeroidaan liittymät järjestyksessä ja täten onkin helppoa valita sopiva liittymä katsomalla vain oikea numero, huomiota ei tarvitse kiinnittää tekstiopasteisiin. Tämä helpottaa liikkumista varsinkin vierailla seuduilla. Numerot ovat hiljattain tulleet Suomeenkin ainakin moottoritieosuuksille valtateille 1, 3, 4, 5, 7, ja 9. Liittymänumerointi on käytössä nykyisin useimmissa maissa, joissa on moottoriteitä tai moottoriliikenneteitä. Kuitenkaan Italiassa,
Albaniassa, Kreikassa, Kroatiassa, Sloveniassa, Makedoniassa, Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa sitä ei ole vielä moottoriteistä huolimatta otettu käyttöön.


title: Eritasoliittymien numerointi

text:
Numerointi voi olla joko peräkkäinen tai etäisyysperusteinen.
Peräkkäisessä numeroinnissa liittymät numeroidaan peräkkäin ykkösestä (Englannissa nollasta) alkaen. Kun tielle rakennetaan uusi eritasoliittymä, numerointi tehdään maasta riippuen seuraavilla tavoilla:


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Etäisyysperusteisessa numeroinnissa liittymät numeroidaan kilometrien mukaan nollapisteestä lähtien (nollapiste on moottoritien jo valmis tai suunniteltu alkupiste). Kilometrejä ei pyöristetä, vaan desimaalit pudotetaan pois, esim. kilometripisteessä 272,8 sijaitseva liittymä on numeroltaan 272. Liittymänumerossa voi olla jopa neljä numeroa etäisyysperusteissa numeroinnissa. Jos samalla (tasa)kilometrillä sijaitsee useita liittymiä, ne numeroidaan aina järjestyksessä A, B, ja niin edelleen. Etenkin Yhdysvalloissa, jossa etäisyydet mitataan maileissa, voi kaupunkialueella olla 4-7 liittymää samalla maililla, jolloin viimeisen liittymän numero voi olla jopa muodossa II/ xxxF tai II/ xxxG. Peräkkäisessä numeroinnissa liittymänumeron perässä oleva kirjain on yleensä vain A, B tai C.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Etäisyysperusteista numerointia käyttävät muun muassa Tšekki, Unkari, Itävalta, Puola, Slovakia ja Espanja (vain "autovíat").


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Järjestelmän vaihtaminen toiseen johtaa usein siihen, että vähintään liittymänumeron osa kylteistä on korvattava uusilla. Kiina siirtyi tammikuussa 2010 käyttämään etäisyysperusteista numerointia, jolloin kaikki liittymäkyltit korvattiin uusilla samaan aikaan tapahtuneen moottoriteiden numerointimuutoksen, romanisoitujen paikannimien ja fontin muotoilun parantamisen takia.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Liittymänumerointi tuli Suomeen pidempien moottoritieosuuksien valmistuttua 2000-luvun alussa. Se aloitettiin ensin syksyllä 2001 avatulta valtatien 7 osuudelta Porvoon ja Koskenkylän väliltä (liitymänumerot 60–65). Vuosina 2002 ja 2003 sitä laajennettiin kaikille eurooppateiden pidemmille moottoritieosuuksille (valtatiet 1, 3 ja 4) ja 2005 numerointi lisättiin myös valtatien 5 moottoritieosuuksille. Tällöin sitä sovellettiin ensimmäisen kerran myös yksikaistaisilla pidemmillä osuuksilla, jotka oli varustettu vain eritasoliittymin. Myöhemmin samana vuonna myös kantatien 45 liittymät numeroitiin. Vuonna 2008 Oulun seudulla numeroitiin kolme valtatien 20 liittymää. Vuonna 2010 valtatie 6 lisättiin mukaan järjestelmään Lappeenrannan ohitustien nelikaistaistuksen valmistuttua. Vuonna 2012 sama tehtiin valtatiellä 9 Joensuussa ja kantatiellä 51 Helsingistä Kirkkonummelle.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Lähiaikoina numerointi on tarkoitus tehdä maastoon myös valtateille 8, 12 ja 19.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Suomessa liittymänumerointi aloitetaan uudella moottoritieosuudella yleensä numerosta 1. Tämä saattaa jättää joillain alueilla joitain numeroita välistä esim. moottoritien suunnitelman muuttuessa tai hankaloittaa numeroinnin täsmäämistä molemmista päistä.


title: Eritasoliittymien numerointi

text:
Nykyiset numeroidut osuudet Suomen moottoriväylillä:
Tulevat numeroidut osuudet Suomen moottoriväylillä:
Valtatien 3 liittymänumerointi Vaasan alueella on huomattavan iso (II/ 114–II/ 119), joten on mahdollista, että kaukana tulevaisuudessa eritasoliittymin varustettu tie Vaasaan rakennettaisiin Seinäjoen kautta. Nykyisten valtateiden 18 ja 19 liikennemäärät reitillä Jalasjärvi–Seinäjoki–Laihia mahdollistaisivat 2020-luvulla moottoritien suunnittelun, sillä ne ovat useissa paikoissa 7 000–8 000 ajoneuvoa vuorokaudesa tai hyvin lähellä sitä ja tulevat jatkamaan kasvua tulevaisuudessa asutuksen keskittyessä rautatien varteen ja Kyrönjoen varren taajamiin. 9 000 ajoneuvon vuorokausiliikenteen rajaa pidetään Suomessa kannattavuusrajana moottoritien rakentamiseen. Vastaavasti kolmostiellä reitillä Jalasjärvi–Kurikka–Laihia liikennemäärät ovat monin paikoin puolta pienemmät tai jopa alle 2 500 ajoneuvoa vuorokaudessa. Näin ollen kolmostien siirtäminen hieman pidemmälle reitille voisi tulevaisuudessa olla kannattavaa.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Valtatien 5 numerointi ei täsmää Lusiin valtatielle 4, vaan linjaukselle Mikkelistä Kouvolaan, joka on merkitty aluerakenne 2050 -suunnitelmaan päätieksi. Nykyinen linjaus tultaisiin tällöin numeroimaan uudelleen, joko valtatien 10 jatkeeksi tai joksikin valtatieksi väliltä 30-39.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Jossain vaiheessa valtatien 4 liittymänumeroita tullaan muuttamaan Oulun ja Kemin välillä. Tie kuuluu TERN-tieverkkoon koko matkalta, ja on E18-tien lisäksi ainut eurooppateiden runkoverkon osuus Suomessa. TERN-tieverkon suunnitelmissa on tavoitteena, että runkoverkko olisi kokonaan moottoritietasoinen 2030 ja kattava verkko 2050. Alhaisten liikennemäärien takia Pohjoismaissa rakennettaneen osittain todennäköisesti vain moottoritien toinen ajorata, eli moottoriliikennetie. Oulun ja Kemin välin liittymänumeroita korotettaneen tässä yhteydessä 120 numeroa isommaksi, esim. nykyinen liittymä 3 Tupoksella olisi tulevaisuudessa liittymä 123 ja nykyinen liittymä 42 Kallinkankaalla olisi tulevaisuudessa liittymä 162. Liittymänumerointia jatkettaneen TERN-tieverkon parantamisen yhteydessä Rovaniemelle.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Alkuperäisenä suunnitelmana liittymänumeroinnissa on ollut, että liittymänumeron ollessa kolminumeroinen, ensimmäinen numero jätetään pois, esimerkiksi liittymä 101 olisi uudestaan liittymä 1. Valtatien 3 Vaasan osuuden liittymänumeroinnin (2005) jälkeen tästä periaatteesta on kuitenkin hiljalleen luovuttu. Norjassa E6-moottoritiellä (E6 on ainoa Norjan tie, jolla sadan ylitys liittymänumeroinnissa olisi mahdollinen) tämä periaate on vielä voimassa, mutta 15–20 vuoden kuluttua, kun koko osuus Trondheimiin asti on saatu rakennettua moottoritietasoiseksi, Trondheimin kohdan liittymänumeroita korotetaan sadalla (liittymästä 42 tulee 142).


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Ruotsin suurin maastoon merkitty liittymänumero on 234 E4-tiellä Timråssä.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: Joissakin maissa näkee hyvin suuria liittymänumeroita. Euroopan suurin liittymänumero on 911 Espanjassa autopista 7:llä. Kiinan liittymänumerot ovat maailman suurimmat. Kiinassa on G30 Lianhuo Expresswaylla jopa 4000:a suurempia liittymänumeroita.


title: Eritasoliittymien numerointi

text: [ http://openstreetmap.org OpenStreetMap ]


title: Justinianus

text: Justinianus voi tarkoittaa seuraavia Bysantin keisareita:


title: Lemmikit

text: Lemmikit ("Myosotis") on lemmikkikasveihin ("Boraginaceae") kuuluva kasvisuku. Suvussa on noin 50 lajia, ja vaikka niissä on eroja, useimpiin sopii sama yleiskuvaus: pieniä (halkaisija alle 1 cm, usein alle 5 mm) varsin litteitä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia, jotka kasvavat karvaisissa varsissa ”naama” ylöspäin ja kukkivat keväällä tai alkukesästä. Väri vaihtelee, ja vaaleanpunaiset ja valkoiset muodot ovat varsin yleisiä. Lemmikkilajeja kasvaa liki kaikkialla, mutta pari eurooppalaista lajia on levinnyt muillekin mantereille suosittuina puutarhakukkina. Lemmikki on useissa kielissä ”älä unohda minua”.


title: Kuikat

text: Kuikat (Gaviidae) on kuikkalintujen (Gaviiformes) lahkon ainoa heimo, jonka ainoa suku on kuikkien suku "Gavia". Kuikat ovat yksi Euroopan alkukantaisimmista lintuheimoista (vielä hiljattain vanhimmaksi oletettu) ja yksi viidestä veden pinnalta sukeltavien lintujen ryhmästä. Muita sukeltajia ovat uikut, merimetsot, sukeltajasorsat ja ruokkilinnut.


title: Kuikat

text: Neoaves jakautui kahteen kehityslinjaan noin 79,6 miljoonaa vuotta sitten. Yhdestä kehittyivät varpuslinnut (Passeriformes), toisesta jalohaukkalinnut (Falconiformes), rantalinnut (Charadriiformes), ulappalinnut (Procellariiformes), kuikkalinnut (Gaviiformes), haikaralinnut (Ciconiiformes) ja pingviinilinnut (Sphenisciformes).


title: Kuikat

text: Kuikkalinnuilla ja ulappalinnuilla on luultavasti yhteinen esi-isä, joka tutkijoiden mukaan eli Gondwanalla noin 71 miljoonaa vuotta sitten, kun Australia, Etelämanner ja Etelä-Amerikka olivat kiinni toisissaan ja suuri maa-alue sijaitsi etelämpänä. Nykyisillä kuikilla on pitkä kehityshistoria takanaan, mutta ovat nykyään varsin samanlaisia ja muodostavat vain yhden suvun ja heimon.Lajeista vain kuikka ja kaakkuri pesivät Suomessa. Jääkuikka on Suomessa hyvin vähälukuinen läpimuuttaja ja amerikanjääkuikka erittäin harvinainen harhailija.


title: Kuikat

text: Kuikat ovat uikkuja suurempia ja erinomaisesti vesielämään sopeutuneita: ruumis on muodoltaan sikarimainen, pyrstö on lyhyt ja jalat ovat kaukana peräpäässä. Näiden ominaisuuksiensa ansiosta kuikat liikkuvat vedessä taitavasti. Kuikat pystyvät olemaan veden alla 3–5 minuuttia, etenemään 500–800 metriä ja sukeltamaan 30 metrin syvyyteen. Yleensä sukellus kestää 20–50 sekuntia. Sukelluksen ajaksi ihopoimu sulkee sierainaukot. Kuikat ovat kömpelöitä maalla, jonne ne eivät nousekaan muuten kuin pesimään, eivätkä koskaan etäänny maata pitkin 1,5 metriä kauemmaksi vesirajaa. Poikaset osaavat synnynnäisesti ryömiä ja se käyttää tätä taitoa myös aikuisena. Lepoasennossa kuikkalintujen pää on selvemmin vaakasuorassa kuin merimetsojen mutta ei niin vaakasuorassa kuin koskeloiden. Lennossa pää ja kaula työntyvät suoraan eteen vähän ruumiin tason alapuolelle, josta syystä lentokuva on hieman köyryn näköinen. Kuikkien lentonopeus on 70–80 km/h. Kuikkalinnut ovat äänessä etupäässä pesimäaikoina; äänet kuuluvia, valittavia tai kaakattavia. Kuikat pesivät sisävesissä metsä-, suo- ja tunturiseuduilla. Kuikat ovat kotipaikka- ja pariuskollisia. Sama pesäpaikka voi olla käytössä useita vuosia. Talvehtiminen tapahtuu merellä rannikoiden lähellä, harvemmin sisävesissä; muuttoaikoina hajaparvissa.


title: Kuikat

text: Kuikan suomenkielinen nimi on onomatopoeettinen eli lintu (ja sitä kautta koko heimo) on nimetty sen ääntelyn perusteella, "kuik-ko", "kuik-ko".


title: Lohikäärme (kiinalainen horoskooppi)

text:
Lohikäärme on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Uskomusten mukaan lohikäärmeen vuonna syntyneet ovat idealisteja, perfektionisteja, joustamattomia ja itsetietoisia. Lohikäärmeet ovat myös aggressiivisia ja päättäväisiä. Lohikäärme on taruolento ja ilotulitusten järjestäjä; luovuus ja valehtelu ovat kaksi puolta, joissa tämä ilmenee.
Lohikäärmeen vuosi on suosituin kiinalaisen astrologian merkeistä. Itä-Aasiassa syntyvyys kasvaa lohikäärmeen vuosina, koska vanhemmat haluavat lapsen, joka syntyy lohikäärmeen merkin alla.


title: Lohikäärme (kiinalainen horoskooppi)

text:
Lohikäärmeen kuukausi: noin 4. huhtikuuta – 5. toukokuuta
Lohikäärmeen tunti: 07–09
Lohikäärmeen onnennumerot ovat 1, 6 ja 7.


title: Elisa (profeetta)

text: Profeetta Elisa oli israelilainen profeetta, joka Raamatun mukaan eli 800-luvulla eaa. Hän oli Safatin poika ja profeetta Elian seuraaja.


title: Elisa (profeetta)

text: Raamatussa hänet mainitaan ensimmäisen kerran, kun Jumala antaa Elialle tehtävän ja lupauksen:


title: Elisa (profeetta)

text: Elisa lähetti erään oppilaistaan voitelemaan Jehun Israelin kuninkaaksi. Kapinassa saivat surmansa sekä Israelin kuningas Joram että Juudean kuningas Ahasja.


title: Elisa (profeetta)

text: Toisessa kuninkaiden kirjassa kerrotaan monista Elisan ihmeteoista:


title: Bushismi

text: Bushismi tarkoittaa amerikan englannissa Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin kielenkäytölle ominaista sanaa tai lausetta käytettynä puhekielessä usein ennalta suunnittelematta. Siitä huolimatta että kuvaannollisen kielen jatkuva käyttäminen on hyvin altista virheille, Bushin kielenkäytössä on säännöllisesti hänelle ominaisia tunnusmerkin omaisia epätavallisia kieliopillisia rakenteita:Lainauksia Bushin puheista, jotka saattavat luoda vaikutelman epäpätevyydestä, kutsutaan bushismeiksi. Monet lainaukset, joskus irrotettuna asiayhteydestään, antavat kuvan että Bush on ymmärtänyt merkittävästi väärin maantiedon, historian, poliittiset toimintamallit ja maailman ylipäänsä. Ei voida helposti sanoa kuinka hyvin nämä lainaukset heijastavat Bushin todellisia tietoja ja mielipiteitä, vai ovatko ne vain kielellisiä kömmähdyksiä, mutta tämä ei ole estänyt Bushia kritisoivien henkilöiden käyttämästä näitä lainauksia yrityksissä saattaa Bush huonoon valoon. Esimerkiksi Bush päätti erään tiedotustilaisuuden sanomalla: ""Emme ota vastaan enempää kysymyksiä, emme englanniksi, emmekä ranskaksi, emmekä meksikoksi"". Valkoinen talo selitti myöhemmin, että presidentti vitsaili.


title: Bushismi

text: Termi "bushismi" on tullut laajalti tunnetuksi, osittain kirjojen otsikoiden ja presidentin lainauksille omistettujen www-sivujen kautta.


title: Bushismi

text: Bushismi voi myös tarkoittaa George W. Bushin hallinnon harjoittamaa politiikkaa, erityisesti Yhdysvaltojen ulkopuolisen näkökulman mukaan, mutta termiä ei käytetä tässä tarkoituksessa läheskään yhtä paljon.


title: Bushismi

text: Bushismeihin läheisesti liittyvät muut Bushista kerrotut kömmähdykset. Esimerkiksi lehdet uutisoivat siitä, kun Bush heilutti pitkään kättään tervehtiäkseen Stevie Wonderia, ja lopetti vasta, kun joku tuli muistuttamaan häntä, että Wonder on sokea.


title: Peter Sellers

text: Peter Sellers, oikealta nimeltään Richard Henry Sellers, () oli englantilainen koomikko, imitaattori ja näyttelijä. Hänen merkittävimpiä elokuviaan lienevät Blake Edwardsin "Vaaleanpunainen pantteri" -elokuvat, Stanley Kubrickin elokuva "" (1964) sekä Hal Ashbyn "Tervetuloa, Mr. Chance!" (1979).


title: Peter Sellers

text: Sellersiä pidetään yhtenä aikansa merkittävimmistä ja arvostetuimmista näyttelijöistä. Hänet mainitaan usein kaikkien aikojen parhaaksi koomikoksi. Kotimaassaan Isossa-Britanniassa Sellersiä on pidetty maan suurimpana koomikkonerona sitten Charles Chaplinin. Sellers oli erikoistunut imitaatioihin ja aksentteihin. Hänestä on käytetty nimitystä ”kävelevä luokkaero”, joka juontaa Englannin sosiaaliluokkien välisiin murre-eroihin. Sellersin väitetään osanneen seitsemän eri sosiaaliluokan murretta täydellisesti. Sellers imitoi taitavasti myös eri maiden aksentteja. Sellersin arvostus näyttelijänä perustuu myös ilmiömäiseen muuntautumiskykyyn. Muun muassa näyttelijä Bette Davis sanoi, ettei Sellers ole näyttelijä vaan kameleontti. Shirley Maclaine kutsui Sellersiä lahjakkuudeksi, joka pystyi näyttelemään mitä tahansa.


title: Peter Sellers

text: Sellersiä on kuvattu äkkipikaiseksi, lapselliseksi ja vaikeaksi henkilöksi, jonka oma persoonallisuus hukkui lukuisten roolihahmojen alle. Hän riitaantui monien ohjaajien ja näyttelijöiden kanssa ja koki kolme avioeroa. Yhteensä Sellers oli naimisissa neljästi.


title: Peter Sellers

text: Viihdetaiteilijoiden pojaksi syntynyt Sellers aloitti uransa BBC:n suositussa radiohupailussa "The Goon Show" (1951–1960) Harry Secomben ja Spike Milliganin kanssa. Jo The Goon Show’ssa Sellers osoitti lahjakkuutensa luoda koomisia tyyppejä sekä matkia erilaisia murteita ja aksentteja. Sellers esiintyi myös television huumoriohjelmissa. Hänen koomikkoparinaan oli usein Graham Stark, jonka kanssa Sellers esiintyi myöhemmin monissa elokuvissa.


title: Peter Sellers

text: Sellers aloitti elokuvauransa 1950-luvulla näyttelemällä brittikomedioissa, kuten "Naisentappajat" ("The Ladykillers", 1955), jossa hän uransa ainoan kerran näytteli yhdessä Alec Guinnessin kanssa, "Viikunanlehtiä ja lakkoilua" ("I’m All Right, Jack", 1959) ja "Hiiri joka murisi" ("The Mouse That Roared", 1959). Todellinen läpimurtoelokuva oli kuitenkin George Bernard Shaw’n näytelmään perustuva "Miljoonaperijätär" ("The Millionairness", 1960), jossa Sellersin vastanäyttelijänä oli Sophia Loren. Elokuvan menestys nosti Sellersin kansainväliseen kuuluisuuteen.


title: Peter Sellers

text: Miljoonaperijättären menestyksen jälkeen Sellersin ura kulki kahtaalle. Stanley Kubrick poimi hänet elokuviinsa "Lolita" (1962) ja "Tohtori Outolempi" ("Dr. Strangelove", 1964), joista jälkimmäistä pidetään Sellersin parhaana työnä. Tohtori Outolemmessä hän näytteli virtuoosimaisen kolmoisroolin brittiupseerina, Yhdysvaltain presidenttinä ja hulluna natsitiedemiehenä tohtori Outolempenä. Alun perin Sellersin piti esittää myös neljäs rooli, mutta hän katkaisi jalkansa kesken kuvausten. Hän sai Outolemmestä toisen Oscar-ehdokkuutensa. Kubrick vaikuttui syvästi Sellersin suorituksesta ja piti tätä sittemmin suosikkinäyttelijänään.


title: Peter Sellers

text: Sellersin tunnetuin rooli lienee kuitenkin kömpelö ranskalaiskomisario Jacques Clouseau Blake Edwardsin "Vaaleanpunainen pantteri" -elokuvasarjassa. Ensimmäinen elokuva "Vaaleanpunainen pantteri" ("The Pink Panther") tehtiin 1963. Elokuva rakennettiin pääosassa näytelleen David Nivenin ympärille, mutta Sellersin koomisuus varasti huomion Niveniltä. Elokuva sai Sellersin eläessä neljä jatko-osaa, joista jokaisessa Sellers oli pääroolissa: "Laukaus pimeässä" ("A Shot in the Dark", 1964), "Vaaleanpunaisen pantterin paluu" ("The Return of the Pink Panther", 1975), "Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen" ("The Pink Panther Strikes Again", 1976) ja "Vaaleanpunaisen pantterin kosto" ("Revenge of the Pink Panther", 1978). Peter Sellersin suoritusta Clouseauna on taitavuudessaan verrattu Chaplinin ja Buster Keatonin roolisuorituksiin . Sellers puhui karrikoidulla ranskalaisella aksentilla ja sai käyttää muuntautumiskykyään sekä kielellisiä lahjojaan naamioitumalla erilaisiin valepukuihin, kuten paaviksi, kiinalaiseksi mafiosoksi tai ruotsalaiseksi merirosvoksi. Eräänlaisena Pantteri-sarjan kylkiäisenä Edwardsilta ja Sellersiltä syntyi myös kohelluskomedia "Pahuksenmoiset pirskeet" ("The Party", 1968), jossa Sellers esitti kömpelöä intialaista elokuvanäyttelijää. "Pahuksenmoisista pirskeistä" piti Edwardsin alkuperäisten suunnitelmien mukaan tulla mykkäelokuva, mutta kuvausten alussa Sellers huomasi hahmonsa toimivan paremmin puhuvana, joten suunnitelmasta luovuttiin.


title: Peter Sellers

text: "Vaaleanpunaisen pantterin koston" jälkeen Sellers alkoi saada tarpeekseen Clouseaun roolista ja koki, ettei hänellä ole siihen enää mitään annettavaa. Siitä huolimatta Sellers oli kaksi vuotta myöhemmin mukana tekemässä käsikirjoitusta elokuvaan "Vaaleanpunaisen pantterin romanssi", joka oli määrä tehdä ilman Blake Edwardsia. Sellers kuitenkin kuoli sydänkohtaukseen ennen kuvauksia. "Vaaleanpunaisen pantterin romanssia" ei koskaan tehty. Viimeinen Peter Sellersin tähdittämä Vaaleanpunainen pantteri -elokuva "Vaaleanpunaisen pantterin jäljillä" (1982) tehtiin hänen kuolemansa jälkeen hyödyntämällä aikaisempien elokuvien materiaalia.


title: Peter Sellers

text: Sellersin uran viimeiseksi kohokohdaksi jäi Jerzy Kosinskin kirjaan "Mukana kuvassa" perustunut satiirinen draamaelokuva "Tervetuloa Mr. Chance!" ("Being There", 1979). Sellers piti roolia suurimpana ambitionaan, ja totesi heti kirjan ilmestyttyä: "Maailmassa ei ole kuin yksi näyttelijä joka osaa tulkita Chancen osan. Minä." Hän sai puutarhuri Chancen roolista uransa kolmannen Oscar-ehdokkuuden, muttei voittanut tälläkään kertaa.


title: Peter Sellers

text: Sellersistä tehtiin vuonna 2004 palkittu elämäkertaelokuva "Peter Sellersin elämä", jossa häntä näyttelee Geoffrey Rush.


title: Peter Sellers

text: Peter Sellers on saanut julkisuutta paitsi loistavien elokuvasuoritustensa myös vaikean yksityiselämänsä vuoksi. Sellersiä on kuvattu pakkomielteiseksi perfektionistiksi, joka suhtautui näyttelemiseen äärimmäisen kunnianhimoisesti. Sellers sanoikin puoliksi vakavissaan, ettei hänellä ole omaa minää. Elokuvakriitikko Roger Ebert on sanonut, ettei Sellersillä ollut omaa persoonaa, vaan hän oli roolihahmojen vallassa.


title: Peter Sellers

text: Sellersin hankala luonne näkyi myös useina riitoina ohjaajien kanssa. Hän riitaantui Blake Edwardsin kanssa pahasti vuonna 1964 "Laukaus pimeässä" -elokuvan kuvauksissa, eivätkä miehet suostuneet puhumaan toisilleen. Sellers vannoi useasti, ettei hän tekisi enää koskaan elokuvia Edwardsin kanssa. Vuonna 1967 "Casino Royale" -elokuvan kuvauksissa Sellers riitaantui pahasti näyttelijä Orson Wellesin kanssa, koska Welles vietti aikaa prinsessa Margaretin kanssa, joka oli myös Sellersin hyvä ystävä. Sellers kieltäytyi näyttelemästä Wellesin kanssa ja ajautui ehdottomuutensa vuoksi lopulta käsikähmään ohjaaja Joseph McGrathin kanssa. Sellers ei pitänyt myöskään elokuvan tyylistä, sillä hän olisi halunnut tehdä vakavan James Bond-elokuvan parodian sijaan. Lopulta Sellers jätti kuvaukset kesken, eikä kaikkia suunniteltuja kohtauksia ehditty filmata.


title: Peter Sellers

text: Peter Sellersin viimeisen elokuvan, "Tervetuloa, Mr. Chancen", ohjannut Hal Ashby on pohtinut, että Sellersin käyttäytyminen ja asenne olivat täysin erilaisia silloin, kun tämä koki elokuvan tekemisen tärkeäksi, sen sijaan, että olisi tehnyt sen vain rahan vuoksi. Esimerkiksi Stanley Kubrickin kanssa filmatut "Lolita" ja "Tohtori Outolempi", Blake Edwardsin ohjaamat ensimmäinen "Vaaleanpunainen pantteri" ja "Pahuksenmoiset pirskeet" sekä varsinkin "Tervetuloa, Mr. Chance" olivat elokuvia, joiden tekemiseen Sellers suhtautui erittäin kunnianhimoisesti ja vakavasti. Toisaalta Sellersin hankala luonne tuli voimakkaasti esiin silloin, kun Sellers teki elokuvia, joita ei olisi halunnut tehdä.


title: Peter Sellers

text: Sellersin parisuhteet olivat epäonnisia: hän oli naimisissa neljä kertaa, näyttelijä Anne Howen (1951–1961), näyttelijä Britt Eklandin (1964–1968), malli Miranda Quarryn (1970–1974) ja näyttelijä Lynne Frederickin (1977–) kanssa. Howen kanssa Sellers sai kaksi lasta, Michaelin ja Sarahin, ja Eklandin kanssa yhden, Victorian. Avio-ongelmia aiheuttivat Sellersin pakonomainen omistautuminen työlleen, voimakas äitisuhde, mustasukkaisuus, kotityrannin luonne sekä pakkomielteiset ihastumiset joihinkin vastanäyttelijöihinsä, kuten Sophia Loreniin. Sellers ei myöskään päässyt koskaan kunnolla yli ensimmäisestä avioliitostaan. Hän katui avioeroaan Anne Howesta ja piti tämän lähellään aina kuolemaansa asti.


title: Peter Sellers

text: Peter Sellersin ja Britt Eklandin avioero oli myrskyisä. Sellersin pitkäaikainen ystävä, näyttelijä Graham Stark on kertonut Sellersin syyttäneen ja mustamaalanneen Eklandia avioeron jälkeen. Peter Sellersin elämäkerran kirjoittanut Roger Lewis on sanonut, että Victoria-tytär oli Sellersille avioeroriidan välikappale, jonka avulla tämä yritti satuttaa Eklandia: ”"Sellers teki tyttärestään huolehtimisesta ison numeron ja järjesti lomaa voidakseen viettää hänen kanssaan aikaa. Mutta kun Victoria tuli hänen luokseen, Sellers jätti hänet lastenhoitajien hoidettavaksi ja katosi itse jonnekin."”. Lapsiaan kohtaan Sellers oli muutenkin ankara. Poikaansa Michaeliin hän ei pitänyt juurikaan yhteyttä tämän aikuistuttua. Viimeisinä vuosinaan Sellers sai kuitenkin korjattua välit poikansa kanssa. Perhe sai kärsiä muutenkin Peter Sellersin äkkipikaisuudesta. Vuonna 1980, "Tervetuloa, Mr. Chancen" jälkeen Sellers kysyi tyttäreltään Victorialta, mitä tämä oli pitänyt elokuvasta: ""Sanoin, 'Kyllä, se oli mielestäni mahtava'. Mutta sitten sanoin, 'Sinä näytit pieneltä, vanhalta mieheltä', ja hän sekosi. Hän heitti juomat päälleni ja käski painua seuraavalla koneella kotiin."" Kun Sellersin toinen tytär Sarah puolusteli siskopuoltaan, Sellers ilmoitti katkaisevansa välit myös häneen: ""Sen jälkeen, mitä tänä aamuna tapahtui Victorian kanssa, olen onnellinen jos en kuule sinusta enää. En pysty edes kertomaan, mitä ajattelen sinusta. Se on varmasti ilmiselvää. Hyvästi, isäsi.""


title: Peter Sellers

text: Peter Sellers menehtyi sydänkohtaukseen Middlesexin sairaalassa Lontoossa 24. heinäkuuta 1980. Hän oli kuollessaan 54-vuotias. Sellers oli ennen kuolemaansa kärsinyt jo pitkään sydänvaivoista. Jo 16 vuotta aiemmin, 5. huhtikuuta 1964, Sellers oli saanut vakavan sydänkohtauksen, jonka aikana hänen sydämensä oli pysähtynyt kahdeksan kertaa kolmen tunnin aikana. Terveyshuolia pahensi myös se, että 1960-luvulta lähtien Sellers oli käyttänyt päihteitä. Sellers oli hakenut avioeroa Lynne Frederickista vain viikkoa ennen kuolemaansa. Kuolinpäivänään Sellersin oli määrä allekirjoittaa avioeropaperit, jolloin hänen omaisuutensa oli jakautunut kaikille kolmelle lapselle, mutta hän ei ehtinyt tätä tehdä. Frederick peri Sellersin miljoonien omaisuuden ja kullekin lapselle jäi 2 000 dollaria. Sellers oli tahtonut hautajaisissaan soitettavan Glenn Millerin kappaleen ”In the Mood”. Tämän katsottiin olleen hänen omalaatuista huumoriaan, sillä todellisuudessa Sellers inhosi kappaletta.


title: Lemmikki

text: Lemmikki voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Trombi tai tornado on pienialainen, hyvin voimakas pyörremyrsky, johon liittyy suppilonmuotoinen pilvi. Se liittyy yleensä ukkospilveen. Tornado on yleensä halkaisijaltaan noin 50–200 metriä, ja sen elinikä on yleensä alle 10 minuuttia mutta joskus kuitenkin huomattavasti enemmän. Tornadoita ei pidä sekoittaa hurrikaaneihin ja muihin trooppisiin hirmumyrskyihin, jotka ovat satojen ja jopa tuhansien kilometrien ja useiden vuorokausien mittakaavassa, eikä myöskään syntymekanismiltaan erilaisiin lumi- ja pölypyörteisiin.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Sanalla "trombi" viitataan yleensä eurooppalaiseen pyörremyrskyyn, ja sanalla "tornado" viitataan pohjoisamerikkalaiseen pyörremyrskyyn. Veden päällä liikkuvaa tornadoa kutsutaan "vesipatsaaksi". Kyse on kuitenkin aivan samasta ilmiöstä.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Tornadot syntyvät tyypillisesti ukkospilvien yhteydessä. Niiden syntymekanismissa on vielä tuntemattomia osia.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Yleisesti ajatellaan tyypillisen tornadon syntyvän seuraavalla tavalla: Eri ilmakerroksissa tuulet puhaltavat eri nopeuksilla ja ehkä eri suuntiinkin. Tämä synnyttää noiden tuulten väliseen tilaan vaakasuoraa pyörteisyyttä. Ukkospilvessä oleva raju, nopeudeltaan jopa hirmumyrskyn luokkaa oleva nousuvirtaus nostaa tämän vaakasuoran pyörteen pystyyn. Tämän mallin mukaan tornadon synty vaatii maanpinnan lähelle alle 600 m:n korkeuteen heikkoa tuulta ja troposfäärin keskiosiin noin 3 000–6 000 m:n korkeuteen voimakasta tuulta. Tällöin tornadojen syntyä näyttäisi edistävän epävakaa ilmakehä ja suuri tuuliväänne.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Tornadot jaetaan karkeasti kahteen ryhmään: niihin, jotka syntyvät supersolu-ukkospilvien yhteydessä, ja niihin, jotka syntyvät vähäisempien ukkos- tai konvektiopilvien yhteyteen. Tornadon pyörre tulee näkyviin siinä tiivistyvän vesihöyryn tai sen mukanaan imemän pölyn tai roskan ansiosta. Heikoilla tornadoilla ei pyörre ole aina selvästi näkyvissä. Tyypillisesti tornadot ovat korkeintaan muutama sata metriä läpimitaltaan mutta joskus yli kilometrin. Suomen trombien halkaisija on yleensä 10–50 metriä ja kesto vain muutamia minuutteja. Nekin voivat kaataa metsää ja aiheuttaa vahinkoa rakennuksille. Suurempia ja pitempiaikaisempiakin trombeja on kuitenkin havaittu.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Tornadon ulkonäkö ja halkaisija voi vaihdella suuresti: jotkut ovat kapeita ja narumaisia, jotkut suppilomaisia, jotkut hyvin leveitä ja kiilamaisia ja joskus ne muistuttavat ensi näkemältä pikemminkin sumu- tai sadeseinämää. Kiilamaisia tornadoja tavataan pääasiassa supersolujen yhteydessä. Nauhamaiset tornadot ja trombit voivat syntyä monenlaisten ukkos- ja jopa kumpupilvien yhteyteen, ja ne ovat useimmiten heikkoja (Fujitan asteikko 0-1), mutta jotkut näistä voivat tehdä jopa 4. asteen tornadon tuhoa. Kiilamaisen tornadon kadotessa välivaiheena voi olla hyvin voimakas nauhamainen tornado.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Supersolutornadon syntymistä edeltää ukkospilven reunaosiin syntyvä tyypillisesti muutaman kilometrin läpimittainen mesosykloni. Tuuli alkaa kiertää tämän mesosyklonin keskusta, aluksi varsin hitaasti. Sopivissa olosuhteissa pystysuuntaiset virtaukset voivat venyttää horisontaalipyörteisyyttä ja pilven alapintaan muodostuu suppilo, joka kurottuu kohti maanpintaa. Pyörteen supistuessa se voimistuu, koska impulssimomentin (pyörimisvoiman) täytyy säilyä. Mikäli venyminen ja voimistuminen jatkuvat tarpeeksi kauan, suppilo ulottuu maahan ja tornado on syntynyt. Tällä tavoin syntyvät suurimmat ja voimakkaimmat tornadot.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Ei-supersolutornadot (l. trombit) muodostuvat hiukan eri tavalla; ukkospilven yhteydessä esiintyvä vaakatason pyörteisyys voi joutua nousuvirtaukseen ja venyä pystysuunnassa pitkälti edellä esitetyn tapaan. Suurin osa Suomessa tavattavista trombeista kuuluu tähän ryhmään. Eräät rintamatyypit tuottavat trombeja ja tornadoja enemmän kuin toiset, mutta tarkkoja kriteereitä ei ole kyetty määrittämään. Ne ovat yleensä heikompia ja lyhytaikaisempia kuin supersoluissa syntyneet pyörteet mutta voivat silti aiheuttaa huomattavaa tuhoa. "Suppilopilvi" on tornado, jonka pyörre ei ulotu maahan asti. Tornadon määritelmään kuuluu olennaisesti pilvestä maahan asti ulottuva pyörre. Tässä tornadot eroavat pölypyörteistä (), jotka syntyvät auringon lämmittäessä maanpintaa, eikä niihin useinkaan liity mitään pilveä eikä koskaan mesomatalapainetta ylhäällä pilvessä. Toinen vastaava ilmiö on puuskarintamapyörre, joka voi syntyä voimakkaiden ukkospuuskien ja syöksyvirtausten yhteydessä.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Useimmat tornadot pyörivät "syklonaalisesti" eli pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään, eteläisellä myötäpäivään. Toiseen suuntaan pyöriviäkin esiintyy, mutta alle 10 % kaikista tutkituista tornadoista pyörii ”väärään” suuntaan. Maan pyörimisliikkeen vaikutus eli Coriolis-ilmiö ei ehdi olla niiden kestäessä merkittävä tekijä.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Tornadon aiheuttamat tuhot johtuvat pääasiassa niiden erittäin kovista tuulista (jopa 120 m/s). Voimakkaat nousuvirtaukset voivat kuljettaa tavaroita kauaskin. Sen sijaan tornadojen aiheuttama alipaine on tuuleen verrattuna melko vähäinen tekijä: tosin voimakas tornado voi aiheuttaa jopa 100 hPa:n paine-eron ympäristöön, mutta niin voimakkaan tornadon tuulet tuhoavat tielle osuvat rakennelmat ennen kuin paine-ero ehtii niihin mitenkään vaikuttaa. Tornadojen tuhoa mitataan Fujitan asteikolla tai Torron asteikolla. Ainakin joskus suuremmat tornadot koostuvat itse asiassa useammasta pienemmästä alipyörteestä, jotka kiertävät tornadon keskustaa. Lisäksi suurien tornadojen ympärillä voi esiintyä pienempiä ja lyhytaikaisempia sisartornadoja.