title: Clarion (ohjelmointikieli)

text: Seuraavat versiot Clarionista tulevat olemaan versio 7 sekä erillinen Microsoft .NET -yhteensopivaa koodia generoiva versio Clarion.NET, jotka sisältävät kaupallisesti lisensoituja osia SharpDevelop -nimisestä .NET -kehitysympäristöstä.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali

text: IAAF:n yleisurheilufinaali ("IAAF World Athletics Final") oli vuosittainen, kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n järjestämä, huippuyleisurheilun kesäkauden päättänyt kaksipäiväinen tapahtuma. Se korvasi vuonna 2003 n.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali

text:
Kun edeltäneeseen GP-finaaliin valittiin urheilijat ainoastaan kesän GP-kilpailujen menestyksen perusteella, oli yleisurheilufinaalin valintakriteerinä urheilijan sijoitus IAAF-ranking-listalla.
Ranking-listalta alle 800 metrin matkoilta seitsemän ja sitä pitemmiltä matkoilta 11 korkeimmalle sijoitettua urheilijaa pääsivät suoraan mukaan kilpailuun. Lisäksi järjestäjä saattoi myöntää villejä kortteja urheilijoille, jotka syystä tai toisesta eivät olleet ranking-listan aivan kärkipäässä.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali

text: Kilpailu järjestettiin kolmella ensimmäisellä kerralla Monacossa muilta osin, mutta moukarinheitto kisattiin Szombathelyssa, Unkarissa viikkoa aikaisemmin, koska Monacon Stade Louis II -stadion oli liian pieni moukarinheittokilpailuille. Vuosina 2006–2008 finaali järjestettiin Stuttgartissa. Vuoden 2009 finaali järjestettiin Thessalonikissa Kreikassa.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali

text: Finaalissa jaettiin rahapalkintoja. Kunkin lajin voittaja kuittasi 30 000 Yhdysvaltain dollaria, ja pitkien juoksumatkojen loppupäähän sijoittuneetkin vielä tuhat dollaria. Maailmanennätyksestä maksettiin 100 000 dollarin bonus.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Venäjän valtio-omisteisen Gazpromin ja Ukrainan välinen maakaasukysymys oli vuodenvaihteessa 2005–2006 tapahtunut taloudellis-poliittinen selkkaus, joka koski maakaasun toimitusta Venäjältä Ukrainaan. Kiista alkoi maaliskuussa 2005 kaasun hinnasta ja kaasun siirtohinnoista Eurooppaan. Osapuolet eivät päässeet sopimukseen ja Venäjä katkaisi kaasutoimitukset Ukrainaan 1. tammikuuta 2006. Toimitukset jatkuivat tammikuun 4. päivänä, kun kahden kaasuyhtiön välillä solmittiin alustava sopimus. Lopulta valtioiden välistä sopimusta ei solmittu. Kriisi kosketti myös muita lähialueen ja Euroopan valtioita.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Ukraina on energiahuollossaan riippuvainen Venäjän toimittamasta maakaasusta. Maiden välillä on ollut kasvavaa erimielisyyttä kaasun hinnasta Ukrainan suuntauduttua enemmän länteen oranssin vallankumouksen jälkeen. Venäläinen Gazprom tuo Ukrainaan ja samalla vie Länsi-Eurooppaan suuria määriä maakaasua.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Maakaasun markkina ei ole Euroopassa muodostunut täydelliseksi. Kaasun hinta on riippuvainen kalliista maakaasunsiirtoputkien rakentamisesta ja ylläpidosta, mikä tarjoaa mahdollisuuden transitotuloihin maille, joiden kautta maakaasu kuljetetaan ostajalle.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Venäjä myi etupiiriinsä mielestään kuuluneelle Ukrainalle maakaasua noin 75 % halvemmalla kuin perittiin kuljetuskustannukset huomioon ottaen länsimailta. Osa alennuksesta oli palkkiota Ukrainalle maakaasuputkesta, joka kulkee Ukrainan halki EU-maihin. Gazprom halusi siirtyä länsieurooppalaisiin markkinahintoihin vaatien 230 dollaria tuhannelta maakaasukuutiometriltä. Ukrainassa haluttiin säilyttää edullinen 50 dollarin kuutiohintataso. Naapurimaa Valko-Venäjän maksoi 47 dollarin kuutiohintaa kaasustaan. Ukraina ja Venäjä kävivät keskustelua yhdeksän kuukautta maakaasun hintatasosta.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Venäjän samankaltaiset pyrkimykset Valko-Venäjän Beltransgazia koskien johtivat Valko-Venäjän velkojen vuoksi maakaasun viennin lyhytaikaiseen keskeyttämiseen 2004, mikä vaikutti myös Saksan ja Hollannin maakaasun saantiin Venäjältä. Valko-Venäjä ja Venäjä pääsivät sopimukseen 2005 Jamal–Eurooppa-maakaasuputken hallinnasta. Valko-Venäjä saa halvalla kaasua ja merkittävä osa putken hallinnasta siirtyi Gazpromille.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Venäjä halusi Gazpromin avulla kehittää ja hallita yhdessä Ukrainan Naftogazin kanssa Ukrainan alueella olevaa maakaasuputkistoa. Ukraina vaati, että sille kuuluu transitokorvauksena 15 prosenttia maakaasusta, joka toimitetaan länteen sen alueella olevien maakaasuputkien kautta. Venäjän noin 112 miljardin kuutiometrin kokonaistoimituksista tämä olisi merkinnyt noin 17 miljardia kuutiota.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Ukraina pyrki neuvotteluvoimaa saadakseen kytkemään asiaan myös Venäjän Mustanmeren laivaston vuokraaman neuvostoaikaisen Krimin laivastotukikohdan vähäisen 98 miljoonan dollarin vuosivuokran mahdollisen korotuksen. Venäjä kuitenkin ilmoitti, että vuokrasopimus vuoteen 2017 saakka sisälsi myös Ukrainan valtionrajojentunnustamisen, minkä vuoksi kysymystä laivastotukikohdasta ei voi kytkeä maakaasuasiaan ilman vakavia seurauksia.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Joulukuussa 2005 kiista hintatasosta kärjistyi. Gazprom ilmoitti, että sunnuntaina 1. tammikuuta 2006 kello 10 se katkaisee maakaasun toimitukset Ukrainalle, ellei se suostu maksamaan 230 dollaria maakaasutonnilta. Ukrainassa ei uskottu Venäjän todella katkaisevan maakaasun toimituksia.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Mostransgazin Aleksander Glazkritskin mukaan Ukrainassa on viisi kaasuputkea, mistä kaksi on tarkoitettu Ukrainan kaasun käyttöä varten ja kolme vientiä varten. Näin ollen riittäisi se, että jatkettaisiin maakaasutoimituksia länteen kolmea vientiputkea pitkin ja lopetettaisiin kaasun toimittaminen kahdessa Ukrainalle varatussa maakaasuputkessa.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Ukraina antoi perään Venäjän ja Gazpromin vaatimuksille. 29. joulukuuta2005 ukrainalainen painos Kommersant-lehdestä ilmoitti, että Ukrainan energiaministerillä olisi valtuudet neuvotella maakaasun hinnoista jopa 95 dollariin tuhannelta kuutiometriltä. Venäjä puolestaan edelleen vaati 230 dollaria kuutiometriltä, mutta tarjosi hinnankorotusajaksi vasta huhtikuuta 2006, jolloin Ukrainan parlamenttivaalit olisivat jo ohi.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Sunnuntaina 1. tammikuuta 2006 Gazprom ilmoitti vähentäneensä Ukrainaan toimitettavaa maakaasua 120 miljoonaa kuutiometriä päivässä, mikä tekee vuodelle laskettuna noin 43,8 miljardia kuutiometriä. Ukrainan kaasun vuosikulutus oli 78 miljardia kuutiometriä, mistä omaa tuotantoa on noin 18 miljardia kuutiometriä ja loput 60 miljardia Gazpromin toimittamaa.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Gazprom ilmoitti heti katkaistuaan Ukrainan maakaasutoimitukset, että se toimittaa Länsi-Eurooppaan tavanomaisesti maakaasua ja että mikäli toimituksista puuttuu jotain, johtunee se siitä, että Ukraina ottaa käyttöönsä Länsi-Eurooppaan toimitettavaa maakaasua.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Maat pääsivät sopimukseen 95 dollarin hintatasosta 4. tammikuuta 2006 siten, että koko kauppa keskitetään Rosukrenergolle ja Gazpromin venäläinen kaasu maksaa sen pyytämät 230 dollaria tuhannelta kuutiometriltä, mutta että Turkmenistan, Kazakstan ja Uzbekistan toimittavat kaasua tätä halvemmalla Gazpromin putkiston kautta, jotta keskihinnaksi muodostuu 95 dollaria tuhannelta kuutiometriltä.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Ukrainan Naftogazin varajohtaja Andrei Lopuhanski ilmoitti 6. tammikuuta, ettei Ukraina osta Rosukrenergolta venäläistä maakaasua lainkaan vuonna 2006. Gazpromin tiedottaja Sergei Kuprianov totesi vastaukseksi, että sopimuksesta poikkeaminen ei ole hyväksyttävää ja se saattaa vaarantaa maakaasun toimitukset.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Ukrainassa ei oltu tyytyväisiä tähän kompromissiin, jonka perusteella maa joutui nyt maksamaan kaasustaan lähes kaksinkertaisen hinnan aiempaan tilanteeseen verrattuna (aikaisemmin noin 50 dollaria). Erityisesti oppositio arvosteli ratkaisua ja kiista vei Juri Jehanurovin hallitukselta tuen. Parlamentti erotti hallituksen 10. tammikuuta, kun 450 jäsenestä 250 kannatti erottamista. Jehanurov säilyy virkaatekevänä pääministerinä, kunnes maahan saadaan uusi hallitus.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Euroopan unionin energiavastaavat pitivät asiasta kriisikokouksen vasta keskiviikkona 4.1.2006. Euroopan unionin komissiossa kaasuasioista vastaa latvialainen Andris Piebalgs. Ukraina ja Venäjä jäivät pois kokouksesta. Ukraina totesi, että Ukraina ja Venäjä neuvottelivat maakaasuasiasta keskenään ja että Euroopan unionin energiakomissaarin kokoon kutsumalla kokouksella oli vain tekninen luonne.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Turkmenistanin presidentti Saparmurat Nijazov allekirjoitti Ukrainan kanssa sopimuksen, jonka mukaan Turkmenistan voisi myydä Ukrainalle 40 miljardia maakaasukuutiometriä hintaan 50 dollaria kuutiolta. Vuonna 2006 Turkmenistan toimittaa Venäjälle 30 miljardia maakaasukuutiota 65 dollarin kuutiohintaan. Ukrainan Naftogazin ja Venäjän Gazpromin edustajat kuitenkin arvelivat Turkmenistanin vuoden 2006 tuotannoksi kuitenkin vain 50 miljardia maakaasukuutiota, joten Naftogazin neuvoteltavaksi jää sopia Gazpromin ja Turkmenistanin kanssa, miten tuo määrä jaetaan.


title: Ukrainan maakaasukysymys 2006

text: Ukraina on merkittävä maakaasun transitomaa Venäjältä länteen vietävän maakaasun osalta. Ukrainan oma kaasu on pääasiassa Gazpromin välittämää turkmenistanilaista maakaasua. Gazpromista tuli turkmenistanilaisen maakaasun tukkumyyjä sen jälkeen kun Ukrainalle muodostui ongelmia maksujen kanssa. Gazprom takaa säännölliset maksut Turkmenistanille ja omistaa kaasunsiirtoinfrastruktuuria Turkmenistanissa.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Suomen 25. eduskuntavaalit järjestettiin 15.–16. maaliskuuta 1970. Vaalien jälkeen muodostettiin Karjalaisen II hallitus, jota seurasi Auran II hallitus ja Paasion II hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Vuoden 1970 eduskuntavaaleja on kutsuttu protestivaaleiksi, mihin vaikutti kaksi toisistaan riippumatonta ajan ilmiötä, nuorisoradikalismi ja yhteiskunnan rakennemuutos.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Toisaalta porvaristo toi julki kyllästymisensä virkanimitysten politisoitumiseen ja poliittisen ilmaston yleiseen vasemmistolaistumiseen, jota olivat ruokkineet perinteisiä arvoja, varsinkin uskontoa ja isänmaallisuutta ravistelleet opiskelijaradikalismi (muun muassa Teiniliitto) ja ns. "Reporadio". Koiviston hallituksen opetusministeri Johannes Virolainen asettui näkyvästi tukemaan radikaaliopiskelijoiden korkeakoulujen hallintoon ajamaa ns. "mies ja ääni" -periaatetta, jota poliittinen oikeisto vastusti voimakkaasti ja jonka se saikin torjutuksi juuri vaalien edellä. Nämä ilmiöt toivat vaalivoiton Kokoomukselle, josta tuli – vaikkakin äärimmäisen niukasti – suurin porvaripuolue ensimmäisen kerran historiansa aikana, ja läpimurron uudelle poliittiselle tulokkaalle Suomen Kristilliselle Liitolle (nyk. Kristillisdemokraatit).


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Toisaalta etenkin maaseutuäänestäjät esittivät vastalauseensa Paasion ja Koiviston hallitusten ajamalle kovalle rakennemuutospolitiikalle. Juuri ennen vaaleja oli hyväksytty lait lehmien teurastuspalkkioista ja peltojen "paketoinnista" eli viljelemättä jättämisestä, millä pyrittiin ratkaisemaan maatalouden ylituotanto-ongelma; tuolloin puhuttiin yleisesti "voi- ja viljavuorista". Raju rakennemuutos aiheutti etenkin Pohjois-Savossa, Pohjois-Karjalassa, Kainuussa ja Lapissa suuren työttömyyden, mistä seurasi suoranainen maaltapako, monien maatilojen autioituminen, muuttoliike lähiöihin suurten Etelä-Suomen kaupunkien liepeille ja voimakas siirtolaisuus Ruotsiin. Tämä ilmiö koitui erityisesti Veikko Vennamon johtaman Suomen maaseudun puolueen hyväksi ja sen hätkähdyttävä nousu yhden miehen eduskuntaryhmästä keskisuureksi puolueeksi olikin vaalien leimallisin piirre. Tärkeä rooli SMP:n menestyksessä oli maaseutuäänestäjiin vedonneella kansanomaisella puoluesihteerillä Eino Poutiaisella.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Näissä vaaleissa edustajien vaihtuvuus oli poikkeuksellisen suurta. Toinen huomiota herättävä piirre oli, että kansanedustajien keski-ikä aleni tuntuvasti. Tämä johtui siitä, että ns. suuret ikäluokat olivat päättyneen vaalikauden aikana saavuttaneet äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden. Lisäksi äänioikeusikäraja oli edellisten vaalien jälkeen alennettu 21 vuodesta 20 vuoteen. Eduskuntaan päässeiden joukossa olikin paljon alle 30-vuotiaita.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Eduskuntaan nousseita uusia kansanedustajia olivat mm. Matti Ahde, Ralf Friberg, Tellervo M. Koivisto, Kaisa Raatikainen, Kalevi Sorsa, Ulf Sundqvist ja Erkki Tuomioja (SDP), Elsi Hetemäki-Olander, Harri Holkeri, Eeva Kauppi, Pertti Salolainen, Ilkka Suominen, Niilo Tarvajärvi ja Juha Vikatmaa (Kok.), Ahti Pekkala, Matti Ruokola, Taisto Tähkämaa ja Paavo Väyrynen (Kesk.), Anna-Liisa Jokinen, Matti Järvenpää, Niilo Koskenniemi ja Terho Pursiainen (SKDL), Heikki Kainulainen, J. Juhani Kortesalmi, Eino Poutiainen, Olavi Tupamäki ja Mikko Vainio (SMP), Pär Stenbäck (RKP), Pekka Tarjanne (LKP), sekä Raino Westerholm (SKL). Alle 25-vuotiaita näistä oli viisi: Ahde, Sundqvist, Tuomioja, Väyrynen ja Pursiainen.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Eduskuntapaikastaan luopuivat mm. Kokoomuksen Margit Borg-Sundman ja Niilo Kosola, SDP:n Artturi Koskinen ja L.A. Puntila, Keskustan Leo Häppölä, Matti Kekkonen, Atte Pakkanen, Wiljam Sarjala ja Kustaa Tiitu, SKDL:n Antti Kinnunen, RKP:n Magnus Kull ja Torsten Nordström, sekä Liberaalien Irma Karvikko ja Armas Leinonen. Putoajia taas olivat SDP:n Voitto Hellsten, Kaarlo af Heurlin, Väinö Leskinen, Eino Raunio ja Arvo Salo, Keskustan Mauno Jussila, Kerttu Saalasti, Veikko Savela, V. J. Sukselainen ja Juho Tenhiälä, SKDL:n Georg Backlund, Toivo Friman, Kaino Haapanen, Aarne Saarinen, Leo Suonpää ja Eino Tainio, Liberaalien E. J. Paavola ja Tuure Salo, sekä TPSL:n koko eduskuntaryhmä.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Vaalien tulos, ennen kaikkea SMP:n menestys, oli järkytys presidentti Urho Kekkoselle, joka kieltäytyi jyrkästi hyväksymästä Kokoomusta ja SMP:tä hallitukseen vedoten ulkopoliittisiin syihin. Kun Koiviston hallitus jätti paikkansa, uutta poliittista hallitusta ei saatu muodostetuksi ja tilalle nimitettiin toukokuun puolivälissä Teuvo Auran "vapaapalokunnaksi" kutsuttu virkamieshallitus. Vasta heinäkuussa Ahti Karjalainen sai kootuksi uuden enemmistöhallituksen.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Vaalien jälkeen eduskunta joutui ennenkokemattoman pulman eteen, kun ilmeni, että eräät nuoret mieskansanedustajat eivät olleet valituiksi tullessaan vielä suorittaneet asevelvollisuuttaan. Valtiopäiväjärjestyksen siihenastisen sanamuodon mukaan vakinaisessa palveluksessa olevaa sotilasta ei voitu valita kansanedustajaksi, ja nämä nuoret edustajat olisivat menettäneet paikkansa varusmiespalveluksensa ajaksi varamiehilleen. Pulmasta selvittiin muuttamalla valtiopäiväjärjestystä siten, ettei armeijaan joutuvan kansanedustajan toimi katkea asepalveluksen vuoksi ja että myös varusmies voi asettua ehdokkaaksi vaaleissa.


title: Eduskuntavaalit 1970

text: SDP:n kansanedustaja Antero Väyrynen kuoli elokuussa 1970 ja hänen tilalleen tuli liikennöitsijä Ville Tikkanen. Kokoomuksen Juha Rihtniemi kuoli tammikuussa 1971 ja hänen tilalleen tuli lääketieteen lisensiaatti Anna-Kaarina Aalto. SDP:n Eero Laine kuoli toukokuussa 1971 ja hänen tilalleen tuli kansalaiskoulunopettaja Mauno Forsman. Keskustan Artturi Jämsén siirtyi Keski-Suomen läänin maaherraksi kesäkuun alussa 1971 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli agronomi, maatalous- ja metsätieteen maisteri Mauno Pohjonen. Tikkanen ja Pohjonen olivat pudonneet eduskunnasta kevään 1970 vaaleissa ja palasivat näin kansanedustajiksi.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali 2003

text: Alun perin miesten 400 metrin juoksun voitti Yhdysvaltain Jerome Young, mutta hänen tunnustettuaan käyttäneensä dopingia, IAAF hylkäsi hänen suorituksensa.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali 2004

text: Ivan Tsih’an sijoittui alun perin moukarinheitossa toiseksi tuloksella 80,44, mutta hänet hylättiin myöhemmin doping-käryn seurauksena. Irina Jattšenko oli naisten kiekonheitossa kolmas tuloksella 64,20, mutta hänetkin hylättiin myöhemmin dopingin takia.


title: Uudistuspuolue Liberaalit

text: Uudistuspuolue–Liberaalit (UP) oli suomalainen liberaali puolue vuosina 1989–1991. Puolueen ohjelmassa (1989) painotettiin yksilön vapautta ja vastuuta. Uudistuspuolue keräsi kannattajakortteja mutta se ei päässyt puoluerekisteriin. Ryhmittymä lopetti toimintansa vähitellen, ja sen jäseniä siirtyi muihin puolueisiin tai palasi Liberaaliseen Kansanpuolueeseen.


title: Uudistuspuolue Liberaalit

text: UP:n puheenjohtajana toimi espoolainen kaupunginvaltuutettu, juristi Kari Alasaari, puoluesihteerinä helsinkiläinen yrittäjä Jussi Pajunen ja varapuheenjohtajana Aila Niinimaa-Keppo, sekä toisena varapuheenjohtajana yrittäjä Pekka Heikkinen Helsingistä. Heikkinen toimi myöhemmin myös LKP:n varapuheenjohtajana.


title: Uudistuspuolue Liberaalit

text: Uudistuspuolue syntyi Liberaalisen Kansanpuolueen joistakin aktivisteista, kun LKP oli ajautunut ikääntymis- ja kutistumiskierteeseen ja kooltaan pieneksi 1980-luvulla. Ryhmittymän tavoitteena oli kääntää liberaalien poliittinen kannatus nousuun omaksumalla räväkämpi linja. Keinoikseen he valitsivat kokonaan uuden puolueen perustamisen ja LKP:tä hieman oikeistolaisemman ja talouselämähenkisemmän profiilin. Toukokuussa 1990 puolueella oli 56 jäsentä. UP:n perustaminen hajotti LKP:tä, jossa esiintyi samaan aikaan muutakin hajaannusta. Uudistuspuolueeseen ryhmittyneet olivat huomattavasti nuorempia kuin LKP:n väki keskimäärin.


title: Uudistuspuolue Liberaalit

text: Syyskuussa 1991 Uudistuspuolue osallistui LKP:n puoluekokoukseen Turussa. UP:n aktivisteja liittyi LKP:n jäseneksi yllättäen kokousaamuna, ja Leena Rautavaara haastoi Kaarina Koivistoisen puheenjohtajavaalissa. Koivistoinen voitti äänin 65–35. UP:n johto ei kuitenkaan liittynyt LKP:hen ja yhdistyminen lykkääntyi. UP ei luottanut LKP:n johdon kykyihin yhdistää maan liberaalit voimat.


title: Uudistuspuolue Liberaalit

text: Uudistyspuolue osallistui vuoden 1991 eduskuntavaaleihin LKP:n listoilla muutamassa vaalipiirissä. Uudistuspuoluelaisia ei noussut eduskuntaan. Jussi Pajunen pääsi vaaleissa 1992 Helsingin kaupunginvaltuuston ensimmäiseksi varavaltuutetuksi LKP:stä. Sittemmin hän on liittynyt kokoomukseen.


title: Uudistuspuolue Liberaalit

text: UP oli vahvasti mukana perustettaessa Viron Liberaalipuoluetta.


title: Edistysliitto

text: Edistysliitto oli suomalainen liberaali poliittinen ryhmittymä 1982. Edistysliiton puheenjohtajana toimi espoolainen entinen kansanedustaja ja ministeri Seppo Westerlund.


title: Edistysliitto

text: Nimeä "edistysliitto" oli ehdotettu uuden puolueen nimeksi jo 29.12.1965, kun Edistyspuolueen perilliset, Suomen Kansanpuolue ja Vapaamielisten Liitto yhdistyivät Liberaaliseksi Kansanpuolueeksi, mutta se hävisi äänestyksen ja nimeksi tuli mainittu LKP.


title: Edistysliitto

text: Virallinen ja rekisteröity Edistysliitto ry syntyi Liberaalisen Kansanpuolueen paristakymmenestä aktivistista, kun LKP kesäkuussa 1982 oli liittynyt Keskustapuolueen jäsenjärjestöksi. Liitos herätti huomattavaa vastustusta LKP:n tiukempien liberaalien keskuudessa, ja huomattavasti väkeä äänesti jaloillaan liitosta vastaan, poistuen LKP:sta, ketkä sitoutumattomiksi, ketkä muihin puolueisiin.


title: Edistysliitto

text: Ryhmittymän toiminta ei ilmeisesti koskaan käynnistynyt erityisen mittavana, ja kutistui vähitellen olemattomiin. Sen jäseniä siirtyi lähinnä muihin puolueisiin.


title: Seppo Westerlund

text: Seppo Assar Kustaa Westerlund (2. marraskuuta 1930 Oulu – 22. helmikuuta 2014) oli suomalainen poliitikko. Hän oli koulutukseltaan rakennusalan diplomi-insinööri.


title: Seppo Westerlund

text: Westerlund työskenteli 1950- ja 1960-luvuilla rakennusyrityksissä Espoossa ja Helsingissä. Pisimmän uransa hän teki liikenneministeriön rakennusneuvoksena (1974–1993), josta jäi eläkkeelle.


title: Seppo Westerlund

text: Westerlund toimi Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajana Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 1970–1979 ja Espoon kauppalan- ja kaupunginvaltuutettuna vuosina 1965–1992. Hän oli Vapaamielisten liiton puoluehallituksen jäsen (1964–1965) ja myöhemmin LKP:n varapuheenjohtaja (1968–1970). Westerlund hävisi vuoden 1968 puoluekokouksessa puheenjohtajuuden arvalla Pekka Tarjanteelle.


title: Seppo Westerlund

text: Seppo Westerlund oli puolustusministeri Martti Miettusen III hallituksessa vuosina 1976–1977. Hänet valittiin Edistysliiton puheenjohtajaksi vuonna 1982. Vuosina 1988–1989 Westerlund oli Tapiolan sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen puheenjohtaja.


title: Seppo Westerlund

text: Westerlund oli varsin voimakkaasti mukana myös urheiluelämässä. Hän oli perustamassa Espoon Tapioita ja toimi vuosia seuran puheenjohtajana. Hän toimi pitkään myös toisen espoolaisen urheiluseuran Tapion Hongan puheenjohtajana.


title: Seppo Westerlund

text: Westerlund kuoli pitkäaikaiseen sairauteen 22. helmikuuta 2014 83-vuotiaana.


title: Pirkko Aro

text: Pirkko Ritva Aro (o.s. "Ihari", 28. maaliskuuta 1923 Vihti – 9. marraskuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja (1966–1978) ja poliitikko, joka edusti urallaan Vapaamielisten Liittoa, Liberaalista kansanpuoluetta (LKP) ja Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta (SDP). Aro oli koulutukseltaan filosofian maisteri (1946) ja ammatiltaan journalisti.


title: Pirkko Aro

text: Aro oli kansanedustaja Helsingin vaalipiiristä vuosina 1966–1979, ensin vuoteen 1973 liberaalien ja sitten sosiaalidemokraattien eduskuntaryhmässä. Aro tuli ensimmäisen kerran valituksi Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 1964 kunnallisvaaleissa Vapaamielisten Liiton ehdokkaana. Hän oli asettunut ehdolle puolueen puheenjohtajan Teuvo Auran pyynnöstä. Kaupunginvaltuustossa Aro toimi vuosina 1965–1973.


title: Pirkko Aro

text: Aro oli Vapaamielisten Liiton hallituksen jäsen 1964–1965 ja Liberaalisen kansanpuolueen perustamisen jälkeen sen hallituksen sekä naisjärjestön hallituksen varapuheenjohtaja 1970–1972. SDP:n jäseneksi Aro siirtyi 1970-luvulla, mihin vaikutti sosialidemokraattien yhteisöllisyys. 1980-luvun alussa hän oli Sosialidemokraattisten Naisten Helsingin piiritoimikunnan jäsen.


title: Pirkko Aro

text: Aro työskenteli toimitussihteerinä aikakauslehdissä, radiotoimittajana ja televisiossa "Tänään kotona" -ohjelmassa. Miehensä kuoltua hän aloitti tiedottajan tehtävissä Arabialla ja siirtyi sieltä ensin Villayhtymään ja Raisiolle.


title: Pirkko Aro

text: Pirkko Aron puoliso oli kirjailija, valtiotieteen maisteri Olli Aro, jonka omaishoitajana hän toimi tämän kuolemaan asti, vuoteen 1968. Heillä oli kolme lasta.


title: Tuulikki Ukkola

text: Lahja Tuulikki Ukkola (o.s. Parviainen, s. 28. marraskuuta 1943 Taivalkoski) on suomalainen vapaa toimittaja ja poliitikko. Hän toimi Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1991–1995 ja kokoomuksen kansanedustajana vuosina 2007–2011. Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtaja Ukkola toimi vuosina 1993–1995.


title: Tuulikki Ukkola

text: Ukkola on valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1980. Hän on kirjoittanut kirjat "Valittajien valtakunta" (1993) ja "Kansanvallan vanki" (1996). Ennen kansanedustajaksi ryhtymistään hän työskenteli Kalevan artikkelitoimittajana.


title: Tuulikki Ukkola

text: Ukkola valittiin Oulun vaalipiiristä eduskuntaan vuoden 1991 vaaleissa sitoutumattomana Liberaalisen kansanpuolueen listalta. Vuonna 1993 hänet valittiin puolueen puheenjohtajaksi, jona hän toimi 1995 eduskuntavaaleihin saakka, jolloin hän putosi eduskunnasta. Vuoden 2007 vaaleissa hänet valittiin Kokoomuksen listalta kansanedustajaksi. Eurovaaleissa 2009 Ukkola oli ehdolla kokoomuksen listalla.


title: Tuulikki Ukkola

text: Uuden Suomen blogissaan "Hyvinvointi-Suomen elätit" syyskuussa 2012 Tuulikki Ukkola kritisoi ilmaista koulutusta, opintotukia ja työttömyyskorvauksia. Hän kirjoittaa, että kenenkään muun, lapsia ja vanhuksia lukuun ottamatta, ei pitäisi saada minkäänlaista apua yhteiskunnalta. Ukkola kirjoittaa, että työttömät ovat "loisia" ja "moraalittomia ihmisiä, jotka vain leppoistelevat ja korjaavat kaikessa rauhassa kesämökkiä." Ukkolan mukaan "ikuisista opiskelijoista" pitäisi päästä eroon. Hän kirjoittaa, että "1980- ja 90-luvuilla syntyneille pöjötautisille nuorille ei kelpaa koulutus, ei työ, koska elämän pitää olla kivaa." Ukkolan mukaan työttömät eli "loiset" käyttävät veronmaksajia häpeilemättä hyväkseen.


title: Tuulikki Ukkola

text: Tuulikki Ukkolan puoliso on toimittaja Jukka Ukkola. Myös heidän tyttärensä Sanna Ukkola on toimittaja.


title: IAAF:n yleisurheilufinaali 2005

text: Miesten moukarinheiton alun perin voittanut Ivan Tsih’an, naisten pituushypyn voittaja Tatjana Kotova, naisten kuulantyönnin voittaja Nadežda Ostaptšuk ja naisten moukarin kolmanneksi heittänyt Olga Kuzenkova hylättiin myöhemmin doping-käryjen myötä.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 1985

text: Yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin 18.–19. tammikuuta 1985 Pariisissa, Ranskassa. Kisat eivät alkujaan olleet MM-kilpailujen nimellä, joten niitä ei vielä virallisesti lasketa ensimmäisiksi sisä-MM-kilpailuiksi. Kilpailuilla on kuitenkin nykyään virallinen MM-arvo.


text: Suomen Kimmo Pallonen oli seiväshypyssä kahdeksas tuloksella 540 ja Timo Kuusisto lajin yhdestoista tuloksella 520. Miesten kuulassa Kari Töyrylä työnsi kymmenenneksi tuloksella 17,93.


title: James Blunt

text:
James Blunt (s. 22. helmikuuta 1974 Tidworth, Wiltshire), oikealta nimeltään James Hillier Blount, on brittiläinen muusikko. Hän opiskeli armeijan rahoittamassa Bristolin yliopistossa lentokoneinsinööriksi toisena pääaineenaan sosiologia ja päätti opiskelunsa Royal Military Academy Sandhurstissa.
Bluntin suku on ollut armeijan palveluksessa jo vuodesta 1995. Blunt itse toimi ammattisotilaana maansa armeijassa ja NATO:n rauhanturvaajana Kosovossa, jonka aikana Blunt myös kirjoitti laulunsa "No Bravery". Myöhemmin hän toimi kuningatar Elisabet II:n henkivartiokaartin sotilaana ja oli mukana hautaamassa kuningataräitiä.


title: James Blunt

text:
Musiikkiura lähti Bluntilla nopeasti liikkeelle ja se johtui osittain siitä, että hänen taustavoimansa olivat hyvät – neuvonantajana Deacon Blue-nimisen yhtyeen jäsen James Prime, Madonnan entinen pr-guru ja Elton Johnin manageritoimisto. Tuottajina toimivat Tim Rothrock, Jimmy Hogarth ja Linda Perry.
Blunt on laulaja-lauluntekijä (singer-songwriter) eli hän kirjoittaa laulunsa itse. Musiikissaan hän hyödyntää jazzia, rockia ja soulia. Laulamisen lisäksi Blunt soittaa pianoa, urkuja ja kitaraa.


title: James Blunt

text: Jamesin debyyttisingle oli "High", joka pääsi nopeasti Englannin singlejen Top-100 listalle ja Italiassa peräti Top-10 listalle. Jamesin toinen laulu oli "Wisemen", mutta hänen läpimurrokseen ilmentyi kolmas laulu "You’re Beautiful", joka kertoo itsetuhoon johtavasta rakastumisesta. Laulu pääsi heti Englannin top-listan sijalle 12 ja oli pian yksi kesän suurimmista hiteistä ympäri Eurooppaa, kunnes lopulta se nousi radioiden Hot 100-listan kärkeen.


title: James Blunt

text: Blunt on seurustellut malli Petra Němcován kanssa.


title: James Blunt

text: James Blunt esiintyi Ystävänpäivänä 14. helmikuuta 2009 Hartwall-areenalla ja KaisaFestissä Helsingissä 19. kesäkuuta 2011 sekä Pori Jazz -festivaaleilla 19. heinäkuuta 2014. Blunt vieraili Porissa myös kesällä 2018.


title: Joensuun kirkko

text: Joensuun kirkko on Joensuun evankelis-luterilaisen seurakunnan pääkirkko.


title: Joensuun kirkko

text: Kirkko sijaitsee Pielisjoen rannalta kohoavalla pienellä kumpareella. Se on Joensuun vanhimman, Claës Wilhelm Gyldénin vuonna 1848 laatiman asemakaavan kaupunkikuvallisesti keskeisen puistoakselin eteläisenä päätteenä. Pohjoisena päätteenä on ortodoksinen Pyhän Nikolaoksen kirkko.


title: Joensuun kirkko

text: Joensuun kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck vuonna 1900. Kirkko valmistui vuonna 1903. Pääosin punatiilinen kirkko on tyyliltään jugendvaikutteista uusgotiikkaa. Julkisivuilla on koristerappauksia. Kaupunkikuvallisesti tärkeimmälle, Kirkkokadun puistoakselin suuntaan avautuvalle julkisivulle muodostuu kahden epäsymmetrisen tornin luoma jännite. Runkohuoneen koilliskulman 50 metriä korkea päätorni toimii kellotapulina. Matalamman luoteistornin suojissa ovat urut. Kolmas torni sijaitsee kaakkoispuolella.


title: Joensuun kirkko

text: Sisätila on kolmilaivainen. Tähtiholvien koristeluna on jugendornamentiikkaa. Alttaritaulu vuodelta 1910 on Ilmari Launiksen maalaama. Kirkon näyttävät katto- ja seinämaalaukset ovat August Grönroosin ja kirkon lasimaalaukset Antti Salmenlinnan käsialaa.


title: Joensuun kirkko

text: Kirkon satavuotisjuhlaa varten kirkko peruskorjattiin vuosina 2001–2002. Korjauksen suunnitteli Arkkitehtitoimisto Esa Piirainen.


title: Joensuun kirkko

text: Samalla paikalla sijaitsi aiemmin väliaikainen puukirkko.


title: Joensuun kirkko

text: Joensuun evankelis-luterilainen kirkko on kokonaisuutena kiinnostava esimerkki aikansa tuotteliaimman kirkkoarkkitehdin Josef Daniel Stenbäckin (1854–1929) tuotannosta.


title: Joensuun kirkko

text: Nykyisen kirkon rakentamiseen tähtäävä hanke käynnistettiin vuonna 1896, mutta virallisesti hanke eteni vasta vuonna 1898, jolloin asetettiin kirkon rakennustoimikunta. Rakennustoimikunta kaavaili aluksi kirkon malliksi muun muassa Hangon uusgoottilaista tiilikirkkoa ja kirkkoarkkitehdiksi Hangon kirkon suunnitellutta arkkitehti Jac. Ahrenbergia, mutta päätyi lopulta tilaamaan kirkkosuunnitelmat arkkitehti Josef Stenbäckiltä.


title: Joensuun kirkko

text: Kirkkosalin sisätila on pohjakaavaltaan symmetrinen ja kolmilaivainen. Kirkon runkohuone jakaantuu 12 holviin, joista yhdeksän kattaa kirkkosalin päätilan, yksi kuorin, yksi sakariston yläpuolella sijaitsevien alkuperäisten urkujen koneiston vaatiman tilan sekä yksi nykyisten urkujen yläpuolella olevan tilan. Stenbäckille ominaiseen tyyliin kirkkosali on massaltaan lyhyt ja leveä ja tilaa hallitsee puurakenteinen, katettu saarnastuoli.


title: Joensuun kirkko

text: Stenbäckin arkkitehtuurille tyypilliset lainaukset goottilaisesta ja romaanisesta tyylistä osoittavat hänen olleen tietoinen Keski-Euroopassa vallinneesta kiinnostuksesta keskiaikaa kohtaan. Uusgoottilainen tyyli oli vakiinnuttanut asemansa erityisesti sakraalirakennusten tyylinä. Uusgoottilainen tyyli ja gotiikka koettiin selkeästi kristillisiksi tyyleiksi.


title: Joensuun kirkko

text: Joensuun evankelis-luterilaisen kirkon kasvikoristeluidean innoittajaksi on vaikea osoittaa yhtä tiettyä tekijää. Vuosien 1900–1903 aikana rakennetussa Joensuun kirkossa yhdistyvät jugendajalle tyypilliset kasviaiheiset koristemaalaukset 1800-luvun lopun uusgoottilaiseen arkkitehtuuriin. Uusgoottilainen ulkoasu kätkee sisäänsä herbaariomaisen runsaslajisen kasvikoristelun, jonka kasviaiheet viittaavat jugendin tyyli-ihanteisiin. Maalausohjelman kasviaiheiden naturalistinen toteutus ei kuitenkaan kokonaisuudessaan noudata jugendtyylin edustamaa tyylittelevää muotokieltä. Vaikuttaa siltä, että Stenbäck olisi halunnut kokeilla Joensuun kirkon interiöörimaalauksissa kokonaan uudenlaista tyyliä ja kokonaisuutta. Mahdollisen tavoitteen voi nähdä myös poliittisena: interiöörin koristeaiheet ovat voineet viestittää kansallismielistä sanomaa, jolloin toistuvat viittaukset ylösnousemukseen, paratiisiin ja parempaan tulevaisuuteen sekä kasviaiheiden symbolisissa merkityksissä että kristillisissä symboleissa voidaan nähdä viittauksina itsenäisyysaatteeseen. Interiöörimaalausten taiteellisesta suunnitelmasta on tiettävästi vastannut arkkitehti Stenbäck ja maalausten toteuttamisesta Joensuussa vuodesta 1893 vuoteen 1906 vaikuttanut maalarimestari August Grönroos.


title: Joensuun kirkko

text: Joensuun kirkkoon toteutetut koristemaalaukset koostuvat kahdesta teknillisesti ja tyylillisesti itsenäisestä osasta, joiden rinnastuminen hämmästyttää kaksijakoisuudessaan. Kirkkosalin pylväisiin temperamaaleilla maalatut, harmaan sävyillä toteutetut kristilliset symbolit ovat tunnelmaltaan vastakkaisia verrattuna eteishallin, kirkkosalin ja kuorin kattoholveihin, kuivalle kalkkirappauspinnalle secco-tekniikalla maalattuihin kasvi- ja kasvustoaiheisiin, jotka ovat keveydessään ja hengittävyydessään ainutlaatuisia koristemaalauksia.


title: Joensuun kirkko

text: Kirkkoarkkitehtuurissaan, luonnoksissaan ja toteutuneissa hankkeissaan Stenbäckillä oli tapana yhdistää arkkitehtonisiin elementteihin kristillistä symboliikkaa sekä tekstiotteita psalmeista ja Raamatusta. Hänen suunnittelemissaan kirkkointeriööreissä ja -tekstiileissä sekä muussa kirkollisessa esineistössä toistuvat samat kristilliset symbolit kuten valkeana kyyhkynä laskeutuva Pyhä Henki tai Kristusta kuvaava alfa ja omega -aihe sekä Pietariin viittaava avain- ja Paavaliin viittaava miekka-aihe.


title: Joensuun kirkko

text: Kirkkovuoden tapahtumiin viittaavia aiheita edustavat risti ja neljä naulaa -aihe, symboloiden Kristuksen sovitusta; Kristuksen kärsimyksiä, nöyryyttä ja rauhallisuutta kuvaava veronika tädyke -aihe; puhtauteen, Neitsyt Mariaan viittaava, viattomuutta sekä paratiisia ja iankaikkista elämää kuvaava lilja-aihe sekä Kristuksen Jerusalemiin ratsastuksen muistona palmunlehvä- sekä elämänpuu- ja tammenlehvä-aiheet. Juhannukseen ja Johannes Kastajaan viittaa kastetta symboloiva temperamaalaus kaksi kalaa ja ankkuri. Kuva-aihe on sijoitettu keskikäytävän oikealle reunalle kirkkosaliin astuttaessa, paikassa jossa kastemalja on monissa keskiaikaisissa kirkoissa sijainnut. Kasteen toimitus alkoi perinteisesti jo eteistilassa tai asehuoneessa, jonne kastettava symbolisesti jätti syntinsä.


title: Joensuun kirkko

text: Pääsiäisen ja juhannuksen väliin jäävät helatorstai ja helluntai. Viittauksen helatorstaihin eli Kristuksen taivaaseen astumisen muistojuhlaan, löytää läntisestä sivulaivasta, alttaria lähinnä olevasta holvista, jossa kilvoitusta, voittoa ja iankaikkista elämää symboloivat risti ja kruunu temperamaalaukset. Helluntain eli Pyhän Hengen vuodatuksen symbolina on kuoriholvin keskiöön ja kirkkosaliin ensimmäisen, koivu-aiheella koristellun holvin keskiöön toteutettu auringon kehrää tai tulenliekkejä kuvaava aihe. Tulenliekit viittaavat Pyhän Hengen liekkiin ja Pyhän Hengen läsnäoloon. Liekit kuvaavat myös ihmisen ahdistusta, jonka Jumalan sytyttämä liekki puhdistaa. Holvien keskiötä kiertää koristenauha, jonka aiheina toistuvat tulenliekkien ohella lilja- ja veronika-aiheet sekä geometriset koristeraidat.


title: Joensuun kirkko

text: Alkuperäistä urkulehteriä lähinnä olevassa holvissa esiintyvät musiikkiin liittyvät symbolit, harppu, kuvaamassa kiitosta ja ylistystä sekä virsien säestysharppu, jonka kielet muodostavat Golgatan ristin. Kuoriin johtavan holvikaaren alla sijaitsevat ehtoolliskalkki ja Kristuksen orjantappurakruunu -aihe sekä IHS-, Iesus Hominum Salvator eli Jeesus ihmisten vapahtaja -aihe.


title: Joensuun kirkko

text: Stenbäckin laatimassa Joensuun kirkon runsaslajisessa koristeohjelmassa voi nähdä viittauksen raamatulliseen elämänpuuhun, Arbor Vitaeen, joka versoo kaikkien puiden lehviä ja hedelmiä, kantaen kaikki taudit karkottavaa hedelmää ja elämänpuun lehvät antavat kansoille terveyttä. Kattoholveissa viheriöi kymmenen erilajista puuta sekä holviruoteissa neljä erilaista ruohovartista kasvia, joiden vertauskuvallisuus kukkivina, vitaaleina elämän symboleina kasvukauden alussa. Paratiisin puutarha lukuisine erilaisine puineen on hyvinkin saattanut olla arkkitehti Stenbäckin innoittajana kuvaohjelmaa suunnitellessa:


title: Joensuun kirkko

text: "Ja Herra Jumala kasvatti maasta kaikkinaisia puita, ihania nähdä ja hyviä syödä. Ja elämänpuun keskelle Paratiisia, niin myös hyvän- ja pahantiedon puun." (I Moos. 2:5)


title: Joensuun kirkko

text: Kirkon kolmilaivaisen pohjakaavan mukainen holvialoiltaan yhdenmukainen holvisto on jaettu kasvilajiteemoittain: kuori, keskilaiva ja eteishalli on koristeltu lehtipuuaihein, sivulaivat havupuuaihein. Poikkeuksena tästä on sakastin yläpuolella sijaitsevan, vanhan urkulehterin holvin lehtipuuaiheinen koristelu.


title: Joensuun kirkko

text: Kuvaohjelman sisältämät puulajit edustavat kaikkia Suomessa esiintyviä puuryhmiä pioneeri-, havu- ja jalopuita, joista jokainen laji edustaa myös tyypillisiä kotimaisia pyhiä piha-, karsikko- ja sukupuita. Holvimaalauksissa esitettyjen puiden oksat on kuvattu esteettisinä, kokonaisuudesta irrotettuina oksa- tai lehväaiheina, jotka reunustavat nauhana holvivaippoja ruodekoristeiden sisäpuolella. Kirkkosalin kattomaalausten kuvaohjelma ei sisällä kokonaista puuta esittäviä aiheita, vaan puulajit esitetään yksittäisinä, muutamien vuosikasvainten, lehtien tai kukintojen muodostamina oksina.


title: Joensuun kirkko

text: Tarkastellessa koristemaalausten puu- ja ruohovartisia kasveja on voidaan todeta niiden olevan kasvukautta ajatellen ajallisessa yhteydessä keskenään, ajoittuen kasvukauden alkuun. Kirkkovuoden pyhiä ajatellen koristemaalaukset ajoittuvat aikaan pääsiäisestä kuvaohjelman päättävään juhannukseen, keskikesän juhlaan, lukuun ottamatta kuoriin sijoitettua viiniköynnöstä, joka on kuvattu hedelmää kantavana. Kuorin viiniköynnös viittaa ehtoolliskalkin tavoin kristinuskon pyhään sakramenttiin, ehtoolliseen sekä Kristukseen, totiseen viinipuuhun.


title: Joensuun kirkko

text: Eteishallin puulaji on tuomi, joka on kuvattu voimakkaana köynnöksenä runsaine lehtineen ja suurine valkoisine kukkaterttuinen toivottamassa kirkkoon tulijat tervetulleiksi Herran huoneeseen. Eteishallin yläpuolella sijaitsevassa holvissa, nykyisen urkulehterin katossa esiintyy jokin pajulaji, jonka tarkka lajikohtainen määrittäminen on vaikeaa pajulajien runsauden vuoksi. Pajulaji on kuvattu palmusunnuntaihin liittyvine hedekukintoineen eli pajunkissoineen. Kyseessä voi olla esimerkiksi raita, vanhemmiten puumaisen muodon saavuttava pajulaji.


title: Joensuun kirkko

text: Kuljettaessa keskilaivaa kohti alttaria, nykyisen kuoroparven ylle kaartuvassa holvissa on esitetty koivu. Keskikäytävän yläpuolella, keskilaivassa on esitetty valkoisine kukkaterttuineen touko-kesäkuussa kukkiva kotipihlaja. Kuoria lähinnä olevaan holviin on kuvattu tammi, joka kukkii keväisin lehtien puhjetessa.


title: Joensuun kirkko

text: Kuorissa esitettävä viiniköynnös poikkeaa muista kuvaohjelman kotoperäisistä puulajeista sekä ajallisesti että kompositioltaan. Viiniköynnökset on kuvattu elonkorjuun aikaan, hedelmää kantavina köynnöksinä, kierteisine oksineen ja lehvineen, ilman juurakkojaan. Kristillisenä symbolina viiniköynnös voidaan liittää Kristuksen uhrivereen.


title: Joensuun kirkko

text: Sivulaivojen holvien ja holvikaarien maalauskoristelu on symmetrinen. Eteishallista lehtereille noustessa, on ensimmäiseen holviin kuvattu kuusi. Alttaria kohti kuljettaessa on seuraavassa holvissa mänty. Viimeiseen havu- ja lehtipuuaiheiden symmetriaa noudattavaan holviin on kuvattu kataja. Katajan oksien esityksestä ei vuodenaika käy ilmi.


title: Joensuun kirkko

text: Poikkeuksen kasvilajikkeiden symmetriaan tekee alkuperäisten urkujen taakse jäävä, urkuparven holvi, jonka koristeaihe on sivulaivojen havupuuteemasta poiketen lehtipuuaihe. Kyseinen holvi jäi alun perinkin urkujen sekä Stenbäckin itsensä suunnitteleman urkufasadin taakse. Holvissa kuvatut puunlehvät on toteutettu lajimäärityksen kannalta hyvin tulkinnanvaraisesti, mutta maalausohjelman kotoperäisten pioneeripuiden teemaa noudattaen kysymykseen voivat tulla harmaaleppä, tervaleppä tai poppelien sukuun lukeutuva haapa.


title: Joensuun kirkko

text: Kirkkosalin sivulaivojen holvien välisten holvikaarien koristelu muodostuu ruohovartisista kasveista. Keskilaivan holvien välisissä holvikaarissa esiintyy kasviköynnös, jonka esitystapa poikkeaa muista kasviaiheista stilisoidussa muodossaan ja aiheensa käsittelyssä. Köynnöksen voidaan olettaa liekokasvia, joka edustaa jugendajalle tyypillistä koristeaihetta.


title: Joensuun kirkko

text: Keski- ja sivulaivojen väliin jäävissä, kirkkosaliin nähden pitkittäisissä holvikaarissa esiintyy köynnösmäinen pienikukkainen kasvusto ja köynnökseen verrattuna mittasuhteiltaan suurilehtinen kasvi. Kyseessä voi olla rohtotädyke, mutta kasviaihe saattaa kuvata myös vanamoa. Kukintoja yhteyteen kuvatut saniaismaiset lehdet tuovat mieleen juhannuskirkkomaisen tunnelman kautta kiinnostavan, juhannusyöhön liittyvän kansanuskomuksen sananjalan eli kuolleenvuoteen kukkimisesta lyhyen hetken ajan juuri juhannusyönä.


title: Joensuun kirkko

text: Sivulaivojen poikittaisissa holvikaarissa esiintyvät valkokukintoinen kuva-aihe saattaa kuvata mesiangervoa tai myrkkykeisoa. Keltakukintoisen kasvin esikuvana on saattanut olla piikkiohdake tai pelto-ohdake. Piikki- ja pelto-ohdake kuuluvat kumpikin suomalaiseen floraan, mutta ovat kukinnoiltaan tavallisesti punaisia tai violettiin vivahtavia. Jos oletetaan kuvatun kasviaiheen esikuvan olevan ohdakkeen kaltainen keltakukintoinen kasvi, on vaihtoehtoja vähän: kysymykseen voisi tulla ainoastaan värisaflori. Värisaflorit esiintyvät Suomen oloissa kuitenkin ainoastaan viljeltynä.


title: Nanase Aikawa

text: Nanase Aikawa ( "Aikawa Nanase", s. 16. helmikuuta 1975 Osaka, Japani) on japanilainen rockmuusikko.


title: Nanase Aikawa

text: Aikawa syntyi Osakan kaupungissa. Hänen vanhempansa erosivat hänen ollessaan nuori, ja tämä vaikutti huomattavan paljon siihen, että hänestä tuli koulussa eräänlainen ongelmien aiheuttaja. Hänen on huhuttu olleen teinivuosinaan jopa tyttöjengin johtaja. 15-vuotiaana hän päätti jättää menneet taakseen, lopetti koulun ja tuli myöhemmin tunnetun tuottaja Tetsurō Odan huomaamaksi. Oda koulutti Aikawaa viisi vuotta, ennen kuin tämä pääsi julkaisemaan ensimmäisen singlensä.


title: Nanase Aikawa

text: Aikawa on tarkka yksityisyydestään. Hänen yksityiselämästään tiedetään vain muutamia hänen itsensä julkistamia asioita. Aikawa meni naimisiin vuonna 2001 ja synnytti samana vuonna lapsen.


title: R (ohjelmointikieli)

text: R on ohjelmointikieli tilastolliseen laskentaan ja grafiikan tuottamiseen. Sitä kutsutaan myös nimellä GNU S esikuvansa mukaan. Alun perin ohjelman kehittivät Ross Ihaka ja Robert Gentleman (josta nimi R) Aucklandin yliopistossa Uudessa-Seelannissa. Tällä hetkellä ohjelmistoa kehittää ydintiimi, joka koostuu laajasta joukosta ihmisiä ympäri maailmaa.


title: R (ohjelmointikieli)

text: R-ohjelmointikieli perustuu S-kieleen, jonka kehitti John Chambers Bellin tutkimuskeskuksessa. S-kielen semantiikka on taas johdettu Scheme-kielestä ja sen kaupallinen sovellus on S-plus.


title: R (ohjelmointikieli)

text: R-ohjelman lähdekoodi on vapaasti saatavissa GNU-lisenssin alla ja käännetyt binääriversiot on tarjolla Windows-, Macintosh- sekä monille Unix-järjestelmille. R-ohjelmaa voidaan käyttää eri Emacs-editorin versioiden kautta hyödyntäen ESS-kirjastoa. Tarjolla on myös monia graafisia käyttöliittymiä kuten GR, RKWard, SciViews-R ja Rcmdr.


title: R (ohjelmointikieli)

text: R-ohjelma on erittäin helposti laajennettavissa lisäpakettien avulla. Perusohjelmaan liitettyjä paketteja lukuun ottamatta ne ovat käyttäjien tuottamia funktiokirjastoja. Lisäpaketit sisältävät usein spesifien ongelmien ratkaisuun tarkoitettuja työkaluja tai uusien tilastollisten menetelmiä sovelluksia. Suuri määrä lisäpaketteja on ladattavissa CRAN-sivustoilta.


title: R (ohjelmointikieli)

text: Joustavuutensa ja nopean kehitystyön ansiosta R soveltuu ammattimaiseen tilastolliseen analyysiin ja aineistojen muokkaukseen. Ilmaisuutensa vuoksi se on suosittu erityisesti akateemisessa maailmassa sekä opetuskäytössä.


title: R (ohjelmointikieli)

text: Ohjelman uusin versio on 3.5.1. Version 3.5.2. ensiversio julkaistaan joulukuussa 2018.


title: R (ohjelmointikieli)

text: Ohjelman kehitystyötä hallinnoi The R Foundation for Statistical Computing-niminen säätiö, joka toimii Wienin kauppakorkeakoulun yhteydessä.


title: Pyhä Olavi

text: Olavi Pyhä tai Pyhä Olavi eli Olavi Haraldinpoika (, , 995– 29. heinäkuuta 1030) oli Norjan kuningas 1015–1030. Olavi Pyhä on Norjan kansallispyhimys ja kaikkien ritareiden ja sotilaiden suojeluspyhimys.


title: Pyhä Olavi

text: Nuoruudessaan Olavi oli menestyksekäs viikinki. Hän osallistui viikinkiretkille muun muassa Itämerellä, Tanskan rannikkoseuduilla ja Englannissa. Normandiassa Olavi omaksui kristinuskon.


title: Pyhä Olavi

text: Olavi teki ryöstöretken myös Suomeen todennäköisesti vuonna 1008. Retki johti Herdalerin taisteluun jossa Olavi miehineen koki tappion.


title: Pyhä Olavi

text: Olavi palasi vuonna 1015 Norjaan ja otti vallan Eerik jaarlilta. Olavi vakiinnutti kristinuskon aseman Norjassa ankarilla pakkokäännytyksillä. Niiden ansiosta hänet julistettiin myöhemmin pyhimykseksi, ja hänet on opittu tuntemaan nimellä Olavi Pyhä. Aikalaisten keskuudessa käännytykset aiheuttivat kuitenkin vihaa ja katkeruutta, ja tekivät Olavista hyvin epäsuositun hallitsijan. Sen vuoksi Tanskan kuningas Knuut Suuri onnistuikin 1028 valloittamaan Norjan melko helposti, ja Olavi joutui pakenemaan. Vuonna 1030 Olavi palasi Norjaan ja yritti saada kruunun takaisin itselleen. Hän kuitenkin kaatui Stiklestadin taistelussa 29. heinäkuuta 1030.


title: Pyhä Olavi

text: Olavia alettiin pian pitää pyhimyksenä, ja hänen haudastaan Trondheimin tuomiokirkossa tuli pohjoismaiden keskeisin pyhiinvaelluskohde. Pyhän Olavin päivä (, ), 29. heinäkuuta, on nykyäänkin Norjassa liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on siellä myös pyhäpäivä.


title: Pyhä Olavi

text: Suomessakin on monia Pyhän Olavin mukaan nimettyjä keskiaikaisia kirkkoja. Tunnetuin lienee Sastamalan Vammalassa sijaitseva Tyrvään Pyhän Olavin kirkko, eli Tyrvään vanha kirkko, joka joutui tuhopolton kohteeksi vuonna 1997, mutta jälleenrakennettiin uudestaan 2000-luvulla. Eerik Akselinpoika Tott nimesi Olavinlinnan Pyhän Olavin mukaan. Vielä nykyäänkin Savonlinnassa vietetään joka vuosi 29. heinäkuuta Pyhän Olavin päivää kaupungin syntymäpäivänä. Martti Haavio arvelee suomalaisissa loitsuissa esiintyvää Vuolankoinen-nimistä raudan ja teräaseiden synnyttäjää kansanomaistuneeksi käsitykseksi Pyhästä Olavista. Pyhä Olavi on kuva-aiheena Jomalan ja Ulvilan kunnanvaakunoissa. Kalvolan, Tyrvään ja Sysmän vaakunoissa on kuvattuna piilukirves Pyhän Olavin attribuuttina.


title: Pyhä Olavi

text: Lontoon Tooley Street ja St Olaf House sen varella on nimetty aiemmin paikalla sijainneen Pyhän Olavin kirkon mukaan. Olavin kerrotaan auttaneen kuningas Ethelrediä taistelussa tanskalaisia vastaan London Bridgen luona vuonna 1014.


title: Korintin sota

text: Korintin sota käytiin vuosina 395–387 eaa. Ateena, Argos, Korintti ja Theba yrittivät Persian avustuksella kukistaa Spartan, josta oli peloponnesolaissodan jälkeen tullut Kreikan suurvalta. Ateena oli peloponnesolaissodan takia menettänyt sen vallassa olleet alueet eli niin sanotun Ateenan imperiumin Spartalle. Sodan tärkein syy oli kuitenkin Spartan omavaltainen käyttäytyminen heikompia liittolaisiaan kohtaan.


title: Korintin sota

text: Sparta hyökkäsi muun muassa liittolaisensa Eliin kimppuun, koska se ei ollut spartalaisten mielestä tukenut heitä tarpeeksi sodan aikana. Spartan kaksi vahvinta liittolaista, Korintti ja Theba, olivat taas närkästyneitä siitä, että Sparta oli käyttänyt peloponnesolaissodan jälkeistä tilannetta omaksi edukseen liittolaistensa kustannuksella. Lopulta Theba ja Korintti ajautuivat liittoon Ateenan ja Spartan vanhan vihollisen Argoksen kanssa. Spartan vastustajia tuki myös Persian valtakunta, jota vastaan Spartan kuningas Agesilaos II oli aloittanut sodan vuonna 398 eaa. Agesilaos oli saanut vallattua suuren osan Jooniasta, ja persialaiset toivoivat, että hänen olisi uuden sodan syttyessä pakko palata Kreikkaan.


title: Korintin sota

text: Sota sai alkunsa niin sanotusta Boiotian sodasta, joka alkoi paikallisena kahakkana Luoteis-Kreikassa mutta johon Sparta ja Theba sekaantuivat vuonna 395 eaa. Tämän sodan päätyttyä Theba ja Ateena solmivat Persian yllyttäminä liiton Korintin ja Argoksen kanssa Spartaa vastaan. Sotaa käytiin etupäässä Theban ja Korintin ympäristössä sekä Aigeianmerellä. Aluksi liittolaiset kärsivät tappioita Spartaa vastaan, mutta spartalaiset eivät kuitenkaan pystyneet käyttämään voittojaan hyväkseen. Heti sodan alkupuolella persialainen laivasto tuhosi Spartan laivaston ja Spartan toiveet Aigeianmeren herruudesta. Ateena käytti tilannetta hyväkseen valtaamalla useita saaria, jotka olivat aikaisemmin kuuluneet sen valtapiiriin.


title: Korintin sota

text: Kun Persiassa nähtiin Ateenan mahdin taas kasvavan, persialaiset päättivät lopettaa liittolaisten tukemisen ja sen sijaan tukea Spartaa. Yllättävä käänne pakotti liittolaiset lopulta suostumaan rauhaan. Sota päättyi vuonna 387 eaa. niin sanottuun Antalkidaan rauhaan, jonka mukaan kaikkien Kreikan kaupunkien tulisi olla itsenäisiä. Rauha tunnetaan myös kuninkaan rauhana, koska se oli täysin Persian kuninkaan sanelema. Rauhan takaajaksi tuli näin Persia, joka sopimuksen mukaan myös sai pitää Joonian kreikkalaiset kaupungit. Sodan jälkeen Sparta pääsi taas vähäksi aikaa hallitsevaan asemaan Kreikan kaupunkien keskuudessa. Spartan hegemoniaa kesti aina vuoteen 371 eaa., jolloin thebalaiset kukistivat Spartan Leuktran taistelussa.


title: Korintin sota

text: Peloponnesolaissodan jälkeen Sparta oli taas päässyt johtoasemaan Kreikan kaupunkivaltioiden keskuudessa. Spartaa tuki myös Persian valtakunta, joka oli avustanut Spartaa sodan aikana rahallisesti. Peloponnesolaissodan jälkeen Spartan sisäisessä valtataistelussa pääsivät voitolle Lysandros ja tämän kannattajat, jotka suosivat paljon aggressiivisempaa ulkopolitiikkaa. Kun Spartan kuningas Agis II kuoli, sai Lysandros oman suosikkinsa Agesilaoksen valituksi tämän seuraajaksi. Peloponnesolaissodan aikana ja sen jälkeen spartalaiset olivat syrjäyttäneet valtaamissaan kaupungeissa demokraattisesti valitut johtajat ja korvanneet heidät oligarkeilla.


title: Korintin sota

text: Peloponnesolaissodan loppuvaiheiden aikana ja sen jälkeen osa Aigeianmeren saarista joutui Spartan valtaan. Spartan ja sen liittolaisten välit viilenivät kuitenkin pian, kun kävi selväksi, että Sparta ei aikonut jakaa liittolaistensa kanssa Ateenalta perimäänsä pakkoveroa eikä muutakaan sotasaalista. Spartan liittolaiset paheksuivat myös Spartan käytöstä, kun se pakotti demokraattisen Eliin luopumaan hallitsemistaan kaupungeista. Elis oli peloponnesolaisliiton jäsen, mutta spartalaiset olivat tyytymättömiä sen käytökseen sodan aikana. Theba ja Korintti eivät lähettäneet joukkoja Spartan avuksi.


title: Korintin sota

text: Ateena, Theba ja Korintti eivät myöskään ottaneet osaa Spartan suunnittelemaan retkikuntaan Jooniaan vuonna 398 eaa. Ennen lähtöään Vähään-Aasiaan Agesilaos II aikoi toimittaa uhrin jumalille Auliissa Boiotiassa, kuten Agamemnon oli tehnyt ennen lähtöään Troijan sotaan. Pausaniaan mukaan thebalainen ratsuväki esti Agesilaoksen pääsyn uhripaikalle. Ilman näidenkin kaupunkien avustusta Agesilaos löi persialaiset ja tunkeutui aina Sardisiin asti. Satraappi Tissafernes tuomittiin kuolemaan, koska hän ei ollut pystynyt estämään spartalaisia. Päästäkseen eroon spartalaisista Tissaferneen seuraaja Tithraustes lahjoi Agesilaoksen ja sai hänet hyökkäämään pohjoiseen, satraappi Farnabazoksen alueelle. Agesilaos alkoi samalla rakentaa suurta laivastoa.


title: Korintin sota

text: Kun Farnabazos ymmärsi, ettei hän pystyisi lyömään Agesilaosta, hän päätti pakottaa tämän palaamaan Kreikkaan. Hän lähetti rodoslaisen Timokrateen lahjomaan Spartan vastustajia ja yllyttämään heitä kapinaan Spartaa vastaan. Timokrates vieraili Ateenassa, Thebassa, Korintissa ja Argoksessa ja sai kaikissa kaupungeissa puolelleen vaikutusvaltaisia henkilöitä. Spartaa aikaisemminkin vastustaneet thebalaiset ottivat tehtäväkseen aloittaa sodan.


title: Korintin sota

text: Sopiva tilanne sattui vuonna 395 eaa., kun Sparta sekaantui Fokiksen ja Lokriksen maakuntien väliseen sotaan. Niin sanottuun Boiotian sotaan sekaantuivat myös Theba ja Ateena. Sparta kärsi tappion thebalaisia vastaan Haliartoksen taistelussa, jossa myös Lysandros menetti henkensä. Toinen Spartan kahdesta kuninkaasta, Pausanias, ei ehtinyt paikalle toisen armeijan kanssa. Pausaniaan oli pakko niellä ylpeytensä ja vetäytyä Boiotiasta. Kotona hänet tuomittiin kuolemaan, mutta hän ehti paeta ennen tuomion täytäntöönpanoa. Boiotian sodan jälkeen Ateenan ja Theban kanssa liittoutuivat myös Korintti ja Spartan vanha perivihollinen Argos. Yhdessä ne perustivat Korintissa neuvoston, jonka tuli järjestää liittolaisten yhteiset asiat. Liittolaiset lähettivät myös lähettiläitä moniin pienempiin kaupunkeihin, ja useat kaupungit antoivat heille myös tukensa.


title: Korintin sota

text: Koska Agesilaos oli Aasiassa ja koska Pausaniaan seuraaja Agesipolis I oli vielä lapsi, spartalaiset määräsivät erään Aristodemoksen johtamaan joukkoja liittolaisia vastaan. Agesilaokselle lähetettiin käsky palata pikaisesti Kreikkaan armeijansa kanssa, juuri niin kuin persialaiset olivat toivoneet hänen tekevän. Samalla Aristodemos marssi armeijan kanssa suoraan Korintin alueelle Peloponnesoksen koillisosaan. Noin 18 000 sotilasta käsittänyt spartalainen armeija kukisti liittolaisten noin 24 000 sotilaan armeijan Nemean taistelussa. Liittolaisista noin 2 800 kaatui, kun spartalaisista ja sen liittolaisista kaatui vain 1 100.


title: Korintin sota

text: Seuraava suurempi taistelu käytiin merellä. Agesilaos oli aikaisemmin varustanut suuren laivaston niin, että yhdessä liittolaiskaupunkien laivojen kanssa hänellä oli noin 120 kolmisoutua. Agesilaos antoi laivaston lankonsa Peisandroksen komennettavaksi. Peisandros ei ollut koskaan aikaisemmin komentanut laivastoa. Myös persialaiset olivat lähettäneet paikalle oman laivastonsa, joka koostui foinikialaisista, kilikialaisista ja kyproslaisista laivoista. Persialaisten laivastoa johti kokenut ateenalainen sotapäällikkö Konon. Laivastot kohtasivat vuonna 394 eaa. Knidoksen edustalla. Knidoksen taistelussa Kononin johtama persialainen laivasto tuhosi täydellisesti Peisandroksen johtaman spartalaisen laivaston.


title: Korintin sota

text: Knidoksen taistelun ollessa käynnissä Agesilaos marssi Vähästä-Aasiasta Traakian, Makedonian ja Thessalian halki Boiotiaan. Koroneian taistelussa Agesilaos kukisti etupäässä thebalaisista ja argoslaisista koostuneen armeijan. Agesilaos pääsi tämän jälkeen palaamaan armeijansa kanssa Korintinlahden yli Peloponnesokselle.


title: Korintin sota

text: Korintin sodan ensimmäisen vaiheen jälkeen Sparta oli selvästi vastustajiaan voimakkaampi. Se oli kuitenkin menettänyt laivastonsa, jonka se oli vaivoin rakentanut peloponnesolaissodan aikana. Spartan vastustajat olivat myös pystyneet estämään spartalaisia tunkeutumasta Peloponnesokselta muualle Kreikkaan mielensä mukaan. Spartan päämääränä seuraavien vuosien aikana tuli olemaan Spartaa lähimpinä olevien kaupunkien Korintin ja Argoksen kukistaminen. Ateena ja Theba taas yrittivät pitää nämä kaupungit mukana omassa liitossaan samalla kun ne itse yrittivät kasvattaa omaa valtaansa. Ateenalaiset unelmoivat koko Aigeianmeren kattaneen entisen imperiuminsa jälleenrakentamisesta. Thebalaiset taas olivat pitkään halunneet saada Boiotian pienemmät kaupungit oman valtansa alle.


title: Korintin sota

text: Vuoden 393 eaa. alussa ateenalaisen Kononin ja satraappi Farnabazoksen johtama persialainen laivasto purjehti Kreikkaan. Aluksi he tekivät hyökkäyksiä Lakoniaan ja valtasivat Kytheran saaren. He kävivät myös Korintissa, jossa he jakoivat Persian kuninkaan lähettämiä varoja. Tämän jälkeen laivasto purjehti Ateenaan, jossa se suojasi kaupunkia sen aikaa, kun ateenalaiset jälleenrakensivat Pitkät muurinsa kaupungin ja sen sataman Pireuksen välille. Spartalaiset olivat pakottaneet ateenalaiset purkamaan muurit peloponnesolaissodan jälkeen. Ateena käytti hyväkseen laivastoa valtaamalla Skyroksen, Imbroksen ja Lemnoksen saaret, joille se perusti kolonioita.


title: Korintin sota

text: Samoihin aikoihin Korintissa ilmeni kiista demokraattien ja oligarkkien välillä. Argoksen tukemat demokraatit karkottivat vastustajansa kaupungista. Maanpakoon ajetut oligarkit pakenivat spartalaisten luokse, jotka olivat perustaneet päämajansa läheiseen Sikyoniin. Myös ateenalaiset ja thebalaiset antoivat tukensa Korintin demokraateille. Yöllisessä hyökkäyksessä spartalaiset ja maanpakoon ajetut korinttilaiset valtasivat Lekhaionin, joka oli Korintin satamakaupunki Korintinlahden puolella. Korintin demokraatit yrittivät liittolaistensa kanssa vallata takaisin kaupungin mutta epäonnistuivat. He alkoivat piirittää kaupunkia, mutta spartalaiset tekivät vastahyökkäyksen ja ajoivat heidät pois.


title: Korintin sota

text: Spartalaiset lähettivät vuonna 392 eaa. Antalkidaan neuvottelemaan Fryygian satraapin Tiribazoksen kanssa. Spartalaiset toivoivat, että persialaiset vetäisivät pois tukensa Spartan vastustajilta, kun he kuulisivat, että ateenalaiset olivat käyttäneet persialaisten laivastoa hyväkseen kasvattaakseen omaa valtaansa. Ateenalaiset saivat kuulla tästä ja lähettivät Kononin sekä useita muita neuvottelemaan satraapin kanssa. Myös Korintti, Argos ja Theba lähettivät edustajiaan neuvottelemaan persialaisten kanssa.


title: Korintin sota

text: Spartalaiset ehdottivat yleistä rauhaa, joka perustuisi kaikkien kaupunkien itsenäisyyteen. Tähän Spartan vastustajat eivät voineet suostua, koska Ateena halusi pitää vallassaan Aigeianmerellä valtaamansa saaret ja Theba Boiotian kaupungit. Argoksella taas oli suunnitelmia sisäisten kiistojen heikentämän Korintin liittämisestä omaan valtapiiriinsä. Kokouksessa ei päästy yhteisymmärrykseen, mutta Tiribazos pelästyi spartalaisten sanoja ja vangitutti Kononin. Lopulta hän päätti auttaa spartalaisia salaa rahallisesti. Konon pääsi jonkin ajan päästä pakenemaan persialaisten vankeudesta, mutta hän kuoli pian. Spartalaiset kutsuivat samana vuonna koolle toisen rauhankokouksen, mutta sekin päättyi tuloksetta spartalaisten vaatimuksiin kaupunkien itsenäisyydestä. Ateenalaiset vastustivat myös sitä, että rauhanehdot vaativat Joonian kaupunkien jättämistä oman onnensa nojaan.


title: Korintin sota

text: Kariutuneiden neuvottelujen jälkeen Tiribazos matkusti Susaan tapaamaan Persian kuningasta Artakserkses II:sta. Hänen tilalleen lähetettiin sotapäällikkö Struthas, joka suosi Spartan vastustajia. Spartalaiset määräsivät oman Vähässä-Aasiassa olevan sotapäällikkönsä Thibronin hyökkäämään persialaisia vastaan. Aluksi Thibron onnistui tehtävässään tekemällä hyökkäyksiä persialaisten alueelle, mutta hän kaatui erään pienen kahakan aikana. Thibronin tilalle lähetettiin Diphridas, joka onnistui paremmin kuin edeltäjänsä, mutta hänkään ei saanut aikaan mitään ratkaisevaa.


title: Korintin sota

text: Korintissa demokraatit olivat vielä vallassa, ja maanpakoon ajetut oligarkit piileksivät Lekhaionissa. Spartan tukemana he tekivät Lekhaionista käsin useita hyökkäyksiä Korintin alueelle. Vuonna 391 eaa. Agesilaos aloitti sotatoimet Korintin ympäristössä ja valtasi pian Lekhaionin ympärillä olevia linnoituksia. Lisäksi hän otti suuret määrät sotasaalista ja vankeja. Samalla kun Agesilaos oli tukikohdassaan järjestämässä sotasaaliin myyntiä, ateenalainen sotapäällikkö Ifikrates voitti Lekhaioniin jätetyn spartalaisen varuskunnan.


title: Korintin sota

text: Lekhaionin taistelu oli eräs antiikin Kreikan sodankäynnin käännekohdista. Ifikrateen joukoista suurin osa oli kevyesti varustettuja "peltasteja". Spartalaiset joukot olivat taas pääasiassa raskaasti varustettuja hopliitteja. Ifikrates käytti tätä hyväkseen ja käski joukkojensa hyökätä spartalaisia vastaan heittokeihäin. Kun spartalainen rivistö yritti päästä lähitaisteluun ateenalaisten kanssa, nämä perääntyivät nopeasti. Spartalaisten päällikkö komensi pian osan nuoremmista sotilaistaan hyökkäämään peltasteja vastaan. Ifikrateen joukot välttelivät kuitenkin helposti raskaasti varustettuja spartalaisia, ja kun spartalaiset taas yrittivät päästä takaisin omaan rivistöönsä, ateenalaiset tekivät vastahyökkäyksen. Sama toistui useaan kertaan, ennen kuin ateenalaiset lähettivät omat hopliittinsa spartalaisia vastaan. Nähdessään tilanteen toivottomuuden spartalaiset lähtivät pakoon. Taistelussa kuoli noin 250 spartalaista yhdestä pataljoonasta ("mora"), joka käsitti 600 miestä.


title: Korintin sota

text: Ifikrates jatkoi Lekhaionin voiton jälkeen valtaamalla takaisin useimmat niistä linnoituksista, jotka spartalaiset olivat aikaisemmin vallanneet. Hän ei kuitenkaan pystynyt valtaamaan itse Lekhaionia, mutta hän jatkoi sotimista Flioksen alueella ja Arkadiassa. Flioksen joukot Ifikrates löi taistelussa, ja Arkadiassa hän antoi ryöstää maaseutua, kun arkadialaiset eivät uskaltautuneet taisteluun ateenalaisten kanssa.


title: Korintin sota

text: Näiden voittojen jälkeen argoslaiset panivat täytäntöön jo jonkin aikaa suunnittelemansa Korintin liittämisen Argoksen valtapiiriin. Argoslainen armeija saapui Korinttiin ja otti haltuunsa Korintin akropoliin Akrokorintin. Argoslaiset kaatoivat myös kaupunkien väliset rajakivet. Argoksen ja Korintin kaupungit liitettiin tämän jälkeen yhdeksi valtioksi.


title: Korintin sota

text: Ifikrateen voittojen jälkeen Korintin ympäristössä ei enää sodan aikana käyty taisteluja. Agesilaos teki sotaretken Argoksen alueella vuonna 391 eaa. Vuonna 389 eaa. hän hyökkäsi Akarnaniaan, joka oli liitossa Spartan vihollisten kanssa. Akarnanialaiset välttivät taisteluja ja perääntyivät vuoriston suojaan. Lopulta Agesilaos sai heidät kuitenkin aloittamaan taistelun ja kukisti heidät perusteellisesti. Akarnanialaiset solmivat tämän jälkeen erillisen rauhan Spartan kanssa. Vuonna 388 eaa. Agesilaos hyökkäsi taas Argosta vastaan ja tuhosi kaupunkia ympäröivää maaseutua. Hän palasi armeijansa kanssa kotiin sen jälkeen, kun hän oli saanut useita epäsuotuisia ennusteita.


title: Korintin sota

text: Knidoksessa kärsimänsä perusteellisen tappion jälkeen spartalaiset rakensivat uuden laivaston ja saivat sen avulla vuonna 392 eaa. valloitettua itselleen Korintinlahden suun. Samana vuonna käytyjen epäonnistuneiden rauhanneuvottelujen jälkeen spartalaiset lähettivät pienen laivaston erään Ekdikoksen johdolla Aigeianmerelle. Hänelle annettiin tehtäväksi auttaa Rodoksen oligarkkeja pääsemään valtaan. Rodokselle päästyään Ekdikos huomasi kuitenkin, että demokraatit olivat vallassa ja että heillä oli paljon enemmän laivoja kuin hänellä. Kuultuaan tästä spartalaiset lähettivät Teleutiaan laivaston kanssa Korintinlahdelta Aigeianmerelle. Teleutias saapui Knidoksen luokse, jossa hän aloitti sotatoimet Rodosta vastaan.


title: Korintin sota

text: Kuullessaan tästä ateenalaiset lähettivät 40 laivaa Thrasybuloksen johdolla spartalaisia vastaan. Thrasybulos epäili kuitenkin, että hän saisi aikaan enemmän, jos ei hyökkäisi suoraan spartalaisia vastaan. Hän purjehti Hellespontokselle, jossa hän sai useita kaupunkeja liittymään Ateenaan. Hän asetti myös veron, jonka kaikki Byzantionin ohittavat laivat joutuivat maksamaan. Ateena alkoi näin jälleen saada niitä verotuloja, joita se oli kerännyt ennen peloponnesolaissotaa. Tämän jälkeen Thrasybulos purjehti Lesbokseen ja kukisti siellä olleet spartalaisjoukot. Lesboksella ollessaan Thrasybulos sai surmansa eräässä hyökkäyksessä.


title: Korintin sota

text: Tämän jälkeen spartalaiset lähettivät erään Anaksibioksen Hellespontokselle, jossa hän aluksi kukisti Farnabazoksen ja sai kaapattua useita ateenalaisten laivoja. Ateenalaiset lähettivät Hellespontokselle puolestaan Ifikrateen. Aluksi molemmat osapuolet tyytyivät tekemään vain pienehköjä hyökkäyksiä toistensa alueelle, mutta Ifikrates yllätti spartalaiset, kun he olivat palaamassa takaisin eräältä hyökkäykseltä. Ifikrateen joukot kukistivat spartalaiset vuoristoisessa maastossa ja tappoivat Anaksibioksen ja useita muita.


title: Korintin sota

text: Vuonna 389 eaa. ateenalaiset yrittivät vallata Aiginan saaren, mutta spartalaiset saivat ajettua ateenalaisten laivaston pois saarelta. Ateenalaiset jatkoivat kuitenkin Aiginan kaupungin piirittämistä maalla, mutta joutuivat muutaman kuukauden kuluttua lähtemään saarelta. Spartalaiset vetivät laivastonsa pois Rodokselle. Pian tämän jälkeen Gorgopaan johtama spartalainen laivasto yllätti ateenalaisten laivaston Ateenan lähettyvillä ja valtasi muutaman laivan. Ateenalaiset tekivät vuorostaan yllätyshyökkäyksen aiginalaisia ja heidän spartalaisia liittolaisiaan vastaan Aiginan saarella.


title: Korintin sota

text: Spartalaiset lähettivät vuorostaan laivaston Teleutiaan johdolla Aiginaan. Nähtyään, että ateenalaiset eivät olleet varuillaan, hän teki yllätyshyökkäyksen Ateenan satamaan Pireukseen ja valtasi useita kauppalaivoja.


title: Korintin sota

text: Vuonna 387 eaa. spartalaiset olivat lähettäneet laivaston komentajan Antalkidaan Tiribazoksen luokse. Antalkidas ja Tiribazos matkustivat yhdessä Susaan neuvottelemaan Persian kuninkaan Artakserkseen kanssa. Susassa spartalaiset ja persialaiset sopivat, että Persia antaisi tukensa Spartalle, jos sen vastustajat eivät suostuisi rauhantekoon. Persialaiset pelkäsivät Ateenan kasvavaa valtaa ja olivat huolissaan siitä, että ateenalaiset lähettivät apua Kyproksen Salamiin kuninkaalle Euagoraalle ja Egyptin Hakorille, jotka molemmat olivat sodassa Persiaa vastaan. Neuvottelujen jälkeen Antalkidas purjehti laivastonsa kanssa Hellespontokselle, jossa siihen liittyi paikallisten persialaisten satraappien laivastoja. Tämä toisti samaa taktiikkaa, jota Lysandros oli käyttänyt peloponnesolaissodan aikana. Ilman Hellespontoksen kautta tulleita viljalasteja Ateena oli tuolloin joutunut hyväksymään nöyryyttävät rauhanehdot. Tällä kertaa ateenalaiset olivat valmiita rauhanneuvotteluihin, kun he saivat kuulla, että salmi oli spartalaisten vallassa.


title: Korintin sota

text: Vuoden 387 eaa. lopulla Tiribazos kutsui koolle sodan osapuolet neuvottelemaan rauhanehdoista, jotka perustuivat Persian kuninkaan Artakserkseen kreikkalaisille lähettämään kirjeeseen. Sen mukaan kaikkien Aasian kreikkalaisten kaupunkien tuli kuulua Persialle ja kaikkien Kreikan kaupunkien piti tästä lähtien olla itsenäisiä. Persialaisten avulla spartalaiset saivat vastustajansa hyväksymään rauhanehdot. Rauhansopimus pakotti Theban hajottamaan Boiotian kaupunkien liiton. Myös Argos ja Korintti joutuivat rauhanehtojen takia luopumaan omasta kaupunkiliitoksestaan. Ilman vahvoja liittolaisiaan sisäisten kiistojen riepotteleman Korintin oli taas pakko liittyä jäseneksi Spartan peloponnesolaisliittoon. Rauhansopimuksen merkittävin vaikutus oli kuitenkin Joonian kaupunkien joutuminen taas Persian valtaan. Persia pystyi myös tämän jälkeen sekaantumaan Kreikan sisäisiin asioihin.


title: Korintin sota

text: Sodan jälkeisinä vuosina Sparta ja Persia käyttivät hyväkseen rauhansopimuksen ehtoja vahvistaakseen omaa valtaansa. Ilman Ateenan apua Joonian kaupungit joutuivat taas helposti Persian vallan alle. Myös Kypros ja Egypti, joita ateenalaiset olivat tukeneet Korintin sodan aikana, kukistuivat pian ja joutuivat taas Persian vallan alle. Spartalaiset käyttivät hyväkseen rauhansopimuksen ehtoa, jonka mukaan kaikkien kaupunkien tuli olla itsenäisiä, hajottamalla kaikki heidän mielestään haitalliset kaupunkien väliset liitot. Vastahakoisia liittolaisia myös kuritettiin. Esimerkiksi Mantineian spartalaiset jakoivat viideksi itsenäiseksi kyläksi. Sparta pysyi koko Kreikan kiistattomana johtajana aina vuonna 371 eaa. käytyyn Leuktran taisteluun asti. Joonian kaupungit vapautuivat Persian vallasta vasta Aleksanteri Suuren aikana.


title: Korintin sota

text: Ksenofonin "Hellenika" on keskeisin käytettävissä oleva Korintin sotaa käsittelevä aikalaislähde. Ksenofon otti osaa spartalaisten puolella Koroneian taisteluun, ja ateenalaiset karkottivat hänet spartalaismielisenä maanpakoon. Spartan kuningas Agesilaos II oli Ksenofonin ystävä, ja Ksenofon yrittääkin esittää hänet aina hyvässä valossa. Lisätietoja sodasta on myös Plutarkhoksen kirjoittamissa Agesilaoksen ja Kimonin elämäkerroissa. Muita lähteitä ovat Diodoros Sisilialaisen maailmanhistoria ja maantieteilijä Pausaniaan teoksessa säilyneet anekdootit.


title: Säteri

text: Säteri ("ruots. säteri") on rälssitalo, jonka omistaja oli vapautettu suorittamasta ratsupalvelusta. Tavallisesti aatelissuvun omistuksessa oleva pää- ja sukukartano. Vuonna 1562 säädettiin, että kreivi oli vapautettu suorittamasta ratsupalvelua kolmelta, vapaaherra kahdelta ja tavallinen aatelinen yhdeltä talolta.


title: Säteri

text: Tavallisten rälssitilojen omistus vapautettiin 1723 papistolle ja porvaristolle sekä 1789 myös talonpojille, mutta säterien omistus oli vielä tämän jälkeenkin aatelin yksinoikeus, josta saattoi poiketa vain kuninkaan myöntämällä erivapaudella. Tosin aatelinen omistaja saattoi pantata säteritilansa aatelittomalle haltijalle. Ruotsissa aateliston yksinoikeus säterien omistukseen lakkautettiin 1810 ja Suomessa 1864. Aateli oli loppuvaiheessa toivonutkin rajoituksen kumoamista, sillä se oli hankaloittanut säterimaiden myymistä. Rälssitalot muutettiin Suomessa vuonna 1951 tavallisiksi perintötiloiksi. Rälssitalot olivat käytännössä menettäneet etuoikeutensa jo sitä ennen, koska maavero päättyi vuonna 1924 ja ratsupalveluvelvoite loppui 1700-luvun puolivälissä isojakouudistuksen yhteydessä.


title: Säteri

text: Säterivapaus puolestaan oli ratsupalveluksesta riippumatta täydellinen verovapaus, jonka aatelinen sai vuodesta 1562 lähtien asumalleen talolle ja myöhemmin myös muille omistamilleen taloille. Kaarle XI:n suorittamassa reduktiossa aatelisto kuitenkin menetti tämän etuoikeuden.


title: Carlisle

text: Carlisle on kaupunki Englannin luoteiskolkassa, lähellä Skotlannin rajaa. Itse kaupungissa on noin 75 000 asukasta, ja Carlislen kunnassa on yhteensä 107 000 asukasta (2011).


title: Carlisle

text: Kaupungissa on linna vuodelta 1092, katedraali ja varsin hyvin säilyneet muurit.


title: Carlisle

text: Carlislen jalkapallojoukkue pelaa kakkosdivisioonassa. Kaupungin hevoskilpailurata kuuluu Englannin vanhimpiin.


title: Carlisle

text: Tammikuussa 2005 kaupunkia koettelivat pahat tulvat, joissa kuoli kolme ihmistä.


title: Quebec North Shore and Labrador Railway

text: Quebec North Shore and Labrador Railway, myös QNS&L Railway tai QNS&L, on kanadalainen alueellinen rautatieyhtiö, joka hoitaa liikennettä Iron Ore Company of Canadan (IOC) omistamalla 420 kilometrin mittaisella rautamalminkuljetukseen tarkoitetulla rataosuudella. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sept-Îlesissä Québecissä. QNS&L oli yksi viimeisistä yksityisistä kanadalaisista rautatieyhtiöistä, jotka harjoittavat tavaraliikenteen ohella myös henkilöliikennettä, tulevaisuudessa QNS&L:n omistamalla radalla henkilöliikennettä harjoittaa Tshiuetin Rail Transportation.


title: Quebec North Shore and Labrador Railway

text: QNS&L:n rautatie alkaa St. Lawrence -joen rannalta Sept-Îlesin kaupungista Québecissä ja ulottuu pohjoiseen Labrador Cityyn Newfoundland ja Labradorin provinssiin. Ratalinjaus kulkee lähes asumattoman vuoristoisen erämaan halki.


title: Quebec North Shore and Labrador Railway

text:
Ratalinjaus rakennettiin vuosina 1951–1954, jolloin radan pohjoinen päätepiste oli IOC:n kaivoskaupunki Schefferville Quebecissä, 573 kilometriä pohjoiseen Sept-Îlesistä. Vuonna 1958 avasivt sekä Wabush Mining Company että IOC uusia kaivoksia Labrador Cityn malmiesiintymään, ja QNS&L rakensi 58 kilometrin mittaisen radan Emeril Junctionin ja Labrador Cityn välille. Liikenne uudella radalla alkoi 1960.
Samaan aikaan Wabush Mining Company rakensi suhteellisen lyhyen Wabush Lake Railway -radan omilta kaivoksiltaan Labrabor Cityyn. QNS&L hoitaa sekä IOC:n että Wabush Lake Railwayn malmiliikennettä. Wabush Lake Railwayn liikenteen luovutuspaikka on Arnaud Junction lähellä Sept-Îlesiä, josta Arnaud Railway hoitaa Wabush Mining Companyn liikennettä satamaan Pointe Noireen, Québeciin.


title: Quebec North Shore and Labrador Railway

text: Vuonna 1980 kaivostoiminta Scheffervillessä päättyi, ja suuri osa asukkaista muutti työn perässä Labrador Cityyn. QNS&L jatkoi kuitenkin supistettua matkustaja- ja tavaraliikennettä Emeril Junctionin ja Scheffervillen välillä aina 1. joulukuuta 2005 saakka, jolloin yhtiö myi rataosan Emeril Jct–Schefferville Tshiuetin Rail Transportation -yhtiölle.


title: Chichester

text: Chichester on keskikokoinen kaupunki West Sussexin kreivikunnassa Englannin eteläosassa. Vuonna 2001 siellä oli 106 450 asukasta. Se on myös kreivikunnan hallinnollinen keskuskaupunki ("county town").


title: Chichester

text: Kanava yhdistää sen Chichesterin satamaan. On arveltu, että se saattoi olla roomalaisten ensimmäinen sillanpääasema Britanniassa. Kaupungissa on Pyhälle kolminaisuudelle omistettu Chichesterin katedraali ja melko paljon kaupunginmuuria jäljellä. Siellä pidetään vuosittain heinäkuussa kolmiviikkoiset taide- ja musiikkifestivaalit ("Chichester Festivities").


title: Chichester

text: Alueella sijaitsee myös Goodwoodin moottorirata.


title: Chichester

text: Chichesterin ystävyyskaupunkeja ovat Chartres Ranskassa ja Ravenna Italiassa.


title: Winchester

text: Winchester on 40 000 asukkaan kaupunki Hampshiren kreivikunnassa Englannissa. 900-luvulla ja 1000-luvun alussa se toimi Englannin kuningaskunnan pääkaupunkina.


title: Winchester

text: Alueen asutushistoria alkaa rautakaudelta, ja roomalaisaikana se oli jo varsin merkittävä paikka. Alfred Suuri teki siitä pääkaupungin, jona se säilyi normannivalloitukseen asti. Winchesterin linnasta on jäljellä suuri juhlasali, jossa on kuningas Arthurin pyöreäksi pöydäksi väitetty pöytä, joka on riippunut salin seinällä ainakin vuodesta 1463.


title: Winchester

text: Jane Austen kuoli Winchesterissä ja on haudattu katedraaliin.


title: Histamiini (hevonen)

text: Histamiini on lastenkirjailija Raili Mikkasen luoma kuvitteellinen hahmo, pieni pilkullinen hevonen. Televisiossa se on esiintynyt Ylen joulukalenterisarjoissa vuosina 1980 ja 1985. Irja Raninin ohjaamissa tv-ohjelmissa Histamiini ja muut hevoset oli toteutettu marionettinukkeina. Histamiinin ääntä esitti Irja Raninin puoliso, näyttelijä Matti Ranin. Histamiinin tunnuslause on "Klip-klop, klip-klop, hevonen on pop."Histamiinista on myös olemassa VHS videotallenteita ja lp-levyjä ja äänikirjoja (c-kasetti).


title: Fruitarismi

text: Fruitarismi (joskus myös fruitismi tai fruitarianismi) on ravitsemusoppi, erityisruokavalio ja elämäntapa, jonka mukaan ravinnoksi tulisi nauttia vain kypsentämättömiä ja mahdollisimman vähän käsiteltyjä hedelmiä ja siemeniä. Fruitarismia esiintyy jainalaisuuden (intialainen uskonto) yhteydessä sekä länsimaissa osana veganismia tai terveys- ja eettisistä syistä.


title: Fruitarismi

text: Hedelmä käsitetään fruitarismissa kukkivien kasvien siementen ympärille kehittyneeksi ravintovarastoksi. Siten fruitarismin mukaan syötäviä ruoka-aineita ovat esimerkiksi appelsiini, mango, avokado, melonit, marjat, tomaatti, kurkku, kuivatut hedelmät ja pähkinät, siemenet sekä erityisesti idätetyt pavut ja muut palkokasvit. Viljaa ei fruitaristi syö siksi, että sen korjaamiseksi tuhotaan koko kasvi.


title: Fruitarismi

text: Hedelmien ylivertaisuuden perusteena esitetään se, että hedelmä on ruoka-aineista täydellisin ja se miellyttää ihmistä eniten, sen tuoksu on herkullisin, muoto ja värit kauneimmat. Lisäksi kannattajien väite on, että hedelmissä olisi kaikki tarvittavat ravintoaineet juuri oikeassa suhteessa.


title: Fruitarismi

text: Aivan kuten elävän ravinnon kannattaja fruitaristikin välttää kuumennettua ja prosessoitua ruokaa, ja fruitaristi pitää lihaa, kalaa ja muita eläinkunnan tuotteita myrkyllisinä: ne tuottavat paitsi fyysistä pahaa oloa, myös pahoja ajatuksia ja tunteita.


title: Fruitarismi

text: Fruitarismissa on eri asteita. Jyrkimmän mukaan sopii syödä vain sellaisia hedelmiä, jotka ovat itsestään pudonneet kasvista.


title: Fruitarismi

text: Fruitariaaninen ruokavalio on äärimmäisen haastava. Ellei sitä koosteta oikein ja huolellisesti, on seurauksena hyvin helposti aliravitsemus. Puhtaista hedelmistä ei voi saada B-vitamiinia. Puutteellisesti koostettu fruitaristinen tai muu kasvisruokavalio saattaa altistaa myös kalsiumin ja D-vitamiinin puutteelle.


title: Fruitarismi

text:
Joidenkin mielestä fruitarismi on lähellä ortoreksia-syömishäiriötä.
Fruitarismia harkitsevia kehotetaankin suunnittelemaan ruokavalionsa huolellisesti, tarkkailemaan ravinnon puutostiloja, syömishäiriön oireita sekä nauttimaan ravintolisiä.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Tammiston luonnonsuojelualue sijaitsee Vantaalla Tammiston kaupunginosassa ja on eräs Helsingin seudun harvoista luontaisesti syntyneistä tammimetsistä. Muita vastaavia metsiä ovat muun muassa Linnaisissa sijaitseva Tuomelan tammimetsä.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Tammiston luonnonsuojelualue on Vantaan ensimmäinen luonnonsuojelualue ja se on rauhoitettu vuonna 1946. Jalopuumetsä on kooltaan 7,4 hehtaarin suuruinen. Mäen nimenä on ollut vuodesta 1999 "Tammistonmäki", ruotsiksi "Tammistobacken". Koko alueen pinta-ala on 15,3 hehtaaria, suojelualueen 13,5 hehtaaria. Suojeltua aluetta laajennettiin vuonna 2003.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Alueella on tehty luonnonhoidon toimenpiteitä ainakin vuodesta 1916, jolloin siitä tehtiin yksityinen suojelualue. Tammien, metsälehmusten, vaahteroiden ja pähkinäpensaiden kasvuedellytyksiä on parannettu poistamalla varjostavaa puustoa. Nykyisinkin luonnonhoidon tavoitteena on säilyttää alueen jalopuumetsiköt ja pähkinäpensaslehdot samoin kuin avonaiset kalliokedot. Maisemaa voimakkaasti muuttavien vieraslajien, kuten lupiinin ja palsamipihdan, leviäminen suojelualueelle pyritään estämään.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Alueen jakaa kahteen hiukan toisistaan poikkeavaan osaan alueen keskellä sijaitseva kallio.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Etelärinteellä on selvästi pohjoisrinnettä valoisampaa. Siellä kasvaa 70 suurta runkomaista tammea, pähkinäpensaita ja 135 runkomaista vaahteraa. Lisäksi siellä kasvaa lukuisia alle neljä metriä korkeita tammiyksilöitä. Monet suuret tammet ovat satoja vuosia vanhoja. Myös lahoa, kuollutta tammea löytyy, mikä on arvokasta joillekin Suomessa uhanalaisille lahottajalajeille. Havupuita on varsinkin rinteen yläosassa erittäin niukasti. Alimmilla rinteillä kasvaa puolivillejä omenapuita, luultavasti sinne istutettuja. Vanhoilla lahoilla tammilla kasvaa Suomessa uhanalaista kääpää, häränkieltä. Etelärinteen tunnelma on hyvin eteläinen, mikä on harvinaista suomalaisille metsille. Aluskasvillisuudessa kasvavat muun muassa kotkansiipi, sinivuokko, valkovuokko, pystykiurunkannus, kevättähtimö, vuohenputki ja kevätlinnunherne.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Pohjoisrinteen metsikössä kasvaa runsaasti puumaisia jalopuita, 58 tammea, 34 lehmusta, 37 vaahteraa ja 55 saarnea. lisäksi nuorempaa jalopuuvesakkoa on runsaasti. Muista lehtipuista siellä kasvaa koivua, pihlajaa, haapaa ja harmaaleppää. Pohjoisrinteellä kasvaa myös monia hätkähdyttävän suuria kuusia, ja myös muutama tammi ja lehmus on kunnioitettavan kokoisia. Pohjoisosan erikoisuus on kuitenkin sen laaja pähkinäpensasto, jossa kasvaa jopa 3 000 pähkinäpensasta. Näistä suurin osa on yli kaksi metriä korkeita, jotkut jopa nelimetrisiä. Aluskasvillisuudessa kasvaa kuusilehdoille tyypillistä käenkaalia ja sinivuokkoa. Keväällä pähkinäpensaiden juurella valoisilla paikoilla kasvaa runsaasti valkovuokkoa. Kuusimetsän puolella on paikoitellen erittäin paljon lahopuuta, kun suuria kuusia on kuollut pystyyn tai kaatunut myrskytuulissa. Joitain varjostavia kuusia on pohjoisrinteeltä poistettu, ja näin on saatu enemmän valoa jalopuille ja pähkinäpensaille. Koska lahopuutakin löytyy, erityisesti tikat ja palokärjet viihtyvät pohjoisrinteellä.


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Alueella on tavattu ainakin seuraavat uhanalaiset ja vaarantuneet lajit:


title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Luonnonsuojelualueen pohjoispuolella on Kartanonkosken asuinalue, eteläpuolella Tammiston asuntoalue, länsipuolella virtaa Vantaanjoki, joka on Natura-aluetta. Joen toisella puolella sijaitsee Helsingin keskuspuisto ja siellä Haltialan kotieläintila.


title: Raili Mikkanen

text: Raili Kirsti Tellervo Mikkanen (o.s. "Räsänen", s. 2. kesäkuuta 1941 Savonlinna) on suomalainen kirjailija.


title: Raili Mikkanen

text: Mikkanen valmistui ylioppilaaksi Mikkelin Yhteiskoulun lukiosta vuonna 1959 ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1968. Hän on työskennellyt IBM:n tiedottajana (1969–1971), Työtehoseuran toimitussihteerinä 1971–1973, verohallinnon tiedottajana (1973–1981), Espoon kaupungilla (1981–1988) ja Helsingin kaupungilla (1988–2005). Hän on työskennellyt myös toimittajana.


title: Raili Mikkanen

text: Mikkasen teokset edustavat eri kirjallisuudenlajeja. Hän on kirjoittanut niin lapsille, nuorille kuin aikuisillekin. Tunnetuin Mikkasen luoma hahmo lienee televisio-ohjelmassakin esiintynyt Histamiini-hevonen, josta on ilmestynyt 12 kirjaa. Histamiini-sarjan lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa teoksen "Koukussa" (1997), joka kertoo tositapahtumiin pohjautuvan tarinan narkomaniaan ajautuneesta suomalaistytöstä. Mikkanen haastatteli kirjaa varten Kiskon huumeklinikan nuoria. Mikkanen on kirjoittanut myös selkokielisiä teoksia.


title: Raili Mikkanen

text: Viime vuosina Mikkanen on erikoistunut historiallisiin nuorten- ja aikuistenromaaneihin. Teoksestaan "Ei ole minulle suvannot!" (2002) Mikkanen sai Finlandia Junior -palkinnon. Vuonna 2012 hän sai Anni Swan -mitalin teoksesta "Suomen lasten linnakirja".


title: Raili Mikkanen

text: Mikkanen asuu Helsingissä. Hänellä on kolme aikuista lasta. Pari kirjaa Raili Mikkanen on kirjoittanut yhteistyössä poikansa Niko Mikkasen kanssa.


title: Keikyän kirkko

text:
Keikyän kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema puukirkko Keikyän kylässä Sastamalan kaupungissa.
Se on vuonna 2009 Sastamalan seurakuntaan liitetyn entisen Keikyän seurakunnan (joka muodosti vuosina 1981–2008 Kiikan seurakunnan kanssa Äetsän seurakuntayhtymän) järjestyksessään kolmas kirkko. Kirkko on puinen, jugend-tyylinen, tornillinen ristikirkko. Kirkko vihittiin käyttöön adventtisunnuntaina 1912.


title: Keikyän kirkko

text: Kirkko on peruskorjattu kahdesti, ensimmäisen kerran 1960-luvun alussa ja toisen kerran vuonna 1997. Neljäntenä adventtisunnuntaina 1997 valmistuneessa laajassa peruskorjauksessa kirkko pyrittiin palauttamaan Stenbäckin suunnittelemaan alkuperäiseen asuun.


title: Keikyän kirkko

text: Kirkossa on vuodelta 1753 peräisin oleva alttaritaulu "Vanha Simeon Jeesus-lapsi sylissä", joka oli jo Keikyän kahdessa aikaisemmassa kirkossa.


title: Keikyän kirkko

text: Alkuperäiset urut olivat vuonna 1917 kauppaneuvos Alfred Viljasen lahjoittamat Kangasalan urkutehtaan 12-äänikertaiset urut. Nykyiset urut hankittiin vuoden 1960 peruskorjauksessa. Ne ovat 18-äänikertaiset Kangasalan urkurakentamon urut.


title: Keikyän kirkko

text: Ensimmäinen pyhäkkö saatiin Keikyään jo 1680-luvulla. Se oli pieni ja vaatimaton.


title: Keikyän kirkko

text: Kun suuremmalle kirkolle tuli tarve, vanha kirkko purettiin ja sen materiaaleja käytettiin uuteen kirkkoon. Uusi kirkko oli ristinmuotoinen ja valmistui 1830. Se oli punamullalla maalattu ja siinä oli tilaa 300–400 hengelle. Ajan myötä tämäkin kirkko havaittiin pieneksi ja purettiin. Jälleen rakennusaineita käytettiin seuraavan kirkon rakentamiseen.


title: Kotkan kirkko

text: Kotkan kirkko on vuosina 1897–1898 rakennettu punatiilikirkko Kotkan keskustassa Kotkansaarella. Rakennus kuuluu Kotka–Kymin seurakunnan tiloihin.


title: Kotkan kirkko

text: Kotkan kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, joka edustaa uusgoottilaista tyyliä. Suunnittelija on kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck, jonka käsialaa on ulkoisesti lähes samanlainen Mikkelin tuomiokirkko, joka on kuitenkin pitkäkirkko ilman poikittaistilaa. Sisätilat niissä ovat kuitenkin erilaiset. Kotkan kirkon sisätilaa hallitsee pilareiden kannattama lehterikerros. Pilarit jakavat salin kolmeen laivaan. Salissa on noin 1 500 istumapaikkaa. Kuorissa on lasimaalausikkunat ja kirkon sivuilla kuusimetriset yli 2 000 lasinpalasta kootut ruusuikkunat, joista toisen keskusaiheena on Jumalan Karitsa, Agnus Dei. Toisessa on keskiössä pelikaani. Kirkon 54 metriä korkeassa tornissa on aikaa näyttävä kello. Kirkkoa ympäröi puistomainen tontti, jolla sijaitsee viime sotien sankarihauta-alue.


title: Kotkan kirkko

text: Kirkossa on 44-äänikertaiset Martti Porthanin urkurakentamon urut, jotka valmistuivat kirkon satavuotisjuhlaan 1998. Urut ovat barokkiurut ja niiden esikuvana on 1700-luvulla rakennetut Freibergin tuomiokirkon urut Saksassa. Pekka Halosen maalaama alttaritaulu "Kuninkaitten kumarrus" vuodelta 1900 kuvaa Itämaan tietäjiä Jeesus-lapsen seimen äärellä. Taulussa taustalla olevalle tietäjälle Halonen on antanut omat kasvonsa.


title: Kotkan kirkko

text: Kirkon ikkunoissa on koristeelliset lasimaalaukset, jotka on tilattu Saksasta. Kirkon valaisimet on valmistettu Stenbäckin ja Lindroth -nimisen sepän yhteistyönä. Valaisimet ovat tiettävästi ensimmäiset Suomessa valmistetut kirkkovalaisimet.


title: Kotkan kirkko

text: Kirkossa on aikaa näyttävä tornikello. Mekaaninen kellokoneisto poistettiin käytöstä, mutta jätettiin paikalleen 1990-luvun lopussa, jolloin torniin asennettiin sähköinen kello. Se kuitenkin lakkasi toimimasta 2009, jolloin mekaaninen kello päätettiin kunnostaa. Tornikellon korjaus maksoi noin 52 000 euroa. Koneisto on nyt lämpimissä tiloissa. Kellon koneiston on alun perin 1898 rakentanut ruotsalainen kellomestari Linderoth.


title: Rick Tocchet

text: Rick Tocchet (s. 9. huhtikuuta 1964, Scarborough, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi ammattilaisena NHL-liigassa vuosina 1984–2002. Nykyisin hän on Arizona Coyotesin päävalmentaja.


title: Rick Tocchet

text: Philadelphia Flyers varasi hänet NHL:ään kuudennella kierroksella (numerolla 125) vuonna 1983. Hän pelasi 18 kautta kestäneellä urallaan yli 1000 ottelua, tehden niissä 952 pistettä. Tocchet päätti pelaajauransa kauden 2001–2002 jälkeen. Pelaajana hänet tunnettiin kovana taklaajana.


title: Rick Tocchet

text: Kaudella 2005–2006 hän oli yksi Phoenix Coyotesin apuvalmentajista. Tocchet toimi vuoden 2005 lopussa lyhyen aikaa Wayne Gretzkyn sijaisena Coyotesin päävalmentajana, kun Gretzky piti taukoa äitinsä sairauden ja kuoleman vuoksi.


title: Rick Tocchet

text: Helmikuussa 2006 Tocchet asetettiin syytteeseen toimimisesta laittomassa vedonlyöntiringissä. Hän myönsi syytökset oikeiksi toukokuun lopulla 2007.


title: Rick Tocchet

text: Tocchet siirtyi Tampa Bay Lightningin päävalmentajaksi marraskuussa 2008 erotetun Barry Melrosen tilalle. Tocchetin ensimmäinen kokonainen kausi Tampa Bayn valmentajana oli 2009–2010. Joukkue jäi kolmannen kerran perättäin NHL:n pudotuspelien ulkopuolella, ja se erotti kauden päätteeksi sekä Tocchetin että toimitusjohtaja Brian Lawtonin.


title: Rick Tocchet

text: Kesäkuussa 2014 Pittsburgh Penguins palkkasi Tocchetin apulaisvalmentajaksi. Kesällä 2017 Arizona Coyotes palkkasi hänet päävalmentajakseen.


title: Hope (timantti)

text: Hope-timantti on tiettävästi maailman suurin sininen timantti. Se painaa 45,50 karaattia.


title: Hope (timantti)

text:
Intia oli ainoa timanttien tuottajamaa 1700-luvun alkuun asti ja kauppamatkustaja Jean-Baptiste Tavernier toi sieltä sinisen timantin muiden timanttien joukossa.
Ranskan kuningas Ludvig XIV osti tämän timantin 1668 ja se tuli tunnetuksi nimellä "Diamant bleu de la Couronne de France" (suom. Ranskan kruunun sininen timantti). Timantin paino oli tällöin 112 karaattia. Ludvig lahjoitti sen Markiisitar Montespanille.
Timantti hiottiin uudelleen 1673 jolloin sen painoksi tuli 67 ka. Kuningatar Marie Antoinette omisti timantin aina Ranskan vallankumoukseen asti. Ranskan kruununjalokivet varastettiin 1792 vallankumouksen sekavissa oloissa. Sinistä timanttia ei löydetty muiden mukana.


title: Hope (timantti)

text: 1812 John Francillion kuvaili Daniel Eliasonin omistuksessa olevan sinisen timantin, jonka hän oli ostanut kuningas Yrjö IV:ltä.


title: Hope (timantti)

text: 1830 pankkiiri Henry Philip Hope osti nykyiseen muotoonsa hiotun sinisen timantin. Pidetään todennäköisenä, että Hope-timantti on hiottu Ranskan sinisestä timantista.


title: Hope (timantti)

text: Nykyään Hopen omistaa Smithsonian-instituutti. Hope-timantin väitetään tuovan omistajalleen epäonnea. Tavernier menetti omaisuutensa pian paluunsa jälkeen. Markiisitar Montespanin väitettiin harjoittavan mustaa magiaa ja Marie Antoinetten mestaus lisäsi timantin huonoa mainetta.


title: Vol. 4

text: Vol. 4 on englantilaisen heavy metal -yhtye Black Sabbathin syyskuussa 1972 julkaistu, nimensäkin mukaan, neljäs studioalbumi. Albumi on edellisiä levyjä kokeilevampi, sillä on mm. kosketinsoittimia ja jousisovituksia. Albumilta löytyy yhtyeen tunnetuimpia kappaleita, kuten "Snowblind" ja "Supernaut", ja se on myynyt platinaa Pohjois-Amerikassa. Albumi tunnetaan myös kokaiini-viittauksistaan; yhtye poltti sitä runsaasti levyttämisen aikana.


title: Vol. 4

text: Kolmen tuottaja Rodger Bainin kanssa tehdyn albumin jälkeen yhtye päätti tuottaa seuraavan albumin itse. Laulaja Ozzy Osbourne kertoo: "Levy-yhtiö määräsi Bainin alun perin tuottajaksemme. Hän sai päähänsä olevansa yksin vastuussa musiikistamme ja halusi kontrolloida meitä aivan liikaa".


title: Vol. 4

text: Albumi nauhoitettiin uudessa ympäristössä: Los Angelesin Record Plant-studiolla. Yhtye oli kyllästynyt jatkuvaan kiertue/levy/kiertue-oravanpyörään ja päätti käyttää tulevaan albumiin kerrankin kunnolla aikaa. Kitaristi Tony Iommi: "Kokeilimme jo jonkin verran "Master of Reality"lla, mutta sekin tehtiin muutamassa päivässä. "Vol 4":ään meni kuusi viikkoa. Testasimme mitä ihmeellisimpiä ideoita ja joskus kokonaisen päivänkin vienyt nauhoitus saattoi lopulta jäädä käyttämättä."


title: Vol. 4

text: Myös studion ulkopuoliset olosuhteet L.A.:ssa olivat kohdallaan: "Vuorasimme talon Bel Airista", muistelee Osbourne. "Kokaiinia, huumeita, viinaa ja naisia riitti. Pidimme todellakin hauskaa siellä". Butler oli samoilla linjoilla vuonna 2001: "Kokkeli oli tosiaan tullut kuvioihin. Menimme Losiin ja aloitimme aivan toisenlaisen elämäntyylin. Puolet budjetista meni kokaiiniin ja puolet levyntekoon. Irstailu Bel Airissa oli uskomatonta".


title: Vol. 4

text: Albumi nauhoitettiin kesällä 1972 Los Angelesin Record Plant-studioilla. Tuottajina toimi yhtye itse; myös manageri Patrick Meehan sai krediitin tuottajana. Iommi: "Patrick Meehan listasi itsensä tuottajaksi, en tiedä miksi. Hän tosin oli studiossa mukana joten kait hän ajatteli olevansa tuottaja. Yhdessä yhtyeen kanssa tuottaminen oli tietenkin kaikenlaista 'minä haluan sitä' ja 'minä haluan tuota', mutta kaikki meni kuitenkin ihan hyvin tuolloin." Nauhoittajina toimivat Colin Caldwell ja Vic Smith. Kaikki kappaleet on merkitty kaikkien jäsenten säveltämiksi.


title: Vol. 4

text: Albumin avaa sen pisin kappale, ilmeisen selvästi huumausaineiden vaikutuksesta kertova "Wheels of Confusion". Yhtyeen tyyliin se on monirakenteinen. Alun introssa on Iommin melankolinen kitarakuvio, mutta säkeistöissä riffi muuttuu "iloisemmaksi". Kappaleessa on nopea, rokkaavampi väliosa. Kappaleen päättää n. 3-minuuttinen nopeatempoisampi, hieman Eric Claptonin "Layla"-kappaleen loppua muistuttava outro, jossa on lukuisia kitaradubbauksia ja jonka psykedelis-henkistä kitarakuviota hammond-urut säestävät. Tämä kappale tunnetaan nimellä "The Straightener" joissain levyn painoksissa. Rumpali Bill Ward: "Se oli vain julkaisutekninen kikka. En todellakaan tiedä mistä se nimi ("The Straightener") tulee. Joskus ne tulevat muistiinpanoista, kuten 'Luke's Wall' Paranoidilla. Joskus kustannusyhtiöiden täytyy tuottaa tietty määrä biisejä, joten ne alkavat halkoa hiuksia. Se on tietenkin kusetusta ja todella paskamaista".


title: Vol. 4

text: "Tomorrow's Dream" oli ensimmäisiä albumille levytettyjä kappaleita. Kaupallista potentiaalia omaava kappale julkaistiin myös singlenä ja siitä tuli avausnumero yhtyeen seuraavilla kiertueilla vuosina 1972–1974. "Minun ja Geezerin komppi on todella vahva siinä kappaleessa", kertoo Ward.


title: Vol. 4

text: Kolmas kappale "Changes" on hyvä esimerkki yhtyeen kokeilunhalusta. Musiikillisesti kappale on balladi, jonka Osbourne laulaa pianon ja mellotronin säestyksellä. "Se kertoo miehestä, jonka nainen on jättänyt. Pieni ja sievä balladi kaikinpuolin", kertoo Osbourne. "'Changes' oli minun ideani ja Ozzy piti siitä. Geezer soitti mellotronia ja itse soitin pianoa", muisteli Iommi. Osbourne nauhoitti kappaleesta uuden version tyttärensä Kellyn kanssa vuonna 2003 ja kyseinen versio nousi Britannian singlelistan kärkeen.


title: Vol. 4

text: Lyhyt ja efektimäinen "FX" vei kokeilut vielä pidemmälle. Butler muistelee: "Tuohon aikaan ei ollut syntikoita ja sämpläys-koneita. Tony teki äänet lyömällä kaulassa roikkunutta rautaristiä kitaraansa".


title: Vol. 4

text: "Supernaut"-kappale on albumin tunnetuimpia. Kappale on nopeatempoisempi ja se sisältää hieman yllättäen "calypso"-vaikutteisen, lyhyen väliosan. Lyriikka on tieteisaiheinen ja se kertoo avaruuteen matkaamisesta. Edesmennyt muusikko Frank Zappa on maininnut kappaleen olevan hänen suosikkinsa yhtyeen tuotannossa.


title: Vol. 4

text: Albumin kenties tunnetuin kappale ja klassikoksi noussut "Snowblind" kertoo, kuten nimikin viittaa (suom. "lumisokea", tulee aineen valkoisesta väristä), kokaiinista. Butler: "Päämme olivat täynnä kokaiinia kun olimme L.A:ssa. Käytimme enemmän kokaiinia kuin teimme musiikkia, joten pitihän siitäkin tehdä laulu". Keskitempoinen kappale on kuitenkin yhtyeen tyyliin monivivahteinen sisältäen erilaisia riffikulkuja ja yksi säkeistö menee nopeammalla tempolla. Viimeisessä säkeistössä ja loppusoolossa käytetään jousisovitusta taustalla. Osbourne kuiskaa kuuluvasti sanan "cocaine" 1. säkeistön jälkeen. Kappaleesta tuli pysyvä numero Sabbathin settiin Osbournen aikakaudella.


title: Vol. 4

text: "Cornucopia" edustaa levyn raskaampaa puolta intron osalta ja säkeistöt menevät nopeammalla ja erikoisemmalla tahtilajilla. Kappale sisältää psykedeelis-vaikutteisen väliosan. "Vihasin 'Cornucopiaa'", kertoo Ward. "Siinä oli rumpujuttuja, jotka olivat hirveitä tehdä. Lopulta sain tehtyä sen, mutta muut eivät olleet vakuuttuneita: 'Jos menisit vaikka kotiin', he sanoivat. Pelkäsin todella saavani potkut tuolloin."


title: Vol. 4

text: "Laguna Sunrise" on jousikvartetilla säestetty Iommin kitarainstrumentaali. Bill Ward kertoo kappaleen taustasta: "'Laguna Sunrise' on loistava kappale. Kävin Ozzyn ja Geezerin kanssa Laguna Beachilla ja osallistuimme siellä hippiporukoiden juhliin. Tonyn tekeillä ollut kitaraimprovisaatio sopi mainiosti Lagunan tunnelmaan". Iommi: "'Laguna Sunrise'n inspiraationa oli Laguna Beachin auringonnousu jota olin katsomassa roudarimme Spock Wallin kanssa. Spock oli työskennellyt orkesterin kanssa aiemmin, joten yhdessä hänen kanssa teimme nuotit, joista jouset sitten soittivat".


title: Vol. 4

text: "St. Vitus Dance" on sisältää folk-vaikutteisen pääriffin, mutta säkeistöissä riffi on raskaampi. Nimi viitannee kristinuskon pyhimykseen Pyhä Vitus, joka paransi "tanssitautisia" ihmisiä.


title: Vol. 4

text: Levyn päättää "Under the Sun", jonka matalalla vireellä soitettu hidas intro on yhtyeen raskain tuohon aikaan mennessä. Säkeistöissä tempo hieman nousee ja kappale sisältää nopeamman, rock-henkisen väliosan, joka tunnetaan joissain painoksissa nimellä "Every Day Comes & Goes".


title: Vol. 4

text: Albumin nimeksi piti alun perin tulla "Snowblind". Osbourne: "Päätimme nimetä albumin sillä nimellä, koska olimme löytäneet kokaiinin taian, mutta levy-yhtiössä sanottiin 'ei missään nimessä!'." Lopulta albumi julkaistiin arkisemmalla "Vol. 4"-nimellä maailmanlaajuisesti 25. syyskuuta 1972. Osbourne promotoi albumia vuonna 1972 seuraavasti: "Uusi levymme on aiempaa melodisempi, mutta se kuulostaa edelleen Black Sabbathilta. En laula enää kitarariffin mukana kuten 'Iron Man'issa, vaan laulan erilaisia melodisia juttuja ja skaalamme on laajempi. Tony sävelsi juuri kitarabiisin, jossa on jousisektio. Se on hieno kappale, ja me halusimme tehdä iloisen kappaleen."


title: Vol. 4

text: Kanteen tuli kelta-oranssi, värikyllästetty keikalla otettu kuva Osbournesta mustalla taustalla. Kannet olivat avattavat ja sisältä löytyi valokuvaliite, jossa oli lisää konserttikuvia yhtyeen jäsenistä. Kannessa muistetaan kiittää myös Los Angelesin "loistavaa COKE-Cola-yhtiötä". "Se oli typerä pikku mainos, joka viittasi silloiseen runsaaseen kokaiininkäyttöömme", kertoo Ward nykyään. Geezer Butlerilla oli albumin jälkeisellä kiertuella bassossaan tarra, jossa luki "Enjoy CoCaine", parodia sloganista "Enjoy Coca-Cola".


title: Vol. 4

text: "Vol. 4" menestyi jälleen hyvin Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Britanniassa sijoitus oli 8. ja Yhdysvalloissa se nousi sijalle 13 myyden kultaa jo kuukaudessa. Ennen pitkää albumi möi siellä platinaa, jolloin siitä tuli jälleen yksi miljoonan myynyt Sabbath-albumi. Suomessa, Australiassa ja Kanadassa albumi nousi top-3:een. Kappale "Tomorrow's Dream" julkaistiin singlenä, mutta se ei saanut listasijoituksia osakseen. Sabbath tunnettiin enemmän albumi-painotteisena yhtyeenä, joten singlen menestyksettömyys ei tullut yllätyksenä.


title: Vol. 4

text: Kriitikot olivat montaa mieltä albumista. Rolling Stone-lehden kriitikko Tom Clark oli innoissaan: "Voin digata tästä tosissani. Sabbath on nerokas!". Phonograph Recordin Mike Saunders oli kahta mieltä: "Yhtye on tehnyt pahan virheen vaihtaessaan tuottajaa: soundi on selvästi huonompi. Mutta yhtye soittaa myös nopeammin ja kappaleet ovat monipuolisempia kuin ennen. "Vol. 4" on hämmentävä ja jännittävä albumi: hyvä mutta ei loistava". Zoo Worldin kriitikko oli pettynyt: "Ihmettelen suuresti, kun jotkut yrittävät kertoa minulle, että "Vol. 4". on Sabbathin paras albumi". Samoilla linjoilla oli myös Let it Rock -lehden virkaveli: "Vaikka albumiin olisi kuinka käytetty aikaa ja rahaa, on se silti äärimmäisen tylsä"


title: Vol. 4

text: Osbourne kritisoi vuonna 1972 yhtyeen saamaa mainetta pelkkänä huumeiden- ja lääkkeiden väärinkäyttäjien suosimana, yksipuolisena yhtyeenä: "Kriitikot sanovat meitä "downer rock" (suom. masennus-rock) yhtyeeksi. Sanovat, että jengi vetää pään sekaisin lääkkeillä ja tulee keikoillemme sekoamaan desibeleistä. Se on paskapuhetta. Mitä ihmiset tekevät konserteissamme, ei kuulu meille niin kauan kuin he nauttivat siitä. Olen lavalla viihdyttääkseni kansaa".


title: Vol. 4

text: Vaikkakin albumi lasketaan yleisimmin yhtyeen klassikosarjaan kuuluvaksi, se on kuitenkin saanut ristiriitaisen vastaanoton niin kriitikoiden kuin fanienkin keskuudessa. Albumia on pidetty monipuolisempana mutta myös hajanaisempana kuin kolmea aiempaa albumia. "Kolme ensimmäistä levyä voisivat olla samasta puusta veistettyjä, mutta "Vol. 4":llä aloimme tosissamme kokeilla eri juttuja", totesi Iommi myöhemmin.