title: Mira

text: Mira on kaksoistähti, jossa on sykkivä muuttuja Mira A ja valkoinen kääpiö Mira B eli VZ Ceti. Sykkivä Mira A on hyvin punainen jättiläistähti. Miran suurin kirkkaus on maksimissa noin 3,5. Maksimin kirkkaus on vaihdellut välillä 2,9 ja 4,9. Minimit ja maksimit nousevat ja laskevat jonkinlaisen järjestyksen mukaan. Minimin kirkkaus vaihtelee välillä 8,6–10,1, keskimäärin 331,96 päivän jaksolla, mutta Miralla on myös muita jaksoja noin 60–1 100 päivän välillä.


title: Mira

text: Kirkkauden kokonaismuutos absoluuttisesta minimistä absoluuttiseen maksimiin (mitä ei tapahdu saman jakson aikana) on 1 700-kertainen. Miran himmenemisestä huomattava osa johtuu eräiden hiukkasten tiivistymisestä kylmenevän tähden kaasukehään.


title: Mira

text: Miran absoluuttinen kirkkaus vaihtelee noin välillä -2,5 ja +4,7. Minimissään tähti on yhtä kirkas kuin Aurinko, maksimissaan 700, jopa 1 500 kertaa Aurinkoa kirkkaampi. Hubble-avaruusteleskoopin mukaan Mira on 700 auringon läpimittainen, tai erään mittauksen mukaan säde on 3,5 AU. Miran absoluuttinen bolometrinen kirkkaus on maksimissa -5. Miran pintalämpötila vaihtelee välillä 2 000–2 600 K ja on keskimäärin noin 2 300 K.


title: Mira

text: Kun tähti on kuumimmillaan, se kuuluu luokkaan M6III ja kylmimmillään M9III. Miran massa on 15,7 Auringon massaa.


title: Mira

text: Kertymäkiekko on huomattavasti emotähteään kirkkaampi. Mira B on myös muuttuja VZ Ceti, ja sen kirkkaus vaihtelee 9,33–12. Hidas 13 vuoden jakso + minuuttien kirkkausvaihtelut mm. flareista. Kun Mira A on lähimmillään Mira B:tä, kaksoistähti voidaan luokitella symbioottiseksi kaksoistähdeksi niin kuin R Aquarii. Kaasuvirta näkyy parhaiten Hubble-avaruusteleskoopin ultraviolettisäteilyn alueella ottamassa kuvassa. Miralla on myös kaksi muuta seuralaista, Mira C ja D kaukana Mirasta. Mirasta virtaa ainetta ulos noin Maan massan verran vuodessa, ja näin Miran ympärille muodostuu tähtienväliseen avaruuteen komeettaa muistuttava kaasuvaippa, koska tähti liikkuu avaruudessa.


title: Pekka Turpeinen

text: Jouko Pekka Turpeinen (5. tammikuuta 1938 Hyrynsalmi – 19. lokakuuta 2008 ) oli Hyrynsalmella syntynyt kajaanilainen yrittäjä, joka tunnettiin erityisesti elämäntyöstään Radio Kajauksen perustajana, omistajana ja toimitusjohtajana. Hän oli myös julkisuudessa monilla värikkäillä tempauksillaan, muun muassa piilottelemalla huoltajuuskiistoista tunnettujen Kerstin Campoyn ja Outi Kosken poikia mökillään Ristijärvellä.


title: Pekka Turpeinen

text: Turpeinen perusti vuonna 1989 Kainuun Paikallisradio Oy Kajauksen. Radio on yksi harvoista itsenäisistä paikallisradioista Suomessa. Turpeinen on myös toiminut Kainuussa ravintola- ja tekstiilialalla.


title: Pekka Turpeinen

text: Turpeinen valittiin 182 äänellä syksyllä 2004 Kainuun maakuntavaltuustoon, ja hän toimi ensimmäisen kansanvaalilla valitun valtuuston juhlakokouksen koollekutsujana ja puheenjohtajana.


title: Susan Sarandon

text: Susan Sarandon (alk. Susan Abigail Tomalin, s. 4. lokakuuta 1946 Jackson Heights, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja aktivisti. Hän kuuluu sukupolvensa arvostetuimpiin elokuvatähtiin. Nuorena Eileen Fordin toimiston mallina toiminut Sarandon aloitti elokuvauransa 1970-luvulla, jolloin hän esiintyi muun muassa kulttielokuvassa "The Rocky Horror Picture Show" (1975). Klassikoksi ovat nousseet myös "Thelma ja Louise" (1991) sekä "Pikku naisia" (1994).


title: Susan Sarandon

text: Susan Sarandon sai naispääosan Oscarin roolistaan elokuvassa "Kuolemaantuomittu" (1995), jonka ohjasi hänen tuolloinen elämänkumppaninsa, näyttelijä Tim Robbins. Sarandon ja Robbins seurustelivat vuodesta 1988 lähtien, mutta joulukuussa 2009 he ilmoittivat eronneensa. Heillä on kaksi lasta, pojat Jack Henry Robbins (s. 1989) ja Miles Guthrie Robbins (s. 1992). Sarandonilla on myös tytär, näyttelijä Eva Amurri (s. 1985), jonka isä on Franco Amurri.


title: Susan Sarandon

text: Näyttelemisen lisäksi Sarandon tunnetaan aktivismistaan. Hän on kampanjoinut muun muassa seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta ja Irakin sotaa vastaan. Joulukuussa 2015 hän vieraili Lesboksen saarella Kreikassa tapaamassa Eurooppaan pyrkiviä pakolaisia. Vuoden 2016 presidentinvaaleissa Sarandon kampanjoi Bernie Sandersin puolesta.


title: Grand Prix

text: Grand prix on ranskaa ja merkitsee "suurta palkintoa". Se voi viitata moniin asioihin:


title: Luuvalo

text:
Luuvalo on suomalaisen kansanperinteen tuntema sairaus, joka tuntuu ajoittaisena tai jatkuvana kolotuksena samoissa jäsenissä. Nimityksellä luuvalo on viitattu moniin, eri syistä johtuviin kipuihin. Luuvalo erosi noidannuolesta siten, että jälkimmäinen tuntui kipuna pienellä alueella.
Yhdyssanan loppuosa ”valo” on nykysuomeksi ”kipu”, (nykyviroksi "valu"). Nykyään sanaa luuvalo käytetään lähinnä synonyymina sanalle ”kihti”.


title: Luuvalo

text: Loitsussa luuvalo tai hammaskipu käskettiin pois potilaasta ”suurille sotikedoille, jossa on luutonta lihaa purtavaksi ja kalvettavaksi”.


title: Luuvalo

text: Oiva Paloheimon lastenkirjassa Tirlittan on ikimuistoinen kohtaus rouvasta, jolla oli luuvalo. Rouva hoiti "luuvaloaan" kainaloon laitetuilla muurahaisilla ja ampiaisilla, ne kun pistävät ja pitävät mielen virkeänä.


title: Runomitta

text: Runomitta eli "metrumi" kuvaa mitallisessa runoudessa käytettävän kielellisen muodon. Runomittoja käsittelevää oppia sanotaan "metriikaksi". Runomitat voidaan jakaa muun muassa poljennollisiin ja poljennottomiin runomittoihin.


title: Runomitta

text: Poljennollinen runomitta perustuu runojalan sisältämien "nousujen" ja "laskujen" suhteeseen sekä runojalkojen määrään yhdessä säkeessä. Kielestä riippuen nousuja ja laskuja edustavat painolliset ja painottomat tavut tai pitkät ja lyhyet tavut tai molemmat. Runojaloilla tarkoitetaan nousujen ja laskujen säännöllisiä yhdistelmiä, ja ne sisältävät tavallisesti yhden nousun ja yhden tai kaksi laskua. Erilaisten tavujen vaihtelusta syntyy runomitan rytmi, poljento. Poljennollisissa runomitoissa on yleensä 4–8 runojalkaa säkeessä, jonka mukaan niitä kutsutaan kreikkalaisin lukusanoin tetra-, penta-, heksa-, hepta- tai oktametreiksi.


title: Runomitta

text: Poljennottomat runomitat voivat perustua esimerkiksi tavujen määrään säkeessä ja säkeiden määrään säkeistössä sekä loppusointuun.


title: Runomitta

text: Runomitat ovat erityisen olennaisia musiikkilyriikassa, jossa poljento liittyy kiinteästi musiikin tahtiin.


title: Runomitta

text: Useimpien länsimaisten runomittojen juuret ovat antiikin kreikkalaisessa kirjallisuudessa, joka oli alun perin runomittaista. Kreikkalaisessa runoudessa metriikka perustui tavujen pituuksiin, toisin sanoen lyhyiden ja pitkien tavujen erotteluun tiettyjen sääntöjen mukaisesti. Lyhyistä ja pitkistä tavuista muodostettiin runojalkoja ja metroneita, ja metroneista puolestaan runosäkeitä. Puhemitoissa oli kussakin runomitan mukainen määrä metroneita, kun taas lyyrisen runouden mitoissa säkeet olivat vaihtelevampia.


title: Runomitta

text: Esimerkiksi daktyylissä metronissa oli yksi pitkä ja kaksi lyhyttä tavua, ja daktyylisessä heksametrissä kuusi tällaista metronia. Useimpien nykyisinkin tunnettujen runojalkojen ja runomittojen nimet palautuvat kreikkalaiseen runouteen.


title: Runomitta

text: Kaksi-, kolmi- ja nelitavuisille runojaloille on annettu nimiä. Alla on lueteltu keskeisimpiä runojalkoja nimineen.


title: Sevillan parturi

text: Sevillan parturi on Gioacchino Rossinin säveltämä koominen ooppera, joka kantaesitettiin Roomassa Teatro Argentinassa 20. helmikuuta 1816. Se perustuu Pierre Beaumarchais'n samannimiseen näytelmään. Suomalainen ensiesitys oli 3. maaliskuuta 1849 ruotsiksi teatteritalossa Helsingissä. Sevillan parturi on lajityyppinsä hienoimpia ja suosituimpia teoksia ja sitä esitetään yhä säännöllisesti. Sevillan parturin tarina jatkuu Beaumarchais'n näytelmässä "Figaron häät" ja samannimisessä Mozartin oopperassa.


title: Sevillan parturi

text:
Oopperan tunnetuimmat osat lienevät alkusoitto sekä "Largo al factotum" -aaria.Sevilla 1600-luvulla.
Kreivi Almaviva koettaa vietellä ihastustaan, Rosinaa, esiintyen köyhänä opiskelijana nimeltä Lindoro. Rosina on vanhan tohtori Bartolon holhotti - tohtori taas itse suunnittelee naivansa tytön. Figaro, kreivin parturi ja oikea käsi, tarjoutuu auttamaan. Kotonaan, Rosina kirjoittaa Lindorolle kirjettä. Musiikinopettaja Don Basilio tuo tohtorille uutisia Kreivi Almavivan saapumisesta. Basilio ehdottaa kreivin päänmenoksi ilkeämielisten huhujen levittämistä ja Bartolo pyytää avioliittosopimuksen laatimista välittömästi, hänelle ja Rosinalle. Kreivi pääsee sisälle tohtorin taloon esiintyen juopuneena sotilaana ja heilutellen tekaistua virallista määräystä, joka velvoittaa tarjoamaan hänelle yösijan. Almaviva kuiskaa Rosinalle olevansa Lindoro. Don Basilio ja Don Bartolo koettavat saada tunkeilijan lähtemään, mutta tämä ei suostu hievahtamaankaan. Sählingin keskellä kreivi onnistuu sujauttamaan Rosinalle kirjeen. Sotilaita saapuu katsastamaan mistä mekkala johtuu ja kreivi lähtee lopulta, ensimmäisen näytöksen päättyessä yleiseen sekamelskaan.


title: Sevillan parturi

text: Kreivi palaa tohtorin talolle, tällä kertaa naamioituneena musiikinopettaja Don Alonsoksi, joka on muka kutsuttu paikkaamaan sairastunutta Don Basiliota. Hän nopeasti saavuttaa Bartolon luottamuksen ja sitä kautta myös luvan pitää Rosinalle oppituntinsa. Ajaessaan Don Bartolon partaa Figaro taas varastaa häneltä avaimen, jonka avulla kreivi ja Rosina voisivat karata. Basilio palaa yllättäen, mutta Figaro ja kreivi juonivat hänet matkoihinsa. Tohtori on kuitenkin edelleen epäileväinen ja koettaa kiiruhtaa avioitumista lähettämällä Basilion noutamaan paikalle notaarin. Bartolo onnistuu vakuuttamaan Rosinalle, että Lindoro onkin työskennellyt Almavivan hyväksi eikä oikeasti rakasta häntä. Rosinan sydän murtuu, mutta Lindoron saapuessa ja julistaessa tälle rakkauttaan, se sulaa. Basilio palaa notaari muassaan, mutta muutamaa juonittelua ja lahjontaa myöhemmin notaari suostuu olemaan todistajana Rosinan ja kreivin naimisiinmenolle. Paikalle saapuva tohtori Bartolo on aluksi raivoissaan joutuessaan todistamaan Rosinan ja kreivin liittoa, mutta leppyy kun hänelle kerrotaan ettei myötäjäisiä tarvitse maksaa.


title: Jouko Skinnari

text: Jouko Juhani Skinnari (12. elokuuta 1946 Lahti – 21. huhtikuuta 2016 Lahti) oli suomalainen poliitikko ja valtiopäiväneuvos. Hän oli Hämeen vaalipiirin kansanedustaja (sd.) 1980–2015. Hän oli Lipposen I hallituksen toinen valtiovarainministeri 1997–1999.


title: Jouko Skinnari

text: Koulutukseltaan Skinnari oli oikeustieteen kandidaatti.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari valmistui ylioppilaaksi Lahden lyseosta vuonna 1965 ja oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1969. Ennen poliittista uraansa hän työskenteli urheilutoimittajana Ylellä ja Etelä-Suomen Sanomissa vuosina 1963–1969 ja Kansaneläkelaitoksen henkilöstöasiain lakimiessihteerinä vuonna 1971.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari saavutti 16–17-vuotiaiden Suomen mestaruuden 3x1000 metrin juoksussa ja maastojuoksun joukkuekilpailussa vuonna 1963.


title: Jouko Skinnari

text: Vuonna 1972 Skinnari oli Paasion II hallituksen sosiaali- ja terveysministerin poliittinen sihteeri ja vuosina 1972–1973 valtioneuvoston esittelijä. Vuosina 1974–1980 hän työskenteli eduskunnan talous- ja sosiaalivaliokuntien sihteerinä.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari toimi Etelä-Lahden Sosialidemokraattien puheenjohtajana vuosina 1975–2012 ja hänet nimettiin yhdistyksen kunniapuheenjohtajaksi keväällä 2013, jolloin hänelle myönnettiin myös Kansan Sivistysrahaston Rafael Paasio -mitali SDP:n eteen tehdystä työstä.


title: Jouko Skinnari

text: Päijät-Hämeen maakunnassa Skinnari vaikutti Helsingin yliopiston ja korkeakoulujen Lahden toimintojen syntyyn 1970-luvun lopulta. Eduskunnassa hän oli aktiivinen ammattikorkeakoulujen sekä yliopistokeskusten aikaansaamisessa. Hänen tavoitteitaan olivat Lahden liikenteellisen aseman parantaminen ja erityisesti Lahden oikoradan kehittäminen osana Pietari–Moskova–Kiina-ratayhteyttä ja Lahden yhteyksiä Helsinki-Vantaa-lentokentälle. Skinnari oli perustamassa Lahden oikoradan tehokasta hyödyntämistä kannattavaa Oiko ry:tä ja oli sen hallituksessa.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari toimi kansanedustajana yhtäjaksoisesti syksystä 1980, jolloin hän nousi eduskuntaan varasijalta Salme Myyryläisen kuoltua kesken kauden. Huhtikuussa 2014 Skinnari ilmoitti, ettei aio asettua ehdolle enää vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari oli pitkäaikainen parlamentaarikko, joka oli rakentamassa suomalaista sosiaali- ja terveysturvaa sekä työelämän lainsäädäntöä. Hän vaikutti suomalaisessa talouselämässä muun muassa energia- ja ympäristöasioissa, rahoitusmarkkinoissa sekä valtion omistajapolitiikassa.


title: Jouko Skinnari

text: 9. lokakuuta 1997 – 14. huhtikuuta 1999 Skinnari oli Lipposen I hallituksen toinen valtiovarainministeri. Ministerikaudellaan Skinnari oli Euroopan investointipankin (EIP) hallintoneuvoston puheenjohtaja vuonna 1998. Toimiessaan toisena valtiovarainministerinä vuosina Skinnari vaikutti ratkaisevalla tavalla Lahden Sibeliustalon syntyyn ja noin 10 miljoonan euron valtion ja Euroopan unionin avustukseen kyseiselle hankkeelle. Myös Sibeliustalon nimi oli Skinnarin ajatus, jonka hän sai Sibelius-junasta ja Lahden kaupunginorkesterin Sibelius-levystä.


title: Jouko Skinnari

text: Eduskunnassa Skinnari oli puheenjohtaja sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (1987–1997), työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa (1999–2003) ja talousvaliokunnassa (2003–2011). Vuodesta 1999 hän oli suuren valiokunnan jäsen ja heinäkuusta 2011 sen työjaoston jäsen. Syyskuusta 2011 hän toimi valtiovarainvaliokunnan työ- ja elinkeinojaoston puheenjohtajana ja kunta- ja terveysjaoston jäsenenä.


title: Jouko Skinnari

text: Kun Skinnari oli vuonna 2014 eduskunnan Venäjä-ystävyysryhmän puheenjohtaja, ryhmä vastusti Euroopan neuvoston päätöstä poistaa Venäjä Euroopan neuvostosta Krimin valtauksen jälkeen, koska Ukrainan kriisiä on vaikea käsitellä ilman Venäjää. Skinnarin mukaan iltapäivälehdissä oli esiintynyt paljon Venäjän-vastaista kirjoittelua ja tiedonvälitystä tarvittaisiin myös Venäjän näkökulmasta vastapainoksi länsimaiden medialle.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari kirjoitti neljä teosta, joista viimeisimmät "Eurooppa ja Suomi" (1990) sekä "Uusi Eurooppa ja Suomi" (1993) teki yhteistyössä oikeustieteen tohtori Pentti Arajärven kanssa. Vuonna 1973 häneltä ilmestyi Ilpo Halosen kanssa teos "Varusmiehen käsikirja".


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari oli perustamassa kirjailijaprofessori Risto Ahdin kanssa yli 30-vuotiasta Lahden Runomaratonia, joka keräämällä yli 50 000 kilpailurunoa on tehnyt 18 runokirjaa, joista yhden ruotsiksi. Skinnari toimi Lahden Runomaraton ry:n puheenjohtajana vuosina 1982–2012. Hänet nimettiin yhdistyksen kunniapuheenjohtajaksi elokuussa 2013.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari toimi Varusmiesliiton puheenjohtajana 1971 ja oli sen kunniapuheenjohtaja.


title: Jouko Skinnari

text: Eduskunnassa Skinnari oli Tšekkoslovakian (1985–1992), Japanin (1987–2011), Tšekin (1993–2011), Venäjän (1995–1997, 2011–2015), Slovakian (2008–2011), Kuwaitin (2008–2015) ja Keski-Amerikan (2010–2015) ystävyysryhmien puheenjohtaja. Vuodesta 2004 hän oli myös Suomi–Venäjä-Seuran varapuheenjohtaja. Vuonna 2011 Japanin hallitus myönsi Skinnarille Nousevan auringon ritarikunnan kunniamerkin Suomen ja Japanin välisten suhteiden edistämisestä. Skinnari oli yhteistyössä suomalaissyntyisen japanilaisen senaattorin, Martti Turusen kanssa.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnarille myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan, Suomen Kaupunkiliiton, Rintamaveteraaniliiton, Sotaveteraaniliiton ja Sotainvalidien Veljesliiton ansiomerkit sekä Hämäläis-Osakunnan kunniamerkki.


title: Jouko Skinnari

text: Skinnari avioitui ohjaaja Tertta Saarikon kanssa vuonna 2002. Hänellä oli aiemmasta avioliitostaan (1967–1991) kaksi aikuista lasta ja viisi lastenlasta. Skinnarin poika Ville Skinnari on kansanedustaja 2015 alkaen. Jouko Skinnari kuoli haimasyöpään 21. huhtikuuta 2016 Lahdessa.


title: Pierre Beaumarchais

text: Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais (24. tammikuuta 1732 Pariisi – 17. tai 18. toukokuuta 1799 Pariisi) oli kelloseppä, keksijä, muusikko, poliitikko, invalidi, pakolainen, vakooja, kirjankustantaja, asekauppias ja sekä ranskalainen, että amerikkalainen vallankumoustaistelija. Hänet tunnetaan kuitenkin parhaiten näytelmäkirjailijana erityisesti kolmen Figaro-näytelmänsä perusteella, joiden pohjalta ovat syntyneet oopperat Figaron häät ja Sevillan parturi.


title: Pierre Beaumarchais

text: Yhdysvaltojen vapaussodan aikana Beaumarchais hoiti Euroopan ja Amerikan välisiä laivakuljetuksia ja toimi tällöin myös Ranskan kuninkaan salaisena asiamiehenä. Häntä kuitenkin syytetiin petturuudesta, ja hän joutui vuonna 1792 pakenemaan ensin Alankomaihin ja myöhemmin Britanniaan. Hän palasi Pariisiin 1799.


title: Cesare Sterbini

text: Cesare Sterbini (n. 1784, Rooma – 19. tammikuuta 1831, Rooma) oli italialainen libretisti. Hänen tunnetuin teoksensa on libretto Gioacchino Rossinin oopperaan Sevillan parturi, joka sai ensiesityksensä vuonna 1816. Librettojen lisäksi hän kirjoitti runoja ja toimi Vatikaanin virkamiehenä.


title: Opera buffa

text: Opera buffa eli "koominen ooppera", tunnetaan myös nimillä "commedia per musica" ja "dramma giocoso per musica", on oopperan tyylisuunta. Opera buffa kehittyi 1700-luvun alkupuolella Italiassa Napolissa. Sieltä se levisi Roomaan ja Pohjois-Italiaan. Se on "opera serian" eli vakavan oopperan rinnalla toinen oopperan päälajeista.


title: Peter Cornelius

text: Carl August Peter Cornelius (24. joulukuuta 1824 - 26. lokakuuta 1874) oli saksalainen säveltäjä, runoilija, kirjailija ja kääntäjä. Hän syntyi ja kuoli Mainzin kaupungissa, Saksassa.


title: Peter Cornelius

text: Jo nuorella iällä Cornelius soitti viulua ja sävelsi liedejä. Hän aloitti sävellysopinnot Heinrich Esserin johdolla vuonna 1841. Cornelius asui Peter von Corneliuksen luona Berliinissä vuodesta 1844 vuoteen 1852. Tänä aikana hän tapasi vaikutusvaltaisia henkilöitä kuten Alexander von Humboldtin, Grimmin veljekset, Fridrich Rückertin ja Felix Mendelssohnin. Viimeisinä Berliinin-vuosinaan Cornelius kirjoitti musiikkikritiikkejä useille berliiniläislehdille ja ystävystyi Joseph von Eichendorffin, Paul Heysen ja Hans von Bülowin kanssa.


title: Peter Cornelius

text: Corneliuksen ensimmäiset oikeat sävellykset, joukossa ooppera Der Barbier von Bagdad syntyivät vuosina 1852-1858, jolloin hän asusti Weimarissa. Tänä aikana hän tutustui Franz Lisztiin, jonka ympärille kasvoi sävellystyön opiskelijoista ja nuorista säveltäjistä ns. "Uusi saksalainen koulukunta". Liszt ylisti Corneliusta suureksi kyvyksi, mutta oli pettynyt saadessaan kuulla, että hänen oppilaansa ensimmäinen suuri sävellystyö tulisi olemaan komedia. Suuri säveltäjä kuitenkin lopulta oli erittäin mielissään lopputuloksesta ja toimi oopperan skandaalinkäryisen kantaesityksen ohjaajana ja kapellimestarina. Tämän jälkimainingeissa niin Cornelius kuin kapellimestarin työstään eroamaan joutunut Liszt jättivät Weimarin pölyt taakseen. Cornelius muutti Wieniin, jossa hän viihtyi viisi vuotta. Wienissä hän tapasi ja tutustui Richard Wagneriin, jonka neuvosta hän 1864 muutti Müncheniin, jossa lopulta meni naimisiin ja sai lapsia.


title: Peter Cornelius

text: Huolimatta ystävyydestään Wagneriin ja Franz Lisztiin, Corneliuksen suhde "uuteen saksalaiseen koulukuntaan" (johon hän kuului) ei ollut ongelmaton. Hän ei tullut Wagnerin ja von Bülowin seuraksi Tristanin ja Isolden ensi-iltaan, ilmoittaen syyksi oman oopperansa Der Cidin ensiesityksen. Hänen kolmas ja viimeinen oopperansa, skandinaavisiin Edda-taruihin pohjautuva Gunlöd, jäi kesken säveltäjän kuollessa sokeritautiin 1874. Se sai kantaesityksensä lopulta vuonna 1891.


title: Agathias

text: Agathias (, noin 536–582) oli runoilija ja historioitsija joka syntyi Myrinassa, Vähässä-Aasiassa ja joka on yksi tärkeimmistä lähteistä keisari Justinianus I:n ajalta.


title: Agathias

text: Agathias opiskeli Aleksandriassa ja matkusti vuonna 554 Konstantinopoliin. Siellä hän jatkoi opintojansa ja toimi asianajajana. Hän kirjoitti kokoelman "Dafniaka" joka koostui lyhyistä rakkausrunoista. Agathias kokosi myös antologian oman aikansa ja antiikin runoilijoiden epigrammeista.


title: Agathias

text: Justinianuksen kuoleman jälkeen Agathiaan ystävät ylipuhuivat hänet kirjoittamaan historian omasta ajastaan. Agathiaan teos käsittää vuodet 552–558 ja on suora jatko Prokopioksen teoksille. Agathias myös matkii teoksessaan Prokopioksen tyyliä. Teos kertoo pääasiassa Itä-Rooman kamppailusta gootteja, vandaaleja frankkeja ja persialaisia vastaan. Edward Gibbon kuvailee Agathiasta "runoilijana ja reetorina", vastakohtana Prokopiokselle joka on "valtionmies ja sotilas". On myös huomautettu, että Agathias ilmeisesti oli vain nimellisesti kristitty.


title: Agathias

text: Agathias on ainut tunnettu lähde vuonna 529 tapahtuneesta Ateenan akatemian sulkemisesta.


title: Seiche

text: Seiche (äännetään /sɛʃ/) on suljettuun altaaseen syntyvä ominaisheilahtelu eli seisova aalto. Seiche voi syntyä esimerkiksi järvissä, poukamissa tai satama-altaissa, kun painovoima pyrkii palauttamaan esimerkiksi tuulen poikkeuttaman vesirungon takaisin tasapainotilaan ja altaan reunat heijastavat häiriön takaisin synnyttäen interferenssin.


title: Seiche

text: Termiä ehdotti ensimmäisenä sveitsiläinen hydrologi François-Alphonse Forel vuonna 1890. Forel oli tarkkaillut ilmiötä Genevejärvessä Sveitsissä. Termi tulee sveitsinranskan murteellisesta sanasta, joka merkitsee "heilahdella edestakaisin" ja jota oli ilmeisesti käytetty alueella jo pitkään kuvaamaan alppijärvien oskillaatioita.


title: Seiche

text: Seiche-heilahtelut ovat usein paljaalle silmälle näkymättömiä, eivätkä järvellä liikkujat sitä välttämättä lainkaan huomaa. Ilmiö aiheutuu, kun vesirungon tasapainoa häiritsee yksi tai useampi tekijä siten, että vedenpinta on altaan toisessa päässä korkeammalla kuin toisessa. Tämän voi aiheuttaa esimerkiksi pitkäkestoinen tuuli tai maankuoren seisminen aktiivisuus. Painovoima pyrkii palauttamaan pinnan takaisin tasapainoon eli horisontaaliseksi. Tästä syntynyt impulssi kulkee altaan päästä päähän veden syvyydestä riippuvalla nopeudella ja heijastuu takaisin altaan reunasta. Toistuvat heijastukset synnyttävät altaaseen seisovan aallon, jossa on yksi tai useampia solmukohtia (pisteitä, joissa pystysuuntaista liikettä ei tapahdu). Värähtelyn taajuus määräytyy altaan koosta, sen syvyydestä ja ääriviivoista sekä veden lämpötilasta. Järven pituus on solmujen välisen etäisyyden monikerta.


title: Seiche

text: Seiche-aallon jaksonaika suljetussa suorakaiteen muotoisessa altaassa on


title: Seiche

text: missä "L" on vesirungon pituus, "d" keskisyvyys ja "g" painovoimakiihtyvyys.


title: Seiche

text: Ilmiön jaksonajat vaihtelevat sekunneista päiviin (Itämeressä noin päivä, Norjan vuonoissa kolme päivää, uima-altaissa sekunteja).


title: Seiche

text: Seiche-heilahtelun laukaisija voi olla esimerkiksi tuuli, myrsky, maanjäristys tai tsunami. Ilmiölle alttiita ovat etenkin maanjäristysherkillä alueilla sijaitsevat järvet. Maanjäristyksen aiheuttamia seiche-aaltoja voi havaita tuhansienkin kilometrien päässä episentristä. Varsinkin uima-altaat alkavat herkästi heilahdella maanjäristysten vuoksi kaukanakin järistyksen keskuksesta. Esimerkiksi vuoden 1964 suuri järistys Alaskassa heilutti uima-altaita aina Puerto Ricossa asti.


title: Seiche

text: Pieniä säännöllisiä seiche-heilahteluja sattuu suuremmissa järvissä jatkuvasti. Muun muassa Loch Ness -järvessä Skotlannissa havaitaan ilmiö usein, ja sillä voidaan ehkä selittää osa Loch Nessin hirviön olemassaoloa perustelevista väitteistä: seiche-heilahtelut saattavat nostaa pohjasta puunrunkoja. Pohjois-Amerikan suurissa järvissä seiche-ilmiö on yleinen. Siellä vedenkorkeuden ero järven eri puolilla voi olla jopa viisi metriä.


title: Elämänkatsomustieto

text: Elämänkatsomustieto (ET) on rekisteröityihin uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomille oppilaille suunnattu peruskoulun ja lukion oppiaine. Elämänkatsomustieto on uskonnon kanssa vaihtoehtoinen oppiaine.


title: Elämänkatsomustieto

text: Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä oli 6,1 prosenttia kaikista Suomen peruskoululaisista vuonna 2016. Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä on ollut viimevuosina tasaisessa kasvussa. Uskontokuntiin kuulumattomia koululaisia on noin 10–15 prosenttia oppilaista. Myös se, että kirkosta voi itse ilman vanhempien suostumusta erota vasta 18-vuotiaana nostaa automaattisesti uskonnon opiskelijoiden määrää, sillä jos kuuluu kirkkoon, ei oppilaalle järjestetä elämänkatsomustietoa tämän mielipiteestä huolimatta.


title: Elämänkatsomustieto

text: Elämänkatsomustiedon opetukseen voi peruskoulussa ja lukiossa osallistua seuraavin edellytyksin:Elämänkatsomustiedon opetus on järjestettävä, jos siihen oikeutettuja oppilaita on opetuksen järjestäjän alueella (yleensä kunta) vähintään kolme.


title: Elämänkatsomustieto

text: Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa oppiainetta luonnehditaan näin:


title: Elämänkatsomustieto

text: Perusopetuksessa luokilla 1-5 opiskellaan yhteensä 6 vuosiviikkotuntia ja luokilla 6-9 yhteensä 5 vuosiviikkotuntia, yhteensä 11 vuosiviikkotuntia. Määrä on aina sama, mutta se jakautuu luokille mahdollisesti eri tavoin, kun nivelkohta on määrätty luokkien 5 ja 6 väliin.


title: Elämänkatsomustieto

text: Opetuksen teemoina perusopetuksessa ovat:Lukiossa on kolme pakollista kurssia ja kaksi syventävää valtakunnallista kurssia. Uskontoa opiskeleva voi käyttää niitä tutkintoonsa soveltavina kursseina. Samoin ET-opiskelijat voivat käyttää uskonnon kursseja tutkintoon kuuluvina soveltavina kursseina.


title: Elämänkatsomustieto

text: Lukion kurssit ovat:Syventävän kurssin opetussuunnitelmaan kuuluu sosiologinen, moraalinen, antropologinen ja psykologinen uskontokritiikki.


title: Elämänkatsomustieto

text: Elämänkatsomustieto kuuluu lukion reaaliaineisiin. Elämänkatsomustiedon ainereaalissa ylioppilaskokelas valitsee kymmenestä vaihtoehdosta kuusi kysymystä vastattavakseen. Elämänkatsomustieto kirjoitetaan toisena ainereaalikokeiden koepäivänä.


title: Elämänkatsomustieto

text: Suomen ateistiyhdistys on tehnyt oman ehdotuksen elämänkatsomustiedon opetussuunnitelmaksi.


title: Elämänkatsomustieto

text: Elämänkatsomustietoa voi opiskella myös yliopistossa. Elämänkatsomustieto ei kuitenkaan ole itsenäinen oppiaine, eikä sitä voi opiskella pääaineena. Opinnot tähtäävät yleisesti erityisesti opettajan kelpoisuuteen, jolloin opiskelija voi opettaa elämänkatsomustietoa toisena opetettavana aineena. Tällöin opiskelijan on suoritettava sekä perus- että aineopinnot.


title: Elämänkatsomustieto

text:
Elämänkatsomustiedon perus- ja aineopinnot koostuvat yleisesti monien eri aineiden opinnoista. Näitä ovat yliopistosta riippuen filosofia sekä aate- ja oppihistoria, kasvatustiede, kulttuuriantropologia, kulttuurihistoria ja uskontotiede.
Dialogi-sarja:


title: Elämänkatsomustieto

text: Lukion elämänkatsomustieto -sarja:


title: Nova

text: Nova ( eli "uusi tähti") on äkillisesti kirkastuva tähti. Useimmat novat näkyvät vain kaukoputkella, mutta parhaimmillaan nova saattaa olla lyhyen aikaa taivaan kirkkaimpia tähtiä. Novaa sanotaan monesti "räjähtäväksi tähdeksi". Todellisuudessa tavallisessa novassa vain pieni määrä tähden ainetta räjähtää. Tyypillinen nova on lähekkäinen kaksoistähti, joka koostuu jättiläistähdestä ja valkoisesta kääpiöstä. Tavallisesta tähdestä virtaa vetypitoista ainetta valkoisen kääpiön pinnalle. Kun vetyä on kertynyt kyllin, se palaa valkoisen kääpiön pinnalla räjähdysmäisen nopeassa fuusioreaktiossa. Räjähdysmäinen purkaus ei tuhoa kumpaakaan tähteä, mutta nostaa tähtijärjestelmän kirkkautta tuntuvasti. Valkoisen kääpiön kirkkaus kasvaa päivässä tai parissa 7–16 magnitudia. Tähtitieteilijät arvelevat, että novia esiintyy vuosittain Linnunradassa noin 20–60 kappaletta. Suurin osa Linnunradan novista jää kuitenkin tähtienvälisten pilvien peittoon, ja siksi niiden todellista lukumäärää on vaikea arvioida. Joitain "toistuvia novia" on havaittu. "Kääpiönova" muistuttaa novaa, mutta siinä tapahtuu purkauksia tiheästi. Novaa ei tule sekoittaa supernovaan, sillä novapurkaus on paljon supernovaa heikompi.


title: Nova

text:
Taivaalla huomataan noin vuosikymmenen välein paljain silmin uusi tähti. Tällaista äkillisesti ilmestyvää tähteä kutsutaan latinankielisellä sanalla "nova" (latinaksi "novus", "nova" "uusi"). Esimerkiksi elokuun lopussa vuonna 1975 näkyi Joutsenen tähdistössä Denebin lähellä tähti, joka oli melkein yhtä kirkas kuin Otavan tähdet. Tämä Nova Cygni 1975 kirkastui maksimissaan 1,7 magnitudiin, mutta himmeni noin viikossa paljain silmin näkymättömiin. 680 päivässä Nova cygni 1975 oli enää harrastelijakaukoputkessa himmeänä näkyvä 15,5 magnitudin tähti.
Kirkkain paljain silmin modernina aikana havaittu nova oli Nova Aquilae 1918, joka kirkastui magnitudiin -1,4 ja oli silloin melkein yhtä kirkas kuin Sirius. Novia on sanottu monesti räjähtäväksi tähdiksi. Oikeammin novat ovat tähtiä, joissa tapahtuu räjähdysmäisiä purkauksia. Supernovat ovat varsinaisia räjähtäviä tähtiä. Novia voi etsiä esimerkiksi voimakkaalla kiikarilla, jossa on suuri näkökenttä". Novien etsintä vaatii taivaan tuntemusta ja tähtikarttoja.


title: Nova

text: Tähtitieteilijä Tyko Brahe havaitsi 11. marraskuuta vuonna 1572 uuden tähden ilmestyneen Kassiopeian tähdistöön. Tämä oli hänestä varsin hätkähdyttävää, sillä hänen aikanaan ihmiset uskoivat tähtitaivaan olevan ikuinen ja muuttumaton, koska papit olivat ajan mukaisesti kertoneet kansalle, että Jumala oli luonut kaiken ja niin myös tähdet.


title: Nova

text: Tyko paneutui tutkimaan löytöään ja julkaisi vuonna 1573 pienen kirjasen nimeltään "De stella nova" (lat. Uudesta tähdestä). Tyko kuvaili löytöään tässä kirjassaan väittäen muun muassa että hänen löytämänsä uusi tähti sijaitsi hyvin kaukana tähtitaivaalla. Tykon havainto ja myös hänen kirjansa aiheuttivat suurta tyrmistystä etenkin papiston keskuudessa johtuen sen ristiriidasta pappien opetuksiin. Pappien opetuksien mukaan maailmankaikkeuteen ei ollut voinut syntyä mitään uutta sen jälkeen kun Jumala oli lopettanut luomistyönsä. Lisäksi tuohon aikaan lähes kaikki tähtitietous oli peräisin vielä Aristoteleen ja Ptolemaioksen teoksista.


title: Nova

text: Tykon havaitsema tähti luokiteltaisiin nykyään supernovaksi. Se tunnetaan nimellä SN 1572. Kirjan ansiosta termi ”nova” vakiintui tarkoittamaan uutta tähteä. Supernovaa ja novaa ei kuitenkaan erotettu ilmiöinä toisistaan ennen kuin vasta 1930-luvulla, jolloin niiden väliset rakenteelliset erot huomattiin. Nämä ”uudet tähdet” saivat nimensä niiden kirkkauksien perusteella: kirkkausasteeltaan voimakkaammasta novasta tuli supernova ja heikompi nimettiin vastaavasti novaksi.


title: Nova

text: Nova kirkastuu jonkin aikaa, ja himmenee hitaasti muutaman viikon aikana näkymättömiin. Kun novaa tutkitaan spektroskoopilla, huomataan laajeneva kaasukuori. Kaasukuoren laajeneminen tapahtuu 200–3 500 km/s luokkaa olevalla nopeudella. Spektrimittausten mukaan kaasukuoren laajeneminen nopeutuu novan himmetessä. Nova Lacertaen 1936 kirkkaus himmeni kymmenessä päivässä 3.5m, mutta laajenemisnopeus kasvoi 1 100:sta 3 500 km/s:iin. Spektrissä näkyy myös monien eri kaasukuorten laajeneminen. Kaasukuoren laajetessa alun jatkuva spektri vaihtuu emissiospektriksi jossa näkyy niin sanottuja kiellettyjä viivoja. Novan spektrissä on tyypillistä absorbtioviivojen sinisiirtymä ja emissioviivojen punasiirtymä. Tämä johtuu siitä, että tähteä vasten oleva meitä kohti tuleva kaasu imee valoa, ja tuottaa Dopplerin ilmiön mukaisen sinisiirtymän. Toisaalta mesistä poispäin menevä punasiirtymän tuottava kaasu hehkuu tummaa taivasta vasten. Kun aikaa on kulunut kyllin, novan laajeneva kaasukuori saattaa ilmestyä näkyviin kaukoputkeenkin.


title: Nova

text:
Yleensä novan kirkkaus nousee muutamassa tunnissa tai päivässä 7–18 magnitudia , yleensä 9–14 magnitudia. Huipun absoluuttinen kirkkaus on -6 – -8 magnitudia ja kirkastuminen jopa miljoonakertainen. Purkauksessa vapautuu 1E44-1E45 ergiä. Keskimäärin kirkastuminen on noin 11,7 magnitudia ja huipun absoluuttinen kirkkaus noin -7,5.
Kirkastuminen 11 magnitudia saattaa tapahtua kahdessa vaiheessa, esihuippuun 9 m ja hieman hitaammin varsinaiseen huippuun 2 m Tämän jälkeen nova alkaa himmetä, alussa melko nopeasti, myöhemmin hitaammin ja epäsäännöllisesti. Alussa kirkkaus himmenee melko tasaisesti, mutta myöhemmin saattaa esiintyä yksi pitkä syvä tai useampia matalia melko lyhytkestoisia himmenemisiä minimejä. Tyypillisesti tämä "häiriö" tapahtuu kirkkauden himmettyä huipusta 3,5–6 magnitudia. Tämä tapahtuu noin 25–125 päivää huipun jälkeen. Kuitenkin esimerkiksi Nova Herculis 1934 himmeni huipun jälkeen alussa hitaasti ja epäsäännöllisesti kolmisen kuukautta, sitten himmentyi melko nopeasti kuukaudessa 10 magnitudia muutamaksi kuukaudeksi ennen kirkkauden vakiintumista.


title: Nova

text: RT Serpentis nousi ensin nopeasti maksimiinsa, mutta himmenemisen sijasta hitaasti kirkastui noin 4 000 päivää ennen kuin alkoi himmetä.


title: Nova

text: Novan absoluuttinen magnitudi minimissä on noin 4–5 ja luminositeetti silloin noin 10 aurinkoa.


title: Nova

text: Ne novat jotka himmenevät nopeammin, saavuttavat suuremman maksimikirkkauden kuin ne jotka himmenevät huipun jälkeen hitaasti.


title: Nova

text: Jotkut novat purkautuvat 2-monta kertaa. Esimerkiksi T Coronae Borealis "räjähti" 1866 ja 1946. Tämän tyyppisten toistuvien novien "jakso" on noin 10–100 vuotta ja niiden kirkkaus novapurkauksessa kasvaa noin 7–9 magnitudia. Mitä suurempi novapurkauksessa kirkastuminen on, sen harvemmin se toistuu. Toistuvat novat purkautuvat himmeämmin kuin tavalliset novat, mutta ovat minimissä näitä kirkkaampia.


title: Nova

text: Toistuvan novan massanmenetys purkauksessa on pienempi kuin tavallisen novan.


title: Nova

text: Minimissä toistuvan novan absoluuttinen visuaalinen kirkkaus MV on noin 2–3 ja luminositeetti noin 100. Toistuvan novan purkauksessa vapautuu energiaa noin 1E43-1E44 ergiä.


title: Nova

text: Teorian mukaan myös tavalliset novapurkaukset toistuvat, mutta purkausten väli on arvioitu noin 100 000 – 10 miljoonaksi vuodeksi eikä tällöin useita purkauksia havaita ihmisiän tai kirjoitetun historian aikanakaan. Jos lasketaan toistuvista novista, tavallinen nova purkautuisi jo 1 000 vuoden välein.


title: Nova

text: Novien spektrityyppi on Q, mutta monesti esitetään novan aiheuttaman kaoistähden spektrit. Novat ovat purkautuvista muuttuvista tähdistä tunnetuimpia. Novat itsessään jaetaan tavallisiin noviin, toistuviin noviin ja novamaisiin muuttujiin.


title: Nova

text: Jos novan kirkkauden muutokset poikkeavat tavallisesta, esitetään seuraavia novaluokkia.


title: Nova

text: Novat ovat kaikki lähekkäisiä kaksoistähtiä, joissa valkoinen kääpiö ja jättiläiseksi paisuva tähti kiertävät toisiaan. Esimerkiksi Nova Cygni 1500 on AM Herculis-tähti, jossa magneettinen valkoinen kääpiö ja punainen jättiläinen kiertävät toisiaan. Purkausten syy on punaisesta jättiläisestä valkoiseen kääpiöön virtaavan aineen ajoittainen räjähdysmäinen fuusiopalaminen valkoisen kääpiön pinnalla.


title: Nova

text: 1. Pääsarjan tähden ja valkoisen kääpiön muodostama kaksoistähtijärjestelmä.


title: Nova

text: 2. Valkoisen kääpiön kumppani on tullut elämänsä loppuvaiheeseen ja paisuu siksi punaiseksi jättiläiseksi. Jättiläistähti pyrkii laajenemaan hitaasti.


title: Nova

text: 3. Jättiläistähti täyttää Rochen pinnan, joka on eräänlainen painovoimaraja, jonka takaa kaasu vuotaa punaisesta jättiläisestä.


title: Nova

text: 4 Vetypitoinen kaasu virtaa kiekkomaisena spiraalina valkoiseen kääpiöön. Spiraalimainen virtaus johtuu siitä, että toisiaan kiertävillä tähdillä on nopeutta niin paljon, ettei kaasu voi pudota suoraan valkoiseen kääpiöön.


title: Nova

text: 5 Kun kaasu osuu valkoisen kääpiön pintaan, vapautuva putoamisenergia lisää valkoisen kääpiön kirkkautta. Valkoisen kääpiön säteily rajoittaa sen pinnalle tulevaa massavirtaa jos se kasvaa tietyn rajan yli.


title: Nova

text: 4. Aineen kertyessä valkoisen kääpiön pinnalle pinnan lämpötila ja siihen kohdistuva paine kasvavat. Ajan mittaan paine ja lämpötila ovat tarpeeksi korkeita fuusioreaktion alkamiseksi. Fuusioreaktion tapahtuminen valkoisen kääpiön pinnalla räjäyttää sen pinnalle kertyneen ainekerroksen avaruuteen ja nostaa sen kirkkautta räjähdysmäisesti. Fuusioreaktion synnyttämä paineaalto hajottaa valkoista kääpiötä kiertäneen ainekiekon.


title: Nova

text: 5. Fuusioreaktio ei kuitenkaan ole tarpeeksi voimakas tuhoamaan valkoista kääpiötä. Fuusioreaktion päätyttyä valkoisen kääpiön kirkkaus normalisoituu ja aineen kerääntymisprosessi alkaa uudelleen. Tästä syystä novat ovat toistuvia eli syklisiä. Mitä harvinaisempia purkaukset ovat, sitä voimakkaampia ne ovat, sillä voimakas purkaus vaatii pitkän "uudelleen latautumisajan". Purkausten toistumistiheys ja voima riippuvat muun muassa valkoisen kääpiön massasta, sen vetovoiman suuruudesta ja viereisestä tähdestä tulevasta massavirrasta.


title: Nova

text: Novapurkaukset eivät voi jatkua loputtomiin. Novapurkauksien jatkuminen valkoisen kääpiötähden pinnalla on riippuvainen toisen tähden vakaudesta ja siitä virtaavan massavirran suuruudesta. Valkoisen kääpiön kumppanin elämän vakaa vaihe päättyy lopulta joko supernovaräjähdykseen tai toisen valkoisen kääpiön syntyyn. Myös valkoisella kääpiöllä voi tapahtua supernovaräjähdys.


title: Nova

text: Novien päättymiseen on siis kolme syytä. Kaksi niistä on riippuvaisia tähden massan suuruudesta ja kolmas siitä virtaavan massavirran suuruudesta. Novan voisi siis sanoa olevan vain yksi mahdollinen vaihe kaksoistähden elämässä, jonka päättyminen on vain ajan kysymys.


title: Kääpiönova

text: Kääpiönova on novaa muistuttava tähti, jonka kirkastumiset tapahtuvat melko usein ja ovat suhteellisen pieniä. Novan tavoin kääpiönovakin on lähekkäinen kaksoistähti, jossa toisesta tähdestä virtaa ainetta kaasukiekon kautta toiseen tähteen. Kirkkaat purkaukset johtuvat nykynäkemyksen mukaan siitä, että massaa kertyy kaasukiekkoon nopeammin kuin sitä putoaa valkoiseen kääpiöön. Tällöin kaasukiekon tiheys kasvaa ajan mukana. Lopulta saavutetaan kriittinen tiheys, jossa kaasun ominaisuudet muuttuvat. Tällöin kuumentunut kaasu romahtaa valkoiseen kääpiöön synnyttäen pudotessaan suuren määrän lämpöä ja säteilyä. Tunnettuja kääpiönovia ovat muun muassa U Geminorum ja SS Cygni. Kääpiönovien lyhenne on DN. Kääpiönovia sanotaan myös U Geminorum -tähdiksi, lyhenne UG tai DNUG.


title: Kääpiönova

text: Kääpiönovia tunnetaan muutamia satoja. Niiden purkausjakso on epäsäännöllinen ja vaihtelee välillä 20–600 vuorokautta. Purkauksissa kääpiönova kirkastuu 2–6 magnitudia eli 5–250-kertaiseksi. Kirkastuminen vie 1–5 vuorokautta ja himmeneminen 10–15 vuorokautta. Kirkkaus voi maksimissa olla jonkin aikaa suunnilleen sama. Mitä suurempia kirkastumiset ovat, sitä harvemmin ne tapahtuvat.


title: Kääpiönova

text: Kääpiönovat jaetaan SS Cygni tai U Geminorum (UG), SU Ursae Majoris (SU) ja Z Camelopardalis (ZC) -tyyppeihin. WZ Sagittae -tähti on pitkäjaksoinen SU Ursae Majoris -tähti. SS Cygni ja SU Ursae Majoris -tyypeillä (UGSS ja UGSU) tapahtuu nopeita purkauksia. SS Cygni-tähdillä on leveitä ja kirkkaita supermaksimeita. Z Camelopardalis -tähdillä (UGZ) on pitkiä "lepovaiheita" joiden aikana ei tapahdu purkauksia.


title: Kääpiönova

text: Kääpiönova on ahdas kaksoistähti, jossa on tavallinen tähti ja tiivis valkoinen kääpiö. Tavallinen tähti on paisunut niin suureksi, että valkoinen kääpiö imee siitä vetovoimallaan kaasua. Koska valkoinen kääpiö ja toinen tähti kiertävät toisiaan, normaalista tähdestä irtoavalla kaasulla on ratanopeutta ja se kertyy kiekoksi valkean kääpiön ympärille. Tähdestä melko tasaisesti virtaava kaasu osuu ensin niin sanottuun kuumaan pilkkuun, jossa kaasu kuumenee kitkan vaikutuksesta. Kiekon kaasua putoaa hiljalleen valkoisen kääpiön pinnalle. Valkoisen kääpiön painovoima on niin valtava, että siihen putoava kaasu vapauttaa valkoiseen kääpiöön osuessaan suuren määrän energiaa, joka vapautuu säteilynä. Normaalisti tähdestä kaasukiekkoon tulee enemmän kaasua kuin mitä kiekosta putoaa valkoisen kääpiön pinnalle. Mutta kun kiekon ulko-osien massa on kasvanut kyllin, sen lämpötila ja tiheys ylittävät kriittisen rajan. Tällöin kaasun sitkaus muuttuu, kaasu laajenee ja se putoaa nopeasti valkoisen kääpiön pinnalle. Kaasu kuumenee nopeasti pudotessaan valkoiseen kääpiöön. Tällöin tapahtuu purkaus. Tämä teoria selittää monia kääpiönovien kirkkausvaihtelun piirteitä. Massavirtaa rajoittaa putoavan kaasun painovoimaenergian ansiosta aiheuttama säteilyntuotto. Jos massavirta ylittää Eddingtonin rajan, valkean kääpiön pinnalla oleva säteily työntää ainetta pois. On myös väitetty purkausten johtuvan epätasaisesta massavirrasta.


title: Kääpiönova

text: Kääpiönovissa on K- tai M-spektriluokan alijättiläinen, joka kiertää lähellä valkeata kääpiötä tai sinistä alikääpiötä. Molempien tähtien massa on 0,5–1 Auringon massaa ja tähtien kiertoaika 3–15 tuntia. Kun kääpiönova kehittyy, lopulta suurempi tähti on enää muutaman kymmenen Jupiterin massainen ruskea kääpiö.


title: Kääpiönova

text: Kääpiönovissakin saattaa tapahtua novapurkauksia, joissa valkean kääpiön pinnalle kertynyt aine palaa vetyfuusiossa. Tällöin kääpiönova olisi novan eräs kehitysvaihe. Kääpiönovan kehitys saattaa johtaa myös tyypin Ia supernovaan, kun valkean kääpiön pinnalle kertyy niin paljon ainetta, että sen massa yrittää Chandrasekharin rajan.


title: Kääpiönova

text: Näillä tähdillä tapahtuu purkauksia, joissa on nopea päivän-parin nousu 2–6 magnitudia ja viikkojen lasku. Purkauksia on suuria ja pieniä. Purkauksien väli on 10 päivää – useita vuosia. Suuret purkaukset eivät ole samanlaisia kuin SU UMa -tähtien suuret purkaukset. U Geminorumin purkaukset tapahtuvat 40–130 vuorokauden jaksoissa. Purkauksessa U Geminorumin kirkkaus nousee 4 magnitudia päivässä tai parissa.


title: Kääpiönova

text:
Näillä on 3–10 normaalia 1–3 päivän levyistä purkausta kohti 10–18 päivän levyisiä suurpurkauksia, joiden kirkkaus on 1–2 magnitudia normaalia purkauksia suurempi. Suurpurkaus on 5–10 kertaa normaalia pidempi. Suurten purkausten aikana esiintyy valonvaihteluja (kyhmyjä) jotka ovat 2–5 % kaksoistähden kiertojaksoa pidempiä. Kiertojakso näillä tähdillä on melkein aina alle 2 tuntia eli lyhyempi kuin muille kääpiönovilla.
Suurpurkaukset johtuvat kiekon laajenemisesta tietyn kokoiseksi, jolloin vuorovesivoimat aiheuttavat suuremman epävakaisuuden kuin normaaleissa purkauksissa. Tällöin kiekon koko vastaa 3:1 resonanssia, eli kiekon kiertoaika on silloin 1:3 kaksoistähden kiertoajasta. Resonanssi voimistaa kaksoistähden toisen komponentin aiheuttamia painovoimahäiriöitä. Kyhmyjä ei koskaan havaita normaaleissa purkauksissa. Kyhmyt havaitaan noin päivä suurpurkauksen alkamisen jälkeen ja heikkenevät suurpurkauksen himmetessä. Kyhmyt syntyvät soikean kaasukiekon vaihtaessa kulmaansa.


title: Kääpiönova

text: Suurpurkausten väli eli suurjakso on yleensä muutamia satoja päiviä mutta voi olla paljon lyhyempi tai pidempi. Lyhyt suurjakso on ER Ursae Majoris -tähdillä ja pitkä WZ Sagittae -tähdillä. ER Uma -tähdillä suurjakso on vain 20–50 päivää ja normaali purkausjakso 4 päivää, suurpurkaus vie 1/3–1/2 koko ajasta. WZ Sagittae -tähdellä suurpurkauksia on toistunut 33, 32 ja 23 vuoden välein. Jakso on niin pitkä, koska massavirta on hyvin pieni, vain 10 kg/s. Kaksoistähden on pienin kääpiönovilla tunnettu, vain 81 minuuttia 38 sekuntia. Oletetaan myös, että koska suurpurkausten välillä on vain muutamia pienempiä purkauksia. Joko näiden tähtien kaasukiekon viskositeetti on hyvin alhainen tai magneettikenttä pyyhkii sisemmän kaasukiekon ainakin ajoittain pois. WZ Sagittae -tähtiä ovat myös AL Com ja EG Cnc, joilla suurpurkausjakso on noin 20 vuotta.


title: Kääpiönova

text: Z Camelopardalis -tähdillä on kääpiönoville ominaisten 1–3 päivän 2–6 magnitudin kirkkauden nousujen lisäksi muutaman päivän – 1000 päivän jaksoja, jolloin purkauksia ei tapahdu. Oletetaan, että tämä johtuu liian suuresta massavirrasta suuremmasta tähdestä pienempään tähteen jolloin massavirta estäisi purkaukset. Z Camelopardaliksen kiertoaika on 7 tunnin 21 minuuttia ja purkaukset tapahtuvat 20 päivän välein. Z Camelopardaliksessa on Aurinkoa muistuttava G -spektriluokan tähti ja valkea kääpiö. UX Ursae Majoris -tähdillä hiljaiset jaksot ovat hyvin pitkiä.


title: Parturi-kampaaja

text: Parturi-kampaaja on ammatti, jonka harjoittajan tehtäviin kuuluu hiusten leikkaaminen ja parranajo sekä hiusten ja parran hoito. Parturi-kampaajat tekevät myös hiusten ja parran värjäyksiä, kampauksia, kihartamiskäsittelyjä eli permanenttejasekä kulmien ja ripsien värjäyksiä. Alun perin miehiä on palvellut parturi ja naisia kampaaja, mutta nykyään suurin osa ammatinharjoittajista on nimenomaan parturi-kampaajia. Nimensä mukaisesti parturi on ollut alkujaan vain parranajaja, mutta nykyään hiustenleikkuu on tullut partureidenkin ensisijaiseksi tehtäväksi, eikä parranajo välttämättä kuulu enää ollenkaan kaikkien parturi-kampaajien valikoimiin.


title: Parturi-kampaaja

text: Parturi-kampaajista enemmistö on itsenäisiä yrittäjiä. Osa toimii yksin omassa parturi-kampaamossa ja osa taas toisen liikkeessä sopimusyrittäjänä tai vuokratuoliyrittäjänä. Vuokratuoliyrittäjä vuokraa parturi-kampaamossa itselleen tuolipaikan. Vuokratuoliyrittäjä on kirjanpitovelvollinen ja velvollinen maksamaan yritystoiminnan kulut, kuten eläkemaksut. Hän maksaa vuokraa kuukaudessa paikastaan ja käyttämistään aineista tai vaihtoehtoisesti hankkii itse oman ainevarastonsa, riippuen sopimuksesta vuokralaisen ja liikkeen omistajan välillä.


title: Parturi-kampaaja

text: Parturi-kampaajan tutkinnon voi suorittaa yleisessä kunnallisessa, ammatillisessa oppilaitoksessa. Yksityisissä oppilaitoksista valmistutaan hiusmuotoilijaksi, joka ei ilman tutkintotoimikunnan hyväksymää näyttötutkintoa ole virallinen tutkinto.


title: Parturi-kampaaja

text: Kampaajalla ei saisi olla shampoiden, hiusvärien, hoitoaineiden ja yms. aiheuttamaa yleistä ja jatkuvaa käsi-ihottumaa ja astmaa.


title: Parturi-kampaaja

text: Aikaisemmin oli tavallista, että parturit suorittivat myös yksinkertaisia lääketieteellisiä toimenpiteitä, kuten haavojen sitomista, verisuonen avaamista, murtuneiden käsien ja jalkojen lastoittamista, paiseiden puhkaisemista ja entisajan alkeellista kirurgiaa. Näitä tehtäviä pidettiin tuolloin liian halpa-arvoisina lääkärien suoritettaviksi.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkäri on ammatti, jonka harjoittamiseen tarvitaan Suomessa eläinlääketieteen lisensiaatin (ELL) tutkinto. Se on ylempi korkeakoulututkinto, jonka voi suorittaa Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisessä tiedekunnassa. Tutkinnon nimi on poikkeuksellisesti lisensiaatti eikä maisteri siksi, koska se on muita ylempiä korkeakoulututkintoja laajempi. Opiskelu eläinlääkäriksi kestää noin 6 vuotta. Laajuudeltaan eläinlääkärin tutkinto on 360 opintopistettä.


title: Eläinlääkäri

text: Opiskelijat saavuttavat välissä eläinlääketieteen kandidaatin (ELK) arvon, joka ei kuitenkaan ole varsinainen tutkinto. Eläinlääketieteen kandidaatti saa väliaikaiset eläinlääkärinoikeudet yleensä viidennellä vuosikurssilla. Eläinlääketieteen lisensiaatti voi ammatillisena jatkotutkintona suorittaa suomalaisen erikoiseläinlääkärin tutkinnon tai kansainvälisen diplomaatin tutkinnon tai akateemisena jatkotutkintona väitellä eläinlääketieteen tohtoriksi (ELT).Suomessa on noin 1 750 eläinlääkäriä. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira laillistaa eläinlääkärinammattia Suomessa harjoittavat. Evira tekee päätöksiä ja vastaanottaa ilmoituksia koskien väliaikaista ammatinharjoittamisoikeutta. Evira myös valvoo eläinlääkäreitä. Eläinlääkäreistä suurin osa työskentelee kunnaneläinlääkäreinä ja yksityiseläinlääkäreinä.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkäri voi työskennellä monissa tehtävissä.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkäri, joka on erikoistunut johonkin alaan, kutsutaan erikoiseläinlääkäriksi. Tieteellisen ja ammatillisen jatkotutkinnon suorittaminen kestää noin 4 vuotta. Eläinlääkäri voi erikoistua kuuteen eri alaan, joita ovat:


title: Eläinlääkäri

text: Monet eläinlääkärit käyttävät työssään tietokoneohjelmia. Eläinlääkäriohjelmat sisältävät keskeiset yksittäisen eläinlääkärin tai eläinklinikan potilastiedot. Ohjelmat käsittelevät yleensä myös laskutuksen.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkäriohjelmista käytetään usein myös termejä "Klinikkaohjelma" sekä "Eläinlääkäriohjelmisto". Lisäksi jotkin eläinlääkärit käyttävät omatekoisia ohjelmia.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkäriksi voi opiskella myös muualla kuin Suomessa. Viron Tartossa sijaitsevassa Viron maatalousyliopistossa (Eesti Maaülikool, EMÜ) opiskelee merkittävä määrä suomalaisia eläinlääkärin ammattiin. Paikallinen suomalaisten opiskelijoiden opiskelijajärjestö on Suolet Ry.


title: Eläinlääkäri

text: Suomalaisia eläinlääketieteen opiskelijoita on ja on ollut monissa eurooppalaisissa yliopistoissa. Ennen kuin koulutus alkoi Suomessa, tavallisin opiskelupaikka oli Tukholma. Myös Oslossa on ollut paljon opiskelijoita. Saksan yliopistoissa Hannoverissa, Berliinissä (BRD, DDR), Münchenissä, Giessenissä sekä Leipzigissa on ollut jatkuvasti opiskelijoita. Itävallan Wienissä on myös opiskeltu. Yksittäisiä opiskelijoita on ollut Italiassa, Englannissa ja jopa Australiassa. Ennen EU-aikaa laillistuminen oli työlästä, mutta nykyisin varsinkin EU-maista valmistuneille tutkinnot voi hyväksytyttää melko helposti. Samoin säännöin voi Suomessa valmistunut eläinlääkäri siirtyä muihin EU-maihin.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkärintyötä harjoittava eläinlääkäri on oikeutettu hankkimaan autoverosta vapautetun eläinlääkintäauton.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkintäauton tulee olla henkilöautosta (M-luokka) tai pakettiautosta (N-luokka) rakennettu ja varustettu, ainoastaan eläinlääkintätyössä käytettäväksi tarkoitettu auto, jossa on tilaa matkustajille vain kuljettajan vieressä olevilla istuimilla. Lisäksi eläinlääkintäauton ohjaamo-osan takana olevan tilan sisäkorkeuden tulee olla 0,8 x 1,4 metrin pituisella alueella vähintään 0,5 metriä. Tässä tilassa tulee olla eläinlääkintätyötä varten kiinteästi asennettu koneellisella jäähdytyslaitteella varustettu säilytystila sekä kiinteät kaapit, laatikostot ja muut tarpeelliset rakenteet.


title: Eläinlääkäri

text: Mitään erityisiä merkki-, malli- tai hintarajoituksia eläinlääkintäautolla ei ole, kunhan auto on alun perin ollut joko henkilöauto tai pakettiauto. Koska eläinlääkintäautosta tulee N-luokan erikoisajoneuvo, sillä saa ajaa enintään 100 km/h, jos sen omamassa on enintään 3 500 kg (asetus ajoneuvojen käytöstä tiellä 1257/1992 3. §:n 1. mom.). Eläinlääkintäautoa saa käyttää ainoastaan eläinlääkintätyöhön, ei yksityisajoon. Koska eläinlääkintäauton tulee olla eläinlääkärintointa harjoittavan eläinlääkärin omistama, leasing-auto ei voi olla eläinlääkintäauto, sillä leasing-sopimus katsotaan vuokrasopimukseksi.


title: Eläinlääkäri

text: Eläinlääkintäauton verovapaus kuoleutuu neljässä vuodessa, minkä jälkeen ajoneuvoluokan saa muuttaa ilman veroseuraamuksia. Kuoleutumisaika lasketaan rekisteröintipäivästä tai siitä päivästä, jolloin ajoneuvo on muutoskatsastettu eläinlääkintäautoksi. . Eläinlääkintäauton ajoneuvoluokan voi muuttaa ennen verovapauden kuoleutumista, jolloin ajoneuvoverosta vähennetään 1/48 rekisterissäoloajan kutakin täyttä kuukautta kohti. Ajoneuvoluokan muuttaminen voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että eläinlääkintäauto rekisteröidään verolliseksi henkilöautoksi, jolloin sitä saa käyttää yksityisajoon tai sen voi myydä yksityishenkilölle. Ilman ajoneuvoluokan muuttamista eläinlääkintäauton voi myydä vain toiselle eläinlääkärintyötä harjoittavalle eläinlääkärille tai muuttaa muun verovapaan ajoneuvoluokan autoksi, kuten pelastusautoksi tai invataksiksi, ilman veroseuraamuksia.


title: Alejandro Sanz

text: Alejandro Sánchez Pizarro (s. 18. joulukuuta 1968 Madrid) tunnetaan Alejandro Sanzina popin ja balladien laulajana. Sanz aloitti uransa 1991 levyllä "Viviendo deprisa". Hänen kolmas albuminsa "Más" (1997) julkaistiin kansainvälisesti, ja sitä myytiin kolme miljoonaa kappaletta Espanjassa. Vuonna 2005 hän teki Shakiran kanssa kappaleen "La tortura".


title: Sisäkorvaistute

text: Sisäkorvaistute (muita nimityksiä ovat sisäkorvaimplantti, sisäkorvaproteesi ja kokleaimplantti) on sähköinen kuulokoje, joka on tarkoitettu kuuroutuneille tai henkilöille, joilla on erittäin vaikea kuulovamma.


title: Sisäkorvaistute

text: Sisäkorvaistute koostuu leikkauksella ihon alle kalloluuhun ja sisäkorvaan asennettavasta sisäisistä osista eli implantista ja ulkoisesta osasta eli puheprosessorista ja magneettikelasta. Sisäkorvaistutteen avulla ohitetaan sisäkorvan vaurioituneet kuulosolut hiussolut ja stimuloidaan kokleahermoja suoraan elektronisilla impulsseilla, mikä mahdollistaa äänien aistimisen. Puheprosessin mikrofonit keräävät äänet, laite muuntaa sille tehtyjen ohjelmointien mukaisesti äänet sähkösignaaleiksi ja välittää sen magneettikelan ja sen johdon avulla sisäisen osan vastaanottimeen, joka puolestaan välittää signaalit kuulohermoon. Kun kokleaimplantti on paikallaan, ääni ei enää kulje korvakäytävää pitkin, vaan kuuleminen tapahtuu kokonaan kalloon kiinnitetyn mikrofonin kautta. Audiologi ohjelmoi implantin erikseen jokaiselle käyttäjälle. Sisäkorvaistutteella ei saavuteta normaalia kuuloa, mutta laite mahdollistaa ääniaistimukset ja kommunikoinnin puhekielellä kuulonvaraisesti. Monet sisäkorvaistutteen saaneet nauttivat myös musiikista.


title: Sisäkorvaistute

text: Sisäkorvaistutteet ovat aiheuttaneet runsaasti keskustelua kuurojen yhteisössä. Laite ei tee käyttäjästä normaalikuuloista. Kaikki eivät pidä kuuroutta sairautena, joka pitäisi parantaa. Jotta istute toimisi kunnolla, se täytyy asentaa mahdollisimman nuorena, jolloin lapsi ei vielä kykene tekemään itsenäistä päätöstä asiasta. Tätä on pidetty jopa kulttuurikansanmurhana, sillä kuurouden poistaminen johtaa kuurojen kulttuurin ja viittomakielen katoamiseen.


title: Sisäkorvaistute

text: Toisaalta moni on myös ollut tyytyväinen sisäkorvaistutteeseensa. Osa tulee leikkauksen jälkeen toimeen kuulon avulla lähes kaikissa tilanteissa. Myös monet kuurojen lasten kuulevat vanhemmat ja sukulaiset ovat olleet tyytyväisiä, kun pystyvät kommunikoimaan kuuron lapsen kanssa omalla äidinkielellään. Sisäkorvaistutteen käyttäjistä ei siis vielä nykytekniikalla tule täysin kuulevia. Leikkausten tulokset ovat vaihtelevia, ja leikkauksen jälkeen tarvitaan kuntoutumistukimuotoja, kuten puheterapiaa. Mitä vähemmän aikaa potilas on ollut kuuro ennen leikkausta, sitä todennäköisempää on, että hän oppii sujuvan puhekielen. Syntymäkuuro aikuinen ei hyödy implantista. Leikkauksen tulokset eivät ole täysin ennustettavissa.


title: Sisäkorvaistute

text: Perinteisesti sisäkorvaistutetta ei ole voinut käyttää uidessa. Nykyään on kuitenkin saatavissa erillisiä suojapusseja sekä itsessään vesitiiviitä laitteistoja.


title: Sisäkorvaistute

text: Ensimmäiset korvaimplanttikokeilut tehtiin jo 1950-luvulla Ranskassa. Suomessa ensimmäiset sisäkorvaproteesit asennettiin 1980-luvulla. vuosina 1984–1985.


title: Sisäkorvaistute

text: Kuuroina syntyvistä lapsista 90 prosenttia saa istutteen. Istutteet ovat vähentäneet kuurojen määrää merkittävästi, niin että esimerkiksi kuurojen erityiskoulut kärsivät oppilaspulasta.


title: Lentomelu

text: Lentomelu on melusaastetta, joka syntyy pääosin nousevien lentokoneiden suihkumoottoreista sekä potkurikoneiden moottoreista ja potkureista. Myös laskeutumiset sekä yli- ja ohilennot aiheuttavat melua. Lentomelu on pääosin lentokenttien lähialueiden ongelma. Lentomelu on 1970-luvulta alkaen johtanut lentokenttien lähiseutujen asukkaiden valituksiin koettujen häiriöiden ja terveyshaittojen vuoksi.


title: Lentomelu

text: Ilmailuhallinnot ovat pyrkineet alentamaan koneiden aiheuttamaa melua yhtäältä moottoreiden melunvaimentimilla, toisaalta melunvaimennusalueilla: koneiden nousu- ja laskeutumissuuntia kentille on rajoitettu, ja taajamat ylittäville lentoreiteille on asetettu vähimmäiskorkeudet. Suomessa melunvaimennusalueet ovat kuitenkin vain suositusluonteisia.


title: Lentomelu

text: Myös lentokoneiden koekäytön ja moottoritestauksen sekä lennonopetuksen samoin kuin lento- ja laskuvarjohyppyharrastuksen aiheuttamaa melua on pyritty vähentämään. Näin menetellään myös pienemmillä yleisilmailukentillä, kuten Suomessa Malmin lentoasemalla, jossa lentoonlähdöt ja laskeutumiset on rajattu klo 07–22 väliseen aikaan. Tämä on lopettanut lentomeluvalitukset lähes tyystin. Viime vuosina suunnitellut ultrakevyet lentokoneet ovat merkittävästi hiljaisempia kuin 1950–1970-luvuilla suunnitellut ja vieläkin paljon käytetyt konetyypit, kuten Cessna 152 ja Piper Archer. Vanhojakin koneita on menestyksekkäästi muokattu hiljaisemmiksi käyttämällä esimerkiksi lisä-äänenvaimentimia ja hiljaisempia potkureita. Etenkin Saksan ympäristölainsäädäntö on pakottanut koneiden omistajat ja valmistajat toimiin yleisilmailulentokoneiden melutason laskemiseksi.


title: Lentomelu

text: Yliäänimatkustajakoneiden aikana Yhdysvalloissa eräät ryhmät pyrkivät estämään Concorde-koneiden lennot Texasiin ja Los Angelesiin niiden aiheuttaman melun, erityisesti yliääniaaltojen, vuoksi. Sotilaslennon melua on pyritty siirtämään harvaanasutuille alueille. Esimerkiksi NATOn matalalentoharjoitusalueita on siirretty Pohjois-Kanadaan, missä sotaharjoitusten melun väitetäänkin olevan erittäin merkittävä haitta. Suomessakin sattui 1970-luvulla ilmavoimien käyttäessä Fouga Magister -suihkuharjoituskonetta länsirannikolla tapauksia, joissa koneiden korkeataajuinen melu aiheutti tarhatuille turkiseläimille paniikkia ja jopa kuolemia. Tällaiset vahingot pyrittiin ehkäisemään lentokieltoalueilla.


title: Lentomelu

text: Joissakin maissa on yhtenä taloudellisena ohjauskeinona jo otettu käyttöön lentomeluvero erityisesti suihkukoneiden meluhaittojen vähentämiseksi. Melusaasteen kasvun ja hiljaisten alueiden vähentymisen vuoksi perusteltuja lainsäädännöllisiä toimenpiteitä ovat myös harrastusilmailun rajoittaminen tai kieltäminen ympäristön virkistyskäytön ja luonnonrauhan turvaamiseksi.


title: Lentomelu

text: Ympäristön paikallista keskimääräistä melutasoa kuvataan päivä-ilta-yömelutasoksi (engl. "day-evening-night level") kutsutulla tunnusluvulla, jonka lyhenne on "L". Lentomelualueiksi voidaan katsoa alueet, joilla ulkoilmassa "L" > 55 dB. Tunnusluku "L" on vuoden keskimääräinen päivä-ilta-yömelutaso, jossa ilta-ajan (klo 19–22) lentomelua painotetaan 5 dB:llä ja yöajan (klo 22–07) melua 10 dB:llä. Painotusta käyttämällä pyritään ottamaan huomioon melun suurempi häiritsevyys ilta- ja yöaikaan.


title: Lentomelu

text: Suomessa Finavia mittaa lentomelua jatkuvasti Helsinki-Vantaan lentoaseman ympäristössä seitsemällä kiinteällä mittausasemalla, jotka sijaitsevat Korsossa, Tikkurilassa, Martinlaaksossa, Kalajärvellä, Keravalla, Marja-Vantaalla ja Nurmijärvellä. Lisäksi käytettävissä on kaksi siirrettävää asemaa.


title: Scandinavian Weekend Radio

text: Scandinavian Weekend Radio (lyhennettynä SWR) on vuonna 2000 perustettu Suomesta lähettävä kansainvälisesti kuuluva radioasema. Se aloitti lähetyksensä heinäkuussa 2000. Ohjelmisto koostuu musiikista, suorista juonnoista ja DX-kuunteluun liittyvistä ohjelmista.


title: Scandinavian Weekend Radio

text: SWR lähettää ohjelmiaan joka kuukauden ensimmäisenä lauantaina, ja sen lähetinpaikka on Virroilla. Asema toimii viestintäviraston myöntämillä lyhytaikaisilla teknisillä luvilla 14 vuorokautta vuodessa.


title: Scandinavian Weekend Radio

text: Lähetykset rahoitetaan PR-tuotteiden myynnillä ja jäsenmaksuilla. Mainonta on myös mahdollista lähetyksissä. Toiminnasta vastaa Vaihtoehtoisen radiotoiminnan tukiyhdistys ry. Juontajakunnassa on mukana joitakin entisiä piraattiradioaktiiveja, radioamatöörejä ja DX-kuuntelijoita.


title: Scandinavian Weekend Radio

text: Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ja tukea taloudellisesti vaihtoehtoista radiotoimintaa Suomessa. Se tarjoaa vaihtoehtoisesta radiotoiminnasta kiinnostuneille järjestöille ja yksityisille ihmisille mahdollisuuden osallistua yksityiseen ja riippumattomaan radiotoimintaan.


title: Scandinavian Weekend Radio

text: SWR:n toiminta alkoi 1. heinäkuuta 2000, kun se lähetti 24 tuntia 50 watin lähettimellä. Lähetysmasto oli tehty talkoovoimin. 2. kesäkuuta 2001 lähetykset laajenivat uusille taajuuksille. 30. lokakuuta 2004 lähetettiin ensimmäisen kerran keskiaalloilla.


title: Juudas Makkabi

text: Juudas Makkabi johti juutalaisten makkabealaiskapinaa Syyrian seleukideja vastaan vuosina 167–160 eaa.


title: Juudas Makkabi

text: Syyrian Antiokhos IV halusi kreikkalaistaa valtionsa. Tärkeä vähemmistöryhmä olivat juutalaiset, joiden uskonto oli suunnitelman tiellä. Juudas Makkabi aloitti sissisodan muutaman sadan sotilaan voimalla. Tuhottuaan syyrialaisten armeijan yllätyshyökkäyksellä hän sai paljon lisää voimaa armeijaansa. Hän itse kuoli taistelussa seleukideja vastaan vuonna 160 eaa. Kapinaa ei voinut kuitenkaan enää pysäyttää, ja seleukidit tunnustivat lopulta Juudean itsenäisyyden 152 eaa.


title: Juudas Makkabi

text: Juudas Makkabin johtama kapina on aiheena Georg Friedrich Händelin oratoriossa "Judas Maccabeus".


title: KTK

text: KTK voi tarkoittaa seuraavia:


title: Rättäri

text: Rättäri oli 1500-luvulta 1800-luvulle nimismiehen apulaisena toiminut alempi kruununpalvelija. Sanan taustalla on ruotsin kielen työnjohtajaa ja voutia merkitsevä sana "rättare". Koska rättärin toimi liittyi kyydityksen järjestämiseen, häntä kutsuttiin myös kyytirättäriksi (ruotsiksi "skjutsrättare"). Tointa hoitivat joko pitäjän tilalliset vuorollaan tai he palkkasivat jonkun hoitamaan sitä sivutoimenaan.


title: Rättäri

text: Nimismies oli hallintopitäjässä 1500-luvulla valtion edustajana keskeinen henkilö, kun hän toimi välimiehenä kruunun ja pitäjäläisten välillä. Hän järjesti pitäjässään käräjät ja huolehti valtion virkamiesten ja sotilaiden kyydityksestä, kestityksestä ja majoituksesta näiden liikkuessa hänen pitäjässään. Palkkioksi tästä hän sai jokaiselta pitäjän talolliselta nimismiehenveron.


title: Rättäri

text: Kyytirättäri toimitti nimismiehen antamat määräykset, esimerkiksi kyyditysmääräykset, pitäjän eri osiin. Hän saattoi myös kestitä ja majoittaa kruunun virkamiehiä. Kyytirättäri sai palkkiokseen osuuden nimismiehenverosta ja joskus vielä erillisiä palkkioita.


title: Rättäri

text: Suuria hallintopitäjiä jaettiin 1600-luvulla pienemmiksi ja syntyi kestikievarilaitos huolehtimaan kestityksistä ja kyyditsemisestä. Näiden tehtävien hoitoon ei enää tarvittu kyytirättäreitä. Heidän uudeksi tehtäväkseen tuli vankien kuljettaminen ja vartioiminen. Nämä olivat yleensä tutkintovankeja, sillä vielä 1600-luvulla pidettiin käsittämättömänä, että yhteiskunnan pitäisi käyttää varojaan vankien elättämiseen vankiloissa. Rankaisemiseen oli halvempiakin keinoja. Poliittiset rikolliset olivat tosin tästä poikkeuksia. Kyytirättäri seurasi vankia kuljetettaessa mukana, vaikka itse kuljetus kuului pitäjäläisten velvollisuuksiin, elleivät he suorittaneet siitä jollekin erillistä korvausta.


title: Rättäri

text: Vankien kuljetuksen lisäksi kyytirättärin virkatehtäviin kuului 1700-luvulla avustaa nimismiestä ulosotoissa ja rikollisten pidättämisessä. Rättäreitä alettiin käyttää myös käräjillä oikeudenpalvelijoina huutamassa asianosaiset tai todistajat esiin. Myöhemmin se saattoi olla rättärin ainoakin toimi. Kansa alkoi kutsua tällaista oikeudenpalvelijaa huutorättäriksi.


title: Rättäri

text: Etelä-Pohjanmaalla oli 1700-luvun alussa kyytirättäri joka pitäjässä. Vuosisadan kuluessa toimesta alkoi tulla epäsäännöllisempi ja tilapäisempi. Suomessa kyytirättäreitä oli 1800-luvun lopulla enää Vaasan- ja Oulun lääneissä. Vuoden 1902 alussa kyytirättärin virat lakkautettiin siellä missä sellainen virka vielä oli olemassa. Samalla 14. syyskuuta 1901 annetulla armollisella asetuksella vapautettiin talot antamasta kapallinen viljaa vuosittain rättäreille palkaksi. Rättärien virat vaihtuivat näin lopullisesti poliisikonstaapelin viroiksi.


title: Rättäri

text: Joissakin pitäjissä oli kylärättäreitä, joiden tehtävät määriteltiin kyläjärjestyksissä. He eivät olleet kyytirättärien kaltaisia valtion virkamiehiä.


title: KTL

text: Lyhenne KTL voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kuolemanjälkeinen teloitus

text: Kuolemanjälkeinen teloitus on rituaali, jossa jo kuollut ihminen "teloitetaan". Tavallisesti menetelmänä on ollut silpominen tai polttaminen.


title: Kuolemanjälkeinen teloitus

text: Menetelmää on käytetty vihattuihin henkilöihin, jotka on haluttu häpäistä heidän kuoltuaan. Tällaisiin kuuluivat paavi Formosus 800-luvulla, Englannin lordiprotektori Oliver Cromwell vuonna 1661, kenraali Lavr Kornilov vuonna 1918 ja Haitin diktaattori François Duvalier vuonna 1986.


title: Kuolemanjälkeinen teloitus

text: Osa menetelmän pelkovaikutuksesta on liittynyt uskoon siitä, että väärin haudatut, erityisesti silvotut, ruumiit eivät kokisi ylösnousemusta.


title: Björn Westerlund

text: Björn Georg Wilhelm Westerlund (27. tammikuuta 1912 Hannover, Saksan keisarikunta – 11. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, vuorineuvos ja Nokian entinen pääjohtaja. Hän oli myös hetken aikaa kauppa- ja teollisuusministeri V. J. Sukselaisen II hallituksessa (19. kesäkuuta – 14. heinäkuuta 1961).


title: Björn Westerlund

text: Westerlund valmistui diplomi-insinööriksi 1935 Teknillisestä korkeakoulusta. Valmistuttuaan hän aloitti pitkän Nokia-uransa Suomen Kaapelitehtaalla laboratorioinsinöörinä 1936–1940, osastoinsinöörinä 1940–1947, teknisenä johtajana 1947–1956 ja Verner Weckmanin seuraajana toimitusjohtajana 1956–1967. Westerlundin päätöksellä Kaapelitehtaalle perustettiin elektroniikkaosasto 1960, joka oli ensimmäiset 15 vuotta tappiollinen.


title: Björn Westerlund

text: Kun Suomen Kumitehdas Oy, Suomen Kaapelitehdas Oy ja puunjalostus- ja voimayhtiö Nokia Ab fuusioituivat Oy Nokia Ab:ksi, tuli Westerlundista sen ensimmäinen pääjohtaja 1967. Hän jäi eläkkeelle 1977, mutta toimi vielä kaksi vuotta hallituksen puheenjohtajana. Hän vaikutti myös keskeisesti Teollisuuden Voima Oy:n perustamiseen 1969 ja sen Olkiluodon ydinvoimalahankkeeseen. Ydinvoimala saatiin tilattua lännestä, kun Neuvostoliitto painosti tilaamaan idästä.


title: Björn Westerlund

text: Westerlund oli Teknillisen Korkeakoulun Ylioppilaskunnan kunniajäsen, jolle ylioppilaskunta 16. marraskuuta 2002 myönsi ikiteekkarin arvonimen ja ketjun käyttöoikeuden. Tämä arvonimi on myönnetty vain kerran aiemmin.


title: JIRCii

text: jIRCii on Raphael Mudgenin kehittämä IRC-asiakasohjelma, joka on kirjoitettu Perlin tapaisella ohjelmointikielellä nimeltä Sleep. Sleep perustuu Javaan, joten ohjelma tarvitsee toimiakseen Javan 1.4.2-version tai uudemman. jIRCiistä on saatavilla Mac OS X-, Linux- sekä Windows-versiot.


title: MV Stirling Castle

text: MV Stirling Castle oli Union-Castle Line -laivayhtiön valtameriristeilijä. Se palveli sotavuosia lukuun ottamatta reitillä Southampton–Kapkaupunki aina 1960-luvulle saakka. Jo elokuussa 1936 alus rikkoi reitin aiemman vuodelta 1896 peräisin olleen nopeusennätyksen 14 päivää, 18 tuntia, 57 minuuttia: uudeksi ennätykseksi kirjattiin 13 päivää ja 9 tuntia.


title: MV Stirling Castle

text: Aluksen tilattiin Harland and Wolffin Belfastin telakalta, ja se laskettiin vesille heinäkuussa 1935. Alus suoritti neitsytmatkansa 7. helmikuuta 1936 alkaen, matka alkoi Southamptonin satamasta.


title: MV Stirling Castle

text: Toisen maailmansodan aikana "Stirling Castle" palveli joukkojenkuljetusaluksena. Alus lähti 1. marraskuuta 1940 Liverpoolista saattueen WS4A kommodorialuksena. Alukselle oli kuormattu 3. Panssariprikaatin esikunta, 3. ja 4. panssarirykmentti sekä prikaatijoukkoja. 13. marraskuuta eli vuorokautta ennen Freetowniin saapumista alus ilmoitti polttoainetarpeekseen 1 950 tonnia. Se oli 14. marraskuuta kello 17.04 ankkuroituna sukellusveneverkon suojassa Freetownin laiturissa S8 ja alus jatkoi saattueen mukana matkaansa iltapäivällä 17. marraskuuta. Saattue saapui 3. joulukuuta Durbaniin, josta se jatkoi matkaansa kaksi päivää myöhemmin. Se kulki 8. joulukuuta Mosambikin kanavassa ja läpäisi Adenin lahden suun 18. joulukuuta. Suez saavutettiin 22. joulukuuta iltapäivällä ja Port Tewfik seuraavana päivänä. Aluksella olleet joukot siirrettiin maihin Suezin ankkuripaikalla jouluaattona.


title: MV Stirling Castle

text: "Stirling castle" lähti paluumatkalle 1. tammikuuta 1941 osana saattuetta WS4A, johon kuuluivat sen lisäksi "Highland Monarch" sekä Blue Funnel Linen "Memnon" ja egyptiläinen "Zamzam". Saattajina oli risteilijä "HMS Caledon", hävittäjä "HMS Kandahar" sekä kaksi sluuppia. Aluksen määränpäänä oli Durban, jossa se siirrettiin telakalle. Alus lähti Kapkaupungista 26. tammikuuta Clydeen, jonne se saapui 15. helmikuuta. Luotsin noustua alukseen se ajoi tiheässä sumussa matalikolle tarttuen mutaan Toward Pointin pohjoispuolella. Hinaajat saivat aluksen irti vielä samana päivänä. Alus makasi ankkurissa kuukauden, jona aikana sen saamat lievät vauriot korjattiin.


title: MV Stirling Castle

text: Alus lähti 24. maaliskuuta saattueen WS7 mukana Clydestä. Se oli saattueessa varakommodorin aluksena. Alus jäi jo ensimmäisenä yönä "Strathairdin" yliajamaksi, jolloin kumpikin alus vaurioitui pahoin. Päälleajaneen aluksen keulan vauriot estivät matkan jatkamisen, mutta "Stirling Castlen" kapteeni päätti jatkaa matkaa saamistaan vaurioista huolimatta. Alus saapui 4. huhtikuuta saattueen mukana Freetowniin, josta matkaa jatkettiin 7. huhtikuuta. Saattue jakaantui 16. huhtikuuta 30 merimailia ennen Kapkaupunkia, jolloin osa meni Kapkaupunkiin ja "Stirling Castlen" johtama toinen osa jatkoi matkaansa Durbaniin. Saattue saapui kolme päivää myöhemmin Durbaniin, jossa aluksella olleet joukot siirrettiin muihin aluksiin ja se siirrettiin vaurioiden korjaamiseksi telakalle. Alus vapautui telakalta 26. huhtikuuta aloittaen matkan Melbourneen, jonne se saapui neljätoista päivää myöhemmin. Alukselle kuormattiin yhdeksän seuraavaa päivää pakastettua lihaa ja muita elintarvikkeita kotimaahan kuljetettavaksi. Alus teki kotimatkansa kulkien Panaman kanavan kautta Halifaxiin, jossa se liitettiin saattueeseen TC11. Alus saapui saattueen mukana Clydeen 30. kesäkuuta.


title: MV Stirling Castle

text: Alus oli mukana kuljettamassa joukkoja lisäksi ainakin saattueissa WS10, WS15, WS20, WS24, KMF15, WS31 ja CM45. Se muutettiin takaisin risteilyalukseksi 1946. Alus romutettiin Japanissa vuonna 1966.


title: Simo Vuorilehto

text: Simo Sakari Vuorilehto (s. 8. elokuuta 1930 Savonlinna) on vuorineuvos ja Nokian entinen pääjohtaja. Nokiassa hän toimi kakkosmiehenä 1980-luvulla, ja Kari Kairamon kuoltua vuonna 1988 hän nousi neljän vuoden ajaksi pääjohtajaksi ennen eläkkeelle jäämistään.


title: Simo Vuorilehto

text: Hän kuului ERTI:n (”Euroopan teollisuusjohtajien pyöreä pöytä”) jäsenistöön 1989–1992.


title: Simo Vuorilehto

text: Lähdekirjallisuudessa Simo Vuorilehto mielletään hyvin erilaiseksi johtajaksi kuin edeltäjänsä Kairamo. Häntä pidetään vanhan polven teollisuusjohtajana, joka ei uskonut kulutuselektroniikan nousuun. Suomen valtio oli myynyt Televan osake-enemmistön Nokialle 1980 luvulla. Nokian ajauduttua kriisin partaalle 1980-luvun lopussa rupesi Vuorilehto kuitenkin toteuttamaan laajaa saneerausohjelmaa, jonka seurauksena Nokia irtautui kumiteollisuudesta, televisioista ja tietokoneista.


title: Simo Vuorilehto

text: Nokiaan Kairamo oli jättänyt jälkeensä myös johtajakriisin, joka huipentui keväällä 1990, kun yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja, SYPin Mika Tiivola nosti toimitusjohtajaksi vävynsä Kalle Isokallion. Kerrotaan, että Vuorilehto ja Isokallio olivat ainaiset kinastelukumppanit. Vuorilehto nimitti vuonna 1990 Olli-Pekka Kallasvuon rahoitusjohtajaksi ja johtokunnan jäseneksi.


title: Simo Vuorilehto

text: Nokian hallituksessa on 1980-luvun lopussa pahoja ristiriitoja: Antti Lagerroosilla ja kulutuselektroniikan johtaja Jacques Noelsilla ei ollut yhteistä näkemystä yrityksen tulevaisuudesta seurauksella, että Nokian pörssikurssi laski voimakkaasti ja televisioteollisuus taantui. Antti Lagerroosin ja pääjohtajana toimineen Vuorilehdon välille syntyi riitaa. Silloinen rahoitusjohtaja Jorma Ollila yritti rauhoitella sijoittajia, kun SYP:n Mika Tiivola ja KOP:n Jaakko Lassila kiistelevät valta-asemastaan. Vuorilehto määräsi Isokallion panemaan elektroniikkaliiketoiminnot myyntiin. Nokian hallituksessa kuitenkin ymmärrettiin, ettei Isokallio voisi jatkaa Vuorilehdon asemassa tämän jäätyä eläkkeelle. Vuorilehto ei kuitenkaan saavuttanut alaistensa ja yrityksen hallintoneuvoston luottamusta seurauksella, että johtaja, Vuorilehdon pahin kiistakumppani, Kalle Isokallio, joka oli vasta 43-vuotias, ostettiin eläkkeelle ja Nokian kaksoisjohto purettiin. Sittemmin Vuorilehdon korvasi vuonna 1992 Jorma Ollila kun Vuorilehto siirtyi eläkkeelle 61-vuotiaana.


title: Simo Vuorilehto

text: Vuorilehto on suomen suurituloisimpia eläkkeensaajia. Hänen eläkkeensä vuonna 2010 oli 28 538 euroa kuukaudessa.


title: Aseenkanto

text: Aseenkanto-oikeus on yleisesti oikeus kantaa aseita julkisella paikalla, sekä laajemmin käsitettynä oikeus omistaa ase. Suomessa aseenkantaminen tarkoittaa sen käyttämistä hyväksyttyyn käyttötarkoitukseen (Ampuma-aselaki 13§). Aseen hallussapitolupa antaa oikeuden kantaa, kuljettaa ja säilyttää asetta. Asetta kuljetettaessa sen tulee olla suojuksessa ja lataamaton.


title: Aseenkanto

text: Alkukantaisissa yhteisöissä aseenkantoa ei ole yleensä rajoitettu. Sääty-yhteiskunnissa aseidenkanto-oikeus oli yleensä rajattu vain vapaille miehille tai ainoastaan yläluokalle.


title: Aseenkanto

text: Suomessa tuliaseiden omistaminen on luvanvaraista eikä yleistä perustuslakiin perustuvaa aseenkanto-oikeutta ole. Suomessa on käytössä aseen hallussapitolupa. Yksityishenkilöt eivät saa kantaa aseita julkisilla paikoilla tai paikoissa joihin on kaikilla julkinen pääsy, ilman että aseen kuljettamiselle on lain tarkoittama hyväksyttävä syy. Laki ei varsinaisesti määritä sitä mikä on "hyväksyttävä syy" puhuttaessa aseen kantamisesta. Asetta tulee aselain mukaan kuljettaa lataamattomana suojuksessa. Esim. metsästystilanteessa ase saa kuitenkin olla ladattuna ja näkyvissä myös alueilla johon muilla on avoin pääsy jokamiehenoikeuden nojalla. Tällöin puhutaan kantamisesta.


title: Aseenkanto

text: Kantamisen ja kuljettamisen suurin ero onkin että kantamisessa ase on kiinteästi haltijansa kehoa vasten, kuljettamisessa ase on siihen tarkoitetussa laukussa tai vastaavassa kantolaitteessa.


title: Aseenkanto

text: Käytännössä mahdolliset aseluvan lupaehdot voivat vaikuttaa rajoittavasti kantamiseen.


title: Aseenkanto

text: Myös kaasusumuttimen hallussapito vaatii kaasusumutinluvan poliisilta. Vuonna 2010 Korkein oikeus linjasi ettei kaasusumutin ole ampuma-ase.


title: Aseenkanto

text: Periaatetasoisen lainsäädännön on kritisoitu aiheuttavan oikeusepävarmuutta ja mahdollistavan viranomaisten mielivallan toteutumisen.


title: Aseenkanto

text: Vaikka teräaseet ja työkalut eivät vaadikaan lupaa, on niidenkin kantaminen julkisella paikalla ilman selvää hyväksyttävää perustetta kielletty (ks. järjestyslaki).


title: Aseenkanto

text: Yhdysvalloissa on hyvin laaja käsiaseiden kanto-oikeus perustuen perustuslain toiseen lisäykseen vuodelta 1791. Tulkinta tosin vaihtelee osavaltioittain. Jotkin osavaltiot kieltävät aseiden kantamisen piilossa, jotkin taas kieltävät aseiden kantamisen näkyvillä. Jotkin osavaltiot vaativat aseen kantamiseen piilossa erityisen luvan, jotkin eivät. Joissain kaupungeissa ja piirikunnissa käsiaseiden kantaminen tai jopa omistaminen on ollut kiellettyä, tärkeimpinä Washington DC, Chicago ja sitä ympäröivä Cook County, New York City ja Kalifornian suurkaupungit. Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi kesällä 2010 niin, että osavaltiot eivät voi rajoittaa kansalaisten perustuslaillista aseenkanto-oikeutta. Korkeimman oikeuden tulkinnan mukaan jokaisella kansalaisella on oikeus omistaa ja kantaa asetta, eikä sitä voi rajoittaa kaupunki- tai osavaltiokohtaisesti. Tavanomaisia ampuma-aseita ei rekisteröidä.


title: Aseenkanto

text: Georgian osavaltiossa oleva Kennesaw on tunnettu siitä, että siellä lain mukaan jokaisessa taloudessa on oltava ase ja ammuksia, tietyin poikkeuksin.


title: Aseenkanto

text: Kriminologi Gary Kleckin tutkimuskatsauksen 41 tutkimuksesta puolet löysi yhteyden aseenomistuksen ja henkirikosten välillä. Laadukkaimmista tutkimuksista vain harva löysi yhteyden. Vain kuusi tutkimusta otti huomioon yli viisi tilastollisesti merkitsevää sekoittavaa muuttujaa, ja yksikään näistä ei osoittanut tuliaseiden lisäävän väkivaltaa. Yksitoista makrotason tutkimusta osoitti rikollisuuden lisäävän aseiden hankkimista, useimmat pätevin kausaation suuntaa osoittavin menetelmin, Grangerin testillä tai instrumenttimuuttujilla. Mahdollisia syitä sille, että runsaampi aseenomistus ei lisää tappoja, että nämä omistajat eivät yleensä ole rikollisia tai he jopa ovat potentiaalisia uhreja, jolloin ase suojaa rikoksilta.


title: Aseenkanto

text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa on länsimaiden tiukimpia aselainsäädäntöjä. Siellä yksityishenkilö saa omistaa vain metsästykseen ja tiettyihin, hyvin harvoihin ampumaurheilulajeihin sopivia ampuma-aseita. Lyhyet käsituliaseet on kategorisesti kielletty, kerätty kansalaisilta pois ja hävitetty.


title: Typpioksidi

text: Typpioksidi eli typpimonoksidi (NO) on typen (N) ja hapen (O) muodostama kaasumainen yhdiste. Se on yksi typen oksideista, joilla tarkoitetaan kaikkia typen ja hapen yhdisteitä. Typpioksidia käytetään muun muassa lääketieteessä ja hitsauksessa, mutta se esiintyy ilmassa myös haitallisena saasteena.


title: Typpioksidi

text: Typpioksidi on pariton molekyyli eli siinä on pariton määrä elektroneja. Useimmista muista parittomista molekyyleistä poiketen typpioksidi ei kuitenkaan sanottavasti dimeroidu. Se kestää kuumennusta 1000 °C:n lämpötilaan. Hapen läsnä ollessa se kuitenkin helposti hapettuu typpidioksidiksi:


title: Typpioksidi

text: Koska typpioksidi on pariton molekyyli, se on paramagneettinen aine. Kaasuna se on väritön, mutta esiintyessään matalissa lämpötiloissa kiinteänä tai nesteenä se on sinistä.


title: Typpioksidi

text: Typpioksidin moolimassa on 30,01 g/mol ja CAS-numero 10102-43-9.


title: Typpioksidi

text: Typpioksidia valmistetaan polttamalla ammoniakkia noin 500 °C:n lämpötilassa platinan toimiessa katalysaattorina:


title: Typpioksidi

text: Laboratoriotarkoituksiin sitä voidaan valmistaa myös pelkistämällä typpihappoa kuparilla:


title: Typpioksidi

text: Typpioksidia käytetään lääketieteessä, inhalaattorilla hengitettynä muun muassa sirppisoluanemian hoidossa, ja se helpottaa äkillistä hengitysvajausta eli ARDS-oireyhtymää, samoin se auttaa vastasyntyneitä hengitysvaikeuksissa ja myös estää ohitusleikkauksessa siirretyn suonen tukkeutumisen.


title: Typpioksidi

text: Typpioksidia käytetään muun muassa kaasukaarihitsauksessa suojakaasuun lisättynä. Typpioksidi reagoi hitsauksessa muodostaen otsonin kanssa typpidioksidia (NO + O ⇒ NO + O).


title: Typpioksidi

text: Muiden typen oksidien tavoin myös typpioksidi on haitallinen luonnon ja maaperän happamoitumista aiheuttava kaasu. Varsinkin teollisuudesta ja liikenteestä aiheutuu paljon typen oksidien päästöjä. Typen oksidien päästöt ovat ongelma, koska niitä syntyy teollisuuden palamisreaktioissa (kuten kivihiiltä poltettaessa) aina, vaikka palava aine ei sisältäisikään typpeä, sillä ilmassa on typpeä.


title: Typpioksidi

text: Ilmakehässä typpioksidi reagoi herkästi hapen kanssa muodostaen typpidioksidia. Se taas reagoi veden kanssa, jolloin syntyy muun muassa typpihappoa. Kun tämä typpihappo sataa maaperään, se aiheuttaa luonnon happamoitumista.


title: Harland and Wolff

text: Harland and Wolff Heavy Industries aloitti toimintansa telakkana vuonna 1861. Sen perustivat belfastilaiset Edward James Harland ja Gustav Wilhelm Wolff. Toiminta alkoi varsinaisesti vuonna 1858 Harlandin ostettua Queen’s Islandilla sijaitsevan Robert Hicksonin telakan.


title: Harland and Wolff

text: Harland and Wolff on vuosien saatossa rakentanut lukuisia tunnettuja aluksia, ja se toimi 1900-luvun alussa White Star Linen hovihankkijana. Telakalta valmistui suuri osa White Starin matkustaja-aluksista, mukaan lukien RMS Olympic, RMS Titanic sekä HMHS Britannic. Nykyisin yhtiön toimenkuvaan kuuluvat laivojen korjaus-, suunnittelu-, muutos- ja rakennustyöt sekä sillanrakennustyöt.


title: Harland and Wolff

text: Harlandin hankittua omistukseensa Hicksonin telakan, hän otti avustajansa Wolffin yhtiön osakkaaksi. Wolff oli Gustavus Schwaben, hampurilaisen sijoittajan veljenpoika. Schwabe oli sijoittanut runsaasti rahaa Bibby Line -nimiseen laivayhtiöön, ja yhtiön ensimmäiset kolme alusta rakennettiin Harland and Wolffin telakalla.


title: Harland and Wolff

text: Harland menestyi laivanrakentajana lukuisien keksintöjensä ansiosta. Niistä tärkeimpinä pidetään puisten kansien korvaamista teräskansilla rungon lujuuden lisäämiseksi, sekä rungon poikkileikkauksen muokkaamista suorakulmaisemmaksi, jolloin rungon sisätilavuus ja kapasiteetti lisääntyivät.


title: Harland and Wolff

text: Edward Harland menehtyi vuonna 1894, ja hänen seuraajakseen tuli lordi William James Pirrie, joka toimi puheenjohtajana kuolemaansa 1924 saakka. Tuona aikana telakka rakensi Titanicin ja sen sisaralukset. Harland and Wolff rakensi yksin White Star Linelle yli 70 alusta.


title: Harland and Wolff

text: Vuonna 1912 Harland and Wolff laajensi liiketoimintaa hankkimalla toisen telakan Govanin kaupungista Skotlannista.


title: Harland and Wolff

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana telakka rakensi useita pienempiä sotalaivoja, mukaan lukien 15 tuuman tykeillä varustetun ”kevyen taisteluristeilijän” HMS Gloriousin.


title: Harland and Wolff

text: Harland and Wolffin uusi itäinen telakka aloitti toiminnan Musgrave Channel -kanavan vastarannalla vuonna 1918. Tämä telakka keskittyi ensimmäisen maailmansodan aikana kehitettyjen standardilaivojen massatuotantoon.


title: Harland and Wolff

text: Vuonna 1936 yhtiö aloitti lentokoneteollisuuden Short Brothers -yhtiön kanssa nimellä Short and Harland Limited. Sen ensimmäinen lentokonetilaus käsitti 189 lentokoneen erän Handley Page Hereford -pommikoneita, jotka rakennettiin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimille Handley Pagen lisenssillä.


title: Harland and Wolff

text: Myös telakka oli työllistetty sotavuosina, jolloin se rakensi kuusi lentotukialusta (HMS Formidable, HMS Eagle, HMS Unicorn, HMS Glory, HMS Warrior, HMCS Magnificent), kaksi risteilijää sekä 131 muuta alusta. Telakka myös korjasi kaikkiaan yli 22 000 alusta sodan aikana. Tuona aikana telakka myös työllisti eniten työläisiä historiansa aikana: yhtiön palkkalistoilla oli tuolloin noin 35 000 henkeä.


title: Harland and Wolff

text: Telakan merkitys tiedettiin myös Saksassa, ja huhti–toukokuun 1941 aikana Luftwaffe pommitti raskaasti Queen’s Islandin telakkaa. Pommitukset aiheuttivat valtavia vahinkoja laivanrakennusosastolla sekä tuhosivat lentokoneiden kokoonpanohallit.


title: Harland and Wolff

text: Kun toinen maailmansota päättyi, alkoi matkustajalentokoneiden valtakausi Atlantin ylittävässä matkustajaliikenteessä. Risteilylaivojen tilaukset hiipuivat, ja tämä yhtä aikaa Japanin kilpailukykyisten telakoiden kanssa tiesi ongelmia ei ainoastaan Harland and Wolffille, vaan koko englantilaiselle telakkateollisuudelle. Viimeinen Harland and Wolffin rakentama risteilyalus, RMS Canberra, valmistui 1960.


title: Harland and Wolff

text: Työpaikkojen säilyttämisen nimissä Ison-Britannian hallitus antoi telakoille lainoja. Osa näistä lainarahoista käytettiin telakan modernisointiin, jotta yhtiö voisi rakentaa entistä suurempia kauppa-aluksia. Näistä suurimmat olivat 333 000 tonnin aluksia. Tästä huolimatta jatkuvat vaikeudet aiheuttivat vuonna 1975 yhtiön siirtymisen valtion hallintaan.


title: Harland and Wolff

text: Vuonna 1989 yhteistyössä norjalaisen magnaatin Fred Olsenin kanssa yhtiön johtokunta osti telakan valtiolta, jolloin uusi Harland and Wolff Holdings Plc. muodostettiin. Tässä vaiheessa telakan työntekijöiden määrä oli laskenut jo kolmeen tuhanteen.


title: Harland and Wolff

text: Seuraavien vuosien aikana Harland and Wolff erikoistui rakentamaan standardeja "Suezmax"-tyypin öljytankkereita, ja edelleen keskitti voimiaan öljy- ja kaasukuljetuksien aluksiin. Yhtiö myös osallistui menestyksettä tarjouskilpailuun uuden valtameriristeilijän, Queen Mary 2:n, rakennusurakan saamiseksi.


title: Harland and Wolff

text: Harland and Wolff on nykyään elinvoimainen telakka, jolla on pitkät juuret Britteinsaarten merenkulkuperinteessä. Tänäkin päivänä Belfastin horisonttia hallitsevat telakan suuret pukkinosturit "Samson" ja "Goliath".


title: Juhani Suomi

text: Juhani Martti Kalervo Suomi (s. 15. helmikuuta 1943 Helsinki) on suomalainen ulkoasiainneuvos sekä historiantutkija, joka tunnetaan erityisesti tasavallan presidentti Urho Kekkosen elämäkerran kirjoittajana. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori. Presidentti Martti Ahtisaari myönsi Suomelle professorin arvonimen vuonna 1997.


title: Juhani Suomi

text: Helsinkiläiseen työläisperheeseen syntynyt Suomi väitteli valtiotieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta poliittisen historian oppiaineesta vuonna 1973. Hänen väitöskirjansa aiheena oli talvisodan tausta. Samana vuonna hän ryhtyi Suomen ulkoasiainministeriön virkamieheksi. Vuodesta 1979 Suomi oli ulkoasiainneuvos ja ministeriön neuvotteleva virkamies. Hän jäi eläkkeelle 2010. Hän harjoitti historiantutkimusta varsinaisen työnsä ohella ja toimii poliittisen historian dosenttina sekä Helsingin että Turun yliopistoissa.


title: Juhani Suomi

text: Suomen historiatuotannon pääteos on massiivinen kahdeksanosainen elämäkertasarja presidentti Urho Kekkosesta. Sen ensimmäinen osa "Myrrysmies" julkaistiin Kekkosen kuolinvuonna 1986 ja viimeinen osa "Umpeutuva latu" neljätoista vuotta myöhemmin vuonna 2000. Hallitusneuvos Matti Kekkonen antoi Suomen lainata Urho Kekkosen arkiston asiakirjoja henkilökohtaiseen käyttöönsä ulkoministeriön arkistoon elämäkertatutkimuksen tekemisen ajaksi. Tämä synnytti yleisen käsityksen, että Kekkosen perikunta olisi antanut Suomelle yksinoikeuden UKK-arkiston materiaaliin ennen 1990-luvulla tapahtunutta käyttörajoitusten poistoa ja Suomea kutsuttiin tämän vuoksi Kekkosen ”virallisen” elämäkerran kirjoittajaksi. Opittuaan tulkitsemaan Kekkosen vaikeaselkoista käsialaa Suomi toimitti kommentoiden Kekkosen päiväkirjat neliosaiseksi kirjasarjaksi. Suomen jättimäistä Kekkos-kirjasarjaa on kiitetty tärkeäksi perustutkimukseksi.


title: Juhani Suomi

text: Kekkos-teostensa jatkoksi Suomi käsitteli Suomen poliittista ajankuvaa Kekkosta tasavallan presidenttinä seuranneen Mauno Koiviston presidenttikaudella kolmiosaisessa kirjasarjassa. Sarjan ensimmäinen osa "Pysähtyneisyyden vuodet. Mauno Koiviston aika 1981–84" ilmestyi vuonna 2005. Toinen osa "Epävarmuuden vuodet. Mauno Koiviston aika 1984–1986" ilmestyi syyskuussa vuonna 2006. "Epävarmuuden vuosien" julkistamisen yhteydessä Suomi ilmoitti laittavansa ristiriitaisen vastaanoton saaneen kirjasarjansa ainakin toistaiseksi jäihin. Radiohaastattelussa hän piti ensimmäisen teoksen aiheuttamaa reaktiota ”tavattoman ylimitoitettuna” ja kertoi julkisuudelta piilossa tapahtuneen asiaan liittyen vielä ”paljon ikävämpiä” asioita. Sarjan kolmas osa "Kohti sinipunaa. Mauno Koiviston aika 1986-1987" ilmestyi vuonna 2008. Lisäksi hän on julkaissut laajan tutkimuksen Mannerheimin presidenttivuosista ja jo aikaisemmin suppeamman Risto Rytistä.


title: Juhani Suomi

text: Suomen kirjalliseen tuotantoon kuuluu lisäksi runsaasti Suomen ulkopolitiikkaa ja sen vaikuttajahahmoja käsitteleviä pienimuotoisempia tutkimuksia sekä poliittisen kulttuurin kritiikkiä sekä nimellään että nimimerkillä.


title: Juhani Suomi

text: Suomi kuului 1970-luvulla muutaman vuoden ajan Keskustapuolueeseen, mutta erosi siitä vuonna 1977, kun puolueen K-linja syrjäytti ”oikeistolaisuudesta” syytetyn historiantutkija Keijo Korhosen ulkoministerin paikalta. Suomi tuki vuoden 1994 presidentinvaaleissa valitsijayhdistyksen ehdokkaaksi asettuneen Korhosen vaalikampanjaa ja oli tämän vaalimainosvideon lukijanäänenä.


title: Juhani Suomi

text: Juhani Suomi on arvostellut voimakkaasti Suomen hallitusten ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa 2000-luvulla. Hänen mukaansa sotilasvarustelun lisääminen ja länsivaltojen sotilaalliseen tukeen luottaminen merkitsevät Paasikiven ja Kekkosen opetusten unohtamista. Kun puolustusministeri Jyri Häkämies ja ulkoministeri Alexander Stubb kieltäytyivät nimittämästä Suomen osallistumista Afganistanin sotaan sotimiseksi, Suomi vertasi Suomen ISAF-joukkoja Suomalaiseen SS-pataljoonaan, jolla vuonna 1941 pyrittiin kaikin tavoin miellyttämään Hitleriä.


title: Juhani Suomi

text: Suomi kirjoitti nimimerkillä Kunto Kalpa kolumneja Keskisuomalaiseen vuosina 1985–1993, yhteensä 65 kappaletta. Niistä useat herättivät laajaa huomiota, sillä Kalpa käsitteli kirjoituksissaan kriittisesti lähinnä Suomen ulkopolitiikkaa, kuten idänsuhteita ja Länsi-Euroopan integraatiota. Juhani Suomi työskenteli tuona aikana ulkoministeriössä.


title: Juhani Suomi

text: Kunto Kalvan henkilöllisyys paljastuu Lasse Kankaan kirjoittamassa Keskisuomalaisen historiikissa, joka julkaistiin 31. marraskuuta 2007. Aiemmin Kunto Kalvaksi epäiltiin muun muassa Keijo Korhosta ja Alpo Rusia.


title: Juhani Suomi

text:
Elokuussa 2008, kansainvälisen tilanteen kiristyessä Etelä-Ossetian viiden päivän sodan seurauksena, nimimerkki palasi vielä yhdellä kolumnilla. Eläkkeelle siirtyvän päätoimittajan Erkki Laatikaisen kunniaksi tehdyssä erityisjulkaisussa ilmestyneessä kolumnissa Kalpa arvosteli rajusti Suomen Venäjä-politiikkaa. Kalvan mielestä Suomessa on nostanut päätään ”henkinen suursuomalaisuus”, jota hänen mielestään vaalii erityisen auliisti ”oma "Pravdamme"” eli "Helsingin Sanomat".
Lisäksi lukuisia yhteisjulkaisuja. Sanaston asiakkuusjärjestelmässä 47 nimekettä.


title: Charlotte Hornets

text: Charlotte Hornets (vuosina 2004–2014 Charlotte Bobcats) on yhdysvaltalainen koripalloseura, joka pelaa NBA-liigassa. Se pelaa kotiottelunsa Spectrum Centerissä (nimellä Bobcats Arena 2005–2008 ja Time Warner Cable Arena 2008–2016) Charlottessa, Pohjois-Carolinassa.


title: Charlotte Hornets

text: Hornets kuuluu NBA:n itäisen konferenssin kaakkoisdivisioonaan yhdessä Atlanta Hawksin, Miami Heatin, Orlando Magicin ja Washington Wizardsin kanssa.


title: Charlotte Hornets

text: Aiempi Charlotte Hornets siirtyi New Orleansiin kauden 2001–2002 jälkeen ja muutti nimensä New Orleans Hornetsiksi. Jo samana vuonna kaupungille luvattiin kuitenkin uusi seura, joka aloittaisi NBA:ssa kaudella 2004–2005. Oikeuden perustaa laajennusseura Charlotteen sai BET-kaapelitelevisiokanavan perustaja Robert L. Johnson, josta tuli ensimmäinen NBA-seuran pääomistajana toiminut afroamerikkalainen. Hänen lisäkseen oikeutta seuran perustamiseen tavoitteli loppuun asti ryhmä, jota johtivat liikemies Steve Belkin ja koripalloilija Larry Bird. Uuden seuran nimi, Bobcats, julkistettiin kesäkuussa 2003.


title: Charlotte Hornets

text: Bobcatsin liittyessä liigaan järjestettiin 22. kesäkuuta 2004 laajennusvaraustilaisuus, jossa seura sai varata muiden seurojen suojaamatta jättämiä pelaajia. Aiemmin samana päivänä seura teki kaupan läntiseen konferenssiin kuuluvan Los Angeles Clippersin kanssa, joka antoi Bobcatsille saman kesän varaustilaisuuden ensimmäisen kierroksen toisen varausvuoron vaihdossa varausvuoroihin neljä ja kolmekymmentäkolme. Bobcats käytti ensimmäisen varausvuoronsa Emeka Okaforiin, joka valittiin vuonna 2005 NBA:n vuoden tulokkaaksi. Okafor edusti seuraa viisi kautta, minkä jälkeen hän siirtyi kesällä 2009 New Orleans Hornetsiin pelaajakaupassa, jossa Bobcats sai vaihdossa Tyson Chandlerin.


title: Charlotte Hornets

text: Bobcats pelasi ensimmäisen ottelunsa NBA:ssa 4. marraskuuta 2004, jolloin se kohtasi Washington Wizardsin. Se hävisi ottelun luvuin 96–103. Seura otti ensimmäisen voittonsa 6. marraskuuta, jolloin se voitti Orlando Magicin luvuin 111–100. Bobcats voitti ensimmäisenä kautenaan 18 ottelua ja hävisi 64, ja sijoittui konferenssissaan toiseksi viimeiseksi, neljänneksitoista. Se pääsi NBA:n pudotuspeleihin ensimmäisen kerran kuudennella kaudellaan, kaudella 2009–2010, joka oli myös ensimmäinen, jolla se voitti yli puolet otteluistaan. Se voitti tuolla kaudella 44 runkosarjaottelua ja hävisi 38 (voittoprosentti 53,7), ja sijoittui konferenssissaan seitsemänneksi. Pudotuspeleissä 2010 se sai ensimmäisellä kierroksella vastaansa Orlando Magicin, joka voitti ottelusarjan suoraan voitoin 4–0.


title: Charlotte Hornets

text: Bobcats sai keväällä 2010 uuden pääomistajan, kun koripalloilija Michael Jordan osti seuran Robert L. Johnsonilta. Jordan oli ollut seuran osaomistaja vuodesta 2006. Toukokuussa 2013 Jordan ilmoitti suunnitelmasta muuttaa seuran nimi kauden 2013–2014 jälkeen Charlotte Hornetsiksi, kun New Orleans Hornetsista oli tullut New Orleans Pelicans. Seura pääsi pudotuspeleihin viimeisenä kautenaan Bobcatsina voittoprosentilla 52,4 (43 voittoa ja 39 tappiota). Se hävisi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Miami Heatille suoraan neljässä ottelussa.


title: Charlotte Hornets

text: Bobcatsin nimenvaihdos Hornetsiksi toteutui toukokuussa 2014. Samassa yhteydessä ilmoitettiin uuden Charlotte Hornetsin saavan itselleen alkuperäisen Hornetsin ennätykset ja muun historian vuosilta 1988–2002.


title: Jääpingviini

text: Jääpingviini ("Pygoscelis adeliae") on keisaripingviinin ohella toinen Etelämantereella elävistä pingviinilajeista.


title: Jääpingviini

text: Jääpingviinin ruumis on mustavalkoinen, sillä on evämäiset siivet ja pyöreähkö pää. Nokka on väriltään tummanpunainen, mutta sitä peittävät osaksi höyhenet.


title: Jääpingviini

text: Pituus: 46-71 cm Paino: 4-5,5 kg


title: Jääpingviini

text: Jääpingviini elää lähinnä Etelämantereen ja subantarktisen vyöhykkeen ahtojääalueella. Se pesii Antarktiksen ja sen syrjäisten lähisaarten kalliorannoilla, mutta siirtyy pesimäkauden jälkeen pohjoisemmaksi.


title: Jääpingviini

text: Rannikkoseudut ja jääpeitteiset alueet.


title: Jääpingviini

text: Naaras munii 2 munaa, joita se sitten hautoo 30-43 vuorokautta.


title: Jääpingviini

text: Jääpingviinit saalistavat usein parvina ja voivat siirtyä antoisille vesille kilometrien päähän yhdyskunnastaan. Ne pyydystävät etenkin krillejä ja löytävät näitä pikkuäyriäisiä usein ahtojäiden lähivesiltä. Jääpingviini pystyy tavoittamaan myös nopealiikkeisiä mereneläviä, kuten kaloja ja mustekaloja. Tarvittaessa se sukeltaa 20 metrin syvyyteen ja kykenee kirimään vauhtiaan entisestään.


title: Jääpingviini

text: Makean veden puute ei tuota pingviinille ongelmia, sillä linnun munuaiset ja sierainten alla sijaitsevat erityisrauhaset poistavat ravinnon mukana tulleen ylimääräisen suolan. Janoisten yksilöiden on kuitenkin nähty syövän silloin tällöin lunta. Ne ovat lähinnä olleet maissa pesimässä olleita lintuja, jotka eivät ole päässeet merelle syömään.


title: Minas Morgul

text: Minas Morgul voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kaarlo Kivekäs

text: Kaarlo Edvard Kivekäs (vuoteen 1880 Karl Edvard Backman; 6. joulukuuta 1866 Valkeala – 19. helmikuuta 1940 Hämeenlinna) oli suomalainen kenraaliluutnantti, joka palveli ensin tykistöupseerina Venäjän keisarikunnan armeijassa ja sitten itsenäisen Suomen puolustusvoimissa. Hän oli heinä–syyskuussa 1919 puolustusvoimien vt. ylipäällikkönä.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Kivekkään vanhemmat olivat talollinen ja maakauppias Carl Backman sekä Maria Henrika Henrikintytär Karén. Kivekäs valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1886 ja kävi Haminan kadettikoulun 1886–1890. Valmistuttuaan sieltä upseeriksi hän palveli seuraavat 20 vuotta ratsastavassa vuoristotykistössä Turkestanissa. Vuosina 1896–1897 hän palveli Pamirin vuorojoukon kasakkaosastossa ja toimi 1897–1899 Pamirin sotamaaherrana sekä 1901–1902 ja 1905–1906 Pamirin vuorojoukon komentajana. Hän oli lopulta Turkestanin erillisen ratsastavan vuoristotykkipatterin va. komentajana 1904–1905 ja vakinaisena komentajna 1908–1910. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1894, alikapteeniksi 1898, kapteeniksi 1902 ja everstiluutnantiksi 1905. Suoritettuaan 1909 Tykistöupseerien ampumakoulun esiupseerikurssin hyvin arvosanoin Kivekäs ylennettiin seuraavana vuonna everstiksi ja siirrettiin ratsastavan kenttätykistörykmentin komentajaksi Liettuaan ja marraskuussa 1913 ratsastavan vuoristotykistörykmentin komentajaksi Kaukoitään lähelle Korean rajaa.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Kivekäs palasi syyskuussa 1914 vuoristotykistörykmentteineen Eurooppaan ja komensi sitä vuoden ajan Saksan ja Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla. Hän osallistui lukuisiin taisteluihin ja sai huhtikuussa 1915 Pyhän Yrjön miekan. Joulukuussa 1915 Kivekäs kutsuttiin Odessaan muodostamaan 113. kenttätykistöprikaati, jonka komentajana hän sen jälkeen toimi. Hän johti prikaatia hyökkäys- ja puolustustaisteluissa itävaltalaisia vastaan Galitsiassa kesästä 1916 alkaen. Hänet ylennettiin syyskuussa 1916 kenraalimajuriksi. Keväällä ja kesällä 1917 Kivekäs oli 41. armeijakunnan va. tykistöpäällikkönä, mistä hänet siirrettiin syyskuussa 113. jalkaväkidivisioonan komentajaksi. Kyseinen divisioona siirtyi lokakuun vallankumouksen jälkeen joulukuussa 1917 Ukrainan hallituksen puolelle ja Kivekäs päätyi näin Ukrainan armeijaan. Hän komensi divisioonaa taisteluissa sekä saksalaisia että bolševikkeja vastaan Volynian alueella kevääseen 1918 asti.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Kivekäs oli korkeimmalle Venäjän keisarikunnan armeijassa ylennyt suomenkielinen upseeri. Suomalaistaustainen päällystö Venäjän armeijassa oli pääosin ruotsinkielistä.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Kuultuaan Suomessa käynnissä olleesta sisällissodasta Kivekäs erosi tehtävistään Ukrainassa 3. huhtikuuta 1918, mutta saksalaiset miehittäjät eivät aluksi päästäneet häntä lähtemään maasta. Suomen Berliinin-lähettiläs Edvard Hjeltin myötävaikutuksella Kivekäs ja 16 muuta Kiovassa oleskellutta suomalaista pääsivät lähtemään heinäkuussa ja hän saapui Suomeen 26. heinäkuuta, jolloin sisällissota maassa oli kuitenkin jo ehtinyt päättyä hyvän aikaa sitten. Kivekäs merkittiin kenraalimajurina Suomen armeijaan 5. elokuuta 1918 ja hänet nimitettiin aluksi vartiopataljoonien komentajaksi. Tästä tehtävästä hän siirtyi jo saman vuoden lokakuussa Suomen rannikkotykistön komentajaksi ja helmikuussa 1919 koko tykistön tarkastajaksi. Tämän tehtävän ohella Kivekäs sai toimia 17. kesäkuuta – 18. heinäkuuta 1919 kuukauden ajan yleisesikunnan vt. päällikkönä ja 18. heinäkuuta – 12. syyskuuta vt. ylipäällikkönä valtionhoitaja Mannerheimin luovuttua tehtävästä presidentinvaalin vuoksi. Sen jälkeen Kivekäs nimitettiin rannikkopuolustuksen päälliköksi, mutta hän säilytti myös tykistön tarkastajan tehtävät toukokuuhun 1920 saakka.