title: Milovan Ðilas

text: Eroamisesta lähtien hän toimi toisinajattelijana ja kirjailijana. Hänen kirjansa "Uusi luokka" (1955) oli marxismin rankkaa arvostelua. Myöhemmin hän meni vielä pidemmälle teoksessaan Epätäydellinen yhteiskunta, jossa hän arvosteli koko marxilaisen utopian ydintä. Hänet tuomittiin yhdeksän vuoden vankeuteen kirjoitustensa ja Unkarin kansannousun hyväksymisen vuoksi vuonna 1956. Vankeutensa aikana Djilas käänsi John Miltonin teoksen "Kadotettu paratiisi" serbo-kroatiaksi vuonna 1958. Hän on myös kirjoittanut kirjan "Keskusteluja Stalinin kanssa" (1961). Dijas joutui vankilaan tämän jälkeen vuosiksi 1962–1967.


title: Milovan Ðilas

text: Djilas sai virallisen kunnianpalautuksen vuonna 1989. Ennen kuolemaansa 1995 hän toimi Jugoslavian hajoamisen estämiseksi. Hänen kuolemansa jälkeen julkistettiin hänen viimeinen teos "Uuden luokan romahdus (1998)".


title: Kirka

text: Kirill ”Kirka” Babitzin (; 22. syyskuuta 1950 Helsinki – 31. tammikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen laulaja. Kirka on yli 754 000 myydyllä levyllään Suomen neljänneksi eniten myynyt sooloartisti. Hänen albumiaan "Surun pyyhit silmistäni" on myyty yli 214 000 kappaletta, mikä tekee siitä Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi myydyimmän albumin. Kirka itse kuvaili musiikkiaan melodiseksi rock-iskelmäksi.


title: Kirka

text: Suomenvenäläisen Kirkan musiikkiharrastus sai alkunsa vuonna 1955 hänen saatuaan Sofia-isoäidiltään harmonikan. Vuonna 1959 hän aloitti Lasse Pihlajamaan harmonikkakoulun. 10-vuotiaana Kirka voitti piirinmestaruushopeaa Helsingissä alle 12-vuotiaiden harmonikkakilpailuissa.


title: Kirka

text: Kesällä 1962 Kirka ryhtyi The Creatures -yhtyeen solistiksi. Kesäkuussa 1967 ilmestyi Love Recordsin julkaisemana Kirkan ensimmäinen single ”Anna suukko vain / Silloin ihminen kaunein on”. Laulujen tekijöinä olivat Henrik Otto Donner ja Atte Blom. The Creatures -yhtye hajosi ja Kirka siirtyi ensin Mosaic-yhtyeeseen, jonka hajottua hän myöhemmin päätyi The Islanders -yhtyeeseen.


title: Kirka

text: Lokakuussa 1967 levytettiin Kirkan läpimurtokappale ”Hetki lyö”, joka oli käännös The McCoys -yhtyeen kappaleesta ”Beat the Clock”. Levytyksen jälkeen Kirka lähti Pohjois-Suomeen ensimmäiselle kiertueelleen. Kirkan suosio saavutti suorastaan hysteerisiä mittasuhteita. Hieman säröisen äänenkäyttönsä ansiosta nuori artisti erottui aikakauden muista suomalaislaulajista, koska heistä useimmat pyrkivät perinteisempään, ”puhtaaseen” laulutapaan. Laulajana Kirka esiintyi myös elokuvassa "Takiaispallo" (1970).


title: Kirka

text: 1970-luvun alussa Kirkalla oli vielä listoilla useita hittejä, muun muassa ”Varrella virran”, mutta 1970-luvun loppupuoli sekä 1980-luvun alku olivat Kirkan uralla hiljaisempaa aikaa. Huhtikuussa 1973 Kirkan vanhempi veli Sammy Babitzin menehtyi auto-onnettomuudessa Äänekosken Hietamalla. Alfa Romeo, jonka takapenkillä Sammy istui, suistui tieltä aamukasteisen Saarijärventien puiselta sillalta.


title: Kirka

text:
1980-luvulla Kirka kokeili liiketoimintaa ja velkaantui, mutta hoiti taloudelliset velvoitteensa 1990-luvun loppuun mennessä.
Vuonna 1984 Kirka osallistui Suomen edustajana Eurovision laulukilpailuun (Euroviisut) ja sijoittui yhdeksänneksi esityksellään ”Hengaillaan”. Vuonna 1988 Kirka voitti Syksyn sävel -kilpailun laululla ”Surun pyyhit silmistäni”. Samanniminen albumi on Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi myydyin, ja sitä on myyty yli 214 000 kappaletta. Kirka levytti 1980-luvulla raskaampaakin musiikkia. Vuonna 1982 hän lauloi heavy metallia Kimmo Kuusniemi Bandin levyllä "Moottorilinnut". Muutamaa vuotta myöhemmin hän jatkoi tätä heavy-linjaa albumeillaan "R.O.C.K." (1986) ja "The Spell" (1987). 1990-luvun lopulla hän esiintyi yhtenä Mestarit areenalla -kokoonpanossa.


title: Kirka

text: Kirkan viimeiseksi julkiseksi konsertiksi jäi esiintyminen Helsingissä ravintola Luxissa (nykyinen Tiger) torstaina 25. tammikuuta 2007. Hän kuoli kotonaan Helsingin Kruununhaassa 31. tammikuuta 2007 kello 01.30 sydänkohtaukseen 56-vuotiaana. Hän oli valmistautumassa kilpailijana "Tanssii tähtien kanssa" -sarjan toiselle tuotantokaudelle, jonka ensimmäinen lähetys oli 25. helmikuuta 2007. Hän oli ennen sairauskohtaustaan kärsinyt noin kuukauden ajan rotaviruksesta. Hänet haudattiin 2. helmikuuta Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle veljensä Sammyn viereen ja siunausseremonian toimitti Kirkan ystävä Mitro Repo.


title: Kirka

text: Kirkan isä Leon (s. 1914 Pietarissa Venäjällä) perhe pakeni bolševikkien marraskuussa 1917 suorittamaa lokakuun vallankaappausta Suomeen. Kirkan äiti Jelizaveta eli Elisabeth (o.s. Zarubina, s. 1917) syntyi Suomen myöhemmin luovuttamassa osassa Karjalaa ja oli osittain juuriltaan saksalainen Reininmaalta. Äidin isä oli ollut komendantti Venäjän laivastossa ja teki itsemurhan, kun bolševikit tulivat hakemaan häntä. Kirkan vanhempien suvuissa oli muitakin tsaarin armeijan upseereita. Putkimies Leo ja kotiäiti Elisabeth asuivat lastensa kanssa Helsingin Eirassa näiden ollessa pieniä ja kotikieli oli venäjä. Myöhemmin perhe muutti Helsingin Maunulaan. Babitzinien sisarussarjaan kuuluvat Kirkan lisäksi myös musikaaliset Aleksandr (Sammy) (1948–1973), Marija (Muska) (s. 1952), Georgij (Ykä) (s. 1955) ja Anna (s. 1960). Lisäksi perheeseen oli jo aiemmin syntynyt Leo (1946–1948), joka hukkui kaksivuotiaana.


title: Kirka

text: Kirkalla oli ensimmäisen vaimonsa Kirsti Mikkolan kanssa neljä lasta, joista Alexandra (s. 1981) on esiintynyt laulajana. Pari erosi vuonna 1992. Kirka avioitui samana vuonna lentoemäntä Paula Nummelan kanssa. Heillä ei ollut lapsia. Kirkalla on avioliiton ulkopuolinen tytär vuodelta 1982.


title: Kirka

text: Kirka toimi myös ääninäyttelijänä. Disneyn elokuvassa "Oliver ja kumppanit" (1988) kuultiin Kirkan esittämä kappale ”Olipa kerran New Yorkissa”. Hänen suurin dubbausroolinsa oli elokuvassa "Rokkikukko" (1992), jossa hän ääninäytteli nimikkoroolin.


title: Kirka

text: Kirill Babitzin -säätiö perustettiin Kirkan 50-vuotispäivänä vuonna 2000. Säätiö tukee alle kouluikäisten lasten musiikkiharrastusta. Säätiön päämäärinä on mainittu musiikkipainotteisen päiväkodin tai koulun perustaminen Helsinkiin.


title: Kirka

text: Kirka tunnettiin innokkaana lenkkeilyn harrastajana. Hän juoksi kesäkuussa 2004 Tukholman maratonin aikaan 4.43,42.


title: Kirka

text: Vuonna 2007 Kirka aikoi osallistua kilpailijana Tanssii tähtien kanssa -ohjelman 25. helmikuuta alkavalle toiselle tuotantokaudelle, mutta kuoli juuri ennen harjoitusten alkua.


title: Kirka

text: Kirka toimi myös suomalais-venäläisen Itä-Suomen koulun kummina.


title: Kirka

text: Suomessa julkaistut albumit.


title: Ashmore- ja Cartiersaaret

text: Ashmore- ja Cartiersaaret ovat kaksi asumatonta saariryhmää Intian valtameressä Australian koillispuolella ja Indonesiasta etelään. Saarten yhteispinta-ala on 5 neliökilometriä ja rantaviivaa on 74,1 kilometriä. Saarilla ei ole satamia.


title: Ashmore- ja Cartiersaaret

text: Hallinnollisesti saaret kuuluvat Australian Pohjoisterritorion alueeseen. Australian meri- ja ilmavoimat tekevät saarille satunnaisesti valvontakäyntejä.


title: Ashmore- ja Cartiersaaret

text: Saaret siirtyivät Australian hallintoon vuonna 1931. Ashmore Reefistä tuli luonnonsuojelualue vuonna 1983. Cartierinsaari on entinen pommitusalue.


title: Katapultti

text: Katapultti oli antiikin aikana ja keskiajalla käytetty piirityskone, jolla pystyttiin linkoamaan erilaisia ammuksia. Katapultti on yksi maailman vanhimmista piirityskoneista.


title: Katapultti

text: Katapultti sai linkoamisvoimansa jännitetyistä köysistä tai raskaasta vastapainosta. Varsi sinkosi raskaan kivenjärkäleen vihollisen linnoitusta kohti aiheuttaen pahoja vaurioita muuriin ja torneihin. Katapultteja käytettiin enimmäkseen rakennuksia vastaan, mutta niitä on käytetty myös vihollisten sotilaita vastaan taistelukentällä. Katapultit eivät olleet kovinkaan tarkkoja, mutta ne aiheuttivat suurta tuhoa osuessaan kohteeseensa.


title: Katapultti

text: Katapultin ammuksina käytettiin raskaiden kivenjärkäleiden lisäksi palavaa materiaalia, palavaa nestettä sisältäviä astioita tai jopa kuolleiden eläinten tai ihmisten raatoja, jotka heikensivät puolustajan taistelutahtoa ja levittivät sairauksia.


title: Katapultti

text: Antiikin kreikkalaiset kehittivät maailman ensimmäiset katapultit. Myös nimitys on peräisin kreikasta: "katapeltēs" (sanoista "kata-" ’alas’ ja "pallein" ’lingota’). Myöhemmin roomalaiset kehittivät tehokkaamman katapulttityypin, onagerin. Keskiajalla ilmestyi uudenlaisia ja kehittyneempiä katapultteja, kuten trebuchet ja mangoneli.


title: Katapultti

text: Katapulttia käytettiin ilmailussa jo varhain lyhentämään lähtökiitoa, kunnes koneet pystyivät itsenäiseen nousuun tekniikan kehityttyä. Muun muassa Wrightin veljekset käyttivät yksinkertaista junttakatapulttia omissa kokeissaan.


title: Katapultti

text: Lentotukialuksilla katapultti on yhä tärkeä apuväline: sen avulla saadaan ilmaan raskaastikin kuormatut lentokoneet. Näillä aluksilla katapultit ovat tavallisimmin höyryvoimaisia. Uuden sukupolven tukialuksilla (lähinnä Yhdysvaltain laivaston Gerald R. Ford-, brittien kuninkaallisen laivaston Queen Elizabeth- ja Ranskan PA2-luokat) höyrykatapultti korvataan sähkömagneettisella katapultilla


title: Katapultti

text: Nykyään katapultin tapaisia laitteita käytetään esimerkiksi miehittämättömien ilma-alusten laukaisemiseksi taivaalle.


title: Jäävuori

text: Jäävuori on suuri kelluva makeavetinen jääkappale, joka on irronnut jäätiköstä tai jäähyllystä. Jäävuoria irtoaa runsaasti mereen esimerkiksi napajäätiköistä. Jäävuoret voivat olla kooltaan tuhansia neliökilometrejä.


title: Jäävuori

text: Jäävuoresta on harvoin näkyvissä 13 % enempää, koska meriveden ja jäätikköjään tiheysero on verraten pieni. Pinnan yläpuolella oleva jäävuoren huippu kuluu usein säiden armoilla ollessaan mielikuvituksellisiin muotoihin.


title: Jäävuori

text: Vuosittain arktisella alueella syntyy 10 000 jäävuorta, joista suurin osa on peräisin Grönlannin länsirannikolta ja osa Koillis-Kanadasta Nunavutista. Jäävuoret syntyvät useimmiten mantereella olevan jäätikön virratessa mereen, mutta voivat joskus olla ajelehtivia ahtojääröykkiöitäkin.


title: Jäävuori

text: Etelämantereen Rossin jäähyllystä irtoaa joskus valtavan suuria tasaisia jäävuoria, jotka ajelehtivat toisinaan kauas pohjoiseen, hajoavat ja sulavat. Jäävuorissa saattaa näkyä erilaisen jään aiheuttamia ja sorakerrostumiakin. Sora on irronnut jäätikön virtauksen takia kalliosta.


title: Jäävuori

text: Jäävuorien liikkumanopeus on yleensä 0,7 km tunnissa, mutta joskus nopeus voi olla jopa 3,6 km/h. Jäävuoren sisällä lämpötila on -15–20 °C, kun taas veden pinnassa lämpötila on nollan tienoilla.


title: Jäävuori

text: Jäävuoret ovat useimmiten valkoisia jään sisältämien ilmakuplien takia. Erittäin vanhasta ja suuren paineen alla syntyneestä jäästä muodostunut jäävuori voi myös olla sininen. Etelämantereen ympärillä voi myös tavata pullonvihreitä jäävuoria. Tutkijat eivät tarkalleen tiedä, mistä epätavallinen väri johtuu, mutta eräät tutkijat arvelevat pohjasta irronneiden sedimenttihiukkasten taittavan valoa, mikä saa jään näyttämään vihreältä.


title: Jäävuori

text: Meren yllä oleva suhteellisen yhtenäinen railojen rikkoma jääpeite ja jäävuoret vaeltavat talvella kauas etelään pohjoisella pallonpuoliskolla, mutta vetäytyvät kesällä pohjoiseen. Atlantilla kylmä Labradorinvirta kuljettaa lännessä jäävuoria 40. leveysasteelle etelään, mutta idässä lämmin Golfvirta pitää merta jäävuorettomana Islantiin 60. leveysasteelle. Eri talvina ovat meren jääpeite ja vuoret erilaisia. Joinakin kylminä talvina jäävuoria on nähty huomattavasti normaalia etelämpänä. Yleensä pohjoisen pallonpuoliskon jäävuoret siis sulavat Newfoundlandin tienoilla, mutta joskus ne saattavat joutua Bermudan vesille asti. Eteläisellä pallonpuoliskolla ne kiertävät Etelämannerta myötäpäivään sirkumpolaaristen virtausten mukana.


title: Jäävuori

text: Antarktisia jäävuoria pitää silmällä Yhdysvaltojen jääkeskus National Ice Center (NIC), joka on rannikkovartioston, laivaston sekä meri- ja ilmastohallinnon yhteistoimintaa. Keskus aloitti toimintansa 1956. NIC nimeää ja seuraa jäävuoria joiden halkaisija on yli 18 km.


title: Jäävuori

text: Nimettyjen jäävuorten alkuperä merkitään kirjaimella ja nimetään numerolla. Alkuperäkirjaimet ovat:Jäävuori B15, joka irtosi Rossin jäähyllystä vuonna 2000 on suurin satelliittikuvien aikakaudella rekisteröity jäävuori. Sen koko oli 11 000 km², se oli 295 km pitkä ja 37 km leveä. Jäävuori lohkesi kahtia vuonna 2002, jonka jälkeen sen suurin lohjennut osa, kooltaan 3 000 km², nimettiin B15A:ksi. Vuoden 2005 lopussa B15A törmäsi mantereeseen ja hajosi useaan osaan.


title: Jäävuori

text: Tietoja kerätään tarkkailulennoilla, mutta tietoja saadaan myös esimerkiksi kauppalaivoilta ja yksittäisiin jäävuoriin kiinnitetyistä GPS-paikantimista. Eri lähteistä kerättyjen tietojen perusteella käytetään muun muassa jääennusteiden laatimiseen, josta on hyötyä esimerkiksi laivoille ja öljynporausyrityksille.


title: Jäävuori

text: Jäävuoret saattavat olla vaarallisia laivoille: kuuluisin jäävuoren aiheuttama onnettomuus lienee Titanicin uppoaminen vuonna 1912 sen törmättyä jäävuoreen. On arvioitu, että kyseinen jäävuori olisi irronnut Länsi-Grönlannin jäätiköstä kaksi vuotta aiemmin ja kuten monet muutkin jäävuoret, kulkeutunut merivirtojen mukana Pohjois-Atlantilla kulkevalle laivareitille. Laivan uppoamisen jälkeen alueella kuvattiin useita jäävuoria, mutta ei tiedetä, että mikä niistä laivan oli upottanut. Laivojen lisäksi vaikkapa öljynporauslauttoihin saattaa törmätä jäävuoria.


title: Jäävuori

text: Jäävuoren juuttuessa salmeen kiinni se voi haitata merivirtoja ja ilmavirtauksia sekä vaikeuttaa irtojään poistumista ja laivaliikennettä. Samoin esimerkiksi pingviinien ruoanhakumatkat voivat pidentyä.


title: Mario

text: Mario (マリオ, "Mario", tunnetaan myös nimellä Super Mario) on Shigeru Miyamoton luoma pelihahmo ja Nintendon virallinen maskotti. Mario esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1981 "Donkey Kong" -pelissä. Vuonna 1985 Mario esiintyi Nintendon NES-konsolilla julkaistussa nimikkopelissään "Super Mario Bros", jota on myyty yli 40 miljoonaa kappaletta, ollen yksi kaikkien aikojen myydyimmistä videopeleistä. Mario-hahmo on esiintynyt yli 200 pelissä. Mario on putkimies, mutta peleissä hän yleensä pelastaa prinsessa Peachia, jonka Bowser on kaapannut linnaansa.


title: Mario

text: "Super Mario Bros." -pelin jälkeen Mario on esiintynyt yli sadassa pelissä, joiden tyylilajeihin lukeutuvat tasohyppelyiden lisäksi muun muassa ajopelit ja urheilupelit. Mario-sarjan uusin peli julkaistiin vuonna 2017 "Super Mario Odyssey"


title: Mario

text: Pääsääntöisesti Mario on punapaitainen ja sinihaalarinen mies, jolla on ruskeat hiukset, kulmakarvoitus, viikset ja siniset silmät. Mariolla on punainen hattu, jossa on painettuna M-kirjain.


title: Mario

text: Kahdessa ensimmäisessä "Super" Mario Bros. -pelissä Mariolla oli punaiset housut ja sininen paita, mutta nämä värit vaihtoivat paikkaa kolmannessa pelissä ja yhdistelmä on sittemmin pysynyt tällaisena. Syytä vaihdolle ei tiedetä.


title: Mario

text: Nintendo-hahmojen taistelupeli "Super Smash Bros." leikitteli Marion väriskeemoilla. Yksi Marion vaihtoehtoisista väriskeemoista on hänen normaalin väriyhdistelmänsä vastakohta, eli Mariolla on sininen lakki ja paita sekä punaiset housut. Samassa pelissä Mario voi myös saada vaatteet, jotka vastaavat väreiltään Wario-vihollisen asua.


title: Mario

text: Mario esiintyi ensimmäistä kertaa "Donkey Kong" -pelissä vuonna 1981. Hahmon alkuperäinen nimi oli Jumpman ja hänen ammattinsa puuseppä eikä putkimies. Hahmon loi vuonna 1977 Nintendolle graafikoksi palkattu Shigeru Miyamoto. Nintendon Yhdysvaltojen osasto nimesi Jumpmanin Marioksi vuokranantajansa Mario Segalen (1934–2018) mukaan.


title: Mario

text: Hahmon ulkonäkö syntyi aikakauden teknisten rajoitteiden vuoksi: Mariolla on hattu, koska hiuksia oli vaikeampi animoida, ja viikset, jotta hahmon nenä korostuisi. Marion asusteeksi valittiin haalarit, jotta hänen käsiensä liike olisi näkyvää.


title: Mario

text: "Donkey Kongin" jatko-osa "Donkey Kong Junior" (1982) on ainoa peli, jossa Mario nähdään pelin antagonistina. Marion ensimmäinen oma peli oli vuonna 1983 ilmestynyt "Mario Bros". Peli sijoittuu New Yorkin viemäjärjestelmään ja siinä esitellään ensimmäistä kertaa Marion veli Luigi.


title: Mario

text: Vuodesta 1995 lähtien Marion ääninäyttelijänä on toiminut Charles Martinet. Hän toimii myös Luigin, Warion ja Waluigin äänenä.


title: Mario

text: Mario seikkailee yli 200 pelissä, joko pää- tai sivuosassa. Pelisarjoja ovat mm. tunnetuin Mario-peli eli tasohyppelysarja Mario, ajopelisarja Mario Kart sekä urheilupelit Mario Golf ja Mario Tennis.Mario debytoi televisiossa jo 1984, Ruby-Spearsin tuottamassa sarjassa nimeltään "Saturday Supercade", joka kesti kaksi tuotantokautta välillä 1984-85 ja jossa Mario nähtiin Donkey Kong -pelin hahmojen kanssa. Mariosta on myös tehty anime-elokuva, joka sai rajoitetun julkaisun Japanissa vuonna 1986. Kyseinen elokuva tunnetaan huonosti jopa sen kotimaassa ja on saatavilla lähinnä piraatti-VHS:ien muodossa Internetin kautta.


title: Mario

text: Mariosta tehtiin kolme 15-minuuttista OVA-animaatiota, jotka julkaistiin vain Japanissa. Niiden teemoina olivat klassiset sadut, jotka on muutettu "Mario"-pelien hahmoilla, esimerkiksi "Lumikki ja seitsemän kääpiötä". Huomattavaa on, että OVA-jaksoissa on paljon erilaisia vihollisia "Super Mario Bros. 3":sta. OVA-pätkät julkaistiin 3. elokuuta vuonna 1989, ennen "Super Mario Bros. Super Show"'n pyörimistä Amerikassa.


title: Mario

text: Marion virallinen televisiodebyytti nähtiin 1989, jolloin "DiC:n" "Super Mario Bros. Super Show" alkoi näkyä "NBC"-kanavalla. Sarjan ohessa pyörivät myös "The Legend of Zelda" -peliin pohjautuva piirretty sekä "Captain N: The Game Master".


title: Mario

text: 1990 Mario-piirretty yhdistettiin Captain N:n kanssa, mistä syntyi ohjelmakokonaisuus "Captain N and the Adventures of the Super Mario Bros. 3". AoSMB3 oli animaatiolaadultaan huonompi kuin sitä edeltänyt SMBSS. Sarja kesti vain yhden tuotantokauden (tasan 26 jaksoa). Mario nähtiin vielä 1991 yhdessä DiC:n yhden tuotantokauden pituisessa sarjassa "Super Mario World" (joka kärsi myös hiukan epätasaisesta animaatiolaadusta).


title: Mario

text: 1993 "Super Mario Allstars" -sarja näytti vanhoja SMBSS- ja SMW-jaksoja NBC:llä. Tämän jälkeen Mariota ei ole nähty missään piirrossarjassa.


title: Mario

text: Suomessa "The Super Mario Bros. Super Show"'ta on julkaistu VHS-muodossa Octagon OY:n julkaisemana ja Golden Voicen dubbaamana. VHS:t olivat nimiltään "Super Mario Bros. 1", "Super Mario Bros. 2", "Super Mario Bros. 3" ja "Super Mario Bros. 4". Finnkino on julkaissut "The Adventures of Super Mario Bros. 3:n" Suomessa kokonaisuudessaan. Nämä Finnkinon VHS-kasetit olivat nimiltään "Super Mario Bros. 3 – Kovaa ja korkealle", "Super Mario Bros. 3 – Koopan kumppanit", "Super Mario Bros. 3 – Syvissä vesissä", "Super Mario Bros. 3 – Suuri seikkailu" ja "Super Mario Bros. 3 – Supervoimia".


title: Mario

text: Vuonna 1993 julkaistiin "Mario"-peleihin pohjautuva elokuva. Sen tuotti pieni, lähes tuntematon elokuvastudio Light Motive. Elokuvassa Marioa esitti Bob Hoskins ja Luigia John Leguizamo. Elokuva oli teemaltaan liian synkkä sopiakseen sarjan nuoremmille faneille, ja vanhemmat fanit valittivat elokuvan ajautuneen liian kauas pelien värikkäästä maailmasta. Myös kriitikot haukkuivat elokuvaa. Elokuvan kaupallinen menestys oli odotettua huonompi.


title: Mario

text: Vaikka elokuva on saanut kulttimaineen, sen ja vuotta myöhemmin ilmestyneen "Street Fighter 2" -peliin pohjautuneen elokuvan katsotaan pilanneen videopelielokuvien mainetta 1990-luvulla. Elokuvan myötä markkinoille ilmestyi elokuvaan pohjautuva kirja "Super Mario Bros. – The Movie". Elokuvan hahmoista tehtiin kuusi erilaista, "realistisen näköistä" figuuria. Hahmot olivat Mario, Luigi, Koopa, Iggy, Goomba ja Spike.


title: Aluepalautus

text: Aluepalautus ry. on yhdistys, joka ajaa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamien alueiden palautusta neuvotteluteitse Venäjältä.


title: Aluepalautus

text: Järjestön toimintaan kuuluvat yleisötilaisuudet ja tiedotteet Karjalan palautukseen liittyvistä asioista. Aluepalautus toimii yhteistyössä ProKarelian ja Tarton rauha ry:n kanssa.


title: Aluepalautus

text: Vuonna 2009 Aluepalautus Ry:tä sidottiin yhteen Nord Stream kaivosvaltauksen kanssa, jossa joukko Pro Karelia -liikkeen aktivistia yrittivät estää Venäjän ja Länsi-Euroopan välisen kaasuputken rakentamista.


title: Aluepalautus

text: Vuonna 2010 Aluepalautus Ry:n tiedottaja Lasse Koskinen lähetti järjestön nimissä tiedotteen, jossa kertoo Keskustan kansanedustaja Antti Kaikkosen tulevan vaatimaan Karjalan palautusta. Kaikkonen kiisti tiedon ja ihmetteli Karjalan palauttamista vaativien tahojen yritystä valjastaa hänet palauttamisvaatimusten keulakuvaksi.


title: Jono

text: Jono (engl. "queue") on tietojenkäsittelytieteessä käytetty abstrakti tietotyyppi, jonka lisäys- ja poisto-operaatiot toimivat niin sanotulla FIFO-periaatteella ("First In First Out"). Tämä vastaa todellisuutta: jonolla on kaksi päätä, ja alkio pääsee pois aina toisesta päästä kuin mistä se on lisätty. Näin alkiot käsitellään vuorotellen siten, että kauimmin jonossa ollut alkio käsitellään ensimmäisenä. Jonoa voi verrata esimerkiksi kaupan kassajonoon. Yleensä jonoa käytetäänkin varastoimaan käsittelyä odottavia alkioita.


title: Jono

text: Jonon rajapinta koostuu ainakin seuraavista operaatioista:


title: Jono

text: Edellä mainitut jono-operaatiot saadaan suoriutumaan vakioajassa.


title: Jono

text: Jono toteutetaan yleensä joko linkitettynä listana tai taulukkona. Linkitetyn rakenteen etuna on se, että jonon pituus voi muuttua vapaasti ilman rakenteen uusimista. Haittapuolena jatkuva muistinvaraaminen saattaa heikentää suorituskykyä. Lisäksi linkit alkiosta toiseen vievät jonkin verran tilaa.


title: Jono

text: Taulukolla toteutetun jonon pituudella on taulukon koosta johtuva yläraja, mikä monissa tapauksissa ei haittaa mutta voi joskus koitua ongelmaksi. Ongelma voidaan kiertää vaihtamalla käyttöön isompi taulukko aina ylärajan tullessa vastaan, mutta tämä on suhteellisen raskas operaatio. Taulukko vie myös käytännössä aina hieman hukkatilaa.


title: Sähköšokki

text: Sähköšokki on kidutusmuoto, jossa kidutettavalle annetaan sähköisku. Sähköšokkeja annetaan kidutettaville esimerkiksi kiinnittämällä johdot korviin, sormenpäihin tai varpaisiin, toisinaan myös sukuelimiin. Virtalähteenä on usein käsikäyttöinen generaattori. Usein se on muunnettu vanhanaikaisesta kenttäpuhelimesta. Varsinaiset sähköšokit ovat hyvin lyhyitä ja voimakkaita sähköiskuja, mutta usein käytetään myös pitkäkestoisia ja matalajännitteisiä šokkeja.


title: Sähköšokki

text: Uhrille seuraa sähköšokkikidutuksesta palovammojen ohella usein hermoratavaurioita, jotka harvoin paranevat täysin. Ne puolestaan johtavat helposti henkisten ja motoristen toimintojen heikkenemiseen ja mielenterveysongelmiin. Usein sähköšokit aiheuttavat sydänpysähdyksen tai rytmihäiriöitä. Uhrin lihakset kouristelevat sähköšokkien aikana ja niiden jälkeen. Tästä seuraa paitsi lihassärkyä myös mustelmia ja jopa katkenneita luita.


title: Sähköšokki

text: Aiemmin sähköšokkeja käytettiin lääketieteessä hoidettaessa mielenterveyspotilaita. Sittemmin lääketieteellistä käyttöä on alettu kutsua sähköhoidoksi (ECT, "electroconvulsive therapy"). Italialaiset Ugo Cerletti (1877–1963) ja Lucio Bini (1908–1964) ottivat vuonna 1937 käyttöön sähköšokin. ECT on edelleen rutiinikäytössä kliinisessä psykiatriassa ja on yksi tehokkaimmista vakavan masennuksen hoitomenetelmistä.


title: Sähköšokki

text: Elokuvissa aivojen sähköhoito on yleensä kuvattu rangaistukseksi tai jopa kidutukseksi. Miloš Formanin ohjaamassa elokuvassa "Yksi lensi yli käenpesän" Jack Nicholsonin näyttelemälle roolihenkilölle annetaan sähköšokki rangaistukseksi huonosta käytöksestä mielisairaalan suljetulla osastolla. Nukutusta ei toimenpiteen aikana käytetä — eletäänhän elokuvassa 1960-luvun alkua.


title: Sähköšokki

text: Korjaus: ECT eli "sähkösokkihoito" annetaan kevyessä anestesiassa ja sen vaikutus ei perustu suoraan sähköiskuun, vaan sen aiheuttamaan kouristuskohtaukseen ja sitä kautta eri välittäjäaineisen vapautumiseen aivoissa (vrt. dopamiini, serotoniini)


title: Sähköšokki

text: Stanley Milgram suoritti 1960-luvulla sosiaalipsykologisen koesarjan, jossa testattiin osallistujien halukkuutta totella auktoriteettiasemassa olevan henkilön antamia koehenkilön omantunnon vastaisia käskyjä. Sähköiskukokeessa koehenkilölle kerrottiin, että hänen tulisi auttaa opiskelijaa muistia vaativissa tehtävissä rankaisemalla opiskelijaa, jos hän muistaisi väärin. Rangaistuksena väärästä vastauksesta koehenkilö antoi sähköiskuja, jotka eivät kuitenkaan olleet oikeita, vaan tehtäviin vastannut henkilö vain näytteli saavansa sähköiskuja. Kokeenjohtaja kehotti koehenkilöä korottamaan sähköiskujen voimakkuutta ja yllättävää kokeessa oli se, miten koehenkilö vain pienen vastustuksen jälkeen totteli kokeenjohtajalta saamiaan käskyjä lisätä sähköiskun voimakkuutta jopa niin, että siitä voisi seurata kuolema. Koeasetelman tieteellinen pätevyys voidaan kuitenkin kyseenalaistaa. Milgramin tottelevaisuuskoe on nyt toistettu virtuaalisesti. Virtuaalisesti toistetussa kokeessa ilmeni, etteivät monet koehenkilöt tottuneet virtuaalinaisen tuskaan, vaan muuttuivat kokeen edetessä entistä rauhattomammiksi. Koehenkilöiden pulssi ja käsien hikoilu lisääntyivät pidemmälle mentäessä.


title: Sonic the Hedgehog

text: Sonic the Hedgehog (jap. "ソニック・ザ・ヘッジホッグ Sonikku za Hejjihoggu") (eli Sonic-siili) on fiktiivinen hahmo ja videopeliyhtiö Segan virallinen maskotti. Sonicin loivat Segan kehitysryhmä Sonic Teamin jäsenet Naoto Ōshima, Hirokazu Yasuhara sekä ohjelmoija Yuji Naka ja hahmo debytoi pelattavana hahmona yhtiön 16-bittisellä "Sega Mega Drive" -pelikonsolilla samannimisessä videopelissä vuonna 1991, mutta Sonic oli jo näkynyt "Rad Mobile" -videopelissä (1991) auton peruutuspeilistä roikkuvana ilmanraikastimena. Sonic luotiin haastamaan Nintendon Mario-hahmo konsolimarkkinoilla ja korvaamaan Segan vanha maskotti Alex Kidd. Sonic esiintyi aluksi yksinomaan Segan laitteistoilla, mutta Segan viimeisen konsolin Sega Dreamcastin hiivuttua Sonic siirtyi muille alustoille. Sonicin viimeinen peli Segan omalla konsolilla on "Sonic Adventure 2". Sonic The Hedgehog on myös yksi maailman suosituimmista tasoloikkahahmoista.


title: Sonic the Hedgehog

text: Sonic on 15 vuotias siniturkkinen siili, joka on syntynyt Joulusaarella (). Sonicin oikea nimi on Sonic "Maurice" The Hedgehog. Hän on 155 senttimetriä pitkä ja painaa noin 35 kilogrammaa. Sonic on maailman nopein siili, joka pystyy juoksemaan ääntä nopeammin. Hän voi kiertyä palloksi, lähinnä tuhotakseen vihollisia, mikä on tärkeä osa pelejä ja animaatioita.


title: Sonic the Hedgehog

text: Peleissä Sonic ei osaa koskaan uida, vaan vajoaa pohjaan, mutta hän voi juosta veden pinnalla. "Adventures of Sonic the Hedgehog" -animaatiossa hän tosin osaa uida ja "Mario & Sonic at the Olympic Games" -peleissä hän käyttää pelastusliivejä pysyäkseen pinnalla ja osaa väliaikaisesti uida vain "Super Smash Bros. Brawl" -pelissä.


title: Sonic the Hedgehog

text:
Sonic taistelee ilkeää Tri. Ivo ”Eggman” Robotnikia vastaan ja usein Eggmanin tavoite on kerätä kaikki seitsemän "Kaaossmaragdia"
("Chaos Emeralds"), ja niiden voimalla tuhota maailma ja rakentaa tilalle paikka jota hän hallitsisi. Vanhoissa Sonic-peleissä Eggmanin tavoite oli Kaaossmaragdien voimalla muuttaa kaikki Sonicin eläinystävät aivottomiksi Badnik-roboteiksi. Eläimet toimivat näiden robottien voimanlähteinä, ja Sonicin tuhottua robotin ne loikkivat tiehensä.


title: Sonic the Hedgehog

text: Tulkinnasta riippuen Sonic asuu joko kummallisessa versiossa Maa-planeetasta tai planeetta Mobiuksella (kuten vanhoissa DiC’in televisiosarjoissa ja virallisessa Sonic-sarjakuvassa). Sonicin ystäviin kuuluvat muun muassa nuori, kaksihäntäinen lentävä kettu "Miles "Tails" Prower", liitävä nokkasiili "Knuckles the Echidna" sekä myöhemmissä peleissä vaaleanpunainen tyttösiili "Amy Rose" ja jänis "Cream the Rabbit". Sonicilla on ollut myös lukuisia vastustajia tri. Eggmanin lisäksi, kuten Metal Sonic, Shadow the Hedgehog ja Silver the Hedgehog.


title: Sonic the Hedgehog

text:
Sonicilla on kyky juosta ääntä nopeammin eli yli 1 236 kilometriä tunnissa. Peleissä hänen tunnettuihin kykyihinsä on kuulunut kierrehyökkäys ("Spin Attack"), jonka hän voi tehdä hyppiessä ja juostessa parhaimalla nopeudella, jolloin Sonic saa viholliset raivatuksi tieltään. Suomenkielisissä ohjekirjoissa kyky on nimetty erilaisesti, muun muassa ”Super Sonicin kierrehyökkäys” ja ”pyörresyöksy” . "Sonic 2":sta lähtien Sonic on saanut hetkessä lisävauhtia syöksyhyökkäyksen ("Spin Dash") avulla. "Sonic CD":ssä Sonic pystyy tekemään ”Super Peel-Out”
-liikkeen, jolloin hänen nopeutensa kasvaa ja jalkojensa liike menee 8-muotoon. "Sonic Adventuressa" Sonic kykenee tekemään ”Homing Attack” -liikkeen, jolloin hän ohjautuu pallona kohdetta päin. Hän voi myös käyttää Wisp-avaruusolioiden voimia "Sonic Coloursissa".


title: Sonic the Hedgehog

text: Sonicilla on ollut pelisarjan aikana useita erilaisia muodonmuutoksia. Sonic kykenee muuttumaan kultaiseksi ”Super Soniciksi” saatuaan haltuunsa seitsemän Kaaossmaragdia ja vähintään 50 sormusta. Super Sonicin piikit nousevat yläviistoon ja hän on liki haavoittumaton ja kykenee toisinaan jopa lentämään (nähty lähinnä avaruudessa). Super Sonicin voimat ehtyvät kun sormukset kuluvat loppuun ja hän muuttuu takaisin tavalliseksi Soniciksi. Super Sonic esiintyy ensimmäisen kerran "Sonic 2" -pelissä ja on useimmiten käytetty muodonmuutos, joka on esiintynyt pelisarjan aikana.


title: Sonic the Hedgehog

text: Lisäksi ainoastaan "Sonic 3 & Knuckles" -pelissä Sonic saa haltuunsa seitsemän Supersmaragdia ja voi muuttua ”Hyper Soniciksi”. Hyper Sonic välkkyy kaikkien Kaaossmaragdien väreissä. Lisäksi Hyper Sonic kykenee tekemään tuplahypyn mihin suuntaan tahansa. ”Sonic the Werehog” esiintyy "Sonic Unleashedissa", jossa Sonicista tulee yöaikaan ”susi-Sonic”, jolla on erikoisia ominaisuuksia. Pelin alussa hän saa tämän muodon Eggmanin houkuteltua hänet laitteeseensa. Were-hog-muoto nähdään vain tässä pelissä ja muun muassa Sonic Archie -sarjakuvassa sekä Night of the Werehog-lyhytfilmissä. "Sonic and the Secret Ringsin" ”Darkspine Sonic” on Sonicin erikoisempi supermuoto, joksi Sonic muuttuu kolmen World Ring -sormuksen avulla (raivon, vihan ja surun sormuksilla) Erazor Djinnin tapettua Shahran. ”Excalibur Sonic” esiintyy "Sonic and the Black Knightissa". Siinä Sonic saa kultaisen haarniskan, mutta Sonicin piikit eivät nouse yläviistoon.


title: Sonic the Hedgehog

text: Archie Comics alkoi julkaista samannimistä sarjakuvaa vuonna 1993, ja Semic julkaisi sitä Suomessa vuosina 1994–1996. Vuodesta 2010 lähtien sitä ryhdyttiin julkaisemaan alkuperäiskielellä. Kuten piirrosarjassa Sonic oli yksi vapauden taistelijoista, jotka yrittävät kukistaa tri Robotnikin diktatuurin. Sarjakuvassa Sonicilla on oma perhe, robostroitunut setänsä Chuck sekä lemmikkikoira, joka joutuu sarjakuvan aikana myös robostroiduksi ja siten myöhemmin takaisin fyysiseen muotoonsa. Sonic joutuu myös itse väliaikaisesti robostroiduksi kaksi kertaa sarjakuvan aikana ja hänellä on ollut rakkaussuhteita lukuisiin henkilöihin erityisesti Sally Acorniin.


title: Sonic the Hedgehog

text: Vuosien 1993 ja 2002 välillä Fleetway-kustantamon, nykyisin Egmontin julkaisemassa "Sonic the Comic" -sarjakuvassa Sonicin persoonallisuus on paljon vakavampi ja aggressiivinen jopa hänen ystäviään kohtaan. Sonic on johtohahmo vapauden taistelijoissa, joihin sarjakuvassa kuului Miles ”Tails” Prower, Amy Rose, Johnny Lightfoot, Porker Lewis sekä myöhemmin myös Knuckles ja Tekno. Sarjakuvassa Sonic kertoi olleensa alun perin tavallinen ruskeaturkkinen siili, joka pääsi sisään lempeämielisen tri. Ovi Kintoborin laboratorioon ja ryhtyi tällöin hänen apulaisekseen. Myöhemmin laboratorio vaningon seurauksena Kinborista muuntautui julma tri. Ivo Robotnik. Sarjakuvan aikana planeetta Mobius joutuu Robotnikin hallinnan alle Sonicin ja kumppaneiden ollessa toisessa ulottuvuudessa vain pari kuukautta. Sarjakuvassa Sonicin supermuoto Super Sonic on erillinen, psykoottinen demoniolento, jota Sonic ei pysty itse hallitsemaan käyttäessään Kaaosmaragdien voimaa.


title: Sonic the Hedgehog

text: "DiC" on tuottanut kolme erilaista Soniciin perustuvaa piirrossarjaa. Sonicin ääninäyttelijänä toimi kaikissa kolmessa animaatiosarjassa Jaleel White. Ensimmäinen oli "Adventures of Sonic the Hedgehog", jota tehtiin vain yksi tuotantokausi. Sarjassa käsitellään Sonicin ja Tailsin seikkailuja humoristisella tavalla. Kuten peleissä, sarjassa Sonic ja Tails pysäyttävät tri. Robotnikin lukuisat suunnitelmat vallata planeetta Mobius. Sarjassa myös Sonicin lempiruuaksi paljastuu chilimakkara, johon myöhemmin viitataan Sonicin lempiruokana muissa piirretyissä ja peleissä. Sarjasta on olemassa myös 66. jakso "Sonic’s Christmas Blast", joka on jouluaiheinen televisiospeciaali, jossa Sonic yrittää valjastaa täydellisen nopeuden ja pysäyttää tri. Robotnikin aikeet pilata joulun.


title: Sonic the Hedgehog

text: Toinen paljon vakavampi ja fanien hyväksynnän saanut, kolme tuotantokautta kestänyt on "Sonic the Hedgehog", fanien keskuudessa "Sonic SatAM" (Saturday AM). Sarjassa Sonic oli yksi vapaustaistelijoista (), jotka yhdessä pysäyttävät tri. Robotnikin, joka on valloittanut suuren osan Mobiuksesta ja hallitsee sitä julmalla, futuristisella diktatuurilla. Sarjassa Sonicilla on myös rakkaussuhde Sally Acornin kanssa. Lukuisia elementtejä sarjasta on otettu mukaan Archie Comicsin sarjakuvaan.


title: Sonic the Hedgehog

text: 1990-luvun lopulla DiC teki vielä yhden tuotantokauden pituisen, 40 jakson mittaisen "Sonic Undergroundin" (spin-off), joka tuotettiin yksinoikeudella Sci-Fi Channel -kanavalle. Sarjassa esiteltiin yksinoikeudellisesti Sonicin sisarukset Sonia ja Manic, heidän äitinsä ja Mobiuksen entinen hallitsija Kuningatar Aleena, jonka valta riistettiin tri. Robotnikin toimesta. Sonic, Sonia ja Manic yrittävät etsiä läpi sarjan heidän kadonnutta äitiään. Sarja ei sovi samaan jatkumoon pelien tai muiden Sonic piirrettyjen kanssa, ja sitä pidetäänkin erillisenä jatkumona/viralliseen jatkumoon kuulumattomana.


title: Sonic the Hedgehog

text: 1996 "Taki Corporation" teki myös kaksiosaisen "" -animen (tunnetaan myös nimellä "Sonic OVA"), joka julkaistiin 1999 Yhdysvalloissa ja Euroopassa tunnin pituisena elokuvana. Elokuvassa Sonic lähtee Robotnikin avunpyynnöstä pysäyttämään apurinsa Tailsin kanssa generaattoria, joka sijaitsee Robotropoliksessa ja jota Metal Robotnik vartioi. Myöhemmin selviää, että generaattori on osa Robotnikin suunnitelmaa saada Sonicin muisti ja kyvyt voimanlähteeksi hänen luomukselleen Hyper Metal Sonicille. Elokuvan aikana Sonic joutuu taistelemaan Hyper Metal Sonicia vastaan kahdesti ja saa hänestä tasavertaisen vastuksen. Elokuvassa Sonicin ääninäyttelijänä toimii englanniksi Martin Burke ja japaniksi Masami Kikuchi.


title: Sonic the Hedgehog

text: "Sonic X" esitettiin vuosina 2003–2004 ja se näkyi myös Suomessa maksullisella Jetix-kanavalla. Heti ensimmäisessä jaksossa Sonic yrittää pysäyttää tri. Eggmanin ja pelastaa Creamin ja Cheesen. Eggmanin käyttäessä laitetta johon Kaaossmaragdit oli asetettu, teleporttaa Sonicin ja muut ihmisten maailmaan, jossa poliisit alkavat jahdata häntä. Maailman nopein autokaan ei saa Sonicia kiinni Sonicin rikkoessa äänivallin ja ampaistessa moottoritietyömaan rampilta lentoon. Sonic putoaa uima-altaaseen, josta ei pääse ylös omin avuin, koska ei osaa uida. Onneksi Chris Thorndyke auttaa Sonicin ylös ja siitä tarina alkaa. "Sonic X":n toisen kausien tarinat perustuvat "Sonic Adventure", "Sonic Adventure 2" ja "Sonic Battle -peleihin", joissa Sonic kohtaa vastustajina Chaos-vesiolennon, Shadow the Hedgehogin ja Emerlin. Kolmannella kaudella Sonic ja ystävät yrittävät pysäyttää galaktista Metarex-armeijaa. Sarjassa Sonicin ääninäyttelijänä on toiminut englanniksi Jason Griffith (hän myöhemmin jatkaa Sonicin ääninäyttelijänä peleissä) ja japaniksi Junichi Kanemaru, joka on myös toiminut Sonicin japanilaisena ääninäyttelijänä peleissä. Mutta englanninkielisessä versiossa on sensoroitu monia kohtauksia jotka ovat Japaninkielisessä vrsiossa tiettyjen kopiointioikeuksien ja raa'n väkivallan vuoksi.


title: Sonic the Hedgehog

text: Disneyn videopelien maailmaan sijoittuvassa animaatiossa "Räyhä-Ralfissa" (eng. "Wreck-It Ralph") nähdään Sonic tekemässä lyhyeen esiintymisensä. Myös tri. Robotnik nähdään vilahtavan elokuvassa muiden tunnettujen videopeli-hahmojen tapaan.


title: Sonic the Hedgehog

text: Sonicin uusi televisiosarja,"Sonic Boom", luo hahmolle kokonaan uuden ulkoasun ja täysin erilaisen universumin.


title: Sonic the Hedgehog

text: 10. kesäkuuta paljastettiin, että Sony Pictures ja SEGA aikovat tuoda sinisen siilen valkokankaalle vuoden 2016 aikoihin. Elokuvan tuotannosta vastaa Neil H. Mortiz ("Fast & Furious"- sarja, "21 Jump Street" ja "22 Jump Street" elokuvat) ja hänen Original Films yhtiönsä sekä Segan oma animaatioyhtiö Marza Animation Planet.


title: Sonic the Hedgehog

text:
Elokuvan aikaisemmin kaavailtu vuoden 2016 julkaisu ajankohta on siirretty vuodelle 2018.
Myöhemmin tämäkin muutettiin ja nyt elokuva on tulossa vuoden 2019 loppupuolella.


title: Gastronomia

text: Gastronomia tarkoittaa ensiluokkaisista raaka-aineista valmistettujen ruokien tuntemusta ja niiden valmistamista. Termi merkitsee kirjaimellisesti "vatsan sääntelyn taito tai laki" (, "gaster", 'vatsaan'; , "nomos", 'lakeja, jotka määräävät'). Gastronomian sanastoon kuuluu runsaasti ranskankielisiä termejä, sillä ruoan arvostuksen ja sen ensiluokkaisen valmistustaidon juuret ovat Ranskassa.


title: Gastronomia

text: Klassisen gastronomisen järjestyksen historia ulottuu 1800-luvulle. Tuolloin määriteltiin aterian koostuminen eri ruokalajeista, jota tämänkin päivän ateriakokonaisuuksilla hyödynnetään:


title: Gastronomia

text: Erityisen huolellisesti ja taidokkaasti valmistettu ruoka on nimeltään "gourmet". Hyvän ruoan luonnontieteellistä tutkimusta kutsutaan molekyyligastronomiaksi, ja siihen pohjautuvaa ruoanlaittoa "molekyylikokkaukseksi".


title: The Velvet Underground

text: The Velvet Underground on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin New Yorkissa vuonna 1966. Yhtyeen keulahahmo oli kitaristi-laulaja Lou Reed. Muita alkuperäisen kokoonpanon jäseniä olivat brittiläinen sähköviulisti-basisti John Cale, kitaristi-basisti Sterling Morrison ja rumpali Maureen Tucker. Viimeksi mainittu oli yksi ani harvoista 1960-luvun naispuolisista rockrumpaleista.


title: The Velvet Underground

text: The Velvet Underground ei saavuttanut 1970-luvun alussa päättyneen uransa aikana kovin suurta mainetta, mutta jälkikäteen sitä on pidetty yhtenä rockhistorian merkittävimmistä yhtyeistä. Yhtye on mainittu punkin, glam rockin ja monenlaisen vaihtoehtoisen rockin esi-isänä.


title: The Velvet Underground

text: The Velvet Underground päätyi kuvataiteilija Andy Warholin boheemiin seurapiiriin. Vuonna 1967 ilmestyi yhtyeen ensimmäinen lp-levy "The Velvet Underground and Nico", joka oli tehty yhdessä saksalaissyntyisen laulajattaren Nicon kanssa. Levyn tuottajana toimi Andy Warhol, jonka tekemä myös kuuluisa kansikuva on. Levystä ei kuitenkaan tullut myyntimenestystä, mitä ei ole vaikea ymmärtää: synkeäsävyinen The Velvet Underground erosi jyrkästi oman aikansa hippihenkisestä populaarimusiikista. Pääosin Lou Reedin säveltämien ja sanoittamien laulujen teemoja olivat esim. sadomasokismi ("Venus In Furs") ja huumausaineet ("Waiting For The Man", "Heroin"). Musiikillisesti yhtye vuorotteli synkänkauniiden poplaulujen ja repivien särökitaravyörytysten välillä. Vasta paljon myöhemmin "The Velvet Underground and Nicoa" alettiin melko yleisesti pitää yhtenä kaikkien aikojen tärkeimmistä rocklevyistä.


title: The Velvet Underground

text: Yhtyeen seuraava lp oli "White Light/White Heat" (1968), jonka ilmestymisen jälkeen John Cale erosi yhtyeestä siirtyen tuottajan ja sooloartistin uralle. Seuraavalla lp:llä "Velvet Underground" (1969) yhtye oli siirtynyt seesteisempään ja folkhenkisempään musiikkiin.


title: The Velvet Underground

text: Vuonna 1970 ilmestyi yhtyeen ehkä helpoimmin lähestyttävä ja kaupallisin, mutta edelleen korkeatasoinen lp "Loaded", jonka kappaleista "Sweet Jane" on jäänyt elämään rock-klassikkona. Tämän jälkeen The Velvet Underground koki jäsenistön vaihdoksia ja hajosi vielä saman vuoden kuluessa. Lou Reed aloitti menestyksekkään soolouransa. Tosin yhtyeen nimellä julkaistiin vielä vuonna 1973 "Squeeze"-niminen levy, jonka teossa Lou Reed ei ollut osallisena, ja joka tästä syystä yleensä jätetään yhtyeen diskografioiden ulkopuolelle.


title: The Velvet Underground

text: Punkliikkeen myötä myös The Velvet Undergroundin levyjen arvostus ja suosio alkoivat vähitellen kasvaa. 1980-luvulta lähtien The Velvet Undergroundilla on ollut suuri vaikutus moniin ns. post-punkin ja vaihtoehtorockin esittäjiin.


title: The Velvet Underground

text: The Velvet Undergroundin kompromissiton musiikkityyli antoi nimen Tšekkoslovakian samettivallankumoukselle. Václav Havel totesi Lou Reedille ryhtyneensä presidentiksi The Velvet Undergroundin töiden takia.


title: The Velvet Underground

text: The Velvet Underground teki paluun vuonna 1994, mutta jätti kiertueen kesken. Pian tämän jälkeen Sterling Morrison kuoli.


title: Okonomiyaki

text: Okonomiyaki () on japanilainen paistettu ruokalaji, joka jossain määrin muistuttaa eurooppalaista munakasta. Japaninkielinen nimi "okonomiyaki" tarkoittaa suurin piirtein "se mitä haluat kypsennettynä"; "okonomi" tarkoittaa "mistä pidät" ja "yaki" tarkoittaa "paistettu" tai "keitetty".


title: Okonomiyaki

text: Okonomiyakin keskeisiä aineksia ovat vehnäjauho, raastettu jamssi, kananmuna ja silputtu kaali. Nesteenä on vesi tai "dashi"-liemi, joka on valmistettu keittämällä merilevästä ja kalasta. Lisäksi okonomiyakissa voi olla monenlaista lihaa, äyriäisiä, vihanneksia ja juustoja. Koostumuksensa takia sitä usein verrataan länsimaisiin munakkaisiin ja pizzoihin, ja joskus sitä nimitetäänkin japanilaiseksi pizzaksi.


title: Okonomiyaki

text: Okonomiyakia tarjoillaan ruokalajiin erikoistuneissa ravintoloissa, japaniksi "okonomiyaki-ya", joita Japanissa on runsaasti. Osa ravintoloista toimii itsepalveluperiaatteella: ruokailija valitsee mieleisensä ainekset ja paistaa niistä itse okonomiyakinsa.


title: Okonomiyaki

text: Okonomiyaki valmistetaan paistamalla sekoitetut ainekset pannulla tai paistolevyllä ("teppan") molemmilta puolilta. Sen kanssa tarjoillaan okonomiyakikastiketta, merilevää ("nori"), kuivattua kalaa ("katsuobushi") ja inkivääriä, joskus myös majoneesia.


title: Okonomiyaki

text: Japanissa Hiroshima ja Osaka kilpailevat alkuperäisen okonomiyakin kotipaikan asemasta. Okonomiyakin koostumus ja valmistustapa vaihtelee paikkakunnittain.


title: Anu ja Antti

text: Anu ja Antti () on belgialaisen Willy Vandersteenin luoma sarjakuva. Sarjakuvan ensimmäiset jaksot julkaistiin vuonna 1945 lehdessä "De Nieuwe Gids" ja sarjakuvan suosio jatkuu yhä Hollannissa ja flaaminkielisessä Belgiassa.


title: Anu ja Antti

text: Sarjakuvassa pääosissa seikkailevat teini-ikäiset Anu ja Antti sekä heidän apunaan temperamenttinen Sanelma-täti, yksinkertainen mutta hyväsydäminen Koikkalainen, väkivahva ja oikeudenmukainen Jeremias ja kekseliäs tiedemies professori Tietonen.


title: Anu ja Antti

text: Suomeksi Anua ja Anttia julkaisi Mestarikustannus vuosina 1983–1987.


Anu ja Antti


title: Tempo

text: Tempo on musiikkitermi, joka määrittää kappaleen nopeuden. Sana "tempo" johtuu italian kielestä, jossa se tarkoittaa yleensä aikaa. Kappaleen ihanteellinen esitystempo merkitään nuotteihin tavallisesti käyttämällä vakiintuneita italialaisperäisiä ilmaisuja.


title: Tempo

text: Tempo voidaan ilmaista myös täsmällisesti lukuna. Esimerkiksi tempo 120 tarkoittaa 120 iskua minuutissa. Tästä merkintätavasta käytetään toisinaan ilmaisua "BPM" ("beats per minute").


title: Tempo

text:
Joitakin tempomerkintöjä hitaimmasta nopeimpaan summittaisessa järjestyksessä:
Sanalliset tempomerkinnät ovat hyvin tulkinnanvaraisia. Haluttaessa ilmaista tempo täsmällisesti voidaan ilmoittaa iskujen määrä minuutissa (niin sanottu MM- eli Mälzelin metronominotaatio) tai määrättyjen (yleensä neljäsosa) nuottien määrä minuutissa. Joillakin 1900-luvun säveltäjillä, kuten Béla Bartókilla, on myös ollut tapana ilmoittaa kappaleen kokonaiskesto, joka auttaa arvioimaan oikeaa tempoa.


title: Tempo

text: Tempon muutoksille on omat niin ikään italialaisperäiset ilmaisunsa. Näistä tyypillisimmät ovat "accelerando" (kiihdyttäen) ja "ritardando" (hidastaen). Halutun tempomuutoksen määrää voidaan vielä tarkentaa etuliitteillä "molto" (paljon) tai "poco" (vähän).


title: Tempo

text: Temposanoja voi muuntaa diminutiivimuodoilla ("adagietto" "vähän hitaasti") tai superlatiiveilla ("prestissimo" "erittäin nopeasti") tai ilmaisulla "ma non troppo" ("muttei liikaa").


title: Tempo

text: Monet säveltäjät ovat käyttäneet saksankielisiä tempomerkintöjä. Näitä ovat esimerkiksi:


title: Oolannin sota

text: Oolannin sota tarkoittaa Pohjanlahdella ja Suomenlahdella käytyjä Krimin sodan taisteluita. Nimitys tarkoittaa "Ahvenanmaan sotaa"; nimi "Oolanti" on suomenkielinen muunnos Ahvenanmaan ruotsinkielisestä nimestä "Åland".


title: Oolannin sota

text: Romanian rintamalla etenevä Venäjä oli provosoinut Osmanien valtakunnan julistamaan sodan 4. lokakuuta 1853, ja Britannia sekä Ranska päättivät tukea osmaneja. Oolannin sodan tarkoituksena oli eristää Venäjän huoltoreitit ja ulkomaankauppa ja pakottaa se rauhaan sekä saada Ruotsi mukaan Venäjän vastaiseen sotaan. Saarto oli tarkoitus toteuttaa niin, että Venäjän laivasto Itämerellä tehtäisiin toimintakyvyttömäksi tuhoamalla rannikkopuolustuslinnakkeet, laivastoa ja ulkomaankaupan varastoina toimivia kauppamakasiineja. Vahingosta huomattava osa kohdistui Suomeen, koska suuri osa tuonaikaisesta Venäjän lipun alla purjehtivasta kauppalaivastosta oli Suomessa.


title: Oolannin sota

text: Brittiläinen laivasto-osasto, johon kuului yhdeksän höyrykoneilla varustettua alusta, neljä vanhempaa myös höyrykoneilla varustettua toisen linjan alusta, neljä fregattia sekä useita pienempiä siipirataslaivoja, lähti 11. maaliskuuta 1854 Spitheadistä Itämerelle vara-amiraali Sir Charles Napierin komentamana.


title: Oolannin sota

text: Sota julistettiin alkaneeksi kuitenkin vasta 27. maaliskuuta. Brittiläis-ranskalainen sadan laivan ja veneen laivasto-osasto oli silloisten mittapuiden mukaan varsin nykyaikainen höyrykäyttöisine aluksineen, ja sen onnistui pakottaa Venäjän laivasto saartoon. Venäjän laivasto kävi puolustustaisteluja vain kiinteiden merilinnoitusten lähistöllä. Laivaston toiminnasta kohdistui pääosa Suomen suuriruhtinaskuntaa vastaan. Brittiläis-ranskalaisessa Itämeren laivastossa taistelleille myönnettiin kaikkien aikojen ensimmäiset Viktorian ristit.


title: Oolannin sota

text: Kesäkuussa brittiläis-ranskalaisen laivaston uhka oli jo todettu sellaiseksi, että Suomen vanhan Ruotsin vallan aikaisen kaltaisen ruotusotaväen perustaminen uudelleen katsottiin tarpeelliseksi. Suostumuksensa sille antoi väliaikainen kenraalikuvernööri Rokassovski. Sodan alkupuolella Suomen suuriruhtinaskunnassa ollut armeija koostui vain Kaartinrykmentistä, meriekipaasista ja krenatööripataljoonasta. Venäjä ei laivastonsa vanhanaikaisuuden vuoksi kyennyt vastustamaan tehokkaasti, mutta piti laivojaan niiden tykkien lavettina sotasatamien, kuten Viaporin (nykyisin Suomenlinna) ja Kronstadtin, lisäsuojana. Suomessa oli jo 1855 reserviarmeija yhdeksän pataljoonan vahvuisen vakinaisen armeijan täydennyksenä.


title: Oolannin sota

text: Brittiläis-ranskalainen laivasto-osasto valtasi keskeneräisen Bomarsundin linnoituksen Ahvenanmaalla loppukesällä 1854. Linnoitus räjäytettiin syyskuun alussa. Koska laivatykkien kantama oli pidempi kuin rannikkotykkien, laivat kykenivät tuhoamaan merilinnakkeen ilman, että tämä kykeni tehokkaasti vastaamaan tykkiensä kantaman ulkopuolelle.


title: Oolannin sota

text: Kontra-amiraali Sir James Hanway Plumbridge purjehti laivasto-osastolla, johon kuuluivat "HMS Leopard" (George Giffard), "HMS Valorous" (Claude Buckle), "HMS Vulture" (Frederick Glasse) ja "HMS Odin" (Francis Scott), Pohjanlahdelle tehtävänään varastoista löydettävien sotatarvikkeiden tuhoaminen. Pohjanlahdella sotatoimet ulottuivat vuosien 1854–1855 aikana kaikkiin rannikkokaupunkeihin, joista merkittävimmät kahakat nähtiin Raumalla, Oulussa, Raahessa, Torniossa ja Kokkolassa.


title: Oolannin sota

text: Plumbridgre oli valtuuttanut "HMS Leopardin" päällikön George Giffardin vartioimaan Pohjanlahden sulkeemusta. Britannian sotaministeri Newcastlen herttua oli pyytänyt välttämään puolustuskyvyttömien kaupunkien tuhoamista. Giffardin oma-aloitteisuus asiassa ei johtanut toimenpiteisiin kontra-amiraali Plumbridgen osalta. Raahessa aiheutettu tuho aiheutti keskustelun Britannian alahuoneessa. Kveekarit vaativat rahankeruuta vahinkojen korvaamiseksi. Korvausrahoilla rakennettiin Raaheen Kveekarintie.


title: Oolannin sota

text: Pohjanlahdella purjehtineen vihollisen toimet ulottuivat Uuteenkaupunkiin kesäkuussa 1855, jolloin sen vesille saapui brittiläinen korvetti "Harrier". Aluksen päällikkö lähetti maistraatille kirjeen, jossa varoitettiin kaupungin pommittamisesta, mikäli sinne tulisi sotilaita. Eversti Engelhardin komentamat venäläiset joukot oli tuolloin sijoitettu seitsemän kilometrin päähän Uudestakaupungista. Samassa yhteydessä britit kaappasivat satamasta luvialaisen kaljaasin ja polttivat 14 muuta kauppa-alusta. Heinäkuun 6. päivänä kuitenkin pommitettiin kaupungissa toiminutta optista lennätintä, kun viholliselle ei pystytty luovuttamaan heidän vaatimaansa tuoretta lihaa. Muutama asukas sai surmansa ja lennätinaseman läheisyydessä syttyi pieniä tulipaloja.


title: Oolannin sota

text: Brittiläinen sota-alus purjehti Rauman sataman edustalle 2. heinäkuuta 1855. Pormestari Pettersson kävi brittien kanssa neuvotteluja, mutta kieltäytyi luovuttamasta heidän vaatimiaan aluksia. Tämän jälkeen vihollinen nousi maihin viiden veneen ja noin sadan miehen voimin, alkaen miehittää satamaa. Britit sytyttivät palamaan varastorakennuksia ja laivoja, mutta joutuivat vetäytymään satamaa puolustaneiden venäläisten kasakoiden ja kaupunkilaisista koostuneen siviilikaartin avattua tulen. Ruotsalaisten sanomalehtien tietojen mukaan englantilaiset menettivät kahakassa seitsemän sotilasta kaatuneina ja kaksi loukkaantuneina. Britit ilmoittivat kuudesta loukkaantuneesta, joista kaksi myöhemmin menehtyi. Taistelun aikana britit onnistuivat sytyttämään tuleen yhden kuunarin ja kaksi kaljaasia. Maihinnousujoukon vetäytymisen jälkeen sataman edustalle ankkuroitunut sota-alus alkoi tulittaa Rauman kaupunkia. 2,5 tuntia kestäneen tykistötulen aikana laskettiin ammutun ainakin 200 laukausta, jotka kuitenkaan eivät saaneet aikaiseksi suurta tuhoa.


title: Oolannin sota

text: Brittien versio tapahtumien kulusta oli erilainen kuin raumalaisten. Kommodori A. H. Gardner väitti tulleensa pormestari Petterssonin huijaamaksi, koska oli kuvitellut, että hänen vaatimuksiinsa oli suostuttu. Gardnerin esimies kommodori Warden taas totesi vara-amiraali James Dundasille lähettämässään raportissa, että henkilötappioita aiheuttanut kahakka johtui väärinkäsityksestä ja neuvottelijoiden yhteisen kielen puuttumisesta. Myös pormestari Pettersson suuttui välikohtauksesta niin, että laati oman valituksensa Venäjän sotaministeri Vasili Dolgorukoville, joka puolestaan toimitti sen edelleen ranskankielisenä käännöksenä amiraali Dundasille ja Britannian amiraliteetille.


title: Oolannin sota

text: Brittien ja ranskalaisten kostoisku seurasi kolme viikkoa myöhemmin 24. heinäkuuta, jolloin kaksi vihollisen sota-alusta ankkuroi Rauman sataman edustalle. Seuraavana päivänä laivat alkoivat tulittaa kaupunkia ja samalla maihin nousi joukko merisotilaita, jotka sytyttivät satamarakennuksia ja puutavaravarastoja. Kaupunkialueelle ammuttiin raketteja ja kranaatteja aina kello 23 saakka, mutta nekään eivät aiheuttaneet sanottavaa tuhoa. Satamassa sen sijaan tuhoutui yhteensä 54 rakennusta sekä suuri määrä laivanrakennukseen tarkoitettua puutavaraa. Raumalaiset yrittivät vastata tulitukseen käsiasein, mutta ampumaetäisyys oli liian suuri ja luodit osuivat vain alusten kylkiin.


title: Oolannin sota

text: Pori joutui sotatoimien kohteeksi ensimmäistä kertaa loppukesällä 1854, jolloin vihollinen iski kaupungin ulkosatamaan Reposaarelle ja tuhosi sinne pystytetyn optisen lennättimen maston. Lisäksi paikallisilta asukkailta vietiin omaisuutta ja karjaa. Kaupungin keskustaa vihollinen lähestyi ensimmäisen kerran vasta vuoden kuluttua 9. elokuuta 1855. Brittien sota-alus "Tartar" oli kommodori Hugh Dunlopin johdolla purjehtinut Säpin saaresta Reposaareen kaksi päivää aikaisemmin. Porissa oli tuolloin pieni määrä venäläisiä sotilaita sekä noin 70 vapaaehtoisesta koottu joukko, mutta pormestari Claes Adam Wahlberg päätti kuitenkin paikallisten porvarien kanssa pitämänsä neuvonpidon jälkeen luopua taistelusta. Syynä oli se, että lähes koko Pori oli tuhoutunut kolme vuotta aikaisemmin suuressa tulipalossa, eikä osittain jälleenrakennettua kaupunkia haluttu asettaa vaaraan.


title: Oolannin sota

text: Luotsinmäelle sijoitetut tykit vieritettiin jokeen ja pormestari Wahlberg lähti neuvottelemaan Kokemäenjokea pitkin kaupunkiin tunkeutuneen vihollisen kanssa. Hän saikin aikaan sopimuksen, jonka mukaan Pori säästyy tuholta, kun viholliselle luovutetaan kaupungin omistama siipirataslaiva "Sovinto" sekä kymmenkunta muuta jokisatamassa ollutta alusta, jotka oli purjehdittu suojaan reilun kymmenen kilometrin päähän Kokemäenjoen yläjuoksulle Haistilaan. Porilaisten toimintaa pidettiin häpeällisenä ja eräiden tietojen mukaan kenraaliluutnantti Alexander Jakob von Wendt olisi myöhemmin kauppatorilla pidetyssä katselmuksessa alentanut Luotsinmäeltä vetäytyneen upseerin kersantiksi.


title: Oolannin sota

text: Kristiinankaupungin suojaksi oli sodan alussa sijoitettu pataljoona sotilaita sekä kaksi tykkipatteria. Sotilasosasto poistui kaupungista keväällä 1855, vieden mukanaan siviileistä muodostetulle vapaaehtoisjoukolle annetut kiväärit. Samalla myös tykit vedettiin pois asemistaan ja piilotettiin. Kesäkuun 27. päivänä Kristiinankaupungin edustalle purjehtivat brittien siipiratasalukset "Firefly" ja "Driver", jotka tuhosivat tyhjiksi jääneet tuliasemat ja uhkasivat pommittaa myös kaupunkia, sataman suurta puutavaravarastoa ja telakkaa. Käytyjen neuvottelujen lopputuloksena pommitukselta säästyttiin, mutta korvaukseksi briteille piti luovuttaa kuunari "Pallas" sekä toimittaa heille muonavaroja. "Firefly" saapui toistamiseen hakemaan täydennyksiä muonavarastoihinsa heinäkuun puolivälissä, jolloin mukana oli myös ranskalainen sota-alus "D’Assas". Tämän jälkeen vihollinen ei enää vieraillut Kristiinankaupungissa.


title: Oolannin sota

text: Uusikaarlepyy säästyi kokonaan sotatoimilta, vaikka vihollisen aluksia kävi kaupungin ulkosatamassa. Brittien kaappaamien alusten päälliköt antoivat virheellisiä tietoja kaupungin halki virtaavan Lapuanjoen suulle sijoitetuista tykkipattereista ja paikkakunnalle sijoitettujen sotilasosastojen määrästä, jonka vuoksi vihollinen ilmeisesti päätti olla hyökkäämättä.


title: Oolannin sota

text: Vihollisalukset olivat liikkuneet Pietarsaaressa ensimmäistä kertaa jo heinäkuussa 1854, mutta poistettujen väylämerkkien vuoksi ne eivät päässeet satamaan saakka. Seuraavan kerran sota-aluksia nähtiin heinäkuussa 1854, jolloin korvetti "Fireflyn" päällikkö H. C. Otter ja "Driverin" päällikkö Gardner vierailivat kaupungin sisäsatamassa. He neuvottelivat pormestari Gabriel Tengströmin kanssa, joka onnistui vakuuttamaan, ettei Pietarsaaressa ollut kruunun omaisuutta. Lisäksi pormestarin uhmakas käytös sai englantilaiset uskomaan, että odotettavissa saattaa olla samanlaista vastarintaa kuin Kokkolassa. Hugh Dunlopin komentama "Tartar" saapui Pietarsaaren edustalle vielä marraskuussa, kaapaten yhden kauppa-aluksen ja yrittäen myös maihinnousua Tukkisaareen. Venäläinen tykkipatteri pakotti kuitenkin maihinnousua suunnitelleet veneet palaaman takaisin emoalukselleen. 13.–14. marraskuuta Pietarsaarta tulitettiin parin tunnin ajan, mutta ammukset eivät aiheuttaneet tuhoa.


title: Oolannin sota

text: Frederick Glassen johtamat "HMS Vulture" ja "HMS Odin" saapuivat Kokkolan edustalle 7. kesäkuuta 1854, jolloin Glasse vaati satamassa olevien alusten ja materiaalin luovuttamista. Aluksilta lähetettiin maihin partio, jonka kauppaneuvos Anders Donnerin varustamat kokkolalaiset torjuivat. Ennen brittien tuloa Vaasasta oli tullut avuksi kaksi venäläistä komppaniaa.


title: Oolannin sota

text: Brittiläiset yrittivät maihinnousua Kokkolassa seuraavana vuonna uudelleen. HMS Tartar ja HMS Porcupine laskivat vesille seitsemän maihinnousuvenettä, mutta hyökkäys torjuttiin aineellisitta vahingoitta Davidsbergin kahakan jälkeen.


title: Oolannin sota

text: Osasto tuhosi laivoja ja tervavarastoja Raahessa 30. toukokuuta 1854 ja Oulussa 1. kesäkuuta. Raahessa englantilaiset nousivat maihin kenenkään estämättä kuudella haupitsein varustetulla sluupilla ja kahdeksalla pienemmällä veneellä. He polttivat rakenteilla olevat kolmetoista laivaa, Oulun kauppaseuran hallinnassa olevat tervahovin ja pikipolttimon. Lisäksi poltettiin rakennuspuita, sahatavaraa, suolaa, halkoja ja mm. 7000 tynnyriä tervaa. Tämä kostautui rauhantulon jälkeen, koska poltettu terva oli englantilaisten kauppiaiden tilaamaa ja maksamaa.


title: Oolannin sota

text: Viimeisen kerran britit saapuivat Ouluun 3. kesäkuuta, jolloin he vaativat puita uhaten polttaa koko kaupungin. Vaikka kaikki lastiveneet oli upotettu, 12 syltä kuljetettiin tervaveneillä englantilaisille. 4. kesäkuuta jälkeen he jakautuivat Tornioon menevään ja Kokkolaan menevään kahteen osastoon.


title: Oolannin sota

text: Oulun maistraatti arvioi tuhopolttojen ja ryöstöjen aiheuttaneen kaupungille ja kaupunkilaisille 380 969 ruplan 98 kopeekan vahingot. Laivojen arvoksi arvioitiin 170 925 ruplaa, 16 460 tynnyrin tervamäärän 40 150 ruplaa, poltettujen makasiinien 22 950 ruplaa, laivavarvien 13 500 ruplaa ja laivapuiden ja -tarpeiden arvoksi 11 495 ruplaa. Suurimmat vahingot Oulussa kärsi G. Bergbom, joka menetti omaisuuttaan 101 106 ruplan verran, johon laskettiin kauppahuone G. & C. Bergbom Ab:n häviö 24 600 ruplaa. Kaikkiaan Oulussa vahinkoa ilmoitti kärsineen 53 henkeä, mutta yli 10 000 ruplan verran kärsi vain yhdeksän henkilöä.


title: Oolannin sota

text: Iissä sijaitsevan Kuivaniemen nimismies Braxeen raportoi 24. heinäkuuta 1855 kahakasta, joka käytiin edellisenä ja raportointipäivänä Kuivajokisuussa. Englantilaisia sotalaivoja ilmestyi jokisuuhun ja yritti viedä kuivaniemeläisten halkojähtejä ilmeisesti höyrylaivojensa polttoaineeksi. Joukko kuivaniemeläisiä oli kuitenkin asettunut rannalle ja ampui kanuunaveneitä, jolloin nimismiehen raportin mukaan kaatui useita englantilaisia. Seuraavana päivänä englantilaiset yrittivät uudelleen mutta joutuivat nytkin luopumaan aikeistaan, mutta polttivat jahteja.


title: Oolannin sota

text: Suomenlahdella laivasto-osasto tulitti kaksi vuorokautta Viaporiksi silloin kutsuttua Suomenlinnaa, ja helsinkiläiset katselivat tapahtumia rannalta. Suomen meriekipaasi miehitti Santahaminan rannikkopatterit. Brittilaivasto ampui Suomenlinnaan myös raketteja, ja tämä oli tiettävästi ensimmäinen kerta kun näitä käytettiin sodankäynnissä Suomessa (yksi raketti on näytteillä Sotamuseossa Helsingissä). Loviisan eteläpuolella tulitettiin Svartholmaa. Kymiin (nykyinen Kotka) rakennettu Ruotsinsalmen merilinnoitus, joka oli jätetty ilman puolustajia, tuhottiin sotatoimissa lähes kokonaan.


title: Oolannin sota

text: Britit suunnittelivat kolmanneksi kesäksi edellistä suuremman, jopa yli 250 aluksen suuruisen Itämeren laivaston kokoamista, mutta Krimin sota päättyi ennen kuin siihen ehdittiin ryhtyä.


title: Oolannin sota

text: Krimin sodan päättymisestä oli Oolannin sodan osalta seurauksena se, että britit räjäyttivät Bomarsundin linnoituksen, jota olivat ensin tarjonneet Ruotsille kiitokseksi siitä, että se oli pysynyt puolueettomana Venäjän tulevia reaktioita peläten. Britit vaativat Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1856, että Venäjä pitää Ahvenanmaan linnoittamattomana ja neutralisoituna.


title: Oolannin sota

text: Ahvenanmaan demilitarisointi jatkui ensimmäisen maailmansodan jälkeenkin, kun Ahvenanmaa vahvistettiin lopullisesti Kansainliiton päätöksellä kuuluvaksi historiallisten dokumenttien perusteella Suomelle. Perusteena sillä oli, että sitä on hallittu myös Ruotsin vallan aikana kahdeksan Ruotsin maakuntaa käsittävän Suomen suuriruhtinaskunnan kautta Turusta, ei Tukholmasta. Vastineeksi siitä, että Suomi sai vahvistetuksi alueen itselleen, tuli Suomen taata ahvenanmaalaisille laaja itsehallinto sekä kulttuuriset oikeudet.


title: Oolannin sota

text: Myös demilitarisointi jatkui. Ahvenanmaan linnoittaminen nousi esille myöhemmin 1938–1939 käydyissä neuvotteluissa, joissa Neuvostoliitto pyrki suojaamaan omaa Itämeren alueitaan Saksan mahdollisia hyökkäyksiä vastaan. Myös toisen maailmansodan jälkeen Ahvenanmaa pysyi demilitarisoituna alueena.


title: Oolannin sota

text: Briteille ja ranskalaisille Bomarsundin linnoitus oli Krimin sodan aikana Ruotsinkin pääkaupungin turvallisuuteen vaikuttava venäläisen ekspansionismin vertauskuva. Linnoituksen tarjoaminen Ruotsille ja sitten sen hävittäminen olivat näyttö kyvystä puskuroida Venäjän oletetut laajentumispyrkimykset.


title: Oolannin sota

text: Krimin sodan aiheuttamista kokemuksista Venäjällä alkoi uudistushenki, mikä Aleksanteri II:n aikana synnytti suuria yhteiskunnallisia uudistuksia Venäjän nykyaikaistamiseksi ja teollistamiseksi.


title: Oolannin sota

text: Sotilaspoliittisesti Venäjä ryhtyi 1800-luvun lopulla laivastokilpaan Britannian ja Saksan kanssa. Tsušiman meritaistelun tappiossa Venäjä menetti huomattavan osan Tyynellemerelle vahvistukseksi vietyä Itämeren laivastoa. Korvaavan laivaston rakentamiseen tarvittavan ajan säästämiseksi Venäjä joutui keskittymään voimakkaan rannikkotykistön kehittämiseen Pietari Suuren merilinnoitus -periaatteen mukaisesti.


title: Oolannin sota

text: Sir Charles Napierin komentaman brittien laivasto-osaston muodostivat:


title: Oolannin sota

text: Myöhemmin osastoon liittyivät:


title: Vansbron kunta

text: Vansbron kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Vansbro.


title: Vansbron kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 539,55 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 715 henkeä (31.12.2015).


title: Vansbron kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 25,76 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vansbron kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Järna, Nås ja Äppelbo yhdistyivät nykyiseksi Vansbron kunnaksi. Kunnan nimi tulee sen keskustaajamasta Vansbrosta, joka oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1911–1960.


title: Vansbron kunta

text: Kaikilla kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna. Nykyinen Vansbron kuntavaakuna ei ole yksikään niistä.


title: Vansbron kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 59 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vansbron kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 49 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vansbron kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 161 908 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.


title: Vansbron kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vansbron kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vansbron kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 60,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 691 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Vansbron kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Järnan taajaman nimenä on joskus ollut myös Dala-Järna.


title: Vansbron kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Vansbron kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vansbron kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Vansbron kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vansbron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Vansbron kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Vansbron kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Vansbron kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Vansbron kunta

text: Järnan kylästä on löytynyt useita viikinkiajalle ja jopa sitä myöhemmälle ajalle kuuluvia uuneja. Näiden uunien perusteella ollaan voitu osoittaa, että paikkakunnalla on käytetty rautaa siis jo pitkään, mikä on saattanut vaikuttaa kylän nimeen ("Järn" tarkoittaa ruotsiksi "rautaa").


title: Vansbron kunta

text: Nåsin seurakunnasta ensimmäinen maininta ollaan löydetty vuodelta 1479, Järnan seurakunnasta vuodelta 1417 ja Äppelbon (Äppelbodan) seurakunnasta vuodelta 1417.


title: Vansbron kunta

text: Vansbron kunnan vaakunassa on kuvattuna mm. kirves, joka symboloi paikkakunnan metsäteollisuutta.


title: Säterin kunta

text: Säterin kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Säter.


title: Säterin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 570,33 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 009 henkeä (31.12.2015).


title: Säterin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 84,70 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Säterin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Silvbergin ja Gustafsin maalaiskunnat muodostivat Gustafsin "suurkunnan". Lisäksi Säterin maalaiskunta liitettiin Säterin kaupunkiin. Stora Skedvin maalaiskunta jäi ennalleen. Nykyinen Säterin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Gustafsin ja Stora Skedvin maalaiskunnat sekä Säterin kaupunki.


title: Säterin kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna on entisen Säterin kaupungin vaakuna. Silvbergin maalaiskunnalla oli aiemmin oma vaakuna ennen vuoden 1952 kuntauudistusta, jossa kunta lakkautettiin. Myös Gustafin ja Stora Skedvin maalaiskunnilla oli oma vaakuna.


title: Säterin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 152 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Säterin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Säterin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 735 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.


title: Säterin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Säterin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Säterin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 104 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Säterin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Moran taajaman nimenä on joskus ollut myös Moraby.


title: Säterin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Säterin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Naglarby on sittemmin kasvanut yhteen Enbackan taajaman kanssa, jolloin uuden taajaman nimeksi annettiin Naglarby och Enbacka.


title: Säterin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Säterin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Säterin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Säterin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Säterin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Säterin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Säterin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Julkku

text: Julkku on Aalto-yliopiston opiskelijoiden toimittama vappulehti, joka ilmestyy parillisina vuosina. Sitä julkaisee Aalto-yliopiston (ent. TKK:n) opiskelijoiden yhdistys Teekkarikulttuurin Tuki ry. Ensimmäisen kerran se ilmestyi vuonna 1978, ja on siitä lähtien julkaistu joka toinen vappu. "Julkku" sisältää vitsejä ja humoristisia artikkeleita sekä pilapiirroksia.


title: Julkku

text: Aalto-yliopiston opiskelijat myyvät "Julkkua" vapun aikaan pääkaupunkiseudulla ja satunnaisesti muuallakin. "Julkkua" kustantava Teekkarikulttuurin Tuki ry tukee myynnistä saaduilla tuotoilla teekkarihenkisiä tempauksia, tapahtumia ja projekteja, kuten saunoja, kiltahuoneita ja historiikkeja.


title: Julkku

text: Vuoden 2012 huhtikuussa lehden toimikunta lähetti lehden itse rakentamallaan luotaimella 30 kilomertrin korkeuteen. Se laskeutui maahan muutaman tunnin kuluttua.


title: Julkku

text: "Julkku" on ensimmäinen vappulehti, joka on saatavilla myös e-kirjana.


title: Julkku

text: Vuonna 2009 "Ylioppilaslehti" kirjoitti jutussaan, että "Julkkua" toimittavaan yhdistykseen kuului vain miehiä. Yhdistyksen puheenjohtajan mukaan naiset ovat kuitenkin voineet osallistua yhdistyksen toimintaan ja lehden tekemiseen. Silloisen Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan TKY:n järjestösihteerin mukaan avustuksia saamattomat yhdistykset saavat valita jäsenensä eikä niiden tarvitse kertoa valintaperusteista.


title: Luettelo Kalevalan henkilöistä

text: Suomalaisten kansalliseepoksessa Kalevalassa esiintyy useita henkilöitä:


title: Korallimeren saarten territorio

text: Korallimeren saarten territorio () on Australian territorio, joka muodostuu ryhmästä pieniä trooppisia saaria ja riuttoja Korallimeressä, koilliseen Australiasta. Territorio perustettiin 1969.


title: Korallimeren saarten territorio

text: Tärkein saariryhmistä on Willis Islets. Willisin saarella ovat alueen ainoat asukkaat: siellä olevalla meteorologisella asemalla on 3–4 hengen miehitys.


title: Korallimeren saarten territorio

text: Australialaiset homoseksuaalit ovat julistaneet territorion itsenäiseksi, nimellä Gay and Lesbian Kingdom of the Coral Sea Islands, eli Korallimeren saarten homojen ja lesbojen kuningaskunta. Sinne ei ole syntynyt asutusta, koska siellä ei ole juomakelpoista vettä.


title: MC5

text: MC5 oli yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin Detroitissa 1960-luvun puolivälissä. Yhtyeen nopeatempoista ja energistä rockia on pidetty sekä punkrockin että metallimusiikin edelläkävijänä.


title: MC5

text: Yhtyeen klassiseen kokoonpanoon kuuluivat Fred ”Sonic” Smith (kitara), Wayne Kramer (kitara), Rob Tyner (laulu), Michael Davis (basso) ja Dennis Thompson (rummut). Yhtye hajosi vuonna 1972. 2000-luvun alkuvuosina MC5 esiintyi jälleen elossa olevien jäsentensä ja parin uuden muusikon voimin.


title: MC5

text: MC5 on lyhenne sanoista "Motor City Five". Motor City on yhtyeen kotikaupungin, autotehtaistaan tunnetun Detroitin, kutsumanimi.


title: MC5

text: MC5:n perustivat parhaat ystävykset Wayne Kramer ja Fred ”Sonic” Smith Detroitissa vuonna 1964. He ihailivat rhythm and blues - ja blues -artisteja, Chuck Berryä, Dick Dalea ja The Venturesia. Yhtye esitti näiden inspiroimaa energistä, raakasointista ja nopeatempoista musiikkia, jota voi kutsua garage rockiksi. Yhtyeellä oli poliittinen, vallankumouksellinen ja kapinallinen asenne. Alkuperäisessä kokoonpanossa Wayne Kramer oli kitaristi-laulaja, Fred ”Sonic” Smith basisti, Billy Vargo toinen kitaristi sekä Bob Gaspar rumpali. He jättivät opiskelunsa ja työpaikkansa keskittyäkseen yhtyeeseen.


title: MC5

text: Wayne Kramerin mielestä he tarvitsivat managerin ja hän pyysi tähän tehtävään Rob Tyneriä, joka oli poliittisesti aktiivinen, käynyt kouluja ja vahvasti mukana silloisessa beatnik-kulttuurissa. Vuonna 1965 Fred Smith otti Billy Vargon paikan kakkoskitaristina ja Rob Tyneristä tuli basisti. He huomasivat Tynerin olevan olevan lahjakkaampi laulajana kuin basistina. Patrick Burrows liittyi yhtyeeseen basistiksi, mutta vuoden kuluttua hän ja Bob Gaspar jättivät MC5:n vuonna 1966. Heidät korvattiin Michael Davisilla ja Dennis Thompsonilla. Davisin ja Thompsonin tultua mukaan MC5:n klassinen kokoonpano oli syntynyt.


title: MC5

text: Lähes yksinomaan vain Detroitissa esiintynyt MC5 sai mainetta heidän erittäin energisistä konserteistaan ja erikoisista tempauksistaan. Kirjailija Robert Bixbyn mukaan MC5 oli ”hallitsematon luonnonvoima, jota yhtye itse vain vähän jos lainkaan pystyi hallitsemaan”. Heidän levy-yhtiönsä oli Elektra Records ja managerina Danny Fields.


title: MC5

text: Vuonna 1969 MC5 julkaisi ensimmäisen lp-levynsä "Kick Out The Jams", joka oli detroitilaisella "Grande Ballroom"- klubilla vuotta aikaisemmin äänitetty konserttitaltiointi. Kyseessä on ehkä koko 1960-luvun rajuin ja hyökkäävin rocklevytys. Levyn tyylikirjo ulottui suorasukaisesta rockista free jazz- ja Jimi Hendrix-vivahteiseen ääniteokseen ”Starship”. Sanoitustensa puolesta MC5 liittyi avoimesti 1960-luvun protestiliikkeeseen. Esikoislevyn tuottaja oli vasemmistoradikaalin White Panther -järjestön johtajiin lukeutunut John Sinclair. Levy nousi Yhdysvalloissa Top 30 -albumilistalle asti, vaikka sen sisältämä provosoiva kielenkäyttö, kuten nimikappaleen ”motherfuckers!”-huuto, aiheuttikin reaktioita jälleenmyyjien keskuudessa. Hudson's Department Store -levykauppa kieltäytyi myymästä kaikkia Elektra Recordsin julkaisemia levyjä, jolloin MC5 aloitti Hudsons'in vastaisen mainoskampanjan. Levyn myöhemmässä versiossa sana olikin sensuroitu muotoon ”brothers and sisters”.


title: MC5

text: Yhtyeen seuraavat lp-levyt olivat suoraviivaiseen rockiin keskittynyt "Back In The USA" (1970) sekä "High Time" (1971), jolla oli jälleen läsnä kokeellisiakin elementtejä. Näiden levyjen myyntiluvut jäivät ilmestymisen aikoihin melko olemattomiksi. Nykyisin kyseiset albumit ovat "Kick Out The Jamsin" tapaan hyvin arvostettuja rock-kriitikoiden keskuudessa.


title: MC5

text: MC5:n musiikki oli herättänyt huomiota ja kiinnostusta Euroopassa, ja yhdysvaltalaisen suosionsa hiipuessa yhtye harkitsi Britanniaan siirtymistä. Vuonna 1972 MC5 teki kiertueen Euroopassa ja konsertoi elokuussa myös Turun Ruisrockissa. Ennen tätä Michael Davis oli erotettu yhtyeestä hänen heroiiniriippuvuutensa vuoksi. Laulaja Rob Tyner erosi yhtyeestä Ruisrockin jälkeisenä syksynä ja pian hänen perässä lähti myös Dennis Thompson.


title: MC5

text: MC5:n kokoonpano alkoi rakoilla ja jäsenten keskinäiset välit huonontua. Yhtyeeseen kaksin jääneet Wayne Kramer ja Fred ”Sonic” Smith löysivät korvaaviksi jäseniksi basisti Derek Hughesin ja rumpaliksi Ritchie Dharman. Tämä kokoonpano konsertoi vuoden 1972 marraskuussa Helsingin Kulttuuritalolla ja Tampereen Kinopalatsissa. Yhtye ei kuitenkaan onnistunut enää pitämään vanhaa henkeä yllä ja jäi Kulttuuritalon konsertissa lämmittelijäyhtyeensä Hurriganesin varjoon. Viimeisen kerran yhtye esiintyi kotikaupunkinsa Detroitin Grande Ballroomissa uudenvuodenaattona 1972.


title: MC5

text: Kaksi yhtyeen jäsenistä joutui sittemmin vankilaan huumausainerikosten johdosta.


title: MC5

text: 1970-luvun lopulla punkkarit alkoivat kiinnostua MC5:n musiikista. Yhtyeen maine ja suosio kasvoivat voimakkaasti 1980- ja 1990-luvuilla. Varsinkin ns. action rock -tyyliä ja garage rockin uusinta sukupolvea edustavat yhtyeet ovat saaneet suuria vaikutteita MC5:ltä.


title: MC5

text: Yhtyeen jäsenistä Fred ”Sonic” Smith perusti Sonic’s Rendezvous Bandin ja avioitui punk-runoilija Patti Smithin kanssa. Pariskunta teki yhteisen levyn "Dream of Life" (1987). Rob Tyner pysyi kauan erossa musiikin tekemisestä, kunnes aloitti soolouran vuonna 1990 ja teki sooloalbumin "Blood Brothers". Tyner kuoli sydänkohtaukseen syyskuussa 1991. Fred ”Sonic” Smith kuoli alkoholismin aiheuttamaan sairauteen vuonna 1994. Kahta vuotta aiemmin yhtye oli kokoontunut klassisen kokoonpanonsa elossa olevien jäsenten voimin esiintymään Tynerin muistokonsertissa. Wayne Kramer on julkaissut useita sooloalbumeja.


title: MC5

text: Vuonna 2003 MC5:n kolme elossa olevaa jäsentä eli Wayne Kramer, Michael Davis ja Dennis Thompson, alkoivat esiintyä yhdessä nimellä MC5/DKT. He tekivät paluun esiintymällä 100 Clubilla Lontoossa sijaitsevalla klubilla. Fred Smithin ja Rob Tynerin paikat täyttivät useat uudet muusikot. Laulajan paikan jakoivat David Vanian, Lemmy Kilmister ja Ian Astbury. Smithin paikalla soitti vähän aikaa Nicke Andersson. Uusi MC5 ei tehnyt uusia levytyksiä.


title: MC5

text: Helmikuussa 2005 MC5:n laulajaksi liittyi Handsome Dick Manitoba, joka tunnetaan The Dictatorsin laulajana. Heinäkuussa 2005 yhtye esiintyi Joensuun Ilosaarirockissa. MC5:n ura päättyi lopullisesti helmikuussa 2012 Michael Davisin kuoltua maksasairauteen 68-vuotiaana.


title: Ben Furman

text: Ben Zwi Hirsch Furman (s. 21. syyskuuta 1953 Helsinki) on psykiatrian erikoislääkäri, psykoterapeutti ja ratkaisukeskeisen psykoterapian kouluttaja. Furman on valmistunut psykiatrian erikoislääkäriksi Helsingin yliopistosta. Hän on Lyhytterapiainstituutin toimitusjohtaja ja puhelinterapiapalvelun toiminnanjohtaja. Ben Furman on suomenjuutalainen.


title: Ben Furman

text: Furman on myös kansainvälisesti tunnettu asiantuntija henkilökohtaisessa kehityksessä, tiiminrakentamisessa ja työyhteisöjen kehittämisessä. Yhdessä Tapani Aholan kanssa Furman on kehittänyt uusia toimintatapoja näillä alueilla ("reteaming" ja "TwinStar"), jotka ovat herättäneet kansainvälistä kiinnostusta.


title: Ben Furman

text: Furman veti Yle TV1:ssä 1998–2006 omalla nimellään esitettyä keskusteluohjelmaa. Syyskuussa 2009 hän alkoi juontaa ohjelmaa "Radioterapeutti" Radio Suomessa.


title: Konecranes

text: Konecranes Oyj on suomalainen nostureita valmistava ja kunnossapitopalveluita tarjoava pörssiyhtiö. Konecranes on tunnettu teollisuuden siltanostureista, mutta se automatisoi myös satamia valmistamalla satamanostureita. Satamien lisäksi Konecranesin asiakkaita ovat muun muassa telakat, terminaalit, koneenrakennus- ja prosessiteollisuus, joille yhtiö toimittaa toimintaa tehostavia nostoratkaisuja ja huoltopalveluita kaikille nosturimerkeille ja työstökoneille.


title: Konecranes

text: Konecranes-konsernin liikevaihto oli vuonna 2017 noin 3,1 miljardia euroa, ja sillä oli tuolloin noin 16 400 työntekijää ja 600 huoltopistettä 50 eri maassa. Tammikuussa 2017 toteutuneen Terex-kaupan myötä Konecranesista tuli maailman suurin toimija satama- ja teollisuusnostolaitteisiin liittyvässä liiketoiminnassa. Konecranes Oyj:n osake on noteerattu Helsingin pörssissä ja sen pääkonttori sijaitsee Hyvinkäällä.


title: Konecranes

text: Konecranesin historia alkaa vuodesta 1910, jolloin Kone Oy perustettiin, mutta sen nykyisen liiketoiminnan voidaan katsoa alkaneen vuonna 1933, jolloin Kone aloitti suurten teollisuusnostureiden valmistuksen. Satamanostureiden valmistus lisääntyi voimakkaasti 1950-luvulla. Vuonna 1962 Kone laajensi myös huolto- ja kunnossapitoliiketoimintaan. Yhtiön ensimmäinen kansainvälinen yritysosto tapahtui vuonna 1973, jolloin ostettiin norjalainen Wisbech-Refsum, yritysostoja tehtiin myöhemmin muun muassa Yhdysvalloista, Iso-Britanniasta, Australiasta ja Ranskasta.


title: Konecranes

text: Vuonna 1988 Kone Oy:n nosturitoiminnasta tuli itsenäinen liiketoiminta-alue nimeltä Kone Cranes. Sen johtajaksi nimitettiin Stig Gustavson, joka oli johtanut vuodesta 1982 Kone Oy:n Roxon-yksikköä. 1990-luvun taitteessa Neuvostoliiton kauppa romahti ja vähentyneeseen kysyntään tuotantoa alettiin sopeuttaa Gustavsonin johdolla suurella rakenneuudistusohjelmalla. Tuotantolaitosten määrä väheni 19:tä neljään ja työntekijöiden määrä supistui 600 henkilöllä.


title: Konecranes

text: Kone Oy muutti 1994 strategiaansa päättäen keskittyä hissitoimintaan ja myydä muut toimintonsa. Kone Cranes -nosturiyksiköstä tuli 15. huhtikuuta 1994 itsenäinen osakeyhtiö KCI Konecranes International Oy. Yhtiön omistajiksi tulivat tuolloin pääomasijoitusyhtiö Industri Kapital ja nosturiyksikön johtoon kuuluneet henkilöt. Alkuvaiheessa yhtiön liikevaihto oli noin 350 miljoonaa euroa, työntekijöitä sillä oli lähes 3 000.


title: Konecranes

text: Stig Gustavsonin aika KCI Konecranesin toimitusjohtajana oli menestyksekäs – liiketoiminta oli kannattavaa ja tilauskanta kasvoi kohisten. Yhtiö listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1996, jolloin Industri Kapital luopui omistuksestaan.


title: Konecranes

text: Aasian talouskriisi 1990-luvun lopulla aiheutti hetkellisen notkahduksen yhtiön myyntiin, mutta 2000-luvulla KCI Konecranes jatkoi kasvuaan perustaen uusia tehtaita ja tehden yritysostoja laajeten uusille markkinoille. KCI Konecranesista tuli yksi Suomen kansainvälistyneimmistä yrityksistä.


title: Konecranes

text: Vuonna 1997 yhtiö osti saksalaisen MAN SWF Krantechnikin ja toiminta Kiinassa alkoi vuonna 2002, kun KCI Konecranes perusti tehtaan Shanghaihin. Tuotevalikoima laajeni vuonna 2004 haarukkatrukeilla ja konttikurottajilla. Yritysostot jatkuivat vuonna 2005, jolloin ostettiin toinen saksalainen yksikkö: R.STAHL AG:n materiaalinkäsittelydivisioona R. Stahl Fördertechnik, seuraavan vuoden satsaus oli puolestaan MMH Holdings, Inc.


title: Konecranes

text: Partek ja KCI Konecranes julkistivat 21. toukokuuta 2002 fuusiosuunnitelman, jossa Stig Gustavsonista olisi tullut "Partek Konecranes Oyj:n" toimitusjohtaja ja Partekin hallituksen puheenjohtajasta Christoffer Taxellista puolestaan yhdistyneen yhtiön hallituksen puheenjohtaja. Fuusiosuunnitelma mureni kuitenkin jo samana päivänä, kun Kone tiedotti yllättäen sopineensa valtion kanssa sen 30,2 prosentin Partek-omistuksen ostamisesta, mikä käytännössä esti Partekin ja Konecranesin liiton. Stig Gustavson tunnusti Partekin menevän Koneelle ja kertoi yhtiön vetäytyvän fuusiohankkeesta.


title: Konecranes

text: Stig Gustavson jäi eläkkeelle toimitusjohtajan pestistä kesällä 2005, minkä jälkeen hän siirtyi yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi. Gustavsonin seuraajaksi yhtiön johtoon valittiin Hackmanin silloinen toimitusjohtaja Pekka Lundmark, joka aloitti KCI Konecranesin varatoimitusjohtajana 2004. Lundmarkin aikana Konecranesin markkinaosuus kaksinkertaistui.


title: Konecranes

text: Etuliite KCI jäi pois vuonna 2006, kun Konecranes julkisti uuden maailmanlaajuisesti yhtenäisen brändistrategiansa. Samana vuonna konsernin palveluksessa oli 7 500 työntekijää 41 maassa ja sen liikevaihto oli lähes 1,5 miljardia euroa, josta 40 prosenttia tuli maailmanlaajuisista kunnossapitopalveluista.


title: Konecranes

text: Vielä vuonna 2008 Konecranesin liikevaihto oli 2,1 miljardia ja liikevoitto 243 miljoonaa euroa. Seuraavana vuonna finanssikriisin ja taantuman seurauksena Konecranesin liikevaihto romahti peräti 20 prosenttia ja liikevoitto puolittui.


title: Konecranes

text: Vuoden 2010 aikana Konecranes osti 10 yritystä. Vuosikertomuksessaan yhtiö ilmoitti, että sen globaali markkinaosuus vuonna 2010 oli 15 % ja yhtiö oli markkinajohtaja teollisuusnostureissa, komponenteissa sekä nostureiden kunnossapitopalveluissa. Satamanostureissa Konecranes kuului vuonna 2011 kolmen kärkeen suomalaisen Cargotecin ja amerikkalainen Terexin kanssa vajaan kymmenen prosentin osuudellaan. Samoihin aikoihin yhtiö oli tehnyt yhden sen historian suurimmista kaupoista – yli 100 miljoonan euron nosturikauppa Abu Dhabiin, joka panostaa uudessa satamassaan konttien automaattiseen siirtelyyn.


title: Konecranes

text: Vuosina 2003–2012 Konecranesin liikevaihto oli kasvanut keskimäärin 14 prosenttia vuodessa, mutta vuonna 2013 kasvu pysähtyi. "Koko vuoden tulos jäi odotuksistamme", totesi toimitusjohtaja Lundmark yhtiön tulostiedotteessa. Konecranes valitsi samana vuonna yhdeksi strategiseksi painopistealueeksi teollisen internetin. Vuonna 2013 Konecranes sai Indonesiasta 35 lastinkäsittelylaitetta koskevan tilauksen, jonka arvo ylitti sata miljoonaa euroa. Indonesian valtion omistama PT Pelabuhan Indonesia III (Pelindo III) tilasi kymmenen STS-satamanosturia, 20 automaattista ASC-pinoamisnosturia ja viisi konttilukkia uutta Lamong Bay -terminaalia varten, joka oli suunniteltu avattavan Itä-Jaavalla Surabayan kaupungissa.


title: Konecranes

text: Konecranesin liikevaihto vuonna 2014 oli noin kaksi miljardia euroa ja työntekijöitä yhtiöllä oli noin 12 000. Vuoden 2014 suuriin kauppoihin lukeutuivat yhdysvaltalaisen Georgia Ports Authorityn (GPA) noin 60 miljoonan euron arvoinen tilaus neljästä "Super Post Panamax" -luokan STS-satamanosturista ja 20 RTG-nosturista.


title: Konecranes

text: Pekka Lundmarkin ilmoitettiin 2. huhtikuuta 2015 siirtyvän Fortumin toimitusjohtajaksi. Lundmarkin seuraajaksi Konecranesin johtoon nimitettiin Panu Routila, joka tuli tehtävään sijoitusyhtiö Ahlström Capitalin toimitusjohtajan paikalta. Routila oli ollut Ahlström Capitalin toimitusjohtajana vuodesta 2008.


title: Konecranes

text: Loppukesällä 2015 yhdysvaltalainen konepajayritys Terex ja Konecranes ilmoittivat neuvottelevansa fuusiosta. Tammikuussa 2016 suunnitelma kariutui kiinalaisen Zoomlionin ilmaistua kiinnostuksensa Terexiä kohtaan. Zoomlionin ja Terexin neuvottelut kariutuivat ja Konecranesin ostotarjous satamalaite- ja nosturiyksikkö Terex MHPS:stä hyväksyttiin keväällä 2016.


title: Konecranes

text: Stig Gustavson jättäytyi pois yhtiön hallituksen puheenjohtajan paikalta keväällä 2016 ikäänsä vedoten. Seuraavan vuoden keväällä Gustavson kertoi myös luopuvansa paikastaan Konecranesin hallituksessa sen toimikauden loppuessa.


title: Konecranes

text: Konecranes sai Yhdysvaltain kilpailuviranomaisilta luvan Terex-kaupalle elokuussa 2016. Euroopan komissio puolestaan edellytti, että ennen kauppaa Konecranesin on myytävä omistamansa Stahl CraneSystems komission hyväksymälle ostajalle. Saksalainen Stahl oli erikoistunut nostolaitteiden teknologiaan. EU-komission mukaan ETA-alueella on Konecranesin lisäksi vain yksi toinen merkittävä nostokonealan vaihtoehtoinen toimija, saksalainen Abus. Konecranes alkoi etsiä ostajaa Stahlin kansainväliselle liiketoiminnalle, johon kuuluivat nostimet, nosturit ja muut käsittelylaitteet sekä Saksassa sijaitseva tuotantolaitos. Stahlin myynti saatiin päätökseen vuoden 2017 alussa, kun yhdysvaltalainen Columbus McKinnon osti Stahlin Konecranesilta 224 miljoonalla eurolla.


title: Konecranes

text: Panu Routila kommentoi syksyllä 2016 häntä edeltäneitä vuosia kertoen, että yhtiö pilasi hyvää laiteliiketoimintaa liian suurilla kiinteillä kustannuksilla. Hänen mukaansa myös 2010-luvulla tehdyt satsaukset kehittyviin maihin olivat osoittautuneet pettymyksiksi. Ylikapasiteettia Konecranes purki sulkemalla tehtaita Yhdysvalloissa, Kiinassa, Intiassa ja Brasiliassa.


title: Konecranes

text: Terex-kauppa toteutui alkuvuonna 2017, jolloin sen satama- ja teollisuusnostolaitteet (MHPS) siirtyivät Konecranesille. Terexin liiketoiminnoista yhtiö maksoi noin 1,1 miljardia dollaria, josta 23 miljoonaa euroa käteisellä ja loput Konecranesin B-sarjan osakkeilla (yht. 19,6 miljoonaa kappaletta). Osakkeiden myötä Terexistä tuli Konecranesin suurin osakkeenomistaja 25 prosentin osuudella. Terexin äänivaltaa yrityksessä oli kuitenkin rajoitettu, se sai oikeuden nimittää kaksi jäsentä Konecranesin hallitukseen. Kaupalla Konecranes haki uusia synergioita, jotka auttavat sitä "uuden sukupolven nostolaiteyhtiön” luomisessa. Käytännössä yrityskaupan arvioitiin tuovan Konecranesille noin 140 miljoonan euron vuotuiset säästöt huoltotoimintojen yhdistämisestä kolmen vuoden sisällä. MHPS-kaupan jälkeen Konecranes työllisti maailmanlaajuisesti noin 19 000 ihmistä, joista noin 2 000 Suomessa. Kaupan arvioitiin kasvattavan Konecranesin liikevaihdon 2,1 miljardista noin 3,5 miljardia euroon. Tavoitteeksi yhtiö asetti huoltomiesten määrän lisäämisen sadoilla ja tehtaiden rakenteisiin kerrottiin tulevan muutoksia.


title: Konecranes

text: Konecranes on jakautunut kolmeen liiketoiminta-alueeseen: Kunnossapito, teollisuuslaitteet ja satamaratkaisut. Vuonna 2016 konsernin liikevaihdosta noin 45 prosenttia tuli huollosta ja muista palveluista. Konecranes valmistaa itse kaikki nosturin kriittiset komponentit ja järjestelmät. Hyvinkään tehtailla tehdään niiden lisäksi myös vaihdelaatikoita ja sähkökaappeja eli ohjausjärjestelmiä.


title: Konecranes

text: Konecranesilla on 50 maassa toimiva noin 600 huoltopisteen verkosto, joka tarjoaa kunnossapito- ja varaosapalveluja kaikenmerkkisille teollisuusnostureille, nostimille ja satamalaitteille. Kunnossapito oli vuonna 2017 yhteensä 1 178 miljoonan euron liikevaihdolla Konecranesin suurin liiketoiminta-alue.


title: Konecranes

text: Teollisuuslaitteet tarjoaa nostimia, nostureita ja materiaalinkäsittelyratkaisuja eri teollisuudenaloille. Asiakkaat edustavat esimerkiksi paperi- ja metsäteollisuutta tai auto- ja metalliteollisuutta. Konecranes-brändin lisäksi teollisuuslaitteet-liiketoiminta-alue markkinoi tuotteita muiden itsenäisten tuotemerkkien alla, joita ovat Demag, SWF Krantechnik, Verlinde, R&M, Morris Crane Systems ja Donati. Tuotevalikoimaan kuuluu muun muassa prosessiteollisuusalojen nostoratkaisut, teollisuusnosturit ja työpistenosturit mukaan lukien eri komponentit kuten köysinostinnosturit. Teollisuuslaitteiden liikevaihto oli vuonna 2017 yhteensä noin 1 119 miljoonaa euroa.


title: Konecranes

text: Vuonna 2013 Konecranes sai tuotedesignista Red Dot -muotoilupalkinnon, joka myönnettiin sähköisten, useammalla eri tuotemerkillä (Konecranes-tuotemerkki ja itsenäiset tuotemerkit Verlinde, SWF, R&M ja STAHL CraneSystems) myytävien ketjunostinten sarjan muotoilun laadusta.


title: Konecranes

text: Konecranes voitti Agilon-materiaalinhallintaratkaisullaan Red Dot -palkinnon vuonna 2014. Agilon-järjestelmä sai myös kunniamaininnan Fennia Prize -kilpailussa vuonna 2014.


title: Konecranes

text: Satamaratkaisut-liiketoiminta-alue tarjoaa kontinkäsittelylaitteita, telakkanostureita, siirrettäviä satamanostureita ja raskaita trukkeja. Tuotteita myydään Konecranes-tuotemerkin alla, minkä lisäksi käytössä ovat alabrändit Konecranes Gottwald, Konecranes Noell ja Konecranes Liftace. Kontinkäsittelylaitteet sisältävät pyörillä kulkevat RTG-nosturit, STS-satamanosturit, kiskoilla kulkevat RMG-nosturit, automaattiset ASC-pinoamisnosturit, konttilukit, Sprinter Carrier- järjestelmät ja trukit. Telakkatoimintaan satamaratkaisut tarjoaa muun muassa Goliath Gantry -nostureita laivalohkojen kokoonpanoon. Satamaratkaisujen liikevaihto vuonna 2017 oli yhteensä noin 976 miljoonaa euroa.


title: Konecranes

text: Vuonna 2012 Fennia Prize -kilpailussa palkittiin Konecranesin Smarter Cabin -nosturin ohjaamo. Nosturinkuljettajien työtapoja ja ergonomiaa kartoitettiin perinpohjaisesti, minkä jälkeen suunnittelussa panostettiin käytettävyyteen ja muotoiluun. Uusi "Smarter Cabin" -ohjaamo antoi nosturin kuljettajalle esimerkiksi aiempaa paremman näkyvyyden työskentelyalueelle.


title: Konecranes

text: Konecranes-konsernilla on kaksitasoinen johtoryhmärakenne, joka muodostuu konsernin johtoryhmän lisäksi ns. "Senior Management" -tiimistä. Konsernin johtoryhmä kokoontuu kuukausittain, minkä lisäksi jokaisella liiketoiminta-alueella ja maantieteellisellä alueella on omat, säännöllisesti kokoontuvat, johtoryhmänsä.


title: Konecranes

text: Vuorineuvos Stig Gustavson oli Konecranesin ensimmäinen toimitusjohtaja vuosina 1994−2005. Gustavsonin jälkeen toimitusjohtajana aloitti Pekka Lundmark, joka siirtyi syksyllä 2015 Fortumin toimitusjohtajaksi. Lundmarkin seuraajaksi valittiin Panu Routila, joka tuli Konecranesille sijoitusyhtiö Ahlström Capitalin toimitusjohtajan tehtävästä.


title: Konecranes

text: Yhtiön hallitusta johti Björn Savén vuosina 1994–2005. Stig Gustavsonin luovuttua toimitusjohtajan paikasta hänet valittiin Savénin seuraajaksi Konecranesin hallituksen puheenjohtajaksi. Paikastaan Gustavson luopui keväällä 2016, minkä jälkeen hallituksen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Fazer-konsernin toimitusjohtaja Christoph Vitzthum.


title: Konecranes

text: Konecranesin suurimmat osakkeenomistajat (tilanne 30.11.2018). Osakkeista noin 50 prosenttia on hallintarekisteröityjä.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Tanja Tuulia Poutiainen-Rinne (s. 6. huhtikuuta 1980 Rovaniemi) on suomalainen alppihiihtäjä, olympia- ja MM-mitalisti. Hän on arvokisamitalien määrällä mitattuna Suomen menestynein alppihiihtäjä. Poutiainen-Rinne voitti olympiahopeaa suurpujottelusta Torinon olympialaisissa 2006, pujottelun ja suurpujottelun hopeaa Bormion MM-kilpailuissa 2005 sekä kaksi pronssia Val d'Iseren MM-kilpailuissa 2009.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Kaudella 2004–2005 Poutiainen-Rinne voitti pujottelun ja suurpujottelun maailmancupin kokonaiskilpailut. Kaudella 2008–2009 hän voitti suurpujottelun kokonaiskilpailun. Yhteensä hän voitti urallaan 11 maailmancupin osakilpailua. Poutiainen lopetti uransa kauden 2013–2014 lopussa.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Seuratasolla Poutiainen-Rinne edusti Santa Claus Ski Teamia. Hänen valmentajinaan toimivat sveitsiläiset Michael Bont ja Christian Bruesch.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Poutiainen-Rinne palkittiin vuosina 2004, 2005 ja 2006 Suomen Vuoden naisurheilijana.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Poutiainen voitti vuonna 1997 nuorten MM-kultaa pujottelussa sekä pronssia supersuurpujottelussa. Vuonna 1999 hän sai pronssia nuorten MM-kilpailuiden suurpujottelussa.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Ensimmäisissä olympialaisissaan Naganossa 1998 Poutiainen oli pujottelussa 18:s ja suurpujottelussa 26:s. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Poutiainen oli suurpujottelun 11:s. Pujottelussa hän oli ensimmäisen kierroksen jälkeen kolmantena, mutta laski toisella kierroksella ulos.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Bormion MM-kilpailuissa 2005 Poutiainen saavutti ensimmäisenä suomalaisena naisalppihiihtäjänä MM-mitalin voittamalla hopeaa pujottelusta ja suurpujottelusta. Torinon olympialaisissa 2006 Poutiaisesta tuli olympialaisten ensimmäinen suomalainen alppimitalisti, kun hän sai hopeaa suurpujottelussa vaikeissa olosuhteissa käydyssä kisassa. Kaksi päivää aikaisemmin hän oli pujottelun kuudes, mikä sekin oli Suomen olympiahistorian siihen mennessä paras alppihiihtosijoitus.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Åren MM-kilpailuissa 2007 Poutiainen oli sekä pujottelussa että suurpujottelussa 14:s. Val d'Iseren MM-kilpailuissa 2009 Poutiainen voitti pronssia sekä suurpujottelussa että pujottelussa.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 Poutiainen oli pujottelussa kuudes ja suurpujottelussa 13:s. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän oli pujottelussa kuudes ja suurpujottelussa 13:s.


title: Tanja Poutiainen-Rinne

text: Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Poutiainen sijoittui pujottelussa neljänneksi ja suurpujottelussa 15:nneksi.