title: Lepra

text: Maailmassa on 1–2 miljoonaa lepran pysyvästi vammauttamaa ihmistä. Antibioottikuurilla parhaillaan olevat ja kuurin loppuun saaneet katsotaan kuitenkin aktiivisesta infektiosta terveiksi. Intiassa on eniten lepratapauksia, Brasiliassa toiseksi ja Myanmarissa kolmanneksi eniten.


title: Lepra

text: Suomessa on 1950-luvun jälkeen lepratartunta löydetty vain muutamilta Kaukoidästä tartunnan saaneita. Maailmanlaajuisesti tapaukset ovat vähentyneet, mutta esiintyvyys on yhä suuri Brasiliassa, Etelä-Aasiassa (Intiassa ja Nepalissa), paikoitellen Afrikassa (Tansaniassa, Madagaskarissa ja Mosambikissa) sekä läntisen Tyynenmeren alueella.


title: Lepra

text: Hoitamatonta, aktiivista, pääasiallisesti lepromaattista tautimuotoa sairastavien kanssa läheisissä tekemisissä olevat ja toisaalta suuren esiintymistiheyden maissa asuvat ovat vaarassa sairastua. Uusimmissa tutkimuksissa on alettu selvittää, onko Parkinsonin taudin kehittymiseen geneettisesti vaikuttavalla DNA:n osalla osuutta myös alttiuteen lepraan sairastumiseen. Näin on päädytty tutkimaan, liittyvätkö nämä kaksi häiriötilaa toisiinsa biokemian tasolla. Miesten sairastumisalttius on todettu kaksi kertaa suuremmaksi kuin naisten.


title: Lepra

text: Lepraa sairastavia on historiallisesti kutsuttu ("s")"pitaalisiksi". Tämä termi on kuitenkin jäämässä pois käytöstä paitsi tautitapausten harvenemisen myös sanan herättämien kielteisten mielleyhtymien takia. Nykyään lepratyössä toimivat tahot käyttävät yleisesti nimitystä "lepratartunnan saaneet".


title: Lepra

text: Maailmassa on yhä leprasiirtoloita, lähinnä Intiassa ja Filippiineillä.


title: Lepra

text: Länsimaiset humanitaariset ja seurakuntien avustusjärjestöt lähettävät lepratyöhön avustustarpeita kuten "leprasiteitä": puuvillasta käsin tehtyjä siteitä, jotka ovat perinteisiä siteitä hengittävämpiä ja kestävämpiä. Siteitä voidaan myös pestä ja steriloida, ja näin käyttää uudelleen, minkä ansiosta ne ovat myös taloudellisesti edullisempia. Vaikka leprasiteitä on mahdollista valmistaa koneellisestikin, useat siirtoloiden asukkaat arvostavat enemmän käsin tehtyjä.


title: Lepra

text: Vuonna 2001 Japanin valtiota vastaan nostettiin syyte maan hallituksen ylläpitämistä leprasiirtoloista. Käsittely johti päätökseen, jonka mukaan hallitus oli kohdellut potilaita väärin. Alueoikeus määräsi valtion maksamaan korvauksia entisille potilaille. Vuonna 2002 käynnistettiin virallinen tutkimus siirtoloista, ja maaliskuussa 2005 hallituksen toiminta tuomittiin jyrkästi: ”Japanin ehdottoman eristämisen politiikalla… ei ollut lainkaan tieteellisiä perusteita.” Aina 1950-luvulle saakka siirtoloiden henkilökunta surmasi monia lepraan sairastuneista lapsista.


title: Lepra

text:
Ensimmäinen maininta leprasta Suomessa on vuodelta 1355. Tällöin oli testamentattu summa Turun Pyhän Yrjänän hospitaalille.
Suomen tunnetuin leprasiirtola oli Seilin saari Turun saaristossa, Rymättylän ja Nauvon välillä. Siirtola perustettiin sinne 1600-luvulla. Potilaat joutuivat tuomaan saarelle mukanaan ruumisarkun tai puutavaraa arkun rakentamista varten, eikä sieltä ollut paluuta. Leprasairaala suljettiin vuonna 1785, kun viimeinen potilas kuoli.


title: Lepra

text: Suomen viimeinen ja pitkään ainoa leprasairaala toimi Orivedellä vuoteen 1953 saakka.


title: Tuberkuloosi

text: Tuberkuloosi (tbc, lyhenne tb.) on "Mycobacterium tuberculosis" -bakteerin aiheuttama, yleensä keuhkoissa esiintyvä pitkäaikainen sairaus. Tauti luokitellaan Suomessa yleisvaarallisiin tartuntatauteihin ja hoitamattomana se leviää laajalle elimistöön ja saattaa tuhota keuhkoja ja keskushermostoa. Hoitamaton tauti johtaa usein kuolemaan. Taudinaiheuttajan eristi vuonna 1882 saksalainen lääkäri Robert Koch. Joskus ihmisen tartuttavat myös "M. bovis" (nautatuberkuloosi) tai "M. africanum".


title: Tuberkuloosi

text: Keuhkotuberkuloosin tärkeimpiä oireita ovat yli kolme viikkoa kestävä jatkuva yskä ja limaiset yskökset. Lisäksi voi esiintyä väsymystä, ruokahaluttomuutta, yleistilan laskua, laihtumista, yöhikoilua, rintakipua, hengenahdistusta, kuumeilua ja mahdollisesti veriyskää.


title: Tuberkuloosi

text: Tartunta saadaan hengitysteitse aerosolivälitteisesti eli pienten pisaroiden välityksellä. Tartunnan jälkeen hidaskasvuinen tbc-bakteeri voi elää vuosikausia elimistössä aiheuttamatta oireita. Oireettomalla kantajalla tuberkuloosibakteerit ovat lepotilassa, eikä kantaja levitä tautia. Mutta hänellä on elinikäinen riski sairastua. Vanhenemisen tai lääkityksen aiheuttama immuniteetin heikkeneminen antaa bakteerille tilaa lisääntyä ja tästä syystä tuberkuloosi on Suomessa vanhojen ihmisten tauti. Tuberkuloosi tarttuu kuitenkin melko huonosti, vain arviolta 30 % lähikontaktissa (asuinkumppanit ynnä muut kantajan kanssa enemmän tekemisessä olevat) altistuneista saa infektion. Tartunnan saaneista sairastuu koko elinaikanaan vain noin 10 %.


title: Tuberkuloosi

text: Miliaarituberkuloosi eli lentävä keuhkotauti on laajalle elimistöön levinnyt tartunta joka etenee nopeasti vastustuskyvyn heikennyttyä.


title: Tuberkuloosi

text: Vaikka tuberkuloosi on parhaiten tunnettu keuhkotautina, tunnetaan myös nivel-, luu-, selkäranka-, iho-, imusolmuke- ("risatauti") ja munuaistuberkuloosi. Selkärankaan se saattaa taudin edetessä aiheuttaa kyttyrän nikamien luhistuttua; aivokalvossa tulehdus on hengenvaarallinen. Tuberkuloosi on krooninen sairaus, mutta esimerkiksi sen komplikaationa ilmenevä meningiitti saattaa olla nopeasti tappava.


title: Tuberkuloosi

text: Erityinen riskiryhmä maailmanlaajuisesti ovat HIV-tartunnan saaneet.


title: Tuberkuloosi

text: Diagnoosi tehdään usein röntgenkuvasta ja varmistetaan bakteeriviljelyllä. Hoitona käytetään monen antibiootin yhdistelmää, koska tbc on hidaskasvuisena erittäin vastustuskykyinen tavallisimmille antibiooteille.


title: Tuberkuloosi

text:
Ensisijaiset tuberkuloosin hoidossa käytettävät lääkkeet ovat "isoniatsidi" (INH), "rifampisiini"
(RIF) ja "pyratsiiniamidi" (PZA). Näiden lisäksi erityisesti jos on syytä epäillä lääkkeille vastustuskykyistä kantaa, ovat käytössä "etambutoli" (EMB) ja "streptomysiini" (SM), sekä joukko toissijaisia lääkkeitä. Lääkehoito kestää aina vähintään kuusi kuukautta. Aiemmin käytettiin paremman puutteessa yhdistelmähoitona INH:n kanssa para-aminosalyylia (PAS).


title: Tuberkuloosi

text: Sairauden edetessä tartuntavaaralliseen vaiheeseen jossa kantajan keuhkoissa olevat bakteerit vapautuvat, on oleellista tunnistaa nämä tapaukset nopeasti yskösvärjäyksillä, sekä tehokkaan hoidon ohella suorittaa potilaan kontaktien jäljitys. Tuberkuloosin torjunnan perusasioita ovat pienille lapsille annettava BCG-rokote, valistus ja riskiryhmien seuranta sekä latentin taudin tunnistaminen ja tehokkaan lääkehoidon aloittaminen.


title: Tuberkuloosi

text: Nykyinen hoito on varsin tehokasta ja menestyksekästä, noin 85 % tapauksista paranee.


title: Tuberkuloosi

text: Antibiooteille vastustuskykyisen tuberkuloosin hoitoon on kehitetty tehokas, seitsemän lääkkeen yhdistelmähoito.


title: Tuberkuloosi

text: Aiemmin tuberkuloosin hoitomuotona käytettiin valohoitoa, sillä valo edisti D-vitamiinin tuotantoa iholla ja D-vitamiinin uskottiin parantavan tuberkuloosin. Valohoitoa kutsuttiin helioterapiaksi.


title: Tuberkuloosi

text: Maailman terveysjärjestön WHO:n arvion mukaan 1/3 maailman väestöstä on tuberkuloosibakteerin kantajia. Sairaustapauksia oli vuonna 2007 hieman yli yhdeksän miljoonaa, näistä 86 % Aasiassa ja Afrikassa, ja kahden miljoonan arvioitiin vuosittain kuolevan tautiin. Uusien tautitapausten absoluuttinen ja suhteellinen määrä on viime vuosina pysynyt miltei ennallaan, ja taudin suhteellinen esiintyvyys on ollut juuri ja juuri havaittavassa laskussa. WHO:n tavoite oli määrän saaminen selvään laskuun vuoteen 2015 mennessä. Siinä missä tilanne muualla oli 2000-luvun puolivälissä vakaa tai myönteinen, HIV:n pahiten rasittamissa Afrikan maissa tautitapaukset lisääntyivät viiden prosentin vuosivauhtia. Useille lääkkeille, ennen kaikkea isoniatsidille ja rifampisiinille, vastustuskykyiset MDR-tuberkuloosikannat ("multi-drug resistant") olivat kasvava ongelma. Vuonna 2007 uusia MDR-tapauksia oli yhteensä arviolta puoli miljoonaa ja määrällisesti eniten Intiassa, Kiinassa, Venäjällä, Etelä-Afrikassa ja Bangladeshissa.


title: Tuberkuloosi

text: Vaikka Suomen läntisissä naapurimaissa tautitilanne oli vielä 2000-luvun alkupuolella Suomea parempi, Ruotsissa tuberkuloositapaukset ovat olleet viime vuosina kasvussa pohjoismaiden ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajaryhmien, erityisesti somalien keskuudessa. Venäjällä taas tuberkuloosi alkoi 1990-luvulla äkisti lisääntyä. Siinä missä 2006 koko EU:n ja Länsi-Euroopan alueella tautitapauksia oli alle 100 000, oli niitä Venäjällä 150 000. Tuberkuloosin torjuntaan oli varattu 2009 maailmassa kolme miljardia dollaria.


title: Tuberkuloosi

text: Vielä 1930-luvulla tuberkuloosiin kuoli vuosittain lähes 10 000 suomalaista. Vuonna 1929 perustettiin Suomen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys yhdistämällä vuonna 1907 toimintansa aloittaneet "Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys" ja "Vähävaraisten keuhkotautisten avustamisyhdistys". Yhdistys ylläpiti eri puolilla maata useita parantoloita, jotka sittemmin tuberkuloositapausten vähentyessä lakkautettiin tai siirrettiin valtion tai kuntien omistukseen. Lisäksi yhdistys omisti Tampereella, Kuopiossa ja Oulussa toimineet joulumerkkikodit, joissa hoidettiin tuberkuloosia sairastavien äitien lapsia syntymästä keskimäärin puolitoistavuotiaiksi. Joulumerkkikotien toiminnan rahoittamiseksi myytiin joulumerkkejä, joita julkaistiin vielä hoitokotien toiminnan päätyttyäkin 1980-luvulle asti. Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys vaikutti vuoden 1948 tuberkuloosilain säätämiseen.


title: Tuberkuloosi

text: Tuberkuloosin vastustamiseen liittyi myös valistaminen. Terveysvalistuksessa korostettiin, että jokainen voi itse hankkia itselleen vastustuskyvyn tuberkuloosia vastaan. Tätä varten piti jokaisen karaista itseään ja hillitä käyttäytymistään. Lääkäri Max Oker-Blomin kuvasi 1900-luvun alussa, että itsehillintä oli ehkäisevän ja valvovan hermojärjestelmän kehittämistä. Hyvätapaista ja kunnollista elämää nimitettiin myös siveellisyydeksi, joka myöhemmin alkoi tarkoittaa pelkästään sukupuolisiveellisyyttä. Siveellisyys oli erityisesti naisten ominaisuus, johon sisältyi yleinen siisteys, perhekeskeisyys ja eri tautien (tuberkuloosin ja kupan) leviämisen estäminen.


title: Tuberkuloosi

text: 1980-luvulta tautitapaukset ovat vähentyneet silloisesta 1 700:sta vuodessa niin, että Suomessa todettiin 2008 enää yhteensä 343 tautitapausta, joista neljä alle 15-vuotiailla ja 177 yli 64-vuotiailla. Suomalaissyntyisten vanhempien Suomessa syntyvien lasten riskin sairastua tuberkuloosiin arvioitiin vuonna 2006 olevan äärimmäisen pieni.


title: Tuberkuloosi

text: Toisinaan ulkomailta tulee lääkkeille vastustuskykyistä MDR-tuberkuloosia.


title: Tuberkuloosi

text: Tuberkuloosin BCG-rokote (Bacillus Calmette-Guérin) aiheutti vuosina 2002–2005 poikkeuksellisen paljon eriasteisia haittavaikutuksia, joista lievimmät ovat pieniä paikallisia tulehduksia ja vakavimpia luu- ja niveltulehdukset ja harvoin jopa yleistynyt BCG-infektio. Vuodesta 1978 käytössä ollut vanha rokote jouduttiin korvaamaan uudella, vahvempaan kantaan perustuvalla valmisteella elokuussa 2002, ja raportoitujen tapausten määrä kymmenkertaistui. Kaikkiaan pitempiaikaiseen tai pysyvään haittaan johtaneita BCG-rokotteen haittavaikutuksia todettiin 2002–2004 noin kahdeksalla lapsella vuosittain (14/100 000 rokotettua), ja kesään 2006 mennessä kahdella lapsella oli todettu yleistynyt BCG-infektio tai sellaisen epäily. Vuoden 2006 syyskuusta alkaen BCG-rokotetta alettiin tarjota vain lapsille, joilla oli lisääntynyt tuberkuloositartunnan vaara, ja Suomessa rokotettiin vuosittain vain noin 3 500 lasta. Uuden rokoteohjelman myötä tapaukset vähenivät vuoden kuluessa 111 tapauksesta 28 tapaukseen, eikä vakavia haittoja enää raportoitu vuonna 2007.


title: Tuberkuloosi

text: Tuberkuloosia eläimille aiheuttavista bakteereista merkittävin on "Mycobacterium bovis", joka aiheuttaa nautatuberkuloosia. Se on aiheuttanut runsaasti ihmistartuntoja saastuneiden maitotuotteiden välityksellä. Suomessakin on tehty naudoille tuberkuloosikokeita ja karsittu tartunnansaaneita eläimiä ja karjoja pois. Nyt Suomi ja monet Euroopan maat ovat virallisesti vapaita nautatuberkuloosista. Testejä tehdään eläintuontien yhteydessä, keinosiemennyssonnien valinnoissa ja satunnaisesti. "Mycobacterium avium" on lintutuberkuloosin aiheuttaja, ja sen testaamista käytetään muiden eläinten testauksessa kontrollina. Tuberkuloosikoe tehdään ihotestinä pistämällä bakteerin seinämästä eristetty osaa tuberkuliinia tutkittavaan eläimeen ihon sisäisesti. Jos pistoskohta turpoaa ja ärtyy tietyn ajan kuluessa, koe katsotaan positiiviseksi. Eläimellä on mykobakteeri-vasta-aineita. Mikäli boviini ja aviääri testi reagoivat, kyse saattaa olla virheestä. Pistokohta voi ärtyä auringonvalon, hankaamisen tai paikallisen muun tulehduksen seurauksena. Jos boviinitesti on positiivinen mutta aviääri ei, kyse on ilmeisesti nautatuberkuloosista. Tuberkuloosikoe tehdään samalla tavalla joillekin muille eläinlajeille, mutta sen toimivuus on todistettu vain naudoille.


title: Tuberkuloosi

text: Eläinten tuberkuloosia tutkitaan tietysti myös teurastamoilla lihantarkastuksissa, ja jos jossain karjassa tai jollain alueella alkaisi esiintyä tautia, se todennäköisesti huomattaisiin nopeasti.


title: Tuberkuloosi

text: "Mycobacterium avium subspecies paratuberculosis" aiheuttaa märehtijöille paratuberkuloosia eli kroonista suolistotulehdusta ja ripulia. Tautia ei ole tiettävästi Suomessa. Eläinten maahantuonnille alueilta, joissa sitä esiintyy, on rajoituksia. Paratuberkuloosin testaaminen on hankalaa, koska tuloksen saaminen voi kestää jopa puoli vuotta.


title: Tuberkuloosi

text: On olemassa useita muitakin mykobakteereita, jotka saattavat haitata testaamista, mutta ne eivät ole yhtä vaarallisia.


title: Tuberkuloosi

text: Pseudotuberkuloosi ei ole mykobakteereiden aiheuttama, vaan sen aiheuttaja on "Corynebacterium pseudotuberculosis". Pseudo tarkoittaa samannäköistä, ja tälle taudille on tyypillistä tuberkkelejä muistuttavien paiseiden muodostuminen. Tauti on hankala hoidettava, mutta sillä ei ole samaa kansanterveydellistä merkitystä kuin mykobakteereilla.


title: Jukagiiriset kielet

text: Jukagiiriset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhuvat jukagiirit Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa ja Magadanin alueella.


title: Jukagiiriset kielet

text: Jukagiirisiin kieliin kuuluu ainoastaan kaksi kieltä:Jukagiirisilla kielillä on hyvin vähän puhujia. Pohjoisjukagiiria puhuu 150 ihmistä ja eteläjukagiiria vain 50 ihmistä. Tiettyjen yhtäläisyyksien vuoksi näiden kielten sukulaisuutta uralilaisten kielten kanssa on tutkittu paljon, mutta tuloksia tässä suhteessa ei ole toistaiseksi pidetty vakuuttavina.


title: Jukagiiriset kielet

text: Toisinaan pohjois- ja eteläjukagiiriä pidetään saman kielen kahtena, tosin toisistaan suuresti eroavana, murteena. Tällöin jukagiiri olisi isolaattikieli. 1800-luvun lopulta on mainintoja kahdesta jukagiirin sukuisesta kansasta ja kielestä: tšuvaneista ja omokeista. Kummatkin ovat hävinneet vaikka esiintyvät yhä jopa Venäjän kansallisuusluokituksessa.


title: Jukagiiriset kielet

text: Yhdessä muiden pienten Siperiassa esiintyvien kielikuntien kanssa jukagiiriset kielet luetaan paleosiperialaisiin kieliin. Tämä kieliryhmän nimitys ei viittaa ajatukseen kielten mahdollisesta yhteisestä alkuperästä vaan on alueellinen ja tarkoittaa niitä eri puolilla Siperiaa esiintyviä pieniä kielikuntia ja isolaattikieliä, jotka eivät kuulu pohjoisessa Euraasiassa laajemmalle levinneisiin suurempiin kielikuntiin.


title: Jukagiiriset kielet

text: Viime aikaisessa kielitieteellisessä keskustelussa uralilaisten kielten ja jukagiiristen kielten suhdetta ovat tarkastelleet muiden muassa Juha Janhunen ja Jaakko Häkkinen, Károly Rédei, Peter S. Piispanen ja Ante Aikio.


title: Jukagiiriset kielet

text: Vaikka jukagiiriset kielet Juha Janhusen mukaan olisivatkin monesta syystä lupaavin ehdokas etsittäessä kieliä, joilla olisi uralilaisten kielten kanssa yhteinen alkuperä, ja mahdollisuutta yhteisestä alkuperästä ei voida täysin sulkea pois, niin yhteiseen alkuperään perustuvaa sukulaissuhdetta uralilaisten jugakiiristen kielten välillä ei Janhusen mukaan ole voitu historiallis-vertailevan kielitieteen keinoin osoittaa, ja areaalisessakin vertailussa jukagiiriset kielet vaikuttaisivat läheisemmin liittyvän itäsiperialaisiin lähinaapureihinsa tšuktšilais-kamtšatkalaisiin kieliin. Mikäli yhteiseen alkuperään perustuva sukulaisuussuhde kielten välillä olisi, se olisi ajallisesti niin etäinen, että sitä ei enää voitaisi osoittaa.


title: Jukagiiriset kielet

text: Yhteyksiin uralilaisten kielten ja jukagiirin välillä viittaavat jukagiirista osoitetut uralilaiset lainasanat. Näistä osalla on vastine vain samojedikielissä, joiden puhuma-alue uralilaisista kielistä maantieteellisesti sijoittuu lähimmäs jukagiiriä. Osalla on kuitenkin laajempi levinneisyys uralilaisissa kielissä. Nämä voidaan edelleen fonologisin perustein jakaa ajallisiin kerrostumiin lainautumisajankohdan mukaan.


title: Jukagiiriset kielet

text: Kun uralilaisen kantakielen puhuma-alue on paikallistettu Ural-vuorten länsipuolelle ja osa jukagiirin uralilaisista lainoista näyttää palautuvan siihen, ja toisaalta jukagiirissä on samanikäisiä lainasanoja myös tunguusikielistä, joiden puhuma-alue on itäisessä Siperiassa, herää kysymys missä kantauralissa esiintyneiden sanojen lainautuminen voinut tapahtua. Vaihtoehtoina olisivat tällöin sanojen periytyminen joko hypoteettisesta uralilais-jukagiirisesta kantakielestä, kantauralia edeltäneestä kielimuodosta esikantauralista tai kantauralin kanssa yhteistä alkuperää olleesta rinnakkaisesta kielimuodosta.


title: Jukagiiriset kielet

text: Yhteisen uralilais-jukagiirisen kantakielen olemassaoloa vastaan Jaakko Häkkinen esittää argumenttina sen, että jukagiirikielten morfologisille piirteille on osoitettu rinnakkaisuuksia vain samojedikielistä. Kun Häkkinen aiemmin on kyseenalaistanut uralilaisten kielten perinteisen jaon suomalais-ugrilaisiin kieliin ja samojedikieliin ja esittää samojedikielten erkaantuneen pikeminkin yhteisestä itäuralilaisesta kantakielestä yhdessä ugrilaisten kielten kanssa, niin näitä yhteisiä piirteitä ei voitaisi enää palauttaa kantauraliin, vaan ne olisivat pikemminkin seurausta kontakteista samojedikielten ja jukagiirin välillä. Myöskään mistään kantauralin kanssa rinnakkaisesta uralilaisesta kielimuodosta ei ole todisteita. Jos sen sijaan kantauralia edeltänyttä esikantauralia olisi puhuttu Siperiassa, se selittäisi kantauraliin palautuvat lainasanat jukagiirissä.


title: Jukagiiriset kielet

text: Hiljattain Asko Parpola on kielitieteellistä ja arkeologista aineistoa yhdistämällä esittänyt, että esikantauralia olisi puhuttu pikemminkin ylisellä Volgalla, josta se sitten olisi levinnyt itään. Tätä tukisi Parpolan mukaan myös läntisten uralilaisten kielten konservatiivisuus, jota selittäisi niiden leviäminen niitä muistuttavien kielten puhuma-alueille. Vasta-argumenttina tälle Jaakko Häkkinen esittää suomalais-permiläisten kielten sanastossa esiintyvät, kantauralin fonotaktiikalle vieraat piirteet, joiden määrä lisääntyy edettäessä Volgan - Kaman alueelta länteen, mikä ei viittaa siihen, että alueella olisi puhuttu uralilaissukuisia kieliä. Kun nämä piirteet eivät myöskään liity indoeurooppalaisiin kieliin, joihin useimpien alueen arkeologisten kulttuurien katsotaan liittyvän, näiden täytyy Häkkisen mukaan olla peräsin pikemminkin kadonneesta paleoeurooppalaisesta kielestä, eikä alueella esiintynyt Volosovon arkeologinen kulttuuri Häkkisen mukaan voisi siksi edustaa esikantauralia. Samaa puoltaa Häkkisen mukaan Petri Kallion toteama varhaisten kantaindoeurooppalaisten lainasanojen puuttuminen kantauralista. Kun useimmat tutkijat sijoittavat indoeurooppalaisen kantakielen puhuma-alueen Mustanmeren–Kaspianmeren aroille, tämä lainasanojen puuttuminen olisi Häkkisen mukaan vaikea selittää, jos esikantauralia olisi puhuttu esimerkiksi ylisellä Volgalla.


title: Jukagiiriset kielet

text: Juha Janhusen mukaan uralilais-altailaiset kielet muodostavat typologisesti niin selvärajaisen alueellisen yksikön verrattuna ympäröiviin, muita typologioita edustaviin kieliin, että kyseisillä kielillä täytyy olla yhteinen leviämiskeskus. Näistä turkkilaisten kielten, mongolikielten ja tunguusikielten kantakieliä on puhuttu Mantšurian alueella, eikä Janhusen mukaan ole suurta mahdollisuutta, että esikantauralin niiden kanssa samanlainen rakenteellinen typologia olisi voinut syntyä ilman läheistä kontaktia niihin.


title: Jukagiiriset kielet

text: Toinen argumentti esikantauralin itäisyyden puolesta ovat Jaakko Häkkisen mukaan jukagiirin kantauralin tasoon palautuvat uralilaiset lainasanat, jotka eivät voi olla peräisin kantauralista sen puhuma-alueen läntisen sijainnin takia, ja joita myöskään jukagiirin nuorempi, itäuralilainen lainasanakerrostuma ei voi selittää, koska myös itäuraliin johtaneet muutokset ovat Häkkisen mukaan tapahtuneet Uralin länsipuolella.


title: Jukagiiriset kielet

text: Ante Aikio ei ole pitänyt Häkkisen hypoteesin perusteluja valideina vaan katsoo osoitetuiksi vain lainat kantasamojedista ja esikantasamojedista kantajukagiiriin.


title: Jukagiiriset kielet

text: Näkemyksiä uralilaisten ja jukagiiristen kielten sukulaisuussuhteista on esittänyt myös Peter S. Piispanen. Ante Aikio on pitänyt sekä Piispasen aineistoja että menetelmiä puutteelisina eikä ole hyväksynyt Piispasen näkemyksiä.


title: MRSA

text: MRSA eli metisilliinille resistentti (vastustuskykyinen) "Staphylococcus aureus" on niin sanottu sairaalabakteeri, jota nimestään huolimatta esiintyy nykyisin myös elintarviketuotannossa. MRSA on määritelmän mukaan "S. aureus" -bakteerin kanta, joka on tullut vastustuskykyiseksi beetalaktaameiksi kutsutulle antibioottien ryhmälle. Taudinkuvaltaan MRSA:n aiheuttama tauti vastaa tavallisen eli antibiooteille herkän "Staphylococcus aureus" -bakteerin aiheuttamaa tautia. MRSA:n antibioottiresistenssi perustuu kromosomissa sijaitsevaan mecA-geeniin, joka tuottaa bakteerisolun pintaan muuntunutta penisilliiniä sitovaa proteiinia (PBP2a).


title: MRSA

text: "S. aureus" voi aiheuttaa vaurioituneella iholla infektioita, joista suurin osa on lieviä, esimerkiksi märkänäppylöitä ja paiseita. "S. aureus" voi aiheuttaa myös vakavia infektioita, kuten keuhkokuumeen, endokardiitin, sepsiksen, osteomyeliitin ja leikkaushaavainfektion.


title: MRSA

text: Varsinainen MRSA-bakteeri löydettiin vuonna 1961 eli vuosi siitä, kun metisilliini oli otettu käyttöön "S. aureus" -bakteerikantojen hoidossa. Vuodesta 1960 lähtien sairaaloissa on esiintynyt myös niin sanottuja MRSA-epidemioita.


title: MRSA

text: MRSA leviää kosketustartuntana. Tärkein tartuntalähde on MRSA-infektoitunut tai -kolonisoitunut potilas. Ympäristön merkitys bakteerin leviämissä on yleisesti vähäisempi kuin kosketettaessa ihoaluetta. MRSA voi tarttua kosketettavien pintojen tai esineiden kautta kuten ovenkahvat, puhelin tai käytettävät verenpainemittarit tai esimerkiksi stetoskooppi. Leviämisen kannalta olisi tärkeää, että MRSA-potilailla olisi käytössä vain MRSA-potilaiden käytössä olevat tutkimus- ja hoitovälineet.


title: MRSA

text: Oireettomankin henkilön on mahdollista kantaa MRSA -bakteeria nenän limakalvoilla ja iholla.


title: MRSA

text: MRSA-tilanne on huono erityisesti monissa Keski- ja Etelä-Euroopan maissa, Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Lähi-idän sairaaloissa. Tilanne Pohjoismaissa ja Alankomaissa on näihin muihin maihin verrattuna huomattavasti parempi. Yhdysvalloissa esimerkiksi tehohoidon alueella noin puolet "S. aureus" -kannoista on MRSA-kantoja.


title: MRSA

text: MRSA:n esiintyvyys ei nykyisin rajoitu pelkästään sairaaloihin, vaan sitä on löydetty myös elintarvikeiden raaka-aineista, kuten tehotuotetuista sioista. Ensimmäiset tiedot Hollannissa tuotetuista sioista, joilla oli MRSA-bakteeria, esitettiin 2003. Tuolloin todettiin, että Hollannissa bakteerin kantajia oli neljä sikaa kymmenestä, mutta lisäksi puolet maan sianhoitajista oli bakteerinkantajia. Vuonna 2009 ilmeni, että 17 EU-maassa 24 maasta on bakteeri löydetty sioista. Sikojen lisäksi sitä on todettu kanoissa ja lehmissä. Hollantilaisen tutkimuksen mukaan MRSA:ta todettiin 1 300 näytteessä seuraavasti: 31 prosentissa kalkkunoista, 27 prosentissa kanoista, 17 prosentista sioista, 10 prosentissa naudanlihasta ja 6 prosenissa lampaanlihasta. Toistaiseksi ei ole varmuutta, siirtyykö bakteeri ihmiseen ruoasta.


title: MRSA

text: Suomessa MRSA:n esiintymistä seurataan valtakunnallisesti. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos] ylläpitää valtakunnallista tartuntatautirekisteriä, johon laboratoriot päivittävät uusimmat löydökset. Suomessa MRSA- tartuntojen määrä on ollut viimeisen 10 vuoden aikana kasvussa. Vuonna 2008 määrä lisääntyi ennätysmäisesti ja levisi myös avohoitoon, mutta vuoden 2009 puolella tartuntaluvut ovat hieman pienemmät.MRSA:ta ei ole vain yhtä ainoaa kantaa, vaan eri kantoja on löydetty tähän mennessä kaikkiaan 900.


title: MRSA

text: MRSA:n mahdollisuus on suurentunut normaaliin verrattuna seuraavissa tapauksissa:


title: MRSA

text: MRSA todetaan ottamalla bakteeriviljely. MRSA:n toteamiseksi on kehitetty oma MRSA-viljelynäyte. MRSA voi kuitenkin löytyä myös tavallisessakin bakteeriviljelyssä. Otettaessa MRSA-kontrollinäytettä näyte otetaan sieraimesta ja nenänielusta. Näyte voidaan ottaa myös kanyylien juurista, dreenien juurista, haavalta, virtsakatetripotilaan virtsasta, perineumista tai vastasyntyneiltä navasta.


title: MRSA

text: Vuodesta 2011 lähtien MRSA on voitu diagnosoida myös suoraan pyyhkäisy- tai verinäytteestä tehdyn dna-monistustestin avulla. Testi antaa luotettavan tuloksen jo yhdessä tunnissa näytteen ottamisesta. Diagnosointimenetelmä on kehitetty Suomessa.


title: MRSA

text: Tällä hetkellä sairaanhoitopiireissä on otettu käyttöön myös tiukemmat MRSA-seulonnat. Syynä on esimerkiksi Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä havaittu MRSA-tapausten kasvu, josta uutisoitiin aiemmin keväällä 2008.


title: MRSA

text: Erityisen tärkeäksi MRSA:n ennaltaehkäisyssä muodostuu hoitohenkilökunnan noudattama asiallinen käsihygienia. MRSA-potilasta hoidettaessa tulee huomioida myös asiallinen suojainten käyttö, kun hoitotoimenpiteitä tehtäessä ollaan kosketuksissa potilaaseen tai hänen eritteisiinsä. MRSA-potilaiden kohdalla hoitajien suojainten käyttötavat vaihtelevat sairaaloittain. Suojaimista tärkein on kuitenkin potilaskohtaisesti vaihdettavat suojakäsineet ja hyvä käsidesinfektio ennen ja jälkeen potilaskontaktin. MRSA-potilaiden kohdalla, jotka ovat esimerkiksi erityisen limaisia, suositeltavaa on käyttää suu-nenä-suojusta. Myös työvaatteen suojana suositellaan käytettäväksi kertakäyttöisiä suojaesiliinoja tai suojavaatteita työpuvun päällä.


title: MRSA

text: Potilashuoneiden siivoaminen tapahtuu samalla tavalla kuin ns. puhtaiden huoneidenkin siivoaminen. Infektiohuone siivotaan kuitenkin viimeisenä, vasta kun puhtaat huoneet on siivottu. MRSA-huoneisiin pyritään kuitenkin varaamaan omat roskapussit ja pyykkipussit, jotta vältetään jätteiden ja likaisten vaatteiden siirtelemistä osastolla, ja samalla minimoidaan mahdollisuudet kosketustartunnan lisääntymiselle.


title: MRSA

text: Ennaltaehkäisymuotona toimii myös MRSA-potilaiden kohortointi. Tällä tarkoitetaan sitä, että MRSA potilaat sijoitetaan vain tiettyyn yhteen huoneeseen ja heidän käyttöönsä annetaan vain heille kuuluvat wc-tilat. Kohortointi ei estä MRSA-potilaita kuitenkaan liikkumasta osastolla muuten normaalisti. Tärkeää on kuitenkin opettaa oikeanlainen käsihygienia myös itse MRSA-potilaalle.


title: MRSA

text: Ennaltaehkäisyn näkökulmasta on myös tärkeää selvittää MRSA:n alkulähde.


title: MRSA

text: Ennaltaehkäisyn kannalta on hyvä myös muistaa, että on erittäin tärkeää potilaan kohdalla on, että määrätyt antibioottikuurit syödään aina loppuun, vaikka vointi paranisikin viikon kuurin aikana jo parissa päivässä. Tällä vältetään resistenttien kantojen syntymistä.


title: MRSA

text: Myös eräistä kemiallisista aineista kuten hopeavahasta on todettu olevan jonkin verran apua bakteerin leviämisen ehkäisyssä. Hopea-tehoaineelliset aineet perustuvat kuitenkin hopean nano-partikkeleihin jotka ovat raskasmetalleja ja siten haitallisia ihmisille sekä ympäristölle. mm. Ruotsi ajaa voimakkaasti hopeatuotteiden täyskieltoa Euroopassa.


title: MRSA

text: MRSA-infektiot hoidetaan samoin periaattein kuin muutkin "S. aureuksen" aiheuttamat infektiot. MRSA-infektion mikrobilääkehoito tulee perustaa kyseisen MRSA-kannan herkkyysmääritykseen. Hoidon perusta vakavissa infektioissa on vankomysiini. Vankomysiini tunkeutuu kudoksiin huonosti, joten syvissä infektioissa kuten pneumoniassa vankomysiiniin ohella on käytettävä myös muita lääkkeitä.


title: MRSA

text: Resistenssi kehittyy herkästi, joten on tärkeää huomioida lievienkin MRSA-infektioiden kohdalla, että käytössä olisi vähintään kahden MRSA-kantaan purevan antibiootin yhdistelmä. Näitä lääkkeitä voidaan käyttää herkkyysmäärityksen perusteella lievien MRSA-infektioiden hoitoon, vankomysiiniin yhdistettynä vakavien infektioiden hoidossa sekä vakavien infektioiden jatkohoidossa.


title: MRSA

text: Muita vaihtoehtoja vakavien infektioidenhoitoon ovat:


title: MRSA

text: Tietoa näiden lääkeaineiden käytöstä ja niiden vaikuttavuudesta on vielä toistaiseksi vähän. Muina taudin hoitomahdollisuuksina on tuotu esiin probiootit ja polymeerimolekyylit.


title: Tbilisi

text: Tbilisi (, aiemmin , ulkomailla "Tiflis") on Georgian pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee historiallisella Kartlin alueella Mtkvari-joen varrella maan itäosassa. Vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 1 108 717. Tbilisi muodostaa oman hallintoalueensa, jonka pinta-ala on 1 384 neliökilometriä.


title: Tbilisi

text: Arkeologiset todisteet kertovat asutuksesta Tbilisin alueella jo neljännellä vuosituhannella ennen ajanlaskun alkua. Perimätiedon mukaan kaupungin perusti Iberian kuningas Vakhtang I Gorgasali 400-luvun jälkipuoliskolla. Legenda kertoo, että kuningas oli metsästämässä alueella, kun hänen haukkansa sai kiinni fasaanin. Fasaani putosi kuumaan lähteeseen. Toisen version mukaan kuningas haavoitti peuraa, joka joutui kuumaan veteen, parani ja pääsi pakoon. Vakhtang hämmästyi veden parantavista vaikutuksista ja päätti perustaa paikalle kaupungin. Se sai nimekseen ″Tbilisi” (, vanh. ″Tpilisi”) kuumien lähteiden mukaan. Vanhin maininta paikasta on kuitenkin 300-luvun puolivälistä, kun kuningas Varaz-Bakur I rakennutti paikalle linnoituksen, ja kaupungista tuli vuosisadan loppupuolella Persian varakuninkaan hallituspaikka. Kun se joutui Iberian haltuun 400-luvulla, Vakhtang rakennutti sen uudelleen, minkä vuoksi häntä pidetään kaupungin perustajana.


title: Tbilisi

text: Vakhtangin työtä jatkoi hänen seuraajansa Datši, joka sai kaupungin muurit valmiiksi ja siirsi valtakuntansa pääkaupungin Mtskhetasta Tbilisiin isänsä tahdon mukaan. Kaupungin vanhin asutus syntyi rikkipitoisten lähteiden alueelle. Kaupungin kasvua vauhditti sen sijainti: merkittävät Keski-Aasiaan johtavat kauppatiet kulkivat sen kautta.


title: Tbilisi

text: Pitkä kamppailu kaupungin hallinnasta alkoi 500-luvun loppupuolella. Persia hallitsi kaupunkia 570–580-luvuilla, Bysantin ja kasaarien armeijat tuhosivat sitä vuonna 627 ja vuosina 736–738 sen valtasi arabivalloittaja Marwan II. Arabit perustivat Tbilisin emiraatin, joka hallitsi kaupunkia 1100-luvulle saakka. Kaupunki joutui kuitenkin jälleen kasaarien tuhoamaksi vuonna 764, ja arabijohtaja Bugha al-Turki valtasi sen vuonna 853 vahvistaakseen kalifaatin valtaa. Georgian kuningas Bagrat IV yritti vallata kaupunkia 1000-luvun alkupuolella useaan otteeseen siinä kuitenkaan onnistumatta, mutta seldžukit miehittivät kaupunkia vuonna 1068 Alp Arslanin johdolla.


title: Tbilisi

text: Vuonna 1121 yhdistyneen Georgian kuningas Davit IV voitti seldžukit Didgorin taistelussa ja palautti Tbilisin georgialaisten haltuun useiden vuosisatojen arabihallinnon jälkeen. Tbilisistä tehtiin nyt kuninkaallinen pääkaupunki, ja se nousi paitsi Georgian keskukseksi myös koko Kaukasian alueen politiikan ja kulttuurin keskuspaikaksi. 1100–1200-luvuilla Georgian kulta-aikana kaupungissa oli noin 80 000 asukasta, ja se kasvoi muuriensa ulkopuolelle. Maan hallitsijoiden politiikan avulla kaupungin talous ja sosiaalinen elämä kukoistivat.


title: Tbilisi

text: Kuitenkin vuonna 1226 Kovaresmian joukot valtasivat Tbilisin ja tuhosivat sen maan tasalle. Suuri osa kaupungin asukkaista sai surmansa. Seuraavaksi kaupunkiin saapuivat mongolit 1240-luvulla, mutta he eivät tuhonneet maan valtarakenteita vaan tekivät Georgiasta vasallivaltionsa, jonka pääkaupunkina Tbilisi pysyi. Vuonna 1259 kaupunkilaiset kapinoivat mongoleja vastaan kuningas Davit VI:n johdolla ja uudelleen vuonna 1260 kuningas Davit VII:n johdolla. Mongolit kukistivat vaivoin molemmat kapinat. 1330-luvulla Giorgi V:n valtakaudella Georgia vapautui mongolivallasta, mutta ilo jäi lyhytaikaiseksi: vuonna 1366 rutto tappoi puolet kaupungin väestöstä ja vuonna 1386 Timur Lenk saapui kaupunkiin. Hänen armeijansa valtasivat maan yhteensä kahdeksan kertaa ja tuhosivat Tbilisin kahdesti. Aleksandre I yritti korjata kaupunkia 1400-luvun alussa, mutta vieraat armeijat polttivat ja ryöstivät sitä ajoittain ja sen merkitys taantui.


title: Tbilisi

text: 1400–1600-luvuilla Georgiaa koettelivat osmanien ja persialaisten hyökkäykset. Valtakunta jakautui osiin, ja Tbilisi pysyi vain Kartlin kuningaskunnan pääkaupunkina. Yhteys Eurooppaan katkesi vuosisatojen ajaksi. Persialaiset valtasivat kaupungin vuonna 1522, mutta kuningas Davit X vapautti sen kaksi vuotta myöhemmin. Vuoteen 1541 saakka kaupunki kehittyi ja kasvoi, kauppa elpyi ja rakennuksia korjattiin, mutta šaahi Tahmasp I tuhosi kaupungin jälleen. Kartlin kuningas Simon I ei onnistunut vapauttamaan kaupunkia ja sitä koettelivat persialaisten jatkuvat hyökkäykset 1600-luvun alussa. Rauhallisempi kausi alkoi vuonna 1632, kun kaupungin hallitsijaksi (mouravi) nimitettiin Rostom. Vuonna 1700 Tbilisissä oli 20 000 asukasta, joista suurin osa oli palvelijoita, maalta muuttaneita ja kerjäläisiä; pienempiä ryhmiä olivat niin sanotut kaupungin kansalaiset, kauppiaat ja feodaaliaristokratia. Vuonna 1709 kaupunkiin perustettiin ensimmäinen kirjankustantamo ja vuonna 1755 seminaari.


title: Tbilisi

text: Osmanit valtasivat Tbilisin vuonna 1725 ja kymmenen vuotta myöhemmin se joutui jälleen Persian haltuun. Siitä tuli kuitenkin uuden Kartli-Kakhetin kuningaskunnan pääkaupunki vuonna 1762. Kaupunkiin syntyi vuosisadan lopussa pienteollisuutta, vaikka käsityö säilyikin edelleen vallitsevana tuotantomuotona. Tbilisiä kohtasi kuitenkin jälleen katastrofi: vuonna 1783 Georgia ja Venäjä solmivat Georgijevskin sopimuksen, joka teki maasta Venäjän protektoraatin. Tästä raivostunut Persian šaahi Aga Muhammad Khan tuhosi kaupungin Krtsanisin taistelussa vuonna 1795.


title: Tbilisi

text: Kartli-Kakhetin kuningaskunta liitettiin Venäjän keisarikuntaan vuonna 1801. Tbilisistä tuli samalla oman kuvernementtinsä pääkaupunki ja Venäjän Kaukasian-armeijan komentajan hallintopaikka. 1800-luvulla kaupunki laajeni nopeasti, se sai runsaasti uusia eurooppalaistyylisiä rakennuksia ja kaupungin järjestelmällinen suunnittelu aloitettiin. Kaupunki myös teollistui vähitellen: maaorjuus lakkautettiin vuonna 1866 ja maan ensimmäinen rautatie Tbilisin ja Potin välille avattiin vuonna 1872. Uusien tehtaiden myötä työläisväestö kasvoi. Vuosisadan loppupuolella kaupungissa toimi värjäämö, tupakkatehdas ja muita teollisuuslaitoksia, joista suurin oli Transkaukasian rautatien konepaja, vaikka teollisuustoiminta olikin vielä suhteellisen pienimuotoista. Kaupungissa oli vuonna 1897 jo yhteensä 187 000 asukasta ja se sai uusia pääväyliä: Golovin-kadun (nykyinen Rustaveli-katu) ja Mikheili-kadun (nykyinen Aghmašenebeli-katu).


title: Tbilisi

text: Myös Tbilisin asema maan kulttuurin keskuksena vahvistui. Kaupunkiin syntyi tiedotusvälineitä, Georgian teatterielämä alkoi elpyä vuodesta 1850 alkaen ja uusia koulutuslaitoksia avattiin. Vuonna 1887 avattiin merkittävä vesijohto Avtšalasta, puhelinliikenne käynnistyi vuonna 1893 ja vuodesta 1897 lähtien Tbilisiä valaistiin sähkövaloin. Georgian kansallisen heräämisen ajan kirjailijat ja taiteilijat hakivat inspiraatiota boheemista kaupungista, jossa yhdistyivät eurooppalaiset ja aasialaiset piirteet. Vielä 1800-luvulla alle neljännes Tbilisin asukkaista oli georgialaisia: suurin osa oli armenialaisia tai venäläisiä.


title: Tbilisi

text: Venäjän keisarikunnan hajotessa syntyi 23. helmikuuta 1918 Transkaukasian federaatio, jonka pääkaupunkina Tbilisi toimi. Federaatio hajosi kuitenkin vain muutaman kuukauden kuluttua, ja Tbilisistä tuli itsenäistyneen Georgian pääkaupunki. Puna-armeija hyökkäsi maahan vuonna 1921 ja miehitti sen, minkä jälkeen Tbilisi julistettiin uuden Transkaukasian SFNT:n pääkaupungiksi. Siitä tuli Georgian vastarintaliikkeen keskus: liike huipentui vuoden 1924 kansannousuun, joka kuitenkin kukistettiin verisesti. Georgian SNT erotettiin omaksi alueekseen 1930-luvun puolivälissä, ja Tbilisi jatkoi sen pääkaupunkina.


title: Tbilisi

text: Neuvostokaudella oli huomattava vaikutus Tbilisiin sekä hyvässä että pahassa. Kaupunki kasvoi voimakkaasti: sen alue laajeni yhdeksänkertaiseksi ja väkiluku kasvoi yli miljoonaan. Tbilisi jaettiin kymmeneen hallinnolliseen piirikuntaan vuonna 1985. Suhteellisesta vauraudesta ja kasvusta huolimatta kaupunki pysyi jokseenkin syrjäisenä. Vuosisadan jälkipuoliskolla siitä tuli neuvostovastaisen toiminnan keskus: suurmielenosoitukset kukistettiin väkivalloin vuonna 1956 Tbilisin joukkomurhassa, kaupunki toimi georgian kielen asemaa puolustaneiden mielenosoitusten näyttämönä vuonna 1978 ja viimein huhtikuun 9. päivän tragediassa vuonna 1989 neuvostoarmeija surmasi mielenosoittajia Georgian parlamentin edustalla. Georgia julistautui itsenäiseksi päivälleen kaksi vuotta myöhemmin.


title: Tbilisi

text: 1990-luku oli Tbilisille ja koko Georgialle traagista aikaa. Talousromahdus, sisällissota ja sekasorto jättivät jälkensä kaupunkiin: kaupungissa on edelleen raunioituneita rakennuksia taisteluiden jäljiltä. Vaikka sisällissota päättyi vuonna 1993, kaupunkiin virtasi pian joukoittain pakolaisia Abhasiasta, jossa Abhasian sota pakotti lukuiset georgialaiset jättämään kotinsa. 1990-luvulla kaupunki kärsi korkeasta rikollisuudesta: monet pitivät pakolaisten suurta määrää osin syyllisenä rikosongelmiin. Kuitenkin 2000-luvulla kaupungin tilanne on parantunut huomattavasti, rikollisuus on vähentynyt ja kaupunkiin on virrannut ulkomaisia investointeja. Ruusujen vallankumouksessa vuonna 2003 tuhannet ihmiset kerääntyivät Tbilisin kaduille ja kaatoivat Eduard Ševardnadzen korruptoituneena pidetyn hallinnon.


title: Tbilisi

text: Tbilisi sijaitsee Georgian itäosassa historiallisella Kartlin alueella. Kaupunki rajautuu pohjoisessa Mtskheta-Mtianetin hallintoalueen Mtskhetan piirikuntaan ja etelässä Kvemo Kartlin hallintoalueen Gardabanin piirikuntaan. Tbilisin hallintoalueen pinta-ala on yhteensä 1 384 neliökilometriä. Kaupunki on rakennettu Mtkvari-joen laaksoon, ja joki jakaa sen kahteen osaan. Joen pohja on kaupungin alueella 200 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Tbilisi

text: Tbilisin alueen topografia on huomattavan monimuotoinen: alueen geologinen rakenne on monimutkainen ja sitä on muokannut eroosio. Kaupunki rajautuu idässä Kakhetin ylänköön ja idässä Trialetin vuorijonon reunakukkuloihin. Pohjoisessa on Saguramon vuorijono ja etelässä Teletin vuorijono. Mtkvarijoen vasen ranta on kaupungin alueella oikeaa rantaa korkeammalla ja se on jyrkempi. Joki virtaa kaupungin alueella yhteensä 33 kilometrin matkan ja siihen liittyy nelisenkymmentä pikkujokea tai pääosan vuodesta kuivana säilyvää uomaa. Verejoki yhtyy Mtkvariin Tbilisin keskustassa. Joen eteläpuolella kaupungin maisemaa hallitsee Mtatsmindan vuorijono, joka on yhteydessä Trialeti-vuoriin. Ero korkeimpien ja matalimpien alueiden välillä on noin 500 metriä. Vaihtelevien pinnanmuotojen vuoksi kaupunki on nauhanmuotoinen ja rakentaminen on keskittynyt joen varrelle. Suurimmat lähiöt sijaitsevat keskustan itä- ja pohjoispuolilla, ja tärkeimmät nähtävyydet ovat keskittyneet Mtkvarin oikealle rannalle. Vasen ranta on uudempi ja siellä sijaitsevat päärautatieasema ja lentoasema. Keskustan pohjoispuolella on suuri Tbilisin tekoallas.


title: Tbilisi

text: Tbilisi sijaitsee Itä-Georgian mannerilmaston ja lännen subtrooppisen meri-ilmaston rajalla. Kaupungin ilmasto onkin hyvin vaihteleva. Kaupungin länsipuolen korkeat vuoret estävät länsituulen pääsyn kaupunkiin, minkä vuoksi kaupungissa ei sada runsaasti. Sademäärät kukkuloilla ovat suurempia kuin Mtkvarin laaksossa. Kun kaupunkiin tuulee kylmää ilmaa idästä, lämpötila voi laskea hyvinkin nopeasti. Tbilisin keskustassa keskimääräinen vuosittainen sademäärä on 510 millimetriä, ja kaupungin itäosa on yleensä länsiosaa kuivempi. Enimmillään keskustassa sataa toukokuussa 88 millimetriä, mutta myös syyskuussa sademäärät kohoavat usein lähes samalle tasolle. Kuivimmat kuukaudet ovat tammikuu ja elokuu.


title: Tbilisi

text: Vuoden keskimääräinen lämpötila Tbilisissä vaihtelee 10,8–12,6 asteen välillä, ja laaksossa se on korkeampi kuin kukkuloilla. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila laskee 0,5 asteeseen laaksossa ja −0,7 asteeseen kukkuloilla. Lämpimimmillään heinäkuussa elohopea kohoaa laaksossa keskimäärin 21,5–24,2 asteeseen celsiusta, mutta vuorilla elokuu on heinäkuuta lämpimämpi. Matalin kaupungissa koskaan mitattu lämpötila on −20 astetta. Toisessa ääripäässä lämpötila voi nousta 38 asteeseen.


title: Tbilisi

text: Tbilisi on Georgian pääkaupunki maan perustuslain 10:nnen artiklan mukaan. Tbilisiä johtavat pormestari ja kaupunginvaltuusto (). Nykyinen pormestari on Kakha Kaladze. Varapormestarina toimii Irakli Khmaladze. Kaupunginvaltuustossa on 50 jäsentä ja se valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. 25 jäsentä valitaan enemmistövaalitavalla piirikunnista ja loput jäsenet suhteellisella vaalitavalla koko Tbilisin alueelta. Valtuustolla on muun muassa oikeus päättää kaupungin budjetista. Myös kaikilla kaupungin piirikunnilla on oma paikallishallintonsa.


title: Tbilisi

text: Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa maan valtapuolue Yhdistynyt kansallinen liike sai vaalivoiton ja yhteensä 39 paikkaa kaupunginvaltuustoon. Puolue sai äänistä 52,48 prosenttia ja kaikki enemmistövaalitavalla valittavat paikat. Oppositiolle jäävät 11 paikkaa jakautuivat usean puolueen kesken. Kaupungin pormestari valittiin nyt ensimmäistä kertaa suorilla vaaleilla ja Gigi Ugulava sai 55,23 prosenttia äänistä. Seuraavaksi eniten ääniä kerännyt ehdokas oli opposition Irakli Alasania, jonka äänisaalis jäi 19,06 prosenttiin.


title: Tbilisi

text:
Tbilisi jaetaan kuuteen piirikuntaan, joilla on kullakin oma paikallishallintonsa. Suurin osa piirikunnista on nimetty historiallisten kaupunginosien mukaan. Kaupungissa on myös runsaasti pienempiä, epämuodollisia kaupunginosia, joilla ei ole tarkkoja hallinnollisia rajoja. Lisäksi Mtkvari-joki jakaa Tbilisin kahteen osaan, oikeaan ja vasempaan rantaan. Tbilisin hallintoalueeseen kuuluu myös Tsqnetin kaupunki, joka sijaitsee piirikuntajaon ulkopuolella.Tbilisin sinetti on georgialainen kilpi, jossa on tyylitelty varpushaukka ja/tai fasaani. Ne muodostavat sanan ″Tbilisi” georgialaisin aakkosin (). Kilven reunalla on seitsemän seitsensakaraista tähteä, ja tammenlehvät symboloivat voimaa ja ikuisuutta. Alaosassa on aaltokuvio ja kaupungin nimi "asomtavruli" ja "nuskha khutsuri" -aakkosilla. Sinetti perustuu kaupungin perustamislegendaan.
Tbilisin lipussa on sininen, kultareunuksinen risti valkealla taustalla. Keskellä on kaupungin sinetti punaisella pohjalla ja seitsemän kultaista seitsensakaraista tähteä.
Tbilisin kaupungin avaimen kruunussa on kaksi jousta muistuttavaa kaarta, jotka ympäröivät keskiosaa, johon on kuvattu varpushaukka tai fasaani. Ne symboloivat kaupungin perustamista. Ylempään kaareen on kirjoitettu sana ″Tbilisi” ja alemmassa on tammenlehviä. Avaimen varren pää on granaattiomenan, runsauden symbolin, kannan muotoinen. Varsi on Tbilisin vanhassa kaupungissa yleisten parvekkeiden pinnojen kaltainen.


title: Tbilisi

text: Vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan koko Tbilisin hallinnollisen alueen asukasluku oli 1 108 717. Aiemman vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan sama asukasluku oli 1 081 679.


title: Tbilisi

text: Vuonna 2014 Tbilisin asukkaiden enemmistö oli etniseltä taustaltaan georgialaisia, mutta kaupungissa asuu myös monia muita etnisiä ryhmiä. Georgialaisia oli 996 804, armenialaisia 53 409, azereja 15 187, venäläisiä 13 359, jesidejä 11 194, osseetteja 4 313, ukrainalaisia 3 239, kreikkalaisia 1 861 ja assyrialaisia 972. 7 828 kuului muihin ryhmiin.


title: Tbilisi

text: Uskonnolliselta taustaltaan Tbilisin asukkaista 1 024 931 oli ortodokseja, 29 368 armenialaisortodokseja, 16 268 muslimeja, 8 124 jesidejä, 3 979 jehovantodistajia, 1 662 katolilaisia, 1 174 protestantteja ja 1 016 juutalaisia. Tbilisi on ollut uskonnollisesti suvaitsevainen kaupunki, jonka keskustassa kirkko, moskeija ja synagoga sijaitsevat vierekkäin.


title: Tbilisi

text: Vielä vuonna 1989 kaupungissa asui yhteensä 1 246 936 ihmistä. Neuvostoliiton hajoamisen aiheuttama taloudellinen romahdus ja poliittinen epävakaus saivat 1990-luvun alussa aikaan voimakkaan muuttoliikkeen ulkomaille ja maaseudulle. Eniten ihmisiä muutti kaupungista pois vuonna 1993. Viime vuosina tilanne on kuitenkin vakautunut ja myös kaupungin väkiluku on kääntynyt kasvuun.


title: Tbilisi

text: Tbilisissä on lukuisia historiallisia kirkkoja. Vanhimpiin kirkkoihin kuuluvat Šavtelin alueella sijaitseva Antšiskhatin kirkko, jonka historia ulottuu 500-luvulle ja jonka rakennutti kuningas Vakhtang I:n poika Datši, ja Sionin katedraali, joka rakennettiin alun perin 500–600-luvuilla mutta jonka nykyiset osat ovat pääosin 1000–1100-luvuilta. Se toimii Georgian patriarkan kirkkona. Mtkvarin oikealla rannalla sijaitsevat myös viime aikoina uudelleen rakennettu Pyhän Nikolaksen kirkko Nariqalan linnoituksessa ja Džvarismaman kirkko vanhassakaupungissa. Jälkimmäisen paikalla oli kirkko jo 400-luvulla. Alueella on myös armenialaisia kirkkoja, kuten Armenialainen Pyhän Yrjön katedraali Gorgasali-aukiolla ja Norašenin kirkko 1700-luvun lopusta. Armenialaisalueella joen toisella rannalla Avlabarissa on Etšmiadzinin katedraali, mutta alueen tärkein nähtävyys on georgialainen Metekhin kirkko, joka rakennettiin legendan mukaan alun perin 400-luvulla; nykyinen rakennus on kuitenkin 1200-luvulta. Avlabarissa sijaitsee myös vuonna 2003 valmistunut Sameban katedraali, joka on koko Georgian suurin kirkko.


title: Tbilisi

text: Myös Rustaveli-kadun alueella uudessa kaupungissa on muutamia merkittäviä kirkkoja. Kašvetin kirkko sijaitsee parlamenttia vastapäätä ja se rakennettiin 1900-luvun alussa keskiaikaisen Samtavisin kirkon mallin mukaan. Sininen luostari on vuorostaan peräisin 1800-luvun loppupuolelta ja se sijaitsee Mtkvarin rannalla. Mamadavitin kirkko kohoaa Mtatsminda-vuorella ja se on rakennettu 1800-luvun puolivälin jälkeen. Georgialaisten ja armenialaisten kirkkojen lisäksi kaupungissa on katolinen Neitsyt Marian ylösnousemuksen katedraali 1800-luvun alusta, Pietarin ja Paavalin katedraali 1870-luvulta ja useita venäläisiä kirkkoja. Tbilisissä on myös vuonna 1910 valmistunut synagoga, jonka yhteydessä on juutalaisväestön historiaa esittelevä museo. Samalla alueella vanhassakaupungissa on Tbilisin moskeija, joka on ainoa jäljelle jäänyt Stalinin ja Berijan 1930-luvun puhdistusten jälkeen. Moskeija, syngagoga, georgialainen ja armenialainen kirkko sijaitsevat aivan toistensa lähellä.


title: Tbilisi

text: Tbilisissä on lukuisia museoita, joista tärkeimmät kuuluvat Georgian kansallismuseon piiriin. Niitä ovat esimerkiksi Simon Džanašian Georgian museo, jossa on nähtävillä esimerkiksi esikristillisen kauden kultaesineitä Georgian alueelta, vuonna 1920 perustettu Georgian taidemuseo, joka esittelee georgialaista taidetta kahden vuosituhannen ajalta, ja Ioseb Grišašvilin Tbilisin historiallinen museo, joka kertoo kaupungin historiasta. Hieman kauempana keskustasta Kus tba -järvellä sijaitsee Tbilisin etnografinen ulkomuseo, joka esittelee perinteistä kansanrakentamista ympäri Georgiaa. Uusimpiin museoihin lukeutuu neuvostokauden historiaa esittelevä, vuonna 2006 avattu Neuvostomiehityksen museo. Kansallismuseo hallinnoi myös useita kaupungissa työskennelleiden merkittävien georgialaisten talomuseoita (Elene Akhvlediani, Mose Toidze, Iakob Nikoladze ja Utša Džaparidze) ja arkeologista museota. Lisäksi Georgian taidemuseosta erillään toimii Georgian kansallisgalleria Rustaveli-kadulla. Museossa on esillä pääosin uudempaa georgialaista taidetta.


title: Tbilisi

text: Kansallismuseon hallinnoimien museoiden lisäksi kaupungissa toimii useita muita eri alojen museoita. Kirjallisuutta esittelee Giorgi Leonidzen Georgian kirjallisuuden museo, jossa on esillä esimerkiksi käsikirjoituksia ja joka pitää yllä myös kahden georgialaisen kirjailijan (Titsian Tabidze ja Nodar Dumbadze) talomuseoita. Esittävästä taiteesta kertoo Georgian teatterin, musiikin, elokuvan ja koreografian museo, joka on perustettu vuonna 1927, ja kansantaidetta esittelee yli satavuotias Georgian kansan- ja käyttötaiteen museo. Musiikkiin keskittyy Georgian kansanlaulujen ja soitinten museo. Vastaavia erikoisaloihin keskittyviä museoita on runsaasti: niistä huomattavimpiin kuuluvat esimerkiksi jo vuonna 1887 perustettu Valtion silkkimuseo, joka on rakennuksineen hieno esimerkki 1800-luvun museoarkkitehtuurista, ja uudehko Georgian pankin ylläpitämä Rahamuseo. Kaupungissa on myös suuri määrä muita georgialaisten merkkihenkilöiden talomuseoita.


title: Tbilisi

text: Matkailijoille kiinnostavin alue kaupungissa on Vanha Tbilisi vanhoine taloineen, puuparvekkeineen, hämyisine kujineen ja kirkkoineen. Sen yllä kohoaa Nariqalan linnoitus, jonka varhaisimmat osat ovat 300-luvulta. Linnoituksen yhteydessä sijaitsee suuri, 1960-luvulla pystytetty Kartlis deda -niminen () veistos, jolla on miekka toisessa ja viinilasi toisessa kädessä. Myös Tbilisin kasvitieteellinen puutarha on linnoituksen vieressä. Sen alapuolella oleva vanhakaupunki rakentuu Gorgasali-aukion ympärille ja sen henkinen keskus on Abanotubanin eli rikkikylpylöiden alue; kylpylöistä tunnetuin on keskiaasialaiseen tyyliin rakennettu Orbeliani-kylpylä. Tärkeä Leselidze-katu kulkee vanhastakaupungista Vapaudenaukiolle, mutta historiallisesti Šavteli- ja Sioni-kadut olivat tärkeämpiä. Ne on muutettu kävelykaduiksi. Mtkvarin toisella rannalla jyrkän rantakallion yllä sijaitsee Avlabarin alue, joka oli aiemmin armenialaisten asuttama. Varhaisin joen ylittävä silta yhdisti Avlabarin muuhun kaupunkiin ja sen yläpuolella entisen siltaa vartioineen linnoituksen paikalla kohoavat Metekhin kirkko ja Vakhtang Gorgasalin patsas.


title: Tbilisi

text: Kaupungin tärkein katu on Vapaudenaukiolta Tasavallanaukiolle kulkeva Rustaveli-katu. Sen varrella sijaitsee esimerkiksi useita museoita, vuonna 1807 rakennettu kuvernöörin palatsi, Georgian parlamentti, Rustaveli-teatteri ja Paliašvili-ooppera. Tasavallanaukiolta avautuu näkymä Kaukasukselle. Viereiseltä Rustaveli-aukiolta alkaa Kostava-katu, joka jatkuu Veran puistoon. Veran kaupunginosan vieressä sijaitsee Tbilisin rikkain alue, Vake, jossa on lukuisia baareja, kahviloita ja kauppoja ja Tbilisin valtionyliopiston päärakennus. Sen ja jo mainittujen Rustaveli-kadun rakennusten lisäksi 1800-luvun kertaustyylejä ja 1900-luvun alun arkkitehtuuria edustavia rakennuksia on muuallakin; niihin kuuluvat TBC-pankin talo, Georgian kansalliskirjasto, Tbilisin kaupungintalo Vapaudenaukiolla, Tbilisi Marriott -hotelli, Georgian korkein oikeus, Georgian kirjailijaliiton talo, Georgian kansallisgalleria ja Mardžanišvili-teatteri.


title: Tbilisi

text: Kaupungin tärkeimpiin puistoihin kuuluu Vaken puisto, joka perustettiin vuonna 1946 ja joka sijaitsee Mtatsminda-vuoren rinteellä. Pohjoisessa puisto yhdistyy Tšavtšavadze-katuun leveän portaikon avulla, joka jatkuu puiston pääakselina suihkulähteineen ja päättyy tuntemattomalle sotilaalle rakennettuun muistomerkkiin. Puistossa on ulkoilmaelokuvateatteri, kahviloita, ravintoloita ja baareja. Tbilisin kasvitieteellinen puutarha on vuorostaan huomattavasti vanhempi: sen paikalla oli kuninkaallinen puutarha jo keskiajalla, ja se avattiin nykyisessä muodossaan vuonna 1845. Puutarha on 128 hehtaarin suuruinen ja siellä on 3 500 eri kasvilajia. Tbilisin eläintarha on hiljattain remontoitu. Kaupungissa on myös lukuisia pienempiä puistoja, kuten Puškinin aukio suihkulähteineen aivan kaupungin sydämessä, Alievin aukio vanhassa Tbilisissä ja hieman suurempi Aleksandren aukio Kašvetin kirkon takana.


title: Tbilisi

text: Tbilisin alueella sijaitsee useita järviä, jotka ovat suosittuja virkistysalueita. Pieni Kilpikonnajärvi sijaitsee Vaken puiston alueella ja sinne kulkee köysirata. Pitkään tbilisiläisten suosiossa ollut järvi saa vetensä maanalaisista virroista. Sen rannalla on hiekkaranta ja kahviloita. Toinen pieni, kaupungin lähistöllä sijaitseva järvi on Lisin järvi, joka sijaitsee Mtkvari-joen laaksossa keskustan länsipuolella. Näitä suurempi on Tbilisin tekoallas keskustan pohjoispuolella. Tekoallas on ollut toiminnassa vuodesta 1953 lähtien ja se on pisimmillään 8,75 kilometrin pituinen. Matka keskustasta järvelle kestää vartin.


title: Tbilisi

text: Tbilisin metro on suosittu kulkuväline kaupungissa. Metrossa on kaksi linjaa ja yhteensä 22 asemaa. Metroa käyttää päivittäin 300 000 henkeä ja se liikennöi kello kuudesta aamulla keskiyöhön saakka. Metron ensimmäinen, kuusi asemaa käsittänyt osuus avattiin liikenteelle 11. tammikuuta 1966 ja toinen linja avattiin vuonna 1979. Viimeisin asema verkostoon lisättiin vuonna 2002 ja yksi asema on rakenteilla. Pidempi linjoista, punainen Akhmeteli–Varketili-linja, on 19,6 kilometrin pituinen ja kulkee luoteesta kaakkoon. Lyhyempi, vihreä Saburtalo-linja yhtyy siihen Vagzlis moedanin metroasemalla ja on 6,7 kilometrin pituinen. Metroasemia ja -vaunuja on viime vuosina uusittu ja metron turvallisuus on samalla kohentunut.


title: Tbilisi

text: Tbilisissä on kattava linja-autoverkosto. Sitä on uusittu viime vuosina huomattavasti, ja kaupunkiin ostettiin samalla tuhat uutta linja-autoa. Käyttöön otettiin myös uusi matkakorttijärjestelmä, ja teille asennettiin yli kaksi tuhatta uutta liikennemerkkiä turvallisuuden lisäämiseksi. Linja-autot ovat keltaisia. Kaupunkia palvelevat myös maršrutkat: ne voi pysäyttää missä tahansa ja kyydistä voi jäädä missä tahansa. Maršrutkareittejä on useita ja niiden käyttö on halpaa. Kaupungissa on kolme pitkän matkan linja-autoasemaa: Didube, Ortatšala ja Vagzlis moedani. Tärkein näistä on Didube, josta lähtee linja-autoja ympäri maata, Ortatšala palvelee Armeniaa, Azerbaidžania ja Turkkia ja Vagzlis moedanilta lähtee vuoroja Länsi-Georgiaan.


title: Tbilisi

text: Tbilisin liikennettä on sanottu kaoottiseksi ja tiet ovat olleet huonossa kunnossa, mutta tilanne on viime aikoina kohentunut. Taksit ovat nopein keino liikkua kaupungilla, ja ne palvelevat kellon ympäri. Kaupungissa toimii useita taksiyhtiöitä. Georgian rautatiet liittää kaupungin maan muihin osiin ja Armeniaan ja Azerbaidžaniin. Tbilisissä on neljä rautatieasemaa: Avtšala, Didube, Navtlughi ja Tbilisin päärautatieasema. Tbilisistä on säännöllinen rautatieyhteys kotimaassa Akhalkalakiin, Kutaisiin, Makhindžauriin (Adžariaan), Potiin, Ozurgetiin ja Valeen sekä ulkomaille Bakuun ja Jerevaniin.


title: Tbilisi

text: Tbilisiä palvelee yksi lentoasema, Tbilisin kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee 18 kilometrin päässä kaupungin keskustasta itään. Lentoasema uusittiin täysin vuonna 2006 ja siellä on viisi porttia kansainvälisille lennoille ja yksi kotimaisille. Se on suunniteltu käsittelemään 2 800 000 matkustajaa vuodessa. Kaupungin keskustaan lentoasemalta pääsee bussilla, taksilla ja junalla. Lentoaseman yhteydessä oleva rautatieasema on uusi ja matka lentoasemalta keskustaan kesää 20 minuuttia. Tbilisin lentoasema toimii Georgian Airways -yhtiön kotikenttänä ja sieltä on suoria lentoja useisiin kaupunkeihin Euroopassa.


title: Tbilisi

text: Tbilisissä on useita julkisia ja yksityisiä yliopistoja, jotka tarjoavat kaupunkilaisille ja muille georgialaisille korkean asteen koulutusta. Suurin niistä on vuonna 1918 perustettu Ivane Džavakhišvilin valtionyliopisto, jolla on kuusi tiedekuntaa ja useita haaraosastoja ympäri maata. Muihin kaupungissa toimiviin korkeakouluihin lukeutuvat esimerkiksi Tbilisin lääketieteellinen valtionyliopisto, Caucasus School of Business, Georgian amerikkalainen yliopisto, Georgian tekninen yliopisto, Ilia Tšavtšavadzen valtionyliopisto, Tbilisin teatteri- ja elokuvakorkeakoulu, International Black Sea University ja Georgian kuvataideakatemia.


title: Tbilisi

text: Kaupungissa on kaksi suurta jalkapalloseuraa: Tbilisin Dynamo ja FC Lokomotivi Tbilisi. Tbilisin Dynamon suurin saavutus on Cup-voittajien cupin voitto kaudelta 1980–1981. Lisäksi seura voitti kaksi Neuvostoliiton mestaruutta. Tbilisin Dynamo pelaa ottelunsa 54 549-paikkaisella Boris Paitšadzen stadionilla. Stadion toimii myös Georgian jalkapallomaajoukkueen kotiareenana. Koripallossa kaupunkia edustaa BC Dinamo Tbilisi, joka on voittanut yhden Euroliigan mestaruuden.


title: Tbilisi

text: Tbilisillä on yksitoista sisarkaupunkia. Ensimmäinen sisarkaupunki oli Saksan Saarbrücken, jonka kanssa Tbilisi solmi yhteistyösopimuksen vuonna 1975. Tbilisissä on Saarbrückenin aukio ja Saarbrückenissä vastaavasti Tbilisin aukio (). Yhteistyötä sisarkaupunkien kanssa tehdään esimerkiksi kulttuurin, urheilun, talouden, tieteen ja ympäristön aloilla.


title: Leukemia

text: Leukemia (suom. "valkoverisyys") on verisyöpä, veren valkosolujen syöpä. Valkosolujen esiasteiden lisääntynyt jakautuminen täyttää veren ja luuytimen syöpäsoluilla. Seurauksena on punasolujen, verihiutaleiden ja muiden kuin syöpävalkosolujen (”blastien”) vähäisyys veressä. Leukemiaa diagnosoidaan Suomessa vuosittain noin 150 tapausta, joista likimain 50 lapsilla. Tämä tekee leukemiasta lasten yleisimmän syöpämuodon.


title: Leukemia

text: Leukemian oireet ovat usein hyvin epämääräisiä, ja niitä tavataan myös tavallisissa, täysin vaarattomissa taudeissa.


title: Leukemia

text: Tyypillisiä potilaiden kuvaamia ongelmia ovat väsymys, kalpeus ja pitkittyneet tai toistuvat infektiot. Verihiutaleiden vähyydestä johtuen vuoto-oireita (mm. pienet pistemäiset verenpurkaumat ja yleinen mustelmataipumus) saattaa esiintyä. Luusärky (jalkakivut, selkäkivut) on myös tavallinen johtuen syöpäsolujen pakkautumisesta luuydinonteloon. Lääkärin tutkimuksessa todetaan usein suurentunut perna tai maksa (suurentuneet imusolmukkeet kaulassa, kainaloissa, nivusissa sekä vatsan alueella ovat mahdollisia), mikä voi lapsilla aiheuttaa vatsan pömpötyksen.


title: Leukemia

text: Leukemiaepäilyä vahvistaa verikokeessa nähtävä kahden solutyypin (punasolut, valkosolut tai verihiutaleet) epänormaali määrä, poikkeava valkosolujen erittelylaskennan tulos tai epänormaalien solujen näkyminen erittelylaskennassa. Leukemiadiagnoosin lopulliseen varmistamiseen vaaditaan kuitenkin aina luuydintutkimus.


title: Leukemia

text: Leukemiat jaetaan alatyypeiksi sairaiden solujen ilmiasun, erilaistumisasteen ja genetiikan mukaan. Päätyyppejä on neljä: akuutti myelooinen leukemia, akuutti lymfaattinen leukemia, krooninen myelooinen leukemia ja krooninen lymfaattinen leukemia. Akuutti lymfaattinen on lasten ja krooninen lymfaattinen aikuisten yleisin leukemia.


title: Leukemia

text: Akuutit leukemiat puhkeavat äkisti ja etenevät nopeasti. Ne vaativat välitöntä hoitoa ja ovat tavallisimpia lapsilla, nuorilla ja nuorilla aikuisilla. Kroonisen leukemian ennuste ei ole hyvä, mutta sairaus etenee hitaasti. Yleensä potilaat ovat elossa vielä 5–10 vuoden kuluttua sairauden toteamisesta.


title: Leukemia

text: Leukemiaa hoidetaan tavallisimmin solunsalpaajilla. Hoitoon voidaan liittää myös sädehoito ja joskus harvinaisissa tapauksissa (esimerkiksi leukemiasolujen muodostaman kasvaimen tai poistettavan pernan kyseessä ollessa) leikkaus.


title: Leukemia

text: Hoitotapa vaihtelee huomattavasti leukemiatyypistä riippuen. Aikuisen hitaasti etenevää, kroonista lymfaattista leukemiaa voidaan aluksi vain seurata ja myöhemmin oireiden ilmaantuessa hoitaa nostaen lääkeannoksia asteittain, kun taas nuorten potilaiden aggressiivisesti etenevän taudin aktiivinen, monen lääkkeen yhdistelmistä koostuva hoito aloitetaan yleensä parin päivän sisällä. Nuorehkojen (alle 50-55 vuotta) potilaiden uusiutuneiden tai muuten huonoennusteisten tautien kohdalla tulee kyseeseen myös luuydinsiirto.


title: Leukemia

text: Akuuttien leukemioiden hoitoaika on keskimäärin 6 kuukaudesta vuoteen (akuutti myelooinen leukemia) tai 2-3 vuotta (akuutti lymfaattinen leukemia). Aktiivihoidon loputtua kaikkia potilaita seurataan vähitellen harvenevin sairaalakäynnein 5-10 vuotta taudin mahdollisen uusiutumisen ja hoidon mahdollisesti aiheuttamien myöhäisvaikutusten toteamiseksi.


title: Eturauhanen

text: Eturauhanen () on naisilla ja miehillä virtsarakon alapuolella sijaitseva lisäsukupuolirauhanen. Naisten vastaavaa elintä, Skenen rauhasta, voi pitää eturauhasen surkastumana.


title: Eturauhanen

text: Miehillä eturauhasen tehtävänä on tuottaa siemennesteeseen nestettä siittiöiden ravinnoksi. Miehen siemenjohtimet liittyvät virtsaputkeen eturauhasen sisällä.


title: Eturauhanen

text: Vanhemmiten valtaosalla miehistä on hyvänlaatuista eturauhasen liikakasvua, jonka seurauksena eturauhasen läpi kulkeva virtsaputki ahtautuu. Eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu olisi muutoin lähes harmitonta, mutta siitä voi seurata virtsaamisvaikeuksia; virtsarakkoa ei saa tyhjennettyä kunnolla ja sinne kertyy tavallista enemmän virtsaa. Oireet voivat vaihdella, ja niitä ovat virtsaamistarpeen tihentyminen, tarve herätä yöllä virtsaamaan, virtsan kulun vaikeutuminen ja virtsasuihkun heikentyminen. Eturauhassyöpä ja sen riskitekijöiden kasvu on myös melko yleinen vanhemmilla miehillä.


title: Eturauhanen

text: Asiantuntija voi arvioida eturauhasen kokoa ja rakennetta yksinkertaisimmin tunnustelemalla sitä peräsuolen kautta (tuseeraus). Lisäksi sitä voidaan tutkia ultraäänellä. Myös laboratoriokokein veren seerumista mitattava, kohonnut PSA-arvo (prostataspesifinen antigeeni) voi antaa viitteitä mahdollisesta eturauhasen suurenemisesta, syövästä tai kasvaneesta syöpäriskistä. Kokeessa määritetään kokonais-PSA:n ja nk. vapaan PSA:n pitoisuudet ja niiden suhde.


title: Eturauhanen

text: Virtsaputken ahtautumaa tai virtsarakon rakennetta voidaan myös tutkia tähystystekniikan avulla.


title: Verihiutale

text: Verihiutale eli trombosyytti on keskeinen osa verenhyytymisjärjestelmää. Verihiutaleet ovat tumattomia solukalvon ympäröimiä solulimakappaleita, jotka varastoituvat pernaan. Maksan trombopoietiini stimuloi verihiutaleiden synteesiä luuytimessä. Verihiutaleiden vähäisyys ("trombosytopenia") ilmenee verenvuototaipumuksena.


title: Verihiutale

text: Haavan syntyessä verihiutaleita rikkoutuu ja niistä sekä vaurioittuneesta kudossolusta vapautuu trombiinientsyymiä vereen. Se laukaisee monivaiheisen reaktioketjun, jonka tuloksena veriplasmassa liuenneena oleva fibrinogeeni muuttuu säikeiseksi ja veteen liukenemattomaksi fibriiniksi. Näihin säikeisiin juuttuneet verisolut värjäävät hyytymän punaiseksi. Myöhemmin fibriinisäikeet vetäytyvät kokoon ja puristavat seerumin pois hyytymästä, joka kuivuu lopuksi ruveksi. Verihiutaleet voivat myös paikata verisuoniin syntyneitä pikkuvaurioita. Veren hyytyminen on siis suurimmaksi osaksi trombosyyttien ansiota.


title: Verihiutale

text: Vuonna 2017 University of Californian tutkijat havaitsivat hiirikokeella, että suurin osa verihiutaleista syntyy keuhkojen megakariosyyttisoluissa. Tähän asti verihiutaleiden on uskottu muodostuvan luuytimessä tapahtuvassa niin sanotussa hematopoieesi-prosessissa.


title: Kamtšatkalaiset kielet

text: Kamtšatkalaiset kielet eli tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Itä-Siperiassa.


title: Kamtšatkalaiset kielet

text:
Kamtšatkalaiset kielet jaetaan kahteen ryhmään, joihin kuuluu kuusi elossa olevaa kieltä:
Tšuktšilaiset kielten ja itelmeeniläisten kielten kuulumisesta samaan kielikuntaan on kiistelty. Eteläitelmeenistä on epäilty, ettei se välttämättä olisi lainkaan sukua kamtšatkalaisille kielille.


title: Ketin kieli

text: Ketin kieli eli ketti (aikaisempi nimitys "jeniseinostjakki"; ketiksi остыганна ка’, "ostyganna ka’") on Venäjällä Siperiassa asuvien kettien puhuma jeniseiläinen kieli.


title: Ketin kieli

text: Ketit asuvat Jenisein keskijuoksun ja sen sivujokien varrella Krasnojarskin aluepiirin Turuhanskin piirissä sekä Evenkian Sulomain taajamassa. Eniten kettejä on Turuhanskin piirin Kellogin taajamassa.


title: Ketin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 1 100 kettiä ja 589 ketin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan keteistä 48,8 % ilmoitti äidinkielekseen ketin ja 49,4 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 1 500 kettiä ja 485 ketin puhujaa. Kaikki ketit osaavat venäjää, ja eräät puhuvat myös selkuppia ja evenkiä. Turuhanskin piirissä asuva pieni selkuppiryhmä puhuu kettiä äidinkielenään tai toisena kielenään.


title: Ketin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 213 ketin puhujaa.


title: Ketin kieli

text: Ketti ja sammumaisillaan oleva jugi muodostavat jeniseiläisten kielten ryhmän, jolla ei ole tunnettuja sukulaiskieliä. Tämän vuoksi kettiä voidaan pitää isolaattikielenä. Vielä 1700-luvulla seudulla puhuttiin myös muita jeniseiläiskieliä: arinia, assania, kottia ja pumpokolia. Niiden mahdollisista yhteyksistä muihin kielikuntiin on esitetty lukuisia hypoteeseja. Nykyään todennäköisimpänä pidetään jeniseiläisten, pohjoiskaukasialaisten ja sinotiibettiläisten kielten jonkinasteista sukulaisuutta.


title: Ketin kieli

text: Kettien arvellaan muuttaneen nykyiselle alueelleen Jenisein yläjuoksulta. Kieli jakautuu etelä-, keski- ja pohjoismurteisiin, joiden välillä on huomattavia eroja.


title: Ketin kieli

text: Ketin kielen tieteellisen tutkimuksen aloitti 1800-luvulla suomalainen M.A. Castrén. Sitä ovat tutkineet myös Gustaf Ramstedt ja Otto Donner sekä neuvostoliittolaiset kielitieteilijät A.P. Dulzon ja Je.A. Kreinovitš.


title: Ketin kieli

text: Vuonna 1934 julkaistiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut ketin aapinen, mutta varsinainen kirjakieli alkoi kehittyä vasta 1980–1990-lukujen vaihteessa. Nykyään käytetään lisämerkein täydennettyä kyrillistä aakkostoa. Kirjakielellä on julkaistu lähinnä äidinkielen oppikirjoja. Kouluissa kieltä opetetaan aineena. Opettajia koulutetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa.


title: Ketin kieli

text:
"Ketin kirjaimisto"
Ketti on erittäin uhanalainen kieli. Sitä puhuvat etupäässä vanhukset. Keski-ikäiset käyttävät kieltä vähän eikä se enää välity lapsille. Kouluopetuksen tulokset ovat heikkoja ja äidinkielen arvostus alhainen.


title: Ket

text: Ket voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: SMP (täsmennyssivu)

text: SMP voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Burušaskin kieli

text: Burušaski on isolaattikieli. Sitä puhui vuonna 2000 noin 87 000 ihmistä tai joidenkin arvioiden mukaan jopa 100 000 ihmistä pääasiassa Pohjois-Pakistanissa. Burušaskilla ei ole tunnettuja sukulaiskieliä, ja sen sukulaisuutta on yritetty selvittää erityisesti baskin, sumerin, kaukasialaisten kielten, dravidakielten ja jeniseiläisten kielten kanssa, mutta toistaiseksi tuloksia ei ole saavutettu.


title: Burušaskin kieli

text: Burušaskilla on kaksi päämurretta, jotka eivät eroa toisistaan kovin merkittävästi. Ympäröivät kielet ovat vaikuttaneet voimakkaasti burušaskin sanavarastoon, eritoten siksi, että koko islamilainen, arabialais-persialainen sivistyssanasto on lainattu kaikkiin muslimikieliin, myös burušaskiin, jonka puhujat ovat ainakin nimellisesti muslimeja, joskin kuuluisampia hurtista ja rivosta huumoristaan kuin hurskaudestaan. (Merkittävä osa tutkijoiden keräämästä burušaskinkielisestä materiaalista on tiettävästi sisällöltään hätkähdyttävän ruokotonta jopa kaiken kokeneen länsimaalaisen näkökulmasta.) Selvästi persialaista alkuperää ovat muun muassa burušaskin vihollista ja ystävää tarkoittavat sanat "dušman" ja "doost" sekä Jumalaa tarkoittava "xoda".


title: Burušaskin kieli

text: Burušaskin taivutuspäätteet ja kieliopillinen materiaali on täysin vierasta naapurikielille (jotka ovat kašmirin, hindin ja urdun sukuisia indoarjalaisia kieliä), mutta itse burušaskin kielioppi ei ole sen enempää suomen kuin hindin puhujankaan näkökulmasta outo, vaikka ehkä eksoottinen. Äänneopissakin on Intian kielille tyypillisiä yleispiirteitä: hindin tai urdun puhujalle burušaskin ääntäminen ei voi olla kohtuuttoman vaikeaa.


title: Burušaskin kieli

text: Burušaskin erityispiirteitä on, että ruumiinosia tarkoittavat sanat eivät koskaan esiinny ilman omistusliitettä (burušaskissa ei ole sanaa "käsi", vaan ainoastaan "käteni, kätesi" ym., jos kohta omistusliite tulee siellä sanan alkuun, ei loppuun). Burušaskissa on neljä sukua: maskuliini, feminiini, yksittäin esiintyvä ja materia. Maskuliineja ja feminiinejä voivat olla vain ihmiset, esimerkiksi eläimet kuuluvat yksittäin esiintyvien luokkaan.


title: Burušaskin kieli

text: Burušaskin puhujilla on elävä tarinankerrontakulttuuri, mutta kielellä ei viime aikoihin asti ole juurikaan ollut kirjallista käyttöä. Jos sitä on tarpeen kirjoittaa, käytetään yleensä arabialaisten aakkosten urdulais-persialaista muotoa.


title: Burušaskin kieli

text: Burušaskissa on 32 konsonanttia.


title: Burušaskin kieli

text: Taulukossa on käytetty IPA-merkistöä. Niitä selaimia varten, jotka eivät osaa näyttää Unicodea oikein, on annettu sulkeissa ääntämisohje vaihtoehtoisilla merkeillä.


title: Burušaskin kieli

text: Burušaskissa on viisi vokaalia: a, e, i, o ja u.


title: Baskin kieli

text: Baski (omakielinen nimi "euskara") on baskien puhuma kieli. Sitä puhutaan Pohjois-Espanjan ja Lounais-Ranskan alueilla, Baskimaassa, missä se on vähemmistökieli. Baskin sukulaisuutta mihinkään muuhun kieleen ei ole pystytty sitovasti osoittamaan – baski on niin sanottu isolaattikieli. Se on Länsi-Euroopan ainoa kieli, joka ei kuulu indoeurooppalaisiin kieliin. Baski saattaa olla viimeinen jäänne Länsi-Euroopassa ennen indoeurooppalaisten kielten leviämistä puhutusta kieliryhmästä.


title: Baskin kieli

text: Nykyisen tietämyksen varassa on mahdotonta sanoa, ovatko baskien esi-isät asuneet samalla alueella pitkään vai ovatko he muuttaneet sinne jostakin muualta. Rooman valtakunnan ajalta tallentuneet tiedot akvitanialaisten henkilö- ja jumalnimistä viittaavat siihen, että akvitanian kieli oli mahdollisesti baskin edeltäjä. Pohjoisespanjalaisesta Vitoriasta löytyi kesäkuussa 2006 kaiverruksia, joissa oli baskinkielisiä sanoja. Kaiverrusten arvellaan olevan peräisin jopa 200-luvulta. Ennen niiden löytymistä vanhimmat tunnetut baskinkieliset tekstit olivat peräisin 1400-luvulta. Vanhin painettu baskinkielinen teos on runokokoelma vuodelta 1545. Uusi testamentti käännettiin baskiksi vuonna 1571, minkä jälkeen baski kirjakielenä oli pitkään lähinnä kirkollisessa käytössä.


title: Baskin kieli

text: Baskin sanasto on lainannut paljon ympäröiviltä indoeurooppalaisilta kieliltä, mutta kieliopiltaan kieli on säilynyt hyvin omanlaisenaan.


title: Baskin kieli

text: Ranskan ja Espanjan suhtautuminen baskin kieleen on pitkään ollut hyvin kielteinen. Ranskassa baskia ei vähemmistökielenä ole koskaan käytetty laajasti opetuksessa tai mediassa. Viime aikoina kuitenkin on perustettu baskinkielisiä kouluja. Espanjassa baskin kieli yritettiin Francon aikana, vuosina 1939–1975, tukahduttaa kokonaan, mutta viime vuosikymmeninä sen käyttöä on voimakkaasti elvytetty.. Francon jälkeinen uusi Espanjan perustuslaki myönsi Baskimaan alueille rajoitetun autonomian, ja baskia käytetään nykyään opetuskielenä, hallintokielenä espanjan ohessa sekä radio- ja televisiolähetyksissä. Äidinkieleltään baskinkielisiä asukkaita Baskimaan alueilla on vain noin 20 prosenttia väestöstä.


title: Baskin kieli

text: Baskin kieli on jakautunut useisiin hyvinkin erilaisiin murteisiin maantieteellisten ja poliittisten rajojen eristämänä. 1960-luvulla alkaneen kielenherätystoiminnan ansiosta on olemassa baskin kirjakieli, niin sanottu yhdistetty baski, "euskara batua". Kielenhuollosta ja -tutkimuksesta vastaa Euskaltzaindia, baskin kielen kuninkaallinen akatemia.


title: Baskin kieli

text:
Tutkijat, jotka ovat yrittäneet etsiä baskille sukulaiskieliä, ovat eri aikoina yhdistäneet sen
muun muassa Pyreneitten niemimaan muinaiskieliin, Pohjois-Afrikan berberikieliin, etruskiin ja jopa kaukasialaisiin kieliin. Joskus sen on arveltu olevan sukua myös kelttiläisille tai suomalais-ugrilaisille kielille. Yksikään näistä teorioista ei ole saanut kielitieteilijöiden yleistä hyväksyntää. Baski on isolaattikieli.


title: Baskin kieli

text: Baskia puhutaan Espanjassa Vizcayan, Guipúzcoan ja Álavan maakunnissa, jotka muodostavat Baskimaan itsehallintoalueen, sekä Navarrassa, joka on oma itsehallintoalueensa. Ranskan Baskimaahan kuuluvat Lapurdin, Ala-Navarren ja Zuberoan maakunnat. Pohjois- ja Etelä-Amerikassa on joitakin baskinkielisiä siirtolaisia ja siirtolaisten jälkeläisiä.


title: Baskin kieli

text: Merkittävimmät baskin murteet ovat bizkaia, gipuzkoa, ylä-navarra, ala-navarra (Espanjassa) sekä lapurdi ja souletin (Ranskassa). Murrealueiden rajat eivät aina vastaa nykyisiä poliittisia rajoja, vaikka murteiden nimet vastaavatkin baskinkielisiä maakuntien nimiä.


title: Baskin kieli

text: "Euskara batua" on nykyisen yleis- tai kirjakielen nimi. Se pohjautuu laajalti gipuzkoan murteeseen.


title: Baskin kieli

text: Baskinkieliset merimiehet toivat 1500-luvulta alkaen baskin kielen sanastoa Euroopan-puoleisen Atlantin alueen pidgin- eli kontaktikieliin. Esimerkiksi baskinkielisten ja islantilaisten kalastajien käytössä oli tällainen apukieli.


title: Baskin kieli

text: Myös Pohjois-Amerikan intiaanien ja baskien välillä oli harvoja yhteyksiä Amerikan löytämisen jälkeen. Eräistä intiaanikielistä väitetään löytyvän baskista lainattuja yksittäisiä sanoja.


title: Baskin kieli

text: Standardibaskin äännerakenne on seuraavanlainen:


title: Baskin kieli

text: Zuberoan eli Soulen murteessa esiintyvät lisäksi ⟨ü⟩ ja vokaalien nasalisaatio.


title: Baskin kieli

text: Alveolaarisilla frikatiiveilla ja affrikaatoilla esiintyy ero laminaalisen ja apikaalisen ääntämyksen välillä. Laminaalisessa ääntämyksessä ilmavirta kulkee kielen lapaa pitkin kärjen osoittaessa alahampaita kohti, kun taas apikaaliseessa se kulkee ylähampaita osoittavan kärjen kautta. Läntisimmissä murteissa ainoastaan apikaalisia ääntämyksiä käytetään.


title: Baskin kieli

text: Kirjaimella ⟨j⟩ on useita eri ääntämyksiä murteesta riippuen: järjestyksessä Etelä-Biskaja ja Lapurdin rannikko, Keski-Biskaja, Itä-Biskaja ja Gipuzkoa, Etelä-Navarre, Sisä-Napurdi ja Ala-Navarre sekä Zuberoa.


title: Baskin kieli

text: Kirjain ⟨h⟩ ääntyy nykyään lähinnä vain pohjoisissa murteissa.


title: Baskin kieli

text: Baskia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Vanhoissa teksteissä on erilaisia merkintätapoja; joissakin noudatetaan espanjan käytäntöjä, mutta nykyinen virallinen kirjoitusjärjestelmä on ne hylännyt. Baskissa päästään lähelle yhden äänteen ja yhden kirjaimen vastaavuutta, mutta yllä kuvattujen poikkeuksien takia siihen ei aivan päästä.


title: Baskin kieli

text: Baskin kielen tunnistaa helposti pitkistä sanoista, runsaasta määrästä x- ja z-kirjaimia, sekä yhdistelmistä tz ja tx.


title: Baskin kieli

text: Baskin kielioppi eroaa paljon sitä ympäröivien indoeurooppalaisten kielten rakenteesta. Sille ominaisia rakenteita ovat agglutinaatio, jossa useilla päätteillä voidaan rakentaa monimutkaisia sanoja, sekä monimutkainen verbirakenne. Neutraali sanajärjestys on subjekti-objekti-predikaatti (SOP), mutta siitä voidaan poiketa esimerkiksi kieltävissä lauseissa. Predikaattia edeltävällä paikalla on omakielinen nimi "galdegaia", ja siihen sijoitettu lauseenjäsen on korostetussa asemassa tai tuodaan muuten esille.


title: Baskin kieli

text: Baskin kielessä päätteet ja kantasanat, joihin ne liitetään, vaihtelevat vähän. Yleisessä nominin taivutuskaavassa riittää luetella vokaali- ja konsonanttiloppuiset taivutukset. Joillakin usein käytetyillä sanoilla, kuten persoonapronomineilla, esiintyy epäsäännöllisiä muotoja. Nomineilla on lähes kaksikymmentä eri sijamuotoa. Niiden tarkka määrä vaihtelee kielen eri kuvauksissa, koska ei ole yleistä periaatetta, millä jokin rakenne voidaan osoittaa sijamuodoksi. Toisin kuin suomessa, sijapäätteet ja muut liitteet liitetään aina vain nominilausekkeen viimeiseen jäseneen, ja osan niistä voi yhtä hyvin tulkita partikkeleiksi tai muunlaisiksi postpositioiksi.


title: Baskin kieli

text: Baskissa ei ole kieliopillista sukua. Määräinen artikkeli on sananloppuinen a-pääte, kun taas lukusana yksi, "bat", toimii myös epämääräisenä artikkelina.


title: Baskin kieli

text: Merkittävä erikoisuus maailman kielten joukossa on baskin ns. ergatiivi-absolutiivinen rakenne. Sen kuvaaminen on helppoa vertaamalla sen eroa tutumpaan rakenteeseen. Suomen kielessä on ns. nominatiivi-akkusatiivi-rakenne, jossa nominatiivia käytetään ei-transitiivisen verbin subjektin sijana, kuten myös transitiivisen verbin subjektin sijana. Objekti taas on akkusatiivisijassa (jos jätetään huomiotta tietyt suomen kieliopin hienoudet).


title: Baskin kieli

text: Ergatiivi-absolutiivisessa kielessä on transitiiviverbin subjektille oma sija, jota nimitetään ergatiiviksi. Absolutiivi vastaa nominatiivia ei-transitiivisten verbien yhteydessä, mutta se on myös transitiivissa rakenteissa "objektin" sija.


title: Baskin kieli

text: Esimerkki:


title: Baskin kieli

text: (a) "otsoa etorri da" : Susi on tullut.


title: Baskin kieli

text: Lause on ei-transitiivinen, joten susi ("otsoa") on määräisessä (-a) absolutiivisijassa.


title: Baskin kieli

text: (b) "ehiztariak otsoa harrapatu du" : Metsästäjä on pyytänyt suden.


title: Baskin kieli

text: Lause on transitiivinen. Metsästäjä ("ehiztariak") on ergatiivisijassa (tunnus -k), ja susi on määräisessä absolutiivisijassa.


title: Baskin kieli

text: Tässä "da" ja "du" ovat apuverbejä, jotka edeltävän sanan kanssa muodostavat lauseen predikaatin. Tämä edeltävä sana ei vaihtele kovin paljon; se on partisiippia muistuttava sana, joka kertoo predikaatin merkityksen ja voi saada joitain päätteitä. Baskin erikoisuus on apuverbin monimuotoisuus. Se ilmenee tavalla, jota toisinaan nimitetään monipersoonaisuudeksi eli apuverbi sisältää tiedon lauseen subjektista, objektista ja epäsuorasta objektista, niin sanotusta datiivista (jota vastaa esimerkiksi suomen kielen sana "minulle" lauseessa "annat minulle kirjan"). Verbissä siis ilmaistaan tai kerrataan lauseen jäsenistä subjekti, mahdollinen objekti ja mahdollinen datiivimääre sekä verbin aikamuoto ja tapaluokka. Lisäksi apuverbeillä on erilliset muodot tuttavallisessa puheessa, joissa niistä ilmenee myös kuuntelijan sukupuoli.


title: Baskin kieli

text: Tämän monimuotoisen systeemin ansiosta mahdollisia verbimuotoja on yli tuhat. Läheskään kaikki eivät ole jokapäiväisessä käytössä, vaan ne voivat kuulua juhlalliseen tai vanhahtavaan tyyliin. Lisäksi muita verbin ominaisuuksia voidaan ilmaista apusanoilla, jotka liittyvät muulla tavoin predikaattirakenteeseen.


title: Baskin kieli

text: Saltarelli analysoi eräät indikatiivin preesensin absolutiivi-ergatiivi-muodon seuraavalla tavalla:


title: Baskin kieli

text: ikusi "g-a-it-u-zte" : he ovat nähneet meidät


title: Baskin kieli

text: missä


title: Baskin kieli

text: Rikkaat verbirakenteet mahdollistavat persoonapronominien vähäisen käytön. Niitä käytetäänkin yleensä korostamaan niiden vastaavaa lauseenjäsentä.


title: Baskin kieli

text: Eri murteiden välillä on suuria eroja painotuksen ja intonaation käytössä. Euskaltzaindia antaa vain yleisiä ohjeita siitä, miten sanoja voidaan painottaa yleiskielessä. Yleensä ottaen sanapainon paikka voi vaihdella eikä se ole kovin vahva. On joitakin sanapareja, jotka eroavat toisistaan painon avulla.


title: Baskin kieli

text: Baskin sanastossa on paljon lainoja latinasta, espanjasta, ranskasta ja muista lähialueilla puhutuista romaanisista kielistä. Äännejärjestelmän erojen tai kielen kehityksen ansiosta näitä lainoja ei ole aina helppo tunnistaa. Esimerkiksi latinan "florem" on johtanut sanaan "lore" ’kukka’ ja "cellam" on johtanut sanaan "gela" ’huone’.


title: Baskin kieli

text: Kielessä on myös paljon omaperäistä sanastoa. Esimerkiksi lukujärjestelmä ei sisällä selvästi tunnistettavia lainoja indoeurooppalaisista kielistä ennen tuhatta ("mila"). Lukujärjestelmä on vigesimaalinen eli perustuu kahteenkymmeneen yksikkölukujen lisäksi.


title: Pykeija

text: Pykeijä tai Pykeä () on Varanginvuonon rannalla sijaitseva pieni kalastajakylä Etelä-Varangin kunnassa Pohjois-Norjassa.


title: Pykeija

text: Suurin osa kylän asukkaista osaa kveeniä, suomen murretta. Norjan kieli on kuitenkin yleistynyt kotikielenä ja suomen kielen taito on katoamassa. Pääosa asukkaista on 1800-luvun puolivälissä Suomen Lapista köyhyyttä ja nälkää pakoon lähteneen siirtolaisjoukon jälkeläisiä. Kylä säästyi toisen maailmansodan tuhoilta. Kylään kuljettiin lautalla Vesisaaresta 1960-luvulle saakka, jolloin sinne valmistui maantie.


title: Pykeija

text: Pykeijä on nykyisin tärkeä kuningasravun ("Paralithodes camtschatica") pyynnin ja kasvatuksen keskus. Kylän läheisyydessä sijaitsee Ranvikan lintuvuori. Kylässä on runsaat pari sataa asukasta.


title: Solu

text: Solu on kaikkien elävien organismien rakenteellinen ja toiminnallinen perusyksikkö. Solut jaetaan prokaryootteihin eli esitumallisiin ja eukaryootteihin eli aitotumallisiin. Esitumallisiin kuuluvat lähinnä bakteerit ja aitotumallisiin eläin-, sieni- ja kasvisolut. Eläinten solut voidaan jakaa edelleen somaattisiin soluihin ja sukusoluihin eli ituradan soluihin. Solun löysi ensimmäisenä englantilainen Robert Hooke vuonna 1665 ja hollantilainen Anton van Leeuwenhoek oli nähnyt solun mikroskoopilla noin 1680.


title: Solu

text: Yksi solu voi muodostaa kokonaisen eliön tai ne voivat muodostaa monisoluisia eliöitä tai näiden elimiä. Solut voivat lisääntyä eli jakautua joko mitoottisesti tai meioottisesti.


title: Solu

text: Solut voivat olla hyvin erikokoisia. Yleensä niiden läpimitta vaihtelee 0,01–0,1 millimetrin välillä, mutta esimerkiksi jotkin hermosolut voivat olla yli metrinkin pituisia. Ihmisen suurimpia soluja ovat munasolut, hermosolut ja lihassolut ja pienimpiä siittiösolut ja punasolut. Ihosolun koko on noin 11–12 µm. Ihmisen solut elävät yleensä kuukausia tai vuosia, mutta suolen sisäpinnan solut ja jotkin valkosolut elävät vain vuorokausia. Hermo- ja lihassolut sen sijaan ovat hyvinkin pitkäikäisiä ja aivosolut saattavat elää yli sata vuotta.


title: Solu

text: Solun erottaa ympäristöstään solukalvo sekä kasveilla, monilla protisteilla ja useimmilla sienillä ja prokaryooteilla soluseinä. Solukalvon sisäpuolelle jää solulima (sytoplasma). Suurin osa solun aineenvaihdunnasta tapahtuu solulimassa, jossa aitotumallisilla on myös useita soluelimiä (soluorganelli) ja tuma. Soluelinten kalvot rajaavat solun sisällön useaan eri alaosastoon, jolloin eri osastoissa tapahtuvat kemialliset reaktiot pysyvät erillään toisistaan, ja toisaalta kasvattavat kalvopinta-alaa. Monet solun toiminnalle keskeiset tapahtumasarjat tarvitsevat tapahtuakseen kahden eri tilan välisen kalvopinnan.


title: Solu

text: Esitumallisissa soluissa ei ole lipidikalvon erottamia soluelimiä eikä tumaa.


title: Solu

text: Kasvi- ja eläinsolut ovat rakenteeltaan hyvin samankaltaisia, mutta kasvisoluilla on soluseinä sekä viherhiukkasia eli kloroplasteja, jotka puuttuvat eläinsoluilta. Kasvisoluissa on myös glyoksysomeja, joissa tapahtuva glyoksylaattikierto mahdollistaa kasveille glukoosin synteesin rasvahapoista. Lisäksi kasvisoluissa lysosomien tehtävää hoitavat vakuolit eli ontelot, joiden tilavuus voi kypsässä kasvisolussa olla jopa 90 % solun tilavuudesta.


title: Solu

text: Solun perintötekijät sijaitsevat aitotumallisissa soluissa tumassa, joka on eristetty solulimasta tumakalvolla. Esitumallisten solujen perintöaines on pakkautunut osaan solulimasta. Tätä osaa kutsutaan nimellä alkeistuma eli "nukleoidi".


title: Solu

text: Solua rajaa solukalvo: lipidikaksoiskalvo, jonka koostumuksesta suuri osa on fosfolipidejä: glyseroliin on liittynyt kaksi rasvahappoa ja "hydrofiilinen" (vesihakuinen, vesiliukoinen) fosfaattiryhmä. Rasvahappojen "hydrofobiset" (vesipakoiset) osat, poolittomat hiiliketjut, ovat suuntautuneet kalvon keskelle (ks. hydrofobinen vuorovaikutus).


title: Solu

text: Solukalvo ympäröi solulimaa ja rajoittaa aineiden kulkua soluun ja sieltä pois. Rasvaliukoiset aineet voivat diffundoitua solukalvon läpi, mutta hydrofiiliset tarvitsevat läpi päästäkseen solukalvon läpi ulottuvan kuljetusproteiinin, kanavaproteiinin, kantajaproteiinin tai pumppuproteiinin. Solukalvossa on runsaasti muitakin kalvoproteiineja, esimerkiksi reseptoreja ja rakenneproteiineja, joista osa läpäisee solukalvon molemmilta puolilta, osa vain toiselta puolelta. Kalvoproteiineissa on myös kiinni hiilihydraattiosia.


title: Solu

text: Solulima, eli sytoplasma käsittää kaiken solukalvon ja tuman väliin jäävän perusaineen sekä soluelimet eli -organellit. Solulimassa on runsaasti proteiineja ja RNA:ta. Proteiinisynteesi tapahtuu soluliman ribosomeissa.


title: Solu

text: Soluliman ionipitoisuus poikkeaa huomattavasti solua ympäröivästä. Eläinsolun solukalvon natriumkaliumpumput kuljettavat jatkuvasti natriumia pois solusta ja kaliumia sisään. Tähän kuljetukseen tarvitaan ATP:n energiaa. Ionipitoisuuserojen seurauksena solulima on negatiivisesti varautunut solunulkopuoliseen matriisiin ("extracellular matrix", ECM) verrattuna. Varaus on edellytys hermo- ja muiden solujen toiminnalle, ja sen häviäminen johtaa solun kuolemaan. Kasvi-, sieni- ja bakteerisoluissa ei natriumkaliumpumppuja ole, vaan niillä vetypumput pumppaavat vetyioneja (protoneja) ulos solusta, ja vedyn pitoisuusero mahdollistaa niille sekundaarisesti aktiivisen kuljetuksen.


title: Solu

text: Aitotumallisilla eliöillä (eukaryooteilla) tuma sijaitsee solulimassa ja sitä ympäröi tumakalvo eli tumakotelo. Tumakalvo on solukalvon tavoin rasvahappokaksoiskalvo. Toisin kuin solukalvo, tumakalvo ei ole tiivis. Siinä on paljon tumahuokosia, joiden läpi lähetti-RNA (mRNA) ja muut molekyylit pääsevät solulimaan. Geenit sijaitsevat tuman kromosomeissa koodattuina DNA:han.


title: Solu

text: Solun tukirankana solulimassa on mikrotubuluksia, mikrofilamentteja ja välikokoisia säikeitä. Mikrotubulukset toimivat solun sisäisessä kuljetuksessa tuman ja solun reunaosien välillä: dyneiini ja kinesiini moottoriproteiinit liikkuvat mikrotubuluksia pitkin ja vievät mukanaan proteiineja tms. solun muihin osiin. Mikrofilamentteihin kuuluu mm. lihassolun aktiini. Lihassolun supistuessa limittäin järjestyneet myosiinimolekyylit tarttuvat aktiinimolekyyliin ja vetävät aktiineja hieman lähemmäs. Seurauksena on lihassolun lyheneminen. Vastaavaa aktiinin ja myosiinin interaktiota tapahtuu muissakin soluissa, mutta vähemmän dramaattisin seurauksin. Välikokoiset säikeet vaihtelevat solutyypin mukaan. Solun tukirangan komponentit toimivat yhdessä pitäen yllä solun muotoa. Lisäksi solun tukirangan osat toimivat solujen välisten liitosten rakenneosina.


title: Solu

text: Solukalvo - Tumakotelo - Mitokondrio - Viherhiukkanen eli kloroplasti (vain kasvisoluissa) - Endoplasmakalvosto - Golgin laite - Eriterakkulat - Endosomit - Lysosomit - Peroksisomit - Kuljetusvesikkelit


title: Solu

text: Sentriolit - Ribosomit - Glykogeeni - Rasvapisarat - Värekarvat


title: Solu

text: Elävästä kudoksesta yli 96 % koostuu neljästä alkuaineesta, jotka ovat vety, hiili, typpi ja happi. Muita alkuaineita kuten natriumia, magnesiumia, fosforia, rikkiä, klooria, kaliumia ja kalsiumia esiintyy pieniä, noin 0,1-1,5 %:n pitoisuuksia.


title: Solu

text: Yleensä soluista on 60–90 prosenttia vettä. Solujen tärkeimpiä orgaanisia yhdisteitä ovat hiilihydraatit, lipidit, proteiinit sekä nukleiinihapot (DNA ja RNA).


title: Solu

text: Solujen energialähteinä toimivat pääosin hiilihydraatit ja rasvahapot. Aitotumallisissa soluissa rasvahapot pilkotaan pääasiallisesti hapettamalla β-oksidaatiossa mitokondrioissa, jolloin syntyy pelkistyneitä elektroninsiirtäjäkoentsyymejä NADH:ta ja FADH:ta. Hiilihydraatit pilkotaan ja muokataan ensin glukoosiksi tai sen johdannaisiksi. Solulimassa tapahtuvassa glykolyysissä ne muutetaan pyruvaatiksi, mikä tuottaa NADH:ta ja ATP:tä. Sekä pyruvaatista että rasvahappojen hapetustuotteista muodostetaan asetyyli-koentsyymi A:ta, joka pilkotaan hapettamalla mitokondrion sitruunahappokierrossa, jolloin syntyy hiilidioksidia, NADH:ta ja FADH:ta. Aerobisten eli happea käyttävien solujen mitokondrion hengitysketjussa eli elektroninsiirtoketjussa aiemmissa reaktioissa tuotetut NADH ja FADH luovuttavat elektroninsa eli hapettuvat NAD:ksi ja FAD:ksi pelkistäen hapen vedeksi ketjureaktion jälkeen. Seurauksena mitokondrion sisemmän kalvon eri puolille syntyy protonikonsentraatiogradientti, jossa matriisi on emäksisempi kuin solulima. Proteiinikanavat eli ATP-syntaasit antavat protonikonsentraation tasoittua tekemällä samalla protonivirrasta saatavalla energialla ADP:sta ja fosfaatista ATP:ta nk. oksidatiivisessa fosforylaatiossa. ATP on solun perusenergiavaluutta, jota entsyymit käyttävät reaktioihinsa. ATP:n huono puoli on se, että sitä ei voida säilöä suuria määriä.


title: Solu

text: Solu ottaa aineita ympäristöstään endosytoosilla, joka voidaan jakaa kahteen: fagosytoosiin ("solusyönti") ja pinosytoosiin ("solun juominen"). Molemmissa tapahtumissa solun ulkopuolella olevat molekyylit kiinnittyvät solukalvon reseptoreihin ja saavat aikaan solukalvon vetäytymisen kuopalle. Kuoppa syvenee, ja lopulta kuoppa irtoaa solun sisälle endosomina ja solukalvo umpeutuu kiinnittymällä vastakkaiseen reunaan. Endosomi yhdistyy solussa lysosomin kanssa. Lysosomi sisältää entsyymejä, jotka hajottavat endosomin sisällön solun käyttöön. Esimerkkinä fagosytoosista on, kun fagosytoivat solut (makrofagit, neutrofiilit) syövät bakteereja ja tappavat ne sisällään. Jotkin bakteerit esimerkiksi tuberkuloosi ja shigella voivat elää solun sisällä estämällä endosomin ja lysosomin fuusiota. Fagosytoosin jälkeen ns. myöhäinen endosomi yleensä liitetään uudestaan kalvolle eksosytoosilla, jolloin sen sisältämät kuona-aineet vapautuvat soluvälitilaan. Eksosytoosi on käänteinen endosytoosille.


title: Solu

text: Yhdysvaltalaistutkijoiden ilmoitettiin vuonna 2010 kehittäneen ensimmäisenä maailmassa keinotekoisen solun. Tarkemmin kyseessä oli solu, jolla oli keinotekoinen perimä, eli DNA. Tutkijat kehittivät bakteerin DNA:ta kemiallisesti ja liittivät sen valmiiseen bakteerin soluun alkuperäisen DNA:n tilalle.


title: Googolplex

text: Googolplex on googolista johdettu luku, jonka arvo on 10 potenssiin googol, formula_1 eli formula_2 – desimaalimuodossa luvussa olisi numero 1 ja googol nollaa. Kymmenpotenssimuodossa kirjoitettuna googolplex on


title: Googolplex

text: Googolplexin nimesi Edward Kasner. Maailmankaikkeudessa olevien protonien yhteenlasketun määrän on arvioitu olevan noin 10. Koska googolplexin nollien lukumäärä (eli googol) on tätä huomattavasti suurempi, googolplexiä ei voida edes teoriassa kirjoittaa tai tallentaa desimaalimuotoisena.


title: Googolplex

text: Googlen pääkonttori Googleplex on nimetty googolplexiin pohjautuen.


title: Viski

text: Viski on viljasta tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma. Viski on peräisin Britteinsaarilta; yleensä sen ajatellaan olevan kotoisin joko Skotlannista tai Irlannista. Säädösten mukaan viskinä voidaan pitää vähintään kolme vuotta vanhennettua 40-prosenttista juomaa. Sana "viski" (, "whiskey") tulee gaelin kielen sanoista "uisge beatha" tai "usquebaugh" ’elämän vesi’. Ääntämistapa on muuttunut englannin kielen myötä muotoon whisky tai whiskey. Sanalla "whisky" viitataan yleensä nimenomaan skotlantilaisiin, walesilaisiin ja nykyisin myös kanadalaisiin viskeihin. "Whiskey" taas on yleensä yhdysvaltalaisten tai irlantilaisten viskinvalmistajien käyttämä nimitys.


title: Viski

text: Ensimmäinen maininta alkoholin tislauksesta Skotlannissa on vuodelta 1494. Pidetään kuitenkin mahdollisena että viski olisi ollut olemassa jo huomattavasti aiemmin. Legendan mukaan Pyhä Patrick toi viskin Britteinsaarille 400-luvulla jaa., mutta todellisuudessa tislauskin lienee tätä myöhäisempi arabialainen keksintö.


title: Viski

text: Viskin teollinen valmistus alkoi varsinaisesti 1700-luvulla. Vuonna 1644 viskin valmistusta alettiin verottaa, minkä seurauksena viskin salapoltto yleistyi. Yhdysvalloissa alkoholin verotus johti vuonna 1794 viskikapinana tunnettuun talonpoikien kansannousuun. Vasta kun veroja vuonna 1823 laskettiin ja sitä kautta tislaus mahdollistui suuremassa mittakaavassa, perustettiin ensimmäiset laillista toimintaa harjoittaneet teollisen mittapuun tislaamot. Yksi syy viskin suosion nousuun oli miltei koko Euroopan viinirypälesadon tuhoutuminen 1800-luvulla vallineen viinikirvaepidemian tuloksena. Tästä syystä esimerkiksi brandyä ei saatu valmistettua, mikä loi oivan markkinaraon viskille.


title: Viski

text: Toisen sysäyksen viskin suosion kasvulle loi Yhdysvaltojen kieltolaki, joka mahdollisti skottiviskin viennin sekä laillisia että laittomia keinoja käyttäen. Tunnetuin esimerkki tästä lienee Laphroaigin tislaamo, joka saattoi viedä viskiä Yhdysvaltoihin sillä verukkeella, että ”näin pahanmakuinen juoma ei voi olla valmistettu mitään muuta kuin lääkinnällistä tarkoitusta varten”. Olennaisesti skottiviskin suosioon vaikutti myös irlantilaisen viskin laadun huonontuminen ja suoranainen irlantilaisten viskien väärentäminen.


title: Viski

text: Viskin suosio laski jälleen 1970-luvulla kirkkaiden viinojen vallatessa markkinoita. 1980-luvun alussa puhuttiinkin ”viskijärvestä”, jonka ylituotanto oli aiheuttanut. Tämän seurauksena vuonna 1983 suljettiin useita tislaamoita, joiden viskit ovat sittemmin nousseet kulttiasemaan (mm. Port Ellen, Brora ja St. Magdalene).


title: Viski

text: 1990-luvulle tultaessa mallasviskin suosio lähti kasvuun. Erityisesti uudet markkina-alueet, kuten Aasia, Venäjä ja Etelä-Amerikka ovat olleet vahvoja kasvualueita.


title: Viski

text: Viskit valmistetaan yleensä ohrasta, mutta esimerkiksi Amerikassa viskiä valmistetaan myös maissista ja rukiista. Maissista valmistettua viskiä kutsutaan bourboniksi.


title: Viski

text: Ohran (tai rukiin) jyviä liotetaan yleensä paikallisessa lähdevedessä muutama päivä. Tämän jälkeen jyvät idätetään, jolloin niiden sisältämä tärkkelys muuttuu käymiskelpoisiksi sokereiksi. Itänyt vilja kuivataan. Esimerkiksi Skotlannissa kuivaamiseen käytetään paikallista turvetta, jonka savu antaa valmiille viskille oman savuisen lisämakunsa. Seuraavaksi jyvät puhdistetaan ja jauhetaan, jolloin saadaan mallasta.


title: Viski

text: "Mallasviski" valmistetaan pelkästään mallastetusta ohrasta. Bourbon-viskissä on viljasta oltava maissia yli puolet. Ruisviskissä on ruista vähintään puolet, pelkästään ruista sisältävää viskiä sanotaan puhtaaksi rukiiksi, "straight rye". Jyväviskiä valmistettaessa maltaan joukkoon voidaan sekoittaa myös mallastamatonta viljaa, ohran ja rukiin lisäksi käytetään maissia tai vehnää. Tällöin käytetään yleensä myös kuivaamatonta eli "vihreää" mallasta, jonka entsyymit pilkkovat myös mallastamattoman viljan tärkkelystä sokereiksi.


title: Viski

text: Seuraavaksi maltaat "mäskätään" eli niissä oleva sokeri uutetaan veteen. Murskattu mallas kaadetaan suureen sammioon, johon kaadetaan kuumaa vettä, jonka lähteenä on usein läheinen joki tai puro, joskin myös kaivovettä käytetään. Tuloksena saadaan makeaa nestettä eli vierrettä ja jäljelle jäävä mäski käytetään yleensä eläinten rehuksi. Vierteeseen lisätään hiivaa ja sen annetaan käydä muutaman päivän. Laajamittaisessa valmistuksessa käytetään hiivoja, jotka käyttävät vierteen nopeimmillaan viidessä tunnissa. Loppuun käynyt olutta muistuttava käynyt vierre tislataan.


title: Viski

text: Tislauspannusta saadaan ensimmäiseksi alkutisle ("foreshots"), joka ei kelpaa juotavaksi korkean metanolipitoisuutensa vuoksi. Sen jälkeen saadaan lähinnä etanolia sisältävä keskiosa ("middle cut"), jota käytetään seuraavassa vaiheessa varsinaisen viskin valmistukseen. Keskiosan jälkeen tulee lopputisle ("feints"), joka sisältää puolestaan liikaa pitkäketjuisia alkoholeja ja fenoleita. Lopputisle ja osa alkutisleestä otetaan talteen ja tislataan uudestaan seuraavan erän kanssa. Tislaus toistetaan joko kaksi (Skotlannissa) tai kolme kertaa (Irlannissa). Skotlantilainen Bruichladdich valmistaa myös X4-nimistä viskiä, joka on tislattu neljä kertaa.


title: Viski

text: Tislausten jälkeen valmis viski on väriltään kirkasta, yleensä noin 67–74-prosenttista alkoholia ("cask strength", Skotlanti). Ennen tynnyröintiä tislettä laimennetaan tislaukseen käytetyllä vedellä noin 63 prosentin vahvuiseksi. Tisle varastoidaan vähintään kolmeksi, usein jopa kahdeksaksi vuodeksi tynnyreihin vanhenemaan ja odottamaan pullottamista. Mallasviskinä myytävää viskiä kypsytetään usein tätäkin pidempään. Viski saa tällöin luonteenomaisen, kellertävän värinsä tammitynnyreistä. Skotlannissa viski säilötään tyypillisesti käytettyihin sherry-, bourbon- tai viinitynnyreihin, jotka viskin vanhetessa antavat kullekin viskilaadulle sille tyypillistä makua ja väriä. Viskiä voidaan kypsentää myös useammassa kuin yhden lajin tynnyrissä, jolloin maku monipuolistuu. Amerikkalainen bourbon-viski taas varastoidaan uusiin, sisäpuolelta hiiltyneisiin tammitynnyreihin, käytetyt tynnyrit myydään Skotlantiin, jossa lain mukaan kypsytykseen saa käyttää ainoastaan käytettyjä tammitynnyreitä. Tynnyrisäilytyksen aikana osa etanolista haihtuu. Tätä vuosittaista noin 0,5–2 prosentin hävikkiä kutsutaan joskus myös "enkelten osuudeksi". Haihtumisesta ja varastointikustannuksista johtuen vanhemman viskin tuottaminen on kalliimpaa kuin nuoren. Skotlannin vuotuisessa mallasviskituotannossa tämä hävikki on jopa 120 miljoonaa litraa.


title: Viski

text: Lopulta viski "sekoitetaan". Sekoittamisella pyritään saamaan aikaan tasalaatuinen juoma. Viskin iäksi ilmoitetaan aina siinä olevan nuorimman tisleen ikä, joten myös sekoiteviskeihin käytettävää jyväviskiä on varastoitava. Tyypillisesti mitä enemmän viskissä on mallasviskejä, sitä kalliimpaa ja aromikkaampaa se on. Tavallisiin ("blended") viskeihin käytetään pääasiassa jyväviskejä, mallasviskejä lisätään lähinnä mausteeksi. "Pure malt" -viskit on sekoitettu pelkästään mallasviskeistä, "pure grain" -viski jyväviskeistä. "Single malt" -viskit sekoitetaan yhden tislaamon eri mallastisleistä. Myös yksittäisestä tynnyristä peräisin olevia sekoittamattomia viskejä ("single barrel", "single cask") myydään.