title: Balladiooppera

text: Balladiooppera (engl. "Ballad opera") on 1700-luvun englantilainen oopperan tyylilaji. Balladioopperat olivat tavallisesti koomisia. Ne oli usein sävelletty suosittujen perinteisten melodioiden pohjalta, ja niiden dialogi esitettiin puhuen. Erityisen suosituksi lajin edustajaksi nousi "Beggar's Opera" (Kerjäläisooppera), jonka John Gayn librettoon sovitti luultavasti Johann Christoph Pepusch.


title: Antti Törmänen

text: Antti Ilari Törmänen (s. 19. syyskuuta 1970 Espoo) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja uransa päättänyt jääkiekkoilija. Törmänen on jääkiekon maailmanmestari vuodelta 1995.


title: Antti Törmänen

text: Törmäsen ura käynnistyi Kiekko-Espoossa, mutta Jääkiekon SM-liigassa hän debytoi Helsingin Jokereissa. Tulokaskaudellaan 1990–1991 Törmänen pelasi 44 runkosarjaottelua tehopistein 12+9=21, ja hän vakiinnutti pelipaikkansa seurassa. Seuraavalla kaudella Jokerit juhli Suomen mestaruutta nuoren huippulupauksen, Teemu Selänteen heiluttaessa tahtipuikkoa pudotuspeleissä Jokerien edetessä mestaruuteen kaikkien odotusten vastaisesti. Seuraava mestaruus heltisi kaudella 1993–1994, ja seuraavana vuonna Törmäsen ja Jokerien mukaan tarttui hopeamitali, kun seura hävisi finaaleissa Turun Palloseuralle. Samana keväänä Törmänen oli mukana voittamassa maailmanmestaruutta ensimmäisessä aikuisten arvoturnauksessaan, ja mukana olivat myös Turun Palloseurassa SM-kultaa juhlineet Saku Koivu, Jere Lehtinen, Marko Kiprusoff, Hannu Virta ja Raimo Summanen.


title: Antti Törmänen

text:
Ottawa Senators oli varannut Törmäsen NHL:ään yhdennellätoista varauskierroksella numerolla 274, ja Törmänen suuntasi NHL:ään kaudeksi 1995–1996 tuoreena maailmanmestarina. Kausi jäi kuitenkin Törmäsen uran ainoaksi NHL:ssä, vaikka hän pelasikin kaudella yhteensä 50 ottelua tehoin 7+8=15. Pikaisen NHL-visiitin jälkeen Törmänen palasi Jokereihin voittamaan kolmannen SM-kultansa.
Vuosituhannen vaihteen hän pelasi Ruotsin Elitserienissä HV71:n paidassa, mutta kahden Ruotsissa vietetyn vuoden jälkeen hän palasi jälleen Helsinkiin ja voitti neljännen ja uransa viimeisen Suomen mestaruuden kauden 2001–2002 päätteeksi toimien joukkueensa kapteenina. Uransa hän päätti kuitenkin Södertälje SK:ssa, Elitserienissä.


title: Antti Törmänen

text: Törmänen on pelaajauransa jälkeen valmentanut Espoossa Bluesin juniorijoukkueita. Kaudella 2006–2007 hän valmensi Bluesin B-juniorit pronssille. Kausilla 2007–2009 hän toimi A-nuorten päävalmentajana apulaisenaan toinen entinen espoolaispelaaja Timo Hirvonen . Saavutuksena mestaruus kaudella 2008–2009.


title: Antti Törmänen

text: Törmänen toimi Jokerien apuvalmentajana syksyllä 2009. Hänet ja päävalmentaja Hannu Aravirta erotettiin 25.11.2009 Jokerien ollessa SM-liigassa viimeisellä sijalla.


title: Antti Törmänen

text: Huhtikuussa 2010 Vaasan Sport julkisti tiedon Törmäsen valinnasta joukkueen päävalmentajaksi ja urheilutoimenjohtajaksi. Kaudella 2010–2011 Sport voitti Törmäsen valmennuksessa Mestiksen mestaruuden. Törmänen oli Sportin osakkeiden suuromistaja, mutta luopui osakkeistaan vuonna 2014, kun Sport oli jo nostettu Liigaan. Keskeisimpänä syynä omistajuudesta luopumiseen oli Törmäsen tuore pesti Liigassa pelaavan HIFK:n päävalmentajana.


title: Antti Törmänen

text: Yhden Mestis-kauden jälkeen Törmänen siirtyi Sveitsin liigassa pelaavan SC Bernin apuvalmentajaksi. Lokakuussa 2011 hän nousi SC Bernin päävalmentajaksi. Törmäsen valmentama Bern voitti seurahistoriansa kolmannentoista Sveitsin-mestaruuden kauden 2012–2013 päätteeksi. Marraskuussa 2013 hän sai potkut SC Bernistä.


title: Antti Törmänen

text: Huhtikuussa 2014 Törmänen nimitettiin HIFK:n päävalmentajaksi kolmivuotisella sopimuksella. Kaudella 2015–16 hän luotsasi joukkueen historialliseen SM-liigan runkosarjavoittoon sekä pudotuspeleissä hopealle Tapparan voitettua IFK:n loppuottelusarjassa 4–2.


title: Antti Törmänen

text: Elokuussa 2016 Törmänen teki HIFK:n kanssa kauden 2017–18-loppuun ulottuvan jatkosopimuksen, joka tosin julkistettiin vasta saman vuoden joulukuussa. Kaudella 2016–17 HIFK oli runkosarjassa yhdeksäs, päätyen pudotuspelien jälkeen neljänneksi. Seuran urheilutoimenjohtaja Tom Nybondas kuvaili kautta pettymykseksi. Toukokuussa 2017 HIFK tiedotti ettei Törmänen jatka seurassa, vaan hänen paikalleen päävalmentajaksi tulee Ari-Pekka Selin.


title: Antti Törmänen

text: Joulukuussa 2017 uutisoitiin Törmäsen saaneen valmennuspestin Sveitsin NLA-liigan EHC Bielin joukkueesta. Törmänen korvaa marraskuussa potkut saaneen kanadalaisen Mike McNamaran. Törmäsen pesti kattaa kauden 2017–2018 loppuun sekä myös seuraavan kauden.


title: Antti Törmänen

text: Törmänen opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulussa kauppatieteiden maisteriksi.


title: Haaremi

text: Haaremi on perinteisen arabialaisen huoneiston osa, johon perheeseen kuulumattomilta miehiltä oli pääsy kielletty. Nykyisin sanalla tarkoitetaan usein moniavioisen perheen vaimoja.


title: Haaremi

text: Haaremi ei välttämättä ole osa palatsia eikä haaremiin kuulu vain naisia, joiden kanssa perheen miehellä on sukupuolisuhde. Esimerkiksi osmanien sulttaanin haaremi koostui hänen vaimoistaan ja rakastajattaristaan sekä äidistään, tyttäristään ja muista naispuolisista sukulaisistaan.


title: Haaremi

text: Sanan "haaremi" kantasana on arabian "haram", joka merkitsee laitonta, suojattua tai kiellettyä. Sanalla viitataan siihen kodin suojattuun ja eristettyyn osaan, joka oli varattu naisille, lapsille ja palvelijoille. Sana voi viitata myös itse naisiin, tai se voi tarkoittaa ”Onnellisuuden taloa”; onnellisen asemassa on tällöin talon isäntä, jolla on haaremin naisiin seksuaalinen yksinoikeus.


title: Haaremi

text: Muualla maailmassa haaremi on tunnettu eri nimillä, esimerkiksi Intiassa "purdah" (”verho”), ja Persiassa "enderun" tai "zezane".


title: Haaremi

text: Haaremit tunnetaan etenkin islamilaisista maista, mutta niitä oli Lähi-idässä myös esi-islamilaisena aikana. Assyrian, Persian ja Egyptin hoveissa oli yleensä haaremi, jossa hallitsijan vaimot ja jalkavaimot asuivat apulaisineen ja eunukkeineen. Hallitsijat laajensivat haaremeitaan poliittisten liittolaissuhteiden vahvistamiseksi. Näillä kuninkaallisilla haaremeilla oli tärkeitä poliittisia ja yhteiskunnallisia rooleja. Niiden sisällä esiintyi usein kilpailevia liittoumia, jotka pyrkivät nostamaan itsensä ja jälkeläisensä asemaa hovissa.


title: Haaremi

text: Islamilaisissa haaremeissa naiset oli eristetty yhteiskunnasta useammin kuin esi-islamilaisissa haaremeissa. Haaremien yleistymiseen ja leviämiseen islamilaisissa maissa vaikutti yhtäältä vaatimus naisten ja miesten erottamisesta toisistaan, ja toisaalta moniavioisuuden hyväksyminen. Koraani sallii miehelle neljä vaimoa, ja myös niin monta orjatarta kuin hän halusi. Myös orjakauppa oli aina ollut yleistä Lähi-idässä ja Välimerellä.


title: Haaremi

text: Intian keisari Udayamalla oli 400-luvulla eaa. noin 16 000 naisen haaremi, ja Banarasin kuninkaalla Tamballa (500-luku eaa.) oli väitetysti samankokoinen haaremi. Kiinan keisari Yang Ti (569–618) omisti yli 3 000 naisen haaremin hänen seksuaalisia tarpeitaan tyydyttämään. Kublai-kaanilla oli yli 7 000 vaimoa ja jalkavaimoa. Intialaisella shaahilla Firoz Sah Tughlakilla oli 1300-luvulla 3 000 naisen haaremi. Sulttaani Ghiyas-ud-Din Khiljillä oli 1400-luvulla 15 000 naisen haaremi. Siamin kuningas Mongkutin haaremi 1800-luvulla käsitti kokonaisen kaupungin, ja siinä oli naisia 9 000.


title: Haaremi

text: Osmanien valtakunnassa, joka kattoi aikoinaan suurimman osan Lähi-itää, lähes kaikissa perheissä oli haaremi. Varakkailla valtiailla oli suuri haaremi, ja tavallisilla miehillä kahden vaimon asuttama eristetty huone. Naisten huoneiden ikkunat antoivat joko sisäpihalle tai ne oli peitetty ristikolla. Naiset saattoivat viettää aikaansa kuitenkin haaremin katolla, ja jopa käydä niiden kautta vierailulla muissa haaremeissa.


title: Haaremi

text: Tunnetuin ja suurin kaikista haaremeista oli Topkapin haaremi. Kun osmanit valloittivat Konstantinopolin 1453, Mehmed Valloittaja rakennutti kaupunkiin suuren Topkapin palatsin, jonne tuli suuri sulttaanin haaremi. Topkapin haaremissa eli seraljissa oli lähes 400 huonetta, ja sitä vartioivat eunukkijoukot ja kuninkaallinen henkivartiokaarti. Haaremissa asui 1400-luvulla yhtä aikaa yli tuhat naista, ja 1600-luvun jälkeen jo melkein kaksituhatta.


title: Haaremi

text: Topkapiin myydyt orjattaret olivat muita kuin muslimeja, ja heitä tuotiin muun muassa Kaukasukselta ja Abessiniasta. Usein tyttöjen omat vanhemmat myivät tyttärensä, sillä jalkavaimon elämän katsottiin olevan ylellistä ja helppoa. Haaremissa tyttö sai uuden, persialaisen nimen, joka kuvasi hänen jotain viehättävää ominaisuuttaan. Hänet käännytettiin islaminuskoon ja hän alkoi opiskella islamilaista kulttuuria ja palatsin etikettiä. Haaremin orjatyttöjä kutsuttiin "odaliskeiksi" eli huonenaisiksi. Kukin tyttö pääsi lahjakkuuttaan vastaaviin tehtäviin. Erityisen kauniit ja lahjakkaat tytöt pääsivät jalkavaimoiksi, joille opetettiin monipuolisia taitoja niin taiteiden, käsitöiden kuin erotiikankin alalta. Kaikkein viehättävimmät 12 otettiin hovinaisiksi, jotka toimivat sulttaanin läheisimpinä apulaisina, kuten pyykkäreinä, kylvettäjinä ja tarjoilijoina. Vähiten lahjakkaat tai muuten hankalat tytöt eivät päässeet ylenemään haaremihierarkiassa, ja heidät yleensä myytiin pois.


title: Haaremi

text: Kun sulttaani mieltyi johonkin odaliskiinsa, tämä sai yksityishuoneiston, huvipurren, vaunut ja orjia. Kun hän synnytti sulttaanille lapsen, hänen asemansa nousi, ja jos lapsi oli poika, äidistä tuli haaremin hallitsija ja keisarikunnan mahtavin nainen, "valide sultan". Haaremin naisten välinen kilpailu sulttaanin suosiosta oli usein julmaa. Haaremielämä oli täynnä muitakin vaaroja, ja monet naiset kuolivat nuorina erilaisten juonittelujen uhreina. Toisaalta haaremeissa solmittiin naisten kesken myös vahvoja liittolaissuhteita.


title: Haaremi

text: Jotkin sulttaanit käyttivät ahkerasti hyväkseen haaremin naistarjontaa, mutta monet pysyivät uskollisina yhdelle tai useammalle vaimolleen. Joillakin haareminaisilla oli suuri vaikutus valtakunnan politiikkaan, kun Suleiman Suuren valtakauden jälkeen 1566 jälkeen sulttaanit alkoivat eristäytyä maailmasta haaremiensa naisten seuraan.


title: Haaremi

text: Sulttaanin vaimoja vartioivat eunukit, nuorina kastroidut sotavangit tai orjat, joita oli enimmillään palatsissa jopa 800. Mustat eunukit huolehtivat naisista ja valkoiset toimivat sulttaanin palatsissa. Mustien eunukkien johtajalla oli hovissa suuri poliittinen valta, ja vapaasti liikkuvia eunukkeja pyrittiinkin usein lahjomaan. Kastroinnistaan huolimatta jotkut eunukit pystyivät seksisuhteisiin haareminaisten kanssa, ja he solmivat myös avioliittoja.


title: Haaremi

text: Haaremin jokapäiväisestä elämästä ei ole säilynyt paljon kirjoituksia. Topkapin palatsin sulttaanin haaremi oli ylellinen paikka, jossa naiset käyttivät aikaansa puutarhoissa kuljeskellen ja leikkien. Öisin naisilla oli ulkonaliikkumiskielto. Aikansa kuluksi naiset kirjoittivat runoutta ja kertoivat toisilleen tarinoita. Myös uskontoon kuuluva rukoileminen ja sitä ennen tapahtunut peseytyminen olivat tärkeässä roolissa päivän rutiinissa. Oopiumi oli yleinen nautintoaine. Haaremin ruokavalikoima oli ylenpalttinen.


title: Haaremi

text: Naiset viettivät paljon aikaa haaremin kylpylöissä; turkkilainen kylpyseremonia, "hammam", saattoi kestää tunteja. Seraljissa oli aikanaan 30 ylellistä, kullalla ja hopealla koristeltua kylpylää. Kylpylöissä naiset suorittivat myös perusteellisen karvanpoiston polttavalla voiteella.


title: Haaremi

text: Haaremin naisten vaatteet olivat hyvin kauniita ja ylellisiä; parhaita kankaita ja arvokkaita koruja, jotka tekivät suuren vaikutuksen haaremeissa vierailleisiin ja niistä kirjoittaneisiin eurooppalaisiin. Loistokkuus oli kuitenkin rajoitettu vain haaremin muurien sisään; haaremin ulkopuolella naiset joutuivat pukeutumaan vaatimattomasti ja harmaasti pitkiin tunikoihin sekä huntuun.


title: Haaremi

text: 1800-luvulla Mahmud II:n hallituskaudella Topkapin haaremin ilmapiiri vapautui, ja naiset saivat käydä joukolla huviretkillä läheisillä joenrannoilla, tosin eunukkien vartioimina. 1800-luvun lopulla tällaiset huvitukset kiellettiin taas.


title: Haaremi

text: Turkin haaremit lakkautettiin vuonna 1909. Moniavioisuus on edelleen yleistä Lähi-idässä ja Afrikassa, ja sitä kautta myös haaremit.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Mikonkatu () Helsingissä on etelä-pohjoissuuntainen Esplanadin puistosta Kaisaniemen puistoon johtava katu, joka on valtaosaltaan rakennettu kävelykaduksi vuonna 1992.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Mikonkatu on nimetty vuonna 1820 Venäjän keisarin Aleksanteri I:n veljen, suuriruhtinas Mikaelin (1798–1849) mukaan. Nykyisen pituutensa ja muotonsa katu sai vuonna 1830. Kadun virallisena suomenkielisenä nimenä oli vuosina 1909–1928 Mikaelinkatu.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Mikonkadulle on asennettu raitiotiekiskot, jotka kulkevat Rautatientorin itäistä laitaa pitkin Kaivokadulle. Tätä Vilhonkadun-Mikonkadun reittiä raitiovaunut kulkivat molempiin suuntiin vuoteen 1950 saakka, jolloin Kaivokadulta reitti Kaisaniemen suuntaan avattiin Kaisaniemenkatua pitkin. Kaisaniemestä Kaivokadulle raitiovaunut kulkivat Vilhonkatua ja Mikonkatua pitkin vuoteen 1994 saakka, jolloin Kaisaniemenkadun raitiotie kaksisuuntaistettiin. Vilhonkadun-Mikonkadun reittiä käytetään yhä raitiovaunujen tilausajokäytössä.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Mikonkadulle välille Aleksanterinkatu–Kaivokatu valmistui alkuvuodesta 2009 kaksiraiteinen, osin limittäin kulkeva raitiotie. Helsingin keskustan huoltotunneli tulee valmistuessaan poistamaan huoltoajon Mikonkadulta.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Suunnitteilla on kattaa Mikonkadun Aleksanterinkadun ja Pohjoisesplanadin välinen osuus.Vakuutusyhtiö Pohjolan toimitalo (Mikonkatu 3, Aleksanterinkadun kulmassa; valmistui 1901, arkkitehtitoimisto Gesellius, Lindgren ja Saarinen). Talon ulkoseinät ovat näyte kansallisromantiikan kiviarkkitehtuurista. Suomen kansanrunoudesta sekä eläin- ja kasvimaailmasta kertoo kuvanveistäjä Hilda Flodinin vuolukiviornamentiikka.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Lundqvistin liiketalo (Mikonkatu 5, Aleksanterinkadun kulmassa; valmistui 1900, arkkitehti Selim A. Lindqvist). Talossa on pitkään toiminut katuosoitteesta Aleksanterinkatu 13 liikenimensä muokannut Aleksi 13.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Aikatalo (Mikonkatu 8, Ateneuminkujan kulmassa; arkkitehti Eliel Muoniovaaran käsialaa vuodelta 1961). Jalankulkuyhteys sisäpihan läpi Keskuskadulle.


title: Mikonkatu (Helsinki)

text: Rautatientori sijaitsee Mikonkadun länsipuolella Kaivokadun ja Vilhonkadun välissä.


title: Kullervo (täsmennyssivu)

text: Kullervo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Johann Fux

text: Johann Joseph Fux (n. 1660 – 13. huhtikuuta 1741) oli itävaltalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja musiikkiteoreetikko. Hänen tunnetuin teoksensa on "Gradus ad Parnassum", jossa hän muotoilee Giovanni Pierluigi da Palestrinan teosten pohjalta musiikin säännöt, jotka kuvaavat Palestrina-tyyliä, säveltäjälle luonteenomaista sävellystyyliä. Fuxin vaikutus kontrapunktin opetukseen on tämän kirjan kautta ollut korvaamaton.


title: Johann Fux

text: Fux oli myös aikansa merkittävin syntyperäinen itävaltalainen Wienin hovin säveltäjä, kun useimmat hovisäveltäjistä olivat italialaisia. Vuodesta 1715 Fux toimi hovikapellimestarina. Fux oli ensisijaisesti kirkkomusiikin säveltäjä, mutta kirjoitti myös kevyttä teatterimusiikkia. Fux sävelsi parikymmentä oopperaa, joista neljä on kadonnut.


title: Mannheimin koulukunta

text: Mannheimin koulukunta oli saksalaiseen Mannheimin vaaliruhtinaan hoviin keskittynyt sävellyskoulukunta, johon kuuluivat muun muassa säveltäjät Jan Stamic, Franz Xaver Richter, Karel Stamic ja Christian Cannabich. Koulukunta on kuuluisa uudesta itsenäisemmästä puupuhaltimien käytöstä orkestroinnissa ja sen koko orkesterin esittämä "crescendo". Mannheimin koulukunnan säveltäjät vaikuttivat merkittävästi klassisminajan säveltäjiin kuten Joseph Haydniin ja Wolfgang Amadeus Mozartiin.


title: Slashdot-vaikutus

text:
Slashdot-vaikutus () tarkoittaa ilmiötä, joka syntyy jonkin suositun www-sivuston linkittäessä pienemmälle sivustolle, jolloin palvelin ruuhkautuu kasvaneen tietoliikenteen seurauksena. Termi viittaa sivuston kävijämäärässä tapahtuvaan hetkelliseen muutokseen, jos sivusto mainitaan suositun teknologiauutisten tietopalvelun, Slashdotin uutisoinnissa.
Tyypillisesti pienemmät www-sivustot eivät tällöin pysty vastaamaan kasvaneeseen liikenteen määrään, josta saattaa seurata koko palvelimen kaatuminen.


title: Slashdot-vaikutus

text: Slashdotin, Diggin ja Farkin kaltaiset sivustot julkaisevat lyhyitä artikkeleita, joita käyttäjät voivat kommentoida. Tavallisesti artikkelissa mainitaan jokin kiinnostava sivusto tai uutisaihe sekä siihen viittaava hyperlinkki. Tällöin valtava lukijamäärä yrittää samanaikaisesti käydä katsomassa mainittuja sivuja. Lukijat saavat aikaan niin valtavan määrän hakupyyntöjä, että sivuston palvelimet joko ylikuormittuvat tai ne ylittävät sallitun tiedonsiirtomäärän, jolloin sivuja ei pääse lukemaan.


title: Slashdot-vaikutus

text: Eräs Slashdotin kommentti kuvasi vaikutusta osuvasti: "Slashdot on maailmankuulu. Se on satunnainen hajautettu palvelunestohyökkäys, jonka edessä verkko- ja järjestelmävastaavat vapisevat ja josta he näkevät painajaisia."


title: Kurgan

text: Kurgan (venäjäksi "Курган") on Kurganin alueen pääkaupunki Tobol-joen varrella Länsi-Siperiassa Venäjällä 1 973 kilometriä Moskovasta itään. Kurgan sijaitsee Siperian radan varrella Jekaterinburgin ja Omskin välillä.


title: Kurgan

text: Kurgan on yksi Siperian vanhimmista kaupungeista. Noin vuonna 1662 venäläiset perustivat linnoitetun asutuksen nimellä Tsarjovo Gorodištše (Царёво Городище). Siitä tuli kaupunki vuonna 1782 ja se nimettiin uudelleen Kurganiksi. Nimi tulee suurta hautakumpua merkitsevästä turkkilaisperäisestä sanasta "kurgan", joita paikalla on useita.


title: Kansan Arkisto

text: Kansan Arkisto on Helsingin Sörnäisissä sijaitseva valtakunnallinen kansalaisjärjestöjen ja vasemmistolaisen työväenliikkeen keskusarkisto. Se perustettiin tammikuussa 1957, kun Suomen Kommunistisen Puolueen arkisto (1945–1956) ja Poliittinen lehtileikearkisto yhdistyivät. Arkistoa ylläpitää marraskuussa 1956 perustettu "Yhteiskunnallinen Arkistosäätiö".


title: Kansan Arkisto

text: Kansan Arkisto toimii Kansallisarkiston valvonnassa sekä yhteistyössä muiden yksityisten keskusarkistojen ja työväenperinnettä tallentavien laitosten kanssa. Vuodesta 1975 se on kuulunut lakisääteisen valtionavun saajiin.


title: Kansan Arkisto

text: Jokaisessa muussa Pohjolan maassa toimii yksi työväenarkisto eikä Suomen kaltaista eriytymistä ole tapahtunut.


title: Kansan Arkisto

text: Suomen vasemmistolaisen työväenliikkeen arkistotoimintaa alettiin järjestää toisen maailmansodan jälkeen, kun äärivasemmisto sai takaisin julkiset toimintaoikeutensa. SKP:n valistusjaosto alkoi suunnitella asiaa joulukuussa 1944. Helmikuussa 1945 aloitettiin hanke maanalaisen kauden aineiston keräämiseksi. Kokoelmat alkoivat projektin myötä karttua ja SKP:n arkisto perustettiin toukokuussa 1945. Se sai tilat puoluetoimistosta Kaisaniemenkadulta. Ensimmäisenä arkistonhoitajana toimi Työväen Arkistossa pitkään työskennellyt Anna Wiik, joka aloitti vuoden 1946 alussa. Wiik loi arkistolle itsenäisen profiilin ja linjan. Hänet valittiin myös arkistotoimikunnan puheenjohtajaksi. SKP:n arkisto avattiin yleisölle 1. lokakuuta 1946. Wiikin jälkeen arkistonhoitajaksi nousi Anni Ikonen vuonna 1948.


title: Kansan Arkisto

text: 1950-luvun alussa SKP tiukensi otettaan arkistosta. Vuonna 1952 arkistotoimikunta lakkautettiin ja laitos siirtyi puolueen valitusjaoston alaisuuteen. Arkisto pyrittiin sitomaan puolueen tarpeisiin. Maaliskuussa 1952 SKP:n arkisto muutti Lehdistötaloon Kotkankadulle ja lokakuussa 1956 Kulttuuritaloon. Kulttuuritalolla arkisto alkoi tehdä läheistä yhteistyötä, sinne myös siirtyneen, Poliittisen lehtileikearkiston kanssa. Tämä johti pian arkistojen yhdistymiseen.


title: Kansan Arkisto

text: 28. marraskuuta 1956 perustettiin Yhteiskunnallinen Arkistosäätiö. Säätiön kokouksessa 15. tammikuuta 1957 päätettiin muodostaa uusi keskusarkisto, jolle annettiin nimeksi Kansan Arkisto. Uusi laitos sai haltuunsa lakkautettujen SKP:n arkiston ja Poliittisen lehtileikearkiston kokoelmat. Arkistonhoitajaksi nimettiin Anni Ikonen, jota seurasi tammikuussa 1958 Onni Ulaska. Ulaskan kuoltua vuonna 1962 tuli tehtävään Kauko Heikkilä.


title: Kansan Arkisto

text: 1960-luvulla Kansan Arkiston toiminta uudistui vähitellen. Vuodesta 1966 arkistohoitajana toimi Anna-Liisa Lehtoranta, jonka ohjauksessa hyväksyttiin muun muassa uusi ohjesääntö, jossa painottuivat järjestöaineiston keruu sekä asema keskusarkistona. Lehtileikearkiston toimintaa supistettin ja kirjastoluonteisen toiminnan keskeinen rooli alkoi väistyä.


title: Kansan Arkisto

text: 1970-luvulla Kansan Arkiston toiminnassa tapahtui monia muutoksia. Keväällä 1973 Suomen Kansan Demokraattinen Liitto asetti työryhmän, jonka tehtävänä oli selvittää arkistotyön tilaa sekä antaa ohjeita arkistoinnista kansandemokraattisille keskus- ja piirijärjestöille. Vuonna 1975 Kansan Arkiston ohjesääntöön kirjattiin uusi toimintalinja, joka asetti keskusarkistotehtävät ensisijaisiksi. Leikearkiston kartuttaminen päätettiin lopettaa. Arkiston kokoelmat laajenivat, kun sille alkoivat luovuttaa aineistoa esimerkiksi ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt. Vuodesta 1975 alkaen arkiston kokoelmia alettiin organisoida uudelleen siten, että aineisto järjestettiin kaikilta osin provenienssiperiaatteen mukaisesti. Myös valokuva-arkisto järjestettiin uudelleen. Kansan Arkiston omat näyttelyt aloitettiin vuonna 1976.


title: Kansan Arkisto

text: Toiminnan laajentuminen oli 1970-luvulla mahdollista lisääntyneen valtionavun ansiosta. Kansan Arkisto sai valtiolta harkinnanvaraista tukea vuodesta 1971 alkaen, mutta toiminnan kannalta keskeisin tapaus oli loppuvuodesta 1974 säädetty laki yksityisluontoisten arkistojen valtionavusta. Lain mukaan tuki kattoi nyt 80 prosenttia arkiston niistä menoista, jotka opetusministeriö hyväksyi. Vuonna 1982 arkisto sai uudet laajemmat ja ajanmukaiset tilat Lehdistötalolta.


title: Kansan Arkisto

text: 1980-luvulla Kansan Arkisto alkoi toimia aiempaa tiiviimmin yhteistyössä tutkijoiden ja muiden työväenperinteestä kiinnostuneiden tahojen kanssa. Se oli aktiivisesti mukana Työväenperinne-yhdistyksen sekä Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seuran perustamisissa sekä toiminnassa. Aineistojen keruussa paikallishistoria sai aiempaa suuremman roolin.


title: Kansan Arkisto

text: 1980-luvun lopussa Kansan Arkiston toiminta vaikeutui, kun sitä ylläpitäneet järjestöt (SKP & SKDL) kokivat takaiskuja ja lopulta lakkautettiin. Vuonna 1989 arkisto irtisanottiin tiloistaan Lehdistötalolta ja se siirtyi Vetehisenkujalle Hämeentien varteen. Samanaikaisesti aineistot ja tutkijakäynnit jatkoivat kasvuaan. Kokoelmia kartuttivat mm. järjestöjen, lehtien, yhtiöiden sekä työväentalojen lakkauttamiset ja konkurssit.


title: Kansan Arkisto

text: Vuosina 1982–1994 Yhteiskunnallinen Arkistosäätiö ylläpiti Työväenaatteen museota, jonka haltuun siirtyivät perustettaessa Kansan Arkiston esinekokoelmat. Lakkauttamisen yhteydessä museon kokoelmat siirrettiin (1993 aloittaneen) Työväenmuseo Werstaan haltuun. Työväenaatteen museo oli ollut aktiivisesti mukana keskusmuseohankkeessa 1980-luvulta lähtien.


title: Kansan Arkisto

text: Kansan Arkistoon on talletettu noin 7 000 työväen- ja kansalaisjärjestön arkistoaineistoa sekä satoja henkilöarkistoja, muistitietoa, äänitteitä, valokuvia, julisteita ja merkkejä. Puolueista arkistossa sijaitsevat vanhan SKP:n, SKDL:n, Suomen (Sosialistisen) Työväenpuolueen ja Sosialistisen Yhtenäisyyspuolueen arkistot sekä aineistoa muista vasemmistopuolueista. Sosiaalidemokraateista vasemmalla olevien/olleiden poliittisten järjestöjen lisäksi Kansan Arkistossa on ammatillisten järjestöjen, nais-, nuoriso- ja varhaisnuorisojärjestöjen, asukas-, kulttuuri-, sivistys-, eläkeläis-, raittius- ja ympäristöjärjestöjen, ystävyysseurojen, työväenteattereiden sekä työväentalojen arkistoja. Kokoelmissa on paikallisten yhdistysten arkistoja eri puolilta Suomea. Arkistossa on myös ns. yhdenasianliikkeiden aineistoja.


title: Kansan Arkisto

text: Kansan Arkiston kokoelmissa on yli 1,1 miljoonaa valokuvaa. Kokoelmat koostuvat vasemmistolaisen työväenliikkeen, kansalaisjärjestöjen ja työväestön sosiaali-ja kulttuurihistoriaan liittyvästä aineistosta, mutta mukana on myös kuvia arjesta. Monien vasemmistolaisten lehtien kuva-arkistot on tallennettu Kansan Arkistoon. Vuodesta 1999 alkaen kuvia on koordinoinut erillinen kuva-arkistoyksikkö. Suurin yksittäinen kuvakokoelma on valokuvaaja Yrjö Lintusen aineisto, jota esitellään arkiston kotisivuilla olevassa verkkonäyttelyssä "Vasen silmä". Valokuvia on digitoitu yli 30 000. Osa digitoiduista kuvista on kahden arkiston ja seitsemän museon yhteisessä portaalissa www.arjenhistoria.fi, josta kuvia voi hakea katseltaviksi ja niistä voi myös tilata kopioita.


title: Kansan Arkisto

text: Arkisto on järjestänyt lukuisia muistitiedon keruuprojekteja vuodesta 1958 alkaen. Ensimmäiset suuremmat hankkeet koskivat Suomen sisällissotaa (1958) ja SKP:n maanalaisen kauden historiaa (1966). Muistojen keräämisessä Kansan Arkisto on 1960-luvulta alkaen tehnyt yhteistyötä Työväen Arkiston kanssa.


title: Kansan Arkisto

text: Kansan Arkistossa on sattumanvaraisesti lahjoitusten yhteydessä syntynyt taidekokoelma, johon kuuluu noin 500 teosta. Kokoelman suurin yhtenäinen kokonaisuus muodostuu Tapio Tapiovaaran teoksista, joita on arkiston hallussa yli sata.


title: Kansan Arkisto

text: Kansan Arkisto palvelee järjestöjä vastaanottamalla ja tallentamalla niiden arkistoja sekä tarjoamalla aineistoja tutkijoiden käyttöön. Arkistojen luovuttajat voivat asettaa käytölle ehtoja. Myös puoluepoliittisesti sitoutumattomat ruohonjuuritason kansalaisjärjestöt voivat tarjota arkistojaan tallennettaviksi.


title: Kansan Arkisto

text: Arkistoon otetaan vastaan yksityisten kansalaisten ja perheiden arkistoja – varsinkin, jos niillä on jokin kytkentä Kansan Arkiston muuhun aineistoon. Arkistot järjestetään ja luetteloidaan. Arkiston kotisivuilla on tietokanta, josta voi tehdä hakuja järjestön nimen, paikkakunnan ja toimialan mukaan.


title: WMF

text: WMF voi tarkoittaa:


title: Annankatu (Helsinki)

text: Annankatu () on Helsingin Mannerheimintien suuntainen katu kaksi korttelia Mannerheimintiestä länteen. Se alkaa Merimiehenkadulta Punavuoresta ja päättyy Urho Kekkosen katuun Kampin liikekeskuksen kohdalla.


title: Annankatu (Helsinki)

text: Kadulla on liikennevalot näissä risteyksissä: Bulevardi ja Lönnrotinkatu, sekä Simonkadun risteyksessä raitiovaunun huomiovalot.


title: Annankatu (Helsinki)

text: Annankatu on saanut nimensä venäläisen Pyhän Annan ritarikunnan mukaan. Nimen alkuperäinen, vuonna 1820 vahvistettu muoto olikin "St Annae Gatan" ("Pyhän Annan katu"). Sana "St. (Sankt, Pyhä") kuitenkin poistettiin kadun nimestä jo vuonna 1836.


title: Annankatu (Helsinki)

text: Ennen Kampin keskuksen rakentamista Annankatu jatkui linja-autokentän ja Salomonkadun yli Eteläiselle Rautatiekadulle. Nykyään tämän Annankadun jatkeen nimeksi on muutettu Antinkatu Helsingin ensimmäisen kaupunginjohtajan Antti Tulenheimon mukaan. Nykyinen Lönnrotinkatu oli Antinkatu vuoteen 1928. Vanha kirkkopuisto ja Helsingin Vanha kirkko (Carl Ludvig Engel, 1826) sijaitsevat Bulevardin ja Lönnrotinkadun välisessä korttelissa.


title: Annankatu (Helsinki)

text: Euroopan kemikaalivirasto Bulevardin ja Lönnrotinkadun kulmatalossa. Talossa on toiminut aiemmin mm. Tilgmannin kirjapaino, Taideteollinen Korkeakoulu (nykyinen Aalto-yliopisto) ja Eläke-Varma.


title: Annankatu (Helsinki)

text: Annantalo (Annankatu 30, arkkitehti Gustaf Nyström, 1885), taidekeskus.


title: Scherzo

text: Scherzo (monikko scherzi, ) tarkoittaa laajan taidemusiikkiteoksen, kuten sinfonian tai sonaatin, osaa. Scherzo kehittyi menuetista ja korvasi sen vähitellen sinfonian (ja muiden teosmuotojen, kuten jousikvartettojen) kolmantena tai toisena osana. Scherzo on tavallisesti ABA-muotoinen, jossa B-osa on trio, jonka jälkeen scherzo kerrataan. 1800-luvulta alkaen scherzoja sävellettiin myös itsenäisinä teoksina.


title: Scherzo

text: Joseph Haydnin jousikvartettojen menuetit, jotka on nimetty scherzoiksi (ital. vitsaillen), pilailevat hovitanssin kustannuksella rikkomalla tanssin rytmikuvioita yllättävillä tauoilla. Haydnin jälkeen muotoa käyttivät runsaasti muun muassa Ludwig van Beethoven ja Franz Schubert. Scherzo säilyi sinfonioiden standardiosana koko 1800-luvun ajan, ja säveltäjät ryhtyivät myös säveltämään itsenäisiä scherzoja.


title: Scherzo

text: Frédéric Chopinin sävellystuotantoon kuuluu neljä scherzoksi nimettyä pianoteosta. Niistä kuitenkin vain viimeinen on scherzon nimen mukaisesti "vitsikäs", kun taas kolme ensimmäistä ovat perin synkkiä.


title: Honda Prelude

text: Prelude on Hondan urheilullinen coupé-malli, jota valmistettiin vuosina 1978–2001 viitenä eri sukupolvena. Kilpailijoista tärkein oli Toyota Celica, ja muita kilpailijoita olivat Nissan Silvia (SX), Mitsubishi FTO ja Eclipse sekä Mazda MX-6.


title: Honda Prelude

text: Esimmäisen sukupolven Prelude esiteltiin Amsterdamin autonäyttelyssä vuonna 1978, ja siitä tuli Hondan mallistossa kolmas päämalli Accordin ja Civicin rinnalle. Se oli muotoilultaan selvästi sukua Honda Accordille, ikään kuin sen coupé-versio, pituudeltaan 4,09 metriä ja painoltaan noin 900 kiloa. Suomeen tuoduissa malleissa moottorina oli Hondan 1,6-litrainen, 72 hevosvoimaa tuottava kolmiventtiilinen (CVCC) moottori, mutta toinen vaihtoehto oli 1,8-litrainen 90 hevosvoiman CVCC-moottori.


title: Honda Prelude

text: "Helsingin Sanomien" autotoimittaja Matti Jansson kirjoitti: ”Honda Prelude on ominaisuuksiltaan hyvin käteen käyvän tuntuinen, ja moottorin ominaisuudet ovat suorastaan kiitettävät aina kylmäkäynnistystä myöten. Värinättömyys ja sitkeys ovat aivan poikkeuksellisia nelosmoottorille.” Jansson ilahtui myös Preluden kojetaulun kekseliäisyydestä, kuten ”sisäkkäisistä” eli samankeskisistä käyntinopeus- ja ajonopeusmittarista.


title: Honda Prelude

text: Vuonna 1982 esitelty toisen sukupolven Prelude oli paljon matalampi, leveämpi ja urheilullisempi kuin edeltäjänsä. Maahantuoja Veho lanseerasi luukkuetuvaloilla varustetun Preluden kokosivun sanomalehtimainoksessa otsikolla ”Itse asiassa tämä uusi Honda pitäisi esitellä urheilusivulla”. Mainos palkittiin Vuoden huiput -kilpailussa hopeahuipulla.


title: Honda Prelude

text: Toisen sukupolven Prelude oli varustettu 1,8 litran kaksoiskaasutinmoottorilla, jossa oli 12 venttiiliä (joka sylinterissä kaksi imuventtiiliä ja yksi pakoventtiili) ja kannen yläpuolinen nokka-akseli. Se tarjosi käsivaihteistolla 106 ja automaattivaihteistolla 102 hevosvoimaa käyntinopeudella 5 500 kierrosta minuutissa. Huippunopeudeksi luvattiin 180 ja 170 km/h. Kalleinkin malli oli hinnoiteltu hieman alle sadan tuhannen markan..


title: Honda Prelude

text: Auton etuakselirakenne kaksine poikittaisine tukivarsineen molemmin puolin oli täysin uudistettu ensimmäisestä sukupolvesta. Jousitus oli entistä kovempi, mikä yhdessä matalan painopisteen, tarkan hammastanko-ohjauksen ja lähes 1,5 metrin raideleveyden kanssa toi ajoon vakautta. EX-malliin oli saatavissa lisävarusteena lukkiutumattomat jarrut.


title: Honda Prelude

text:
Kolmannen sukupolven Prelude muistutti toisen sukupolven Preludea mutta mukaan tuli esimerkiksi nelipyöräohjaus jossain malleissa.
Mallia oli saatavilla kahdella eri moottorilla; 110 hevosvoimainen ja 155 Nm vääntöä tuottava 2,0 12-venttiilinen SOHC tuplakaasutinmoottori sekä 2.0i-16V DOHC moottori PGM-FI ruiskutuksella joka tuotti tehoa lähes 150 hv ja 176 Nm väännön. Moottori kuului Hondan B-sarjaan. Tehtaan arvojen mukaan tämä 16 venttiilinen versio kipusi 0-100 km/h peräti 8 sekunnissa, ja huippunopeudeuksi luvattiin 210 km/h. Moottorista tehtiin myös USA:n markkinoille sopiva 2.1l moottori mikä oli lähes sama tekniikaltaan kuin edeltävä 2,0i - 16V.


title: Honda Prelude

text:
Auto muistutti ulkoisesti huomattavan paljon toisen sukupolven Preludea, mutta oli linjakkaampi ja Preludessa oli myös sen ajan etuvetoisista autoista matalin konepeltikorkeus koko maailmassa, millä saatiin aerodynamiikkaa paremmaksi. Myös näkyvyys parani konepeltikorkeuden ja kuuden kattopilarin takia. Näkyvyys oli 326°.
Autoa uudistettiin hieman vuonna 1990, jota kutsutaan faceliftiksi. Uudistus jäi pieniin yksityiskohtiin, mutta suurin muutos tapahtui takavaloissa. Facelift-mallia tehtiin vuosina 90-92. Moni ihminen kutsuu kolmannen sukupolven Preludea "Pikku NSX:ksi" niiden useiden ulkoisten yhtenäisyyksien ja alustan takia. Uskotaan peräti, että Prelude on NSX:n varhainen kehitysversio, jota markkinoitiin eri nimellä.


title: Honda Prelude

text: Mallin tullessa ulos se voitti Road & Track -lehden tekemän slalom-kokeen missä oli mukana hyvin tunnettuja autoja esimerkiksi Ferrari, Lamborghini, Porsche yms. Preludella ajettiin testin slalomrata 65,5 mph:n eli noin 105 km/h:n vauhdilla. Vm. 1988 Corvette ajoi saman radan 64,9 mph:n vauhdilla.


title: Honda Prelude

text: Prelude oli Wheels -lehden "Car of the Year" vuonna 1987.


title: Honda Prelude

text: Vuonna 1992 Honda esitteli neljännen sukupolven Preluden. Tämä malli erosi edeltäjästään pyöreämpien ja futuristisempien muotojensa vuoksi. Esiin nousevista ajovaloista luovuttiin. Autossa oli sisustan erikoisuutena laaja, kaareva mittaritaulu, joka toi "Helsingin Sanomien" Olli Hakkaraisen mieleen avaruusaluksen.


title: Honda Prelude

text: Myös moottorit uusiutuivat malliuudistuksen myötä. Moottoreiksi tulivat ensimmäisenä vuotena kahden litran ja 133 hevosvoiman moottori, jossa on yläpuolinen nokka-akseli, sekä 2,3 litran, 160 hevosvoiman ja kahden nokka-akselin moottori. Isomman moottorin kanssa oli saatavilla nelipyöräohjaus (4WS), jonka toimintaa ohjattiin edellisen sukupolven mallista poiketen elektronisesti. Vuonna 1993 myyntiin tuli myös 2,2-litrainen, Euroopassa 185-hevosvoimainen moottoriversio, jossa nelipyöräohjaus oli vakiona. Kaikkia Prelude-malleja sai sekä viisivaihteisella käsivaihteistolla että nelivaihteisella automaatilla.


title: Honda Prelude

text: Vuodeksi 1995 malliin tehtiin pieni päivitys, jolloin muun muassa keula ja sisusta muuttuivat lievästi (mm. keskikonsoli, takakyynärnoja, sähköpeilien ja muutamien muiden kytkinten sijainti, osa mittaristoa, etuvalot ja niiden yhteydessä olevien ilmanottoaukkojen muoto).


title: Honda Prelude

text: Vuonna 1997 Honda julkaisi viimeisimmän Prelude-mallin. Viidennen sukupolven Prelude sai osakseen paljon kritiikkiä hieman omaperäisten lamppujensa takia.


title: Honda Prelude

text: Auton moottorina Suomen markkinoilla oli jo edelliseen sukupolveen tullut 8000rpm kiertävä 2.2 litrainen H22A Vti VTEC joka tuotti 185 hevosvoimaa ja 206nm vääntöä, sekä 2.0litrainen 133hv/179Nm kone.


title: Honda Prelude

text: Uutta mallia oli saatavana myös muun muassa vielä urheilullisempana Type-S -versiona Japanissa. Moottori oli sama H22A kuin Suomessakin, mutta se oli paranneltu tuottamaan 220 hevosvoimaa (@ 7,200 rpm) ja 221 newtonmetriä vääntöä (@ 6,500 rpm). Lisäksi H22A:ta oli saatavilla myös Euroopassa (Suomessakin muutama yksilö) ATTS (Active Torque Transfer System) -aktiivilukolla, joka jakoi voimaa renkaiden välillä saavuttaen näin paremman pidon ja vähentäen muun muassa aliohjautuvuutta. Kyseessä on planeettapyörästönä toteutettu vaihteisto joka on sijoittettu lukottomaan etuakseliin. Elektroniikka ohjaa yksikön toimintaa. Keksintö oli ensimmäinen laatuaan siviiliautossa.


title: Honda Prelude

text: Prelude poistui Hondan mallistosta vuonna 2001, koska Japanissa uusi (vm. 2001) Integra oli valmistajan mielestä Preludea vastaava.


title: Suvisaaristo

text: Suvisaaristo () on Espoon merellinen kaupunginosa (alueet 451 ja 452), saaristo Suomenlahteen pistävän Soukan niemen edessä, Espoon lounaiskolkassa. Alueella on noin 500 ympärivuotista asukasta, mutta pääosan alueen rakennuskannasta muodostavat kesämökit.


title: Suvisaaristo

text: Suvisaaristossa toimii yhdeksän rekisteröityä yhdistystä; jäsenluvuista suurimmat ovat pursiseura ESF, melontaseura Canoa, nuorisoseura SViE, VPK ja asukasyhdistys Sommarö-seura, jonka työn tuloksena Suvisaaristoon perustettiin oma vesiosuuskunta 1999, sen jälkeen kun Espoon kaupunki ei suostunut vesijohtoverkoston maksumieheksi haja-asutusalueen kalleuteen vedoten. Verkosto toteutettiin uudella tekniikalla, paineistetulla viemärillä, joka on perinteistä huomattavasti hellävaraisempi ympäristölle.


title: Suvisaaristo

text: Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Suvisaariston Vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2007.


title: Suvisaaristo

text: HSL:n bussilla 145 pääsee Suvisaaristontien loppuun asti kerran–kaksi tunnissa. Elintarvikemyymälä sijaitsee muutama sata metriä Suvisaariston sillasta itään, ja väylän varrella Skatanissa toimii kesäisin polttoaineasema veneilijöille.


title: Suvisaaristo

text: Suvisaariston ja mantereen välissä olevassa Suinonsalmessa (ruots. "Svinösund") pysähtyvät kesäisin Espoon saaristoveneet.


title: Suvisaaristo

text: Suvisaaristo koostui alun perin kolmesta tilasta, Stor-Svinö, Lill-Svinö ja Moisö. Ajoittain historiassa ne ovat olleet hylättynä köyhyyden tai rauhattomien aikojen takia, mutta välillä myös suhteellisen vauraita. Vuoden 1571 veronkantorekisterissä Svinön tiloilla oli kummassakin kuusi lehmää ja kaksi hevosta. Moisöllä oli viisi lehmää, yksi vasikka ja yksi hevonen. Nämä lukumäärät ylittivät esimerkiksi kaikkien Matinkylän talonpoikien omistukset. Vauraus selittynee sillä, että Suvisaariston tilat olivat vanhastaan saaneet maksaa veronsa hylkeenrasvassa ja maavuokransa kuninkaankartanolle suolasilakoissa.


title: Suvisaaristo

text: Saarien talonpojat lunastivat tilojaan omiksi 1825. Vuonna 1920 saariston kolme tilaa myytiin Juselius-suvun omistamalle Aktiebolaget Sommaröarna -osakeyhtiölle ja ne yhdistettiin saman vuonna yhdeksi Sommaröarna-nimiseksi tilaksi. Täten sai alkunsa Suvisaarten kesämökkikausi. Saarissa, joihin ei ollut silloin vielä siltaa, oli kymmenisen kalastustorppaa, ja sattuneesta syystä näillä oli kieltolain aikana varaa lunastaa torppiaan ja rakennuttaa tilavia huviloita vuokrattaviksi helsinkiläisille. 1920-luvulla kuljettiin saaristohöyryillä ja moottorimatkustajaveneillä. Saariin oli rekisteröity yksi oma höyrylaiva, SS "Sommaröarna", mutta se myytiin pian kannattamattomana. 1930-luvulla tulivat alkuun sähkö- ja puhelinjohdot ja 1936 sillat Svinölle ja Ramsölle, minkä jälkeen alkoi säännöllinen bussiliikenne. Sillat uusittiin ja levennettiin kaksikaistaisiksi 1976.


title: Suvisaaristo

text: Elinkeinot ovat olleet perinteiset saaristoaskareet, kalastus, metsästys, pienimuotoinen maanviljely, ja saarilla toimi monta hyvänmaineista puunveistäjää, kivityöstäjää ja timpuria. Stor-Svinön isäntä 1880-luvulla oli myös jaalakippari. Aikaisemmin tiloilla oli luotsausvelvollisuus tarpeen tullen, ja asukkaita velvoitettiin myös ylläpitämään muutamia reimareita ja väylämerkkejä. 1950-luvulla Suvisaaristossa oli kuusi veneveistämöä, joissa kolmessa rakennettiin veneitä, ja kaikissa huollettiin veneitä ja moottoreita. Silloin oli vielä sillattomissa saarissa kuusi perhettä pääelinkeinona kalastusta harjoittavia ja siltojen ulottuvissa kolme, joille kaikille venehuolto oli tärkeä. Viimeinen ammattikalastaja vetäytyi eläkkeelle 1980-luvulla, mutta veneveistämöjä on edelleen kaksi toiminnassa, toinen niistä alueen syntyperäisen asukkaan hallussa. Yhden veneveistämön rakennuksessa toimi 1950-luvulta 1970-luvulle muovitehdas. Moisön viimeistä hevosta, Frelinde, saatettiin tuonpuoleisille laitumille 1952, ja lehmät, Utta ja Popsi, saivat 5-10 vuotta vielä armonaikaa. 1960-luvulle asti toimi Lill-Svinön rakennuksissa vuokraviljelijä, jolla oli muutama lehmä. Muutamalla timpurilla oli oma hevonen auttamassa työnsä kuljetuksissa. Muutamaa vuotta pidettiin Svinössä kesäisin lampaita osakastoiminnan muodossa, ja Moisössä oli toimiva kanala 1970-luvun loppuun saakka. Enimmillään kauppoja oli kolme ja postikonttorikin tuli 1970-luvulla, mutta se oli toiminnassa vain muutaman vuoden.


title: Suvisaaristo

text: Ympärivuotista asutusta oli 1950-luvulla viitisenkymmentä taloutta ja väestö oli kahta lukuun ottamatta ruotsinkielisiä. Vuonna 2012 Suvisaariston asukasluku oli 640, joista ruotsinkielisiä 218 (34 %). Alkuperäisväestöstä on ehkä parisenkymmentä perhettä jäljellä. Alue oli 1970-luvulta 1990-luvulle saakka kaavoituksen keskeneräisyyden vuoksi rakennuskiellossa, eikä sitä myöhemminkään ole rakennettu kovin tiheästi. Kuitenkin 1800-luvulla rakennettuja taloja lienee enää muutama jäljellä, muun muassa Pentalan kalastajatilan ranta-aitta, Munkholmenin huvila ja Moisön navetta. 1990-luvulla tonttihinnat kipusivat melko korkealle, ja uudisrakennukset ovatkin nykypäivinä niiden mukaisia. Pääsaarilla kesäasutusta on enää nimeksi, mutta ulkosaarilla mökkejä on vielä jonkun verran käytössä. Vuonna 2008 enää yksi perhe asui ympäri vuoden saaressa, johon ei ole tieyhteyttä.Lisäksi Suvisaaristoon kuuluu nelisenkymmentä saarta ilman siltayhteyttä, suurin niistä Pentala. Muita ovat esimerkiksi Alskär, Kopplorna, Lehtisaaret, Stora Bodö ja Kytön linnoitussaaret. Pääsaarten lounaispuolella sijaitsee Aisarn-saariryhmä, jonka saaret ovat Storaisarn, Lillaisarn ja Torraisarn. Suvisaariston eteläisin saari on avomeren äärellä sijaitseva lintuluoto Stenskär.


title: Ozomatli

text: Ozomatli on yhdysvaltalainen yhtye, joka soittaa Latinalaisamerikkalaista musiikkia, hip-hop:ia ja englannin- ja espanjankielistä rock-musiikkia. Yhtye on tunnettu sekä kantaa ottavista sanoituksistaan, että laajasta musiikkityylien kirjostaan, näitä ovat mm. salsa, jazz, funk, reggae ja rap.


title: Ozomatli

text:
Bändin ensimmäinen albumi "Ozomatli" julkaistiin 16. kesäkuuta 1998. Albumi nousi sijalle 7 Billboard 'Latin Albums' listalla ja sijalle 4 'Latin Pop Albums' listalla. Levyltä julkaistiin kaksi singleä “Cut Chemist Suite” and “Super Bowl Sundae”. 1999 Ozomatli kiersi Manan ja Carlos Santanan kiertueella joka seurasi Santanan levyn Supernatural julkaisua.
Ozomatlin toinen albumi, "Embrace the Chaos", julkaistiin epäonnisena päivänä 11. syyskuuta 2001. Vaikka monet yhdysvaltalaiset yhtyeet peruivat konserttinsa, Ozomatli sai huomiota jatkamalla esiintymisiään ja jatkaen oikeudenmukaisuuden ja sodan vastaisen sanoman levittämistä. 2002 "Embrace the Chaos" voitti "Best Latin Rock/Alternative Album" Grammy-palkinnon.


title: Ozomatli

text: Albumi "Street Signs" julkaistiin 2004 ja vuonna 2005 se voitti Grammy-palkinnon "Best Alternative Music Album"


title: Ozomatli

text: 2005 Ozomatli julkaisi San Franciscon The Fillmoressa äänitetyn livealbumin.


title: Ozomatli

text: 2006 Yhdysvaltain ulkoministeriö kutsui Ozomatlin toimimaan kulttuurin lähettiläinä valtion sponsoroimalla kansainvälisellä kiertueella, yhtye on matkustanut mm. Aasiassa, Afrikassa, Etelä-amerikassa, Lähi-Idässä, Tunisiassa, Intiassa, Jordanissa, Nepalissa, Myanmarissa, Vietnamissa, Thaimaassa ja Kiinassa. Loppuvuodesta 2006 julkaistiin "Don't Mess With the Dragon", jonka julkaisun aikoihin DJ Spinobi erosi yhtyeestä.


title: Ozomatli

text: Maaliskuussa 2007 julkaistiin yhtyeen genre-rajoja rikkova neljäs albumi "Don't Mess With The Dragon" ja syyskuussa MC Jabu jätti yhtyeen ystävällisissä väleissä.


title: Ozomatli

text: Alkuvuodesta 2008 yhtye teki kappaleen nimeltä "Can't Stop The Blue" Los Angeles Dodgers:lle


title: Ozomatli

text: 2012 julkaistiin "Ozomatli Presents Ozokidz" joka on sekä lapsille, että aikuisille suunnattu levy.


title: Sulake Prepaid

text: Sulake Prepaid Oy eli Sulake (vuoteen 2018 "Sulake Corporation Oy", vuoteen 2003 "Electric Mother Ventures" Oy ja vuoteen 2001 "Sulake Maan Päällä Oy") on suomalainen yritys, joka perustettiin vuonna 2000. Sen tarkoitus oli luoda alun perin Internet-portaaleja. Nykyään se toimii Habbon kehittäjänä. Sulakkeella on ollut toimipisteitä muun muassa Australiassa, Ruotsissa, Italiassa, Saksassa, Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Norjassa, Singaporessa, Ranskassa ja Hollannissa.


title: Sulake Prepaid

text: Sulake omisti myös suomalaisen IRC-Galleria-sivuston. Yritys osti huhtikuussa 2007 sivustoa pyörittäneen Dynamoid Oy:n. Samalla yhtiön nimeksi muutettiin Sulake Dynamoid Oy, ja siitä tuli Sulakkeen tytäryhtiö. Dynamoid Oy oli perustettu vuonna 2003. Maaliskuussa 2011 Sulake myi IRC-Gallerian Sulake Dynamoid Oy:n johdon perustamalle Somia Reality Oy:lle, jolloin Sulake Dynamoid Oy:sta tuli Somia Dynamoid Oy. Helmikuussa 2013 Elisa ilmoitti ostaneensa lähes kokonaan Sulakkeen osakekannan. Toukokuussa 2018 Elisa ilmoitti myyneensä yhtiön osake-enemmistön hollantilaiselle Orange Games -yhtiölle.


title: Sulake Prepaid

text: Sulake julkisti vuonna 2009 Bobba Bar -mobiilivirtuaalimaailman, joka on mobiilipuhelimissa toimiva virtuaalinen tapaamispaikka. Palvelun kohderyhmä on 17-vuotiaista ylöspäin.


title: Sulake Prepaid

text: IRC-Gallerian ja Habbon lisäksi Sulake toteuttaa myös muita virtuaalimaailmoja. Se on tehnyt omat virtuaalimaailmat Coca Cola Companylle 2001 ja Disneylle 2004. Yritys on myös aloitellut liiketoimintaa, jossa hoidetaan asiakkaiden verkkopelejä heidän puolestaan.


title: Sulake Prepaid

text: Sulakkeen perustajat ja Habbon kehittäjät Aapo Kyrölä ja Sampo Karjalainen saivat Suomi-palkinnon vuonna 2005 ja Suomalaisen insinöörityöpalkinnon vuonna 2006. Deloitte sijoitti Sulakkeen 2006 Technology Fast 50 kilpailunsa nopeiten ja vuonna 2007 neljänneksi nopeinten kasvavaksi suomalaiseksi teknologiayritykseksi.


title: Sulake Prepaid

text: Sulake Corporation joutui irtisanomaan useita kymmeniä työntekijöitä marraskuussa 2012 yhtiön talousvaikeuksien vuoksi. Tällä hetkellä yhtiössä työskentelee maailmanlaajuisesti noin 20–49 henkilöä.


title: Sulake Prepaid

text: Sulake-konsernin pääkonttori on Helsingissä. Sulakkeen nykyinen toimitusjohtaja Valtteri Karu aloitti työnsä Sulakkeella elokuussa 2018.


title: Maria Nikolajevna

text: Maria Nikolajevna (; 18. elokuuta 1819 Pavlovsk – 21. helmikuuta 1876 Pietari) oli venäläinen suuriruhtinatar ja keisari Nikolai I:n tytär. Hänen puolisonsa oli Maximilien de Beauharnais, Napoléon Bonaparten ensimmäisen vaimon Joséphine de Beauharnais'n pojanpoika.


title: Aleksei Konstantinovitš Tolstoi

text: Aleksei Konstantinovitš Tolstoi (; 5. syyskuuta 1817 Pietari – 10. lokakuuta 1875 Krasni Rog) oli venäläinen kirjailija, kuuluisamman Leo Tolstoin etäinen sukulainen.


title: Aleksei Konstantinovitš Tolstoi

text: Hän valmistui Moskovan yliopistosta 1836. Tolstoi vietti suurimman osan elämäänsä hovissa, ensin seremoniamestarina, myöhemmin metsästyksen yliohjaajana. Hän jäi eläkkeelle 1861 saadakseen lisää aikaa kirjoitustyölle. Hän kirjoitti runoja, balladeja ja historiallisen romaanin sekä kolmiosaisen näytelmäsarjan Venäjän historiasta.


title: Metsola (Suonenjoki)

text: Metsola on Suonenjoen kaupunginosa. Se sijaitsee keskustaajamassa 1–1,5 kilometriä keskustasta länteen. Palveluihin kuuluu K-market ja Suonenjoen Kaatron koulun esiluokka.


title: Jouko Raivio

text: Jouko Raivio (s. 22. toukokuuta 1939 Pori) on suomalainen tutkija ja dekkarikirjailija.


title: Jouko Raivio

text: Nykyisin jälleen helsinkiläinen Raivio vietti lapsuutensa Helsingissä. Hän on suorittanut toimittajatutkinnon Tampereen yliopistossa 1980 ja kirjastotieteen ja informatiikan opinnot 1982. Yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi hän valmistui 1990. Pro gradu -tutkielman hän teki aiheesta "G-mies Jerry Cotton -sarjan tuotantosäännöt". Yhteiskuntatieteiden tohtoriksi hän valmistui vuonna 2012 tutkielmallaan "Serenadi G-ruudissa: Jerry Cottonin portinvartijat". Hän työskenteli lehtitoimittajana 1963–1974, avusti Kolmiokirjaa 1975–1981. Sen jälkeen hän oli kirjastonhoitajana 1983–2002 eri paikkakunnilla.


title: Jouko Raivio

text: Raivio on kirjoittanut puolen tusinaa historiallista dekkaria Kirsti Mannisen kanssa. Hänet muistetaan erityisesti 1970-luvun lopulta Jerry Cottoneista, joita hän kirjoitti seitsemässä vuodessa kaikkiaan 42 kappaletta. Hänen kirjoittamiaan jännityskirjoja ovat myös "Henkiin herätetty" (2002) ja "Yövuoro" (2001).


title: Jouko Raivio

text: Jouko Raiviolla on pojat Herman Raivio (s. 1967) ja Markus Raivio (s. 1973).


title: Iberia (lentoyhtiö)

text: Iberia Líneas Aéreas de España S. A. on espanjalainen lentoyhtiö. Yhtiön pääkonttori on Madridissa, ja sen päätukikohtana toimii kaupungissa sijaitseva Barajasin lentoasema.


title: Iberia (lentoyhtiö)

text: 27. kesäkuuta 1927 perustettu Iberia on yksi maailman vanhimmista lentoyhtiöistä. Vuonna 1946 siitä tuli ensimmäinen eurooppalainen lentoyhtiö, joka aloitti reittilennot Etelä-Amerikkaan. Nykyään Iberia lentää 120 kohteeseen 40 maassa.


title: Iberia (lentoyhtiö)

text: Iberia on yhteistoiminnassa American Airlinesin ja British Airwaysin kanssa, ja se on ollut Oneworld-allianssin jäsen 1. syyskuuta 1999 alkaen. Iberian yhteistyökumppani Espanjan sisäisillä lennoilla on Air Nostrum, joka lentää Iberian väreissä ja Iberia Regional -tunnuksilla. Vuonna 2006 Iberia meni osakkaaksi halpalentoyhtiö Clickairiin.


title: Iberia (lentoyhtiö)

text: Iberia yksityistettiin ja listattiin Madridin pörssiin 3. huhtikuuta 2001. Seuraavasta vuodesta lähtien yhtiö on kuulunut Madridin pörssin IBEX-35-indeksiin.


title: Iberia (lentoyhtiö)

text: Iberia ja British Airways yhdistyivät tammikuussa 2011 ja muodostivat uuden holdingyhtiön, International Airlines Groupin, joka omistaa molempien yhtiöiden osakekannan. Iberian osakkeenomistajat saivat uudesta yhtiöstä 44 prosentin ja British Airwaysin osakkeenomistajat 56 prosentin osuuden. Kumpikin lentoyhtiö jatkaa toimintaansa omalla nimellään ja tunnuksillaan.


title: Iberia (lentoyhtiö)

text: Iberian suurimmat osakkeenomistajat olivat 31. joulukuuta 2009:Iberian laivastoon kuuluvat seuraavat lentokoneet (2018):Fleet. Iberia. Viitattu 29.4.2018.


title: Iberia

text: Iberia voi viitata seuraaviin:


title: Iberia (musiikkiteos)

text: Iberia on Isaac Albénizin säveltämä sarja kappaleita pianolle. Kappaleita on yhteensä kaksitoista ja ne julkaistiin neljässä kirjassa vuosina 1908–1909.


title: Tšiž & Co

text:
Tšiž & Co () on venäläinen rockyhtye. Se perustettiin vuonna 1993. Rock-Fuzz -lehti valitsi sen vuonna 1997 "vuoden rockyhtyeeksi". Yhtye on julkaissut tähän mennessä kolmetoista albumia. Lähes kaikki kappaleet kirjoittaa Sergei Tšigrakov. Eräs yhteen tunnetuimmista kappaleista on "Na dvoih" eli "kahdelle". Venäläisen juorulehden mukaan
Tšiž & Co ei sittemmin enää tehnyt kappaleitaan vuoden 2010 jälkeen.


title: Prince of Darkness (Ozzy Osbournen albumi)

text: Prince of Darkness on keväällä 2005 julkaistu Ozzy Osbournen neljän levyn kokoelmaboksi. Kaksi ensimmäistä levyä keskittyvät Osbournen suurimpiin hitteihin, mutta mukana on muun muassa joidenkin kappaleiden demoversioita sekä paljon ennenjulkaisematonta livemateriaalia. Kolmas levy tarjoilee nimekkäitä vierailijoita ja duettoja viimeisen levyn keskittyessä cover-kappaleisiin, jolla Osbourne tulkitsee muun muassa Rolling Stonesia ja The Beatlesia. Boksin viimeinen levyke julkaistiin muutamalla uudella raidalla varustettuna "Under Cover" -nimellä syksyllä 2005.


title: Negasso Gidada

text: Negasso Gidada (s. 1943) on etiopialainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1995–2001. Tuohon aikaan presidentin tehtävä oli lähinnä seremoniallinen. Vuoden 2010 vaalien lähestyessä Gidada siirtyi oppositipuopue UDJ:n riveihin.


title: Adolf von Henselt

text: Adolf von Henselt (12. toukokuuta 1814 Schwabach, Baijeri – 10. lokakuuta 1889 Pietari, Venäjä) oli saksalainen säveltäjä ja pianisti.


title: Adolf von Henselt

text: Von Henselt syntyi Schwabachissa ja aloitti 3-vuotiaana viulun soittamisen. Pianoa hän alkoi soittaa kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1837 von Henselt muutti Breslauhin. Samana vuonna hän meni naimisiin Rosalie Vogelin kanssa. Pariskunta muutti vuonna 1838 Pietariin. Von Henselt vietti Pietarissa loppuelämänsä, mutta vietti kesänsä Saksassa ja vieraili vuosina 1852 ja 1867 Englannissa.


title: Adolf von Henselt

text: Von Henselt lopetti aktiivisen sävellystyön noin 30-vuotiaana. Myöhemmällä iällään hän keskittyi pianon soittamiseen.


title: Carlo Goldoni

text: Carlo Goldoni (25. helmikuuta 1707 – 6. helmikuuta 1793) oli italialainen dramaturgi, kirjailija ja oopperalibretisti. Goldoni ihaili Molièrea ja sai häneltä paljon vaikutteita, vaikka hänen näytelmiensä aiheet ovat vähemmän ironisia kuin esikuvallaan. Carlo Goldoni vaikutti suuresti italialaisen koomisen oopperan, opera buffan, kehitykseen kirjoittamalla librettoja, jotka olivat edeltäjiään syvällisempiä ja vakavampia.


title: Carlo Goldoni

text: Goldoni oli alun perin asianajaja. Hän aloitti kirjailijanuransa 1700-luvun puolimaissa. Hän siirtyi vuonna 1762 Pariisiin siellä toimivan italialaisen näytelmäseurueen kirjoittajaksi. Hänen tuotantonsa käsittää kaikkiaan pari sataa näytelmää.


title: Carlo Goldoni

text: Suomeksi Goldonin näytelmistä on ammattiteattereissa toteutettu "Juorupiiri" (I pettegolezzi delle donne), "Kahden herran palvelija" tai "Kaksin kauniimpi" (Il servitore di due padroni), "Paljon melua kurpitsasta" eli "Kalarannan rettelö" eli "Rettelö kalasatamassa" (Le baruffe chiozzotte), "Kauniin kesän seikkailu" (Le avventure della villeggiatura), "Kunnon tyttö" (La donna di garbo), "Majatalon emäntä" tai "Mirandolina" (La locandiera), "Venetsialaisella torilla" (Il capiello) ja "Viuhka" (Il ventaglio).


title: Lenin-museo

text: Lenin-museo Tampereella on vuonna 1946 perustettu museo, joka nykyisin esittelee Suomen ja Neuvostoliiton yhteistä historiaa. Se oli ensimmäinen Neuvostoliiton ulkopuolelle perustettu Lenin-museo.


title: Lenin-museo

text: Museo sijaitsee Kaakinmaan kaupunginosassa Tampereen työväentalon vanhimmassa rakennusosassa, jossa Lenin ja Josif Stalin vuonna 1905 ensimmäistä kertaa tapasivat toisensa. Museon omisti vuoteen 2013 Suomi–Venäjä-Seura ja sen pitkäaikainen johtaja eläkkeelle jäämiseensä asti vuoden 2013 lopussa oli Aimo Minkkinen. Lenin-aiheisen perusnäyttelyn lisäksi museossa oli myös vaihtuvia Neuvostoliittoon ja Venäjään liittyviä näyttelyitä. Museon katuosoite on Hämeenpuisto 28.


title: Lenin-museo

text: Vuoden 2014 alusta Lenin-museo yhdistettiin Työväenmuseo Werstaaseen hallinnollisesti ja sen vastuulle. Lenin-museon vuodelta 1982 peräisin oleva näyttely uudistettiin täysin, sillä aiempi Moskovassa suunniteltu näyttely edusti Werstaan mukaan brežneviläistä historiantulkintaa. Yhdistäminen todennäköisesti pelasti rahavaikeuksissa olleen museon. Museo meni remonttiin vuoden 2015 lopussa, ja se avattiin jälleen 2016.


title: Lenin-museo

text: Uudistunut Lenin-museo oli mukana finalistina valtakunnallisessa Vuoden museo -kilpailussa keväällä 2017 ja eurooppalaisessa European Museum of the Year Award -kilpailussa vuonna 2018. Se ei kuitenkaan yltänyt palkintosijoille.


title: Lenin-museo

text: Tampereen Lenin-museo avattiin 20. tammikuuta 1946, päivää ennen V. I. Leninin kuoleman 22. muistopäivää. Museo sijaitsee Tampereen työväentalossa samassa salissa, jossa vuosina 1905 ja 1906 pidettiin Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen salaiset kokoukset. Ensimmäisessä näistä kokouksista Lenin tapasi ensimmäisen kerran Josif Stalinin, ja toisessa hän lupasi tamperelaisille isännilleen tukevansa Suomen itsenäistymishankkeita. Salin ottamista museokäyttöön oli ehdotettu jo 1920-luvulla, mutta vasta toisen maailmansodan jälkeen poliittinen ilmapiiri oli hankkeelle suotuisa. Vuonna 1965 museon ulkoseinässä paljastettiin Tapio Tapiovaaran veistämä Leninin reliefi ja muistolaatta, jonka teksti kuului: "V.I. Lenin on ilmaissut tässä talossa v. 1905 ja 1906 pidetyissä historiallisissa kokouksissa myötämielisyytensä kansamme itsenäisyystahtoa kohtaan."


title: Lenin-museo

text: Useimmista Lenin-museoista poiketen Tampereen museo ei ollut kommunistisen puolueen ylläpitämä, vaan sen omisti Suomi-Neuvostoliitto-Seura. Sen pitkäaikainen tukija oli Moskovan Lenin-keskusmuseo, jolta se sai sekä taloudellista apua että esineistöä. Ensimmäiset neuvostoturistit vierailivat museossa 1955, ja se kuului vuosikymmenten ajan Suomessa vierailleiden neuvostoliittolaisten pakolliseen ohjelmistoon. Vuonna 1986 museo teki kävijäennätyksensä: yli 27 000 vierasta, joista noin 20 000 neuvostoliittolaisia. Vuodesta 1976 museo ylläpiti myös Lenin-muistohuonetta Helsingin Hakaniemessä. Muistohuone sijaitsi miliisipäällikkö Kustaa Rovion entisessä asunnossa, jossa Lenin piileskeli kesällä 1917 matkalla Pietariin.


title: Lenin-museo

text: Neuvostoliiton korkeimman neuvoston puhemiehistö myönsi Lenin-museolle Kansojen ystävyyden kunniamerkin työstä, jota Lenin-museo oli tehnyt tutustuttaakseen suomalaisia kansalaispiirejä V. I. Leninin elämään ja työhön. Lenin-museo täytti tuolloin 40 vuotta. Kunniakirjan ensimmäinen allekirjoittaja oli puhemiehistön puheenjohtaja Andrei Gromyko.


title: Lenin-museo

text: Neuvostoliiton hajottua 1990-luvun alussa Leninin patsaita kaadettiin ja Lenin-museoita lakkautettiin ympäri Eurooppaa. Venäjällä alkoi kiistely siitä, pitäisikö Leninin palsamoitu ruumis haudata vai ei. Lenin-museon johtaja Aimo Minkkinen vitsaili 1993, että museo voisi ottaa Leninin ruumiin kokoelmiinsa. Vitsi levisi maailmalle uutistoimisto Reutersin kautta. Moskovan Lenin-keskusmuseon suljettua ovensa 1993 Tampereen museo jäi maailman viimeiseksi säännöllisesti toimivaksi Lenin-museoksi. Myös Tampereen museon kävijämäärät romahtivat ja se joutui lakkautusuhan alle; Helsingin Lenin-muistohuone suljettiin 1995. Samalla Neuvostoliitosta johdetun Lenin-kultin romahtaminen kuitenkin myös vapautti museon toimintaa, ja se saattoi suhtautua näyttelyissään kriittisesti Leniniin ja Neuvostoliittoon. 1990-luvun lopulta lähtien museo jälleen kasvatti kävijämääriään ja saavutti kansainvälistä kuuluisuutta ”maailman ainoana Lenin-museona”. Museon omistaja oli Werstaaseen liittämiseen saakka Suomi-Neuvostoliitto-Seuran työn jatkaja Suomi–Venäjä-Seura. Museon johtaja oli vuoden 2013 loppuun asti filosofian tohtori Aimo Minkkinen.


title: Lenin-museo

text: Museon ulkoseinässä oleva Lenin-reliefi on joutunut pari kertaa vandalisoinnin kohteeksi. Vuonna 1977 kolme äärioikeistolaisen puolueen aktivistia töhri reliefin punaisella maalilla; myöhemmin miehet kertoivat suunnitelleensa alun perin koko museon räjäyttämistä. Museon 50-vuotisjuhlien alla 1996 reliefi varastettiin ja se löytyi puoli vuotta myöhemmin tärveltynä.


title: Lenin-museo

text: Karjalan palauttamista vaativa Pro Karelia ry halusi 2009 muuttaa museon nimen "Totalitarismin uhrien museoksi", ja museon toimialaksi yhdistys halusi neuvostototalitarismin esittelyn.


title: Lenin-museo

text: Venäjällä Leninille omistettuja museoita toimii mm. Moskovassa, Samarassa ja Uljanovskissa.


title: Ukrainan ydinvoima

text: Ukrainan ydinvoima koostuu viidelle maan 27:stä hallinnollisesta alueesta alueelle sijoitetuista ydinvoimalaitoksesta, joissa jokaisessa on useampi ydinreaktori. Voimalat sijaitsevat Hmelnytskyin alueen Netišynissä, Kiovan alueen Tšernobylissä, Mykolajivin alueen Južnoukrajinskissa, Rivnen alueen Varašissa, ja Zaporižžjan alueen Enerhodarissa. Kansainvälisen atomienergiajärjestö IAEA:n vuoden 2013 yhteenvedon mukaan, Ukrainassa oli tuolloin kaksi rakenteilla olevaa, 15 käytössä olevaa ja neljä lopullisesti suljettua ydinvoimalaa.


title: Ukrainan ydinvoima

text: Ukraina energian nettotuojana on riippuvainen sähköntuotannossaan ydinvoimasta. Ydinvoimalla tuotetaan noin 25 prosenttia maan sähköstä.


title: Ukrainan ydinvoima

text: Vie hiiri tai osoitin kuvan päälle selityksen saamiseksi.


title: Ukrainan ydinvoima

text: Reaktoreista enemmistö (13) on kevytvesireaktoreita ja kaksi grafiittihidasteisia reaktoreita. Lisäksi Ukrainalla on Kiovassa ja Sevastopolissa on yhteensä kolme pienempää ydinreaktoria tutkimus- ja koulutuskäyttöön (pienin lämpöteholtaan 0,02 KW, suurin 10 MW). Yhtä tutkimusreaktoria rakennetaan ja toista suunnitellaan.


title: Ukrainan ydinvoima

text: Ukrainan ja Venäjän välisen maakaasukiistojen aikana tammikuussa 2006, Ukrainan entinen presidentti Viktor Juštšenko totesi lausunnossaan, että Ukrainan pitäisi ryhtyä itse rikastamaan uraania ydinpolttoaineeksi saavuttaakseen riippumattomuutta Venäjästä.


title: John Gay

text: John Gay (30. kesäkuuta 1685 - 4. joulukuuta 1732) oli englantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on balladiooppera "Beggar's Opera" eli Kerjäläisooppera vuodelta 1728, jonka sävelsi Johann Christoph Pepusch. Teoksen jatko-osa on "Polly" (1729).


title: Kiroro

text: Kiroro on japanilainen popyhtye. Se on kahden okinawalaisen naisen muodostama duo, johon kuuluvat laulaja Chiharu Tamashiro ja kosketinsoittaja Ayano Kinjō. Yhtye teki debyyttinsä vuonna 1998 kappaleella "Nagai aida", josta tuli hitti.


title: Kiroro

text: Kiroro sai huomiota kauniisti laulettujen ja lempeästi sanoitettujen pianokappaleidensa ansiosta. Yhtye nousi erityisesti nuorten naisten suosioon.


title: Juha Ylönen

text: Juha Petteri Ylönen (s. 13. helmikuuta 1972 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Ylönen oli mukana voittamassa MM-kultaa 1995, MM-hopeaa 2001 sekä olympiapronssia Naganossa 1998. Hän oli vuoden 2001 MM-kisojen paras pistemies (viisi maalia ja yhdeksän syöttöä).


title: Juha Ylönen

text: Ylönen aloitti uransa Kiekko-Espoossa ja Winnipeg Jets varasi Ylösen NHL:ään vuonna 1991 viidennellä kierroksella numerolla 91. NHL:ssä hän pelasi Phoenix Coyotesissa, Tampa Bay Lightningissa ja viimeisenä Ottawa Senatorsissa, johon hänet vaihdettiin kauden 2001–2002 pudotuspelien alkaessa. NHL:ssä Ylönen pelasi 341 ottelua tehoin 26+76=102.


title: Juha Ylönen

text: Ylönen palasi Espooseen, eli Bluesiin, kaudeksi 2002–03 ja hän pelasi Bluesissa uransa kaksi viimeistä kautta ja lopetti aktiiviuransa vuonna 2004. Hänestä tehtiin vuonna 2009 Jääkiekkoleijona numero 198. Uransa jälkeen hän on mm. valmentanut Bluesin C-junioreita.


title: Johann Christoph Pepusch

text: Johann Christoph Pepusch (1667 – 20. heinäkuuta 1752) oli saksalainen säveltäjä, joka vuoden 1700 tienoilla muutti Englantiin. Hänen tunnetuin teoksensa on John Gayn librettoon sävelletty balladiooppera "Beggar's Opera", eli Kerjäläisooppera, jonka libreton kirjoitti John Gay. Hän kirjoitti myös lukuisia konserttoja ja triosonaatteja.


title: Ka

text: Ka tarkoittaa seuraavia:


title: Ka (mittayksikkö)

text: ka tai kyr (kilo ja tai eli "vuosi") on 1 000 vuotta. Tätä merkintätapaa käytetään muinaistutkimuksessa, esimerkiksi paleontologiassa tai paleoklimatologiassa. Usein merkitään "ka BP" tai "kyr BP", joka tarkoittaa radiohiilivuotta nykyisestä. BP (bp) on englanniksi "Before Present" / "Before Physics", ennen nykyhetkeä.


title: Ka (mittayksikkö)

text: Joskus käytetään myös lyhennettä tvs eli tuhat vuotta sitten.


title: Kööpenhaminan amt

text: Kööpenhaminan amt () oli hallintoalue, joka sijaitsi Själlannin saarella Tanskassa. Sen asukasluku oli noin 618 000 (2003). Amtin pääkaupunki oli Glostrup.


title: Kööpenhaminan amt

text: On huomattava, että Kööpenhaminan kunta itse ei kuulunut Kööpenhaminan amtiin, kuten ei myöskään Frederiksbergin kunta. Nämä olivat kumpikin omia amtejaan. Sekaantumisen vaaran vuoksi Kööpenhaminaa ei kuitenkaan kutsuttu amtiksi, vaan kaupungiksi tai kunnaksi. Tanskan kuntauudistuksessa 1. tammikuuta 2007 vanhat amtit lakkautettiin ja Kööpenhaminan amtista tuli osa Region Hovedstadenin hallintoaluetta.


title: Giovanni Battista Sammartini

text: Giovanni Battista Sammartini (noin 1700 – 15. tammikuuta 1775, Milano ) oli italialainen säveltäjä, urkuri ja musiikkipedagogi, jonka oppilaisiin kuului Christoph Willibald Gluck. Hän oli tuottelias säveltäjä, joka sävelsi lukuisia oopperoita, konsertto, kamarimusiikkia ja 68 sinfoniaa. Sammartinin sinfoniat olivat ensimmäisiä, jotka käsittelivät teoslajia vakavammin kuin perinteiset sinfoniat, joita oli sävelletty oopperoiden alkusoitoiksi.


title: Giovanni Battista Sammartini

text: Sammartini syntyi San Martinossa tai Milanossa 1600- ja 1700-luvun vaihteessa. Hän opiskeli musiikkia isänsä, Italiaan asettuneen ranskalaisen oboistin Alexis Saint-Martinin johdolla. Vuonna 1728 hänestä tuli Santissimo Entierron seurakunnan "maestro di cappella". Samoihin aikoihin saamaansa Milanon Sant’Ambrogion kirkon vastaavaa virkaa hän hoiti miltei läpi elämänsä. Hän sävelsi paljon kirkkomusiikkia ja toimi urkurina. Lisäksi hän opetti vuodesta 1730 Collegio de’Nobilissa, jossa hänen oppilaanaan vuosina 1737–1741 oli Gluck.


title: Giovanni Battista Sammartini

text: Sinfonioiden lisäksi Sammartinin orkesteriteoksiin kuuluu kuusi viulukonserttoa, konsertto kahdelle viululle, kaksi huilukonserttoa, konsertto kahdelle viululle ja oboelle sekä seitsemän concertinoa. Kamarimusiikkisäveltäjänä hän teki 21 kvartettoa, kuusi kvintettoa, noin 200 trioa sekä monia duettoja ja sonaatteja. Hänen näyttämöteoksiaan ovat oopperat "Memet" (Lodi, 1732), "L’ambizione superata dalla virtù" (Milano, 1734), "L’Agrippina, moglie di Tiberio" (Milano, 1743) ja "La gara dei geni, introduzione e festa da ballo" (Milano, 1747) sekä baletti "II trionfo d’amore" (Milano, 1773). Sammartini sävelsi myös aarioita, maallisia ja hengellisiä kantaatteja sekä oratorion "Gesù bambino adorato dalli pastori" (Milano, 1726).


title: Giovanni Battista Sammartini

text: Myös Giovanni Battistan veli, Giuseppe Sammartini oli säveltäjä.


title: Ma (mittayksikkö)

text: Ma (englanniksi myös Myr "million years" tai suomeksi mvs "miljoona vuotta sitten") tarkoittaa miljoonaa vuotta. Kirjaimellisesti Ma tarkoittaa megavuotta eli 1 000 000 vuotta. Tieteellisesti merkittynä  Ma = 10 a.


title: Ma (mittayksikkö)

text: Megavuotta käytetään yleisesti geologiassa, paleontologiassa ja taivaanmekaniikassa erittäin pitkien aikojen ilmaisemiseen.


title: Ga (aika)

text: Ga on ajan yksikkö, joka tarkoittaa miljardia vuotta eli gigavuotta. Miljardi vuotta on tuhat miljoonaa vuotta (1000 miljoonaa) eli 1000 000 000 vuotta eli 10 vuotta.


title: Ga (aika)

text: Ga on lyhenne sanoista "giga-annum". Giga on SI-järjestelmän miljardikertaista tarkoittava etuliite. Sana annum tulee latinasta ja tarkoittaa vuotta.


title: Ga (aika)

text: Ga:ta käytetään yleisimmin kosmologiassa ja geologiassa ilmaisemaan erittäin pitkiä ajan jaksoja.


title: Hanty-Mansijsk

text: Hanty-Mansijsk (, hantiksi Ёмвош, Ёмвоҷ, mansiksi Абга) on Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan pääkaupunki Länsi-Siperian alangolla Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Irtyšin varrella 15 kilometriä Irtyšin ja Obin yhtymäkohdasta, noin 2 900 kilometriä Moskovasta itään. Hanty-Mansijsk on Venäjän öljyntuotannolle keskeisimmän piirikunnan vauras hallintokeskus. Kaupunkia on rakennettu ja sen asukasluku kasvanut merkittävästi 2000-luvulla. Se pyrkii kehittymään erääksi Länsi-Siperian talous-, kulttuuri- ja urheilukeskuksista.


title: Hanty-Mansijsk

text: Hanty-Mansijskin ilmasto on mantereinen ja sitä kuvaa pitkä, ankara talvi. Tammikuun keskilämpötila on −18 – −23 °C, ja heinäkuun 16–19 celsiusastetta. Sadetta saadaan keskimäärin noin 500 mm vuodessa.


title: Hanty-Mansijsk

text: Kaupungin paikalla oli aikoinaan Samarovo-niminen linnoitettu ostjakkikylä, josta löytyy historiallinen maininta vuodelta 1582. Talvella 1583 kasakkapäällikkö Jermak, joka oli Stroganovien kauppiassuvun toimeksiannosta hyökännyt Siperian kaanikuntaan ja valloittanut etelämpänä Irtyšin varrella sijainneen Kašlykin (Sibir) kaupungin kesällä 1582, lähetti kasakkaosaston pohjoiseen kohti joen alajuoksua. Ohitettuaan Irtyšin sivujokien Kondan ja Pelymin vogulien maat, kasakkajoukko kohtasi Samarovon asutuksen suojamuurit. Kasakkojen hyökkäys talvella yllätti ostjakkiasukkaat ja heidän johtajansa, arvostettu ruhtinas Samar menehtyi. Samarovolaiset antautuivat.


title: Hanty-Mansijsk

text: Vuonna 1637 tsaari Mikael Romanovin käskystä paikalle perustettiin kauppapaikka (Samarovski Jam). Vuonna 1708 paikkakunta liitettiin osaksi Pietari Suuren perustamaa Siperian kuvernementtia.


title: Hanty-Mansijsk

text: Rooli hallinnollisena keskuksena sai alkunsa, kun vuonna 1930 paikalle perustettiin Ostjako-Vogulsk-niminen työläisasutus Ostjakkien ja vogulien kansallisen piirikunnan keskukseksi. Nykyisen nimensä se sai 1940. Vuonna 1950 siihen liitettiin silloinen naapurikylä Samarovo ja asutuksesta tuli kaupunki.


title: Hanty-Mansijsk

text: Aluehallinnossa piirikunnan pääkaupunki muodostaa oman Hanty-Mansijskin kaupunkipiirin, mutta kaupunki toimii myös ympäröivän Hanty-Mansijskin piirin hallintokeskuksena. Kaupunki on kasvanut nopeasti 2000-luvulla. Vuonna 2002 siellä oli noin 53 000 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskenta antoi kaupungin asukasluvuksi jo 80 151 asukasta. Ympäröivässä Hanty-Mansijskin piirissä asui tuolloin 19 362 henkeä.


title: Hanty-Mansijsk

text: Kaupunki sijaitsee Obin mahtavan Irtyš-haaran suulla. Joet toimivat yhä tärkeänä liikenneväylänä piirikunnassa. Kaupungissa on keskeinen matkustajasatama ja useita tavaraliikenteen laitureita. Kaupunkiin johtaa maantie Tobolskista Pyt-Jahin kautta. Rautatieyhteyttä ei ole; lähin rautatieasema on idässä Pyt-Jahissa noin 250 kilometrin päässä. Vuonna 2004 Hanty-Mansijskin kohdalle valmistui Irtyšin ylittävä 1 315,9 metriä pitkä silta. Kaupungista on tieyhteys myös Njaganiin lännessä, mistä voi jatkaa maanteitse miljoonakaupunki Jekaterinburgiin. Hanty-Mansijskin lentoasema kuuluu piirikunnan keskeisimpiin lentokenttiin.


title: Hanty-Mansijsk

text: Vuonna 2008 hyväksytyn Venäjän rautateiden pitkänajan strategiaohjelman mukaan uusi, sosiaalisesti tärkeänä pidetty rautatieyhteys pyritään aikavälillä 2016–2030 rakentamaan Hanty-Mansijskiin kaakosta, Neftejuganskin piirin Salymin rautatieasemalta lähtien.


title: Hanty-Mansijsk

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Geologia-, öljy- ja kaasumuseo, kansallinen museokeskus "Luonto ja ihminen" (eli Ihmisen ja luonnon museo) sekä kansantieteellinen, hantien ja mansien perinteitä esittelevä ulkoilmamuseoalue "Torum Maa".


title: Hanty-Mansijsk

text: Korkea-asteen opetusta antaa Hanty-Mansijskissa toimiva Jugran valtionyliopisto.


title: Hanty-Mansijsk

text: Kaupungin eteläosassa on näköalapaikka Irtyš-joelle, ja tällä Samorovon mäellä korkea, osin lasinen muistomerkki.


title: Hanty-Mansijsk

text: Merkittävimpiä urheilun suorituspaikkoja Hanty-Mansijskissa ovat 2–3 kilometriä ydinkeskustan eteläpuolella sijaitsevat yleisurheiluareena Jugra-atletiks, ampumahiihtokeskus ja Jugra-jäähalli. Kaupungin jääkiekkojoukkue Jugra pelaa KHL:ssä. Ampumahiihtäjä Svetlana Sleptsova on syntynyt ja varttunut Hanty-Mansijskissa.


title: Hanty-Mansijsk

text: Hanty-Mansijskissa käydään ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja, ja siellä on järjestetty lajin MM-kilpailut vuosina 2003 ja 2011.


title: Hanty-Mansijsk

text: Kaupungissa pelattiin myös vuoden 2010 shakkiolympialaiset sekä shakin maailmancup vuosina 2005 ja 2007.


title: Viron historia

text: Viron historia tarkoittaa Viron tasavaltaan nykyisin kuuluvan alueen historiaa. Viro sai ihmisasutuksen yli 10 000 vuotta sitten. 1200-luvulla Viron alue alistettiin Saksalaisen ritarikunnan valtaan. Saksalaisen ritarikunnan hajottua 1500-luvulla Viron alue päätyi suurta tuhoa tuottaneiden sotien jälkeen ensin Ruotsin ja sitten Venäjän keisarikunnan valtaan. Viro itsenäistyi vuonna 1918, mutta se liitettiin Neuvostoliiton osaksi vuonna 1940. Viron tasavalta palautti itsenäisyytensä Neuvostoliiton hajottua vuonna 1991.


title: Viron historia

text: Viron varhaisin tunnettu ihmisen asuinpaikka löydettiin vuonna 1967 Lounais-Virosta läheltä Sindiä Pullin kylästä. Se on peräisin ajalta 9 000–8 000 eaa. Pullin asuttamisen ja saviastioiden tulon välistä aikaa 9 000–4 900 eaa. kutsutaan mesoliittiajaksi. Tuolloin alueella vallitsi Kundan kulttuuri, joka on nimetty Kundan Lammasmäestä löydetyn asuinpaikan mukaan. Varhaisimpien asukkaiden jäljiltä viron kieleen lienee jäänyt ympäristöön liittyviä sanoja, kuten "mets", "mägi" ja "soo". Ravintoa saatiin lähinnä metsästyksellä. Hylkeenpyytäjät levittivät asutusta mantereelta saarille. Saarenmaa asutettiin noin 5 800 eaa. ja Hiidenmaa pian sen jälkeen. Keramiikan tulon myötä 4 900 eaa. alkoi neoliittinen kausi. Tällöin alueella vallitsi Narvan kulttuuri, joka korvautui kampakeraamisella kulttuurilla 4 150–3 200 eaa. Kampakeraamisella ajalla kehittyi myös maanviljelys, josta ensimmäiset merkit ovat ajankohdalta 4 000 eaa. Maanviljely ja karjanhoito tehostuivat kuitenkin vasta nuorakeraamisen kulttuurin myötä 3 200 eaa.


title: Viron historia

text: Pronssikausi alkoi 1 100 eaa. Tuolta ajalta ovat peräisin varhaisimmat säilyneet pellot. Pronssiesineitä saatiin Skandinaviasta. Esiroomalaisella rautakaudella 500 eaa. Viroon alkoi tulla rautaesineitä. Rautaa alettiin valmistaa Virossa ajanlaskun alun jälkeen. Maanviljely laajeni entisestään. Baltian kielellis-kulttuurillinen kahtiajako muodostui keskirautakaudella 450–800 jaa. Pohjoisessa olivat suomalais-ugrilaiset ja etelässä balttilaiset kansat. 1000-luvun paikkeilla asutus tiheni ja kokonaan uusia alueita otettiin viljelykäyttöön. Tuolloin alettiin rakentaa myös pysyvästi asutettuja muinaislinnoja. Niitä rakensi ilmeisesti vaurain kansanosa, mikä kertoo yhteiskunnallisen kehityksen etenemisestä. Viikingit eivät perustaneet Viroon siirtomaita, mutta he kävivät alueella ryöstö- ja kaupparetkillä.


title: Viron historia

text:
Vuonna 1030 Kiovan ruhtinas Jaroslav Viisas teki sotaretken nykyiseen Tarttoon ja perusti paikalle Jurjeviksi kutsutun tukikohdan. Slaavit tekivät sota- ja verotusretkiä Viroon vielä 1100-luvulla ja toisaalta virolaiset heidän alueilleen. Slaavilaisruhtinaiden ei onnistunut vallata alueita, ja 1200-luvulle tultaessa Viro oli heistä riippumaton. Virolaiset tekivät sotaretkiä meriteitse muun muassa Ruotsiin ja Tanskaan. 1200-luvulle tultaessa osa virolaisalueista oli kehittynyt maakuntatasolle, toisten ollessa vielä kihlakuntatasolla.
Yhteiskuntarakenne muotoutui varhaisfeodaaliseksi, kunnes saksalaisten valtakaudella syveni feodaaliseksi. Yhteiskunnan alimpana ryhmänä, eliitin ja talonpoikien lisäksi, olivat orjat, jotka olivat osittain muualta tuotuja mutta myös eliitistä riippuvaisia paikallisia asukkaita.


title: Viron historia

text: Läntisen kristikunnan ja saksalaisen uudisasutuksen laajentuessa 1200-luvun alussa saksalaiset valloittivat liiviläisten ja lättiläisten alueet ja perustivat tukikohdakseen Riian kaupungin (1201). Baltian saksalaisten siirtokuntien suojaksi piispa Albert von Buxhoevden perusti 1202 Kalparitariston, joka aloitti valloitussodan pakanallisia virolaisia vastaan vuonna 1208. Tanskan kuningaskin kokosi ristiretkiarmeijan ja pyrki valtaamaan Saarenmaan ja Pohjois-Viron. Virolaisvastarinnan johdossa oli yhdistyneiden maakuntien vanhin Sakalan Lembitu.


title: Viron historia

text: Verinen sota kesti lähes 20 vuotta, mutta lopulta Viro alistettiin ja jaettiin Kalparitariston, Riian kaupungin ja Riian piispan alueisiin. Vapaaksi jäänyt Saarenmaa alistettiin 1227, ja Tanskan vuonna 1219 hankkima Tallinnan aluekin siirtyi Tanskan heikennyttyä ritarikunnalle. Ritaristo ja kirkon edustaja Riian piispa ajautuivat kuitenkin pian riitaan hallintoalueista ja sisällissotaan. Kalparitaristo voitti sodan, mutta joutui heikentyneenä sulautetuksi Saksalaiseen ritarikuntaan. Viron pohjoiset alueet palautettiin vuonna 1238 Tanskalle.


title: Viron historia

text: Useiden vuosisatojen ajan nykyisen Viron alue oli jaettuna Vironmaahan ja Liivinmaahan, joista jälkimmäinen käsitti myös pohjoisosan nykyistä Latviaa.


title: Viron historia

text: Saksalainen Viro jaettiin hiippakuntiin, joiden perusta oli aiempi maakuntalaitos. Hiippakunnan sekä hengellinen että maallinen johtaja oli piispa, poikkeuksena Tanskalle jäänyt alue. Yhteiskunnassa vallitsivat selvät säätyerot, ja koska säädyt olivat yksinomaan saksankielisiä (niin että niihin ulkopuoleltakin tulleet saksalaistuivat), hallitsivat saksankieliset käytännössä vironkielistä väestöä. Alistussuhde jyrkkeni koko saksalaisvallan ajan. Talonpojat vaipuivat vähitellen maaorjan asemaan. Ritarikunnan ja kirkon välistä ristiriitaa ylimmän vallan käyttäjästä Baltiassa ei saatu sovitettua, vaan kiista purkautui vuosien 1297–1330 sisällissodaksi, jonka päätteeksi ritarikunnan onnistui alistaa arkkipiispa.


title: Viron historia

text: Tanska myi alueensa Saksalaiselle ritarikunnalle vuonna 1346, jolloin saksalaiset hallitsivat koko Viroa. 1400-luvun alkuun asti Virossa oli melko rauhallinen kausi, mutta Saksalaisen ritarikunnan laajentumispyrkimykset veivät sen sotaan Puola-Liettuan kanssa 1409. Ritarikunta kärsi raskaan tappion Tannenbergin taistelussa, minkä jälkeen sen asema ja arvovalta alkoivat heiketä.


title: Viron historia

text: 1400-luvulla ruhtinaiden käyttämien vasallien eli ratsumiehen varustamiseen velvoitettujen määrä ja merkitys kasvoivat. He alkoivat perustaa kartanoita ja saivat vähitellen talonpoikaisalustalaisensa täysin valtaansa. Vasallit olivat yleensä saksalaisia, alustalaiset virolaisia. Kartanon alustalaisille säädettiin perintöalamaisuus, eli talonpoika omisti periaatteessa tilansa, mutta hän tai hänen perillisensä ei saanut myydä tai luovuttaa sitä ilman kartanonherran lupaa. Yhdistettynä säännölliseksi tulleeseen päivittäistyövelvoitteeseen ja kartanonomistajan veronkanto-oikeuksiin perintöalamaisuus teki talonpojista käytännössä maaorjia. Tämä kartanolaitos, jolla on merkittävä vaikutus Viron ja Latvian kulttuuriin, ei kuitenkaan kattanut heti koko Viroa vaan kasvoi pikkuhiljaa ja sai hallitsevan aseman vasta 1700- tai 1800-luvuilla.


title: Viron historia

text: Kaupunkien kautta käytävää kauppaa hallitsi Hansaliitto, johon Baltian tärkeimmät kaupungit tasavertaisina kuuluivat. Tallinna ja Tartto muodostuivat johtavaksi kaupungeiksi Novgorodin kanssa käytävässä kaupassa. Kun Novgorod joutui Moskovan ruhtinaskunnan valtaan ja sen hansakonttori suljettiin, idänkauppa keskittyi yhä enemmän Baltian kaupunkeihin, mikä vaurastutti aluetta.


title: Viron historia

text: Uskonpuhdistuksen keskuksia olivat kaupungit. Porvaristo kannatti uskonpuhdistusta, koska se vähensi papiston valtaa, kun taas papisto ja aatelisto vastustivat sitä. Tämä johti yhteydenottoihin säätyjen välillä, mutta uskonpuhdistus pantiin toimeen kaikissa Viron kaupungeissa vuoteen 1526 mennessä, ja vuonna 1554 luterilainen usko julistettiin maapäivillä lailliseksi katolisuuden rinnalle. Uskonpuhdistuksen jälkeen alettiin painaa vironkielistä uskonnollista kirjallisuutta ja opetustoiminta siirtyi kirkolta kaupunkeja hallinneille raadeille.


title: Viron historia

text: 1500-luvulla Venäjä ja Skandinavian valtiot voimistuivat, kun taas Viroon ja Latviaan muodostui sotilaallinen tyhjiö ritarikunnan menetettyä kyvyn puolustaa aluetta tehokkaasti. Ritarikunta tukeutui Puola-Liettuaan Liivinmaalle vuonna 1558 hyökännyttä Venäjää vastaan, minkä seurauksena se joutui luovuttamaan Liivinmaan Puola-Liettualle. Vuonna 1561 Tallinna ja eräät muut Viron pohjoisosat irtisanoutuivat ritarikunnasta ja liittyivät Ruotsiin, mikä käytännössä päätti ritarikunnan vallan Baltiassa. Ruotsi ja Venäjä kävivät Virosta 25-vuotisen sodan, jonka päätteeksi Venäjä tunnusti Täyssinässä Ruotsin oikeuden Viron pohjoisosaan Käkisalmen lääniä vastaan. Pitkällisen sodan jälkeen Ruotsi sai Liivinmaan Puola-Liettualta vuonna 1629. Vuonna 1645 Saarenmaa siirtyi Tanskalta Ruotsin alaisuuteen, jolloin Ruotsin hallussa oli käytännössä koko Liettuan pohjoispuolinen Baltia.


title: Viron historia

text: 1500-luvun ja 1600-luvun alun pitkä sotakausi heikensi Viroa taloudellisesti. Ritarikunnan vallan kirpoaminen johti ei-saksalaisen väestönosan kasvamiseen, esimerkiksi suuriin kaupunkeihin muutti paljon suomalaisia. Baltiansaksalaiset säilyivät silti yläluokkana vielä satoja vuosia.


title: Viron historia

text: Ruotsin Baltian alue jaettiin kahdeksi provinssiksi: Viron herttuakunnaksi ja Liivinmaan käskynhaltijakunnaksi. Ne olivat hallinnollisesti täysin erilliset ja kehittyivät eri suuntiin. Viron ei tarvinnut luovuttaa Ruotsille joukkoja kolmikymmenvuotiseen sotaan, mutta se joutui kustantamaan sotatoimia. Se lisäsi talonpoikien taakkaa yhdessä jo Liivinmaan valtauksen yhteydessä säädettyjen ylimääräisten verojen kanssa.


title: Viron historia

text: Viron herttuakuntaa johti käskynhaltija, vuodesta 1673 alkaen kenraalikuvernööri. Hänen valtaoikeutensa olivat laajat, mutta hän tarvitsi aatelistoa koskeviin asetuksiin ritariston suostumuksen. Viron aatelisto säilyttikin entiset oikeutensa Ruotsin vallan ajan täysimääräisinä. Esimerkiksi vuoden 1655 neljännesreduktio ei Baltiassa toteutunut aateliston vastustuksen vuoksi. Ylin tuomiovalta oli kenraalikuvernöörillä, mutta alioikeudet olivat aateliston hallussa. Kenraalikuvernöörin virkamieskunta oli enimmäkseen ruotsalaista ja suomalaista.


title: Viron historia

text: Ruotsin aluksi heikko valta lujittui ajan myötä. 1600-luvun lopussa aateliston tiloja siirrettiin Ruotsin kruunulle Virossa suhteessa 2/5 ja Saarenmaalla suhteessa 3/10. Silti kartanolaitoksen valta säilyi huomattavana eikä feodaalinen järjestelmä ehtinyt ennen suuren Pohjan sodan syttymistä uudistua. Feodaalisiin piirteisiin kuului se, että kartanoilla oli myös tuomio- ja julkishallinnollista valtaa ja että kartanoihin kuulumattomatkin talonpoikaistilat olivat niihin nähden alisteisessa asemassa. 1600-luvun alussa kartanonherrojen oikeudenkäyttövaltaa tosin siirrettiin maatuomioistuimille, jolloin kartanoille jäi enää niin kutsuttu kotikurioikeus, joka oikeutti ne rankaisemaan alustalaisiaan työ- ja verovelvollisuuksien laiminlyönnistä. Kartanoilla oli Ruotsin vallan aikana velvollisuus kerätä myös valtiolliset verot ja jakaa alustalaisille kruunun määräämät tehtävät, kuten sotilaiden majoituksen ja teiden kunnossapidon.


title: Viron historia

text: Viron kaupunkien asema heikkeni Ruotsin vallan aikana. Ruotsin, Suomen ja Viron välinen kauppa käytiin lähinnä Tallinnan kautta. Tarton merkitys väheni syrjäisen sijainnin vuoksi. Ruotsi uudisti kirkkolaitoksen ja luterilaisuus vakiintui Ruotsin vallan aikana yhteiskunnan alimpiinkin kerroksiin muun muassa uuden kirkkolain edellytettyä pappien osaavan seurakuntalaisten kieltä. Suomalaisia pappeja oli Virossa paljon kielen helpon omaksumisen vuoksi. Tarttoon ja Tallinnaan perustettiin 1630–1631 kimnaaseja, joiden tarkoituksena oli hengellisen ja maallisen oppineiston kouluttaminen. Tarton kimnaasi muutettiin Tarton yliopistoksi vuonna 1632. Vironkielinen kirjallisuus kehittyi huomattavasti, eräinä tärkeimpinä teoksina Georg Müllerin saarnakokoelma vuosilta 1600–1606 ja koko Raamatun käännös vuonna 1736, jonka syntyä oli hidastanut kielikiista eteläisen ja pohjoisen murteen välillä.


title: Viron historia

text: Ruotsin liittoutuneet naapurit aloittivat vuonna 1700 Ruotsia vastaan 21 vuotta kestäneen ja sen suurvalta-aseman luhistaneen sodan. Venäjä valloitti Viron vuonna 1710 ja Uudenkaupungin rauhassa 1721 Ruotsi luovutti alueen virallisesti.


title: Viron historia

text: Baltia sai aluksi vahvan autonomian. Aatelistolle annettiin takuu saksan kielen ja luterilaisen uskonnon asemasta, tuomiovalta ja poliisi. Ruotsin tekemät aatelisten valtaa rajoittaneet säädökset kumottiin. Aateliston mahti kohosikin Venäjän vallan aikana huippuunsa, ja talonpojat menettivät vanhatkin oikeutensa ja vajosivat täydelliseen maaorjuuteen, joka ilmeni muun muassa orjakauppana.


title: Viron historia

text: Viron hallinnolliseksi alueeksi vakiintui Tallinnan kuvernementti, joka vastasi suunnilleen Ruotsin vallan aikaista Viron herttuakuntaa. Liivinmaan käsittänyt Riian kuvernementti ja Tallinnan kuvernementti yhdistettiin vuonna 1775 kenraalikuvernöörikunnaksi. Kokonaisuuteen liitettiin Puolan ensimmäisen jaon 1795 jälkeen Kuurinmaa, minkä jälkeen Viro, Liivinmaa ja Kuurinmaa kuuluivat vuoteen 1876 asti pienin poikkeuksin samaan hallintoalueeseen. Venäjälle kuuluneet Liettuan alueet sen sijaan muodostivat erilliset Vilnan ja Kaunasin kuvernementtinsa. Vuonna 1876 kenraalikuvernöörikunta lakkautettiin, ja Baltian kuvernementit liitettiin Venäjän sisäministerin alaisuuteen osana venäläistämispolitiikkaa.


title: Viron historia

text: 1760-luvulta alkaen valistusajattelu synnytti paineita talonpoikien aseman parantamiseen. 1800-luvun alkuvuosina talonpojille palautettiin omistusoikeus irtaimistoonsa ja perinnöllinen nautintaoikeus maatilkkuihinsa. Maaorjuus kumottiin virallisesti 1816, jolloin talonpojat saivat muuttovapauden, oikeuden solmia sopimuksia ja oikeuden osallistua kunnan hallintoon. Vastineeksi kartanonherrat saivat vahvemmat omistusoikeudet talonpoikien maihin, mistä seurasi, että talonpoikien oikeudet näennäisistä uusista vapauksista huolimatta todellisuudessa heikkenivät. Seurannutta aikakautta on Virossa kutsuttu työorjuuden ajaksi, sillä tilojen vuokra maksettiin työllä. Kartanonherroilla oli lisäksi edelleen kotikurioikeus. Talonpoikien asema paranikin merkittävästi vasta 1861, jolloin maaorjuus lakkautettiin koko Venäjällä. Vuoden 1866 uusi kunnallislaki ja vuoden 1868 työorjuuden kieltänyt laki vapauttivat talonpojat lopullisesti, ja Viroon alkoi syntyä itsellinen talonpoikaisväestö. Talonpoikien vuokramaiden muuttuminen yksityismaiksi jatkui ensimmäiseen maailmansotaan saakka, ja sillä oli merkittävä vaikutus kulttuuriin.


title: Viron historia

text: 1800-luvulla Viro alkoi kaupungistua. Maaseutu ei kyennyt elättämään kaikkia, ja maaorjuuden lakkauttaminen sai suuren määrän tilatonta väestöä muuttamaan kaupunkeihin. Kaupunkien kasvuun vaikuttivat myös talouden vapautuminen ja kaupan ja teollisuuden kasvu. Viroon syntyi 1800-luvun alkupuolella tekstiiliteollisuutta ja vuosisadan loppupuolella myös merkittäviä metalli-, sähkö- ja kemiantekniikan yrityksiä. Teollisuuden ongelmana olivat kuitenkin ulkomaalainen omistuspohja ja heikko palkkaus ja työolot. Rautateiden rakentaminen 1860-luvulta alkaen loi kauppareittejä Keski-Venäjälle. Kauppaa kasvatti myös merenkulun lisääntyminen.


title: Viron historia

text: Kansallinen herääminen alkoi Virossa 1800-luvun puolivälissä. Vasta tällöin keski- tai korkea-asteen koulutuksen saaneita äidinkieleltään virolaisia alkoi olla mainittavasti. Virolaisilla ei ennen 1800-luvun puoltaväliä ollut kansallisuusnimitystä itselleen, vaan he kutsuivat itseään maakansaksi (maarahvas). J. V. Jannsen esitteli vuonna 1857 nimityksen ”eesti rahvas” (viron kansa), joka perustui Saksan Este/Estland-nimeen ja antiikin "aestii"-termiin.


title: Viron historia

text: Kansallisen heräämisen aikana etnisyys pyrittiin nostamaan tärkeäksi luokitteluperusteeksi sosiaaliryhmän ja uskonnon rinnalle. Muutos ajattelutavassa oli hidas ja saavutti laajat kansanjoukot vasta 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Kansalliset liikkeet järjestivät laulujuhlia 1860-luvulta alkaen ja vaikuttivat sanomalehtien ja seurojen kautta. Kansallisen liikkeen maltillinen linja, joka oli vallitseva 1870-luvulle saakka, ajoi vironkielisen väestön sivistystason ja aseman nostamista saksalaisen yläluokan rinnalle. Myöhemmin tavoiteltiin saksalaisen eliitin erityisoikeuksien lakkauttamista kokonaan, ja eliittiä syytettiin virolaisten sortamisesta. Tämä johti vaikeisiin riitoihin, jossa Viron saksalaiset pyrkivät muun muassa oikeusteitse estämään kansallisen propagandan levityksen ja kansallisten liikkeiden järjestäytymisen.


title: Viron historia

text: Vironkieliset hakivat liittolaista keisarista, joka suhtautui 1880-luvulle saakka kansalliseen liikkeeseen melko myönteisesti, koska toivoi voivansa hyödyntää virolaisten ja latvialaisten kansallisuustaistelua baltiansaksalaisten etuoikeuksia vastaan. Venäjän asenne muuttui Aleksanteri III:n noustua valtaan 1881, jolloin imperiumin valtiollisen yhtenäistämisen lisäksi myös rajamaiden kulttuurinen lähentäminen Venäjään nähtiin aiempaa tärkeämpänä. Kansallismielisiä lehtiä lakkautettiin, ja yhdistysten perustamista rajoitettiin. Kansallisuusliikkeen toiminta lamautui 1880-luvun jälkipuolella ja 1890-luvun alkupuolella. 1890-luvun lopulla kansallisuusaate nousi uudestaan, mutta valtiollista kuulumista Venäjään ei Virossa juuri kyseenalaistettu ennen tsaarinvallan loppua. Baltiaan levinnyt vuoden 1905 vallankumous helpotti sensuuria hieman, ja muun muassa alkeiskoulutuksen venäläistäminen lopetettiin. Venäjän oli tosin tarkoitus tiukentaa venäläistämistoimia huomattavasti, mutta ensimmäisen maailmansodan vuoksi suunnitelmia ei ehditty toteuttaa.


title: Viron historia

text: Viron saksalaisten asema sekä Viron kansallismielisten että Venäjän keskusvallan hylkimänä oli hankala. Yhtäältä baltiansaksalaisia vastustivat kansallismieliset, toisaalta 1900-luvun alusta alkaen voimakkaasti suosiotaan kasvattaneet sosialistit, jotka eivät hyväksyneet aateliston ja porvariston asemaa. Taistelussa virolaisia kansallismielisiä ja sosialisteja vastaan baltiansaksalaiset olivat keisarin kanssa samalla puolella, mutta eivät toisaalta voineet hyväksyä omaan ryhmäänsä Venäjän keskuhallinnon taholta kohdistuneita vaatimuksia. Taloudellisten ja henkisten voimavarojensa avulla saksalaiset puolustivat erityisasemaansa melko menestyksekkäästi tsaarinvallan loppuun asti. Vaikea tilanne heijastui kuitenkin laajana muuttoliikkeenä Saksaan.


title: Viron historia

text: Venäjän luhistuttua ensimmäisessä maailmansodassa ja bolševikkien vallankumouksen jälkeen Viro julistautui ensimmäisen kerran itsenäiseksi. Bolševikit pyrkivät estämään irtautumisen, mutta Saksa miehitti Viron heti sen julistauduttua itsenäiseksi.


title: Viron historia

text: Viron itsenäistyminen alkoi Venäjän keisarikunnan muiden itsenäistyvien osien tapaan Nikolai II:n vallasta luopumisesta. 30. maaliskuuta 1917 Venäjän väliaikainen hallitus ensimmäistä kertaa yhdisti virolaiset samaan hallinnolliseen yksikköön, kun se liitti Liivinmaan pohjoisosat Eestinmaahan. Näin muodostunut Viron autonominen kuvernementti sai itsehallinnon. Autonomiaa alkoi käyttää Viron maapäivät kuvernementtikomissaari Jaan Poskan valvonnassa. Poska oli tuolloin Tallinnan kaupunginjohtaja.


title: Viron historia

text: Kesäkuun 1917 maapäivävaaleissa porvarilliset puolueet saivat vaalivoiton. Äänestysprosentti jäi kuitenkin alle 30 prosenttiin vasemmiston vaadittua vaalien lykkäämistä pidemmän vaalikampanja-ajan saamiseksi, mihin Venäjän väliaikaista hallitusta edustanut kuvernementtikomissaari ja entinen Tallinnan kaupunginjohtaja Poska ei ollut suostunut. Vasemmiston neuvostot vaativat Poskan eroa ja ilmoittivat siviilihallinnon siirtyvän kuvernementissa Tallinnan neuvoston toimeenpanevalle komitealle.


title: Viron historia

text: Hajaannus ja kaksoisvalta kärjistyivät, kun Viron neuvostojen toimeenpaneva komitea hajotti 12. marraskuuta 1917 maapäivät sen jälkeen, kun se oli ilmoittanut 12. helmikuuta 1918 pidettävästä vaalista, jossa valittavien edustajien piti kokoontuman kolme päivää vaalin jälkeen, 15. helmikuuta 1918. Lisäksi Tallinnan neuvoston toimeenpaneva komitea ilmoittaa Viron kuvernementin siviiliasioiden siirtyneen Tallinnan neuvoston toimeenpanevalle komitealle.


title: Viron historia

text: Porvarilliset maapäiväedustajat eivät alistuneet maapäivien hajottamiseen, vaan antoivat 15. marraskuuta 1917 julistuksen korkeimmasta vallasta. Toompealle kokoontuneet työläiset estivät maapäiväedustajien kokouksen jatkamisen 25 minuuttia sen aloittamisesta. Maapäivät kuitenkin ehti hajotettuinakin jäsenten kokoontumisen aikana julistaa valtiovallan siirtyneen Viron maapäiville.


title: Viron historia

text: Pakottaakseen Venäjän väliaikaisen hallituksen solmimaan rauhan ja turvatakseen Saksan keisarikunnan edut Baltiassa saksalaiset valtasivat Riian 1. syyskuuta 1917. Saksalaisjoukkoja nousi maihin Saarenmaalle 11. lokakuuta 1917. Saarenmaa, Hiidenmaa ja Muhu joutuivat saksalaisten haltuun 21. lokakuuta 1917 mennessä. Venäjällä bolševikit tekivät lokakuun vallankumouksen 7. marraskuuta 1917.


title: Viron historia

text: Brest-Litovskissa Saksan ja bolševikkien välillä käytyjen rauhanneuvottelujen katkettua saksalaiset ja itävaltalaiset päättivät pakottaa Neuvosto-Venäjän rauhaan. Saksalaiset joukot nousivat maihin Viron mantereelle ja lähtivät etenemään kohti Tallinnaa 19. helmikuuta 1918. Jotkut Venäjän väliaikaista hallitusta Venäjän armeijassa palvelevat virolaisupseerit ottivat yhteyttä ennen Tallinnan joutumista saksalaisten haltuun ilmoittaakseen, että eivät joukkoineen taistele saksalaisia vastaan näiden edetessä. Näin saksalaisia vastustivat tehokkaasti enää vain punakaartit. Saksalaiset joutuivat käymään kovimmat taistelunsa Tallinnan miehityksen jälkeen Narvassa punakaartin kanssa 28. helmikuuta 1918. Saksalainen miehitysjoukko perusti yhdessä virolaisten kanssa punaisia varten vankileirejä Naissaareen, Pääskylään sekä muille paikkakunnille. Vankeja oli noin 5 000. Saksalaismiehityksen alun puhdistuksissa kuoli noin 400 punaista. Saksalaiset olivat miehittäneet koko Viron alueen 5. maaliskuuta 1918 Narvanjoelle asti.


title: Viron historia

text: Juuri ennen saksalaisten Tallinnaan tuloa Viron väliaikainen hallitus julisti 24. helmikuuta 1918 Viron itsenäiseksi. Konstantin Päts muodosti väliaikaisen hallituksen, mutta saksalaiset joukot miehittivät Tallinnan seuraavana päivänä. Tallinna, Tartto ja Narva asetettiin suoraan Saksan sotilashallinnon alaisuuteen. Saksa ei tunnustanut sen enempää Viron, Liettuan kuin Latviankaan itsenäisyyttä vaan piti Baltiaa miehitysvallan alaisuudessa pyrkien muodostamaan niistä myöhemmin yhden Baltian herttuakuntana tunnetun kokonaisuuden, joka olisi ankkuroitu Saksan keisarikuntaan saksalaissyntyisen valtionpäämiehen avulla. Viron itsenäisyysmiehet joutuivat piileksimään saksalaismiehityksen ajan, ja osa heistä vangittiin.


title: Viron historia

text: Brest-Litovskin rauhassa maaliskuussa 1918 bolševikkien oli pakko luovuttaa Viro Saksalle. Saksan sotilashallinto lakkautti miltei kaikki maassa ilmestyneet sanomalehdet. Vain saksalaisille myötämielisen Rewaler Tagesblattin (Tallinna Päeväleht) sallittiin jatkaa ilmestymistään. Keisarillisen Saksan armeijan suojassa baltiansaksalaiset aloittivat kiivaan poliittisen toiminnan saadakseen Liivinmaan ja Viron liitetyksi Saksan keisarikuntaan. Tätä varten kokoontui huhtikuussa 1918 Riiassa baltiansaksalaisten maapäivät, () joka valitsi keskuudestaan maaneuvoston () edustajat. Maaneuvosto ehdotti Baltian herttuakunnan muodostamista koko Baltian alueelle.


title: Viron historia

text: Ehdotus ei toteutunut, sillä Liettua oli julistautunut jo itsenäiseksi, Saksan kanssa personaaliunionissa sekä tulli- ja sotilasliitossa olevaksi perustuslailliseksi kuningaskunnaksi. Näin ollen Liivinmaa ja Viro pysyivät Saksan sotilashallinnon suorassa alaisuudessa aina Saksan tappioon ensimmäisessä maailmansodassa. Saksalaiset sotilasviranomaiset yrittivät vaikeuttaa itsenäisyysmielisten virolaisten toimintaa. Väliaikaisen hallituksen pääministeri Konstantin Päts vangittiin kesäkuussa 1918, maatalousministeri Jaan Raamot ja perustuslakikomitean puheenjohtaja Konstantin Konik elokuussa 1918. Myös oikeus- ja sisäministeri Jüri Vilms vangittiin elokuussa 1918 Helsingin satamassa.


title: Viron historia

text: Saksalaiset ampuivat 12. marraskuuta 1918 hallintoa vastustavia mielenosoittajia Tallinnassa. Lakkoliikkeet ja mielenosoitukset kärjistyivät Virossa. 15. marraskuuta 1918 Virosta Petrogradiin paenneet punaiset perustivat Viron väliaikaisen vallankumouskomitean, jonka tarkoituksena oli palauttaa Viroon neuvostojen valta.


title: Viron historia

text: Lopulta Saksan oli tunnustettava epäsuorasti Viron itsenäisyys luovuttamalla Riiassa 19. marraskuuta 1918 allekirjoitetulla sopimuksella vallan Virossa Viron väliaikaiselle hallitukselle. Sen ansiosta Viron väliaikainen hallitus saattoi toimia Virossa Neuvosto-Venäjää vastaan. Saksan ja ympärysvaltojen välisen aseleposopimuksen 12. artiklan mukaan Saksa ei saanut vetää joukkojaan pois rintamalta ennen kuin ympärysvallat arvioivat tilanteen sopivaksi. Tällä pyrittiin estämään Neuvosto-Venäjän eteneminen länteen päin. Viron pääministeri Ants Piip pyysi 19. marraskuuta Britanniaa lähettämään kuukauden ajaksi Viroon 6 000 sotilasta ja sotalaivoja, jotta Viro ehtisi järjestämään oman armeijansa. Myös Suomen ulkoasiainministeri Rudolf Holsti oli jo aiemmin pyytänyt Britannian ulkoasiainministeriötä lähettämään joukkoja Viroon.


title: Viron historia

text: Saksan romahdettua Venäjän joukot valloittavat Narvan, ja 29. marraskuuta 1918 ne julistivat Narvan raatihuoneella Viron sosialistiseksi tasavallaksi, Viron työväenkommuuniksi, jonka toimeenpanevan komitean (hallituksen) puheenjohtajaksi valittiin Jaan Anvelt. Neuvosto-Venäjän hyökkäys kohti Tallinnaa menestyi niin, että 10. joulukuuta 1918 mennessä puolet Viron alueesta oli punaisten hallussa.


title: Viron historia

text: Britannian ulkoasiainministeriö oli jo 11. marraskuuta 1918 Saksan aselepopäivänä tiedustellut laivastosta vastaavalta amiraliteetilta mahdollisuutta lähettää sota-aluksia Itämerelle. Kaksi päivää myöhemmin ministeriöt totesivat, että Baltiaan voitaisiin lähettää sotavarusteita, kunhan Baltian maiden hallitukset olivat niitä kykeneviä vastaanottamaan. Amiraliteetti epäili laivojen lähettämistä Viroon, koska Itämerellä oli runsaasti miinoja ja meri alkoi jäätyä Tallinnan edustalla.


title: Viron historia

text: Englantilaiset painottivat, ettei alueelle voi lähettää joukkoja, mutta sotamateriaalin lähettäminen olisi mahdollista. Britannian hallitus kuitenkin päätti 20. marraskuuta 1918 lähettää Itämerelle myös laivoja, minkä ensimmäinen merilordi Rosslyn Wemyss hyväksyi. Laivasto-osaston johtoon nimitettiin kontra-amiraali Edwyn Alexander-Sinclair, joka sai tehtäväksi siirtyä Tanskan salmista Kööpenhaminan ja Latvian Liepājan kautta Tallinnan satamaan sekä suojata miinalaivojen avulla "Princess Margaretin" ja "Angoran" tuomien aselastien purkua. Brittien tarkoitus ei ollut osallistua taisteluihin, vaan puolustusvastuu kuului virolaisille ja latvialaisille, sitten kun ne olisivat vastaanottaneet aselähetyksen. Strategisena reservinä Alexander-Sinclairilla oli Kööpenhaminaan siirtynyt brittiläinen taistelulaivalaivue, mistä saattoi saada tukea. Lisäksi laivasto-osasto sai tulenavausvaltuuden vihollisaluksena pitämäänsä alusta vastaan, vaikka vihollinen ei olisi ampunut ensiksi.


title: Viron historia

text: Hyökkäystä seurasi yli vuoden mittainen Viron vapaussota brittilaivaston tukemana. Puna-armeija lyötiin takaisin. Vuonna 1920 solmittiin Tarton rauha, jossa Viro ja Neuvosto-Venäjä tunnustivat toisensa. Joukoittain virolaisia kommunisteja pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa suurin osa heistä – muiden muassa huomattaviin asemiin Kominternin johdossa kohonnut Jaan Anvelt – teloitettiin Stalinin vainoissa 1930-luvun loppuvuosina.


title: Viron historia

text: Maahan järjestettiin tehokas vironkielinen alkeisopetus. Tarton yliopisto muutettiin vironkieliseksi jo vuonna 1919. Maauudistuksessa kartanoiden maat jaettiin talonpojille. Vuonna 1921 Viro liittyi Kansainliittoon. Kommunistien kansannousu tukahdutettiin joulukuussa 1924.