title: Klaksvík

text: Leirvíkiin johtavan merenalaisen tunnelin (Norðoyatunnilin) avaamisesta asti huhtikuussa 2006 Klaksvíkistä on yhteys Färsaarten muille saarille ja nykyään Klaksvík on yksi Färsaarten pääsatamista. Tunnelin myötä on käynnistynyt useita hankkeita, muun muassa uusi teollisuusalue tunnelin sisäänkäynnin liepeillä.


title: Klaksvík

text: Vuonna 1963 rakennettu "Christianskirkjan" on Skandinavian ensimmäinen muinalaisnorjalaiseen tyyliin rakennettu kirkko. Kattorakenteet on toteutettu samalla viikinkityylillä, joka on säilynyt Färsaarelaisissa keittiöissä ja kyläkirkoissa. Tämä avoin kattorakenne on osoittautunut erityisen sopivaksi kirkkorakennuksiin, sillä tämäntyyppisten kirkkojen akustiikka on parempi kuin muiden vastaavankokoisten kirkkojen. Kirkko on omistettu Toisen maailmansodan aikana kuolleille merimiehille.


title: Nólsoy

text: Nólsoy on saari Färsaarilla. Se sijaitsee saariston keskiosissa, Streymoyn saaresta itään. Luoteisrannikolla sijaitseva Nólsoy on saaren ainoa asutuskeskus. Saarella on myös yksi vuori (Høgoyggj). Sen korkeinta kohtaa (372 m) kutsutaan Eggjarkletturiksi.


title: Sandoy

text: Sandoy on saari Färsaarilla. Sen tärkein asutuskeskus on Sandur. Saaren pinta-ala on 111 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 264 (2013). Heistä yli kolmasosa asuu Sandurissa.


title: Viðoy

text: Viðoy on Färsaarten pohjoisin saari. Se sijaitsee Borðoyn saaresta itään. Viðoyssa on kaksi asutuskeskusta: kaakkoisrannikolla sijaitseva Hvannasund sekä koillisrannikolla sijaitseva Viðareiði. Saarella asuu 597 ihmistä (2013). Saarella on myös viisi vuorta:


title: Prefekti

text: Prefekti () oli viranhaltija Rooman valtakunnassa. Aluksi prefekteillä oli vain sotilastehtäviä. Esimerkiksi Rooman liittolaisten auxilia-joukkoja johti yleensä prefekti. Keisariajalla ainoastaan keisari sai nimittää prefektit ja tähän aikaan alettiin myös nimittää prefektejä siviilivirkoihin.


title: Prefekti

text: Keisariajalla pretoriaanikaartin prefektistä ("praefectus praetorio") tuli tärkeä henkilö, koska kaarti saattoi päättää, kenestä tuli keisari.


title: Prefekti

text: Myöhempinä aikoina prefektillä on tarkoitettu monien erityyppisten tehtävien haltijoita.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Suomen lentokoneteollisuus on suomalaista lentokoneteollisuutta ja osa suomalaista liikenne- ja puolustusvälineteollisuutta. Lentokoneteollisuus syntyi heti Suomen itsenäistyttyä ja pelkästään maanpuolustuksen tarpeisiin keinoksi saada ilmavoimille lentokalustoa mahdollisimman vähäisellä ulkomaanvaluutan käytöllä. Tämän vuoksi merkittäviä alan yrityksiä syntyi vain yksi, jonka suunnittelutoiminta kuihtui sotakorvaustuotannon aikana. Siviililentokoneiden suunnittelu ja valmistus pysyi harrastuspohjaisena 1990-luvulle asti, jolloin alan teollisuus alkoi liittyä kansainvälisiin matkustajalentokoneiden tuotantoyhtiöihin.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Lentokoneteollisuus syntyi Suomeen aikaisin, jo vuonna 1921. Tällöin perustettiin Ilmavoimien lentokonetehdas (I.V.L tai IVL) Suomenlinnaan. Esimerkiksi Ruotsin Saab-lentokonetehdas perustettiin vasta vuonna 1939 - toki Ruotsissa oli rakennettu lisenssivalmisteisia koneita tätä ennen asevoimien varikoilla ja esimerkiksi Enoch Thulinin lentokonetehtaalla. Oman lentokonetehtaan perustaminen oli ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa syntyneissä valtiossa yleistä, eräänlainen osoitus maan nykyaikaisuudesta. IVL oli Ilmailuvoimien hallitsema sotateollisuuslaitos, kun esimerkiksi tykkitehtaat olivat Puolustusministeriön alaisia. Valtaosa Suomen ilmailuteollisuudesta kytkeytyi Ilmavoimiin aina 1990-luvun loppuun asti, jolloin Patria on päässyt mukaan muun muassa Airbus A380-koneiden osatuotantoon, ts. siviilituotantoon.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text:
IVL kehittyi Valtion lentokonetehtaaksi, jonka toiminta laajeni merkittävästi 1930-luvun puolivälistä alkaen. Se kokoonpani tai valmisti kokonaan noin 600
lentokonetta ja korjasi noin 1500 konetta talvi- ja jatkosodan aikana. Tämä tehtiin kansainvälisten mittapuiden mukaan hyvin pienellä suunnittelu- ja valmistustyövoimalla. Tehdas kuitenkin haaskasi resursseja muun muassa VL Myrsky-hävittäjän suunnittelussa ja valmistelussa.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Valtion lentokonetehdas tuli II maailmansodan loputtua osaksi Valtion Metallitehtaista (VMT, joka muuntui 1952 Valmetiksi). Suomen hallitus pelkäsi, että sotateollisuuden työntekijät laskettaisiin rauhansopimuksen tulkinnassa sotaväen vahvuuteen, joka oli rajoitettu. Uustuotanto ja ulkomaiset ostot olivat jäissä 1940-luvun ajan valtion rahoitustarpeen suuntautuessa sotakorvauksiin ja maan jälleenrakennukseen. Lisäksi ulkomaanvaluutasta oli puutetta. Suuri osa tehtaan lentokonesuunnittelijoista siirtyi sotakorvaustuotannon suunnitteluun, VTT:lle tai TKK:lle professoreiksi. Osa siirtyi Ruotsiin Saabin palvelukseen.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Valmet Lentokonetehdas (myöhemmin Valmet Lentokoneteollisuus) oli osa Valmet-konsernia konsernin purkamiseen asti 1990-luvulla. Sen sotilaslentokoneiden suunnittelu lakkasi 1950-luvulla ja alkoi uudestaan vasta Valmet L-70 Vinkan suunnittelussa 1970-luvun alussa.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Vuonna 2005 Valmet Lentokoneteollisuudesta kehittynyt Patria Aviation valmistaa vain osia lentokoneisiin, mutta ensi kertaa suomalainen lentokoneteollisuus on mukana suuren matkustajakoneen (Airbus A380) tuotannossa.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: IVL:n, VL:n ja VMT:n ja Valmetin suunnittelemia lentokoneita ovat 1940 alkaen


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Patria on suunnitellut


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Lisenssivalmistus on ollut suomalaisen lentokoneteollisuuden (IVL, VL, Valmet) suurin tuotantorooli:


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Yksityinen Veljekset Karhumäki-tehtaat perustettiin 1924 ensin Keljoon Jyväskylän tienoolle ja siirtyi sieltä Kuorevedelle 1930-luvun lopulla. Se valmisti lentokoneita, otti ilmakuvia, koulutti lentäjiä ja toimi lentoyhtiönä. Karhumäen veljesten yritys muuntui toisen maailmansodan jälkeen lentoyhtiöksi.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text:
Yhtiön rakentamia lentokoneita
PIK-20-purjelentokone 1970-luvulla oli merkittävin Suomen ilmailualan teollinen vientituote. PIK-purjelentokoneet syntyivät lentotekniikan opiskelijoiden yhdistyksen, Polyteknikkojen ilmailukerho, työn tuloksena. Valmistajana toimi valokuvayhtiö Eirin tytäryritys Eiriaviation. Valmistusoikeudet myytiin Ranskaan 1980-luvun alussa.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Purjelentokoneiden suunnittelulla oli pitkä perinne 1930-luvulle asti, mutta tuotanto toteutettiin KK-1e Utu- ja PIK 16 Vasama-koneisiin asti kerhotyönä eikä yrityksissä.


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Finnairin tekniikka laajeni 1960-luvun alkuun mennessä lentokonetehtaan mittoihin, mutta on pääosin lentokoneiden huoltoa. Raskaat huollot ja Finnairin moottorikorjaamo ovat luonteeltaan lähellä esimerkiksi Patria Aviationin sotilaskoneille tekemää ylläpitopalvelua, johon kansainvälisestikin ilmailuteollisuus on yhä enemmän suuntautumassa.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Lentotekniikan opetus Suomessa tarkoittaa lentokoneteollisuuden, lentoyhtiöiden ja ilmavoimien tarvitsemien ilmailuinsinöörien, teknikoiden ja mekaanikoiden koulutusta.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Ilmailuinsinöörejä kouluttaa diplomi-insinööritasolla Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulu. Sen lentotekniikan professoreina ovat toimineet Arvo Ylinen (1940–56), Veikko Linnaluoto (1960–78), Seppo Laine (1978–2002) ja Jaakko Hoffren (2004–2008) ja Erkki Soinne (2008-2010). TKK:ssa on vuosina 1945–2004 tehty 13 väitöskirjaa lentotekniikasta. Diplomi-insinöörejä on valmistunut yli 400.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Teknillisen korkeakoulun aikainen Lentotekniikan laitos koostui kahdesta laboratoriosta. Aerodynamiikan laboratoriossa oli useita tuulitunneleita ja laskentakapasiteettia laskennallisen virtausmekaniikan tarpeisiin. Suuri alisooninen tuulitunneli oli niistä tärkein. Se oli riittävä lentokoneiden skaalamallien testaamiseen. Siellä testattiin myös muun muassa suomalaisten mäkihyppääjien aerodynamiikkaa 1980-luvulla. Aerodynamiikka ajettiin alas vuonna 2013, käytössä on enää tuulitekniikan tuulitunneli, jolla voidaan simuloida luonnontuulia.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Kevytrakennetekniikan laboratoriossa oli fasiliteetit kuitulujitteisten komposiittimateriaalien suunnitteluun ja valmistukseen. Se osallistui merkittävällä panoksella PIK-20-purjelentokoneen suunnitteluun ja sen taitotieto on siirtynyt Patrian osaamiseen, joka näkyy esimerkiksi Airbus A380:n spoilerien suunnittelussa. Polyteknikkojen ilmailukerho oli perustamisestaan 1970-luvun lopulle merkittävä monien purjelentokoneiden ja niiden hinauskoneiden suunnittelussa ja samalla diplomitöiden tekoa varten.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Vuoden 2009 TKK:n tiedekuntauudistus ja myöhemmin tullut Aalto-yliopiston organisoituminen aiheuttivat rakenteellisia uudistuksia myös lentotekniikkaan. Lentotekniikka kuului ensin Aalto-yliopiston teknillisen korkeakoulun insinööritieteiden ja arkkitehtuurin tiedekuntaan, ja 1.1.2011 lähtien Aallon insinööritieteiden korkeakouluun. Lentotekniikkaa opetetaan Sovelletun mekaniikan laitoksessa, jossa opettaa 9 professoria. Sovelletun mekaniikan laitoksen johtaja on lentotekniikkaa edustava kevytrakennetekniikan professori Olli Saarela. Lentotekniikan opetus- ja tutkimusalue on jakaantunut nykyisin kolmeen tutkimusryhmään. Aerodynamiikka-ryhmä tutkii ilman ja muiden kaasujen ja nesteiden virtauksien ilmiöitä. Tutkimuskohteita löytyy mm. lentokoneista, maakulkuneuvoista, kaupunkien tuuliolosuhteista ja tehdaslaitteista. Lentomekaniikka-ryhmä tutkii lentokoneiden ja muiden lentävien kappaleiden liikkumista ilmassa. Rakenteet-ryhmä on keskittynyt kevytrakenteiden, erityisesti muovikomposiittirakenteiden tutkimukseen. Painopistealueina ovat muovikomposiittien vaurioitumisen mallinnus ja korjausmenetelmien kehitys.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Tampereen teknillinen yliopistossa konetekniikan diplomi-insinöörin tutkintoa voi täydentää lentokoneiden järjestelmätekniikkaan painottuvalla opintokokonaisuudella. Tampereen ammattikorkeakoulussa taas voi ainoana suomalaisena ammattikeorkeakouluna opiskella lentokonetekniikkaan suuntautuvan koneinsinöörin tutkinnon.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Opinnot toteutetaan oppilaitosten yhteistyönä, johon TAMKin ja TTY:n lisäksi osallistuu myös ilmailuteollisuus ja Pirkanmaalla lentoteknisen alan toisen asteen ammatillista koulutusta tarjoavat SASKY koulutuskuntayhtymä ja Tampereen seudun ammattiopisto Tredu. Opetuksen toteuttamismallilla Pirkanmaalle syntyy koko Euroopan tasolla ainutlaatuisen opintoputkimahdollisuuden lähtien toisen asteen ammatillisesta tutkinnosta ja päätyen diplomi-insinööritutkinnon kautta aina tekniikan tohtoriin.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Lentokoneasentajia kouluttaa muun muassa Finnair, Ilmavoimat ja Patria. Sastamalan koulutuskuntayhtymä kouluttaa Mäntän seudun koulutuskeskuksessa lentokoneasentajan tutkintoa. Savon ammatti- ja aikuisopistossa, Rovaniemen teknillisessä ammattioppilaitoksessa, Vantaan ammattiopisto Variassa, Kouvolan seudun ammattiopistossa ja Porin ammattiopistossa on lentokoneasentajan koulutuslinjat. Tampereen seudun ammattiopistossa voi opiskella lentokoneasentajan tutkinnon.


title: Lentotekniikan opetus Suomessa

text: Lentokoneinsinööreillä on oma ammatillinen yhdistys. Ilmailuinsinöörien kerhon perustava kokous pidettiin Helsingissä ravintola Friscossa 2. joulukuuta 1933. Kerho suunnitteli ja toteutti Viri-lentokoneen. Vuonna 1986 kerho liittyi Suomen Teknillisen Seuran kautta jäseneksi kansainväliseen yhdistykseen, ICAS:iin. Seuran jäsenmäärä on kasvanut pienestä määrästä liki 400:aan vaihdellen vuosikymmenittäin ollen nyt noin 200. Ilmavoimien tekniikan henkilöstöllä on lentotekniikan kiltoja eri puolella Suomea. Niiden toiminta liittyy etenkin sotilasilmailun historian vaalimiseen.


title: Nanumea

text: Nanumea on atolli Tuvalussa, Tyynellämerellä ja yksi maan kahdeksasta hallintoalueesta.. Nanumea on maan pohjoisin atolli, ja se koostuu viidestä saaresta, joista suurin on Nanumea. Muita saaria ovat Lakena, Lefogaki, Teatua a Taepoa ja Temotufoliki. Atollin pinta-ala on noin 3,9 neliökilometriä. Saarta johtaa saarineuvosto.


title: Nanumea

text: Nanumean kaksi pääsaarta, Nanumean ja Lakenan erottaa kaksi laguunia. Lakenalla on myös pieni järvi.


title: Nanumea

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Nanumealla on 556 asukasta. Pääsaarella on Yhdysvaltain armeijan toisen maailmansodan aikana rakentama Nanumean lentokenttä. Nanumealaiset siirrettiin sodan ajaksi Lakenalle.


title: Thelonious Monk

text: Thelonious Sphere Monk (10. lokakuuta 1917 Rocky Mount, Pohjois-Carolina – 17. helmikuuta 1982, Weehawken, New Jersey) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti ja säveltäjä, joka tunnetaan omaperäisestä improvisaatiotyylistään sekä monista jazzstandardeiksi muodostuneista sävellyksistään. Monkia pidetään yhtenä jazzin bebop-tyylin perustajista. Monkin tunnetuimpiin sävellyksiin kuuluvat "Ask Me Now", "Blue Monk", "I Mean You", "Rhythm-a-ning", "’Round Midnight" ja "Straight, No Chaser".


title: Erkki Kääriäinen

text: Erkki Kääriäinen (30. lokakuuta 1909 Pieksämäki – 6. maaliskuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen geodeetti ja Geodeettisen laitoksen professori, joka tutki postglasiaalista maannousua ja johti suurelta osin Suomen toista tarkkavaaitusta. Kääriäinen oli aktiivinen esperanton harrastaja ja toimi Suomen Esperanto-Opiston johtokunnassa. Hän toimi myös Tähtitieteellisessä yhdistyksessä Ursassa johtavissa tehtävissä.


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E.: "On the recent uplift of the Earth's crust in Finland". Helsinki 1953. 106 sivua, 1 kartta.


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E.: "Suomen toisen tarkkavaaituksen kiintopisteluettelo I. Bench mark list I of the Second Levelling of Finland". Helsinki 1963. 164 sivua, 2 karttaa.


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E: Land uplift in Finland computed by the aid of precise levellings. "Fennia" 89, 1, 15-20. 1963


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E.: "The second levelling of Finland in 1935-1955". Geodeettisen laitoksen julkaisu 61. Helsinki 1966. 313 sivua, 1 kartta.


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E.: "Astronomical determinations of latitude and longitude in 1954-1960". Helsinki 1970. 95 sivua, 1 kartta.


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E.: "Astronomical determinations of latitude and longitude in 1961-1966". Helsinki 1971. 102 sivua, 1 kartta.


title: Erkki Kääriäinen

text: Kääriäinen, E.: Maankohoaminen Suomessa merenkorkeushavaintojen perusteella. "Maanmittaus" No. 1-2. 1976.


title: Nuku Hiva

text: Nuku Hiva on saari Ranskan Polynesiassa. Sen asukasluku vuonna 2012 oli noin 3 000. Nuku Hiva on Marquesassaarten suurin saari ja koko Ranskan Polynesian toiseksi suurin saari Tahitin jälkeen. Saaren korkein kohta on 1 185 metrin korkeudessa oleva Tekao.


title: Nuku Hiva

text: Nuku Hivan eteläosassa sijaitsee Marquesassaarten pääkaupunki Taiohae. Saaren lentoasema sen sijaan sijaitsee saaren pohjoisrannalla.


title: Kuuma lähde

text: Kuuma lähde on lähde, jossa lämmin tai kuuma pohjavesi nousee maan pinnalle.


title: Kuuma lähde

text: Kuuman lähteen vettä lämmittää maankuoren geoterminen lämpö. Maan kiviaineksen lämpötila on pääsääntöisesti sitä korkeampi, mitä syvemmällä se sijaitsee. Tämä syvyydestä riippuva lämpötilan kasvu tunnetaan nimellä geoterminen gradientti. Riittävän syvälle maankuoreen tunkeutuva vesi lämpenee kuumien kivien ansiosta. Ei-tuliperäisten alueiden kuumien lähteiden lämpö on peräisin juuri tästä ilmiöstä.


title: Kuuma lähde

text: Tuliperäisillä alueilla maanalainen vesi saattaa joutua kosketuksiin sulan kivimassan, magman, kanssa. Tällöin vesi saattaa alkaa kiehua tai ylikuumeta, ja paine nousee niin korkeaksi, että vesi purkautuu suihkuna maanpinnalle. Tällaista kuumaa lähdettä kutsutaan geysiriksi. Vesi voi myös suihkuta maanpinnalle höyrynä () tai sekoittua mudan ja saven kanssa (). On olemassa myös lämpimiä lähteitä, joissa kuuman ja kylmän lähteen vedet ovat sekoittuneet. Mustat savuttajat ovat valtamerten pohjissa esiintyviä kuumia lähteitä.


title: Kuuma lähde

text: Kuumien lähteiden vesi sisältää usein runsaasti erilaisia liuenneita mineraaleja. Monien kuumien lähteiden terveysvaikutuksista löytyy paljon kansanuskomuksia ja myös lääketieteellisiä todisteita. Ne ovatkin usein suosittuja matkailukohteita ja niiden yhteyteen on perustettu kylpylöitä ja parantoloita.


title: Kuuma lähde

text: Esimerkiksi Islanti, Unkari, Uusi-Seelanti ja Ikarian saari Kreikassa ovat tunnettuja kuumista lähteistään. Japanissa kuumat lähteet tunnetaan nimellä onsen. Niillä on suuri merkitys japanilaisessa kulttuurissa sekä terveysmatkailukohteina.


title: Kuuma lähde

text: Hyvin kuumat lähteet voivat olla myös vaarallisia. Vakavia palovammoja ja jopa kuolemantapauksia on sattunut, kun ihmisiä on vahingossa tai tietämättömyyttään joutunut tällaiseen kuumaan lähteeseen.


title: Microsoft Flight Simulator

text: Microsoft Flight Simulator on Microsoftin kehittämä viihdekäytössä suosittu siviili-ilmailuun keskittyvä lentosimulaattori PC-yhteensopiville tietokoneille. Ohjelman ensimmäiset versiot kehitti jo 1970-luvun loppupuolella "subLOGIC"-yhtiö, minkä jälkeen Microsoft lisensoi sen PC-versioiden oikeudet itselleen ja julkaisi ensimmäisen PC-version vuonna 1984 (1.0).


title: Microsoft Flight Simulator

text: Uusin versio, "Microsoft Flight Simulator X" (10.0), julkaistiin Suomessa lokakuussa 2006. Sen pelimaailma sisältää käytännössä koko maapallon kymmeninetuhansine lentokenttineen ja korkeuseroineen. Myös verkkolentäminen satojen muiden virtuaalipilottien kanssa on mahdollista, joidenkin pelaajien toimiessa lennonjohtajina.


title: Microsoft Flight Simulator

text: Microsoft sulki 29. tammikuuta 2009 "Flight Simulator" -sarjasta vastanneen ACES Game Studio -yksikön johtamiseen liittyvien ongelmien vuoksi. "Flight Simulator X" on edelleen markkinoilla, mutta sarjan jatkuminen on epävarmaa. Microsoft Flight on nimitys uudelle Microsoftin lentosimulaattorille.


title: Microsoft Flight Simulator

text: Joulukuussa 2014 Dovetail Games julkaisi Steam-jakeluun uudelleenjulkaisun Flight Simulator X:stä, jonka nimeksi tuli Microsoft Flight Simulator X: Steam Edition. Versio on käytännössä vastaava kuin alkuperäinen Flight Simulator X Gold Edition sisältäen sekä Deluxe- että Acceleration-lisäosat. Päivitys toi mukanaan takaisin aiemmin suljetun moninpelimahdollisuuden sekä muun muassa parannetun tuen Windows 8.1 -käyttöjärjestelmälle.


title: Microsoft Flight Simulator

text: Lista käsittää Microsoftin julkaisemat PC-versiot. Lisäksi kahdesta ensimmäisestä versiosta on olemassa lukuisia muita versioita eri tietokoneille, monet subLOGIC:n julkaisemina.


title: The Dark Side of the Moon

text: The Dark Side of the Moon on englantilaisen rock-yhtyeen Pink Floydin kahdeksas studioalbumi vuodelta 1973. Albumia pidetään yleisesti Pink Floydin merkittävimpänä "Wish You Were Heren" ja "The Wallin" ohella. Se pysyi julkaisunsa jälkeen 741 viikkoa Billboardin listalla, mikä on enemmän kuin mikään muu albumi koskaan. Sitä on myyty arviolta 45 miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä yhden maailman myydyimmistä. Albumia on monesti sanottu yhdeksi populaarimusiikin historian merkittävimmistä.


title: The Dark Side of the Moon

text: Albumi sisältää poikkeuksellisen paljon elektronisilla soittimilla tuotettua ääntä, ja siitä tulikin pitkäaikainen esimerkki siitä, kuinka syntetisaattoreita voidaan käyttää populaarimusiikissa.


title: The Dark Side of the Moon

text: Sanoitukset käsittelevät ihmisen arkielämää ja elämisen paineita, kuten aikaa ("Time"), rahaa ("Money"), sotaa ("Us and Them"), psykoosia ("Speak to Me", "Brain Damage", "On the Run") ja kuolemaa ("The Great Gig in the Sky", "Eclipse"). Levyn alkuperäinen nimi oli "Eclipse: A Piece for Assorted Lunatics". Albumin pääsanoma kuullaan kappaleella "Breathe", kun Gilmour laulaa: "Don't be afraid to care."


title: The Dark Side of the Moon

text: "The Dark Side of the Moonin "äänitykset alkoivat toukokuussa 1972 Abbey Roadin studioilla Lontoossa. Albumin tuotantovaiheessa keskeiseen asemaan nousi syntetisaattoreiden ja erilaisten ääniefektien käyttö. Esimerkiksi "Time"-kappaleen alussa kuullaan päällekkäin miksattua herätyskellojen soittoa, ja "On the Run" -kappaleen aikana kitaristi David Gilmour soittaa kitaraa kieliä mikrofonijalustalla hankaamalla, luoden korkealta soivan viiltävän soinnin. Lisäksi levyllä on kokeiluja kaikujen, flangereiden ja moniraitanauhoituksen kanssa. Abbey Roadin ääniteknikko Alan Parsons auttoi albumin äänitehosteiden luomisessa.


title: The Dark Side of the Moon

text: Osa albumilla käytetyistä äänitehosteista ja nauhoitustekniikoista ovat toistettavissa vasta nykypäivänä yleistyneillä äänentoistolaitteilla, mikä on hyvä esimerkki albumin aikaansa edellä olleesta äänenlaadusta. Audiofiilien keskuudessa "The Dark Side of the Moon" on edelleen paljon käytetty referenssilevy, jota käytetään testaamaan laitteiston toistokykyä ja tarkkuutta.


title: The Dark Side of the Moon

text: Osa kappaleista muodostui yhtyeen vanhemmista hankkeista jäljelle jääneistä teemoista. "Us and Themin" esiversio "The Violent Sequenceä" oli määrä käyttää Michelangelo Antonionin elokuvassa "Zabriskie Point", mutta Antonioni hylkäsi kappaleen, koska se oli hänen mielestään "liian surullinen ja muistutti kirkkomusiikkia". "Breathen" samanniminen esiversio löytyy Roger Watersin ja Ron Geesinin vuonna 1969 tekemältä "Sounds from the Body" -soundtrackiltä.


title: The Dark Side of the Moon

text: Suuri osa albumin demoista nauhoitettiin Roger Watersin omistamassa puutarhavajassa, jonka hän oli muuttanut levytysstudioksi. Watersin demoversio kappaleesta "Money" on ainoastaan akustisen kitaran säestämä, ja kappaleen alkuperäinen versio kuulostaakin enemmänkin brittiläiseltä folkilta kuin lopullisen version bluesilta. "On the Runin" voisi katsoa edustavan kokeellista, varhaista syntetisaattorimusiikkia.


title: The Dark Side of the Moon

text: "The Dark Side of the Moon" on yksi maailman myydyimmistä levyistä. Maailmanlaajuisesti sitä oli myyty vuoteen 2009 mennessä yli 45 miljoonaa kappaletta. Britanniassa albumi on 3,8 miljoonalla kappaleella kaikkien aikojen kuudenneksi eniten myyty. Yhdysvalloissa "The Dark Side of the Moon" on kaikkien aikojen eniten myyty albumi. Se on ollut myydyimpien albumien listalla kaikkiaan 741 viikkoa, yhtäjaksoisesti 591 viikkoa. Albumi poistui albumilistalta 23. huhtikuuta 1988, mutta albumi on tullut listoille takaisin useasti.


title: The Dark Side of the Moon

text: "The Dark Side of the Moonin" katsotaan useimmiten edustavan progressiivista rockia. Eräs levyn suosituimpia kappaleita on Yhdysvaltain singlelistoilla sijalle kolme noussut "Money", joka aloittaa levyn toisen puoliskon. Se tunnetaan etenkin erikoisesta 4/4:n ja 7/4:n välillä vaihtelevasta tahtilajistaan. Myös muun muassa kappaleet "Time" ja "Us and Them" ovat saaneet huomiota.


title: The Dark Side of the Moon

text: Monissa albumin kappaleissa kuullaan sanoitusten aiheisiin liittyvää puhetta. Studioon tuotiin ihmisiä Abbey Roadin ympäristöstä, ja heitä pyydettiin kertomaan oma mielipiteensä aiheeseen, jota kappale käsittelee. Myös Paul ja Linda McCartney olivat haastateltavina, mutta heidän vastauksiaan ei sisällytetty levylle.


title: The Dark Side of the Moon

text: Kuolemaa käsittelevän instrumentaalin, "The Great Gig in the Skyn", intro-osiossa kuullaan Abbey Roadin silloisen ovimiehen, irlantilaissyntyisen Gerryn mielipide:


title: The Dark Side of the Moon

text: Hän lausuu myös levyn päättävän Eclipsen outrossa:


title: The Dark Side of the Moon

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Roger Waters.


title: The Dark Side of the Moon

text:
Pink Floyd:
Vierailijat:


title: The Dark Side of the Moon

text: Tuotanto:


title: CDC 6600

text: CDC 6600 oli Control Data Corporationin kehittämä ensimmäinen kaupallinen supertietokone. Se tuli markkinoille vuonna 1965, ja sen pääsuunnittelija oli Seymour Cray. Noin yhden megaflopsin nopeudella CDC 6600 oli maailman nopein tietokone vuoteen 1969 asti, jolloin seuraaja CDC 7600 syrjäytti sen.


title: CDC 6600

text: CDC 6600:ssa oli 60-bittinen keskussuoritin, jonka apuna oli kymmenen 12-bittistä apusuoritinta. Kaikki varsinainen laskenta oli varattu keskussuorittimen tehtäväksi, kun taas apusuorittimet keskittyivät syöttö- ja tulostuslaitteiden ohjauksen kaltaisiin laskennallisesti vaatimattomampiin tehtäviin.


title: CDC 6600

text: Koneen keskussuoritin on ehkä varhaisin esimerkki tietokonesuunnittelun RISC-ajattelusta, joskin lyhenne RISC keksittiin vasta yli kymmenen vuotta myöhemmin. Kaikki CDC 6600:n konekielen käskyt olivat yksinkertaisia ja ajoituksensa puolesta samankaltaisia, minkä ansiosta keskussuoritin pystyi suorittamaan muutamaa peräkkäistä käskyä rinnakkain. Keskussuorittimessa oli mm. kaksi kertolaskuyksikköä liukuluvuille ja yksi jakolaskuyksikkö. Käskypuskuriin tallennettiin samanaikaisesti kahdeksan peräkkäistä käskyä, joten niiden lataamista erikseen muistista ei tarvinnut odotella.


title: CDC 6600

text: Laitteen toteuttamiseen käytettiin piipohjaisia transistoreita, jotka mahdollistivat aiemmin käytössä olleita transistoreita huomattavasti suuremman kytkentänopeuden. Tämä yhdistettynä yksinkertaiseen ajoitukseen mahdollisti koneen ajamisen 10 megahertsin kellotaajuudella. Kellojaksot olivat nelivaiheisia, joten käytännön kellotaajuus oli 40 MHz. CDC 6600:ssa oli freonijäähdytys. Myös muotoilussa oli otettu huomioon välimatkojen minimointi tietokoneen osien välillä.


title: CDC 6600

text: Toiminnan nopeuttamiseksi CDC 6600:n keskusmuisti oli pankitettu siten, että peräkkäiset sanat oli tallennettu erillisiin muistipankkeihin. Näin laite pystyi esimerkiksi kirjoittamaan peräkkäisiin muistipaikkoihin nopeammin kuin varsinainen muistin nopeus antoi myöten.


title: CDC 6600

text: Aikaansa nähden erikoinen ratkaisu oli myös CDC 6600:n konsoli, jossa oli koneen tilaa kuvaavien vilkkuvalojen sijaan kaksi pyöreää tutkamaista kuvaputkinäyttöä. Näyttöjen ja käyttöliittymän ohjaus oli varattu apusuoritinten tehtäväksi, joten se ei vienyt aikaa varsinaiselta laskennalta.


title: CDC 6600

text: CDC 6600:aa myytiin kaikkiaan noin 100 kappaletta. Useita yksilöitä käytettiin ydinaseiden kehittelyyn liittyvässä laskennassa.


title: Vyötiäiset

text:
Vyötiäiset ("Dasypodidae") on nisäkäsheimo, joka aiemmin luokiteltiin vajaahampaisten ("Xenarthra") lahkoon, mutta joka on nyttemmin erotettu omaan Cingulata-lahkoonsa.
Lahko "Cingulata" sisältää vyötiäisten heimon lisäksi sukupuuttoon kuolleet "Glyptodontidae"-, "Pampatheriidae"- ja "Peltephilidae"-heimot.


title: Vyötiäiset

text: Vyötiäisten ihoa peittää lähes joka puolelta rustosta ja luusta muodostunut paksu kilpi. Ruumiinrakenteeltaan vyötiäiset muistuttavat paljolti siilejä, joskin ne ovat huomattavasti suurempia ja voivat painaa jopa 60 kiloa.


title: Vyötiäiset

text: Vyötiäisiä elää Amerikan mantereella erilaisissa ympäristöissä kaikkiaan 21 lajia. IUCN on arvioinut niistä yhdeksän elinvoimaisiksi, neljä silmälläpidettäviksi, neljä vaarantuneiksi ja neljä puutteellisesti tunnetuiksi (vuoden 2011 tilanne). Yhdysvalloissa elää vain yksi laji, yhdeksänvyövyötiäinen, ja sekin vain maan eteläosissa. Muut lajit elävät Etelä- ja Keski-Amerikassa. Vielä 10 miljoonaa vuotta sitten vyötiäisiä esiintyi lähes joka puolella maailmaa. Suurimpana syynä niiden häviämiseen Amerikan ulkopuolisilta alueilta pidetään ilmaston muuttumista.


title: Vyötiäiset

text: Nykyisten vyötiäisten keskipituus on häntä mukaan luettuna noin 75 senttimetriä. Vyötiäislajien väliset kokoerot ovat huomattavia, sillä suurin laji (jättiläisvyötiäinen) on kokonaispituudeltaan 150 cm ja painaa jopa 60 kg, kun taas pienin laji (pikkumyyrävyötiäinen) on noin 18 cm pitkä ja painaa enintään 100 grammaa. Kuten laiskiaistenkin kohdalla, suurimmat vyötiäislajit elivät esihistoriallisella ajalla: esimerkiksi "Glyptodon" painoi lähes kaksi tonnia.


title: Vyötiäiset

text: Useimmat vyötiäislajit elävät Etelä-Amerikan savanneilla, jossa niiden tyypillistä ravintoa ovat erilaiset heinät, pienet toukat, madot ja muut selkärangattomat sekä sammakot. Vaaran uhatessa vyötiäinen painaa päänsä rintaan ja vetää jalkansa kilven sisään, jolloin saalistajan ulottuville ei jää kuin häntä ja paksu, läpäisemätön rustokilpi. Vyötiäinen päätyy kuitenkin joskus saaliiksi, sillä sen vatsaosa on erittäin pehmeää, ja jotkin kissaeläimet osaavat kääntää vyötiäisen selälleen, jolloin sen vatsa on purtavissa. Vyötiäiset käyttävät vahvoja kynsiään ravinnon ja pesäkolojen kaivamiseen. Ne kaivavat pesänsä kosteaan maaperään purojen, virtojen, kuivuneiden jokien tai sadekaudella täyttyvien uomien läheisyyteen. Vyötiäisellä voi olla yli kymmenenkin tällaista pesäkoloa, jotka saattavat ulottua kahden metrin syvyyteen maan alle. Kolot muodostuvat yhdestä tai kahdesta heinällä pehmustetusta kammiosta.


title: Vyötiäiset

text: Vyötiäiset ovat yksineläjiä ja merkitsevät oman reviirinsä virtsalla, ulosteella ja perärauhastensa eritteellä. Harhauduttuaan toisen yksilön reviirille ne saattavat ajautua tappeluun, jolloin ne vikisevät, potkivat ja ajavat toisiaan takaa.


title: Vyötiäiset

text: Vyötiäisten tärkein puolustuskeino saalistajia vastaan on panssarimainen, kova päällimmäinen ihokerros. Lajit kuitenkin käyttävät sitä eri tavoin. Esimerkiksi brasilianpallovyötiäinen kiertyy palloksi. Lajit erotellaan usein sen mukaan, kuinka monta vyötä niillä on panssarissaan.


title: Vyötiäiset

text: Vyötiäiset elävät tavallisesti 12–15-vuotiaiksi, mutta voivat tarhaoloissa saavuttaa jopa 19 vuoden iän.


title: Vyötiäiset

text: Lepratutkimukseen käytetään usein vyötiäisiä, sillä vyötiäinen on ihmisen ohella yksi tunnetuista eläimistä, jotka voivat sairastua tähän tautiin. Vyötiäiset ovat erityisen alttiita alhaisen, ja samalla leprabakteerin ("Mycobacterium leprae") kannalta suotuisan, ruumiinlämpönsä takia.


title: Vyötiäiset

text: "Dasypus"-suvun pitkäkuonovyötiäiset ovat tieteen kannalta kiinnostavia myös erikoisen lisääntymistapansa takia: poikueeseen syntyy aina identtiset neloset. Koska poikaset ovat aina identtisiä, ne antavat tieteelle otollisen tutkimusalustan. Monialkioisuus on ainoastaan "Dasypus"-suvun ominaisuus eikä sitä esiinny muilla vyötiäisillä.


title: Vyötiäiset

text: Vyötiäisiä tunnetaan nykyisin 21 lajia, joista yksi, "Dasypus yepesi", kuvattiin tieteelle vasta vuonna 1995. Näkemykset lajien jaottelusta alaheimoihin ja sukuihin ovat vaihdelleet, nykyisin alaheimoja katsotaan yleensä olevan kolme ja sukuja yhdeksän:


title: Sandur

text: Sandur on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee Sandoyn saaren etelärannikolla ja on Sandsin kunnan keskusta. Sandurissa on noin 599 asukasta (2004). Kylä perustettiin 1000-luvulla. Sen pinta-ala on 48 neliökilometriä.


title: NAMBLA

text: NAMBLA (North American Man/Boy Love Association) on yhdysvaltalainen järjestö joka ajaa pederastian, aikuisten miesten ja nuorten poikien välisten seksisuhteiden sallimista. Järjestö on perustettu vuonna 1978. NAMBLA:n tavoite on saada hyväksyntä (vanhempien) miesten ja (nuorempien) poikien välisille suhteille korostamalla tällaisten suhteiden vapaaehtoista luonnetta. Lisäksi NAMBLA julistaa ”kaikenikäisten oikeutta nauttia omista ruumiistaan kenen ja minkä ikäisen henkilön tahansa kanssa”.


title: NAMBLA

text: Yhdysvalloissa NAMBLA on joutunut mm. South Parkin pilkkauksen kohteeksi.


title: Akrar

text: Akrar on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee Suðuroyn saarella. Kylä perustettiin vuonna 1817. Vuoden 2013 alussa kylän väkiluku oli 21. Akrar on osa Sumban kuntaa.


title: Cray-1

text: Cray-1 oli menestyksekäs vektorisuorittimia käyttävä supertietokonemalli, jonka valmistus aloitettiin vuonna 1976. Koneen kehitti Cray Research -yhtiö pääsuunnittelijanaan Seymour Cray.


title: Cray-1

text: Cray-1 oli vallankumouksellinen laite monessa suhteessa. Ilmestymishetkellään se oli sekä maailman nopein tietokone, maailman kallein tietokone, että hinta/teho-suhteeltaan edullisin tietokone. Vaikka Cray-1:stä saatiinkin suurimmat tehot irti tieteellisessä vektorilaskennassa, oli se myös tavanomaisessa laskennassa niin tehokas, että esimerkiksi monet kaupalliset tahot ottivat sen käyttöönsä.


title: Cray-1

text: Myöhemmistä Crayn koneista poiketen Cray-1 suoritti vain yhtä ohjelmaa kerrallaan, eli se oli käytännössä yksiprosessorikone. Se kuitenkin suoritti ohjelmaa hyvin tehokkaasti, ja erityistä lisäetua toivat vektorikäskyt, jotka oli optimoitu laskennan suorittamiseen useilla peräkkäisillä muistipaikoilla. Cray-1 suoritti myös useita käskyjä rinnakkain liukuhihnatekniikalla.


title: Cray-1

text: Cray-1:ssä kiinnitettiin erityistä huomiota kytkentäratkaisujen nopeuteen ja osienvälisten etäisyyksien minimoimiseen. Tämä näkyy vahvasti jo laitteen hevosenkenkämäisessä muotoilussa. Kellotaajuus oli aluksi 80 MHz, mutta se saatiin myöhempinä vuosina nostettua 120 MHz:iin. Koska laite pystyi liukuhihnatekniikkansa ansiosta suorittamaan näennäisesti jopa kaksi käskyä yhdessä kellojaksossa, oli sen teoreettinen huippusuoritusnopeus 160 - 240 MIPSiä. Huolellisella assembly-ohjelmoinnilla ja vektorikäskyjä käyttämällä kone pystyi saavuttamaan 250 MFLOPSin liukulukulaskentanopeuden. Pienet pöytätietokoneet alkoivat saavuttaa näitä nopeuksia vasta 1990-luvun loppupuolella. Nykyiset nopeimmat pc-koneissa käytettävät prosessorit ovat yli 100 kertaa nopeampia kuin Cray-1.


title: Cray-1

text: Huippunopeat kytkentäratkaisut vaativat huomattavan paljon sähköenergiaa, ja Cray-1:n tehontarve olikin noin 115 kilowattia. Suuri energian käyttö tuotti myös paljon hukkalämpöä, mistä johtuen koneessa oli freonipohjainen jäähdytysjärjestelmä ja jäähdytysnäkökohdat oli huomioitu erityisesti myös muotoilussa.


title: Cray-1

text: Cray-1 oli ensimmäinen integroituja piirejä käyttänyt Crayn kone. Vaikka teknologia oli saatavilla jo 1970-luvun alkupuolella, ei se ollut vielä riittävän nopeaa supertietokonetarkoituksiin. Vastaavasta syystä Cray alkoi käyttää laitteissaan mikroprosessoreita vasta 1990-luvulla.


title: Chip’s Challenge

text:
Chip’s Challenge on pulmapeli, jonka on suunnitellut Chuck Sommerville. Pelin on kehittänyt Epyx ja sen ensimmäinen versio on julkaistu Atari Lynxille vuonna .
Peli ja sen jatko-osa "Chip's Challenge 2" on julkaistu Steam-palvelussa vuonna 2015.


title: Chip’s Challenge

text: Peli koostuu 148:sta tasosta, jotka pelissä seikkaileva Chip-hahmo joutuu läpäisemään saadakseen Bit Buster Clubin jäsenyyden. Jokaisella tasolla hänen on selviydyttävä maaliin päästäkseen seuraavalle. Ennen maaliin pääsemistä Chipin on usein välttämätöntä kerätä tietty määrä mikrosiruja. Joskus tarvitaan myös avaimia. Chipiä uhkaavat pelissä monet vaarat, kuten erilaiset oliot ja pommit. Usein maaliin on suoriuduttava tietyssä ajassa, jonka umpeuduttua taso on aloitettava alusta. Tason voi ohittaa hetikin arvaamalla oikein nelikirjaimisen salasanan. Kun pelaaja on riittävän monta kertaa peräkkäin epäonnistunut tason suorittamisessa, seuraavalle tasolle siirtymisestä kuitenkin kysytään automaattisesti.


title: Oulunsuu

text: Oulunsuu on Oulun keskustan itäpuolella sijaitseva laajahko noin asukkaan kaupunginosa, joka rajoittuu lännessä Kontinkankaan, Peltolan ja Värtön kaupunginosiin, etelässä Kaukovainion ja Knuutilan kaupunginosiin sekä pohjoisessa Oulujokeen. Erkkolan–Kastellin alue liitettiin Oulun kaupunkiin 1947. Siihen saakka alue kuului Oulujoen kuntaan. Uuden kaupunginosan nimeksi tuli Oulunsuu asemakaavassa, jonka Oulun kaupunginvaltuusto hyväksyi syksyllä 1949. Oulunsuun osa-alueita ovat Erkkola, Kastelli, Lämsänjärvi, Ranta-Kastelli ja Svaaninsuo.


title: Oulunsuu

text: Kastelli on kaupunginosan vanhin osa-alue, joka sijaitsee Kajaanintien eteläpuolella. Sana kastelli määritellään useissa sanakirjoissa leirilinnaksi. Alueella oletetaankin olleen keskiaikainen linna, josta kuitenkin tiedetään hyvin vähän. Kastellissa sijaitsee vuonna 1906 rakennettu Oulunsuun Pirtti, joka toimii vuonna 1895 perustetun Oulunsuun nuorisoseuran toimitilana. Kastelli kehittyi suuremmaksi puutaloalueeksi sotien jälkeen. Alueen rakennuskantaa ovat muuttaneet myöhemmin rakennetut pien- ja rivitalot sekä pulpettikatot.


title: Oulunsuu

text: Ranta-Kastelli on Kastellin pohjoispuolella oleva osa-alue, joka on muodostunut Kajaanintien ja Oulujokivarren väliin. Kajaanintien varressa on vuonna 1962 valmistunut Kastellin kirkko. Ranta-Kastellin rakennuskanta on sekoitus uutta ja vanhaa. Jokivarteen on jo pitkään ollut suunnitteilla kevyenliikenteenväylä, jota rannan tuntumassa asuvat ovat tiukasti vastustaneet. Syksyllä 2013 kevyenliikenteenväylä valmistui. Erkkola sijaitsee Ranta-Kastellin vieressä Erkkolan sillan kupeessa.


title: Oulunsuu

text: Lämsänjärven osa-alue on muodostunut samannimisen järven etelä- ja pohjoispuolelle. Järven eteläpuolisen osan rakennuskanta on pääasiassa 1980-luvulla rakennettuja omakotitaloja, kun pohjoispuolisen osan rakennuskantaan kuuluvat niin omakoti-, rintamamies-, kuin rivitalotkin. Lämsänjärvellä on kaupungin ylläpitämä uimaranta. Vastakkaisella rannalla on vuonna 1936 valmistunut hirsinen leirikeskus, joka on aikoinaan toiminut hiihtomajana.


title: Oulunsuu

text: Svaaninsuon rakennukset ovat pääasiassa 1980 ja 1990-luvuilla rakennettuja taloja. Radiomastontiellä on pelkästään rivi- ja kerrostaloja.


title: Rusko (Oulu)

text: Rusko on Oulun kaupunginosa noin kuusi kilometriä keskustasta pohjoiseen. Alue on varsin laaja, rajoittuen pohjoisessa Heikinharjun kaupunginosaan, idässä valtatiehen 20, etelässä Takalaanilaan, ja lännessä Kuivasjärveen ja Pyykösjärveen.


title: Rusko (Oulu)

text: Alue on lähes täysin otettu kaupan- ja teollisuudenalan toiminnan käyttöön. Ainoa varsinainen asutusalue sijaitsee Posanperällä Konetien varrella.


title: Rusko (Oulu)

text: Alueen pääliikenneväylä on Raitotie, joka yhdistää Ruskon alueen kaakossa valtatiehen 20 sekä luoteessa valtatiehen 4. Oulun rautatieasemalta Ruskoon johtaa myös sivuraide, jonka tavaraliikennettä hoitaa VR Transpoint.


title: Rusko (Oulu)

text: Jätekeskuksen vieressä on myös Suomen uusin laskettelukeskus, Ruskotunturi, joka avattiin joulukuussa 2013. Alueella on myös kolmen linja-auto yhtiön talleja, V.Alamäen talli, Oubussin talli ja Pohjolan Matkan talli.


title: Salora Fellow

text: Salora Fellow ja sen seuraaja Salora Manager olivat suomalaisen elektroniikkavalmistaja Saloran markkinoimia kotitietokoneita. Laitteet eivät kuitenkaan olleet suomalaista tekoa, vaan ne olivat "Video Technology" -yhtiön "Laser"-sarjan koneiden klooneja, jotka valmistettiin Hongkongissa. Fellow’ta ja Manageria myytiin kuitenkin lähinnä Suomessa, ja se on muualla todella harvinainen. Vastaavasti muissa maissa suositumpia alkuperäisiä VTech Laser -koneita ei myyty Suomessa.


title: Salora Fellow

text: Salora Fellow oli klooni VTech Laser 200 -mallista ja Salora Manager VTech Laser 2001 -mallista.


title: Salora Fellow

text:
Salora Fellow tuli markkinoille vuonna 1983. Sen suorittimena oli Zilog Z80, keskusmuistia oli neljä kilotavua ja näytössä kahdeksan väriä. Näppäimistönä oli ZX Spectrum -tyylinen kumimatto.
Salora Manager on julkaistu vuonna 1983.


title: Glenn Gould

text: Glenn Herbert Gould (25. syyskuuta 1932 Toronto, Ontario – 4. lokakuuta 1982 Toronto) oli kanadalainen pianisti. Erityisen tunnetuksi hän tuli Johann Sebastian Bachin teosten tulkkina, joita hän esitti hyvin omintakeisella tyylillä. Hän lopetti lavaesiintymiset vuonna 1964 ja keskittyi sen jälkeen levyttämiseen sekä radio- ja televisio-ohjelmien tekemiseen.


title: Glenn Gould

text: Gould syntyi Goldin perheeseen, mutta perhe muutti nimensä 1930-luvulla kasvaneen antisemitismin pelossa. Perhe oli kristitty, mutta Gold-nimen pelättiin leimaavan sen juutalaiseksi. Gouldin ensimmäinen pianonsoiton opettaja oli hänen äitinsä, jonka isoisä oli Edvard Griegin serkku. Kymmenvuotiaasta alkaen Gould opiskeli Toronton konservatoriossa pianonsoittoa Alberto Guerreron, urkujensoittoa Frederick C. Silvesterin ja musiikinteoriaa Leo Smithin johdolla.


title: Glenn Gould

text: Vuonna 1945 hän piti ensikonserttinsa soittimenaan urut. Seuraavana vuonna oli vuorossa ensimmäinen orkesterikonsertti Toronton sinfoniaorkesterin solistina. Ensimmäisen pianoresitaalinsa Gould piti vuonna 1947, ja radiokonserttien sarja alkoi Kanadan CBC-radioyhtiön lähetyksessä vuonna 1950. Vuonna 1955 hän teki ensilevytyksensä, josta on tullut ehkä hänen tunnetuimpansa, Bachin Goldberg-muunnelmat.


title: Glenn Gould

text: Gouldin omintakeinen soittotyyli jakoi yleisön mielipiteet. Hänen tekninen taituruutensa oli kiistaton, mutta rohkeat tulkinnat vakiintuneista klassisen musiikin teoksista herättivät vastalauseita. Gould ei koskaan soittanut kappaletta kahdesti samalla tavalla. Hänen maneerinaan oli hyräillä soittaessaan: tapa on taltioitunut monille äänitteille.


title: Glenn Gould

text: Vuonna 1957 Gould teki kuuluisan konserttikiertueen Neuvostoliittoon, ensimmäisenä pohjoisamerikkalaisena pianistina toisen maailmansodan jälkeen. Tarinan mukaan esityksen ensimmäisellä puoliskolla sali oli melko tyhjillään, mutta väliajan jälkeen sali oli täpötäynnä.


title: Glenn Gould

text: 10. lokakuuta 1964 Gould antoi yllättäen viimeisen konserttinsa Los Angelesissa, syyksi konserttien lopettamiseen hän sanoi, että yleisö häiritsee häntä. Loppuelämänsä hän keskittyi tulkitsemaan musiikkia levytysstudiossa. Hän myös sävelsi sekä kirjoitti ja tuotti televisio- ja radio-ohjelmia. Hän tulkitsi viimeisinä vuosinaan uudestaan "tavaramerkkiteoksensa" Goldberg-muunnelmat. Vuoden 1981 versio eroaa suuresti alkuperäisestä, varsinkin tempojensa hitauden vuoksi.


title: Glenn Gould

text: Erakkomaista elämää viettänyt, eksentrisenä pidetty Glenn Gould kuoli vuonna 1982 aivohalvaukseen synnyinkaupungissaan Torontossa. Hänet on haudattu Toronton Mount Pleasant -hautausmaalle. Hän oli aiemmin sanonut lopettavansa pianonsoiton 50-vuotiaana. Näin hän tekikin, sillä hän kuoli joitakin päiviä 50-vuotispäivänsä jälkeen.


title: Glenn Gould

text: Gouldin muistoksi on perustettu The Glenn Gould Foundation, joka myöntää kolmen vuoden välein jaettavan Glenn Gould -palkinnon.


title: Tsui Hark

text: Tsui Hark (oik. Tsui Man-kong, s. 15. helmikuuta 1951) on hongkongilainen uuden aallon elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja. Hän syntyi nykyisessä Vietnamissa tai Kiinan (Kanton) provinssissa. Hän kasvoi Saigonissa kiinalaisten emigranttivanhempiensa ja 16 sukulaisensa parissa.


title: Tsui Hark

text: Valmistuttuaan Austinin yliopistosta Texasista vuonna 1977 hän on työskennellyt sekä ohjaajana, tuottajana, käsikirjoittajana, leikkaajana että näyttelijänä elokuvissaan. Ohjaajana hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Die bian - The Butterfly Murders" (1979), jonka sanotaan aloittaneen uuden aallon Hongkong-elokuvien teossa. Vuonna 1984 hän perusti yhdessä vaimonsa Shi Nansun kanssa tuotantoyhtiön Film Workshopin ja tuotti samana vuonna ensimmäisen elokuvansa "Shanghai zhi ye'n - Shanghai Blues". Näyttelijänä hän esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1980 elokuvassa "Di yi lei xing wei xian - Dangerous Encounters of the First Kind".


title: Tsui Hark

text: Hänen väliaikaiseksi tarkoitettu tuotantoyhtiönsä on tuottanut muun muassa Hongkong-klassikot "Chinese Ghost Story" 1-3 sekä "A Better Tomorrow", jossa näytteli Chow Yun-Fat.


title: Oric

text: Oric-1 ja Oric Atmos olivat brittiläisiä mikrotietokoneita, jotka tulivat markkinoille 1983 ja 1984. Ne perustuivat 1-megahertsiseen 8-bittiseen MOS 6502 -suorittimeen ja niissä oli mallista riippuen joko 16 tai 48 kilotavua keskusmuistia. Äänipiirinä oli myös MSX:ssä käytetty AY-3-8912.


title: Oric

text: Sijoittajien suosituksesta Tangerine Computer Systems perusti Oric Products International Ltd laitteiden kehittämiseen ja ensimmäinen julkaistu tietokone oli Oric-1 vuonna 1983. Tangerine oli aikaisemmin julkaissut Tangerine Microtan 65 -tietokoneen.


title: Oric

text: Oricia on verrattu etenkin ZX Spectrumiin samantyyppisen ulkonäkönsä ja ominaisuuksiensa vuoksi. Sen ehkä erikoisin piirre on näyttömuistin toteutustapa, jossa kuva on periaatteessa tallennettu kaksivärisenä, mutta välissä voi olla erityisiä kontrollitavuja, jotka vaihtavat näitä kahta väriä. Moniväriset kuvat on siis suunniteltava erityisellä tavalla, koska värialueiden rajoille vaaditaan usein muutaman pikselin mittaisia tyhjiä alueita. Oricille oli saatavilla myös levykeasema, joka käytti harvinaista 3 tuuman levykokoa Amstrad CPC:n tapaan.


title: Oric

text: Oric-mallit olivat suosittuja etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. Lisäksi Bulgariassa valmistettiin "Pravetz 8M" -nimisiä Oric-klooneja.


title: Minimi

text:
Minimi (lyhenne min., matemaattisena merkintänä min ilman pistettä) on matemaattinen käsite. Joukon minimi on sen pienin alkio.
Käytännössä minimi on jonkin suureen, esimerkiksi jännitteen, matalin kohta. Jos jännite ohjaa vaikkapa lamppua, jänniteminimissä lamppu on himmein.


title: Minimi

text: Eksaktimpi määritelmä: joukon S minimi on luku m, jos ja vain jos


Minimi


title: Minimi

text: Eli joukossa S on alkio, jonka arvo on m, ja m on joukon alkioista pienin. Erityisesti, jos joukolla on olemassa pienin alkio, joukon minimi on sama kuin joukon infimum; formula_2.


title: Minimi

text: Kaikissa joukoissa ei ole minimiä; esimerkiksi joukossa


title: Minimi

text: on suurin alkio, mutta siinä ei ole pienintä alkiota. Sen sijaan joukolla on infimum (suurin alaraja) ja supremum (pienin yläraja). Tässä tapauksessa


title: Minimi

text:
formula_4
formula_5.


title: Henrik III (Ranska)

text: Henrik III (19. syyskuuta 1551 – 2. elokuuta 1589) oli Ranskan kuningas vuosina 1574–1589. Hän oli kuningas Henrik II:n ja Katariina de’ Medicin neljäs poika. Hänet valittiin Puolan kuninkaaksi vuonna 1573, mutta kun hänen veljensä Kaarle IX pian sen jälkeen kuoli, hän palasi Ranskaan ja hänet kruunattiin sen kuninkaaksi.


title: Henrik III (Ranska)

text: Henrik III:n päätavoite oli aluksi johtaa hugenotteja vastaan käytyjä Ranskan uskonsotia, mutta olosuhteiden myötä hän siirtyi lopulta protestanttien puolelle. Jo ennen kuningaskauttaan hän oli avustanut äitiään tämän järjestämässä hugenottien joukkomurhassa, pärttylinyön verilöylyssä. Vuonna 1576 Henrik III kuitenkin antoi asetuksen, joka soi jonkin verran myönnytyksiä hugenoteille. Tämä sai katoliset aateliset muodostamaan Katolisen liigan Henrik III:n myönnytyspolitiikkaa vastaan, ja se saikin kuninkaan luopumaan luvatuista myönnytyksistä.


title: Henrik III (Ranska)

text: Vuonna 1584 kuninkaan nuorin veli ja kruununperijä, Anjoun herttua François, kuoli. Frankkien ikivanhan ”perustuslain” Lex Salican mukaan uusi kruununperijä oli Ludvig IX:n jälkeläinen Henrik Navarralainen, joka oli protestantti. Katolinen liiga, johtajana Henri Guise, muodostettiin uudestaan, tällä kertaa tavoitteenaan estää Henrik Navarralaisen kuninkuus. Guise pakotti Henrik III:n hylkäämään Navarralaisen oikeuden kruunuun, ja syttyi niin sanottu kolmen Henrikin sota, jonka osapuolina olivat Henrik III, Henrik Navarralainen ja Henri Guise.


title: Henrik III (Ranska)

text: Navarralainen voitti Henrik III:n taistelussa vuonna 1587. Guise piti Henrik III:a liian heikkona vastustamaan Navarralaista ja protestanttisuutta, ja lietsoi kapinan tätä vastaan. Guise antoi Henrik III:n paeta Pariisista tämän luvattua luopua vallasta. Pian sen jälkeen Henrik III murhautti Guisen, mikä vain lisäsi katolisten kapinamieltä. Henrik III liittoutui nyt Navarralaisen kanssa, ja yritti valloittaa Pariisin takaisin. Piirityksen aikana fanaattinen dominikaanimunkki Jacques Clément puukotti Henrik III:a, ja tämä kuoli seuraavana päivänä.


title: Henrik III (Ranska)

text: Henrik III oli viimeinen Valois-suvun kuningas. Häntä seurasi valtaistuimelle Henrik Navarralainen Henrik IV:nä.


title: Äänilevy

text: Äänilevy on äänen tallentamiseen tarkoitettu pyöreä levy.


title: Äänilevy

text: Erilaisia äänilevyjä ovat:


title: Ánir

text: Ánir on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee Borðoyn saaren länsiosissa. Kylä on osa Klaksvíkin kuntaa. Vuoden 2014 alussa sen asukasluku oli 60.


title: Reservoir Dogs

text: Reservoir Dogs on yhdysvaltalaisen Quentin Tarantinon vuonna 1992 ohjaama ja käsikirjoittama rikoselokuva. Elokuva kertoo ammattirikollisjoukosta, jonka suunnittelema timanttiryöstö menee pieleen. Kyseessä oli Tarantinon esikoisohjaus. Juoni perustuu Ringo Lamin ohjaamaan elokuvaan "City on Fire".


title: Reservoir Dogs

text: Elokuva ei noudata kronologista järjestystä, kuten eivät monet muutkaan Tarantinon elokuvat. Ensi-iltavuonnaan se voitti monia palkintoja ja se nousi pian klassikoksi.


title: Reservoir Dogs

text:
Ikääntyvä mafiopomo Joe Cabot on kerännyt kokoon kuuden miehen iskuryhmän Los Angelesissa tehtävää jalokivikeikkaa varten. Koodinimin varustetut konnat Mr. White, Mr. Orange, Mr. Blue, Mr. Blonde, Mr. Brown ja Mr. Pink törmäävät kuitenkin rikospaikalla vaikeuksiin: ryhmä joutuu poliisien väijytykseen, eivätkä kaikki selviä pakosalle. Erikoista elokuvassa on se, että pitkään suunniteltua ryöstöä ei kuitenkaan näytetä. Koplan rippeet kokoontuvat hylättyyn varastoon nuolemaan haavojaan ja kokoamaan verisen palapelin paloja yhteen: kuka heidän joukossaan on petturi, joka antoi poliisille vihjeen ryöstöstä?
Elokuva oli Tarantinon ja elokuvatuottaja Lawrence Benderin ensimmäinen yhteistyö, jonka jälkeen Bender on tuottanut kaikki Tarantinon elokuvat "Kunniattomiin paskiaisiin" asti vuonna 2007 valmistunutta "Death Proofia" lukuun ottamatta. Tarantino kirjoitti käsikirjoituksen kolmessa viikossa ja antoi sen Lawrencelle luettavaksi, joka puolestaan "ihastui" siihen. Suurin osa elokuvasta kuvattiin eräässä varastossa, ja sen budjetti oli hyvin pieni, vain 1,2 miljoonaa dollaria. Tarantino arvioi alun perin, että elokuvan budjetti olisi vain 50 000 dollaria, mutta ajan myötä summa kasvoi. Lawrence alkoi kerätä rahoitusta, ja Tarantino sai tuottajaksi myös elokuvassa näyttelevän Keitelin, joka auttoi myös näyttelijöiden valinnassa.


title: Reservoir Dogs

text: "Reservoir Dogs" nimettiin Louis Malle'n "Au Revoir Les Enfants" -elokuvasta käyttämän nimityksen mukaan. Tarantino äänsi nimen usein väärin.


title: Reservoir Dogs

text: Elokuvan soundtrack sisältää suurimmaksi osaksi 1970-luvun yhdysvaltalaisia menestyskappaleita, kuten George Baker Selectionin ”Little Green Bag” ja Stealers Wheelin ”Stuck in the Middle with You”.


title: Reservoir Dogs

text: Vuonna 2006 "Reservoir Dogsista" julkaistiin videopeli.


title: Reservoir Dogs

text: Elokuvaa on useasti kritisoitu liian väkivaltaiseksi, ja se sisältää myös paljon kovaa kielenkäyttöä, muun muassa sana ”fuck” toistuu 272 kertaa. Lähes koko näyttelijäkaarti sai kiittävää palautetta kriitikoilta. Harvey Keitelin maine kohosi elokuvan ansiosta, ja hänestä tuli itsekin elokuvassa näyttelleen Tarantinon mukaan Euroopassa jonkinlainen supertähti. Steve Buscemi palkittiin Mr. Pinkin roolisuorituksesta.


title: Reservoir Dogs

text: Kriitikko John Hartl vertasi "Reservoir Dogsin" korvanleikkuukohtausta "Psyko"-elokuvan suihkukohtaukseen ja itse Tarantinoa elokuvaohjaaja David Lynchiin. Myös elokuvan tavallisesta poikkeavan juonen kulun takia "Reservoir Dogsia" on verrattu Akira Kurosawan samurai-elokuvaan "Rashomon".


title: Reservoir Dogs

text: Elokuva on ollut tärkeä ja vaikuttava elokuva independent-elokuvien historiassa. Se on innoittanut ja inspiroinut monia lajin elokuvia. Sanjay Guptan ohjaama Bollywood-elokuva "Kaante" on tehty luvattomasti "Reservoir Dogsin" juonen pohjalta samanlaisella vuoropuhelulla.


title: Reservoir Dogs

text: Elokuvasta on tullut ajan myötä klassikko ja kulttielokuva. Elokuvalehti "Empire" nimitti elokuvan ”kaikkien aikojen parhaaksi independent-elokuvaksi”. "Reservoir Dogs" oli Tarantinon mukaan hänen oma versionsa Stanley Kubrickin elokuvasta "Peli on menetetty".


title: Reservoir Dogs

text: Elokuvan tuotto jäi kaavailtua pienemmäksi.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Musiikkituottajat – IFPI Finland ry (26.8.2010 asti Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT) on Suomessa toimivien äänitetuottajien kattojärjestö, jonka tarkoitus on kehittää suomalaisen musiikkialan toimintaedellytyksiä. Se vastaa Suomessa mm. kulta- ja platinalevyjen jakamisesta, Suomen Virallisesta Listasta sekä Emma-gaalan järjestämisestä. Musiikkituottajat on myös Suomen edustaja musiikkialan kansainvälisessä toimialajärjestö IFPI:ssä, sekä yksi kolmesta Gramex ry:n jäsenjärjestöstä.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Järjestöön kuuluu tällä hetkellä 18 musiikkialan yhtiötä sekä 32 jäsenyritystä edustava Suomen riippumattomien levy- ja tuotantoyhtiöiden yhdistys IndieCo. Järjestön jäsenet tuottavat noin 95% Suomessa myytävistä äännitteistä.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Jäsenet ovat:


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Yhdistyksen toiminnan tarkoitus on parantaa tallennetuotannon kulttuuripoliittista asemaa ja oikeudellista suojaa, kehittää äänitteiden ja musiikkivideoiden tuotannon ja jakelun toimintaedellytyksiä sekä osallistua tuottajaoikeuksien hallinnointiin ja valvontaan. Musiikkituottajat on kansainvälisen tuottajajärjestö IFPI:n edustaja Suomessa. Se on myös yksi Gramexin kolmesta jäsenyhdistyksestä.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Yhdistys myös kokoaa viikoittain Suomessa myytyjen äänitteiden suosiota mittaavat viralliset listat:Musiikkituottajat on vastannut Suomen virallisen listan tuottamisesta vuodesta 1994 alkaen. Vuoden 2009 loppuun asti listaa tehtiin yhteistyössä Yleisradion kanssa. Yhdistys pitää luetteloa kaikkien aikojen myydyimmistä äänitteistä Suomessa sekä myöntää kulta- ja platinalevyt. Se hallinnoi myös Suomessa käytettyjä ISRC -tallennekoodeja.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text:
Järjestö perustettiin vuonna 1970 nimellä Äänilevytuottajat. Tätä ennen alan toimijat olivat järjestäytyneet Soitinalan Tuottajaliittoon.
1982 nimeksi muutettiin Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT, joka muutettiin nykyiseen nimeen 26. elokuuta 2010.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Vuosina 1994–2001 Musiikkituottajat julkaisi 11 kappaletta "Bonus CD" -nimisiä kokoelmia. CD:n sai kaupasta mukaansa ostamalla kaksi uutta levyä.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Musiikkituottajat järjestää vuosittain Emma-gaalan vuoden menestyneimmille taiteilijoille ja alan ammattilaisille.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Järjestö on aiemmin jakanut myös Muuvi-palkintoa vuoden parhaille musiikkivideoille vuosina 1991-2009 ja Janne-palkintoa vuoden parhaimmille klassisen musiikin tuotannoille vuosina 1992-2002. Omien gaalojensa lakkauttamisen jälkeen palkinnot ovat saaneet vastaavat palkinnot Emma-gaalassa (Muuvi vuodesta 2010 ja Janne vuodesta 2006 lähiten).


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia oli Helsinkiin vuonna 1996 perustettu ammattikorkeakoulu. Vuonna 2008 se yhdistettiin EVTEKin kanssa Metropolia-ammattikorkeakouluksi.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Stadia oli yksi Suomen suurimmista ja tunnetuimmista ammattikorkeakouluista, ja se lisäsi vuosi vuodelta suosiotaan ensisijaisena opiskelupaikkana. Vuoden 2005 keväällä yhteen koulutuspaikkaan oli keskimäärin lähes viisi hakijaa.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Ammattikorkeakoulu syntyi väliaikaisena ratkaisuna kasvaviin kustannushuoliin. Väliaikaisen toiminnan ajan toimintaa hoiti Helsingin ammatillisen korkea-asteen ja opistoasteen instituutti, joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1999. , kun 10 erillistä Helsingin oppilaitosta nivottiin saman hallinnon alle. Nämä oppilaitokset olivat:


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Ammattikorkeakoulun asema vakinaistettiin vuonna 2000. Stadia-nimi tuli käyttöön vuoden 2001 alussa.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Oppilaitoksessa opiskeli tutkintoon johtavaan koulutukseen noin 9500 opiskelijaa. Helsingin ammattikorkeakoulussa opiskeltiin 31 koulutusohjelmassa kulttuuri-, palvelu- ja ravitsemisalalla, sosiaali- ja terveysalalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Ammattikorkeakoulun ylläpitäjä oli Helsingin kaupunki, ja koulu oli kaupunginhallituksen alainen virasto. Kaupungin puolella ammattikorkeakoulun asioita hoiti Helsingin kaupungin apulaiskaupunginjohtaja Ilkka-Christian Björklund, jonka vastuulla on kaupungin sivistys- ja henkilöstötoimi. Stadiaa johti sisäisesti valittu 9-jäseninen hallitus ja rehtori. Kaupunginhallitus nimitti hallituksen, jonka toimikausi oli kaksi vuotta.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Stadian rehtori Timo Luopajärvi erosi tehtävästään 15. kesäkuuta 2006 henkilökohtaisten syiden perusteella. Väliaiksena rehtorina Stadian olemassaolon loppuun toimi FT Juha-Pekka Liljander, sillä Stadia ja EVTEK yhdistyivät 1. elokuuta 2008 Metropolia-ammattikorkeakouluksi. Euroopan komissio myönsi Helsingin ammattikorkeakoulu Stadialle Diploma Supplement -laatuleiman vuosiksi 2005–2008.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Opetuksesta vastasivat seitsemän osaamisyhteisöä, joihin koulutusohjelmat oli jaettu. Opetuksen tukitoiminnoista vastasivat palvelu-, hallinto- ja talousyksikkö. Tutkinnon suorittaminen normiajassa kesti 3,5–4,5 vuotta. Ammattikorkeakoulun opintojen mitoituksen peruste oli opintopiste. Opintojaksot pisteytettiin niiden edellyttämän työmäärän mukaan. Yhden lukuvuoden opintojen suorittamiseen keskimäärin 1600 tunnin työpanos vastasi 60 opintopistettä (op).


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Tekniikan ja liikenteen toimiala syntyi, kun Helsingin teknillisen oppilaitoksen HTOL:n (perustettu 1881) insinöörikoulutus ja Helsingin laboratorioalan oppilaitoksen (perustettu 1960) laboratorioanalyytikon koulutus liitettiin osaksi Helsingin ammattikorkeakoulua Stadiaan 1. elokuuta 1996. Helsingin ammattikorkeakoulu Stadian tekniikan ja liikenteen toimiala koulutti insinöörejä kuudessa eri koulutusohjelmassa ja laboratorioanalyytikkoja laboratorioalan koulutusohjelmassa. Stadiasta valmistuneet insinöörit työllistyivät parhaiten koko maassa. Tilastokeskuksen mukaan 95% pääsi valmistuttuaan töihin tai suoritti jatko-opintoja. Opintojen keskeyttämisprosentti on sekin suuri, lähes 50%. Tekniikan ja liikenteen koulutusohjelmat ja tutkintonimikkeet olivat:


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text:
Insinööri amk -tutkinnosta käytetään englanniksi nimitystä Bachelor of Engineering (B.Eng).
Tuotantotalouden koulutusohjelma järjesti lisäksi Master's- tason jatkotutkinnon, mikä on ylempi ammattikorkeakoulututkinto. Laajuudeltaan tutkinto oli 60 ECTS-pistettä ja se toteutettiin kokonaan englanniksi.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text:
Kahdeksan koulutusohjelmaa muodostivat kulttuuri- ja palvelualan kokonaisuuden, jossa eri puolella Helsinkiä opiskeli yli tuhat opiskelijaa.
Kulttuurialan koulutusohjelmat ja tutkintonimikkeet olivat:


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Palvelujen tuottamisen ja johtamisen koulutusohjelma siirrettiin Stadiasta Espoon Leppävaarassa sijaitsevaan Laurea-ammattikorkeakouluun syksyllä 2007.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Sosiaali- ja terveysalan koulutusohjelmat ja tutkintonimikkeet olivat:


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Helsingin ammattikorkeakoulun opiskelijakunta – HAMOK oli opiskelijoiden oma edunvalvonta- ja palveluorganisaatio. HAMOKin asema oli vahvistettu Helsingin ammattikorkeakoulun toimintasäännössä, jonka mukaan kaikkien Stadian opiskelijoiden edustajana toimi HAMOK. Opiskelijakunta nimesi myös kaikki koulun toimielimissä vaikuttavat opiskelijaedustajat.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: HAMOK kuului myös Suomen Ammattikorkeakouluopiskelijayhdistysten Liitto – SAMOK:iin, jonka tarkoituksena on vaikuttaa ammattikorkeakouluopiskelijoiden asioihin valtakunnallisesti.


title: Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia

text: Stadia oli mukana jatkotutkintokokeilussa vuosina 2001–2005. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto oli tarkoitettu henkilöille, jotka olivat suorittaneet ammattikorkeakoulututkinnon tai muun soveltuvan korkeakoulututkinnon, ja joilla oli vähintään kolme vuotta työkokemusta. Ylempi ammattikorkeakoulu tutkinto vastasi master-tason tutkintoa, kun perustutkinto ammattikorkeakoulusta rinnastettiin bachelor-tason tutkinnoksi.


title: Gramofonilevy

text: Gramofonilevy tai sellakkalevy, epävirallisesti savikiekko, on Emil Berlinerin 1887 gramofoniaan varten kehittämä ja patentoima äänilevy, jota käytettiin 1880-luvulta 1960-luvulle saakka, kunnes sen korvasi suuremman tallennuskapasiteetin tarjoava ja kestävämmästä PVC-muovista valmistettu vinyylilevy. Savikiekkojen pyörintänopeus oli yleisimmin 78 kierrosta minuutissa, mutta myös muita nopeuksia käytettiin. Ensimmäisten, vuonna 1889 markkinoille tulleiden gramofonilevyjen halkaisija oli 13 senttimetriä, mutta vuonna 1894 Yhdysvalloissa tulivat käyttöön halkaisijaltaan 17,5-senttimetriset yksipuoliset levyt. Kaksipuolisia levyjä alettiin tehdä vuonna 1904. Valmistusaineena käytettiin sellakan ja puuvillan tai muun kuidun seosta. Sellakkalevyt ovat LP-levyjä paksumpia ja painavampia, ja ne ovat herkkiä särkymään pudotettaessa, mistä tulee äänilevytyypin kansanomainen nimitys "savikiekko". Levytyyppi vaatii vinyylilevyä leveämmän uransa takia oman neulansa ja äänirasiansa.


title: Gramofonilevy

text: Alkuvuosinaan gramofonilevyt joutuivat kilpailemaan tallennusvälineenä fonografissa käytettyjä vahalieriöitä vastaan, mutta syrjäyttivät nämä lopulta täysin. Berliner Gramophone Company myi Yhdysvalloissa vuonna 1897 jo lähes 250 000 levyä. Suurimmat gramofonilevyjen valmistusmaat olivat 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Saksa.


title: Gramofonilevy

text: Neuvostoliitossa gramofonilevyjä valmistettiin pitkälle 1960-luvulle saakka eikä siellä otettu koskaan tuotantoon 45 kierroksen vinyylilevyjä. Myös Intiassa julkaistiin Beatles-yhtyeen kappaleita vielä gramofonilevyillä.


title: Gramofonilevy

text: Brittiläinen Gramophone-yhtiö tallensi Pohjoismaissa, joissa ei ollut omaa levytuotantoa, arviolta 10 000 levypuolta ennen ensimmäistä maailmansotaa. Gramophone-yhtiön levymerkki oli "His Master's Voice" ja tunnuskuva gramofonia kuunteleva koira. Yhtiö teki levytysmatkoja Suomeen säännöllisesti jo vuodesta 1904 alkaen ja Suomessa myytävät levyt puristettiin Riiassa Latviassa. Levyille tallennettiin lähinnä oopperalaulajien, myöhemmin myös kuplettilaulajien esityksiä. Varhaisimpia suomalaisia gramofonilevyille laulaneita taiteilijoita olivat mm. Aino Ackté, Abraham Ojanperä, Hjalmar Frey ja Eino Rautavaara sekä Pasi Jääskeläinen, Iivari Kainulainen ja J. Alfred Tanner. Ensimmäisen maailmansodan vuoksi äänilevyjen valmistus tyrehtyi niin täydellisesti, että vuosina 1917–1925 ei tehty ainoatakaan suomalaista äänilevyä. Lisäksi gramofonien ja ulkomaisten levyjen hinnat olivat Suomessa suurimman osan 1920-luvusta korkeat, Suomen pienet markkinat eivät kiinnostaneet kansainvälisiä levy-yhtiöitä eikä alan kotimaisia toimijoita ollut olemassakaan. Noina vuosina suomen kieli ikuistui äänilevylle vain amerikansuomalaisten, muiden muassa Hiski Salomaan ja Leo Kaupin tulkinnoissa.


title: Gramofonilevy

text: Suomessa gramofonien ja gramofonilevyjen myynti nousi nopeasti sen jälkeen, kun niiden tuontitullit putosivat vuonna 1928 puoleen. Esimerkiksi Georg Malmsténin vuonna 1929 levyttämää valssia "Särkynyt onni" myytiin kaikkiaan 17 000 kappaletta "gramofonikuumeen" aikana, johon mennessä jo tuhannen kappaleen levymyyntiä oli pidetty erittäin hyvänä saavutuksena. Veikko Lavi muisteli 1980-luvulla, miten hän oli nuoruudessaan kuunnellut Leo Kaupin laulua gramofonilevyltä Langinkosken kalliolla Kotkassa: "Jo se tekniikka, että mustalta levyltä lähtee musiikkia ja laulua, oli ihme. Minä makasin kalliolla lumoutuneena ja tuijotin sitä levyä." Suomalaiset levyt äänitettiin ja puristettiin 1930-luvun ajan teknisistä syistä enimmäkseen ulkomailla, enimmäkseen Berliinissä, Lontoossa, Kööpenhaminassa ja Tukholmassa. Joskus levy-yhtiöiden ulkomaiset teknikot kävivät tallentamassa suomalaisten taiteilijoiden esityksiä Helsingissä raskaine ja monimutkaisine laitteineen. Esimerkiksi Olavi Virta teki läpimurtonsa levylaulajana peräti 42 levypuolen voimalla vuonna 1939, jolloin esitykset äänitettiin levytysstudioksi rakennetussa Käpylän työväentalossa.


title: Gramofonilevy

text: Heti toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina Suomessa tehtyjen levyjen ongelmina olivat tavallistakin huonompi kestävyys ja äänenlaatu niiden valmistukseen käytettävissä olleen materiaalin kehnouden vuoksi. Uusia levyjä tehtiin tällöin jopa rikotuista levyistä keitetystä massasta, johon sekoittunut levyetikettien paperin selluloosa aiheutti levyyn kuuntelua voimakkaasti häirinneen suhinan. Pahimmillaan gramofonin neula ei löytänyt levystä edes uraa. Kuvaavaa oli, että vuonna 1942 perustettu levy-yhtiö Rytmi joutui alkuvuosinaan vaatimaan uuden levyn ostajalta maksuksi levyn hinnan ohella yhden vanhan levyn. Gramofonilevyt syrjäytyivät Suomessa 1950-luvun lopulla nopeasti 45 kierroksen single- ja EP-levyjen tieltä; aluksi kalliit LP-levyt yleistyivät 1960-luvun kuluessa. Viimeinen suomalainen alun perin gramofonilevyllä julkaistu äänite oli Eino Grönin "Karnevaalitango" vuodelta 1961.


title: Fatu Hiva

text: Fatu Hiva on saari Ranskan Polynesiassa. Se on Marquesas-saarten saariryhmän eteläisin saari. Fatu Hiva sijaitsee 22 kilometrin päässä Motu Naon saaresta. Fatu Hivan asukasluku oli 633 vuoden 2017 väestönlaskennassa.


title: Fatu Hiva

text: Saaren pinta-ala on 84 neliökilometriä. Sen ilmasto on sateisempi kuin muilla Marquesas-saarilla, ja kasvillisuus on rehevää. Suurin osa asukkaista elää Hanavaven, Omo’an ja Uian kylissä.


title: Fatu Hiva

text: Fatu Hiva oli ensimmäinen Marquesas-saarista, jonka eurooppalaiset näkivät. Álvaro de Mendaña de Neira purjehti sen ohi vuonna 1595. Ensimmäiset eurooppalaiset rantautuivat saarelle vasta 1825. Katoliset lähetyssaarnaajat eivät onnistuneet saarelaisten käännyttämisessä ennen vuotta 1877. Norjalainen biologi Thor Heyerdahl asui saarella 1937–1938 vaimonsa kanssa ja kirjoitti kirjan "Fatuhiva" (1974).


title: Fatu Hiva

text: Uhanalainen lintulaji fatuhivanmonarkki elää ainoastaan Fatu Hivan saarella. Niitä oli 1980-luvulla tuhansia, mutta vuonna 2006 enää 275 ja vuonna 2015 vain 50 yksilöä.


title: Timo Saarniemi

text:
Timo Saarniemi (27. heinäkuuta 1942 Turku – 14. kesäkuuta 2005 Paimio) oli turkulainen rock-kulttuurin tallentaja ja äidinkielen opettaja. Turun Port Arthurissa asunut valtiotieteen lisensiaatti ja filosofian maisteri Saarniemi tuli tunnetuksi erityisesti rock- ja pop-kulttuurin underground-piireistä koostamistaan persoonallisista, valokopioina levinneistä valokuvaraporteistaan sekä ahkerasta ja säännöllisestä yleisönosastokirjoittelustaan musiikkilehti Rumban palstoilla. Hän kirjoitti ahkerasti mielipidekirjoituksia myös Turun Sanomiin, Helsingin Sanomiin, Turkulaiseen ja Åbo Underrättelseriin ja hänen hallussaan uskotaan olevan mielipidekirjoitusten epävirallinen Suomen ennätys.
Saarniemi esiintyi toisinaan myös nimimerkeillä, joista ainakin Tim Holmnäs ja Kaleva Saares toisinaan saattoivat jopa väitellä Timo Saarniemen kanssa käsiteltävästä teemasta.


title: Timo Saarniemi

text: Saarniemi julkaisi myös kaksi omakustannekirjaa. Ruotsinkielinen FST-televisiokanava esitti hänestä vuonna 1998 dokumentin "Natten är ännu ung".


title: Timo Saarniemi

text:
Saarniemi työskenteli vuodesta 1970 äidinkielen opettajana Kaitaan lukiossa, Espoossa. Hän muutti takaisin Turkuun vuonna 1984 ja siitä alkaen matkasi työpaikalleen Turusta ensimmäisellä aamujunalla ja palasi illansuussa -mikä tuolloin ei vielä ollut järin tavallista. Opetustyön ja rock-antropologian harrastamisen ohella hän myös jatkuvasti opiskeli sekä Turun että helsingin yliopistoissa ja saavutti vuosituhannen vaihteen tienoilla valtiotieteen lisensiaatin oppiarvon, jo 1970-luvun alussa suorittamansa filosofian maisterin lisäksi.
Saarniemi oli myös mukana perustamassa Äidinkielen opetustieteen seuraa.


title: Timo Saarniemi

text: Elokuussa 2006 turkulainen levy-yhtiö Solina Records julkaisi Saarniemen muistosinglen: Mukavia turkulaisnuoria -nimisen projektin levyllä on kappaleet ”Timo Saarniemi” ja ”I'm A Cult Hero”. Singellä esiintyy joukko Timo Saarniemen valokuvareportaaseissa esiintyneitä muusikoita. Levyn tuotti Jori Sjöroos.


title: Elämää suuremmat elokuvat

text: Elämää suuremmat elokuvat on Peter von Baghin tekemä radio-ohjelmasarja, jota esitettiin 100 jakson verran 1984–1993. Kussakin noin tunnin mittaisessa jaksossa esiteltiin yksi klassikkoelokuva. Muiden kirjoittamat tekstit aiheesta luki näyttelijä Rea Mauranen ja lisäksi kuultiin alkuperäisiä ääninäytteitä käsiteltävänä olleesta elokuvasta. Pääosassa oli kuitenkin von Baghin oma arvioijan ääni.


title: Elämää suuremmat elokuvat

text: Sarjan pohjalta on ilmestynyt myös kaksi kirjaa: "Elämää suuremmat elokuvat" (1989) ja "Elämää suuremmat elokuvat" (1993), jotka julkaistiin 1999 yhteisniteenä nimellä "Elämää suuremmat elokuvat".


title: Luettelo Ranskan Polynesian saarista

text: Tämä on luettelo Ranskan Polynesian saarista järjestettynä saariryhmän mukaan.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapa eli Oparo on saari Ranskan Polynesiassa. Sitä kutsutaan joskus nimellä Rapa Iti erotukseksi Rapa Nuista eli Pääsiäissaaresta.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Polynesialaiset asuttivat Rapan 1000-1300-lukujen välisenä aikana. Ensimmäinen saarella käynyt eurooppalainen oli kapteeni George Vancouver, joka kävi saarella vuonna 1791. Siihen aikaan Rapan arvioitu asukasluku oli noin 2 000. Saaren asukkaat jakautuivat neljääntoista heimoon. Heimojen välit olivat huonot ja niiden välillä oli useita heimosotia aina 1800-luvulle saakka. Noihin aikoihin saaren asukkaat rakensivat vuorille linnakkeita, joita kutsuttiin nimellä "pā". Joistakin niistä on yhä jäljellä jäännöksiä. Linnakkeista parhaiten säilynyt on Morongo Uta, joka sijaitsee Haurein- ja Hirinlahtien välillä.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapalaisia alettiin kääntää kristityiksi vuonna 1826, kun saarelle lähetettiin Tahitilta kuusi lähetyssaarnaajaa. Pian tämän jälkeen saarelle tuotiin orjia. Tämän vuoksi saarella syntyi epidemia, jonka vuoksi vuonna 1867 saaren asukasluku oli enää noin 120. 1800-luvun lopulta saaren asukasluku on kuitenkin tasaisesti kasvanut.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapan suurin kylä on Haurei, jossa lähes kaikki saaren asukkaat asuvat. Kylän mukaan on nimetty myös saaren itäpuolella sijaitseva Haureinlahti. Lahden alkuperäinen nimi oli "Oparo" tai "Paro". Haureissa sijaitsevat pormestarin toimisto, kirkko, postikonttori ja koulu. Saaren länsipuolella on toinen lahti, Hiri. Haureille ei ole vakiintunut mitään tiettyä kirjoitusasua, ja sen nimestä on käytetty muun muassa muotoja Haurei, Hauréi, Ahurei, Ha'urei ja Aore.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Toinen kylä on 'Area, jossa asuu muutamia perheitä.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapalta on yli viidensadan kilometrin matka lähimmälle asutetulle saarelle. Se on siten maantieteelliseltä sijainniltaan Ranskan Polynesian syrjäisin saari. Rapa muodostaa yhdessä asumattoman Marotirin kanssa Bass-saaret, Ranskan Polynesian eteläisimmän osan. Marotiri sijaitsee noin seitsemänkymmentä kilometriä Rapasta kaakkoon. Bass-saaret ovat osa Australsaarten saariryhmää.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapan kaakkoispuolella on asumaton Motu Tauturun luoto.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapalla sijaitsee useita vuoria, joista suurin on Mt. Perau, jonka huippu on 650 metriä merenpinnan yläpuolella. Muita vuoria ovat Mt. Erapau (436 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Pukumia (417 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Motu (481 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Pukumaru (605 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Tepiahu (289 metriä merenpinnan yläpuolella) sekä Mt. Makatea (489 metriä merenpinnan yläpuolella). Rapan pinta-ala on neljäkymmentä neliökilometriä.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapa sijaitsee noin 1420 kilometriä Ranskan Polynesian pääsaarelta Tahitilta etelään.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Saaren vientiartikkeleita ovat taaro, kookospähkinät, appelsiinit, banaanit, päärynät, viikunat, passiohedelmät ja kahvi.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapassa asuu 515 ihmistä (2012). Yleisin elinkeino on kalastus. Rapan asukkaat ovat polynesialaisia, joiden esi-isät asuttivat saaren ennen ajanlaskun alkua.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Suurin osa asukkaista puhuu äidinkielenään rapaa, mutta useimmat osaavat puhua myös tahitia. Kaikki koulutus annetaan ranskan kielellä. Lapset ja nuoret puhuvat useimmiten keskenään ranskaa. Rapa on uhanalainen kieli ja sitä pidetään joskus tubuain murteena.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Suurin osa asukkaista on kristittyjä.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapan nykyinen pormestari on Tuanainai Narii.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapalaiset lapset käyvät koulua siihen vuoteen asti, kun he täyttävät neljätoista vuotta. Opetus on pakollista ja ranskankielistä.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapan yleisin kansanmusiikin tyylilaji on himene tarava. Rapalta on kotoisin rapan kielellä laulava a cappella -kuoro "The Tahitian Choir", jossa laulaa 126 henkilöä eli noin kolmasosa kaikista Rapan asukkaista. Kuoron kaupallinen ura alkoi 1990-luvun alkupuolella, jolloin ranskalainen Pascal Nabet Meyer alkoi julkaista sen musiikkia.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Saarella on vain vähän matkailua. Saarelle voi käytännössä päästä ainoastaan Tuhaa Pae III -rahtilaivalla, joka käy Haureinlahdella kahden tai kolmen viikon välein. Lentokenttää saarella ei ole. Saarella on yksi täysihoitola, Haureissa sijaitseva "Chez Titaua".


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Saarella on nautakarjaa ja lisäksi vuorilla on vuohia. Rapan rannikolta saadaan enimmäkseen lohtaa, rapuja, kotiloita ja ostereita.


title: Rapa (Ranskan Polynesia)

text: Rapassa on eteläisen sijaintinsa vuoksi muihin Ranskan Polynesian saariin verrattuna viileä sää: heinä- ja elokuussa lämpötila voi laskea viiteen asteeseen.


title: William Rowan Hamilton

text: Sir William Rowan Hamilton (3. elokuuta 1805 Dublin, Irlanti, Brittiläinen imperiumi – 2. syyskuuta 1865 Dublin) oli irlantilainen matemaatikko. Hän jatkoi Isaac Newtonin työtä ja julkaisi 1830-luvulla tämän mekaniikan uuden matemaattisen muodon, ”Hamiltonin formalismin”. Siitä tuli klassisen fysiikan keskeinen matemaattis-dynaaminen konstruktio. Sitä on sovellettu niin lämpöopin kuin sähkömagnetisminkin teorioissa.


title: William Rowan Hamilton

text: Hamilton otti käyttöön nablan, ∇, jolla nykyaikaisessa analyysissä merkitään vektoriyhtälön derivaattaa.


title: William Rowan Hamilton

text: Hamilton keksi myös kvaternion, kompleksilukujen nelikomponenttisen laajennuksen.


title: William Rowan Hamilton

text: William Hamiltonin isä Archibald Hamilton oli uskonnollinen kiihkoilija ja liikemies sekä ryyppymies; hänen äitinsä Sarah Hutton taas oli tunnetusta älykkösuvusta. Hänellä oli kolme vanhempaa sisarusta. Hänen vanhempansa kuolivat jo ennen kuin hän täytti viittätoista vuotta. Hänen setänsä, pastori James Hamilton oli poikkeuksellinen kielinero. William Hamiltonin kerrotaan osanneen lukea ja tehdä aritmeettisia tehtäviä kolmivuotiaana. Setänsä kannustuksesta hän oppi jo lapsena myös eri itämaisia kieliä kuten arabiaa, persiaa, sanskriittia ja kaldeaa sen lisäksi, että hallitsi italiaa, latinaa ja ranskaa. Kolmetoistavuotiaana hän kertoi oppineensa kielen ikävuottaan kohden. Hän oli joutua myös kaksintaisteluun, joka kuitenkin saatiin peruttua. Muutoin William Hamiltonin nuoruudesta kerrotaan, että hän oli kutakuinkin tavallinen poika, joka piti luonnosta ja erityisesti eläimistä pitäen niitä vertaisinaan.


title: William Rowan Hamilton

text: Hamilton tutustui nuoreen amerikkalaiseen laskentaneroon Zerah Colburniin, joka opiskeli Lontoossa. Tämä veti hänet kerralla ja lopullisesti matematiikan ja tähtitieteen pariin. Jo 17-vuotiaana hän huomasi virheen eräästä Laplacen työstä, mikä tuli dublinilaisen tähtitieteen professori John Brinkleyn tietoon. On merkillepantavaa, että Hamilton ei käynyt lainkaan koulua ennen kuin pääsi Dublinin Trinity Collegeen vuonna 1823 parhaana hakijana. Siellä hän esitteli ensimmäisen valo-oppia käsittelevän tutkimuksensa Irlannin tiedeakatemialle, jolloin Brinkley sanoi hänen olevan aikansa ensimmäinen matemaatikko. Vuonna 1825 Hamilton koki onnettoman rakkausseikkailun, josta selviytyi hartaan uskonnollisuutensa, runoharrastuksensa ja runoilijaystäviensä, ennen muuta William Wordsworthin ja Samuel Taylor Coleridgen avulla.


title: William Rowan Hamilton

text: Vuonna 1827 William Hamilton valittiin yksimielisellä päätöksellä Cloynen piispaksi siirtyneen Brinkleyn tilalle professorin virkaan huolimatta siitä, ettei hän ollut sitä hakenut. Tämän jälkeen keskittyi pitkälti matematiikkaan ja sai aikaan suurimman osan merkittävistä saavutuksistaan.


title: William Rowan Hamilton

text: Vuonna 1833 Hamilton avioitui uskonnollista hyväntahtoisuuttaan noudattaen sairaalloisen papinlesken Helen Maria Bayleyn kanssa. Hän rupesi myös alkoholisoitumaan. Hän kuitenkin jatkoi työskentelyään erityisesti kvaternioteorian sekä muun muassa vektorianalyysin parissa. Näin hän vietti elämänsä viimeiset 22 vuotta saaden aikaan valtaisan epäjärjestyksen kotonaan sekä myös papereissaan.


title: William Rowan Hamilton

text: William Hamilton sai osakseen huomattavaa arvonantoa. Hänet aateloitiin 30-vuotiaana. Kun hän oli 32-vuotias, hänestä tuli Irlannin kuninkaallisen tiedeakatemian esimies. Englannin pääministeri Sir Robert Peelin aikana hänelle myönnettiin Englannin hallituksen elinkautinen eläke. Kuolinvuoteellaan hänestä tuli Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian ensimmäinen ulkomainen jäsen.


title: Rapan kieli

text: Rapa on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Rapan saarella, Ranskan Polynesiassa. Kieli äärimmäisen uhanalainen, sillä sitä puhuu vain noin 300 ihmistä. Heistäkin suurin osa puhuu reo rapaksi kutsuttua tahitin ja rapan sekoitusta. Äidinkielisiä puhujia rapalla arvioidaan olevan alle 50.


title: Rapan kieli

text: Rapaa ei käytetä säännöllisesti missään yhteydessä. Sen sijaan reo rapaa käytetään kotikielenä ja kirkonmenoissa.


title: Tahaa

text: Tahaa on Seurasaarten saariryhmään kuuluva saari ja kunta, joka sijaitsee Ranskan Polynesiassa lähellä Raiatean saarta. Saari tuottaa 80 % Ranskan Polynesian vaniljasta, minkä vuoksi sitä kutsutaan joskus nimellä "Vaniljasaari".


title: Tetiaroa

text: Tetiaroa on atolli Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 72 kilometriä suoraan pohjoiseen pääsaari Tahitista. Saarella on ainoastaan yksi asukas. Bounty-laivan kapteeni William Bligh, joka saapui saarelle vuonna 1789, oli ensimmäinen saarella vieraillut eurooppalainen. Marlon Brando osti saaren yksityisomistukseen vuonna 1965. Nykyisin atollilla sijaitsee The Brando -niminen lomakylä.


title: Sören Illman

text: Sören Arnold Illman (s. 12. toukokuuta 1943 Helsinki) on suomalainen matemaatikko. Hän on työskennellyt Hilbertin viidennen ongelman ja Lien-muunnosryhmien parissa.


title: Sören Illman

text: Illman kirjoitti ylioppilaaksi 1962, suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1966, lisensiaatin tutkinnon 1970 ja väitteli tohtoriksi Princetonin yliopistossa Yhdysvaltain New Jerseyssä 1972. Hän toimi Helsingin yliopiston matematiikan laitoksen virkaa tekevänä assistenttina 1965–1966, assistenttina 1968–1971, Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1971–1972 ja nuorempana tutkijana 1972–1975. Vuodesta 1975 Illman oli Helsingin yliopiston matematiikan professori (ruotsinkielinen virka).


title: Sören Illman

text: Illman on perehtynyt erityisesti algebralliseen topologiaan.


title: Sören Illman

text: Illman valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1998.


title: Moorea

text: Moorea on saari Tyynellämerellä Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee noin 17 kilometrin päässä pääsaari Tahitista. Papeetesta, Tahitilta menee päivittäin lauttoja Moorealle. Lisäksi saaren lentoasemalta lennetään Papeeteen ja muualle Ranskan Polynesiaan. Saarta on aiemmin kutsuttu myös nimellä Aimeo. Moorea on osa Windwardsaarten saariryhmää. Sen tärkeimpiä tuotteita ovat vanilja, kopra ja kahvi.


title: Moorea

text: Moorean noin 20 000 asukasta ovat jakautuneet varsin tasaisesti kuuden kunnan alueelle.


title: Entti

text: Entit (yksikkö entti) ovat kuvitteellinen vanha kansa Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Entti

text: Entit ovat vanha kansa, jotka ilmestyivät Keski-Maahan samoihin aikoihin haltioiden kanssa. Heidät oli luonut Eru Ilúvatar Yavannan pyynnöstä, ennen kuin tämä oli kuullut, että Aulën luomat kääpiöt eivät vahingottaisi puita. Entit oli tehty puupaimeniksi, ja he suojelivat metsiä örkeiltä, kääpiöiltä ja muilta vahingontuojilta. Haltiat opettivat puita, ja myös enttejä, puhumaan; entit olivat kömpelö kansa siihen aikaan, eivätkä he tienneet kuinka puhua. Puuparta sanoi, että "haltiat paransivat entit mykkyydestä" ja se oli niin suuri lahja, että sitä ei voinut unohtaa.


title: Entti

text: Entit ovat puidenkaltaisia otuksia, ja heistä tuli puidensa näköisiä. Heidän ulkonäkönsä vaihteli, pituus ja koko, väritys, ja sormien ja varpaiden määrä oli lähinnä yksilöllinen. Entit muistuttivat juuri niitä puita, joita he hoitivat. Esimerkiksi Äkkipää hoiti pihlajia, ja muistutti itsekin pihlajaa. Kolmannella ajalla, Fangornin metsä oli viimeinen paikka, jossa enttejä tavattiin, vaikka enttien kaltaiset huornit elivät muuallakin, Vanhassa Metsässä, Bukinmaan rajalla Konnussa.


title: Entti

text: Enttien varhaisista ajoista ei tiedetä lähes mitään – he luultavasti elivät suuressa metsässä Keski-Maassa, ja Beren ja Lúthien kutsuivat heidät kerran esiin Ensimmäisen ajan lopulla, jotta he hyökkäisivät kääpiöjoukon kimppuun. Puuparta kertoi ajasta, jolloin koko Eriador oli ollut hänen valtapiiriään, mutta númenorilaiset hakkasivat metsän Toisella ajalla, tai sitten se murskautui haltioiden ja Sauronin välisissä sodissa. Puuparran kertomusta tukee Elrond Puolhaltian kommentti Elrondin neuvostossa. Hän sanoi että ”Aikanaan saattoi orava kulkea puusta puuhun Rivendellistä Suurelle Merelle…”, ja tämän mukaan Eriador oli aikoinaan yhtä suurta metsää, ja Fangorn oli vain sen itäreuna ja tarinassa mainitsematon, karttaliitteisiin lisätty Keski-Maan länsirannalla sijaitseva Eryn Vorn, ”Tumma metsä” on Eridadorin metsään kuulunut niemimaa.


title: Entti

text: Siellä asuivat myös entvaimot, mutta nämä alkoivat muuttaa pois, koska he pitivät asioiden kontrolloinnista. He muuttivat alueelle Anduinin itärannalle ja perustivat puutarhoja, joissa miespuoliset entit vierailivat. Entvaimot katosivat Fangorin metsistä Keski-Maan suuren sodan aikoihin, kun Sauron tuhosi alueen, jotka saivat nimen Ruskeat Maat.


title: Entti

text: Entit etsivät heitä, koskaan löytämättä. Laulussa sanottiin, että jonain päivänä he löytäisivät toisensa. Haltiat ovat laulaneet lauluja entvaimojen retkistä Etelään, Pohjoiseen, Länteen ja Itään. Entvaimo on naaraspuolinen entti, jotka olivat ennen entneitoja. Entvaimot piileksivät mahdollisesti Vanhassa metsässä hobittien asutusten lähellä.


title: Entti

text: Entit eivät olleet kiireisiä olentoja, he tekivät kaikkea oman aikansa; jopa heidän kielensä on kiireetöntä. Itse asiassa heidän kielensä perustui vanhaan Yhteiseen 'eldariin, myöhemmin sitä rikastutti quenya ja sindar. Haltiat kutsuvat enttejä nimellä "onodrim", yksikössä onod.


title: Entti

text: Puuparta kertoi Merrille ja Pippinille enttien voimista. Hän sanoi, että entit olivat peikkojen esikuvia, samalla tavalla kuin örkit olivat haltioiden irvikuvia. Mutta peikot eivät välttämättä olleet turmeltuja enttejä, vaan luultavammin turmeltuja yksilöitä jostain toisesta rodusta.


title: Entti

text: Kahdessa tornissa, Taru sormusten herrasta -kirjan toisessa osassa, entit – tavallisesti hyvin kärsivällisiä, rauhallisia otuksia – suuttuivat Sarumanille, jonka armeijat hakkasivat maahan (enttien silmissä tappoivat) heidän puitaan. He kokoontuivat Entkäräjille, Fangornin enttien kokoukseen.


title: Entti

text: Pitkän neuvottelun jälkeen (enttien mielestä nopeasti) he marssivat Sarumanin linnoitukseen Rautapihaan, enttien viimeisellä marssilla. Heitä johti Puuparta, vanhin enteistä, ja häntä avustivat hobitit Merri ja Pippin. He tuhosivat Rautapihan hyökkäyksessään ja vangitsivat Sarumanin Orthanciin.


title: IBM S/360

text: IBM System/360 eli S/360 on IBM:n vuonna 1964 julkistama suurtietokoneiden perhe. S/360-perhe koostui useista keskenään yhteensopivista mutta ominaisuuksiltaan eroavista tietokoneista, joista kukin toteutti S/360-arkkitehtuurin eri tavalla. Näin S/360:t olivat ensimmäisiä tietokoneita, jotka tekivät selvän eron arkkitehtuurin ja toteutuksen välille.


title: IBM S/360

text:
S/360:n sanotaan mullistaneen tietokoneiden massatuotannon. Ohjelmien yhteensopivuutta pidettiin merkittävästi parempana. IBM:n Solid Logic Technology (SLT) oli merkittävä kehitysaskel, joka mahdollisti nopeampia ja pienempiä tietokoneita. SLT oli tietokoneteollisuuden ensimmäinen suuren volyymin tuotanto puolijohdepiireille.
Tietokoneelle julkaistiin Boole & Babbagen SMS/360, joka on varhaisia tuotteena myytäviä ohjelmistoja. Aiemmin ohjelmistot seurasivat ilmaiseksi tietokoneen mukana tai ne olivat erityisesti käyttötarpeeseen kehitettyjä.


title: IBM S/360

text:
S/360 on historian kallein tietokoneprojekti ja myös yleisesti 1960-luvun toiseksi kallein teknologiaprojekti heti Apollo-ohjelman jälkeen. NASA sattui myös olemaan 1960-luvulla IBM:n tärkeimpiä asiakkaita ja S/360:n käyttäjiä.
Monet S/360-arkkitehtuurissa tehdyt ratkaisut muodostuivat myöhemmin teollisuusstandardeiksi myös muilla valmistajilla:


title: IBM S/360

text: S/360:n alkuvaiheen käyttöjärjestelmiä olivat mm. "OS/360", pienempien mallien "BOS/360", reikäkorttikäyttöjärjestelmä "COS/360", nauhakäyttöjärjestelmä "TOS/360" ja levykäyttöjärjestelmä "DOS/360". DOS/360:sta kehittyi myöhemmin "VSE"-käyttöjärjestelmä ("Virtual Storage Extended"), kun taas OS/360:sta tuli "MVT" ("Multiprogramming with Variable number of Tasks") ja "MVS" ("Multiple Virtual Storage").


title: IBM S/360

text: Muita OS/360 variaatioita olivat "OS/360PCP" ("Primary Control Program") ja "OS/360MFT" ("Multiprogramming with a Fixed number of Tasks").


title: IBM S/360

text:
S/360:n korvasi IBM S/370, jonka myöhemmin korvasi IBM S/390 1990-luvulla.
Nykyisin System/360:n perinteitä jatkaa IBM:n "zSeries"-sarja. Yhteensopivuusratkaisujen ansiosta nykyiset zSeries-koneet pystyvät ajamaan S/360:lle kirjoitettuja 40 vuotta vanhoja sovellusohjelmia ilman muutoksia.


title: Huahine

text: Huahine on pieni saaristo, joka on osa Ranskan Polynesiassa sijaitsevaa Seurasaarten saariryhmää. Huahine on myös yksi Ranskan Polynesian kunnista.


title: Huahine

text: Huahinen pääsaaret ovat Huahine Nui (Iso Huahine) ja Huahine Iti (Pieni Huahine). Saaret on yhdistetty toisiinsa sillalla. Molemmilla saarilla on neljä kylää. Huahinen lentoasema sijaitsee pohjoisella saarella Faren kylän lähellä. Saarten asukasluku yhteensä on 6 303 (2012).


title: Jompainen

text: Jompainen on erään suomalaisen kansanrunon henkilö, joka on ehkä samaa kantaa kuin Kalevalassakin esiintyvä Joukahainen. Jompaisen kertomus on ensimmäinen muistiinmerkitty samporuno vuodelta 1817. Kertomus on taltioitu Ruotsin Taalainmaan metsäsuomalaiselta vanhukselta Maija Turpiaiselta (Maja Hindricksdoter Turpoinen).


title: Jompainen

text: Jompainen liittyy tavallisesta poikkeavaan, ehkä äärimmilleen tiivistettyyn sampokertomukseen. Väinämöinen ja Jompainen lähtevät Pohjanmaalle hakemaan "sammasta", joka on selvästi samaa sukua kuin muiden kertomusten sampo, mutta sammas tarkoittaa myös kirjaimellisesti pylvästä. Sankarit saavat sampaan kiinni, ja lähtevät sen kanssa merelle. Sammas kuitenkin pakenee pilveen. Jompainen lyö miekallaan sammalta kaksi varvasta poikki. Yksi varvas putoaa mereen, ja siitä tulee mereen suola. Toinen varvas putoaa maalle, ja siitä tulee maalle heinä. Jos Jompainen olisi onnistunut iskemään lisää varpaita, olisi vilja tullut kylvämättä.


title: Jompainen

text: Myöhemmin Karjalasta kerätyissä samporunoissa isketään myös varpaita irti, mutta ei sammolta, vaan siihen tarttuneelta Louhelta, joka on muuttautunut Kokko-linnuksi, ja on riistämässä sampoa takaisin itselleen. Varpaiden mukana saattaa pudota sammon osia, joista tulee rikkautta meriin tai maalle. Yksi vahingoittunut tai pieni varvas jää kuitenkin jäljelle, ja sen varassa Louhi kantaa sammon kannen Pohjolaan. Muutoin olisi saatu enemmän rikkautta.


title: Tahuata

text: Tahuata on saari ja kunta Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Marquesas-saarten saariryhmään. Tahuata on kooltaan pienin asutetuista Marquesassaarista. Saari sijaitsee Hiva Oasta 4 kilometriä etelään. Tahuatan asukasluku oli 671 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Suurin kylä on Vaitahu, joka sijaitsee saaren länsirannikolla. Vahuatun pohjoispuolella on suojaisa lahti, joka on hyvä ankkuripaikka ja kaunis valkea uimaranta.


title: Tahuata

text: Álvaro de Mendaña de Neira ankkuroitui Vaitahunlahdelle vuonna 1595, ja James Cook vuonna 1774. Ranskalainen amiraali Abel Dupetit-Thouras valtasi Marquesas-saaret Ranskalle vuonna 1842, ja rakennutti Tahuatalle linnoituksen.


title: Hiva Oa

text: Hiva Oa on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Marquesassaarten saariryhmään ja on sen kaakkoisosan suurin saari. Aiemmin saari jakautui kahteen provinssiin: Nukuun ja Pepaneen. Hiva Oan asukasluku oli 2 438 vuoden 2017 väestönlaskennassa.


title: Hiva Oa

text: Saaren jyrkät rinteet kohoavat suoraan merestä paikoin jopa 1 200 metrin korkeuteen. Saarella ei ole rannikkotasankoa, eikä sen ympärillä ole koralliriuttaa.


title: Hiva Oa

text: Hiva Oan eteläosassa sijaitseva Atuona oli aiemmin Marquesassaarten pääkaupunki. Atuonan lähellä sijaitsee saaren lentoasema.


title: Hiva Oa

text: Taidemaalari Paul Gauguin asui Hiva Oalla viimeiset vuotensa ja myös kuoli siellä.


title: Virveli

text: Virveli on vavasta, kelasta ja siimasta muodostuva kalastusväline, jonka avulla viehe tai syötti voidaan heittää tai laskea kalan ulottuville ja koukkuun tarttunut kala voidaan väsyttää ja kelata kalastajan ulottuville.


title: Virveli

text: Virveliä käytetään heittokalastuksessa, vetouistelussa ja joskus myös pilkkimisessä. Mato-onkea jossa on kela kutsutaan kelaongeksi.


title: Virveli

text: Keskeisin ero perhokalastuksessa käytettäviin välineisiin ja heittotekniikkaan on siinä, että virvelissä ei hyödynnetä siiman painoa, vaan vieheen tulee olla niin raskas, että sen paino riittää purkamaan siimaa kelalta.


title: Virveli

text: Käyttötarkoituksesta riippuen vapa on yleensä 3-15 jalkaa (0,9-4,5 metriä) pitkä. Materiaaleina käytetään tavallisimmin lasi- ja hiilikuitua. Vavan paksummassa päässä on kiinnikkeet kelaa varten sekä korkilla, vaahtomuovilla tai muulla sopivalla materiaalilla pinnoitetut kahvat. Siimaa varten vavassa on ohjainrenkaita, joiden koko pienenee kohti vavan kärkeä.


title: Virveli

text: Virvelin keloja on kolmea perustyyppiä: umpikela, avokela eli haspeli ja hyrräkela. Umpikelassa siima keriytyy kotelon sisällä olevaan vavansuuntaiseen puolaan. Avokelassa siimaa keräävä puola taas on avoin. Molemmilla heitettäessä siima purkautuu kiinteältä puolalta. Hyrräkelassa puola on vapaan nähden poikittain ja siima purkaantuu pyörivältä puolalta, mikä vaatii erityistä tarkkaavaisuutta siimasotkujen välttämiseksi. Hyrräkelaa käytetäänkin pääasiassa vetouistelussa, jolloin viehe lasketaan veteen vetämällä eikä heittämällä.


title: Virveli

text: Siima valmistetaan nylonista tai muista vetolujuudeltaan hyvistä keinokuiduista. Virvelin siiman tulee olla liukasta, jotta se luistaa kitkatta vaparenkaiden läpi ja riittävän lujaa, jotta se kestää oletettujen saaliskalojen painon. Liian paksu siima saattaa purkautua puolalta itsestään ja vaikeuttaa kevyiden vieheiden heittämistä.


title: Virveli

text: Tunnettuja kela- ja vapavalmistajia ovat ruotsalainen Abu Garcia sekä japanilaiset Shimano ja Daiwa. Muihin valmistajiin kuuluvat mm. Shakespeare.


title: Virveli

text: Umpikelaisella virvelillä heittokalastetaan seuraavasti:


title: Virveli

text: Kun kala nappaa uistimeen kiinni, tee vastaisku ja aloita kalan väsytys. Mitä suurempi kala on, sen enemmän se vaatii väsytystä. Ilman väsytystä vaarana on siiman katkeaminen, sillä kala alkaa vimmatusti tempoilla vastaan. Kalan väsytystekniikka on seuraava: Kalan koosta riippuen pitää kelan jarru säätää oikeaan kireyteen, yleensä kelan ala- tai yläpuolelta ruuvia kiertämällä. Nyrkkisääntönä on ettei siima saa hetkeksikään löystyä, vaan kelataan koko ajan tasaisella rauhallisella nopeudella. Kalan väsyttäminen kestää koosta riippuen kymmenistä sekunneista tunteihin. On mahdollista myös ohuella siimalla ja löysällä jarrulla väsyttää suurikin kala, mutta se vaatii taitoa ja eritoten kärsivällisyyttä, joten aloittelijan ei kannata kalastaa turhan ohuella siimalla.


title: Virveli

text: Kun kala on saatu lähelle kalastajaa (tai venettä), se voidaan nostaa haavilla tai nostokoukulla, käsinkin se on mahdollista. Nostovaihe on erityisen riskialtis kalan irtipääsylle, koska kala rupeaa yleensä rimpuilemaan noustuaan vedestä.


title: Atuona

text: Atuona on kaupunki Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Hiva Oan saaren etelärannikolla, Marquesas-saarten saariryhmässä. Atuona oli Marquesas-saarten pääkaupunki, kunnes Tai o Hae korvasi sen.


title: Atuona

text: Taidemaalari Paul Gauguin eli Atuonassa elämänsä kolme viimeistä vuotta. Vuonna 2003 kaupungissa avattiin Paul Gauguin Cultural Center.


title: Atuona

text: Paul Gauguinin ja laulaja Jacques Brelin haudat ovat hautausmaalla, rinteessä Atuonan kaupungin yläpuolella.


title: Ua Pu

text: Ua Pu (joskus myös "Ua Pou") on saari ja kunta Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Nuku Hivasta noin 50 kilometriä etelään ja on osa Marquesas-saarten saariryhmää. Saaren pinta-ala on 105 neliökilometriä. Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 2 175.


title: Säkkijärven polkka

text: Säkkijärven polkka on tunnettu suomalainen polkka, joka koostuu alun perin kolmesta Säkkijärven seudulta peräisin olevasta kansansävelmästä. Kappale on harmonikansoittajien perusohjelmistoa. Laulun levytti ensimmäisenä norjalais-amerikansuomalainen harmonikansoittaja Willy Larsen 1928, mutta tunnetuksi sen ovat tehneet eritoten Vili Vesterisen ja Lasse Pihlajamaan levytykset.


title: Säkkijärven polkka

text: Polkan melodiaa oli soitettu ainakin jo 1800-luvun lopulla Karjalankannaksella, jolloin sillä ei ollut vielä nimeä. Sieltä se tarttui monen tuon ajan harmonikansoittajan ohjelmistoon. Polkkaa olivat soittaneet enimmäkseen Säkkijärveltä olleet pelimannit "muistin rajoista saakka", ja kappale sai tästä nimekseen Säkkijärven polkka. Melodiassa on yhtäläisyyksiä joihinkin länsivenäläisiin ja puolalaisiin tanhusävelmiin. "Säkkijärven kanttorina toiminut kirkkomuusikko Primus Leppänen (1872–1934) kirjoitti polkan nuotit paperille, merkiten sen tunnollisesti kansansävelmäksi. Hän tarkoitti polkkanuoteillaan orkesterikappaletta, mutta tanssisävelmäksi se muodostui." Näin kertoi säkkijärveläinen opettaja Väinö Seppä.


title: Säkkijärven polkka

text: Aluksi polkan melodia oli kaksiosainen, mutta pelimannit lisäsivät siihen osia, jotka tunnemme tämän päivän versiosta. Tällä tavoin esitetty melodia muodostui vähitellen versioksi, jolla Säkkijärven polkka tänään tunnetaan ja eniten soitetaan.


title: Säkkijärven polkka

text: Toivo Tammisen mukaan tärkeässä roolissa polkan synnyssä on ollut säkkijärveläinen pelimanni Väinö Kähärä, joka yhdisti kolme kotiseudultaan kuulemaansa polkkaa yhdeksi kokonaisuudeksi. Muutettuaan Yhdysvaltoihin 1927 Kähärä meni New Yorkissa norjalais-amerikansuomalaisen harmonikansoittaja Willy Larsenin oppilaaksi, jolle Kähärä vastapalvelukseksi soittotunneista opetti suomalaisia tanssikappaleita. Ensimmäisenä Säkkijärven polkan levytti siten Willy Larsen omana sovituksenaan New Yorkissa lokakuussa 1928 nimellä "Säk'järven polkka" Columbia Records -levy-yhtiölle pianoharmonikalla.


title: Säkkijärven polkka

text: Viljo Vesterinen levytti kappaleen neljästi. Ensimmäinen Vesterisen tekemä levytys tapahtui jo 1930 Suomi Jazz Orkesterin kanssa. Levytys ei ollut harmonikkasoolo, vaan laulun kertosäkeen lauloi Kurt Londen (salanimellä Ilmari Rae) R. R. Ryynäsen tekemän sanoituksen pohjalta. Lisäksi hän levytti sen vuonna 1939 Dallapé-orkesterin kanssa ja sotien jälkeen 1947 ja lopuksi yhdessä Lasse Pihlajamaan kanssa 1952.


title: Säkkijärven polkka

text: Vuoden 1930 levytyksessä ei Tammisen mukaan ollut mukana kaikkia nykyisiä osia, kuten ei muissakaan tuon ajan levytyksissä. Vesterisen on arveltu kuulleen Larsenin levyttämän versio 1930-luvun alussa ja kehitelleen sovitusta edelleen itselleen sopivammaksi, jolloin Vesterisen myöhemmistä levytyksistä tulikin pidempiä ja useampiosaisia versioita.


title: Säkkijärven polkka

text: Kaikkein tunnetuin ja historiallisin on 17. kesäkuuta 1939 tehty levytys entisten Dallapé-orkesterin jäsenten kanssa. Äänitys tapahtui Helsingin Saksalaisen koulun juhlasalissa. Levytyksestä tuli paitsi Viipurin pelastaja, myös kaikkien aikojen tunnetuin esitys Säkkijärven polkasta.


title: Säkkijärven polkka

text: Jatkosodassa venäläiset sijoittivat Viipuriin radiomiinoja, jotka oli viritetty laukaistavaksi tietyllä taajuudella. Miinat räjähtivät jouduttuaan resonanssiin, jos radiotaajuudella soitettiin tietty kolmisointu; jokaisessa miinassa oli kolme äänirautaa, jotka värähtelivät tietyillä, kullekin miinalle yksilöllisillä taajuuksilla. Heti Viipurin valtauksen jälkeen suomalaiset ihmettelivät kummallisia miinojen räjähtämisiä. Aluksi pioneerit epäilivät niiden olevan aikalaukaistavia miinoja. Elokuun 28. päivänä 1941 pioneerit löysivät kumipusseihin paketoituja laukaisulaitteita Antreasta Kuukaupin sillan alle asennetusta 600 kg räjähdepanoksesta. Pioneerit toimittivat nuo laitteet kiireesti Päämajaan Mikkeliin, joka toimitti ne Viestiosastolle. Viestiosasto määräsi insinöörikapteeni (sittemmin professori) Jouko Pohjanpalon kiireesti viemään ne Helsinkiin ja Yleisradion avustuksella ne purettiin, tutkittiin ja toiminta selvitettiin. Sittemmin todettiin, että miinoja oli sijoitettu eri puolille kaupunkia. Suomalaiset saivat miinojen paikkoja selville Neuvostoliitosta vangituilta neuvostosotilailta.