title: Boreaalinen vyöhyke

text: Boreaalisen vyöhykkeen eläimistö on vähälajinen, mutta monet sen lajeista esiintyvät ainoastaan kyseisellä alueella. Hirvi on niistä suurikokoisin, ja sen pienemmät sukulaiset peurat esiintyvät myös tundraseuduilla. Petoeläimistä tyypillisimpiä ovat karhu, susi, ilves, ahma ja näätä. Jyrsijöistä sopulit ja myyrät ovat tavallisempia kuin rotat ja hiiret, joita esiintyy lähinnä asutuksen läheisyydessä. Muita yleisiä nisäkkäitä ovat metsäjänis, kärppä, lumikko, saukko, orava, liito-orava ja pohjanlepakko.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Tavallista suurempi osa linnustosta koostuu pikkulinnuista. Tyypillisiä edustajia ovat muun muassa tiaiset, kertut ja tikat. Petolinnuista tavallisia ovat esimerkiksi kanahaukka ja pöllöt. Soilla viihtyvät teeri sekä useat viklot ja sorsat.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Havupuumetsien arvo puu- ja paperiteollisuudessa on hyvin merkittävä, ja etenkin Fennoskandiassa metsien hyväksikäyttö on intensiivistä. Luonnontilaisia aarnimetsiä on suhteellisen vähän. Hoidetuista metsistä puuttuvat kelot ja lahopuut, jotka luonnontilaisessa metsässä muodostavat merkittävän osan koko metsän biomassasta ja jotka ovat muun muassa useiden hyönteisten elinympäristöä. Myös osissa Siperiaa, Alaskaa ja Kanadaa metsien hyötykäyttö on lisääntymässä.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Hakkuiden ohella boreaalisten metsien uhkia ovat muun muassa metsäautoteiden sekä muun infrastruktuurin rakentaminen, lisääntyvä kaivostoiminta ja kaasukenttien rakentaminen sekä ilmastonmuutos, joka aiheuttaa havumetsien vetäytymisen pohjoisemmaksi. Toistaiseksi havumetsät eivät kuitenkaan ole vaarassa hävitä.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Mantereisuuden mukaan määritellyt havumetsän pääalueet Euraasiassa ovat:Boreaalinen vyöhyke voidaan jakaa edelleen pohjoisboreaaliseen (Lappi ja Peräpohjola), jossa ei enää kasva tervaleppää, keskiboreaaliseen (Pohjanmaa ja Kainuu), jossa ei kasva metsälehmusta ja eteläboreaaliseen (Etelä-Pohjanmaa, Lounais-Suomi ja Järvi-Suomi), jossa ei kasva tammea.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Suomi kuuluu ainoana maana lähes kokonaan havumetsävyöhykkeeseen. Lounaisrannikko- ja osa etelärannikosta kuuluvat lehtimetsävyöhykkeeseen luettavaan hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen, joka edustaa boreaalisen ja temperaattisen vyöhykkeen vaihettumisaluetta, lauhkean vyöhykkeen sekametsää, jossa kasvaa jo tammeakin. Toisaalta Suomen puolella synkät havumetsät ovat hemiboreaalissa vallitsevia, ja keskieurooppalaisten lehtimetsien piirteitä esiintyy vain hajanaisesti ja harvassa. Pohjoisimman Lapin tuntureilla vallitsee alpiininen tundramainen kasvillisuus, jossa kasvaa puustona vain pienikokoista tunturikoivua ja pensaskerroksessa pajua. Tätä vyöhykettä sanotaan myös hemiarktiseksi.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Eteläboreaalisen vyöhykkeen kasvukausi on 160–175 vrk, haihtuminen PE 465–510 mm. Metsät ovat tiheitä, korkeita ja nopeakasvuisia. Tyypillinen metsänkorkeus 15−17 m. Metsät uudistuvat voimakkaasti ja vaikuttavat voimakkaasti alueen ilmastoon. Valtalajeina havupuut, kuten kuusi ja mänty. Vanhan eteläboreaalisen metsän biodiversiteetti on suuri. Kuusi hieman mäntyä runsaampi, mänty kasvaa lähinnä siellä missä kuusi ei viihdy, eli karuilla paikoilla. Kuusen optimein kasvuvyöhyke, pohjoisemmaksi mentäessä se hiljalleen vähenee ja etelämmäksi mennessä se antaa hiljalleen tilaa lehtipuille, vaikka se onkin valtalajina suurimmassa osassa eteläisempää hemiboreaalia. Eteläboreaalissa, havupuiden seassa kasvaa myös lehtipuita, kuten haapaa, leppää, ja koivua. Ne saavat valoa jopa tiheissä kuusimetsissä, kasvamalla harvoina ja toisinaan kärsivinä kuusien väleissä. Ne esiintyvät kuitenkin alueella useammin pioneeripuina, esimerkiksi metsäpalojen jälkeen. Havupuut eivät myöskään kasva Etelä-Suomen savikoiden tulvatasangoilla, ja niillä mm. lepät, haapa ja koivut ovat runsaita. Erityisesti kosteikkoja suosiva tervaleppä kasvaa eteläboreaalissa yleisenä, kun taas pohjoisemmilla boreaalivyöhykkeillä se on harvinaisuus. Kenttäkerroksen lajisto vaihtelee voimakkaasti metsätyypin mukaan. Kuusimetsissä valtalajit ovat yleensä sammalet ja mustikka, mäntymetsissä jäkälät, kanerva ja puolukka ja lehdoissa esimerkiksi kielo, sananjalka ja käenkaali. Soita on runsaasti, mutta täällä ne muodostuvat vain laaksoihin ja painanteisiin. Suurin osa alueen eteläosan soista on kuivatettu maanviljelyn tieltä. Kesä on sen verran pitkä ja lämmin, että maa ehtii lämmetä hyvin. Ikiroutaa maaperässä ei ole lainkaan. Suotuisimmilla paikoilla reheviä lehtoja, pienilmastoltaan optimeilla paikoilla joskus jopa jalopuulehtoja. Tuore kangasmetsä on kuivaa kangasta tavallisempi metsätyyppi, ja lehtomainen kangasmetsä on erityisesti alueen eteläosissa tyypillinen metsätyyppi. Jalot lehtipuut kuitenkin harvinaisia, vaikkakin eteläboreaalissa kasvaa vielä jalavaa ja lehmusta, kuitenkin lähinnä paikallisluontoisina relikteinä. Eteläosissa vaahteraa ja pähkinäpensasta, mutta tammi ei alueella luonnostaan kasva lainkaan. Eteläboreaalisia metsiä kasvaa Suomessa Uudenmaan ja Varsinais-Suomen pohjoisosissa, Satakunnassa, Pirkanmaalla, Kanta- ja Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa, Etelä- ja Pohjois-Karjalassa, Etelä- ja Pohjois-Savossa, Keski-Suomessa sekä Pohjanmaan rannikolla.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Keskiboreaalisen vyöhykkeen kasvukausi on 140–160 vrk, PE 430–465 mm. Melko tiheitä, eteläboreaalisia vain hieman matalampia ja kohtalaisen nopeaa vauhtia kasvavia metsiä. Tyypillinen metsänkorkeus noin 13 m. Metsien uudistuminen parempaa kuin pohjoisboreaalissa, jopa vuosittaista. Valtalajeina havupuut, kuten kuusi ja mänty. Mänty kuusta runsaampi ja esiintyy toisinaan jopa sekapuuna kuusen kanssa. Seassa kasvaa myös harvakseltaan koivua, haapaa ja leppää, kuitenkin yleisimmin pioneeripuina. Alueella ei kasva luontaisesti lainkaan jaloja lehtipuita, kuten tammea, vaahteraa, jalavaa ja pähkinäpensasta. Metsien pensaskerros niukka ja se muodostuu lähinnä havupuiden taimista. Kenttäkerroksen lajisto vaihtelee metsätyyppien mukaan. Kuivalla kankaalla vallitsevina lajeina ovat jäkälät, variksenmarja ja puolukka; tuoreilla kankailla mustikka ja eteläboreaalista poiketen myös paikoitellen puolukka sekä jotkin suokasvit, kuten suopursu. Lehtoalueita muodostuu yleensä purolaaksoihin, ja niissä aluskasvillisuutena on tyypillisesti saniaisia ja puusto on yleensä kuusivaltaisia. Tervaleppä on keskiboreaalissa harvinainen. Runsaasti soita, joita muodostuu myös alaville, tasaisille paikoille. Paikoin esiintyy jopa lettoja, joilla tavataan harvinaisia kämmekkäkasveja. Syvällä maaperässä esiintyy laikuttaisesti ikiroutaa. Yöhalloja voi esiintyä jopa pitkin kesää. Viljan viljelyn pohjoisraja, mutta kannattavaa metsätalousaluetta. Kuivakangasmetsä yleisin metsätyyppi, vaikka tuoreita kankaitakin on melko paljon. Keskiboreaalisia metsiä kasvaa Suomessa lähinnä Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Etelä-Lapissa, mutta myös Satakunnan, Pirkanmaan, Keski-Suomen, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan pohjoisissa osissa.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Pohjoisboreaalisen vyöhykkeen kasvukausi on 100–140 vrk, haihtuminen PE 320–420 mm. Tyypillinen metsänkorkeus 5−12 m riippuen alueen pohjoisuudesta. Metsä kasvaa hitaasti tai erittäin hitaasti valtalajeina mänty ja koivu; Siperiassa mänty ja lehtikuusi. Suomessa pohjoisboreaalin eteläosissa kasvaa myös kuusta, mutta jo Rovaniemen pohjoispuolella se on harvinaisempi. Toisaalta kuusimetsiä on runsaasti erityisesti Kittilän, Sodankylän, Savukosken ja Sallan alueilla. Pohjoisimmat pohjoisboreaaliset metsät ovat Skandinaviassa männyn ja tunturikoivun matalia sekametsiä. Pohjoisimmissa osissa vyöhykettä havupuut saattavat tuottaa itävää siementä vain muutaman kerran vuosisadassa. Vain poikkeuksellisen leutoina vuosina, aivan pohjoisimmilla rajoilla havupuut eivät välttämättä edes siemennä itse koko elämänsä aikana, ja ovat itsekin levinneet alueelle mahdollisesti siemenenä tuulen mukana eteläisemmistä puista ja selvinneet aikuisiksi kuin sattuman kaupalla. Moni puulaji kasvaa siellä äärimmillään, puusto on matalampaa ja harvempaa kuin etelämpänä. Kenttäkerros on rikas ja vaihtelee metsätyypin mukaan. Siellä missä Etelä-Suomen eteläboreaalisella vyöhykkeellä kasvaa kuusivaltaisia mustikkakankaita, kasvaa pohjoisboreaalin eteläosissa paksusammalkuusikoita, joissa suokasvit, kuten suopursu ja mustikka ovat tyypillisiä kenttäkerroksen kasveja. Pohjoisempana paksusammalkuusikon korvaavat erilaiset mäntyvaltaiset suometsät. Karummilla paikoilla mäntyvaltaisilla seuduilla kasvaa laajoja jäkäläkankaita, joilla tyypillisiä aluskasveja ovat riekonmarja, juolukka ja puolukka. Pohjoisboreaalinen vyöhyke on hyvin erilainen sen etelä- ja pohjoisosissa, ja se voidaan jakaa Suomessa kahteen alavyöhykkeeseen: eteläiseen tiheämmän havumetsän vyöhykkeeseen ja suojametsävyöhykkeeseen. Suojametsien pohjoispuolella sijaitsee hemiarktinen tunturikoivuvyöhyke, joka on tundra- ja havumetsäbiomien vaihettumisaluetta. Myös suojametsissä kasvaa tunturikoivua matalien havupuiden seassa. Pohjoisboreaali on pohjoisosistaan maa- ja metsätaloudelle hyödytön vyöhyke, mutta alueella harjoitetaan paljon porotaloutta. Suojametsien eteläpuolella harjoitetaan metsätaloutta, mutta se ei ole yhtä kannattavaa kuin etelämpänä. Alueen kesät ovat melko leutoja ja vähähelteisiä, halloja esiintyy pitkin kesää. Soita on lähes kaikkialla, paitsi korkeilla paikoilla. Alueen pohjoisosissa maa on syvältä kauttaaltaan ikiroudassa, eteläosissa ikirouta on laikuttaista. Pohjoisboreaalisia metsiä on Suomessa lähes koko Lapissa (Pello−Rovaniemi−Ranua -linjan pohjoispuolella) sekä Koillismaalla ja Kainuun pohjoisimmissa osissa. Uhanalaistarkastelussa Pohjoisboreaalinen vyöhyke on jaettu neljään osaan: Koillismaahan, Peräpohjolaan, Metsä-Lappiin ja Tunturi-Lappiin.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Alppimetsissä on tietyillä korkeuksilla havaittavissa havumetsävyöhyke, jonka puuston muodostavat kuusi, saksanpihta, lehtikuusi, alppisembra ja mänty. Alempana kasvaa myös pyökkiä ja ylempänä ovat alppiniityt, joilla kasvaa myös pihlajaa.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Kaledonian ylänkö Skotlannissa on ainutlaatuinen havumetsäalue Euroopassa. Kaledoniassa kasvaa havumetsiä, sillä alue sijaitsee suhteellisen korkealla merenpinnasta. Kaledonian metsiä hallitsevat mänty, koivu ja haapa, kenttäkerroksessa kanervat. Kuusta ei kasva lainkaan. Ilmasto on mereinen, talvet ovat leutoja ja kesät viileitä. Talvien leutoudesta johtuen männyt voivat kasvaa leveästi, sillä talvella ei aina tule oksille painoksi raskasta lumipeitettä. Alueella elää monia boreaaliselle vyöhykkeelle tyypillisiä lajeja, esimerkiksi metso, joka ei muuten ole tyypillinen laji Isossa-Britanniassa. Lisäksi Kaledoniassa elää alueelle endeeminen skotlanninkäpylintu.


title: Fregatti

text: Fregatti on alustyyppi, joka voi tarkoittaa joko sota-alustyyppiä tai purjealustyyppiä. Fregatin tarkka määritelmä on vaihdellut eri aikakausina. Sana "fregatti" tulee Välimeren alueelta joko italian kielestä () tai ranskan kielestä () ja se tarkoitti kaljaasityyppistä sotalaivaa, jonka uppouma oli noin 250 tonnia.


title: Fregatti

text: Purjealuksena fregatti tarkoittaa vähintään kolmimastoista alusta, jossa on raakapurjeet kaikissa mastoissa. Synonyymi fregattitakilaiselle alukselle on "täystakiloitu laiva". Kolmimastoisen fregatin mastot ovat nimeltään keulasta alkaen: keula- eli fokkamasto, isomasto ja kryssi- eli mesaanimasto. Kaksimastoinen molemmat mastot raakapurjeilla varustettu alus on priki. Jokainen näistä mastoista on koottu kolmesta, joskus neljästä toisiinsa liitetystä kappaleesta. Alinta, aluksen rungolle pystytettyä kappaletta sanotaan alamastoksi, sen jatkona olevaa märssytangoksi, sitä seuraavaa prammitangoksi ja tämän jatkona olevaa vähä- eli puuvenprammitangoksi. Jokaiseen mastoon ja tankoon on kiinnitetty yksi tai kaksi raakaa (poikkipuuta), jotka saavat nimensä asemansa mukaan.


title: Fregatti

text: Tiettävästi suurin ja samalla ainoa viisimastofregatti oli 133 metriä pitkä ”Preussen”, jonka purjepinta-ala oli 5 560 neliömetriä. Se saavutti 15–18,5 solmun nopeuden.


title: Fregatti

text: Fregateiksi aluksia luokiteltiin 1500-luvulta aina 1800-luvulle, jotka tekivät kaikenlaisia laivaston perustehtäviä kuten tiedustelua ja saattamista. Höyrykoneiden yleistyessä termi jäi pois käytöstä ja vuosisadan lopulla alustyypin tehtävät siirtyivät risteilijöille ja hävittäjille.


title: Fregatti

text: Britannian kuninkaallisen laivaston luokitusjärjestelmässä fregatit olivat yleensä joko viidennen tai kuudennen luokan sotalaivoja, joita käytettiin yleensä vihollisen kauppa- ja kaapparialusten tuhoamiseen.


title: Fregatti

text:
Britannian kuninkaallinen laivasto otti nimityksen 'fregatti' käyttöön uudelleen toisen maailmansodan aikana River-luokassa tarkoittamaan saattueiden sukellusveneentorjunta-alusta, joka oli suurempi kuin korvetti, mutta pienempi kuin hävittäjä. Laivasto oli aiemmin käyttänyt sukellusveneentorjunta-aluksista nimitystä sluuppi.
Aluksissa oli vähemmän aseistusta kuin hävittäjissä ja ne olivat hitaampia. Brittiläinen ASDIC ei toiminut yli 20 solmun nopeudessa ja sukellusveneet olivat hyvin hitaita pinnan alla. Toisaalta ne olivat taistelukykyisempiä kuin kalastusalukseen perustuvat korvetit.
Alusten uppouma oli hieman yli 1000 tonnia ja nopeus 20 solmua.


title: Fregatti

text:
Yhdysvalloissa fregatin tehtävä ja määritelmä ovat erilaiset.
Vuonna 1949 aloitettiin uudentyyppisten alusten rakennus, joiden oli tarkoitus toimia lentotukialusten saattajina ilmatorjunta- ja sukellusveneentorjuntatehtävissä. Nämä nimettiin aluksi laivueenjohtajiksi (destroyer leader) ja vuonna 1955 fregateiksi. Alkuperäisestä nimityksestä tuli näiden alusten tunnistusnumeron alku DL. Myöhemmät Terrier-ilmatorjuntaohjuksin varustetut alukset saivat runkonumeron DLG. Alukset olivat hävittäjiä suurempia, toisen maailmansodan aikaisen pienen risteilijän kokoisia.
Toisen maailmansodan jälkeen ilmatorjuntaohjukset mahdollistivat suhteellisten pienten ilmatorjuntaan erikoistuneiden alusten rakentamisen. Yhdysvallat luopui 1975 fregatti-luokituksesta ja osa aluksista nimettiin risteilijöiksi ja osa hävittäjiksi.


title: Fregatti

text: Nykyään fregatilla tarkoitetaan keskikokoista sotalaivaa, jonka uppouma on noin 1 500–4 000 tonnia ja jota käytetään laivasto-osastoissa pinta- ja ilmatorjuntaan, nopeina partio- ja ohjusaluksina sekä sukellusveneentorjunta-aluksina.


title: Fregatti

text: Ranskassa fregatti-nimeä käytetään risteilijää pienemmistä aluksista. Ranskassa hävittäjä-termille ei ole vastinetta.


title: Korvetti

text: Korvetti tarkoittaa sotalaivatyyppiä. Nimitystä käytetään sekä purjelaivojen aikakaudesta että nykyaikaisista laivastoista puhuttaessa.


title: Korvetti

text: Korvetti oli purjealusten aikakaudella laivatyyppi, jolla oli fregatin takila, mutta oli sitä pienempi. Korvettien uppouma on noin 1 000 tonnia. Korvetissa oli vain yksi tykkikansi, ja tykit sijaitsivat aluksen yläkannella. Nimi "korvetti" tulee ranskan kielestä. Korvettia pienempi alus oli sluuppi, jossa oli yleensä kuunaritakila.


title: Korvetti

text: Ison-Britannian merivoimat otti termin uudelleen käyttöön luokituksena vuosina 1939–1940 tilatuille hävittäjää pienemmille Flower-luokan aluksille.


title: Korvetti

text: Nykyään korvetilla tarkoitetaan pienimpään kokoluokkaan kuuluvia, noin 500–1 500 tonnin uppouman omaavaa sota-alusta, jota käytetään pintatorjuntaan. Korvettia pienempiä taistelevia sota-aluksia ovat vain ohjus-, torpedo- ja vartioveneet. Suurempia aluksia nimitetään hävittäjiksi.


title: Korvetti

text: Nykyään korvetit kuuluvat useiden maiden moderneihin laivastoihin. Niitä on käytössä muun muassa Ruotsin, Saksan, Italian, Etelä-Afrikan, Intian, Kiinan, Israelin, Turkin, Puolan, Kreikan ja Venäjän merivoimilla. Suomessa käytössä olleet Turunmaa-luokan tykkiveneet Turunmaa ja Karjala olivat kansainvälisen luokituksen mukaan korvetteja.


title: Korvetti

text: Uusinta teknologiaa edustavat ruotsalaiset Visby-luokan ohjuskorvetit, jotka otettiin käyttöön vuosina 2000–2006. Yhdysvalloissa on kehitteillä uuden sukupolven rannikkotaistelualus (). Alustyypin ensimmäinen edustaja USS Freedom (LCS-1) valmistui vuonna 2006. Kehitystyö on ollut vaikeuksissa kustannuksien karattua hallinnasta.


title: Kuivatislaus

text: Kuivatislaus eli pyrolyysi (myös "destruktiivinen tislaus") on kemiallinen reaktio, jossa orgaanisia kiinteitä aineita hajotetaan kuumentamalla hapen pääsemättä vaikuttamaan prosessiin. Nimitys johtuu siitä, että aine fraktioidaan ("tislataan") sellaisenaan (kuiviltaan); kyse ei kuitenkaan ole, kuten tislauksessa, aineensiirron yksikköoperaatiosta (fysikaalisesta reaktiosta), vaan kemiallisesta reaktiosta. Kuivatislaus on voimakkaasti pelkistävä reaktio, ja se pilkkoo makromolekyylejä komponentteihinsa, rikkoo estereitä ja amideja, ja erottaa pieniä molekyylejä. Tavallisimmat kuivatislaustuotteet (alitteet) ovat koksi, terva ja sysi. Tisleenä saatuja tuotteita ovat vesi, hiilimonoksidi, erilaiset hiilivedyt, etikkahappo, metanoli, ammoniakki, fenolit ja orgaaniset emäkset.


title: Kuivatislaus

text: Pyrolyysissä käytetään joko vakuumia ("tyhjiöpyrolyysi") tai inerttiä atmosfääriä, kuten typpeä syrjäyttämään ilman happi. Teollisuuden pyrolyysireaktiot tehdään pääsääntöisesti 200 - 500 °C:n lämpötilassa.


title: Kuivatislaus

text: Teollisuudessa kuivatislataan muun muassa puuta, kivi- ja ruskohiiltä, turvetta ja hartsia. Puun kuivatislausta ovat muun muassa miilunpoltto ja tervanpoltto. Puun kuivatislauksessa eli puunhiillossa saadaan muun muassa tervaa, etikkahappoa, metanolia, asetonia ja tärpättiä. Kivihiilen kuivatislauksessa saadaan valokaasua, koksia, ammoniakkia, raakaa bentseeniä sekä kivihiilitervaa. Tervanpoltto on eräs kuivatislauksen perinteinen sovellus. Nykyaikainen rauta- ja terästeollisuus sai alkunsa vasta Abraham Darby I:n kehitettyä 1709 kivihiilen pyrolyysin, jolla saatiin masuunin raaka-aineeksi kelpaavaa koksia.


title: Kuivakkokasvi

text: Kuivakkokasvi eli kserofyytti on kasvi joka on rakenteellisilta (kseromorfinen) ja fysiologisilta ominaisuuksiltaan sopeutunut selviytymään kuivalla kasvupaikalla. Kserofyyttejä esiintyy kaikenlaisissa ympäristössä - ei vain niissä mitkä näyttävät kuivilta, kuten aavikoilla. Kaktukset ja muut mehikasvit eli sukkulentit sekä ananaskasvit, joita löytyy sademetsistä ovat yhtä lailla kserofyyttejä. Useilla kasveilla jotka elävät arktisilla alueilla on myös kserofyyttisiä ominaisuuksia, koska vesi on kauan aikaa jäässä. Kserofyyttejä on myös hiekkarannoilla, kivisillä rannikoilla sekä satunnaisilla hiekkadyyneillä.


title: Kuivakkokasvi

text: Kserofyytin ominaisuuksia ovat veden vähäinen haihduttaminen, mutta samalla mahdollisimman suuren vesimäärän säilyttäminen. Kserofyytin vastakohtana ovat kosteikkokasvit eli hydrofyytit.


title: Kosteikkokasvi

text: Kosteikkokasvi eli hydrofyytti on fysiologisilta ominaisuuksiltaan kostealle kasvupaikalle sopeutunut kasvi. Tarkemmin sanottuna kasvi kasvaa vedessä, vetisessä maassa tai maassa, joka kostuu säännöllisesti. Esimerkiksi lumpeet ja jotkin vuokot ovat hydrofyytteja. Kosteikkokasveja ovat myös ruohovartiset rantakasvit, kuten rentukka, järvikorte ja sarakasvit. Myös sammalet ovat kostean paikan kasveja. Kosteikkokasveja on myös trooppisissa sademetsissä sekä lehdoissa. Hydrofyytin vastakohtana ovat kuivakkokasvit eli kserofyytit. Vesikasveja on viittä tyyppiä: pohja-, uppos- ja kelluslehtiset sekä irtokellujat ja ilmaversoiset.


title: Kosteikkokasvi

text: Joitakin kosteikkokasveja käytetään kosteikkopuutarhassa.


title: Kosteikkokasvi

text: Hydrofyyttien ominaisuuksia:


title: Elisabet (Venäjä)

text: Elisabet tai Elisabet Petrovna (; 29. joulukuuta 1709 Kolomenskoje lähellä Moskovaa – 5. tammikuuta 1762 Pietari) oli Venäjän keisarinna vuosina 1741–1762. Hän johti Venäjää Itävallan perimyssodan ja seitsenvuotisen sodan aikana. Talvipalatsi rakennettiin Elisabetin valtakaudella.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Elisabet oli sisarensa, Holstein-Gottorpin herttuatar Annan lisäksi ainoa Pietari Suuren ja Katariina I:n yhdestätoista lapsesta, joka eli aikuisikään asti. Nuoruudessaan Elisabet tuli toistuvasti ohitetuksi hallitsijaa valittaessa. Isänsä velipuolen Iivana V:n tyttären, keisarinna Annan hallitessa Elisabet oleskeli poissa hovin elämästä. Hän ei nuoruudessaan ollut juurikaan kiinnostunut politiikasta vaan oli tyytyväinen saadessaan omistautua harrastuksilleen ulkoilulle, ratsastukselle, puutarhanhoidolle ja metsästykselle. Elisabetin kauneus, seurallisuus ja iloisuus takasivat sen, että hänellä riitti paljon niin mies- kuin naispuolisiakin ystäviä.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Elisabetin matka kohti valtaistuinta alkoi, kun Anna sai sairauskohtauksen ja kuoli marraskuussa 1740. Valta siirtyi nyt Elisabetin ohi vain neljän kuukauden ikäiselle Iivana VI:lle. Syynä valintaan oli se, että keisarinna Anna halusi rakastettunsa Bironin säilyttävän valta-asemansa ja uskoi onnistuvansa siinä parhaiten nimittämällä seuraajakseen sisarentyttärensä, Iivanan äidin, Mecklenburgin herttuattaren Anna Leopoldovnan. Biron kuitenkin taivutteli kuolemaisillaan olevan hallitsijan siirtämään vallan suoraan Iivanalle sillä ehdolla, että Bironista itsestään tulisi sijaishallitsija.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Bironin valta-asema ja hänen saksalaistaustansa saivat aikaan vastustusta, joka siivitti Elisabetin matkaa valtaistuimelle. Hänen innokas tukijansa oli Ranska, joka toivoi voivansa vaikuttaa Venäjän Itävallalle suopeaan politiikkaan. He myös uskoivat, että Elisabetin valtaannousu vähentäisi Venäjän ulkopoliittista aktiivisuutta. Elisabetia tuki myös Ruotsi, joka odotti hyötyvänsä politiikasta kiinnostumattoman naisen valtaannoususta. Ehdokas itse kuitenkin pelkäsi vallankaappauksen epäonnistumista ja kului suunnilleen vuosi, ennen kuin hän sai kerätyksi tarpeeksi rohkeutta ryhtyäkseen toimeen.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Aika oli kuitenkin kypsä joulukuussa 1741, jolloin Anna Leopoldovna karkotettiin periferiaan ja pieni Iivana teljettiin vankilaan. Ruotsi oli pyrkinyt lisäämään sekasortoa Venäjällä valtaannousun helpottamiseksi hattujen sodan avulla, mutta heidän sotilaallinen menestymättömyytensä sai aikaan sen, että Elisabet hyökkäsi Ruotsia vastaan. Ajanjakso tunnetaan Suomessa pikkuvihan nimellä. Sotatoimi oli Elisabetin viimeisiä varsinaisia tarmokkaita hallintotoimia, sillä vastedes hän omistautui puoliksi nautinnoille, puoliksi uskonnolle.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Pian valtaannousunsa jälkeen Elisabet alkoi suunnitella kruununperijänsä nimittämistä. Hän itse ei voinut saada lapsia, joten harkittuaan hän päätti kutsua Venäjälle sisarvainajansa pojan Karl Peter Ulrichin, joka oli viettänyt lapsuutensa isänsä luona Holsteinissa, mutta oli vastikään jäänyt orvoksi. Venäjälle saavuttuaan hänet kastettiin Pietariksi ja jälkimaailma tuntee hänet paremmin myöhemmällä hallitsijanimellään Pietari III. Vaikka Elisabet järkyttyi pojan rujosta olemuksesta, joka johtui hänen julmasta kasvatuksestaan, päätti keisarinna heti nimittää pojan seuraajakseen.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Jotta hallitsijasuku jatkuisi tulevaisuudessakin, ryhtyi keisarinna määrätietoisesti etsimään 16-vuotiaalle Pietarille puolisoa. Sopiva ehdokas löytyikin Preussista, Alhalt-Zerbstin ruhtinaskunnasta. Neljätoistavuotias tyttö oli keisarinnalle luultavasti siksikin mieleinen, että hän itse oli nuoruudessaan ollut kihloissa tämän enon Karl August Holstein-Gottorpin kanssa. Suhde oli ollut onnellinen, mutta sulhanen oli kuollut pian isorokkoon. Nuori Sophia sai jäädä Venäjälle ja ortodoksikasteessa hänen nimekseen valittiin Katariina Aleksejevna. Häntä alettiin myöhemmin kutsua Katariina Suureksi.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Varsinaiset hallitustoimet Elisabet jätti usein suosikeilleen, joista merkittävimmäksi nousi kasakkapaimen Aleksei Razumovski. Huhuttiin, että hän ja keisarinna olisivat jopa olleet salaa naimisissa. Keisarinna itse oli hallitsijana vailla suurta kunnianhimoa. Hän keskittyi hovielämään tanssiaisineen ja seurusteluineen. Elisabetin kerrotaan omistaneen 15 000 ranskalaistyylistä pukua ja 5 000 paria kenkiä. Sanottiin myös, ettei hän koskaan käyttänyt samaa asua kahdesti.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Huolimatta iloluonteisuudestaan Elisabet oli kuitenkin perinyt isältään hyvin ailahtelevaisen luonteen. Hän saattoi suuttuessaan lyödä seurassaan olleita ihmisiä ja raivostuessaan lähettää virkamiehiä suoraan virkapaikalta karkotukseen. Vanhemmalla iällä keisarinna lisäksi siirtyi uudenlaiseen päiväjärjestykseen valvomalla öisin ja nukkumalla päivällä.


title: Elisabet (Venäjä)

text: Keisarinna Elisabetin hallituskauden keskeisiä saavutuksia olivat Moskovan yliopiston ja Pietarin taideakatemian perustaminen. Aloite niihin tuli keisarinnan suosikeilta. Varsinaisesti keisarinna kiinnostui valtion asioista hattujen sodan jälkeen uudelleen vasta seitsenvuotisen sodan sytyttyä. Hän halusi vääjäämättä jatkaa Preussia vastaan käytyä sotaa loppuun saakka, sillä sen mahdollinen laajeneminen Venäjän suuntaan koettiin uhkana. Menestys näyttikin varmalta, sillä kahdesti hävitetty Berliini oli raunioina ja suuri osa Preussista vihollisen miehittämänä. Elisabetin oma terveys oli kuitenkin samalla heikentynyt. Toisinaan hän oli pitkään tilassa, jossa häntä oli mahdotonta saada hoitamaan hallitsijan velvollisuuksiaan. Joskus hän vietti päiväkausia rukouksiin uppoutuneena ja toisinaan hän virkistyi ja vannoi jatkavansa sodan loppuun saakka liittolaisensa Itävallan rinnalla. Juuri Preussin tappion hetken saapuessa keisarinnan voimat kuitenkin loppuivat ja hän kuoli verenvuotoon tammikuun toisena päivänä 1762. Hänen seuraajansa, innokas Preussin ja sen kuninkaan Fredrik II:n ihailija Pietari III lopetti heti valtaannousunsa jälkeen vihollisuudet ja palautti Preussille sen menettämät alueet. Näin Elisabetin viimeinen suuri hanke, Preussin murskaaminen, raukesi juuri ennen toteutumistaan.


title: Perenna

text: Perenna on ruohovartinen, monivuotinen koristekasvi, joita kasvatetaan puutarhoissa ja julkisilla paikoilla. Perennan maanpäälliset osat lakastuvat syksyllä kukinnan ja siementämisen jälkeen. Kasvi aloittaa kasvun taas seuraavana keväänä maassa säilyvien talvehtimiselinten, kuten juurakkojen, mukuloiden, maavarsien tai sipulien, avulla. Perennojen koko vaihtelee maata pitkin suikertavista matalista lajeista parin metrin korkuisiin. Eri perennalajit viihtyvät erilaisissa kasvuolosuhteissa niin maan, kosteuden kuin valoisuudenkin suhteen.


title: Perenna

text: Perennat valitaan paikan kasvuolosuhteisiin sopiviksi, jolloin kasveista kehittyy terveitä ja kukoistavia. Lajin valintaan vaikuttavat kasvupaikan valoisuus, maalaji, maan happamuus ja ravinteisuus sekä tuuli- ja kosteusolosuhteet. Perennalajien joukosta löytyy sopivia lajeja kaikenlaisiin olosuhteisiin. Jotkin perennat viihtyvät auringossa, jotkin varjossa, jotkin ovat vesikasveja ja jotkin menestyvät kuivassa kivikossa.


title: Perenna

text: Perennat jaetaan niiden käytön ja kasvupaikan mukaan eri ryhmiin:


title: Perenna

text: Varjossa hyvin viihtyviä perennoja ovat etenkin peittokasvit, saniaiset ja sipulikasvit. Ne kaunistavat puutarhan heikoimmin kasvavia alueita ja samalla estävät valossa viihtyvien rikkakasvien kasvun.


title: Perenna

text: Suomessa viihtyy myös muutama köynnösperenna, kuten humala ja karhunköynnös.


title: Perenna

text: Useita perennoja kasvatetaan niiden kukkien vuoksi ja joitain niiden koristeellisten lehtien vuoksi. Joitakin perennoja käytetään myös leikkokukkina.


title: Perenna

text: Perennat kukkivat lajista riippuen eri aikoihin kevään ja syksyn välillä. Lajivalikoiman valinnassa pyritään usein siihen, että puutarhassa olisi jatkuvasti joitain kukkivia perennoja. Yleinen tapa sijoitella saman ryhmän perennat on sijoittaa korkeimmat lajit joko keskelle tai taustalle ja matalimmat ryhmän reunuskasveiksi. Perennojen koko vaihtelee maata pitkin suikertavista matalista lajeista parin metrin korkuisiin. Kukkien värien valintaa ohjavat usein omistajan omat mieltymykset.


title: Perenna

text: Perennoita on perinteisesti kasvatettu puutarhoissa suorakaiteen muotoisissa perennapenkeissä. Toinen paikka perennoille on kukkavyöhyke, joka on puutarhaa reunustavan puu- ja pensasvyöhykkeen sekä puutarhan keskellä olevan nurmikon välissä. Useimmat perennat istutetaan ryhmiksi, mutta suurimpia perennoja voidaan istuttaa yksittäiskasveiksikin. Perennaryhmiin voidaan sijoittaa myös yksivuotisia kesäkukkia ja pitkään kukkivia pensaita sekä koristeheiniä, joiden lehdet, kasvutapa ja kukinnot koristavat puutarhaa pitkälle talveen asti.


title: Perenna

text: Perennaryhmiin istutetaan korkeiden kasvien joukkoon usein matalia peittokasveja, jotka torjuvat rikkakasvien leviämisen perennojen väliin viemällä niiltä tilan ja valon. Peittokasvit kukkivat usein aikaisin keväällä ja kuihtuvat sen jälkeen, mikä jättää korkeammille perennoille kasvutilaa.


title: Perenna

text: Perennoita käytetään nykyisin aikaisempaa enemmän julkisilla paikoilla, kuten puistoissa, taajamien viheralueilla, liikennealueilla ja hautausmailla, sillä ne ovat esteettisiä, monimuotoisia ja helppohoitoisempia kuin nurmikko. Julkisten paikkojen perennoilta vaaditaan kuitenkin enemmän kuin kotipuutarhoissa käytettäviltä. Pohjoismaista Ruotsissa on perennoja käytetty julkisilla viheralueilla jo 1980-luvulta alkaen. Suomessa perennojen käyttöä julkisilla viheralueilla ilmastollisen soveltuvuuden ja hoitotarpeen kannalta tutkittiin Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen hankkeessa 2005–2010.


title: Perenna

text: Perennat myydään yleensä astiataimina, ja niitä on saatavilla keväästä syksyyn. Suomessa paras istutusaika on elokuu tai syyskuun alku, jolloin perennat ehtivät juurtua ennen talvea. Perennoja voi kasvattaa myös siemenistä ja lisätä jakamalla tai pistokkailla.


title: Perenna

text: Perennat viihtyvät useimmiten tavallisessa puutarhamaassa, kunhan ne eivät joudu seisovaan veteen. Niiden tarvitsema kasvualustan syvyys vaihtelee 15–60 senttimetrin välillä. Perennojen istutuksessa kiinnitetään huomiota siihen, että istutusmullassa ei ole rikkakasvien juuria tai juurakoita. Perennat istutetaan niiden korkeudesta ja peittävyydestä riippuen noin 15 senttimetristä yli 50 senttimetrin välein. Perennat istutetaan märkinä ja ne kastellaan myös istutuksen jälkeen.


title: Perenna

text: Perennan maanpäälliset osat lakastuvat syksyllä kukinnan ja siementämisen jälkeen. Kasvi aloittaa kasvun taas seuraavana keväänä maassa säilyvien talvehtimiselinten, kuten juurakkojen, mukuloiden, maavarsien tai sipulien, avulla.


title: Perenna

text: Vastaistutettuja taimia kastellaan istutuksen jälkeen viikoittain runsaasti kerrallaan. Perennojen hoitoon kuuluu tarpeen mukaan myös kitkeminen, kanttaus, lannoitus, kalkitus, tukeminen, kuihtuneiden kukkien poistaminen ja jakaminen.


title: Perenna

text: Kuihtuneiden perennojen varret jätetään usein talveksi pystyyn, jolloin ne jäävät koristamaan pihaa. Keväällä varret voidaan hienontaa kasvupaikalleen lannoitteeksi.


title: Perenna

text: Pitkälle jalostetut ryhmäperennat voivat vaatia paljon hoitoa. Jalostamattomat luonnonperennat eivät aina ole yhtä näyttäviä kuin jalostetut, mutta ne kasvavat vaatimuksilleen sopivassa paikassa usein kokonaan ilman hoitoa. Maatiaisperennat ovat Suomessa kauan menestyneitä kantoja, jotka ovat niin ikään helppohoitoisia.


title: Perenna

text: Jotkin perennat leviävät haitallisesti puutarhoista luontoon, missä ne syrjäyttävät alkuperäiset lajit. Suomessa näin on levinnyt komealupiini ja muualla Euroopassa jätti- ja japanintatar sekä kaukasianjättiputki. Leviämistä voi ehkäistä rajoittamalla juuriston kasvua ja poistamalla kukkavarret ennen siementen kypsymistä.


title: Perenna

text: Jotkin yleiset perennat ovat myrkyllisiä, kuten kullerot, ukonhatut, ritarinkannukset ja pionit.


title: Perenna

text: Suomalaisissa kotipuutarhoissa perennoja on kasvatettu 1800-luvun lopulta lähtien: sitä ennen viljeltiin lähinnä mauste- ja lääkeyrttejä tai luonnovaraisia kukkakasveja. Vanhimpia suomalaisia perinneperennoja ovat muun muassa ukonhatut, lapinakileija, lehtoakileija, lehtoängelmä, aasiankullero, kullero, siperianunikko, jalokiurunkannus, pystykiurunkannus, kesäpikkusydän, särkynytsydän ja harjaneilikka. Ensimmäisen varsinaisen suomenkielisen perennakirjan teki Alexandra Smirnoff vuonna 1910, joskin jo 1700-luvulta lähtien oli perennoita käsitelty suomalaisissa väitöskirjoissa ja puutarhakirjoissa.


title: Perenna

text: Perennojen nykyisen jaottelun ekologisiin ryhmiin kehitti Münchenin yliopiston professori Richard Hansen toisen maailmansodan jälkeen. Hän jaotteli perennat muun muassa aurinkoisille ja avoimille paikoille sopiviin arokasveihin, kivikkokasveihin, ryhmäperennoihin, varjoperennoihin, puolivarjon perennoihin sekä ranta- ja vesikasveihin. Myös potsdamilainen Karl Foerster edisti samoihin aikoihin perennojen käyttöä jalostamalla uusia lajikkeita ja julkaisemalla kirjallisuutta. Englannissa perennojen käyttöä edisti 1900-luvun puolivälissä Alan Bloom. Hän jalosti tuhansia uusia lajikkeita ja kehitti ”saariryhmät”, joka puolelta katseltavat tukevavartisista perennoista koostuvat perennaryhmät. 1980-luvulla Hollannissa syntyi uusi perennatyyli, jossa suositaan hillitynvärisiä, ilmavia luonnonperennoja ja koristeheiniä.


title: Heckler & Koch G36

text: Heckler & Koch Gewehr 36 (valmistajan mukaan "G36", Bundeswehrin mukaan "Gewehr G36, Kaliber 5.56 mm x 45") on Länsi-Saksassa 1980- ja 1990-luvuilla suunniteltu modulaarinen rynnäkkökivääri. Se on ollut jalkaväen pääaseena Bundeswehrissä vuodesta 1997 ja Espanjan armeijan käytössä vuodesta 1999.


title: Heckler & Koch G36

text: Aseen rakenteessa on korvattu kaikki mahdolliset metalliosat korkealaatuisella muovilla sellaisilla paikoissa, joissa metallin käyttö ei ole välttämätöntä. Esimerkiksi aseen runko on hiilikuituvahvisteista polyamidia, jossa vain suurimmalle rasitukselle joutuviin kohtiin on lisätty ruostumattomasta teräksestä tehtyjä osia.


title: Heckler & Koch G36

text: Aseessa on kiinteä 3.5 kertaisesti suurentava optinen tähtäin, jonka päällä punapistetähtäin.


title: Heckler & Koch G36

text: G36-aseesta on erilaisia variaatioita kuten esimerkiksi lyhennetty versio G36K (K on lyhenne sanasta "kurz" ’lyhyt’), vielä edellistäkin lyhyempi kompaktiversio G36C (C=Compact=kompakti) josta on poistettu optiset tähtäimet joiden tilalla on STANAG-kisko ja diopteritähtäimet, sekä ulkomaanvientiin tehdyt versiot G36E ja G36KE joista puuttuu punapistetähtäin.


title: Heckler & Koch G36

text: Siitä on valmistettu myös raskaspiippuista, sadan patruunan C-Mag-kaksoisrumpulippaalla ja haaratuella varustettua MG36-tulitukiversiota.


title: Heckler & Koch G36

text: Aseesta on myös muun muassa tukistaan, tähtäimistään ja lippaaltaan muutettu itselataava siviiliversio SL8.


title: Heckler & Koch G36

text: Suomen rajavartiolaitoksen valmiusjoukkueiden käytössä on G36C -malli. Myös Suomen Poliisilaitosten VATI-ryhmät saivat lokakuusta 2009 alkaen käyttöönsä G36C -mallit.


title: Heckler & Koch G36

text: G36 on päätetty korvata saksan armeijassa uudella aseella lähivuosina, ase on todettu huonoksi. Kuumetessaan siitä tulee epätarkka eikä ase sovellu pitkiin taisteluihin, jollaisista on raportteja Afganistanista. Maaliskuussa 2015 puolustusministeri Ursula von der Leyen antoi medialle lausunnon jonka mukaan ongelman juurisyy on aseen painoa pienentävä suunnittelu. Tämä perustui tarkastajakenraali Volker Wiekeriltä saatuun kirjeeseen jossa viitattiin armeijan sisäiseen raporttiin. Raportin mukaan sadan metrin matkalla osumaprosentti tippuu seitsemään prosenttiin kun aseen ja ulkolämpötilan ero on yli 30 astetta.


title: Heckler & Koch G36

text: Saksan armeijan oma vaatimustaso osumatodennäköisyydelle on 90 prosenttia.


title: Ahe

text: Ahe on koralliatolli Tuamotun saariryhmässä Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Manihin saaresta lounaiseen ja pääsaari Tahitista noin 450 kilometriä koilliseen. Ahella oli 491 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa, ja sen ainoa kylä on Tenukupara, jonka asukasluku on noin 100.


title: Ahe

text: Atolli on pinta-alaltaan 183 neliökilometriä, josta laguuni peittää noin 145 neliökilometriä. Laguunilta on yhteys ympäröivään mereen.


title: Suomuhauki

text: Suuri suomuhauki on Kalevalan sankarien esteeksi asettuva jättiläismäinen kala.


title: Suomuhauki

text: Väinölän sankarien pursi pysähtyy pinnan lähellä kellottelevan suomuhauen selkään. Väinämöinen tappaa miekallaan kalan, ja tekee sen leukaluusta ensimmäisen kanteleen. Toinen suomuhauki asuu Tuonen joessa. Ilmarinen saa Pohjolan emännältä tehtäväksi tämän suomuhauen pyytämisen, palkaksi Pohjolan neidosta. Ilmarinen takoo rautaisen kokon, joka iskee kyntensä haukeen, ja nostaa sen vedestä. Kokko on kuitenkin tuhma, se syö luvatta kalaa, ja turmellun kalan saanut Pohjolan emäntä epäröi luovuttaa neitoa.


title: Huumorifantasia

text: Huumorifantasia on fantasiakirjallisuuden alalaji, joka on tyyliltään ja tavoitteiltaan humoristinen. Huumorifantasian tarinat sijoittuvat tavallisesti kuvitteellisiin maailmoihin, ja ne sisältävät usein parodisia viittauksia muihin fantasiakirjoihin. Huumorifantasiaa on kutsuttu joskus myös matalaksi fantasiaksi erotuksena korkeaan fantasiaan, joka on tyyliltään vakavaa. Nykyisin matala fantasia kuitenkin erotetaan omaksi alalajikseen.


title: Huumorifantasia

text: Terry Pratchettin Kiekkomaailma-kirjoja pidetään hyvänä esimerkkinä huumorifantasiasta.


title: Pohjan neito

text: Pohjan neito on kuvanveistäjä Viljo Savikurjen vuonna 1967 valama pronssipatsas, joka kuuluu Oulun kaupungin julkisten veistosten kokoelmaan. Teosta pidetään yhtenä Savikurjen onnistuneimmista ulkoveistoksista. Pohjanmaa Oy lahjoitti veistoksen kaupungille 50-vuotisjuhlansa kunniaksi, ja se sijoitettiin yrityksen pääkonttorin eteen Lyötynpuistoon, keskustan Vanhatullin kaupunginosaan. Veistoksen mitat ovat 140×56×166 cm.


title: Pohjan neito

text: Patsasta on joskus kutsuttu ”Oulun Havis Amandaksi”, koska aikaisemmin ylioppilaat lakittivat neidon vappuisin.


title: Laukon kartano

text: Laukon kartano on historiallisesti merkittävä kartano Vesilahdella, ja se toimii nykyisin koko perheen matkailukeskuksena. Siellä on muun muassa vuosittain vaihtuvia näyttelyitä, ravintola, kahvila, terassi ja puoti.


title: Laukon kartano

text: Laukon kartano sijaitsee Pyhäjärven rannalla, Narvan kylän lähellä. Kartano mainittiin ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1416. Vuoteen 1817 asti Laukko kuului Kurki-suvulle. Sen jälkeen sen ovat omistaneet Törngren-, Hallonblad-, Standertskjöld-, Standertskjöld-Nordenstam-, Haarla- ja nykyisin Lagerstam-suku.


title: Laukon kartano

text: Vaikka Laukko on mainittu kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1416, ulottuu alueen historia ainakin tuhat vuotta taaksepäin. Laukon mailta on löydetty runsaasti hauta- ja uhripaikkoja sekä esimerkiksi kaupantekoon viittaavaa esineistöä, mikä viittaa siihen, että paikalla on sijainnut vilkas kauppakylä jo ennen ensimmäisen vuosituhannen vaihdetta. Kokemäenjoen vesistö tarjosi hedelmällisen maaperän ja käytännöllisen sijainnin kattavan sisämaan vesireitin varrella.


title: Laukon kartano

text: Kansantarinan mukaan pirkkalaispäällikkö Matti Kurki sai 1200-luvulla Laukon läänitykseksi Ruotsin kuninkaalta kiitokseksi taistelemisesta Tanskaa vastaan sekä Lapin valloittamisesta. Zachris Topeliuksen "Maamme"-kirjassa puolestaan kerrotaan, että Matti Kurki olisi taistellut kartanon edustalla sijaitsevassa Pohdon saaressa venäläistä sotapäällikkö Pohtoa vastaan ja tämän voitettuaan saanut maat itselleen. Ensimmäisissä merkinnöissä 1400-luvulla Laukko mainitaan kuitenkin vielä maalaiskylänä, mutta pian vuoden 1416 jälkeen, Kurki-suvun asetuttua alueelle, alkoi paikalle muodostua kartano.


title: Laukon kartano

text: Laukon ensimmäinen tunnettu isäntä Klaus Kurki syntyi mitä luultavimmin 1420-luvun lopulla. Synkän "Elinan surma" -runon hahmona tunnettu kartanonherra eli todellisuudessa rauhallista elämää rikkaan ja jalosukuisen vaimonsa Elin Stenbockin kanssa ja toimi muun muassa Turun linnan voutina ja tuomarina Ylisen Satakunnan kihlakunnassa. Stenbockin myötä kasvavaa Laukkoa siunattiin suurella omaisuudella ja ylhäisillä sukuyhteyksillä, jotka turvasivat kartanon sekä sen isäntäväen aseman ja talouden. Elinin ja Klausin kuoltua Laukkoon asettui asumaan tytär Elin miehensä Knut Erikssonin kanssa. Arkeologisten löydösten perusteella on voitu todentaa, että heidän elinaikanaan, 1500-luvun taitteessa, Laukkoon rakennettiin poikkeuksellisen näyttävä kivinen, tornimainen päärakennus, jollaista ei aiemmin Suomessa oltu nähty.


title: Laukon kartano

text: Kurkien aikana Laukkoa hallitsivat niin uskonmiehet, miekkasankarit, tuomarit kuin ryöstöparonina tunnettu Jöns Knutsson Kurkikin. Sukua rikastuttivat avioliitot sekä sukuyhteyksillä saavutetut valta-asemat ja virat. 1600-luvulla Laukon kartanoa hallitsi Suomen mahtavin mies, Jöns Kurki. Hän toimi käskynhaltijana ensin Turun linnassa ja sen jälkeen Viipurin linnassa, sekä teki merkittävän uran Turun hovioikeudessa, jossa presidentti Kurkea ylistettiin viisaaksi ja loisteliaaksi mieheksi.


title: Laukon kartano

text: 1600-luvun lopulla, Jöns Kurjen pojan, Gabriel Kurjen isännöidessä Laukkoa alkoi kartano kuitenkin köyhtyä. Vuonna 1690 Laukon isäntä palasi Ruotsista katkeroituneena vanhaa kartanoaatelia köyhdyttäneen reduktion takia. Ponnisteluista huolimatta Laukon isäntä kohtasi vastoinkäymisiä toinen toisensa jälkeen. Lopulta 1700-luvun alussa vanha kivilinna tuhoutui lopullisesti rajussa tulipalossa ja Gabrielin kuoltua, 1713 isovihan aikana, kartano melkein autioitui.


title: Laukon kartano

text: 1700-luvun loppupuolella Gabrielin pojanpoika Axel Gustav Kurki pystyi viimein palauttamaan Laukon entiseen loistoonsa: hän maksoi isoisänsä vanhat velat, lunasti takaisin menetetyt tilukset ja alkoi tarmokkaasti kehittää kartanoon uudenaikaista maa- ja karjataloutta. Axel Gustav ei kuitenkaan koskaan mennyt naimisiin, joten hänen kuoltuaan vuonna 1800 kartanosta tehtiin sääntöperintötila. Seuraavilla isännillä ei siis ollut minkäänlaista aiempaa kosketusta Laukon kartanoon.


title: Laukon kartano

text: Vuonna 1810 kartanon siirryttyä sääntöperintötilana Claes Arvid Kurjelle Kurkien aika kartanossa päättyi lopullisesti. 1800-luvun alussa, Suomen siirryttyä Venäjän keisarikunnan vallan alle, piti tuoreen isännän tehdä valinta Venäjän ja Ruotsin välillä. Kartanon ylläpito olisi vaatinut muuttoa Suomeen ja tuore isäntä oli nimetty Tukholman korkeimpaan oikeuteen, joten päätös oli selvä: Kurkien aika Laukossa oli ohi.


title: Laukon kartano

text:
Vuonna 1817 Claes Arvid Kurki myi Laukon kartanon Turun kaupunginvälskäri Johan Agapetus Törngrenille. Koulutusta arvostava professori ja hänen vaimonsa Eva Agatha Törngren palkkasivat kartanoon kotiopettajaksi 22-vuotiaan ylioppilas Elias Lönnrotin, joka saapui Laukkoon vuonna 1824. Nuori Lönnrot kiintyi nopeasti isäntäperheeseen ja hänestä tuli tärkeä osa Törngrenin perhettä. Kartanon seurapiireissä Lönnrot omaksui tulevan uransa kannalta tarpeellisia herraskaisia keskustelu- ja käytöstaitoja sekä tutustui Laukon pidoissa tuleviin professoreihinsa ja löysi parhaat ystävänsä. Professori Törngren oli tärkeässä osassa Lönnrotin lääketieteen opinnoissa ja kartanon rouva Eva Agatha kannusti lahjakasta nuorukaista hänen kansanlaulujen ja -runojen keruussaan. Lönnrot keräsi Laukossa yhteensä viiden vuoden ajan lauluja ja tarinoita niin kartanon työntekijöiltä kuin torppareiltakin; kuuluisin runoista on "Elinan surma".
Muinaissuomalaisiin hahmoihin Lönnrot tutustui, kun Eva Törngrenin serkun mies Reinhold von Becker tarjosi hänelle väitöskirjan aiheeksi Väinämöistä, joka oli vielä tuntematon suomalaisen muinaisuskon jumala. Kansanperinteestä kiinnostunut Lönnrot aloitti keruutyön nopeasti ja palasi ensimmäiseltä tuottoisalta matkaltaan Laukkoon syyskuussa 1828. Kansalliseepos Kalevala sai viimeisen muotonsa vuonna 1849, kun Lönnrot päiväsi teoksen Laukossa, omana nimipäivänään ja kartanon rouvan syntymäpäivänä 17. huhtikuuta 1849.


title: Laukon kartano

text: Laukko siirtyi Johan Agapetus Törngrenin kuoltua vuonna 1859 Adolf Törngrenille, ja tuore isäntä päätti sijoittaa isänsä vaalimat perintörahat uuden maailman teollisuushankkeisiin. Hän onnistui hankkeissaan ja alun saivat muun muassa Tampella, Tako ja Hietalahden telakka. 1850-luvulla Törngren innostui ruukinpatruuna Wasastjernan kanssa suunnittelemaan höyrylaivaliikennettä Pyhäjärvelle ja Näsijärvelle, jotta tehtaiden raaka-aineiden kuljetus helpottuisi. Erityisesti kartanon isännän toiveissa oli parantaa kulkuyhteyksiä Laukon ja Tampereen välillä. Tampereella oli tuolloin pulaa elintarvikkeista ja Laukosta niitä saataisiin kätevästi myyntiin kaupunkiin vesiyhteyden kautta.


title: Laukon kartano

text: Vuonna 1859 vesireitti vihdoin otettiin käyttöön ja ensimmäinen höyrylaiva "Laukko" aloitti matkansa kohti Tamperetta. Vaikka ensimmäinen matka päättyi epäonnisesti höyrylaivan tehojen loputtua Sotkanvirrassa, muodostui nopeasti Tampereen ja Laukon välille säännöllinen vesiyhteys, jonka seurauksena Tampereen alarantaan syntynyttä toria alettiin kutsua Laukontoriksi.


title: Laukon kartano

text: Nuori visionääri ajautui 1866 konkurssiin ja Laukon kartanon osti Adolf Törngrenin suurimpiin velkojiin kuulunut Herman Hallonblad. Karjalasta kotoisin ollut Hallonbladin perhe kuitenkin kaipasi takaisin Laatokan rannoille ja he myivät kartanon jälleen eteenpäin jo vuonna 1872.


title: Laukon kartano

text: Kartanon osti vuonna 1872 rikas Venäjän armeijan kenraaliluutnantti Carl August Standertskjöld, jolle kartano oli ensisijaisesti pääomasijoitus. Jo 60-vuotias kenraali oli myös vanhemmiten alkanut haaveilemaan sosiaalisesta tunnustuksesta, muttei välittänyt seurapiirielämästä: hänen tiensä arvostukseen olivat kovalla työllä kerätyt rikkaudet, jotka hän sijoitti Laukon kartanoon. Vuonna 1880 kenraali rakennutti kartanon maille Omenaniemeen ainutlaatuisen, pyramidin mallisen hautamausoleumin. Sukuhauta sisälsi kahdeksantoista hautaholvia ja se oli Suomen oloissa ainutlaatuinen rakennelma, jonka muotokieli seurasi Venäjän pääkaupungissa muodissa ollutta egyptiläistä tyyliä. Hautamausoleumin vihkiäisseremonian yhteydessä haudanlepoon laskettiin kartanon pidetty emäntä Fanny Standertskjöld ja viiden vuoden päästä, vuonna 1885, myös kenraali itse laskettiin sukuhaudan lepoon.


title: Laukon kartano

text: Isänsä kuoleman jälkeen Laukon isännäksi astui tiukan järjestyksen mies Herman Standertskjöld-Nordenstam. Hän alkoi kehittää ja uudistaa Laukkoa moderniksi maitotilaksi ja rakennutti ensi töikseen uudenlaisen, höyryllä toimivan meijerin. Avarassa meijerikeittiössä alettiin valmistaa vaurastuvalle keskiluokalle tuoretta maitoa, kermaa, voita ja juustoja, joita kuljetettiin Tampereen Laukontorille höyrylaivoilla säännöllisesti. Vuonna 1894 kartanolla järjestettiin myös maatalousnäyttely, jossa Tampereen seudun asukkaat pääsivät tutustumaan kartanotilan uudenlaiseen maito- ja karjatalouteen.


title: Laukon kartano

text: Ennen Laukkoon muuttoaan nuori isäntä oli asunut perheineen muun muassa Pariisissa, jonka eloisissa seurapiireissä paroni viihtyi. Perheen siirryttyä perintötilalleen asumaan, myös kartanon maita alettiin uudistaa Belle époque -tyyliä noudatellen. Kartanon pihapiiristä ja puutarhasta piti huolta Edvard Kajander, jonka vapaaherra Standertskjöld-Nordenstam palkkasi Laukon puutarhamestariksi vuonna 1888. Kajanderille loputon uurastus pihamaalla oli palkitsevaa, sillä isäntäväki sijoitti suuria summia pihamaan ylläpitoon: 1800-luvun lopulla kartanon päärakennuksen viereen rakennettiin moderni orangeria, jossa kasvatettiin kukkia, koristekasveja, hedelmiä ja vihanneksia sekä muutamia erikoisuuksia, kuten viinirypäleitä. Kasvihuoneen sisällä sijaitsi moderni talvipuutarha, jossa kasvoivat muun muassa palmupuut.


title: Laukon kartano

text: Vuonna 1892 taidehistoriallinen retkikunta saapui Laukkoon arvioimaan historiallisia maisemia ja muistomerkkejä, ja vuonna 1911 valokuvaaja Signe Brander ikuisti Laukon Muinaistieteellisen toimikunnan toimeksiannosta.


title: Laukon kartano

text: Vuonna 1906 Laukon kartanon torpparit ja mäkitupalaiset ryhtyivät vaatimaan työolosuhteiden parantamista, mutta kartanon silloinen isäntä vapaaherra Herman Standertskjöld-Nordenstam ei suostunut tähän. Tämän seurauksena torpparit aloittivat 21. toukokuuta 1906 lakon, johon osallistui 115 torpparia. Vapaaherra vei asian oikeuteen ja oikeus tuomitsi lakkoilijat häädettäväksi: määräystä alettiin toteuttaa 15. tammikuuta 1907 alkaen. Paikallisten viranomaisten tueksi Helsingistä kutsuttiin ratsupoliisiosasto, jonka avustuksella yhteensä 41 ihmistä häädettiin kylmään talviyöhön. Nykyisinkin se lienee tunnetuin Laukon kartanon historiaan liittyvä yksittäinen tapahtuma: jo aikanaan se sai laajaa julkisuutta ja kärjisti yhteiskunnallisen vastakkainasettelun ilmapiiriä.


title: Laukon kartano

text: Yhteiskunnalliset olot kiristyivät lopulta vuoden sisällissotaan. Jo ennen sodan alkua, kun punakaarti alkoi liikehtiä uhkaavasti Tottijärvellä, isäntäperhe oli paennut pääkaupunkiseudulle. Tammikuussa 1918 punakaartilaiset saapuivat kartanolle, jossa tilanhoitaja Henrik Linderoos ammuttiin kuoliaaksi konttorin lattialle. Sodan aikana Laukossa oli kuitenkin suhteellisen rauhallista. Vasta kun punaiset perääntyivät paikkakunnalle Lempäälästä, alkoivat Vesilahden olot kiristyä ja ryöstely sekä takavarikointi yleistyivät. Kunnasta tuli osa punaisen armeijan pohjoisrintamaa, kun Tampereen taistelun hävinnyt armeija vyöryi paikkakunnan yli. Perääntyessään katkeroitunut punakaarti poltti kostoksi Laukon kartanon kivijalkaan.


title: Laukon kartano

text: Hävityksen jälkeen vuonna 1929 Laukon kartano siirtyi takaisin suomalaisiin käsiin, kun tamperelainen paperitehtailija Rafael Haarla osti raunioituneet tilukset itselleen. Haarla oli innokas historiaharrastaja ja aitosuomalaisista mielipiteistä tunnettu tehtailija, joka toimi muun muassa Lapuan liikkeen ja Vapaussodan Rintamamiesten Liiton keskeisenä rahoittajana. Ostaessaan Laukon Haarla koki ostavansa palan merkittävää suomalaista historiaa ja piti tärkeänä, että tila rakennettiin uudelleen menneisyytensä arvoiseksi kulttuurikartanoksi. Ensimmäisenä kartanon pihamaalle kohosi Veikko Kallion suunnittelema 1920-luvun klassisismia edustava valkoinen päärakennus, jonka jälkeen 1930-luvun kuluessa kartanon pihamaalle alkoi kohota lisää vaaleaa uusklassista tyyliä edustavia rakennuksia.


title: Laukon kartano

text: Patruuna Haarla tunnettiin tiukkana, mutta vastuullisena isäntänä, jolle ahkerien ja uskollisten työntekijöiden hyvinvointi oli sydämenasia. Laukon uusi isäntä uskoi, että työolosuhteiden parantaminen ja virikkeellisen ympäristön luominen myös houkuttelisi ahkeria ja päteviä työntekijöitä.


title: Laukon kartano

text: Innovatiivisena isäntänä Rafael Haarla lähti myös oitis kehittämään kartanon maa- ja metsätaloutta: muun muassa köyhtyneille pelloille tehtiin nykyaikainen viljelyssuunnitelma, metsittyneitä heinänurmia avattiin pelloiksi ja koivumetsiä raivattiin karjalaitumiksi. Heti alkutekijöissä tilanhoitajaksi pestattiin kokenut Olavi Solla, joka vastasi itsenäisesti kartanotaloudesta seuraavien kolmenkymmenen vuoden ajan.


title: Laukon kartano

text: Kartanon isäntä kuoli vuonna 1938, vain viikkoja vanhimman poikansa kuoleman jälkeen. Tila ja Haarla-yhtiöiden pääjohtajuus siirtyivät seuraavaksi vanhimman pojan, vuorineuvos Lauri Haarlan harteille. Talousasioissa tarkkana tunnettu vuorineuvos satsasi avokätisesti huomattavia määriä suurmaatilansa hankintoihin, ja esimerkiksi maatalouden koneistaminen kehittyi vauhdilla. Kun Rafael Haarlan aikana maataloutta hoidettiin pääosin 32 työhevosen voimin ja tilalla oli vain yksi traktori, Lauri Haarlan isännöidessä tilaa 1950-luvulla valtaosa töistä tehtiin neljän traktorin voimin ja tallissa asui enää kuusi työhevosta.


title: Laukon kartano

text: Vuorineuvos Haarlan kuoltua 1960-luvulla perikunta ei ollut enää pitkällä tähtäimellä kiinnostunut maa- tai karjataloudesta. Lopulta Haarla-yhtymän taloudellisen tilanteen heikennyttyä kartano myytiin turkulaiselle maanviljelijälle Juhani Lagerstamille, joka oli vastikään myynyt omistamansa Kärsämäen kartanon Turun kaupungille.


title: Laukon kartano

text: Haarlojen Laukko tunnetaan ehkä kaikista parhaiten valkohäntäpeuroista: Suomen valkohäntäpeurakanta sai alkunsa Laukossa 1930-luvulla, kun Rafael Haarla tarjosi tiluksiaan kodiksi Virginian punapeuroille. Amerikansuomalaiset metsämiehet olivat suunnitelleet lajin siirtämistä Suomeen riistaeläimeksi ja kuullessaan tästä Laukon isäntä innostui hankkeesta. Elokuussa 1934 seitsemän peuraa lähettiin matkaan kohti Suomea, mutta kaksi urosta menehtyi Itämerellä puhjenneen myrskyn seurauksena. Loput peuranvasat saapuivat turvallisesti perille Laukkoon 8. syyskuuta.


title: Laukon kartano

text: Neljä kuukautta vanhat peuranvasat sopeutuivat melko hyvin Suomen syksyiseen luontoon, vaikka talven saapuessa ne hakivat suojaa kuusten juurelta, havujen suojasta. Ankarista oloista huolimatta peurat poikivat vuonna 1937 ja jo seuraavana vuonna ne päästettiin vapauteen. Peurojen vapautusta seurattiin myös mediassa ja niiden kohtalo huoletti monien sydämiä. Laji kuitenkin menestyi ja levisi vauhdilla: sotien jälkeen peuroja arveltiin olevan noin satakunta. Peurakannan geeniperimän parantamiseksi vuonna 1948 Amerikasta kuljetettiin lisää vasoja, jotka vapautettiin 1949 etsimään lajitovereitaan. Koko Suomen nykyinen peurakanta, joka käsittää yli 300 000 yksilöä, periytyy näistä seitsemästä selviytyneestä peuranvasasta.


title: Laukon kartano

text: Vuonna 1968 Lauri Haarlan perikunta myi Laukon Juhani ja Leena Lagerstamille, jotka muuttivat lapsineen kartanoon talvella 1968. Kartanon kokonaispinta-ala oli kaupantekohetkellä 1 773 hehtaaria. Uusi isäntäpari keskitti aluksi energiansa lypsykarjan tuotantoon ja Laukosta muokattiin vauhdilla modernia maitotehdasta. Ponnisteluista huolimatta maidontuotanto ei muuttunut kannattavaksi, ja jo muutaman vuoden kuluttua Juhani Lagerstam myi 200-päisen lypsykarjansa pois. Seuraavaksi Laukon tuotanto keskitettiin lihakarjan kasvatukseen: Ruotsissa Juhani Lagerstam nimettiin ”pihvikuninkaaksi”, kun jo 1970-luvun puolivälissä Laukossa laidunsi eniten pihvikarjaa koko Suomessa.


title: Laukon kartano

text:
Juhani Lagerstam otti aktiivisesti kantaa lihakarjan kasvatukseen liittyviin kysymyksiin ja toimi muun muassa lihakarjayhdistyksen varapuheenjohtajana. Vuonna 1977 Laukon pihamaalla järjestettiin myös Suomen ensimmäinen lihakarjan erikoisnäyttely, jonka yhteydessä olivat myös suuret, kansainväliset ratsastuskilpailut.
Laukko tunnetaan erityisesti ratsu- ja ravihevosista, sillä 1900-luvun loppu puolella kartano lukeutui Suomen johtaviin ravihevoskasvattajiin. Aluksi 1970-luvulla Laukon toiminnassa olivat mukana ratsut ja kun maan tunnetuin ratsastaja Christopher Wegelius aloitti yhteistyön Juhani Lagerstamin kanssa, alkoivat miehet suunnittelemaan lajin kehittämistä Suomessa kansainväliselle huipputasolle. Suuren voiton Wegelius ja Trigger Hill saavuttivat vuonna 1977 Pariisissa, kun parivaljakko sijoittui Pariisin voittajien Grand Prix'hissä toiseksi. Finaalin sijoitus säilyi pitkään suomalaisen esteratsastuksen parhaana saavutuksena.


title: Laukon kartano

text:
Menestyksestä huolimatta Juhani Lagerstam luopui 1970-luvun lopulla ratsastusurheilusta ja alkoi kasvattaa lämminverisiä amerikanravureita tähtäimenään nimenomaan jalostuksessa ja kasvatuksessa. Vuonna 1982 kartanolle saapui myöhemmin legendan maineen saanut siitosori Choctaw Brave, jonka yli 1200 jälkeläistä tienasivat kilparadoilla yli 15 miljoonaa euroa. Sen jälkeläisiin lukeutuvat muun muassa Houston Laukko ja Jonas Laukko. Laukko-hevoset niittivät menestystä kilpailu kilpailulta ja Laukon kartanosta tuli suomalaisen ravihevosjalostuksen suunnan näyttäjä. Useita Laukon kasvatteja on myyty myös muualle Eurooppaan, esimerkiksi Ranskaan.
Hevostoiminnan ohella Lagerstamien ajan Laukko tunnetaan antiikki- ja taidekokoelmistaan. Uudemman taiteen keräily alkoi jo Kärsämäenkartanossa, jolloin Juhani Lagerstam harkitsi jopa taidegalleristin uraa. Isännän suosikki oli muun muassa suomalainen taidemaalari Helge Dahlman, jonka teoksia oli esillä Laukossa erityisesti päärakennuksen yläkerrassa.


title: Laukon kartano

text: Muutettuaan Laukkoon Juhani Lagerstam innostui myös antiikista. Historiallinen miljöö herätti isäntäparissa halun sisustaa myös päärakennus aidoksi antiikkikodiksi ja he päättivät olla ostamatta kartanolle mitään uutta. Koska Juhani Lagerstam ei pitänyt erityisemmin tyylihuonekaluista, siirtyivät kartanokaupan mukana tulleet Haarlan ajan huonekalut hiljalleen varastoon sopivien antiikkiesineiden löydyttyä.


title: Laukon kartano

text: Syksyllä 2013 Laukon kartano ilmoitti luopuvansa ammattimaisesta hevoskasvatuksesta, ja kehittävänsä Laukosta monipuolista matkailukohdetta.


title: Laukon kartano

text: Nykyään Laukon kartanossa on noin 500 hehtaaria maata, josta 100 hehtaaria on viljelymaita ja 500 hehtaaria metsää. Vuonna 2016 kartano avattiin yleisölle ja se toimii nykyisin matkailukeskuksena. Kartanon rakennuksia on restauroitu niin näyttelytiloiksi kuin vuokra-asunnoiksikin. Kartanossa toimii myös kahvila ja ravintola, ja sen puistossa järjestetään kesäisin konsertteja ja muita tapahtumia. Laukkoon liikennöi myös Suomen Hopealinja ja Kuutar.


title: Laukon kartano

text: Vuonna 2015 kartanon mailta löytyi laaja rauta-aikainen hauta-alue sattumalta siellä kuvatun "Menneisyyden metsästäjät" -tv-ohjelman kuvauksissa metallinpaljastimella. Löydöt ovat merkittäviä ja kesällä 2018 avatussa "Laukon ritarit ja muinaiset sankarit" -näyttelyssä esitellään niitä.


title: Meksikonrevonhäntä

text: Meksikonrevonhäntä eli amarantti ("Amaranthus hypochondriacus") on revonhäntäkasveihin kuuluva ruohovartinen kasvi, jota kasvatetaan sen ravintopitoisten siementen takia.


title: Meksikonrevonhäntä

text: Meksikonrevonhäntää kasvaa jopa 3,5 metriä korkeaksi. Sen varsi on pysty, lehdet soikeita ja kukinto laaja, haarova tähkä, joka on lajikkeesta riippuen joko punainen tai vihreä.


title: Meksikonrevonhäntä

text: Meksikonrevonhäntää kasvatetaan Keski-Amerikassa 1 000–1 500 metrin korkeudessa.


title: Meksikonrevonhäntä

text: Meksikonrevonhäntä oli muinaisten asteekkien jokapäiväistä ruokaa. Se on pienijyväistä valeviljaa, joka sisältää runsaasti kalsiumia, kaliumia, sinkkiä, foolihappoa, rautaa ja kuitua. Aminohapoista amarantti sisältää erityisesti metioniinia ja lysiiniä. Meksikonrevonhäntää voi ostaa luontaistuotekaupoista, ja sitä lisätään joihinkin riisikakkuihin. Ruoanlaitossa jyvät kannattaa paahtaa kevyesti ennen kypsennystä, jolloin maku paranee. Meksikonrevonhännässä on vehnään verrattuna kolminkertainen määrä kuitua ja viisinkertainen määrä rautaa sekä maitoon verrattuna kaksinkertainen määrä kalsiumia.


title: Laukon Kurki-suku

text: Kurki-suku (myös "Kurck", "Korke", "Kurk") on useita historian merkkihenkilöitä tuottanut suomalainen aatelissuku, joka tunnetaan 1300-luvun lopulta alkaen. Keskiaikainen Kurki-suku sammui miespuolella 1522, ja Elin Kurjesta jatkunut haara 1937.


title: Laukon Kurki-suku

text: Kurki-suku (1570-luvulta lähtien nimeltään Kurck) hallitsi Laukon kartanoa ainakin 1400-luvulta vuoteen 1817.


title: Laukon Kurki-suku

text: Suvun erään jäsenen sinettikuviossa jo 1400-luvun alkuvaiheilta on kurjen kuva.


title: Laukon Kurki-suku

text: Vaakunassa kuitenkin on miekka kolmen tähden välissä. Vaakuna muodostui vapaaherrojen vaakunaksi paroni Jönsin myötä, joka 1652 rekisteröitiin vapaaherran arvoon Ruotsin ritarihuoneeseen. Vuonna 1797 Arvid Fredrik Kurck (1735–1810) korotettiin kreiviksi, mutta hänen sukuhaaransa sammui.


title: Laukon Kurki-suku

text:
Kansantarinoiden mukaan vanhimman Kurki-suvun kantaisiin kuului 1200-luvun pirkkalaispäällikkö Matti Kurki, joka olisi saanut Laukon haltuunsa urotöistään. Tarinoiden paikannus sinänsä täsmää, sillä Laukon kartanon maat kuuluivat muinaiseen Pirkkalaan, joka on myös Matti Kurki -tarinoiden vahvinta esiintymisaluetta. Yhteyttä on kuitenkin pidettävä kyseenalaisena, koska Matti Kurjen ja ensimmäisen asiakirjoihin merkityn Kurjen (Jaakko, Jaakob, tai Jeppe Kurki, 1300-luvun loppu), Kanta-Hämeessa sijainneen Niemenpään kartanon omistajan ja Suomen alilaamannin, välissä on kokonainen vuosisata, paikkakunta ja maakunta ovat erilliset, eikä Kurki-nimi liene ollut harvinainen. Lisäksi Matti Kurki saattaa olla täysin kuvitteellinen hahmo.
Keskiajalla, ennen 1500-luvun kirkkoreduktiota, kuninkaat harvoin antoivat maata perinnöllisinä lahjoituksina muuten kuin kirkolle. Lahjoitukset eli donaatiot yleistyivät vasta 1500-luvulla. Kansantarun tämä yksityiskohta lienee siis myöhäinen, tai sitten se viittaa Laukolle myönnettyyn rälssiin.


title: Laukon Kurki-suku

text: Laukko ei liene ollut mikään suurkartano, ennen kuin nk. keskimmäinen Kurki-suku (tässä luettelossa ”keskiaikainen suku”) siitä vähitellen sellaisen kokosi.


title: Laukon Kurki-suku

text: "Niemenpään" Kurkien perijätär joskus 1300-luvun loppupuolella meni naimisiin ruotsalais- tai saksalaisperäisen Svärd-lisänimeä käyttäneen Hermannin kanssa, jonka vaakunakuvio oli miekka. Heidän pojistaan ainakin Nils käytti Kurki-nimeä, joskin ilmeisesti miekka-aiheista vaakunaa, mutta yksi pojista, Peder, lienee käyttänyt Svärd-nimeä (”..wanha herra Peder Swärd..”). Pekasta polveutuu Harvialan kartanonherrain dynastia. (Lapsettomaksi arvellun) Nils Kurjen sukulaispojasta (tutkijat arvioineet veljen- tai sisarenpojaksi) Jepestä (Jaakob, Jesper), jonka vaimo oli Karin Klasdotter, Klaus Lydekenpoika Djäknin rikas perijätär, polveutuu lisää Kurki-sukunimeä käyttäneitä keskiajan rälssisäätyisiä, eli nk. keskimmäinen Kurki-suku. Heistä viimeinen miespuolinen oli piispa Arvid Kurki (1463–1522), Turun viimeinen katolinen piispa.


title: Laukon Kurki-suku

text: Tähän aikakauteen liittyy "Elinan surma" -runosta kuuluisaksi tullut Klaus Kurki (1400-luvulla). Ylä-Satakunnan kihlakunnantuomari Klaus Kurki mainitaan useissa asiakirjoissa vuosina 1456–1477. Kansanrunossa Klaus on rälssimies, joka polttaa petolliseksi luulemansa Elina-vaimonsa. Runo lienee ainakin osaksi kuvitteellinen, tai sitten henkilö on sekoitettu.


title: Laukon Kurki-suku

text: Piispa Arvid Kurjella oli sisar (tai sisarpuoli) rouva Elin, joka oli naimisissa laamanni Knut Erikssonin kanssa. Kumpikaan sisaruksista ei käyttänyt patronymiä. Piispa Arvid Kurjen perillinen, sekä Kurkien nimen ja miekkavaakunan seuraava kantaja oli Elinin poika Jöns Knutsson (1503 – n. 1577), laamanni ja valtaneuvos.


title: Laukon Kurki-suku

text: Knut Erikssonin ja Elin Kurjen tyttärestä Birgitta Knutintytär Kurckista (1500–1577) tuli Naantalin luostarin viimeinen abbedissa.


title: Laukon Kurki-suku

text: Piispa Arvid Kurjen sisaresta Elinista, eli keskiaikaisten Kurkien perijättärestä, polveutuu seuraava mieslinjainen suku, joka ei kuitenkaan enää käyttänyt nimeä Kurki. Elin Kurjen aviomies Knut Eriksson kohosi koko valtakunnassa hyvin merkittävään asemaan. Mitään Kurki- tai Kurck-nimien muunnosta hän ei käyttänyt nimensä yhteydessä. Lisänimeä ei käyttänyt myöskään hänen poikansa Jöns Knutsson. Myöhemmin tunnetuksi tulleen Kurck-nimen otti käyttöön vasta Knut Erikssonin pojan poika Axel 1570–80-luvuilla. Silloin nimi oli vielä muodoissa Kurcki, Kurkij ja Kurk. Vaikka lukuisissa sukututkimuksissa toistetaan Knut Erikssonin polveutuvan ruotsalaisesta Erik Axelsson (Kurck) till Näsin suvusta, käsitykselle ei ole mm. Hans Gillingstamin mukaan perusteita. Kurck-nimi ei edes esiinny asiakirjoissa ennen 1500-luvun loppupuolta.


title: Laukon Kurki-suku

text: Rouva Elinin, jonka vanhemmat olivat olleet Klas Jeppesson Kurki ja vanhempaa Stenbock-sukua ollut Elin Jönsdotter, poika oli valtaneuvos Jöns Knutsson (1503 – n. 1577). Jöns Knutssonin isä Knut Eriksson (kuoli 1539), joka siis tuli ”kotivävyksi” Laukon kartanoon, oli valtaneuvos ja vuodesta 1511 Pohjois-Suomen laamanni, ja lienee ainakin isänsä puolelta ollut ruotsalaista aatelia. Jöns Knutssonista tuli isänsä jälkeen laamanni. Suku jatkuu hänen Ingeborg Tottin kanssa solmimansa toisen avioliiton pojasta:Koko suku sammui mieslinjalta vuonna 1937 ja kokonaan 1946.


title: Matti Kurki

text: Matti Kurki on kansantaruissa esiintyvä pirkkalaispäällikkö. Matti Kurki -aiheisia kansantarinoita on talletettu paljon Vesilahden ja Pirkkalan ympäristössä, mutta myös kauempaa aina Lappia myöten. Ensimmäinen kirjallinen lähde Matti Kurki -aiheisista tarinoista on 1600-luvulta. Matti Kurkea on joskus pidetty todellisena historiallisena hahmona, mutta tämän tueksi ei ole mitään todisteita.


title: Matti Kurki

text: Matti Kurjen isoisä oli tarinoiden mukaan koko Satakunnan kuningas.


title: Matti Kurki

text: Tunnetuin Matti Kurki -tarina koskee "Maamme kirjassakin" kuvattua kaksintaistelua novgorodinkarjalaisen jättikokoisen miehen Pohdon kanssa. Taistelu olisi tarinoiden mukaan käyty sopimuksen mukaan Laukon kartanon mailla noin 500 metriä päärakennuksesta sijaitsevalla Pohdonsaarella, muistuttaen skandinaavien holmgång-kaksintaistelua. Saarelle sai mennä kaksi soturia, joista vain toinen sai palata takaisin. Pohto ei noudattanut kaksintaistelun sääntöjä, vaan löi ennenaikaisesti Matti Kurjen oikean käden irti (toisissa tarinoissa vain muutamia sormia). Matti Kurki kuitenkin käytti miekkaansa vasemmalla kädellään, ja tappoi Pohdon. Pohdon kanssa Suomeen tunkeutuneet viholliset lähtivät tästä kuultuaan pakoon, ja heitä tapettiin suurin joukoin. Ruotsin kuningas kuuli voitosta, ja teki palkkioksi Kurjesta aatelisen.


title: Matti Kurki

text: Erääseen tarinaan liittyy kansanomainen selitys Kurki-nimen alkuperästä. Pohto olisi lyötyään sanonut tuskaisen Matin hyppivän kuin kurki. Matti sanoi kuitenkin osaavansa myös lentää ja löi Pohdon pään poikki.


title: Matti Kurki

text: Kansantarinoiden mukaan Matti Kurki olisi ollut Kurki-suvun kantaisä ja saanut Laukon kartanon maat palkkioksi urotöistään Ruotsin kuninkaan hyväksi. Henkilön epäillään eläneen 1200-luvun lopulla ja kyseinen kuningas oli luultavasti Maunu Ladonlukko. Legendan tarinat sijoittuvat ainakin ajalle ennen Pähkinäsaaren rauhaa


title: Semerkhet

text: Semerkhet oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2900 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Semerkhet

text: Palermon kivessä Semerkhetin mainitaan hallinneen noin yhdeksän vuotta, kun taas Manethon mukaan hän hallitsi 18 vuotta. Nykyisin Semerkhetin hallitusajan uskotaan olevan lyhyempi mainittu, sillä hänen hallituskaudeltaan ei ole säilynyt, yhtä steelaa lukuun ottamatta, juuri mitään.


title: Semerkhet

text: Semerkhet saattoi anastaa vallan edeltäjänsä Anedjibin laillisilta perillisiltä. Semerkhet mm. turmeli edeltäjänsä haudan ja pyyhki Anedjibin nimen kirjoituksista tai korvasi sen omallaan. On kuitenkin mahdollista, että Anedjib oli anastanut vallan ennen Semerkhetiä. Tässä tilanteessa "väärän" faaraon nimi yleensä pyrittiin poistamaan mahdollisimman tehokkaasti (kuten Akhenatenin tapauksessa). Toisaalta Semerkhetiä ei merkitty Sakkaran kuningasluetteloon, mikä viittaisi siihen, että häntä ei pidetty laillisena hallitsijana.


title: Semerkhet

text: Semerkhetin hallituskaudesta ei tiedetä juurikaan mitään, mutta Manetho mainitsee, että tuolloin oli useita katastrofeja. Semerkhet ilmeisesti kävi kauppaa palestiinalaisten kanssa, sillä hänen (ja muiden ensimmäisen dynastian kuningaiden) nimellään varustetusta rakennuksesta on löytynyt palestiinalaisia sinettejä.


title: Semerkhet

text: Semerkhetin hauta on Abydoksessa (hauta U). Se on huomattavasti hänen edeltäjänsä hautaa suurempi (29x31m) sekä paremmin rakennettu. William Flinders Petrien suorittaessa kaivauksia haudassa, huomasi hän, että hautaan johtavan rampin kivet oli kasteltu aromaattisillä öljyillä. Öljyt tuoksuivat koko haudassa vielä noin 5000 vuoden kuluttua haudan rakentamisesta.


title: Elinan surma

text: Elinan surma (myös "Elinan surmaruno" tai "Elinan surmavirsi") on tunnettu 1400- tai 1500-luvulta peräisin oleva kalevalamittainen suomalainen balladi. Se sijoittuu Vesilahdelle Laukon kartanoon ja sivuaa Kurki-sukua. Runon alkuperäinen luoja lienee ollut varsin oppinut ja tuntenut mm. eurooppalaista balladiperinnettä. Joidenkin mielestä näin mutkikas balladi ei ole voinut säilyä satoja vuosia suullisena perinteenä, vaan siihen on vaadittu kirjallista muistiinmerkintää. Varhaisimmat löydetyt kirjalliset lähteet ovat kuitenkin vasta 1700-luvulta. Elias Lönnrot toimi 1800-luvun alussa Laukon kartanossa kotiopettajana ja kokosi runon Vesilahdelta keräämistään suullisista toisinnoista ja 1700-luvulla tehdyistä kirjallisista muistiinmerkinnöistä. Se julkaistiin "Kantelettaressa" 1840. Runosta on tehty useita näytelmäsovituksia, oopperoita ja elokuva.


title: Elinan surma

text: Laukon Klaus Kurki tulee sadan ratsumiehen kanssa Elina-neidon talolle ostamaan itselleen piikaa ja iskee silmänsä Elinaan. Elina suostuu ottamaan kihlat, kun Klaus vakuuttaa, ettei tämä joudu töihin, vaan työt tekee piika Kirsti, joka mainitaan Laukon entiseksi emännäksi. Kirsti ei tahdo Elinan palvelijaksi ja väittää Klausille Elinan pettäneen tätä renki Uolevin kanssa. Klaus pyytää todisteita ja Kirsti ehdottaa tätä piiloutumaan lähitienoille ollen muka pitkällä matkalla pohjoisessa. Klausin ollessa poissa Kirsti kiusaa Elinaa monin tavoin ja lopulta onnistuu houkuttelemaan Uolevin Elinan kanssa samaan pirttiin, johon heidät lukitsee. Asiasta kuullut Klaus palaa raivoissaan ja sytyttää mökin tuleen. Elina kurkottaa kätensä ulos mökistä, jolloin Klaus sivaltaa miekalla vihkisormussormen poikki. Elina vetoaa siihen, että Klaus säästäisi vastasyntyneen poikansa, mutta Klaus sanoo lapsen olevan Uolevin. Elina tahtoo nähdä äitinsä, jonka Uoti hakeekin paikalle vakuutellen, että Elina on turvassa. Myös äiti anelee, että Klaus armahtaisi Elinan, mutta Kirsti kehottaa heittämään liekkeihin tervaa ja ruutia, jotta mökki palaisi paremmin. Elina ja äiti vaihtavat muutaman sanan ennen kuin tuli nielaisee Elinan. Kuluu muutamia viikkoja, ja kartanon lehmät ja hevoset kuolevat. Klaus itkee, ja paikalle tulee vanhan miehen hahmossa Jeesus, jolle Klaus sanoo polttaneensa puolisonsa ja poikansa. Jeesus ilmoittaa Klausin ja Kirstin joutuvan helvettiin, mutta Elinan, tämän pojan ja Uolevin olevan taivaassa. Klaus hukuttautuu.


title: Elinan surma

text: Kuvattujen tapahtumien mahdollista vastinetta todellisessa historiassa on pohdittu pitkään. Niitä tuskin on tapahtunut ainakaan 1400-1500-lukujen vaihteessa eläneelle Ylisen Satakunnan tuomarille ja piispa Arvid Kurjen isälle Klaus Kurjelle. On esitetty, että päähenkilö olisi oikeasti ollut Klaus Kurjen äidinisä Klaus Lydekenpoika Djäkn, mutta tämäkin teoria on hatara. Kansanrunoustutkijat ovat huomauttaneet, että tarina morsiamen polttamisesta on yleiseurooppalainen kiertotarina. Tanskalainen balladi ”Lave Stisøn og Fru Eline” muistuttaa paljolti Elinan surmavirttä ja on tätä vanhempi.


title: Liinmaan linna

text: Liinmaan linna () oli keskiaikainen (1300–1400-lukujen taitteen) linna Satakunnassa Eurajoella. Linnassa oli kaksinkertainen valli ja niiden välissä vallihauta. Linna jäi käytöstä viimeistään 1400-luvun kuluessa. Vreghdenborch-nimi tulee todennäköisesti linnan rakennuttajana toimineesta saksalaisesta ylimyksestä Didrich Vereggrestä.


title: Liinmaan linna

text: Aikanaan linna sijaitsi saarella Eurajoen ja Lapinjoen suiden välillä. Paikaltaan se lienee kyennyt hallitsemaan näiden jokien suihin kulkenutta liikennettä. Kansanperinne liittää linnan huonoihin aikoihin:


title: Liinmaan linna

text: FT Kari Uotilan johtamissa kaivauksissa vuosina 2004 ja 2005 on saatu uutta tietoa linnan historiasta. Näiden tutkimusten mukaan linnan perustaminen saattaisikin ajoittua jo 1200-luvulle.


title: Ruud Gullit

text: Ruud Gullit (s. 1. syyskuuta 1962 Amsterdam) on hollantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän pelasi Alankomaiden maajoukkueessa 66 ottelua ja teki 17 maalia. Hän kuului Euroopan-mestaruuden vuonna 1988 voittaneen joukkueen tärkeimpiin pelaajiin. Seuratasolla hän pelasi muun muassa italialaisseura AC Milanissa sen menestyksekkäinä vuosina 1980- ja 1990-lukujen taitteessa.


title: Ruud Gullit

text: Gullitin pelaajaura ajoittui 1980- ja 1990-luvuille. Hänet tunnettiin luovuudestaan ja pelisilmästään sekä monipuolisuudestaan, jonka ansiosta hän pelasi urallaan useilla eri pelipaikoilla.


title: Ruud Gullit

text: Suurimmat saavutukset pelaajaurallaan Gullit koki Alankomaiden maajoukkueen voittaessa Euroopan-mestaruuden vuonna 1988 ja seuraavina vuosina seurajoukkueensa Milanin hallitessa vuosia Euroopan Mestarien liigaa. Erityisesti hänen pelikumppaneinaan kunnostautuivat hänen maanmiehensä Marco van Basten ja Frank Rijkaard.


title: Ruud Gullit

text: Gullitin valmennusura alkoi Chelsean pelaajavalmentajana toukokuussa 1996. Valmennusura alkoi menestyksekkäästi Chelsean voitettua FA Cupin 1997, Gullitista tuli näin ensimmäinen ei-brittiläinen valmentaja, joka juhli FA Cupin voittoa. Liigassa Chelsea sijoittui hienosti kuudenneksi. Kausi 1997–1998 lähti myös hyvin käyntiin ja lontoolaisseura taisteli kärkipaikoista. Helmikuussa 1998 Gullit sai kuitenkin potkut jouduttuaan erimielisyyksiin seurajohdon kanssa.


title: Ruud Gullit

text: 1998 Gullit siirtyi Newcastle Unitedin päävalmentajaksi. Jälleen ensimmäinen kausi toi paikan auringossa, kun Newcastle eteni FA Cupin loppuotteluun, jossa Manchester United kuitenkin vei pidemmän korren. Kausi 1999–2000 alkoi kehnosti ja Gullit joutui kannattajien epäsuosioon. Hän ei antanut joukkueen ikoneille Alan Shearerille ja kapteeni Robert Leelle mitään erityiskohtelua, mikä suututti kannattajat. Paikallisottelussa Sunderlandia vastaan Shearer jäi pois avauksesta. Kun Newcastle hävisi 2–1 kannattajien mitta tuli täyteen, huolimatta siitä, että Shearer tuli kentälle 1–1-tilanteessa. Gullit jätti tehtävänsä muutama päivä ottelun jälkeen.


title: Ruud Gullit

text: Gullit palasi valmennustehtäviin kesällä 2004, kun hän seurasi Bert van Marwijkia Feyenoord Rotterdamin päävalmentajana. Gullit luotsasi joukkuetta yhden kauden ajana, tuloksena oli neljäs sija Eredivisiessä ja Gullit jätti tehtävänsä kauden jälkeen.


title: Ruud Gullit

text: Sittemmin Gullit on vetänyt omaa keskusteluohjelmaa ja toiminut kommentaattorina jalkapallolähetyksissä. Valmennustehtäviin hän palasi marraskuussa 2007, kun hän korvasi Frank Yallopin Los Angeles Galaxyn päävalmentajana.


title: Ruud Gullit

text: Gullitin pesti LA Galaxyssä jäi kuitenkin vain vajaan vuoden mittaiseksi hänen erottuaan tehtävistä elokuussa 2008 Galaxyn majaillessa MLS-liigassa vasta sijalla 11.


title: Ruud Gullit

text: Tammikuussa 2011 Gullit palasi valmennustehtäviin Venäjän liigassa pelaavan FK Terek Groznyin päävalmentajana. Hollantilaisen pesti päättyi kuitenkin lyhyeen, kun hän sai potkut kesäkuussa 2011. Terek Groznyin seurajohtaja Ramzan Gadyrovin mukaan Gullit ei saanut otetta joukkueestaan, eikä hän ollut kiinnostunut riittävästi seuran pelaamisesta.


title: Ruud Gullit

text: Gullit muistetaan pelaajataitojensa lisäksi afrokampauksestaan. Tunnistettavan ulkonäkönsä ja ehkä myös mieleenpainuvan nimensä takia Gullitista tuli muista jalkapallon huippunimistä erottuva hahmo.


title: Ruud Gullit

text: Gullit syntyi surinamelaista alkuperää olevan isänsä avioliiton ulkopuolella, joten virallisissa papereissa hän käyttää edelleen äitinsä sukunimeä Dil. Aloitellessaan pelaajauraansa hän kuitenkin otti käyttöönsä isänsä nimen, jolla hänet jalkapalloilijana tunnetaan. Gullitilla itsellään on takanaan kolme avioliittoa, joista on lapsia.


title: Sivistys

text: Sivistys tarkoittaa kasvatuksen kautta omaksuttua tietoa, henkistä kehittyneisyyttä ja avarakatseisuutta. Tässä mielessä puhutaan opillisesta tai muodollisesta sivistyksestä, humanistisesta ja luonnontieteellisestä sivistyksestä, yleissivistyksestä tai akateemisesta sivistyksestä, sekä toisaalta ihmisen sisäisestä kehittyneisyydestä ja kypsyydestä. Jälkimmäiseen saatetaan viitata ”sydämen sivistyksenä” tai viisautena. Sivistyksen sisällöstä on erilaisia käsityksiä.


title: Sivistys

text: Sana "sivistys" voi tarkoittaa myös korkeakulttuuria, sivilisaatiota. Se tulee latinankielen sanasta "civilis", joka on adjektiivimuoto sanasta "civis". "Civilis" tarkoittaa kansalaista tai kaupunkilaista, joka elää kaupunkinsa sääntöjen mukaan.


title: Qaa

text: Qaa oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2890 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Qaa

text: Qaa on Manethon dynastiajaottelun mukaan ensimmäisen dynastian viimeinen faarao. Manetho ei kuitenkaan anna tälle jaottelulle mitään perustetta ja hänen dynastiajaotteluaan ei voida pitää tässä tapauksessa luotettavana.


title: Qaa

text: Qaan hallituskaudesta ei tiedetä juuri mitään lukuun ottamatta kahta steelaa, jotka on ajoitettu hänen hallituskaudelleen. Nämä steelat ovat kuuluneet Merka- ja Sabef-nimisille virkamiehille. Steeloissa oleva hieroglyfikirjoitus on huomattavasti monimutkaisempaa ja tarkemmin toteutettua kuin aikaisemmin.


title: Qaa

text: Qaa on luultavasti haudattu Abydoksessa sijaitsevaan hautaan (hauta Q), josta on löytynyt kaksi kuninkaallista hautasteelaa, joissa on Qaan nimi. Hautaa on tutkittu moneen otteeseen. Ensimmäisinä kaivauksia suoritti Emile Amelineau 1890-luvulla ja hänen jälkeensä perusteellisempia tutkimuksia teki William Flinders Petrie vuonna 1902. Viimeisimpänä hautaa ovat tutkineet Günter Dreyer ja Werner Kaiser vuonna 1991. Tämä saksalaisryhmä löysi haudasta monia esineitä, joita aiemmat egyptologit eivät olleet huomanneet tai olivat pitäneet niitä merkityksettöminä. Näihin esineisiin kuuluu mm. kirjoituksia, joissa kuvataan öljyn tuomista todennäköisesti Palestiinan alueelta.


title: Qaa

text: Haudasta on löytynyt Qaan seuraajan Hetepsekhemwyn nimellä varustettuja esineitä ja sinettejä, mikä viittaisi siihen, että Hetepsekhemwy rakennutti edeltäjänsä haudan loppuun tämän jo kuoltua. Tämä edelleen viittaisi siihen, että ensimmäinen dynastia ei missään välissä vaihtunut vaan asetettu raja olisi keinotekoinen ja jälkeenpäin keksitty.


title: Qaa

text: Neljä Sakkarassa olevaa hautaa on myös ajoitettu Qaan hallituskaudelle. Yhdestä näistä haudoista löytyi puisen patsaan alaosa. Hautaa on saatettu käyttää palvontapaikkana. Monet egyptologit pitävätkin tätä rakennelmaa mahdollisesti pyramidikompleksien kuolintemppeleiden kehityksen ensimmäisenä askeleena.


title: Lillafüred

text: Lillafüred on Koillis-Unkarissa Borsod-Abaúj-Zemplénin läänissä sijaitseva taajama, joka kuuluu hallinnollisesti Miskolcin kaupunkiin. Lillafüred sijaitsee Bükk-vuoristossa usean kilometrin päässä varsinaisesta kaupungista. Se on turistikohteena merkittävä.


title: Lillafüred

text: Lillafüredin maisemaan olennaisesti kuuluva Hámori-järvi syntyi vuonna 1813, kun kahden puron, Garadnan ja Szinvan yhtymäkohtaan rakennettiin pato varmistamaan alempana sijaitsevan Felsőhámorin metallinvalmistajille vesivoiman saanti.


title: Lillafüred

text: Kun kreivi András Bethlen kävi 1890-luvulla Lillafüredissä ja näki Hámori-järven upean maiseman, hän päätti, että järven läheisyyteen pitäisi rakentaa hallituksen lomanviettopaikka. Vuonna 1920 Unkarin valtionpäämies Miklós Horthy nimesi kreivi István Bethlenin pääministeriksi, ja tämä lopulta rakennutti Lillafürediin Palota-hotellin. Siitä lähtien Lillafüred on ollut suosittu matkailukohde.


title: Lillafüred

text: Kálmán Luxin suunnittelema uusrenessanssityylinen Palota-hotelli rakennettiin vuosina 1927–1930. Eräs hotellin ravintoloista on Mátyás-sali, joka muutettiin lähimenneisyydessä renessanssityyliseksi. Sen lyijylasit kuvaavat Unkarin historiallisia linnoja. Hotellin lähellä Szinva-puron yläjuoksun suunnassa on suuri puistomainen alue, jossa on kasvitieteellisiä harvinaisuuksia.


title: Lillafüred

text: Koska Palota-hotelli rakennettiin jyrkän rinteen harjalle, päätettiin rakenteen vahvistamiseksi rakentaa sen ympärille terassimainen puistokäytäväjärjestelmä tukimuureineen. Täällä voi nähdä Anna-luolan, Attila Józsefin patsaan, maan korkeimman vesiputouksen (20 metriä) sekä muistopatsaan arkkiherttua Istvánin vierailusta. Riippuva puutarha rajautuu kahden puolen Szinva- ja Garadna-puroihin, ja sen päällä kohoaa hotelli.


title: Lillafüred

text: Metsänhoitajat rakensivat 1920-luvulla kapearaiteisen pienoisrautatien kuljetustarkoituksiin. Nykyään sitä käyttävät yksinomaan turistit. 14 kilometriä pitkän radan päätepysäkit ovat Garadnassa ja Miskolcissa Kiliánin kaupunginosassa, ja tällä välillä juna pysähtyy Lillafüredissä. Tilauksesta juna kulkee myös radan toiseen sivuhaaraan.


title: Lillafüred

text: Palota-hotellin läheisyydessä sijaitsevalla kolmella luolalla on kullakin oma erityispiirteensä.


title: Lillafüred

text: Järvi syntyi 1800-luvun alussa, kun Szinva- ja Garadna-purot padottiin metallinvalmistusta varten. Järvi on puolitoista kilometriä pitkä ja paikoitellen melko syvä. Kesällä järvellä voi kulkea soutuveneellä tai polkuveneellä, joita vuokrataan rannassa. Järven rannalla toimii Neptun-sukellusseura. Järven toisella rannalla kulkee autotie Bánkútin suuntaan ja toisella puolella kulkee kaunis luontopolku.


title: Lillafüred

text: Myllärin kallio sijaitsee Hámorin laakson laidalla, ja sen päällä kohoaa puuristi. Kallioon liitetään kaksi legendaa. Toisen mukaan kallio sai nimensä siitä, että köyhä myllärinuorukainen ja rikkaan myllärin tytär hyppäsivät sieltä kuolemaansa, koska eivät voineet saada toisiaan. Toisen mukaan kalliolta hyppäsi vanha mylläri saatuaan tietää, että hänen nuori vaimonsa pettää häntä.


title: Lillafüred

text: Fehérkőlápa tarkoittaa suurin piirtein "valkoisen kiven suota". Tämä Lillafürediä ympäröivän laakson kaakkoisosassa sijaitseva alue sai nimensä siellä sijaitsevasta kalliosta, josta on hienot näköalat, sekä läheisestä rapakosta. Alueella on majatalo (kotisivu unkariksi). Täältä Bükkszentkeresztin suuntaan lähdettäessä on laaja aukea alue, jonne monet tekevät mielellään retkiä.


title: Lillafüred

text: Garadnan laaksossa muutaman kilometrin päässä Lillafüredistä kasvatetaan taimenia. Kalanviljelyn mahdollistaa runsasvetinen lähde. Vierailijat voivat syödä täällä tuoreena paistettua taimenta, ja kalaa voi ostaa täältä myös mukaan. Samanlainen laitos on myös Szalajkan laaksossa.


title: Lillafüred

text: Muutaman kilometrin päässä Lillafüredistä Miskolcin suuntaan laakso kapenee solaksi. Sen molemmin puolin kohoavat kiipeilijöiden suosimat luonnolliset kallioseinät. Tammikuun lopulla täällä järjestetään säännöllisesti jääkiipeilykilpailuja.Miskolcin keskustasta on ensin matkustettava Diósgyőriin, esimerkiksi ykkösratikalla. Diósgyőrin pääteaseman tuntumasta lähtevät bussit 5 ja 15 kulkevat Lillafürediin noin puolen tunnin välein. Matka kestää n. 15 minuuttia. Myös Bükkszentkeresztiin ajavat kaukobussit pysähtyvät Lillafüredissä.


title: Lillafüred

text: Diósgyőrin läheltä lähtee Lillafürediin myös vuoristojuna, joka kulkee läpi Bükk-vuoriston kauneimpien maisemien. Sillä kannattaa matkustaa vain kiireettömänä päivänä.


title: Ganda

text: Ganda tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Smile

text: Smile tai Smiles voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Mike Tyson

text: Michael Gerard ”Mike” Tyson (s. 30. kesäkuuta 1966 New York, New York) on uransa lopettanut yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä, joka saavutti ammattilaisena painoluokkansa maailmanmestaruuden kahdesti. Paitsi nyrkkeilijän urastaan, hänet tunnetaan myös yksityiselämänsä ongelmista. Hänet tuomittiin vankilaan raiskauksesta vuonna 1992, mikä katkaisi hänen uransa tilapäisesti. Hän näyttäytyi myös elokuvissa "Kauhea kankkunen", "Kauhea kankkunen 2" ja "IP Man 3".


title: Mike Tyson

text: Tyson syntyi ja varttui Brooklynin Brownsvillen lähiössä. Hänen vanhempansa olivat Lorna Smith Tyson ja Jimmy Kirkpatrick. Tysonin varhainen lapsuus oli onneton. Hän kasvoi Bronsvillen kaduilla. Nuorena hän ajautui usein ongelmiin poliisin kanssa ja hänet erotettiin koulusta tappelun vuoksi.


title: Mike Tyson

text: Yhdeksänvuotiaaksi kasvettuaan Tyson oli pidätetty kaikkiaan jo 52 kertaa. Lopulta Tyson päätyi Upstate New Yorkissa Tryon Schoolin poikakouluun. Bobby Stewartin ohjauksessa Tysonin nyrkkeilytaidot ja kyvykkyys nyrkkeilykehään huomattiin. Tyson oli fyysisiltään ominaisuuksiltaan sopiva, hän painoi 200 paunaa (91 kg) jo 13-vuotiaana. Stewart harjoitti häntä muutamia kuukausia ja tutustutti hänet Cus D’Amatoon, jolla oli pitkä historia valmentajana. Cus D’Amato näki Tysonin kyvyt ja alkoi valmentaa häntä. D’Amatoa on sanottu Tysonin maineen isäksi. D’Amatosta tuli myöhemmin Tysonin laillinen huoltaja. D’Amato kuoli 77-vuotiaana vuonna 1985.United States Junior Olympic Heavyweight Championship


title: Mike Tyson

text: Edelliset 3 ottelua olivat osa Yhdysvaltojen Junior Olympic Heavyweight -kilpailua.Tämä ottelu oli osa USA/ABF liiton Kilpailua


title: Mike Tyson

text: Edelliset 4 ottelua olivat osa kansallista kultainen hanska -kilpailua superraskaassa sarjassa.


title: Mike Tyson

text: Ohio State Fair National Invitational, 200 lbs sarja.Yhdysvaltojen raskaansarjan mestaruuskilpailu


title: Mike Tyson

text: Yhdysvaltojen (alle 19-v) raskaansarjan kilpailu


title: Mike Tyson

text: Edelliset 5 ottelua olivat osa kansallista kultaiset hanskat kilpailua 201 lbs sarjassa.


title: Mike Tyson

text: Edelliset 3 ottelua olivat osa Yhdysvaltojen olympiakarsintoja 201 lbs painoluokassa.


title: Mike Tyson

text: Edelliset 2 ottelua olivat osa yhdysvaltojen olympiakarsintoja 201 lbs painoluokassaMike Tyson otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa 6. maaliskuuta 1985 Albanyssa, New Yorkissa, jolloin hän kohtasi Hector Mercedesin. Hän voitti ottelun ensimmäisessä erässä. Tyson voitti kaikki vuonna 1985 käymänsä ottelut tyrmäysvoitoilla. Vuonna 1986 Tyson otteli 20 kertaa. Tysonin ensimmäinen televisioitu ottelu oli kehäraakki Jesse Fergusonia vastaan. Tyson mursi Fergusonin nenän kohokoukulla viidennessä erässä. Kuudennen erän lopussa tuomari keskeytti ottelun. Tyson voitti ensimmäisen nyrkkeilymestaruutensa ottelemalla Trevor Berbickin kanssa WBC:n mestaruudesta. Tysonilta kesti kaksi erää tulla 20-vuotiaana kaikkien aikojen nuorimmaksi raskaan sarjan maailmanmestariksi. Tysonin uran kehitystä on verrattu nuoreen Joe Louisiin.


title: Mike Tyson

text: 19-vuotiaana Tyson painoi noin 100 kiloa. Pituutta hänellä oli 178 cm.


title: Mike Tyson

text: Tyson voitti ottelun James ”Bonecrusher” Smithiä vastaan 7. maaliskuuta Las Vegasissa, Nevadassa ja Smithin WBA-titteli siirtyi hänelle. Tyson-mania mediassa kiihtyi. IBF:n tittelin Tyson otti voittamalla Tony Tuckerin pistein. Hänen seuraava ottelunsa oli vuoden 1984 olympiavoittajaa Tyrell Biggsiä vastaan lokakuussa 1987. Tyson otti työvoiton 7 erän ottelussa.


title: Mike Tyson

text: Vuonna 1988 Tyson otteli kolmesti. Hän kohtasi Larry Holmesin voittaen 4. erässä 22. tammikuuta 1988. Tyson otteli vielä Tony Tubbsia vastaan Tokiossa maaliskuussa 1988. Tyson voitti ottelun toisessa erässä.


title: Mike Tyson

text: Hänen seuraava vastustajansa Michael Spinks oli raskaan sarjan maailmanmestari, jonka täytyi otella säilyttääksensä tittelinsä. Monet nyrkkeilyfanit odottivat Tysonin ”laillistavan” maailmanmestaruutensa kohtaamalla Spinksin ja voittavan hänet. Tyson voitti Spinksin 91 sekunnissa.


title: Mike Tyson

text:
Tysonilla oli ainoastaan kaksi ottelua vuonna 1989. Hän kohtasi kuuluisan brittiläisen nyrkkeilijän Frank Brunon helmikuussa viisi erää kestäneessä ottelussa sekä voitti yhden erän tyrmäyksellä Carl Williamsin heinäkuussa. Ottelussa James ”Buster” Douglasin kanssa 1990 Tyson hävisi erotuomarin keskeytyksellä 10. erässä. Douglasille laskettiin lukua 8. erässä, mutta hän nousi ja voitti ottelun 10. erässä. Douglas oli ensimmäinen mies, joka pudotti Tysonin kanveesiin tämän ammattilaisuran aikana.
Ennen ottelun alkua Tyson oli ollut vielä 1/42 suosikki. Douglasilla oli ollut henkilökohtaisia ongelmia ennen ottelun alkua: Hänen äitinsä oli kuollut kaksi viikkoa ennen ottelua.
Ottelussa Tysonilla oli jatkuvasti ongelmia päästä Douglasin lähelle: Douglasin jabi, eli etummainen suora, oli 30 senttiä ulottuvampi, kuin hänen omansa. Tyson onnistui kaatamaan Douglasin kanveesille 8. erän aikana kohokoukulla. Douglas pääsi ylös, ja onnistui sitomaan Tysonin hyökkäyksiä. (Ottelun jälkeen Tysonin joukot sanoivat, että tuomarin luvunlasku kesti yli 10 sekuntia.) 35 sekuntia 10. erän alkamisen jälkeen Douglas löi kovan iskukombinaation, joka tiputti Tysonin kanveesille ensimmäistä kertaa hänen urallaan.


title: Mike Tyson

text: Vuonna 1989 Central State University Ohiosta myönsi Tysonille kunniatohtorin arvon ().


title: Mike Tyson

text: Vuonna 1991 Tyson kohtasi Donovan "Razor" Ruddockin kahdesti. Ensimmäinen ottelu päättyi keskeytykseen seitsemännessä erässä, ja uusinnan Tyson voitti niukasti pisteillä. Kyseisen ottelun jälkeen ei Tyson enää pystynyt voittamaan maailman parhaimpia iskijöitä. Tyson–Ruddock-ottelu toimi eliminaatoriotteluna, jonka voittajasta tulisi ykköshaastaja, joka pääsisi kohtaamaan silloisen maailmanmestarin – Evander Holyfieldin. Miesten ensimmäisessä kohtaamisessa tuomari keskeytti ottelun 7. erässä Tysonin hyväksi. Ruddockin taustajoukot raivostuivat tuloksesta, ja vaativat uusintaottelua. Puolen vuoden kuluttua ottelu järjestyikin, ja sen Tyson voitti 12 erän jälkeen pistein. Pian tämän jälkeen Tyson joutui vankilaan.


title: Mike Tyson

text: Voitettuaan Ruddockin Tysonin oli tarkoitus kohdata silloinen maailmanmestari Evander Holyfield. Ottelu ei kuitenkaan toteutunut tuolloin. Mike Tyson joutui vankilaan tullessaan syytetyksi Miss Black American Desiree Washingtonin raiskauksesta heinäkuussa 1991 indianapolislaisessa hotellihuoneessa. Tapauksen johdosta Tyson pidätettiin ja tuomittiin vankilaan 10. helmikuuta 1992.


title: Mike Tyson

text: Tyson itse kuitenkin kielsi syyllistyneensä raiskaukseen ja hänen sanojensa mukaan seksuaalinen kanssakäyminen tapahtui molempien yhteisymmärryksessä. Hän myös väitti Washingtonin olevan vain rahan perässä.


title: Mike Tyson

text: Tyson vietti vankilassa kolme vuotta, joiden aikana hän kääntyi muslimiksi.


title: Mike Tyson

text: Tyson ei otellut raiskaustapauksen jälkeen ennen vuotta 1995, jolloin hän sai nyrkkeilylisenssinsä takaisin. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella Peter McNeeleyn elokuussa ja löi Buster Mathias Juniorin 3. joulukuuta 1995. Tyson voitti WBC:n mestaruuden voitettuaan Frank Brunon 3. erässä heidän uusintaottelussaan. WBC-liiton vyöstä Tyson luopui puolustamatta sitä kertaakaan. Hän voitti WBA:n mestaruuden tyrmäämällä Bruce Seldonin 93 sekunnissa. Tyson kohtasi Evander Holyfieldin 12 erän ottelussa. Ottelu oli neljäs ottelu Holyfieldille, joka oli menettänyt tittelinsä vuonna 1994 Michael Moorerille. Holyfied voitti teknisellä tyrmäyksellä 11. erässä tuomarin, Mitch Halpernin, keskeyttäessä ottelun Tysonin ollessa siinä vaiheessa jo aivan muissa maailmoissa. Holyfieldistä tuli kolminkertainen raskaansarjan maailmanmestari. Ennen ottelua Holyfieldillä ei uskottu olevan minkäänlaisia mahdollisuuksia voittaa. Ottelun jälkeen Tysonin leirissä tappion uskottiin tulleen Holyfieldin päähän kohdistuneista puskuista, joihin tuomari ei ollut kiinnittänyt tarpeeksi paljon huomiota.


title: Mike Tyson

text: Tyson otteli seuraavan kerran vasta 28. kesäkuuta 1997, jolloin järjestettiin uusintaottelu WBA:n mestaruudesta Holyfieldin kanssa. Mitch Halpernin tilalle tuomariksi oli valittu kokenut Mills Lane. Ottelua kutsuttiin nimellä "The Sound and the fury", ja se järjestettiin Las Vegasin MGM Grand Garden areenalla. Tyson hylättiin 3. erässä, kun hän puraisi Holyfieldiltä palasen vasemmasta korvasta. Tyson oli puraissut aikaisemminkin erän aikana korvasta palasen, mutta tuomari antoi siitä vain varoituksen, ja ottelu jatkui. Tyson sanoi myöhemmin puraisun olleen koston siitä, että Holyfield oli puskenut häntä päällään ilman, että tuomari puuttui mitenkään asiaan. Kyseisten kehätapahtumien jälkeen Tyson sai vuoden kestävän ottelukiellon. Hänelle annettiin myös 3 miljoonan yhdysvaltain dollarin sakko. Tämän tauon jälkeen hänen lisenssinsä palauttamisen puolesta äänestettiin, ja hän sai lisenssinsä takaisin 4–1 äänin. Vuoden ottelutaukonsa jälkeen hän otteli Etelä-Afrikan Frans Bothan kanssa. Tyson tyrmäsi Bothan yhdellä iskulla 5. erässä ottelun ollessa siihen asti hyvin tasainen. Orlin Norris taipui Tysonille kehässä 23. lokakuuta 1999. Ottelussa Tyson oli lyönyt Norrisia kongin kumahtamisen jälkeen. Iskun voimasta Norris vajosi kanveesiin murtaen jalkansa.. Ottelusta muodostui ratkaisematon Norrisin ollessa kyvytön jatkamaan ottelua.


title: Mike Tyson

text: Tyson otteli 3 ottelua vuonna 2000. Ensimmäinen ottelu oli Englannissa Julius Francista vastaan. Tyson voitti keskeytyksellä 2. erässä. Tämän jälkeen Tyson otteli Lou Savaresen kanssa voittaen 1.erässä. Tyson otteli myös äärimmäisen epäpuhtaan ottelun Andrew Golotan kanssa Golotan lähtiessä yllättäen ( tuntemattomasta syystä ) ulos kehästä 3. erän jälkeen. Myöhemmin ottelun lopputulos mitätöitiin.


title: Mike Tyson

text: Tyson otteli ainoastaan kerran vuonna 2001; hän voitti Brian Nielsenin keskeytyksellä 7. erässä. Tysonin oli tarkoitus otella Lennox Lewisin kanssa vuonna 2002 Nevadassa, mutta Nevadan nyrkkeilykomissio ei antanut Tysonille lupaa otella johtuen Tysonin mahdollisesta osallisuudesta seksuaalirikoksiin. Ottelu järjestettiin lopulta kesäkuussa Memphisissä, Tennesseessä. Tyson hävisi yksipuolisen ottelun tyrmäyksellä 8. erässä. Ottelussa oli panoksena Lewisin WBC, IBF, ja IBO liittojen vyöt. Amatööreinä ollessaan Lewis, ja Tyson olivat sparranneet keskenään vuonna 1984. Kaksi vuotta ennen ottelua, vuonna 2000 kohdattuaan Lou Savaresen, Tyson oli sanonut Lewisille: "I want your heart, I want to eat your children." Lewis dominoi ottelua ja tyrmäsi Tysonin 8. erässä.


title: Mike Tyson

text:
Seuraavassa ottelussaan Tyson löi Clifford Etiennen 49 sekunnissa 1. erässä. Tämä jäi Tysonin viimeiseksi voitoksi ammattikehissä.
Tyson kohtasi englantilaisen Danny Williamsin Louisvillessä, Kentuckyssa heinäkuun 30 päivä Vuonna 2004. Tyson hallitsi kaksi ensimmäistä erää. Tilanne muuttui 3. erässä ja Tyson hävisi tyrmäyksellä 4. erässä. Ottelussa Kevin McBridea vastaan Tyson luovutti ennen 7. erää. Hävittyään kolme ottelua neljästä, Mike Tyson on sanonut voivansa lopettaa nyrkkeilyn. Tyson on urallaan otellut 58 ottelua, joista 6 tappiota, 2 ratkaisematonta ja 50 voittoa.


title: Mike Tyson

text: Vuonna 1998 The Ring lehti arvioi kautta aikain TOP-100 listalla Tysonin 14. parhaaksi raskaansarjan iskijäksi.


title: Mike Tyson

text:
Monet Tysonin ongelmat alkoivat avioerosta Robin Givensin kanssa vuonna 1989.
Tyson syyllistyi Miss Black Amerikan Desiree Washingtonin raiskaukseen 27. tammikuuta 1992 ja hänet todettiin syylliseksi raiskauksesta ja tuomittiin kolmen vuoden vankeuteen. Tyson pahoinpiteli myös kaksi henkilöä 31. elokuuta 1998.


title: Mike Tyson

text: Hän avioitui fitnesstähden kanssa ja juhli Las Vegasissa. Tyson ajautui taloudelliseen konkurssiin elokuussa 2003, jolloin hänellä oli yli 30 miljoonaa dollaria velkaa. Urallaan Tyson on tienannut yli 300 miljoonaa dollaria.


title: Mike Tyson

text: Lopetettuaan nyrkkeilyn vuonna 2005, Tyson ryhtyi kasvattamaan kyyhkysiä, joita hänellä on noin 350 kappaletta.


title: Mike Tyson

text: Vuonna 2006 Tyson sanoi julkisesti aloittavansa vaikka stripparintyöt, että hän pääsisi taas julkisuuteen takaisin. Tyson alkoi esittää harjoitteluaan julkisesti Madison Square Gardenissa vuonna 2006. Helmikuussa 2007 hän hakeutui vieroitushoitoon kokaiiniriippuvuutensa vuoksi. Syyskuussa 2007 Tyson myönsi ajaneensa maastoautollaan huumeiden vaikutuksen alaisena. Marraskuussa 2007 Tyson joutui vuorokaudeksi vankilaan ajettuaan autolla huumeiden vaikutuksen alaisena. Hänen hallustaan löytyi kokaiinia. Lisäksi Tyson joutui kolmen vuoden ehdonalaiseen vankeuteen.


title: Mike Tyson

text: Tyson uskoo tulevansa murhatuksi, koska hän on värikkään elämänsä aikana saanut niin monia vihamiehiä. Hänen on myös epäilty osallistuneen murhan suunnitteluun.


title: Mike Tyson

text: Vuonna 2008 valmistui dokumenttielokuva "Tyson", joka julkaistiin Cannesissa. Hän ei kestänyt katsoa itsestään kertovaa elokuvaa loppuun. Tyson näyttelee itseään vuonna 2009 valmistuneessa elokuvassa "Kauhea kankkunen".


title: Mike Tyson

text: Nintendo teki vuonna 1987 NES-konsolille "Mike Tyson’s Punch-Out!!" -nyrkkeilypelin, johon Tyson laitettiin pelin viimeiseksi vastustajaksi.


title: Mike Tyson

text: Tysonin tytär Exodus kuristui kaulastaan juoksumaton sähköjohtoon 27. toukokuuta 2009 ja kuoli myöhemmin vammoihinsa sairaalassa. Kesäkuussa 2009 Tyson meni kolmannen kerran naimisiin.


title: Mike Tyson

text: Keväällä 2010 Tyson ilmoitti ryhtyneensä vegaaniksi.


title: Mike Tyson

text: 31.3.2012 Tyson liitettiin WWE:n Hall Of Fameiin. Tyson on muutamaan otteeseen ollut tekemisissä WWE:n kanssa. 1998, Tysonilla oli pienimuotoinen feudi Stone Cold Steve Austinin kanssa. Tyson liittyi D-Generation X ryhmään, joka johti Stone Cold Steve Austinin ja Shawn Michelsin väliseen otteluun Wrestlemania 14 tapahtumassa, jossa Mike Tyson vaihtoi puolta Austinille ja Austin voitti tittelin. Lopussa Tyson tyrmäsi Shawn Michaelsin. 2010 palasi D-Generation X väreissä WWE:n ruutuun, jossa tyrmäsi Chris Jerichon lopussa.


title: Lina Medina

text: Lina Vanessa Medina (s. 27. syyskuuta 1933 Peru) on maailmanhistorian kaikkein nuorin äiti synnytettyään poikansa viiden vuoden ja kahdeksan kuukauden iässä. Lapsen isää ei ole saatu selville, mutta Medinan omaa isää epäiltiin vahvasti. Häntä vastaan nostetut syytteet kuitenkin kaatuivat todisteiden puutteessa. Koska Lina ei osannut antaa lääkäreille selkeitä vastauksia lapsen isyydestä, oli mahdollista, että Lina ei sitä itsekään tiennyt.


title: Lina Medina

text: Linan vanhemmat veivät Linan lääkärille, sillä ajattelivat mahan paisumisen johtuvan kasvaimesta. Lääkärillä kuitenkin selvisi, että Lina oli raskaana. Lina synnytti terveen kolmekiloisen poikavauvan keisarileikkauksella 14. toukokuuta 1939. Poika sai nimekseen Gerardo Linaa hoitavan lääkärin mukaan. Gerardolle kerrottiin kymmenvuotiaana, että Lina, jota hän piti siskonaan, olikin hänen oma äitinsä.


title: Lina Medina

text: Linan sairaushistoriasta kävi ilmi, että hänen kuukautisensa olivat alkaneet hänen ollessaan vasta kahden ja puolen vuoden ikäinen. Myös Linan rinnat olivat alkaneet kasvaa hieman aikaisemmin. Hänen mennessään lääkäriin kuukautiset olivat olleet poissa seitsemän ja puolen kuukauden ajan. Lina oli jo nelivuotiaana epätavallisen kehittynyt vartaloltaan: hänellä oli jo hyvin kehittyneet rinnat ja häpykarvoitusta.


title: Lina Medina

text: Lina Medinan tapaus on ollut ainutlaatuinen, sillä kyseessä epäillään olleen myös varhaisin puberteetti ihmiskunnan historiassa. Varhaiseksi ja hoitoa vaativaksi puberteetti lasketaan, jos se alkaa ennen kahdeksaa tai yhdeksää ikävuotta, riippuen henkilöstä. Keskimäärin tyttöjen puberteetti alkaa noin 10–12 vuoden iässä. Gerardo kuoli vuonna 1979 luuydinsairauteen. Linan toinen poika syntyi vuonna 1972 (33 vuotta Gerardon jälkeen).


title: Lina Medina

text: Lina ja hänen aviomiehensä asuvat nykyisin Perun pääkaupungissa Limassa.