title: Hakoisten linnavuori

text: Noin 20 metriä linnavuoren huippua alempana sijaitsee esilinna ja se on käsittänyt puoliympyrän muotoisen penkereen. Penkere on laidoiltaan kohotettu luomalla maata ristikkäin olevien puuvarustusten päälle. Pengermän reunalla on vielä 1900-alussa ollut näkyvissä harmaakivistä ilman sidosainetta rakennetun kehämuurin perustaa. Portin kohdalla on tämä kehämuurin perusta ollut leveämpi, jolloin sisäänkäynti on ollut pidempi ja helpompi puolustaa. Esilinnaa on Ailion mukaan käytetty taloustarkoituksiin ja siinä on sijainnut puinen asuinrakennus ja kaivo. Kaivauksissa on tehty niukalti esinelöytöjä ja ne sijoittuvat Rinteen mukaan 1200-luvun jälkipuoliskolle. Vain muutama löytö on varauksin ajoitettu varhaisemmaksi tai sitten myöhäisemmäksi, 1300-luvulle. On kuitenkin huomattava, että uusi tutkimus olisi tarpeen ajoitusten varmistamiseksi.


title: Hakoisten linnavuori

text: Arkeologian keskeisenä työmenetelmänä on ollut ja on yhä vertailu. Suurin osa esineellisen varhaiskulttuurimme ajoituksista perustuu juuri vertailemalla suoritettuun ajoitukseen. Tutkiessaan Hakoisten linnavuoren historiaa J. Ailio löysi esikuvan Tanskasta, Bornholmin saarella sijaitsevan Lilleborgin vuorilinnasta. Samoin myöhemmin Knut Drake tutkiessaan Hämeen linnan rakennushistoriaa löysi vertailevaa aineistoa juuri Baltiasta ja yleensä Itämeren eteläosista. On siis mahdollista, että tuo vuonna 1259 hävitetty Lilleborgin linna olisi ollut esikuvana Hakoisten linnan rakentamiselle.


title: Hakoisten linnavuori

text: Aikaisemmin useat tutkijat ovat kuitenkin tuoneet esille mahdollisuuden, että Hakoisten linnaan voisi liittyä tanskalaisten tekemän käännytystyön vaikutteita. Tätä näkemystä on tuettu myös runsaalla tanskalaiseen kristilliseen perinteeseen liittyvillä seikoilla Kanta-Hämeen ja etenkin Janakkalan alueella. Alueella esiintyneitä pyhän Laurentiuksen ja Olain kulttia on pidetty ei-ruotsalaisena. Varmaa ei ole sekään, että Birger-jaarli olisi koskaan tehnyt ristiretkeä Hämeeseen ja siten perustanut mitään linnaa alueelle. Kuitenkin tanskalaisten osuus on vain yksi hypoteesi tässä Hakoisten linnavuoren tuntemattomassa suuressa menneisyydessä. 1990-luvulla ja 2000-luvulla julkaistussa kirjallisuudessa Suomen varhaiskeskiaikaan liittyviä "tanskalaishypoteeseja" ei ole juurikaan pidetty esillä. 1200-lukuun liittyvien kirjallisten lähteiden ja arkeologisten tutkimusten vähäisyys kuitenkin jättää tilaa monenlaisille tulkinnoille ja spekulaatioille.


title: Hakoisten linnavuori

text: Linnan tehtävä on varmaankin rautakaudella ja siten esihistoriallisella ajalla ollut alueen väestön turvaaminen mahdollisia ulkopuolisia hyökkääjiä vastaan.


title: Hakoisten linnavuori

text: Historialliselle ajalle tultaessa linnasta on perinteisen käsityksen mukaan muodostettu ruotsalaisten valloittajien etuja ajava linnoitus, joka myöhemmin siirrettiin nykyisen Hämeen linnan paikalle. Luonnollisesti sen tehtävänä on ollut torjua ruotsalaista ylivaltaa uhkaavat hyökkäykset, mutta samalla toimia myös ehkä tukikohtana veronkeräykselle. Tämä ruotsalaisten valta-aika on kuitenkin ollut melko lyhyt ajanjakso linnavuoren historiassa.


title: Hakoisten linnavuori

text: Myös novgorodilaisten hyökkäilyt Hämeeseen ovat hyvinkin voineet kohdistua joko Hämeen linnaan, Varikonnimessä olevaan ns. Vanain kaupunkiin tai Hakoisten linnavuoren varustuksiin.


title: Hakoisten linnavuori

text: Oman värinsä tähän tuo Rinteen, Ailion ja Jaakkolan esiin nostama yhteys mahdolliseen tanskalaiseen vaikutukseen. Tällöin taistelu olisi käyty enemmän valtapiiriajattelun pohjalta kolmen herruutta tavoittelevan yhteisön, syntymässä olevan Ruotsin, Tanskan ja Novgorodin kesken. Nykytutkimus ei yleensä ole pitänyt tanskalaisvaikutusta kovin merkittävänä, mutta asiasta on muitakin näkemyksiä.


title: Forssan kokous

text: Forssan kokous eli Suomen Työväenpuolueen 2. puoluekokous järjestettiin 17.–20. elokuuta 1903 Forssassa Työväenyhdistys Kuhan talolla. Kokous oli Suomen työväenliikkeen kehityksen kannalta käänteentekevä, kun neljä vuotta aikaisemmin perustettu puolue omaksui sosialistisen ohjelman aikaisemman porvarillisen wrightiläisyyden tilalle. Samalla sen nimi muutettiin Suomen Sosialidemokraattiseksi Puolueeksi. Kokouksessa hyväksytty puolueohjelma on Suomen historian tunnetuin ja merkittävin poliittinen ohjelma, joka sisälsi vaatimukset käytännössä kaikista nykyaikaisen hyvinvointiyhteiskunnan eduista ja oikeuksista. Sen toteuttaminen oli pitkään SDP:n keskeinen päämäärä, sillä puolueohjelma uusittiin seuraavan kerran vasta vuonna 1952.


title: Forssan kokous

text: 1880-luvulla syntynyt suomalainen työväenliike järjestäytyi puolueeksi Turussa vuonna 1899, jolloin pidettiin Suomen Työväenpuolueen perustava kokous. Se oli jatkoa vuodesta 1893 järjestetyille työväenyhdistysten valtakunnallisille edustajakokouksille. Forssan kokous oli järjestyksessään viides työväenyhdistysten edustajakokous ja Työväenpuolueen toinen varsinainen puoluekokous. Päätös kokouksesta tehtiin edellisessä, vuonna 1901 Viipurissa järjestetyssä puoluekokouksessa. Alun perin kokous oli määrä pitää Oulussa, mutta kun paikallinen työväenyhdistys oli vasta rakentamassa omaa työväentaloa, päätettiin se siirtää muualle. Työväenpuolueen johto tiedusteli halukkuutta Hämeenlinnan ja Forssan työväenyhdistyksiltä ja lopulta kokouksen pitopaikaksi valittiin Forssa.


title: Forssan kokous

text: Forssan kokouksen perimmäisenä tarkoituksena oli siirtää valta Suomen wrightilaisessa työväenliikkeessä lopullisesti työväenluokalle itselleen ja samalla tehdä sosialistisesta työväenliikkeestä toimiva ja vaikutusvaltainen puolueorganisaatio. Sen suunnittelua vaikeutti heinäkuun alussa annettu hallinnollinen asetus, jonka mukaan yleisen kansalaiskokouksen pitämiseen oli saatava kenraalikuvernöörin valtuuttaman viranomaisen suostumus. Lupa saatiin lopulta, kun viranomaisille luvattiin, ettei paikkakunnan työläisille pidetä kiihotuspuheita tai esitelmiä. Kokousta saapuivat henkilökohtaisesti valvomaan Hämeen lääninhallituksen varalääninsihteeri L. Björkman sekä Tammelan piirin nimismies, jolla oli mukanaan vielä pari poliisimiestä. Joidenkin tietojen mukaan santarmit olisivat hajottaneet kokouksen alkuunsa, ellei sisääntuloportin yläpuolelle olisi levitetty suurikokoista Venäjän valtiolippua.


title: Forssan kokous

text: Työväenyhdistys Kuhan talo oli kokousta varten koristeltu punalipuilla ja köynnöksillä, salin perällä oli lisäksi kaksi banderollia, joihin oli maalattu iskulauseet "Pois sorto, pois vääryys, pois väkivalta!" sekä "Oikeutta kaikille!". Esiintymislavan sivuilla puolestaan oli kaksi suurta piirustusta, joista toinen esitti seppää ja toinen lastaan kantavaa äitiä. Kokouksen avasi Forssan työväenyhdistyksen puheenjohtaja J. V. Orell, jonka jälkeen puheenjohtajan paikalle astui Työväenpuolueen puheenjohtaja K. F. Hellsten. Hänen toimittamassaan äänestyksessä kokouksen sihteeriksi valittiin J. K. Kari sekä puheenjohtajiksi Matti Paasivuori (Hälleberg), Heikki Lindroos, Eetu Salin ja Taavi Tainio.


title: Forssan kokous

text: Kokoukseen osallistui yhteensä 96 puoluekokousedustajaa 49:stä Suomen Työväenpuolueen paikallisyhdistyksestä. Kaikkiaan paikallisyhdistyksiä oli 59, mutta Pohjois-Suomesta edustajia lähettivät ainoastaan Oulun ja Limingan työväenyhdistykset. Heidän lisäkseen puoluehallinnolla, "Työmies"-lehdellä, Työläisnaisten liittohallinnolla, Nahkurien liittohallinnolla, Raittiuden Ystävien keskustoimikunnalla sekä Pellervo-seuralla oli paikalla omat kokousedustajansa. Osanottajat olivat pääosin nuoria miehiä ja naisia, heidän keski-ikänsä oli vain hieman yli 30 vuotta. Siitä huolimatta suuri osa kokousedustajista oli jo kokeneita työväenliikkeen aktiiveja ja rutinoituneita järjestötoimijoita. Puheenjohtajistoon valittujen lisäksi tunnettuja osallistujia olivat muun muassa Ida Ahlstedt, Reino Drockila, Seth Heikkilä, Juho Hellberg, Evert Hokkanen, Kalle Petter Huttunen, Antti Mäkelin, Yrjö Mäkelin, Hilja Pärssinen, Sandra Reinholdsson, Edvard Valpas, Tyko Varto, Väinö Voionmaa (Wallin) sekä Matti Vuolukka. Kokoukseen oli myös tilattu käsiteltävistä asioista runsaasti alustuksia, joita kokousedustajien lisäksi pitivät muun muassa Hannes Gebhard ja Kössi Koskinen.


title: Forssan kokous

text: Yhdistysten edustajakokouksissa ja sitten puoluekokouksissa nostettiin uusia, radikaalisia tavoitteita ja määriteltiin yhteiskunnallisia ongelmia. Aluksi tavoitteista tärkein oli äänioikeus ja sen saamisen mukana ratkeaisi myös monien muiden vaatimusten toteutuminen. Puolueohjelmassa hahmoteltiin tulkinta historian kulusta ja tulevasta kehityksestä.


title: Forssan kokous

text: Forssan kokouksessa hyväksytty periaateohjelma oli melkein suora käännös Victor Adlerin laatimasta Itävallan sosiaalidemokraattisen puolueen Hainnfeldin ohjelmasta, mikä hyväksyttiin puoluekokouksessa Hainnfeldissä 30. joulukuuta 1888 - 1. tammikuuta 1889.


title: Forssan kokous

text: Tunnettu sosialisti Edvard Valpas oli erimielinen muiden kanssa ja hänen käsityksensä mukaan käännös ei ollut sopiva tapa tehdä ohjelmaa, vaan sen tekeminen olisi ollut kansan itsensä asia, kuten Karl Liebknecht oli asiaa puheissaan julistanut. Vastapuolella Eetu Salin korosti, että Suomen kansa on samojen taloudellisten lakien alainen kuin muutkin kansat, ja että Suomeen sopi samankaltainen ohjelma kuin muille kansoille. Ohjelma hyväksyttiin Valppaan vastustuksesta huolimatta.


title: Forssan kokous

text: Ohjelma pystyi SDP:n ohjenuorana aina vuoteen 1952. Kuitenkin luettelomaisia tavoiteohjelmia pidettiin jatkuvasti ajan tasalla.


title: Forssan kokous

text: Välittömästi kokouksen jälkeen joutuivat sen päätökset yhteiskunnan viranomaisten toiminnan kohteiksi. Hallitus takavarikoi periaatteellisen selityksen, jonka olivat pääsääntöisesti muokanneet Eetu Salin, Edvard Valpas ja Taavi Tainio. Se oli kuitenkin ennen takavarikkoa ehditty julkaista Tampereella ilmestyneessä Kansan Lehdessä ja Eteenpäin-kalenterissa sen julkaisi Matti Wuolukka. Mutta Työmies-lehden kirjapainossa painettu 2 000 niteen erä vihkosta, jossa selostettiin ohjelman käytännöllistä puolta, takavarikoitiin ”työväelle vaarallisena luettavana”. Bobrikov kielsi puoluetta käyttämästä nimeä ”sosialidemokraattinen”, mutta tätä kieltoa ei noudatettu.


title: Sursillin suku

text: Sursillin suku (lat. "Genealogia Sursilliana") on vanha ja laaja suomalainen sukututkimus pohjalaisista suvuista, jotka polveutuvat 1500-luvulla eläneestä länsipohjalaisesta talonpojasta. Sursillin suku pitää sisällään sekä mies- että naislinjaiset jälkeläiset.


title: Sursillin suku

text: Sukuteoksen lähtökohtana on uumajalainen vauras talonpoika ja lautamies Erik Ångerman, jota kutsuttiin nimellä Sursill (hapansilli). Hänen puolisonsa lienee ollut Dordi-niminen henkilö. Ångerman eli 1500-luvun alkupuolella ja lienee kuollut noin 1550 ja on kantaisä laajalle jälkeläisverkostolle myös Suomessa.


title: Sursillin suku

text: Erik Sursillin lukuisista lapsista viisi hajautui nykyisen Suomen alueelle: Catharina, Magdalena, Östen, Carl ja Margareta. Heistä Östen Erikssonilla, joka toimi Uumajan voutina ja siirtyi myöhemmin mitä todennäköisimmin lastensa kanssa Suomeen, oli seitsemän tytärtä: Anna, Catharina, Christina, Margareta, Brita, Barbro ja Magdalena. Näistä seitsemästä tyttärestä alkavaa sukuhistoriaa kutsutaan esimerkiksi 1950-luvun painoksessa ”Seitsemän Sursill-sisaruksen sukuluetteloksi”.


title: Sursillin suku

text: Barbro Sursill avioitui Tukholmaan erääseen kauppiassukuun ja Margareta naitiin Laihialle. Muut tyttäret muuttivat myös Suomeen, ilmeisesti isänsä Östenin mukana, ja avioituivat pohjalaisiin pappis- ja virkamiessukuihin. Pohjalaisia sukujuuria selvittävän sukututkijan kannattaakin perehtyä huolella uusimpaan Sursill-sukuteoksen painokseen sekä siihen tehtyihin korjauksiin ja lisäyksiin etsiessään esivanhempia. Sursillin suku on erityisen tiheä esiintymältään Koillismaalla, missä Sursillin jälkeläiset saattavat muodostaa jopa valtaosan pitäjiensä asukkaista. Pohjanmaan rannikko aina Kaskisia myöten on Sursillien asuttamaa.


title: Sursillin suku

text: Genealogia Sursilliana käsittelee mm. seuraavia sukuja: Aejmelaeus, Alcenius, Cajanus, Calamnius, Castrén, Forbus, Frosterus, Lithovius, Mathesius, Nylander, Roos, Schroderus, Snellman, Stenbäck, Toppelius, Wacklin, Wegelius.


title: Sursillin suku

text: On arveltu, että nykypäivänä Sursillin sukuun kytkeytyviä suomalaisia voi olla jopa 300 000 – 500 000.


title: Sursillin suku

text: "Genealogia Sursillianan" alullepanija on Turun piispa Johannes Terserus (1605–1678). Toimiessaan piispana 1658–1678 hän teki tarkastusmatkan Pohjanmaan seurakuntiin 1660 ja kiinnitti huomiota alueen pappissukujen voimakkaasti vaikuttavaan sukulaisuusverkostoon. Asiasta kiinnostuneena Johannes Terserus aloitti muistiinpanojen keräämisen alueen seurakunnista ja kokosi yhteen Sursillien sukututkimuksen perustan 150 vuoden ajalta. Terseruksen muistiinpanoissa oli sukututkimukselle vallankumouksellinen ajatus, sillä hän merkitsi sukupuuhun myös tyttärien avioliitot, ei ainoastaan poikien.


title: Sursillin suku

text: Terseruksen jälkeen sukutietojen keräämistä jatkettiin Pohjanmaalla, eritoten Raahen ja Limingan seurakunnissa. Näissä suurissa seurakunnissa sukuluetteloista ilmenivät muun muassa sukujen alkuvaiheet; pappissukujen ensimmäisten pappien talonpoikaisten isien etu- ja sukunimet, heidän kantatalojensa nimet ja sijainnit. Näistä alkavat merkinnät jatkuivat kohti nykypäivää päivämäärin varustettuina. Lisäksi selostettiin henkilöiden yleisiä elämänvaiheita, avioliitot, lapset, hautakirjoitukset, sekä erikoiset tapahtumat.


title: Sursillin suku

text: Muistiinpanojen merkitystä lisää se, että useat vielä tuolloin käytössä olleet kirjalliset lähteet ovat vuosisatojen kuluessa tuhoutuneet tai kadonneet. Terseruksen haastattelemat henkilöt ovat kuolleet viimeistään isonvihan aikoihin.


title: Sursillin suku

text: Terseruksen aloittamaa työtä jatkoi erityisesti Raahe-Saloisten kirkkoherra Martinus Henrici Peitzius (1655–1726) ja hänen poikansa, Kempeleen pitäjänapulainen Gabriel Martini Peitzius (1681–1752). Erityisesti Gabriel Peitzius kunnostautui Terseruksen sikermän täydentäjänä, ja säilyneet käsikirjoitukset näyttävätkin perustuneen juuri nuoremman Peitziuksen muokkaamaan Sursillien sisarusparven sukukronikkaan. Gabrielin poika Kälviän kirkkoherra Martinus Gabrielis Peitzius (1716–1782) myi isänsä kuoltua tämän keruutyön tulokset Turun tuomiokapitulille, mutta ne tuhoutuivat Turun palossa 1827. Sekä Kansallisarkistossa että Kansalliskirjaston käsikirjoituskokoelmassa on säilynyt varhaiset kopiot Peitziuksen Sursillianasta. Turun tuomiokapitulin kirjediaareista käy ilmi kyseisen version levinneen jo Peitziuksen eläessä laajasti Pohjanmaalle. Peitziuksen työ noteerattiin jopa emämaassa Ruotsissa. Valtakunnanarkkivaari Anders Anton von Stiernman kirjoitti kaikkiin hiippakuntiin 1749 kirjeen, jossa tämä kehotti kirkkoherroja laatimaan piirroksia ja kuvauksia pitäjiensä muinaisjäännöksistä. Samaan aikaan sijoittuu myös Ruotsin antikviteettikollegion perustaminen. Eräässä yksityiskirjeessään von Stiernman kuvailee ihastellen Peitziuksen valtavaa antikviteettikokoelmaa sekä ”ukon” intoa sen piilotteluun lukkojen takana.


title: Sursillin suku

text: Tuomiokapituli siis osti Peitziuksen kokoelmat, joihin kuului myös 55-sivuinen Sursilliana-käsikirjoitus, vuonna 1753. Tuomiokapituli lähetti käsikirjoituksen Pyhäjoen seurakunnan rovastille Petter Niclas Mathesiukselle, jotta tämä täydentäisi sitä puuttuvilta osiltaan. Turun tuolloinen piispa, professori Karl Fredrik Mennander katsoi teoksen julkaisemisen aiheelliseksi, ja siksi tämä täydennyspyyntö. Mennanderin jälkeen vielä piispa Jakob Tengström ja professori ja ns. Suomen historian isä Henrik Gabriel Porthan myös suunnittelivat teoksen julkaisemista.


title: Sursillin suku

text: Kukaan näistä hyvistä aikojista ei kuitenkaan saanut aikaan painettua versiota. Turun herrojen suunnitellessa painatusta levisi käsikirjoitus useina versioina maan, eritoten Pohjanmaan seurakunnissa. Tämä käsikirjoituksen oma elämä, erityisesti Vaasan ja Oulun välisellä alueella, todennäköisesti pelasti sen nykypolville, sillä se ei tuhoutunut muiden käsikirjoitusten ja teosten mukana Turun palossa vuonna 1827.


title: Sursillin suku

text: Turun herrojen painosuunnitelmien kanssa samanaikaisesti aloitti myös Kalajoen kappalainen Elias Robert Alcenius (1796–1875) Terseruksen aloittaman sukuhistorian täydentämisen ja käytti tässä apunaan Pohjanmaalla siihen tehtyjä lisäyksiä. Myös hänellä oli vakaana tarkoituksena saattaa teos painokuntoon.


title: Sursillin suku

text: Alceniuksen täydentämän teoksen henkilötiedot jatkuivat aina 1840-luvulle saakka. Näin osa kirjaan päässeistä henkilöistä oli elossa vielä 1900-luvun puolellakin. Jo ennestäänkin suureen sukupuuhun lisättiin 2000 uutta sukunimeä, lähes 20 000 henkilöä, joista kertyi keskimäärin 11–13 uutta sukupolvea.


title: Sursillin suku

text: Alceniuksen kaksi vuosikymmentä kestäneen suurtyön myötä teoksen suuruudeksi tuli 366 painosivua, ja tekijä itse kustansi sen. Tappioita välttääkseen hän keräsi 412 ennakkotilaajaa, jotka olivat pääsääntöisesti Pohjanmaan pappeja ja virkamiehiä. Mutta myös muualta maasta samojen virkaryhmien jäsenet tilasivat kirjaa. Tilaajista on luettelo teoksen alussa. Kirjan painos lienee ollut noin 500. Sen säilyneet kappaleet ovat kirjaharvinaisuuksia ja omistajiensa suuria aarteita.


title: Sursillin suku

text: Koska Alceniuksen urakka oli suuri, niin esittelyssä hän päätyi henkilöiden elämänvaiheissa vain pääpiirteiseen kuvaamiseen. Sikäli kun on saatu selville, niin henkilöstä mainitaan tarkat henkilötiedot, tärkeimmät opinnot ja päätoimi sekä saadut arvonimet. Kirjan tekijällä oli realistinen käsitys mahdollisuuksistaan, sillä onhan vielä tänäänkin täydellisen sukututkimusteoksen aikaansaaminen mahdottomuus.


title: Sursillin suku

text: 1900-luvulla sukututkimus harrastuksena yleistyi. "Genealogia Sursilianasta" otettiin kaksi uutta painosta, jotka suuresti poikkeavat toisistaan.


title: Sursillin suku

text: Ensiksi ehtivät Martti Wiljakkala (Wilander) ja Atte Kalajoki (Calamnius), jotka julkaisivat Alceniuksen julkaisun näköispainoksen 1959. Toimittajien osaksi tuli teoksen historian ja käytön selvittely.


title: Sursillin suku

text: Vuosikymmen myöhemmin Eero Kojonen sai Koneen Säätiön tukemana julkaistuksi toistaiseksi uusimman kirjallisen version "Genealogia Sursillianasta" (1971). Kirjan kirjoittaja otti käyttöön Alceniuksen menetelmän ja lisäsi siihen uusia sukuhaaroja. Lisäksi hän säilytti alkuperäisen sukutietojen merkitsemistavan.


title: Sursillin suku

text: Teoksen ilmestymisen jälkeen siihen julkaistiin Suomen Sukututkimusseuran Genos-aikakauskirjassa lisäyksiä ja korjauksia. Suomen sukututkimusseura on käynnistänyt vuonna 2010 uudelleen Sursillianan korjaushankkeen, jotta internetissä leviävien osittain vanhentuneiden ja virheellisten Sursill-tutkimusten korjaukset voitaisiin dokumentoituine lähteineen julkaista kootusti ja luotettavasti.


title: Laillinen suojelu

text: Laillinen suojelu tarkoittaa Suomessa ja Ruotsissa sääty-yhteiskunnan aikana, ja vielä 1800-luvulla voimassa ollutta lainsäädännöllistä määritelmää, jossa jokaisen kansalaisen, jolla ei ollut omaa maata tai omaa erillistä elinkeinoa, tuli pestautua tällaisen henkilön palvelukseen. Muutoin häntä kohdeltiin irtolaisena. 1850-luvulla alkoivat kuitenkin muutokset.


title: Laillinen suojelu

text: Janakkalalaisen talonpoika Kustaa Paturi ja Suomalaisen puolueen kärkihahmo, professori, senaattori ja vapaaherra Yrjö-Sakari Yrjö-Koskinen kävivät lehdistön palstoilla melkoisen väännön laillisesta suojelusta, kun asia oli kuumimmillaan ja lainmuutokset valmisteluvaiheessa.


title: Laillinen suojelu

text: Talonpoika Paturi kannatti laillisen suojelun jatkamista ja hänen perustelunsa olivat, että kansa ei lähtisi turhaan liikkeelle ja että ihmisillä olisi jonkinlainen perusturva, kun heillä olisi varma toimeentulo, vaikka niukempikin. Poliitikko Yrjö Koskinen on kuitenkin vakaasti päätynyt laillisen suojelun poistamiseen lainsäädännöstä. Hän perusteli varsin modernisti suojelun poistoa sillä, että työvoiman pitäisi liikkua sinne, missä sitä eniten tarvitaan, ja siten ihmisten toimeentulo paranisi ja elintaso, vaikka käsitettä ei vielä tuolloin tunnettu, kohoaisi.


title: Laillinen suojelu

text: Taustalla Yrjö Koskisella olivat tietenkin syntyvän teollisuuden työvoimatarve ja yleisesti elinkeinoelämän vaatimukset. Paturin perustelut kohosivat myös samoista tarpeista, mutta maatalouden ja maaseudun kannalta katsottuna. Pienipalkkainen maaseutu hänen mukaansa häviäisi aina kilpailun teollisuuden palkoille. Tosin Paturi verhosi selvästi nämä vaatimuksensa yleiseen huolenpitoon vähäosaisista. Toisaalta samaan aikaan yhteiskunnassa käytiin keskustelua, jopa edellä mainitut kaksi miestä samoissa kirjoituksissaan, köyhäinhoidosta ja siitä keillä tai millä instituutiolla on velvollisuus hoitaa köyhät.


title: Laillinen suojelu

text: Kustaa Paturi voitti kiistelun köyhäinhoidosta, jossa hän kannatti kunnallista toimintaa köyhien hyväksi ja Yrjö Koskinen perinteistä almujen antamista. Kuitenkin kysymys laillisesta suojelusta päättyi Yrjö Koskisen näkemysten voittoon ja asetukseen elinkeinovapaudesta ja vapaasta muutto-oikeudesta, jotka lopullisesti voimaan tullessaan muuttivat tilanteen 1880-luvulla.


title: Yrjö Lindegren

text: Yrjö Lorenzo Lindegren (13. elokuuta 1900 Tampere – 12. marraskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Yrjö Lindegren

text: Lindegrenin vanhemmat olivat puutarhuri Willehad Lindegren ja Wilhelmina Lilius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1920 ja valmistui arkkitehdiksi 1925. Vuonna 1937 Lindegren voitti Pariisin maailmannäyttelyssä arkkitehtuurin grand prix -palkinnon. Vuonna 1952 hänelle myönnettiin professorin arvonimi. Yhdessä Toivo Jäntin kanssa hän suunnitteli Helsingin Olympiastadionin. Lontoon olympialaisissa 1948 hän voitti taidelajien kaupunkisuunnittelusarjassa kultamitalin.


title: Yrjö Lindegren

text: Helsingin Mäkelänkadun varrella sijaitseva Käärmetalo on Lindegrenin suunnittelema. Hän suunnitteli myös Eläkelaitos Elonvaran liiketalon Helsingissä 1930 ja Pielisjärven sairaalan 1931.


title: Rauman maalaiskunta

text: Rauman maalaiskunta () oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Rauman maalaiskunta ja Rauma yhdistyivät vuonna 1993. Rauman maalaiskunta ympäröi Raumaa pohjois-, itä- ja eteläpuolelta. Muut naapurikunnat olivat Eurajoki, Kodisjoki, Lappi ja Pyhäranta. Vuonna 1954 Syvärauma liitettiin Raumaan.


title: Rauman maalaiskunta

text: Rauman maalaiskunnalla ei ollut varsinaista keskustaajamaa, vaan käytännössä kunnan keskus oli Rauman kaupunki; muun muassa kunnantoimisto sijaitsi Raumalla. Rauman maalaiskunnan Uotila oli aikanaan Suomen suurin kylä, ja siellä asui noin 4 500 henkeä. Koululaisille sekä Uotilan nuorille on yhteinen kokoontumistila nuorisotalo ”Sinisellä koululla”.


title: Rauman maalaiskunta

text: Alueen nähtävyyksiä ovat muun muassa Muinan kotiseutumuseo Vasaraisilla sekä lukuisat hiidenkiukaat. Omaa kirkkoa ei kunnassa ole koskaan ollut. Seurakunta oli ennen kuntaliitosta yhteinen Rauman kanssa; Rauman kaupunki- ja maaseurakunta.


title: Rauman maalaiskunta

text: Rauman maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla raastetusta perunasta tehty "riivat pannkakko" ja "laiskanperunat".


title: Rauman maalaiskunta

text: Anttila, Haapasaari, Kaaro, Kolla, Kortela, Kulamaa, Lahti, Nihattula, Sampaanala, Sorkka, Soukainen, Syvärauma, Taipalmaa, Tarvola, Tiilivuori, Unaja, Uotila, Vasarainen, Vermuntila, Voiluoto ja Äyhö.


title: Ymppäys

text: Ymppäys tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luettelo Osmanien valtakunnan sulttaaneista

text: Tämä on luettelo Osmanien valtakunnan sulttaaneista (). Luettelo alkaa Ottomaanivaltion perustajasta Osman I:stä joka perusti Ottomaanivaltion vuonna 1299 ja loppuu viimeisiin islamin kalifiin Abdul Mejid II:n.


text: 29. lokakuuta 1923 Mustafa Kemal Atatürk lakkautti sulttaanikunnan ja julisti Turkin tasavallan perustetuksi. Osmanien kalifaatti lakkautettiin 3. maaliskuuta 1924.


title: Sigillografia

text: Sigillografia eli sfragistiikka on historiantutkimuksen aputiede, jonka tutkimuskohteena ovat sinetit. Heraldiikka on usein keskeisessä asemassa tehtäessä päätelmiä, jotka koskevat sinettien tunnistamista ja ajoittamista.


title: Sigillografia

text: Sigillografian, jota aiemmin on kutsuttu, erityisesti saksankielisellä alueella, "sphragistiqueksi", on tiede joka lajittelee ja tukii joko vahaan painettuja tai metalliin lyötyjä, joita kutsutaan bulliksi, sinettejä.


title: Sigillografia

text: Sinetti on kohokuvoihinen, painatettu tai kaiverrettu aihen, joka painetaan yleensä muovautuvaan materiaaliin, jota esimerkiksi sinettivaha on. Tosin kovalla paineella tai voimalla se voidaan tehda myös metalliin ja kiveen. Sinettikuviota kutsutaan usein sinettimatriisiksi ja pääsääntöisesti se tehdään pronssista tai kuparista. Sinettiä on käytetty ja yhä edelleenkin käytetään henkilökohtaisen vallan symbolina, mutta myös julkisten laitosten tunnuksena.


title: Ertuğrul

text: Ertuğrul (1191/1198 – 1281), tunnetaan myös nimellä Ertoğrul, oli Osmanien valtakunnan perustajan Osman I:n isä. Ertuğrul oli Oğuzin turkkilaisen Kayı-heimon johtaja. Hänen saapumisensa Rümin sultanaatin avuksi taistelussa Bysanttia vastaan 400 hevosmiehensä kanssa Anatoliaan Mervistä käynnisti tapahtumaketjun, joka johti Osmanien valtakunnan syntymiseen. Poikansa Osmanin tavoin häntä kutsuttiin usein arvonimellä "Ghazi", islamin suuri soturi.


title: Ertuğrul

text: Ertuğrul syntyi Ahlatissa vuonna 1191 tai 1198. Hänen isänsä Süleymanin hukuttua paetessaan mongolien teurastusta vuonna 1227 Ertuğrul nousi vuonna 1230 Kayı-heimon johtoon. Ertuğrulin nousu asemaan oli seurausta hänen avustaan seldžukeille sodassa Bysanttia vastaan. Rümin sulttaani Kayqubad I luovutti Ertuğrulille Karaja Dağin, vuoristoisen alueen lähellä Angoraa (nykyinen Ankara). Yhden näkökulman mukaan Ertuğrulin maa-alueiden tarkoituksena oli toimia suojana Bysanttia ja muita vihollisia vastaan. Vuonna 1231 hän valloitti Söğütin kylän ja hänelle annettiin kylä ja sitä ympäröineet maa-alueet. Kylästä tuli Ertuğrulin kuoltua hänen poikansa hallintoaikana Osmanien valtakunnan pääkaupunki vuonna 1299. Ertuğrulillä oli kaksi muuta poikaa, Saru Batu Savcı Bey ja Gündüz Bey.


title: Ertuğrul

text: 1800-luvulla Ottomaanien laivaston frigatti "Ertuğrul" nimettiin hänen kunniakseen. Myös Ertuğrul Gazin moskeija Turkmenistanin Ašgabatissa on nimetty hänen kunniakseen.


title: Raimo Vistbacka

text: Raimo Viljam Vistbacka (s. 19. lokakuuta 1945 Kauhava) on suomalainen poliitikko ja valtiopäiväneuvos. Hän on Veikkauksen hallituksen, Alajärven kaupunginvaltuuston sekä Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin valtuuston jäsen sekä Perussuomalaisten Tukisäätiön hallituksen puheenjohtaja.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka syntyi maanviljelijäperheeseen.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka suoritti poliisikokelaskoulutuksen vuonna 1966 ja toimi sen jälkeen nuorempana konstaapelina. Vuonna 1968 hän suoritti poliisimiehistön virkatutkinnon ja toimi vuosina 1968–1978 vanhempana konstaapelina. Vistbacka valmistui ylioppilaaksi 1972 ja oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1978. Hän toimi Hyvinkään ja Espoon apulaisnimismiehenä 1978–1981 sekä Evijärven ja Töysän nimismiehenä 1981–1982. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 1980. Vuosina 1982–1996 Vistbacka toimi Alajärven nimismiehenä. Hän suoritti poliisipäällikkökurssin vuonna 1983. Vuosina 1996–2005 hän oli Lapuan kihlakunnan apulaispoliisipäällikkö.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka on sotilasarvoltaan vääpeli.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka oli kansanedustaja vuosina 1987–2011. Hän edusti aluksi Suomen Maaseudun Puoluetta. Vistbacka oli presidentin valitsijamies vuoden 1988 vaalissa ja toimi liikenneministerinä Holkerin hallituksessa lokakuusta 1989 elokuuhun 1990. Vistbacka oli SMP:n eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtaja 1989–1992 ja puheenjohtaja vuonna 1995. Tuolloin hän siirtyi SMP:stä Perussuomalaisiin. Perussuomalaisilla oli näin heti perustettaessaan kansanedustaja. Vistbacka valittiin puolueen puheenjohtajaksi Perussuomalaisten ensimmäisessä puoluekokouksessa Kokkolassa 25.–26. marraskuuta 1995. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1997 asti. Vistbacka oli puolueen varapuheenjohtajana 1997–2005.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka oli maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsen 1987–1989, perustuslakivaliokunnan jäsen 1987–1989 ja 1990–1995, ulkoasiainvaliokunnan jäsen 1994–1995, lakivaliokunnan jäsen 1990–1991 ja 1999–2000, liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen 1995–2007 sekä tarkastusvaliokunnan jäsen 2007–2011. Lisäksi hän kuului Parlamenttienvälisen liiton Suomen ryhmän johtokuntaan vuosina 2003–2011. Vistbacka oli lakivaliokunnan varajäsen 1987–1989, 1995–1999 ja 2000–2003, suuren valiokunnan varajäsen 1995–2003, valtiovarainvaliokunnan varajäsen vuonna 2007 sekä talousvaliokunnan varajäsen 2007–2011. Lisäksi hän oli valtakunnanoikeuden varajäsen 1992–1997 ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsen vuosina 2003–2011.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka edusti Vaasan läänin vaalipiiriä 1987–1999 ja Vaasan vaalipiiriä 1999–2011. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi 8 046:lla äänellä. Vistbacka ei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän oli Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtaja 2015–2017.


title: Raimo Vistbacka

text: Vuonna 2014 ilmestyneessä "Peruspomo"-kirjassaan Timo Soini mainitsi lähimmiksi miehikseen Vistbackan sekä puolueen "työmies" Matti Putkosen ja Soinin avustajana toimineen mainosyrittäjä Jukka Jusulan. Tätä joukkoa kutsuttiin puolueen "hoviksi".


title: Raimo Vistbacka

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleihin valmistauduttaessa Vistbacka sanoi Perussuomalaisten puoluehallituksessa loppusyksyllä 2010, että hänen toiveenaan on Perussuomalaisten eduskuntaryhmän kasvaminen kymmenen tai korkeintaan neljäntoista kansanedustajan kokoiseksi. Puoluehallitukseen tuolloin kuuluneen Lauri Heikkilän mukaan Vistbackan näkemys perustui siihen ajatukseen, että isompaa ryhmää ei pysty hallitsemaan. Puolue sai vuoden 2011 vaaleissa 39 kansanedustajaa eli 34 lisäpaikkaa vuoden 2007 eduskuntavaaleihin verrattuna.


title: Raimo Vistbacka

text: Joulukuussa 2017 Vistbacka ilmoitti siirtyvänsä Siniseen tulevaisuuteen.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbackasta tuli Suomen Leijonan komentaja vuonna 1990. Hänelle myönnettiin Valtion virka-ansiomerkki vuonna 1997. Vuonna 2012 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Vistbackalle valtiopäiväneuvoksen arvonimen.


title: Raimo Vistbacka

text: Vistbacka on ollut naimisissa yrittäjä Eeva Riitta Helena Vistbackan (e. Aalto) kanssa vuodesta 1981. Heillä on vuonna 1981 syntynyt poika.


title: Orhan I

text: Orhan, Orhan Gazi tai Orkhan (kuoli 1361) oli juuri syntyneen Osmannien valtakunnan (silloin Osmanlin heimo) toinen bey (päällikkö) vuodesta 1324 vuoteen 1359. Orhan valloitti suurimman osaa läntistä Anatoliaa ja otti osaa hajoavan Bysantin poliittiseen myrskyyn menemällä naimisiin Theodoran, Johannes VI Kantakuzenoksen tyttären, keisari Johannes V Palaiologoksen holhoojan, kanssa. Avioliiton hintana Orhan auttoi Kantakuzenosta syrjäyttämään Johannes V:n ja hänen sijaishallitsijansa valtaistuimelta. Vuonna 1354 Orhanin poika Suleiman Pašša (Süleyman Paşa), miehitti Gallipolin, jonka sen kreikkalaiset asukkaat olivat hylänneet maanjäristyksen jälkeen, ja loi täten reitin Osmanneille manner-Eurooppaan.


title: Murad I

text: Murad I (1319 tai 1326 - 1389, kutsumanimeltään "Hüdavendiğar", Jumalan sotilas) oli Osmanien valtakunnan hallitsija vuodesta 1362 vuoteen 1389. Hän oli Orhan I:n ja Bysantin prinsessa Helenin (Nilofer) poika ja nousi valtaistuimelle isänsä kuoltua vuonna 1362. Murad loi valtakunnan rakentamalla hienoston juuri valloitettuun Adrianopoliin (nykyinen Edirne Turkissa) ja laajentamalla valtakuntaa Eurooppaan, asettaen suurimman osan Balkania Osmanien vallan alle ja pakottaen Bysantin keisarin maksamaan hänelle veroa. Murad teki Osmanlien heimosta imperiumin. Hän loi sulttaanin tittelin vuonna 1383 ja janitsaarien joukot sekä "devşirme" -värväysjärjestelmän. Murad myös organisoi hallituksen "Divan", timarien ja timarinhaltijan systeemin ja sotilastuomarin, "kaziasker". Hän myös loi Anadolun (Anatolia) ja Rumilin (Eurooppa) provinssit.


title: Murad I

text: Murad taisteli vahvaa Karamanidien emiraattia vastaan Anatoliassa ja serbejä, bulgarialaisia ja unkarilaisia vastaan Euroopassa. Hänen liikkeensä Balkanilla loivat Unkarin kuninkaan johtaman kristittyjen liiton, joka kuitenkin murskattiin Maritsan taistelussa 26. syyskuuta 1371, Muradin kykenevän luutnantti Lalaşahin, Rumilin ensimmäisen kuvernöörin ("beylerbeyi") johdolla. 1366 Serbian kuningas pakotettiin maksamaan veroa sulttaanille ja vuonna 1385 Sofia joutui Osmanien valloittamaksi. Vuonna 1389 osmanit voittivat serbit Kosovo Poljen taistelussa Muradin johdolla.


title: Murad I

text: Turkkilaisten lähteiden mukaan valtakuntaa 30 vuotta hallinnut sulttaani kuoli salamurhaajan uhrina Kosovo Poljen taistelukentällä. Surmatyön teki serbiaatelismies Milos Obilic. Tarinan tunnetuimman version mukaan Murad tutki heti kamppailun jälkeen taistelukenttää. Obilic teeskenteli kuollutta mutta loikkasi ylös ja iski miekan ohi ratsastaneen Muradin sydämeen.


title: Murad I

text: Serbit uskovat, että Milos Obilic lähti ottomaanien leiriin ja kertoi karanneensa serbijoukoista. Niin hän pääsi Muradin telttaan, missä hänen piti polvistua tämän edessä. Tällöin Obilic iski sulttaania veitsellä vatsaan.


title: Murad I

text: Kolmannen teorian mukaan serbit surmasivat Muradin jo taistelun alkuvaiheessa. Firenzen senaatin lokakuussa vuonna 1389 Bosnian kuninkaalle lähettämässään kirjeessä kerrotaan, miten tusina ratsumiestä oli murtautunut osmanien etulinjan läpi. Tuntematon ratsumies pääsi päälliköiden telttaan ja surmasi sulttaanin miekallaan.


title: Amos Biwott

text: Amos Biwott (s. 8. syyskuuta 1947 Nandin piirikunta, Kenia) on entinen kalenjin-heimon nandi-haaraan kuuluva kenialainen juoksija, vuoden 1968 Meksikon olympialaisten estejuoksun olympiavoittaja.


title: Amos Biwott

text: Amos Biwott oli ensimmäisiä kenialaisia kansainvälisen tason huippujuoksijoita, ja hän aloittikin olympiavoitollaan vielä nykyaikanakin jatkuvan afrikkalaisten, erityisesti kalenjinien hallintokauden maailman estejuoksuradoilla. Samoissa olympialaisissa Naftali Temu oli jo aikaisemmin voittanut 10 000 metrin juoksussa Kenian kautta aikain ensimmäisen olympiakullan. Samoissa kisoissa myös Kipchoge Keino voitti kultaa 1 500 metrillä.


title: Amos Biwott

text: Ennen olympiakultaansa 21-vuotias Biwott oli juossut vain kolme estejuoksukilpailua, eikä hänen esteidenylitystekniikkansa ollut erityisen hyvä. Asiantuntijoiden mielestä se oli jopa humoristisen näköinen. Biwott ylitti vesiesteet tekemällä huikean loikan astumatta lainkaan esteen päälle. Sekä Meksikon alkuerä- että loppukilpailujuoksunsa hän juoksi historiallisesti kastelematta ollenkaan kenkiään. Finaalin viimeisen kierroksen alkaessa hän oli vasta yhdeksännellä sijalla, mutta huikean 200 metrin loppukirinsä ansiosta hän nousi voittoon, jättäen maanmiehensä Benjamin Kogon hopealle 0,6 sekunnin erolla.


title: Amos Biwott

text: Vuonna 1970 Biwott sijoittui Kansainyhteisön kisoissa estejuoksussa kolmanneksi, ja 1972 olympialaisissa kuudenneksi. Hän päätti uransa sijoituttuaan kahdeksanneksi vuoden 1974 Kansainyhteisön kisoissa.


title: Amos Biwott

text: Urheilu-uransa jälkeen Biwott työskenteli Keniassa vankeinhoitoalalla vuoteen 1978 saakka, jolloin häntä syytettiin varkaudesta ja hän joutui itse vankilaan vuodeksi. Myöhemmin oltuaan lähes 10 vuotta työttömänä, hän sai työpaikan stadionin vartijana.


title: Amos Biwott

text: Biwott on naimisissa Chereno Maiyon kanssa ja heillä on viisi lasta. Maiyo on myös entinen juoksija ja yksi Kenian ensimmäisistä olympialaisiin osallistuneita naisia.


title: The Spaghetti Incident?

text: The Spaghetti Incident? on Guns N’ Roses -yhtyeen albumi, jossa on ainoastaan coverkappaleita.


title: The Spaghetti Incident?

text: Moni albumin raita nauhoitettiin jo alkuperäiskitaristi Izzy Stradlinin aikana, vaikka hän lähti yhtyeestä jo vuonna 1991. Kitaristi Gilby Clarke nauhoitti loput kappaleista. Albumin materiaali on nauhoitettu enimmäkseen "Use Your Illusion" -albumien aikaan. Alun perin suunniteltiin, että "Use Your Illusion" julkaistaisiin yhtenä kolmen CD:n pakettina, jossa olisi ollut myös nämä kappaleet. Yhtyeen entinen rumpali, Steven Adler, nosti oikeusjutun albumin vuoksi valittaen, että hänelle ei maksettu rojalteja raidoista, joissa hän oli mukana.


title: The Spaghetti Incident?

text: Albumi sai huomiota Guns N’ Rosesin nauhoitettua levylle murhaaja Charles Mansonin sanoittaman kappaleen ”Look At Your Game Girlin”. Tämä kappale on piiloraita, eikä sitä lue levyn kappalelistassa. Kappaleen aiheuttaman kohun vuoksi Axl Rose sanoi poistavansa sen levyn uusintapainoksista, mutta näin ei kuitenkaan tapahtunut. Rose valitti, että media ymmärsi väärin hänen kiinnostuksensa Mansonia kohtaan.


title: The Spaghetti Incident?

text: Basisti Duff McKagan laulaa levyllä monessa kappaleessa. Levyltä löytyy myös laulu ”Ain’t It Fun”, jossa laulaa myös suomalaisen Hanoi Rocksin Michael Monroe.


title: The Spaghetti Incident?

text: Levy myi 4,7 miljoonaa kappaletta. Se ei ollut niin suuri menestys kaupallisesti kuin yhtyeen edelliset levyt, pois lukien "Live Like A Suicide". Levyä ei kuitenkaan ole unohdettu ja se lienee yksi tunnetuimpia cover-albumeita.


title: The Spaghetti Incident?

text: Albumin kappaleet eroavat aiemmasta Guns N’ Rosesin tuotannosta tyylillisesti siten, että mukana on nyt myös punkia.


title: The Spaghetti Incident?

text: Levyllä julkaistujen kappaleiden lisäksi Guns N’ Roses äänitti studiossa The Stooges -yhtyeen ”Down on the Street” -kappaleen taustat. Se jätettiin pois levyltä, koska saman yhtyeen ”Raw Power” kuulosti heidän mielestään paremmalta. Yhtye äänitti taustat myös Hanoi Rocks -yhtyeen kappaleeseen "Beer and a Cigarette", mutta Slashin mukaan kappaleesta luovuttiin, koska yhtye ei halunnut Andy McCoyn saavan rahaa.


title: The Spaghetti Incident?

text: "Suluissa on kyseisen kappaleen alkuperäisesittäjä."


title: A Rocha

text: A Rocha on kristillinen luonnonsuojelujärjestö, joka aloitti toimintansa Portugalissa vuonna 1983 Ria de Alvor-joen suistoprojektin yhteydessä. Suistoon perustettiin tällöin tutkimusasema ja lintuobservatorio. "A rocha" on portugalin kieltä ja tarkoittaa kalliota. Vuodesta 1994 lähtien uusia A Rocha -projekteja on perustettu muihin osiin Eurooppaa, Lähi-itään, Afrikkaan ja Pohjois-Amerikkaan. Suomen projekti on perustettu huhtikuussa 2002. Sen puheenjohtajana toimii Panu Pihkala.


title: Mastodontit

text:
Mastodontit ("Mammut") ovat sukupuuttoon kuolleita norsueläimiä. Ne muistuttivat nykyisiä norsuja.
Mastodonttien syöksyhampaiden ja ruumiin koko kasvoi ja kehittyi lajien kehittyessä. Egyptissä eli oligoseenikaudella tapiirien kokoisia "Palaeomastodon"- ja "Phiomia"-lajeja, joille ominaista oli pitkät leuat ja pienet syöksyhampaat kummassakin leuassa.


title: Mastodontit

text:
Myöhemmin pleistoseenikaudella eli Amerikassa suurikokoiseksi kehittyneitä "Stegomastodon"- ja "Mastodon"-lajeja, joista viimeinen, yli 11 000 vuoden takainen 3 metriä pitkä varsinainen mastodontti ("Mastodon americanus", " Mammut americanum") eli 3,75 miljoonaa vuotta sitten ja oli mammutin tapaan pitkäkarvainen. Se muistutti nykyisiä norsuja, mutta oli niitä matalampi ja pidempiruumiinen.
Aikuisen korkeus oli 2,5–3 metriä ja paino 3,5–5,4 tonnia. Säkäkorkeus oli 2–2,6 m. Mastodontit söivät muun muassa havupuiden oksia ja käpyjä, lehtiä, ruohoa ja suokasveja.


title: Mastodontit

text:
Mastodontit olivat tavallisia Yhdysvaltain Keskilännessä Suurten järvien eteläpuolella noin 40 000–11 000/9000 vuotta sitten.
Joitain mastodontteja saattoi olla elossa vielä noin 7 000–5 500 vuotta sitten. Ihmisten metsästyksen arvellaan vaikuttaneen mastodonttien sukupuuttoon kuolemiseen.


title: Waldemar Cierpinski

text: Waldemar Cierpinski (s. 3. elokuuta 1950 Neugattersleben, Saksan demokraattinen tasavalta) on entinen itäsaksalainen urheilija, olympiamaratonin kahdesti voittanut juoksija.


title: Waldemar Cierpinski

text: Cierpinski oli ensin hyvä estejuoksija, mutta päätti siirtyä maratonille vuonna 1974. Hän oli täysin tuntematon osallistuessaan vuoden 1976 olympialaisten maratonille. Hän juoksi yhdessä Frank Shorterin kanssa 25 kilometristä lähtien. Hän voitti Shorterin 51 sekunnilla. Cierpinski sijoittui neljänneksi vuoden 1978 Euroopan-mestaruuskisoissa. Hän voitti vuoden 1980 olympialaisissa maratonin toisen kerran. Hän johti 36 km:stä maaliin, vaikkakin Alankomaiden Gerard Nijboer saavutti viimeisillä kilometreillä. Cierpinski on voittanut yhdessä Abede Bikilan kanssa olympiamaratonin kaksi kertaa. Cierpinski sijoittui kolmanneksi ensimmäisissä yleisurheilun maailmanmestaruuskisoissa Helsingissä 1983.


title: Waldemar Cierpinski

text: Waldemar Cierpinski on nykyisin Saksan olympiakomitean jäsen.


title: Kelpo Gröndahl

text: Kelpo Olavi Gröndahl (28. maaliskuuta 1920 Pori – 2. elokuuta 1994 Pori) oli reposaarelainen painin olympiavoittaja. Urheilu-uransa jälkeen Gröndahl toimi Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustajana 1962–1970. Vuosina 1953–1980 hän työskenteli Porissa satamavalvojana. Gröndahl oli myös Porin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen. Hänet valittiin kolmesti presidentin valitsijamieheksi. Vuonna 1982 Gröndahl sai opetusministeriön myöntämän kultaisen ansioristin.


title: Kelpo Gröndahl

text: Gröndahl voitti Suomen-mestaruuden kreikkalais-roomalaisessa painissa vuosina 1943 ja 1946–1955 (87 kg:n sarjassa) ja vapaapainissa vuosina 1948 (yli 87 kg), 1949, 1950 ja 1952 (87 kg).


title: Kelpo Gröndahl

text: Vuoden 2008 loma-asuntomessujen yhteydessä Porin Reposaaressa nimettiin puisto hänen mukaansa ja paljastettiin Olavi Karihaaran suunnittelema muistolaatta.


title: Pentti Hämäläinen

text: Pentti Olavi Hämäläinen (19. joulukuuta 1929 Kotka – 11. joulukuuta 1984 Kotka) oli nyrkkeilijä ja olympiavoittaja. Hän oli Sten Suvion jälkeen toinen suomalainen nyrkkeilyn kultamitalisti ja toistaiseksi viimeisin.


title: Pentti Hämäläinen

text: Vaikka Pentti Hämäläinen oli nyrkkeillyt veljiensä Toivo ja Arvo Hämäläisen mukana jo aiemminkin, todellinen panostus nyrkkeilyyn alkoi syksyllä 1947 Kotkan Voimailijoiden riveissä kärpässarjan eli alle 54 kiloisissa. Vuoden 1949 Oslon EM-kisojen karsinnoissa Hämäläinen yllätti voittamalla maan sen hetken parhaaksi katsotun Leo Ljungbergin. Kisoihin ei häntä vielä kuitenkaan valittu.


title: Pentti Hämäläinen

text: Ensimmäisen kerran Hämäläinen edusti Suomea maaottelussa Puolaa vastaan lokakuussa 1949 kukistamalla Stanislaw Wozniakin pistein. Sen jälkeen oli vuorossa voitto Italia-maaottelussa Lontoon hopeamies Spartaco Bandinellista. Näiden voittojen seurauksena Hämäläinen nousi Euroopan edustajaksi USA:ta vastaan. Eurooppaa edusti silloin Kylmän sodan aikaan Neuvostoliiton johtaman blokin ulkopuoliset eurooppalaisnyrkkeilijät. Hämäläinen edusti kahdesti Eurooppaa ottelussa Yhdysvaltoja vastaan: Chicagossa käydyissä otteluissa Hämäläinen voitti Pat McCarthyn 1950 ja Joe Castanedan 29. maaliskuuta 1951. 5. huhtikuuta 1951 hän voitti Washingtonissa Ray Axtin.


title: Pentti Hämäläinen

text: Vuoden 1951 EM-kisoissa Milanossa Hämäläinen sai ensin vastaansa mestaruuden puolustajan puolalaisen Janusz Kasperczakin, josta tuli pistevoitto. Sen jälkeen kukistui Jugoslavian Steven Paljic. Välierässä isäntamaan Italian Aristide Pozzalia otti voiton, joten Hämäläinen oli EM-pronssimitalisti.


title: Pentti Hämäläinen

text: Pentti Hämäläinen nyrkkeili olympiavoittajaksi Helsingin olympiakisoissa 1952. Hän voitti kääpiösarjan finaalissa Irlannin John McNallyn tuomariäänin 2–1. Itävallan ja Yhdysvaltain tuomarit äänestivät Hämäläisen ja Ison-Britannian tuomari McNallyn puolesta. Ennen loppuottelua Hämäläinen oli otellut voittoisasti kukistamalla Ison-Britannian Thomas Nichollsin, Puolan Henryk Niedźwiedzkin, Etelä-Afrikan Lennie von Graevenitzin ja välierässä Neuvostoliiton Gennady Garbuzovin.


title: Pentti Hämäläinen

text: Hämäläinen saavutti kahdesti EM-pronssia ja kerran PM-kultaa. EM-kisojen 1955 pronssi tuli voitoilla Jugoslavian Miodrag Mitrovicista ja Puolan Zdzisław Soczewińskista. Tappio tuli välierässä Ison-Britannian Thomas Nichollsille, jonka hän oli Helsingin olympiakisoissa voittanut. Olympiakisojen 1956 nyrkkeilyturnauksessa Hämäläinen voitti ensin Irlannin Martin Smythin, Saksan Bernhard Schräterin ja Helsingin olympiavoittajan Ján Zacharan, mutta hävisi välierässä jälleen tutulle vastustajalle eli Ison-Britannian Thomas Nichollsille.


title: Pentti Hämäläinen

text: Pentti Hämäläinen ei välittömästi jatkanut uraansa ammattilaisena lopettaessaan amatööriuransa Melbournen olympialaisten jälkeen. Vuoden 1957 aikana Hämäläinen siirtyi ammattilaiseksi Elis Askin talliin. Ensimmäinen ottelu Helsingin Messuhallissa oli 16. joulukuuta 1957 vastustajanaan Ranskan Jacques Ilaria, joka luopui ottelusta toisen erän jälkeen.


title: Pentti Hämäläinen

text: Seuraava vastustaja helmikuussa 1958 oli Saksan Edgar Basel, joka oli Helsingin olympialaisten mitalisteja, kuten Hämäläinenkin. Baselilla oli ammattilaisena tilillään vain yksi tappio 10:stä käymästään ottelusta. Hämäläinen otti selvän pistevoiton 8-eräisessä ottelussa. Tämä nosti Hämäläisen osakkeita ammattilaiskehässä. Huhtikuussa 1958 vastaan tuli Ranskan Dante Bini, joka oli sillä hetkellä "The Ringin" maailmanlistan kuudes nimi. Tämän jälkeen oli keskustelut käynnissä jo MM-ottelussa ranskalaismestari Alphose Halimia vastaan. Sopimuskin allekirjoitettiin, mutta ottelua ei tullut. Tilanne muuttui helmikuussa 1959. Vastassa oli marokkolainen Mimun Ben Ali, jolle Hämäläinen luovutti viiden erän jälkeen pahasti väsähtäneenä ja poistui kehästä. Se oli Hämäläisen viimeinen ottelu.,


title: Pentti Hämäläinen

text: Viidentoista vuoden nyrkkeilyuran aikana Hämäläinen otteli kaikkiaan 187 ottelua, joissa tuli 11 tappiota. Nyrkkeilyurallaan Hämäläinen joutui vain kerran tyrmätyksi – tyrmääjänä oli Neuvostoliiton Boris Stepanov maaottelussa Helsingissä 1950.


title: Pentti Hämäläinen

text: Siviiliammatiltaan hän oli alun perin konttorikonemekaanikko, myöhemmin poliisi.


title: Pentti Hämäläinen

text: Pentti Hämäläisen veljetkin menestyivät nyrkkeilijöinä. Toivo ja Arvo Hämäläinen nyrkkeilivät maajoukkueessa, edellisten lisäksi Väinö Hämäläinen saavutti SM-mitaleita, ja Erkki ja Aarne Hämäläinen voittivat nyrkkeilyliiton mestaruuden.


title: Pentti Hämäläinen

text: Vuonna 2005 perustettaessa Suomen nyrkkeilyn Hall of Fame Pentti Hämäläinen kuului ensimmäisen 10 nimetyn joukkoon.


title: Pentti Hämäläinen

text: 5. joulukuuta 2016 paljastettiin Hämäläisen ja neuvostoliittolaisen Aleksander Zasuhinin välistä ottelua Moskovassa vuonna 1955 kuvaava 2,5 × 2,5 metrin kokoinen maalaus Kotkan Karhuvuoren urheilutalon yläaulan seinällä.


title: Oleksandrija

text: Oleksandrija () on kaupunki keskisessä Ukrainassa, lähellä Dnepr-jokea. Siellä oli vuoden 2013 väestöarvion mukaan yhteensä 82 819 asukasta.


title: Kuopion Palloseuran Akatemia

text: KuPS Akatemia oli vuosina 2003–06 toiminut Kuopion Palloseuran reservijoukkue. Se harjoitteli ja pelasi kotiottelunsa emoseuransa tavoin Magnum Areenalla. Kaksi viimeistä toimintavuottaan eli kaudet 2005 ja 2006 seura pelasi Kakkosessa.


title: Kuopion Palloseuran Akatemia

text: KuPS Akatemia syntyi vuonna 2003, kun KuPSissa päätettiin, että A-junioreiden sijaan tarvittaisiin reservijoukkuetta. Seuraavaksi vuodeksi A-junioreiden SM-sarjan joukkueesta muodostettiinkin uusi joukkue, joka sijoitettiin Kolmoseen.


title: Kuopion Palloseuran Akatemia

text: Heti seuraavana vuonna tapahtui. Samalla kun KuPS kiipesi Ykkösestä takaisin Veikkausliigaan, reservijoukkue nousi Kakkoseen. Nousun yhteydessä reservijoukkueen nimi päätettiin vaihtaa KuPS Akatemiaksi.


title: Kuopion Palloseuran Akatemia

text: KuPS Akatemia pelasi kaudella 2005 Kakkosen itälohkossa ja päätyi lopulta neljännelle sijalle. Vuonna 2006 lohkojaon muututtua KuPS Akatemia sijoitettiin paikallisvastustaja Kingsin kanssa helsinkiläispainotteiseen Kakkosen A-lohkoon, jossa se sijoittui kauden päätteeksi seitsemänneksi.


title: Kuopion Palloseuran Akatemia

text: Kaudella 2007 joukkue olisi pelannut lohkossa C, mutta KuPS:n tehtyä farmisopimuksen Kingsin kanssa, KuPS Akatemia päätettiin lakkauttaa.


title: Kuopion Palloseuran Akatemia

text: Akatemian päävalmentajana toimi Jouni Jäntti, kakkosvalmentajanaan Kai Nyyssönen. Valmennusryhmään kuuluivat lisäksi taitovalmentaja Anssi Pellikka sekä nopeusvalmentaja Sami Länsivuori. Joukkueenjohtajan sekä huoltajan toimia hoiti Sami Miettinen.


title: John Huston

text: John Huston [ˈhjuːstən] () oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä ja -käsikirjoittaja. Monet Hustonin ja hänen luottonäyttelijänsä Humphrey Bogartin yhteistöistä ovat nousseet klassikoiksi: esimerkiksi esikoisohjaus "Maltan haukka" (1941), "Sierra Madren aarre" (1948), "Myrskyvaroitus" (1948) ja "Afrikan kuningatar" (1950). Huston sai vuoden 1948 parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon "Sierra Madren aarteesta".


title: John Huston

text: Hustonin ohjaus korostaa vahvoja luonnekuvia, ja useimmiten hän saa paljon irti näyttelijöistään. Usein Huston sovitti elokuviksi tunnettuja klassikkoromaaneja. Hänen laajaa tuotantoaan (46 elokuvaa) pidetään usein epätasaisena, mutta joukkoon mahtuu muutamia ehdottomia klassikkoja. Näitä ovat muun muassa "Asfalttiviidakko" (1950), "Sopeutumattomat" (1961), "Wise Blood – levoton veri" (1979) sekä Hustonin viimeiseksi elokuvaksi jäänyt James Joyce -sovitus "Muistot" (1987). Hänen myöhäisemmän uransa arvostetuin elokuva on kuitenkin "Prizzin kunnia" (1985).


title: John Huston

text: Hustonille myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1983.


title: John Huston

text: Nuoruudessaan John Huston kokeili useita eri ammatteja, muun muassa nyrkkeilemistä, ennen kuin päätyi elokuva-alalle. Hän aloitti käsikirjoittajana 1930-luvulla.


title: John Huston

text: Huston oli useita kertoja naimisissa. Näyttelijät Anjelica Huston ja Danny Huston ovat hänen lapsiaan. John Huston ohjasi isäänsä, näyttelijä Walter Hustonia muun muassa "Sierra Madren aarteessa" ja näytteli itsekin sivurooleja, muistettavimmin Roman Polanskin "Chinatownissa" (1974).


title: John Huston

text: Lajiteltavissa taulukoissa on lisäksi mainittu muut työt näyttelijänä, käsikirjoittajana ja tuottajana.


title: Kartano

text: Kartano tarkoittaa suurtilaa tai sen isoa päärakennusta. Kartanolle ei ole tarkkaa määritelmää. Kartano on yleensä suurtila, joka on vauras ja sen omistukseen liittyy paljon metsää ja maata. Kartanoon liittyy usein puutarha.


title: Kartano

text: Alkujaan kartano perustui yleensä säterivapauteen tai läänitykseen, ja se oli omavarainen elintarvikkeiden ja muidenkin tavaroiden suhteen. Siellä vietettiin yleensä säädynmukaista elämää. Lisäksi kartanoilla oli usein torppia ja runsaasti peltoa ja metsää. Kartanoita asuttivat alun perin aateliset, mutta myöhemmin kartanoita siirtyi myös talonpoikien omistukseen.


title: Kartano

text: Etymologisesti nimitys juontuu ruotsin sanasta "herrgård" ’herraskartano’, tarkemmin sanasta "gård" ’piha, aitaus, linnoitus’.


title: Kartano

text: Kartanoiden omistajat olivat aiemmin yleensä aatelisia tai muita säätyläisiä, mutta myöhemmin kartanoita saattoivat omistaa myös talonpojat.


title: Kartano

text: Kartanoita on ollut itsenäisiä ja niin sanottuja kruununkartanoita (kuninkaan omistamia). Kuninkaankartanot olivat kruunun omistamia suuria maatiloja. Ne olivat valtion hallinnon keskuspaikkoja, joihin kerättiin veroja. Lisäksi ne toimivat mallikartanoina talonpojille. Kuninkaankartanot olivat yleensä voudin tai lampuodin hoitamia. Kuninkaankartanoista käytettiin eri nimityksiä kuten: herraskartano, karjakartano ja mallikartano.


title: Kartano

text: Suomessa kartanoihin luetaan rälssisäterit, kruununkartanot sekä muunlaiset suuret tilat, jotka historiallisesti ovat olleet säätyläisten omistuksessa. Komeita aatelissukujen omistamia kartanoita on kutsuttu herraskartanoiksi ja Itä-Suomessa hoveiksi. Herraskartanot ovat voineet olla sekä tehokkaita maa- ja metsätaloustiloja että säätyläisten seuraelämän näyttämöitä. Suomen vanhoista herraskartanoista yli puolet sijaitsee Varsinais-Suomessa. Valtion omistamia, kruununkartanoita vaatimattomampia tiloja on kutsuttu "latokartanoiksi". Myös ensimmäisiä 1600- ja 1700-luvuilla perustettuja rautaruukkeja ja suurempia sotilasvirkataloja voidaan pitää kartanoina.


title: Kartano

text: Virossa herraskartanoa kutsutaan moisioksi. Kadonneen baltiansaksalaisen kulttuurin muistomerkkinä Virossa on säilynyt runsaasti moisioita, vaikka niistä suuri osa on aikojen saatossa rappeutunut tai hylätty. Moisioiden alkumuotona pidetään muinais-Viron ylimysten yksityistiloja, ja ensimmäisten moisioiden lasketaan syntyneen 1200-luvun alussa. Moisioita oli 1500-luvun alussa yli 200 ja 1800-luvun puolivälissä jo noin 1 120.


title: Kartano

text: Myös paikoin Varsinais-Suomessa sana "moisio" on tarkoittanut kartanoa, muualla Suomessa kuitenkin lähinnä peltoa.


title: Bayezid I

text: Bayezid I (1354–1403, kutsumanimeltään "Yıldırım" ’salama’) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1389 vuoteen 1402. Hän astui valtaistuimelle isänsä Murad I:n salamurhan jälkeen ja antoi välittömästi kuristaa nuoremman veljensä Yakubin estääkseen tätä kaappaamasta valtaa.


title: Bayezid I

text: Kostoksi isänsä murhasta Bayezid tapatti kaikki Kosovo Poljen taistelussa saadut serbivangit. Hänen onnistui silti neuvotella sopimus serbijohtaja Stephen Bulcovicin kanssa, ja hän myönsi Serbialle huomattavan itsevallan. Vuonna 1391 hän aloitti Konstantinopolin piirityksen. Bysantin keisarin Johannes V Palaiologoksen pyynnöstä uusi ristiretki suunnattiin Bayezidia vastaan. Vuonna 1396 kristittyjen joukot kärsivät Unkarin kuninkaan ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Sigismund Luxemburgilaisen alaisuudessa tappion Nicopoliksen taistelussa. Konstantinopolin piiritys kesti vuoteen 1398, jolloin bysanttilaiset maksoivat huomattavan summan, jotta Bayezid lopettaisi piirityksen.


title: Bayezid I

text: Vuonna 1400 mongolien sotapäällikkö Timur Lenk onnistui suostuttelemaan osmanienn valloittamat kuningaskunnat liittymään mukaan sotaretkelleen osmaneja vastaan. Kohtalokkaassa Ankaran taistelussa 20. heinäkuuta 1402 Timur onnistui kaappaamaan Bayezidin vangikseen. Jotkin aikalaislähteet kertovat, että Timur piti häkkiin kahlittua Bayezidia voitonmerkkinään. On paljon tarinoita Bayezidin vankeudesta – kuten tarina, jonka mukaan Timur käytti Bayezidia jalkajakkaranaan. Kuvauksia pidetään kuitenkin yleisesti perättöminä, sillä Timurin omien hovihistorioitsijoiden mukaan Bayezidia kohdeltiin varsin hyvin ja Timur suri hänen kuolemaansa. Myös muiden johtajien kohtelu osoittaa, että Timur aikoi tosissaan palauttaa Bayezidin osmanien valtakunnan hallitsijaksi. Vuotta myöhemmin Bayezid kuoli; joidenkin lähteiden mukaan hän teki itsemurhan.


title: Bayezid I

text: Bayezidin kuoltua valtakunta ajautui 11 vuotta kestäneeseen hajaannusvaiheeseen ja sisällissotaan, jonka aikana valtakunnalla ei ollut selkeää hallitsijaa, vaan kukin Bayezidin viidestä pojasta tavoitteli vuorollaan valtaa. Voitettuaan jokaisen veljistään valta periytyi viimein Mehmedille, jonka Timur Lenk alun perinkin valitsi Bayezidin seuraajaksi.


title: Chang’e-1

text: Chang'e-1 (CH-1, kiinaksi 嫦娥一号) on Kiinan ensimmäinen kuuluotain. Chang'e-1 laukaistiin Xichangin avaruuskeskuksesta 24. lokakuuta 2007 kello 12.05 Suomen aikaa. Kantorakettina toimi Pitkä marssi 3A. Luotain asettui onnistuneesti Kuuta kiertävälle radalle 5. marraskuuta 2007 klo 5.37 Suomen aikaa. . Missio päättyi suunnitelman mukaan 1. maaliskuuta 2009, jolloin avaruusluotain lennettiin Kuun pintaa päin (1,50 astetta eteläistä leveyttä ja 52,36 astetta itäistä pituutta) .


title: Chang’e-1

text: Kiinan kansantasavalta on aloittanut kymmenvuotisen Kuu-ohjelman (中国探月), joka huipentuu miehittämättömään näytteidenhakuun Kuusta vuonna 2017. Ohjelmaa johtaa Luan Enjie. Kiinan avaruushallinnon johtaja Sun Laiyan on todennut Kuu-ohjelman olevan oleellinen osa Kiinan avaruussuunnitelmaa.


title: Chang’e-1

text: Ohjelman toteutus alkoi vuoden 2007 jälkipuolella, jolloin Kiina laukaisi ensimmäisen kuuluotaimensa. Ohjelman toinen alus on kuuajoneuvo, joka lähetetään matkaan vuonna 2012. Toinen pehmeästi laskeutuva alus laukaistaan vuonna 2017. Se hakee materiaalinäytteitä Maahan.


title: Chang’e-1

text: Euroopassa ja Yhdysvalloissa on esitetty arvioita, että Kiina aikoisi tehdä miehitettyjä lentoja Kuuhun ja perustaa sinne kuuaseman. Nämä väitteet ovat kuitenkin paljolti länsimaiden tarpeisiin eli mielikuvan luomiseen ESA:ssa ja NASA:ssa, että kyseessä on uusi avaruuskilpa. Tämän mielikuvan toivotaan aikaansaavan ESAn ja NASAn tutkimusohjelmien rahoituksen kasvun vaatiman merkittävän poliittisen tuen syntymisen.


title: Chang’e-1

text: Luotaimen nimi on Chang'e-1 (CH-1), joka tulee kiinalaisen mytologian kuun jumalattaresta Chang'esta (嫦娥). Aluksen pääsuunnittelija on Ye Peijian. Alus painaa runsaat 2000 kg ja asettui Kuuta 300 kilometrin korkeudella kiertävälle radalle 5. marraskuuta 2007.


title: Chang’e-1

text: Kiinan avaruushallinto myi kuuluotaimen laukaisuun 2000 lippua. Yhden lipun hinta oli 800 renminbiä (80 euroa). Alkuperäisen suunnitelman mukaan lippuja olisi myyty vain Kiinan kansantasavallan kansalaisille, mutta lopulta myös turistit saivat ostaa pääsylippuja..


title: Chang’e-1

text: Chang'e-1 tutkii Kuuta ja lähiavaruutta useilla laitteilla. Sen tehtäviä ovat mm. Kuun pinnan kolmiulotteisen kartan muodostaminen sekä kartoittaa Kuun pinnan geologiaa. Lisäksi luotain tutkii Helium-3:n esiintymistä Kuussa, Hiukkasilmaisimillaan Chang'e-1 tutkii aurinkotuulen koostumusta ja muutoksia alueella, joka sijaitsee 40 000–400 000 kilometrin etäisyydellä Maasta.


title: Chang’e-1

text: Chang'e-1:n laitteisto kattaa seuraavat tutkimuslaitteet:


title: Chang’e-1

text: Kiinan seuraava kuuluotain Chang'e 2 laukaistiin kohti Kuuta 1. lokakuuta 2010. . Se on Kuuta kiertävä luotain, mutta testaa myös pehmeän laskeutumisen tekniikoita. Vuonna 2013 Kiina laukaisi Chang'e-3 aluksen, joka koostui laskeutujasta ja mukana olevasta ajokista. Vuonna 2017 Kuusta aiotaan hakea näytteitä.


title: Chang’e-1

text: Myöhempiä missioita varten Kiina kehittää Pitkä Marssi 5-kantoraketin


title: Helsingin Polkupyöräilijät

text: Helsingin Polkupyöräilijät (lyhenne HePo, , ) on Helsingissä toimiva pyöräilijöiden etujärjestö. Yhdistys pyrkii vaikuttamaan lainsäädääntöön ja liikennesuunnitteluun pyöräliikenteen olosuhteiden kehittämiseksi. Yksi HePon keskeisistä toimintatavoista on pyöräilyretkien järjestäminen.


title: Helsingin Polkupyöräilijät

text: Yhdistys on perustettu vuonna 1981. Yhdistys ei harjoita kilpailutoimintaa. Helsingin Polkupyöräilijät on Euroopan pyöräilyjärjestöjen European Cyclists' Federationin jäsen Pyöräliiton kautta.


title: Helsingin Polkupyöräilijät

text: HePo osallistuu Fillari- ja GoExpo-messuille ja järjestää erilaisia tapahtumia valtakunnallisen Pyöräilyviikon yhteydessä sekä syksyisin Autottomana päivänä.


title: Helsingin Polkupyöräilijät

text: Helsingin Polkupyöräilijät pyrkii aktiivisesti edistämään polkupyöräilyn edellytyksiä ja liikenneturvallisuutta pääkaupunkiseudulla ja koko Suomessa. Yhdistys tekee yhteistyötä kaupunki- ja liikennesuunnittelijoiden kanssa. Yhdistyksen jäseniä osallistuu erilaisiin liikennepoliittisiin työryhmiin, joissa he toimivat polkupyöräilijöiden puolesta niin kunnallisella kuin valtiollisellakin tasolla. Yhdistys vaikuttaa jäsenistönsä välityksellä lisäksi Pääkaupunkiseudun ulkoilukarttojen tekemiseen.


title: Helsingin Polkupyöräilijät

text: Helsingin Polkupyöräilijät on puoluepoliittisesti sitoutumaton.


title: Helsingin Polkupyöräilijät

text: Yhdistyksen organisoimat pääkaupunkiseudun pyöräretket keräävät runsaasti osallistujia, myös jossain määrin jäsenten ulkopuolelta. Yhdistys on harjoittanut ohjattua retkitoimintaa toimintansa alusta alkaen. Kesäkauden retket ovat ohjattuja ja jatkuvat huhtikuun puolivälistä lokakuun puoliväliin. Kesäkauden pyöräretket ovat 30-80 kilometriä pitkiä. Yhdistys järjestää aktiiviharrastajille pyöräilyretkiä myös talvikaudella ja pitempiä kuntopyöräilyjä lauantaisin.


title: Sääkilta

text: Sääkilta ry on vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö, joka toimi vuodet 1967–2002 nimellä Säämieskilta ry. Sen tarkoituksena on vaalia maanpuolustushenkeä ja toimia sääpalvelutehtävistä kiinnostuneiden yhdyssiteenä, vaalia killan piiriin kuuluvia historiallisia perinteitä ja yhteisiä muistoja, edistää alalla palvelevien varusmiesten viihtyvyyttä sekä tukea vaikeuksiin joutuneita sotaveteraaneja ja kiltalaisia.


title: Sääkilta

text: Killan nykyinen puheenjohtaja on Pasi Hölttä.


title: Aleksei Kosygin

text: Aleksei Nikolajevitš Kosygin [kɐˈsɨgʲɪn] ( kyrillisesti Алексей Николаевич Косыгин, 21. helmikuuta 1904 Pietari – 18. joulukuuta 1980 Moskova) oli venäläinen poliitikko ja Neuvostoliiton Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja eli pääministeri 1964–1980.


title: Aleksei Kosygin

text: Kosygin syntyi työväenluokkaiseen perheeseen. Kosygin liittyi puna-armeijaan 15-vuotiaana vuonna 1919. Hän taisteli Venäjän sisällissodassa. Hän opiskeli Leningradin osuuskuntaopistossa ja työskenteli Siperiassa. Hän liittyi kommunistipuolueeseen vuonna 1927. 1930-luvulla hän opiskeli Leningradin tekstiili-instituutissa ja toimi insinöörinä ja viimein johti 1937–1938 tekstiilitehdasta Leningradissa.


title: Aleksei Kosygin

text: Stalinin suuri vaino johti puoluehallinnon virkojen vapautumisiin ja Kosygin sai kokopäivätyön puolueessa vuonna 1938. Hänestä tuli Leningradin puolueen teollisuus- ja liikennehallinnon johtaja ja Leningradin pormestari. Hänet nimitettiin Neuvostoliiton hallituksen tekstiiliteollisuuden kansankomissaariksi vuonna 1939. Samana vuonna hänet valittiin puolueen keskuskomiteaan. 1940–1946 Kosygin oli kansankomissaarien neuvoston varapuhemiehenä vastuullaan kulutustavarateollisuus. Hän toimi Venäjän SFNT:n johdossa 1943–1946.


title: Aleksei Kosygin

text: Toisen maailmansodan jälkeen Kosyginista tuli politbyroon ehdokasjäsen. Politbyroon täysjäsen hänestä tuli vuonna 1948. Kosygin toimi rahaministerinä vuonna 1943–1946, kevyen teollisuuden ministerinä 1953 asti ja kulutustavarateollisuusministerinä 1953–1954. Hänet nimitettiin varapääministeriksi 21. joulukuuta 1953.


title: Aleksei Kosygin

text: Kosygin erotettiin politbyroosta hiukan ennen Stalinin kuolemaa. On arveltu hänen joutuneen Stalinin epäsuosioon. Hän oli muutaman vuoden syrjässä. Nikita Hruštšovin aikana hänet nimitettiin uudelleen korkeimman neuvoston puhemiehistöön (presidiumiin) vuonna 1957 ja politbyroon täysjäseneksi vuonna 1960.


title: Aleksei Kosygin

text: Kun Hruštšov syrjäytettiin, Kosyginista tuli ministerineuvoston puheenjohtaja eli pääministeri lokakuussa 1964 troikassa Brežnevin ollessa pääsihteerinä ja Nikolai Podgornyi presidiumin puhemiehenä.


title: Aleksei Kosygin

text: Kosyginin esitti uudistusohjelman syyskuussa 1965. Ohjelmassa oli taloudellisen ylikeskittymisen ja byrokratian purkaminen. Tavoitteena oli talouden hajauttaminen ja kulutustavaroiden tuotannon lisääminen. Edelleen kuitenkin Moskovan byrokratia päätti hinnoista, ei vapaa kilpailu. Maataloustuotantoa parannettiin antamalla vapauksia maatalouden harjoittajille, kuten lupa omistaa suurempia yksityispalstoja. Kosyginin uudistukset koskivat vain pientä osaa teollisuustuotannosta. Brežnev ei hyväksynyt Kosyginin uudistuksia ja uudistusohjelma lakkautettiin. Kuitenkin Kosygin säilytti asemansa pääministerinä ja politbyroossa vuoteen 1980. Saadessaan tarpeeksi valtaa hoitaa maataan, Kosygin pyrki tekemään päivittäin töitä vähintään 15 tuntia.


title: Aleksei Kosygin

text: Erkki Tuomioja kuvaa Esa Seppäsen väitöskirjan (ks. alla) arviossaan, miten ”Kosyginia leimasi aito vaatimattomuus, asioihin paneutuminen ja uutteruus, kun taas Brežnevin hallitsevat ominaisuudet olivat mukavuudenhalu, sentimentaalisuus ja turhamaisuus”. Tuomiojan mukaan Kekkosen voi sanoa jopa ystävystyneen Kosyginin kanssa, kun taas suhde Brežneviin jäi etäisemmäksi.


title: Aleksei Kosygin

text: Vahvasti alkoholisoitunut Kosygin sairastui ja luovutti tehtävänsä lokakuussa 1980, vain muutama viikko ennen kuolemaansa.


title: Hampurilainen

text: Hampurilainen on ruokalaji, joka koostuu kahdesta sämpylän puolikkaasta, joiden välissä on jauhelihapihvi. Pihvi koostuu useimmiten pelkästä naudanlihasta. Sämpylän väliin laitetaan myös kasviksia, kuten salaattia ja tomaattia, sekä maustekastikkeita, kuten esimerkiksi majoneesia, sinappia tai ketsuppia.


title: Hampurilainen

text: Hampurilaisia syödään usein etenkin hampurilaisiin erikoistuneissa pikaruokaloissa, joiden ketjuista monet ovat kansainvälisesti tunnettuja, kuten McDonald's ja Burger King. Useimmat hampurilaisravintolat tarjoavat hampurilaisen, virvoitusjuoman ja ranskanperunoiden yhdistelmää yhteishintaan, jota kutsutaan hampurilaisateriaksi. Hampurilaisia tarjoillaan myös muissa ravintoloissa ja valmistetaan kotona.


title: Hampurilainen

text: Hampurilaisen nimitys juontunee Hampurissa suositusta saman tyyppisestä ruokalajista, joka uudisasukkaiden mukana Amerikkaan kulkeuduttuaan jalostui nykyään tunnettuun muotoon. Jauheliharuoat olivat suosittuja Pohjois-Saksassa, ja hampurinpihviksi kutsuttu ruokalaji muuttui Yhdysvalloissa sämpylän, aluksi leipäpalojen, väliin laitetuksi naudanlihapihviksi lisukkeineen.


title: Hampurilainen

text:
Hampurilaisen suosittu muunnos juustohampurilainen keksittiin Yhdysvalloissa vuonna 1935. Juustohampurilainen on nimensä mukaisesti hampurilainen, jonka pihvin päällä on juustoviipale.
Tämän jälkeen hampurilaisesta on kehitetty lukuisia erilaisia versioita, joissa hampurilaista on suurennettu (esimerkiksi kerroshampurilainen) tai pihvin tilalle vaihdettu jotain muuta, kuten paneroitu kana- tai kalafilee. Joissakin tapauksissa käytetään myös esimerkiksi kebablihaa tai kasvispihviä.


title: Hampurilainen

text: Hampurilainen on usein epäterveellisen ruuan maineessa, ja sitä pidetään yleisesti roskaruokana. Usein etenkin pikaruokalaketjujen hampurilaiset sisältävätkin runsaasti energiaa, huonolaatuista rasvaa ja puhdistettuja hiilihydraatteja, mikä nostaa nopeasti verensokeria ja saa aivot tuottamaan hyvänolon hormoneja. Lisäksi esimerkiksi tavallinen kerroshampurilainen sisältää runsaasti fruktoosisiirappia ja natriumia, mikä lisää myös riskiä sairastua esimerkiksi diabetekseen ja sydänsairauksiin. Hyvänolon hormoneja tuottavat vaikutukset, samoin kuin fruktoosi ja natrium, lisäävät myös riskiä ajautua pikaruokakoukkuun. On kuitenkin myös mahdollista valmistaa terveellisempi hampurilainen esimerkiksi korvaamalla valkoinen sämpylä täysjyväsämpylällä sekä lisäämällä hampurilaisen väliin reilusti kasviksia, kuten sipulia, tomaattia, yrttejä ja herkkusieniä. Lisäksi runsaasti rasvaa sisältävät ainekset, kuten majoneesi, voidaan jättää pois ja pihvi voidaan tehdä vähärasvaisesta lihasta. Ketsuppiakin voidaan käyttää terveelliseen hampurilaiseen, sillä tomaatin sisältämä terveellinen lykopeeni imeytyy elimistöön parhaiten juuri kuumennetusta tomaatista.


title: Hampurilainen

text: Suomessa merkittäviä hampurilaisten myyjiä ovat suuret hampurilaisketjut, kuten Hesburger, McDonald’s, Rolls ja ScanBurger. Maailman toiseksi suurin hampurilaisketju Burger King palasi vuoden 2013 lopulla Suomen markkinoille ja on avannut jo useita ravintoloita. Hampurilaisia myyvät myös grillikioskit ja huoltoasemat. Hampurilaisia saa myös einestuotteena päivittäistavarakaupoista. Niissä hampurilainen on valmiina, ja se vain lämmitetään mikroaaltouunissa. Täytteitä voi itse lisätä makunsa mukaan.


title: Hampurilainen

text: Suomen ensimmäisiä hampurilaisravintoloita oli Elannon omistama Speedy, joka toimi pyöreässä liiketilassa keskellä Helsingin Asematunnelia sekä lisäksi ainakin Töölöntullissa Mannerheimintie 69:ssä. Toinen varhaisista hampurilaisravintoloista Helsingissä oli Fazerin ja Nestlén yhteisyritys Go-Inn. 1970-luvun puolessavälissä Bulevardin ja Yrjönkadun kulmassa sekä Simonkadulla ja Hämeentiellä oli englantilaisen Wimpy-ketjun pöytiintarjoiluun perustuva hampurilaisravintola. Suomessa Wimpy-ravintoloita pyöritti Matkaravinto Oy. Helsingin Osuuskauppa avasi vuonna 1975 Omena-nimisen hampurilaisravintolan Lasipalatsin kulmaan, mutta kokeilu jäi lyhytikäiseksi.


title: Hampurilainen

text: Tukoon kuulunut Tukku Oy toi Suomeen 1970-luvun puolivälissä Carrols-hampurilaisketjun. Vuodesta 1997 Keskon omistama Carrols myytiin 2002 nopeasti kasvaneelle Hesburgerille, joka yritti ylläpitää sitä toisena ketjunaan mutta sulautti sen lopulta Hesburger-merkin alle. 1980-luvun alussa Alko toi Suomeen ruotsalaisen Clockin, jolla oli pääkaupunkiseudulla puolen tusinaa ravintolaa 1990-luvulle asti. Burger King toimi Helsingissä ja Tampereella 1980-luvun alkupuolen, kunnes Suomeen 1984 tullut McDonald’s osti sen toiminnot. Uudelleen Burger King rantautui Suomeen 2013.


title: LISA

text: LISA (, ) on ESAn ja NASAn kaavailema yhteinen tutkimushanke. LISA-satelliittien avulla pyritään mittaamaan gravitaatioaaltoja ja havaitsemaan gravitoneja, jollaisia teorian mukaan syntyy, kun musta aukko nielaisee massiivisen neutronitähden.


title: LISA

text: Hanke on suunnitteluvaiheessa, ja mittausten oli tarkoitus alkaa vuoden 2015 tietämillä.


title: LISA

text: LISAn teknologioita kehitetään ESAn rakenteilla olevassa LISA Pathfinder -satelliitissa, joka laukaistiin avaruuteen vuonna 2012. NASA toimittaa osan LISA Pathfinderin teknologioista.


title: LISA

text: Mittaus perustuu laser-interferometriaan. Kolme tasasivuisen kolmion kärkiin sijoittuvaa avaruusalusta muodostaa suuren Michelsonin interferometrin, jonka sivujen pituus on viisi miljoonaa kilometriä. Alusten väliset etäisyydet pidetään vakiona lasermittauksen ja "vastuksettoman lennon" (drag free) avulla, joka aikaansaadaan kompensoimalla esimerkiksi Auringon säteilypaineen aikaansaama vastus hyvin tarkkojen ionimoottorien työntövoimalla. Kun gravitaatioaalto muuttaa aika-avaruutta kahden aluksen välillä, muutoksen pitäisi olla mitattavissa sivujen suhteellisista pituuksista.


title: Lontoon laivastosopimus

text: Lontoon laivastosopimus solmittiin 22. huhtikuuta 1930 Italian, Japanin, Ranskan, Britannian ja Yhdysvaltain välillä. Sopimuksella säädeltiin sukellusvenesodankäyntiä ja rajoitettiin laivastovarustelua.


title: Lontoon laivastosopimus

text: Sopimus laajensi Washingtonin laivastosopimuksen ehtoja. Sen solmiminen oli jatkoa vuonna 1927 keskeytyneelle Geneven laivastokonferenssille, jossa ei ollut päästy sopuun Britannian ja Yhdysvaltain välisten erimielisyyksien vuoksi.


title: Lontoon laivastosopimus

text: Sopimuksen osapuolet sitoutuivat olemaan rakentamatta uusia taistelulaivoja ja lentotukialuksia vuoteen 1937 asti. Myös joukko taistelulaivoja ja lentotukialuksia tuli romuttaa. Olemassa olevia aluksia sitouduttiin olemaan muuntamatta lentotukialuksiksi. Rakennettavien sukellusveneiden uppouma rajoitettiin 2 032 tonniin. Sopimus sääti ylärajan vuoteen 1937 mennessä rakennettavien risteilijöiden (yli 155 mm tykeillä varustettujen raskaiden risteilijöiden ja kevyemmin aseistettujen kevyiden risteilijöiden), hävittäjien ja sukellusveneiden yhteenlasketulle tonnimäärälle sekä kunkin alusluokan kokonaistonnimäärälle erikseen.


title: Lontoon laivastosopimus

text: Sukellusvenesotaa koskevat artiklat julistivat, että sukellusveneitä koski sama kansainvälinen oikeus kuin pinta-aluksia. Lisäksi kauppa-alusta, joka ei joko kieltäytynyt pysähtymästä tai tehnyt aktiivista vastarintaa, ei saanut upottaa, ennen kuin sen miehistö ja matkustajat oli toimitettu turvaan.


title: Lontoon laivastosopimus

text: Seuraava laivastovarustelun rajoitusyritys oli Geneven toinen laivastokonferenssi vuonna 1932.


title: Adolf Galland

text: Adolf Josef Ferdinand Galland (19. maaliskuuta 1912 Westerholt, Saksa – 9. helmikuuta 1996 Remagen-Oberwinter, Saksa) oli toisen maailmansodan hävittäjälentäjä ja natsi-Saksan hävittäjäilmavoimien komentaja "General der Jagdflieger" vuosina 1941−1945. Galland saavutti 103 ilmavoittoa ja sai rautaristin ritariristin tammenlehvin, miekoin ja timantein. Gallandin pudotussuhde oli 4.09.


title: Adolf Galland

text: Galland oli nelilapsisen perheen toinen lapsi. Hän harrasti jo kouluaikanaan ensin lennokkeja ja sitten liitokoneita; näillä virallisesti rohkaistuilla harrastuksilla pystyttiin kiertämään Versailles’n rauhansopimuksen määräyksiä ja kouluttamaan lentäjiä. Myös kaksi hänen veljistään oli sotilaslentäjiä: Paul Galland kaatui vuonna 1942 ja Wilhelm-Ferdinand ”Wutz” Galland vuonna 1943.


title: Adolf Galland

text: Galland valmistui Hindenburg Gymnasiumista Buerissa vuonna 1932 ja sai palkinnoksi isältään valmistumisen johdosta Grunau-Baby purjekoneen. Tällä koneella hän lensi rinnetuulessa 2h 6min ja 5s kestävän paikallisen aikalento-ennätyksen. Hän osallistui Braunschweisissa kymmenen päivää kestäviin valintakokeisiin ja pääsi opiskelemaan Lufthansan ilmailukouluun ennen kuin siirtyi uuteen ja Versailles’n rauhansopimuksen vastaiseen Luftwaffeen vuonna 1933. Samana vuonna hän oli mukana ryhmässä, joka koulutettiin hävittäjälentäjiksi Italian ilmavoimissa. Vuonna 1934 Galland astui virallisesti aktiviipalvelukseen maavoimiin. Tänä aikana hän suoritti upseeritutkinnon luutnantiksi lokakuussa 1934. Vuonna 1935 Luftwaffen salaus lopetettiin. Samana vuonna Galland siirtyi "Jagdgeschwader 2 Richthofenin" ensimmäiseen hävittäjäryhmään, joka silloin sijaitsi Döberitzissä.


title: Adolf Galland

text: Vuonna 1935 Gallandille sattui onnettomuus matalalla suoritetun syöksykierteen oikaisun myöhästyessä. Hän sai kallonmurtumia ja vasen silmä vahingoittui. Hän sai jatkaa lentäjän uraansa komentajan ”hukatessa” lääkärinlausunnon. Vuonna 1936 hän oli uudelleen onnettomuudessa yrittäessään laskua epäkuntoisella koneella. Lausunto silmän kunnosta paljastui johtaen selvityksiin ja uuteen lääkärintarkastukseen lentokelpoisuuden toteamiseksi. Galland selviytyi näöntarkastuksesta opettelemalla toverinsa varastaman tarkistustaulun ulkoa.


title: Adolf Galland

text: Espanjan sisällissodan aikana hän komensi Legion Condorin laivuetta El Ferrolissa vuoden 1937 keskivaiheilla. Tällöin hänen käytössään oli kaksitasoinen Heinkel He 51, jolla hän suoritti yli 300 tehtävää. Vuonna 1939 hänelle myönnettiin Espanjan risti.


title: Adolf Galland

text: Juuri ennen toisen maailmansodan puhkeamista Galland ylennettiin kapteeniksi. Sodan alettua hän toimi ilmasta-maahan operaatioissa Puolan offensiivissa. Vuoden 1940 huhtikuussa Galland siirrettiin Jagdgeschwader 27 -hävittäjärykmenttiin, rykmentin komentajan adjutantiksi. Kesäkuusta 1940 lähtien Galland lensi Jagdgeschwader 26 ”Schlageterissä”, III./JG 26:n laivueenkomentajana (), taistelussa Britanniasta. Yksikkö toimi Pas de Calaisista käsin Messerschmitt Bf 109 E-koneilla. Galland ylennettiin heinäkuussa majuriksi, elokuussa 1940 hän sai komennuksen JG 26:n rykmentinkomentajaksi () ja marraskuussa hänet ylennettiin everstiluutnantiksi. Vuoden 1940 loppuun mennessä Gallandilla oli 58 ilmavoittoa. Hänet ammuttiin alas kaksi kertaa saman päivän, 21. kesäkuuta 1941, aikana.


title: Adolf Galland

text: Gallandin mielestä Messerschmitt Bf 109 F-version aseistus oli liian kevyt, joten hänellä oli käytössään aseistuksen osalta sarjatuotantokoneista poikkeavia hävittäjiä. Näitä olivat muun muassa kaksi Bf 109 F-2 -koneyksilöä, joista toiseen oli asennettu 20 mm:n siipitykit (kuten E-versiossa) ja toiseen 13 mm:n runkokonekiväärit 7,9 mm:n konekiväärien tilalle. Gallandin nimikkokoneissa oli lisäksi useiden lähteiden mukaan sikarinsytytin ja -pidike. Tämä oli ylellisyys josta hän ei myöhemminkään luopunut.


title: Adolf Galland

text: Gallandin saavutettua 97:n voittonsa marraskuussa 1941, Hermann Göring valitsi hänet "General der Jagdfliegeriksi" Werner Möldersin jälkeen, joka oli saanut surmansa Heinkel He 111 -pommikoneen lento-onnettomuudessa matkustajana matkalla Ernst Udetin hautajaisiin. Gallandista tuli Saksan nuorin kenraali. Tässä asemassa hänellä ei ollut muita esimiehiä kuin itse Adolf Hitler ja Hermann Göring. Hän ei enää osallistunut taistelulentoihin, mutta järjesti ilmapuolustuksen "Scharnhorstin", "Gneisenaun" ja "Prinz Eugenin" Kanaalin läpipurjehdusta varten ja vastasi valtakunnan ilmapuolustuksesta. Toukokuun 22. päivä vuonna 1943 Galland lensi yhtä ensimmäisistä Messerschmitt Me 262 -prototyypeistä.


title: Adolf Galland

text: Galland kritisoi jatkuvasti esimiestään Göringiä ja etääntyi natsihierarkiasta. Eräässä vaiheessa Göring aikoi pidättää Gallandin mutta ei saanut Hitleriltä siihen lupaa. Galland yritti vaikuttaa Hitlerin mielipiteeseen Me 262 -koneen käyttämiseen hävittäjänä kehottamalla palkittavia hävittäjäohjaajia korostamaan teknisesti ylivoimaisen hävittäjän saamisen tärkeyttä keskustelussa Hitlerin kanssa.Tällaista keskustelua kuvailee ässä Johannes Steinhoff. Galland oli raivoissaan Hitlerin päätöksessä antaa käsky puhua Me 262 -suihkukoneesta vain pika- tai salamapommittajana. Gallandille ei myöskään kerrottu aikeista käyttää Yhdysvaltojen päiväpommituslentojen massatorjuntaan kokoamaansa hävittäjäreserviä Ardennien hyökkäyksen tukemiseen. Hän vastusti hävittäjien siirtoa valtakunnanpuolustuksesta länsirintamalle tukikohtaverkoston ja sen organisaation hajottua peräännyttäessä. Galland erotettiin tammikuussa 1945 ”hävittäjäkapinan” jälkeen ja hänen paikkansa otti Gordon Gollob, jota Heinrich Himmler oli suositellut Göringille Gallandin korvaajaksi.


title: Adolf Galland

text: Maaliskuussa Galland muodosti Me 262 -koneilla varustetun Jagdverband 44 -eliittiyksikön ja johti sitä viimeiseen tehtäväänsä 26. huhtikuuta 1945 asti, jolloin hän haavoittui saattohävittäjän hyökkäyksessä ahdistaessaan B-26 Marauder -pommikoneita. Hän oletti koneen olleen North American P-51 Mustang. On selvinnyt, että hänet yllätti jyrkällä puolivaakakierteellä alaspäin Republic P-47 Thunderbolt.


title: Adolf Galland

text: Hän pystyi tekemään hätälaskun tukikohtaansa joka oli matalahyökkäyksen kohteena. Mekaanikon onnistui noutaa hänet telaketjuautolla turvaan.


title: Adolf Galland

text: Gallandin viimeiset lentäjät polttivat jäljellä olleet suihkukoneensa juuri ennen kuin amerikkalainen panssarikärki saarsi ne.


title: Adolf Galland

text: Sodan päättyessä Gallandin miehet polttivat suihkuhävittäjänsä vain hetkeä ennen kuin ne olisivat joutuneet yhdysvaltalaisten käsiin. Galland vangittiin 14. toukokuuta 1945 ja hän oli sotavankeudessa 1947 saakka. Tämän jälkeen hänet otettiin Kuninkaallisiin ilmavoimiin luennoimaan taktiikasta.


title: Adolf Galland

text: Vuosina 1948–1955 Galland ja muutamat muut Luftwaffen veteraanit konsultoivat Argentiinan ilmavoimia. Focke-Wulf-lentokonetehtaan kuulu suunnittelija Kurt Tank otti Gallandiin yhteyttä kesällä 1948. Hän kertoi, että argentiinalaiset olivat tarjonneet Tankille pestiä suunnitella suihkuhävittäjää Juan Perónin hallitukselle. Tank oli keräämässä itselleen mukaan suunnittelijaryhmää, johon kuului monia hänen entisiä saksalaisia kollegoita ja työtovereita. Galland olisi enemmän kuin tervetullut ko. ryhmään, joka tarvitsi kokenutta lentäjää suihkukonekouluttajaksi. Galland työskenteli Argentiinassa vuoteen 1954 ja sai tunnustukseksi muun muassa Argentiinan kunniasotilaslentäjä-arvonimen.


title: Adolf Galland

text: Galland palasi Saksaan 1954 ja perusti ilmailu- ja konsultointiyrityksen. Hänen omaelämäkertansa julkaistiin saksaksi vuonna 1954 ja suomeksi nimellä "Ensimmäiset ja viimeiset" vuonna 1956. Hän kirjoitti esipuheen Erich Hartmannin 1986 ilmestyneeseen elämäkertaan, joka ilmestyi suomeksi 2003.


title: Rönnskär

text:
Rönnskär on saari Kirkkonummella, Porkkalanniemen eteläpuolella. Rönnskär on Puolustusvoimien vartiolinnake ja siten sotilasaluetta. Saaressa on myös lintuasema Rönski, joka on lintuharrastajien ja rengastajien käytössä. Saaressa on suojainen satama. Saarelle rantautuminen edellyttää asianmukaista kulkulupaa Upinniemen varuskunnasta. Rönnskär tarkoittaa suomeksi Pihlajakaria, mutta ruotsinkielinen nimi on vakiintunut käyttöön.
Rönnskärin vartiolinnake kuuluu Mäkiluodon linnakkeeseen ja Suomenlinnan Rannikkorykmenttiin. Linnakkeen pääase on 130 TK -tornikanuuna.


title: Rönnskär

text: Saaressa on vuonna 1800 valmistunut majakka. Se on Suomen toiseksi vanhin. Rönnskärin majakkasaarella asui enimmillään parikymmentä asukasta ympäri vuoden. Majakka jäi pois käytöstä Porkkalan majakan valmistuttua Kallbådan luodolle ulommas merelle 1928. Huipulla sijaineen lyhtykojun paikalle tehtiin vuonna 1928 nykyinen huone pienine ikkunoineen. Majakan huipulla on myös puolustusvoimien merivalvontatutkan antenni, merivartijoiden ja VTS-keskuksen käytössä oleva kääntyvä kamera, sekä VTS-järjestelmän tutka-antenni.


title: Rönnskär

text: Majakassa kuvattiin vuonna 1927 Erkki Karun ohjaama mykkäelokuva "Nuori luotsi", jonka pääosassa näytteli Joel Rinne. Majakka oli vielä silloin alkuperäisessä asussaan.


title: Rönnskär

text: Rönsskärilä on osallistuttu kansainväliseen majakka- ja majakkalaivaviikonloppuun 2004 puolustusvoimien Viestikoulun OI3W -amatööriradioaemalla ja osallistutaan 19. elokuuta 2017 merivoimien Upinniemen sotilasradioamatöörit OI2HJ-amatööriradiosemalla.


title: Toinen triumviraatti

text: Toinen triumviraatti oli vuosina 43-33 eaa. Rooman valtakuntaa hallinnut kolmen miehen ryhmä, johon kuului Marcus Antonius, Gaius Octavianus ja Marcus Aemilius Lepidus. Virallisesti toisen triumviraatin nimi oli triumviri rei publicae constituendae (kolmimiehinen toimikunta valtakunnan olojen vakiinnuttamiseksi). Virallista toista triumviraattia edelsi epävirallinen ensimmäinen triumviraatti, jonka muodostivat Julius Caesar, Pompeius ja Crassus.


title: Toinen triumviraatti

text: Lepiduksen valta hiipui kuitenkin ajan myötä. Vuonna 42 eaa. Lepiduksen hallinnassa oli vain African provinnsi ja vuonna 36 eaa. Octavianus riisti häneltä lopullisesti triumvirin tittelin. Antoniuksen ja Octavianuksen välit kiristyivät lopulta niin paljon että heidän välilleen syttyi sota. Octavianus kukisti lopulta Antoniuksen ja tämän liittolaisen Kleopatran Aktionin taistelussa. Tämän jälkeen Octavianus oli Rooman valtakunnan kiistaton hallitsija.


title: Toinen triumviraatti

text: Julius Caesarin murhan jälkeen 15. maaliskuuta 44 eaa. Caesarin konsulikumppani Marcus Antoniuksen oli neuvoteltava Caesarin murhaajien Brutuksen ja Cassiuksen kanssa. Caesarin kannattajat ja hänen perillisensä ja postuumisti adoptoitu poika Octavianus eivät kuitenkaan halunneet tehdä yhteistyötä Caesarin murhaajien kanssa ja saivat helposti Caesarin veteraanit puolelleen. Lopulta osapuolet ajautuivat sotaan. Antonius joutui pakenemaan Galliaan Mutinan taistelun jälkeen, kun taas Octavianuksella oli hallussaan suuri Caesarin veteraaneista koostuva armeija. Octavianus palasi Roomaan ja vaati itselleen konsulin virkaa, koska kummatkin konsulit olivat kuolleet Mutinassa. Yllättäen Octavianus solmi kuitenkin liiton Antoniuksen kanssa. Liiton alullepanijana oli Marcus Aemilius Lepidus, joka myös oli entinen Julius Caesarin upseeri.


title: Toinen triumviraatti

text: Toinen triumviraatti muodostettiin virallisesti Rooman kansankokouksessa 27. marraskuussa 43 eaa. säädetyn "Lex Titia" -lain myötä. "Triumvireille" annettiin oikeudet säätää ja kumota lakeja ilman senaatin tai kansan konsultointia. Triumvirien päätöksistä ei myöskään saanut valittaa ja he saivat nimittää kaikki valtion virkamiehet oman harkintansa mukaan. Lisäksi triumvirit jakoivat Rooman valtakunnan alueiden hallinnon keskenään Antonius sai Gallia Cisalpinan ja Gallia Transalpinan; Lepidus Narbonensiksen ja Hispanian; Octavianus puolestaan sai Korsikan, Sardinian ja Sisilian.


title: Toinen triumviraatti

text: Triumvirit antoivat teloittaa 4700 vastustajaansa. Lisäksi he säätivät lain joka antoi Julius Caesarin armeijan veteraaneille maatiloja, joiden entiset omistajat karkotettiin. Osa triumvirien vastustajista hakeutui turvaan Sextus Pompeiuksen luokse Sisiliaan.


title: Toinen triumviraatti

text: Triumvirit aloittivat myös sodan Caesarin murhaajia vastaan, joka kulminoitui Filippoin taisteluihin vuonna 42 eaa. Octavianus sairasteli paljon ja hänen osuutensa Filippoin taistelussa jäi vähäiseksi. Antoniuksen maine kasvoi taas entisestään ja sodan jälkeen tehdyssä uudessa jaossa hän otti hallittavakseen Hispanian Lepidukselta, jolle jätettiin hallittavaksi vain African provinssi. Antonius otti tehtäväkseen itäisten maakuntien uudelleenorganisoimisen.


title: Toinen triumviraatti

text: Vuonna 40 eaa. Octavianus ja Antonius tapasivat Brundisiumissa. Lepidus jätettiin pois kokouksesta, jossa muun muassa Octavianukselle annettiin Gallian ja Illyrian provinssit. Lisäksi sovittiin että Antonius kostaisi Crassuksen kuoleman hyökkäämällä Parthiaan. Octavianuksen tehtäväksi tuli kukistaa Sextus Pompeius, jos tämä ei ollut valmis jonkinlaiseen kompromissiin. Lisäksi päätettiin että osa triumvirien vastustajista armahdettaisiin ja seuraavien vuosien konsulit nimitettiin etukäteen. Vaikka triumvirit jakoivatkin valtakunnan keskenään ei heidän valtansa näillä alueilla ollut täydellinen. Useat kaupungit idässä lähettivät Octavianukselle anomuksia. Sopimuksen sinetöimiseksi Antonius avioitui Octavianuksen siskon Octavian kanssa.


title: Toinen triumviraatti

text: Octavianuksen asema vuonna 40 eaa. oli paljon parempi kuin pari vuotta aikaisemmin. Vuonna 42 eaa. hänen vastuullaan oli vaikea veteraanien asutusongelma, jonka hän kuitenkin oli ratkaissut hyvin. Vaikka Italian tulin olla kummallekin triumvirille yhteistä aluetta, niin käytännössä Antonius tulisi olemaan idässä, kun taas Octavianus pysyisi Roomassa.


title: Toinen triumviraatti

text: Antonius matkusti Italiaan vuonna 37 eaa. neuvottelemaan Octavianuksen kanssa. Octavianus halusi Antoniuksen apua sodassa Sextusta vastaan. Antonius ei ollut kovin kiinnostunut auttamaan häntä, mutta lopulta osapuolet sopivat että Octavianus antaisi Antoniukselle joukkoja ja Antonius puolestaan antaisi Octavianukselle laivoja. Octavianus tarvitsi laivoja, koska Sextus oli pahasti vaurioittanut hänen laivastoaan. Antonius taas tarvitsi joukkoja, koska hän ei pystynyt rekrytoimaan joukkoja Italiasta. Antonius jätti Octavianukselle laivoja, mutta Octavianus ei koskaan lähettänyt lupaamiaan joukkoja.


title: Toinen triumviraatti

text: Vuonna 38 eaa. triumvirien alkuperäinen viisivuotiskausi umpeutui. Octavianus ja Antonius jatkoivat valtakunnan hallitsemista kuitenkin kuten ennenkin. Tilanne oli juridisesti kovin sekava. Triumvirien virkaa voi verrata esimerkiksi konsuleihin, joiden virkakausi oli yhden vuoden mittainen, mutta loppui virallisesti vasta kun konsulit luopuivat virastaan. Toisaalta esimerkiksi provinsseja hallinneiden prokonsulien virkakausi kesti niin kauan että heidän seuraajansa nimitettiin tai saapui paikalle. Selventääkseen tilannetta triumvirit jatkoivat virkakauttaan uudella viisivuotiskaudella, jonka oletetaan olleen tarkoitus päättyä vuoden 33 eaa. lopulla.


title: Toinen triumviraatti

text: Vuonna 36 eaa. Octavianuksen ja Lepiduksen joukot kukistivat Sextuksen Sisiliassa. Lepiduksen joukot jättivät kuitenkin hänet ja liittyivät Octavianuksen armeijaan. Octavianus riisti tämän jälkeen Lepidukselta triumvirin arvon ja hänen provinssinsa. Octavianus liiti African ja Sisilian omiin provinsseihinsa.


title: Toinen triumviraatti

text: Octavianus kukisti Antoniuksen lopullisesti vuonna 31 eaa. Tämän jälkeen Octavianus oli kiistatta Rooman hallitsija.


title: Toinen triumviraatti

text: Triumviraatin aikakautta kuvataan Appianoksen Sisällissodat-teoksessa; Dion Cassiuksen kirjoissa 47-50; Plutarkhoksen Antoniuksen ja Brutuksen elämäkerroissa; Suetoniuksen Augustuksen elämäkerrassa ja Josefuksen teoksissa. Näiden kirjoittajien käyttämät lähteet eivät ole aina tiedossa, mutta Asinius Pollio, Livius ja Quintus Dellius olivat tärkeitä lähteitä ajan tapahtumille. Octavianuksen elämäkerralla oli myös suuri vaikutus ja se sisälsi paljon propagandaa Antoniusta vastaan.


title: Suvanto

text: Suvanto on leveä ja syvä kohta joessa. Suvannossa vesi liikkuu muuta jokea hitaammin, sillä leveässä uomassa vedelle on enemmän tilaa, eikä joki laske paljonkaan suvannon kohdalla.


title: Pooki

text: Pooki voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mortal Kombat

text: Mortal Kombat on tappelupelisarja, jonka loivat alun perin Ed Boon ja John Tobias. Pelisarja tuli tunnetuksi 1990-luvun puolivälissä nimenomaan sen karun, liioitellun ja synkällä tavalla huvittavan väkivaltansa ansiosta. Aikoinaan se oli myös yksi suosituimmista videopelisarjoista. Vaikka "Mortal Kombat" ei ole enää yhtä suosittu kuin aikoinaan, sarja elää edelleen.


title: Mortal Kombat

text: "Mortal Kombatin" ansioiksi luetaan pohjan luominen länsimaisten tappelupelien markkinoille, joita hallitsevat japanilaiset tappelupelit, sekä ns. Juggle-liikkeiden esittely. Juggle-liikkeet perustuvat siihen, että ilmaan lennätetty vastustaja ei voi vaikuttaa hahmonsa toimintaan ennen kuin on laskeutunut maahan ja noussut uudelleen ylös. Pitkittämällä vastustajan ilmalentoa erilaisin iskuin ja hyökkäyksin, taitava pelaaja voi periaatteessa ratkaista ottelun yhdellä liikesarjalla. Käytännössä tällaisen liikesarjan suorittaminen on hyvin hankalaa.


title: Mortal Kombat

text: ESRB, yhdysvaltalainen ikäraja-järjestelmä videopeleille, luotiin Mortal Kombatin väkivaltaisen sisällön ansiosta. Tätä ennen videopeleissä ei vielä ollut minkäänlaisia ikärajoituksia.


title: Mortal Kombat

text: Ensimmäinen "Mortal Kombat" julkaistiin pelihalleihin vuonna 1992. Sarjan luojan, Ed Boonin, mukaan "MK" oli tarkoitettu pelkäksi teknologiatestiksi, eikä Boon olisi uskonut pelin menestyneen yhtä hyvin ilman sen ylilyötyä väkivaltaisuutta. Peli tuli tunnetuksi myös siihen aikaan hyvin realistisena pidetystä grafiikasta. Peli hyödynsi oikeaan kuvamateriaaliin pohjautuvien "spritejen" eli hahmomallien käyttöä. Tätä tekniikkaa hyödynnettiin kaikissa kaksiulotteisissa "MK"-peleissä. Seuraavana vuonna peli käännettiin muun muassa Sega Mega Drivelle ja Super Nintendo Entertainment Systemille. Vaikka SNES-versio oli teknologisesti kehittyneempi, perheystävällisen videopeliviihteen julkaisijan maineesta tarkka Nintendo sensuroi omaa versiotaan rankalla kädellä ja menetti paljon suosiotaan pelin fanikunnan keskuudessa.


title: Mortal Kombat

text: "Mortal Kombat 2" julkaistiin vuonna 1993, Ed Boonin mukaan luovan paineen alla, sillä jatko-osaan mennessä pelien luojilla oli jo niin paljon materiaalia, että sitä kaikkea ei saatu peliin mahtumaan ja käyttämättä jääneen materiaalin määrä tulisi näkymään varsinkin seuraavan pelin kohdalla. "Mortal Kombat II" oli teknisesti edeltäjiään hiotumpi. Se julkaistiin myös usealle kotikonsolille. Tällä kertaa SNES-versio jätettiin sensuroimatta, sillä vastikään vahvistettu ikärajajärjestelmä (suurilta osin ensimmäisen "Mortal Kombatin" kohusta johtuen) velvoitti kaikki pelit läpäisemään ikärajasensorien hyväksynnän. Ikärajamerkinnät tekivät Nintendon pelisisältöjä koskevat ohjesäännöt täten tarpeettomiksi.


title: Mortal Kombat

text: Vuonna 1995 "Mortal Kombatin" pohjalta luotiin ensimmäinen "Mortal Kombat" -elokuva sekä julkaistiin pelisarjan kolmas osa. "Mortal Kombat 3" toi sarjaan enemmän ominaisuuksia, muun muassa kaksi uutta lopetusliikkeitä (Brutalityn ja Animalityn), mutta peli aiheutti hiukan kummastusta sen fanikunnassa, sillä peli ei sisältänyt fanien suosikiksi muodostunutta Scorpion-hahmoa. Tämä motivoi Boonia julkaisemaan pelistä kaksi parannelmaa (hiukan "Street Fighter II":en tapaan): "Ultimate Mortal Kombat 3" ja "Mortal Kombat Trilogy".


title: Mortal Kombat

text: "Mortal Kombat 4" oli sarjan ensimmäinen 3D-peli. Vaikka peli saikin osakseen kritiikkiä sarjan faneilta, menestyi se suhteellisen hyvin lähinnä onnistuneen mainoskampanjansa ansiosta. Osana mainoskampanjaa pelin tekijät tekivät "Mortal Kombat 4 on the road" -kiertueen, joka kiersi ympäri Yhdysvaltoja.


title: Mortal Kombat

text: Vuonna 2003 julkaistu "" oli ensimmäinen MK-peli, jota ei julkaistu pelihalleissa, sillä pelihallien tuottavuus oli laskenut rankasti 2000-luvulla. Tämä sekä vuonna 2005 julkaistu "" yrittivät myös selvästi parannella sarjaa ja houkutella uusia faneja esittelemällä uusia hahmoja ja rikkomalla sarjan kliseitä.Sarjaan kuuluu myös lukuisia väliprojekteja ja lisäosia.Fatality on "Mortal Kombatissa" käytetty lopetusliike, joka tehdään pienellä näppäinyhdistelmällä. Kun tämä on tehty, niin henkilö valmistautuu lopettamaan vastustajansa esimerkiksi repäisemällä pään irti tai sytyttämällä vastustajan tuleen. Kun toinen on kuollut, ruutuun ilmestyy teksti Fatality. issa on Fatality muutettu Kreate-A-Fatality muotoon, jossa voi tehdä haluamansalaisen Fatalityn.


title: Mortal Kombat

text: Muita lopetusliikkeitä ovat "issa" käytetty Multality, jossa henkilö tuhoaa monta vastustajaa kerralla sekä "Mortal Kombat Deceptionissa" käytetty Hara Kiri, jossa vastustaja tappaa itsensä ennen kuin pelaaja ehtii tappaa hänet.


title: Mortal Kombat

text: Tähän joukkoon kuuluu myös "MK3":ssa ja "MKSM":ssä käytetty Brutality. Se on ikään kuin pieni voiman jylläys, jossa hakataan vastustajaa niin kauan, että hän räjähtää tuusan nuuskaksi.


title: Mortal Kombat

text: "MK3:"ssa on käytetty myös seuraavia:


title: Mortal Kombat

text: Mortal Kombatin pohjalta luotiin vuonna 1995 elokuva, "Mortal Kombat", joka laukaisi Paul W. S. Andersonin elokuvauran ja tuotti 125 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria maailmanlaajuisesti. Elokuvaan tehtiin jatko-osa kaksi vuotta myöhemmin nimellä "", jonka kanssa Andersonilla ei ollut mitään tekemistä. Elokuvan näyttelijäkaarti uusittiin täysin, lukuun ottamatta Robin Shouta ja Talisa Sotoa. "Annihilation" oli edeltäjäänsä verrattuna suuri floppi. Tästä huolimatta uutta "Mortal Kombat" -elokuvaa, "ia", suunnitellaan parhaillaan ja sen uskotaan ilmestyvän vuonna 2013. "Mortal Kombat: Devastationin" pääosaa tulee esittämään edelleen Robin Shou.


title: Mortal Kombat

text: "Mortal Kombatin" pohjalta on myös luotu piirretty, "Mortal Kombat: Defenders of the Realm", sekä Hercules- ja -sarjojen hengessä luotu televisiosarja "Mortal Kombat: Conquest". Molempia tehtiin vain yhden tuotantokauden verran.


title: Mortal Kombat

text: Vuonna 2011 debyyttinsä sai myös Kevin Tancharoenin luoma ja ohjaama yhdeksänosainen internetsarja "", joka perustui Tancharoenin internetsuosiota saaneeseen, epäviralliseen "Mortal Kombat" -elokuvatraileriin. Myös pelisarjan toinen kehittäjä, Ed Boon, tekee vierailevan roolin sarjassa televisiotuottajana nimellä ”Ed Goodman”.


title: Meteorologi

text: Meteorologi eli ilmatieteilijä on ilmatieteen eli meteorologian asiantuntija. Suomessa meteorologeja on eniten Ilmatieteen laitoksen palveluksessa. Suurin osa heistä toimii säänennustustehtävissä, mutta monet toimivat myös tutkimus- ja kehitystehtävissä mm. kehittämässä numeerisia säänennustusmalleja. Myös televisiokanavien, Suomessa Yleisradion, MTV3:n sekä Nelosen palveluksessa on meteorologeja, jotka vastaavat televisiossa esitettävistä säätiedotuksista. Suomessa ei ole varsinaista meteorologin tutkintoa, vaan meteorologit ovat suorittaneet yleensä filosofian maisterin tutkinnon. Suomessa meteorologiaa voi opiskella Helsingin yliopistossa Fysikaalisten tieteiden laitoksella Ilmakehätieteiden osastolla.


title: Vladimir Kuts

text: Vladimir Petrovitš Kuts, ven. Владимир Петрович Куц, ukr. Володимир Петрович Куц, "Volodymyr Petrovytš Kuts" (7. helmikuuta 1927 – 16. elokuuta 1975) oli ukrainalainen, Neuvostoliittoa edustanut kestävyysjuoksija, joka juoksi useita maailmanennätyksiä 1950-luvulla ja voitti kaksi olympiakultaa Melbournessa 1956.


title: Vladimir Kuts

text: Urheilu-uransa aikana Kuts oli puna-armeijan upseeri Itämeren laivastossa toimien muun muassa Porkkalan alueella, jonka Suomi oli joutunut vuokramaan jatkosodan jälkeen 1944. Ensimmäistä kertaa hän niitti kansainvälistä kuuluisuutta EM-kilpailuissa 1954 voittamalla 5 000 metrin juoksussa ennakkosuosikit, Tšekkoslovakian Emil Zátopekin ja Ison-Britannian Chris Chatawayn uudella maailmanennätysajalla 13.56,6. 13. lokakuuta 1954 Lontoossa järjestetyssä Lontoo–Moskova-kaupunkiottelussa Chataway voitti Kutsin kirikamppailussa ja teki uuden maailmanennätyksen 13.51,6. Kutsin 3 mailin väliaika 13.27,0 oli myös uusi maailmanennätys. Kuts paransi 5 000 metrin maailmanennätystä uudelleen vain kymmenen päivää myöhemmin juoksemalla Prahassa ajan 13.51,2.


title: Vladimir Kuts

text: Vaikka Kuts menetti maailmanennätyksensä Sándor Iharosille vuonna 1955, oli hän siitä huolimatta yksi ennakkosuosikeista vuoden 1956 olympialaisten 5 000 metrille. Hänen päävastustajansa oli britti Gordon Pirie, joka oli aikaisemmin samana vuonna juossut uuden ME-ajan. Kuts itse taas oli juossut 10 000 metrin maailmanennätyksen 28.30,4 syyskuussa 1956. Olympialaisten 10 000 metrin finaalissa Kuts tapansa mukaan johti kilpailua alusta alkaen. Pirie oli lyöty jo neljä kierrosta ennen maalia ja Kuts juoksi helppoon olympiavoittoon ajalla 28.45,6. Viisi päivää myöhemmin Kuts voitti myös 5 000 metrin olympiakultaa näytöstyyliin ajalla 13.39,6; Pirie jäi hopealle 11 sekuntia hitaammalla ajalla.


title: Vladimir Kuts

text: Vielä vuonna 1957 Kuts juoksi 5 000 metrillä uusiksi ME-lukemiksi 13.35,0, joka säilyi rikkomattomana tammikuuhun 1965 saakka. Kuts lopetti juoksu-uransa vuonna 1959.


title: Vladimir Kuts

text: Vladimir Kuts kuoli vuonna 1975 Moskovassa sydänkohtaukseen 48 vuoden ikäisenä.


title: Frans Mikael Franzén

text: Frans Mikael Franzén (9. helmikuuta 1772 Oulu – 14. elokuuta 1847 Härnösandin lähellä, Ruotsi) oli suomalainen runoilija, kirkonmies, professori ja akateemikko.


title: Frans Mikael Franzén

text: Franzén syntyi oululaiseen kauppiasperheeseen. Jo nuorena hänet huomattiin kirjallisesti lahjakkaaksi, ja hänestä tuli aikansa lapsitähti. Hän kirjoitti ylioppilaaksi jo 13-vuotiaana, 17-vuotiaana hänestä tuli maisteri ja 20-vuotiaana dosentti. Parhaiten hänet kuitenkin tunnettiin runoilijana, joka vaikutti merkittävästi Runebergiin ja Topeliukseen. Hän myös sepitti rationalistisessa hengessä virsiä, joita on edelleen suomalaisessakin virsikirjassa: numerot 5, 234, 392, 562, 588. Lisäksi hän kirjoitti juomalaulun "Glädjens ögonblick".


title: Frans Mikael Franzén

text: 1790-luvulla Franzén oli kenties suosituin suomalainen runoilija. Hänen parhaimpia teoksiaan lienee runoelma "Människans anlete".


title: Frans Mikael Franzén

text: Franzénin filosofianhistoriallinen avaintyö on Kantin filosofian harrastamisen vakiinnuttaminen Suomeen. Uppsalassa ruotsalaisten kantilaisten, Boëthiuksen ja Höijerin, johdolla opiskellut Franzén oli nuorempana taipuvainen radikalismiin ja uskonnollisen tapakulttuurin kyseenalaistamiseen.


title: Frans Mikael Franzén

text: Franzén teki 1790-luvun puolivälissä matkan Pariisiin. Kotimaahan palattuaan hän toimi Turun akatemian kirjastonhoitajana ja otti 1798 hoitaakseen kirjallisuudenhistorian professorin viran. Myöhemmin hän otti vastaan pappisviran. Vuonna 1811 hän muutti Ruotsiin ja toimi siellä muun muassa Ruotsin akatemian jäsenenä ja Härnösandin piispana.