title: Keskiaika

text: Taloudessa vallitsivat käsitykset rahan hedelmättömyydestä, oikeudenmukaisen hinnan säännöstä ja korkokiellosta. Fransiskaaniteologi Bonaventuran mukaan raha ei itsessään kantanut hedelmää. Se oli vain vaihdon väline. Tämä perustui Aristoteleen käsitykseen, että kaupankäynti oli luonnotonta ja epäoikeudenmukaista toimintaa, joka perustui toisen osapuolen hyväksikäyttöön. Vasta myöhäiskeskiajalla käsitys rahasta muuttui, kun raha rinnastettiin muihin tavaroihin ja sen arvon muuttuminen hyväksyttiin. Hylättiin käsitys hedelmättömästä kolikosta. Oikeudenmukaisella hinnalla tarkoitettiin, että tuotteesta piti saada sen hyödyllisyyttä ja tarpeellisuutta vastaava hinta, mutta ei enempää. Koron ottamisen kielto kirjattiin useisiin säädöksiin vuodesta 750 alkaen ja se oli voimassa uudelle ajalle saakka, joskin myöhäiskeskiajalla väljentyen. Samalla kielettiin rahan lainaaminen ja vaurastuminen toisten ihmisten kustannuksella. Käyttölaina eli jaottoman tavaran maksullinen vuokraaminen oli sallittua (esimerkiksi hevosen tai talon vuokraaminen).


title: Keskiaika

text: Kaupunkien nousun myötä syntyi Länsi-Eurooppaan yliopistolaitos aikaisemmin opinharjoituksen keskuksina toimineiden luostari- ja katedraalikoulujen rinnalle. Niissä annettiin paitsi hengellistä, myös humanistista, lainopillista ja luonnontieteellistä koulutusta.Yliopistot syntyivät, kun eri alojen maisterit liittyivät yhteiseen korporaatioon, jota kutsuttiin "studium generaleksi" Kymmenittäin yliopistoja perustettiin 1100-luvulta lähtien ympäri Eurooppaa. Yliopisto-opettajina toimi varsinkin fransiskaani- ja dominikaanijärjestöjen jäseniä. Yhteisöllä oli kolme kriteeriä: sen oli oltava kansainvälinen, sen piti tarjota opetusta kaikissa "yleisissä oppiaineissa" (teologia, lääketiede ja oikeustiede) ja yhteisössä tuli olla useampi kuin yksi opettaja. Kriteerit täyttävä yhteisö sai toiminnalleen paavin tai ruhtinaan hyväksymän privilegion, joka suojeli akateemista elämää ulkopuolisilta. Latinan universitas-sana liitettiin yliopistoon vasta 1200-luvulta lähtien.


title: Keskiaika

text: Keskiajan oikeustiede perustui kahteen perinteeseen. Ensimmäisen näistä muodosti roomalaisen oikeuden kommentointi sydänkeskiajalta alkaen, toinen perinne nousi kanonisen oikeuden tutkimuksesta 1100-luvulta alkaen. Monet modernit kysymykset nousivat tuolloin esiin, esimerkiksi kysymykset ihmisoikeuksista, tyranniasta ja vaikkapa todistuskäytännöistä oikeudenkäynneissä.


title: Keskiaika

text: Keskiajalla nojauduttiin aristoteliseen tieteenkäsitykseen. Tieto miellettiin tiedon omistamiseksi. Tämän mukaan totuus oli kirjoitettuna tiedonlähteisiin, joita olivat Raamattu, roomalaisen oikeuden kokoelma Corpus iuris civilis ja lääketieteelliset oppikirjat. Totuus oli saavutettavissa yksinomaan niiden pohjalta filosofiaa ja logiikkaa harjoittamalla. Ihminen saattoi tulla tietämään kaiken, mitä voidaan tietää. Teologiassa oli aristoteliseen malliin yhdistettävä yliluonnollinen kristillisyys. Dominikaani Tuomas Akvinolainen täydensi Aristoteleen teoriaa määrittelemällä, että ihmisen lopullinen päämäärä oli autuus.


title: Keskiaika

text: Varhaiskeskiajalla Euroopassa vallitsi varhaiskristillisen taiteen tyylisuunta, joka keskittyi lähinnä kirkkotaiteeseen ja uskonnolliseen esineistöön. Tästä esimerkkejä ovat Sant'Apollinare Nuovon mosaiikit 500-luvun alusta sekä San Vitalen kirkko Ravennassa.


title: Keskiaika

text: 800-luvun alussa karolinginen renessanssi muutti taidetta klassisempaan suuntaan ja pyrki palauttamaan antiikin ajan kauneuskäsityksiä taiteeseen. Sydänkeskiajalla Saksassa ottolainen taide pyrki elvyttämään karolingista tyyliä, ja tämä jatkui romaanisen tyylin valtakautena, joka levisi Italiasta Pohjois-Eurooppaan. Myöhäiskeskiajan myötä tyyli muuttui goottilaisemmaksi ja tämä vaikutti erityisesti arkkitehtuuriin, minkä myötä Eurooppaan rakennettiin paljon suuria goottilaisia katedraaleja.


title: Keskiaika

text: Monet länsimaisen taidemusiikin piirteet, muun muassa nuottikirjoitus ja polyfonia, kehittyivät keskiajalla kirkollisiin tarpeisiin. Suurin osa musiikkikouluista ja säveltäjistä toimi kirkon piirissä, ja vain harvat maallikot osasivat lukea nuotteja. Tämän vuoksi keskiajan varhaisesta maallisesta musiikista ei ole säilynyt kuin joitakin satoja yksiäänisiä lauluja. Keskiajan alkupuolen musiikkityyleistä on myöhempään länsimaiseen taidemusiikkiin vaikuttanut eniten gregoriaaninen kirkkomusiikki. Keskiajan loppupuolella musiikin polyfonia monimutkaistui ja äänet muuttuivat itsenäisemmiksi toisiinsa nähden. Myöhäiskeskiajalla kehittyneistä sävellystyypeistä keskeisimpiä on motetti.


title: Keskiaika

text: Euroopan ruokapöytiin kuuluivat etenkin myöhäiskeskiajalla yhtäältä ylimysten ja porvariston monipuoliset liha-, lintu- ja kalaherkut sekä eksoottiset mausteet, ja toisaalta köyhän väen kasvis- ja viljapohjainen ruokavalio. Ruoka oli keskiajan ihmisille tärkeä asia monin tavoin: niin nautinnon, selviytymisen, uskonnon, terveyden kuin sosiaalisen aseman korostamisenkin kannalta. Keskiajan loppuun mennessä käytössä olivat jo samat ruoan perusvalmistusmenetelmät ja melko samat ruoka-aineet kuin nykyisinkin, lukuun ottamatta esimerkiksi perunaa, tomaattia, paprikoita, kalkkunaa ja kaakaota, joita ei vielä Euroopassa tunnettu. Mausteiden käyttö oli keskiajalla nykyistä monipuolisempaa ja runsaampaa. Uskonnolla oli suuri vaikutus keskiajan ruokakulttuuriin: kirkon määräämiä lukuisia paastoaikoja oli noudatettava, eikä lihaa ja eläinperäisiä tuotteita saanut paaston aikana nauttia. Ruoan merkitystä terveydelle määritteli usein galenoslaiseen humoraalioppiin perustunut sairauskäsitys.


title: Keskiaika

text: Keskiajan yhteiskuntaa leimasivat säätyjako, hierarkkisuus, vapauden ja epävapauden, herruuden sekä alamaisuuden eri muodot. Nämä sekä läänityslaitos muodostivat yhteiskunnan, jota on kuvattu sanomalla sitä feodaaliseksi.


title: Keskiaika

text: Rooman yhtenäisvaltakunnan hajottua 395 Itä- ja Länsi-Roomaan ja Länsi-Rooman luhistuessa 476 Länsi-Eurooppa muodostui pikkuvaltakunniksi, joissa yhdistyivät sekä germaaninen että roomalainen juridinen ja yhteiskunnallinen traditio. Itä-Roomassa puolestaan antiikin kulttuuri säilyi.


title: Keskiaika

text: Vaikka sääty-yhteiskunta olikin epätasa-arvoinen ja nykykäsityksen mukaan epäoikeudenmukainen, siinä jokaisella ihmisellä oli oma paikkansa, velvollisuutensa ja oikeutensa. Keskiajan säätyajattelulle noin 900-luvulta alkaen oli ominaista ajatus kolmesta säädystä: niistä jotka sotivat (aatelisto), niistä jotka rukoilevat (hengellinen sääty) ja niistä, jotka tekevät työtä (kolmas sääty, talonpojat ja käsityöläiset). Kullakin oli oma paikkansa ja tehtävänsä maailmassa.


title: Keskiaika

text: Keskiajan yhteiskuntaa leimasivat myös universaaleiksi käsitetyt vallat, paavius ja keisarius. Rooman yhtenäisvaltakunnan muisto eli yhä eurooppalaisten mielissä, ja vaikka vuonna 800 uudelleen synnytetty keisarikunta olikin vain varjo Länsi-Rooman keisarikunnasta, aikalaiset kuitenkin yhdistivät sen mielessään Roomaan, ja Kaarle Suuri sekä Fredrik I Barbarossa olivat heille aivan yhtä lailla Rooman keisareita kuin Augustus tai Trajanus. Paavi puolestaan oli katolisen kirkon pää, ja hänen valtansa oli luonteeltaan niin hengellistä, juridista kuin taloudellistakin. Kirkko oli merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja, ja kirkko hoiti yhteiskunnassa nykyisen sosiaalitoimen alaan kuuluvia tehtäviä pitäen huolta köyhistä, vammaisista ja vanhuksista.


title: Keskiaika

text: Aateliston ja papiston rinnalle nousi kolmanneksi tärkeäksi vaikuttajaksi 1100-luvulta alkaen porvaristo, joka sijoittui papiston ja talonpoikien väliin. Kapitalismin kehittyminen merkitsi yleistä talouden nousua, ja talouden kehittyminen puolestaan katalysoi arkkitehtuurin ja tekniikan kehittymistä.


title: Keskiaika

text: Suomen keskiaika oli paljon lyhyempi kuin useimpien muiden Euroopan maiden. Suomessa keskiajan sanotaan usein alkaneen noin vuonna 1155, jolloin Varsinais-Suomen alueelle tehtiin epävarmojen tietojen mukaan niin sanottu ensimmäinen ristiretki. 1100-luvun jälkipuoliskolle ajoittuvat joka tapauksessa ensimmäiset Suomea sivuavat asiakirjalähteet, ja siten voidaan katsoa historiallisen aikakauden alkaneen Suomessa suoraan keskiajasta. Suomessa ja Ruotsissa uuden ajan yleensä sanotaan alkaneen Kustaa Vaasan noustessa valtaan vuonna 1523. Tällöin pidetään kansallisvaltioiden syntyä ja reformaatiota keskeisenä murroksena, joiden katsotaan olevan periodijaon pohjalla. Toisaalta yhteiskuntahistoriallisesti orientoitunut tutkimus korostaa yhteiskunnan perusrakenteiden pysyneen Suomessa pitkään 1500-luvulle hyvin vakaina. Siten keskiajan ja uuden ajan rajana on voitu pitää myös esimerkiksi 1570-lukua.


title: L. L. Zamenhof

text: Ludovic Lazarus (Ludwik Lejzer) Zamenhof (15. joulukuuta 1859 Bialystokissa – 14. huhtikuuta 1917 Varsovassa) oli puolanjuutalainen silmälääkäri ja kielimies, joka tunnetaan parhaiten kaikkien aikojen puhutuimman keinotekoisen kielen esperanton luojana. Hänen äidinkieliään olivat jiddiš sekä venäjä/puola (A. Zakrzewskin ja E. Wiesenfeldin mukaan), mutta hän puhui sujuvasti myös saksaa. Hän osasi myös ranskaa, latinaa, kreikkaa, hepreaa ja englantia sekä oli kiinnostunut italiasta, espanjasta ja liettuasta.


title: L. L. Zamenhof

text: Zamenhof syntyi puolanjuutalaiseen perheeseen 15. joulukuuta 1859 Białystokin kaupungissa, joka tuolloin oli osa Venäjää, mutta kuuluu nykyään Puolaan. Białystokin väestö koostui pääosin kolmesta etnisestä ryhmästä: puolalaisista, valkovenäläisistä ja jiddišiä puhuvista juutalaisista, joiden keskinäisistä vihamielisyyksistä Zamenhof oli huolestunut. Hänen mielestään näiden ryhmien viha ja ennakkoluulot johtuivat yhteisen käyttökielen puutteesta, mikä aiheutti ryhmien keskinäisiä väärinkäsityksiä. Zamenhof uskoi, että tällaiset eri kieliä puhuvat etniset ryhmät tarvitsivat yhteisen, tasa-arvoisen kommunikointikielen.


title: L. L. Zamenhof

text: Opiskellessaan toisen asteen oppilaitoksessa Varsovassa Zamenhof loi kansainväliseksi kieleksi useita malleja, joilla oli kuitenkin hyvin monipuolinen ja monimutkainen kielioppi. Englantia opiskellessaan hän tajusi, että kansainvälisen kielen kieliopin täytyy olla suhteellisen helppo ja sen täytyy käyttää hyväkseen uusien sanojen muodostamiseen tarkoitettuja etu- ja jälkiliitteitä.


title: L. L. Zamenhof

text: Vuonna 1878 Zamenhofin projekti "Lingwe uniwersala" oli melkein valmis, mutta hän uskoi olevansa liian nuori julkaisemaan työnsä. Koulusta päästyään hän alkoi opiskella lääketiedettä, aluksi Moskovassa ja myöhemmin Varsovassa. Hän valmistui yliopistosta 1885 ja aloitti harjoittelun silmälääkärinä jatkaen kuitenkin samalla kieliprojektinsa parissa.


title: L. L. Zamenhof

text: Kahden vuoden ajan hän yritti hankkia varoja julkaistakseen kansainvälistä kieltään kuvaava kirjasen, kunnes sai taloudellista apua tulevan vaimonsa isältä. Vuonna 1887 Zamenhof vihdoin julkaisi kirjan nimeltä "Lingvo internacia. Antauparolo kaj plena lernolibro" ('Kansainvälinen kieli. Esipuhe ja täysi oppikirja') salanimellä "Doktoro Esperanto" ('Tohtori Toiveikas'), johon myös kielen nimi pohjautuu. Zamenhofille tämä kieli ei ollut pelkkä kommunikoinnin väline, vaan myös keino välittää omia ajatuksiaan eri ihmisten ja kulttuurien rauhallisesta rinnakkaiselosta. Zamenhof käänsi esperantoksi useita teoksia, kuten Vanhan testamentin ja William Shakespearen teoksia.


title: L. L. Zamenhof

text: Zamenhofille ja hänen vaimolleen Klaralle syntyi kolme lasta, Adam, Sofia ja Lidia. Erityisesti Lidia oli kiinnostunut esperantosta ja opetti aikuisena esperantoa ammatikseen matkustaen ympäri Eurooppaa ja Amerikkaa kielen opettajana.


title: L. L. Zamenhof

text: Zamenhof kuoli Varsovassa 14. huhtikuuta 1917. Kaikki hänen lapsensa kuolivat holokaustissa.


title: L. L. Zamenhof

text: Ōmoto-uskonto pitää Zamenhofia jumalanaan.


title: Red Hat

text: Red Hat on yhdysvaltalainen pörssiyhtiö, joka on tuottanut Red Hat Linux -nimisen Linux-käyttöjärjestelmän jakelupaketin.


title: Red Hat

text: Ensimmäisen Red Hat -nimisen Linux-jakelun loi Marc Ewing, joka 31. lokakuuta 1994 julkaisi version 0.9 (Halloween). Bob Youngin ACC Corporation osti Ewingin liiketoiminnan ja nimesi uuden yhtiön Red Hatiksi. Vuonna 1995 yhtiö julkaisi Red Hat Commercial Linux 2.0 -jakelun, jossa käytettiin RPM-ohjelmaa käyttöjärjestelmän ohjelmien asennukseen.


title: Red Hat

text: Red Hat Linux 3.0.3 (Picasso) julkaistiin 15. maaliskuuta 1996 ja viimeiseksi Red Hat Linux -nimiseksi Linux-jakeluksi jäi Redhat 9.0 (Shrike), joka julkaistiin 31. maaliskuuta 2003. Red Hatin Linux -jakeluiden sarja jatkuu tuotelinjalla Red Hat Enterprise Linux, joka on yrityksille suunnattu, tuettu jakelu, ja nopeammin päivittyvällä Fedora-jakelulla, jota Red Hat kehittää ja sponsoroi.


title: Red Hat

text: Red Hat on ollut yksi avoimen koodin merkittävimpiä kehittäjiä ja se, tai sen työntekijät, kuten Alan Cox ja Ulrich Drepper ovat ylläpitäneet keskeisimpiä avoimen koodin ohjelmistoja.


title: Red Hat

text: Red Hat listautui 11. elokuuta 1999. Se osti marraskuussa 1999 Cygnus Solutionsin, joka myi tukea vapaille ohjelmistoille ja ylläpiti GNU-ohjelmistoja gdb ja binutils. Myöhemmin Red Hat on hankkinut WireSpeedin, C2Netin ja Hell's Kitchen Systemsin. Vuonna 2001 se osti Planning Technologies, Incin ja hankki 2004 AOL:in iPlanetin oikeudet. Vuonna 2006 se hankki Java-sovelluspalvelinta kehittävän JBossin ja vuonna 2007 Metamatrixin ja Mobicentsin.


title: Red Hat

text: Vuonna 1999 Red Hat teki 3,6 miljoonaa dollaria tappiota 5,4 miljoonan dollarin liikevaihdolla. Vuonna 2008 yrityksen liikevaihto oli 523 miljoonaa dollaria ja se kasvoi 31 % edellisestä vuodesta. Sitä edellisenä vuonna kasvu oli 44 %. Red Hatilla on toimistoja ja henkilöstöä ympäri maailmaa, myös Pohjoismaissa ja Suomessa.


title: Red Hat

text: Marraskuussa 2017 Red Hat ilmoitti Red Hat Enterprise Linux -jakelunsa olevan saatavilla myös ARM-suorittimille perustuviin palvelimiin.


title: Sotahistoria

text: Sotahistoriaa voi nykyään luonnehtia ammattitutkijoiden 1960-luvulta käydyn keskustelun kautta. Tähän debattiin on kuulunut kiistatta jako vanhan ja uuden sotahistorian suuntauksiin.


title: Sotahistoria

text: Termiä vanha sotahistoria on alettu käyttää tutkimuksesta, jossa tutkija on kiinnittänyt ensisijaisen huomionsa esimerkiksi joukko-osastojen liikkeisiin, sodan strategiaan sekä poliitikkojen ja sotilasjohtajien toimintaan. Sota on koettu diplomatian jatkeeksi. Lisäksi sota ilmiönä on usein sijoitettu ajallisesti irralleen rauhan ajan maailmasta.


title: Sotahistoria

text: Uusi sotahistoria on käsitteenä hiljalleen alkanut tarkoittaa nykyaikaisen historiatieteen keinoin toteutettua sotien tutkimista. Ensinnäkin tutkijat ovat pyrkineet saamaan niin kutsutun tavallisen ihmisen äänen kuuluville, mistä on seurannut muun muassa naisten toiminnan ulottaminen myös sotahistorian tutkimuksen piiriin. Toiseksi, tutkijat ovat vaihtaneet tapahtumatason kuvauksen analyyttisempään tarkasteluun, mikä on johtanut sodan taustalla olevien rakenteiden tutkimiseen. Molemmat yllä mainitut seikat ovat johtaneet havaitsemaan sodan kiinteänä osana rauhan ajan siviiliyhteiskuntaa sekä moniaikaisena ilmiönä, joka juontuu ajasta ennen sotaa ja jatkuu sen jälkeen. Kolmanneksi, tutkijat ovat työskennelleet monitieteisesti. Erityisesti sosiaalihistorian, etnografian, antropologian, taloushistorian ja kulttuurihistorian tutkimusteorioiden ja -metodien soveltaminen sotahistoriaan on johtanut uusien näkökulmien ja tulosten löytämiseen.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristys on Maan peruskallion tärähtelyä, joka on voimakkaana hyvin tuhoisaa rakennuksille ja ihmisille. Heikko järistys heiluttaa lamppuja, voimakas järistys romahduttaa talot, hyvin voimakas myllää maaperääkin. Meren pohjassa tapahtunut maanjäristys voi aiheuttaa voimakkaan hyökyaallon, tsunamin.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksen maanalainen tapahtumapaikka on hyposentrumi, ja maanpintakeskus episentrumi. Maanjäristysaallot eli seismiset aallot jaetaan pitkittäisiin ja poikittaisiin aaltoihin sekä pinta-aaltoihin. Järistysaaltojen heijastumisia ja taittumisia tutkimalla voidaan selvittää jossain määrin peruskallion ja koko Maan rakennetta.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksiä pystytään toteamaan kaukaakin seismometriksi tai seismografiksi kutsutulla laitteella. Maanjäristyksen rekisteröintiä kutsutaan seismogrammiksi.


title: Maanjäristys

text: Globaalit maanjäristykset luokitellaan hyposentrumin syvyyden perusteella mataliin ("h" < 70 km), keskisyviin ("h" = 70–300 km) ja syviin ("h" = 300–700 km).


title: Maanjäristys

text:
Seismogrammit jaetaan neljään luokkaan sen perusteella, mikä on seismometrin ja järistyksen episentrumin välinen kulmaetäisyys kilometreinä tai asteina (1° = 111,2 km):
Maanjäristyksen voimaa mitataan yleensä Richterin asteikolla ja tuhoisuutta Mercallin asteikolla. Järistykset, jotka ovat voimakkuudeltaan yli seitsemän Richterin asteikolla, ovat suuria, ja niitä tapahtuu maapallolla vuodessa noin 15.


title: Maanjäristys

text: Kun tutkitaan alueita, joiden luontainen seismisyys on hyvin alhainen, voidaan käyttää edellisestä poikkeavaa luokittelua.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksiä syntyy muun muassa mannerlaattojen liikkuessa toistensa suhteen sekä tulivuorenpurkausten, asteroiditörmäysten, maanvyöryjen ja luolaromahdusten takia. Ihmistoimintakin voi laukaista maanjäristyksiä. Maanjäristyksiä esiintyy eniten mannerlaattojen raja-alueilla, joissa on runsasta tulivuoritoimintaakin.


title: Maanjäristys

text: Räjäytykset, kaivostoiminta, onnettomuudet ja muu ihmistoiminta synnyttävät omaleimaisia maanjäristysaaltoja. Kun on tarve erottaa ne oikeista maanjäristyksistä, niitä voidaan kutsua yleisemmin seismisiksi tapauksiksi.


title: Maanjäristys

text: Tektoniset maanjäristykset tapahtuvat siirroksissa eli paikoissa, joissa kalliolohkot liukuvat toisiaan vasten. Kalliolohkojen välistä liikettä vastustaa niiden välinen kitka. Jos kitka lukitsee siirroksen, syntyy jännityskertymä. Jännitys jatkaa kasvamistaan, ja lopulta siirros murtuu ja siihen varastoitunut energia vapautuu maanjäristyksenä. Järistyksen voimakkuus riippuu siirrostason pinta-alasta sekä keskimääräisestä siirtymästä. Jännityksen purkautuminen alkaa järistyksen hyposentrumista eli "fokuksesta" eli "pesäkkeestä".


title: Maanjäristys

text: Siirrokset jaetaan geologisesti kolmeen päätyyppiin: normaalisiirroksiin, käänteissiirroksiin ja kulku-liukusiirroksiin. Normaalisiirroksia esiintyy tavallisesti alueilla, joissa maankuori venyy eli on ekstensiossa. Käänteissiirroksia on alueilla, joissa kuorta puristetaan sivusuunnassa kasaan. Kulku-liukusiirroksessa lohkot liikkuvat sivusuunnassa toisiaan vasten. Kaikkien aikojen voimakkaimmat maanjäristykset liittyvät lähes poikkeuksetta käänteissiirroksiin.


title: Maanjäristys

text: Yli 90 prosenttia kaikista maanjäristyksiä syntyy mannerlaattojen reunoilla. Merkittävin maanjäristysalue seuraa niin sanottua Tyynenmeren tulirengasta, jonka alueella vapautuu 80 prosenttia kaikesta maanjäristyksissä vapautuvasta energiasta. Toinen merkittävä maanjäristysalue on Alppien–Himalajan orogeeninen vyöhyke, jonka maanjäristyksissä vapautuu 15 prosenttia maanjäristysenergiasta ja joka yhtyy Tyynenmeren tulirenkaaseen Malaijien saaristossa. Muita tektonisesti aktiivisia alueita ovat valtamerten keskiselänteet ja Iso hautavajoama. Suuria järistyksiä voi tapahtua kuitenkin myös mannerten sisäosissa.


title: Maanjäristys

text: Tulivuoritoimintaan liittyy myös niin sanottuja vulkaanisia maanjäristyksiä. Todennäköisesti tällaisissakin maanjäristyksissä tapahtuman syy kiviaineksen välisessä kimmahdusenergiassa. Jännitystilaan on kuitenkin saattanut tallentua energiaa, joka on peräisin magman liikkeistä aiheutuneesta lämmöstä.


title: Maanjäristys

text: Ihminen aiheuttaa jonkin verran maanjäristyksiä myös omalla toiminnallaan. Esimerkiksi kaivoksista poistettu kiviaines saattaa muuttaa jännitystiloja kaivostunnelien ympärillä ja toisaalta nesteiden pumppaaminen syviin kaivoihin saattaa voidella siirrospintaa sen verran, että jännitys pääsee laukeamaan.


title: Maanjäristys

text: Suurten tekojärvien täyttäminen on aiheuttanut yli 20 merkittävää seismisen aktiivisuuden kasvamista. Suurin osa tapauksista liittyy tekojärviin, joiden syvyys on yli 100 metriä ja tilavuus yli kuutiokilometrin. Todennäköisesti tekojärvien alueella on ollut jo paikallisia jännitteitä, jotka veden lisäpaine on saanut laukeamaan. Tekojärviin liittyneitä maanjäristyksiä on usein vaikea liittää suoraan järven täyttämiseen, sillä tapahtumaa edeltäneeltä ajalta ei ole vertailuaineistoa.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyspesäkkeestä syntyy useita erilaisia aaltoja. Nopeimmin kulkevat P-aallot eli pitkittäisaallot, ja niistä seuraavana saapuvat S-aallot eli poikittaisaallot. Niitä seuraa pitkiä ja korkea-amplitudisia aaltoja, joiden jaksonaika lyhenee hiljalleen. Näitä aaltoja kutsutaan pinta-aalloiksi. Hyvin suuret maanjäristykset voivat saada koko maapallon oskilloimaan ns. Maan vapaina värähtelyinä.


title: Maanjäristys

text: P- ja S-aallot ovat seismisiä perusaaltoja. Ne voivat kulkea suoraan maan sisäosien halki ja toisaalta heijastua tai taittua kuoren, vaipan tai ytimen rajoilla. P-aallossa aaltoliikeen etenemissuuntaan nähden tapahtuu kokoonpuristuvia liikkeitä ja tilavuuden muutoksia, kun aalto kulkee väliaineen läpi. S-aallossa puolestaan muodonmuutokset ja leikkausjännityksestä aiheutuvat muutokset tapahtuvat aaltoliikeen etenemissuuntaan vastaan kohtisuorasti. S-aalloista voidaan erottaa kaksi eri polariteettia: SH-aalloissa värähtely tapahtuu vaakatasossa, kun taas SV-aalloissa se tapahtuu pystytasossa. Kaikkia alueita suorat P-aallot eivät saavuta, koska edetessään ne kääntyvät kohti Maan pintaa ja taipuvat vaipan ja ytimen rajalla. Ytimen ohi kulkevat aallot kulkevat etäisimmillään 103 asteen päähän järistyskeskuksesta. Ytimen läpäisseet aallot puolestaan peittävät noin 20 asteen säteisen alueen vastapuolella. S-aallot ovat poikittaista aaltoliikettä, joka ei voi edetä nesteessä eikä siten läpäise Maan ulkoydintä. P-aaltojen tavoin suorat S-aallot voidaan havaita 103 asteen säteisellä vyöhykkeellä järistyspaikasta, mutta ei kuitenkaan sen ulkopuolella.


title: Maanjäristys

text: Aaltojen etenemisnopeus vaihtelee väliaineen ominaisuuksien mukaan, eivätkä S-aallot etene nesteessä. Mantereisessa maankuoressa P-aaltojen nopeus on 6,0–7,8 kilometriä sekunnissa ja S-aaltojen 3,5–4,5 kilometriä sekunnissa. Perusaallot taittuvat, heijastuvat ja niiden nopeus muuttuu hyppäyksellisesti, kun ne kohtaavat Maan rakenteellisten kerrosten välisiä rajapintoja, joissa tiheys tai jäykkyys tai molemmat muuttuvat paljon lyhyellä matkalla.


title: Maanjäristys

text:
Pinta-aaltojen nopeus on noin 4 kilometriä sekunnissa. Niitä on kahta perustyyppiä. Rayleigh-aallot kulkevat kaikissa rakenteissa, mutta Love-aallot vain kerrostuneissa materiaaleissa eivätkä ollenkaan nesteissä. Love-aallot liikkuvat näistä hieman nopeammin.
Maanjäristyksessä vapautuu jännitysenergiaa, jota kallioon on kerääntynyt 50–100 vuotta. Se vapautuu kalliosta enintään muutaman minuutin aikana. Elastista energiaa voi vapautua 100 joulea jokaista kalliokuutiometriä kohti. Jos maanjäristyksen aiheuttama siirros on esimerkiksi tuhat kilometriä pitkä ja sata kilometriä syvä, energiaa vapautuu kaikkiaan 10 joulea.


title: Maanjäristys

text: Vanhin maanjäristyksen voimakkuuden ilmoittamiseen käytetty suure on intensiteetti. Se perustuu järistyksien aiheuttamien näkyvien vaikutusten havainnointiin. Tällaiten vaikutusten mittaamiseen on kehitetty Mercallin asteikko, jota on sittemmin muokattu paljon. Niin sanottu muunnettu Mercallin asteikko jakaa järistykset 12 luokkaan. Luokka I on vaikutuksiltaan pienin ja luokka XII suurin. Luokan I järistyksen pystyy havaitsemaan vain laitteilla, kun luokan XII järistys tarkoittaa täydellistä tuhoa. Luokka II on ihmisaistein havaittavissa ja luokan VI järistykset aiheuttavat jo vähäistä vahinkoa.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksen vaikutusalueelta kootun tiedon perustella voidaan laatia isoseisti-kartta. Siinä karttaan on piirretty tuntuvuusalueen rajat. Intensiteetin vaihtelu kuvastaa hyvin järistyspesäkettä ympäröivän kallioperän geologistektonista rakennetta.


title: Maanjäristys

text: Intensiteettiä on hyvin vaikea tai jopa mahdoton määritellä asumattomilla alueilla tai merellä tapahtuneiden maanjäristyksen kohdalla. Sama ongelma on myös niiden maanjäristyksen kohdalla, jotka tapahtuvat syvällä.


title: Maanjäristys

text:
Magnitudilla mitataan maanjäristyksen suuruutta fysikaalisena tapahtumana ja sen voimakkuutta itse järistyslähteessä. Magnitudiasteikot perustuvat laitehavaintoihin ja seismogrammin rekisteröimään jälkeen. Magnitudiasteikkoja on useita, ja niillä saadaan yleensä hieman toisistaan poikkeavia arvoja. Asteikot ovat tyypillisesti logaritmisia, jolloin asteen nousu tarkoittaa maanjäristyksen voimakkuuden kymmenkertaistumista. Käytetyimpiä asteikkoja ovat paikallisen magnitudin (M) asteikot lähijäristyksille (ks. Richterin asteikko) sekä pinta-aaltomagnitudi (M) ja perusaaltomagnitudi (m) kaukana sattuneille järistyksille. Nämä asteikot toimivat hyin vain tietyllä taajuus- ja etäisyysvälillä, eivätkä ne sovellu kaikkein isoimmille maanjäristyksille. Sen takia on kehitetty momenttimagnitudi
(M), joka antaa luotettavimman arvion voimakkuudesta.


title: Maanjäristys

text: Magnitudi-käsitteen loi 1935 yhdysvaltalainen Charles Richter. Niin sanotun Richterin asteikon kantalukuna on 10, ja se voidaan esittää kaavana ML = lg A − lg "A", missä ML on magnitudi, "A" seismogrammin suurimman heilahduksen amplitudi ja −lg "A" etäisyydestä riippuva vaimennustekijä. Richter valitsi asteikon perustaksi mikrometrin suuruisen heilahduksen seismogrammilla sadan kilometrin päässä episentristä, jolle hän antoi magnitudiarvon nolla. Raja on valittu tarkoituksella pieneksi, jotta havaitut magnitudit olisivat pääsääntöisesti positiivisia. Nykyaikaiset magnitudiasteikot kalibroidaan vastaamaan Richterin magnitudia.


title: Maanjäristys

text: Luotettavimpana asteikkona pidetään momenttimagnitudia, jota olivat 1970-luvulla kehittämässä japanilainen Hiroo Kanamori ja yhdysvaltalainen Thomas C. Hanks. Momenttimagnitudi määritellään yleensä vain yli 3,5 magnitudin paikallisille ja yli 5,5 magnitudin kaukojäristyksille. Pienemmissä maanjäristyksissä ei yleensä vapaudu tarpeeksi energiaa, jotta momenttimagnitudia pystyttäisiin määrittelemään.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristysten rekisteröimiseen tarkoitettua laitetta kutsutaan seismometriksi tai seismografiksi. Seismometri on laite, jossa on löysästi kiinnitetty massa ja induktiokela. Massa ja siihen kiinnitetty magneetti jäävät jälkeen maanpinnan liikkeestä, jolloin kelan ja magneetin välisestä suhteellisesta liikkeestä syntyy kelaan pieni sähkövirta. Sitä vahvistamalla ja sopivalla laitejärjestelyllä se saadaan näkyvään muotoon. Elektroniikkaa ja tietokoneita hyödyntävät seismografit voivat mitata jopa senttimetrin sadasmiljoonasosan suuruiset liikahdukset.


title: Maanjäristys

text: Kallioperän liikettä pitää havainnoida kolmessa suunnassa, jotta sen liike pystyttäisiin havaitsemaan täydellisesti. Suunnat eli komponentit ovat pystysuunnan vertikaaliliike sekä pohjois- ja itäsuuntainen horisontaaliliike. Aikaisemmin seismografit piirsivät paperille värähtelyä osoittavan käyrän, mutta seismogrammit tallentuvat nykyään tietokoneelle. Ne välittyvät myös tiedonsiirtoolinjaa pitkin keskusasemille, joissa eri asemien rekisteröinnit kerätään talteen.


title: Maanjäristys

text: Seisminen monipisteasema koostuu keskusasemasta ja laajalle alueelle sijoitetuista seismometreistä, joita voi olla jopa useita satoja. Ne on sijoitettu optimietäisyyksien päälle, ja niiden rekisteröintitietojen avulla voidaan saada tietoja jopa pienimmistäkin seismisistä tapahtumista.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksillä on voimaa aiheuttaa suuria geomorfologisia muutoksia. Maanjäristysten seurauksena maa voi liikkua siirrosalueilla, pinta nousta, laskea tai kallistua, pohjaveden virtaus muuttua, maaperä vettyä. Lisäksi maanjäristykset voivat aiheuttaa maanvyöryjä ja mutavyöryjä.


title: Maanjäristys

text: Merellä tapahtuva maanjäristys voi aiheuttaa tsunamin, joka syntyy, kun meressä oleva vesipatsas menee epätasapainoon. Maanjäristyksen lisäksi myös merenalaiset maanvyöryt ja tulivuorenpurkaukset voivat aiheuttaa tsunameita.


title: Maanjäristys

text: Kun merellisten laattojen subduktiovyöhykkeellä toinen laatta työntyy toisen alle, se taivuttaa jälkimmäisen laatan reunaa. Se aiheuttaa jännitystilan, jonka lauetessa laattareunan yläpuolella oleva vesipatsas nousee ylöspäin ja siirtyy epävakaaseen tilaan. Kun aiheutunut tila pyrkii tasoittumaan syntyy tsunami.


title: Maanjäristys

text: Seiche-ilmiöllä viitataan tilanteeseen, jossa esimerkiksi lähes kokonaan maan ympäröimien lahtien tai järvien vesi päätyy rytmiseen liikkeeseen. Tällainen heiluriliike voi kestää muutamasta tunnista jopa muutamaan päivään.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksiä ei pysty ennustamaan, jos sillä tarkoitetaan lyhyen ajanjakson, kuten vuoden sisällä tietyssä paikassa tapahtuman maanjäristyksen ajoittamista etukäteen. Ennakointi on kuitenkin mahdollista, jolloin esimerkiksi voidaan arvioida muutaman vuosikymmenen aikana tapahtuvaa järistystä. Tieteellisten ennustamismenetelmät perustuvat geofysikaalisten ilmiöiden seurantaan. Suuria maanjäristyksiä edeltää usein:


title: Maanjäristys

text: Joskus ennakoinnissa päästään kohtalaiseen tarkkuuteen. Esimerkiksi Turkissa on havaittu maanjäristysten seuraavan toisiaan muutaman vuoden välein, ja aina noin saman verran edellistä lännempänä. Vuoden 1999 voimakas järistys oli surullinen todiste tutkijoiden tuloksille. Seuraavan suurjäristyksen Turkissa ennustetaan sattuvan Istanbulin lähellä.


title: Maanjäristys

text: Suurta maanjäristystä seuraa usein heikompia jälkijäristyksiä. Niiden esiintymisessä on usein joitakin säännönmukaisuuksia. Järistysalueella jälkijäristyksiin on hyvä varautua, ja voimakkaiden järistysten jälkeen niitä on jopa tuhansia usean vuoden aikana.


title: Maanjäristys

text: Maapallolla on tiettyjä seutuja, joilla järistyksiä sattuu tiheään. Alttiita alueita ovat esimerkiksi Turkki, Iran, Kalifornia ja Japani. Voimakas järistys voi tuhota kokonaisen kaupungin, jos se sattuu sijaitsemaan lähellä järistyskeskusta. Tuhoja yritetään lieventää rakentamalla maanjäristyksen kestäviä rakennuksia ja muita rakenteita.


title: HTML

text: HTML (, suomennettuna "hypertekstin merkintäkieli") on avoimesti standardoitu kuvauskieli, jolla voidaan kuvata hyperlinkkejä sisältävää tekstiä eli hypertekstiä. HTML:llä voidaan myös merkitä tekstin rakenne eli esimerkiksi, mikä osa tekstistä on otsikkoa ja mikä leipätekstiä. HTML tunnetaan erityisesti kielenä, jolla internetsivut on kirjoitettu.


title: HTML

text: HTML5:tä edeltävien HTML-versioiden syntaksi on määritelty SGML:n sovelluksina. HTML 4.01:stä on muokattu myös XML:n sovellukseksi luokiteltava versio XHTML 1.0, ja HTML 5:n luonnoksesta on rinnakkainen XML-versio XHTML 5.


title: HTML

text: HTML-koodi on rakenteista tekstiä, joka muodostuu sisäkkäisistä ja perättäisistä elementeistä. Koodauksen tasolla elementtejä edustavat kulmasulkein merkityt tunnisteet eli tägit, jotka nimeävät elementin tyypin. Selaimet eivät näytä tunnisteita sellaisinaan vaan käsittelevät niitä teknisinä ohjeina, joiden mukaan sivun varsinainen sisältö tulee jäsentää.


title: HTML

text: Tavallisesti elementissä on erikseen aloitustunniste ja vinoviivalla merkitty lopetustunniste sekä niiden väliin jäävä sisältö (jossa voi olla tekstiä ja myös muita HTML-elementtejä):


title: HTML

text: Aloitustunnisteeseen saattaa lisäksi sisältyä attribuutteja, jotka määrittävät elementin ominaisuuksia tarkemmin kuin tunnisteen nimeämä elementin tyyppi:


title: HTML

text: Eräissä HTML-elementeissä ei ole mitään sisältöä. Sisällyksetöntä elementtiä edustaa esimerkiksi pakollisen rivinvaihdon muodostava codice_5-tunniste. Sisällyksettömät elementit eivät tarvitse lopetustunnistetta, paitsi jos kyse on XHTML-koodista. Tällöinkin erillinen lopetustunniste voidaan korvata siten, että lopetusmerkkinä toimiva vinoviiva merkitään heti aloitustunnisteen loppuun:


title: HTML

text: Rakenteellinen merkkaus määrittää elementin tarkoituksen. Esimerkiksi merkintä codice_5"Golf"codice_5 tarkoittaa, että sana "Golf" on toisen asteen otsikko (joka näkyy selaimessa samanlaisena kuin "Rakenteisuus ja merkkaus" -otsikko tämän osion alussa). Rakenteellinen merkkaus ei periaatteessa määritä sitä, miltä tekstin pitää selaimessa näyttää, mutta yleensä selaimet noudattavat jotain oletusarvoista tapaa esittää erityyppisiä elementtejä. Tekstien ulkoasua voidaan lisäksi säädellä tarkemmin CSS (Cascading Style Sheets) -tyyliohjeilla.


title: HTML

text: Esityksellinen merkkaus määrittää elementin ulkoasun, mutta ei tarkoitusta. Esimerkiksi codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että elementin sisältö tulisi näyttää lihavoituna tekstinä. Esityksellinen merkkaus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, miten sisältö pitäisi esittää, jos tulostuslaite ei pysty lihavoimaan sisältöä (ei ole itsestään selvää, miten esimerkiksi puhesyntetisaattorin pitäisi käsitellä lihavointia, kun se muuntaa tekstin ääneksi). Sen sijaan rakenteellinen merkkaus codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että sisältö tulee esittää voimakkaasti, mutta ei ota kantaa siihen, tarkoittaako voimakkuus tekstin lihavointia vai puheen painokkuutta. Suurin osa esityksellisistä merkkauksista katsotaankin HTML 4.0 -spesifikaatiossa vanhentuneeksi.


title: HTML

text: Hypertekstuaaliset merkkaukset linkittävät osia dokumentista toisiin dokumentteihin. Hyperlinkki luodaan erityisellä ankkurielementillä codice_13, jossa codice_14-attribuutti määrittää kohdedokumentin URL:n. Elementin sisältö hahmottuu selaimessa linkkisanaksi:


title: HTML

text: HTML-koodiin voi sisällyttää erikoismerkkejä merkki- tai nimiviittauksilla, jotka alkavat codice_17-merkillä (et eli ampersandi) ja loppuvat puolipisteeseen. Esimerkiksi nimiviittauksella codice_18 voidaan tuottaa kreikkalainen suuraakkonen Ω eli oomega (jota kansainvälisen yksikköjärjestelmän mukaan käytetään myös ohmin tunnuksena).


title: HTML

text: HTML-dokumentteja on mahdollista kirjoittaa millä tahansa tekstinmuokkaimella, mutta käytettävissä on myös erityisiä HTML-muokkaajia. Periaatteessa HTML-koodin tulisi aina läpäistä vahvistaminen, mutta käytännössä selaimet hyväksyvät myös dokumentteja, joiden HTML-koodi ei ole standardin mukaista. Perinteisesti HTML:n vahvistaminen on ollut sikäli työlästä, että sen jäsentäminen ei ole aivan triviaalia. HTML:n säännönmukaisempi muunnelma XHTML sen sijaan perustuu XML-kieleen, jolle on olemassa huomattava joukko hyviä jäsentimiä ja vahvistimia, joten XHTML:ää voi kirjoittaa helposti myös millä hyvänsä XML-muokkaimella.


title: HTML

text: Jos koodissa on kaksi tai useampia peräkkäisiä välilyöntejä, ne näyttävät selaimessa yhdeltä välilyönniltä. Myös koodiin sisältyvät rivinvaihdot ilmenevät selaimessa pelkkänä välilyöntinä, ja jos rivinvaihdon halutaan näkyvän selaimessa, se on tuotettava erityisellä merkinnällä.


title: HTML

text: HTML:n historia alkoi vuonna 1989, kun Tim Berners-Lee ja "Robert Caillau" hahmottelivat korviketta "CERNin" dokumenttien kirjavalle formaatille. Rinnalle suunniteltiin yksinkertainen verkkoprotokolla HTTP. HTML-dokumenttien verkkoa internetissä kutsutaan World Wide Webiksi eli lyhyesti "webiksi". Joillekin se on yhtä kuin Internet. CERN käynnisti oman WWW-palvelimensa vuonna 1991, ja monet ideasta kiinnostuneet liittyivät siihen nopeasti. HTML-normia ylläpitää vuonna 1994 perustettu kansainvälinen yritysten ja yhteisöjen yhteenliittymä W3C ("World Wide Web Consortium").


title: HTML

text: HTML:n alkuperäinen tarkoitus oli pikemminkin kuvata WWW-sivun rakennetta kuin sen ulkoasua, mutta sivujen kirjoittajat halusivat ennen pitkää paremmat mahdollisuudet vaikuttaa myös dokumenttiensa ulkoasuun. Selainvalmistajat vastasivat tarpeeseen esittelemällä HTML-määritykseen kuulumattomia elementtejä, joilla esitystapaa saattoi kuvailla. Monet näistä elementeistä jouduttiin myöhemmin ottamaan mukaan viralliseen HTML-määritykseen käytännön standardeina. Nykyisin monia elementtejä jälleen puuttuu itse HTML:sta, sillä ulkoasun kuvailussa on siirrytty erillisiin tyyliohjeisiin, jotka kuvataan CSS-kielellä. CSS:ään siirtyminen paitsi yksinkertaisti HTML:ää, myös helpotti sivujen luomista ja päivittämistä.


title: HTML

text: Berners-Lee julkaisi ensimmäisen kuvauksen HTML:sta Internetissä vuoden 1991 lopulla. Siinä oli 22 elementtityyppiä, joista 13 on edelleen käytössä HTML 4:ssä. Berners-Lee suunnitteli HTML:n SGML:n sovellukseksi, mutta vasta IETF toteutti määrittelyn sen avulla vuonna 1993. IETF:n määrittely oli vedos, joka raukesi kuuden kuukauden päästä. Se sisälsi NCSA Mosaicin tukeman kuvien lisäyksen dokumentteihin. Dave Raggett julkaisi kilpailevan HTML+:n, joka sisälsi myös jo käytössä olleet taulukot ja lomakekentät.


title: HTML

text: Alkuvuodesta 1994 IETF muodosti HTML-työryhmän laatimaan ”HTML 2.0” -määritelmän, joka julkaistiin vuonna 1996 koodinimellä RFC 1866. Siihen tehtiin joitain lisäyksiä, kuten tiedoston tallennus palvelimelle, RFC 1867; taulukot, RFC 1942; kuvakartat, RFC 1980; merkistömäärittelyt ja lang-attribuutti, RFC 2070.


title: HTML

text: IETF julkaisi huhtikuussa 1995 myös standardiehdotuksen HTML 3.0:sta, mutta sekin raukeni viiden kuukauden kuluttua ilman toimenpiteitä. Tämä standardiehdotus sisälsi monia Raggettin HTML+:n ominaisuuksista, kuten matemaattisten kaavojen sisällyttämisen dokumenttiin, taulukot ja tekstin sijoittelun kuvien ympärille. Ainoa selain, joka osasi HTML 3.0:aa, oli W3C:n Arena.


title: HTML

text: IETF:n työryhmän toiminta hiipui, ja työryhmä lakkautettiin syyskuussa 1997. Pitkään HTML:n kehittäminen oli omia koodejaan määritelleiden selainvalmistajien, lähinnä Netscapen ja Microsoftin, varassa.


title: HTML

text: Standardointityö jatkui, kun W3C julkaisi HTML 3.2:n tammikuussa 1997. Siitä jätettiin kokonaan pois matematiikan tuki ja siihen lisättiin pääosa Netscapen määrittelemistä sivun ulkomuotoa kuvaavista koodeista.


title: HTML

text: Loppuvuodesta 1997 julkaistiin HTML 4.0. Siinä on kolme tasoa: "tiukassa" versiossa monia vanhentuneita elementtityyppejä on määritelty laittomiksi, kun taas "siirtymävaiheen" versiossa näiden käyttö on yhä sallittu; kolmas versio sallii lisäksi Netscape 2.0:n aikoinaan esittelemät kehykset, joiden avulla sivun voi koostaa useasta erillisestä osasivusta.


title: HTML

text: HTML 4:ää päivitettiin huhtikuussa 1998 ja joulukuussa 1999 HTML 4.01:ksi. Siitä julkaistiin myös toukokuussa 2000 tiukkaan standardiin perustuva ISO-standardi ISO/IEC 15445:2000. HTML 4.01 määriteltiin myös XML:n avulla, jolloin syntyi XHTML.


title: HTML

text: Ensimmäinen versio HTML5:n vedoksesta julkaistiin tammikuussa 2008. HTML5:n uusia ominaisuuksia ovat muun muassa canvas- ja video-elementit, joiden avulla sivulle voidaan sijoittaa piirtoalue ja videopätkä.


title: HTML

text: Hypertext Application Technology Working Group aloitti HTML5:n kehitystyön vuonna 2004, kun W3C keskittyi kehittämään XHTML 2.0:aa ja kun HTML 4.01:tä ei ollut päivitetty vuoden 2000 jälkeen. XHTML 2.0:n kehitys lopetettiin, ja nykyisin kehittäjät työskentelevät HTML5:n kehitystyössä.


title: HTML

text:
Alun perin HTML5-standardin suunniteltiin valmistuvan 2022 mennessä, mutta suositus valmistui ja hyväksyttiin jo lokakuussa 2014.
HTML 5.1 -suosituksen pitäisi valmistua vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Lapinlahti

text: Halosten taiteilijasuku on lähtöisin Lapinlahdelta, jonka vuoksi kunta on ottanut teemakseen taiteen ja kirkonkylällä onkin jopa kymmeniä erilaisia taidekohteita. Suomen ensimmäinen taidevalimo, Halosen taidevalimo, toimi Lapinlahdella. Halosen taidevalimossa valettiin mm. Kolmen sepän patsas ja Marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas. Halosen taidevalimon perinteitä jatkaa kaksi taidevalimoa Lapinlahdella. Lisäksi paikkakunnalla toimii Lapinlahden Lukio ja Kuvataidelukio.


title: Lapinlahti

text: Varpaisjärvi liittyi Lapinlahden kuntaan vuoden 2011 alussa.


title: Lapinlahti

text: Miltei koko kunnan läpi etelästä pohjoiseen ulottuu Iisalmen reittiin kuuluva Onkivesi. Kuntakeskus sijaitsee järven itärannalla rautatien ja valtatie 5:n varrella. Järven länsirannalla sijaitsee korkea Väisälänmäki, Pohjois-Savon kansallismaisema. Myös kunnan itäosat ovat selvästi keskiosia korkeampaa mäkimaastoa. Lapinlahti sijaitsee 58 kilometrin päässä Kuopiosta ja 24 kilometrin päässä Iisalmesta. Lapinlahdella on oma karting-rata, joka sijaitsee Humpilla.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden naapurikuntia ovat Iisalmi, Kuopio, Rautavaara, Siilinjärvi ja Sonkajärvi.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden kunnassa on kaikkiaan 229 järveä. Suurimmat niistä ovat Onkivesi, Syväri ja Sälevä.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden alueella kokonaan tai osoittain sijaitsevia Natura-alueita ovat Älänne, Pieni Mustanselän metsä, Hirvisuo, Hukkasuo, Hangassuo-Karjalaisenmäki, Kuikkasuo ja Suurisuo sekä Kanervaharjun metsä.


title: Lapinlahti

text: Alapitkä, Heinäaho, Horsmanmäki, Humppi, Jonsa, Juminen, Karsanlahti, Karvasalmi, Kivistö, Kiukonmäki, Korpijärvi, Lahdenperä, Lappetelä, Luhi, Lukkarila, Martikkala, Mäkikylä, Mäntylahti, Nerkoo, Ollikkala, Pajujärvi, Paloinen, Petäys, Pienimäki, Pitkämäki, Puoliväli, Pällikäs, Taipale, Tölvä, VäisälänmäkiVuoden 2017 lopussa Lapinlahdella oli 9 692 asukasta, joista 5 033 asui taajamissa, 4 586 haja-asutusalueilla ja 73 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lapinlahden taajama-aste on 52,3 %. Lapinlahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Lapinlahti

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden kunnan alueet kuuluivat 1700-1800-luvuilla Iisalmen emäpitäjään. Vesireitti Onkivettä pitkin oli tärkein kulkureitti, ensimmäinen kärritie valmistui 1780-luvulla. Oma pitäjänsä Lapinlahdesta tuli vuonna 1874.


title: Lapinlahti

text: 1700-luvun lopulla syntyi vähitellen luterilaisen kirkon sisäinen seuraliike, herännäisyys eli körttiläisyys. Sen johtoon nousi lapinlahtelainen Paavo Ruotsalainen. Rehellisyys, ahkeruus, lukutaito ja maallistenkin asioiden hoitaminen kunnolla olivat herännäisten tärkeitä arvoja, mikä vaikutti kunnan oloihin.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden rukoushuone valmistui vuonna 1843, ja sen jäätyä pieneksi rakennettiin oikea kirkko joka vihittiin 1880.


title: Lapinlahti

text: Toisen maailmansodan jälkeen Lapinlahdelle sijoitettiin lähinnä salmilaisia ja suistamolaisia evakkoja. Asutustiloja muodostettiin noin 160. Tämän vuoksi Lapinlahdella on iso ortodoksivähemmistö ja Lapinlahden keskustaajamassa sijaitsee Kaikkien Pyhien kirkko, joka on rakennettu vuonna 1959 ja Alapitkällä tsasouna, joka on rakennettu 1952.


title: Lapinlahti

text: Kuntaliitos Varpaisjärven kunnan kanssa toteutettiin vuoden 2011 alussa, jossa Varpaisjärvi liitettiin Lapinlahden kuntaan.


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden kunnanjohtaja vuodesta 2017 on Janne Airaksinen.


title: Lapinlahti

text:
Lapinlahden kunnanvaltuuston paikat jakaantuvat kuntavaalien 2017 jälkeen seuraavasti
Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii kaudella 2017-2021 Tarmo Heiskanen (kesk.).


title: Lapinlahti

text: Lapinlahden kunnan alueella toimii Lapinlahden ja Varpaisjärven Yrittäjät, jotka ovat Savon Yrittäjien paikallisyhdistyksiä., Lapinlahden merkittävin yksittäinen työllistäjä on Valion tehdas. Muita merkittäviä työllistäjiä ovat Mellano, Lametal, Virtasen Autokori, Fine-Pine ja Lameco LHT.


title: Lapinlahti

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Osuuskunta ItäMaito, rautakauppa Rauta-Asema JP Oy ja Lapinlahden Vesi Oy.


title: Lapinlahti

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Lapinlahti

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lapinlahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat kuuluvat Ylä-Savon seurakuntayhtymään.


title: Lapinlahti

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lapinlahden alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.


title: Lapinlahti

text: Hiilidioksidiekvivalentti (CO-ekv. tai CO-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta.


title: Lapinlahti

text: Vuoden 2010 laskelmien mukaan lapinlahtelaisten asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Pohjois-Savon suurin: 19 100 CO-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Pohjois-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 12 700 CO-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO-ekv.


title: Lapinlahti

text: 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Lapinlahden perinneruoiksi valittiin naurishuttu ja potattihuttu, jotka ovat veteen keitettyjä puuroja.


title: Iisalmi

text: Iisalmi () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1891 (kauppala 1860), jolloin se erotettiin ympäröivästä Iisalmen maalaiskunnasta. Kauppalana Iisalmi oli epäitsenäinen kauppala ja kuului Iisalmen maalaiskuntaan. Kaupungin perustamiseen vaikutti itseoppinut kansanmies Petter Kumpulainen. Hän esitti kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergille osoittamassaan anomuskirjelmässä Ylä-Savon suurimpia puutteita, joita olivat oman kaupungin puuttuminen ja vesireitin kanavoimattomuus. Iisalmi on tunnettu 2010-luvulla vientiteollisuuskaupunkina, sekä seudun opiskelukaupunkina.


title: Iisalmi

text: Iisalmen rajanaapureita ovat Kiuruvesi, Lapinlahti, Kuopio, Pielavesi, Sonkajärvi ja Vieremä.


title: Iisalmi

text: Iisalmen Natura-kohteita ovat Iisalmen lintuvedet: Ylemmäinen, Keskimmäinen, Tismiö, Savonselkä-Haukilahti, Vedenpäänlahti sekä Säyneenluhta. Järvet ovat arvokas lintuvesikohde, koska ne toimivat muuton aikana levähdyspaikkana.


title: Iisalmi

text: Ahmo, Huotari, Haapasaari, Hernejärvi, Iisalmi, Jokela, Jordan, Kangas, Kangaslampi, Kihmula, Kilpisaari, Kirma, Kirkonsalmi, Kotikylä, Kurenpolvi, Kääriänsaari, Lappetelä, Lintukylä, Luuniemi, Makkaralahti, Marjahaka, Nerkoo, Nerkoonniemi, Niemisjärvi, Ohenmäki, Paloinen, Pappila, Partala, Peltosalmi, Pihlajaharju, Pitolamminmäki, Porosuo, Pölönmäki, Pöllösenlahti, Pörsänmäki, Rohmula, Ruotaanlahti, Runni, Ruotaanmäki, Ryhälänmäki, Sankariniemi, Savipelto, Soinlahti, Sourunsalo, Touhula, Ulmala, Valkeamäki, Varpanen, Vieremäjärvi, Viitaa.


title: Iisalmi

text: Suurin lähiö on Lippuniemi (2 700 asukasta).


title: Iisalmi

text: Asutusta alueella on ollut 1500-luvusta ja seudulle suunniteltiin Pohjois-Savon kaupallista keskusta jo 1700-luvulla (toteutui vasta 1856). Iisalmi kasvoi hitaasti. Kaupunkioikeuksien myöntämisen aikaan asukkaita oli noin tuhat ja vuonna 1959 noin 6 000.


title: Iisalmi

text: Iisalmen maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuoden 1970 alusta. Asukasluku on ja pinta-ala  km, josta maata on  km ja vettä  km². Rantaviivan pituus on 495 kilometriä.


title: Iisalmi

text: Rautatien tulo Iisalmeen vuonna 1902 oli eräs ratkaisevista kasvun edellytyksistä. Iisalmen rautatieasema oli pitkään useiden VR:n pikajunien pohjoinen pääteasema, koska sähköistetty rata päättyi sinne. Sähköistys Iisalmesta Kontiomäen kautta Ouluun valmistui 2006.


title: Iisalmi

text: Iisalmen historian kuuluisimpia tapahtumia on vuonna 1808 käyty Koljonvirran taistelu, jota J.L. Runeberg kuvaa Vänrikki Stoolin tarinoissaan. Kaupungin lähihistorian dramaattisin hetki on Putkolan pamauksen nimellä tunnettu onnettomuus, jossa Iisalmen keskustassa sijainnut tavaratalo Putkola tuhoutui maali-, lakka- ja kaasupullovaraston räjähdettyä 14. syyskuuta 1965.


title: Iisalmi

text: Iisalmen Peltosalmella Ohenmäen alueella toimi kymmeniä vuosia Puolustusvoimien Iisalmen Asevarikko ("IisAseV", ent. Asevarikko 9 "AseV 9"), joka lakkautettiin puolustuspoliittisen selonteon perusteella vuoden 2003 alussa.


title: Iisalmi

text: Iisalmen kaupunginjohtaja vuodesta 2013 on Jarmo Ronkainen.


title: Iisalmi

text: Kaupunginvaltuustossa on 46 paikkaa. Paikat jakautuvat kunnallisvaalien 2016 jälkeen seuraavasti (suluissa paikkaluvun muutos edelliseen valtuustoon nähden):


title: Iisalmi

text: Paikkakunnan tunnetuimmat yritykset ovat olutta ja muita mietoja alkoholijuomia sekä virvoitusjuomia valmistava Olvi Oyj, kaiutinvalmistaja Genelec ja erikoisajoneuvoja tuottava Profile Vehicles sekä kaivosajoneuvojen valmistuksesta tunnettu Normet Group Oy. Muita tunnettuja iisalmelaisia yrityksiä ovat lämpöpuun tuottaja Lunawood, nurmikkosiementen tuottaja Savon Siemen, betoniteollisuusyritys Betonimestarit, rautavalujen toimittaja Suomivalimo sekä opetusväline- ja -kalustovalmistaja Is-vet. Iisalmessa sijaitsevat myös maailman pienin ravintola, Ravintola Kuappi ja panimomuseo.


title: Iisalmi

text: Lähes kaikki alueen yritykset ovat jäseniä Iisalmen Yrittäjissä, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.


title: Iisalmi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Iisalmi

text: Vuoden 2017 lopussa Iisalmessa oli 21 639 asukasta, joista 16 385 asui taajamissa, 5 103 haja-asutusalueilla ja 151 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Iisalmen taajama-aste on 76,3 %. Iisalmen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Iisalmi

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Iisalmi

text: Vuoden 2010 laskelmien mukaan asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Iisalmessa Pohjois-Savon kolmanneksi pienin: 10 500 CO-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Pohjois-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 12 700 CO-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO-ekv.


title: Iisalmi

text: Iisalmen alueella on 111 järveä, joista suurimmat ovat Onkivesi, Haapajärvi, Porovesi ja Nerkoonjärvi.


title: Iisalmi

text: Iisalmessa toimii kaksi aktiivista harrastajateatteriryhmää, In-teatteri ja Iisalmen teatteri. Koljonvirta teatteri esiintyy kesäisin Mansikkaniemellä.


title: Iisalmi

text: Galleria Art Annan lopetettua Iisalmessa ei ole varsinaista taidegalleriaa, mutta Iisalmen kulttuurikeskuksessa on usein esillä kuvataidetta ja paikallisten keräilijöiden kokoelmia. Kuvataiteilija Kaarina Kaikkonen on syntynyt Iisalmessa. Kuvataiteilija Osmo Monto asuu ja työskentelee Iisalmessa.


title: Iisalmi

text: Juhani Ahon museo Mansikkaniemellä on kuuluisan kirjailijan lapsuudenkoti. Iisalmessa sijaitsee myös Ylä-Savon Kotiseutumuseo.


title: Iisalmi

text: Iisalmen kaupunginkirjasto sijaitsee kulttuurikeskuksessa. Kokoelmien ohella kirjasto tarjoaa tiloja opiskeluun ja oleiluun ja järjestää tapahtumia. Iisalmen kaupunginkirjasto on osa Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakkoa.


title: Iisalmi

text: Iisalmi oli 1980- ja 1990-luvun vaihteessa merkittävä Suomen tietokoneharrastajien demoskene -kulttuurille. Tunnetuin Iisalmen demoryhmä, Byterapers, perustettiin vuonna 1986.


title: Iisalmi

text: 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Iisalmen perinneruoaksi valittiin muurinpohjaletut.


title: Iisalmi

text: Kaupungin tunnetuimmat urheiluseurat ovat jääkiekkoseura Iisalmen Peli-karhut eli "IPK" (Mestis), jalkapalloseurat PK-37 (Kakkonen), Iisalmen Pallo-Veikot eli PAVE (4. divisioona) ja Klubi-36 (Naisten kakkonen), salibandyseura FBI (3. divisioona), , uimaseura Iisalmen Uimarit sekä lähinnä yleisurheiluun ja hiihtoon keskittyvä Iisalmen Visa. Myös Iisalmen naisvoimistelijat (Iina), Iisalmen Urheilu-Vesat (IUV), ratsastusseura Koljonvirran ratsastajat (KvR) ja melkein tuhannen jäsenen ulkoiluun keskittynyt Iisalmen Latu ovat tunnettuja ja toiminnassaan aktiivisia urheiluseuroja.


title: Iisalmi

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iisalmessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.


title: Iisalmi

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Iisalmen kaupungin nykyisellä alueella.


title: Iisalmi

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys sekä lestadiolaiset uusheräys ja vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Iisalmen rauhanyhdistys. Viidesläisyyttä edustaa paikkakunnalla Kansanlähetys. Iisalmella toimii myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Danielin luterilainen seurakunta.


title: Iisalmi

text: Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva Iisalmen ortodoksinen seurakunta, jonka toimialueena on Iisalmen lisäksi Sonkajärven, Vieremän ja Lapinlahden kunnat, helluntaiherätykseen lukeutuva Iisalmen helluntaiseurakunta, Suomen vapaakirkkoon kuuluva Iisalmen Vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkon Iisalmen adventtiseurakunta.


title: Iisalmi

text: "Lähde:"


title: Keiko

text: Keiko (1976, Islanti – 12. joulukuuta 2003, Norja) oli miekkavalas, joka tuli tunnetuksi Free Willy – Pelastakaa Willy -elokuvissa ja joka yritettiin valtavan yleisökampanjan siivittämänä vapauttaa ja sopeuttaa villinä elämiseen norjalaisessa vuonossa. Se ei kuitenkaan koskaan oppinut ruokkimaan itseään vaan palasi aina ruokittavaksi.


title: Keiko

text: Alun perin Keiko vangittiin Islannin vesiltä vuonna 1979, ja se myytiin islantilaiseen meriakvaarioon. Kolme vuotta myöhemmin Keiko myytiin eläinteemaiseen Marinelandin huvipuistoon Kanadaan, jossa sille alettiin opettaa temppuja. Keikon terveydentila alkoi heikentyä, ja vuonna 1985 eläin myytiin Reino Aventuran huvipuistoon, jonka nimi on sittemmin muutettu Six Flags Mexicoksi.


title: Keiko

text: Vuonna 1993 Keiko esiintyi elokuvassa Free Willy. Elokuvassa valas oli inhimillistetty, mikä aiheutti yleisössä sympatiaa Keikoa kohtaan. Se haluttiin palauttaa takaisin mereen. Luontoon palauttaminen epäonnistui kuitenkin täydellisesti, sillä eläin oli jo tottunut ihmisiin eikä osannut enää toimia luonnossa. Keiko kuoli aliravittuna Norjassa joulukuussa 2003.


title: Vuono

text: Vuono on korkeiden jyrkänteiden ympäröimä kiilamainen lahti. Niitä on syntynyt paikoille, joissa jäätikkö virtaa tai on aikaisemmin virrannut mereen. Maailman pisin vuono on Scoresbynsalmi Grönlannissa.


title: Vuono

text: Norja on tunnettu vuonoistaan. Norjan lisäksi vuonoja on Islannissa, Grönlannissa, Uuden-Seelannin lounaisrannikolla, Kanadassa Newfoundlandin länsirannikolla ja Brittiläisen Kolumbian rannikolla, Yhdysvalloissa Alaskan etelä- ja länsirannikoilla, Chilen eteläosassa sekä Venäjällä Murmanskin alueen pohjoisrannikolla. Skotlannissa sijaitsevia vuonoja kutsutaan nimellä ”sea lochs”. Ruotsissa on vain muutama Bohuslänissä. Lisäksi Luoteis-Espanjan Galician rannikolla sijaitsee vuonomaisia jokisuistoja (). Ne eivät kuitenkaan ole syntymistavaltaan vuonoja, vaikka niitä kutsutaan suomen kielellä vuonoiksi.


title: Vuono

text: Suomeenkin syntyi viimeisen jääkauden päätyttyä vuonoja. Ancylusjärven pohjoisten vuonojen arvioidaan ulottuneen jokilaaksoja pitkin ehkä jopa pitkälle Keski-Lappiin. Vuonoja syntyi rannikkoalueilla tuhansien vuosien ajan, muun muassa Pohjanmaan Lestijokilaaksossa Vetelinjoen, Porasjoen ja Ullavanjoen uomiin. Itämereen liittyneet vuonot ovat myöhemmin maankohoamisen vuoksi yleensä menettäneet vuonoluonteensa ja muuttuneet esimerkiksi jokiuomien osaksi. Lapissa koko Inarijärvi oli jääkauden jälkeen muutamia satoja vuosia Jäämeren vuonona, mutta maankohoamisen myötä se muuttui järveksi, joka laskee Paatsjoen kautta Jäämereen. Inarijärvellä on kuitenkin edelleen monia sinne syntyneitä sisävesivuonoja, joista tunnetuimpia ovat muun muassa Suolisvuono, Kyynelvuono, Surnuvuono, Kuoskervuono, Koskivuono, Sarmivuono, Juutuanvuono ja Nanguvuono.


title: Vuono

text: Eteläisemmän Suomen ainoaksi vuonoksi luetaan nykyisin Paarlahti Teiskon Kämmenniemessä. Muita usein vuonoiksi kutsuttuja vuonomaisia lahtia ovat Maaninkajärven Tuovilanlahti ja Pohjanpitäjänlahti.


title: I-mode

text: i-mode on Japanissa 1999 lanseerattu järjestelmä, jonka avulla matkapuhelimen käyttäjät voivat käyttää erilaisia palveluja, kuten sähköposti, urheilutulospalvelu, säätietojen seuranta, pelit, pankki- ja pörssipalvelut ja juna- ja lentolippujen tilaus. i-moden kehitti japanilainen yritys NTT DoCoMo Mari Matsunagan johdolla.


title: I-mode

text: i-mode on levinnyt myös Japanin ulkopuolelle. i-modea käytetään tai testataan seuraavissa maissa: Saksa, Alankomaat, Belgia, Ranska, Espanja ja Italia. Käyttäjiä on yli 40 miljoonaa ja sisältöä tarjoavia yrityksiä noin 3000. Yhdysvalloissa on käytössä m-mode.


title: I-mode

text: i-mode-puhelimille tyypillisiä piirteitä ovat niin sanottu simpukkamalli ja suuret näytöt (250x320 pikseliä). Useissa puhelimissa on kaksi näyttöä läpän molemmin puolin. Lisäksi puhelimissa on runsas varustelu, esimerkiksi megapikselin digitaalikamera. Näytöissä on normaalisti 65 536 väriä, mutta uusimmissa malleissa 262 144 väriä. Puhelinten ulkonaiset mitat ja painot ovat suunnilleen samoja kuin Nokian malleissa.


title: I-mode

text: i-mode toimii sekä DoCoMon PDC (markkinointinimi "MOVA", 2G) että W-CDMA ("FOMA", 3G) -verkoissa. MOVA-puhelimet ovat hitaampia, mutta niille on tarjolla palveluita, joita ei ole vielä FOMA-puhelimille, esimerkiksi sijaintipalvelut.


title: I-mode

text: i-mode-puhelimissa on erityinen "i"-näppäin, jolla käyttäjä pääsee valikkoon. "Virallisten" sivujen sisältöä valvoo NTT DoCoMo, ja sisältö on usein maksullista. Virallisille sivuille pääsee valikoiden kautta, mutta epävirallisille sivuille päästäkseen pitää osoite naputella käsin. Virallisia sivuja on tuhansia ja epävirallisia kymmeniä tuhansia.


title: I-mode

text: i-moden käyttäjä maksaa sekä lähetetystä että vastaanotetusta datasta. Vastaanoton hinta on noin puolet lähettämisen hinnasta. Käyttäjille on tarjolla erilaisia palveluja, joiden avulla pystytään vähentämään turhaa vastaanottamista. Kuukausimaksu on 2,5 — 5 euroa, joka sisältää puheaikaa sekä datansiirtoa. FOMAn käyttö- ja kuukausimaksut ovat halvempia, mutta vastaavasti datan siirtomäärät ovat suurempia.


title: I-mode

text: i-moden sivut rakennetaan käyttäen cHTML-kieltä, johon on lisätty muutamia i-modelle tarkoitettuja tageja. i-moden lisäominaisuus i-appli käyttää J2ME:tä ja uusimmissa malleissa on tuki Flash-animaatioille.


title: Simo Frangén

text: Simo Juhani Frangén (s. 6. syyskuuta 1963 Ulvila) suomalainen koomikko, käsikirjoittaja ja televisiojuontaja, joka tuli tunnetuksi 1980-luvulla toimintansa aloittaneen Alivaltiosihteeri-huumoriryhmän jäsenenä. Myöhemmin hän on juontanut useita televisio-ohjelmia.


title: Simo Frangén

text: Simo Frangén asui 11-vuotiaaksi saakka Ulvilan Vanhakylässä, jonka jälkeen perhe muutti naapurikuntaan Nakkilaan. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nakkilan lukiosta vuonna 1982 ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1990 pääaineenaan sosiologia. Opiskeluaikanaan hän perusti Pasi Heikuran, Jyrki Liikan ja Satu Kurvisen kanssa rockyhtye Alivaltiosihteerin, jossa Frangén toimi basistina ja sanoittajana. Yhtye keikkaili ja teki levyjä vuosina 1985–1995, jonka jälkeen se laitettiin ”telakalle”. Opiskeluaikanaan Frangén toimi myös Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan Aviisi-lehden toimittajana 1987, Tampereen City-lehden toimittajana 1988 ja "Pahkasika"-lehden avustajana 1983–1990 ja on toiminut Rumban avustajana vuodesta 1985 lähtien. Lisäksi hän juonsi paikallisradiossa huumoriohjelmia, kuten ”Maisteri Westermarckin tanssituntia”, joka sai nimensä suomalaisen sosiologin Edvard Westermarckin mukaan.


title: Simo Frangén

text: Vuonna 1990 Frangén, Pasi Heikura ja Jyrki Liikka aloittivat Yleisradion nuorisokanavalla Radiomafialla viikoittaisen huumoriohjelmansa "Alivaltiosihteeri – Suomen virallinen ohjelma". Kanavauudistuksen jälkeen YleQ:lle ja Radio Suomelle siirtynyt ohjelma täytti 20 vuotta kesäkuussa 2010, ja sen sketseistä on koostettu kaksikymmentäyksi kirjaa. Vuoden 2012 alusta lähtien Alivaltiosihteeri-ohjelma on kuulunut Yle Puhe -kanavalta. 6. kesäkuuta 2015 Alivaltiosihteeri, Suomen virallinen ohjelma täytti 25 vuotta.


title: Simo Frangén

text: Frangénilla oli myös Radiomafiassa vuosina 1990–1992 ja 1995–2000 oma "Kaupparatsu Frangénin kokonaisedullinen levypaketti" -mainosparodiaohjelma. TV2:n Ekoisti-ohjelmassa Frangén 1997–2001 ensin esitteli ympäristömerkkejä, sitten piti parodista "Maisteri Frangénin niksinarikkaa", jossa huumorimielessä esitteli katsojien lähettämiä älyttömiä niksejä, sitten TV-uutisparodiaa, Maisteri Frangénin Uutispöytää, jossa hän pystytti uutispöytänsä milloin mihinkin ja kertoi huumorimielessä hyvät ja huonot uutiset.


title: Simo Frangén

text: Koko kansan tietoisuuteen Frangén nousi 2000, kun hänen juontamansa visailuohjelma "Maailman ympäri" alkoi TV1:ssä. Frangénin persoonallinen tyyli, huitovien käsien säestämä tauoton puhevirta sekä tietoisen huonot sanaleikit ja puujalkavitsit jakoivat yleisön: Frangénista on sanottu, ettei häneen voi suhtautua neutraalisti, vaan häntä voi vain joko rakastaa tai vihata. Ohjelma saavutti kuitenkin suuren suosion ja korkeat katsojaluvut, sekä poiki Frangénille lukuisia palkintoja, muun muassa parhaan tv-esiintyjän Venlan ja kaksi parhaan miespuolisen tv-esiintyjän Telvistä. Vuonna 2004 Maailman ympäri -ohjelma loppui, ja Frangén siirtyi juontamaan uutta visailua "SF-studiota", joka ei kuitenkaan kerännyt yhtä hyviä katsojalukuja kuin edeltäjänsä. SF-studio päättyi keväällä 2006, ja sen jälkeen Frangén on esiintynyt muun muassa Yleisradion digi-TV-tietoiskuissa, Suomen euroviisukarsintojen uutisankkurina ja Eurotanssien juontajana. Lisäksi hänestä esitettiin dokumentti "Maan mainiot: Simo Frangén" TV2:ssa 13. toukokuuta 2007. Vuonna 2009 heinäkuun 23. päivä TV2 esitti Frangénista ohjelman "Kesäduuni", jossa maisteri palasi vanhaan kesätyöpaikkaansa Nakkilan kunnalle sekatyömieheksi. Tämä ohjelma oli paitsi paluu Nakkilaan, myös varsin laaja henkilökuva Frangénista.


title: Simo Frangén

text: Vuoden 2011 alkupuoliskolla Frangén isännöi "Keksijätehdas" -televisio-ohjelmaa. Syyskuussa 2011 hän alkoi juontaa "Keksijätehtaan" tuomaristossa toimineen Jethro Rostedtin kanssa "Mieletön maailma" -tv-viihdeohjelmaa, joka loppui lokakuussa 2012. Keväällä 2014 Frangén oli yhtenä panelistina 11-osaisessa "Rakkauden FAQ" -tv-ohjelmassa, jossa käsiteltiin huumorin keinoin parisuhde- ja seksiasioita.


title: Simo Frangén

text: Syyskaudella 2016 Frangén juonsi kymmenosaisen tv-ohjelman "Voi Venäjä mitä videoita!" Ohjelmassa näytettiin välillä hupaisia ja välillä rajuja venäläisiä kotivideoita. Frangén esitti sarjassa lisäksi supersankaria nimeltä Lada-mies, joka jokaisessa jaksossa kertoi Ladaan liittyviä humoristisia niksejä. Ohjelman tyylilaji oli koomisen absurdi. Ohjelmaa kannattelevana teemana oli se, että juonsipa Simo ohjelmaa sisällä tai ulkona, niin hänellä oli aina karvalakki päässä.


title: Simo Frangén

text: Syyskuussa 2017 Frangén julkaisi maailman ensimmäisen palindromialbumin yhdessä rock- ja bluesmuusikko Dave Lindholmin kanssa. "Tana! Hitit ihanat!" -levyllä jokaisen 20 kappaleen sanoitus on sama etu- ja takaperin luettuna. Kaikki sanoitukset ovat Simon tekemiä. Kappaleiden tyylilajit vaihtelivat mm. folkista punkkiin ja konemusiikkiin. Musiikki ei ollut palindromimusiikkia, vaan normaalia etuperoista soitantaa.


title: Simo Frangén

text: Frangénilla on vahva tamperelaisidentiteetti. Julkisuudessa se on ilmennyt muun muassa siitä, miten hän on sanonut leikillisesti arvostelevia mielipiteitä Turusta ja siitä, miten Frangén jokaisen juontamansa Maailman ympäri -ohjelman jakson lopussa sanoi: ”Minä olen teidän matkaoppaanne Simo Frangén, ja minä en lähde matkalle maailman ympäri. Minä lähden Tampereelle. Moi!”


title: Simo Frangén

text: Frangén on vieraillut lukuisissa suomalaisissa viihdeohjelmissa. Hän on muun muassa tuurannut kahdesti "Uutisvuodossa" juontaja Peter Nymania sekä seitsemän kertaa kapteeni Jari Tervoa.


title: Simo Frangén

text: Frangén oli avoliitossa kirjailija-poliitikko Rosa Meriläisen kanssa vuosina 2004–2017. Pariskunnalla on vuonna 2006 syntynyt Frans-niminen poika, jonka ensimmäisestä elinvuodesta kertova Frangénin ja Rosa Meriläisen yhdessä kirjoittama kirja "Nollasta ykköseksi" ilmestyi vuonna 2007. Harrastuksikseen Frangén ilmoittaa sulkapallon, salibandyn, jääkiekon ja jatkojen etsimisen kapakoiden sulkemisajan jälkeen.


title: Ku Klux Klan

text: Ku Klux Klan (KKK) on Yhdysvalloissa toimiva poliittinen liike, joka koostuu joukosta itseään klaaneiksi kutsuvia salaseuroja ja järjestöjä. Näiden "klaanien" aatemaailma vaihtelee, mutta keskeisimmät aatteet ovat olleet valkoinen ylivalta, juutalaisvastaisuus, valkoinen rotutietoisuus, antikatolisuus (varsinkin 1920-luvulla), liittovaltion vastustaminen, homovastaisuus, antikommunismi ja maahanmuuton vastustaminen sekä siihen liittyvä syntyperäisen amerikkalaisuuden korostaminen. Klaanien toimintatapoihin on kuulunut ajoittain terrori, väkivalta ja joukkovoiman osoitukset, jotka ovat kohdistuneet erityisesti Yhdysvaltojen mustaan väestönosaan ja muihin KKK:n vastustamiin väestöryhmiin, kuten juutalaisiin.


title: Ku Klux Klan

text: Ku Klux Klan perustettiin vuonna 1865 Yhdysvaltain sisällissodan ja orjuuden lakkauttamisen jälkimainingeissa. Liikkeen toiminta tukahdutettiin 1870-luvun alkupuolella. KKK perustettiin uudestaan vuonna 1915. Liikkeen kultakausi oli 1920-luvulla, jolloin joka seitsemäs amerikkalainen oli sen jäsen.Alkuperäistä Ku Klux Klania jäljitteleviä ryhmiä on yhä olemassa, mutta niiden jäsenmäärä ja vaikutusvalta ovat nykyisin selvästi vähäisemmät kuin liikkeen suuruudenajalla.


title: Ku Klux Klan

text: Yhdysvaltojen sisällissodan jälkeen alkuperäisen Ku Klux Klanin perustivat 24. joulukuuta 1865 kuusi koulutettua, keskiluokkaista Konfederaation armeijan veteraaniupseeria, jotka olivat kotoisin Pulaskista Tennesseestä. He olivat turhautuneita eivätkä olleet sopeutuneet sodan loppumiseen ja oman kotimaansa sekä sen armeijan tappioon. Tavoitteena oli jatkaa sotaa Unionia eli "jenkkejä" ja näiden liittolaisia vastaan terrorin ja sissisodan keinoin. Perustajat olivat John C. Lester, John B. Kennedy, James R. Crowe, Frank O. McCord, Richard R. Reed ja J. Calvin Jones.


title: Ku Klux Klan

text:
Nimi Ku Klux Klan keksittiin kreikan pyörää tarkoittavasta sanasta "κύκλος" ("kyklos"). Tarinan mukaan Reed ehdotti nimeksi "Kyklos" ja Kennedy lisäsi tähän perään sanan "clan", joka skottienglannissa tarkoittaa sukujuuria. Toisen tarinan mukaan Kennedy keksi molemmat sanat, mutta Crowe käänsi sanan "kyklos" muotoon "kuklux".
Alun perin järjestö keskittyi taistelemaan pohjoisvaltioista tulleita valkoisia onnenonkijoita ja uudisasukkaita ("carpetbaggers") sekä Republikaaniseen puolueeseen liittyneitä ja Unionin puolelle loikanneita etelävaltion valkoisia ("scalawags") luopioita vastaan. Jälkimmäisiä KKK ja muut konfederaatiota kannattavat pitivät maanpettureina ja takinkääntäjinä.


title: Ku Klux Klan

text: Ku Klux Klan levisi pian lähes jokaiseen etelävaltioon. Järjestö julisti terrorikampanjan Republikaanisen puolueen valkoisia ja mustia johtohenkilöitä vastaan. Kampanjan aikana surmattiin Arkansasisin kongressimies James M. Hinds, kolme Etelä-Carolinan lainsäätäjää ja useita miehiä, jotka olivat mukana perustuslaillisissa puoluekokouksissa.


title: Ku Klux Klan

text: Vuosina 1867–68 Klaani aloitti mustien saarnaajakokousten hajottamiset ja mustien koteihin yöllä tunkeutumisen tuliaseiden varastamiseksi. Näissä tapahtumissa ilmeisesti matkittiin sellaisia Tennesseen tapahtumissa kunnostautuneita ryhmiä kuin "Yellow Jackets" ja "Redcaps".


title: Ku Klux Klan

text: Vuoden 1867 Nashvillen kokouksessa yritettiin luoda järjestöstä hierarkkinen organisaatio, jossa paikalliset ryhmät olisivat vastanneet piirikunnan johtajalle, joka olisi vastannut aluepiireille. Aluepiiri olisi taas vastannut osavaltiolle, joka olisi vastannut kansalliselle päämajalle. Tämän suunnitelman nimeltä ""The Prescript"" kehitti Konfederaation prikaatikenraali George Gordon. Suunnitelma sisälsi Klaanin tavoitteet ja kysymykset, jotka esitettäisiin järjestön jäseniksi haluaville. Kysymykset olivat sellaisia, jotka keskittyivät jälleenrakennuksen ja republikaanisen puolueen vastustamisen ympärille. Jäsenhakijalta kysyttiin oliko hän republikaani, Unionin armeijan veteraani tai "Loyal Leaguen" jäsen. Loyal League eli "Union League" oli Unionia tukevien järjestö. Samoin hakijalta kysyttiin, vastustiko tämä "neekereiden sosiaalista ja poliittista tasa-arvoisuutta" ja kannattiko tämä "valkoisen miehen hallitusta". Hakijalta kysyttiin myös, pitikö tämä "kiinni Etelän perustuslaillisista oikeuksista" sekä kannattiko hän "Etelän valkoisen miehen vapautta ja etelän väestön kaikkien oikeuksien palauttamista" sekä "ihmisten oikeutta suojella itseään mielivaltaiselta ja luvattomalta vallalta".


title: Ku Klux Klan

text: Huolimatta tällaisen perustuskirjan ja ohjesäännön luomisesta ainutkaan paikallinen osasto ei hyväksynyt sitä. Ryhmät jatkoivat toimintaansa itsenäisinä ilman alueellisia, osavaltiollisia tai kansallisia päämajoja.


title: Ku Klux Klan

text:
Liikkeen nimen muuttumisesta muotoon "Ku Klux Klan" vastasi entinen orjakauppias ja konfederaation kenraali Nathan Bedford Forrest vuonna 1867. Forrest päätteli, että lyhenteenä KKK vaikutti paremmalta kuin KC ("Kuklux Clan").
Suullisen tiedon mukaan Gordon meni Forrestin luo ja kertoi tälle uudesta järjestöstä, johon tämä vastasi: "Se on hyvä juttu. Se on pirun hyvä juttu. Voimme käyttää sitä pitämään nekrut paikallaan". Muutamaa viikkoa myöhemmin Forrest julistettiin KKK:n kansalliseksi johtajaksi eli suurvisiiriksi ("The Great Wizard", "Suurvelho"), mutta myöhemmissä haastatteluissaan Forrest väitti, ettei hänellä ollut otetta KKK:n ryhmiin eikä valtaa järjestössä.


title: Ku Klux Klan

text: Ku Klux Klan näki tehtäväkseen rajoittaa vapautettujen orjien yhteiskunnallista ja poliittista asemaa. Erityisesti Klaani yritti rajoittaa mustien koulutusta, taloudellisen aseman kohentumista, äänioikeutta ja aseenkanto-oikeuksia. Vaikka Klaanin pääasiallinen kohde oli mustassa väestössä, joutuivat myös etelävaltioiden republikaanit ankaran ja vihamielisen uhkailun kohteeksi. Väkivalta saavutti tuloksensa. Esimerkiksi huhtikuussa 1868 Georgian kuvernöörivaaleissa Columbian piirikunta antoi 1 222 ääntä republikaanien Rufus Bullockille, mutta marraskuun presidentinvaaleissa republikaanien ehdokas Ulysses Grant sai vain yhden äänen piirikunnasta.


title: Ku Klux Klan

text: Klaanin uhkailu kohdistui erityisesti opettajia ja kongressin perustaman "Pakolaisten, vapaiden orjien ja hylättyjen alueiden toimiston" ("Bureau of Refugees, Freedmen and Abandoned Lands", tunnetummin "Freedmen's Bureau") toimijoita vastaan. Tämä toimisto auttoi erityisesti vapautuneita orjia. Loyal Leaguen eli Union Leaguen mustat jäsenet olivat myös usein Klaanin rynnäköiden, iskujen ja ratsioiden kohteena. Erään alabamalaisen sanomalehden päätoimittaja kirjoittikin, ettei "Loyal League ole mikään muu kuin nekrujen Ku Klux Klan". Erään Klaanin toteuttaman iskun tapahtumat kirjattiin ylös kongressin kiertokyselyssä näin:


title: Ku Klux Klan

text: Myös toisenlaista voimaa käytettiin. Klaanin jäsenet surmasivat yli 150 mustaa pelkästään yhdessä Floridassa sijaitsevassa piirikunnassa. Satoja muita surmattiin muissa piirikunnissa.


title: Ku Klux Klan

text: Prikaatikenraali George Gordon teki julkisen selvityksen Klaanin toteuttamista mustiin kohdistuneista väkivallanteoista:Vain kaksi vuotta järjestön perustamisen jälkeen vuonna 1868 Klaanin toiminnan aktiivisuus alkoi laskea. Kuten Gordonin selvitys todistaa, järjestön toiminnassa poliittisuus oli vähentynyt entisestään. Toiminnan ajatuksena oli lähinnä se kuinka välttää syytökset väkivallasta. Moni vaikutusvaltainen etelän demokraatti alkoi nähdä järjestön rasitteena, joka antoi liittovaltion hallitukselle tekosyyn säilyttää valtansa etelävaltioissa. Georgialainen B. H. Hill meni jopa niin pitkälle, että väitti "eräät näistä levottomuuksien aiheuttajista ovat itse asiassa surmattujen ystäviä". Tämä lausunto väitti siis Klaanin olevan itse asiassa liittovaltion ja republikaanien asialla.


title: Ku Klux Klan

text: Sanomalehtihaastattelussa 28. elokuuta 1868 prikaatikenraali kertoi ylpeänä, että Klaanilla oli etelävaltioissa noin 550 000 miestä ja Tennesseessä yli 40 000. Hän kertoi myös, että voisi viiden päivän varoitusajalla kutsua aseisiin jopa 40 000 miestä. Samoin hän sanoi, ettei itse asiassa ollut järjestön jäsen, vaan sen yhteistyökumppani ja tukija. Gordon väitti myös, ettei Klaanin vihollisia niinkään olleet mustat kuin pohjoisen puolelle kääntyneet etelävaltiolaiset eli "scalawagit" ("scalawags") ja pohjoisesta tulleet maahanmuuttajat eli "carpetbaggerit" ("carpetbaggers"). Tämä oli puolitotuus, koska nämä valkoiset ryhmät juuri estivät sen, että Klaani voinut lähteä suoraan toimiin ja ponnisteluihin entisiä orjia vastaan. Tämän takia Klaani yritti tavoittaa juuri näihin ryhmiin kuuluvia valkoisia, erityisesti opettajia, jotka Freedmen's Bureau oli tuonut etelään. Näistä opettajista moni oli ollut ennen sotaa abolitionisti tai aktiiveja ""maanalaisessa rautatiessä"", joka oli etelästä karanneet orjat pohjoiseen auttanut eri etappipisteistä ja- reiteistä koostunut organisaatio. Monet valkoiset etelävaltiolaiset uskoivat, että mustat äänestivät republikaanista puoluetta vain, koska Loyal Leaquet olivat huijanneet näitä.


title: Ku Klux Klan

text: Ensimmäinen Klaani ei ollut koskaan keskusjohtoisesti organisoitu. Salaisena "näkymättömänä" ryhmänä sillä ei ollut jäsenlistaa, velkoja, sanomalehtiä, puheenjohtajaa, paikallisosastoja, paikallisia päälliköitä eikä valtiollisia tai kansallisia toimihenkilöitä. Järjestön kannatus tuli sen maineesta, jota lisäsivät näyttävät valepuvut sekä villi ja uhkaava toiminta. Järjestön perustaminen ja toiminta oli spontaania. Historioitsija Elaine Frantz Parsons on kuvaillut järjestöä näin:


title: Ku Klux Klan

text:
Kenraali Nathaniel Bedford Forrestin kansallisella organisaatiolla oli vähän hallintavaltaa paikallisiin ryhmiin, jotka olivat erittäin itsenäisiä. Eräs klaanin toimihenkilö valittikin, että hänen oma "niin sanottu johtajuus oli puhtaasti muodollista. Minulla ei ole vähäisintäkään arvovaltaa holtittomiin nuoriin maalaispoikiin, jotka ovat toimeliaimmillaan yöratsastuksessa, ruoskimisessa ja niin edelleen... Kaikki, mikä oli vastoin alkuperäistä aikomusta ja Klanin perustusasiakirjaa..." Forrest määräsi Klaanin hajotettavaksi 1869 ilmoittaen, että järjestö oli "poikennut sen alkuperäisistä kunniallisista ja isänmaallisista tarkoitusperistä tullen laittomaksi toimijaksi sen sijaan, että palvelisi yhteiskuntarauhaa". Koska kansallisen organisaatio kärsi vaikutusvaltansa puutteesta, tämä julistus oli lähinnä oire klaanin heikentymisestä, eikä niinkään heikentymisen aiheuttaja. Historioitsija Stanley Horn kirjoittaa, että "yleisesti ottaen klaanin loppu johtui lähinnä paikallisesti alkavasta, hitaasta ja lopullisesta hajaannuksesta kuin virallisesta ja ratkaisevasta hylkäämisestä." Georgialainen toimittaja kirjoitti tammikuussa 1870, että "Todellinen väite ei ole se, että Ku Klux olisi järjestäytynyt ryhmä ammattirikollisia, vaan se, että rikoksia suorittavat miehet kutsuvat itseään nimellä Ku Klux."
Monesti Klaania käytettiin vain peitenimenä epäpoliittisia rikoksia tehdessä. Osavaltioiden tai paikallisten alueiden hallitukset hyvin harvoin toimivat järjestöä vastaan. Mustien lynkkaustapauksissa valkoisista koostuvat lakimiesoikeudet tuskin koskaan nostivat syytettä lynkkauksen tehneistä valkoisista. Vaikka syyte olisikin nostettu, valkoisista koostuvat tuomioistuimet jättivät monesti lynkkaajat tuomitsematta. Lisäksi monissa osavaltioissa pelättiin, että mustan miliisin käyttäminen aiheuttaisi rotusodan. Kun republikaaninen Pohjois-Carolinan kuvernööri William Woods Holden komensi miliisin Klaania vastaan vuonna 1870, tuloksena oli tilanteen kärjistyminen, joka johti republikaanien enemmistön menetykseen osavaltion parlamentissa. Lopulta kriisi johti kuvernöörin itsensä syytteeseen asettamiseen ja erottamiseen. Tämä oli klaanille erinomainen tuen osoitus, olihan Holden myös "scalawag".


title: Ku Klux Klan

text: Ajoittain järjestäytyneet ryhmät onnistuivat onnistuneesti vastustamaan Klaania. Valkoiset Unionin armeijan veteraanit organisoivat Blountin piirikunnassa Alabamassa anti-Ku Kluxin, joka uhkasi kostotoimilla, jollei Klaani lopettaisi unionistien ruoskimisia ja mustien koulujen sekä kirkkojen polttamista. Toinen esimerkki Klaanin vastustamisesta oli se, kun aseistautuneet mustat partioivat "Bennetsvillen" kaduilla Etelä-Carolinassa estääkseen Klaanin hyökkäykset.


title: Ku Klux Klan

text: Oli myös olemassa kansallinen liike Ku Klux Klanin kaatamiseksi, vaikka monet kansallisen tason demokraatit kyseenalaistivat koko Klaanin olemassaolon ja pitivät sitä vain hermostuneiden etelävaltioiden republikaanikuvernöörien kuvitelmana. Tammikuussa 1871 Pennsylvanian republikaaninen senaattori John Scott perusti komitean, joka otti todistajanlausunnot 52:lta Klaanin hyökkäysten silminnäkijältä. Moni etelävaltio oli jo sivuuttanut Ku Klux Klanin vastaisen lainsäädännön ja helmikuussa etelävaltioissa parjattu kongressiedustaja sekä Unionin armeijan entinen kenraali Benjamin Franklin Butler Massachusettsista ehdotti liittovaltiollista klaanin vastaista lakia. Lakiesitys kääntyi suosioon sen jälkeen, kun Etelä-Carolinan kuvernööri pyysi liittovaltion joukoilta apua samaan aikaan, kun saapui raportteja yhteenotoista ja verilöylystä Meridianissa, Mississippissä, jonka oikeustalolta musta valtion edustaja oli joutunut pakenemaan metsään.


title: Ku Klux Klan

text: Vuonna 1871 presidentti Ulysses S. Grant allekirjoitti Ku Klux Klan -lain ("The Ku Klux Klan Act"), jota käytettiin yhdessä vuoden 1870 "voimalain" ("1870 Force Act") kanssa panemaan täytäntöön Yhdysvaltain perustuslaissa kirjatut säädökset. Klaani-lain aikana liittovaltion joukkoja käytettiin mieluummin kuin osavaltioiden miliisejä. Samoin klaanilaiset vietiin tuomittavaksi liittovaltion tuomioistuimeen, joita hallitsivat pääasiassa mustat. Klaanilaiset hävitettiin kaikista muistakin osista maata, vaikka klaani oli ollut taantuneena jo useita vuosia.


title: Ku Klux Klan

text: Syyttäjänä toimi oikeusministeri Amos Tappan Ackerman. Hallitus toteutti Klaani-lakia noin vuosina 1871–74, jolloin klaani hävitettiin lopullisesti. Joillakin alueilla toiminta, johon kuului uhkailu ja mustien äänestäjien surmat, jatkui paikallisesti erilaisina pienempinä järjestöinä, kuten "Valkoisena liigana" ("White League"), Punapaitoina ("Redshirts") sekä erilaisina sapeli- ja kivääriseuroina. Vaikka varsinainen Ku Klux Klaani ei ollut enää olemassa, oli se saavuttanut monet tavoitteistaan, kuten etelävaltioiden mustien äänioikeuden poistamisen.


title: Ku Klux Klan

text: Klaani-ilmiöiden kitkeminen kuitenkin vei useita vuosia. Pääsiäissunnuntaina 1873 tapahtui Colfaxin verilöyly, joka on verisin yksittäinen esimerkki rodullisesta väkivallasta jälleenrakennuksen aikana. Verilöyly alkoi, kun mustat asukkaat tekivät vastarintaa Klaania ja sen liittolaista Valkoista liigaa vastaan. Louisianan musta opettaja ja osavaltion kansanedustaja John G. Lewis kuvaili tilannetta: "He yrittivät [aseellista itsepuolustusta] Colfaxissa. Tuloksena oli se, että auringon laskiessa illalla pääsiäissunnuntaina vuonna 1873 maassa makasi 280 neekerin ruumiit".


title: Ku Klux Klan

text: Vuonna 1882, useita vuosia ensimmäisen Klaanin jälkeen, Yhdysvaltain korkein oikeus tuomitsi jutun "Yhdysvallat v. Harris" käsittelyssään, ettei Ku Klux Klan ole perustuslain vastainen todeten, koska kongressin valta ei oikeuta perustuslain 14. kohdan perusteella puuttumaan yksityisiin salaliittoihin. Kuitenkin voimalaki ja Klaani-laki ovat nousseet myöhemmissä oikeustaisteluissa esille muun muassa vuonna 1964, jolloin Ku Klux Klan murhasi kansalaisoikeusaktivistit James Chaneyn, Andrew Goodmanin ja Michael Schwernerin. Chaney oli musta ja Goodman sekä Schwerner olivat juutalaisia. Samoin lait ovat tulleet esille, kun Ku Klux Klan murhasi kansalaisoikeusaktivisti Viola Liuzzon. Lait nousivat esille myös vielä vuonna 1991 aborttiklinikoita koskevassa oikeusjutussa "Bray v. Alexandria Women's Health Clinic", jossa todettiin 1994, ettei Klaani-lakia voida soveltaa aborttiklinikoiden saartojen lopettamiseen.


title: Ku Klux Klan

text: Neljä ja puoli vuosikymmentä alkuperäisen Klaanin hajottamisen jälkeen rotujen väliset suhteet pysyivät edelleen erittäin huonoina. Yleensä Amerikan rotujen välisten suhteiden synkin aika ajoitetaan juuri Klanin loppumisen jälkeiselle ajalle 1800-luvun lopulle ja 1900-luvun alkuun. Tuona aikana väkivaltaisuudet ja murhat olivat itse asiassa paljon yleisempiä kuin klaanin aikoina. Esimerkiksi Tuskogee Instituten mukaan 1890-luvulla lynkkausten määrä saavutti huippunsa.


title: Ku Klux Klan

text: Yleensä Toisen Ku Klux Klanin perustamisen mahdollistajana esitetään uudenaikaisten joukkotiedotusvälineiden kehittymistä. Kolme läheisesti liittyvää tapausta loi pohjan Klaanin uudelleentulemiselle:D. W. Griffithin "Kansakunnan synty" ylisti alkuperäistä Klaania, joka oli tuohon aikaan enää pelkkä katoava muisto. Hänen elokuvansa perustuivat Thomas Dixonin kirjaan ja näytelmään nimeltä "Klaanilaiset" ("The Clansmen") sekä kirjaan "Leopardin täplät" ("The Leopards Spots"). Dixon sanoi tarkoituksekseen "mullistaa pohjoinen asenneilmapiiri sellaisella historian esityksellä, joka muuttaisi jokaisen yleisössä istuvan miehen hyväksi demokraatiksi!" Elokuvasta tehtiin Klaanin kansallisen ylistyskertomus.


title: Ku Klux Klan

text: Los Angelesissa ennakkonäytöksen aikaan klaanilaisiksi pukeutuneet näyttelijät palkattiin ratsastamaan mainostustarkoituksessa. Myöhemmin ensinäytöksen aikaan oikeat toisen Klaanin jäsenet ratsastivat ylös ja alas Atlantan katuja. Etelävaltioissa sattui myös sellaisia tapauksia, että innostunut elokuvayleisö alkoi ammuskella valkokankaalle.


title: Ku Klux Klan

text: Elokuvan suosiota ja vaikutusta vahvisti myös se laajasti toistettu tieto, että historioitsijan taustan omaava Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson oli sanonut elokuvan olevan faktoiltaan totuudenmukainen. Wilson halusi sanoa näin tehdäkseen palveluksen vanhalle ystävälleen. Uuden klaanin tunnuspiirteet, kuten valkoinen kaapu ja ristien polttaminen, oli matkittu tästä elokuvasta. "Kansakunnan synty" -elokuvan kuvakieli perustui Dixonin romantisoituun käsitykseen vanhasta Skotlannista sellaisena kuin se on kuvattu Sir Walther Scottin romaaneissa ja runoissa pikemminkin kuin ensimmäiseen klaaniin.


title: Ku Klux Klan

text: "Kansakunnan synty" sisältää useita laajoja lainauksia Woodrow Wilsonin teoksesta "History of the American People". Yksi tunnetummista kohdista on tämä: "Valkoiset miehet sai liikkeelle pelkkä itsesuojeluvaisto... kunnes esiin nousi suuri Ku Klux Klan, Etelän todellinen valtakunta, suojelemaan etelävaltioita.". Nähtyään elokuvan erityisessä Valkoisen talon yksityisnäytöksessä 18. helmikuuta 1915 Wilson totesi, että elokuva "on kuin salamalla kirjoitettua historiaa ja minun ainut murheeni on se, että se kaikki on niin valtavan totta". Wilsonin perhe oli sympatisoinut Konfederaatiota sisällissodan aikana ja perheenjäsenet olivat hoitaneet sen haavoittuneita sotilaita kirkossa. Kun Wilson oli nuori mies, hänen puolueensa vastusti ankarasti jälleenrakennusta ja presidenttinä hän aloitti uudelleen rotuerottelun ensimmäistä kertaa sitten jälleenrakennuksen aloittamisen.


title: Ku Klux Klan

text: Kun tiedetään elokuvan olleen vahvasti demokraattimielinen ja Wilsonin näkemykset roduista sekä klaanista, ei ole perusteetonta tulkita Wilsonin elokuvan jälkeistä lausuntoa Klania tukevaksi. Lausunnosta selviää Wilsonin pitäneen murheellisena koko radikaalirepublikaanien toteuttamaa jälleenrakennusta, joka vapautti orjat ja murskasi Etelävaltioiden Konfederaation itsenäisyyden. Myöhempi kirjeenvaihto elokuvaohjaaja Griffithin kanssa vahvistaa Wilsonin innostuneen elokuvasta. Wilsonin huomautukset raportoitiin laajasti ja niistä tuli heti kiisteltyjä. Wilson yritti pysyä erossa lausuntojansa aiheuttamasta väittelystä, mutta viimein 30. huhtikuuta hän antoi julki kaksimerkityksisen poliittisen lausunnon, joka vaikutti aikaisempien lausuntojen kiistämiseltä, muttei todellisuudessa ollut sitä. Wilsonin tuki elokuvalle kuitenkin kasvatti sen suosiota laajasti ja helpotti Griffithiä puolustautumaan NAACP:n arvostelua vastaan. "National Association for the Advancement of Colored People" ("Kansallinen järjestö värillisen väestön kehityksen puolesta", "NAACP") on mustan ja värillisen väestönosan etuja sekä kansalaisoikeuksia ajava järjestö, jonka vaikutusvaltaisimmat johtajat olivat juutalaisia. Joka tapauksessa elokuvalla oli suuri vaikutus toisen Klaanin syntymiseen myöhemmin samana vuonna.


title: Ku Klux Klan

text: Toinen merkittävä tapahtuma toisen Klaanin syntymiselle oli juutalaisen tehtaanomistajan Leo Frankin lynkkaus 17. elokuuta 1915. Phagan työskenteli Frankin tehtaassa. Frank tuomittiin oikeudenkäynnissä Georgiassa murhasta. Tuomaristo oli pyytänyt, etteivät Frank ja hänen asianajansa näyttäytyisi tuomion julistamisen aikana, koska vihainen ja väkivaltainen ihmisjoukko ympäröi oikeustaloa. Frankin vetoomukset ja valitukset hylättiin. Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsen Oliver Wendell Holmes oli kuitenkin eri mieltä todeten, ettei valamiehistö ollut pelottelun takia toiminut asian käsittelyssä puolueettomasti. Kuvernööri lähetti Frankin elinikäiseen vankeuteen, mutta "Mary Phaganin ritarit" -järjestö ("Knights of the Mary Phagan") kaappasi Frankin vankilan pihalta ja lynkkasi tämän. Itse asiassa oikeudenkäynneissä tuli esiin paljon todisteita sen puolesta, että tehtaan musta portinvartija oli syyllinen lapsen murhaan ja raiskaukseen. Syyttäjä kuitenkin väitti portinvartijan vain auttaneen Frankia piilottamaan ruumiin.


title: Ku Klux Klan

text: Monelle Frankin syyllisyyteen uskovalle etelävaltiolaiselle Frankin oikeudenkäynnin ja elokuvan "Kansakunnan synty" välillä oli voimakas yhteenliittyvyys. He näkivät yhtenäisyyden Mary Phaganin ja elokuvan henkilöhahmon Floran välillä. Elokuvassa nuori neitsyt Flora hyppää mieluummin kalliolta alas kuin jää häntä jahtaavan mustan Gusin raiskaamaksi. Elokuvassa kerrotaan, että Gus on "luopio, "carpetbaggerien" levittämän petomaisen opin tuote".


title: Ku Klux Klan

text: Frankin oikeudenkäyntiä käytti taidokkaasti hyödykseen georgialainen poliitikko ja julkaisija Thomas E. Watson, joka oli "The Jeffersonian" -lehden päätoimittaja. Myöhemmin hän oli uudelleenjärjestäytyneen Klanin johtaja, joka myöhemmin valittiin Yhdysvaltain senaattiin. Uusi Klan vihittiin tehtäväänsä metodistisaarnaaja William J. Simmonsin johdolla Stone Mountainin huipulla. Tapahtumaa seurasivat vanhat ensimmäisen Klanin ikääntyneet jäsenet "Knights of Mary Phaganin" jäsenten kanssa.


title: Ku Klux Klan

text: Simmons sai innoituksen toisen Klanin perustamiseen vuoden 1867 Klanin "Prescriptistä", joka oli George Gordonin yritys luoda alkuperäisestä Klanista kansallinen organisaatio. Vuoden 1867 "Prescript" antaa Klanin ohjesäännöiksi:


title: Ku Klux Klan

text: Myöhemmin historioitsijat ovat saaneet haltuunsa muutamien paikallisten ryhmien jäsenlistoja, joita he ovat vertailleet kaupunkien ja paikallisten alueiden luetteloihin luodakseen tilastoja järjestön jäsenmäärästä. Suurten kaupunkien juutalaisomisteiset sanomalehdet suhtautuivat järjestöön vihamielisesti ja pitivät yleensä klaanilaisia vain mitättöminä maanviljelijöinä. Seuraava tutkimus Indianasta osoittaa, että stereotypia oli väärä:


title: Ku Klux Klan

text: Klan onnistui värväyksessään hyvin, mutta liittymisten määrä kääntyi pian nopeasti. Silti edelleen miljoonia liittyi ja 1920-luvulla jäsenmäärä saavutti huippunsa, kun 15 prosenttia järjestön jäseniksi kelpaavista Yhdysvaltojen valkoisista miehistä kuului järjestöön. Klaaneja perustettiin myös Kanadaan, jossa merkittävin klaani oli Saskatchewanissa. Täällä klaani taisteli katolisia maahanmuuttajia vastaan.


title: Ku Klux Klan

text: Klanin johto tavoitteli alkuperäiselle Klanille poikkeuksellisesti rahallista hyötyä. Siksi järjestö liittyi aikanaan salaseurojen nousukauteen. Paikalliset organisaattorit värväsivät useita satoja uusia jäseniä, jotka maksoivat jäsenmaksuja sekä ostivat KKK-asuja. Organisaattori piti puolet rahoista ja lähetti loput osavaltiollisille ja kansallisille virkailijoille. Kun värväys oli toteutettu alueella, järjesti organisaattori alueella suuret Klan-tapahtumat, joissa poltettiin ristejä ja pidettiin mahdollisesti paikallinen Raamatun esittely paikalliselle protestanttipastorille. Tämän jälkeen organisaattori lähti rahojen kanssa kaupungista. Paikalliset Klan-yhdistykset toimivat, kuten veljeskunnat ja salaseurat, silloin tällöin ansaiten rahaa puhujilla. Osavaltiollisilla tai alueellisilla virkailijoilla ei ollut juurikaan tai ollenkaan vaikutusvaltaa paikallisiin ryhmiin ja harvoin yrittivät pakottaa paikallisia niitä poliittisiksi aktivistiryhmiksi.


title: Ku Klux Klan

text: Toisen Ku Klux Klanin aatteellinen perusta oli Leo Frankin lynkkaukseen johtaneessa ilmapiirissä. Siksi uusi Klan oli antisemitistinen, antikommunistinen, antikatolinen ja maahanmuuton vastainen. Antikommunismi oli uusi aate, joka johtui maailman kaksinapaistumisesta. Ensimmäisen Klanin aikaan Yhdysvalloissa ei vielä ollut mitään tietoa kommunismista saatikka Neuvostoliitosta. Klan siis omaksui antikommunismin saman ajan Euroopan alkavalta oikeistoradikaalilta liikehdinnältä. Antikatolisuus oli siten alkuperäisen Klanin peruja, että Klan oli aina korostanut etelävaltioiden protestanttisuutta. Ensimmäinen Klan lähinnä vastusti maahanmuuttoa eli uudisasutusta pohjoisvaltioista etelävaltioihin, muttei ottanut kantaa Yhdysvaltoihin suuntautuvaan maahanmuuttoon. Kuitenkin toisen Klanin aatteet tunnetaan paremmin ja samaistetaan yleensä kuuluviksi koko Ku Klux Klaniin.


title: Ku Klux Klan

text: Uusien aatteidensa takia Klan sai kannatusta lähinnä Keskilännessä eikä niinkään etelävaltioissa. Sen sijaan, että ensimmäinen Klan syytti etelävaltioiden köyhyyden johtuvan Yhdysvalloista eli pohjoisvaltioista, uusi Klan syytti joidenkin Euroopan radikaaliryhmien tapaan Yhdysvaltojen ongelmista vaikutusvaltaisia juutalaisia, joiden sanottiin käyttävän mustia välineenä valkoisia ja valkoisten kulttuuria vastaan. Ensimmäinen Klan oli ollut lähinnä sisällissodan jälkeinen viimeinen keino taistella Unionia vastaan etelävaltion oman demokratian ja itsenäisyyden puolesta.


title: Ku Klux Klan

text: Toinen merkittävä ero ensimmäiseen Klaniin oli se, että alkuperäinen nojasi ehdottomasti Demokraattiseen puolueeseen ja etelävaltioihin, kun taas toinen Klan nojasi edelleen demokraatteihin, mutta yhä enemmän republikaaneihin. Ensimmäisellä klaanilla sisällissodan hävinneen osapuolen edustajana ei ollut suurta vaikutusta politiikkaan tai poliitikkoihin, mutta toisella Klanilla oli erittäin merkittävä. Monet Yhdysvaltojen ja sen osavaltioiden myöhemmistä korkea-arvoisista poliitikoista on kuulunut toiseen Klaniin.


title: Ku Klux Klan

text: 1920- ja 1930-luvuilla Klanista erosi radikaali alajärjestö "Musta legioona" ("Black Legion"), jonka noin 20 000–30 000 jäsentä operoi mustiin univormuihin pukeutuneena pitkin Keskilänttä. Se oli Klanin väkivaltaisin ja häikäilemättömin haara, joka kunnostautui erityisesti kommunistien ja sosialistien murhissa.


title: Ku Klux Klan

text: Klanin ryhmät ottivat osaa lynkkauksiin. Klan lynkkasi ensimmäisestä maailmansodasta palaavia mustia sotilaita niin nopeaan tahtiin, että monella lynkatulla oli vielä asepuku päällä. Klan muistutti, että mustien tuli kunnioittaa valkoisia "joiden maassa heille oli lupa asua".


title: Ku Klux Klan

text: Ku Klux Klaniin yleensä samaistettavat rituaalit ja tavat ovat toisen Klanin keksintöjä ja pääasiassa "Kansakunnan synty"-elokuvan tuotetta. Legendaariset valkoiset kaavut ja huput ovat kyseisen elokuvan romantisoitua kuvitelmaa. Ensimmäiselle Klanilla oli kylläkin huppu tai naamio päässä, muttei sellaista kaapua kuin nykyään KKK:n ajatellaan käyttävän. Ilmeisesti rekvisiittana ensimmäisellä Klanilla oli kylläkin päällään valkoisia viittoja tai jonkintyylistä kaapua. Monesti ensimmäisen Ku Klux Klanin jäsenillä oli Konfederaation armeijan asepuku tai etelävaltiolaisen maanviljelijän asu. Mitään yhtenäistä univormua ei ensimmäisillä Klanilla siis ollut. Kuuluisa ristien polttaminen on ilmeisesti toisen Klanin perustajan metodistisaarnaaja William J. Simmonsin keksintö. Hän keksi tämän liikkeen kristillisyyttä pelottavalla tavalla korostavan tavan vuonna 1915. Kuitenkin jo keskiajalla skottiklaanit polttivat ristejä uhmatakseen vastustajiaan. Toinen Klan ilmeisesti omaksui paljon tapoja muinaisilta, erityisesti skotlantilaisilta salaseuroilta ja veljeskunnilta. Samoin kaikki salaseuratyyliset soihtukulkueet ja kehäkokoukset ovat "Kansakunnan synty" -elokuvan keksintöä ja toisen Klanin kehittelemiä sekä omaksumia.


title: Ku Klux Klan

text: Toisen Ku Klux Klanin vaikutus oli erittäin suuri ja sen toiminta levittäytyi etelävaltioista Keskilänteen ja pohjoisvaltioihin sekä Kanadaan. Huippukaudellaan, jolloin sen jäsenmäärä ylitti neljä miljoonaa, joidenkin suurten alueiden valkoisista miehistä 20 prosenttia kuului Klaniin ja joillain alueilla jopa 40 prosenttia. Suurimmat jäsenmäärät olivat Keskilännessä.


title: Ku Klux Klan

text: Ku Klux Klan kontrolloi KKK-mielisten viranomaisten kautta Tennesseen, Indiana, Oklahoman ja Oregonin osavaltioiden hallituksia ja myös joitakin etelävaltioiden parlamentteja. Klanin vaikutusvalta oli erityisen suuri Indianassa, jossa republikaaninen klaanilainen Edward Jackson valittiin kuvernööriksi vuonna 1924. Täten samalla koko osavaltiohallinto tuli klaanilaisten haltuun. Toinen tunnettu esimerkki samalta vuodelta on se, kun Klan päätti tehdä Anaheimista klaanilaisen mallikaupungin. Klan otti haltuunsa salaisesti neljällä jäsenellään kaupunginvaltuuston, mutta nämä neljä klaanilaista äänestettiin valtuustosta ulos erityisillä ylimääräisillä vaaleilla.


title: Ku Klux Klan

text: Klanilla oli erittäin suuri vaikutus presidenttiehdokasasettelussa vuoden 1924 Demokraattien puoluekokouksessa Madison Square Gardenissa New Yorkissa. Heti alussa puoluekokous asetti klaanilaisen ehdokkaan William Gibbs McAdoon vastakkain New Yorkin kuvernöörin Al Smithin kanssa, joka sai katolisuutensa takia Klanin ja sitä tukevien demokraattien vastustuksen päälleen. Useiden päivien umpikujaan johtaneiden väittelyiden ja rähinöinnin jälkeen molemmat ehdokkaat vetäytyivät ehdokkuudesta sovitteluratkaisussa. Klan myös onnistui kumoamaan puolueohjelman kohdat, jotka olisivat tuominneet sen toiminnan. 4. heinäkuuta tuhannet klaanilaiset kokoontuivat New Jerseyn läheisellä kentällä ja polttivat ristejä sekä Smithin kuvia juhlien voittoa puolueohjelman KKK:n tuominneista kohdista.


title: Ku Klux Klan

text: On myös näyttöä siitä, että joissakin osavaltioissa, kuten Alabamassa, KKK ei ollut vain niin sanottu viharyhmä, vaan se vaati myös poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Klan vastusti Alabaman konservatiivista poliittista ilmapiiriä ja vaati parempia julkisia kouluja, tehokkaampaa kieltolain toimeenpanoa, teiden kunnostusta ja muita edistyksellisiä poliittisia vaatimuksia. Nämä uudistukset hyödyttivät pääasiassa tavallista ja köyhempää valkoista väestöä. Klan tarjosi tälle köyhälle valkoiselle väestölle mahdollisuudet saada edustajan poliittisiin virkoihin ja päästä vaikuttamaan omiin oloihin. Vuodesta 1925 lähtien Klan oli merkittävä poliittinen voima Alabaman valtiossa, jonka voimakkaat johtohahmot, kuten senaattori J. Thomas Heflin, kuvernööri David Bibb Graves ja senaattori Hugo Black, manipuloivat Klanin jäsenistöä taistelemaan alueen suurtehtaanomistajia ja suurtilallisia vastaan. Black valittiin senaattoriksi 1926 ja hänestä tuli johtava New Dealin kannattaja. Kun hänet valittiin korkeimpaan oikeuteen vuonna 1937, selvisi hänen olleen Klanin jäsen. Tämä aiheutti skandaalin, mutta hän pysyi silti korkeimman oikeuden virassaan. Vuonna 1926 Klanin tuella kuvernööriksi valittiin Bibb Graves, joka oli alun perin Klanin paikallisjaoston johtaja. Hän johti Klanin tuella edistyksellisiä lakialoitteita painostamalla koulutuksen rahoittamiseen, parempaan julkiseen terveydenhuoltoon, valtateiden kunnostamiseen ja työlainsäädännön parantamiseen.


title: Ku Klux Klan

text: Kun Klan sai näitä vaatimiaan poliittisia saavutuksia, sen iskuryhmät ajattelivat nauttivansa hallituksen suojelusta ja käynnistivät Alabamassa 1927 laajan terroriaallon, joka kohdistui sekä valkoisiin että mustiin. Alabaman Birminghamissa KKK poltti bordelleja. Alabaman Troyssa Klan julkisesti ilmoitti vanhemmille kaikista teineistä, jotka se oli löytänyt lemmiskelemästä autoista. Eräs paikallinen klaani kaappasi myös "erään eronneen valkoisen naisen, riisui hänet vyötäröön asti, sitoi puuhun ja ruoski villisti". Konservatiivinen eliitti teki vastahyökkäyksen. "Motgomery Advertiser"-lehden päätoimittaja Grover C. Hall vanhempi alkoi kirjoittaa useita pääkirjoituksia ja artikkeleita, joissa hyökättiin Klania tämän "rodullisen ja uskonnollisen suvaitsemattomuuden" takia. Hall sai Pulitzer-palkinnon Klanin vastaisen toimintansa ansiosta. Myös useat muut sanomalehdet aloittivat voimakkaan hyökkäyksen Klania vastaan syyttäen sitä väkivaltaiseksi ja "epäamerikkalaiseksi". Sheriffit murskasivat ja kuihduttivat Klanin väkivallan. Vastahyökkäys onnistui; katolinen Al Smith sai osavaltion kannatuksen vuoden 1928 presidentinvaaleissa. Vuonna 1930 Klanin virallinen jäsenmäärä Alabamassa laski alle kuuden tuhannen.