title: Martin Lundström

text: Kävelijänä urheilu-uransa aloittanut Lundström ryhtyi hiihtäjäksi 1940-luvun alussa. Vuonna 1947 hän voitti Sankt Moritzin esiolympialaisissa 18 kilometrin kilpailun ja oli paras myös vuotta myöhemmin varsinaisissa talviolympialaisissa. Toisen olympiakultamitalinsa hän voitti viestissä, jonka ankkuriosuudella hän johtoasemassa jätti Suomen August Kiurua lisää lähes neljä minuuttia vaikka pysähtyi matkan aikana voitelemaan suksensa. Samana talvena hän voitti myös Holmenkollenin kisojen 18 kilometrin kilpailun sekä Ruotsin mestaruudet 15:llä ja 50 kilometrillä.


title: Martin Lundström

text: Lake Placidin MM-kilpailuissa 1950 Lundström voitti kultaa viestissä, jossa hän hiihti kolmannen osuuden hyvin, mutta ei menestynyt henkilökohtaisilla matkoilla: kahdeksas sija 18 kilometrillä ja yhdeksäs sija 50 kilometrillä. Viimeisenä kilpailuvuotenaan 1952 hän saavutti vielä viestissä pronssia Oslon talviolympialaisissa.


title: Martin Lundström

text: Urheilu-uransa jälkeen Lundström alkoi poliitikoksi ja toimi useissa luottamustehtävissä kotikaupungissaan Luulajassa. Hän toimi myös 17 vuotta hiihtoseura IFK Umeån puheenjohtajana.


title: Kari Tykkyläinen

text: Kari Ahti Ilmari Tykkyläinen (s. 9. heinäkuuta 1953 Eno) on suomalainen kuvanveistäjä, videotaiteilija ja muusikko. Tykkyläinen on kotoisin Pohjois-Karjalasta. Hän asuu nykyisin Pudasjärvellä, Yli-Siuruan kylässä.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen suoritti ylioppilastutkinnon Karjasillan koulussa Oulussa vuonna 1973. Hän kävi Kankaanpään taidekoulun vuosina 1976–1979, ja on Suomen Kuvanveistäjäliiton jäsen.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen on saanut Dukaattipalkinnon vuonna 1984. Hänet tunnetaan myös yli 3 000:sta humoristisesta videosta, jotka on julkaistu YouTube-videopalvelussa käyttäjätunnuksella "tykylevits". Videoilla on yhteensä yli 30 miljoonaa katselukertaa. Videoista katsotuin on "Lannistumaton", jota oli katsottu YouTubessa 1. lokakuuta 2018 mennessä yli 1 400 000 kertaa. Tykkyläisen YouTube-kuuluisuutta on käsitelty myös Yle TV1 -kanavan "A-studio"-ohjelmassa.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen esittelee videoillaan pudasjärveläisiä naisia ja paikallisia maisemia. Joitain videoitaan Tykkyläinen on joutunut poistamaan, koska vaimojen esiintyminen on alkanut häiritä aviomiehiä. Tykkyläinen on sanonut olevansa lestadiolaisten pannassa taiteensa vuoksi, koska hänen tekemänsä taide on liian rohkeaa ja liian avoimen seksuaalista. Lestadiolaiset ovat yrittäneet vaikuttaa Tykkyläiseen, joten hän on saanut myös kutsuja hoitokokouksiin. Tykkyläiseen on myös kohdistunut tappouhkaus taiteellisen toiminnan vuoksi.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen on opettanut moottorisahalla veistoa. Siihen on kuulunut toteeminveiston opetusta. Tykkyläinen tekee myös veistotaidetta. Häneltä löytyy myös taideinstallaatioita. Hän on pitänyt myös kukkamekkokorkokenkähiihtoja. Tykkyläisen intohimo ovat eroottiset videot Pudasjärveläisistä kotirouvista.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen on esiintynyt myös hardcore punk -bändin kanssa. Hän soittaa rumpuja. Volkswagenin kansainväliseen automainokseen Tykkyläinen päätyi laulamaan vuonna 2013.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen on pitänyt myös yhteisnäyttelyn Jenni Naumasen kanssa. Tykkyläinen on myynyt videoidensa lisenssit Yhdysvaltoihin, Saksaan, Ranskaan ja Iso-Britanniaan.


title: Kari Tykkyläinen

text: Vuoden nuorisotekotunnustuksen Tykkyläinen sai vuonna 2016, joka hänelle myönnettiin pitkäjänteisestä urasta Pudasjärven kulttuurielämän ja nuorten hyväksi.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen sai Taiteen edistämiskeskus Taikelta kohdeapurahaa 3000 euroa vuonna 2016. Tykkyläinen sai taiteilijaeläkkeen Taiteen edistämiskeskus Taikelta vuonna 2017. Tykkyläinen on ensimmäinen pudasjärveläinen taiteilija, joka on saanut taiteilijaeläkkeen.


title: Kari Tykkyläinen

text: Hän on ollut Pudasjärven kaupunginvaltuutettu Perussuomalaisten riveissä ja oli ehdolla Perussuomalaisten ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa ja vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Heinäkuussa 2016 Tykkyläinen kertoi eronneensa Perussuomalaisista tyytymättömyydestään puolueen politiikkaan.


title: Kari Tykkyläinen

text: Hän jatkoi puolueen kunnallisvaltuustoryhmässä vaalikauden loppuun kunnioituksesta äänestäjiään kohtaan ja aikoi asettua seuraavissa vaaleissa vihreiden ehdokkaaksi. Tammikuussa 2017 hänet valittiin vasta perustetun Pudasjärven Vihreiden puheenjohtajaksi. Kunnallisvaaleissa 2017 Tykkyläinen tuli valituksi Pudasjärven kaupunginvaltuustoon Vihreiden edustajana. Paikka irtosi 94 äänellä.


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläisellä on neljä lasta. Hänen puolisonsa on taidemaalari, artesaani ja tekstiilitaiteilija Marja-Leena Tykkyläinen (o.s. Saari).


title: Kari Tykkyläinen

text: Tykkyläinen on MC²-moottoripyöräkerhon presidentti. Kotikyläänsä hän kutsuu Siuruan kansantasavallaksi. Hän on toiminut myös projektipäällikkönä. Aiemmin Tykkyläinen on ollut myös opettaja. Hän on vetänyt myös maalauskursseja maahanmuuttajille.


title: Viljo Vellonen

text: Viljo Vellonen (24. maaliskuuta 1920 Savonlinna – 5. helmikuuta 1995) oli suomalainen maastohiihtäjä.


title: Viljo Vellonen

text: Rumfordin MM-hiihdoissa 1950 Vellonen hiihti toisen osuuden Suomen hopealle sijoittuneessa viestijoukkueessa ja oli 18 kilometrillä kuudes. Falunin MM-kisoissa 1954 hän sijoittui 50 kilometrillä 13:nneksi.


title: Viljo Vellonen

text: Seuratasolla Vellonen kilpaili Savonlinnan Jyryn ja Savonlinnan Hiihtoseuran riveissä. Hän voitti neljä TUL:n mestaruutta vuosina 1946–1948. Ensimmäisen Suomen mestaruutensa hän voitti 18 kilometrillä vuonna 1949, ja samana talvena menestys jatkui voitoilla Salpausselän ja Ounasvaaran kisoissa sekä Ruotsin hiihtokisoissa Sollefteåssa.


title: Viljo Vellonen

text: Toisen voittonsa Ounasvaaralla Vellonen hiihti vuonna 1950 ja toisen voittonsa Ruotsin hiihtokisoissa 1952, jolloin kisapaikkana oli Falun. Salpausselän pikamatkalla hän oli kolmas vuonna 1952 ja 50 kilometrillä toinen vuonna 1953. Suomen mestaruuden hän voitti 50 kilometrillä vuonna 1952, jolloin August Kiuru hävisi hänelle minuutin ja 50 sekuntia, sekä vuonna 1953, jolloin Veikko Hakulinen jäi toiseksi lähes 1,5 minuuttia hitaampana. Ulkomailla Vellonen hiihti voittoon Chamonix'n ja Cortina d'Ampezzon 18 kilometrillä vuonna 1951 sekä Bodenin 50 kilometrillä vuonna 1953.


title: Viljo Vellonen

text: Vellonen oli ankkurina Suomen joukkueessa, joka voitti tammikuun lopussa 1951 Garmisch-Partenkirchenin kansainvälisten hiihtokilpailujen viestin neljän sekunnin erolla Ruotsiin. Hän hiihti samana talvena Suomen viestijoukkueessa, joka voitti Chamonix'n viestin. Chamonix'ssa hän voitti myös henkilökohtaisen 18 kilometrin kilpailun. Vellonen sijoittui Sverdlovskin hiihtokilpailuissa 10. tammikuuta 1954 30 kilometrillä neljänneksikymmenenneksitoiseksi, kaksi päivää myöhemmin 15 kilometrillä kahdenneksikymmenenneksineljänneksi ja 15. tammikuuta 50 kilometrillä kolmanneksitoista.


title: Viljo Vellonen

text: Ikämiessarjoissa Vellonen kilpaili vielä pitkään hiihdon lisäksi suunnistuksessa, jossa hän edusti Olavin Rastia. Siviiliammatiltaan hän oli kirvesmies, poliisi ja liikkeenharjoittaja.


title: Lavetti

text: Lavetti on laukaisu- tai kuljetusalusta. Sana tarkoittaa alun perin tykin jalustaa, tykinputkea tukevaa runkoa, missä voivat olla liikuttelemiseksi kiinnitetyt pyörät.


title: Lavetti

text: Tykkiä käytetään "vain lavettina" silloin kun sen mahdollista liikkuvuutta ei hyödynnetä ja liikutettava tykki on silloin samanarvoinen kuin kiinteä tykki.


title: Lavetti

text: Lentokonetta käytetään "vain lavettina" silloin kun sen lento-ominaisuuksilla ei ole operaation kannalta suurta merkitystä, vaan se tuo esimerkiksi ohjuksen vain jollekin alueelle ilmatilasta laukaistavaksi.


title: Lavetti

text: Valtiollisissa hautajaisissa voidaan ruumiskärryinä käyttää hevosten vetämää tykkilavettia.


title: Lavetti

text: Lavetiksi kutsutaan myös esimerkiksi kaivureiden siirtoon käytettävää alustaa.


title: Lavetti

text: Lavetti on myös kaksiakselisen raitiovaunun alusta, jonka päällä on vaunun kori. Lavettiin kuuluvat vaunun akselit, moottorit ja jarrulaitteet.


title: Tase

text: Tase on yksi yrityksen taloudellisen tilan arvioimiseen käytetyistä taloudellisista raporteista. Tase mittaa yrityksen omaisuuden ja velkojen arvoa tiettynä ajankohtana. Taseen pari on tuloslaskelma, joka mittaa yrityksen tuottoja, kuluja ja voittoa tai tappiota tietyn ajanjakson aikana.


title: Tase

text: Kirjanpitoasetuksessa määritellään Suomessa käytettävä taseen kaava, joka on pitkälti sama kuin muissakin maissa ja kirjanpitokäytännöissä käytetty taseen kaava. Taseessa on kaksi puolta: "Vastaavaa" ja "Vastattavaa". Vastaavien kokonaissumma on aina yhtä suuri kuin vastattavien kokonaissumma.


title: Tase

text: Vastaavaa-puolella ("aktiivat") esitetään yrityksen omaisuus jaettuna pysyviin ja vaihtuviin vastaaviin. Tämä puoli selvittää rahan käytön siltä osin kuin sitä ei ole kirjattu kuluksi. Vastaavaa ovat esimerkiksi erilaiset aineettomat ja aineelliset hyödykkeet, sijoitukset, vaihto-omaisuus, saamiset, rahoitusarvopaperit ja rahat sekä pankkisaamiset.


title: Tase

text: Vastaavat on ryhmitelty käänteiseen likviditeettijärjestykseen. Ylimpänä esitetään vaikeimmin rahaksi muutettavissa oleva omaisuus. Likvidein varallisuus on vastaavien viimeisenä eränä.


title: Tase

text: Pysyvien vastaavien tarkoitus on olla yrityksen käytössä ja osallistua tulon tuottamiseen useamman tilikauden ajan. Pysyvät vastaavat jaetaan aineettomiin ja aineellisiin hyödykkeisiin. Pysyviä vastaavia nimitettiin aiemmin käyttöomaisuudeksi ja muiksi aineellisiksi hyödykkeiksi; nykyisin käyttöomaisuus-termiä käytetään verotuksessa.


title: Tase

text: Vaihtuvat vastaavat sisältävät vaihto-omaisuuden ja saamiset. Saamisiin kuuluvat myös rahavarat ja rahoitusarvopaperit.


title: Tase

text: Huomattava on "sijoitusten" ja "rahoitusarvopaperien" ero. Molemmat sisältävät osakkeita, mutta tuottoja odotetaan sijoituksista pidemmälle kuin rahoitusarvopapereista.


title: Tase

text: Vastattavaa-puoli ("passiivat") osoittaa rahan lähteet. Tällä puolella esiintyvät oma ja vieras pääoma sekä varaukset. Oman pääoman erien nimikkeet ovat erilaisia eri yhtiömuodoissa.


title: Tase

text: Vastattavaa-puoli on ryhmitelty siten, että oma pääoma tulee ensin ja vieras pääoma sen jälkeen. Konkurssitilanteessa vieras pääoma on etuoikeutetussa asemassa verrattuna oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin.


title: Tase

text: Oman ja vieraan pääoman välissä esitetään tilinpäätössiirtojen kertymä sekä pakolliset varaukset. "Tilinpäätössiirtojen kertymä" on verotukseen liittyvä erä. Siihen merkitään vielä toteutumattomia mutta jo kuluiksi kirjattuja menoja, jotka on jo vähennetty verotuksessa. Näitä ovat poistoero ja vapaaehtoiset varaukset kuten takuuvaraus. "Pakolliset varaukset" ovat luonteeltaan velkoja. Vieraasta pääomasta ne eroavat siten, että varauksen määrä tai toteutumisajankohta on jouduttu arvioimaan. Tähän erään merkitään muun muassa eläkevastuita.


title: Tase

text:
Taseen rakenne on esitetty alla. Tässä on kyseessä Kirjanpitoasetuksen mukainen lyhennetty tase, joka koskee pieniä kirjanpitovelvollisia. Suurten kirjanpitovelvollisten on esitettävä tase tarkemmin eriteltynä.
Taseen loppusumma tarkoittaa vastaavaa- tai vastattavaa-puolen erien yhteenlaskettua summaa. Molempien puolten loppusummien on oltava samat.


title: Tase

text: Taseen loppusummalla mitataan yrityksen kokoa. Se kuvaa käytössä olevien varojen yhteismäärää. Loppusumman voi katsoa kuvaavan myös yrityksen merkittävyyttä ja kilpailuvoimaa.


title: Tase

text: Taseeseen merkityt varallisuusarvot eivät välttämättä vastaa omaisuuden käypiä arvoja (markkina-arvoja). Kirjanpitosäännöistä johtuu, että varallisuus arvostetaan usein muuhun kuin siihen arvoon, joka omaisuudesta myytäessä saataisiin. Omaisuuden arvo taseessa on tavallisesti pienempi tai korkeintaan yhtä suuri kuin sen käypä arvo.


title: Tase

text: Tasearvojen alhaisuus ei yleisesti ottaen johdu siitä, että yritykset pyrkisivät peittelemään varojaan, vaan kyse on lain vaatimuksesta. Vakavaraisuus on tavoiteltua, sillä se vaikuttaa mm. yrityksen lainarahan hintaan. Peittelyn sijasta ongelmana saattaakin olla tasearvojen liioittelu. Nykyinen IFRS-standardi antaa mm. vapauksia erilaisten aineettomien erien kirjaamiseen, mikä saattaa aiheuttaa sen, että erityisesti pörssiyhtiön taseessa on varallisuutta, jolla ei ole reaalista pohjaa.


title: Tase

text: Yhtiön verotus ei perustu taseeseen vaan tulokseen. Taseella on kuitenkin merkitystä yhtiön omistajien verotuksessa, sillä yhtiön varallisuus vaikuttaa mm. omistajien osinko-, lahja- ja perintöverotuksessa. Tase vaikuttaa myös siihen, kuinka paljon varoja yhtiö voi jakaa omistajilleen esimerkiksi osinkoina.


title: Sven Utterström

text: Sven "Uttern" Utterström (16. toukokuuta 1901 – 7. toukokuuta 1979) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Sven Utterström

text: Utterströmin hiihtouran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvulle, jolloin hän oli maailman huipulla ja voitti kolme arvokisakultaa. Oslon MM-kilpailuissa 1930 hän voitti kultaa 50 kilometrillä. Lake Placidin 1932 olympialaisissa hän voitti kultaa 18 kilometrillä ja sijoittui kuudenneksi 50 kilometrillä. Innsbruckin MM-kilpailuissa hän voitti kultaa viestissä ja saavutti hopeaa 50 kilometrillä.


title: Sven Utterström

text: Utterström voitti Vaasahiihdon vuonna 1925 sekä toistamiseen vuonna 1928 tasapelillä Per-Erik Hedlundin kanssa.


title: Born to Boogie

text:
Born to Boogie on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut musiikkielokuva. Elokuvan on ohjannut The Beatles -yhtyeen rumpali Ringo Starr, joka myös esiintyy elokuvassa omana itsenään. Elokuvassa nähdään Marc Bolan ja T. Rex. Eräs kohtaus on kuvattu John Lennonin kotona.
Elokuva on julkaistu DVD:llä, jossa on myös paljon muuta mm. T. Rexin konsertteja ja haastatteluja, vuonna 2005.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-ryū (和道流) on japanilaisen Hironori Ōtsukan 1930-luvulla perustama karaten tyylisuunta, joka yhdistää Shōtōkan-karatea ja Shindō yōshin-ryū-jūjutsua. Wadō-ryū on yksi neljästä suuresta karaten koulukunnasta maailmalla.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-ryūn nimi koostuu sanoista:


title: Wadō-ryū

text: Hironori Ōtsuka syntyi 1. kesäkuuta 1892, syntymäpaikkana oli Shimodate, Ibaragi, Japani. Alun perin hän sai nimen "Kō" (孝), mutta myöhemmin hän otti käyttöön nimen "Hironori" (博紀), jota hänestä nykyään poikkeuksetta käytetään. Hänen vanhempansa olivat lääkäri Tokujirō Ōtsuka ja tämän vaimo Satō; Kō oli perheen toinen lapsi ja ensimmäinen poika.


title: Wadō-ryū

text: 1897 Hironori Ōtsuka aloitti jūjutsun harjoittelemisen äitinsä sedän Chōjirō Ebashin oppilaana. Ebashi oli Tuchiura-klaanin taistelutaitojen pääopettaja.


title: Wadō-ryū

text: 1906 Ōtsuka aloitti opiskella jūjutsua Shindō Yōshin -koulukunnassa. Hänen opettajansa oli Tatsusaburō Nakayama (1870 – 1933), tyylisuunnan kolmas pääopettaja. Tässä koulukunnassa painotettiin enemmän "atemi"lyöntien käyttöä kuin muissa sen aikaisissa jūjutsukouluissa. Siinä myös painotettiin liikkeiden sulavuutta ja taidokkuutta. Tyylisuunnan oli kehittänyt 1600-luvulla Shirōbei Yoshitoki Akiyama tarkkailtuaan pajupensasta, joka myötäili päällään olevaa raskasta lumitaakkaa säilyttäen silti joustavuutensa murtumatta. Tämän perusteella hän loi 303 eri tekniikkaa käsittävän tyylisuuntansa (yōshin-ryū tarkoittaa pajun sydämen koulua).


title: Wadō-ryū

text:
Tämä teki vaikutuksen nuoreen Ōtsukaan, joka tällöin oivalsi luonnollisen liikkeen tarkoituksellisuuden. Nämä opit ovat yhtenä, merkittävänä osana nykyistä Wadō-tyylisuuntaa. Niin puolustus- kuin hyökkäystekniikoissa on yhtä tärkeää vastustajan vartalon, massan ja liikkeen käyttö tämän voittamiseen kuin oma vartalon hallinta.
Ōtsuka jatkoi jūjutsun opiskelua Shindō yōshin -koulukunnassa koko Wasedan yliopisto opiskelunsa ajan vuosina 1910 – 1917. Samalla hän kävi tutustumassa myös muihin jūjutsun tyylisuuntiin. Ōtsukan sanotaan tutustuneen tässä vaiheessa ainakin Tenjin Shin'yō- ja Kitō-koulukuntien jūjutsu-opetukseen. Hän myös oppi tiettyjä vartalon pisteitä, joita voitiin käyttää niin hyökkäys- kuin parannuspisteinä, ja perehtyi myös jäsenien korjaamiseen ("seikotsu").


title: Wadō-ryū

text: 1912 Ōtsukan isä kuoli, ja Hironorin oli hankittava töitä elättääkseen perheensä. Hän pääsikin isosetänsä omistamaan Kawasaki-pankkiin. Uskotaan, että näihin aikoihin hän tutustui Morihei Ueshibaan, aikidōn kehittäjään. Heidän välilleen kehittyi lämmin ja pitkäikäinen ystävyys.


title: Wadō-ryū

text: Työskenneltyään pankissa kaksi vuotta Ōtsuka halusi omistautua täysin kamppailulajeille, mutta hänen äitinsä vastusti ajatusta, joten kunnioituksesta äitiään kohtaan Ōtsuka päätti lykätä suunnitelmansa toteuttamista. Jūjutsun harjoittelua hän ei kuitenkaan jättänyt.


title: Wadō-ryū

text: Kesäkuun 1. päivänä 1921 Hironori Ōtsukasta tuli Shindō yōshin -koulukunnan neljäs pääopettaja, kun hänelle luovutettiin perinteisten taistelutaitokoulukuntien kaikkein korkeimman pätevyyden takaava linsenssi eli "menkyo kaiden", joka takasi hänen hallitsevan koulukunnan kaikki opetukset.


title: Wadō-ryū

text: 1922 Heinäkuussa Ōtsuka näki ensi kerran karatea Tokiossa järjestetyssä näytöksessä, jossa okinawalainen Gichin Funakoshi (1868 – 1957) esitteli lajiaan. Toisen tarinan mukaan Funakoshi näki näytöksessä Ōtsukan esiintyvän ja halusi päästä tämän kanssa juttelemaan. Funakoshi halusi tietää, missä Ōtsuka oli oppinut karatea.


title: Wadō-ryū

text: Ōtsuka vieraili usein Funakoshin luona. He keskustelivat paljon tekniikoista ja karaten eri osa-alueista. Funakoshi päätti jäädä Ōtsukan luo pidemmäksi aikaa kuin alun perin oli tarkoitus. Hän oli hämmästynyt Ōtsukan innostuksesta karatea kohtaan. Funakoshi lupasi opettaa Ōtsukalle kaiken, minkä tiesi. Yhden vuoden aikana Ōtsuka oli oppinut kaikki katat, jotka Funakoshi oli tuonut Okinawalta. Tosin hän huomasi, että jotkut tekniikat oli vaikeita ymmärtää ja soveltaa.


title: Wadō-ryū

text: 12. huhtikuuta 1924 Funakoshi myönsi historian ensimmäiset mustat vyöt karatessa, ja yksi saajista oli Hironori Ōtsuka. Erään lähteen mukaan ensimmäinen musta vyön saaja olisi ollut Makoto Gima. Vasta hieman myöhemmin olisivat Ōtsuka, Kasya, Akiba, Shimizu ja Hirose saaneet mustat vyöt. Okinawalla ei vyöjärjestelmää käytetty vielä tuolloin. Funakoshilla oli tosin 5. dan, jonka okinawalaiset oli hänelle antaneet, jotta Funakoshin olisi helpompi markkinoida lajiaan pääsaarilla.


title: Wadō-ryū

text: Vuoteen 1924 mennessä Ōtsuka oli kehittänyt "yakusoku kumite" -pariharjoitteet, "idori no kata", "ichidori no kata" sekä "shiraratori no kata" -harjoitukset. Toukokuussa 1924 Ōtsuka ja Funakoshi esittelivät "yakusoku kumite" -harjoitukset ensi kerran yleisölle. Ōtsuka esiintyy myös Funakoshin kirjassa esittelemässä näitä tekniikoita.


title: Wadō-ryū

text: 1925 Ōtsukan äiti kuoli, eikä Hironori tiennyt, mitä tehdä tästä eteenpäin. Kolme vuotta asiaa pohdittuaan hän lopetti työnsä pankista ja perusti jäsenten korjaamiseen erikoistuneen klinikan nimeltään Nagurado (Suehirochossa). Tässä vaiheessa hän oli Shindō yoshin-ryūn pääopettaja ja Funakoshin apuopettaja.


title: Wadō-ryū

text: 1926 Ōtsuka tutustui Chōki Motobuun (1870 – 1944)), okinawalaiseen karatemestariin, joka oli tunnettu naihanchi-katoistaan ja tehokkaista katutaistelutekniikoistaan. Motobu oli voittanut jūjutsu-ottelijoita haasteotteluissa, joten hän ei aluksi pitänyt Ōtsukaa minään. Miesten oteltua keskenään tilanne kuitenkin muuttui, sillä Ōtsuka sai heitettyä Motobun maahan. Ōtsuka myöhemmin totesi sen olleen vain hyvää onnea. Näin heistä tuli ystävät. Ōtsuka oppi Motobulta Naihanchi-katat, ja hänen vaikutuksensa näkyy myös Wadō-tyylin pariharjoituksissa.


title: Wadō-ryū

text: Vuonna 1928 Ōtsuka matkusti Osakaan, jossa Shitō-koulukunnan perustaja Kenwa Mabuni (1889 – 1952) asui. Matka kesti 12 tuntia yhteen suuntaan. Mabuni oli tuolloin arvostettu karatemestari ja hän otti tyylisuuntaansa liki 60 kataa, jotta ne eivät katoaisi historian hämäriin.


title: Wadō-ryū

text: 1929 okinawalainen karate keskittyi kataan. Ōtsukan mielestä siitä kuitenkin puuttu todellinen budōn sielu, hyökkäys ja puolustus. Hänen mielestään tarvittiin liikkuvampaa karatea. Ōtsuka arveli onnistuvansa paremmin yhdistämällä jūjutsun ja karaten.


title: Wadō-ryū

text: 28. helmikuuta 1934 syntyi hänen poikansa Jirō, ja samana vuonna myös luotiin myös Wadō-ryū. Tällöin Hironori päätti omistautua täysin kamppailulajeille ja lopetti työt klinikallaan. Hän perusti seuran nimeltään "Dai Nippon Karate Shinkō Club".


title: Wadō-ryū

text: 1935 Ōtsuka päätti lähteä omille teilleen ja erosi Funakoshin koulusta. Samana vuonna karate sai lisää julkisuutta, kun jūdōn perustaja Jigorō Kanō (1860 – 1938)) hyväksyi sen viralliseksi kamppailulajiksi, tosin aluksi vain jūdōn alaisuudessa.


title: Wadō-ryū

text: 1938 Ōtsukalle myönnettiin "Renshi-go" -arvonimi. Samana vuonna 1868 – April 26, 1957) kirjoitti yli 400-sivuisen kirjan 'Karatedō tai-kan'. Ōtsuka esiintyy muutamissa kirjan kuvissa esittelemässä veitsitekniikoita.


title: Wadō-ryū

text: 1939 Dai Nippon Butokukai määräsi, että kaikkien karaten tyylisuuntien on rekisteröidyttävä haluamallaan nimellä. Ōtsuka antoi lajilleen nimen "Shinshū Wadō-ryū Jūjutsu Kenpō Karate-dō" (tai "Shinshū Wadō-ryū Karate-Jūjutsu"). "Shinshū" on hyvin isänmaallinen ja vanha nimi Japanille. "Wa" tarkoittaa rauhaa ja harmoniaa, mutta sama kirjainmerkki tarkoittaa myös Japania ja japanilaisia. Muita tuohon aikaan rekisteröityjä tyylisuuntia olivat Shōtōkan-ryū, Gōjū-ryū ja Shitō-ryū.


title: Wadō-ryū

text: Seuraavina vuosina Wadō-tyylisuunta levisi ympäri Japania, uusia kouluja avattiin ja karatea opetettiin myös yliopistoilla. Ōtsukasta tuli kuuluisa.


title: Wadō-ryū

text: 1942 Ōtsuka sai "Kyoshi-go" -arvonimen.


title: Wadō-ryū

text: 1943 Jirō Ōtsuka aloitti kamppailulajien harjoittelemisen. Hän aloitti kendō-harjoittelun erittäin vaativan opettajan, Miyatan opastuksella.


title: Wadō-ryū

text: 1944 Hironori Ōtsuka valittiin Japanin karaten pääopettajaksi.


title: Wadō-ryū

text: 1945 Jirō Ōtsuka aloitti karaten harjoittelun isänsä johdolla. Toisen maailmansodan jälkeen myös karaten harjoittelu oli hankalaa, sillä amerikkalaiset miehitysjoukot eivät katsoneet hyvällä kamppailulajien harjoittelua. Monille lajeille annettiinkin uusi nimi miehitysviranomaisten hämäykseksi, esimerkiksi karatea alettiin kutsua japanilaiseksi nyrkkeilyksi.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-ryū sai ensimmäisen päämajansa heti sodan jälkeen. Se toimi Tokiossa Tsukiji-poliisilaitosta vastapäätä. Tilaa oli 24 tatamin verran. Ōtsuka opetti siellä vain kolme vuotta, minkä jälkeen hän siirtyi kaupungin pohjoisosaan Nakanon koululle.


title: Wadō-ryū

text: 1952 Wadō-ryū Honbu (päämaja) perustettiin Maji-yliopistolle Tokioon.


title: Wadō-ryū

text: 1951 Amerikkalaisten asettama kamppailulajien harjoittelukielto poistettiin.


title: Wadō-ryū

text: 1955 Ensimmäiset Japanin Wadō-ryū-karaten mestaruuskisat pidettiin. Samana vuonna julkaistiin kirja "Karatejutsu no kenkyū" jossa esitellään yhdeksän Wadō-tyylisuunnan kataa.


title: Wadō-ryū

text: 1960-luvulle asti kamppailulajit ja erityisesti Wadō-ryū olivat tunnettuja vain Japanissa. Tämä muuttui vuonna 1963, kun kolmimiehinen ryhmä lähti valloittamaan Yhdysvaltoja ja Eurooppaa. Tuohon ryhmään kuuluivat Tatsuo Suzuki (1928–), Tōru Arakawa ja Hajimu Takashima. Wadō-ryū otettiin erittäin hyvin vastaan eri puolilla maailmaa, ja se sai lukusia kannattajia.


title: Wadō-ryū

text: 1964 Japaniin perustetaan katto-organisaatio kaikille karaten tyylisuunnille, "Zen Nippon Karatedō Renmei" (JKF). Wadō-tyyli on yksi liiton suurimmista tyylisuunnista.


title: Wadō-ryū

text: 1965 Tatsuo Suzuki palaa Englantiin opettamaan Wadō-ryūta, karate leviää Eurooppaan.


title: Wadō-ryū

text: 1966 Keisari Hirohito myönsi Ōtsukalle arvonimen "Kun goto Suokuo Kyoku Jūjutsu Shō". Hän sai tämän arvonimen ansioistaan karaten parissa.


title: Wadō-ryū

text: 1967 5. kesäkuuta Wadō-organisaatio vaihtaa nimekseen Wadōkai.


title: Wadō-ryū

text: 1970-luvulla karate oli saanut jo hyvin jalansijaa maailmalla. Ōtsuka itse opetti lähinnä vain Japanissa, mutta samaan aikaan hänen parhaimmat oppilaansa kiersivät eri puolilla maailmaa opettamassa Wadō-tyyliä. Hironori Ōtsuka oli antanut köyhyyslupauksen, mikä vaikeutti hänen matkusteluaan. Hänen mielestään karate kuului kaikille, eikä siitä saisi hyötyä rahallisesti. Nykyään hänen poikansa toteuttaa myös tätä samaa periaatetta.


title: Wadō-ryū

text: 1970 Ōtsuka julkaisi kirjan "Karatedō".


title: Wadō-ryū

text: 1972 Ōtsuka sai arvonimen "Meijin", 10. dan. Tätä nimitystä ei ollut koskaan annettu kenellekään karatemestarille. Se oli suurin mahdollinen kunnianosoitus tuohon aikaan.


title: Wadō-ryū

text: 1980 Hironori Ōtsuka suunnitteli siirtyvänsä eläkkeelle Wadō-organisaatiosta ja halusi poikansa jatkavan työtään. Tällöin kuitenkin paljastui, että Wadōkain taloudessa oli väärinkäytöksiä. Tämän seurauksena Wadōkain johtokunta, johon kuuluivat Eiichi Eriguchi, Yoshihito Ōta ja Shunichi Niwa erotti Ōtsukan tehtävistään koulukunnan johtajana.


title: Wadō-ryū

text: 1981 1. huhtikuuta Hironori Ōtsuka perusti Wadō-ryū Karatedō Renmein. 20. marraskuuta 1981 hän siirtyi syrjään ja antoi poikansa jatkaa työtään. Ōtsuka kuoli 29. tammikuuta 1982 vain kaksi kuukautta syrjään siirtymisensä jälkeen. Wadōn johdossa ei jatkanut Hironorin vanhin poika, vaikka se on maan tapa, vaan hänen toinen poikansa Jirō (s. 28. helmikuuta 1934). Jirō Ōtsuka käyttää nykyään nimeä Hironori Ōtsuka II.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-tyylisuunta on tämän jälkeen jakautunut useita kertoja ja useita uusia organisaatioita on perustettu.


title: Wadō-ryū

text: Wadōkain virallinen nimi Japanissa on "Zen Nippon Karatedō Renmei, Wadōkai".


title: Wadō-ryū

text: Wadō Kokusain virallinen nimi on "Wadō Kokusai Karatedō Renmei", tunnetaan myös nimellä "Wado International Karatedo Federation, WIKF".


title: Wadō-ryū

text: Wadō levisi 60-luvun puolivälissä Eurooppaan, kun opettajat Suzuki, Arakawa ja Takashima kävivät esittelemässä lajia Englannissa. Vuonna 1965 Japanista tuli joukko opettajia (Tatsuō Suzuki, Masafumi Shiomitsu, Teruo Terukazu Kōno, Yūtaka Toyama, ja Atsuo Yamashita) pysyvästi Eurooppaan opettamaan Wadon perusteita. Suomeen lajin toi Suzuki, jonka entinen oppilas Takashi Ogata saapui Suomeen 1971 ja opetti täällä elämänsä loppuu saakka Ogata -sensei kuoli 22.12.2006.


title: Wadō-ryū

text: Suomessa toimii kolme eri linjan Wadō-koulukuntaa: TUL:n alaisuudessa seurataan Tatsuō Suzukin, Suomen Wado-ryu Karateliiton alaisuudessa seurataan Masafumi Shiomitsun ja Suomen Karateliiton alaisudessa seurataan Shingo Ōgamin edustamaa linjaa.


title: Wadō-ryū

text: Ōtsukan ajatuksena oli kehittää laji, joka olisi pehmeämpi ja luonnollisempi kuin muut siihen astisista kamppailu- ja itsepuolustuslajeista.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-ryū eroaa monista karaten tyylisuunnista siten, ettei Ōtsuka uskonut makiwara-harjoittelun vahvistavaan vaikutukseen. Wadōssa ei myöskään otella kovalla kontaktilla. Wadōssa oppilaat pyrkivät aina väistämään hyökkäyksen, samalla pyrkien mahdollisimman hyviin asemiin vastahyökkäystä ajatellen. Wadō-ryūn "kihon kumite" -paritekniikkaharjoituksissa tämä periaate tuodaan selkeästi esille: väistö ja vastatekniikka tapahtuvat samanaikaisesti ja luonnollisella tavalla vartalon väistöliikkeellä.


title: Wadō-ryū

text: Shiomitsu Masafumin mukaan Wadō on puoliksi Shindō Yoshin-ryūta ja puoliksi okinawalaisia karatetyylejä, Toda-ryū kotachi kenjutsua ja Yagyū-ryū kenjutsua. Tatsuō Suzuki taas on sitä mieltä, että Wadō on yhdistelmä okinawalaisen karaten käsitekniikoita ja japanilaisen budōn kehonhallintaa (taisabaki). Yagyū-ryū kenjutsusta wadōhon tulee vartalon väistöliike, joka näkyy parhaiten nagashizuki-lyönnissä. Wadōn sivulle ohjaavat käsitekniikat paljastaa Toda-ryūn vaikutuksen.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-tyylissä käytetään muita tyylisuuntia hieman korkeampia asentoja, jotta liikkuvuus olisi mahdollisimman hyvä. Siinä on monipuolinen valikoima lyöntejä lyhyelle etäisyydelle, väistöjä hyökkäyksen alta, horjutuksia ja vastustajan hallintatekniikoita. Horjutukset olivat nimenomaan tyypillisiä eri jujutsukouluissa, ja tämän ominaisuuden Ōtsuka halusi ehdottomasti myös Wadō-tyyliin. Torjunnat näyttävät samalta kuin muissakin tyylisuunnissa, mutta wadōssa tärkeintä on päästä aina hyökkäyslinjalta pois, ja "torjunta" onkin itse asiassa vain varmistus.


title: Wadō-ryū

text: Wadō-ryūssa olevat veitsitekniikat ("tantōdōri"), istualtaan tehtävät tekniikat ("idōri") ja miekkatekniikat ("tachidōri") tulevat tietysti jūjutsun puolelta. Tosin ne ovat muuttuneet vuosien saatossa, kun eri opettajat ovat lisänneet omia ajatuksiaan ja tekniikoita mukaan.


title: Wadō-ryū

text: Ōtsuka rekisteröi Wadō-ryūn katat: Pinan 1-5, Naihanchi, Seisan, Chintō, Kūsankū, Bassai, Wanshū, Niseishi, Jitte, Jion, Rōhai ja Suparinpei. Suparinpeitä tosin ei ole juurikaan opetettu 1940-luvun jälkeen. Kirjansa "Karatedō" ensimmäisessä niteessä Ōtsuka luettelee vain yhdeksän ensimmäistä kataa ja sanoo, ettei tyylisuunnassa ole muita katoja ole.


title: Wadō-ryū

text: Erityisesti Euroopassa jotkut ohjaajat opettivat myös muita katoja, vaikka ne eivät olleet virallisia Wadōkai-katoja. Kilpailuissa saattoi nähdä näitä epävirallisia katoja tehtävän monilla eri tavoilla. Nyttemmin Wadōkai on standardisoinut nämäkin katat.


title: Wadō-ryū

text: Pinan-katat Ōtsuka oppi Gichin Funakoshilta, mutta myöhemmin hän muutti niitä opiskeltuaan Kenwa Mabunin kanssa samoja katoja. Lisäksi hän otti katoihin vaikutteita myös Shindō yōshin-ryūsta. Naihanchi tulee Chōki Motobulta, tosin Ōtsuka muutti sitäkin hieman. Motobu opetti Ōtsukalle kolme Naihanchia, mutta Ōtsukan mielestä vain ensimmäinen oli käyttökelpoinen, muut silkkaa kertausta. Seisan on suoraan kopioitu Funakoshilta (Shōtōkanissa tuo kata on nimeltään Hangetsu). Chintō tulee Funakoshilta ja Mabunilta, jotka oppivat sen Ankō Itosulta (1831 – 1915). Bassai opittu Funakoshilta, mutta tulee alun perin Itosulta. Jion ja Jitte tulivat Funakoshilta ja Mabunilta. Niseishi ja Rōhai Mabunilta, Wadōn Rōhai on Itosun Rōhai shodan, Shōtōkanin Meikyō on Rōhai nidan. Wanshū periytyy myös Funakoshilta.


title: Wadō-ryū

text: Ōtsuka muistutti aina, että katan tulisi olla elävää, eikä tyhjää muodon kertaamista.


title: Albertin basso

text: Albertin basso on erityisesti klassismin ajan kosketinsoitinmusiikissa yleinen tehokeino, joka on nimetty italialaisen säveltäjän Domenico Albertin mukaan. Albertin bassossa (tavallisesti vasemman käden) säestyssoinnut hajotetaan yksittäisiksi säveliksi, joita toistetaan kaavamaisessa järjestyksessä tasaisena rytmikuviona. Tavallisimmin esim. C-duurisoinnun sävelet soitetaan Albertin bassossa järjestyksessä c-g-e-g-c-g-e-g-jne.


title: Bartolomeo Cristofori

text: Bartolomeo Cristofori di Francesco (4. toukokuuta 1655 Padova – 27. tammikuuta 1731 Firenze) oli italialainen soitinvalmistaja, jota pidetään pianon keksijänä. Ensimmäinen kiistaton todiste pianon keksimisestä on vuodelta 1700, jolloin sellainen löytyy kruununprinssi Ferdinando de’ Medicin kalusteluettelosta. Medici oli Cristoforin työnantaja.


title: Veli-Matti Lindström

text: Veli-Matti Olavi Lindström (s. 15. marraskuuta 1983 Nastola) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja olympiamitalisti.


title: Veli-Matti Lindström

text: Seuratasolla Lindström edustaa Lahden Hiihtoseuraa. Kaudesta 2007–2008 lähtien häntä ovat valmentaneet Kai Lahtinen ja Kimmo Kykkänen. Tätä ennen häntä valmensi Ari Saukko.


title: Veli-Matti Lindström

text: Toukokuussa 2005 Lindströmin pohjeluu murtui ja hän joutui pitämään pitkään taukoa harjoittelusta.


title: Tu bišvat

text: Tu bišvat () eli puiden uusivuosi (ראש השנה לאילנות) on juutalainen juhla. Se on yksi Mišnassa mainituista neljästä juutalaisten uudenvuoden juhlasta. Nimi tulee juhlan päivämäärästä: sitä vietetään 15. päivänä (15 = ט"ו, "tu") ševat-kuuta (שבט).


title: Tu bišvat

text: Toora käskee juutalaisia pidättäytymään puun hedelmien syömisestä sen kolmen ensimmäisen elinvuoden ajan. Neljännen vuoden sato on uhrattava Herralle, ja vasta viidentenä vuonna hedelmäpuun satoa saa nauttia. (3. Moos. 19:23-25). Koska kaikkien puiden istutusajankohdista olisi vaikea pitää kirjaa, tu bišvat määrittelee ajankohdan, jolloin kaikki puut täyttävät vuosia. Tu bišvat auttoi muinaisia juutalaisia ilmeisesti myös erottamaan edellisen ja seuraavan vuoden sadot toisistaan: tämä oli tärkeää sadosta luovutettavia kymmenyksiä määriteltäessä.


title: Tu bišvat

text: Puut olivat israelilaisille tärkeitä, ja Toorakin kehottaa heitä istuttamaan runsaasti puita Luvattuun maahan. Jokaiselle syntyneelle lapselle oli tapana istuttaa oma puu: pojalle setri, tytölle sypressi. Hääparin perinteisen hääkatoksen valmistamiseen saatetaan käyttää heidän nimikkopuidensa oksia.


title: Tu bišvat

text: Tu bišvat -juhlaa vietetään yhä myös Israelin ulkopuolella. Silloin syödään erilaisia usein Israeliin ja Tooraan liittyviä hedelmiä kuten viinirypäleitä, viikunoita, taateleita, granaattiomenoita ja oliiveja. Israelissa istutetaan myös puita.


title: Gunnar Andersen

text: Gunnar Andersen (18. maaliskuuta 1890 – 25. huhtikuuta 1968) oli norjalainen jalkapalloilija ja mäkihyppääjä.


title: Gunnar Andersen

text: Vuonna 1912 Andersen hyppäsi Modumissa silloisen maailmanennätyksen, 47 metriä.


title: Gunnar Andersen

text: Jalkapallourallaan Andersen pelasi oslolaisessa Lynin joukkueessa. Maajoukkueessa hän pelasi 46 A-maaottelua vuosina 1911–1924. Hän oli mukana 1912 Tukholman ja 1920 Antwerpenin olympialaisissa. Antwerpenissa hän toimi joukkueen kapteenina.


title: Praseodyymi

text: Praseodyymi on lantanoideihin kuuluva, jaksollisen järjestelmän 59. alkuaine. Sen tunnus on Pr ja CAS-numero 7440-10-0. Praseodyymi on yksi harvinaisista maametalleista ja muistuttaa monilta ominaisuuksiltaan sitä seuraavaa alkuainetta neodyymiä. Näiden kahden muodostamaa sekoitusta, "didyymiä", luultiinkin pitkään omaksi alkuaineekseen, kunnes itävaltalainen kemisti, vapaaherra Carl Auer von Welsbach, erotti ne toisistaan vuonna 1885. Praseodyymi sai nimensä kreikan sanoista "prásios" "didymos", eli "vaaleanvihreä kaksonen", johtuen muodostamansa suolan väristä, sekä hapettuessaan saamastaan pintakerroksesta.


title: Praseodyymi

text:
Kaiken luonnossa esiintyvän praseodyymin muodostaa sen ainoa vakaa isotooppi Pr-141, mutta sille tunnetaan 38 radioaktiivista isotooppia joista vakain on Pr-143, jonka puoliintumisaika on 13,57 vuorokautta. Metallia on maaperässä käyttöön nähden riittävästi, sillä sitä esiintyy jonkin verran eräissä harvinaisissa mineraaleissa, joista sitä otetaan talteen. Magnesiumista ja praseodyymistä tehtyä lujaa metalliseosta käytetään lentokoneiden moottoreissa. Monia praseodyymin yhdisteitä käytetään lasin ja emalin värjäykseen. Praseodyymioksidi antaa lasiin puhtaan keltaisen värin.
Praseodyymiä käytetään myös erikoislampuissa. Lisäksi sen rauta- ja kobolttiseokset ovat voimakkaita kestomagneetteja.


title: Johann Adolf Hasse

text: Johann Adolph Hasse (25. maaliskuuta 1699 – 23. joulukuuta 1783) oli saksalainen säveltäjä, joka sai koulutuksensa Italiassa. Koulutuksensa aikana hän tutustui muun muassa Alessandro Scarlattiin. Hasse omaksui italialaisen sävellystyylin niin perinpohjaisesti, että hän sai italialaisilta lempinimen "il caro Sassone" ("rakas saksi").


title: Johann Adolf Hasse

text: Hän sävelsi uransa aikana 120 oopperaa ja lisäksi oratorioita, kantaatteja, messuja ja monenlaista instrumentaalimusiikkia. Suurin osa hänen teoksistaan tuhoutui preussilaisten piirittäessä Dresdeniä, jonka vaaliruhtinas oli kokoamassa hänen koottuja teoksiaan. Suurin osa hänen oopperoistaan oli sävelletty Pietro Metastasion librettoihin.


title: Jänisjoki

text: Jänisjoki (, ääntyy "Janisjoki"), alajuoksun nimenä myös Läskelänjoki, on 95 kilometriä pitkä joki Suomessa, Pohjois-Karjalassa ja Venäjällä, Karjalan tasavallassa.


title: Jänisjoki

text: Vesistöalueen pinta-ala on Suomen ympäristöhallinnon mukaan 3 860,4 km. Venäjän nykyinen vesistötietokanta antaa joen pituudeksi puolestaan 70 kilometriä ja valuma-alueen laajuudeksi 3 900 km.


title: Jänisjoki

text: Jänisjoki saa alkunsa Aittojärvestä Joensuun kaupunkiin liitetyn entisen Enon kunnan eteläosasta. Sieltä se virtaa entisen Tuupovaaran kunnan Loitimon ja Tohmajärven kunnan kautta valtakunnan rajalle Värtsilän kohdalle. Sitten se virtaa Venäjän puolelle ja laskee Jänisjärveen.


title: Jänisjoki

text: Jänisjärven eteläpäästä Jänisjoki jatkaa kulkuaan ja laskee Laatokkaan. Tätä Jänisjärven ja Laatokan välistä alajuoksua kutsutaan Läskelänjoeksi. Joen alajuoksulla on monia suuria koskia, kuten Hämekoski, Leppäkoski ja Läskelän keskustassa oleva Läskelänkoski.


title: Jänisjoki

text: Jänisjoessa on Suomen puolella neljä Pohjois-Karjalan Sähkön omistamaa voimalaitosta: Ruskeakosken voimalaitos (3,2 MW), Vihtakosken voimala (1,4 MW), Saarionkosken voimalaitos (1,6 MW) ja Vääräkosken voimalaitos (1,8 MW). Venäjän puolella, Läskelänkosken rannalla sijaitsee Läskelän paperitehdas. Leppäkosken partaalla ovat toimineet Leppäkosken paperi- ja sellutehtaat ja Hämekosken rannalla kartonkitehdas.


title: Jänisjoki

text: Jänisjoki on oivallinen melontajoki; Jänisjoen koko reitistöön kuuluu yli 200 kilometriä melottavia joki- ja järviosuuksia.


title: Samuel George Pearse

text: Samuel George Pearse (16. heinäkuuta 1897 – 29. elokuuta 1919) oli australialainen jalkaväen vänrikki, jolle on myönnetty Viktorian risti.


title: Samuel George Pearse

text: Hän kuului australialaiseen jalkaväkeen, joka ensimmäisen maailmansodan jälkeen Euroopassa kotiutumistaan odotellessa liittyi brittiläiseen prikaatikenraali LW de V. Sadlier-Jacksonin johtamaan joukkoon, joka 5. kesäkuuta 1919 saapui Venäjälle Arkangelin alueelle.


title: Samuel George Pearse

text: Kersantti Pearse murtautui lankapihdeillä piikkilangan läpi konekivääritulen alla 24. elokuuta 1919 Emtsasta pohjoiseen ja raivasi kranaatein tien joukkojen etenemistä haitanneen tykistöpatterin tuliasemiin aiheuttaen tappioita viholliselle. Hän kuoli yrityksessään, mutta toiminnallaan raivasi tien joukolle pienin tappioin.


title: Samuel George Pearse

text: Samuel Pearselle myönnettiin teostaan Australian Viktorian risti ja hänet ylennettiin vänrikiksi.


title: Samuel George Pearse

text: Noin 200–300 australialaista liittyi brittiarmeijaan Venäjän interventiota varten. Heidät ohjattiin 45. pataljoonaan, Lontoon kaupungin rykmenttiin (The Royal Fusiliers), 201. pataljoonaan tai konekiväärijoukkoihin. 45. pataljoonasta kaksi komppaniaa oli australialaisia.


title: Samuel George Pearse

text: Australialaisten ensimmäinen merkittävä taistelu käytiin 23. heinäkuuta 1919, kun 150 heistä oli mennyt kenraali Ironsiden joukossa Obožerskajaan Venäjän valkoisten joukkojen tueksi. Australialaiset yllättivät vihollisen levossa ja surmasivat pistimin heistä 30 haavoittaen lisäksi monia. He polttivat rakennukset ennen vetäytymistään.


title: Samuel George Pearse

text: Prikaatikenraali LW de V. Sadlier-Jackson hyökkäsi 10. elokuuta Dvina-joella ottaen yli 3 000 sotavankia sekä aiheuttaen suuria tappioita. 29. elokuuta prikaati hyökkäsi uudelleen Seleskojen rautatieaseman lähellä.


title: Samuel George Pearse

text: 10. syyskuuta 1919 kenraali Rawlison tuli johtamaan joukkojen vetäytymistä Arkangelista, mikä oli suoritettu loppuun 23. syyskuuta mennessä.


title: Melkein julkkis

text: Melkein julkkis ("Almost Famous") on Cameron Crowen ohjaama romanttinen draamakomedia. Tarina kertoo 1970-luvulla "Rolling Stone" -lehdelle Stillwater-yhtyeestä juttua tekevästä teinijournalistista. Elokuva on puoliksi omaelämäkerrallinen, sillä ohjaaja itse oli teini-ikäisenä kyseisen lehden kirjoittaja. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2000. Se sai neljä Oscar-ehdokkuutta ja voitti Oscarin käsikirjoituksesta.


title: Melkein julkkis

text: Vuonna 2016 "Melkein julkkis" äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.


title: Melkein julkkis

text: Elokuvan soundtrack sisältää muun muassa seuraavat kappaleet:


title: Torbjørn Løkken

text: Torbjørn Løkken (s. 28. kesäkuuta 1963) on entinen norjalainen yhdistetyn urheilija.


title: Torbjørn Løkken

text: 1987 Oberstdorfin MM-kisoissa Løkken voitti yhdistetyn henkilökohtaisesta kilpailusta kultaa ja joukkuekilpailusta hopeaa. Samaisella maailmancupin kaudella 1986–87 hän voitti cupin kokonaiskilpailun sekä Norjan mestaruuden. Seuraavana talvena hän sijoittui Calgaryn olympialaisissa henkilökohtaisessa kilpailussa kuudenneksi ja joukkuekilpailussa neljänneksi. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli toinen.


title: Torbjørn Løkken

text: Kaikkiaan Løkken saavutti urallaan viisi maailmancupin osakilpailuvoittoa. Seuratasolla hän kilpaili Biri IL:n riveissä.


title: Torbjørn Løkken

text: Maailmancupin osakilpailuvoitot


title: Koloratuuri

text: Koloratuuri on erityisesti italialaisessa bel canto -laulutyylissä tyypillistä melodisen linjan runsasta koristelua. Termiä käytetään kaikista äänialoista, mutta erityisesti sillä voidaan tarkoittaa notkeaa ja korkeaa äänialaa (kts. koloratuurisopraano). Koloratuurisopraanon lisäksi on olemassa matalampi ja tummasävyinen koloratuurimezzosopraano.


title: Hyvät herrat

text: Hyvät herrat on suomalainen vuosina 1990–1996 valmistunut poliittinen satiirisarja. Sarjaa esitettiin vuosina 1990–1992 Kolmoskanavalla ja 1993–1996 MTV3:lla. Sarjan käsikirjoittajana toimi Aarno Laitinen avustajanaan pääasiassa Lasse Lehtinen salanimillä Saara Lenso, Serita Numintio ja Sole Sarana. Sarjan ohjaajana toimi Pertti Melasniemi ja tuottajana Jarmo Porola. Sarjaa tehtiin kaikkiaan 207 jaksoa vuosina 1990–1996 ja Herrat nauraa -nimellä lisäksi 15 jaksoa vuonna 1999. Yhteensä Laitinen ja Lehtinen kirjoittivat 222 jaksoa tätä poliittista satiiria.


title: Hyvät herrat

text: Sarjan päähenkilöt ovat kauppaneuvos Johannes Paukku (Matti Tuominen), ”Paukun lenkillä” rikastunut makkaratehtailija ja hänen vävypoikansa Raimo ”Tollo” Koskivuo (Eero Melasniemi), sosiaalidemokraattinen poliitikko, jonka titteli yleni sarjan aikana kansanedustajasta puoluesihteeriksi ja ministeriksi. Jokaisessa jaksossa Paukku ja Tollo järjestivät saunaillan ja kutsuivat sinne poliittisen tai muun tunnetun julkisuuden henkilön, jota he saunomisen, kylvettämisen ja juomisen ohessa yrittivät puhua suosiolliseksi omille poliittisille hankkeilleen.


title: Hyvät herrat

text: Päivänpoliittisesti ajankohtaisten repliikkien saamiseksi mukaan viikon jakso kuvattiin vuonna 1990 maanantaisin ja ohjelma tuli televisiosta vielä saman päivän iltana, siksi niissä luettiin saman päivän iltapäivälehtiä. Keväästä 1991 lähtien esityspäivä oli tiistai, aina sarjan loppumiseen asti. Näin ohjelman tekoon saatiin yksi päivä lisää aikaa. Sarjan kuvauspaikka oli Helsingin Käpylässä sijaitseva Park Hotel Käpylä, joka oli tammikuussa 2017 konkurssissa ennen uutta jatkajaa heti helmikuussa.


title: Hyvät herrat

text: Hyvien herrojen hahmot olivat pitkälle tyypiteltyjä ja sen huumori oli usein ronskia. Kauppaneuvos Paukku oli sovinistinen ja öykkäröivä teollisuuspohatta, Tollo puolestaan lipevä poliittinen peluri. Hahmojen avulla karrikoitiin politiikan hyväveliverkostoa, jossa päätökset juonitaan kabineteissa ja saunailloissa ”kansan selän takana”. Lisäksi Paukku ja Tollo harrastivat leveää elämää, juopottelua ja satunnaisia syrjähyppyjä (kauppaneuvoksetar asui Barcelonassa, eikä rouva Koskivuokaan koskaan esiintynyt sarjassa). Saunavieraiden selät pesi ensimmäisen vuoden jaksoissa kylvettäjä Armi (Eila Pehkonen). Näyttelijä Pehkonen kuoli syyskuussa 1991, ja hänen tilalleen tuli ohjelman elinkaaren loppuun asti kylvettäjä Tyyne (Anja Pohjola), joka kommentoi politiikkaa omasta ”kokkoomuslaisen rintamalotan” näkökulmastaan. Saunaseurueelle ”tärpättiä” tarjoili sarjan aikana useampi tarjoilija, ensin Pia (Sarina Röhr), sitten Timo (Mikko Roiha), jota Paukku kutsui Håkaniksi ja lopuksi tohtori Samuel Livingstone Matabele (Billy Carson). Paukku suhtautui tarjoilijahahmoihin avoimen halveksuvasti, minkä oli tarkoitus kuvastaa sukupuolivähemmistöihin ja maahanmuuttajiin kohdistuvia ennakkoluuloja.


title: Hyvät herrat

text: Sarjan jokaisessa jaksossa esiintyi jokin suomalainen poliittinen tai muu julkisuuden henkilö omana itsenään. Vaikka Paukku ja Tollo saattoivat panna vierastaan halvalla sekä selän takana että päin naamaa, ohjelmaan riitti aina vieraita, sillä he saivat samalla mediajulkisuutta ja tilaisuuden esitellä omia ajatuksiaan suositussa televisio-ohjelmassa. Näin Hyvissä herroissa sekoittuivat oikea politiikka ja käsikirjoittajien satiiri. Paukun saunassa vieraili valtakunnan korkeinta johtoa ministereitä myöten.


title: Hyvät herrat

text: Hyvät herrat oli suosittu ohjelma koko elinkaarensa ajan: esimerkiksi 6. huhtikuuta 1993 lähetetty jakso sai 1,4 miljoonaa katsojaa. Sarja teki päätähdestään kauppaneuvos Paukusta kulttihahmon ja tämän liki joka jaksossa kaikuneesta huudosta "”Henkilökunta, tärpättiä!”" tuli lentävä lause. Samalla korkeiden poliitikkojen vierailu usein ronskia huumoria viljelleessä ohjelmassa herätti myös närkästystä. 1990-luvun puolivälissä MTV3:lla esitetty ajankohtaisohjelma "Mediapeli" järjesti studiokeskustelun ja katsojakyselyn aiheesta "”Onko ministerien sopivaa vierailla Hyvät herrat -ohjelmassa?”". Kuvituksena käytettiin Hyvien herrojen vapun jälkeistä jaksoa, jossa Paukku ja Tollo heräävät juoppoputkasta vappunaamarit päällä.


title: Hyvät herrat

text: Vuonna 1999 sarjalle tehtiin lyhyt jatko-osa nimellä "Herrat nauraa".


title: Hyvät herrat

text:
Talvella 2006–2007 MTV3 alkoi esittää uutta sarjaa "Donna Paukku", jossa Johannes Paukun avioton tytär saapuu Suomeen ja alkaa saunottaa vieraita Tollon ja Tyynen avulla. Vanhan sarjan näyttelijöistä ainoastaan Tyyne Hurskaista esittänyt Anja Pohjola oli mukana.
Aarno Laitinen sanoutui jyrkästi irti Donna Paukku-sarjasta, muttei voinut tekijänoikeuslain nojalla sen tekemistä estääkään.


title: Hyvät herrat

text: Sarjan jakso uusittiin ensiesityksen jälkeisenä sunnuntai-aamuna. Sarjan jaksoja esitettiin uusintana kesällä 1998. Vuoden 2006 presidentinvaalien alla esitettiin uusintana sarjan kolme jaksoa vuosien 1994–1995 väliltä, joissa olivat vierailleet presidenttiehdokkaat Matti Vanhanen, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Lisäksi 2006 kesällä MTV3 esitti toiveuusintana kahdeksan jaksoa vuosilta 1990–1992.


title: Hyvät herrat

text: Vuosien 1994–1996 jaksojen alussa tunnusteemana käytettiin tietokoneella luotua animaatiota. Animaation teki Seppo Välimäki.


title: Hyvät herrat

text:
Animaation alussa on kuvattuna eduskuntatalo. ”Möykky” möyryää maata pitkin eduskuntatalon portaille. Eduskuntatalon ”pylväät” katsovat ja ”möykky” siirtyy portailta keskimmäiselle pylväälle. Samassa muut pylväät lähtevät juoksemaan pois kuvasta. Keskimmäinen pylväs alkaa pullistua ja siinä alkaa näkyä Kauppaneuvos Paukun kasvo, joka hymyilee leveästi. Yhtäkkiä Paukun kasvot hyytyvät ja jäävät setelin alle. Hetken päästä kuvassa näkyy 100 markan seteli, jossa on kauppaneuvoksen kasvot. Raimo T. Koskivuo ottaa setelin povitaskuunsa ja hetken päästä Koskivuo häviää kuvassa näkyvän kahvikupin sisään. Sitten Tyyne Hurskainen ottaa kupin ja juo kahvia, yhtäkkiä kuva muuttuu oudoksi ja kuvaan ilmestyy baarimikko Samuel Livingstone Matabele. Sen jälkeen hän pirstoutuu vaaleanpunaisiksi pikkupalloiksi. Baarimikko lakaisee pirstoutuneet pallot ja lopussa eduskuntatalon katto romahtaa.
Kauppaneuvos Paukku teki cameoroolin Ere Kokkosen elokuvassa "Vääpeli Körmy – taisteluni". Kun elokuvassa neuvotellaan Suomen ja Ruotsin välille syttyneen sodan lopettamisesta, Ruotsin armeijan komentaja pehmitetään viemällä hänet Paukun saunotettavaksi.


title: Hyvät herrat

text: Kauppaneuvos Paukun esikuva oli tiettävästi yritysjohtaja ja elinkeinoelämän järjestövaikuttaja Heikki Tavela. Park Hotel Käpylässä olevat saunatilat on nimetty sarjan hahmojen Paukun, Tollon ja Tyynen mukaan.


title: Hyvät herrat

text: Kauppaneuvos Paukku mainittiin myös vuoden 1996 Uuno Turhapuro- tv-sarjassa, jolloin Uunon anoppi kertoi seurustelleensa Paukun kanssa ennen kuin meni naimisiin vuorineuvos Tuuran kanssa.


title: Hyvät herrat

text: Yle Kulttuuricocktail / Suomalaisia tv-aarteita: Hyvät herrat


title: Sven-Åke Lundbäck

text: Sven-Åke Lundbäck (s. 26. tammikuuta 1948 Siknäs, Töre) on ruotsalainen Luulajassa elämänsä asunut maastohiihdon olympiavoittaja ja maailmanmestari 1970-luvulta.


title: Sven-Åke Lundbäck

text: Ensimmäisissä arvokilpailuissaan Sapporon olympialaisissa 1972 Lundbäck sijoittui 30 kilometrin hiihdossa 13:nneksi mutta voitti tämän jälkeen 15 kilometrillä kultaa yli 32 sekunnin erolla seuraaviin. Viestin ankkuriosuudella hän ei onnistunut, ja Ruotsi sijoittui neljänneksi. Falunin MM-kilpailuissa 1974 Lundbäck sijoittui 50 kilometrillä neljänneksi, 15 kilometrillä seitsemänneksi sekä 30 kilometrillä 14:nneksi, ja viestissä Ruotsi keskeytti ennen Lundbäckin hiihtovuoroa. Innsbruckin olympialaisissa 1976 Ruotsi sijoittui viestissä neljänneksi ja henkilökohtaisilla matkoilla Lundbäck sijoittui vaatimattomasti 16:nneksi 50 kilometrillä, 30:nneksi 15 kilometrillä sekä 35:nneksi 30 kilometrillä.


title: Sven-Åke Lundbäck

text: Hiihtouransa toisen huippukohdan Lundbäck koki Lahden MM-kisoissa 1978. Hän sijoittui 15:llä ja 30 kilometrillä kuudenneksi mutta voitti sitten kultaa viestissä, jossa hän tällä kertaa hiihti avausosuuden, ja 50 kilometrillä. Samana vuonna hän voitti myös epävirallisen maailmancupin kokonaiskilpailun. Lake Placidin olympialaisissa 1980 hän sijoittui viestissä viidenneksi, 50 kilometrillä kahdeksanneksi sekä 30 kilometrillä 17:nneksi.


title: Sven-Åke Lundbäck

text: Lundbäck voitti Falunin hiihtokisojen 30 kilometrin kilpailun vuosina 1975 ja 1979 sekä Holmenkollenin 50 kilometrin kilpailun vuonna 1976. Vielä vuonna 1981 hän voitti Vaasahiihdon. Ruotsin mestaruuksia, luulajalaista Bergnäset AIK:ta edustanut Lundbäck, saavutti kaikkiaan kymmenen vuosien 1971-1978 aikana. Niistä kaksi tuli 15 kilometrillä, viisi 30 kilometrillä ja kolme 50 kilometrillä. Hänen vaimonsa Lena Carlzon-Lundbäck oli aikanaan Ruotsin parhaita naishiihtäjiä.


title: Sven-Åke Lundbäck

text: Norrbottenissa ilmestyvä Norbettens-Kuriren -sanomalehti järjesti äänestyksen kaikkien aikojen parhaimmasta Norrbottenin eli pohjoisimman Ruotsin urheilijasta. Siinä hänet äänestettiin ykköseksi. Uransa aikana Lundbäck valittiin Norbottenin parhaaksi urheilijaksi vuosina 1971-1979 yhdeksän kertaa. Urheilu-uran jälkeen Lundbäck toimi liikunnanopettajana Luulajassa. Eläkkeelle hän jäi vuonna 2011.


title: Eero Melasniemi

text: Eero Antero Melasniemi (s. 12. lokakuuta 1942 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten elokuvista "Käpy selän alla" (1966), "Kuuma kissa?" (1968), "Kesyttömät veljekset" (1969) ja "Talvisota" (1989). Melasniemi näytteli myös pääosaa Ismo Sajakorven tv-sarjassa "Painajainen" vuodelta 1988. Hän on tunnettu myös Raimo "Tollo" Koskivuon roolista tv-sarjassa "Hyvät herrat" vuosina 1990–1996. Melasniemi näyttelee nykyään Komediateatteri Arenassa.


title: Eero Melasniemi

text: Melasniemi toimi Teatterikorkeakoulun rehtorina vuosina 1979–1982.


title: Eero Melasniemi

text: Eero Melasniemi on Pertti Melasniemen veli. Melasniemi on naimisissa näyttelijä Kristiina Halkolan kanssa. Pariskunnalla on neljä lasta, joista julkisuudessa tunnetuimmat ovat näyttelijä Vilma ja muusikko Joel.


title: Pertti Melasniemi

text: Pertti Melasniemi (s. 24. marraskuuta 1947 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja. Hän on Eero Melasniemen veli.


title: Pertti Melasniemi

text: Näyttelijänä hänen tunnetuimpia filmejään ovat "Kesyttömät veljekset" (1969), "Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika" (1970), "Bensaa suonissa" (1970) ja "Laulu tulipunaisesta kukasta" (1971). Hän on työskennellyt arvostettujen ja tunnettujen ohjaajien kuten Erkko Kivikosken, Mikko Niskasen, Jörn Donnerin ja Risto Jarvan kanssa.


title: Pertti Melasniemi

text: Ohjaajana Melasniemi aloitteli television palveluksessa 1980-luvulla. Spede Pasanen kiinnitti hänet ohjaamaan "Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla" -filmin, joka valmistui vuonna 1990. Se on jäänyt Melasniemen tähän mennessä ainoaksi teatterilevitykseen päässeeksi ohjaustyöksi. TV-sarjaohjauksista mainittakoon lisäksi "Seitsemän kuolemansyntiä" (1988) ja "Hyvät herrat" (1991). Pertti Melasniemi on asunut Espoon Luukissa vuodesta 1998 lähtien.


title: Risto Jussilainen

text: Risto Kalevi Jussilainen (s. 10. kesäkuuta 1975 Jyväskylä) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja olympiamitalisti. Hän edusti Jyväskylän Hiihtoseuraa.


title: Risto Jussilainen

text: Jussilainen lopetti uransa vuonna 2008. Viimeisenä kilpailunaan hän hyppäsi normaalimäen SM-kisat 29.1.2008 kotimäessään Jyväskylässä.


title: Kurkijoen piiri

text: Kurkijoen piiri oli hallintoalue Karjalan ASNT:ssa Laatokan länsirannalla. Kurkijoen piirin keskuksena oli Kurkijoki vuosina 1940–1941 ja 1944–1945 ja Lahdenpohja 1945–1958.


title: Kurkijoen piiri

text: Kurkijoen piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940 ja se käsitti suunnilleen Suomen 12. maaliskuuta 1940 luovuttamat Kurkijoen, Hiitolan, Jaakkiman ja Lumivaaran kunnat sekä Lahdenpohjan kauppalan. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin rauhan tultua ja niinpä Neuvostoliitto siirsi alueelle uutta väestöä.


title: Kurkijoen piiri

text: Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Kurkijoen piirin. Kurkijoen piirin hallintokeskus siirrettiin Kurkijoelta kaupungiksi tulleeseen Lahdenpohjaan 20. tammikuuta 1945.


title: Kurkijoen piiri

text: Kurkijoen piiri lakkautettiin 1958 ja liitettiin Sortavalan piiriin. Suunnilleen entisestä Kurkijoen piirin alueesta muodostettiin Lahdenpohjan piiri 10. joulukuuta 1970.


title: Äänisentauksen piiri

text: Äänisentauksen piiri eli Äänisentakainen piiri eli Äänisniemen piiri () on entinen hallintoalue Karjalan ASNT:ssa, nykyisessä Karjalan tasavallassa. Se käsitti Äänisjärveen pohjoisesta pistävän suuren Äänisniemen. Piirin keskuksena oli Sungun kylä ja myöhemmin Suurlahti.


title: Äänisentauksen piiri

text: Äänisentauksen piiri muodostettiin vuonna 1930 yhdistämällä Sungun piiri ja Suurlahden piiri, jotka oli muodostettu vuonna 1927 lakkautetuista Sungun, Suurlahden ja Tolvojan kunnista. Vuonna 1933 siihen kuuluivat Deriguzovon, Foimoguban, Heinälahden, Jandomjärven, Kažman, Karasjärven, Kižin, Kosmojärven, Kuusirannan, Pajanitsan, Suurlahden, Suurnivan, Tipinitsan, Tolvojan ja Virojärven kyläneuvostot. Piirissä oli tuolloin 26 300 asukasta, joista 97,7 % oli venäläisiä ja 1,7 % suomalaisia.


title: Äänisentauksen piiri

text: Jatkosodassa vuosina 1941–1944 piiri oli Suomen miehittämä. Sen alue liitettiin Karhumäen piiriin vuonna 1959.


title: Ai Jing

text: Ai Jing (s. 1969 Shenyang) on kiinalainen laulaja. Hän opetteli lapsena laulamaan ja soittamaan kitaraa. Ai Jing muutti vuonna 1987 Pekingiin, jossa hän aloitti soolouransa vuonna 1988. Ai Jingin ensimmäinen albumi oli vuonna 1992 julkaistu "My 1997".


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Kristina Šmigun-Vähi (o.s. Šmigun, s. 23. helmikuuta 1977 Tartto) on virolainen entinen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja sekä maailmanmestari, jota valmensi hänen isänsä Anatoli Šmigun.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Šmigun-Vähi voitti vuonna 1997 kaksi juniorien MM-kultaa (5 ja 15 km). Aikaisemmista nuorten MM-kilpailuista hänellä on neljä hopeaa.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: 1999 Ramsaun MM-hiihdoissa Šmigun saavutti hopeaa 15 kilometrin vapaan tyylin kilpailusta ja pronssia 30 kilometrin perinteisen kilpailusta. 2001 Lahden MM-hiihdot ja 2002 Salt Lake Cityn olympialaiset olivat Šmigunille pettymyksiä, mutta 2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoista hän voitti neljä mitalia: kultaa takaa-ajosta, hopeaa 10 km ja 15 km perinteisen hiihtotavan kilpailuista ja pronssia 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailusta.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Tammikuussa 2002 ilmoitettiin, että Šmigunin 12. joulukuuta 2001 Brussonin maailmancupin osakilpailun yhteydessä antamasta doping-näytteestä oli löytynyt 19-norandrosteronia 6,4 nanogrammaa millilitrassa, mikä ylitti sallitun 5 nanogramman rajan. B-näyte osoittautui kuitenkin negatiiviseksi, kun 19-norandrosteronia löytyi 4,2 ng/ml, ja Šmigun vapautettiin doping-epäilyistä.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Torinon olympialaisissa 2006 Šmigun voitti olympiakultaa yhdistelmäkilpailussa ja, ylivoimaisesti, vesikelissä hiihdetyssä kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Vancouverin olympialaisissa 2010 Šmigun sai hopeaa naisten 10 kilometrin vapaan tyylin kisassa. Mitali oli Viron ainoa niissä kisoissa.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Maailmancupin osakilpailuvoittoja Šmigunilla on kuusitoista. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän on parhaimmillaan ollut toinen, kausina 1999–2000 ja 2002–2003.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Kristina Šmigun meni naimisiin heinäkuussa 2007 ja otti käyttöön yhdistelmänimen Šmigun-Vähi. Kauden 2007–2008 hän jätti väliin raskauden vuoksi. Hän synnytti lapsen kesällä 2008. Hän palasi kansainvälisiin kilpailuihin kahden välivuoden jälkeen kaudella 2009–2010, mutta päätti lopettaa kilpailu-uransa kauden jälkeen keskittyäkseen perhe-elämäänsä.


title: Kristina Šmigun-Vähi

text: Šmigun-Vähi asuu Otepäässä. Myös hänen sisarensa Katrin on menestynyt hiihtäjänä.


title: David Kellogg Lewis

text: David Kellogg Lewis (28. syyskuuta 1941 Oberlin, Ohio – 14. lokakuuta 2001 Princeton, New Jersey) oli yhdysvaltalainen filosofi. Hän kirjoitti väitöskirjansa "Convention: A Philosophical Study" W. V. O. Quinen ohjauksessa. Lewis siirtyi Princetonin yliopistoon apulaisprofessoriksi vuonna 1970, ja vuonna 1973 hänet nimitettiin professoriksi. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat "Counterfactuals" (1973) ja "On the Plurality of Worlds" (1986), jossa hän on postuloinut multiversumin olemassaolon yksinomaan filosofisista syistä.


title: Korkeasti Pyhitetty

text: Korkeasti Pyhitetty, nimen edessä lyhennettynä KP, on metropoliitan ja arkkipiispan nimeen liitettävä kunnioittava nimitys ortodoksisessa kirkossa. Sitä käytetään mm. kirjeissä ja muussa puhuttelussa sekä virallisissa teksteissä.


title: Korkeasti Siunattu

text: Korkeasti Siunattu, nimen edessä lyhennettynä KS, on piispojen ja apulaispiispojen nimeen liitettävä kunnioittava nimitys ortodoksisessa kirkossa. Sitä käytetään mm. kirjeissä ja muussa puhuttelussa sekä virallisissa teksteissä. Niistä piispoista, joilla on metropoliitan kirkollinen arvonimi, käytetään kuitenkin nimitystä Korkeasti Pyhitetty.


title: H’reštšatyk

text: H’reštšatyk (, ) on Ukrainan pääkaupungin Kiovan pääkatu. Noin 1,2 km:n pituinen ja lähes 100 m:n levyinen bulevardi kulkee koillisesta lounaaseen Euroopan aukiolta Itsenäisyyden aukion kautta Bessarabian aukiolle.


title: Ғ

text: Ғ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy kazakin, tofan ja uzbekin aakkosiin.


title: Ғ

text: Ғ on kazakissa ja uzbekissa soinnillisen uvulaarisen frikatiivin /ʁ/ merkki.


title: Erik Hämäläinen

text: Vesa Erik Hämäläinen (s. 20. huhtikuuta 1965 Rauma) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, olympiamitalisti (pronssia 1994) ja jääkiekon maailmanmestari (1995).


title: Erik Hämäläinen

text: Hämäläinen on pelannut yhdet olympiakisat ja neljät MM-kisat (1992, 1993, 1994 ja 1995). Hän voitti maailmanmestaruuden ensimmäisenä Rauman Lukon kasvattina. Hän on Detroit Red Wingsin 10. kierroksen varaus (numerolla 197) vuodelta 1985, mutta pelasi koko uransa Euroopassa.


title: Erik Hämäläinen

text: Jokereissa kaudella 1992–1993 Hämäläinen palkittiin SM-liigan parhaan puolustajan Pekka Rautakallio -palkinnolla ja parhaasta plus/miinus-tilastosta Matti Keinonen -palkinnolla. Jokereissa hän saavutti suomen mestaruuden 1994 ja hopeaa 1995. Hämäläisellä on lisäksi hopeaa Lukosta 1988 ja KalPasta 1991. Palattuaan kasvattajaseuraansa Lukkoon 1990-luvun lopulla, Hämäläisestä tuli joukkueen monivuotinen kapteeni ja seuraikoni. Hämäläinen on pelannut kolmanneksi eniten SM-liigan runkosarjaotteluita – ja on Jan Latvalan ja Markus Kankaanperän lisäksi ainoa yli 1000 SM-liigan runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Hämäläinen rikkoi ensimmäisenä 1000. ottelun rajapyykin 1. maaliskuuta 2008 ottelussa Oulun Kärppiä vastaan. Hän päätti pelaajauransa kauden 2007–2008 ja 1001 runkosarjaottelun jälkeen, minkä jälkeen hän on toiminut Rauman Lukon liigajoukkueen apuvalmentajana.


title: Erik Hämäläinen

text: Hämäläinen aateloitiin jääkiekkoleijonaksi numero 193 vuonna 2009.


title: Erik Hämäläinen

text: Lukko jäädytti Hämäläisen ja Jari Torkin pelinumerot 75-vuotisjuhlaottelussan 5. marraskuuta 2011.


title: Қ

text: Қ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy abhaasin, kazakin ja uzbekin aakkosiin.


title: Қ

text: Қ ääntyy abhaasissa soinnittomana velaarisena klusiilina /k/. Kazakissa ja uzbekissa se ääntyy soinnittomana uvulaarisena klusiilina /q/.


title: Ң

text: Ң on kyrillinen kirjain. Se sisältyy kalmukin, kazakin ja kirgiisin aakkosiin.


title: Ң

text: Ң ääntyy kalmukin, kazakin ja kirgiisin kielessä velaarisena nasaalina /ŋ/. Samaa äännettä merkitään marissa kirjaimella ҥ.


title: Birgit Nilsson

text: Birgit Nilsson, synt. Märta Birgit Svensson (17. toukokuuta 1918 Svenstad, Ruotsi – 25. joulukuuta 2005 Bjärlöv) oli ruotsalainen sopraano. Nilsson oli aikansa merkittävin Wagner-sopraano ja seurasi norjalaista Kirsten Flagstadia varsinkin Brünnhilden esittäjänä. Hän esitti myös muita kuuluisia sopraano-osia, kuten Leonora, Aida, Turandot, Tosca, Elektra ja Salome. Nilsson levytti kaikki suurimmat roolinsa, mukaan lukien myös Brünnhilden roolin koko Ring-sarjassa.


title: Birgit Nilsson

text:
Nilsson syntyi Ruotsissa, Västra Karupissa Malmön lähellä. Hänen lahjakkuutensa huomattiin, kun hän alkoi laulaa kirkkokuorossa. Hän opiskeli laulua ensin Ragnar Blennowin johdolla Båstadissa ja sitten Tukholmassa Ruotsin kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa vuosina 1941–1946, jossa häntä opettivat Joseph Hislop ja Arne Sunnegård.
Nilsson debytoi Ruotsin Kuninkaallisessa Oopperassa 1946 Carl Maria von Weberin oopperassa "Der Freischütz", jossa hän lauloi Agathen roolin vain kolmen päivän varoitusajalla. Seuraavana vuonna hän sai huomiota Lady Macbethin roolista Verdin oopperassa "Macbeth". Hänen ensimmäinen tärkeä kansainvälinen esiintymisensä tapahtui Glyndebournen oopperafestivaaleilla vuonna 1951, jolloin hän esiintyi Mozartin oopperassa "Idomeneo".


title: Birgit Nilsson

text: Bayreuthissa hän debytoi 1953. La Scalassa hän esiintyi ensi kertaa 1958. Nilssonin Metropolitan-ura kattoi vuodet 1958–1983.


title: Birgit Nilsson

text: Brünnhilden osan hän lauloi ensimmäisen kerran Münchenissä 1954.


title: Birgit Nilsson

text: Vuonna 1975 Elektran esityksessä Wienissä Birgit Nilsson taputettiin esiin ennätykselliset 72 kertaa, kun samassa näytöksessä kunnostautunut Plácido Domingo sai osakseen 70 lavallekutsua. Domingon saavutus on kuitenkin viety Nilssonin aplodien sijaan Guinnessin ennätysten kirjaan.


title: Birgit Nilsson

text: Nilssonin omaelämäkerta, "Mina minnesbilder", julkaistiin Tukholmassa vuonna 1977. Nilsson vetäytyi esiintymislavoilta eläkkeelle vuonna 1984 annettuaan esiintymiskiertueen Länsi-Saksassa. Jo 1982 tuotettu Richard Straussin Elektra oli jäänyt hänen viimeiseksi oopperaroolikseen.


title: Birgit Nilsson

text: The American Scandinavian Foundation on nimennyt lupaavalle nuorelle amerikkalaiselle oopperalaulajalle jaettavan palkintonsa Nilssonin mukaan ("The Birgit Nilsson Prize"). Joulukuussa 2008 julkistettiin puolestaan Birgit Nilsson -palkinto, joka on miljoonan dollarin palkintosummallaan maailman suurin klassisen musiikin palkinto. Palkinnon jakaa Birgit Nilssonin säätiö joka toinen tai kolmas vuosi.


title: Birgit Nilsson

text: Vuonna 1948 Nilsson meni naimisiin Bertil Niklassonin kanssa. Hänen miehensä oli eläinlääketieteen opiskelija, jonka Nilsson oli tavannut junassa.


title: Birgit Nilsson

text: Vuonna 2010 on määrä avata Birgit Nilssonille omistettu museo Svenstadissa.


title: Think Twice

text: Think Twice (suom. "mieti kahdesti") oli suomalainen gospelyhtye.


title: Think Twice

text: Think Twice perustettiin vuonna 1994 Porvoossa. Yhtyeen perustajajäseniä ovat kitaristi-laulaja Jami Suhonen (s. 1973), kitaristi-laulaja Anssi Tiittanen (s. 1979) ja basisti Joona Ryödi (s. 1978). Myöhemmin yhtyeeseen liittyivät rumpali Ilari Roihuvuo (s.1978) ja kosketinsoittaja Osku Louhelainen (s.1976).


title: Think Twice

text: Yhtyeen musiikki on tyyliltään modernia pohjoismaista pop-rockia.


title: Think Twice

text: Yhtye lopetti toimintansa helluntaiherätyksen juhannuskonferenssissa 2008. Jäähyväiskonsertti 20.6.2008 keräsi suurtelttaan noin 10 000 katsojaa.


title: Raimo Manninen

text: Raimo Matias Manninen (s. 17. syyskuuta 1955 Saarijärvi) on suomalainen entinen keihäänheittäjä.


title: Raimo Manninen

text: Vuonna 1984 Manninen heitti Pihtiputaan keihäskarnevaaleilla tuloksen 93,42 metriä. Manninen lähtikin Los Angelesin olympiakisoihin yhtenä ennakkosuosikkina, kun Uwe Hohn ja muut itäblokin suurheittäjät olivat boikotin takia kisoista poissa. Manninen ei kuitenkaan päässyt Los Angelesissa edes loppukilpailuun, vaan sijoittui karsinnassa kolmanneksitoista.


title: Raimo Manninen

text: Kalevan kisoissa Manninen oli parhaimmillaan kuudes. Seuratasolla Manninen kilpaili Saarijärven Pullistuksen riveissä.


title: Blixa Bargeld

text: Blixa Bargeld, oikealta nimeltään Christian Emmerich (s. 12. tammikuuta 1959 Länsi-Berliini, Saksa) tunnetaan säveltäjänä, näyttelijänä, kirjailijana, laulajana, muusikkona, esiintyjänä ja luennoitsijana laajalta alalta. Parhaiten hänet tunnetaan äänitteiltä ja konserteista yhtyeiden Einstürzende Neubauten ja Nick Cave and the Bad Seeds kanssa.


title: Blixa Bargeld

text: Blixan pääprojekti on aina ollut hänen vuonna 1980 perustama yhtye Einstürzende Neubauten. Industrialmusiikin uranuurtajat ovat julkaiseet lukuisia levyjä, kiertäneet maailmaa ja tehneet monenlaisia taiteellisia performansseja. Orkesteri toimii edelleen aktiivisesti.


title: Blixa Bargeld

text: Blixa Bargeld oli Bad Seedsin perustajajäseniä yhdessä Mick Harveyn ja Barry Adamsonin kanssa. Hän toimi yhtyeen kitaristina ja taustalaulajana 1984–2003. Yksi Caven suurimpia hittejä on "Weeping Song", joka on Nick Caven ja Blixa Bargeldin duetto. Vuonna 2003 Blixa jätti Bad Seedsin keskittyäkseen muihin projekteihin.


title: Pasi Sormunen

text: Pasi Martti Sormunen (s. 8. maaliskuuta 1970 Kauniainen) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja olympiamitalisti, joka oli HIFK:n vastuuvalmentaja kaudella 2012-2013, mutta joutui eroamaan joukkueen tiputtua kymmenennelle sijalle runkosarjassa. Hänet korvasi KHL:ssäkin valmentanut Raimo Summanen.


title: Pasi Sormunen

text: Sormunen aloitti uransa Karhu-Kissoissa kaudella 1990–1991, jolloin pelasi jääkiekon 1. divisioonaa. Hän pelasi seuraavalla kaudella HIFK:ssa, jota edusti kolmen kauden ajan kevääseen 1994. Sormunen pelasi vuodet 1994–1998 Jokereissa, joissa voitti neljänä kautena putkeen mitalin: hopeaa 1995, kultaa 1996, kultaa 1997 ja pronssia 1998.


title: Pasi Sormunen

text: Kaudeksi 1998–1999 Sormunen siirtyi Espoo Bluesiin, mutta hän siirtyi kesken toisen kautensa Saksan DEL-liigan Nürnberg Ice Tigersiin. Kauden 2000–2001 hän pelasi sveitsiläisessä EHC Churissa ja uransa viimeisen kauden Frölunda HC:ssa, jossa lopetti 32-vuotiaana.


title: Pasi Sormunen

text: Sormunen aloitti valmentamisen Jokereiden A-juniorieiden apuvalmentajana kaudella 2002–2003. Yhden kauden mittaisen Jokeri-visiitin jälkeen seuraava pesti oli HIFK:n A-junioreissa syksyllä 2006. Sormunen toimi joukkueessa Joonas Tanskan apuvalmentajana kahden kauden ajan. Vuosina 2009–2011 Sormunen toimi HIFK:n A-junioreiden vastuuvalmentajna. Syksyllä 2011 Sormunen nostettiin HIFK:n liigajoukkueen valmennusryhmään Petri Matikaisen apulaiseksi. Ennen seuraavan kauden alkua Matikainen yllättäen erosi tehtävästään ja siirtyi valmentamaan KHL:aan joten Sormunen ylennettiin vastuuvalmentajaksi. Pesti kuitenkin päätyi potkuihin jo tammikuussa 2013 ja hänet korvasi Raimo Summanen.


title: Pasi Sormunen

text: Sormunen on Lillehammerin olympialaisten pronssimitalisti vuodelta 1994. Olympialaiset olivat Sormusen ainoat miesten arvokisat.


title: Bizarro

text: Bizarro on sarjakuvahahmo, joka esiintyy toisinaan DC Comicsin julkaisemassa "Teräsmies"-sarjakuvalehdessä. Hahmo luokitellaan viholliseksi, vaikkakin hänen perustarkoituksenaan on yleensä auttaa muita. Bizarro on luonteeltaan sangen yksinkertainen ja hän erehtyykin usein apua tarvitsevien määrittelyssään; Bizarro saattaa pitää esimerkiksi taloa purkamassa olevaa puskutraktoria vihamielisenä eleenä tai hän saattaa korjata rikkinäisenä pitämänsä sillan, joka on nostettu laivan läpikulkua varten.


title: Bizarro

text: Bizarro on Lex Luthor -laboratoriossa luotu Teräsmiehen epäonnistunut klooni, ja tämän vuoksi hahmo tuntee myös Teräsmiehen salaisen henkilöllisyyden. Ulkonäöltään hän muistuttaa esikuvaansa mutta hänen poikkeavia tuntomerkkejään ovat valkoinen ihonväri sekä Frankensteinin hirviön liikehdintää muistuttava kävelytyyli. Lisäksi Teräsmiehen puvun S-kirjain on kääntynyt peilikuvaksi. Joissakin sarjakuvissa hänen pukunsa S-merkin päällä on kaulaketju, jonka päässä on ympyrä, jossa lukee:"Bizarro #1" Hahmon kommunikointi on yksinkertaista ja hän käyttää käänteistä niin kutsuttua bizarro-kieltä; kyllä → ei; ystävä → vihollinen ja niin edelleen.


title: Bizarro

text: Bizarro esiintyi ensimmäinen kerran Otto Binderin kirjoittamassa ja George Pappin piirtämässä "Superboy"-lehden numerossa 68 (lokakuu–marraskuu 1958) mutta hahmon osaluojina pidetään myös Alvin Schwartzia, Curt Swania ja toimittaja Mort Weisingeriä jotka alun perin kehittelivät hahmoa.


title: Bizarro

text: Vuonna 2009 Bizarro oli listattu sijalle 25 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.


title: Bizarro

text: Bizarro oli vierailevana hahmona "Justice League Unlimitedissa", jossa se oli Lex Luthorin johtamassa Tuomion Legioonassa. Hän oli useimmiten vain Luthorin käskyttämänä.


title: Bizarro

text: Bizarro esiintyy vuonna 2010 "DC Universe Online" -pelissä, jossa se ei ole pelattavana hahmona.


title: Palotška

text: Ӏ () on kyrillinen kirjain. Se sisältyy monen Kaukasian alueella puhuttavan kielen aakkosiin. Näitä ovat abaza, adygei, dargva, inguuši, kabardi, laki, lezgi, tabasarani ja tšetšeeni. Kirjain on samannäköinen kuin latinalaisen kirjaimiston I ja kyrillisen kirjaimiston І. Kirjaimen käyttöä hankaloittaa sen puuttuminen monista näppäinasetteluista ja fonteista, minkä vuoksi sen korvikkeena käytetään yleisesti latinalaista kirjainta I, kyrillistä kirjainta І tai jopa numeroa 1, vaikka tällainen käyttö onkin väärää.


title: Palotška

text: Kirjaimella Ӏ ei tavallisesti ole itsenäistä äännearvoa, vaan sitä käytetään osoittamaan edeltävän kirjaimen poikkeavaa ääntämystä. Avaarissa se ilmaisee, että edeltävä konsonantti on ejektiivinen, esimerkiksi кIалъазе // ’"puhua"’. Adygeissa, inguušissa, kabardissa ja tšetšeenissä se on myös glottaalisen klusiilin /ʔ/ merkki. Esimerkkinä on kabardin sana елъэӀуащ // ’"hän (mies) pyysi häneltä (nainen) jotakin"’.


title: Alfa-kurssi

text: Alfa-kurssi on kristinuskon perusteita käsittelevä kurssi. Se on suunnattu kaikille kristinuskosta kiinnostuneille, erityisesti äskettäin uskoontulleille sekä niille, jotka haluavat tarkistaa käsityksiään kristinuskosta. Alfa-kursseja järjestävät kristilliset seurakunnat ja yhdistykset yli 150 maassa. Suomessa kursseja pitävät esimerkiksi Kansan Raamattuseura, luterilaiset seurakunnat ja vapaat kristilliset seurakunnat.


title: Alfa-kurssi

text: Alfa-kurssi syntyi 1980-luvulla Englannin anglikaanikirkossa ja levisi 1990-luvulla nopeasti eri puolille maailmaa ja eri kirkkokuntiin. Alfa-kursseilla käytettävän materiaalin oikeudet ovat kansainvälisellä Alfa-yhteisöllä, jonka keskuspaikkana on kurssin syntyseurakunta, Holy Trinity Brompton -seurakunta Lontoossa.


title: Alfa-kurssi

text: Kurssi muodostuu useimmiten kymmenestä kokoontumisesta sekä viikonlopusta. Kurssilla käsitellään muun muassa seuraavia aiheita: ”Kuka Jeesus on? Miten ja miksi rukoilla? Parantaako Jumala tänäänkin?” Tilaisuuden alussa on ruokatarjoilu, jonka aikana osallistujat voivat tutustua toisiinsa. Opetuspuheen jälkeen keskustellaan pienryhmissä.


title: Alfa-kurssi

text: Keskustelun tarkoituksena on antaa ihmisille mahdollisuus kysellä ja esittää omia mielipiteitään vapaasti. Itse opetus noudattaa kuitenkin yhtenäistä linjaa, jossa painottuvat henkilökohtaisen uskonratkaisun korostaminen ja armolahjojen käyttö. Yhtenäisen linjan taustalla on yhden miehen, Nicky Gumbelin kirjoittama kurssi- ja oheismateriaali. Se, kuinka tiukasti hyvinkin erilaisissa seurakunnissa järjestettävät alfa-kurssit pitäytyvät alkuperäiseen opetusmateriaaliin, vaihtelee jonkin verran. Kurssin kansainväliset oikeudenhaltijat ovat joutuneet tiukentamaan tekijänoikeuksia kurssin yhtenäisyyden takaamiseksi.


title: Alfa-kurssi

text: Alfa-kurssin käyneitä rohkaistaan olemaan aktiivisia ja kantamaan vastuuta omassa kotiseurakunnassaan ja erityisesti osallistumaan tuleville alfa-kursseille vastuunkantajina. Näin Alfa-kurssin on erityisesti maallikkoaktiivisuutta lisäävä seurakunnallinen työmuoto.


title: Alfa-kurssi

text: Alfa-kursseja järjestetään myös esimerkiksi varhaisnuorille, nuorille ja vangeille erityisen sovelletun materiaalin kanssa.


title: Päijänteen kansallispuisto

text: Päijänteen kansallispuisto on Padasjoen, Asikkalan ja Sysmän alueella sijaitseva kansallispuisto. Puiston pinta-ala on 14 neliökilometriä ja se on perustettu vuonna 1993.


title: Päijänteen kansallispuisto

text: Päijänteen kansallispuisto sijaitsee Suomen toiseksi suurimman järven, Päijänteen eteläosassa. Siihen kuuluu noin 50 rakentamatonta saarta ja luontoa sekä osia asutuista saarista. Osa saarista on hiekkarantaisia harjusaaria, osa kallio- ja moreenisaaria. Matkailullisesti merkittävimmät kohteet ovat suurin saari Kelvenne sekä Pulkkilanharju. Koska kansallispuisto sijaitsee pääosin saarilla, ei suurimpaan osaan puistosta pääse kuin vesiteitse. Kelvenne on monine laguuneineen suosittu veneilykohde.


title: Päijänteen kansallispuisto

text: Haapasaaressa on Etelä-Päijänteen viimeisen kalastajatilan rakennus. Sen on vuokrannut Tallukka. Aluetta ovat kunnostaneet myös WWF:n vapaaehtoiset.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1956

text: Jääkiekko oli kahdeksatta kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1956 talviolympialaisissa. Turnaus oli samalla maailmanmestaruuskilpailu ja euroopanmestaruuskilpailu.. Turnauksen pääpelipaikkana oli Cortina d'Ampezzon Stadio del Ghiacchio, jonne mahtui 7000 katsojaa. Turnauksen ottelut pelattiin 26. tammikuuta–4. helmikuuta 1956.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1956

text: Turnaukseen osallistui 10 joukkuetta. Joukkueet jaettiin kolmeen alkulohkoon, joiden kaksi parasta pääsi ylempään loppusarjaan. Ylemmässä loppusarjassa pelattiin yksinkertainen sarja, ja mitalit jaettiin sarjataulukon perusteella. Alkulohkoissa karsiutuneet joukkueet pelasivat vielä alemmassa loppusarjassa sijoista 7-10.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1956

text: Saksa osallistui yhdistetyllä joukkueella vuoden 1956 talviolympialaisiin. Siitä syystä se suoritti Itä-Berliinissä sisäisen karsinnan, jonka voittaja pääsi edustamaan koko Saksaa olympiaturnaukseen. Saksan liittotasavalta voitti karsinnan ja pääsi kisoihin.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1956

text: Neuvostoliitto osallistui ensimmäistä kertaa jääkiekon olympiaturnaukseen. MM-kilpailuissa Neuvostoliitto teki ensiesiintymisensä kaksi vuotta aiemmin, jolloin se voitti heti mestaruuden. Olympiajääkiekkoa taas oli hallinnut Kanada, se oli hävinnyt seitsemissä aiemmissa olympialaisissa vain yhden ottelun. Vuoden 1956 olympialaisiin Kanada sai Neuvostoliitosta varteenotettavan haastajan. Kanadaa edusti turnauksessa Kitchener-Waterloo Dutchmen. Neuvostoliittoa edusti maajoukkue, jonka pelaajat harjoittelivat yhdessä ympäri vuoden. pelaajat työskentelivät nimellisesti armeijassa, ja Neuvostoliitto pystyi näin kiertämään olympialaisten amatöörisääntöjä.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1956

text: Kanada koki ennen Neuvostoliitto-ottelua 4-1 yllätystappion Yhdysvalloille, jonka joukkue koostui valitusta tähdistöjoukkueesta. Neuvostoliitto taas voitti Yhdysvallat 4-0, mikä tarkoitti että Kanadan piti viimeisessä ottelussa voittaa Neuvostoliitto, päästäkseen tasapisteisiin. Neuvostoliitto voitti päätösottelun maalein 2-0 ja maa saavutti näin ensimmäisissä olympialaisissaan olympiakultaa. Yhdysvallat sijoittui hopealle ja Kanada jäi pronssille.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1956

text: Samaan aikaan kun olympiaturnausta pelattiin, pelasivat Norja, DDR ja Belgia MM-kisojen B-sarjaa Berliinissä. B-sarja pelattiin erillisenä turnauksena Itä-Berliinissä.


title: Harald Grønningen

text: Harald Grønningen (9. lokakuuta 1934 Lensvik – 26. elokuuta 2016 Lensvik, Agdenes) oli norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja. Hän saavutti 1960-luvulla seitsemän arvokisamitalia.


title: Harald Grønningen

text: Grønningen esiintyi kansainvälisissä arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Lahden MM-hiihdoissa 1958 sijoittuen 15 kilometrillä 21:nneksi. Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960 hän saavutti viestissä hopeaa sekä sijoittui 15 kilometrillä 11:nneksi ja 50 kilometrillä 14:nneksi. Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 hän saavutti henkilökohtaisen hopeamitalin 15 kilometrillä ja sijoittui neljänneksi 30 kilometrillä ja viestissä sekä viidenneksi 50 kilometrillä. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän saavutti hopeaa 15:llä ja 30 kilometrillä, joilla molemmilla vain Eero Mäntyranta oli häntä nopeampi. Viestissä hän sijoittui neljänneksi ja 50 kilometrillä kuudenneksi. Oslon MM-kilpailuissa 1966 hän voitti kultaa viestissä, jossa hän hiihti toisen osuuden, sekä sijoittui seitsemänneksi sekä 30:llä että 50 kilometrillä.


title: Harald Grønningen

text: Grenoblen olympialaisissa 1968 Grønningen sai vihdoin ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisavoittonsa, kun hän kukisti 15 kilometrillä Eero Mäntyrannan 1,9 sekunnin erolla. Hän voitti kultaa myös viestissä, jossa hän tuli kolmannelta osuudelta vaihtoon yli minuutin ennen seuraavia. Hän sijoittui 30 kilometrillä 13:nneksi. Vielä Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970 hän sijoittui viestissä neljänneksi ja 15 kilometrillä yhdeksänneksi, kun taas 50 kilometrin kilpailun hän keskeytti. Sapporon olympialaisissa 1972 hän oli varamiehenä.


title: Harald Grønningen

text: Holmenkollenin kisoissa Grønningen voitti 15 kilometrin kilpailun vuosina 1960 ja 1961. Salpausselän Kisoissa hän voitti saman matkan vuosina 1960, 1961 ja 1962. Henkilökohtaisia Norjan-mestaruuksia hän voitti uransa aikana yhdeksän.


title: Harald Grønningen

text: Grønningen oli hiihtäjäksi omana aikanaan poikkeuksellisen isokokoinen, 190 senttiä ja 78 kiloa. Hänen urastaan julkaistiin "I det lange løp" -kirja jo vuonna 1967.


title: Harald Grønningen

text: Siviilityökseen Grønningen kalasti lohta ja kasvatti mansikoita.


title: Delirious?

text: Delirious? on brittiläinen gospel-yhtye, joka soittaa modernia pop/rock sävytteistä gospel-musiikkia. Yhtye on saanut alkunsa seurakuntansa ylistysyhtyeenä. Nykyään yhtye on hyvin suosittu ympäri maailmaa, ja heidän levyjään on myyty Amerikassa enemmän kuin esimerkiksi Robbie Williamsin levyjä. Maailmanmenestyksestä huolimatta kristillinen sanoma on edelleen vahvasti musiikissa mukana. Yhtyeen solisti on Martin Smith ja kitaristi Stuart Garrard. Muita jäseniä ovat Paul Evans, Jonathan Thatcher ja Timothy Jupp.


title: Helmut Recknagel

text: Helmut Recknagel (s. 20. maaliskuuta 1937 Steinbach-Hallenberg) on Itä-Saksaa edustanut mäkihyppääjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja.


title: Helmut Recknagel

text: Recknagelin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1950- ja 1960-luvulle, jolloin hän oli maailman huipulla. Hän voitti olympiakultaa, kolme MM-mitalia ja kolme kertaa Keski-Euroopan mäkiviikon.


title: Helmut Recknagel

text: Voittaessaan olympiakultaa Squaw Valleyssa 1960 Recknagelista tuli ensimmäinen ei-pohjoismaalainen mäkihypyn olympiavoittaja. Zakopanen MM-kisoissa 1962 hän voitti suurmäen kultaa ja hänestä tuli ensimmäinen arvokisoissa 100 metrin rajan ylittänyt mäkihyppääjä, kun hänen toisen hyppynsä pituus oli 103 metriä. Kolmannella hyppykierroksella myös kaksi muuta hyppääjää ylitti tuon rajan. Innsbruckin olympialaisissa 1964 Recknagel sijoittui pienessä mäessä kuudenneksi ja suurmäessä seitsemänneksi.


title: Helmut Recknagel

text: Recknagel loi mäkihyppytyylin, jossa käsiä pidettiin ilmalennon aikana suorana edessä.


title: Petter Hugsted

text: Petter Hugsted (11. heinäkuuta 1921 Kongsberg – 16. toukokuuta 2000 Kongsberg) oli norjalainen mäkihypyn olympiavoittaja.


title: Petter Hugsted

text: Hugsted voitti nuorten Norjan-mestaruuden vuonna 1940, mutta sitten sotavuodet aiheuttivat pitkän kilpailutauon. Vuonna 1946 hän sijoittui yhdeksänneksi Norjan-mestaruuskilpailuissa ja Holmenkollenilla. Vuonna 1947 hän oli maansa mestaruuskilpailuissa kuudes ja voitti Suomessa Salpausselän mäkihyppykisan. Vuonna 1948 hän sijoittui Norjan-mestaruuskilpailuissa viidenneksi mutta voitti kaksi olympiakatsastuskilpailua ja pääsi olympiaedustajaksi. Sankt Moritzin talviolympialaisissa hän voitti kultaa norjalaisten kolmoisvoittoon päättyneessä kilpailussa. Vuosina 1948 ja 1950 hän sijoittui Holmenkollenilla kolmanneksi. Vuonna 1952 hän voitti Tanskassa käydyn Holtekollenin mäkikisan.


title: Petter Hugsted

text: Hugsted pelasi myös jalkapalloa Norjan B-maajoukkueessa. Hän sai vaimonsa Inger Naufin kanssa neljä lasta.


title: Robert G. Ingersoll

text: Robert Green Ingersoll (11. elokuuta 1833 – 21. heinäkuuta 1899) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja puhuja. Hänet tunnetaan parhaiten vapaa-ajattelun ja agnostisismin puolustajana.


title: Robert G. Ingersoll

text: Ingersollin isä John Ingersoll oli orjuutta vastustava saarnaaja. Ingersoll syntyi Dresdenissä, New Yorkin osavaltiossa, mutta hänen perheensä muutti jatkuvasti paikasta toiseen isän radikaalien näkemysten vuoksi. Lopulta perhe asettui asumaan Peoriaan Illinoisiin. Ingersoll opiskeli siellä juristiksi.


title: Robert G. Ingersoll

text: Vähän ennen Yhdysvaltain sisällissotaa Ingersoll kokosi Illinoisin 11. ratsuväkirykmentin ja toimi sen johtajana. Rykmentti taisteli Shilohin taistelussa. Ingersoll joutui myöhemmin vangiksi mutta pääsi sitten vapaaksi luvattuaan, ettei osallistuisi enää sotatoimiin, mikä oli tavallista sodan alkuvaiheessa.


title: Robert G. Ingersoll

text: Sodan jälkeen Ingersoll toimi Illinoisin oikeuskanslerina vuosina 1867–1869. Hän kuului republikaaniseen puolueeseen, joka oli tuolloin edistyksellinen puolue. Vaikka Ingersoll ei saanut mitään poliittista virkaa, hän osallistui aktiivisesti politiikkaan. Ingersoll piti vuonna 1876 James G. Blainen presidenttiehdokkuuden puolesta puheen. Blainea ei valittu, mutta Ingersollin puhetta pidettiin poliittisen puheen loistosaavutuksena.


title: Robert G. Ingersoll

text: Ingersoll otti osaa useisiin kuuluisiin oikeudenkäynteihin asianajajana. Niistä huomattavimpia olivat Star Route -oikeudenkäynnit, laaja poliittinen skandaali, jossa hänen päämiehensä vapautettiin. Ingersoll puolusti myös New Jerseyssä erästä miestä jumalanpilkkaoikeudenkäynnissä. Vaikka Ingersoll ei onnistunut vapauttamaan syytettyä, hänen voimakkaan puolustuksensa nähdään saattaneen häpeään jumalanpilkkalait ja muutamat harvat myöhemmät kanteet.


title: Robert G. Ingersoll

text: Ingersoll oli suosituimpia puhujia aikana, jolloin puhetilaisuudet olivat julkisia huvitilaisuuksia. Ingersoll puhui kaikenlaisista aiheista, Shakespearesta sodanjälkeiseen jälleenrakennukseen, mutta hänen suosituimmat aiheensa olivat agnostisismi ja perheen arvo. Ingersoll piti puheensa ulkomuistista, vaikka ne kestivät joskus yli kolme tuntia.


title: Robert G. Ingersoll

text: Ingersollin radikaalit näkemykset uskonnosta, orjuudesta, naisten äänioikeudesta ja muista silloin ajankohtaisista asioista estivät häntä saamasta korkeampaa poliittista asemaa kuin oikeuskanslerin viran. Illinoisin republikaanit yrittivät painostaa Ingersollia asettumaan kuvernööriehdokkaaksi ja pitämään jumalattomuutensa salassa kampanjan ajan. Ingersoll kieltäytyi, koska hän piti siveettömänä tiedon pimittämistä ihmisiltä.


title: Robert G. Ingersoll

text: Monissa Ingersollin puheissa puolustettiin vapaa-ajattelua ja humanismia ja saatettiin usein uskonnolliset uskomukset naurettavaan valoon. Tämän vuoksi lehdistö usein vainosi häntä, mutta hänen näkemyksensä tai lehtien kielteiset kirjoitukset eivät estäneet häntä nauttimasta kasvavaa kansansuosiota. Ingersollin ollessa suosionsa huipulla hänen tilaisuutensa pääsymaksu saattoi olla dollarin tai enemmänkin, mikä oli siihen aikaan varsin suuri summa. Ingersollin ihailijoihin kuuluivat muun muassa Mark Twain ja Walt Whitman.


title: Robert G. Ingersoll

text: Ingersoll kuoli sydänkohtaukseen 65-vuotiaana. Pian hänen kuolemansa jälkeen Clinton P. Farrell, Ingersollin lanko, keräsi Ingersollin pitämät puheet kirjasarjaksi. 12-osainen "Dresden Editions" -sarja piti yllä kiinnostusta Ingersollin ajatuksia kohtaan ja säilytti hänen puheensa tulevia sukupolvia varten. Suomeksi Ingersollin teoksia ovat julkaisseet lähinnä työväenliikettä lähellä olevat tahot 1900-luvun alussa. Merkittävä osa Ingersollin suomennetuista teoksista on julkaistu Yhdysvalloissa.


title: Robert G. Ingersoll

text: Amerikan humanistiyhdistyksen jäsenet ostivat 1980-luvulla Ingersollin syntymäkodin Dresdenissä ja kunnostivat sen museoksi.


title: Robert G. Ingersoll

text: Ingersollilla oli pitkään elämään jääneitä ilmauksia, joita hänen seuraajansa ovat käyttäneet irrallisina. Eräälle pitkähkölle on annettu nimeksi Ingersollin lupaus ja sitä on muun muassa myyty huoneentauluna. Eräs lyhyempi kuuluu: "”Tämä on minun uskontunnustukseni: Onnellisuus on ainoa hyvä, järki ainoa soihtu, oikeudenmukaisuus ainoa palvottava, ihmisyys ainoa uskonto, ja rakkaus ainoa pappi”".


title: Balaklavan taistelu

text: Balaklavan taistelu on toinen merkittävä taistelu Krimin sodassa Krimin niemimaalla. Se käytiin 25. lokakuuta 1854. Britit ja ranskalaiset saartoivat Sevastopolia.


title: Balaklavan taistelu

text: Taistelusta muistetaan käsitteeksi muodostunut ylämaalaisen rykmentin puolustustaktiikka eli niin kutsuttu ohut punainen viiva sekä brittiläisessä sotahistoriassa legendaarisen maineen saavuttanut itsetuhoinen kevyen ratsuväen hyökkäys, jonka syynä oli väärinymmärretyn käskyn kirjaimellinen noudattaminen. Ensimmäinen tuli kuuluisaksi Rudyard Kiplingin, jälkimmäinen Alfred Tennysonin kirjoittamasta runosta.


title: Balaklavan taistelu

text: Balaklavan vieressä on Hiblakin vuori ja siitä itään Kamaran ja Baidarin laaksot. Balaklavasta pohjoiseen Balaklavan tasanko, minkä Vorotšovin kukkulat jakoivat eteläiseen ja pohjoiseen laaksoon.


title: Balaklavan taistelu

text: Venäläiset olivat yrittäneet tuloksetta edetä Vorotšovin kukkuloilla lokakuun puolen välin alkupuolelta alkaen. Nyt ruhtinas Menšikovin komentamat venäläiset yrittivät murtautua saarrosta tosissaan.


title: Balaklavan taistelu

text: Venäjän kenraaliluutnantti Pavel Petrovitš Liprandin komentama kenttäarmeija, johon kuului 25 000 sotilasta ja 78 tykkiä, oli ryhmittynyt Žorgunin alueelle, Tšornaja-joen (Mustajoki) taakse Vorotšovin kukkuloista itään. Venäläisten mahdollinen etenemissuunta kulki Traktirin muiden siltojen yli sekä Sevastopolin akvaduktin poikki, Tai Kamarasta kuutta vallisarvea uhaten. Ne eivät olleet yhtä vahvoja kuin oli odotettu. Viisi kuudesta levittäytyi vajaan viidensadan metrin leveydelle. Ensimmäinen oli erillään Cabrobertin kukkulalla vajaan kilometrin päässä toisesta eikä viidettä ja kuudetta oltu vielä saatu valmiiksi.


title: Balaklavan taistelu

text: Noin 1 500 turkkilaista johtivat brittiläisen tykistön aliupseerit ja heillä oli yhdeksän puolustettua tykkiä kukkuloilla. Kadikoita ympäröi kuusi 93. Sutherlandin skottilaisrykmentin komppaniaa, pataljoona turkkilaisia kuudella kenttätykkipatterilla ja merijalkaväki puolusti Hiblakin vuorta 26 kenttätykillä. Balaklavasta luoteeseen oli sijoitettu viisi brittiläistä jalkaväkidivisioonaa ja ranskalaiset Hersonin ylängöllä brittiläisen ratsuväkidivisioonan kanssa kuudennelta vallisarvelta länteen.


title: Balaklavan taistelu

text: Ruhtinas Menšikov oli päättänyt hyökätä kolmelta suunnalta. Kenraalimajuri S. I. Gribben johtamien joukkojen, mitkä koostuivat Dneprin rykmentin kolmesta jalkaväkipataljoonasta , ulaani- ja kasakkaratsuväestä sekä tykistöstä piti ottaa Kamaran kylä haltuunsa ja sitä ympäröivä ylänkö luostarin kera sekä kohdistaa suoraan paine ensimmäiseen vallisarveen.


title: Balaklavan taistelu

text: Kenraalimajuri K. R. Semiakin piti kahdella osastolla keskeltä henkilökohtaisesti komentamansa Azovin rykmentin ja Dneprin rykmentin neljännen pataljoonan hyökätä tykistön tukemana kohti ensimmäistä ja toista vallisarvea. Toista hänen alaisuuteensa kuuluvaa osastoa, mikä koostui ukrainalaisesta tykistön tukemasta rykmentistä johti kenraalimajuri F. G. Levutški myös kohti ensimmäistä ja toista vallisarvea ylitettyään Tšjornaja-joen.


title: Balaklavan taistelu

text: Kolmatta hyökkäyssuuntaa komensi eversti A. P. Skiuderi. Hänen joukkonsa koostui Odessan rykmentistä ja 53. Donin kasakkojen rykmentistä tykistöllä tuettuna suuntanaan Traktirin sillan ylittämisen jälkeen kolmas vallisarvi.


title: Balaklavan taistelu

text: Kun vallisarvet olisivat tulleet vallatuiksi, olisi ratsuväen päävoima neljällätoista husaarieskadroonalla, Uralin kasakkarykmentillä kahden tykkipatterin tukemina hyökännyt brittien asemiin Kadikoin ympärillä. Selustaa suojaisi kenraalimajuri O. P. Žaboritskin johtamat 5 000 sotilasta.


title: Balaklavan taistelu

text: Aamulla 25. lokakuuta venäläiset etenivät kohti vallisarvia, mihin brittiläinen lordi Lucanin komentama ratsuväki reagoi. Lucan ilmoitti uhasta brittien ylipäällikkö lordi Raglanille. Puolustukseen käskettiin prikaatikenraali James Yorke Scarlettin komentama raskas prikaati. Cardiganin jaarlin komentama kevyt prikaati jäi raskaan reserviksi.


title: Balaklavan taistelu

text: Taistelu alkoi kehittyä neljässä jaksossa. Aluksi aamulla venäläinen jalkaväki eteni ja otti haltuunsa ensimmäisen ja neljännen vallisarven kohdaten vain kevyttä vastarintaa turkkilaisten taholta ryhmittäytyen sen jälkeen ensimmäisen ja kolmannen vallisarven ympärille hyökätäkseen Kadikoihin.


title: Balaklavan taistelu

text: Brittien ylipäällikkö lordi Raglan käski sir Richard Englandin komentaman 3. divisioonan hälytystilaan sekä määräsi Cambridgen herttuan komentaman 1. divisioonan eteläiseen laaksoon Kolin kautta. Sir George Cathcartin komentama 4.divisioona määrättiin alas Vorotšovin tietä pitkin pohjoiseen laaksoon. Niin 3. kuin 4. divisioona toimivat hitaasti eivätkä entäneet taistelukentän laaksoihin ennen klo 10.30.


title: Balaklavan taistelu

text: Ranskalainen komentaja François Certain Canrobert pelkäsi brittien linjojen katkeavan, ja lähetti kaksi kevyttä jalkaväkiprikaatia ja kahdeksan ratsuväkieskadroonaa Bosquetin joukoista alas Koliin suuntanan eteläisen laakson läntinen reuna.


title: Balaklavan taistelu

text: Taistelun toinen vaihe alkoi noin 8:30. Liprandi määräsi Ryžkovin johtaman Venäjän ratsuväen päävoiman vihollisen leiriin määrittelemättä tavoitetta sen tarkemmin. Ryžkov aloitti etenemisen länteen pitkin pohjoista laaksoa 26 kenttätykin tukemana, mutta joutui kivääritulituksen kohteeksi.


title: Balaklavan taistelu

text: Samaan aikaan brittien kenraalimajuri sir Colin Campbell oli päättämässä Kadikoin puolustusvalmisteluja. Hänellä oli komennossaan 600 brittiä ja 1 000 turkkilaista kuuden kenttätykin tukemana.


title: Balaklavan taistelu

text: Venäläisten ratsuväki jatkoi etenemistä länteen pitkin pohjoista laaksoa pienen joukon irtautuessa pääjoukosta ja jatkaessa kohti Vorotšovin kukkuloita kohti Kadikoin kylää. He joutuivat kuitenkin vetäytymään brittien ja turkkilaisten muodostaman "ohuen punaisen linjan" muodostaman vastarinnan vuoksi. Nimitys ohut punainen linja tulee jalkaväen 93. ylämaalaisrykmentin muodostamasta puolustajien ketjusta.


title: Balaklavan taistelu

text: Taistelun kolmannessa vaiheessa raskas prikaati liittyi siihen. Lordi Raglan oli määrännyt Lucanin viemään raskaan prikaatin brittiläisten ja turkkilaisten tueksi. He olivat saaneet vastaansa Kadikoihin etenevän venäläisen ratsuväen. Ohuen punaisen linjan puolustus kuitenkin kesti ja Scarlett, selvittyään vaikeasta maastosta, sai vastaansa Ryžkovin komentaman 2 000-miehisen ratsuväen. Se lähestyi hänen vasenta selustaansa viidennen vallisarven suunnasta käännyttyään etelänsuunnasta kohti Kadikoita.


title: Balaklavan taistelu

text: Ryžkov pysähtyi joukkoineen vain vajaan sadan metrin päähän raskaasta prikaatista hämmentyneenä. Scarlett, kohdattuaan venäläisen ratsuväen päävoiman, alkoi taistella ja alivoimaisena haastoi venäläisen ratsuväen. Scarlett onnistui murtamaan ja pakottamaan venäläiset vetäytymään yli Vorotšovin kukkuloiden.


title: Balaklavan taistelu

text: Taistelun päättävä neljäs vaihe alkoi 10.15, jolloin Raglan lähetti käskyn Lucanille edetä ja käyttää mikä tahansa tilaisuus ottaa takaisin kukkulat. Lucan käsitti tämän käskyksi ottaa takaisin Vorotšovin kukkulat ja määräsi kevyen prikaatin pohjoiseen laaksoon pitäen raskaan prikaatin pohjoisessa laaksossa. Tueksi tarkoitettu jalkaväki myöhästyi eikä ollut asemissaan kuin vasta kello 10:30.


title: Balaklavan taistelu

text: Lordi Raglan saattoi nähdä venäläisten kuljettavan pois haltuunsa saamat tykit vallisarvista ja lähetti siksi kohtalokkaan ja ristiriitaisen käskyn ratsuväelle edetä nopeasti ja estää venäläisiä viemästä tykkejä. Lordi Raglanin päämajoitusmestarin, kenraali Richard Aireyn adjutantti kapteeni L. E. Nolan vei lordi Lucanille viestin, jonka mukaan Raglan halusi ratsuväen hyökkäävän välittömästi. Lordi Lucanin kysyessä mihin ratsuväen piti tarkalleen hyökätä Nolan osoitti kohti pohjoisen laakson toista päätä, missä venäläiset tykit oli sijoitettu suojaamaan Tšjornaja-joen ylityspaikkoja.


title: Balaklavan taistelu

text: Juuri kello 11:n jälkeen Cardigan johti 673 miehen vahvuisen kevyen prikaatin kaksi kilometriä pitkään laaksoon. Kaksikymmentä minuuttia myöhemmin henkiin jääneet palasivat. Kevyt ratsuväki oli menettänyt alle puolessa tunnissa 360 miestä ja 517 hevosta.


title: Balaklavan taistelu

text: Ranskalainen ratsuväki hyökkäsi Fedukinin kukkuloille turvatakseen henkiin jääneiden oikean selustan. Kevyen prikaatin mukana ratsastanut kapteeni Nolan kaatui pian hyökkäyksen aloittamisen jälkeen miekkaansa ilmassa heiluttaen, mahdollisesti yrittäen ohjata hyökkäystä kohti vallisarvia. Lordi Raglan syytti erehdyksestä Cardigania, joka väitti toimimeensa Lucanin käskyn mukaan, joka taas syytti kaatunutta Nolania.


title: Balaklavan taistelu

text: Tällä aikaa kaksi jalkaväkidivisioonaa saavuttanut tasangon ja vaihtanut keskeytymättä laukauksia venäläisten kanssa koko iltapäivän. Vorontšovin kukkulat ja vallisarvet jäivät venäläisten haltuun ja brittien tykit hinattiin pois.


title: Balaklavan taistelu

text: Lordi Raglan ja muut liittoutuneet pitivät taistelua torjuntavoittona, mutta tappiot olivat suuret. Ohut punainen linja oli kestänyt puolitoista tuntia, samoin raskas prikaati. De Allonvillen komentama ranskalainen ratsuväkiprikaati oli Fedukinin kukkuloille hyökätessään suojannut kevyen prikaatin henkiin jäänet, mitä pidettiin hyvänä osoituksena liittolaisuudesta.


title: Per Bergerud

text: Per Bergerud (s. 28. kesäkuuta 1956) on norjalainen entinen mäkihyppääjä.


title: Per Bergerud

text: Bergerudin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1980-luvulle, jolloin hän oli maailman kärkikastia. Hän oli mukana 1982 Oslon MM-kisoissa Norjan ryhmässä voittamassa joukkuemäen maailmanmestaruutta. Kolme vuotta myöhemmin 1985 Seefeldin MM-kisoissa Bergerud voitti suurmäestä kultaa ja normaalimäestä pronssia.


title: Per Bergerud

text: Mäkihypyn maailmancupissa Bergerud voitti neljä osakilpailua ja sijoittui 15 kertaa palkintokorokkeelle. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan viidenneksi kaudella 1982–1983. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui kolmanneksi kaudella 1981–1982.


title: Per Bergerud

text: Henkilökohtaisia Norjan mestaruuksia Bergerud voitti kahdeksan. Hän kilpaili Svene IL -seuran riveissä.


title: Dilophosaurus

text: Dilophosaurus eli "kaksiharjalisko" oli suurikokoinen varhaisjurakaudella noin 201–189 miljoonaa vuotta sitten elänyt petodinosaurus. Tyyppilaji "Dilophosaurus wetherilli" eli Pohjois-Amerikan lounaisosissa. On myös todisteita siitä että "Dilophosaurus" olisi elänyt myös Euraasiassa. Esimerkiksi "Dilophosaurus sinensis" Kiinasta saattoi olla "Dilophosaurus"-laji, tai sen lähisukulainen.


title: Dilophosaurus

text: "Dilophosaurus" oli sukulaistensa tavoin kevytrakenteinen. Se kasvoi noin kuusimetriseksi ja painoi 300–500 kilogrammaa. Kaula oli pitkä ja kapea. Se oli luultasti nopea peto joka juoksi kiinni saaliinsa. Hampaat olivat pitkät, piikkimäiset ja terävät, mutta niin ohuet, etteivät ne soveltuneet saaliin tappamiseen. "Dilophosaurus" luultavasti tappoi saaliinsa kynnellisillä eturaajoillaan leukojen sijasta tai söi raatoja. Ruokavalioon kuului muun muassa "Heterodontosaurus", "Scutellosaurus" sekä "Anchisaurus" ja muut prosauropodit. Toisen teorian mukaan "Dilophosaurus" käytti kalaa ravintonaan. "Dilophosauruksen" ja spinosaurien kallojen yhtäläisyydet tukevat tätä ajatusta.


title: Dilophosaurus

text: "Dilophosauruksen" tunnetuin piirre olivat sen pääkallossa sijainneet parilliset, puoliympyrän muotoiset luiset harjanteet. Nämä ohuet heltat ylsivät silmien taakse asti. Niiden käyttöä ei tunneta, mutta koska ne olivat niin ohuet, se ei käyttänyt niitä aseena. Niissä oli matalia onteloita ja reikiä, jotka toimivat mahdollisesti ilmapusseina. Ne ovat voineet toimia erottaakseen lajit ja yksilöt toisistaan, tai kumppanin houkutteluun. Joillakin yksilöillä (ehkä naarailla) oli pienenpi heltta.


title: Dilophosaurus

text:
Vuonna 1942 Samuel Paul Wellesin tutkijaryhmä löysi najavointiaanien johtamana ensimmäiset "Dilophosauruksen" jäänteet Arizonasta. Löytö nimettiin "Megalosaurus wetherilliksi". Myöhemmin se siirrettiin omaan sukuunsa "Dilophosaurus".
Myöhemmin on myös kuvattu kaksi muuta lajia, "D. breedorum" ja "D. sinensis". Aasialaisella "D. sinensiksellä" oli suuremmat aukot kallossa sekä huomattavasti tukevammat hampaat, ja se saattaa olla "Sinosauruksen" synonyymi.


title: Dilophosaurus

text: "D. breedorumin" luokittelu omana lajina on kiistelty, sillä se eroaa vain vähän "D. wetherillista".


title: Dilophosaurus

text:
Vallåkrasta Ruotsin Skånesta löydettiin vuonna 1970 jalanjälkiä joiden oletetaan kuuluneen "Dilophosaurukselle". Jalanjälkien koko vaihteli, suurimmat jäljet olivat lähemmäs 30
senttimetriä pitkiä. Löytö osoittaa "Dilophosauruksen" eläneen laumoissa.