title: Valladolid

text: Valladolidissa on runsaasti muistomerkkejä sen entisestä loistosta. Nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa keskeneräiseksi jäänyt katedraali Nuestra Señora de la Asunción, keskusaukio Plaza Mayor, entinen kaupungintalo, joka nykyisin on Colegio de San Gregorion museo ja yliopiston oikeustieteellinen rakennus.


title: Valladolid

text: Palacio Real de Valladolid (Plaza de San Pablo -aukio) oli Espanjan kuninkaallisen perheen koti vuosina 1601–1606. Kuningas Filip IV syntyi palatsissa. Palatsin on suunnitellut arkkitehti Luis de Vega.


title: Valladolid

text: Valladolidin yliopisto on perustettu vuonna 1346, ja se kuuluu Espanjan vanhimpiin.


title: Valladolid

text: Valladolidista on kotoisin jalkapalloseura Real Valladolid Club de Fútbol, jonka edustusjoukkue pelaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa.


title: Valladolid

text: "Don Quijoten" kirjoittaja Miguel de Cervantes oli kotoisin Valladolidista.


title: Bonn

text: Bonn [] (Bundesstadt Bonn) on kaupunki Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, 20 kilometriä Kölnistä etelään Reinin varrella. Bonn oli Saksan liittotasavallan (Länsi-Saksa) pääkaupunki 1949–1990. Kaupungissa asuu noin 311 000 asukasta.


title: Bonn

text: Bonnin historia ulottuu jo roomalaisaikoihin. Vuonna 10 eaa. roomalaiset rakensivat sillan Reinin yli paikassa nimeltä Bonna. Teutoburgin taistelun jälkeen vuonna 9 jaa. tästä leiristä tuli 7000 legioonalaisen linnoitus. Rooman häviön jälkeen linnoituksesta tuli kaupunki.


title: Bonn

text: 1000- ja 1200-luvulla kaupunkiin rakennettiin romaaninen katedraali. Vuonna 1597 kaupungista tuli Kölnin ruhtinaskunnan pääkaupunki. Elektori ja Kölnin arkkipiispa Clemens August (hallitsi 1724–61) rakennutti joukon barokkirakennuksia, jotka vieläkin hallitsevan kaupungin kuvaa. Toinen merkittävä hallitsija oli Max Franz (1784–94), joka perusti yliopiston ja Bad Godesbergin kylpyläkaupunginosan. Hän oli myös kaupungissa 1770 syntyneen Ludwig van Beethovenin suojelija. Ruhtinas kustansi myös Beethovenin ensimmäisen matkan Wieniin.


title: Bonn

text: Vuonna 1794 ranskalaiset valloittivat kaupungin ja siitä tuli osa Ranskan keisarikuntaa Napoleonin alaisuudessa. Vuonna 1815 Preussi valloitti Bonnin.


title: Bonn

text: Toisen maailmansodan jälkeen Bonn oli brittijoukkojen miehitysvyöhykkeellä ja 1949 se julistettiin Saksan liittotasavallan väliaikaiseksi pääkaupungiksi. Päätös tehtiin Kölnin läheltä kotoisin olevan Konrad Adenauerin myötävaikutuksella 29. marraskuuta 1949. Vaihtoehtona oli Frankfurt am Main.


title: Bonn

text:
Saksan yhdistyessä Berliinistä tuli 1990 jälleen Saksan pääkaupunki ja Saksan liittopäivät sekä liittopresidentti ja hallitus siirtyivät sinne 1999 uusiin tiloihin. Osa ministeriöistä jäi liittokaupunki (saks. Bundesstadt) Bonniin. Siellä ovat edelleen myös muutamien maiden diplomaattiset edustustot.
Kaupungissa toimii edelleen sekä kansallisia että kansainvälisiä yrityksiä, tutkimuslaitoksia ja järjestöjä, esimerkiksi reilun kaupan organisaatio Fairtrade Labelling Organizations International ja aurinkoenergiakonserni Solarworld. YK:n kestävän kehityksen ympärillä toimivista yksiköistä monet ovat sijoittuneet Bonniin. Tällaisia ovat esimerkiksi vesivuosikymmenen ohjelmatoimisto, WHO:n Euroopan aluetoimisto, ja YK:n ilmastonmuutossihteeristö.


title: Bonn

text: Telekommunikaatioala on suuri työllistäjä. Haribo tekee makeisia ja Klais urkuja.


title: Bonn

text: Bonniin tulee kolme moottoritietä (autobahnia) ja rautatie. Sillä on Kölnin kanssa yhteinen lentoasema, Kölnin–Bonnin lentoasema, joka sijaitsee 16 kilometriä Bonnista koilliseen. Vuonna 2007 lentoasemaa käytti 10.47 miljoonaa matkustajaa.Bonnin Beethoven-orkesteri on perustettu vuonna 1907 nimellä Bonnin filharmonikot. Kaupungissa toimii vireä oopperatalo; kaudella 2008/2009 nähdään kymmenen ensi-iltaa.


title: Bonn

text: Bonnissa toimii menestyvä koripalloseura Telekom Baskets Bonn, joka pelaa koripallon Bundesliigassa. Seura on perustettu 1995. Pelipaikkana toimii Telekom Dome-areena, jossa on paikat 6000 katsojalle.


title: Kilpa-aerobic

text: Kilpa-aerobic on laji, missä suoritetaan musiikin tahdissa korkealla intensiteetillä jatkuvia vaativuudeltaan eroavia liikesarjoja, jotka ovat peräisin perinteisestä aerobic-liikunnasta. Ohjelman tulee osoittaa jatkuvaa liikettä, notkeutta, voimaa ja kahdeksan perusaskeleen käyttöä, sekä täydellisesti suoritettuja vaikeusliikkeitä.


title: Kilpa-aerobic

text: Kilpa-aerobicissa tarvitaan voimaa, notkeutta, kestävyyttä, taitoa, rytmitajua ja positiivista energiaa, joka välittyy esiintyjältä yleisölle. Kilpa-aerobic harrastus on helpointa aloittaa Aerosport-sarjasta.


title: Kilpa-aerobic

text: Kilpa-aerobic on kilpaurheilun ja "show'n" yhdistävä urheilulaji. Kilpailuissa pärjätäkseen urheilijan tulee hallita lajitekniikan lisäksi yleisön viihdyttäminen. Kilpa-aerobic täyttää myös taito-teholajien ja keskipitkien nopeuskestävyyslajien kriteerit. Fyysisen suorituskyvyn alueella urheilijalta vaaditaan voimaa ja liikkuvuutta, nopeutta ja anaerobista kestävyyttä sekä taitoa. Psyykkisellä puolella on oltava rohkeutta esiintyä, pitkäjännitteisyyttä määrätietoiseen harjoitteluun ja luovuutta.


title: Kilpa-aerobic

text:
Kilpailujärjestelmä jakautuu kahteen painopistealueeseen: harrastajiin ja kilpailijoihin. Uudet kilpailijat pääsevät harrastajapuolen kautta mukaan toimintaan, jolloin säännöt ovat helpommat ja väljemmät kuin kilpasarjoissa.
Lajissa kilpaillaan naisten ja miesten yksilösarjoissa, parisarjassa sekä kolmen hengen joukkuesarjassa, eli triossa. Uusi suosittu sarja on ryhmäaerobic, jossa kilpaillaan 5 - 8 hengen ryhmissä omilla säännöillään.


title: Kilpa-aerobic

text: Sarjat eivät perustu ikään, vaan taitotasoon. Eri ikäluokat kilpailevat kuitenkin erikseen. Kilpailijat jakautuvat taitotasonsa mukaisesti kuuteen eri luokkaan, joista ensimmäinen luokka on alle 12-vuotiaat aloittelijat. Toinen luokka on AeroSport-luokka, jossa tehdään yksittäisiä liikesarjoja tuomareiden edessä. Kolmannessa luokassa nämä erilliset sarjat yhdistetään ja niistä tehdään ohjelma. Neljännessä luokassa saa tehdä jo koko ohjelman itse. Kuudes luokka on korkein ja siinä kilpaillaan kansainvälisillä säännöillä. Luokasta toiseen nousu voi tapahtua kun kilpailija saa tietyn määrän pisteitä jokaisesta arviointikohdasta eli taiteellisuudesta, tekniikasta sekä vaikeusosista. Kuudetta luokkaa voivat nousta vain yli 18-vuotiaat.


title: Kilpa-aerobic

text: Vuonna 1968 Yhdysvaltojen ilmavoimien kirurgi Kenneth H. Cooper (1931–) julkaisi tutkimustensa päätteeksi mullistavan aerobisen liikunnan harjoituskirjan jonka avulla ilmavoimien käyttämät liikuntaharjoitteet tulivat kaikkien ulottuville. Pian tanssinopettajat yhdistivät Cooperin luomaan harjoitusohjelmaan erilaisia musiikkeja luoden aerobisen tanssin. Aerobicissa kilpailtiin ensimmäisen kerran 1980-luvulla Yhdysvalloissa.


title: Kilpa-aerobic

text: Kilpa-aerobic on saanut vaikutteita myös mm. capoeirasta sekä voimistelusta.


title: Wuppertal

text: Wuppertal on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Wupperjoen varrella Ruhrin alueelta etelään. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 342 661 asukasta.


title: Wuppertal

text: Wuppertal on merkittävä teollisuuskaupunki, jossa on tekstiili-, metalli-, kemikaali-, kumi-, ajoneuvo- ja painoteollisuutta.


title: Wuppertal

text: Kaupunki muodostettiin vuonna 1929 liittämällä yhteen Barmen, Elberfeld, Vohwinkel, Ronsdorf, Cronenberg ja muita pienempiä kaupunkeja. Kaupungin nimi oli aluksi Barmen-Elberfeld, mutta vuodesta 1930 Wuppertal.


title: Wuppertal

text: Toisen maailmansodan aikana noin 40 prosenttia kaupungista tuhoutui pommituksissa. Säilyneitä alueita ovat "Ölberg", yksi Saksan suurimmista työläiskortteleista ja "Briller Viertel", porvarien asuinalue. Wuppertalissa on edelleen 4 500 kansallisiksi muistomerkeiksi luokiteltua rakennusta klassismin, Art Nouveau- ja Bauhaus-tyylikausilta. Merkittävin vuosisadan vaihteen muistomerkki on 1900 avattu Wuppertalin "Stadthalle", konserttitalo.


title: Wuppertal

text: Kaupungissa on myös monia puistoja ja kuuluisa eläintarha.


title: Wuppertal

text: Eräs erikoisuus on Wuppertalin riippurata ("Wuppertaler Schwebebahn"), teollisuus- ja liikemies Eugen Langenin rakennuttama ja 1. maaliskuuta 1901 avattu 13 kilometriä pitkä riippuva yksiraiteinen rautatie. Rata seurailee Wupperjokea erikoisella tavalla: kiskot ovat 12 metriä joen yllä, ja juna roikkuu niiden alapuolella.


title: Wuppertal

text: Suomalaisilla piraattiradioasemilla on ollut Wuppertalissa postilokero, jonka kautta ne kierrättivät postinsa välttääkseen kiinnijäämisen laittomasta radiotoiminnasta.


title: Wuppertal

text: Syyskuussa 2014 Wuppertalin katuja alkoi partioida islamistien šaria-"poliisi" varoittamassa kahviloissa ja diskoissa alkoholista ja pukeutumisesta. Tapauksesta nousi suuri kohu Saksassa.


title: Parma

text: Parma on kaupunki Parman maakunnassa Emilia-Romagnan alueella Pohjois-Italiassa. Kaupungissa on runsaat 190 000 asukasta ja kaupunkialueella 402 000.


title: Parma

text: Roomalaiset perustivat Parman vuonna 183 eaa. Keskiajalla Parma kuului nimellisesti Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan, mutta sitä hallitsivat käytännössä sen omat piispat. Milano sai Parman hallintaansa vuonna 1346. Italialaissodissa kaupunki siirtyi Ranskan vallan alle vuosiksi 1500–1521 lukuun ottamatta vuosia 1512–1515, jolloin se oli Kirkkovaltion hallinnassa. Vuonna 1521 Parma päätyi taas Kirkkovaltion hallintaan.


title: Parma

text: Paavi Paavali III antoi Parman ja Piacenzan herttuakunnaksi aviottomalle pojalleen Pier Luigi Farneselle. Hänen jälkeläisensä hallitsivat kaupunkia 1545–1731. Suvun sammuttua Parman ja Piacenzan herttuakunta annettiin Bourbon-suvulle, ja se oli erillinen valtio Italian yhdistymiseen vuonna 1860 saakka.


title: Parma

text: Vuonna 2002 perustettu Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto sijoitettiin Parmaan.


title: Parma

text: Parmassa sijaitsee "Teatro Regio", kuuluisa oopperateatteri. Manieristinen taidemaalari Parmigianino on kotoisin kaupungista.


title: Parma

text: Kaupunki on kuuluisa "Parmigiano Reggianosta" eli parmesaanijuustosta ja parmankinkusta. Se on antanut myös nimensä elintarvikejätti Parmalatille.


title: Parma

text: Jalkapalloseura Parma FC pelaa kaudella 2018–19 Serie A:ssa.


title: Esperanton lippu

text: Esperanton lippu on alun perin Boulogne-sur-Merin esperantokerhon luoma lippu, joka hyväksyttiin esperanton lipuksi ensimmäisessä esperantokonferensissa vuonna 1905.


title: Esperanton lippu

text: Lippu koostuu kolmesta osasta:


title: Esperanton lippu

text: Esperanton maailmanliiton, Universala Esperanto-Asocion, suosituksen mukaan lipun mittasuhteiden tulisi olla seuraavanlaiset:


title: Esperanton lippu

text: Joidenkin esperantistien mielestä perinteinen lippu on liian nationalistinen kansainväliselle kielelle, jonka vuoksi monet järjestöt eivät enää suosittele sen käyttöä. Vuonna 1987 brasilialainen esperantisti kehitti tilalle uudemman version, "la jubilea simbolo" ("riemusymboli"), jossa kaksi E-kirjainta ovat toisiaan vasten valkoisella pohjalla. Tämä malli ei kuitenkaan ole saavuttanut vielä kovin suurta suosiota ja useimmat esperantistit pitävätkin yhä verda steloa ylikansallisen yhteenkuuluvuuden tai kansainvälisyyden symbolina. Joskus esperantomatkailijat pitävät pientä lippua esillä, jotta muut esperantistit voisivat tunnistaa heidät esperantisteiksi.


title: Klemens II

text: Klemens II (k. 9. lokakuuta 1047) oli paavina 25. joulukuuta 1046 – 9. lokakuuta 1047. Hänen oikea nimensä oli Sudiger Bambergilainen. Klemens oli saksilainen ja hän toimi Bambergin piispana ennen kuin hänestä tuli paavi.


title: Klemens II

text: Klemens oli ollut keisari Henrik III:n kansleri ja Klemens oli tälle kiitollisuudenvelassa, kun hän syrjäytti paavina Gregorius VI:n. Hänen lyhyen virkakautensa ainoa merkittävä tapahtuma oli Sutrumin kirkolliskokous, joka käsitteli kirkollisten virkojen kauppaamista. Klemens kuoli 9. lokakuuta 1047 ja hänet haudattiin Bambergiin.


title: Eteläinen jäämeri

text: Eteläinen jäämeri tai Eteläinen valtameri on Etelämannerta ympäröivä valtameri. Kansainvälinen merikartoitusjärjestö määritteli vuonna 2000 sen pohjoisrajaksi 60. eteläisen leveyspiirin. Sillä leveydellä myös kiertää lännestä itään kylmä Länsituulten virta, joka eristää Eteläisen jäämeren pintavedet pohjoisemmista valtameristä.


title: Eteläinen jäämeri

text: Eteläisen jäämeren mannerjalusta on syvä, 365–490 metriä, ja kapea verrattuna esimerkiksi Atlantin mannerjalustaan. Siellä on ankarat sääolot ja korkeita aaltoja. Etelämannerta ympäröi suuren osan vuodesta läpipääsemätön ahtojää.


title: Eteläinen jäämeri

text: Eteläinen jäämeri on maailman ravinteikkain valtameri, jos ravinteiden määrää verrataan pinta-alaan, sillä siellä on kymmensenttisten kalojen miljardiparvia, joita pingviinit käyttävät ravintonaan.


title: Eteläinen jäämeri

text: Eteläisellä valtamerellä on syvänmeren alueita, joilla on maailman tiheimpiä vesimassoja. Näitä alueita ovat Weddellinmeri ja Rossinmeri.


title: Daran taistelu

text: Daran taistelu käytiin vuonna 530 Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan ja sassanidien Persian välillä. Dara oli roomalainen linnoitus, jonka Anastasios I rakennutti suojaksi persialaisia vastaan Mesopotamiaan. Anastasios nimesi paikan Anastasiopoliiksi, mutta nimeä ei yleensä käytetty.


title: Daran taistelu

text: Bysantti oli ollut sodassa Persiaa hallinneiden sassanidejen kanssa vuodesta 527, jolloin Kavadh I:n sanottiin yrittäneen väkisin tehdä Iberian asukkaista zarathustralaisia. Iberian kuningas pakeni Justinianus I:n luokse. Kavadh yritti saada aikaan rauhan Bysanttin kanssa ja Justinianuksen adoptoimaan Kavadhin poika Khosrau. Justinianus ei suostunut vaan lähetti kenraalinsa Belisariuksen ja Sittaksen Persiaan. Heidät lyötiin aluksi ja Justinianus yritti solmia rauhan Kavadhin kanssa, mutta persialaiset lähettivät 30000 uutta sotilasta Daran linnoitusta kohti vuonna 529. Belisarius ja Hermogenes lähetettiin takaisin 25 000 miehen voimin. Kavadh lähetti 10 000 lisäjoukkoja.


title: Daran taistelu

text: Vaikka hänellä olikin vähemmän joukkoja Belisarius päätti hyökätä persialaisten kimppuun. Hän antoi kaivaa joukon ojia Daraan johtavan tien varrelle jotta persialaiset eivät pystyisi käyttämään ratsuväkeään. Belisarius järjesti jalkaväkensä keskelle ja kummallekin siivelle heruleista koostuvan ratsuväen. Vasemmalla siivellä oli myös 300 hunnien ratsuväkeä ja oikealla vielä 600 hunnia. Reservissä armeijan takana oikealla siivellä oli kenraali Johanneksen johtama bysanttilainen ratsuväki. Persialaiset asettivat joukkonsa kahteen siipeen: oikeaa johti Pityaxes ja vasenta Baresamanes.


title: Daran taistelu

text: Persialaisten ensimmäinen hyökkäys kohdistui vasemmalla siivellä olevia heruleja kohti. Herulit antoivat aluksi periksi, mutta pelkäsivät omien liittolaistensa hunnien kostoa niin että tekivät vastahyökkäyksen ja löivät persialaiset takaisin.


title: Daran taistelu

text: Nyt seurasi taistelussa tauko, jonka aikana persialainen sotilas haastoi bysanttilaiset kaksintaisteluun. Heruli nimeltä Andreas tappoi persialaisen ja vielä toisenkin haastajan. Tämän jälkeen persialaiset palasivat leiriinsä yön ajaksi.


title: Daran taistelu

text: Seuraavana päivänä saapui 10 000 uutta persialaista sotilasta. Taistelun alkoi kun kummatkin osapuolet ampuivat toisiaan jousilla ilman suurempia tappioita. Belisarius oli kätkenyt ratsuväkeä Daran vasemmalla puolella olevan kukkulan taakse. Kun persialaiset hyökkäsivät antoi bysanttilaisten keskusta periksi, mutta kätkössä olevan ratsuväen ja oikean siiven hunnit saivat persialaiset perääntymään. Firouz lähetti persialaisten valiojoukot bysanttilaista ratsuväkeä vastaan, joka murtui. Belisarius teki vastahyökkäyksen, joka jakoi persialaiset joukot kahteen osaan. Toinen osa ajoi takaa bysanttilaista ratsuväkeä, mutta toinen jäi mottiin ja se tuhottiin. 5000 persialaista sai surmansa ja heidän mukanaan Baresmanes. Loput persialaisista Belisarius päästi pakoon.


title: Titicaca

text: Titicaca (esp. "Lago Titicaca") on Etelä-Amerikan suurin järvi. Se sijaitsee 3 821 metriä merenpinnan yläpuolella ja on maailman korkeimmalla sijaitseva purjehduskelpoinen järvi.


title: Titicaca

text: Titicacan pinta-ala on 8 300 neliökilometriä, ja se sijaitsee altiplanon ylängöllä Andien vuoristossa Perun ja Bolivian rajalla. Sen keskisyvyys on 140–180 metriä ja syvin kohta 280 metriä. Suurin pituus on 190 kilometriä ja leveys 80 kilometriä. Se on tilavuudeltaan suurin Etelä-Amerikan järvistä. Järven eteläosassa on lähes erillinen Huiñamarcan allas, joka yhdistyy pääjärveen vain 800 metriä leveän salmen kautta. Yli 25 jokea laskee Titicacaan ja tuo siihen viileää vettä jäätiköiltä. Desaguaderojoki on järven ainoa laskujoki, ja suuri osa vedestä poistuukin haihdunnan kautta.


title: Titicaca

text: Järvessä on 41 saarta, joista monilla on asutusta.


title: Titicaca

text: Titicacan ja koko Perun suosituimpia nähtävyyksiä ovat Los Uros – kelluvista kaisloista tehdyt keinotekoiset saaret. Niiden asukkaat pakenivat kaislalautoilleen inkojen hyökkäyksiä. Saarilla asuu edelleen noin 300 henkeä. Kaislasaaret lahoavat pohjastaan, mutta niiden pintaan lisätään uusia kerroksia kaislaa.


title: Titicaca

text: Taquilesaarella on ollut asutusta yli 10 000 vuoden ajan. 1200-luvulle asti siellä asui tihuanaco-kansaa, jotka joutuivat inkojen valloitusretkien kohteeksi. Nykyisin asukkaita on noin kolmetuhatta. Saarella kudotaan ja neulotaan alpakkaneuleita.


title: Titicaca

text: Amantanisaari on pyöreä ja pinta-alaltaan noin 15 neliökilometriä. Sillä asuu noin 800 perhettä kuudessa kylässä.


title: Titicaca

text: Isla del Sol, auringon saari, sijaitsee Bolivian puolella. Siellä on jäänteitä inkojen rakennuksista, ja myytit ensimmäisestä inkasta liittyvät tähän saareen.


title: Titicaca

text: Titicaca on Ramsarin sopimuksella suojeltu vesialue vuodesta 1998 asti. Siellä elää yli kuusikymmentä lintulajia, muun muassa flamingoja ja uhanalainen endeeminen lentokyvytön titicacanuikku ("Rollandia microptera"). Luontaisia kalalajeja ovat killit, muun muassa "karachi" ("Orestias ispi") ja monnikalojen heimon "Trichomycterus"-sukuun kuuluva "boga"; 1930-luvun lopussa järveen istutettiin taimenia ja makrilleja. Noin 90 prosenttia järven kalalajeista on endeemisiä. Titicacajärven endeeminen sammakko ("Telmatobius culeus") voi kasvaa kilon painoiseksi ja jopa 50 senttimetriä pitkäksi.


title: Damasus II

text: Paavi Damasus II (k. 9. elokuuta 1048) oli paavina 17. heinäkuuta – 9. elokuuta 1048. Hän oli oikealta nimeltään Poppo Bressanonelainen ja ennen paaviuttaan hän oli Bressanonen piispa. Damasus oli toinen keisari Henrik III:n valtaan nostama paavi.


title: Damasus II

text: Hänen kautensa lyhyys on johtanut huhuihin, että hänet olisi myrkytetty, mutta todennäköisempää on, että hän kuoli malariaan.


title: Määrä

text: Määrä eli kvantiteetti (lukumäärä, lyhenne lkm.) on ominaisuus, joka on lukumääräisesti mitattavissa esimerkiksi kappaleina tai identtisinä mittayksikköinä.


title: Määrä

text: Mitattavuus on modernin empiirisen luonnontieteen perusta. Määrällisesti mitattavien ominaisuuksien vastaparina pidetään usein laatua eli "kvaliteettia".


title: Ii2

text: ii2 oli vuonna 2002 perustettu suomalainen Internet-yhteisö. Palvelua ylläpiti Citypress Oy, joka osti sen lokakuussa 2007. Rekisteröityneet käyttäjät pystyivät luomaan oman profiilin, selaamaan ja kommentoimaan muiden profiileja ja kuvia sekä keskustelemaan muiden käyttäjien kanssa. Myöhemmin palveluun pystyi luomaan myös kuvattoman avatar-profiilin. Palvelu perustettiin vaihtoehdoksi IRC-Gallerialle. Yhteisöön oli rekisteröitynyt joulukuuhun 2009 mennessä 208 770 käyttäjää ja sivusto keräsi sivulatauksia yli 35 miljoonaa kertaa viikossa. Sivustolla oli myös maksullisia lisäpalveluja, joita pystyi tilaamaan matkapuhelimella tai luottokortilla.


title: Ii2

text: Vuonna 2012 ii2 lopetettiin Facebookin aiheuttaman käyttäjien vähenemisen vuoksi, käyttäjät pystyivät valitsemaan haluavatko siirtää profiilinsa kuvat.fi sivustolle.


title: Suurin yhteinen tekijä

text:
Matematiikassa kahden kokonaisluvun "a" ja "b" suurin yhteinen tekijä, merkitään syt("a", "b") tai pelkästään ("a", "b"), tarkoittaa suurinta sellaista lukua, joka jakaa molemmat luvut "a" ja "b" niin, että lopputulos on kokonaisluku. Suurin yhteinen tekijä voidaan etsiä jakamalla tarkasteltavina olevat luvut alkutekijöihin. Tällöin lukujen suurin yhteinen tekijä saadaan ottamalla ne alkuluvut, jotka esiintyvät molempien lukujen alkutekijähajotelmassa korotettuna siihen potenssiin, joka on pienempi tämän kyseisen alkuluvun eksponentti lukujen alkutekijähajotelmissa. Suurin yhteinen tekijä on tällöin saatujen lukujen tulo.
Siis jos


title: Suurin yhteinen tekijä

text: jossa formula_3 on "i":s alkuluku, ja jos formula_3 ei ole luvun tekijä, sitä vastaava eksponentti formula_5 tai formula_6 on nolla, saadaan suurin yhteinen tekijä kaavasta


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Suurin yhteinen tekijä voidaan löytää myös esimerkiksi Eukleideen algoritmin avulla.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Algebrallisessa mielessä kokonaislukujen formula_8 suurimmalla yhteisellä tekijällä tarkoitetaan näiden lukujen virittämän kokonaislukujen renkaan ideaalin virittäjää.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Jos luvut formula_8 ovat kaikki nollia, niiden virittämä ideaali koostuu pelkästään luvusta formula_10.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Kokonaislukujen rengas formula_11 on kommutatiivinen eli vaihdannainen rengas. Lisäksi se on kokonaisalue, toisin sanoen siinä ei ole nollasta eroavia nollanjakajia, ja edelleen niin sanottu pääideaalialue, toisin sanoen sen jokainen ideaali on yhden alkion virittämä.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Väite, että jokainen kokonaislukujen renkaan formula_11 äärellisesti viritetty ideaali on yhden alkion virittämä, voidaan todistaa seuraavasti:


title: Suurin yhteinen tekijä

text:
Olkoon formula_13 kaikilla formula_14 kokonaislukujen
formula_8 virittämä renkaan formula_11 ideaali. Olkoon formula_17 tämän ideaalin pienin positiivinen alkio ja formula_18.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Helposti todetaan, että jokainen formula_17:n monikerta sisältyy ideaaliin formula_20.


title: Suurin yhteinen tekijä

text:
Olkoon toisaalta formula_21 ideaalin
formula_20 mielivaltainen alkio ja formula_23, jossa
formula_24.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Tällöin formula_25.


title: Suurin yhteinen tekijä

text:
Siis formula_26 kuuluu ideaaliin formula_20.
Jos formula_26 on suurempi kuin nolla, saadaan ristiriita luvun formula_17 valinnan kanssa. Siis välttämättä jokainen ideaalin formula_20 alkio on luvun formula_17 monikerta.


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Toisin sanoen lukujen formula_32 virittämä ideaali on sama, kuin ko. ideaalin pienimmän positiivisen alkion formula_17 virittämä ideaali. Tätä lukua formula_17 kutsutaan lukujen formula_8 suurimmaksi yhteiseksi tekijäksi.Olkoon tehtävänä peittää suorakaiteen muotoisen huoneen, jonka leveys a ja pituus b ovat kokonaislukuja, lattia mahdollisimman suurilla keskenään samankokoisilla neliön muotoisilla laatoilla. Miten laatan sivun pituus c on valittava?


title: Suurin yhteinen tekijä

text: Ratkaisun antaa lukujen a ja b suurin yhteinen tekijä suoraan. Siis valitaan c=syt(a,b).Käytännössä nopein tapa määrittää kahden luvun suurin yhteinen tekijä on käyttää Josef Steinin vuonna 1961 julkaisemaa binääristä algoritmia, mikäli lukujen alkutekijähajotelmaa ei tunneta.


title: Zaire (täsmennyssivu)

text: Zaire tarkoittaa seuraavia:


title: Pienin yhteinen jaettava

text: Kahden tai useamman kokonaisluvun pienin yhteinen jaettava eli pienin yhteinen monikerta, p.y.j., on matematiikassa pienin kokonaisluku, joka on tasan jaollinen kyseessä olevilla luvuilla. Käytännössä p.y.j. ilmaantuu esimerkiksi murtolukujen yhteen- ja vähennyslaskussa (ks. esimerkki alla). Se on mahdollista määrätä jakamalla luvut alkutekijöihinsä ja kertomalla niiden tekijöiden korkeimmat potenssit.


title: Pienin yhteinen jaettava

text: Formaalisti kahden luonnollisen luvun a ja b pienin yhteinen jaettava, pyj(a,b) = m, on pienin sellainen luku, jota kohti on olemassa sellaiset luonnolliset luvut formula_1 ja formula_2, että


title: Pienin yhteinen jaettava

text: Siis jos


title: Pienin yhteinen jaettava

text: missä formula_6 on i:s alkuluku ja jos formula_6 ei ole luvun tekijä, sitä vastaava eksponentti formula_8 tai formula_9 on nolla, saadaan pyj-kaavaksi


title: Pienin yhteinen jaettava

text:
Esimerkki:Huomaa, että formula_14 ja formula_15, eli pyj on jaollinen luvuilla 18 ja 20.
Lisäksi jos joku luku on jaollinen luvuilla 18 ja 20, se on jaollinen myös luvulla 180.
Esimerkiksi 18 · 20 = 360 = 2 · 180
Lasketaan ensin pyj(18,20) = 180. Lavennetaan tämän jälkeen murtoluvut samannimisiksi, eli että kummankin nimittäjä on 180. Kerroin saadaan jakamalla pyj nimittäjällä: 180/18=10, 180/20=9.


title: Pienin yhteinen jaettava

text: Voidaan osoittaa, että luonnollisille luvuille "n" ja "p" pätee:


Pienin yhteinen jaettava


title: Virtsa

text: Virtsa () on eläinkuntaan kuuluvan eliön muodostamaa nestemäistä kuona-ainetta. Virtsa erittyy munuaisissa, jotka suodattavat verta. Verestä suodatettua ainetta kulkeutuu virtsajohtimia pitkin virtsarakkoon, jonka tarpeeksi täytyttyä eliö, myös ihminen, alkaa tuntea virtsaamisen tarvetta. Virtsa poistuu rakosta virtsaputkea pitkin ulos elimistöstä.


title: Virtsa

text: Elimistössä kiertää jatkuvasti monia litroja nestettä, josta munuaiset suodattavat vuorokauden aikana 180 litraa alkuvirtsaa. Suurin osa nesteestä ja ainesosista imeytyy kuitenkin takaisin, sillä lopullinen virtsamäärä on vain noin 0,5–2,5 litraa vuorokaudessa. Virtsa on vaaleampaa, jos kehon nestemäärä on suuri ja tummempaa, jos se on pieni. Kuivuuteen sopeutuneilla eläinlajeilla virtsa voi olla erittäin väkevää.


title: Virtsa

text: Ihminen tuottaa keskimäärin 500 litraa virtsaa vuodessa eli vuorokautta kohti 1–2 litraa. Virtsasta on 95 prosenttia vettä ja 2,5 prosenttia virtsa-ainetta eli ureaa, joka on suurina määrinä myrkyllistä. Loput 2,5 prosenttia virtsasta on erilaisia mineraaleja kuten magnesiumia ja kalsiumia. Virtsa sisältää myös virtsahappoa, hippuurihappoa, urobiliiniä sekä fosfori- ja rikkihappoa. Virtsa ei ole myrkyllistä, kuten monissa kulttuureissa uskotaan, mutta nautittuna se saattaa suurina annoksina olla haitallista. Virtsan pH-arvo vaihtelee 4,5:n ja 8:n välillä; normaalisti se on hieman happaman puolella. Voimakkaasti hapan tai emäksinen virtsa on merkki sairaudesta.


title: Virtsa

text: Virtsa saattaa muuttua tahmeaksi sokeriliemeksi, jos henkilö sairastaa hoitamatonta diabetesta, jolloin sokeria pääsee virtsaan.


title: Virtsa

text: Virtsa muodostuu hiussuonikeräsissä, jotka ovat kahden valtimon välissä ja joissa on lähes sama paine kuin suurissa valtimoissa. Paine puristaa ja suodattaa kapillaarien seinämien läpi keräsen koteloon plasmasuodosta eli primaarivirtsaa. Aineosien suhde on siinä plasman suurimolekyylisiä valkuaisaineita lukuun ottamatta suunnilleen sama kuin plasmassa. Verisolut ja suurin osa plasman proteiineista jäävät verisuoniin. Vuorokauden aikana proteiiniakin silti siirtyy suodokseen yhteensä kolmisenkymmentä grammaa.


title: Virtsa

text: Glomerulussuodoksen määrä on vuorokaudessa noin 160 litraa, mutta siitä imeytyy takaisin niin paljon, että vain 0,5–2 litraa erittyy lopullisesti virtsana. Glomerulusten suodatustoiminta on verenpaineesta riippuvaista. Jos suurien valtimoiden paine šokissa laskee noin 60 mmHg:iin, lakkaa virtsaneritys glomerulusten filtraatiotoiminnan loppumisen takia.


title: Virtsa

text: Glomerulussuodos siirtyy keräsestä proksimaaliseen tubulukseen. Tubuluksen verisuonituksesta huolehtii munuaiskeräsestä lähtevä "vas efferens". Sen sisältämä veri on luovuttanut glomerulussuodokseen vettä ja tähän liuenneita pienimolekyylisiä aineita ja väkevöitynyt siksi erittäin suuresti. Nyt siihen imeytyy takaisin eli reabsorboituu hyvin suuri osa samoista aineista, jotka poistuivat verestä glomeruluksessa. Esimerkiksi vedestä imeytyy proksimaalisen tubuluksen alueella takaisin 75-85 %. Samoin imeytyy takaisin natrium-, kalium-, kloridi- ja fosfaatti-ioneja. Osittain aktiivisen, osittain passiivisen imeytymisen johdosta suodoksesta siirtyy vereen myös glukoosia, aminohappoja ja useita muita orgaanisia aineita. Proteiinimolekyylit poistuvat suodoksesta tubulussolujen pinosytoimina.


title: Virtsa

text: Munuaisten kyky säädellä virtsan väkevyyttä perustuu Henlen lingon ja kokoojaputken toimintaan. Henlen lingon nousevan osan seinämäsolut siirtävät natriumioneja aktiivisesti tubuluksesta kudosnesteeseen. Kloridi-ioni seuraa passiivisesti natriumia. Vettä sen sijaan nousevan osan seinämä läpäisee huonosti. Kudosnesteeseen näin tuleva natriumkloridi siirtyy suureksi osaksi takaisin tubulukseen Henlen lingon laskevan osan seinämien läpi. Se saattaa kiertää useita kertoja tubuluksen laskevasta osasta nousevaan ja kudosnesteen kautta takaisin. Munuaisten ydinkerroksessa, jossa Henlen lingon mutka sijaitsee, natriumkloridipitoisuus ja siten myös osmoottinen paine on sekä tubuluksen sisällä että sen ulkopuolella moninkertainen kuorikerrokseen verrattuna. Henlen lingon nousevan osan sisällä osmoottinen paine pienenee lähestyttäessä munuaisen kuorikerrosta, koska natriumkloridia poistuu ja vesi jää jäljelle. Distaalisen kiemuratiehyen alussa virtsa onkin hyvin laimeaa. Se väkevöityy uudestaan distaalisessa kiemuratiehyessä ja kokoojaputkessa, jossa vettä poistuu seinämien läpi kudosten korkeamman osmoottisen paineen imemänä. Edellytyksenä on aivolisäkkeen takalohkon antidiureettisen hormonin eli ADH:n vaikutus, sillä vain ADH:n läsnä ollessa distaalisen kiemuratiehyen ja kokoojaputken seinämät läpäisevät mainittavasti vettä. ADH:n puutteessa vesi ei pääse seinämien läpi, joten virtsa pysyy runsaana ja laimeana. Diabetes insipidus -taudissa, joka johtuu ADH:n vajauksesta, voi vuorokaudessa erittyä jopa 20 litraa hyvin laimeaa virtsaa.


title: Virtsa

text: Distaalinen tubulus osallistuu natrium-kalium-tasapainon ja happo-emäs-tasapainon ylläpitoon. Sen solut voivat vaihtaa suodoksen natriumioneja solunsisäisiin kaliumioneihin tai vetyioneihin. Distaalinen tubulussolukko kykenee lisäksi muodostamaan ammoniakkia glutamiinista ja eräistä muista aminohapoista. Ammoniakista muodostuneet ammoniumionit neutraloivat happoja ja säästävät näin elimistöön natrium- ja kaliumioneja, joita muuten kuluisi virtsan happojen neutraloimiseen. Munuaistubuluksen solut kykenevät erittämään aktiivisesti muitakin yhdisteitä. Niinpä jotkin elimistölle vieraat aineet poistuvat sekä glomerulusten että tubulusten kautta (penisilliini, virtsateiden kuvauksessa käytettävät röntgenvarjoaineet).


title: Virtsa

text: Virtsan määrä vaihtelee suuresti henkilön koon ja iän, nautitun ruuan ja juoman laadun ja määrän, hikoilun sekä vuorokaudenajan mukaan. Yleensä virtsaa erittyy täysikasvuisella ihmisellä 0,5–2 litraa vuorokaudessa. Eritys on voimakkainta iltapäivällä ja vähäisintä aamuyöllä. Virtsan vuorokautisen määrän väheneminen alle 500 millilitraan paastoavalla henkilöllä tai alle 700 millilitraan normaalisti syövällä henkilöllä merkitsee kuona-aineiden kasautumista ruumiiseen; kuona-aineet voivat näet erittyä vain kohtalaisen suuriin nestemääriin liuenneina.


title: Virtsa

text: Toisin kuin uloste, tuore (pilaantumaton) virtsa ei ole myrkyllistä. Sen juominen ei ole vaarallista, ja jotkut, jotka ovat olleet tilanteessa, jossa muuten ei ole ollut vettä saatavilla, ovat selviytyneet hengissä juomalla virtsaansa. Kuitenkin virtsa on epämiellyttävää ja pahanmakuista juotavaa. Ainakin avaruusaluksissa suodatetaan virtsaa siten, että virtsa-aine eli urea poistetaan ja jäljelle jää vesi, jonka miehistön jäsenet juovat.


title: Virtsa

text: Virtsan ominaispaino vaihtelee ääritapauksissa 1,001:stä 1,050:aan. Yleensä se kuitenkin on 1,010–1,025. Tilasta, jossa munuaiset eivät kykene laimentamaan ja väkevöimään virtsaa, käytetään nimitystä "isostenuria". Sen vallitessa virtsan ominaispaino pysyy 1,010:na nautitusta nestemäärästä riippumatta. Isostenuria on merkki munuaisten reservien loppumisesta.


title: Virtsa

text: Virtsan pH on riippuvainen siitä, miten runsaasti nautitusta ravinnosta muodostuu poistettavia happamia tai emäksisiä aineenvaihduntatuotteita. Normaalia sekaravintoa nautittaessa muodostuu happamia aineenvaihduntatuotteita enemmän kuin emäksisiä. Virtsa onkin tavallisesti hieman hapanta (pH noin 6). Tarpeen vaatiessa virtsan pH voi kuitenkin vaihdella 4,6:sta 8,2:een. Koska yhden pH-asteen lasku tarkoittaa vetyionikonsentraation kasvamista kymmenkertaiseksi, tämä merkitsee sitä, että virtsan vetyionien määrä voi vaihdella monituhatkertaisesti.


title: Virtsa

text: Virtsan keltainen väri johtuu pääsiassa eräistä urobiliiniyhdisteistä (urokromeista). Värisävy voi joskus olla osviittana tautia diagnosoitaessa (verenvuoto), mutta yleensä sillä ei ole paljoakaan käytännön merkitystä. Virtsan väri muuttuu jo lyhyessäkin säilytysajassa. Virtsa myös helposti samenee sitä säilytettäessä joko siksi, että bakteerit lisääntyvät siinä tai siksi, että jotkin aineet saostuvat.


title: Virtsa

text: Virtsasta on yleensä noin 95 prosenttia vettä. Jäljelle jäävistä kiinteistä aineista on yli puolet (15–30 g/vrk) virtsa-ainetta eli ureaa. Jonkin verran erittyy myös muita typpipitoisia kuona-aineita (kreatiniinia 1–3 g, virtsahappoa 0,5–1 g ja ammoniumioneja 0,5–1 g vuorokaudessa. Natriumioneja erittyy keskimäärin 2–5 g, kalium-ioneja 1–3 g, kalsiumia 0,1–0,3 g, kloridi-ioneja 4–9 g sekä fosforia, lähinnä epäorgaanisina fosfaatteina, gramman verran vuorokaudessa.


title: Virtsa

text: Virtsan eritykseen saattaa liittyä erilaisia ongelmia. Virtsaamishäiriöt ovat erittäin tavallisia varsinkin ikäihmisillä: valtaosa yli 60-vuotiaista miehistä kärsii jonkintyyppisestä virtsanerityksen ongelmasta.


title: Virtsa

text: Mahdollisia ongelmia ovat muiden muassa virtsankarkailu (inkontinenssi), virtsattaessa koettava kipu, virtsakivitauti, heikentynyt virtsasuihku, tihentynyt virtsaamisen tarve ja virtsan jälkitiputtelu. Virtsankarkailu on yleinen vaiva: se koskettaa noin viittä prosenttia suomalaisista. 25–69-vuotiaista naisista siitä kärsii jopa 19 prosenttia. Heillä sen aiheuttajia ovat esimerkiksi synnytys, raskaus, vaihdevuodet ja jatkuvat virtsatietulehdukset.


title: Virtsa

text: Virtsaamishäiriöiden muita taustatekijöitä saattavat olla esimerkiksi virtsarakon toimintahäiriö, virtsaputkitulehdus, virtsarakkotulehdus, diabetes, Parkinsonin tauti, dementia, ongelmat sydämessä ja verisuonissa, kasvain sekä miehillä eturauhasvaivat.


title: Virtsa

text: Virtsa on erittäin käyttökelpoinen typen lähde kasveja lannoitettaessa. Maataloudessa kotieläinten virtsa pyritään keräämään virtsakaivoon, mistä se kuljetetaan säiliöperävaunulla pellolle ravinteeksi. Nykyaikaisessa lietelantalassa uloste ja virtsa sekoittuvat, ja saadaan entistä monipuolisempaa ravintoa pellolle. Myös ihmiset tuottavat päivittäin kasveille hyödyllisiä ravinteita, kuten typpeä ja fosforia virtsan mukana. Suomessa ravinteet päätyvät usein jätevedenpuhdistuslaitoksille, jossa ne muuntuvat osittain kasveille huonosti käyttökelpoiseen muotoon. Ihmisten tuottamien ravinteiden hyötykäyttöä on tutkittu paljon maailmalla ja virtsa on todettu lannoiteteholtaan käyttökelpoiseksi lannoitteeksi. Myös Suomessa virtsan lannoitekäyttöä on tutkittu mm. BIOUREA-hankkeessa, jossa virtsa todettiin keinolannoitteisiin verrattuna vähintään yhtä tehokkaaksi lannoitteksi. Huolenaiheena virtsan lannoitekäytössä ovat edelleen erilaiset haitta-aineet, kuten lääkeainejäämät. Ihmisten käyttämät lääkkeet erittyvät suureksi osaksi virtsan mukana ja tietoa niiden päättymisestä takaisin ruokaketjuun ei vielä ole tarpeeksi tietoa.


title: Virtsa

text: Useat eläimet merkitsevät reviirinsä tai kulkureittinsä virtsaamalla. Räkättirastas puolustaa pesäänsä ja poikasiaan esimerkiksi ihmisen tunkeiluja vastaan virtsasta ja ulosteesta muodostuvilla "pommeilla".


title: Syt

text: Syt tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Victorianjärvi

text: Victorianjärvi on Afrikan suurin järvi, laajin trooppinen järvi maailmassa ja pinta-alaltaan toiseksi suurin makean veden järvi maailmassa. Laajuisekseen järveksi Victorianjärvi on melko matala, minkä johdosta vesimäärältään se on vasta seitsemänneksi suurin makean veden järvi. Victoriajärven pinta-ala on 68 800 km² ja vesimäärä 2 750 km³. Suurin mitattu syvyys on 84 metriä. Se on Niilin pisimmän haaran alkulähde ja sijaitsee Tansanian, Ugandan ja Kenian alueella. Järvessä on yli 3 000 saarta. Monet niistä ovat asuttuja. Saariin kuuluvat muun muassa Ugandan puolella sijaitsevat Ssese-saaret.


title: Victorianjärvi

text: Victorianjärvi sijaitsee pääosin Ugandassa ja Tansaniassa, mutta osa siitä ulottuu myös Kenian puolelle. Sen pinta-ala on 69 484 neliökilometriä, ja se on Yläjärven jälkeen maailman toiseksi suurin makeavetinen järvi. Victorianjärven pinta on 1 134 metrin korkeudella, ja järvi sijaitsee Ison hautavajoaman läntisen ja itäisen haaran välisellä laajalla ylätasangolla.


title: Victorianjärvi

text: Victorianjärvi on melko matala järvi, ja sen suurin syvyys on noin 82 metriä. Sen tilavuus on noin 2 760 kuutiokilometriä, joka on noin 15 prosenttia vähemmän kuin esimerkiksi Afrikan suuriin järviin kuuluvassa Tanganjikajärvessä, joka on kuitenkin alle puolet pienempi pinta-alaltaan.


title: Victorianjärvi

text: Järven rantaviiva on hyvin epäsäännöllinen ja on noin 3 500 kilometriä pitkä. Rannasta erkanee monia matalia lahtia ja lahdelmia, jotka muuttuvat paikoin soiksi ja kosteikoiksi. Järvessä on myös yli 3 000 saarta, joihin kuuluu järven koillisosassa Ugandassa olevat Ssese-saaret.


title: Victorianjärvi

text: Victoriajärven valuma-alueen lämpötilat vaihtelevat vuoden aikana hyvin vähän. Kuukautiset keskilämpötilat ovat yleensä noin 19–25 astetta. Vuorokauden lämpötila vaihtelee yleensä 15–30 asteen välillä. Veden pintalämpötila on ympäri vuoden noin 24 astetta. Valuma-alueen sadanta on keskimäärin 1 300 millimetriä; se vaihtelee vuoristoalueiden 2 000 millimetristä pohjois- ja lounaisosien 1 000 millimetriin.


title: Victorianjärvi

text: Victoriajärvi on nuorempi kuin muut Afrikan hautavajoaman suurista järvistä. Se muodostui 400 000 vuotta sitten, kun aiemmin länteen virranneet joet joutuivat muuttamaan suuntaansa maankuoressa tapahtuneiden muutosten takia.


title: Victorianjärvi

text: Victoriajärvi saa vetensä poikkeuksellisesti pääosin sadevedestä, ja vain noin 15 prosenttia vedestä virtaa järveen jokia pitkin. Merkittävin järveen virtaavista joista on Kagera. Haihtuminen puolestaan vastaa 85 prosentista ulosvirtauksesta, ja järven laskujokea Valkoiseen-Niiliin kuuluvaa Victorian Niiliä pitkin kulkee 15 prosenttia ulosvirtauksesta. Victorianjärvi onkin hyvin herkkä ilmaston muutoksille, ja esimerkiksi 1900-luvun aikana sen pinnan korkeus on muuttunut kolmen metrin välillä. Historiansa aikana järvi on kuivunut kolmesti; viimeisen kerran se kuivui 17 300 vuotta sitten ja täyttyi uudelleen 14 700 vuotta sitten.


title: Victorianjärvi

text: Ensimmäinen Victorianjärven löytänyt eurooppalainen oli brittitutkimusmatkailija John Hanning Speke, joka päätyi järvelle vuonna 1858 etsiessään Niilin alkulähdettä. Hän nimesi silloin järven Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Viktorian mukaan. Järvi on kuitenkin merkitty jo Al-Idrisin arabikarttaan 1160-luvulta, ja kartta myös näyttää sen olevan Niilin lähde.


title: Victorianjärvi

text: Pääosin Ugandan pääkaupungin Kampalan erittäin saastuttama järvi on lähes kuollutta aluetta Murchison Bayn kohdalta, jolla kaupunki sijaitsee. Veden väri on muuttunut levän takia vihreäksi, eikä siinä ole juuri mitään elollista. Järven tilaa heikentävät leväkukinnot, fosfaatit, nitraatit, raskasmetallit ja ihmisulosteet. Aikaisemmin suot, jotka nyttemmin ovat kuivattu rakennushankkeiden tieltä, toimivat suodattajina teollisuuden ja yhdyskuntien jätteille. Nykyään ne päästetään puhdistamattomina järveen. Juomakelpoiseksi vedestä ei ole kohta ollenkaan edes puhdistamalla.


title: Kirjolohi

text: Kirjolohi ("Oncorhynchus mykiss") on tyynenmerenlohien sukuun kuuluva lohikala, jonka ihminen on tuonut Pohjois-Amerikasta Suomeen ja muualle Eurooppaan. Kirjolohen liha on rasvaista ja punertavansävyistä. Kirjolohi on suosittu ja edullinen ruokakala, jota viljellään hyvin paljon. Se on vesistöihin istutettuna myös virkistyskalastajien saaliskala, esimerkiksi yksi perhokalastajien halutuimmista saaliista. Kirjolohi kasvaa noin 40–70 senttimetrin pituiseksi ja painaa noin 1–5 kg.


title: Kirjolohi

text: Tästä alkujaan Pohjois-Amerikan 60. leveyspiirin eteläpuolen Tyyneenmereen laskevista vesistöistä kotoisin olevasta kalasta erotetaan kolme ekologista muotoa: koko elämänsä virtavesissä viettävä muoto, kylmien järvien muoto ja merestä jokiin kudulle nouseva muoto. Meressä elävästä ja joissa kutevasta muodosta käytetään nimitystä "steelhead" ja koko ikänsä makeassa vedessä elävästä nimitystä "kamloops".


title: Kirjolohi

text: Ensimmäinen kirjolohen mätierä tuotiin Suomeen Saksasta vuonna 1894. Suomeen kala on tullut etupäässä tanskalaisten kalanviljelylaitosten kautta. Rotu lienee "Kamloops", makeanveden muoto. Kalaa on istutettu Suomen luontoon moneen otteeseen ja istutetaan edelleen lähinnä virkistyskalastajien pyydettäväksi. Kirjolohi ei kovinkaan helposti lisäänny Suomen vesissä, sillä kesä on liian lyhyt mädin kypsymiselle. Kirjolohikannat ovat siksi istutusten varassa. Eurooppaan kirjolohta on tuotu 1800-luvun lopulta asti, ja viime vuosina sen viljely kalanviljelylaitoksissa on ollut runsasta.


title: Kirjolohi

text: Suomessa kirjolohi on kalanviljelyssä ylivoimaisesti eniten viljelty kalalaji. Sen tuotantomäärä, 12,2 miljoonaa kiloa, oli vuonna 2013 noin 90 % kaikesta ruokakalaksi viljellystä kalasta. Kirjolohen mätiä tuotettiin 0,4 miljoonaa kiloa. Suurin osa tuotannosta tapahtuu verkkoaltaissa Saaristomeren ja Ahvenanmaan vesillä.


title: Kirjolohi

text: Koko maailmassa kirjolohta tuotetiin vuonna 2012 856 miljoonaa kiloa, mikä oli noin 41 % lohen viljelymäärään verrattuna. Se oli 11. sijalla eniten viljeltyjen kalalajien tilastossa. Suurin tuottaja on Chile, muita tuottajamaita ovat Norja, Tanska, Ranska, Espanja, Italia, Saksa, Britannia, Yhdysvallat ja Iran.


title: Kirjolohi

text: Viljelty kirjolohi saa punaisen värinsä rehuun lisätystä synteettisesti tuotetusta astaksantiini-pigmentistä. Luonnossa kasvavat lohikalat saavat punaisen värinsä ainakin osittain samasta pigmentistä, jota se saavat ravinnossaan (mm. krillit, katkaravut). Luonnon ravintoketjussa astaksantiinia tuottavat mikrolevät. Astaksantiini muodostaa noin 15–20 % viljeltyjen lohikalojen rehukustannuksista. Lähes kaikki kasvatettu kirjolohi ja lohi ruokitaan synteettistä pigmenttiä sisältävällä ravinnolla, sillä alan tutkimusten mukaan mitä tummemmanpunaista kala on, sitä paremmin se menee kaupaksi. Luonnossa kasvavien lohikalojen ravinnosta poikkeavalla pigmentittömällä ravinnolla kasvatettu harmaalihainen kirjolohi ei mene kaupaksi. Väriaineita ei Suomessa kuitenkaan tarvitse ilmoittaa.


title: Kirjolohi

text: Kalan ruokinnasta ympäristöön voi liueta fosforia. Fosforin liiallinen määrä vesissä rehevöittää vesistöjä. Kalanviljelyn typpi- ja fosfori päästöt ovat Suomessa 2012 alle 2 % kaikesta veteen liuenneesta fosforin kokonaismäärästä. Kirjolohen viljelyn kokonaispäästöt tuotettua ravintoenergiayksikköä kohti olivat 15- vuotta sitten samaa luokkaa kuin naudan- ja sianlihantuotannossa. Kirjolohi on määritelty yhdeksi sadasta maailmanlaajuisesti haitallisimmasta vieraslajista.


title: Kirjolohi

text: Kirjolohta nimitettiin Suomessa aikaisemmin "forelliksi" ja "sateenkaarirauduksi" (), mutta vuonna 1965 presidentti Urho Kekkonen lanseerasi nimen kirjolohi, joka vakiintui kalan suomalaiseksi nimeksi. Aikaisemmin kirjolohen katsottiin kuuluvan Atlantin lohikalojen sukuun "Salmo", ja silloin sen tieteellinen nimi oli "Salmo gairdneri". Sittemmin on tehty selvä taksonominen jako kaikkien Atlantin ja Tyynenmeren lohien (monilajinen suku "Oncorhynchus") välillä, ja kirjolohi siirtyi jälkimmäiseen.


title: Maailmanpankki

text: Maailmanpankki () on nykyisin kahdesta eri laitoksesta koostuva ryhmä. Maailmanpankkiin kuuluvat Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehittämispankki (IBRD) ja Kansainvälinen kehitysjärjestö (IDA). Maailmanpankin nykyiset tehtävät keskittyvät köyhyyden vähentämiseen ja kestävän kehityksen maailmanlaajuiseen edistämiseen. Maailmanpankki antaa jäsenilleen taloudellista tukea lainojen muodossa, teknistä tukea eri projekteihin sekä neuvoo maiden hallituksia.


title: Maailmanpankki

text: Suomi liittyi maailmanpankin jäseneksi 14. tammikuuta 1948. Maailmanpankilla ei ole toimipistettä Suomessa, vaan Suomella on edustaja Maailmanpankin Pariisin-toimistolla. Suomen suhteista Maailmanpankkiin vastaa ensisijaisesti valtiovarainministeriö, ja Suomen korkeinta äänestysvaltaa käyttää istuva valtiovarainministeri. Hänen varaedustajansa on istuva kehitysministeri. Suomi kuuluu Maailmanpankin päivittäisessä korkeimmassa päätöksenteossa Pohjoismaiden ja Baltian maiden yhteiseen äänestysryhmään, jolla on Maailmanpankin johtokunnassa yksi yhteinen, vuorotellen eri maista valittava edustaja.


title: Maailmanpankki

text: Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) luotiin toisen maailmansodan jälkeen Bretton Woodsissa pidetyissä neuvotteluissa, jota johtivat Ison-Britannian puolelta John Maynard Keynes ja Yhdysvaltojen puolelta Harry Dexter White. Neuvotteluissa Yhdysvallat oli voima-asetelmissa niskan päällä ja Keynes joutui luopumaan monista ideoistaan kuten kansainvälisestä rahayksiköstä. Alun perin oli tarkoitus luoda myös Kansainvälinen kauppajärjestö, joka perustettiin vasta 1994 nimellä Maailman kauppajärjestö (WTO). Neuvottelujen tuloksena syntyneiden Bretton Woods -instituutioiden (Maailmanpankki ja IMF) toimenkuva on myöhemmin käynyt läpi lukuisia muutoksia.


title: Maailmanpankki

text: Maailmanpankki perustettiin vuonna 1944 rahoittamaan Euroopan ja Japanin jälleenrakentamista. Alussa pankki keskittyi infrastruktuurin, kuten maanteiden, lentokenttien ja voimaloiden, korjaamiseen ja jälleenrakentamiseen. Japanin ja Euroopan maiden kehittyessä pankin huomio keskittyi kehitysmaihin. 1990-luvun alkupuolella pankki alkoi myöntää lainoja myös entisille itäblokin maille.


title: Maailmanpankki

text: Maailmanpankin päämaja sijaitsee Washingtonissa. Perinteisesti pääjohtaja on aina yhdysvaltalainen, jonka nimittää maan presidentti. 30. kesäkuuta 2007 pääjohtaja Paul Wolfowitz erosi virastaan kohun saattelemana, ja hänen tilalleen tuli Robert Zoellick. Vuodesta 2012 vuoden 2019 tammikuun loppuun saakka toimi pääjohtajana Jim Yong Kim.


title: Maailmanpankki

text: Monet vasemmistolaiset pitävät Maailmanpankkia (ja Kansainvälistä valuuttarahastoa) liberaalin talouspolitiikan levittäjänä, kun taas monien liberaalien ja konservatiivien mielestä tällaiset maailmantalouden sääntelyelimet ovat liberaalin talouspolitiikan vastaisia ja lisäksi usein hyväksyvät kohdemaiden sääntelyn.


title: Maailmanpankki

text: Taloustieteilijä Arnold Klingin mukaan IMF ja Maailmanpankki, kuten yleensä muutkin julkisen sektorin elimet, ovat oikeutettavissa teoriassa mutta ne heikommin onnistuvat käytännössä ja myös aiheuttavat tahattomia sivuvaikutuksia. Esimerkiksi kehityksen pääesteet ovat protektionismi ja lahjonta, joten Maailmanpankki on Klingin mukaan turha. Myös Wall Street Journalin Mary O'Grady on arvostellut Maailmanpankin ja IMF:n vääristävän markkinoita haitallisesti.


title: Maailmanpankki

text: Vuoteen 2005 asti Maailmanpankkia johtaneen James Wolfensohnin on kehuttu lähentäneen Maailmanpankkia kansalaisjärjestöihin. Useiden oikeistolaisten kriitikoiden mukaan hän on liiaksi toteuttanut rikkaiden maiden äänekkäiden kansalaisjärjestöjen tahtoa sen sijaan, että olisi sijoittanut rahat sinne, missä niistä olisi eniten hyötyä kehitysmaille. Vasemmistolaiset taas näkevät Maailmanpankin usein yhä liian liberalistisena talouspolitiikan suuntaan.


title: Dortmund

text: Dortmund [] on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Ruhrin alueella, Saksassa. Ruhrjoki virtaa kaupungin eteläpuolelta ja Datteln–Hammin kanava kaupungin pohjoispuolelta. Dortmund–Emsin kanava päättyy Dortmundin satamaan lähes kaupungin keskustassa. Vuonna 2008 kaupungissa oli 584 412 asukasta, joten se oli osavaltionsa toiseksi suurin kaupunki Kölnin jälkeen.


title: Dortmund

text: Dortmund tunnetaan Westfalenin vihreänä kaupunkina. Lähes puolet sen alueesta on vettä tai viheralueita kuten "Westfalenpark" ja "Rombergpark". Joulumarkkinat ("Weihnachtsmarkt") on myös tunnettu tapahtuma. Dortmundin kuuluisia nähtävyyksiä ovat muun muassa Signal Iduna Park eli Westfalenstadion ja 208 metriä korkea televisiotorni Florianturm.


title: Dortmund

text: Dortmundissa toimii vuonna 1968 perustettu teknillinen yliopisto.


title: Dortmund

text: Dortmund on mainittu kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 880 nimellä "Throtmanni", jolloin se oli pieni kylä. Vuonna 1152 keisari Fredrik Barbarossa rakennutti uudelleen tulipalon tuhoaman kaupungin ja piti siellä hoviaan kaksi vuotta. 1200-luvulla Dortmund liittyi Hansaliittoon ja saavutti vapaakaupungin aseman.


title: Dortmund

text: Kaupunki menetti vapaakaupungin aseman vuonna 1803. Se liitettiin Napoleonin sotien jälkeen Preussiin. Teollistumisen aikana hiili, teräs ja olut toivat Dortmundille vaurautta. Kaivosmuseo "Zeche Zollern" kertoo teollistumisen ajan tekniikasta ja työoloista, ja se kuuluu yhtenä kohteena Euroopan teollisen perinteen reittiin.


title: Dortmund

text: Dortmund oli yksi pahiten kärsineistä Saksan kaupungeista toisen maailmansodan aikana - liittoutuneiden pommikoneen tuhosivat kaupungin lähes täysin. Aluksi arvioitiin, ettei raunioitunutta keskustaa kannata rakentaa uudelleen, mutta jo vuonna 1950 kaupungissa oli taas puoli miljoonaa asukasta.


title: Dortmund

text: Dortmund jakautuu 12 osa-alueeseen (), jotka jakautuvat edelleen 62 kaupunginosaan (). Osa-alueet ovat:


title: Dortmund

text: Dortmundin Bundesligassa pelaava jalkapallojoukkue on nimeltään Borussia Dortmund (virallisesti "Ballspiel-Verein Borussia 1909 e.V. Dortmund"). Se on voittanut Mestarien liigan vuonna 1997. Kaupungissa järjestettiin vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita.


title: Dortmund

text: Kaupungissa sijaitsee syksyllä 2015 avattu Saksan jalkapallomuseo. Der Spiegel on hehkuttanut museota "Jättiläismäiseksi leikkikentäksi kaikille jalkapallofaneille"


title: Dortmund

text: Dortmundin lentoasema sijaitsee noin 10 kilometrin päässä kaupungin keskustasta itään. Sieltä lähtee sekä kotimaan- että ulkomaanlentoja. Päärautatieasemaa käyttää päivittään yli 125 000 matkustajaa. Asemalta lähtee noin 195 kaukojunaa ja 495 lähijunaa päivässä.Yliopistoalueella toimiva H-bahn on Saksan ainoa yksiraiteinen rautatie eli monorail. Se kuljettaa päivittäin noin 5000 matkustajaa.


title: Trooppinen sademetsä

text:
Trooppinen sademetsä on ainavihanta ja tiheä sademetsä tropiikissa, jossa sataa vähintään 1 500 millimetriä vuodessa. Trooppiset sademetsät ovat maapallon monimuotoisin kasvillisuusvyöhyke, ja niissä esiintyy ainakin puolet maapallon eläinlajeista. Hakkuiden ja kaskeamisen seurauksena sademetsät ovat jatkuvasti vähenemässä ja niiden tulevaisuus on uhattuna. Puut voivat kasvaa yli 50 metrin korkuisiksi. Elämä trooppisessa sademetsässä on jakautunut useisiin eri kerroksiin.
Sademetsät sijaitsevat päiväntasaajan ympäristössä, siellä sataa ja on lämmintä ympäri vuoden. Kasvillisuus on todella rehevää ja erilaiseja kasvilajeja on paljon enemmän kuin muilla kasvillisuusalueilla.


title: Trooppinen sademetsä

text: Trooppista sademetsää esiintyy aivan päiväntasaajan tuntumassa 25. pohjoisen ja eteläisen leveyspiirin välisellä alueella ja korkeintaan 3 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Alueella vaikuttaa intertrooppinen rintama, jossa konvergenssin seurauksena lämmintä ja kosteaa ilmaa saapuu ulommilta leveysasteilta muodostaen sinne pysyvän matalapaineen vyöhykkeen, jolla sataa yli 200 päivänä vuodessa. Kaikkien kuukausien keskilämpötila ylittää 18 celsiusastetta ja kuukausittaisten keskilämpötilojen vaihtelu on alle 6 °C.


title: Trooppinen sademetsä

text: Amerikan sademetsät eli neotrooppiset sademetsät kattavat yli kolmasosan kaikista maailman sademetsistä, ja niiden eliömaailma on ehkä koko maailman rikkain. Sademetsiä on Amazonin tasangolla sekä vuoristoisemmassa Väli-Amerikassa. Amazonian sademetsät voidaan jakaa 24 eri tyyppiin, joista jokaisessa on omat puulajinsa ja muut kasvinsa sekä ainutlaatuinen rakenteensa ja maaperätyyppinsä. Sateisinta on kesäkuusta syyskuuhun, jolloin joet tulvivat huomattavan paljon ja synnyttävät tulvametsiä.


title: Trooppinen sademetsä

text: Amerikan sademetsien tunnusomaisia lajeja ovat esimerkiksi morfoperhoset, nuolimyrkkysammakot, jaguaari, laiskiainen, mölyapina sekä jättikokoiset jyrsijät kuten kapybara. Amazonjoessa elää esimerkiksi lihaa syöviä piraijoja sekä vaaleanpunainen amazoninjokivalas.


title: Trooppinen sademetsä

text: Afrikassa Kongon altaan sademetsät ovat vaikeakulkuisia, eikä niitä tunneta vielä kokonaan. Afrikan häntäapinat ja ihmisapinat, kuten mandrilli ja gorilla, ovat hyvin kookkaita. Metsänorsut vaikuttavat huomattavasti Afrikan sademetsiin. Ne tallaavat, raivaavat ja syövät aluskasvillisuutta ja taimia niin, että metsiin jää pysyvästi harvoja tai kokonaan paljaita kohtia ja polkuja. Norsut myös mylläävät maata, minkä seurauksena metsään kasvaa tiheitä aluskasvillisuusviidakkoja.


title: Trooppinen sademetsä

text: Madagaskarin sademetsien erikoisuuksia ovat kärppämäinen fossa sekä kummallinen sormieläin.


title: Trooppinen sademetsä

text: Australian ja Uuden-Guinean sademetsien eläimistöt ovat melko samanlaiset, sillä maiden välillä on joskus ollut maasilta. Sademetsissä asuu paljon pussieläimiä kuten puukenguruita. Häntäapinoita ei ole. Suurin eläin on kasuaarilintu, joka voi kasvaa ihmisen korkuiseksi.


title: Trooppinen sademetsä

text: Etelä- ja Kaakkois-Aasian trooppisissa sademetsissä on erityisen paljon liitäviä eläinlajeja kuten kaguaaneja, liitokäärmeitä ja liitoliskoja. Metsissä on melko vähän liaaneja ja muita köynnöksiä. Puustoa hallitsevat korkeat "Dipterocarpaceae"-heimon puut, jotka tekevät metsät erityisen avoimiksi. Viidestä kahdeksan vuoden välein suuri osa korkeista puista kukkii yhtä aikaa kolmen kuukauden ajan. Merenrantaa reunustavat mangrovet. Puissa elää orankeja, gibboneita ja nenäapinoita, ja maassa elävistä nisäkkäistä suurimpia ovat tiikerit ja sarvikuonot.


title: Trooppinen sademetsä

text: Alankosademetsä on trooppisen sademetsän perusmuoto. Sitä kasvaa tropiikin alangoilla, missä sademäärä on vähintään 2000 millimetriä vuodessa ja joka kuukausi vähintään 100 millimetriä. Tällaisia sademetsiä on laajalti Afrikassa, Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä Kaakkois-Aasiassa, Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Alankosademetsä kasvaa hyvin korkeaksi, ja sen pisimmät puut ovat 45–55 metrin mittaisia. Alankosademetsien puiden runkoja peittävät liaanit ja köynnökset. Karikekerros on ohut. Koskemattomissa alankosademetsissä lajirunsaus on suurimmillaan ja lajit värikkäimmillään.


title: Trooppinen sademetsä

text: Vuoristosademetsät alkavat 900–1800 metrin korkeudessa. Ne ovat viileämpiä ja sumuisempia kuin alankosademetsät, ja puut jäävät 15–30 metrin korkuisiksi. Liaaneja ei ole, mutta muita köynnöksiä sekä kosteassa viihtyviä kasveja on runsaasti, samoin kuin kariketta.


title: Trooppinen sademetsä

text: Pilvi- ja sumusademetsät sijaitsevat vielä korkeammalla kuin vuoristometsät. Ne ovat lähes jatkuvasti hämärän sumuverhon sisällä. Puunrunkoja peittää paksu saniaiskerros ja oksilta riippuu sammalia ja jäkäliä. Keski-Afrikan vuorigorilla elää pilvimetsissä, mutta muuta eläimistöä on vähemmän kuin alankosademetsissä. Yli kolmen kilometrin korkeudessa alkaa kääpiömetsä, jossa puut ovat vain parin metrin korkuisia ja niiden lehdet ovat pieniä ja nahkamaisia. Jäkälät ovat syrjäyttäneet päällyskasvit.


title: Trooppinen sademetsä

text: Savannisademetsiä kasvaa hiekkamailla. Niiden puut ovat lyhyempiä kuin alankosademetsissä köyhän maaperän vuoksi. Puilla onkin usein pintajuuret, jotka imevät ravinteita kuolleista lehdistä. Lihansyöjäkasvit ovat yleisiä, samoin kasvit, jotka käyttävät ravinnokseen muurahaisten ulosteita.


title: Trooppinen sademetsä

text: Tulvametsät jäävät aika ajoin tulvan alle, joskus pysyvästikin. Amazonian tulvametsissä menestyvät palmut ja kapokkipuut. Joskus tulvimisesta syntyy turvemetsä, jonka maanpinta kohoaa lopulta tulvarajan yläpuolelle.


title: Trooppinen sademetsä

text: Mangrovemetsät kasvavat meren rannalla. Mangrovemetsien puilla on usein pönkkäjuuret. Ne suojaavat rantaa eroosiolta ja suojelevat kalakantoja.


title: Trooppinen sademetsä

text: Kenttäkerros on sademetsän alin kerros, johon kuuluvat aluskasvillisuus, maaperä sekä puiden juuret. Sademetsän pohjassa on hämärää, sillä vain alle yksi prosentti ylimpien latvusten saamasta valosta päätyy kenttäkerrokseen asti.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsien maaperä on pääosin köyhää ja vanhaa. Maannos on tiilenpunainen lateriitti eli latosoli, ja maan ravinnekerros on vain 10 cm paksu. Ravinteet ovat huuhtoutuneet sadeveden mukana pois, ja "laterisaation" seurauksena jäljelle on jäänyt rauta- ja alumiinioksidia, jotka värjäävät maaperän punaiseksi. Päällimmäisenä kerroksena on runsaasti kuolleita lehtiä ja muuta kariketta, joka kosteissa ja lämpimissä olosuhteissa hajoaa nopeasti. Matojen sijaan humuksen hajottavat runsaslukuiset bakteerit, sienet ja termiitit, jotka tuovat ravinteet nopeasti takaisin kasvien käyttöön. Lahoaminen tapahtuu muutamassa vuorokaudessa tai viikossa. Näin maaperässä ei pysy ravinteita, kun vesi huuhtoo niitä pois ja kasvit ottavat ne heti omaan käyttöönsä. Sademetsien rehevyys perustuukin ennen kaikkea lehvästöön, minkä takia ne ovat huonoa viljelysmaata. Tuliperäisillä, nuorilla seuduilla maaperä saattaa olla ravinteikastakin, mutta nykyään tällaiset alueet on useimmiten raivattu viljelyskäyttöön.


title: Trooppinen sademetsä

text: Kenttäkerroksessa viihtyvät vain hämärään sopeutuneet kasvit, etupäässä lukuisat saniaislajit. Kukkivia kasveja on hyvin vähän, koska kukat ovat hyödyttömiä vähäisestä valosta johtuen. Siellä täällä kasvaa nuoria puiden taimia, jotka ovat hyvin hidaskasvuisia. Myös useita lehtivihreättömiä loiskasveja esiintyy, kuten Kaakkois-Aasian metsissä "Rafflesia", joka kasvaa liaanien juuriloisena ja jonka kärpäsiä houkutteleva pahanhajuinen kukka on maailman suurin. Eräät kämmekkäkasvit puolestaan saavat ravintonsa ainoastaan mätänevistä kasvinjätteistä, kuten myös sienet, joita kerroksessa esiintyy runsaasti.


title: Trooppinen sademetsä

text: Jotkin puut kasvattavat suuret maanpäälliset juuret, jotka jakavat niiden painon laajalle alueelle ja siten pitävät ne paremmin pystyssä. Näyttävimpiä juurakkoja ovat kiilamaiset lankkujuuret ja kaarevat pönkkäjuuret.


title: Trooppinen sademetsä

text: Silloin tällöin myrskyn tai kuolemisen seurauksena latvuskerroksen puu kaatuu. Tällöin latvustoon syntyy aukko, josta pääsee runsaasti valoa aina kenttäkerrokseen asti. Kauan horroksessa alkaneet siemenet itävät, ja nuorten puuntaimien välillä alkaa ankara kilpailu siitä, mikä niistä ehtii täyttämään aukon. Ensimmäisinä täyteen mittaansa kasvavat hennot ja matalat puut. Ne kukkivat, tuottavat hedelmänsä ja kuolevat. Niiden jälkeen vahvemmat ja hitaasti kasvavat puut kuten mahonki ja tiikki ottavat niiden paikan ja kasvattavat runkonsa aina latvuskerrokseen asti.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsän keskikerroksen hämärässä kasvaa nuoria, ohutvartisia ja noin 20-metrisiä puita, jotka odottavat sopivan aukon syntymistä päästäkseen kasvamaan latvuskerroksen tasalle. Lisäksi siellä kasvaa melko harvakseltaan täysikasvuisia pensaita ja palmuja. Kerroksessa esiintyy useita lintuja, perhosia, lepakoita, sammakoita ja käärmeitä sekä vähäiseen valoon sopeutuneita epifyyttejä, kuten saniaisia ja sammalia. Ilma on kerroksessa seisovaa ja erittäin kosteaa.


title: Trooppinen sademetsä

text: Aluspuuston ja latvuskerroksen välissä on paljon tyhjää tilaa, sillä aluspuusto ei kasva kovinkaan korkeaksi. Tämä johtuu luultavasti siitä, että aluspuut eivät saisi riittävästi valoa, jos ne kasvaisivat liian lähelle latvuskerrosta.


title: Trooppinen sademetsä

text: Latvuskerros muodostaa sademetsän tiheän katon, jonka läpi pääsee vain 10–15 % auringonvalosta. Latvusto pysäyttää myös rankkasateet, jotka muutoin veisivät pian maaperän pintakerrokset mennessään. Latvuskerros ulottuu useimmilla alueilla 20–40 metrin korkeuteen, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa jopa 70 metrin korkeuteen.


title: Trooppinen sademetsä

text: Latvuston puiden lehdet voivat uusiutua jatkuvasti, tai puu voi pudottaa kaikki lehtensä kerralla. Lehdet ovat asettuneet niin, että ne varjostavat toisiaan mahdollisimman vähän. Noin 80 prosenttia lehdistä on pitkänsoikeita ja teräväkärkisiä. Tämän ansiosta ne voivat ohjata sadeveden pois lehden pinnalta, jotta ravinteet eivät huuhtoutuisi pois ja sammalet, sienet ja levät eivät kasvaisi lehdellä.


title: Trooppinen sademetsä

text: Latvuskerroksessa elää ja käy monenlaisia eläimiä, kuten lintuja, apinoita, laiskiaisia, kissoja, puupiikkisikoja, muurahaiskarhuja, sammakoita, liskoja, käärmeitä ja hyönteisiä. Ne ovat kehittäneet erilaisia keinoja liikkua puiden välillä: jotkin hyppivät tai heilauttelevat itsensä oksalta oksalle, toiset liitelevät ilman läpi, ja muurahaiset muodostavat siltoja.


title: Trooppinen sademetsä

text: Latvusoksilla kasvaa lukuisia epifyyttisiä kasveja, kuten kämmekkä- ja ananaskasveja. Kasvit kilpailevat jatkuvasti pääsystä latvuskerrokseen. Epifyytit eivät normaalisti vahingoita isäntäkasvejaan, jotka antavat niille kasvualustan, mutta on olemassa myös kasveja, jotka ovat valmiita tappamaan päästäkseen osalliseksi auringonpaisteesta. Esimerkiksi kuristajaviikuna haarautuu isäntäpuun ympärille ja lopulta kuristaa sen kuoliaaksi, ja jäljelle jää vain kuristajaviikunan ontto verkkomainen runko.


title: Trooppinen sademetsä

text: Eräät puulajit kasvavat suotuisissa olosuhteissa vielä latvuskerrostakin korkeammiksi muodostaen ylimmän latvuskerroksen, joka saa erityisen runsaasti auringonvaloa. Nämä ylimmät puut ovat usein valtavan suuria ja leveälatvaisia. Niiden lehdet ovat paksut eikä niillä ole tippakärkeä, sillä kosteus ei kuitenkaan niillä kauan pysyisi. Jotkin puut saattavat pudottaa kaikki lehtensä juuri ennen runsasta kukintaansa.


title: Trooppinen sademetsä

text: Trooppisessa sademetsässä sataa lähes joka päivä. Sade kastelee puut läpimäriksi ja valuu metsää halkoviin jokiin ja virtoihin, jotka tulvivat kaikkein kosteimpina aikoina. Suuri osa sadevedestä jää puiden latvuksiin eikä valu maahan asti. Kuumuus muuttaa lehtikerrosten kannatteleman veden höyryksi, joka kohoaa metsän ylle sumuna, nousee ylös ja tiivistyy pilviksi, jotka satavat takaisin metsään.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsissä esiintyy yli puolet, joidenkin arvioiden mukaan jopa 70–90 % kaikista maapallon eliölajeista. Eri alueiden sademetsät eroavat toisistaan selvästi lajistoltaan, ja usein jopa suvut ja heimot vaihtelevat. Lajimäärä on suurin neotrooppisissa sademetsissä ja vähäisin Afrikan sademetsissä.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsän kasvit kasvavat ilmiömäisen nopeasti, sillä niillä on ihanteelliset olosuhteet: sademetsä on kostea ja tasaisen lämmin, ja siellä on riittämiin hiilidioksidia ja latvuksissa sekä aukkopaikoissa myös auringonvaloa. Sademetsä tuottaa kaikista ekosysteemeistä eniten biomassaa pinta-alayksikköä kohti.


title: Trooppinen sademetsä

text: Vaikka sademetsät kattavat vain kuusi prosenttia mantereiden pinta-alasta, arvioidaan niissä kasvavan ainakin 155 000 kasvilajia, mikä on noin puolet koko maapallon kasvilajeista. Monet niistä ovat endeemisiä eli kotoperäisiä omalle alueelleen, eikä niitä siten esiinny missään muualla.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsien puusto on hyvin monilajista, korkea- ja nopeakasvuista sekä tiheälatvuista. Yhdellä sademetsähehtaarilla voi kasvaa jopa sata puulajia, usein vain muutama yksilö kutakin lajia kohti. Tämä on seurausta sademetsien poikkeuksellisen suuresta biodiversiteetistä ja siitä, että kun tietyn puulajin yksilöt sijaitsevat kaukana toisistaan, on niitä mahdollisesti tuhoavien hyönteisten hankala levitä laajalle alueelle.


title: Trooppinen sademetsä

text: 25 prosenttia länsimaissa käytettävien lääkkeiden vaikuttavista ainesosista on peräisin sademetsän kasveista. Niitä ovat esimerkiksi ehkäisyhormonit, piristävät aineet ja rauhoittavat lääkkeet. Eräästä madagaskarilaisesta punatalviosta ("Catharanthus roseus") saadaan tehokasta lääkettä leukemiaa ja Hodgkinin tautia vastaan. "Dioscorea"-liaanin juurakoista puolestaan saadaan muun muassa kortisonia ja diosgeniinia, joka on ehkäisypillereiden tärkeä osa. Lääketeollisuus voikin olla merkittävä taloudellinen syy sademetsien säilyttämiseen. Ongelmana on kuitenkin lääkkeistä saatavan rahan virtaaminen länsimaisille lääkeyhtiöille sen sijaan, että paikalliset asukkaat voisivat tulla toimeen lääkekasveilla ja näin lopettaa sademetsien hakkuut.


title: Trooppinen sademetsä

text: Ihminen on toiminnallaan tuhonnut arviolta yli puolet maapallon alkuperäisistä sademetsistä. Pääsyynä tähän ovat olleet metsien hakkuu puuteollisuuden käyttöön sekä metsien kaskeaminen viljelys- ja karjankasvatuskäyttöön. Pahimmin ovat kärsineet Kaakkois-Aasian tiheään asutut alueet, ja monilta alueilta metsät ovat kadonneet jo kokonaan. Pelkästään Amazonin sademetsää tuhotaan noin 20 000 neliökilometriä vuosittain. Monet maat, kuten Brasilia, ovat asettaneet tiukkoja säädöksiä hakkuille, mutta laittomat hakkuut ovat varsin yleisiä. Brasilia on yksi maailman suurimmista lihantuottajista ja maailman suurin siipikarjan- ja naudanlihan viejä. Selvityksien mukaan epäkohtia lihantuotannossa ovat sekä työntekijöiden työolot ja työperäiset sairaudet että ympäristöongelmat. Karjankasvatus ja soijanviljely rehuteollisuuden tarpeisiin ovat johtaneet suurin sademetsien hakkuisiin kun sademetsiä muutetaan viljely- ja laidunmaaksi. Carnegie-instituutin vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan hakkuiden ja ilmastonmuutoksen yhteisvaikutuksen seurauksena vuonna 2100 nykyisistä sademetsistä olisi jäljellä 18–45 prosenttia.


title: Trooppinen sademetsä

text: Useimmiten metsien tuhoaminen tapahtuu vaiheittain: aluksi puutavaraa hankkivat metsäyhtiöt raivaavat metsäalueen läpi teitä, joita pitkin alueelle saapuu toimeentulon toivossa paikallisia talonpoikia perheineen. He kaskeavat metsää pelloiksi, mutta muutaman sadon jälkeen jo entuudestaan vähäravinteinen maaperä on käynyt viljelykelvottomaksi. Lisäksi tuholaiset ja nopeakasvuiset trooppiset rikkaruohot vaikeuttavat viljelyä. Niinpä ihmiset joutuvat kaskeamaan lisää metsää viljelyskäyttöön. Osa vanhoista pelloista jätetään ruohokentiksi, joilla aletaan kasvattaa lihakarjaa ainakin osittain vientiin tarkoitettavaksi. Puutavaran saanti on suurin syy sademetsien tuhoamiseen sekä suorasti että epäsuorasti. Monilla kaadettujen sademetsien tilalla kasvatetaan nykyään esimerkiksi tiikkiviljelmiä, joiden ekologinen arvo on vähäinen. Siten myös tällaisen puutavaran suosiminen tuhoaa sademetsää välillisesti.


title: Trooppinen sademetsä

text: Koska monet sademetsien eliölajit elävät hyvin rajoittuneilla alueilla ja niiden määrä on tavattoman runsas, häviää sademetsien kadotessa monia lajeja, joita ei ole vielä edes ehditty löytää tai tutkia. Arvioiden mukaan vuosittain häviää sukupuuttoon jopa 50 000 lajia sademetsien tuhoamisen seurauksena.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsien hakkuiden lopettamiseksi on tehtävä laajoja suojelutoimia. Yksi keino välttää hakkuita on saada paikalliset asukkaat hyödyntämään puutavaran ja viljelymaiden sijaan sademetsien uusiutuvia luonnonvaroja, kuten pähkinöitä, hedelmiä sekä öljyä ja lääkeaineita tuottavia kasvinosia. Tällä tavalla he saisivat pitkällä aikavälillä hakkuita huomattavasti suuremmat tulot omistamastaan alueesta. Amazonasissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Uudessa-Guineassa on yhä runsaasti koskematonta sademetsää, jonka olemassaolo on tärkeää turvata. Osa tällaisista alueista on jo julistettu suojelualueiksi tai ne ovat sijainniltaan niin vaikeapääsyisiä tai kaupallisesti arvottomia, ettei niiden hyväksikäyttö ole kannattanut.


title: Trooppinen sademetsä

text: Samaan aikaan kun sademetsiä hakataan, on käynnissä myös laajoja puiden uudelleenistutusprojekteja. Tällaiset metsät ovat kuitenkin biodiversiteetiltään huomattavasti vähäisempiä verrattuna alkuperäisiin metsiin, jotka ovat saaneet kehittyä rauhassa miljoonia vuosia. Avohakkuiden sijaan sademetsissä on paikoin pyritty kestävään metsänhoitoon, jolloin esimerkiksi nuoret ja elinvoimaiset puut jätetään kasvamaan. Myös länsimaissa ihmiset voivat edistää sademetsien suojelua ostamalla vain kestävällä tavalla tuotettua puutavaraa. Sademetsäalueiden ostaminen suojelutarkoituksessa on tehokas tapa pelastaa ainakin osa maailman monimuotoisimmasta ekosysteemistä.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsiä on perinteisesti kutsuttu "maapallon keuhkoiksi", sillä niiden arveltiin aiemmin tuottavan jopa 40 prosenttia maapallon ilmakehän hapesta. Tosiasiassa näin ei kuitenkaan ole, sillä sademetsät kuluttavat suurimman osan tuottamastaan hapesta tai jopa tuotantoaan suuremman määrän, ollen näin hapen nettokuluttajia. Maapallon todelliset keuhkot ovat valtamerten levät, jotka tuottavat suurimman osan hapesta.


title: Trooppinen sademetsä

text: Sademetsien tuhoamisella on kuitenkin suora yhteys kasvihuoneilmiön voimistumiseen. Sademetsien kaskeaminen ja kaatuneiden puunosien hajoaminen tuottaa ilmakehään vuosittain 2–3 miljardia tonnia hiiltä hiilidioksidin ja -monoksidin muodossa, mikä vastaa kolmannesta ilmakehään päätyvän ylimääräisen hiilidioksidin kokonaismäärästä. Lisäksi jos kaikkein eniten auringonvaloa saavan päiväntasaajan seudun pinta vaihtuu vihreästä metsästä paljaaksi, kasvaa maapallon pinnan saama säteilymäärä huomattavasti, ja albedovaikutukseksi kutsuttu ilmiö muuttaa ilmavirtojen ja sateiden kulkua laajoilla alueilla. Vaikka sademetsien vähentyminen ei todennäköisesti uhkaakaan maapallon happitasapainoa, on sillä hyvin merkittävä ilmastollinen vaikutus.


title: Jäätelösooda

text: Jäätelösooda on jäätelöstä ja hiilihapollisesta juomasta sekoitettu kuohuva juoma. Yhdysvaltalainen keksijä Robert M. Green sekoitti alkuperäiseen soodaansa makeaa kermaa, siirappia, ja hiilihapollista juomaa. Vuonna 1874 hän kerman loputtua keksi sekoittaa juomaan jäätelöä, jolloin jäätelösoodasta tuli suosikkituote, jota käytettiin myös raittiuskampanjoissa.


title: Pirtelö

text: Pirtelö on tavallisesti maidosta, suklaasta, hedelmistä ja marjoista sekä jogurtista tai jäätelöstä sekoittimella valmistettu kylmä juoma.


title: Viktor Janukovytš

text: Viktor Fedorovytš Janukovytš (; , , s. 9. heinäkuuta 1950 Jenakijeve) oli Ukrainan presidentti helmikuusta 2010 helmikuuhun 2014. Tällöin hän pakeni maastaan ja Ukrainan parlamentti erotti hänet virastaan. Erotusprosessin laillisuudesta on kuitenkin kiistelty.


title: Viktor Janukovytš

text: Aiemmin Janukovytš oli Ukrainan pääministeri marraskuusta 2002 tammikuuhun 2005. Ennen pääministerivirkaansa hän toimi Donetskin alueen kuvernöörinä 1997–2002. Janukovytš oli myös Alueiden puolueen johtaja. Hänet nimitettiin uudelleen pääministeriksi 4. elokuuta 2006, jolloin hallitus kesti 18. joulukuuta 2007 asti.


title: Viktor Janukovytš

text: Janukovytš erotettiin 22. helmikuuta 2014 Ukrainan parlamentin hätäistunnossa. Hän pakeni pääkaupunki Kiovasta Krimin niemimaan kautta Venäjälle. Erottamista edelsivät pitkään jatkuneet opposition mielenosoitukset. Janukovytš etsintäkuulutettiin epäiltynä joukkomurhasta.


title: Viktor Janukovytš

text: Janukovytš tuomittiin tammikuussa 2019 Kiovassa poissaolevana 13 vuodeksi vankeuteen maanpetoksesta ja vihollise avustamisesta. Tuomiosta on kuukauden valitusoikeus, joten se ei ole vielä lainvoimainen.


title: Viktor Janukovytš

text: Maaliskuussa 2014 Alueiden puolue myönsi Janukovytšille eron puolueen jäsenyydestä.


title: Viktor Janukovytš

text: Presidentti Leonid Kutšman tukema Janukovytš julistautui Ukrainan presidentinvaalien, jotka pidettiin loka-marraskuussa 2004, voittajaksi. Monet ukrainalaiset, kansainväliset järjestöt ja maiden hallitukset kuitenkin kyseenalaistivat voiton oikeellisuuden ja laillisuuden, mikä tuotti suuren kansannousun, Oranssin vallankumouksen. 1. joulukuuta 2004 Ukrainan parlamentti päättikin järjestää presidentinvaalin toisen kierroksen uusinnan, koska vaalituloksesta ei voinut olla täyttä varmuutta vaalilaskennan ja muiden seikkojen epävarmuuden vuoksi. Presidentinvaalin toisen kierroksen uusinnassa 26. joulukuuta 2004 hän hävisi oppositiojohtaja Viktor Juštšenkolle.


title: Viktor Janukovytš

text: Presidentinvaalin toisen kierroksen jälkeen perustuslakia muutettiin 10. tammikuuta 2006 lähtien entistä enemmän parlamentaariseen suuntaan, jossa presidentin valtaoikeuksia vähennettiin ja pääministerin lisättiin. Presidentti sai nimetä enää ulkopolitiikan johtajan yksinoikeudella ulkoasiainministerin ja puolustusministerin. Muut ministerit päätettiin esittää valtiopäiväryhmien esityksestä.


title: Viktor Janukovytš

text: Presidentti Juštšenko nimitti liittolaisensa Julija Tymošenkon ensimmäiseksi pääministerikseen, mutta hänet kuitenkin erotettiin 2005 ja heidän välinsä ovat huonot. Tymošenko ei saanut omia kannattajiaan montaa hallitukseensa, ja hän aloitti presidentin lähipiiriin uskottuja öljynvälittäjiä vastaan korruptiotutkinnan Unkariin liittyen sotilastiedustelupalvelun avulla.


title: Viktor Janukovytš

text: Maaliskuun 2006 parlamenttivaaleissa Janukovytš johti Alueiden puolueen vaalivoittoon ja suurimmaksi puolueeksi. Maaliskuun vaalien jälkeen jouduttiin kuukausien pattitilanteeseen, jossa toimivaa hallitusta ei saatu muodostettua.


title: Viktor Janukovytš

text: Lopulta sovittiin Meidän Ukrainamme ja Julija Tymošenkon ryhmittymän yhteishallituksesta Ukrainan sosialistipuolueen kanssa, joka kuitenkin hajosi sosialistien valittua oman miehensä Oleksandr Morozin radan puhemieheksi ja loikattua Alueiden puolueen puolelle "antikriisikoalitiohallituksen" muodostamiseksi. Juštšenko kieltäytyi nimittämästä kilpakumppaniaan pääministeriksi, kunnes uusi vaalien järjestämisen mahdollistava aikaraja tuli vastaan. Tällöin Alueiden puolue liittolaisineen uhkasi presidentin viraltapanolla. Myös edeltävää pääministeriä Juri Jeh’anurovia, joka erotettiin tammikuussa, ja joka johti siitä lähtien toimitusministeriötä, pyrittiin nostamaan takaisin asemaansa peruuttamalla tammikuun erottaminen.


title: Viktor Janukovytš

text: Huolimatta siitä että oli julkisesti kieltäytynyt yhteistyöstä Janukovytšin kanssa, Juštšenko nimitti viimein hänet pääministeriksi ja muodostamaan "kansallisen yhtenäisyyden koalitio" -hallituksen Meidän Ukrainamme kanssa 3. elokuuta 2006. Parlamentti hyväksyi Janukovytšin pääministeriksi äänin 271–9 opposition boikotoidessa äänestystä.


title: Viktor Janukovytš

text: Juštšenko ja Janukovytš kannattavat kumpikin markkinaehtoista talouspolitiikkaa, mutta heidän suurimmat eronsa ovat ulkopolitiikassa ja kielikysymyksessä. Myös suhde Venäjään on epäsymmetrinen, koska Alueiden puolue saa kannatuksensa Itä- ja Etelä-Ukrainan energiariippuvaisilta tehdasalueilta ja Meidän Ukrainamme Pohjois- ja Länsi-Ukrainasta.


title: Viktor Janukovytš

text: Hallituksen ohjelmaan kirjattiin vaatimus kansanäänestyksestä ennen NATO-jäsenyyttä, mikä tosiasiassa estää sen, koska valtaosa kansasta vastustaa jäsenyyttä. Ukrainan kieli vahvistettiin maan viralliseksi kieleksi (maininta "ainoasta virallisesta kielestä" poistettiin), mutta Euroopan vähemmistökieliasetuksen ratifiointi antaa venäjälle virallisen aseman paikallisesti. Hallitusohjelmaan kuului myös yhteistyö Venäjän johtaman yhtenäistalousalueen kanssa.


title: Viktor Janukovytš

text: Janukovytš oli ehdolla maansa presidentiksi vuoden 2010 presidentinvaaleissa. Janukovytšin ennustettiin saavan ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä. Helmikuun 7. päivänä pidetyissä toisen kierroksen vaaleissa Janukovytš voitti vaalit ja hänet valittiin Ukrainan presidentiksi.


title: Viktor Janukovytš

text: Vaalivoittonsa jälkeen Janukovytš vaati hallituksen vaihtoa ja pääministeri Julija Tymošenkon erottamista. Tymošenko kieltäytyi eroamasta ennen Janukovytšin virkakauden alkua ja sen jälkeen järjestettyä luottamuslauseäänestystä. Janukovytš kokosi radassa häntä tukevan koalition ja valitutti uudeksi pääministeriksi Mykola Azarovin.


title: Viktor Janukovytš

text: Joulukuussa 2010 Tymošenko ja entinen sisäministeri Juri Lutsenko joutuivat oikeuden eteen syytettyinä valtion varojen väärinkäytöstä. Tymošenkon syytteisiin lisättiin myöhemmin vallan väärinkäyttö kaasukaupoissa Venäjän kanssa. Hänet tuomittiin vankeuteen lokakuussa 2011. EU vaati oppositiojohtaja Tymošenkon vapauttamista ja piti tuomiota poliittisena.


title: Viktor Janukovytš

text: Janukovytšin presidenttikauden alettua Juštšenkon kaudella jäätäväksi huonontuneet suhteet Venäjään paranivat nopeasti.


title: Viktor Janukovytš

text: 21. huhtikuuta 2010 Janukovytš sopi Venäjän presidentti Dmitri Medvedevin kanssa Venäjän Mustanmeren laivaston Sevastopolin tukikohdan vuokrasopimuksen jatkamisesta 25 vuodella kaasun hinnasta annettuja alennuksia vastaan.


title: Viktor Janukovytš

text: Janukovytšin mukaan, suhteet Ukrainan ja Venäjän kaasualalla oli tarkoitus rakentaa "markkinoita koskevien sääntöjen mukaan". Hän näki kaasuntuonnin Venäjältä olevan erittäin kannattamatonta Ukrainan kannalta ja halusi "aloittaa keskustelun kiireellisimmistä kaasun kysymyksistä" vuoden 2010 presidentinvaalien jälkeen. Janukovytš oli myös luvannut ennen valintaansa Ukrainan presidenttiksi "ratkaista ongelman" liittyen Venäjän Mustanmeren laivastoon "tavalla, niin että etuja ei menettäisi". Tämä johti huhtikuussa 2010 Ukrainan ja Venäjän väliseen sopimukseen laivastotukikohdan vuokra-ajan jatkamisesta ja venäläisen kaasun edullisemmasta toimitushinnasta. Janukovytš oli myös luvannut luoda yhteenliittymän, joka sallisi Venäjän yhteisesti toimia Ukrainan kaasun liikenneverkossa ja hän on luvannut auttaa Venäjää rakentamaan South Stream maakaasuputken . Tätä ei kuitenkaan tapahtunut kesäkuussa 2010. Janukovytš hylkäsi väitteet, joiden mukaan Ukrainan ja Venäjän suhteiden parantaminen olisi vahingoittanut suhteita Euroopan unioniin. "Meidän politiikkamme on suunnattu suojelemaan kansallisia etujamme. Ymmärrämme, että myös kumppanimme puolustaa etujaan". Helmikuussa 2012 Janukovytš totesi viitaten suhteita Venäjään, ettei "ole viisasta nukahtaa ison karhun vieressä".


title: Viktor Janukovytš

text: Kantanaan holodomoriin eli Ukrainassa 1930-luvulla tapahtuneeseen nälänhätään ja kansanmurhaan, Viktor Janukovytš on kieltänyt että kyse olisi kansanmurhasta. Hän nimitti sitä neuvostokansan yhteiseksi tragediaksi.


title: Viktor Janukovytš

text: Presidentti Viktor Janukovytšia on pidetty välinpitämättönä korruptiota, demokratian ja talouden kehittämistä kohtaan. Janukovytsia on syytetty vallanhaluiseksi ja lähipiirinsä suosimisesta. Viimeinen pisara oli, kun syksyllä 2013 presidentti Viktor Janukovytš hylkäsi EU:n kauppa- ja yhteistyösopimuksen Venäjän mieliksi. EU ei ollut suostunut tinkimään oikeusvaltiokriteereistä. Ainakin 100 000 Janukovytšille suuttunutta mielenosoittajaa valtasi Kiovan kadut. Helsingin Sanomien mukaan ukrainalaiset olivat kiistatta tyytymättömiä Janukovytšiin ja Ukrainan tilanteeseen mutta oppositio oli hajanainen.


title: Viktor Janukovytš

text: Lopulta Janukovytš erotettiin 22. helmikuuta 2014 Ukrainan parlamentin hätäistunnossa. Parlamentin 340 läsnä olleesta jäsenestä erottamisen puolesta äänesti 328.


title: Viktor Janukovytš

text: Joukkomurhasta etsintäkuulutettu Janukovytš lähti pääkaupunki Kiovasta Harkovan kauttaa Donetskin kaupunkiin. Hän yritti nousta Venäjälle lähtevään lentokoneeseen, mutta rajaviranomaiset estivät tämän. Lopulta Janukovytš, Venäjän hallituksen avustuksella, onnistui pakenemaan Venäjälle. Hän pitää itseään edelleen Ukrainan laillisena presidenttinä, ja myös Venäjä on tätä mieltä. EU on jäädyttänyt Janukovytšin varat. Janukovytšin rakennuttamaa hulppeaa Mežyhirjan kartanoa pidetään nykyisin turistinähtävyytenä.


title: Viktor Janukovytš

text: Presidentin paettua maastaan, hänen käyttämiensä rakennusten vartiointi jäi puutteelliseksi. Rakennuksiin oli mahdollista kävellä vapaasti sisään. Samalla paljastui presidentin palatsin olevan varsin hulppea. Presidentti oli muun muassa ostanut palatsiin 39 miljoonaa euroa maksaneen kynttelikön. Palatsin oli rakentanut suomalainen Honkarakenne, joka ei kuitenkaan vastannut sisustuksesta.


title: Tomaatti

text: Tomaatti ("Solanum lycopersicum") on koisokasvien ("Solanaceae") heimoon kuuluva kasvi, joka on lähtöisin Perusta ja Chilestä. Nimitystä tomaatti käytetään sekä koko kasvista että sen syötävästä, voimakasvärisestä (useimmiten punaisesta) hedelmästä, joka kasvitieteellisesti on marja. Kasvin nimi on peräisin meksikolaisesta nahuatlin kielestä.


title: Tomaatti

text: Tomaatti on ruohovartinen köynnös, luonnostaan 150–200 cm pitkä, mutta pensasmaisiakin lajikkeita on jalostettu. Versot kasvavat kärjestään, ja kun kärki lopettaa kasvunsa vanhuuttaan tai leikkaamisen takia, alemmat haarat ottavat sen tehtävän kasvupisteinä.


title: Tomaatti

text: Tomaatti on kylmässä ilmastossa yksivuotinen, lämpimässä monivuotinen ja saattaa elää kasvihuoneessa kolme vuotta.


title: Tomaatti

text: Useimmilla lajikkeilla lehti koostuu yhdeksästä hammaslaitaisesta lehdykästä ja on 10–25 cm pitkä. Sekä varsi että lehdet ovat karvaisia. Keltaiset kukat ovat halkaisijaltaan 2–3 cm. Niissä on viisi terälehteä ja ne kasvavat terttuina. Kukan verholehdistä tulee tomaatin kanta. Kasvitieteellisesti ottaen tomaatin syötävä osa on marja.


title: Tomaatti

text: Perun intiaanit käyttivät villitomaattia ravintokasvina jo noin 500 eaa. Ennen Kolumbuksen löytöretkiä tomaatin viljely oli levinnyt Väli-Amerikan kautta Meksikoon. Espanjaan ja muualle Eurooppaan tomaatti tuli Kolumbuksen toisen löytöretken tuliaisena vuonna 1498.


title: Tomaatti

text: Aluksi tätä Perun omenaksi kutsuttua kasvia epäiltiin myrkylliseksi, ja se tuotiinkin vain koristekasviksi. Epäilyksiä oli omiaan herättämään se, että monet muut samaan heimoon kuuluvat koisokasvit todella ovat myrkyllisiä ja tomaatinkin vihreissä versoissa, joskaan ei kypsissä hedelmissä, on myrkyllisiä alkaloideja. 1700-luvulla espanjalaiset ja vähitellen myös italialaiset alkoivat syödä tomaatteja. New Orleansin kreolit käyttivät tomaatteja 1800-luvun alkupuolella. Ensimmäiset tunnetut ketsuppireseptit ovat amerikkalais-englantilaisen James Measen kirjassa vuodelta 1812 ja lontoolaisen William Kitchinerin kirjassa vuodelta 1816.


title: Tomaatti

text: Nykyään tomaatti on maailman eniten viljelty vihanneksen tavoin käytetty kasvi. Huomattava osa maailman tomaattisadosta käytetään ketsupin valmistukseen.


title: Tomaatti

text: Suomeen tomaatti tuli 1870-luvulla. Tomaateistaan tunnetussa Närpiössä niitä alettiin viljellä 1916. Tomaatteja pidettiin pitkään haitallisina, ja enemmän niitä alettiin käyttää vasta sotien jälkeen.


title: Tomaatti

text: Tomaattia tulisi säilyttää yli 13 asteen lämmössä. Tätä viileämmässä niiden rakenne vetistyy ja maku heikkenee. Viileäkaapissa 13 asteessa tomaatit säilyvät pari viikkoa. Tomaatit kannattaa säilyttää paperipussissa.


title: Tomaatti

text: Tomaatti on lämpöä vaativa kasvi. Hyvän kasvun varmistaa runsas valo ja tasainen 20–25 asteen lämpötila. Liian lämpimässä hedelmöittyminen vaikeutuu tai estyy kokonaan. Punaista väriainetta lykopeenia ei muodostu liian korkeissa (29–32 °C) tai liian matalissa (noin 16 °C) lämpötiloissa.


title: Tomaatti

text: Tomaattivalmisteiden syönti vähentää riskiä sairastua sydäninfarktiin, koska tomaatti sisältää lykopeeni-nimistä karotenoidia. Tutkimusten mukaan sydäninfarktin ja aivohalvauksen riski oli kolminkertainen niillä miehillä, joiden veren lykopeenitasot olivat matalat verrattuna korkeampiin lykopeenimääriin. Tomaatin lykopeenin on todettu ehkäisevän myös eturauhassyöpää ja masennusta.


title: Tomaatti

text: Erilaiset tomaattivalmisteet, kuten paseerattu tomaatti ja tomaattimurska, ovat hyviä lykopeenin lähteitä, koska lykopeeni imeytyy parhaiten kuumennetusta tomaatista. Eteläeurooppalaisten veren lykopeenitasot olivat kolme–neljä kertaa suuremmat kuin suomalaisilla vuonna 2002.


title: Tomaatti

text: Tomaatin tuholaisia ovat vihannespunkki ("Tetranychus urticae"), jauhiaiset (Aleyrodidae), kirvat (Aphididae), eräät perhostoukat sekä monet lehtiä miinaavat kärpäslajit. Perhoslajeista tomaattia syövät ainakin


title: Tomaatti

text: Tomaatilla elävät kirvalajit ovat "Aphis craccivora", "Aphis fabae", "Aphis gossypii","Aphis nasturtii", "Aphis solanella" (ei Suomessa), "Aphis spiraecola" (ei Suomessa), "Aphis aurantii" (ei Suomessa), "Aphis citricidus" (ei Suomessa), "Aulacorthum solani", "Brachycaudus helichrysi", "Brachyunguis harmalae" (ei Suomessa), "Macrosiphum euphorbiae", "Myzus antirrhinii" (ei Suomessa), "Myzus ascalonicus", "Myzus ornatus", "Myzus persicae", "Neomyzus circumflexus", "Prociphilus erigeronensis" (ei Suomessa), "Rhopalosiphoninus latysiphon" (ei Suomessa), "Rhopalosiphoninus solani", "Rhopalosiphoninus staphyleae", "Rhopalosiphum padi", "Rhopalosiphum rufiabdominale" sekä "Smynthurodes betae".


title: Düsseldorf

text: Düsseldorf on Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltion pääkaupunki. Kaupungissa on 580 250 asukasta ja metropolialueella 2 971 036. Düsseldorf sijaitsee varsinaisen Ruhrin alueen ulkopuolella, mutta on silti merkittävä teollisuuskeskus.


title: Düsseldorf

text: Kaikkiaan Düsseldorf-Rein-Ruhrin alueella asuu 11,1 miljoonaa asukasta, siellä on 300 000 yritystä ja 45 yliopistoa, joissa on yli 300 000 opiskelijaa.


title: Düsseldorf

text: Düsseldorfissa on merkittävä japanilainen yhteisö, josta se on saanut lempinimen "Nippon am Rhein".


title: Düsseldorf

text: Düsseldorf on syntynyt 600–700-luvulla paikkaan, jossa pieni Düsseljoki virtaa Reiniin. Ensimmäinen maininta kaupungista on vuodelta 1135, tosin nimellä "Dusseldorp". Vuonna 1186 kaupunki siirtyi Bergin suvun alaisuuteen ja he siirsivät hovinsa kaupunkiin 1280. Kaupunginoikeudet Düsseldorf sai Adolf V von Bergiltä 14. elokuuta 1288 Bergin voitettua Kölnin arkkipiispan sotajoukon.


title: Düsseldorf

text: Düsseldorf linnoitettiin ja julistettiin Bergin herttuakunnan pääkaupungiksi 1380. Tämän jälkeen kaupunkiin rakennettiin merkittäviä rakennuksia, kuten Pyhän Lambertuksen kirkko. Vuonna 1609 Jülich-Berg-Clevesin suku päättyi ja Düsseldorf päätyi Pfalzin ruhtinaiden alaisuuteen, jotka siirsivät hovinsa Düsseldorfiin.


title: Düsseldorf

text: Ruhtinas Johann Wilhelm II (hallitsi 1690–1716) ja vaimonsa Anna Maria Luisa de' Medici keräsivät suuren kokoelman taideteoksia, jotka ovat nykyisin näytteillä Stadtschlossissa. Vaaliruhtinas Karl Theodor kuitenkin peri Baijerin ja siirsi hovinsa Müncheniin. Köyhyys ja tuho iski Düsseldorfiin Napoleonin sotien myötä.


title: Düsseldorf

text: Teollisen vallankumouksen käynnistyessä Düsseldorf kasvoi nopeasti, ja vuoden 1882 sadantuhannen väkiluku tuplaantui vuoteen 1892 mennessä. Ensimmäinen ja toinen maailmansota tuhosivat Düsseldorfia. Toisessa maailmansodan koko kaupunki käytännöllisesti katsoen tuhoutui pommituksissa. Kaupungin 5 100 juutalaisesta selvisi hengissä vain 249. Düsseldorfissa oli myös Buchenwaldin keskitysleirin alaleiri, jossa pidettiin puolalaisia vankeja.


title: Düsseldorf

text: Brittien miehityshallinnon alaisuudessa Düsseldorfista tuli Nordrhein-Westfalenin pääkaupunki 1946 ja kaupunki jälleenrakennettiin nopeasti.


title: Düsseldorf

text: Düsseldorf on jaettu kymmeneen osa-alueeseen (), jotka on jaettu 49:ään kaupunginosaan (). Osa-alueet kaupunginosineen ovat:Düsseldorf tunnetaan Saksan mainosalan keskuksena, ja siitä on tullut nopeasti myös tietoliikennealan keskus. Kaupungissa on 18 internet-yhteydentarjoajaa ja kaksi suurinta matkapuhelinoperaattoria, D2 Vodafone ja E-Plus pitävät siellä päämajaansa. Düsseldorf on myös rahamaailman keskus. Kaupungissa on 170 luottolaitosta ja 130 vakuutusyhtiötä ja yksi Saksan suurimmista pörsseistä. Paperimedioista kaupungissa on 200 julkaisutaloa, jotka ovat siirtyneet myös internetiin. TV-kanavista CNN, NBC Giga ja QVC ovat sijoittuneet Düsseldorfiin, kuten myös Saksan suurin elokuvayhtiö, Riech-Group.


title: Düsseldorf

text: Düsseldorfin kansainvälinen lentoasema sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä kaupungista. Lentokentälle saapuu ja sieltä lähtee noin 500 lentoa joka päivä. Noin 16 miljoonalla vuotuisella matkustajallaan se on Saksan kolmanneksi suurin lentokenttä Frankfurtin ja Münchenin jälkeen. Lentokentällä on noin 12 minuutin matka kaupungin keskustasta S-Bahn-rataa pitkin.


title: Düsseldorf

text: Düsseldorf on myös suuri rautateiden risteysasema. Kaupungissa pysähtyy päivittäin noin 1 000 junaa. Keskusasema, Düsseldorfin päärautatieasema, sijaitsee Konrad-Adenauer-Platzilla, kaupungin keskustassa.


title: Düsseldorf

text: Moottoritiet A3, A44, A46, A52, A57 ja A59 kulkevat Düsseldorfin kautta.


title: Düsseldorf

text: Heinrich-Heine-Universität sijaitsee kaupungin eteläosassa. Muita akateemisia oppilaitoksia ovat Clara Schumann Musikschule, Fachhochschule Düsseldorf, Robert Schumann Musikhochschule ja Kunstakademie Düsseldorf.


title: Düsseldorf

text: Tunnettu elektronisen musiikin yhtye Kraftwerk on kotoisin Düsseldorfista.


title: Düsseldorf

text: Vuoden 2011 Eurovision Laulukilpailu käytiin Düsseldorfin Esprit-arenalla.


title: Idän kristilliset kirkot

text: Idän kristillisiin kirkkoihin kuuluviksi kirkoiksi lasketaan ortodoksisen kirkon lisäksi seuraavat:


title: Idän kristilliset kirkot

text: 1. Ne kansalliset kirkot, jotka erosivat alkukirkosta kristologisten riitojen aikana 400–500-luvuilla. Tällaisia ovat armenialainen, koptilainen, etiopialainen, syyrialainen ja nestorialainen kirkkokunta sekä Tuomaskirkko Malanbaran rannikolla Intiassa.


title: Idän kristilliset kirkot

text: Näitä ns. orientaalisia ortodoksisia kirkkoja ovat:


title: Idän kristilliset kirkot

text: 2. Ne idän katolisten (kreikkalaiskatolisten) kirkkojen kristityt, jotka säilyttäen idän ortodoksisen kirkon jumalanpalvelukset ja teologisen, kanonisen, hengellisen ja liturgisen perinteet ovat tunnustaneet paavin arvovallan ja tulleet näin ollen katolisiksi.


title: Idän kristilliset kirkot

text: 3. Eräät yhteisöt, jotka eivät enää ole osa edellä mainittuja kirkkoja, mutta ovat säilyttäneet itäisiä perinteitä. Tärkein näistä on Venäjällä ns. starovertsit eli vanhauskoisten lahko.


title: Benedetto Antelami

text: Benedetto Antelami oli italialainen kuvanveistäjä, arkkitehti ja Italian varhaisen kuvanveistotaiteen johtohahmo, jonka työtä parhaiten edustavat "Kristuksen ottaminen ristiltä" vuodelta 1178 ja Parman tuomiokirkon kastekirkon ovireliefit. Hänen syntyperästään tiedetään hyvin vähän, mutta tyylillisesti hänen kuvanveistotaiteensa näyttää liittyvän Provenceen.


title: Ekumeeninen patriarkka

text: Ekumeeninen patriarkka on Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin päänä toimivan "Konstantinopolin ja Uuden Rooman arkkipiispan" arvonimi. Ekumeenisen patriarkan johtama ortodoksinen patriarkaatti on yksi nk. viidestä vanhasta patriarkaatista, jotka syntyivät jo ensimmäisten vuosisatojen alussa.


title: Ekumeeninen patriarkka

text: 500-luvun alussa Konstantinopolin patriarkka sai arvonimen ekumeeninen patriarkka eli koko valtakunnan patriarkka. Roomassa oli paavi, Aleksandrian piispalla oli molemmat arvonimet (paavi ja patriarkka), Antiokiassa ja Jerusalemissa oli molemmissa patriarkka. Patriarkaateilla oli kirkon sisällä itsehallinto, eivätkä patriarkat yleensä käyttäneet tuomiovaltaa toistensa alueilla.


title: Ekumeeninen patriarkka

text: Rooman piispaa pidettiin vanhastaan arvoltaan ensimmäisenä, ja vuonna 381 Konstantinopolissa pidetty toinen ekumeeninen kirkolliskokous päätti, että Konstantinopolin piispalla oli kunniasija toisena Rooman piispan jälkeen, koska Konstantinopoli oli "Uusi Rooma", valtakunnan pääkaupunki.


title: Ekumeeninen patriarkka

text: Khalkedonin kirkolliskokous vuonna 451 antoi 28. kanonissaan Konstantinopolin piispalle "samat etuoikeudet" kuin Rooman piispalle. Paavi ei kuitenkaan hyväksynyt tätä kanonia, eikä se sen vuoksi saanut virallisen päätöksen voimaa, ja Khalkedonin kirkolliskokouksen katsottiin antaneen vain 27 kanonia. Sen jälkeen, kun lännen ja idän kirkot erosivat vuonna 1054, ortodoksihistorioitsijat ovat kuitenkin katsoneet 28. kanonin viralliseksi päätökseksi.


title: Ekumeeninen patriarkka

text: Vuodesta 1991 Konstantinopolin ja Uuden Rooman arkkipiispana ja Ekumeenisena Patriarkkana on toiminut patriarkka Bartolomeos.


title: Paul McCartney

text: Sir James Paul McCartney, MBE (s. 18. kesäkuuta 1942 Liverpool, Iso-Britannia) on brittiläinen muusikko ja lauluntekijä. McCartney nousi kuuluisuuteen 1960-luvulla The Beatles -yhtyeen basistina ja toisena keulahahmona. Hän sävelsi yhtyeelle lukuisia pop-klassikoiksi nousseita kappaleita sekä teki runsaasti sovitustyötä niin omiinsa kuin muiden jäsenten tekemiin lauluihin. The Beatlesin hajottua vuonna 1970 McCartney aloitti menestyksekkään soolouran, jonka lomassa hän perusti Wings-yhtyeen ja toimi sen keulahahmona ja johtajana aina viimeisen kokoonpanon hajoamiseen asti 1980-luvun alussa. McCartney on levyttänyt soolourallaan ahkerasti, ja vuoden 1989-1990 kiertueesta lähtien myös esiintynyt livenä usein. Hänen aktiivinen muusikon uransa jatkuu edelleen.


title: Paul McCartney

text: Paul McCartneyn suku on englantilais-irlantilaista. Hänen äidinisänsä oli syntynyt Irlannissa. Myös isän suvussa on todennäköisesti irlantilaista verta, vaikka nimi onkin skotlantilainen, sillä Irlannista muutti 1800-luvulla takaisin Isoon-Britanniaan sinne aiemmin muuttaneita skotteja.


title: Paul McCartney

text: Paul McCartney syntyi Liverpoolissa 18. kesäkuuta 1942 työväenluokkaiseen perheeseen. Hänen äitinsä Mary oli kätilö ja sairaanhoitaja, ja isä Jim oli puuvillakauppias. Jim McCartney oli nuoruudessaan ollut menestynyt amatöörimuusikko, joka soitti pianoa ja trumpettia. Paul kastettiin katolisessa kirkossa. Kaksi vuotta myöhemmin perheeseen syntyi toinen poika, Michael. Vuoteen 1946 asti perhe muutti usein Merseysiden alueella, kunnes asettui neljäksi vuodeksi Speken maaseutumaiseen lähiöön. McCartneyn perhe oli setineen ja täteineen suuri ja tiivis perheyhteisö.


title: Paul McCartney

text: Paul kävi lapsena Joseph Williams Primary -koulua. Hän menestyi siellä niin hyvin että pääsi erinomaiseen Liverpool Institute -kouluun, jossa hän aloitti opinnot 1953. Hän kävi koulussa nykykieliin erikoistunutta B-linjaa. Hän luki saksaa ja espanjaa, ja hänen suosikkiaineitaan olivat kuvataide ja puutyöt. Vaikka isä kannusti Paulia opettelemaan nuottienlukua, Paul ei ollut koulussa kiinnostunut musiikin opiskelusta. Institutessa Paul tutustui Neil Aspinalliin, josta tuli myöhemmin Beatlesin kiertuemanageri, sekä George Harrisoniin, tulevaan yhtyetoveriinsa. Paulin äiti kuoli rintasyöpään vuonna 1956.


title: Paul McCartney

text: Paul sai kipinän musiikkiin äitinsä kuoltua. Hän hankki akustisen Zenith-kitaran ja opetteli soittamaan sitä. Hän kiinnostui uudesta skiffle-musiikista ja sen jälkeen rock and rollista. Paulin roolimalliksi nousi Elvis Presley, jota hän yritti jäljitellä pukeutumisellaan ja kampauksellaan. Paul alkoi kuljettaa kitaraa mukanaan koulussa ja kirjoittaa omia kappaleitaan, joista ensimmäinen oli nimeltään ”I Lost My Little Girl”.


title: Paul McCartney

text: Paul tapasi kitaristi John Lennonin heinäkuussa 1957 paikallisen kirkon seurakuntatiloissa, kun Lennon oli johtamansa The Quarrymen -nimisen skiffleyhtyeen mukana eräissä kesäjuhlissa. Pojat tulivat hyvin toimeen keskenään, ja pian John pyysi Paulin yhtyeeseen. Ystävykset työstivät musiikkia yhdessä Johnin tädin kotona, ja Paul muokkasi yhtyeen sen esiintymisasuja hienostuneemmiksi. Paul sai Johnin suostuteltua ottamaan yhtyeeseen myös nuoren George Harrisonin. Vain rock’n’rollista tuolloin kiinnostuneeseen Johniin verrattuna Paulin musiikkimaku ja kunnianhimo olivat laaja-alaisempia. Mike-sedältään Paul oppi, että hyvä esitys on W:n muotoinen: se alkaa tanakasti ja lopettaa jälleen korkealle. Tätä neuvoa McCartney on sen jälkeen aina noudattanut urallaan.


title: Paul McCartney

text: Kun Beatlesiksi nimensä vaihtanut yhtye lähti kesällä 1960 esiintymään Saksan Hampuriin, Paul lopetti samalla opintonsa Liverpool Institutessa.


title: Paul McCartney

text: Beatles soitti Saksassa marraskuuhun 1960 asti, jolloin McCartney karkotettiin Saksasta hänen sytytettyään pienen tulipalon hotellissaan. Palattuaan Liverpooliin McCartney meni töihin Massey & Coggins -sähköyhtiöön käämittämään sähkökaapeleita. Beatles jatkoi esiintymisiään Liverpoolissa, etenkin The Cavern Clubissa. Maaliskuussa 1961 McCartney lopetti työt sähköyhtiössä ja Beatles palasi Hampuriin soittamaan. McCartney riiteli usein basisti Stuart Sutcliffen kanssa, ja kun Sutcliffe erosi yhtyeestä, McCartney vaihtoi kitaransa pysyvästi bassokitaraan. Ensimmäisen Beatles-keikkansa basson varressa McCartney oli soittanut jo joulukuun 31. päivänä 1960 Liverpoolin Casbah Clubilla.


title: Paul McCartney

text: McCartney oli vuosina 1960–1969 The Beatlesin basisti ja laulaja. Hän soitti yhtyessä ja myöhemmällä soolo-urallaan toisinaan myös kitaraa, koskettimia ja rumpuja. McCartney kirjoitti Beatlesille paljon melodisia balladeja ja rakkauslauluja. Joitain McCartneyn tunnetuimpia ja suosituimpia Beatles-kappaleita ovat ”Eleanor Rigby”, ”Blackbird”, ”Yesterday”, ”Here, There and Everywhere”, ”Penny Lane”, ”The Long and Winding Road”, ”Let It Be” ja ”Hey Jude”. McCartney kirjoitti myös rock-kappaleita kuten "Lady Madonna", "Back in the U.S.S.R." ja "Helter Skelter". Avantgardehenkinen McCartney oli luova voima yhtyeen uraauurtavan "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band" (1967) -albumin takana. Ennen "Sgt. Pepperin" äänityksiä McCartney teki tuottaja George Martinin kanssa musiikin elokuvaan "Kuherruskuukausi" (1966).


title: Paul McCartney

text: Beatlesin ensimmäisellä albumilla McCartneyn ja Lennonin yhdessä tekemät kappaleet merkattiin vielä nimikkeellä ”McCartney ja Lennon”. Kun kaikkien paitsi McCartneyn mielestä ”Lennon ja McCartney” kuulosti paremmalta, nimien järjestys vaihdettiin. Myöhemmin käytäntö alkoi ärsyttää McCartneya, sillä myös McCartneyn kokonaan itse tekemät kappaleet kuten ”Yesterday” merkattiin molempien nimiin. McCartney katui myös vuonna 1963 allekirjoittamaansa sopimusta, joka antoi hänen kirjoittamiensa kappaleiden oikeudet Northern Songs -yhtiölle, ja hän itse sai vain 20 prosentin osuuden niiden tuotoista.


title: Paul McCartney

text: Sen jälkeen kun Beatles ilmoitti hajoamisestaan vuonna 1970 McCartney teki kaksi kokeellista sooloalbumia, "McCartney" (1970) ja "Ram" (1971). Ne ovat hänen Beatles-tuotantoonsa verrattuna hyvin viimeistelemättömän kuuloisia. Kesällä 1971 McCartney teetti "Ramista" kevyen orkesteriversion, jonka hän julkaisi nimellä "Thrillington" salanimen takaa vasta kuusi vuotta myöhemmin.