title: Avoliitto

text:
Suomessa ei ollut aikaisemmin erityislainsäädäntöä, joka olisi säännellyt avoliiton päättymiseen liittyviä varallisuusoikeudellisia kysymyksiä. Niihin oli sovellettu samoja yleisiä varallisuusoikeudellisia säännöksiä ja periaatteita, joita on sovellettu myös toisilleen vieraiden henkilöiden välisiin varallisuussuhteisiin.
Jos avoliitto päättyy toisen avopuolison kuolemaan, ei eloonjääneellä avopuolisolla ole voimassa olevan jäämistöoikeudellisen sääntelyn perusteella oikeutta saada taloudellista turvaa kumppaniltaan jääneistä varoista, jollei vainaja ollut tehnyt testamenttia avopuolisonsa hyväksi.


title: Avoliitto

text: Uutta lakia ei sovelleta, jos avoliitto on päätetty tai loppunut ennen ehdotetun lain voimaantuloa (lain 12 §).


title: Avoliitto

text: Suomessa aviopareja yhteisverotetaan eräissä tilanteissa. Tuloverolaissa määritetään puolisoina käsiteltäviksi myös ”avioliitonomaisissa olosuhteissa verovuonna yhteisessä taloudessa avioliittoa solmimatta jatkuvasti eläneet henkilöt, jotka ovat aikaisemmin olleet keskenään avioliitossa tai joilla on tai on ollut yhteinen lapsi”. Säädöksen tulkinnassa on useimmiten jätetty ”avioliitonomaiset olosuhteet” tarkoittamaan vain yhteistä osoitetta ja tukeuduttu väestörekisteristä todennettavaan ilmauksen jälkiosaan. Tältä osin ei verotuksessa ole juuri ollut epäselviä tilanteita tai tulkinnanvaraisia tapauksia.


title: Avoliitto

text: Perintöverotuksessa aviopuoliso kuuluu 1. veroluokkaan ja avopuoliso 3. veroluokkaan, missä perusvero on kolminkertainen. Kun ”avioleski” maksaa 50 000 euroa ylittävästä perinnöstään veroa 16 %, niin ”avoleski” maksaa vastaavasti 48 %. Lisäksi avioleski on oikeutettu vähentämään veronalaisesta perintöosuudestaan puolisovähennyksen 6 800 euroa.


title: Avoliitto

text: Tietyillä ehdoilla avopuoliso perintöverotuksessa rinnastetaan aviopuolisoon. ”Jos perinnönjättäjään ja hänen kanssaan avioliitonomaisissa olosuhteissa eläneeseen henkilöön sovelletaan kuolinvuodelta toimitettavassa tuloverotuksessa tuloverolain (1535/92) 7 §:n 3 momentin puolisoita koskevia säännöksiä, luetaan perinnönjättäjän kanssa elänyt henkilö I veroluokkaan.” (Perintö- ja lahjaverolain 11 §:n 3 mom.) Edellä oleva tarkoittaa, että avopuoliso kuuluu 1. veroluokkaan, jos puolisoilla on/on ollut yhteinen lapsi, tai jos he ovat aikaisemmin olleet keskenään avioliitossa.


title: Avoliitto

text: Oleellinen perintöverotukseen vaikuttava tekijä on aviopuolison avio-oikeus. Sen perusteella vähemmän omistava leski saa kuolleen puolisonsa varoista tasinkoa, joka on verosta vapaata.


title: Avoliitto

text: Perintövero muuttui 1. tammikuuta 2008, jolloin myös avopuolisoiden verotuskäytäntöön tuli muutoksia. Yllä olevat tiedot ovat osittain vanhentuneita; esimerkiksi avopuolisoiden III veroluokan mukaista verotusta ei enää ole.


title: Avoliitto

text: Kansaneläkelain määritelmän mukaan avoliitto tarkoittaa ”miestä ja naista, jotka eivät ole keskenään avioliitossa, elävät avioliitonomaisissa olosuhteissa”. Avioliittolain säädökset osapuolten välisistä oikeuksista ja velvollisuuksista eivät koske avoliittoa, eikä avopuolisoilla ole juridista elatusvelvollisuutta.


title: Avoliitto

text: Avopuolison tulot voidaan kuitenkin ottaa huomioon joidenkin tarveharkintaisten sosiaaliturvaetuuksien, kuten työmarkkinatuen ja toimeentulotuen, myöntämisessä. Kun etuuden saamiseen tai sen määrään vaikuttaa, onko henkilö avioliitossa, noudatetaan työttömyysturvalain kohtaa avoliitosta: ”Jos mies ja nainen, jotka eivät ole keskenään avioliitossa, elävät jatkuvasti avoliitossa eli yhteisessä taloudessa ja muutoinkin avioliitonomaisissa olosuhteissa, heihin sovelletaan, mitä laissa säädetään puolisoista.”


title: Avoliitto

text: Avopuolison tulot voivat vaikuttaa yleisen asumistuen määrään, sillä asumistuki on ruokakuntakohtainen etuus.


title: Avoliitto

text: Avoliitossa olevilla ei ole oikeutta leskeneläkkeeseen tai perhe-eläkkeeseen.


title: Avoliitto

text: 1. syyskuuta 2009 alkaen avo- tai aviopuolison tulot eivät vaikuta opintotuen saamiseen tai sen määrään.


title: Svea-mamma

text: Svea-mamma on Ruotsin kansallisromanttisessa kuvastossa Ruotsin valtakunnan henkilöitymä. Svea kuvataan usein valkyyrian tapaisena voimakkaana naishahmona, jonka seurassa on yksi tai kaksi leijonaa.


title: Svea

text: Svea voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Virkkaus

text: Virkkaus on käsityötä, jossa virkkuukoukun avulla tehdään langasta silmukoita ja vedetään niitä aiemmin tehtyjen silmukoiden läpi. Näin syntyy virkattua pintaa: umpinaista pintaa kuten pipoja ja lapasia tai verkkomaista pintaa ja pitsiä.


title: Virkkaus

text: Virkkaukseen sopii lähes mikä tahansa nauhamainen materiaali, kuten erilaiset langat, narut, poppana, matonkuteet ja nahka- tai muovisuikaleet. Virkkuukoukun koko valitaan virkattavan langan paksuuden mukaan. Pienemmät koukut (0,75–3,5 mm) tehdään nykyään yleensä teräksestä ja suuremmat (2,5–19 mm) alumiinista tai muovista.


title: Virkkaus

text: Perinteisiä virkkauskohteita ovat olleet pitsit lakanan tai pyyheliinan reunaan ja sängynpeitteet valkeasta kalastajalangasta. 1960-luvulla tuli muotiin "isoäidin neliö", kirkasvärinen lappunen, joita yhdistelemällä on helppo koota poncho, villapaita tai vaikka keinutuolin matto. 2000-luvulla skeittarit ovat ottaneet pipojen virkkaamisen harrastuksekseen. Myös amigurumien valmistus virkkaamalla on noussut suosioon 2000-luvulla.


title: Virkkaus

text: Virkkaus parantaa sorminäppäryyttä.


title: Virkkaus

text:
Virkkaus voidaan jakaa useisiin lajeihin esimerkiksi työn ulkonäön, värien käytön, materiaalin, työvälineen tai alueen mukaan. Nykyään puhutaan muun muassa seuraavista virkkauslajeista:
Virkkauksen perussilmukat ovat


title: Virkkaus

text: Näiden lisäksi käytetään useita muita silmukoita, joista monet on johdettu edellisistä.


title: Virkkaus

text: Virkkauksen alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Tekniikka on kuitenkin tunnettu Euroopassa 1500-luvulla. Suomeen virkkaus levisi 1800-luvun alussa, ja vuosisadan loppuun mennessä se oli jo suosittu ylhäisönaisten harrastus.


title: Virkkaus

text: Virkkaamisella on useita terveysvaikutuksia:


title: Pitsi

text: Pitsi on langasta tehtyä verkkomaista koristetta, jossa erikokoiset silmukat tai pistot muodostavat kuvioita. Se on usein nauhamaista ja kiinnitetään liinavaatteen tai vaatekappaleen reunaan, mutta voi olla myös itsenäinen esine (pitsiliina), vapaamuotoinen koriste esimerkiksi upotuksena, tai kangasmainen (esimerkiksi morsiushuntuna).


title: Pitsi

text: Pitsiä tehdään käsin muun muassa ommellen eli neulalla kirjontaa muistuttavalla tekniikalla, mutta myös irrallisena ilman pohjakangasta, virkkaamalla, nypläämällä, tai neulomalla. Aluksi pitsiä tehtiin ommellen Italiassa, Ranskassa ja Flanderissa. Flanderissa kehittyi myös nypläys, jossa puisiin nypylöihin kiinnitettyjä lankoja solmitaan ja palmikoidaan yhteen. Nyplätty ja ommeltu pitsi luetaan niin kutsuttuihin aitopitseihin, joita pidetään pitseistä arvokkaimpina. Muita tekniikoita ovat muun muassa käpypitsi eli frivolitee-pitsi ja batternbergin- eli. renessassipitsin nimellä tunnettu nauhapitsi, jossa kapeaa nauhaa ommellaan koristeellisiin muotoihin. Myös kangaspuilla voi tehdä pitsipoimintaa. Kutoessa loimilankoja kierretään yhteen, jolloin kankaaseen muodostuu reikiä. Solmeilulla, kuten fransuilla ja makramee-tekniikalla, saa aikaan myös pitsimäisiä koristuksia.


title: Pitsi

text: Nykyään pitsiä valmistetaan pääasiassa koneellisesti. Suomen ensimmäisen koneellisen pitsin ja nauhojen kudontatehtaan perusti Pietarsaareen vuonna 1911 Anders Lassfolk.


title: Pitsi

text: Suomessa erityisen tunnettuja pitsejä ovat Rauman nyplätyt pitsit. Kansainvälisesti tunnettuja ovat Venetsian, Brysselin ja Ranskan pitsilaadut.


title: Tantō

text: Tantō on japanilainen tikari. Tantōa kantoi japanilaiseen samurailuokkaan kuuluva soturi yleensä katanan ja wakizashin (keskikokoisen miekan) lisäksi. Tantōt ovat pituudeltaan alle yhden shakun (30,303 cm).


title: Tantō

text: Kuten wakizashia, saivat tantōa kantaa myös naiset ja samurailuokan alapuolella olevat miehet. Tantōon turvauduttiin usein vasta, kun kummatkin pidemmät miekat (katana, wakizashi) oli menetetty. Joskus se myös saatettiin heittää kohti vastustajaa. Tantōa myös käytettiin pienen kokonsa vuoksi salamurhissa ja se oli shinobien (vakoojien) yleinen ase helpon piilotettavuutensa takia. Tantō on myös tärkeä rituaalinen ase ja usein seppuku (≈harakiri, rituaalinen itsemurha) tehtiin käyttäen tantōa tai kaiken-tikaria.


title: Miekkavala

text: Miekkavala oli C. G. E. Mannerheimin Antrean asemalla 23. helmikuuta 1918 luettu päiväkäsky Vaasan senaatin johtamille Suomen virallisille joukoille.


title: Miekkavala

text: Päiväkäskyssä Mannerheim lausui muun muassa seuraavaa:


title: Miekkavala

text: Mannerheim suunnitteli kansainvälisen ”ristiretken” kokoamista Pietarin vapauttamiseksi bolševikeistä. Hanke kuitenkin kaatui valtiollisen tuen puutteeseen. Miekkavala nostatti Suur-Suomi- ja heimoaatetta ja rohkaisi suomalaisia heimosotiin.


title: Miekkavala

text: 1920- ja 1930-luvuilla Mannerheim joutui lunastamatta jääneen lupauksensa vuoksi heimoaktivistien ja oikeistoradikaalien kritiikin kohteeksi. Varsinkin IKL:n kansanedustaja Elias Simojoki kritisoi Mannerheimia voimakkaasti.


title: Miekkavala

text: Jatkosodan aikana vuonna 1941 antamassaan Miekantuppipäiväkäskyssä Mannerheim viittasi tähän puheeseensa. Tällä käskyllään hän halusi vastata kritiikkiin ja lupasi toteuttaa Miekkavalassa antamansa lupauksen.


title: Neulonta

text:
Neulonta eli neulominen on menetelmä, jolla langasta tehdään vaatteita ja asusteita eli neuleita. Neuleessa kulkee vain yksi lanka yhdensuuntaisina, kertautuvina kerroksina, joissa lanka kiertyy itsensä ympäri kerroksittain silmukoiksi, kun taas kudotussa kankaassa, jonka valmistukseen käytetään kangaspuita, on kahteen suuntaan kulkevia lankoja: kuteita ja loimia.
Joillakin murrealueilla käytetään kutomista neulomisen synonyyminä.


title: Neulonta

text: Neulontataidon varhaishistoria on varsin tuntematon, mutta todennäköisesti varhaiset neulojat olivat egyptiläisiä. 600–800-luvulta on säilynyt egyptiläiset kirjoneuleiset sukat, jotka on kuvioitu linnuilla, geometrisillä aiheilla ja islamin tunnuksilla. On arveltu, että arabit omaksuivat neulomisen egyptiläisiltä maan valloitettuaan. Taito levisi Eurooppaan arabien valloitettua Espanjan 700-luvulla.


title: Neulonta

text: Neulomistaito eteni Euroopassa hitaasti yleistyen vasta keskiajalla, jolloin neuleet olivat silkki- tai pellavalangasta valmistettuja ylellisyystuotteita ja neulominen yleensä miesten työtä. Vasta noin 1600–1700-luvulla taito alkoi levitä myös maaseudun naisten ja käsityöläisten keskuuteen ja villaa alettiin käyttää kansanomaisten neuleiden materiaalina. Pohjoismaihin neulontataito levisi vesireittejä pitkin ja juurtui nopeasti osaksi maiden käsityökulttuuria, sillä villasta valmistetut joustavat vaatteet ovat erinomaisia pohjoisen sääoloissa.


title: Neulonta

text: Suomeen neulonta tuli ilmeisesti Keski-Euroopasta 1600-luvulla. Tekniikkaa käytettiin sukkien, lapasten ja paitojen valmistukseen. Vuosisadan lopulla alettiin tehdä myös edestä napitettavia röijyjä eli neuletakkeja. Pian syntyivät sukankutojan ja röijyntekijän ammatit erityisesti Lounais-Suomeen. Länsimurteissa neulomista sanotaan "kutomiseksi" ja "tikkaamiseksi".


title: Neulonta

text: Keskiajan miesneulojien jälkeen neulontaa pidettiin pitkään erityisen sukupuolittuneena naisten harrastuksena, kunnes viime vuosina neulomisen trendikkyys on saanut myös yhä useamman miehen tarttumaan puikkoihin. Neulova mies ei ole enää mikään harvinaisuus vaan suorastaan muoti-ilmiö. Myös moni näyttelijä on tehnyt neulomista tunnetuksi: esimerkiksi Julia Roberts, Courtney Thorne-Smith ja Antti Holma ovat tunnustautuneet neulojiksi. Neulojilla on myös hyvin vilkkaita yhteisöjä Internetissä, esimerkiksi neuleblogit ovat räjähdysmäisesti kasvava ilmiö sekä Suomessa että muissa maissa.


title: Neulonta

text: Neulontaa tehdään myös neulekoneilla erityisesti tekstiiliteollisuudessa.


title: Neulonta

text: Se, että Suomessa opetetaan muun muassa villasukkien kutomista vielä vuonna 2018, on kansainvälisesti arvioituna hyvin harvinaista. Suomessa neulotaan esimerkiksi hyväntekeväisyysprojekteissa, syöpäsairaille ja keskosille. Sochin olympiajoukkue kutoi vuonna 2014 yhteistä kaulaliinaa, Pyeongchangin talviolympilaisissa urheilijat neuloivat torkkupeiton presidenttiparin vauvalle vuonna 2018. Tempausten seurauksena lumilautamaajoukkueen valmentaja Antti Koskisesta tuli kansainvälinen julkkis, Knitting Man, joka esiintyi erilaisissa meemeissä.


title: Neulonta

text: Neulonnan suosiota harrastuksena on edesauttanut matala aloittamiskynnys, sillä aloitteleva neuloja tarvitsee vain puikot ja lankaa. Neulepuikkoja on monenlaisia ja -kokoisia. Tasoneuletta neulotaan yleensä pitkillä puikoilla, jotka ovat noin 35cm pituisia ja niiden toisessa päässä on silmukoiden karkaamisen pysäyttävät pallukat. Pyöröneuletta neulotaan työn koon mukaan joko pyöröpuikoilla tai sukkapuikoilla. Peruspuikkojen lisäksi löytyy palmikoiden tekoa helpottava keskeltä mutkalle taivutettu apupuikko, jolle voidaan nostaa hetkeksi silmukoita syrjään.


title: Neulonta

text:
Puikkojen valmistusaineena on tavallisimmin käytetty alumiinia, bambua tai muovia. Puikkojen paksuus vaihtelee yleensä 2 millimetristä 12 millimetriin. Pääsääntöisesti ohutta lankaa neulotaan ohuilla puikoilla ja paksua lankaa paksuilla.
Neuloja saattaa tarvita myös virkkuukoukkua, jolla on verrattain helppoa nostaa pudonneita silmukoita. Epätasaisen päättelyreunan voi siistiä yhdellä virkatulla kierroksella kiinteitä silmukoita. Lisäksi on muun muassa puikkovahteja, jotka voi laittaa puikkojen päihin, kun työtä ei tee. Neulos lähtee nimittäin purkaantumaan hyvin helposti. Neuloja tarvitsee myös isosilmäisen mielellään tylpän neulan, jolla langat päätellään ja kappaleet ommellaan kiinni toisiinsa.


title: Neulonta

text: Muita apuvälineitä:


title: Neulonta

text: Neulomistekniikka on kehittynyt erilaiseksi eri henkilöillä ja eri maissa. Ns. anglosaksisella tyylillä neulottaessa kerältä juoksevaa lankaa pidellään oikealla kädellä ja kiepautetaan puikon ympäri silmukan muodostamiseksi. Skandinaavisen tyylin käyttäjillä kerältä tuleva lanka juoksee vasemman käden kämmenen sisältä vasemman etusormen yli ja siitä muodostetaan silmukoita oikean käden puikolla noukkimalla. Molemmilla tyyleillä neulojien keskuudessakin on erilaisia tapoja muun muassa kiertää lankaa sormien ympäri juoksevan langan sopivan tiukkuuden saavuttamiseksi. Myös ote puikoista vaihtelee. Englantilaista eli kynäotetta käyttävät pitävät oikean käden puikkoa kuin kynää. Veitsiotteessa puolestaan oikean käden puikkoa pidetään kuin veistä, jolloin puikko jää kämmenen sisään.


title: Neulonta

text: Neule aloitetaan luomalla puikolle tarvittava määrä silmukoita. Menetelmiä on useita erilaisia, muun muassa "neuloen luominen", "silmuillen luominen" ja "ristikkäin luominen". Ristikkäin luomisessa käytetään kaksinkertaista lankaa, joten useita silmukoita luotaessa on hieman hankalaa arvioida, kuinka pitkä häntä tarvitaan.


title: Neulonta

text: Neule voidaan tehdä "tasoneuleena", jolloin työtä käännetään aina kerroksen jälkeen tai "pyöröneuleena", jolloin aloituskerros yhdistetään renkaaksi ja neuletta jatketaan ympäri koko ajan samalta puolelta neuloen. Näin saadaan aikaiseksi suoraan saumaton, putkilomainen kappale, kuten sukat. Neule koostuu silmukoista, jotka muodostuvat kun lanka vedetään edellisen kerroksen tai aloituskerroksen lankalenkin lävitse. Silmukka on erinäköinen neuleen oikealta ja nurjalta puolelta katsottuna, joten silmukan muodostamistapojakin on kaksi: "oikea" ja "nurja silmukka". Neulottua kappaletta muotoillaan "kaventamalla" ja "lisäämällä" silmukoita. Kavennukset ja lisäykset voidaan tehdä usealla eri tavalla.


title: Neulonta

text: Neuletyö lopetetaan päättämällä silmukat, ettei neule lähde purkaantumaan. Myös päättely voidaan tehdä usealla tavalla: ylivetäen, yhteenneulomalla tai virkaten.


title: Neulonta

text: Perus- ja kuvioneuleissa neulepinta koostuu oikeita ja nurjia silmukoita eri tavoin ryhmittelemällä. Perussilmukoiden vuorottelun lisäksi silmukoita voidaan muun muassa nostaa neulomatta ja kiertää toistensa ympäri.Kirjo- ja intarsianeuleissa neulepinta on yleensä sileää neuletta ja kuviot saadaan aikaan eri värisiä lankoja vuorottelemalla.


title: Neulonta

text: Tyypillisiä neulottuja vaatekappaleita ovat villapaidat, kaulaliinat, pipot, sukat ja lapaset. Neule on joustavampaa kuin kudottu kangas, ja sillä voidaan tehdä kolmiulotteisia muotoja ilman paksuja saumoja. Siksi se sopii erityisen hyvin muun muassa sukkiin ja sormikkaisiin.


title: Neulonta

text: Monilla kylmillä lampaankasvatusseuduilla on omia perinteisiä villapaitamallejaan, esimerkiksi Islanti, Norja ja Aran-saaret.


title: Neulonta

text: Neulomisen positiivisia terveysvaikutuksia on tutkittu. Jotkut tutkijat vertaavat sitä tietoisuustaitoon (mindfulness). Neulomisen ja virkkaamisen on todettu vähentävän stressiä, kipuja ja masennusta. Neulominen on hyvää "katkaisuhoitoa" myös ihmisille, jotka elävät infotulvan ja jatkuvan kiireen keskellä. Neulominen opettaa kärsivällisyyttä ja pitkäjännitteisyyttä, edistää oppimista, lisää keskittymiskykyä, parantaa muistia ja kehittää motorisia taitoja. Neulomiesta hyötyvät erityisesti kinesteettisen oppimistyylin oppijat, joiden oppimista liike helpottaa.


title: Neulonta

text: Englannissa neulomisesta on saatu hyviä tuloksia esimerkiksi paniikkihäiriöistä kärsivien ja kroonisten kipupotilaiden hoidossa. Neuloessaan ihminen unohtaa niin fyysisen kuin psyykkisen kivun, stressihormoni kortisolin määrä laskee ja mielihyvähormoni dopamiinin ja serotoniinin määrä kasvaa.


title: Katalaaninkielinen kirjallisuus

text: Katalaaninkielinen kirjallisuus tarkoittaa katalaanin kielellä kirjoitettua kirjallisuutta. Termillä "katalonialainen kirjallisuus" voitaisiin sen sijaan tarkoittaa sekä katalaanin että espanjan kielellä Kataloniassa julkaistua kirjallisuutta. Katalonia on Espanjan itsehallintoalue.


title: Katalaaninkielinen kirjallisuus

text: Ensimmäiset katalaaninkieliset kirjalliset dokumentit periytyvät 1000-luvulta ja 1100-luvun alkupuolelta. Keskiajan merkittävimpiä katalaaninkielisiä kirjailijoita olivat prosaisti Ramon Llull (1200-luku) ja runoilija Ausiàs March (1400-luku). Katalaaninkielisen kirjallisuuden huippuaikaa historiassa oli 1400-luvun loppu, merkkiteoksenaan Joanot Martorellin "Tirant lo Blanch" (1490). Tämän jälkeen katalaaninkielinen kirjallisuus elelikin hiljaiseloa 1500-luvulta aina vuoteen 1833 saakka.


title: Katalaaninkielinen kirjallisuus

text: 1800-luvun puolivälin tienoilla katalaaninkielinen kirjallisuus alkoi elpyä, ja aikaa nimitetäänkin renessanssiajaksi ("Renaixença"). Tämän ajan tärkeimpiä kirjailijoita olivat Jacinto Verdaguer, Ángel Guimerá ja Narcís Oller, jotka edustivat samalla myös katalaaninkielisen kirjallisuuden jälkiromanttista ja realistista aikakautta. 1800-luvun lopun merkittävimpiä kirjailijoita oli Joan Maragall.


title: Katalaaninkielinen kirjallisuus

text: 1900-luvulla katalaanin kieli vakiinnutti paikkansa kirjallisuuden kielenä – olkoonkin, että Miguel Primo de Riveran ja Francisco Francon diktatuurien aikana katalaaninkielisellä kirjallisuudella ei ollut virallista asemaa. Francon diktatuurin jälkeen katalaanin kielellä julkaistun kirjallisuuden määrä on jatkuvassa nousussa.


title: Katalaaninkielinen kirjallisuus

text: Katalonian ulkopuolella parhaiten tunnettuja ja muille kielille käännettyjä katalaaninkielisiä kirjailijoita ovat muun muassa Josep Carner, Joan Salvat-Papasseït, Carles Riba, J. V. Foix, Salvador Espriu, Josep Maria de Sagarra, Josep Pla, Mercè Rodoreda, Llorenç Villalonga, Pere Calders, Gabriel Ferrater, Manuel de Pedrolo, Enric Valor, Joan Brossa, Ferran Torrent, Jesús Moncada, Manuel Sanchis-Guarner, Joan Fuster, Quim Monzó, Isabel Clara-Simó ja Miquel Martí i Pol.


title: Imitaattori

text: Imitaattori on henkilö, joka imitoi toisen, yleensä kuuluisan henkilön ääntä ja maneereita. Suosittuja imitoitavia henkilöitä ovat yleensä poliitikot, laulajat ja julkisuuden henkilöt, joilla on omalaatuinen ja helposti tunnistettava ääni.


title: Imitaattori

text: Imitaattoreita, jotka yhdistävät esityksiinsä myös pukeutumisen imitoitavaksi henkilöksi, kutsutaan englanninkielisellä termillä "lookalike". Tästä ovat esimerkkinä monet Elvis-imitaattorit, joita on maailmanlaajuisesti noin 35 000.


title: Imitaattori

text: Imitaattoreista jotkut tekevät huumori-imitaatioita ja toiset vakavia imitaatioita.


title: Imitaattori

text: Imitaattori voi tarkoittaa myös esineiden, laitteiden, soittimien, eläinten ja erilaisten tapahtumien tai tapahtumasarjojen toistamista. Muun muassa Jope Ruonansuu osaa imitoida liikkuvassa junassa kulkevan ihmisen etenemistä vaunusta toiseen. Vanhan mallissa vaunuissa oli erillinen välitila, jolloin äänet voimistuivat ovia avatessa ja niiden sulkeutuessa.


title: Imitaattori

text: Imitaattoreista teknisesti laajin valikoima on tällä hetkellä Michael Winslowilla. Hänen äänivalikoimiin kuuluu omien puheittensa mukaan 10000 erilaista imitoitavaa ääntä päästävää kohdetta. Nykyisin hän tekee muun muassa dubbausta elokuvien päälle eri ääniefektein sekä henkilöimitoinnin ja musiikin tai soittimien sekoituksella. Mel Blanc oli aikoinaan tuhannen äänen mieheksi kutsuttu ja 5000 piirretyssä elokuvassa pääasiassa työskennellyt dubbaaja.


title: Imitaattori

text: Merkittävä tyylisuunta on Terry Fatorilla. Hänen erikoisuutenaan on laulaa vatsastapuhujana eri laulajien äänellä. America's Got Talent vuonna 2007 oli hänen läpimurtonsa Yhdysvalloissa.


title: Landon Ronald

text: Sir Landon Ronald (1873, Liverpool – 1938) oli brittiläinen kapellimestari, säveltäjä ja pianisti. Ronald opiskeli Royal College of Music -korkeakoulussa vuosina (1884-1890). Opintojen jälkeen hän työskenteli Royal Opera Housen ja Covent Gardenin oopperataloissa. Vuonna 1894 hän oli Yhdysvalloissa kiertueella australialaisen sopraanon Nellie Melban säestäjänä.


title: Landon Ronald

text: Ronaldin sävellystuotanto sisältää yli 200 yksinlaulua, joista tunnetuin lienee "Espanjalainen serenadi" ("Serenade espagnole"), jonka levytti aikoinaan italialainen tenori Enrico Caruso.


title: Landon Ronald

text: Landon Ronald aateloitiin 1922.


title: Kanavakirjonta

text: Kanavakirjonta on kanavakankaalla tehtävää kirjontaa, joka tehdään usein erivärisillä langoilla. Kanavakangas on tärkättyä harsomaista kangasta, jonka langat ovat tasavälein. Kanavakirjonnassa pohjakangas peitetään kokonaan kirjontalangalla. Pistot voivat olla ristipistoja tai puolikkaita ristipistoja. Mallikuvio voi olla painettu piirroksena kanavakankaalle, tai ruutupaperille, josta se jäljennetään kankaan lankoja laskien.


title: Kanavakirjonta

text: Suomalaisissa kodeissa tehtiin paljon kanavatöitä 1950-luvulla, erityisesti kanavakirjottuja eläin- tai maisema-aiheisia kuvia ja taidejäljennöksiä.


title: Denzel Washington

text: Denzel Washington (s. 28. joulukuuta 1954 Mount Vernon, New York) on yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä.


title: Denzel Washington

text: Washington sai ensimmäisen elokuvaroolinsa televisioelokuvasta "Wilma" (1977). Läpimurtonsa suuren yleisön tietoisuuteen Washington teki näyteltyään 1980-luvun alussa sairaalasarjassa "Sairaalan syke" ("St. Elsewhere"). Hän näytteli sarjassa sen alusta loppuun asti (1982–1988) hahmonaan tohtori Phillip Chandler.


title: Denzel Washington

text: Vuonna 1987 Washington esitti apartheidin vastustajaa Steve Bikoa Richard Attenboroughin elokuvassa "Huuto vapaudelle" ja sai Oscar-ehdokkuuden kategoriassa paras miessivuosa. Hän oli ehdolla samassa sarjassa myös vuonna 1990, jolloin hän voitti palkinnon suorituksestaan elokuvassa "Glory".


title: Denzel Washington

text: Vuonna 1992 Washington esitti Malcolm X:ää Spike Leen samannimisessä elokuvassa. Washington ansaitsi suorituksellaan parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuuden. Hän on esittänyt todellisiin henkilöihin perustuvia hahmoja "Huuto vapaudelle" -elokuvan ja "Malcolm X:n" jälkeen myös muun muassa elokuvissa "Hurricane" (nyrkkeilijä Rubin Carter), josta hän ansaitsi Oscar-ehdokkuuden, "Remember the Titans – titaanien taistelu" (valmentaja Herman Boone), "American Gangster" (huumeparoni Frank Lucas) ja "The Great Debaters" (kouluttaja ja runoilija Melvin B. Tolson).


title: Denzel Washington

text: Oltuaan kahdesti aiemmin ehdolla, Washington palkittiin vuonna 2002 parhaan miespääosan Oscarilla suorituksestaan elokuvassa "Training Day", jossa hän esitti korruptoitunutta poliisia Alonzo Harrisia. Jo mainittujen lisäksi muita Washingtonin tunnetuimpia elokuvia ovat muun muassa "Pelikaanimuistio" ja "Philadelphia".


title: Denzel Washington

text: Washington teki vuonna 2002 debyyttinsä ohjaajana elokuvalla "Tapaus Antwone Fisher". Washington esitti itse elokuvan toista pääosaa, psykiatri Jerome Davenportia. Vuonna 2007 sai ensi-iltansa hänen toinen ohjauksensa, "The Great Debaters", jossa hän esitti pääosaa, Melvin B. Tolsonia.


title: Denzel Washington

text: Kahden Oscarin lisäksi Washington on voittanut myös useita muita elokuvapalkintoja, muun muassa kaksi Golden Globea, sivuosasta elokuvassa "Glory" ja pääosasta elokuvassa "The Hurricane", ja kaksi Hopeista karhua Berliinin elokuvajuhlilta, elokuvista "Malcolm X" ja "The Hurricane". Vuonna 2010 hänet palkittiin Tony-palkinnolla pääosaroolistaan August Wilsonin kirjoittamassa teatterinäytelmässä "Fences". Washingtonin ohjasi näytelmästä "elokuvaversion", joka sai ensi-iltansa vuonna 2016. Washington sai roolistaan parhaan miespääosan Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Denzel Washington

text: Denzel Washington vihittiin 25. kesäkuuta 1983 näyttelijä Pauletta Pearsonin kanssa, jonka hän tapasi elokuvan "Wilma" kuvauksissa. Pariskunnalla on neljä lasta: John David (s. 1984), Katia (s. 1987), Olivia (s. 1991) ja Malcolm (s. 1991).


title: Denzel Washington

text: Washington on harras kristitty. Vuonna 1995 hän lahjoitti 2,5 miljoonaa dollaria kirkon rakentamiseen Los Angelesissa.


title: Ohjaajan versio

text: Ohjaajan versio, ohjaajan leikkaus () on elokuvasta tehty leikkausversio, joka edustaa ohjaajan hyväksymää näkemystä. Termi on syntynyt siitä, että monet elokuvastudiot muuttelevat ja lyhentävät elokuvia, jotta ne tuottaisivat mahdollisesti enemmän rahaa ja sopisivat suuremmalle yleisölle. Elokuvan juonta saatetaan suoraviivaistaa, jos sen ajatellaan olevan keskivertokatsojalle liian vaikeasti seurattava. Elokuvaan saatetaan jopa kuvata kokonaan uusi, esimerkiksi onnellinen loppu. Ohjaajan versio, joka on yleensä pidempi, julkaistaan myöhemmin. Vain hyvin harvoissa tapauksissa ohjaajan versio on lyhyempi kuin studion versio.


title: Ohjaajan versio

text: Ohjaajan versiot ilmestyivät markkinoille 1980-luvulla videokasettien myötä. Yksi ensimmäisistä ohjaajan versiona julkaistuista elokuvista oli Ridley Scottin "Blade Runner" (1982). Tässä tapauksessa ohjaajan versiosta on muun muassa otettu pois onnellinen loppu ja kertojanääni.


title: Paratiisi (täsmennyssivu)

text: Paratiisi tarkoittaa seuraavia:


title: Heta Gylling

text: Heta Aleksandra Gylling (o.s. "Lehtonen", vuosina 1978–1999 Häyry, s. 22. toukokuuta 1955 Joensuu) on käytännöllisen filosofian yliopistonlehtori Helsingin yliopistossa. Hän on erityisesti perehtynyt ihmisoikeus- ja sananvapauskysymyksiin. Erityisaloja ovat etiikka, yhteiskuntafilosofia, oikeusfilosofia, liberalismi, oikeudenmukaisuusteoriat ja soveltava filosofia. Hän on julkaissut filosofisia teoksia myös nimellä Heta Häyry silloisen aviomiehensä Matti Häyryn kanssa.


title: Eerik Maununpoika

text: Eerik Maununpoika oli seuraavien henkilöiden nimi:


title: Katuhaukka

text: Katuhaukka ("Street Hawk") on yhdysvaltalainen ABC:n tuottama televisiosarja, jota tehtiin 13 jaksoa vuosina 1983–1984. Ritari Ässän suosion vanavedessä luodun sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 4. tammikuuta 1985 ja päättyi 16. toukokuuta 1985. Sarja kertoi Jessie Mach (Rex Smith) nimisestä poliisista, joka taisteli salaisen henkilöllisyyden turvin rikollisia vastaan erikoisvarustellulla moottoripyörällä. Jessien tukena oli Katuhaukka -projektin pääsuunnittelija, FBI:n agentti Norman Tuttle (Joe Regalbuto), joka opasti Los Angelesin kaduilla ajelevaa Jessietä komentokeskuksesta käsin. Komentokeskuksessa oli yhteys kaikkiin mahdollisiin poliisin tietopankkeihin ja hätäkanaviin, joiden ansiosta miehet pysyivät aina ajan tasalla, missäpäin rikos oli tapahtumassa.


title: Katuhaukka

text: Katuhaukka-moottoripyörässä oli useita erikoistoimintoja. Pilottijaksosta lähtien pyörän vakiovarusteena oli kyky pysähtyä täydestä vauhdista lähes silmänräpäyksessä, hyppytoiminto, joka nosti moottoripyörää paineilmalla useita metrejä ylöspäin, ja jonka ansiosta korkeidenkin esteiden yli pääsi vauhdissa, sekä komentokeskuksesta käsin aktivoitava tietokoneohjattu hyper-ajo, jolla saavutettiin 300 mailin (480 km/h) tuntinopeus. Moottoripyörässä oli myös tehtäviä helpottavia laitteita, esimerkiksi infrapunakamera ja kyky muuntautua nopeasti kaupunki- ja maastoajoon. Aseistuksena pyörässä oli aluksi vain pieni lasertykki, mutta sarjan edetessä Norman Tuttle asensi pyörään lisää aseita. Seuraksi tulivat lämpöhakuohjukset sekä pienoiskonekivääri.


title: Paradise Lost

text: Paradise Lost on brittiläinen metalliyhtye, joka perustettiin Halifaxissa, Englannissa vuonna 1988. Yhtyettä pidetään goottimetallin pioneerina, ja yhtyeestä on tehty Diran Noubarin ohjaama dokumenttielokuva "Over the Madness" (2007), joka käsittelee Paradise Lostin vaikutusta goottimetalligenreen. Dokumentin mukaan yhtye on myynyt maailmanlaajuisesti yli kaksi miljoonaa albumia.


title: Paradise Lost

text: Yhtye teki levytyssopimuksen Peaceville Recordsin kanssa vuonna 1990 ja julkaisi debyyttialbuminsa "Lost Paradise" samana vuonna. Albumi edusti brutaalia ja hiomatonta death metalia, joka ei eronnut ratkaisevasti aikalaisistaan. Seuraavana vuonna ilmestynyt "Gothic"-albumi osoittautui kuitenkin yhtyeen läpimurroksi, kun yhtye lisäsi death metal -äänimaailmaansa naislaulua ja orkesterisovituksia, toimien pioneerina goottimetallille aina albumin nimeä myöten.


title: Paradise Lost

text: Vuoden 1992 albumi "Shades of God" jatkoi kuolonmetallin elementtien yhdistämistä muihin tyylilajeihin, tällä kertaa pääasiassa doom metaliin. Music for Nationsin julkaisema levy toi yhtyeelle paljon uusia kannattajia Euroopasta, ja levyä edeltäneen EP:n ”As I Die” -kappale nousi suoranaiseksi hitiksi, jota esitettiin myös Music Televisionilla. Kappale on edelleen yksi yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. "Shades of Godin" aikana yhtye myös konsertoi runsaasti, myös Suomessa 16. maaliskuuta 1992.


title: Paradise Lost

text: Paradise Lostin neljäs albumi "Icon" jätti death metalin taakseen, laulaja Nick Holmesin muuttaessa laulutyylinsäkin murinasta puhtaammaksi, matalaksi lauluksi. Entistä ”yleisöystävällisempi” albumi osoittautui goottimetallin tärkeäksi vaikuttajaksi, ja kasvanut suosio toi yhtyeelle entistä enemmän kuulijakuntaa. Yhtye vieraili jälleen Suomessa, 27. lokakuuta 1993. Alkuperäisrumpali Matthew Archer kuitenkin erosi yhtyeestä, ja hänet korvasi Lee Morris.


title: Paradise Lost

text: Vuoden 1995 albumi "Draconian Times" jatkoi kehitystä poispäin raskaammasta metallista, kohti kevyempää ja entistä melodisempaa goottimetallia. Sekä yleisön että kriitikoiden arvostamaa albumia pidetään yhtenä Paradise Lostin tärkeimmistä levyistä.


title: Paradise Lost

text: "One Second" -albumi (1997) yllätti kuulijat, sillä yhtye oli vaihtanut liki täydellisesti tyyliä. Hiukset oli leikattu, kitaravallit poistettu ja tilalle oli tullut Depeche Mode -henkistä syntikkapoppia ja -rokkia. Muutos ei ollut kaikkien mieleen, mutta Paradise Lost sai jalansijaa eritoten Yhdysvalloissa, ja albumi on edelleen yhtyeen myydyin.


title: Paradise Lost

text: Goottirockin ja syntikkapopin yhdistelmät jatkuivat vielä albumeilla "Host" (1999) ja "Believe in Nothing" (2001), Paradise Lostin päästessä entistä isommille levy-yhtiöille kuten EMI:lle ja BMG:lle. Myynti ja kuulijapalaute eivät kuitenkaan olleet toivotut. Yhtye julkaisi 2002 goottirockalbumin "Symbol of Life", jossa popvaikutteita oli jätetty hieman taka-alalle. Albumi ei kuitenkaan menestynyt, ja Suomessakin levy jäi albumilistan ulkopuolelle, ensimmäistä kertaa sitten "Shades of God" -albumin.


title: Paradise Lost

text: Vuonna 2004 rumpali Lee Morris jätti yhtyeen.


title: Paradise Lost

text: Vuonna 2005 julkaistu, yhtyeen kymmenes albumi kantoi yhtyeen nimeä. "Paradise Lost" -levy oli paluu goottimetallijuuria kohti, ja selvästi raskaamman kuuloinen kuin muutama edeltänyt albumi. Albumi sai aiempaa innostuneemman vastaanoton, ja yhtye kiersi jälleen Eurooppaa, muun muassa Ruisrockissa 2006. Rumpali Jeff Singer toimi sessiomuusikkona, kunnes hänen pestinsä vakinaistettiin vuonna 2007.


title: Paradise Lost

text: Vuonna 2007 julkaistu yhdestoista studioalbumi "In Requiem" jatkoi ”kunnianpalautusta” palaten raskaampiin, paikoin miltei doom metal -maisiin äänimaisemiin, joita yhtyeeltä kuultiin viimeksi "Icon"-albumin aikoihin vuonna 1993. Yhtye pääsi pitkästä aikaa myös pidemmälle Yhdysvaltain-kiertueelle, tällä kertaa suomalaisen Nightwishin lämmittelijänä.


title: Paradise Lost

text: Vuoden 2008 elokuussa rumpali Jeff Singer jätti yhtyeen, keskittyen uuteen työhönsä ja perheeseensä. Yhtye joutui tämän takia aluksi keskeyttämään suunnitellun Etelä-Amerikan-kiertueen, mutta saatuaan Mark Heronin Oceansize-yhtyeestä väliaikaiseksi rumpalikseen, pystyi yhtye soittamaan kiertueen.


title: Paradise Lost

text: Vuoden 2009 alussa yhtye alkoi äänittää kahdettatoista studioalbumiaan Örebrossa Ruotsissa, tuottajanaan Jens Bogren. Peter Damin toimi sessiorumpalina levyn äänityksissä, mutta nauhoitusten jälkeen yhtyeen viralliseksi rumpaliksi kiinnitettiin Adrian Erlandsson, joka on soittanut aiemmin muun muassa Cradle of Filth- ja At the Gates -yhtyeissä.


title: Paradise Lost

text: 18. kesäkuuta 2009 yhtye ilmoitti uuden levyn kantavan nimeä "Faith Divides Us – Death Unites Us". Levy julkaistiin syyskuun 25. päivä 2009 Saksassa, syyskuun 28. päivä muualla Euroopassa sekä lokakuun 6. päivä Yhdysvalloissa. Julkaisijana toimi Century Media Records.


title: Paradise Lost

text: Yhtyeen kolmannentoista studioalbumin "Tragic Idolin" julkaisijana toimi taas Century Media Records. Albumi julkaistiin 23 huhtikuuta 2012 Euroopassa ja 24 huhtikuuta 2012 Yhdysvalloissa.


title: Paradise Lost

text: Kesäkuussa 2014 Paradise Lost aloitti neljännentoista studioalbuminsa äänitykset. Nick Holmes on kertonut uuden albumin nojaavan enemmän yhtyeen alkupään tuotantoon ja sisältävän death metal -elementtejä.


title: Paradise Lost

text: Yhtye julkaisi neljännentoista, "The Plague Within" -nimisen pitkäsoittonsa 2. kesäkuuta 2015.


title: Paradise Lost

text:
Paradise Lost on ilmoittanut julkaisevansa viidennentoista studioalbuminsa 1. syyskuuta 2017, sen nimeksi on vahvistunut Medusa.
Levyn luvataan olevan bändin alkuvuosien tavoin raskasta materiaalia, yhdistäen murskaavaa doomia Nick Holmesin örähtelyyn sekä raakaan orgaaniseen soundiin ja yhtyeelle tunnusomaiseen synkistelyyn. Albumin lupaillaankin olevan yhtyeen synkin 25 vuoteen, jolloin julkaistiin yhtyeen Shades of God -albumi.


title: Eerik Maununpoika (herttua)

text: Eerik Maununpoika (1282–1318) oli Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukon poika, Södermanlandin herttua. Hän ja hänen veljensä Suomen herttua Valdemar vangitsivat veljensä Birger-kuninkaan Håtunassa ja pakottivat hänen luovuttamaan heille suuren osan valtakuntaa. Eerik ja Valdemar vangittiin vuonna 1317 Nyköpingissä ja näännytettiin nälkään.


title: Eerik Maununpoika (herttua)

text: Eerik Maununpojan puoliso oli Ingeborg Norjalainen. Heidän poikansa oli myöhemmin sekä Norjan että Ruotsin kuninkaaksi kohonnut Maunu Eerikinpoika. Eerikin toinen lapsi Eufemia Eerikintytär oli kuningas Albrekt Mecklenburgilaisen äiti.


title: Efraim

text: Efraim () oli Raamatun Joosefin ja Onin papin Poti-Feran tyttären Asenatin toinen poika. Efraim ja hänen isoveljensä Manasse syntyivät Egyptissä seitsemän hyvän vuoden aikana (Moos. 41:50-52). Isoisä Jaakob kuitenkin siunauksessaan nosti Efraimin esikoisasemaan.


title: Efraim

text: Efraimin heimoalue sijaitsi Benjaminin maiden pohjoispuolella. Efraimin heimo taipui Samuelin kehotuksesta Daavidin kuninkuuteen, mutta myöhemmin vaikutti valtakunnan jakautumiseen.


title: Efraim

text: Raamatussa on Efraimin mukaan nimetty metsä Jordanin itäpuolella (2 Sam. 18:6) ja eräs Jerusalemin kaupungin porteista (2. Kun. 14:3).


title: Efraim

text: Efraim on symboloinut myös myöhemmin heimon asuttamalla alueella sijainnutta Samariaa.


title: Egill Skallagrímsson

text: Egill Skallagrímsson (n. 910 – n. 990) oli islantilainen skaldi eli viikinkiajan runoilija. Hän on kirjoittanut muun muassa ylistysrunoelman "Höfudlausn" (suom. 'Pään lunnaat'). Hänen elämäänsä kuvataan Snorri Sturlusonin kirjoittamassa "Egillin, Kalju-Grimrinpojan saagassa".


title: Snorri Sturluson

text:
Snorri Sturluson (Snorre Sturlason) (1179 Hvamm, Islanti – 23. syyskuuta 1241 Skálholt, Islanti) oli Islannin kuuluisin historiankirjoittaja, runoilija ja poliitikko. Hänen kirjoittamansa teokset ovat erittäin tärkeitä lähteitä Skandinavian varhaishistorian ja skandinaavisen muinaisuskonnon tutkijoille.
__notoc__
Snorri kuului aristokraattiseen Sturlungar-sukuun. Suvun mukaan on nimetty "Sturlungien aika", noin vuosina 1220–1264 vallinnut väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien aikakausi, joka johti siihen, että Islanti menetti itsenäisyytensä Norjan kuninkaalle. Snorri oli kahdesti (vuosina 1215–1218 ja 1222–1231) Islannin parlamentissa alltingissa tuomarina. Hän vieraili kaksi kertaa Norjassa.


title: Snorri Sturluson

text: Snorrilla oli kaksi vanhempaa veljeä: Þórður Sturluson (vanhempi) ja Sighvatur Sturluson. Hänen vanhempansa olivat Sturla Þórðarson (isä) ja Guðný Böðvarsdóttir (äiti).


title: Snorri Sturluson

text: Norjassa vieraillessaan Snorri joutui tekemisiin kuningas Haakon IV Haakoninpojan politiikan sekä kuninkaan jaarlin Skúlin kanssa. Jaarli Skúli kapinoi kuningasta vastaan ja surmattiin 1240. Snorri joutui kuninkaan epäsuosioon, ja hänet surmattiin omaan kellariinsa Skálholtissa.


title: Vladislav Surkov

text: Vladislav Jurjevitš Surkov (, 21. syyskuuta 1964 Şela, Tšetšenia, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko ja liikemies. Surkovia pidettiin 2000-luvulla jopa 3. vaikutusvaltaisimpana miehenä Venäjällä, koska hän kuului presidentinhallinnon sisäpiiriin.


title: Vladislav Surkov

text: Vuosina 1999-2011 Surkov toimi presidentin apulaiskansliapäällikkönä tai vastaavissa viroissa. Tuolloin Kremlin pääideologina toiminut Surkov loi ”suvereenin demokratian” käsitteen, joka tarkoitti lähinnä sitä etteivät muut maat puutu Venäjän asioihin, kun Venäjä kehittää demokratiaa omaan tahtiinsa. Vaikka Surkovia pidettiin Venäjän pääideologina, hän ei osannut maan ideologiaa täsmälleen määritellä, vaan että se tulee esille poliitikkojen puheissa ja kirjoituksissa. Surkov kuitenkin puhui ääriainesten, separatismin ja ulkomaisten poliittisten vaikutteiden uhasta ja modernisaation tarpeesta, ja koko kansan mobilisoimisesta Kremlin politiikan taakse.


title: Vladislav Surkov

text: Surkovin ajama politiikka oli käytännössä lähinnä vallan keskittämistä Yhtenäinen Venäjä -puolueen ja Vladimir Putinin johtaman valtaeliitin käsiin demokratian ja opposition kustannuksella. Surkovin ideoita ovat muun muassa puoluekentän ohjailu, tiedotusvälineiden valvonta ja Našin kaltaiset kansallisjärjestöt.


title: Vladislav Surkov

text: Putin siirsi Surkovin syrjään vallan keskiöstä jo vuoden 2011 lopussa, ja erotti apulaiskansliapäällikön virasta toukokuussa 2013.


title: Vladislav Surkov

text: Surkovin isä Andarbek Dudajev on tšetšeeni. Hän vietti ensimmäiset viisi vuotta Duba-Jurtissa ja Groznyissa. Hänen alkuperäinen sukunimensä on Aslambek, mutta vanhempien erottua hänen äitinsä muutti Solntsevon kylään Lipetskin alueelle ja otti nimen Surkov.


title: Vladislav Surkov

text: Surkov valmistui taloustieteiden kandidaatiksi Moskovan kansainvälisestä yliopistosta. Hän palveli 1983–1985 Neuvostoliiton asevoimissa, jossa osallistui pienyritystoimintaan.


title: Vladislav Surkov

text: Surkov on naimisissa Anatoli Tsubaisin vaimon sisaren kanssa. Hän on tehnyt sanoja venäläisen rock-yhtye Agata Kristin lauluihin ja kirjoittanut satiirinovellin ”Melkein nolla”.


title: Vladislav Surkov

text: Vuosina 1991–1996 Surkov oli mukana Mihail Hodorkovskin Bank Menatep -ryhmän rahoitustoiminnassa. Vuosina 1996–1997 hän toimi Rosprom-Jukosin varajohtajana ja Commercial Innovation Bank Alfa Bankin hallituksen varapuheenjohtajana Hodorkovskiin yhtiöryppäässä.


title: Vladislav Surkov

text: Surkov toimi 1998–1999 ORT-televisiokanavan julkisuussuhteiden hoitajana.


title: Vladislav Surkov

text: Surkov nimitettiin 1999 presidentin kansliapäällikön neuvonantajaksi. Surkov toimi myöhemmin Venäjän presidentin Putinin apulaiskansliapäällikkönä. Surkov myös vastasi Yhtenäinen Venäjä -puolueen käytännön toiminnasta. Nezavisimaja gazeta arvioi hänet Venäjän neljänneksi vaikutusvaltaisimmaksi poliitikoksi, ja häntä on pidettiin 2000-luvun puolivälissä Putinin pääideologina ja Putinin vuoden 2004 vaalivoiton arkkitehtina.


title: Vladislav Surkov

text: Putin siirsi Surkovin pois merkittävän neuvonantajan asemasta joulukuussa 2011 nimittämällä Surkovin varapääministeriksi. Hän selitti lähtöään Ranskan vallankumoukseen liitettyä sanontaa mukaillen: ”Vakaus syö lapsensa”. Surkov syrjäytettiin vallasta ehkä sen takia, että Putin pyrki vuoden 2011 duuman vaalien jälkeen rauhoittelemaan hallintoonsa kohdistuvaa suuttumusta. Surkovin seuraajaksi tuli Putinin kansliapäällikkö ja Surkovin vihollinen Vjatšeslav Volodin.


title: Vladislav Surkov

text: Joulukuusta 2011 toukokuuhun 2013 Surkov oli varapääministeri, joka vastasi talouden uudenaikaistamisesta. Hän erosi varapääministerin tehtävästä toukokuussa 2013. Surkov on toiminut presidentin avustajana syyskuusta 2013 lähtien.


title: Vladislav Surkov

text: Surkov on puolustanut aina Venäjän keskushallinnon voimavaroja hajaantunutta päätöksentekoa vastaan.


title: Vladislav Surkov

text: Surkov on pyrkinyt kehittämään strategiaa Ukrainassa marraskuusta 2004 tammikuuhun 2005 tapahtunutta liberaalia oranssia vallankumousta vastaan Venäjällä. Hän piti 17. heinäkuuta 2005 salaisena pidetyn puheen Delovaja Rossija -nimisellä talousforumilla, jossa hän esitteli keinoja taisteluun ”kansainvälisiä salaliittoja vastaan”.


title: Vladislav Surkov

text: Suomessa Surkov herätti huomiota esittäessään Radio Svobodassa väitteen, että suomalais-unkarilais-virolainen kulttuurityö Venäjällä suomalais-ugrilaisten kansojen keskuudessa tähtäisi vähemmistökansallisuuksien itsetunnon nostamiseen siten, että tällä voitaisiin vaikuttaa suomalais-ugrilaisten alkuperäiskansojen asuinalueilla sijaitsevien luonnonvarojen käyttöön.


title: Vladislav Surkov

text: Venäläisessä Gazeta.russa ilmestyi huhtikuussa 2007 Kiovassa julkaistua analyyttistä kirjoitusta siteeraava artikkeli, jossa epäiltiin Vladislav Surkovia Viktor Janukovytšin uuden poliittisen strategian laatijana: resurssien ohjaamista oranssinvallankumouksen tapaan joukkomielenosoituksiin Kiovassa Itsenäisyydenaukiolla, vaikuttamista suoraan Ukrainan perustuslakituomioistuimeen sekä vetoamista länsimaiseen tapaan kansainvälisiin järjestöihin. Gazeta.ru otsikoi artikkeliin viittaavan juttunsa ”Oranssin vastavallankumouksen harmaa kardinaali” tarkoittaen Surkovia. Dmitri Vinogradovin ja Alija Samigullinan kirjoittamassa artikkelissa korostettiin ukrainalaista lähdettä ja toistettiin "ikään kuin" osoittaen lähteen tulkinnanvaraisuutta.


title: Mika Nurmela

text: Mika Nurmela (s. 26. joulukuuta 1971 Oulu) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskikenttäpelaaja, joka pelasi oikealla laidalla. Myöhemmällä urallaan Nurmela esiintyi enimmäkseen keskikentän keskustassa. Elokuusta 2014 hän on toiminut Suomen Palloliiton Pohjois-Suomen valmennuskeskuksen johtajana.


title: Mika Nurmela

text: Nurmelan pelaajaura ylemmillä sarjatasoilla alkoi, kun hän siirtyi kasvattajaseurastaan Oulun Luistinseurasta Rauman Pallon kautta Valkeakosken Hakan liigajoukkueseen kaudeksi 1991. Veikkausliiga-debyyttinsä hän pelasi 21. huhtikuuta 1991 ottelussa Porin Pallo-Tovereita vastaan. Kahden Hakassa pelatun kauden jälkeen Nurmela siirtyi Ruotsin pääsarjaan Malmö FF:n riveihin. Malmössä Nurmela pelasi kolme kautta, jonka jälkeen hän siirtyi syksyllä 1995 Hollannin toiselle sarjatasolle BVO Emmeniin. Siellä Nurmela pelasi neljän kauden aikana yhteensä 122 ottelua.


title: Mika Nurmela

text: Emmenistä Nurmela siirtyi kaudeksi 1999–2000 Eredivisien SC Heerenveeniin. Hän pelasi Heerenveenissä 133 Hollannin liigan ottelua ja teki 26 maalia neljän kauden aikana. Nurmela siirtyi kesällä 2003 1. FC Kaiserslauternin joukkueeseen 1. Bundesliigaan. Kahden kauden jälkeen hän palasi Suomeen kesäksi 2005 ja pelasi kasvattajaseuransa OLS:n sekä Helsingin Jalkapalloklubin riveissä yhteensä 11 ottelua. Nurmela teki syksyllä 2005 yhden vuoden sopimuksen Eredivisiessä pelanneen Heracles Almelon kanssa, mutta kausi 2005–2006 jäi viimeiseksi ulkomailla.


title: Mika Nurmela

text: Tammikuussa 2006 Nurmela teki vuoden mittaisen sopimuksen Ykkösessä pelanneen AC Oulun kanssa, mutta pelattuaan vain kaksi ottelua hän siirtyi sarjatasoa ylemmäksi HJK:hon. Nurmela pelasi Helsingissä kaudet 2006–2007, joista ensimmäisellä hänet valittiin Veikkausliigan vuoden keskikenttäpelaajaksi. Hän pelasi vielä yhden kauden Rovaniemen Palloseurassa ennen lopullista paluutaan kotikaupunkiinsa Ouluun. Marraskuussa 2008 Nurmela teki AC Oulun kanssa kaksivuotisen sopimuksen kahden vuoden jatko-optiolla ja samalla hänet nimitettiin seuran osa-aikaiseksi urheilutoimenjohtajaksi. Nurmela valittiin kaudella 2009 Ykkösen parhaaksi pelaajaksi ja joulukuussa 2011 hän jatkoi uraansa vuoden pituisella sopimuksella. Kauden 2013 lopuksi Nurmela ilmoitti tulevan kauden olevan hänen uransa viimeinen. Ottelussa Tampereen Ilvestä vastaan 27. heinäkuuta 2014, Nurmelan poika Anselmi teki uransa ensimmäisen maalinsa Ykkösessä isänsä antamasta kulmapotkusta.


title: Mika Nurmela

text: Nurmela pelasi yhteensä 119 maaottelua eri ikäluokkien maajoukkueissa. Hänen maajoukkueuransa alkoi 18. huhtikuuta 1987 Diekirchissä pelatussa U15-maajoukkueen ottelussa Walesia vastaan. Nurmela pelasi poikamaajoukkueissa yhteensä 29 poikien maaottelua 1987–1990.


title: Mika Nurmela

text: Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Nurmela debytoi 3. maaliskuuta 1991, kun Suomi kohtasi Turkissa pelatussa ottelussa Norjan. Hän pelasi 1991–1993 yhteensä 19 nuorten maajoukkueen ottelua, joista 15 oli nuorten EM-kisojen karsintaotteluita.


title: Mika Nurmela

text: Ensimmäisen A-maaottelunsa Nurmela pelasi 7. marraskuuta 1992 vierasottelussa Tunisiaa vastaan ja karsintaottelussa hän debytoi 10. marraskuuta 1993 ottelussa Israel–Suomi. Lopullinen murtautuminen A-maajoukkueen kokoonpanoon tapahtui vuonna 2000, jolloin maajoukkueen päävalmentajana toimi Antti Muurinen. Nurmela pelasi 2000–2007 yhteensä 31 MM- ja EM-karsintaottelua kuuluen maajoukkueen runkopelaajiin neljän karsinnan ajan. Hänen viimeiseksi maaottelukseen jäi 17. lokakuuta 2007 pelattu ottelu Espanjaa vastaan. Maajoukkueuransa lopusta hän ilmoitti tammikuussa 2008. Nurmela esiintyi yhteensä 71 A-maaottelussa 1992–2007.


title: Lanny McDonald

text: Lanny King McDonald (s. 16. helmikuuta 1953, Craigmyle, Alberta) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Lanny McDonald

text: Ennen ammattilaisuraansa McDonald pelasi vuosina 1969–1971 Lethbridge Sugar Kingsissä Alberta Junior Hockey Leaguessa (AJHL) ja vuosina 1971–1973 Western Canada Junior Hockey Leaguessa (WCJHL), ensin kevään 1971 Calgary Centennialsissa ja myöhemmin Medicine Hat Tigersissa. Toronto Maple Leafs varasi McDonaldin NHL:ään numerolla neljä vuoden 1973 varaustilaisuudessa. Myös WHA-seura Cleveland Crusaders varasi McDonaldin samana vuonna, mutta hän valitsi WHA:n sijasta NHL:n.


title: Lanny McDonald

text: McDonaldin NHL-ura kesti vuodesta 1973 vuoteen 1989 ja hän pelasi Maple Leafsin lisäksi Colorado Rockiesissa ja Calgary Flamesissa. Hän toimi Rockiesissa ja Flamesissa kapteenina. Hän oli johdattamassa Flamesia Stanley Cupin voittoon vuonna 1989. Vuonna 1976 McDonald oli voittamassa Kanada Cupin mestaruutta.


title: Lanny McDonald

text: McDonaldin siirto Maple Leafsista Colorado Rockiesiin joulukuussa 1979 herätti aikanaan paljon kritiikkiä Leafsin omistajaa Harold Ballardia kohtaan. Muita Ballardin kiisteltyjä siirtoja olivat mm. Darryl Sittlerin siirto Philadelphia Flyersiin vuonna 1982 ja Rick Vaiven siirto Chicago Blackhawksiin vuonna 1987.


title: Lanny McDonald

text: McDonald pelasi urallaan 1111 runkosarjaottelua, joissa hän teki 1006 pistettä (500 maalia ja 506 syöttöä). Pudotuspeliotteluita hänelle kertyi 117, joissa hän teki 84 pistettä (44 maalia ja 40 syöttöä). Pisteiden valossa parhaalla kaudellaan, 1982–83, McDonald teki Flamesissa 98 pistettä (66 maalia ja 32 syöttöä).


title: Lanny McDonald

text: Calgary Flames jäädytti McDonaldin pelinumeron (#9) vuonna 1990. Vuonna 1983 hänet palkittiin Bill Masterton Memorial Trophyllä (omistautumisesta jääkiekolle) ja vuonna 1988 ensimmäistä kertaa jaetulla King Clancy Memorial Trophyllä (johtajuus kaukalossa ja sen ulkopuolella sekä humanitaarinen työ). Hänet valittiin Hockey Hall of Fameen vuonna 1992.


title: Lanny McDonald

text: McDonald pitää hallussaan Calgaryn seuraennätystä eniten maaleja yhdellä kaudella tehneenä pelaajana (66) ja koko liigan ennätystä nopeimmin kaksi maalia yhdessä ottelussa tehneenä pelaajana (kuusi sekuntia ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan 22. maaliskuuta 1984).


title: Elegia

text: Elegia () on antiikkinen runoelma, joka on rakennettu elegisen distikonin eli elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä. Elegioita esitettiin aatelisten miesten pitojuhlissa ja säestettiin auloksella. Elegiat olivat Antiikin Kreikassa aiheeltaan yleensä rakkauslauluja, joskus myös valtiollisia ja filosofisia. Sana "eleginen" tarkoittaa suruvoittoista tai kaihomielistä. Elegialla ei antiikin Kreikassa kuitenkaan viitattu runon tunneviritykseen, vaan kyseessä oli oma runouden alalajinsa.


title: Elegia

text:
Tunnettuja muinaiskreikkalaisia elegiarunoilijoita olivat spartalainen Tyrtaios ja efesolainen Kallinos, jotka kirjoittivat taisteluelegioita 600-luvun eaa. puolivälissä. Elegioiden välityksellä esitti yhteiskunnallisia muutoksiaan myös Ateenan valtiomuodon uudistaja Solon (640–560 eaa.). Myös megaralainen, maanpakoon joutunut ylimys Theognis (580–520 eaa.) kirjoitti miete-elegioita, joissa hän esitteli poikarakastetulleen Kyrnokselle aatelisetiikkaa ja harvainvaltaista ideologiaansa. Tunnetuin antiikin Kreikan rakkauselegian edustaja oli puolestaan Mimnermos, (650–580 eaa.) joka käytti pitojuhlien ilmapiirissä virinneitä eroottisia tunteita inspiraationaan. Mimnermoksesta tuli roomalaisen, erotiikkaan keskittyneen elegian, merkittävin
varhaiskreikkalainen esikuva.


title: Elegia

text: Nykyään elegiaksi voi nimittää mitä tahansa tunteellista tai surumielistä runoa runomitan laadusta riippumatta. Elegia voi olla myös sävellys, jossa vallitsevana on suruvoittoisesti haaveileva, laulava melodia.


title: Eleusis

text: Eleusis () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") sekä Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Siellä sijaitsi Demeterin ja Koren eli Persefonen pyhäkköalue, joka oli yksi koko antiikin maailman merkittävimmistä uskonnollisista keskuksista ja tunnetaan ennen kaikkea Eleusiin mysteereistä. Eleusis kuului fylensä "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin ja sijaitsi noin 23 kilometriä Ateenasta länteen. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisessä Elefsínan kaupungissa.


title: Eleusis

text:
Eleusis sijaitsi Saroninlahteen kuuluvan Eleusiinlahden rannalla ja Thriásion tasangon etelälaidalla noin 22 kilometriä Ateenasta länteen. Sijainti oli keskeinen Attikasta sekä Peloponnesokselle että Luoteis-Kreikkaan kulkevien reittien varressa. Eleusiin paikka on ollut asuttu viimeistään varhaiselta pronssikaudelta lähtien. Kaupungin akropolis eli linnavuori linnoitettiin viimeistään mykeneläisellä ajalla eli myöhäisellä pronssikaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin nimen alkuperä on heeroksessa nimeltä Eleusis, jonka isä oli Theban kuningas Ogygos.
Mytologian mukaan sureva Demeter saapui Eleusiihin vanhan naisen hahmossa sen jälkeen, kun Haades oli siepannut hänen tyttärensä Persefonen. Eleusiin kultissa Persefonesta käytettiin nimitystä "Korē" ('Tytär'). Eleusiin kuningas Keleoksen tyttäret tarjosivat Demeterille suojan. Kiitokseksi Demeter tarjosi kuninkaan pojalle, joko Demofonille tai Triptolemokselle, ambrosiaa sekä piti tätä yöllä salaa tulen päällä tehdäkseen tästä kuolemattoman. Kuningatar näki tämän kerran, käsitti tapahtuman väärin ja ajoi Demeterin pois palatsista.


title: Eleusis

text: Tämän jälkeen Demeter määräsi Keleoksen rakentamaan itselleen temppelin ja muutti asumaan sinne. Lisäksi hän aiheutti luonnon kuihtumisen ja nälänhädän, kunnes muut jumalat paljastivat Persefonen olinpaikan ja sallivat tämän tulla Demeterin luokse joka vuosi osaksi vuotta. Persefone palasi Demeterin luokse juuri Eleusiissa. Tämän jälkeen Demeter siunasi maan, sekä antoi Triptolemokselle ensimmäisenä ihmisenä viljanjyviä ja opetti tämän kylvämään ne. Hän myös opetti Eleusiin asukkaille pyhät riitit, jotka toivat kansalle sekä henkistä että aineellista kukoistusta, ja määräsi viettämään paikalla mysteereitä. Näin syntyivät Eleusiin mysteerit.


title: Eleusis

text: Eleusis oli Demeterin kulttipaikka jo varhain. Myöhemmän pyhäkön paikalta on löydetty mykeneläisen ajan pyhäkön jäänteet. Pyhäkön perustaminen myyttisen Keleoksen aikana on ajoitettu mahdollisesti 1400-luvulle eaa. Myöhemmin kaupunki oli perimätiedon mukaan yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista ("polis"), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti ("synoikismos") Ateenaksi.


title: Eleusis

text: Eleusiin ensimmäinen varsinainen Demeterin temppeli Telesterion, joka oli Eleusiin mysteerien keskeinen tapahtumapaikka, rakennettiin geometrisella kaudella noin vuonna 750 eaa. Noin vuonna 600 eaa. mysteereistä kehittyi panhelleeninen eli yleiskreikkalainen kultti. Samaan aikaan, Solonin ajalla, Ateena liitti kaupungin itseensä ja mysteereistä tuli yksi ateenalaisen juhlakalenterin keskeisimmistä juhlista. Samalla paikalle rakennettiin uusi, suurempi Telesterion. Rakennus uusittiin jälleen suuremmaksi Peisistratoksen suvun tyrannian aikana 500-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla.


title: Eleusis

text: 500-luvulla eaa. rakennettiin muurit, jotka ympäröivät akropoliin sekä koko pyhäkköalueen. Se oli yksi Attikan merkittävimmistä linnoituksista ja suojeli Ateenaa lännen puolelta. Eleusiin demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin 11 (myöhemmin 12) edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Vaikka Eleusiista tuli yksi Attikan demoksista, se säilytti poikkeuksellisesti myös asemansa poliksena.


title: Eleusis

text: Eleusis oli Attikan viiden suurimman demoksen joukossa ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Eleusiista oli kotoisin muun muassa tragediarunoilija Aiskhylos. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eleusinios" (). Eleusiin mysteerien lisäksi toinen merkittävä Demeterin kunniaksi vietetty juhla kaupungissa oli naisten viettämä Thesmoforia-juhla. Muita kaupungin juhlia olivat Eleusinia, johon kuului kilpailuja; Haloa-juhla Demeterin ja Dionysoksen kunniaksi; sekä Kalamaia ja Proerosia.


title: Eleusis

text: Eleusis tuhoutui persialaissodissa 480–479 eaa. Uuden Telesterionin rakentaminen aloitettiin Kimonin johdolla noin vuonna 470 eaa., mutta se jäi keskeneräiseksi. Uusi temppeli valmistui lopulta Perikleen aikana 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. Samaan aikaan Eleusiin mysteerit alkoivat saada mainetta myös Kreikan ulkopuolella. Peloponnesolaissodan aikana Eleusis oli kummankin osapuolen kunnioittama ja sai olla rauhassa. Sodan jälkeen vuonna 403 eaa. Eleusis oli itsenäinen parin vuoden ajan, mutta palasi pian jälleen Ateenan yhteyteen. Kaupunki ja kulttipaikka saavuttivat suurimman kokonsa 300-luvulla eaa.


title: Eleusis

text: Aluetta laajennettiin jälleen 360 eaa., jolloin sen ympärille rakennettiin laajempi niin kutsuttu Lykurgoksen muuri. Eleusiin linnoitus oli merkittävä tukikohta taistelussa Makedoniaa vastaan. Makedonialaisvallan aikana kaupungissa oli makedonialainen varuskunta. Roomalainen aika oli paikan viimeistä kukoistuskautta. Tuolloin keisarit tukivat monin tavoin sekä Eleusiin kaupunkia että pyhäkköä. Keisari Hadrianus vihittiin mysteereihin vuonna 125 jaa. Kun costobocit tuhosivat Telesterionin vuonna 170 jaa., se rakennettiin uudelleen samoin mysteereihin vihityn keisari Marcus Aureliuksen tuella. Hänen toimeksiannostaan rakennettiin myös uusi niin kutsuttu Suurempi Propylaia Ateenan Akropoliin Propylaian esikuvan mukaan. Pausanias vieraili alueella 100-luvulla, mutta hänkin pidättäytyy kertomasta mitään pyhäkön muurien sisäpuolella tapahtuneesta.


title: Eleusis

text: Eleusiin kultti päättyi Theodosiuksen asetuksen myötä 390-luvulla. Lisäksi Alarikin johtamat visigootit tuhosivat pyhäkön vuonna 395. Bysanttilaisella ajalla paikalla oli vain jonkin verran asutusta.


title: Eleusis

text: Myöhemmin Eleusiin paikalle syntyi nykyinen asutus, joka kehittyi antiikin ajan kaupungin mukaan nimetyksi Elefsínan kaupungiksi. Se on nykyisin Ateenan teollista esikaupunkialuetta. Myös nykyinen arkeologinen alue on teollisuusalueen ympäröimä.


title: Eleusis

text: Ensimmäiset varsinaiset arkeologiset kaivaukset alueella suoritti brittiläinen Society of Dilettanti vuosina 1811–1812. Ateenan arkeologinen seura on suorittanut kaivauksia vuodesta 1882 lähtien. Kaivaukset laajenivat 1930-luvulla Rockefeller-säätiön rahoituksella. Telesterionin eri historiallisia kerrostumia on tutkittu erityisesti toisen maailmansodan jälkeen.


title: Eleusis

text: Demeterin ja Koren kulttipaikka sijaitsi Eleusiin kaupunginmuurien sisäpuolella akropoliin itärinteen ja itäisen kaupunginmuurin välisellä alueella. Ateenasta tullut Pyhä tie johti alueelle pohjoisesta. Ensimmäisenä alueelle tultaessa olivat Suuri esipiha sekä Suurempi ja Pienempi Propylaia. Tie päättyi Telesterionille eli Demeterin temppelille.


title: Eleusis

text:
Suuri esipiha ja riemukaaret
Suuri esipiha eli ulompi piha oli alueen pohjoisosassa sijainnut roomalaisella ajalla kivetty piha, jonka koko on 65 x 40 metriä. Sen kaakkois- ja lounaiskulmissa oli kaksi riemukaarta, jotka oli rakennettu noin vuonna 130–200 jaa. Niiden rakennuttaja oli Antoninus Pius. Kaksikerroksiset kaaret olivat kopioita Ateenan Hadrianuksen kaaresta ja niiden korkeus oli 16 metriä ja leveys 4,85 metriä. Kaaret merkitsivät satamasta ja Megarasta tulleiden teiden päätepisteitä. Kaarista lounainen on säilynyt paremmin. Esipihalla oli myös lähdekaivorakennus, joka oli rakennettu noin vuonna 50–200 jaa.


title: Eleusis

text: Artemiin ja Poseidonin temppeli


title: Eleusis

text: Esipihan keskellä oli Artemis Propylaian ja Poseidon Paterin temppeli, joka oli rakennettu noin vuonna 100–200 jaa. Se edusti doorilaista tyyliä ja se oli tehty Pentelikon-vuoren marmorista. Temppelin "naos" eli "cella" avautui kaakkoon ja sen kummassakin päässä oli neljä pylvästä. Temppelin pohjoispuolella oli Eskhara-niminen aidattu alttari, jota käytettiin uhrien polttamiseen. Se oli rakennettu alun perin noin vuonna 600 eaa. Nykyisin paikalla ovat roomalaisaikaisen version rauniot.


title: Eleusis

text:
Suurempi Propylaia
Suurempi Propylaia sijaitsi Suuren esipihan etelälaidalla. Se toimi varsinaisen pyhäkköalueen pääsisäänkäyntinä Ateenasta sille Suuren esipihan kautta johtaneelta Pyhältä tieltä. Propylaia rakennettiin noin vuonna 170–180 todennäköisesti Marcus Aureliuksen toimeksiannosta. Se oli Ateenan Akropoliin Propylaian keskiosan suora kopio ja korvasi paikalla olleen varhaisemman Kimonin aikaisen porttirakennuksen. Propylaia oli myös tehty Pentelikon-vuoren marmorista. Se oli rakennettu kuusiportaiselle noin 1,7 metriä korkealle tasanteelle. Siinä oli sekä ulommaisen että pyhäkköalueen sisäpuolisen julkisivun puolella kuusi doorilaista pylvästä. Ulommaisen pylväikön sisäosassa oli kaksi kolmen joonialaisen pylvään riviä, jotka jakoivat pylväikön kolmeen laivaan. Propylaian keskellä oli seinä, jossa oli viisi oviaukkoa. Suuremmalta Propylaialta Pyhä tie jatkui etelään kohti Pienempää Propylaiaa.


title: Eleusis

text: Pienempi Propylaia


title: Eleusis

text: Pienempi Propylaia sijaitsi Suuremman Propylaian eteläpuolella. Sen rakennutti Appius Claudius Pulcher noin vuonna 50 eaa. Se rakennettiin varhaisemman Peisistratosten aikana 500-luvulla eaa. rakennetun portin paikalle. Myös Pienempi Propylaia on tehty Pentelikon-vuoren marmorista ja se edusti sekä joonialaista että korinttilaista tyyliä. Rakennuksessa oli ulkopuolella "prothyron" ja sisäpuolella vestibyyli, jota koristi kaksi karyatidia. Pylväikön oviaukko oli noin 2,95 metriä leveä. Pienemmältä Propylaialta Pyhä tie jatkui etelään kohti Telesterionia.


title: Eleusis

text: Telesterion oli Eleusiin Demeterin temppeli. Se oli mysteerien initiaation loppuosan ("teletē") tapahtumapaikka. Rakennukseen oli pääsy ainoastaan mysteereihin vihkiytyneillä kuolemanrangaistuksen uhalla. Rakennus uusittiin usein sen historian aikana. Laajimmillaan rakennukseen mahtui noin 3 000 henkeä.


title: Eleusis

text: Ensimmäinen rakennus paikalla oli mykeneläisaikainen "megaron". Ensimmäinen historiallisesti tunnettu Telesterion rakennettiin mykeneläisen ajan jäänteiden paikalle noin vuonna 750 eaa. Noin vuonna 600 eaa. rakennettiin uusi ja suurempi Solonin Telesterioniksi kutsuttu rakennus. Sitä varten rakennusta varten tehtyä tasannetta laajennettiin. Tuolloin rakennuksen koko oli 24 x 14 metriä.


title: Eleusis

text: Solonin Telesterion korvattiin uudella ja suuremmalla Peisistratoksen ja tämän poikien aikana noin vuonna 550–510 eaa. Tässä temppelissä oli lähes suorakulmionmuotoinen "naos" eli cella, jonka koko oli 25,3 x 27,1 metriä. Siinä oli ulkopuolella doorilaiset ja sisäpuolella joonialaiset pylväät. Telesterion oli sisäpuolelta reunustettu kolmella sivustalla yhdeksänportaisella katsomolla, josta mysteereihin vihittävät saattoivat seurata mysteerimenoja.


title: Eleusis

text: Peisistratosten Telesterion tuhoutui persialaissodissa vuonna 480/479 eaa. Kimonin aikana aloitetusta uudesta rakennuksesta löydetyt jäänteet osoittavat sen jääneen keskeneräiseksi. Myös ensimmäinen Perikleen aikana rakennettu, Iktinoksen suunnittelema Telesterion jäi kesken. Uuden rakennuksen suunnittelivat Koroibos, Metagenes ja Ksenokles, ja se rakennettiin noin vuonna 435–421 eaa. Sen "naos" oli kooltaan noin 51 x 51 metriä. Kattoa tuki 42 pylvästä, jotka oli jaettu seitsemään kuuden pylvään riviin. Sisäpuolelta Telesterion oli nyt reunustettu kaikilla neljällä sivustalla kahdeksanportaisella katsomolla ja siinä oli kuusi oviaukkoa, kaksi pohjoiseen, kaksi etelään ja kaksi itään Filonin stoaan.


title: Eleusis

text: Perikleen ajan Telesterion tuhoutui costobocien hyökkäyksessä vuonna 170 ja rakennettiin jälleen uudelleen keisari Marcus Aureliuksen tuella. Tuolloin "naoksen" kooksi tuli noin 53 x 51 metriä. Nykyisin paikalla olevat jäänteet ovat pääosin tästä rakennusvaiheesta.


title: Eleusis

text: Telesterionin keskellä oli erillinen Anaktoron-niminen pyhäkkö, joka oli temppelin "adyton" eli kaikkein pyhin. Siellä säilytettiin mysteerikultin pyhiä esineitä ("hiera"). Sen yhteydessä oli myös hierofantin istuin. Ainoastaan hierofanteilla oli pääsy temppelin tähän osaan. Anaktoron vaikuttaa olleen erityinen pyhä paikka, sillä se säilyi samalla paikalla, mykeneläisaikaisen megaronin paikalla, koko rakennuksen pitkän historian ajan.


title: Eleusis

text: Kallikhoron


title: Eleusis

text: Kallikhoron eli ”Kauniiden tanssien lähde” oli lähderakennus, joka oli yksi Eleusiin pyhiä maamerkkejä. "Homeerinen hymni Demeterille" kertoo Demeterin istuneen lähteellä saavuttuaan Eleusiihin. Lähteen ympärillä tanssittiin Demeterin ja Persefonen kunniaksi mysteerien aikana. Rakennus sijaitsi heti Suuremman Propylaian itäpuolella. Lähde rakennettiin uudelleen 500-luvulla eaa.


title: Eleusis

text:
Plutonion
Plutonion eli Pluton-Haadeen luola sijaitsi Pyhän tien varrella Pienemmän Propylaian lounaispuolella. Haadeen uskottiin palauttaneen Persefonen Demeterille luolan kautta. Luola oli ympäröity kolmionmuotoisella aitauksella, joka oli rakennettu 300-luvulla eaa. Sen yhteydessä oli pieni Plutonille omistettu temppeli, jonka koko oli noin 3 x 3,8 metriä. Se oli rakennettu varhaisemman temppelin paikalle noin vuonna 328 eaa.


title: Eleusis

text: Stoat


title: Eleusis

text: Filonin stoa oli Telesterionin itäsivulle 300-luvulla eaa. rakennettu stoa eli pylväshalli. Rakennus sai nimensä sen arkkitehdista. Stoan koko oli noin 54,5 x 11,4 metriä ja se oli rakennettu Pentelikon-vuoren marmorista. Siinä oli pituussuunnassa 12 pylvästä.


title: Eleusis

text: Koillisstoa sijaitsi ulomman pihan koillispuolella pyhäkköalueen ulkopuolella. Se oli rakennettu noin vuonna 100–200 jaa. Stoa oli L-kirjaimen muotoinen eli siinä oli kaksi siipeä. Toisessa siivessä oli 12 pylvästä ja niiden takana kuusi huonetta. Toisessa siivessä oli 14 pylvästä. Alueen lounaisosassa sijaitsi kolmas, 300-luvulla eaa. rakennettu stoa.


title: Eleusis

text: Roomalaiset temppelit


title: Eleusis

text: Telesterionin pohjoispuolella sijaitsi roomalaisella ajalla rakennettu temppeli. Se oli mahdollisesti omistettu keisari Hadrianuksen puolisolle Sabinalle, jota kutsuttiin Uudeksi Demeteriksi. Temppelin koko oli noin 14,1 x 11,2 metriä ja se oli rakennettu keinotekoiselle tasanteelle. Temppelin cella avautui kaakkoon ja sen pronaoksessa oli neljä pylvästä.


title: Eleusis

text: Telesterionin luoteispuolella sijaitsi toinen roomalainen temppeli. Se oli mahdollisesti omistettu keisari Antoninus Piuksen puolisolle Faustina vanhemmalle, jota häntäkin kutsuttiin Uudeksi Demeteriksi. Temppelin cellan koko oli 18 x 12 metriä.


title: Eleusis

text: Pyhäkköalueen muut rakennukset


title: Eleusis

text: Suuren Propylaian länsipuolella sijaitsi Prytaneion, jonka tehtävä oli toimia mysteereihin osallistuneiden majoitustiloina. Rakennus koostui suuresta määrästä eri kokoisia huoneita. Sen vanhimmat osat ajoittuvat noin vuoteen 475 eaa.


title: Eleusis

text: Pienemmän Propylaian itäpuolelta alkoi pitkä luoteis-kaakkoissuuntainen rakennus, joka oli Peisistratosten viljavarasto. Se oli rakennettu noin vuonna 550–510 eaa. Telesterionin itäpuolella sen ja muurin välissä sijaitsivat Siroi eli siilot Demeterille lahjoitettujen satokauden ensimmäisten tuotteiden varastoimiseksi. Rakennus oli kolmionmuotoinen ja sen sisäosassa oli 12 pylvästä. Siilot rakennutti Perikles noin vuonna 450–425 eaa.


title: Eleusis

text: Plutonionin ja Telesterionin välissä oli kallioon kaiverrettu L-kirjaimen muotoinen porrastettu tasanne, jonka koko oli noin 10,5 x 6,3 metriä. Se oli mahdollisesti jonkinlainen katsomo, josta seurattiin riitin jotain ulkotilaan sijoittunutta vaihetta. Tasanteen eteläpuolella, Telesterionista pohjoiseen oli pieni temppeliä muistuttanut aarrekammio. Se oli rakennettu noin vuonna 350 eaa. ja sen koko oli noin 6 x 2,9 metriä.


title: Eleusis

text: Telesterionin eteläpuolella aivan pyhäkköalueen eteläosassa sijaitsi buleuterion eli Eleusiin neuvoston kokousrakennus. Myös Ateenan 500-miehinen bule kokoontui siinä ajoittain. Buleuterion oli rakennettu hellenistisellä kaudella 300-luvulla eaa., ja sitä oli muutettu roomalaisella ajalla. Rakennuksessa oli kolme päähuonetta, joista keskimmäisessä oli puolikaarenmuotoinen kokoussali.


title: Eleusis

text: Pyhäkköalueen länsipuolella oli jonkinlainen heerokselle omistettu pyhä talo ("hiera oikia"). Se oli tuhoutunut 600-luvulla eaa., mutta säilyi kulttikäytössä myös tämän jälkeen. Talo oli pohjakaavaltaan epäsäännöllinen ja siinä oli useita huoneita. Talo oli ympäröity muurilla.


title: Eleusis

text: Pyhäkköalueen etelänpuoleisessa muurissa on satamasta alueella kulkeneen tien portti.


title: Eleusis

text:
Muu kaupunki
Pyhäkköalueen ulkopuolisesta antiikin Eleusiin kaupungista on säilynyt vain vähän. Tärkein jäännös on pohjoinen osa Peisistratoksen ajan linnoitusmuuria sekä sen Ateenaan päin ollut portti ("Asty"-portti). Alueen eteläosasta on löydetty pyöreä, 300-luvulla eaa. rakennettu vesisäiliö, jonka luultiin aiemmin olleen mykeneläsaikainen "tholos"-hauta eli pyöröhauta.


title: Eleusis

text: Roomalaisella ajalla kaupunkiin rakennettiin muun muassa gymnasion, kylpylä sekä majoitustiloja. Kaupungissa oli myös Dionysokselle omistettu teatteri.


title: Eleusis

text: Esinelöydöt ja museo


title: Eleusis

text: Arkeologisen alueen yhteydessä toimii Eleusiin arkeologinen museo. Alueelta löydettyihin esineisiin, jotka ovat nykyisin museossa, kuuluu muun muassa Demeteriä ja Persefonea esittäviä reliefejä, mysteerin riittejä esittäviä votiivilaattoja, Persefonea esittävä patsas 400-luvulta eaa., Pienemmästä Propylaiasta peräisin oleva karyatidipatsas, Antinooksen patsas 100-luvulta jaa. sekä joukko muita votiivipatsaita.


title: Eleusis

text: Eleusiin mysteerit olivat koko kreikkalaisen maailman kuuluisin uskonnollinen juhla ja merkittävin mysteerikultti. Niitä vietettiin vuosittain noin tuhannen vuoden ajan, ja ne keräsivät paljon osanottajia koko antiikin maailmasta. Eleusiin kultista tiedetään muutoin enemmän kuin useimmista kreikkalaisista kulteista, mutta itse Eleusiin mysteereistä tiedetään melko vähän, koska osanottajia oli kielletty paljastamasta vihkiytymismenojen tapahtumia sanallakaan. Kultti liittyi hedelmällisyyteen ja maanviljelykseen, ja kuvasi samalla myyttiä Demeteristä ja Persefonesta. Persefonen oleskelu osan vuodesta manalassa ja osan vuodesta Demeterin luona selitti myös vuodenkiertoa.


title: Eleusis

text: Mysteerit olivat peräisin mykeneläiseltä ajalta ja niistä tuli yleiskreikkalainen juhla 500-luvulla eaa. Mysteereitä vietettiin alun perin kerran vuodessa syksyllä kylvöaikaan nykyisen syyskuun aikoihin. Myöhemmin niitä vietettiin kahdesti vuodessa kahdessa osassa niin, että ensimmäisen tason vihkiytyminen, niin kutsutut pienemmät mysteerit, tapahtuivat keväällä, ja merkittävämmät niin kutsutut suuret mysteerit, jotka pitivät sisällään varsinaisen vihkiytymisen, syksyllä yhdeksän päivän aikana. Mysteerit olivat avoimet kaikille, niin miehille kuin naisille, vapaille kuin orjille, ja myös ulkomaalaisille, jotka osasivat puhua kreikkaa.


title: Eleusis

text: Suuret mysteerit alkoivat kulkueella Ateenan Agoralta Eleusiihin Pyhää tietä pitkin. Juhliin on liittynyt todennäköisesti musiikkia, tanssia, syömistä ja (mm. kykeon-juoman) juomista, sekä mahdollisesti myös orgiastisia piirteitä. Eleusiissa initioidut astuivat lopulta Telesterioniin, jossa hierofantit paljastivat heille pyhiä esineitä, joihin kuului mahdollisesti ainakin viljantähkä, sekä lausuivat salaisia sanoja. Mysteereihin vihkiytymisen ainakin kerran elämässä uskottiin tuovan osallistujille hyvää onnea sekä lupauksen paremmasta osasta kuoleman jälkeen.


title: Elia

text: Elia tarkoittaa seuraavia:


title: Elis

text: Elis () eli Eliin alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Ηλείας, "Perifereiakí enótita Ileías") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Länsi-Kreikan alueella ja sen hallinnollinen keskus on Pýrgos. Alueyksikön pinta-ala on 2 618 neliökilometriä ja asukasluku 159 300 (vuonna 2011).


title: Elis

text: Alueyksikkö sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Eliin prefektuurin (Νομός Ηλείας, "Nomós Ileías").


title: Elis

text: Elis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Antiikin aikana sen alue oli Eliin kaupunkivaltion aluetta. Alue tunnetaan ennen kaikkea Olympiasta, joka oli merkittävä Zeuksen kulttipaikka ja jossa järjestettiin kautta antiikin maailman kuulut Olympian kisat. Uskonnollisen merkittävyytensä vuoksi Elis kykeni usein pysymään erossa muiden alueiden välisistä sodista.


title: Elis

text: Alueyksikkö jakaantuu seitsemään kuntaan seuraavasti:


title: Liisa Salo-Lee

text: Liisa Salo-Lee on kulttuurienvälisen viestinnän emeritaprofessori Jyväskylän yliopistossa. Hän on Universidade Abertan kunniatohtori (Lissabon, Portugali) ja NIAS Academic Associate (Nordic Institute of Asian Studies, Kööpenhamina). Liisa Salo-Lee on kulttuurienvälisen viestinnän akateemisen opetuksen pioneereja Euroopassa ja toiminut professorina johtotehtävissä mm. Suomen ensimmäisissä kulttuurienvälisen viestinnän maisteri- ja tohtoriohjelmissa Jyväskylän yliopistossa. Hän on ollut SIETAR Europan (Society for Intercultural Education, Research and Training) puheenjohtaja ja Suomen Madridin kulttuuri-instituutin johtaja. Hänen tutkimusalueensa on kulttuurienvälinen dialogi erityisesti monikulttuurisissa työelämän konteksteissa. Kulttuurienvälinen dialogi liittyy olennaisesti myös Salo-Leen omaan tarinaan ja harrastuksiin (ChiJooga).


title: Elysion

text: Elysion tai Elysionin kentät (, ) on kreikkalaisen mytologian onnela, jossa jumalten suosikit elävät kuolemattomina ja ikuisesti nuorina. Homeroksen mukaan Elysionin kentät sijaitsivat kaukana lännessä Okeanos-valtameren äärellä. Myöhemmät kirjoittajat, esimerkiksi Vergilius, sijoittivat Elysionin Haadekseen.


title: Elysion

text: Pariisin pääkatu Champs-Élysées ja Élysée-palatsi on nimetty Elysionin kenttien mukaan.


title: Stairway to Heaven

text: Stairway to Heaven on brittiläisen rockyhtye Led Zeppelinin kappale, joka julkaistiin vuonna 1971 yhtyeen neljännellä studioalbumilla "Led Zeppelin IV". Kappaleen tekivät laulaja Robert Plant ja kitaristi Jimmy Page. Se on yksi populaarimusiikin tunnetuimmista kappaleista.


title: Stairway to Heaven

text: ”Stairway to Heavenin” musiikin sävelsi Led Zeppelinin kitaristi Jimmy Page. Hän oli päättänyt jo 18 kuukautta ennen yhtyeen neljännen albumin ilmestymistä tekevänsä albumille eeppisen laulun, joka kasvaa kerroksittain uruista ja akustisesta kitarasta sähköiseen kliimaksiin. Page oli valmistellut kappaletta kotonaan Pangbournessa ennen kuin hän esitteli sen yhtyeen muille jäsenille Headley Grangessa, mihin yhtye oli kokoontunut nauhoittamaan vuoden 1970 lopulla ja seuraavan vuoden alussa. Page ja yhtyeen basisti John Paul Jones istuivat kahdestaan alas sovittamaan laulua siksi ajaksi kun laulaja Robert Plant ja rumpali John Bonham lähetettiin baariin.


title: Stairway to Heaven

text: Kahdeksanminuuttinen kappale alkaa akustisella kitaralla ja nokkahuilulla. Huiluosuudet soitti John Paul Jones erivireisillä nokkahuiluilla. Niiden jälkeen alkaa laulu, ja muita soittimia tulee mukaan vähitellen lisää. Lopulta kappale huipentuu Jimmy Pagen kitarasooloon. Page soitti nauhalle kolme erilaista sooloa, joista paras valittiin kappaleeseen. Kappaleen 12-kieliset sähkökitaraosuudet on soitettu Fender Electric XII -mallilla ja soolo Telecaster-mallilla. Akustiset osiot on soitettu Harmony Sovereign H1260 -kitaralla.


title: Stairway to Heaven

text: Kappaleen sanat kirjoitti laulaja Robert Plant. Runollisessa sanoituksessa on paljon mystiikkaa. Sanoitus on myös moniselitteinen. Plantin mukaan laulu kertoo kyyniseen sävyyn naisesta, joka saa kaiken mitä haluaa. Sanoitus syntyi hyvin nopeasti, ja Plant sanoi tunteneensa, että jokin ohjasi hänen kättään kun hän kirjoitti sanoja. Jimmy Page piti sanoituksesta niin paljon, että siitä tuli ensimmäinen yhtyeen levynkansiin painettu sanoitus. Joidenkin mukaan kappaleeseen olisi kätketty takaperin kuultavissa oleva saatanallinen viesti ”Here’s to my sweet Satan”. Näitä syytteitä esittivät muun muassa Yhdysvaltojen Etelän baptistit ja fundamentalistikristityt.


title: Stairway to Heaven

text: ”Stairway to Heaven” sai ensiesityksensä maaliskuussa 1971 Belfastin Ulster Hallissa, missä yleisö antoi kappaleelle pitkät aplodit. Sen jälkeen konserttiyleisöt ottivat kappaleen nopeasti yhdeksi suosikeistaan. Aluksi Led Zeppelin esitti kappaletta konserttiensa keskivaiheilla, mutta sen suosion kasvun myötä se siirrettiin viimeiseksi juuri ennen encoreita. Kappale oli vaikea esittää livenä, sillä Page oli käyttänyt levyllä kahta 12-kielistä kitaraa sekä akustista kitaraa. Hän ratkaisi ongelman soittamalla konserteissa kaksikaulaista kitaraa.


title: Stairway to Heaven

text: Vaikka ”Stairway to Heaven” on yksi tunnetuimmista rock-kappaleista, ei sitä ole koskaan julkaistu virallisena singlenä. Atlantic painosti Led Zeppeliniä julkaisemaan kappaleen singlenä Yhdysvalloissa, mutta Page kieltäytyi koska halusi ihmisten kuulevan kappaleen nimenomaan albumin osana. Hän ei myöskään pitänyt ajatuksesta joutua lyhentämään kappaletta singlelle.


title: Stairway to Heaven

text: ”Stairway to Heaven” on aina ollut hyvin suosittu rockyleisön keskuudessa, ja se on saanut valtavasti radiosoittoa. Kriitikot ovat toisinaan suhtautuneet kappaleeseen kuitenkin kielteisesti, jopa halveksuen. Kappale on vuosien varrella äänestetty usealle kaikkien aikojen kappaleiden listalle. "Rolling Stone" -lehden vuoden 2004 500 Greatest Songs of All Time -listalla ”Stairway to Heaven” on sijalla 31. Verkkosivusto Acclaimed Music, joka tilastoi musiikkikriitikoiden arvioita kaikkien aikojen kappaleista, sijoittaa ”Stairway to Heavenin” yhdeksänneksi.


title: Stairway to Heaven

text: Jimmy Page on sanonut:


title: Stairway to Heaven

text: Jotkin kitaroita myyvät liikkeet ovat asettaneet, ehkä humoristisesti, "No Stairway to Heaven" -lappuja näkyville soitinta kokeilevia asiakkaita varten.


title: Stairway to Heaven

text: Jimmy Pagen on väitetty ottaneen ”Stairway to Heavenin” intron kalifornialaisen rockyhtye Spiritin kappaleesta ”Taurus” (1968). Väitettä on tuettu sillä, että yhtyeet olivat aikaisemmin esiintyneet samalla kiertueella. "Taurusin" kirjoittajan Randy Californian perikunta nosti asiasta kanteen vuonna 2014. Oikeuden päätöksessä kesäkuussa 2016 todettiin, että "Stairway to Heaven" -kappaleeseen ei ole kopioitu osia "Taurus"-kappaleesta. Valamiehistö kuuli kappaleet muusikon nuoteista soittamana. Syyskuussa 2018 Kalifornian vetoomustuomioistuin päätti, että tuomarin tekemien virheiden vuoksi asia otetaan uuteen käsittelyyn.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Pirkka-Pekka Petelius (s. 31. toukokuuta 1953 Alatornio) on suomalainen monipuolinen viihdetaiteilija. Hän on näyttelijä, koomikko, ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja ja laulaja.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius tunnetaan erityisesti lukuisista menestyneistä sketsisarjoista 1980–2000-luvuilta.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Pirkka-Pekka Petelius syntyi Alatorniossa, varttui nelivuotiaaksi Kouvolassa ja sen jälkeen Kuusankoskella. Vuonna 1975 hän muutti Helsinkiin. Ensin hän harkitsi historian ja kielten opiskelun aloittamista, mutta haki lopulta Suomen teatterikouluun ja pääsi sisään vuonna 1976.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius teki läpimurtonsa Yleisradion sketsisarjassa "Velipuolikuu" (1983–1984), jossa hän toimi sekä käsikirjoittajana että näyttelijänä. Sarjan saama suosio avasi Peteliukselle uran yhtenä Suomen suosituimmista koomikoista. "Velipuolikuun" jälkeen Petelius oli mukana osin samalla työryhmällä tehdyissä sketsisarjoissa "Mutapainin ystävät" (1984–1985), "Tabu" (1986–1987) ja "Hymyhuulet" (1987–1988).


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: "Hymyhuulissa" Peteliuksen juontajaparina ja toisena päätähtenä oli Aake Kalliala, josta tuli hänen pitkäaikainen aisaparinsa. Peteliuksen ja Kallialan yhteistyön tuloksena syntyi suosittu sketsisarja "Pulttibois" (1989–1991), joka jatkui vuonna 1992 nimellä "Manitbois". Petelius ja Kalliala sekä käsikirjoittivat että näyttelivät kaikki sketsit kahdestaan. Moni Peteliuksen sarjassa esittämä hahmo, kuten Herra 47 tai James Potkukelkka, muodostui käsitteeksi.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius on tehnyt yhteistyötä myös Jope Ruonansuun kanssa, tuloksena sarjat "Neurovisio" (1992), "Herra 47" (1994), "Hömppäveikot" (1996), "Ruonansuu & Petelius Co." (1997) ja "6pack" (2008). Petelius ja Ruonansuu tekivät myös vuonna 2001 Internetissä esitettyä sketsisarjaa "Petelius ja Ruonansuu Show".


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: 1990- ja 2000-luvuilla Petelius teki paljon yhteistyötä Taneli Mäkelän kanssa. "Akkaa päälle" -sarjan sivuhahmoista tiepalvelumiesten "Team Ahma" sai oman sarjansa, sukupuoliroolit kääntänyt "Ou nou!" oli "Kaverille ei jätetä" -sarjan spin off.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius ja Pedro Hietanen tekivät vuosina 1986-2009 Yleisradiolle Yömyöhä-radiolähetyksiä, yhteensä 22 kappaletta. Jokaisella lähetyksellä oli teema, ja lähetykseen liittyi teeman mukaisia haastatteluja sekä muita hupailuja. Idea oli, että Hietanen toimi juontajana ja Petelius näytteli lähes kaikki muut hahmot. Yömyöhä-lähetyksistä saivat alkunsa monet myös televisiossa esiintyneet hahmot, muun muassa Herra 47, Jarna Kuiva sekä Marja-Liisa Hirvesmieli. Lähetyksissä oli paljon improvisoituja sketsejä sekä runsaasti kaksimielisyyksiä ja sananmuunnoksia. EMI on julkaissut Yömyöhä-lähetyksiä tupla-CD:inä otsikolla "Serpien kylässä".


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius on kertonut komediahahmojensa, sketsiensä ja tv-sarjojensa synnystä Jukka Annalan kirjassa "Toopelivisio" (Teos, 2006). Petelius valottaa kirjassa taustoja sketsi- ja hahmoklassikoista kuten Balle Ramstedt, pääsiäishanukas, Herra 47 ja James Potkukelkka.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Koomikonuransa vastapainona Petelius on tehnyt vakavampia rooleja sekä elokuvissa että televisiossa. Hän näytteli Hietasta Rauni Mollbergin "Tuntemattomassa sotilaassa" (1985). Muita keskeisiä elokuvia ovat olleet muiden muassa Aki Kaurismäen "Hamlet liikemaailmassa" (1986), Åke Lindmanin "Lapin kullan kimallus" (1999) sekä Peter Lindholmin "Leijat Helsingin yllä" (2001) ja "Isältä pojalle" (1996). Televisiosarjoihin kuuluu muun muassa Neil Hardwickin "Pakanamaan kartta" (1991).


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Vuonna 2016 Petelius sai parhaan miessivuosan Jussin elokuvasta "Kätilö" .


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Vuonna 2017 Peteliukselle myönnettiin Pro Finlandia -kunniamerkki.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius on tehnyt uraa myös laulajana ja levyttänyt kuusi äänilevyä.


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: "Velipuolikuun" jokaiseen jaksoon kuului Peteliuksen esittämä 1930-luvun iskelmä, joista muistetaan etenkin sarjan loppulauluna esitetty ”"Muistan sua Elaine"”. Myös "Mutapainin ystävät" ja "Hymyhuulet" sisälsivät joka jaksossa lauluesityksen, jonka yleensä esitti Petelius. Velipuolikuun lauluesityksistä koottu levy "Muistan sua Elaine" myi (1984) kultaa, samoin sen seuraaja "Pimpparauta" (1985), ja Peteliuksesta tuli hetkeksi maan suosituin artisti. "Muistan sua Elainen" lisäksi Peteliuksen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Lellelle" ja "Tra la la".


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: 2000-luvulla Petelius on ohjannut TV-elokuvia ja -sarjoja: "55 min. puheaikaa" (2004), "6pack" (2008), "Kymenlaakson laulu" (2008), "Pullukat" (2009) ja "Moska" (2011).


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius tunnetaan myös lintujen tuntijana ja lintuharrastajana. Hän on juontanut Yleisradion "Luontoiltaa" vuoden 2008 alusta. Petelius tekee myös Yle TV1:lle luontoaiheista ohjelmaa "Paluu luontoon".


title: Pirkka-Pekka Petelius

text: Petelius on ollut naimisissa näyttelijä Sari Siikanderin kanssa, ja heillä on vuonna 2002 syntynyt tytär. Vuonna 2018 Petelius meni kihloihin tv-alalla työskentelevän Erika Skönin kanssa."Serpien kylässä" -sarjan osia 7, 8 ja 0 ei saa yksittäisinä, vaan ne ovat mukana ainoastaan "Serpien kylässä Box 2":lla, joka ilmestyi vuonna 2007. Samaan boxiin kuuluu myös osat 5 ja 6. "Serpien kylässä Box 1" taas sisältää neljä ensimmäistä Serpien kylässä -julkaisua, sekä ekstralevyn "Kovan päivän ilta haastattelu", joka sisältää Kalevi Pollarin tekemän radiohaastattelun.Yömyöhä-radiolähetykset (Pedro Hietanen & Pirkka-Pekka Petelius)


title: Oulunkaaren seutukunta

text: Oulunkaaren seutukunta (vuoteen 2003 Iin seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 173. seutukunnassa oli asukasta. Oulunkaaren kuntayhtymään kuuluu seutukunnan kuntien lisäksi myös Simon kunta sosiaali- ja terveystoimen osalta, koska se ei onnistunut järjestämään puitelain vaatimaa yhteistoiminta-aluetta oman seutukuntansa sisällä.


title: Oulunkaaren seutukunta

text: Nimensä mukaisesti Oulunkaaren seutukunnan jäsenkunnat muodostavat ”kaaren” Oulun seutukunnan pohjois- ja koillispuolelle. Seutukunnan alue rajautuu pohjoisessa Lapin maakuntaan, idässä Koillismaan seutukuntaan, etelässä Kainuuseen ja Oulun seutukuntaan sekä lännessä Perämereen.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Energetiikka

text: Energetiikka on oppi energiasta ja sen muutoksista. Energetiikka on myös sama kuin energeettinen todellisuuskäsitys eli energiaa luonnon perustavana tai hallitsevana tekijänä pitävä filosofinen suuntaus. Energetiikka näkee niin elottoman kuin elollisenkin luonnon ilmiöissä ainoastaan energian muutoksia. Sen moraalin perussääntö on Wilhelm Ostwaldin ns. energeettinen imperatiivi: "älä tuhlaa energiaa".


title: Raahen seutukunta

text: Raahen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 174. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Haapaveden-Siikalatvan seutukunta

text: Haapaveden-Siikalatvan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 175.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Ennius

text: Quintus Ennius (239 – n. 168 eaa.) oli roomalainen runoilija, näytelmäkirjailija ja satiirikko. Hänen sanotaan olleen aikansa vaikutusvaltaisin latinankielinen runoilija ja roomalaisen kirjallisuuden aloittaja. Hänen pääteoksensa oli eeppinen runoelma "Annales", joista on jälkimaailmalle säilynyt vain 600 säettä.


title: Ennius

text: Ennius oli syntyjään calabrialainen ja perehtyi kotiseudullaan hellenistiseen kulttuuriin. Hän liittyi Rooman sotaväkeen toisen puunilaissodan aikana ja palveli Sardiniassa centuriona. Siellä hänen lahjakkuutensa havaitsi Marcus Porcius Cato. Ennius muutti Roomaan ja ystävystyi Scipion Africanuksen kreikkalaisystävällisen ryhmän kanssa.


title: Ennius

text: Enniuksen tuotanto on heksametrimittaista. Hänen kirjoittamastaan "Annaalit"-teoksesta tuli Rooman kansalliseepoksen mittoihin noussut työ. Siitä on säilynyt noin 600 säettä, joista monet ovat hyvin paatoksellisia. Hänen säkeistään on muodostunut monia lentäviä lauseita, kuten “Hädässä ystävä tunnetaan”. Hänen tiedetään kirjoittaneen ainakin 20 tragediaa ja tehneen lisäksi latinankielisiä muunnelmia Euripideen näytelmistä, mutta ne eivät ole säilyneet. Satiireillaan Ennius aloitti Gaius Luciliuksen kanssa uuden, aidosti roomalaisen kirjallisuudenlajin, jolle ei ollut kreikkalaista esikuvaa. Antiikin satiireissa oli yleensä moraalisen opetuksen sävy, jota myöhemmät satiirit eivät sisällä.


title: Ylivieskan seutukunta

text: Ylivieskan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Oulun Eteläisessä, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 177.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: German Gref

text: German Oskarovitš Gref (, s. 8. helmikuuta 1964, Panfilovin kylä Pavlodarin alue, Kazakstan) on venäläinen poliitikko, joka oli Venäjän talous- ja ulkomaankauppaministeri toukokuusta 2000 syyskuuhun 2007. Hän vastasi osaltaan Venäjän henkilötulovero- ja yritystuloverouudistuksista samoin kuin myös ulkomaankauppaan vaikuttavista vientiveroista. Marraskuusta 2007 hän on ollut Sberbankin puheenjohtaja ja toimitusjohtaja.


title: German Gref

text:
Gref (saksalaisittain Hermann Gräf) syntyi Kazakstanissa sinne karkotettujen saksalaisten poikana.
Hän palveli Neuvostoliiton armeijassa 1982–1984 ja suoritti Omskin valtionyliopistossa oikeustieteellisen tutkinnon vuonna 1990. Vuodesta 1991 maaliskuuhun 1992 hän työskenteli Pietarin Pietarhovin piirin omaisuuden ja taloudellisen kehityksen komiteassa. Marraskuusta 1992 lokakuuhun 1994 hän oli Pietarhovin piirin omaisuuskomitean puheenjohtaja.


title: German Gref

text: Lokakuussa 1994 hänet nimitettiin Pietarin omaisuuskomitean apulaisjohtajaksi ja valtion omaisuuskomitean Pietarin kiinteistöosaston päälliköksi.


title: German Gref

text: 2. syyskuuta 1997 Gref nimitettiin varakuvernööriksi ja 18. elokuuta 1997 Pietarin omaisuuskomitean puheenjohtajan Mihail Manevitšin seuraajaksi Pietarin pormestari Vladimir Jakovlevin toivomuksesta. Gref nimitettiin myös Lenenergon hallituksen jäseneksi. Tammikuussa 1998 Grefistä tuli myös Venäjän federaation omaisuuskomitean jäsen. 12. elokuuta 1998 valtion omaisuudesta vastaava apulaisministeri. 30. joulukuuta 1998 hänet nimitettiin Venäjän alueiden talouskysymysten koordinaationeuvoston jäseneksi.


title: German Gref

text: Vuonna 1999 Gref oli edustajana Svjazinvestissä, Rosgostrahissa, FKCB:ssä ja AK Transneftissä sekä hallituksen jäsenenä Svjazinvestissä, Aeroflotissa ja Gazpromissa. Joulukuussa 1999 Grefistä tuli strategisen kehityksen neuvoston puheenjohtaja.


title: German Gref

text: 18. toukokuuta 2000 German Grefistä tuli ministeri uuteen kaupan ja talouskehityksen ministeriöön, johon on koottu tehtäviä aikaisemmista Itsenäisten valtioiden yhteisön ministeriöstä, ulkomaankauppaministeriöstä, talousministeriöstä, pohjoisten alueiden valtionkomiteasta, ulkomaanmaksujen ja vientivalvonnan palvelusta sekä urheilukasvatuksen, urheilun- sekä turismin ministeriöstä.


title: German Gref

text: Politiikassaan Gref on edistänyt mm. verotuksen alentamista. Ulkomaankauppaministerinä hänelle kuuluivat myös investointisuoja-asiat.


title: Molodtsovin aakkoset

text: Molodtsovin aakkoset on komilaisen kielitieteilijän Vasili Molodtsovin vuonna 1918 luoma kirjoitusjärjestelmä, jota käytettiin komin- ja komipermjakinkielisen kirjallisuuden julkaisemiseen vuodesta 1920 lähtien. Se perustuu kyrilliseen kirjaimistoon, jonka merkkejä on muunneltu erilaisten ”häntien” (komiksi "böž") avulla. Ylöspäin suuntautuvat hännät osoittavat palataalisia konsonantteja, alaspäin suuntautuvat affrikaattoja. Aakkostoon kuului myös latinalaisesta kirjaimistosta lainattuja merkkejä. Venäjän äänteitä osoittavat ф, х ja ц liitettiin kirjaimistoon 1920-luvun lopussa.


title: Molodtsovin aakkoset

text: Molodtsovin aakkosto soveltui hyvin komin äännerakenteen merkitsemiseen, mutta kirjapainoteknisesti sen käyttö oli hankalaa. Myöhemmin sitä syytettiin nationalistiseksi. Kirjaimisto korvattiin vuosina 1930–1932 latinalaisella, mutta Komissa sitä käytettiin uudelleen vuosina 1936–1938. Vuonna 1938 komit ja komipermjakit siirtyivät venäjän aakkostoon pohjautuvaan kirjoitusjärjestelmään, johon on lisätty kirjaimet і ja ӧ.


title: Molodtsovin aakkoset

text: Molodtsovin aakkostoon kuuluvat kirjaimet sisältyvät kaikki Unicodeen. Cyrillic-osio (0400–04FF) sisältää kirjaimet а, б, в, г, е, ж, і, ј, к, л, м, н, о, п, р, с, т, у, ф, х, ц, ч, ш, щ ja ы. Loput kirjaimet ԁ, ԃ, җ, ԅ, ԇ, ԉ, ԋ, ӧ, ԍ ja ԏ sisältyvät Cyrillic Supplementary -osioon (0500–052F).


title: Ompelukone

text: Ompelukone on kone, jolla ommellaan langalla kiinni kaksi tai useampia kerroksia kangasta.


title: Ompelukone

text: Ensimmäiset ompelukoneet 1700-luvulla käyttivät ketjuommelta: neula pisti langan kankaan läpi ja vastapuolelta virkkuukoukun tyyppinen osa kiepautti langasta silmukan kiinni edelliseen tikkiin. Laite oli melko suosittu, vaikka ketjuommel purkautui helposti. Ensimmäisen patentin ompelevalle koneelle sai englantilainen keksijä-puuseppä Thomas Saint vuonna 1790. Käsikampikäyttöinen kone oli tarkoitettu kenkien ompeluun, ja se pyrki jäljittelemään käsin tehtävää ketjuompelua.


title: Ompelukone

text: Vuonna 1830 ranskalainen räätäli Barthelemy Thimonnier sai patentin ensimmäiseen käytännössä toimivaan ompelukoneeseen. Vuosien kehittelyn tuloksena syntyi ompelukone, joka teki ketjuommelta yksilankajärjestelmällä. Koneessa ylösalas liikkuva koukkupäinen neula kulki kankaan läpi ja toi mukanaan lankasilmukan alapuoliselta kelalta. Neula veti syntyneen silmukan edellisen silmukan läpi. Koneen paranneltu versio pystyi ompelemaan 300 tikkiä minuutissa ja siinä oli osia, jotka esiintyivät myöhemmin uudemmissakin keksinnöissä: paininjalka ja ompeluvarsi, joka kannatti pystyasentoista neulaa.


title: Ompelukone

text: Varsinainen ompelukoneen voittokulku alkoi lukkotikkien keksimisestä. Uusi kone käytti erillistä ylä- ja alalankaa. Langat lukitsivat toisensa niin, että tikin katkettua koko sauma ei purkautunut. Menetelmän keksi ilmeisesti Walter Hunt vuonna 1832, mutta sen patentoi Elias Howe 1844. Ompelukoneiden massatuotanto alkoi vasta 1850-luvulla. Isaac Merritt Singer kehitti ensimmäisen kaupallista suosiota saavuttaneen koneen edeltäjiensä keksintöjen pohjalta. Singer keksi miten neula saatiin liikkumaan suoraan ylös ja alas, ja hän kehitti paininjalan, joka piti kangasta paikoillaan. Singerin kone vuodelta 1851 oli ensimmäisiä koneita, joilla voitiin ommella suoraa, kaarevaa ja minkä pituista saumaa tahansa yhtäjaksoisesti. Vuonna 1856 eri keksijät sopivat patenttiriitansa. Samana vuonna Singer esitteli "Turtle Back" -mallin, joka oli tarkoitettu kotikäyttöön. Se oli varsin kallis ja maksoi 100 dollaria, mutta Singer sai markkinoita kehittämällään osamaksujärjestelmällä, jossa asiakas sai koneen kotiinsa maksamalla viiden dollarin etumaksun.


title: Ompelukone

text: Vaikka ompelukoneet olivat alun perin Yhdysvalloista, ne tulivat pian suosituiksi ympäri maailmaa. Japanilaiset saivat ensimmäiset ompelukoneet vuonna 1860, mutta ne oli valmistettu Yhdysvalloissa. Sen jälkeen ompelukoneita tuotiin myös Eurooppaan.


title: Ompelukone

text: 1900-luvun alkuun mennessä ompelukoneen peruskeksinnöt oli tehty. Oli kehitetty yksi-, kaksi- ja monilankajärjestelmiä, jotka ompelivat ketju-, lukko- ja siksak-ommelta sekä koristeompeleita. Koneissa oli pyörösukkulat tai puola ja sieppaajalaite. Pistonopeus oli lähellä tuhatta tikkiä minuutissa. Ensimmäisiä sähkömoottorikäyttöisiä ompelukoneita esiteltiin jo Pariisin maailmannäyttelyssä 1867. Singerin kotiompelukoneeseen sai sähkömoottoriliitännän jo vuonna 1887. Kuitenkin vasta 1920-luvulla Singer toi markkinoille kannettavan sähköompelukoneen kotikäyttöön. Toisen maailmansodan jälkeen sähköompelukoneet alkoivat syrjäyttää poljettavat koneet kotitalouksissa.


title: Ompelukone

text: 1900-luvun alussa Suomessa järjestettiin kouluille poljettavia ompelukoneita.


title: Ompelukone

text: Nykyiset sähkökäyttöiset ompelukoneet tekevät monipistosiksakkia. T-paitoja ja muita trikoovaatteita varten tarvitaan saumuri, jossa on monta tikkiä vierekkäin ja saumanvarojen huolittelu siksakin tyyppisellä ompeleella.


title: Ompelukone

text: Tunnettuja ompelukonemerkkejä ovat Bernina, Pfaff, Husqvarna viking, Singer, Janome, Brother, Elna, Eva ja Juki.


title: Islannin kulttuuri

text: Islannin kulttuurilla tarkoitetaan islannin kielistä kulttuuria nykyisessä Islannissa.


title: Islannin kulttuuri

text: Islannissa syntyi kukoistava saagakirjallisuus ja epiikka jo keskiajalla.


title: Islannin kulttuuri

text: Merkittävintä vanhassa islantilaisessa kirjallisuudessa on rikas edda- ja skaldirunous. Skaldirunot ylistävät tavallisesti jotain historiallista henkilöä, usein ruhtinasta, jonka hovissa laulaja oleskelee. Ne ovat myös nimeltä tunnettujen henkilöiden ("skaldien") sepittämiä. Kuuluisin skaldeista oli Egill Skallagrímsson.


title: Islannin kulttuuri

text: Varsin huomattavaa on myös suorasanainen saaga-kirjallisuus, joka on sisällykseltään historiallista tai myyttistä laatua ja muodoltaan taiteellista. Tärkeimmät saagat ovat "Egillin saaga" ja "Njálin saaga". Vuoden 1200 vaiheilla saagoja oli olemassa melkein kaikista Norjan kuninkaista. Nämä kokoelmat ovat olleet lähteinä Snorri Sturlusonin "Heimskringlalle". Tieteellisen kirjallisuuden tuotteista on tärkein "Nuorempi Edda".


title: Islannin kulttuuri

text: Klassisen Islannin kirjallisuuden suuruudenaika päättyy 1200-luvulla. Uskonpuhdistus toi mukanaan uuden henkisen kohoamisen. Kirjallisuus sai uskonnollisen leiman; maallinen kirjallisuus heräsi vasta 1700-luvulla. 1800-luvulla kansalliset pyrinnöt astuivat etualalle.


title: Islannin kulttuuri

text: 1900-luvun alkupuolen kirjailijoista monet, kuten Jóhann Sigurjónsson, Gunnar Gunnarsson ja Gudmundur Kamban kirjoittivat ennen Islannin itsenäistymistä tanskaksi.


title: Islannin kulttuuri

text: Halldór Laxness sai Nobelin 1955.


title: Islannin kulttuuri

text: Björk, Sugarcubes ja Sigur Rós ovat tunnetuimpia kevyen musiikin esittäjiä. Reykjavikissa toimii maan ainoa sinfoniaorkesteri.


title: Islannin kulttuuri

text: Islannin kuvataide oli pitkään kirkkotaidetta. 1800-luvulla aloittivat ensimmäiset maalliset kuvataiteilijat. Einar Hákonarson (s. 1945) on tunnettu ekspressionisti.


title: Markus Lehtipuu

text: Markus Lehtipuu (s. 2. kesäkuuta 1962 Tampere) on matkailutoimittaja, matkakirjoja kustantavan Suomalainen Matkaopas Oy:n toimitusjohtaja ja Karjalan palautuksen puolestapuhuja.


title: Markus Lehtipuu

text: Lehtipuu oli perustamassa Suomalainen Matkaopas -yritystään 1990-luvun alussa sen jälkeen kun Travela-matkatoimisto julkaisi hänen ideansa opiskelijoiden koostamasta matkakirjasta "Tuhat tietä tropiikkiin". Hän oli 1990-luvulla luomassa australialaisen Lonely Planet -kirjasarjan nimikettä "Finland". Hän on päivittänyt brittiläisen Insight Guides -kirjasarjan kahta eri Finland-nimikettä. Suomeksi Lehtipuu on kirjoittanut matkaopaskirjat "Tuhat tietä tuntemattomaan", Bali, Bangkok, Budapest, Hongkong ja Macao, Latvia, Malesia, Marokko, New York, Singapore, Thaimaa, Suomi, Tukholma, Vietnam, Phuket ja Koh Samui.


title: Markus Lehtipuu

text: Lehtipuu kertoo Karjala-innostuksensa alkaneen vuonna 1999 toimittajien helikopterimatkasta. Sen jälkeen hän teki Karjala-oppaita varten useita matkoja nykyisen Suomen itäpuoliseen Karjalaan vuosina 2001–2004. Karjala-oppaan tullessa liian paksuksi hän erotti siitä Kannas-osion omaksi kirjakseen. Vuonna 2011 kirja julkaistiin taas nimellä Karjala, jossa Kannas oli yhdistetty muun Karjalan kanssa yhdeksi kirjaksi.


title: Markus Lehtipuu

text: Matkailutoimittajien Killan ensimmäinen journalistipalkinto annettiin vuonna 2007 Markus Lehtipuulle.