title: Luoteisväylä

text: 1800-luvun alkupuoliskolla osia Luoteisväylästä tutkittiin eri tutkimusryhmien voimin. Näitä ryhmiä johtivat mm. meriteitse John Ross, William Edward Parry, James Clark Ross ja maayhteyttä käyttäen John Franklin, George Back, Peter Warren Dease ja Thomas Simpson.


title: Luoteisväylä

text:
Vuonna 1845 kahden aluksen hyvinvarustautunut retkikunta johtajanaan Sir John Franklin yritti löytää luoteisväylän purjehdittavan reitin kulkemalla napajään peittämän Baffininlahden kautta Beaufortin merelle, jääden kuitenkin ahtojäiden puristuksiin ja lopulta jäiden saartamaksi useaksi vuodeksi. Kun tutkimusryhmä ei palannut, pelastusretkikunnat kartoittivat eksyneitä merimiehiä etsiessään valtamerten väliin jääneet Kanadan arktiset alueet löytäen useita mahdollisia reittejä. Myöhemmin Franklinin retkikunnasta on löytynyt jäänteitä, jotka paljastavat niin alusten saartumisen vuonna 1846 lähellä Kuningas Williamin saarta, noin puolimatkassa luoteisväylää. Franklin itse kuoli vuonna 1847. Muu retkikunta katosi ja kuoli vuonna 1848 hylättyään alukset ja yritettyään paeta olosuhteita etelään kelkoin. Vaikkakin 129:n hengen retkikunnan tuhon pääsyy onkin luultavasti ollut nälkiintyminen ja keripukki, muitakin teorioita on esitetty: retkikunta varustautui vuosia kestävään matkaan 8000 säilyketölkin kokoisella elintarvikevarastolla, ja vaikkakin säilykkeet ehkä olisivatkin pystyneet pitämään C-vitamiini- ja ravinnepitoisuutensa vuosikausia, tölkit oli kuitenkin suljettu lyijyjuotoksin ja arktisista haudoista Beecheynsaarelta vuonna 1981 löytyneistä, ikiroudan pakastamista kolmen merimiehen ruumiista onkin löydetty selvät vakavan lyijymyrkytyksen merkit.
Franklinin retkikuntaa etsiessään Robert McCluren johtama ryhmä haravoi luoteisväylän aluetta lännestä itään vuosina 1850–1854, osin meritse ja osin reellä. Myös McCluren laiva jäi jäihin kolmeksi talveksi lähellä Banksinsaarta, Kreivi Melvillen salmen lähellä. Viimein McClure ja hänen nälkiintymisen partaalla oleva ryhmänsä löydettiin, kun reellä kulkenut Edward Belcherin tutkimusryhmän osa löysi heidät ja toi heidät aluksilleen, jotka olivat tulleet salmeen idästä.


title: Luoteisväylä

text: Luoteisväylä säilyi valloittamattomana vuoteen 1906, jolloin norjalainen seikkailija ja napatutkija Roald Amundsen löysi kuljettavan reitin. Amundsen oli lähtenyt Norjasta häthätää paetakseen tutkimusaluksensa, 47-tonnisen sillinpyyntialus "Gjøa"n oston rahoittaneita velkojia, ja päätti kolmen vuoden tutkimusmatkansa Eaglen kaupunkiin, Alaskassa, lähettäen sähkeen ilmoittaen retkensä onnistumisesta. Amundsenin löytämä reitti ei ollut kaupallisesti käytännöllinen; sen lisäksi että sen kulkeminen vei runsaasti aikaa, osa reitistä oli erittäin matalaa. Amundsenin käyttämä reitti kulki Baffininlahdesta Lancasterin-, Barrowin-, Peelin-, Franklinin-, Rossin-, Simpsonin-, Victorian-, Deasen-, Coronation-, Dolphinin- ja Union-salmien kautta.


title: Luoteisväylä

text: Myöhemminkään Luoteisväylän läpi eivät vuosikymmeniin purjehtineet kuin muutamat harvat tutkimusretkikunnat. Ensimmäinen reitin läpi kulkenut kauppalaiva oli yhdysvaltalainen öljytankkeri "Manhattan" vuonna 1969. Ensimmäisenä matkustajalaivana sen läpi kulki M/S Explorer vuonna 1984 ja uudestaan 1988.


title: Luoteisväylä

text:
Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määritteli Luoteisväylien merialueelle rajat (1953).
Syyskuussa 2007 julkaistujen Euroopan avaruusjärjestön tutkimusten mukaan Luoteisväylä on muuttunut jään sulamisen ansiosta täysin purjehduskelpoiseksi. Säätilanteista riippuen väylää pystytään käyttämään noin kaksi kuukautta vuodessa.


title: Luoteisväylä

text: Ensimmäinen luoteisväylää pitkin kulkenut rahtialus oli tanskalainen Panaman lipun alla purjehtiva Nordic Orion, joka syys-lokakuussa 2013 kuljetti hiililastin Kanadan Vancouverista Porin Tahkoluodon satamaan. Alus lähti matkalleen 6. syyskuuta ja saapui perille 10. lokakuuta. Matka luoteisväylän kautta oli noin 2 000 kilometriä lyhyempi kuin normaali reitti Panaman kanavan kautta. Polttoainekuluissa 225 metriä pitkä alus säästi noin 60 000 euroa. Lisäksi Nordic Orion pystyi ottamaan 25% enemmän lastia kuin alhaisemman kulkusyvyyden omaavan Panaman kanavan kautta kulkiessaan.


title: Luoteisväylä

text: Luoteisväylän avaaminen kaupalliselle liikenteelle on herättänyt myös runsaasti kritiikkiä. Muun muassa norjalainen ympäristöjärjestö Bellona sekä Kanadan viranomaiset pitävät väylällä liikennöintiä erittäin riskialttiina. Luoteisväylän reitti on osittain erittäin matala ja lisäksi alueella on runsaasti jäävuoria. Myös jäävahvistetut alukset, kuten M/S Explorer vuonna 2007, ovat uponneet törmättyään jäävuoreen. Kanadan viranomaisten mukaan maan pelastus- ja öljyntorjuntavalmiudet arktisilla vesillä ovat huonot, esimerkiksi pelastushelikoptereiden matka luoteisväylän reitille kestää yli vuorokauden. Väylän varrella ei myöskään ole yhtään satamaa, jonne alukset voisivat hakeutua mahdollisten teknisten ongelmien tai alueella raivoavien myrskyjen vuoksi.


title: Luoteisväylä

text: Lokakuussa 2013 Brysselissä järjestetyssä arktisen alueen konferenssissa useat asiantuntijat pitivät luoteisväylää merkityksettömänä laajamittaiselle rahtiliikenteelle. Muun muassa kanadalaisen kaivosyhtiön johtajan mukaan väylä on liian matala suurille irtolastialuksille. Luoteisväylä on pääosin vain noin 15 metrin syvyinen, kun esimerkiksi Baffininsaarelta rautamalmia louhivan Baffinland Iron Mines Inc:n kuljetuksiinsa käyttämät alukset vaativat 19 metrin kulkusyvyyden. Myöskään konferenssiin osallistunut Göteborgin yliopiston arktisiin alueisiin perehtynyt tutkija ei pitänyt todennäköisenä, että Luoteisväylästä muodostuisi merkittävää laivareittiä.


title: Tumppi Vähä-Pesola

text: Tuomo ”Tumppi” Vähä-Pesola on suomalainen muusikko, jonka tunnetuin teos on Dingon "Levottoman Tuhkimon" kosketinsoitinriffi. Nykyisin Vähä-Pesola omistaa porilaisen Studio Sunsetin. Nykyisin hän tekee musiikkia TumSound-nimellä.


title: Tumppi Vähä-Pesola

text: Vähä-Pesola oli Dingon alkuperäinen kosketinsoittaja ja vaikutti yhtyeessä ensin keväästä 1983 marraskuuhun 1983, jolloin Neumann päätti ottaa Pete Nuotion yhtyeeseen ja Vähä-Pesola lähti yhtyeestä. Nuotio erosi yhtyeestä heinäkuussa 1986, jolloin Vähä-Pesola palasi kosketinsoittajaksi. Dingo hajosi lokakuussa 1986. Yhtyettä on koottu uudelleen vuosina 1993, 1998 ja 2004, mutta ilman Vähä-Pesolaa. Vähä-Pesola ei soita yhdelläkään Dingon levyllä lukuun ottamatta vuonna 1983 äänitettyä "Hölmöläisten laiva" -demoa, joka julkaistiin vuonna 2006 Dingon "Kunnian päivät 1983–1986" -kokoelmalla.


title: Kaksoisluodikko

text: Kaksoisluodikko on nimensä mukaisesti kahdella, tavallisesti samankaliiperisella luotipiipulla varustettu kiväärimallinen ase. Piiput voivat sijaita joko päällekkäin tai rinnakkain.


title: Kaksoisluodikko

text: Kaksoisluodikoita käytetään yksinomaan metsästysaseina. Ne yleistyivät 1800–luvulla erityisesti Englannin siirtomaakaudella, jolloin niitä käytettiin suurriistan metsästykseen. Tämän vuoksi niiden kaliiperit painottuvat yleensä myös suurriistan metsästykseen tarkoitettuihin kaliipereihin. Pulttilukkoinen kivääri on edullisempana sittemmin lähes syrjäyttänyt kaksoisluodikon Suomessa. Maissa jossa villisian ajometsästys on yleistä, kaksoisluodikot ovat erinomaisia nopeasti kehittyviin tilanteisiin ja siksi yleisiä .


title: Kaksoisluodikko

text: Kaksoisluodikon etuna pulttilukkoiseen kivääriin on nopea toinen laukaus asetta virittämättä. Haittana taas lippaan puuttuminen, suurempi paino ja toisen piipun osumapisteen siirtyminen aseen piippuparin lämmetessä epätasaisesti sellaisissa aseissa joissa piiput on juotettu yhteen. Saatavilla on myös ratkaisuja joissa piiput ovat irti toisistaan ja toisen piipun osumapiste on itsenäisesti säädettävissä sekä sivu-, että korkeussuunnassa. Yleensä kaksoisluodikko ei ole osumatarkkuudeltaan parhaiden pulttilukkoisten veroinen, mutta osumatarkkuus on riittävä kaikkeen suurriistan metsästykseen.


title: Peräaukko

text: Peräaukko eli anus () on ruoansulatuselimistön päätepiste. Ihmisellä peräaukkoa edeltää peräsuoli. Useimmilla eläimillä alkeellisista madoista ihmisiin on putkimainen suolisto, joka kulkee kokonaisuudessaan suusta peräsuoleen. Peräaukko viittaa yleisesti ottaen biologiassa siihen ruoansulatuskanavan kohtaan, jossa ulosteet poistuvat elimistöstä.


title: Peräaukko

text: Peräaukkoa kontrolloivat sulkijalihakset. Niitä on kaksi, sisäinen ja ulkoinen, joista ulkoinen on tahdonalainen ja sisäinen tahdosta riippumaton eli autonominen. Ulostaessa ulosteet poistuvat kehosta peräaukon kautta, mikä on peräaukon pääasiallinen tehtävä. Pieraistaessa autonominen rengaslihas rentoutuu ja estää silti ulosteen karkaamisen.


title: Peräaukko

text: Peräaukko on erogeeninen alue, minkä vuoksi sillä on merkitystä useiden ihmisten seksuaalisuudessa. Tätä kutsutaan anaaliseksiksi. Peräaukon seutu voidaan valkaista esteettisistä syistä.


title: Peräaukko

text: Peräaukon sairauksiin lukeutuvat esimerkiksi peräpukamat, peräaukon syöpä ja peräaukon haavauma eli anaalifissuura.


title: Alpakka

text: Alpakka ("Vicugna pacos") on eteläamerikkalainen villantuotantoon jalostettu kamelieläin, jonka pääasiallinen kantamuoto on vikunja. Se on myös laaman lähisukulainen.


title: Alpakka

text: Alpakoiden turkki on yksivärinen tai kirjava, perusväreinä ovat valkoinen, ruskea, harmaa ja musta.


title: Alpakka

text: Täysikasvuisen alpakan säkäkorkeus on alle metrin ja paino 60–80 kg. Alpakka samoin kuin laamakin on kesytetty kotieläimeksi ainakin 5000 vuotta sitten. Alpakan villi kantamuoto on vikunja ja laaman guanako. Kaikki neljä ovat lähisukulaisia ja risteytyvät keskenään saaden lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä. Alpakka on perinteisesti villantuottaja ja laama on juhta, mutta villalaamojen (wooly-llama) villa on alpakanvillan tasosta ja erityisesti Boliviassa kasvatetaan tämän tyyppisiä laamoja.


title: Alpakka

text: Alpakasta on kaksi päätyyppiä, pörröinen "huacaya" ja suoravillainen "suri". Huacaya-tyyppi pärjää Suomen oloissa talvellakin, surin suora villa saattaa kastua ja se on herkempi palelemaan huonolla ilmalla.


title: Alpakka

text: Alpakoiden perusvärejä on 22, ja perinteinen tapa villankäytössä on ollut luonnonmukaisten värien käyttö. Valkoista villaa myös värjätään, ja esimerkiksi Perussa se on suosituin alpakan väri. Alpakoita ja laamoja käytetään paitsi villantuottajina myös maatilamatkailussa, lemmikkeinä, maisemanhoitajina ja terapiaeläiminä. Maisemanhoitoon ne sopivat siksi, että ne ylettyvät korkeammalle kuin lampaat, eivät pehmeillä anturoillaan jätä jälkiä maastoon ja lisäksi ne ovat niin hiljaisia, että niitä voi pitää alueilla, joissa ei saa tulla häiriötä kuten koulujen, sairaaloiden, hautausmaiden ja vastaavien lähellä.


title: Alpakka

text: Alpakat ovat kalliita eläimiä. Ne lisääntyvät hitaasti, kantoaika on 11 kk, ja vasoja syntyy vain yksi kerrallaan. Naarasta kutsutaan Suomessa emäksi, urosta orhiksi tai oriksi ja nuorta eläintä criaksi, vasaksi tai karitsaksi. Alpakat, kuten laamatkin, tulevat toimeen niukalla rehulla ja niitä on helppo tarhata. Ne viihtyvät hyvin tutussa tarhassa ja tallissa. Ne ovat laumaeläimiä eikä niitä voi pitää yksin. Tarhaamista muiden eläinlajien kanssa ei suositella. Alpakoita ja laamoja voi tarhata hyvin yhdessä. Ne tosin voivat risteytyä keskenään.


title: Alpakka

text: Etelä-Amerikassa alpakoita pidetään usein puolivilleinä laumoina kuten poroja, ja ne kerätään kokoon vain keritsemistä varten. Ne laiduntavat Andien vuoristoniityillä 3500 ja 5000 metrin välillä Perussa, Ecuadorissa, Pohjois-Boliviassa ja Pohjois-Chilessä. Perinteiset intiaanien ponchot tehdään alpakanvillasta.


title: Alpakka

text: Alpakoita on kasvatettu Suomessa vuodesta 2002 alkaen. Vuoden 2013 alussa alpakoita oli Suomessa noin 600.


title: Alpakka

text: Alpakka on ruohonsyöjä. Kotiseudullaan Etelä-Amerikassa laumat laiduntavat tavallisesti vuorten alarinteiden vehmailla, sateisen ja lumen sulamisvesien kastelemilla niityillä. Toisin kuin vuohi, lammas ja nauta, alpakka ei vahingoita laidunruohostojaan. Ylähuulen halkio estää sitä syömästä ruohoa juurta myöten, eikä jalan pehmeä antura riko maanpintaa.


title: Alpakka

text: Perun inkoille alpakka oli uskonnollisesti tärkeä eläin. Jumaliaan miellyttääkseen inkat uhrasivat säännöllisesti laamoja ja alpakoita. Erään uuden tutkimuksen mukaan uhratut eläimet olivat yleensä nuoria uroksia, jotka surmattiin lyömällä kovalla esineellä päähän. Uhrieläinten karvan laatu osoittaa, etteivät inkat suinkaan uhranneet arvokkaimpia eläimiä laumoistaan. Vasa tai syntymätön sikiö haudattiin myös usein talon kynnyksen alle tuomaan onnea taloon.


title: Kapernaum

text: Kapernaum () oli muinainen kaupunki Genesaretinjärven rannalla Galileassa, Pohjois-Israelissa. Paikalla ei enää ole kuin raunioita, jotka yhdysvaltalainen tutkija Edward Robinson löysi vuonna 1838. Kapernaum lienee kuitenkin ollut asuttuna 150-luvulta eaa. 750-luvulle. Raamatun mukaan Jeesus asui kaupungissa ainakin jonkin aikaa, opetti synagogassa ja teki myös Raamatussa mainittuja ihmetekoja. Kapernaum oli myös Jeesuksen opetuslasten Pietarin, Jaakobin, Johanneksen ja Andreaksen kotipaikka.


title: Kapernaum

text: Kapernaumin mukaan on nimetty Seinäjoen kaupunginosa Kapernaumi.


title: Laibach

text: Laibach on 1. kesäkuuta 1980 perustettu slovenialainen avantgarde-yhtye, jonka nimi on otettu Ljubljanan saksankielisestä nimestä. Vuonna 1984 Laibach perusti kahden muun taiteilijaryhmän IRWINin (kuvataide) ja Gledališce Sester Scipion Nasicen (teatteri, muutti nimensä vuonna 1987 muotoon Gledališce Rdeci Pilot ja vuonna 1990 muotoon Kozmokineticni Kabinet Noordung) kanssa yhteisen taiteilijakollektiivin nimeltä Neue Slowenische Kunst. Sitä ennen Laibach oli poikkitaiteellinen ryhmä, joka keskittyi myös kuvataiteeseen. Laibach Kunst -konseptiin on kuulunut ajoittain myös kaksi sivuryhmää: 300 000 V.K. ja Germania.


title: Laibach

text: Laibach tunnetaan omintakeisesta, kokeilullisesta tyylistään ja provokatiivisesta flirttailusta totalitarismin kanssa. Yhtyeelle on tyypillistä asettua kulloinkin vallitsevaa poliittista ilmapiiriä vastaan joko suorasanaisesti tai vihjailevasti. Yhtyettä on väitetty välillä äärioikeistolaiseksi ja toisinaan taas äärivasemmistolaiseksi. Muusikko ja toimittaja Richard Wolfson kuvaili vuonna 2003 yhtyeen toimintatapaa: ”Laibachin metodi on erittäin yksinkertainen, tehokas ja kauhistuttavan altis virheellisille tulkinnoille. Aluksi he omaksuvat vihollisen tyylin, ottavat käyttöönsä valtiovallan asut ja symbolit ja liioittelevat sitten tätä kaikkea vieden sen parodian rajoille asti… Seuraavaksi he kääntävät huomionsa hyvin polttaviin aiheisiin – Länsi-Euroopan tuntemaan pelkoon Itä-Euroopasta tulevia maahanmuuttajia kohtaan, Euroopan unionin valtapeleihin, länsimaisen demokratian ja totalitarismin vertailuun.”


title: Laibach

text: Laibachin taiteeseen ja toimintatapoihin liittyen on tehty akateemista tutkimusta, jopa tohtorinväitöskirja.


title: Laibach

text:
Rammsteinin tiedetään ottaneen Laibachilta vaikutteita.
Laibachin konsertit Suomessa:


title: Jamssit

text: Jamssit ("Dioscorea") on "Dioscoreaceae"-heimoon kuuluva kasvisuku. Lämpimissä oloissa kasvava jamssi on yleinen viljelykasvi Afrikassa, Karibialla ja osissa Aasiaa sekä Keski- ja Etelä-Amerikkaa. Länsi-Afrikassa ja Uudessa-Guineassa jamssi on tärkein viljelykasvi.


title: Jamssit

text:
Jamssien mukula muistuttaa ulkonäöltään suuresti punaista bataattia ("Ipomoea batatas") – jopa niin paljon, että asiaan perehtymättömän on vaikea erottaa niitä valokuvasta. Ainakin Yhdysvalloissa jamssi-nimitystä käytetään virheellisesti myös bataatista.
Jamssit ovat trooppisen vyöhykkeen kasveja, ja niitä tunnetaan ainakin 12 lajia, joista vain yksi on peräisin uudelta mantereelta. Jamssit ovat ikivanhoja kasveja, joita on arveltu olleen jo jurakaudella. Jamssien koko vaihtelee suuresti: ne saattavat pienimmillään olla hieman perunaa suurempia juurimukuloita, mutta jotkin lajit tekevät jopa 20 kilon mukuloita. Suurin tunnettu juurimukula on löydetty isojamssilta ("Dioscorea alata") Malesiasta, ja se painoi 60 kiloa. Jamssit tekevät mukulat noin kahden metrin syvyyteen. Jamssien viljely onkin melko monimutkaista; köynnöksiä pitää tukea vahvoin tukirakentein, kun mukuloita kaivetaan maasta.


title: Jaén (maakunta)

text: Jaén on maakunta eteläisessä Espanjassa Andalusian itsehallintoalueella. Sen rajanaapureita ovat Córdoban, Ciudad Realin, Albaceten ja Granadan maakunnat. Maakunnan pääkaupunki on Jaén.


title: Jaén (maakunta)

text: Jaénin pinta-ala on 13 496 neliökilometriä. Väkiluku on 643 484 (vuonna 2017)


title: Jaén (maakunta)

text: Jáenissa on neljä kansallispuistoa. Maakunnassa on myös kaksi tärkeää renessanssinaikaista kaupunkia, Úbeda ja Baeza, jotka on nimetty Unescon maailmanperintökohteiksi.


title: Troija

text: Troija ("Ilion") oli Vähä-Aasiassa sijainnut muinainen kaupunki, jota vastaan kreikkalaiset kävivät Homeroksen Ilias-runoelman mukaan Troijan sodan. Kaupungin uskottiin pitkään olevan vain Atlantiksen kaltainen myytti, mutta Heinrich Schliemannin 1870-luvulla tekemät arkeologiset kaivaukset vahvistivat Troijan olemassaolon. Muun muassa antiikin Kreikan historioitsijoiden mukaan Troija oli Hisarlikin linnoitettu kukkula, joka on nyt raunioina. Silloin Troija oli muinainen kaupunki nykyisen Turkin luoteisosissa noin 6,5 kilometriä kohdasta, jossa Dardanellien salmi yhtyy Egeanmereen. Troija on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1998.


title: Troija

text: Troija syntyi pronssikauden alussa noin 3000 eaa., ja se tuhoutui ja rakennettiin monta kertaa uudelleen. Troija syntyi pienenä kylänä, joka kasvoi ja jonne rakennettiin linnoitettu ylimystön asuinalue jo noin 2600 eaa. Noin 1700 eaa. Troija kasvoi myöhäispronssikaudella valtavaksi. Samoihin aikoihin sinne ilmestyi varhaiskreikkalaisia mykeneläisiä vaikutteita. Näihin aikoihin kaupunki rikastui muun muassa villan ja hevosten myynnillä. Homeroksen Ilias-teoksessaan mainitsema Troija lienee ollut vahvasti linnoitettu Troija VII. Paikalla asuttiin vielä noin 100–500 jaa.


title: Troija

text: Troijaksi nykyään oletettu paikka on Luoteis-Turkissa sijaitseva Hisarlikin eli Hissarlikin rauniokumpu. Troija eli Hisarlikin kukkula sijaitsee Vähän-Aasian ja Balkanin niemimaan rajakohdassa ja Mustanmeren ja Välimeren välisen salmen lähellä. Melko lähellä on korkea Ida-vuori. Paikka on 5 kilometriä Hellespontoksen suulta. Kukkula on Simoeis- ja Skamandros-jokien välissä. Skamandros on nykyään Karamanderes. Hisarlik on noin 30 metriä korkea, eri asutuskerrostumia sisältävä Lähi-idälle tyypillinen "tell".


title: Troija

text: Meren ranta oli Mykenen aikoihin Hisarlikia paljon lähempänä. Tämä oli viimeinen satama, jossa voidaan odottaa suotuisaa tuulta matkattaessa Mustallemerelle. Tällöin sen läheltä kulki ehkä muinaisia maa- ja merikauppareittejä. Kaikki eivät ole samaa mieltä kaupan merkityksestä Troijan synnylle ja kasvulle. Joka tapauksessa Troija sai eri aikoina kulttuurivaikutteita sekä Balkanin niemimaan, Egeanmeren että Anatolian suunnalta. Näistä suunnista kohdistui Troijaan myös hyökkäyksiä ja kansainvaelluksia. Paikka sijaitsi historiansa alussa lähellä muinaista rantaviivaa.


title: Troija

text: Ranskalainen Lechevalier uskoi 1700-luvun lopulla muinaisen Troijan löytyvän Bunarbashin (Bournabashin), "Lähteensilmän" kukkulalta, joka on melko kaukana sisämaassa. Siellä on lähteitä ja linnoitusmainen rakennelma. Vuonna 1822 Charles McLaren löysi roomalaisten Troijan raunioille perustaman "Iliumin" kaupungin ja arveli Troijan sijainneen samalla paikalla. Tämä johtui siitä että Iliumin kaupungin asukkaat väittivät antiikin aikoina kaupunkinsa olevan Troijan perillinen, niin kuin myös hellenistinen maantieteilijä Strabon. Saksalainen liikemies Heinrich Schliemann päätteli Troijan olevan tosiaan Hissarlikin kukkulalla, jonka lähteiden lämpötila vastasi muinaisten kreikkalaisten kuvausta. Hän kaivoi ensimmäisenä Hisarlikia ja löysi muun muassa suuren määrän kultaa, jota kutsui "Priamoksen aarteeksi". Monet vastustivat Schliemannin elinaikana ankarasti ajatusta, että hän olisi löytänyt muinaiskreikkalaisen Troijan. Wilhelm Dörpfeld kaivoi Troijassa 1893–94 niin kuin myös 1932–38 Carl Blegen. Manfred Korfmann tutki paikkaa vuodesta 1988 ja vuodesta 2006 Ernst Pernicka


title: Troija

text: Olemassaolonsa aikana Troija ehdittiin tuhota ja rakentaa edellisten raunioiden päälle useita kertoja uudelleen. Kaupunki koki välillä kukoistuksen aikoja suuren ruhtinaskunnan keskuksena. Tosinaan kaupunki taantui pikkukaupungiksi tai kyläksi. Joskus kaupungin väestö saattoi vaihtua, ja välillä hyökkäys tai maanjäristys tuhosi sen.


title: Troija

text: Troija perustettiin varhaispronssikaudella noin 3000 eaa. Ensimmäinen Troija oli vielä pikkukylä, jossa asui paikallinen päällikkö. Näin ollen Troijan kaltainen keskus oli aikakaudelle tyypillinen linnoitettu keskus, jota ylimystö johti. Eläminen pohjautui muun muassa maanviljelyyn, karjan kasvatukseen ja kalastukseen.


title: Troija

text: Troija I oli rakennettu pienistä kivistä ja savesta. Alussa kukkulalla asui noin 20 x 7 metrin kokoisessa suurhallissa, megaronissa, paikallinen ruhtinas perheineen. Kreikan manneralueelta tai Kykladeilta tuotiin marmorisia jumalankuvia. Rengasmuuri oli noin 200 m pitkä ja 3,5 m korkea. Muurit olivat 2–3 m paksut.


title: Troija

text: Troija I:ssä oli Lähi-idälle tyypillisä hautauksia talojen lattioiden alle. Tämä vaihe kattoi 11 kerrosta Ia-Ik. Troijan keskuskukkula laajeni hieman kauden kestäessä, mutta rakentaminen oli melko hentoa. Useimmat talot olivat yksihuoneisia.


title: Troija

text: Kulttuuri levittäytyi pohjoisen Egeanmeren ja Marmarameren ympärille. Kauppa ulottui Välimerelle, Anatoliaan ja Eurooppaan. Troija I:n tyyppisiä löytöjä on tehty Limnokselta, Lesbokselta Poliochnista sekä Thermistä ja Luoteis-Anatoliasta. Ehkä jo Troijan I, ehkä I c kerrostumassa on ollut indoeurooppalaista väestöä, joka liitetään laajempaan kulttuurikokonaisuuteen, johon kuului muun muassa Ezeron kulttuuri. Troija I paloi.


title: Troija

text: Kasvavassa, ajan myötä voimakkaassa ja rikkaassa Troija II:ssa oli vahvasti linnoitettu ylimystön palatsi kukkulalla, ja paaluaitauksen ympäröimä alakaupunki Palatsi oli keskusalueen suurin rakennus 10 x 20 metriä, ja sitä ympäröi noin kymmenen normaalin kokoista rakennusta. 330 metrin pituisen muurin ympäröimän palatsialueen ala oli 9000 m².


title: Troija

text: Paikan taiteessa oli Anatolian Hattin piirteitä. Troija II oli niin rikas kullasta, että kumpua ensiksi tutkinut Schliemann luuli Troija II:n olevan Priamoksen aikainen Iliaan Troija, ja löytäneensä Priamoksen aarteen. Uskotaan troijalaisten ryöstäneen osan aarteistaan naapurikansoilta. Troija II oli ajalle ja seudulle siitä erikoinen, että sieltä on löydetty 12 kulta-aarretta ja merkkejä laajasta dreijan käytöstä.


title: Troija

text: Troija II tuhoutui noin 2300 eaa. vihamielisen kansan hyökkäykseen koska se paloi. Troija II tuhottiin historiansa lopussa kahteen kertaan ja paloi. Samaan aikaan kun Troija II tuhoutui, hävisi monta muutakin Länsi- ja Etelä-Anatolian varhaispronssikautista EB II:n asuinpaikkaa. Tuhoajat olivat ehkä luuvilaisia. Troija III:n kulttuuri ei eronnut Troija II:n kulttuurista. Tällöin luuvilaiset saattoivat pelkästään hävittää ja ryöstää paikan, eivät asettuneet sinne pysyvästi asumaan.


title: Troija

text: Kaupunki taantui seuraavina vuosisatoina. Metsästys oli tärkeä elinkeino. Keramiikka ei juurikaan muuttunut aiemmasta. Kupolimainen uuni ilmestyi.


title: Troija

text: Troijat III-V rakennettiin noin 2300-2050 eaa. ja olivat edelliseen verrattuna taantuneita. Troija III:n aikaan kaupunki oli heikko ja pieni. Sen kadut olivat kapeat, se oli ahtaasti rakennettu ja talot tehty kivestä, ei savitiilestä kuten aiemmin. Kaupunki ryöstettiin ja poltettiin. Myös Troijat IV ja V olivat pieniä. Troija IV rakennettiin taas savitiilistä ja kupoliuuni ilmestyi. Paikan ala oli 4 eekkeriä.


title: Troija

text: Troija IV:n alussa oli köyhää, kaupunki eristyksissä. Ehkä ilmaston kuivuminen ja kylmeneminen taannutti alueen maanviljelyn. Troija IV:ssä näkyy uusi kulttuuri, niin kuin myös Beycesultan II:ssa, joka oli luuvilainen.


title: Troija

text: Troija V:n perustamiseen liittyi ehkä uuden väestön saapuminen. Noin vuodesta 2000 eaa. alkoi näkyä merkkejä paremmasta sisustuksesta, paikallisesti valmistetusta pronssiesineistöstä ja paremmasta keramiikasta. Anatoliassa kukoisti Hatti ja pohjoisessa Zalpa. Kaupungin uusi väestö oli ehkä Arzawan luuvilaisia. Silti kaupungin vaurastuminen vei vuosisatoja. Joidenkin mukaan uusi väestö olisi saapunut vasta Troija VI:n alussa. Kaupungin keskus kasvoi lopulta 18000 m² kokoon.


title: Troija

text: Troija VI oli aiempia Troijia suurempi. Luultavasti kaupungin asukkaat olivat mykeneläisten sukuisia varhaiskreikkalaisia. Troija VI kesti noin 500 vuotta. Kausi jakautuu 8:aan alavaiheeseen VIa-Vih Hevonen oli yleinen. Troija vei luultavasti villaa ja hevosia ja toi muun muassa maljakoita ja pronssiesineitä. Vuosina 1900–1300 eaa. olleen Troija VI:n linnoitus oli jo hyvin jykevä. Muurit, joiden pituus oli 500 m, kasvoivat rakennustöissä 9 metriä korkeiksi. Muureissa oli vallisarvia, ja niiden ulkoseinät kallistuivat ulospäin. Muurien sulkemaan yläkaupunkiin pääsi vain neljän portin kautta.


title: Troija

text: Tältä ajalta on löydetty alakaupunkia ympäröivä puinen paaluvarustus 400 metriä etelään kaupungin keskuslinnoituksesta Keskuslinnan ala oli noin 2 ha, ja koko kaupungin ala silloin ehkä 20 hehtaaria. Uudenlainen keramiikka jäljitteli metallisia esineitä, varsinkin kreikkalaista muistuttava harmaa keramiikka. Kauppaa käytiin Egeanmeren saarien ja Manner-Kreikan kanssa, ja mykeneläinen keramiikka yleistyi ajan mukana.


title: Troija

text: Paikalla asui ehkä noin 7000 ihmistä. Keramiikka oli harmaata minyalaista tyyppiä. Näin ollen tämän ajan Troija liitetään Kreikkaan ehkä tuolloin saapuneiden "akhaijien" sukulaiskansaksi. Troija VIh tuhoutui noin 1300 eaa. ehkä maanjäristyksessä. Asukkaat rakensivat uuden kaupungin, Troija VII:n.


title: Troija

text: Myös Troija VIIa oli vahvasti linnoitettu. Sen linnoitetun keskustan varustukset olivat edellisen Troijan valleja jykevämmät. Troijan pinta-ala oli tuolloin noin 20 hehtaaria ja siellä asui jopa 5000–10 000 ihmistä. Tällöin kaupunki oli aikansa ja seutunsa mittojen mukaan suuri, tosin sen talot olivat aiempaa pienempiä. Vuonna 1988 löytyi Troijaa ympäröivältä alueelta mahdollinen suuremman ympärysmuurin jäännös, jolloin kaupunki olisi sulkenut sisäänsä kymmenen kertaa suuremman alueen kuin tähän asti on ajateltu. Troija saattoi kattaa jopa 350 000 m². Lähialueella saattoi asua jopa 50 000 ihmistä. Tuon ajan tornit olivat jopa 9 metriä korkeat. Tämä keskus vallitsi ehkä noin n. 1300–1190 eaa. myöhäisheettiläisellä ajalla. Silloin syntyi 0,5–1 m kerrostumia. Se oli ehkä sama kuin heettiläisten mainitsema Assuwan Wilusa. Itse Troija VII a tuhoutui noin 1190 eaa. kestettyään vain noin sata vuotta.


title: Troija

text: Tuhon ajalta on löydetty väkivallan merkkejä ja palaneiden rakennusten jätteitä. On epäilty että Troija VIIa olisi tuhoutunut Homeroksen mainitsemassa Troijan sodassa. On myös mahdollista että merikansat tai jotkut muut olisivat ryöstäneet sen. Näihin aikoihin romahti myös heettiläisten valtakunta. Merikansoista osa saattoi olla kreikkalaisia.


title: Troija

text: Seuraavaksi edellisten rauniolle nousi vain pieniä kyliä. Troija VIIb tehtiin aiemmasta poiketen kivitaloista, mutta oli väestöltään pieni vaikka kukkula oli aiempaa laajempi. Nyt elettiin rautakautta. Osa linnoitteista oli käytössä. Käsin tehty keramiikka ilmastyi sen jälkeen kun oli noin 1000 vuotta käytetty dreijaa. Tällä keramiikalla on yhteyksiä Kaakkois-Eurooppaan.


title: Troija

text: Sen historia jakautuu ainakin kahteen vaiheeseen, joiden välillä tai joita ennen kaupungin väestö vaihtui ei-kreikkalaisiksi. Tuolloin elettiin levotonta pimeää kautta Kreikan mantereella, kun Mykenen sivilisaatio oli romahtanut. VIIb:stä on löydetty muun muassa luuvilaisia hieroglyfejä. Sekä Troija VIIb1 1120 eaa. ja nimenomaan VIIb2 1020 eaa. (välillä 1050–1000) tuhoutuivat ehkä tulipaloissa. Traakialaiset lienevät vallaneen kaupungin kauden b1 lopussa. Luultavasti kerrostumien VII b1, b2 välillä fryygialaiset hyökkäsivät. Myös pieni VIII oli ensimmäinen varsinaisesti antiikkikreikkalainen TroijaVIIbe:n jälkeen kaupunki hylättiin. Tämän jälkeen Troija oli hylättynä noin 200–250 vuotta.


title: Troija

text: Noin 700 eaa. - 85 eaa. oli antiikin ja hellenistisen ajan Iilion, Troija VIII. Noin 700–300 oli antiikin Kreikan kausi, sitten Aleksanteri Suuren suosima hellenistinen Troija. Roomalainen komentaja Fimbrion hävitti kreikkalaisen kaupungin. Roomalaisajan "Ilium Novum", Troija IX, oli noin 85 eaa. – 500/700 jaa.


title: Troija

text: Schiemannin ja muiden "Hissarlik oli Troija" -arkeologien vastustajat sanovat, että Hissarlik oli liian lähellä merta, liian pieni, ei luonnollista jyrkkää linnavuorta jne. ollakseen Homeroksen kuvaama Troija.


title: Troija

text: Arkeologit ovat tunnistaneet tähän mennessä yhdeksän eri kerrosta alatyyppeineen, jotka on nimetty rakentamisvaiheen mukaan. Ne numeroidaan yleensä roomalaisin numeroin I, II jne. Amerikkalaisten mukaan kaupungin alavaiheita on 46, ja ne nimetään Ia, Ib ja Ia1, Ia2 jne.


title: Troija

text: Hissarlikin eli Troijan kerrostumat.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrik Suuri eli Fredrik II (; 24. tammikuuta 1712 Berliini – 17. elokuuta 1786 Potsdam) oli Hohenzollern-sukuun kuulunut Preussin kuningas, joka hallitsi vuosina 1740–1786. Hänet tunnetaan taistelukentillä menestyneenä soturikuninkaana ja valistuneena itsevaltiaana, joka nosti Preussin yhdeksi Euroopan mahtivaltioista. Hänen aikanaan Preussiin liitettiin muun muassa Sleesia sekä itäinen Länsi-Preussi. Hän puolusti Preussia seitsenvuotisen sodan aikana muun muassa Venäjää, Itävaltaa, Ranskaa, Saksia ja Ruotsia vastaan varsin menestyksellisesti liittolaisenaan ainoastaan Britannia. Puolan jaossa 1772 hän sai lopulta yhdistettyä Preussin historialliset alueet valtansa alle. Sotilaallisten saavutustensa lisäksi hänet muistetaan myös Preussin oikeusjärjestelmän uudistajana, elinkeinoelämän edistäjänä ja ranskalaisen sivistyksen suosijana. Hän oli myös pisimpään Preussia hallinnut kuningas.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrik Suuren vanhemmat olivat Preussin kuningas Fredrik Vilhelm I (1688–1740) ja Englannin kuninkaan Yrjö I:n tytär Sophie Dorothea (1687–1757). Perheessä oli neljätoista lasta ja vanhemmat halusivat kasvattaa lapsiaan porvarissäädyn tapojen mukaisesti eikä kuten aikakautensa hallitsijat.


title: Fredrik Suuri

text: Hallitsijaparin kasvatusmetodeihin kuului lasten kanssa leikkiminen ja se, että sairastuneet lapset otettiin nukkumaan vanhempiensa makuuhuoneeseen. Opettajille kerrottiin että jos lapset käyttäytyivät huonosti, niin siitä pitää toki vanhemmille kertoa, mutta lapsia ei saa uhkailla vanhempien ankaralla rangaistuksella. Menetelmä poikkesi täysin muiden ruhtinasperheiden tavasta kohdella lapsiaan. Kruununperijä-Fredrik herätti kuitenkin isässä huolta. Isä ei päässyt selville poikansa ajatuksista ja piti poikaa jotenkin erilaisena. Isä saattoi välillä käsitellä Fredrikiä kovin ristiriitaisesti: hän saattoi ensiksi hellästi halata poikaansa, mutta hellyys vaihtui pian sarjaksi läimäytyksiä.


title: Fredrik Suuri

text: Isä valmisti pojalleen opetusohjelman, jonka toteutus aloitettiin Fredrikin ollessa neljävuotias. Pojan piti tuolloin aloittaa Preussin armeijan yleisen palvelusohjessäännön opettelu. Kaksi vuotta myöhemmin hänen komennettavakseen annettiin oma kadettikomppania. Suuri paino annettiin ratsastukselle ja miekkailulle. Lisäksi opetettiin linnoitusten piirittämistä. Teoriapainotteista koulutusta isä-kuningas jopa väheksyi; hänen poikansa ei pitänyt opiskella latinaa ja kreikkaa, jotka yleensä kuuluivat ylempisäätyisten koulutukseen. Kaunokirjallisuuden lukeminen kiellettiin pojalta ja historiaa hän sai opiskella vain viimeisten sadan vuoden ajalta. Lisäksi Fredrikille opetettiin lyhyet perusteet maanviljelystä ja oikeustieteestä, maantieteestä kartanluku ja auttava ranskankielen taito. Isä antoi pojalleen hallitsemiseen vain kaksi ohjetta: tärkeimmät asiat, joista hallitsijan pitää ajatella ovat raha ja armeija. Toisena ohjeena oli, että naapurit ajattelevat vain ja ainoastaan Preussin tuhoamista. Opetussuunnitelma tähtäsi isän käskystä laiskuuden karkottamiseen ja pojan oli jo pienestä oltava mukana isän tekemillä uuvuttavilla useita viikkoja kestäneillä tarkastusmatkoilla.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrikin mielestä hänen isänsä hänelle tekemä opetussuunnitelma oli toivottoman tylsä eikä se pystynyt täyttämään hänen tiedonhaluaan. Valopilkkuja olivat vierailut äidin luona ja äiti ja sisar tutustuttivat hänet kirjallisuuteen, mikä oli pojalta ankarasti kiellettyä. Ensimmäiset Fredrikin lukemat kirjat olivat nuorille tarkoitettuja seikkailukirjoja, mutta iän myötä ne muuttuivat vakavammiksi. Hän muisteli, että joutui lukemaan niitä salaa, opettajansa ja kamaripalvelijansa huoneessa näiden nukkuessa sinne piilottamansa lyhdyn valossa. Myös kirjojen keräilyyn avautui tilaisuus Fredrikin varttuessa: hän asui enimmäkseen Potsdamissa, kun taas isä oleskeli Berliinissä ja kirjoja säilytettiin erään yksityishenkilön luona. Kirjat olivat enimmäkseen romaaneja, mutta myös historiaa, filosofiaa ja teologiaa käsitteleviä teoksia kuului kokoelmaan. Kun isä-kuningas sai tietää kirjastosta, oli Fredrikillä jo 3000 kirjaa.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrik innostui filosofiasta niin, että allekirjoitti kaikki kirjeensä sanoilla "Fredrik filosofi". Pian hän innostui musiikista ja runoudesta. Hän opetteli soittamaan huilua ja kehittyi siinä varsin taitavaksi ja sävelsi myös omia teoksia. Runous valvotutti häntä yökausia, sillä hän kirjoitti runonsa ranskaksi ja mietti niihin loppusointuja. Filosofian lukemisen johdosta Fredrik päätyi vastustamaan papistoa ja organisoituja uskontoja, mutta ateistia hänestä ei tullut. Kaikki tämä huolestutti Fredrik Vilhelm I:tä ja hän piti poikansa toimintaa täysin tulevalle kuninkaalle sopimattomana.


title: Fredrik Suuri

text: Asiat alkoivat ajautua kohti kriisiä kun Fredrik Vilhelm I otti 16-vuotiaan poikansa mukaansa valtiovierailulle Saksiin August Väkevän luo. Saksin hovissa vallitsi aivan toisenlainen tunnelma: siellä oli naamiaisia ja tanssiaisia ja ihmiset pukeutuivat viimeisimmän muodin mukaan. Fredrik innostui tästä kaikesta ja ryhtyi pukeutumaan muodikkaasti ja heittäytymään mukaan huvituksiin. Isä-kuningas oli sitä mieltä, että pojasta on tullut kevytmielinen tyhjäntoimittaja joka kävelee kuin tanssimestari, kampauttaa hiuksensa kuin nainen ja on vieläpä epärehellinen. Fredrik oli mukana isänsä tupakkakollegioksi kutsumassa illanvietoissa eikä salannut inhoaan niissä vallinnutta karkeaa pilantekoa kohtaan. Muuan isän ja pojan tapaaminen päättyi siihen, että Fredrik Vilhelm I hakkasi poikansa kepillään, paiskasi tämän maahan ja pakotti suutelemaan saappaitaan ja pyytämään anteeksi. Lopuksi hän totesi, että jos häntä olisi kohdeltu nuorena näin hän olisi tehnyt itsemurhan, mutta hänen Fredrik-poikansa ei pysty edes siihen. Fredrik suunnitteli tämän jälkeen pakoa ulkomaille.


title: Fredrik Suuri

text: Toukokuun 31. päivänä vuonna 1730 Fredrik uskoutui ystävälleen, luutnantti von Kattenille, että on pakenemassa Lontooseen ja että tämä voisi tulla mukaan. Lontoossa odottaisivat huvit ja vilkas kulttuurielämä. Pakoyritys oli täysin toivoton, sillä tieto siitä oli jo aikapäiviä sitten kantautunut kuninkaan korviin. Lisäksi huhuttiin, että Fredrik yrittäisi ulkovaltojen avulla hallitsijanvaihdosta. Huhun todenperäisyyttä ei ole voitu varmistaa mistään kirjallisesta lähteestä. Karkulaiset saatiin kiinni ja heitä avustaneet hovimiehet tuomittiin lyhyisiin vankeustuomioihin. Von Kattenille langettiin aluksi elinkautinen vankeustuomio ja kruununprinssi teljettiin Küstrunin linnaan. Kuningas kuitenkin muutti von Kattenin tuomion kuolemantuomioksi ja kaksi sotilasta esti Fredrikiä kääntämästä katsettaan kun von Katten mestattiin.


title: Fredrik Suuri

text: Traagiseksi muuttuneen pakoyrityksen jälkeen Fredrik teki kaiken mitä hänen isänsä määräsi. Hovissa todettiin, että poika on aina osannut valehdella isälleen, mutta nyt hän osaa myös teeskennellä kuuliasta poikaa. Seurasi muutaman kuukauden mittainen intensiivinen koulutus, jossa hän perehtyi vuokriin, tullimaksuihin ja sotilasasioihin. Hänelle annettiin oma rykmentti komennettavaksi, mihin liittyi se erikoisuus, että siihen värvättiin suurilla palkkioilla erityisen pitkiä miehiä ympäri Eurooppaa. Isä pakotti poikansa solmimaan avioliiton. Puolisoksi valittiin Braunschweigin prinsessa Elisabeth Christine. Avioliitosta ei syntynyt lapsia ja on todennäköistä, että Fredrik ei ollut sukupuolielämää vaimonsa kanssa. Jälkimaailmalle on säilynyt Elisabet Christinen kirjeitä joissa hän kertoo yhteisistä juhlista ja kahvihetkistä miehensä kanssa, mutta ei mitään mikä todistaisi minkäänlaista läheisyyttä. Avioliitosta oli se etu, että Fredrik sai asuttavakseen oman linnan, Rheinsbergin, missä hän saattoi uhrata vapaa-aikansa huilunsoitolle ja lukemiselle.


title: Fredrik Suuri

text: Rheinsbergissä Fredrikin elämä ei sujunut ihan niin kurinalaisesti kuin hänen isänsä olisi toivonut. Välillä siellä harrastettiin teatteria ja pidettiin juhlia jossa käytettiin runsaasti alkoholia. Juhlat saattoivat päättyä usein posliiniastioiden murskajaisiin, mikä oli 1700-luvun yläluokan parissa suosittu, mutta paheksuttu huvi. Ranskalainen kirjallisuus kiehtoi edelleen Fredrikiä ja Rheinsbergissä hän luki Molièrea, Racinea, De La Fontainea ja muita jo tuolloin klassikon aseman saaneita kirjailijoita. Nousevaa saksankielistä kirjallisuutta hän ei pitänyt arvossa, se oli hänestä latteaa ja jaarittelevaa.


title: Fredrik Suuri

text:
Viimeisenä elinvuotenaan Fredrik Vilhelm I oli jo niin huonossa kunnossa, että hän saattoi liikua vain pyörätuolilla. Hän oli poikansa kehitykseen tyytyväinen ja teki hänen kanssaan sovinnon. Pian sen jälkeen hän kuoli.
Pian isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1740 Fredrik esittätyi kansalle. Kansa oli tyytyväinen, että ankarana kurittajana ja itarana miehenä tunnettu vanha kuningas oli poissa. Uusi hallitsija tuli pian suosituksi nuorekkaalla olemuksellaan ja miellyttävällä käytöksellään. Hän vaikutti monessa tilaisuudessa jopa ujolta. Tarkkasilmäisimmät huomasivat, että tämä oli pelkkää näyttelemistä. Nuori hallitsija osasi kuin huomaamatta taivutella ihmiset puolelleen sopivalla imartelulla ja hänen itseluottamuksensa oli rajaton. Monia ihmisiä hän halveksi pohjattomasti ja todelliset tunteensa hän oppi salaamaan isänsä yliankaran kurituksen pelossa. Naiskauneus ei tehnyt häneen mitään vaikutusta, hän saattoi halveksia naisia avoimesti muun muassa sanomalla että hovinaisille myönnetään eläkkeitä tyhmyysjärjestyksessä, ja moni on päätynyt pitämään häntä homoseksuaalina. Tälle olettamukselle ei ole löytnyt mitään vahvistusta mistään aikalaislähteestä.


title: Fredrik Suuri

text: Uuden hallitsijan ensimmäinen tehtävä oli järjestää edeltäjänsä valtiolliset hautajaiset. Fredrik piti hovimiehilleen puheen, että tulee tarkastamaan kaikki heidän hänelle esittämänsä laskut, ja rankaisemaan jos nämä ovat laittaneet niihin omia kulujaan. Hovimiehet huomasivat pian, että Fredrik oli talousasioissa vielä isäänsäkin tarkempi ja huomasi nopeasti, jos häntä yritettiin huijata. Lisäksi hän ilmoitti, että korkeat hallitusherrat saavat toki pitää valtiollisia edustustilaisuuksia, mutta tästä lähtien he maksavat ne omista varoistaan. Tämä aiheutti sen, että moni hovivirkoja perinteisesti hoitanut suku vetäytyi maaseudulle ja tilalle tuli uusia sukuja, joilla oli varaa maksaa edustilaisuudet ja rakentaa niille sopivia palatseja Berliiniin ja sen lähistölle.


title: Fredrik Suuri

text: Nuoren hallitsijan suosiota ei kasvattanut myöskään hänen ilmoituksensa, että tästä lähtien politiikka kuuluu Preussissa ainoastaan hänelle. Muut lähinnä laittavat hänen määräyksensä toimeen. Ministereitään hän pyysi esittämään asiansa kirjallisesti ja mieluiten lyhyesti ja ytimekkäästi. Kuninkaan vastaukset olivat myös kirjallisia ja niitä saattoivat säestää henkilöön käyvät luonnehdinnat kuten "tuuliviiri" ja "suurlurjus". Isänsä vanhoja kenraaleita hän halveksi avoimesti ja totesi, että kukaan tuskin huomaa jos nämä kuolevat.


title: Fredrik Suuri

text: Kun Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Kaarle VI kuoli vuonna 1740 syntyi kruununperimyksestä heti kiistaa. Keisari Kaarle VI oli nimittänyt seuraajakseen tyttärensä Maria Teresian, mitä monet kaukaista sukua olevat miespuoliset ruhtinaat eivät hyväksyneet. Ensimmäisenä kruunua tavoitteli Baijerin vaaliruhtinas Kaarle Albert. Testamentissa luki aivan selvästi, että Kaarle Albertista voi tulla keisari vain, jos Habsburgin suku on sammunut sekä mies- että naislinjalta. Baijerilla ei ollut sotilaallista eikä taloudellista voimaa ajaa Kaarle Albertin vaatimuksia eteenpäin. Myös Saksin vaaliruhtinas Albert III oli kiinnostunut tavoittelemaan kruunua, mutta häneltäkin puuttuivat riittävät voimavarat. Fredrik järkeili, että ainoa varteenotettava uhka on tulossa Ranskasta.


title: Fredrik Suuri

text: Preussin armeijaa pidettiin tuolloin Euroopan parhaimpana. Fredrik II muisteli vanhana, että häntä alkoi kiinnostaa päästä historian lehdille. Mieluiten hän olisi käynyt ensin Itävallan kimppuun nopealla sodalla ja neuvotella jälkeenpäin, mutta hän päätti kuitenkin ensiksi neuvotella. Itävallan armeijasta hän tiesi, että se kärsi sekä varuste- että rahapulasta.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrik lähetti ehdotuksensa Itävallan hallitsijalle Maria Teresialle: Preussi tukee Maria Teresian oikeutta olla Itävallan hallitsija ja hänen keisarinarvoaan. Vastineeksi Itävalta luovuttaisi Preussille Sleesian. Fredrik arveli, että tähän Itävalta ei suostu, vaan tilanne kehittyy sodaksi. Joulukuussa 1740 Preussin armeija hyökkäsi yllättäen ja ilman sodanjulistusta Sleesiaan. Preussilla oli vanhoja vaatimuksia Sleesiaa kohtaan, mutta Fredrikiä kiinnosti enemmän alueen taloudellinen potentiaali.


title: Fredrik Suuri

text: Syttynyttä sotaa kutsutaan Ensimmäiseksi Sleesian sodaksi. Sota on osa Itävallan perimyssotaa. Aluksi sota eteni Fredrikin ja Preussin osalta odottamattoman hyvin. Sleesia vallattiin lähes ilman vastarintaa ja protestantit pitivät Preussia vapauttajana.Itävalta sai armeijansa liikekannalle vasta keväällä 1741.


title: Fredrik Suuri

text: Ennen kuin Itävalta sai armeijansa kuntoon, käytiin kulissien takana monimutkaista diplomaattista peliä. Iso-Britannian kuningas Yrjö II, joka oli myös Saksassa sijaitsevan Hannoverin kuningas, ehdotti molempien hallitsemiensa valtioden sekä Alankomaiden, Itävallan, Saksin ja Venäjän liittoa Preussin jakamiseksi. Liittosopimus oli allekirjoittamista vaille valmis, kun huhtikuun 10. päivänä 1741 Yrjö II ilmoitti, että ei tule liittoon mukaan Ranskan uhan takia.


title: Fredrik Suuri

text: Huhtikuun alussa 1741 Itävalta aloitti vastahyökkäyksen johtamalla joukkonsa Böömin kautta Sleesiaan. Tavoitteena oli eristää Fredrik ja hänen armeijansa lähtömaastaan. Itävallan hyökkäys on malliesimerkki ajan sotimisesta: tuolloin yritettiin välttää taisteluita ja tehdä yllättäviä koukkauksia, joilla vihollinen saarrostettaisiin. Itävallan armeijalla oli 18 000 miestä Preussin 22 000 miestä vastaan. Mollwitzin taistelussa preussilaiset ensin hyökkäsivät, mutta tulivat lyödyiksi, mutta taistelu päättyi lopulta Preussin voittoon. Välillä Fredrik oli lähtenyt itsekin pakosalle, mutta kääntyi takaisin. Preussin voitto muutti myös suurpoliittista asetelmaa.


title: Fredrik Suuri

text: Itävallan tappion johdosta Baijeri ja Espanja liittoutuivat päämääränään Itävallan jako. Jotta Venäjä ei tulisi Itävallan avuksi, innostettiin Ruotsin hattuhallitusta hyökkäämään Venäjälle. Pian tämän jälkeen myös Ranska tuli mukaan liittoon ja syksyllä ranskalais-baijerilainen armeija hyökkäsi Itävaltaan ja valtasivat Ylä-Itävallan ja Böömin. Baijerin Kaarle Albert julistettiin Prahassa keisariksi. Monien sotatoimien jälkeen Itävalta solmivat rauhan Breslaussa vuonna 1742, missä Sleesia luovutettiin Preusille.


title: Fredrik Suuri

text: Rauhaa ei kestänyt pitkään. Vuonna 1744 Fredrik solmi liiton Ranskan kanssa ja aloitti Toisen Sleesian sodan. Hän hyökkäsi armeijoineen Böömiin, mutta tällä kertaa sotaonni ei suosinut häntä. Armeija kärsi elintarvikepulasta ja joukkokarkaamisen vuoksi se menetti 17 000 miestä. Myös tämä sota oli osa suurta yleiseurooppalaista konfliktia, Itävallan perimyssotaa, johon kuului myös sotatoimia nykyisen Belgian alueella.


title: Fredrik Suuri

text: Tieto Preussin armeijan vastoinkäymisistä levisi ja nyt Venäjä oli halukas liittoutumaan Fredrikiä vastaan. Samaan aikaan Baijerin uusi hallitsija luopui vaatimuksistaan Itävaltaa kohtaan. Fredrik alkoi tuntea olevansa saarrettuna. Kesäkuun 2. päivä vuonna 1745 itävaltalaiset provosoitiin hyökkäämään Preussin armeijaa vastaan ja Itävallan joukot saksilaisten liittolaistensa kanssa kärsivät tappion. Sodan luultiin olevan ohi, mutta Itävallan Maria Teresia ei hellittänyt. Itävalta hyökkäsi, mutta kärsi uuden tappion. Fredrik päätti kiinnittää huomionsa nyt Saksiin, sillä se oli Itävallan merkittävä tukija. Ruotsin suurlähettiläs Rudenschöld luovutti Fredrikille käsiinsä saamaa salaista tietoa Saksin hyökkäysaikeista. Uhkana oli myös venäläisten tulo Saksin ja Itävallan avuksi. Preussin joukot hyökkäsivät Saksiin ja Kesseldorfin taistelussa ne saivat suurvoiton. Fredrik marssi joukkojensa kanssa Dresdeniin. Rauha solmittiin Dresdenissä 25. joulukuuta 1745. Fredrik sai pitää Sleesian. Välit Itävaltaan pysyivät pitkään huonoina. Berliinissä pidettiin voitonparaati ja sitä katsovat kansalaiset puhkesivat spontaaniin huutoon: "Eläköön Fredrik Suuri!"


title: Fredrik Suuri

text: Sota oli Fredrikille rasittava, sillä hän oli ollut mukana armeijansa mukana taistelukentällä. Hän oli usein ollut hengenvaarassa ja menettänyt hevosia ja henkilökohtaisia tavaroitaan. Hän päättikin että ei enää koskaan lähde sotaan.


title: Fredrik Suuri

text: Vuonna 1749 Itävallan hallitsija Maria Teresia pohti hallituksineen, miten Preussi on lyötävissä ja kuinka Sleesia saataisiin vallattua takaisin. Maria Teresia sai lähes kaksisataa sivua pitkän muistion kreivi von Kaunitzilta. Muistiossa todettiin, että Iso-Britannian kanssa ei pidä liittoutua, sillä se ei hyötyisi mitenkään Preussin kukistumisesta, vaan olisi ennakkoluulottomasti vanhat riidat unohtaen liittouduttava Ranskan kanssa, jolle voitaisiin palkkiona myöntää alueita Belgiasta ja Italiasta. Von Kaunitz lähetettiin Ranskaan neuvottelemaan ja Itävalta aloitti armeijansa uudistamisen.


title: Fredrik Suuri

text: Sota alkoi hieman yllättävästi Pohjois-Amerikasta vuonna 1754, missä Ranska ja Iso-Britannia ajautuivat sotaan siirtomaidensa rajoista. Kesällä 1755 tuli tieto, että Ranska olisi keskittämässä armeijaansa pohjoisrajoilleen. Itävalta näki tilaisuutensa tulleen. Elokuussa vuonna 1755 von Kaunitz ilmoitti, että Venäjä tulee Itävallan avuksi. Venäjä oli saatu liittoumaan mukaan lahjomalla tsaarihovin ministereitä. Sopimuksen mukaan Venäjä ja Itävalta muodostaisivat 80 000 miehen armeijan ja myös Ruotsi oli saatu puhuttua mukaan. Ruotsille annettaisiin laajoja alueita Pommerista ja Stettinin kaupunki. Saksi mairiteltiin lupaamalla sille Magdeburg. Ranskan kuningas Ludvig XV saatiin mukaan liittoon, kun hänelle luvattiin tuolloin Itävallan hallussa ollut Belgia. Ranska lupasi antaa liittoon mukaan 24 000 miestä.


title: Fredrik Suuri

text: Diplomaattisesti aktiivinen Iso-Britannia oli etsimässä liittolaisia. Se löysi sellaisen Preussista ja maat solmivat Westminsterin sopimuksen. Venäjän tsaaritar Elisabet raivostui kuultuaan sopimuksesta ja oli ilmoitti Itävallalle, että voisi hyökätä vaikka heti. Itävallassa ei vielä oltu valmiita hyökkäykseen ja sitä katsottiin parhaaksi lykätä vuoden 1757 kevääseen. Vakoilijat välittivät tiedon Fredrikille, joka katsoi parhaaksi hyökätä ilman sodanjulistusta elokuun 28. päivä vuonna 1756 Saksiin ja Böömiin. Hän perusteli, että kyseessä oli ehkäisysota. Perustelu ontui moraalisesti siinä, että hyökkäyksellä haluttiin varmistaa aikaisemmalla hyökkäyksellä naapurilta riistetty alue. Syttynyttä sotaa ryhdyttiin kutsumaan myöhemmin sen keston mukaan seitsenvuotseksi sodaksi.


title: Fredrik Suuri

text: Tällä kertaa Preussi ei ollut kovinkaan hyvin varustautunut sotaan. Kenraalit valittivat, että armeijalta puuttuu aseita ja ammuksia, eivätkä uudet rajalinnoitukset olleet vielä valmiita. Edellisenä kesänä oli ollut huono sää ja armeijalta puuttui niin leipäviljaa kuin rehua hevosille. Saksi valittiin sen tähden ensi-iskun kohteeksi, että vakoilijat olivat kertoneet Fredrikille missä tilanteessa sen sotavalmistelut olivat. Saksi lyötiin nopeasti, mutta sen kuningas August III pelasi aikaa pitkäpiimäisillä rauhanneuvotteluilla.


title: Fredrik Suuri

text: Kesken neuvottelujen, 1. lokakuuta vuonna 1756, tuli tieto, että Itävalta oli hyökännyt. Lobositzin taistelussa Preussi sai voiton, mutta sen myötä Fredrik sai uusia vihollisia. Saksan valtiopäivillä myöskin protestantit tulivat sille kannalle, että Fredrik on Saksalais-Roomalaisen keisarikunnan rauhanhäiritsijä ja häntä vastaan käytävä sota on oikeutettu. Nyt myös Ruotsi ja joukko saksalaisia pikkuvaltiota liittyi Preussin vihollisiin. Sodan lopputulos näytti selvältä, sillä Preussin vastustajien väkiluku oli sitä kaksi kertaa suurempi.


title: Fredrik Suuri

text: Vaikka diplomatian saralla tuli tappioita voitti Preussin armeija taistelun lähellä Prahaa. Voittaja menetti taistelussa 18 000 miestä ja Itävalta 13 000. Preussin armeija jäi piirittämään Prahaa ja Itävalta marssitti paikalle 54 000 miestä. Syttyneen taistelun Preussi hävisi ja Fredrik määräsi lopettamaan Prahan piirityksen.


title: Fredrik Suuri

text: Kun tieto Fredrikin tappiosta tuli julki Venäjä hyökkäsi Itä-Preussissa ja sai Grossjägersdorfissa suuren voiton. Ruotsin armeija eteni Pommerissa ja itävaltalainen kevyt armeijaosasto ryösteli Berliinissä. Asiat saivat uuden käänteen Rossbachin taistelussa lokakuun 5. päivänä vuonna 1757, missä 21 600 preussilaista löi 32 000 ranskalaista, joilla oli mukanaan 11 000 saksalaista liittolaista. Kaikkien hämmästykseksi Fredrik komensi joukkonsa voittoon ja hän menetti kuolleina vain 156 miestä ja haavoittuneina 376 miestä, vihollisen tappiot on arviotu olleen tuhansia miehiä. Uusi taistelu käytiin Leuthenissa 5. joulukuuta vuonna 1757 ja nyt Preussi sai taas hämmästyttävän voiton: 32 000 preussilaista löi 80 000 itävaltalaista. Preussilaiset saivat 22 000 miestä vangeiksi ja omia kuoli 1150. Iso-Britannia ylisti nyt Fredrikiä ja ilmoitti lähettävänsä joukkonsa Ranskaa vastaan ja maksavansa apurahaa 670 000 puntaa vuodessa.


title: Fredrik Suuri

text: Vaikka Preussi olikin saanut suuria voittoja ylivoimaisista vastustajistaan, alkoi tilanne vuonna 1758 näyttää Fredrikin kannalta pahalta. Itävalta karkotti preussilaiset Böömistä vuonna 1758 ja seuraavan vuoden Fredrik suunnitteli olevansa puolustuskannalla. Hänen parhaat kenraalinsa olivat kuolleet ja rivimiehistäkin alkoi olla pulaa. Elokuun 12. päivä vuonna 1759 lähellä Frankfurt an der Oderia venäläisiä vastaan käydyssä taistelussa Preussi kärsi suurtappion. Fredrik oli itsekin vaarassa kuolla, kaksi hevosta ammuttiin hänen altaan ja luoti hipaisi häntä. Preussi 48 000 miehen armeijasta jäi jäljelle 3000 miestä. Berliini oli vaarassa ja Fredrik kehotti kaupungin asukkaita ajattelemaan turvallisuuttaan. Vuonna 1760 venäläiset tekivät ryöstöretken Berliiniin.


title: Fredrik Suuri

text: Talvella 1761 venäläiset olivat jo Pommerissa ja Iso-Britannian uusi pääministerri veti tukensa pois Fredrikiltä. Tietyt yllättävät seikat käänsivät sodan kuitenkin Fredrikin kannalle. Ranska oli kyllästynyt sotimiseen jo vuonna 1758. Sen hovissa ajateltiin, että jos Preussi tuhoutuu, liittoutuvat Iso-Britannia ja Itävalta ja tämä tekee Ranskan aseman tukalaksi. Lisäksi se oli menättänyt rahaa arviolta 40 000 000, ilman suurempia tuloksia. Se piti Venäjää rauhan esteenä. Pian Venäjällä tapahtuikin yllättäviä asioita.


title: Fredrik Suuri

text: Venäjän tsaaritar Elisabet kuoli vuonna 1762. Häntä seurasi hallitsijana Pietari III joka ihaili kaikkea saksalaista ja erityisesti Fredrikiä. Fredrik oli toivottomassa taistelussa Breslaussa, kun Venäjän joukot saivat tiedon, että taistelut preussilaisia vastaan on lopetettava. Pietari oli myös saksalaisen Holsteinin ruhtinaskunnan hallitsija ja halusi hyökätä Tanskaan. Kukaan, ei edes Fredrik, ymmärtänyt mitä järkeä Pietarin toiminnassa oli. Fredrik oli tietysti tyytäväinen tapahtuneesta, mutta ei ollut uskoa todeksi edes Pietarin lähettämää kirjettä, jossa ylisti Fredrikiä oman aikansa suurimmaksi sankariksi. Hän lähetti lähettiläänsä Pietariin tekemään kirjallisen sopimuksen, jotta asia olisi varmasti sovittu. Omiin papereihinsa Fredrik kirjoitti, että "... kun yksi nainen kuolee, kansakunta virkoaa...", sillä hän ei voinut hyväksyä naisia hallisijoiksi.


title: Fredrik Suuri

text:
Pietari lähetti Preussille avuksi 20 000 miestä ja toukokuussa 1762 Ruotsi luopui taistelusta, ilman että sai koko käymästään sodasta mitään hyötyä. Pian myös Ranska lopetti sodan. Maria Teresian oli pakko suostua rauhaan Fredrikin kanssa. Sopimuksen välittäjänä toimi Saksin hallitsija. Hubertusburgin rauhassa 15. helmikuuta vuonna 1763 Preussi sai pitää kaikki alueensa ja kohosi näin Euroopan suurvaltojen joukkoon. Fredrikiä ylistettiin nyt "Euroopan väkeväksi mieheksi".
Venäjän tsaaritar Katariina II oli marssituttanut joukkonsa Turkin alueelle ja saavuttanut menestystä. Itävallan keisari Joosef II piti tätä itselleen uhkana ja lliittoutui nyt Fredrikin kanssa. Nyt pelättiin uutta yleiseurooppalaista sotaa. Sota vältettiin, kun Katariina II ehdotti, että voi aivan hyvin vetäytyä Turkista, jos saa korvausta Puolasta. Fredrik suostui, samoin Joosef II ja asiasta kirjoitettiin sopimus vuonna 1772. Puolassa oli tuolloin sisällissota, eikä se mahtanut mitään suurvaltanaapureilleen. Tässä Puolan ensimmäisessä jaossa Preussi sai Länsi-Preussin alueen. Kyseessä oli törkeä kansainvälisen oikeuden loukkaus, mutta yksikään eurooppalainen valtio ei kommentoinut asiaa. Ajan ilmapiirin mukaan Puola oli heikkoudellaan lähestulkoon ansainnut tulla jaetuksi.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrikin edeltäjät olivat vakuuttuneet ja vakuuttivat kansalleen, että hallitsija on saanut valtansa Jumalalta. Hallitsija oli ikään kuin Jumalan omistaman valtion pehtoori, jolle hallitsijan tuli kuolemansa jälkeen tehdä tilinsä. Fredrikin käsitys oli kokonaan toinen. Hänen mukaansa hallitsija saa valtansa kansalta, joka tarvitsee hyvää sotapäällikköä ja puolueetonta tuomaria. Hallitsijan oli osoitetettava kansalleen, että on luottamuksen arvoinen ja hänen on uupumatta työskenneltävä kansan ja valtion etujen hyväksi. Fredrik painotti valtioita, vasta valtion menestyksen jälkeen tulee kansan vuoro. Seuraajalleen hän kertoi, että hallitsijan on turha odottaa kiitosta, sillä kansalaisilla on oikeus arvostella hallitsijaa. Näkemystensä mukaisesti Fredrik kieltäytyi kruunajaista pitäen niitä taikauskoisina seremonioina.


title: Fredrik Suuri

text: Koko hallintokautensa Fredrik piti kiinni käsityksestään, että hallitsija on oikeuslaitoksen ylin toimija. Hän ei kuitenkaan pitänyt itseään oikeusoppineena, mutta oli sitä mieltä, että Preussin oikeuslaitoksessa on paljon ongelmia. Hän palkkasi oikeusasioiden uudistajaksi Samuel von Coccejin, jonka paneutui tehtäväänsä tehokkaasi. Von Cocceji teki paljon tarkastusmatkoja ja eräällä Pommeriin suuntautuneella matkallaan hän huomasi, että alueoikeudessa oli hoitamatta 800 juttua, joista monet olivat erittäin vanhoja. Tavoilleen uskollisena von Cocceji käsitteli keskeneräiset jutut, erotti moni lakimiehiä viroistaan ja nimitti uudet tilalle. Hän myös uudisti Preussin juristien koulutuksen ja taivutteli yleensä saidan Fredrikin nostamaan heidän palkkojaan. Fredrik kielsi tilanhoitajia harjoittamasta oikeutta talonpoikiaan vastaan ja korosti lainkäytön kuuluvan vain koulutetuille asiantuntijoille. Hän tähdensi, että lait koskevat kaikkia, myös aatelisia ja jos tämä ei heitä miellytä, he voivat vaihtaa kotimaataan. Fredrikin käsitys oikeuslaitoksesta oli kuitenkin ristiriitainen; hän varoi puuttumasta oikeusistuimien toimintaan, mutta joskus hän tarttui asioihin ja ratkaisi oikeusjuttuja lainvastaisesti, jos kyseessä oli juttu jossa köyhät maalaiset olivat maanomistajia vastaan. Fredrik kielsi kidutuksen ja poisti varkauksisista annettavat koulemantuomiot. Jos joku varasti nälkäänsä ja jäi kiinni ja sai kuolemantuomion, oli kyseessä Fredrikin mielestä rikkaiden kosto köyhille. Hänen hallituskaudellaan varkaudesta sai vain vankeutta. Fredrik ryhtyi uudistuttamaan Preussin lakikokoelmaa ja uudistus valmistui hänen seuraajansa aikana vuonna 1784.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrik kannatti uskonnonvapautta. Kun protestanttinen papisto hyökkäsi hänen isänsä katolilaisten sotilaiden lapsille perustamia kouluja vastaan, asettui Fredrik katolilaisten puolelle. Hän puhui protesanttipapeille, että tästä lähtien viranomaiset valvovat, että ainuttakaan uskontokuntaa ei vainota ja asia on aina vietävä oikeuteen. Hänen valtakunnassaan kaikki voi tulla autuaaksi omalla tavallaan, päätti kuningas puheensa. Fredrik lupasi rakennuttaa kaikille uskontokunnille kirkkoja ja jopa turkkilaisille moskeijoita, jos he asettuvat Preussiin asumaan ja harjoittamaan elinkeinojaan.


title: Fredrik Suuri

text: Talonpoikien huono asema herätti Fredrikissä huolta. He olivat lähes kaikki joko kruunun tai suurmaanomistajien alustalaisia ja maaorjuus oli yleistä. Talonpoikien piti maksaa suurtiloille veroa ja tehdä määrätty määrä päivätöitä. Ilman herran lupaa heillä ei ollut mahdollisuutta solmia avioliittoa eikä poistua kotikylästä. "Liikojen lapsien" piti työskennellä palvelijoina. Fredrikin mielestä tällainen kohtelu oli raakaa ja ajastaan jälkeenjäänyttä. Hän ryhtyi toimiin saadakseen maaorjat muutettua perinnöllisiksi maanvuokraajiksi, mutta uudistus kilpistyi aateliston ja virkamiesten vitkasteluun ja vastustukseen. Tässä asiassa Fredrik jouti antamaan periksi. Hänen onnistui kuitenkin saattaa voimaan maaorjien ostamista, myymistä ja vaihtamista kieltävä laki joka takasi heille oikeuden henkilökohtaisen omaisuuden hallintaan. Hän myös paransi maansa elintarviketilannetta säätämällä viisitoista perunoita koskevaa asetusta. Toimenpiteiden johdosta katovuodet ja nälänhätä Preussissa väistyivät.


title: Fredrik Suuri

text: Sotalaitoksen jälkeen Fredrikiä kiinnosti eniten talous. Heti noustuaan valtaan hän perusti kauppa- ja elinkeinoviraston, jonka ensimmäiseksi johtajaksi nimesi itsensä. Viraston päämääränä oli luoda Preussiin kukoistava talouselämä. Fredrik kiinnitti huomionsa kutomoihin ja maahan kutsuttiin ulkomailta kehrääjiä ja kankureita ja vastaaviin tehtäviin koulutettiin preussilaisia. Tuotantomäärien nostosta valtio ryhtyi maksamaan palkkioita ja vientiyrityksille myönnettiin tukea. Koska silkki oli kallista tuontitavaraa, yritettiin Preussissa kasvattaa mulperipuita. Ensimmäiset mulperipuut eivät kestäneet Preussin talvessa, mutta vähitellen Preussiin saatiin myös silkinvalmistusta. Alankomaihin lähitettiin nuoria opiskelemaan paperinvalmistusta. Lisäksi perustettiin kivihakkaamoja, sokeritehtaita, kupari- ja rautakaivoksia ja rautamanufaktuureja. Pommerissa kaadettiin metsiä ja tilalle raivattiin peltoja. Uutta viljelysmaata raivattiin myös Sleesiassa. Seitsenvuotisen sodan jälkeen maahan houkuteltiin uudisasukkaita muualta Saksasta ja maahan asettui 4000 perhettä. Tietämättään Fredrik loi pohjaa 1800-luvulla tapahtuneelle teollistumiselle.


title: Fredrik Suuri

text: Valistusfilosofien ylistämä Fredrik Suuri oli monessa asiassa kovin konservatiivinen. Hän piti läänitysjärjestelmän voimassa ja oli uudistuksissaan varovainen. Uudistuksia ei saanut toteuttaa hätiköidysti, sillä se johtaa vain kaaokseen, oli hänen ajatuksensa. Sananvapautta hän suvaitsi vain tietyissä rajoissa. Ollessaan kävelyllä hän huomasi, että väkijoukko nauroi jollekin. Väkijoukko nauroi Fredrikiä esittävälle pilakuvalle. Huomatessaan tämän, hän kehotti siirtämään sen paremmin näkyviin, jotta kaikki voivat huomata sen. Kansa ihaili tällaisia tempauksia, mutta jos se olisi vaatinut poliittisia vapauksia, olisi siihen suhtauduttu ankarasti. Itsevaltius oli hänen mielestään ainoa mahdollinen hallitusmuoto, sillä kansa oli liian sivistymätöntä. Säätykiertoa Fredrik vastusti. Hän ei myöntänyt uusia aatelisarvoja tuskin lainkaan ja varasi korkeimmat upseerin- ja siviilivirkamiesvirat aatelistolle. Hänen mielestään ihmisen tulee pysyä siinä asemassa johon on syntynyt. Fredrik paheksui suuresti erästä korkeaa upseeriaan, jonka kuuli vierailleen erään arvostamansa aliupseerin häissä. Fredrikin mielestä rahapalkinnot olivat riittävä kannustin.


title: Fredrik Suuri

text: Seitsenvuotisen sodan jälkeen Fredrikistä tuli se hahmo, joka on jäänyt parhaiten jälkipolvien mieleen. Nuorena innokkaasti muotia seuranut hallitsija ei enää piitannut ulkoasustaan. Hallitsijan käyttämä käyttämä pitkä sininen punavuorinen takki oli täynnä nuuska- ja ruokatahroja ja sen aikanaan kirkkaanpunainen vuori oli haalistunut kovin vaaleaksi. Mustat saappaat olivat kuluneet kellertäviksi ja hallitsijan samettihousut olivat täynnä paikkoja. Hän ei välittänyt siivotuttaa huoneitaan ja nukkui usein saappaat jalassa.


title: Fredrik Suuri

text: Taistelukentillä vietetetyt vuoden olivat vaikuttaneet terveyteen. Kihti oli koukistanut selän ja käveleminen oli ajoittain vaikeaa. Häntä vaivasi myös vesipöhö.


title: Fredrik Suuri

text: Seitsenvuotisen sodan jälkeen Fredrik oli ihailtu koko Euroopassa ja myös ulkomaalaiset kutsuivat häntä Suureksi. Kotimaassaan hän oli Der Alte Fritz, vanha Fritz. Kun hän odotettiin Potsdamista Berliiniin, olivat kadunvarret täynnä kansaa. Katupojat juoksivat hänen saattueensa edellä, sitten saapui ratsastava Fredrik ja perässä tulivat kenraalit ja virkamiehet. Fredrikin olemus huokui älyä ja tahdonvoimaa ja kansa ihaili häntä hänen pitkien työpäiviensä vuoksi, jolloin hän ei ajatellut omaa jaksamistaan. Alimmat kansankerrokset arvostivat häntä oikeudenmukaisena hallitsijana. Kuitenkin Fredrik Suuri oli suositumpi ulkomailla kuin kotimaassaan.


title: Fredrik Suuri

text:
Aatelisto inhosi Fredrikiä sen tähden, että hän oli säätänyt heille pakon palvella armeijassa ja poistanut oikeuden kurittaa talonpoikia. Laki ei enää tuntenut rikosasioissa eroa aatelin ja aatelittoman välillä ja aatelia koskivat samat rangaistukset kuin muitakin säätyjä. Virkamiehet olivat kyllästyneitä Fredrikiin, sillä vaikka hoiti työnsä moitteettomasti, oli kuninkaan palkkio siitä lähinnä haukkumasanatulva ja jatkuva epäily korruptiosta. Johtavat ekonomistit pitivät hänen tiukkaa merkantilistista talouspolitiikkaansa vanhentuneena ja kehityksen jarruna. Papisto ei voinut sietää kuninkaan avointaa pilkantekoa uskonnosta. Nuoret upseerit olivat sitä mieltä, että hänen sodanjohtonsa aiheutti liikaa kaatuneita.
Vanhoilla päivillään Fredrik oli yksinäinen. Monet ystävät olivat kuolleet ja kuningas oli kärttyinen ja ärtyisä. Hänen hovinsa jähmettyi hallitsijansa nähdessään äänettömäksi. Sukulaisilleen hän lähetti kirjeitä, joissa moitti heitä typeryydestä ja siitä, että eivät kunnioita häntä. Fredrik uskoi jonkinlaisen jumalan olevan olemassa, mutta ei uskonut kuoleman jälkeiseen elämään. Viimeisenä vuotenaan hän tarttui kiinni kaikkiin viimeisiin voiman rippeisiinkin. Vuonna 1786, kun lääkärit alkoivat olla hänen sairauksiensa suhteen toivottomia, hän sanoi, että hänen on elettävä vielä ainakin kaksi vuotta, sillä valtion asioissa oli paljon tekemistä. Hän ryhtyi käymään läpi muistiinpanojaan ja kirjoittamaan historiaa käsittelevää teosta. Viimeisinä viikkoinaan hallitsija kärsi kovi kivuista, ei pystynyt kävelemään ja kykeni nukkumaan vain istuma-asennossa. Tuolissaan istuen hän kuoli aamulla 17. elokuuta 1786.


title: Fredrik Suuri

text:
Fredrikiä seurasi kuninkaana hänen veljensä poika Fredrik Vilhelm II. Hän peri valtakunnan, jonka pinta-ala oli kasvanut puolitoistakertaiseksi, väkiluku oli kaksinkertaistunut, verotulot olivat yli kaksinkertaiset verrattuna vuoteen 1740. Armeijassa oli 20 000 miestä, sitä pidettiin Euroopan parhaana ja Preussia suurvaltana. Fredrik Suuri oli keskittänyt itselleen valtakunnan talouden, puolustuksen ja käytännön hallinnon. Tämä aiheutti ongelmia, sillä nyt koko Preussi toimi vain yhden ihmisen tarmokkuuden ansiosta.
Tultuaan hallitsijaksi Fredrik saattoi omalla ajallaan harrastaa taiteita ja valistusfilosofiaa ilman pelkoa isänsä rangaistuksesta. Jo kruunuprinssiaikoina häneltä ilmestyi salanimellä teos "Mietteitä Euroopan valtiojärjestelmän nykyisestä asemasta" vuonna 1737. Fredrik esittelee itsensä isänmaallisekseksi englantilaiseksi ja teoksen piti alunperin ilmestyä Lontoossa. Teoksessa Fredrik hyökkää Ranskaa ja sen hallintoa johtanutta kardinaali Fleurya vastaan esittämällä syytöksen, että Ranska, vallattuaan Lothringenin lietsoa riitoja Saksan ruhtinaiden välillä ja pyrkiä niiden kautta sanelemaan koko Euroopan politiikan. Kirjoitelma on täynnä osuvia havaintoja omasta ajastaan ja Fredrik osoittautui siinä kyyniseksi ja realistiseksi ulkopoliitikoksi.


title: Fredrik Suuri

text: Samana vuonna Fredrik julkaisi toisen, merkittävämmän teoksen, nimeltään "Antimachhiavel" joka on eräänlainen valistuneen itsevallan ohjelmanjulistus. Machiavelli oli kirjoittanut omassa "Ruhtinas" teoksessaan, että ruhtinaalle ovat kaikki keinot sallittuja, kun hän taistelee maansa edun puolesta. Fredrik vastustaa ankarasti väitettä ja toteaa, että myös ruhtinas on lakien alainen ja että sotasankarin ja maantierosvon erona on ainoastaan se, mitä heidän kauloihinsa ripustetaan. Sotasankari saa seppeleen, kun taas maantierosvo hirttoköyden. Fredrikin mielestä hallitsijan suurin velvollisuus on työskennellä kansansa onnen puolesta. Fredrik joka hallitsijana kävi valloitussotia kirjoittaa teoksessaan, että valloitussodat ovat pelkkää halpamaista varastamista. Kirjansa lopussa Fredrik toteaa, että jos valistunut itsevaltias rikkoo lakeja, hänen on tehtävä se säädyllisesti, mikä kertoo että kirjoittaja on kuitenkin realisti.


title: Fredrik Suuri

text: Poliittisten teosten ohella Fredrik kirjoitti runoja ranskaksi. Parhaiten hän onnistui leikillisissä- sekä pilkkarunoissa.


title: Fredrik Suuri

text:
Heti valtaantulonsa jälkeen Fredrik kirjoitti aikansa Euroopan johtaville tieteilijöille kiertokirjeen, jossa pyysi heitä muuttamaan maahansa. Ainoa, joka saapui, oli ranskalainen maantieteilijä Maupertuis. Hän oli saavuttanut Tornionjokilaaksossa tekemillään maapallon napojen kohdalla ilmenevää litistymistä koskevilla mittauksillaan kuuluisuutta. Hänen panoksensa Berliinin tiedeakatemian elvyttämiselle oli keskeinen. Italiasta ja Ranskasta kutsuttiin Preussiin oopperalaulajia.
Fredrik oli kiinnostunut myös arkkitehtuurista. Hänen hallituskaudellaan Berliiniin rakennettiin akatemiatalo, uudistettiin Berliinin ja Potsdamin linnat lähes täydellisesti ja rakennettiin oopperatalo. Kuuluisimpana pidetään kuitenkin Postdamin lähettyvillä olevaa Sanssoucin linnaa. Fredrik laati itse luonnokset rakennukseen ja kuninkaan luonnokset siirsi toteutuskelpoisiksi arkkitehti Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff. Linna rakennettiin vuosina 1745-1747.
Sanssoucissa kokoontuivat Fredrikin ystävät, joita hän kutsui pyöreän pöydän ritareiksi. Heihin kuuluivat Maupertuis, taidekriitikko Algarotti,filosofi d`Argens, elostelijan maineessa ollut seikkailijaparoni von Pöllnitz ja Casanovakin vieraili siellä. Herrat keskustelivat filosofiasta, politiikasta, kirjallisuudesta, historiasta ja oman aikansa muoti-ilmiöistä. Preussin konservatiivit paheksuivat kuninkaansa ystäviä ja pitivät pyöreän pöydän ritareita kaiken jumalattomuuden ja säädyttömyyden pesänä, mikä ei pitänyt paikkansa.


title: Fredrik Suuri

text:
Vuonna 1743 Fredrikin onnistui taivutella pitkäaikaisen kirjeystävänsä Voltairen tulemaan hoviinsa Preussiin. Vierailu ei sujunut kuten olisi pitänyt, sillä Voltaire oli luvannut vakoilla Ranskan hallitukselle Fredrikin sotasuunnitelmia. Asian tultua ilmi, Fredrik karkotti Voltairen hovistaan ja tämä vastasi siihen pilkkakirjoituksilla. Fredrik ihmetteli julkisesti, että miten Voltaire, joka on erittäin älykäs, voi olla luonteeltaan noin alhainen.
Fredrik ei kuitenkaan jaksanut olla pitkävihainen, vaan kutsui Voltairen uudelleen hoviinsa vuonna 1750, nyt jopa 20 000 frangin suuruisella kamariherran vuosipalkalla. Fredrik osasi teeskennellä ja imarrella Voltairea, joka uskoi Fredrikin olevan tosissaan. Voltairen piti saapua Sanssouciin, työskennellä yhdessä joka päivä kaksi tuntia kuukaudessa ja Voltairen piti kirjoittaa puhtaaksi Fredrikin kirjoittamat runot ja antaa niistä rehellistä palautetta. Voltairen käsin kirjoittamia korjauksia Fredrikin runoihin on säilynyt jälkipolville.


title: Fredrik Suuri

text:
Aluksi kaikki sujui hyvin. Voltairea mairitteli, kuinka hän sai asua "Euroopan parhaan sotapäällikön" hovissa ja illalla herrat keksivät toisistaan mitä purevimpia ilkeyksiä. Voltairea alkoi kuitenkin vaivata kuninkaan tapa esittää ilkeyksiä perheenjäsenistään ja hän huomasi, että Maupertuis kadehti hänen asemaansa ja juonitteli häntä vastaan. Kun kävi ilmi, että Voltaire oli sekaantunut korruptioskandaaliin, Fredrik katkaisi välinsä lopullisesti. Voltaire kosti kirjoittamalla jälleen uusia häväistyskirjoituksia. Kun Voltaire lähti viimeisen kerran Sanssoucista, hiipui myös pyöreän pöydän seurue.
Fredrik Suuresta tuli kuolemansa jälkeen yksi aikakautensa arvostetuimmista suurmiehistä. Häntä on pidetty valistuneen itsevaltiuden malliesimerkkinä: yksinvaltaisena mutta valistuneena monarkkina, joka käyttää valtaansa kansan parhaaksi. Toisaalta hänen uhkarohkeat ja voitokkaat sotilaalliset toimensa ovat luoneet hänelle soturikuninkaan mainetta. Hän kuuluu hallitsijoihin, joille on maailmanhistoriassa vakiintunut lisänimi ”Suuri” (muita esimerkiksi Aleksanteri Suuri, Kaarle Suuri, Pietari Suuri ja Katariina Suuri).


title: Fredrik Suuri

text: Kotimaassaan Preussissa ja myöhemmin yhdistyneessä Saksan keisarikunnassa ”vanha Fritz” ("Alte Fritz") nousi kansallissankarin asemaan ja oli keskeinen hahmo, kun saksalaista kansallisidentiteettiä nationalismin aikakaudella muokattiin. Adolf Hitler piti työhuoneensa seinällä Fredrik Suuren muotokuvaa. Fredrik Suuren ratsastajapatsas on paraatipaikalla Berliinin pääkadulla Unter den Lindenillä, josta se DDR:n aikaan poistettiin 30 vuodeksi. Toisaalta Fredrikiä on etenkin 1900-luvulla arvosteltu preussilais-saksalaisen militarismin henkilöitymänä.


title: Fredrik Suuri

text: Fredrik Suuri oli taitava huilisti ja säveltäjä. Hän sävelsi yli 100 sonaattia, konserttoja, sotilasmarsseja ja neljä oopperaa. Fredrik Suuren huiluteokset ovat merkittäviä teoksia huilukirjallisuudessa. Johan Sebastian Bach tapasi Fredrik Suuren 1747 Potsdamissa, jonka innoittamana Bach sävelsi Fredrik Suuren säveltämän teemaan perustuen teoksen Musicalisches Opfer (BWV 1079).


title: Jaakko Tallus

text: Jaakko Tapio Tallus (s. 23. helmikuuta 1981 Lieksa) on suomalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä, joka edusti urallaan Lieksan Hiihtoseuraa.


title: Jaakko Tallus

text: Tallus voitti junioreiden MM-kilpailuissa kultaa joukkuekilpailussa 1998 ja 2000 sekä hopeaa normaalimatkalla, sprintissä ja joukkuekilpailussa 2001. Hän sijoittui Lahden MM-kilpailuissa 2001 sprinttikilpailussa neljänneksi, normaalikilpailussa kymmenenneksi ja oli saavuttamassa pronssia joukkuekilpailussa.


title: Jaakko Tallus

text: Tallus voitti Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 henkilökohtaisessa normaalikilpailussa hopeaa, oli sprintin neljäs ja oli mukana Suomen olympiakultaa voittaneessa yhdistetyn joukkueessa. Talluksen hyvät suoritukset myös hiihto-osuuksilla olivat suuri yllätys – uransa alussa hänet oli opittu tuntemaan paremminkin vahvana hyppääjänä.


title: Jaakko Tallus

text: Tallus oli mukana myös Val di Fiemmen MM-hiihtojen 2003 pronssia voittaneessa joukkueessa. Normaalimatkalla hän oli 13. ja sprintissä 20. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 hän sijoittui normaalimatkalla kahdeksanneksi, sprintissä 12:nneksi ja joukkuekilpailussa neljänneksi. Vuoden 2006 Torinon olympialaisissa Tallus oli normaalikilpailussa ja sprinttikisassa viides ja oli mukana joukkuekisan pronssimitalin voittaneessa Suomen joukkueessa.


title: Jaakko Tallus

text: Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Tallus kuului Suomen kultajoukkueeseen ja sijoittui normaalikilpailussa 11:nneksi. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli yhteislähtökilpailussa yhdeksäs ja normaalimäen Gundersen-kilpailussa kahdeksastoista.


title: Jaakko Tallus

text: Tallus sijoittui maailmancupissa kaudella 2001–2002 kokonaiskilpailussa neljänneksi ja sprinttikilpailussa kuudenneksi.


title: Jaakko Tallus

text: Tallus ilmoitti kesäkuussa 2010 lopettavansa uransa vedoten motivaation puutteeseen ja perhesyihin. Uran jälkeen Tallus valmensi vuoden verran yhdistetyn urheilijoita Kuopion alueella kunnes pääsi opiskelemaan pelastusopistoon. 2013 Tallus muutti perheensä kanssa Jyväskylään ja toimii nykyisin Keski-Suomen Pelastuslaitoksella palomiehenä.


title: Pienoiskivääri

text: Pienoiskiväärillä ("piekkari") tarkoitetaan luodin ja piipun sisähalkaisijamitaltaan .22-kaliiperista (n. 5,6 mm) asetta, joka ampuu nk. reunasytytteistä patruunaa. Pienoispistooli on vastaavia, pienoiskivääriinkin sopivia patruunoita käyttävä pistoolityypin ase.


title: Pienoiskivääri

text: Pienoiskiväärin tarkkuus on muita kivääriaseita vastaava n. 100 metriin saakka, sen jälkeen tarkkuus ja teho laskevat nopeasti. Pienoiskiväärin luodin lähtönopeus on tavallisesti 300-450 m/s. Tällöin luodin lentoradan lakipiste sadalta metriltä voi olla jopa 90 cm:n korkeudella. Tehokkaalla kiväärillä lakipiste voi tuolloin olla vain muutamia senttejä. Vrt: yleisen metsästyskaliiperi 243 win:n luodin lentorata kaareutuu 28-32 cm 300 metrin matkalta.


title: Pienoiskivääri

text: Pienoiskivääri on metsästyslain muutoksen jälkeen jälleen yleistymässä Suomessa pienriistan metsästyksessä.


title: Pienoiskivääri

text: Pienoiskiväärit ja -patruunat luokitellaan patruunan pituuden mukaan: .22 Short, .22 Long, yleisin patruunatyyppi .22 LR (Long Rifle) ja .22 WMR (Winchester Magnum Rimfire) nk. Magnumpienoiskiväärin patruuna. .22 LR kaliiperisella aseella voi ampua myös kahta lyhyempää patruunatyyppiä. .22 WMR-aseella ei kuitenkaan voi ampua muita patruunatyyppejä. Muita reunasytytteisiä patruunoita ovat muun muassa 6 mm Flobert, eli "penniläinen", jonka hylsyssä ei yleensä ole ruutia, vaan luoti saa liike-energiansa nallimassan palamisesta. Hyvin matalatehoista penniläistä voi yleensä turvallisesti ampua muissa paitsi .22 WMR-pienoiskiväärikaliiperin aseissa.


title: Pienoiskivääri

text: Reunasytytteisessä patruunassa ei ole erillistä nallia vaan nallimassa on sijoitettu messinki- tai teräshylsyn sisälle kantaan, sen takaosan levennyksen uraan. Näin iskusytytteistä nallimassaa on koko kannan alueella. Koska nallimassa täytyy voida sytyttää hylsyn kantaa äkillisesti iskien, ei hylsyn ainevahvuus voi olla suuri. Se puolestaan estää suuren ruutimäärän ja siitä syntyvän paineen. Näin pienoiskivääri ei voi olla koskaan niin tehokas kuin tavallinen nk. keskussytytteistä patruunaa käyttävä ase.


title: Pienoiskivääri

text: Pienoiskiväärillä saa metsästää, kun osumaenergia on piipun suusta mitattuna vähintään 100 joulea (E0 > 100 J).


title: Pienoiskivääri

text: Pienoiskiväärillä metsästettäviä lajeja ovat villikani, orava, piisami, näätä, minkki, kärppä, hilleri, heinäsorsa, tavi, haapana, jouhisorsa, heinätavi, lapasorsa, punasotka, tukkasotka, haahka, alli, telkkä, tukkakoskelo, isokoskelo, riekko, kiiruna, pyy, peltopyy, fasaani, nokikana, lehtokurppa ja sepelkyyhky. Lisäksi saa ampua rauhoittamattomia lintuja.


title: Kaki

text: Kaki ("Diospyros kaki") on eebenpuiden eli persimonien ("Diospyros") sukuun kuuluva kasvi, jonka makeat hedelmät ovat syötäviä. Sitä kutsutaan myös nimillä kakiluumu, persimon/persimoni ja sharon. Kaki on kotoisin Japanista ja Kiinasta, mutta sitä viljellään nykyisin muuallakin. Kakin hedelmä muistuttaa kellertävää tomaattia, jonka pinta punertuu hedelmän kypsyessä. Erittäin pehmeä kypsä malto on makea ja hapoton ja maultaan luumua muistuttava.


title: Kaki

text: Raa’at kakit ovat kovia ja syötäväksi kelpaamattomia, koska ne sisältävät paljon parkkihappoa, joka häviää kypsymisen aikana. Hedelmät muuttuvat kypsyessään pehmeiksi. Jos hedelmä kuivattaa suuta ja maistuu kitkerältä, se on vielä raaka. Israelissa viljeltävä sharon on kakin jalostettu muoto, jossa ei ole parkkihappoa eikä siemeniä. Se on raakanakin makea. Espanjassa viljeltävää lajiketta kutsutaan persimoniksi ja Uudessa-Seelannissa viljeltävää lajiketta kakiksi.


title: Kaki

text: Kakihedelmä säilyy parhaiten kylmässä. Se on arka etyleenille, joten sitä ei suositella säilytettävän runsaasti etyleeniä tuottavien kasvisten vieressä.


title: Kaki

text: Kakissa on hiilihydraattia noin 20 g / 100 g ja C-vitamiinia 11 mg / 100 g. Siinä on muihin hedelmiin verrattuna suhteellisen paljon A-vitamiinia.


title: Gregorius XIII

text: Paavi Gregorius XIII, syntymänimeltään Ugo Buoncompagni, oli paavina 13. toukokuuta 1572 – 10. huhtikuuta 1585). Hän pyrki valloittamaan takaisin katoliselle kirkolle ne alueet, jotka uskonpuhdistus oli siltä vienyt. Hän oli katolisen vastauskonpuhdistuksen huomattavimpia paaveja ja jesuiittojen suosija. Hänen määräyksestään vuonna 1582 otettiin käyttöön gregoriaaninen kalenteri.Hanska 2005: 115.


title: Gregorius XIII

text: Gregorius XIII muun muassa lähetti Skandinaviaan jesuiittaisä Antonio Possevinon taivuttelemaan Ruotsin kuningas Juhana III:ta käätymään takaisin katoliseen kirkkoon. Possevinon matkakertomuksen mukaan erityisesti suomalaiset olisivat olleet valmiita jättämään luterilaisuuden, koska olivat mieltyneet vanhoihin kirkonmenoihin.Hanska 2005: 114.


title: Gregorius XIII

text: Ranskan uskonsodissa Gregorius XIII tuki katolisia heidän sodassaan protestanttisia hugenotteja vastaan. Hän jopa lyötätti juhlamitalin sen johdosta, että Ranskan katoliset olivat surmanneet noin 10 000 hugenottia, jotka olivat tulleet juhlimaan hugenottien johtomiehen Navarran kuninkaan Henrik Bourbonin (myöhempi Ranskan kuningas Henrik IV) ja Ranskan kuninkaan sisaren häitä Pariisiin. Tästä Pyhän Bartolomeuksen yön tapahtumasta on Vatikaanin palatsin valtaistuinsalissa fresko, jonka Giorgio Vasari maalasi Gregorius XIII:n määräyksestä.


title: Gregorius XIII

text: Näistä tapahtumista huolimatta myöhemmin kuninkaaksi kruunattu entinen hugenottiprotestantti Henrik IV kääntyi lopulta katoliseen uskoon, mutta paavin harmiksi hän myös sääti niin sanotulla Nantesin ediktillä Ranskaan uskonvapauden ja oli siten lojaali myös entisille hugenottiveljilleen.


title: Gregorius XIII

text: Gregorius XIII antoi siunauksensa Espanjassa toimineen nuntiuksensa suunnitelmalle salamurhata Englannin kuningatar Elisabet I. Hän julisti hankkeen olevan Jumalan silmissä armollinen teko. Suunnitelma kumminkin epäonnistui.


title: Gregorius XIII

text: Hän toimi vastauskonpuhdistajana myös humanistisella puolella lahjoittamalla paaviutensa aikana kaksi miljoonaa kultarahaa vähävaraisille opiskelijoille. Opiskelijoita varten hän perusti lukuisia pappisseminaareja Roomaan niin englantilaisille, saksalaisille kuin kreikkalaisillekkin. Myös lähetystyön hän otti vakavasti lähettämällä lähetyssaarnaajia aina Japaniin saakka.


title: Gregorius XIII

text: Gregorius XIII:n määräyksestä katolisissa maissa otettiin käyttöön hänen nimeään kantava gregoriaaninen kalenteri. Siihen siirryttiin lokakuussa 1582, jolloin lokakuun 4. päivän jälkeen seurasi suoraan 15. lokakuuta. Protestanttisissa ja ortodoksisissa noudatettiin kuitenkin vielä pitkään tämän jälkeen vanhaa juliaanista kalenteria, joten niissä oli eri päivämäärä kuin katolisissa maissa. Esimerkiksi Englannissa ja sen siirtomaissa uuteen ajanlaskuun siirryttiin vasta vuonna 1752, Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa 1753 ja Venäjällä vasta 1918.


title: Heikki Kirkinen

text: Heikki Kirkinen (22. syyskuuta 1927 Kuusjärvi – 9. tammikuuta 2018) oli Itä-Suomen yliopiston (Joensuu) historian professori. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1949 Joensuun lyseosta, valmistui filosofian kandidaatiksi 1952, lisensiaatiksi 1958 ja tohtoriksi 1961 Helsingin yliopistosta.


title: Heikki Kirkinen

text: Hän toimi Joensuun yliopiston rehtorina 1971–1981 sekä Sorbonnen yliopiston suomen kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin vierailevana professorina 1966–1970.


title: Heikki Kirkinen

text: Kirkinen ansioitui Karjalan historian ja karjalaisen identiteetin tutkijana. Hänen harrastuksiinsa kuului musiikki; hän on muun muassa opiskellut musiikkitiedettä sekä säveltänyt.


title: Skåne

text: Skåne, suomeksi myös Skoone on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee aivan eteläisimmässä Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Skånen pinta-ala on 10 939,3 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 250 673 asukasta, joten väentiheys oli 114,3 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Skåne

text: Skåne on tiheästi asuttua. Maakunnassa asuu noin 13 prosenttia Ruotsin väestöstä, vaikka sen osuus Ruotsin pinta-alasta on alle 3 prosenttia.


title: Skåne

text: Skånen maisemille ovat ominaisia laajat, metsättömät ja tasaiset pelto- ja laidunaukeat, jotka tuovat mieleen Keski-Euroopan. Viljavan maaperänsä ja leudon ilmastonsa ansiosta Skåne on Ruotsin tärkeimpiä maatalousalueita. Skåne on hedelmällistä viljelysseutua edullisen ilmaston ansiosta. Alueella on hyvin merkittävää viljan, öljykasvien ja sokerijuurikkaan sekä vihannesten ja hedelmien viljelyä. Skånea onkin kutsuttu Ruotsin vilja-aitaksi. Alue on tunnettu myös hevosmaakuntana, koska kesäisin maakunnassa on runsaasti hevostapahtumia.


title: Skåne

text: Juutinrauman yli Tanskaan on vilkas lauttaliikenne, jonka merkitys on vähentynyt Juutinrauman sillan myötä.


title: Skåne

text: Maakunnan suurin kaupunki on Malmö. Jo viikinkiajalla perustettu Lund on tunnettu yliopistokaupunki. Helsingborg on yksi pohjoismaiden vanhimmista kaupungeista; nimi mainitaan Tanskan kuninkaan 21. toukokuuta 1085 kirjoittamassa kirjeessä. Malmössä ja Helsingborgissa ovat suurimmat satamat.


title: Skåne

text: Vuonna 800 Skåne liitettiin Tanskaan, johon se kuului lyhyitä väliaikoja lukuun ottamatta vuoteen 1658, jolloin se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa monien sotien jälkeen. Skåne on tunnettu merkittävistä muinaismuistoistaan (muun muassa Uppåkran kylä), kuten lukuisista linnoista ja kartanoista sekä sadoista keskiaikaisista kirkoista ja muinaishaudoista. Maakunnan pitkästä historiasta kertovat yhtä lailla kivikautiset megaliittihaudat, pronssikauden suuret hautakummut, viikinkien monumentit kuin keskiaikaiset kirkot, linnanrauniot ja herraskartanotkin.


title: Skåne

text: Skånelaiset eli skoonelaiset ovat säilyttäneet tanskaa muistuttavan murteensa, jota muut ruotsalaiset usein pitävät vaikeaselkoisena. Joissakin yhteyksissä murretta pidetään jopa erillisenä skoonen kielenä (). Skånessa elää myös melko voimakas kotiseututunne, ja skånelaiset väittävät usein eroavansa muista ruotsalaisista (”uppsvenskar”) kielellisin, kulttuurisin ja historiallisin perustein.


title: Skåne

text: Skåne on latinaksi Scania. Sanoilla Scania ja Skandinavia katsotaan olevan etymologisesti sama alkuperä. Roomalaiset kutsuivat nykyisen Ruotsin eteläkärkeä Scaniaksi. Tästä sanasta, tai sitä vastaavasta Scandiasta, katsotaan Skandinavia johdetun


title: Skåne

text: Skånen maakunta vastaa alueeltaan lähes täydellisesti Skånen lääniä, johon kuuluvat seuraavan luettelon mukaiset kunnat. Niistä Båstadin kunta ei kuitenkaan kuulu kokonaan Skånen maakuntaan, sillä tähän kuntaan kuuluva aiempi Östra Karupin pitäjä on osa Hallandin maakuntaa.


title: Skåne

text: Skånessa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 250 673 asukasta, jotka asuivat kaikki Skånen läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.


title: Jälkimarkkinakelpoisuus

text: Jälkimarkkinakelpoisuus tarkoittaa sitä, että sijoittaja voi myydä hankkimansa rahoitusinstrumentin eteenpäin toiselle sijoittajalle, jälkimarkkinoille.


title: Jälkimarkkinakelpoisuus

text: Esimerkiksi joukkovelkakirjalainan kohdalla jälkimarkkinakelpoisuus tarkoittaa sitä, että sijoittajalla on mahdollisuus myydä lainasijoitus kesken laina-ajan.


title: Jälkimarkkinakelpoisuus

text: Tavallisesti kaikki osakkeet ovat jälkimarkkinakelpoisia ja julkisesti noteerattujen yhtiöiden (Oyj) osakkeilla voidaan käydä kauppaa pörssissä.


title: Patrick Depailler

text: Patrick Depailler (9. elokuuta 1944 Clermont-Ferrand, Ranska – 1. elokuuta 1980 Hockenheim, Länsi-Saksa) oli ranskalainen Formula 1 -kuljettaja, joka kilpaili MM-sarjassa vuosina 1972 sekä 1974–1980.


title: Patrick Depailler

text: Depailler lähti urallaan 95 GP-kilpailuun joissa ajoi 2 voittoa, 1 paalupaikan ja 4 kilpailun nopeinta kierrosta. MM-pisteitä hän keräsi urallaan 141. Depailler sai surmansa Hockenheimin radalla ajetuissa testiajoissa sattuneessa onnettomuudessa vuonna 1980. Hänen autonsa suistui radalta ja murskautui kaiteeseen. Vaikeita vammoja saanut Depailler kuljetettiin helikopterilla Heidelbergin yliopistolliseen sairaalaan, jossa hän pian kuoli.


title: Tokyo Marui

text:
Tokyo Marui INC. (東京マルイ) on japanilainen airsoft-aseiden valmistaja, joka valmistaa jousi-, kaasu- sekä sähkökäyttöisiä muovikuula-aseita.
Tokyo Marui (TM) on ennen airsoft-aseita valmistanut radio-ohjattavia autoja ja junia, sekä myös moottoreita käsipainokoneisiin. Tokyo Maruin ensimmäinen sarjatuotantosähköase oli Famas. Tokyo Marui lanseerasi muutama vuosi sitten pulttilukkoisten tarkkuuskiväärien sarjan. Aseitten eri versiot ovat: VSR-10 real shock, VSR-10 pro sniper version ja VSR-10 G-Spec. VSR-sarjan aseet muistuttavat Remington 700 -kivääriä. Tokyo Marui ja muut valmistajat ovat tehneet Tokyo Maruin aseita varten monia viritysosia ja lisävarusteita.


title: Martin Scorsese

text: Martin Scorsese (s. 17. marraskuuta 1942 Queens, New York, Yhdysvallat) on Oscar-palkittu yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese voitti vuoden 2006 parhaan ohjaajan Oscarin elokuvalla "The Departed", oltuaan aiemmin ehdokkaana yhteensä seitsemän kertaa. Scorsesen tunnetaan myös muun muassa elokuvista "Taksikuski" (1976), "Kuin raivo härkä" (1980) ja "Mafiaveljet" (1990), joissa kaikissa näyttelee Robert De Niro. "Mafiaveljistä" Scorsese sai muun muassa parhaan ohjauksen Bafta-palkinnon. Muita Scorsesen ja De Niron elokuvia ovat "Sudenpesä" (1973), "New York, New York" (1977), "Koomikkojen kuningas" (1983), "Cape Fear" (1991) ja "Casino" (1995).


title: Martin Scorsese

text: Scorsese valmistui New Yorkin yliopistosta maisteriksi vuonna 1966. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa "Kuka kolkuttaa ovelleni" (1967) oli opiskelijatuotanto, joka pääsi rajoitettuun teatterilevitykseen. Se sai joitakin positiivisia arvosteluita, joista huomattavin oli nuoren Roger Ebertin arvostus. Elokuvassa esiintyi myös opiskelija Harvey Keitel, joka tulisi näyttelemään useassa Scorsesen elokuvassa, ja sen leikkasi Thelma Schoonmaker, josta tuli Scorsesen pitkäaikainen yhteistyökumppani.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese opetti elokuvaa hetken New Yorkin yliopistossa, jossa hänen oppilaitaan olivat muun muassa Oliver Stone ja Jonathan Kaplan. Hän julkaisi vuonna 1970 dokumenttielokuvan "Street Scenes", jossa hän kuvasi opiskelijaprotesteja, joissa vastustettiin Yhdysvaltain hyökkäystä Kambodžaan. Tämän jälkeen Scorsese lähti New Yorkista Hollywoodiin. Hän toimi leikkaajana 1970-luvun alussa dokumenttielokuvissa "Woodstock – 3 päivää rauhaa, rakkautta, musiikkia", "Medicine Ball Caravan" ja "Elvis kiertueella".


title: Martin Scorsese

text: Scorsesen toinen täyspitkä ohjaus oli "Vapauden verinen laulu" (1972). Leonard Kastlen lopulta ohjaamassa vuoden 1969 elokuvassa "Kuherruskuukausimurhaajat" Scorsese oli ehtinyt toimia vain viikon ohjaajana ennen potkuja. Hän käytti samaa teknistä henkilökuntaa ensimmäisessä menestyselokuvassaan "Sudenpesä" (1973) kuin oli käyttänyt "Vapauden verisessä laulussa". "Sudenpesä" oli omaelämäkerrallinen draamaelokuva, jossa Scorsese käytti ensimmäisen kerran useita hänelle tunnusomaisia piirteitä: Elokuvassa oli ulkopuolisia antisankareita, epätavallisia kamera- ja leikkaustekniikoita, uskonnollisen elämän ja gansterielämän välisiä ristiriitoja ja eloisaa populaarimusiikin käyttöä. "Sudenpesä" oli myös Scorsesen ensimmäinen elokuva Robert De Niron kanssa.


title: Martin Scorsese

text: "Sudenpesän" jälkeen Scorsese matkusti Arizonaan kuvaamaan elokuvaa "Alice ei asu enää täällä", jonka hän teki vastatakseen kritiikkiin, jonka mukaan hän ei pystyisi tekemään ”naisten elokuvaa”. "Alice ei asu enää täällä" menestyi hyvin, ja sen pääosanäyttelijä Ellen Burstyn sai parhaan naispääosan Oscarin. Samana vuonna elokuvan kanssa ilmestyi dokumentti "Italianamerican", jossa Scorsese käsitteli vanhempiensa kautta italialaisia maahanmuuttajia ja elämää New Yorkin Little Italyssä.


title: Martin Scorsese

text: New Yorkissa Scorsese aloitti kesällä 1975 työskentelyn elokuvan "Taksikuski" (1976) parissa. Paul Schraderin käsikirjoitukseen perustunut elokuva tutki väkivallan luonnetta modernissa yhdysvaltalaisessa yhteiskunnassa. Sen pääosassa oli De Niro, joka näytteli ihmisyydestä syrjäytynyttä taksikuskia. "Taksikuski" sai loistavan vastaanoton, ja se voitti Kultaisen palmun Cannesin elokuvajuhlilla. Elokuva sai myös neljä Oscar-ehdokkuutta, muun muassa parhaasta elokuvasta. Scorsese jäi kuitenkin ilman ohjaajaehdokkuutta.


title: Martin Scorsese

text: Kahden menestyselokuvan jälkeen Scorsese ryhtyi työstämään musikaalia. Vuonna 1977 ilmestynyt "New York, New York" oli Scorsesen ensimmäinen merkittävä elokuva, joka ei saanut ylistävää vastaanottoa. Tämän jälkeen hän jatkoi The Bandin kiitospäivänä 1976 tekemän jäähyväiskeikan dokumenttielokuvan parissa. "The Band in Concert – The Last Waltz" ilmestyi (1978). Samana vuonna ilmestyi myös erästä tarinankertojaa käsittelevä dokumentti "".


title: Martin Scorsese

text: Nyrkkeilydraama "Kuin raivo härkä" valmistui vuonna 1980. Nyrkkeilijä Jake LaMottan omaelämäkertaan perustunutta elokuvaa oli valmisteltu jo useamman vuoden, kunnes Scorsese aloitti sen työstämisen huhtikuussa 1979. De Niro voitti parhaan miespääosan Oscarin roolistaan LaMottana. Kaikkiaan "Kuin raivo härkä" voitti kaksi Oscaria ja sai kuusi ehdokkuutta. Sen jälkeen Scorsese ja De Niro tekivät kuuluisuutta käsitelleen satiirin "Koomikkojen kuningas" (1983).


title: Martin Scorsese

text: "New York, New York", "Kuin raivo härkä" ja "Koomikkojen kuningas" eivät menestyneet elokuvateattereissa, joten Scorsese teki seuraavan elokuvansa "Illasta aamuun" (1985) itsenäisesti. Se toi hänelle parhaan ohjaajan palkinnon Cannesissa. Scorsese aloitti keväällä 1986 kauan odotetun "Suurkaupungin hait" -elokuvan jatko-osan kuvaamisen. "Suurissa seteleissä" (1986) Paul Newman palasi biljardihuijari ”Fast” Eddie Felsonin rooliin ja voitti uransa ensimmäisen Oscar-palkinnon.


title: Martin Scorsese

text: "Suuret setelit" oli Scorsesen ensimmäinen todellinen taloudellinen menestyselokuva, ja sen ansiosta hän pystyi kuvaamaan lopultakin elokuvan "Kristuksen viimeinen kiusaus" (1988). Scorsese oli yrittänyt tehdä usean vuoden ajan elokuvaa Nikos Kazantzakisin romaanista "Viimeinen kiusaus". Aiempi tuotanto oli lakkautettu vuonna 1983. Ilmestyttyään se herätti monissa kristityissä närää Jeesuksen seksuaalisuuden kuvaamisesta.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese teki yhden osion episodielokuvaan "New York Stories" (1989), jonka muut ohjaajat olivat Woody Allen ja Francis Ford Coppola. Tämän jälkeen Scorsese alkoi työstää elokuvaa "Mafiaveljet", joka perustui rikostoimittaja Nicholas Pileggin kirjaan ja käsitteli New Yorkin mafiaa. Se oli Scorsesen ja De Niron ensimmäinen yhteinen elokuva "Koommikkojen kuninkaan" jälkeen, ja se toi Joe Pescille parhaan miessivuosan Oscarin hurjana mafian palkkamurhaajana.


title: Martin Scorsese

text: Kuvatakseen "Kristuksen viimeiset kiusaukset" Scorsese oli luvannut tehdä Universal Picturesille myös yhden ”kaupallisemman” elokuvan. Scorsese lunasti lupauksensa vuoden 1991 elokuvalla "Cape Fear", joka oli uusintaversio J. Lee Thompsonin vuoden 1962 trilleristä "Tuomitun kosto". "Viattomuuden aika" (1993) oli Scorseselta suunnanmouutos; se kertoi New Yorkin yhteiskunnallisista tavoista 1870-luvulla.


title: Martin Scorsese

text: "Casino" (1995) käsitteli mafian nousua ja tuhoa Las Vegasissa 1970-luvulla. Samana vuonna ilmestyi Scorsesen Hollywoodin elokuvanteon kehitystä kuvannut dokumenttielokuva "A Personal Journey with Martin Scorsese Through American Movies". Vuonna 1997 valmistunut "Kundun" käsitteli 14. dalai-laman elämäntarinaa.


title: Martin Scorsese

text:
Scorseselle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1997.
New Yorkin soraiseen nykyilmapiiriin Scorsese palasi elokuvassa"Bringing Out the Dead", jonka pääosassa oli Nicolas Cage uupuneena hoitajana. Yhdysvaltain sisällissotaan sijoittunut "Gangs of New York" (2002) New Yorkin jengeistä oli ollut Scorsesen ajatuksissa jo noin 25 vuoden ajan. Se sai useita Oscar-ehdokkuuksia muttei voittanut yhtään. Elokuvaa oli ollut käsikirjoittamassa Kenneth Lonergan, jonka esikoisohjauksen "Väärät ystävät" (2000) Scorsese oli tuottanut.


title: Martin Scorsese

text: "Gangs of New Yorkissa" ja Scorsesen seuraavassa elokuvassa "Lentäjä" (2004) oli pääosissa Leonardo DiCaprio, josta on tullut 2000-luvulla Scorsesen luottonäyttelijä. "Lentäjässä" DiCpario näytteli monimiljonääri Howard Hughesia, jonka nuoruudenvuosiin elokuva keskittyy. Vuonna 2004 Scorsese teki ääniroolin animaatioelokuvassa "Hain tarina".


title: Martin Scorsese

text: Scorsese sai vuonna 2005 ylistäviä kommentteja Bob Dylanista kertovasta, lähes nelituntisesta dokumentista "" (2005). Se käsitteli Dylanin elämää ja taiteellista kehittymistä Britanniassa järjestettyjen historiallisten konserttien kautta. Draamaelokuviin Scorsese palasi seuraavana vuonna elokuvalla "The Departed" (2006), joka oli hongkongilaisen "Mou gaan doun" uudelleenfilmatisointi. DiCaprio esitti pääosassa rikosjärjestöön soluttautunutta poliisia, ja Scorsese voitti siitä pitkän uransa ensimmäisen Oscar-palkintonsa.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese palasi 2008 rockelokuviin, kun hän teki Rolling Stonesin New Yorkin -keikasta dokumentin "Shine a Light". DiCaprion ja Scorsesen neljäs yhteistyö oli paranoidinen jännityselokuva "Suljettu saari" (2010). Scorsese jatkoi 2010-luvulla dokumenttien tekemistä tunnetuista populaarikulttuurin hahmoista. Kirjailija Fran Lebowitzista kertonut elokuva "Public Speaking" ilmestyi vuonna 2010, henkilökohtainen kunnianosoitus ohjaaja Elia Kazanille, "A Letter to Elia" samana vuonna ja George Harrison -dokumentti "George Harrison – Living in the Material World" vuonna 2011.


title: Martin Scorsese

text: Scorsesen ensimmäinen 3D-elokuva oli Brian Selznickin lastenkirjasta sovitettu "Hugo" (2011). Vuonna 2013 Scorsese ohjasi elokuvan "The Wolf of Wall Street", joka kertoo yhdysvaltalaisesta pörssimeklarista Jordan Belfortista. Pääosissa ovat muun muassa Leonardo DiCaprio, Jonah Hill ja Jean Dujardin. Scorsese sai elokuvasta parhaan elokuvan sekä ohjaajan Oscar-ehdokkuudet.


title: Martin Scorsese

text: Scorsesen seuraava elokuva on "Silence", joka saa ensi-iltansa vuonna 2016. Sen pääosissa ovat muun muassa Liam Neeson, Adam Driver ja Andrew Garfield.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese on ollut naimisissa viidesti. Hänen ensimmäinen vaimo oli yliopistoaikainen kumppaninsa Laraine Marie Brennan, jonka kanssa hän oli naimisissa 1965–1971. Scorsesen toinen vaimo oli toimittaja Julia Cameron ja kolmas vaimo näyttelijä Isabella Rossellini, joka on Scorsesen suosikkiohjaajiin kuuluvan Roberto Rossellinin tytär. Scorsesen ja Rosselinin liitto kesti 1979–1982. Scorsese meni vuonna 1985 naimisiin tuottaja Barbara De Finan kanssa. He erosivat vuonna 1991. Scorsesen viides vaimo on Helen Morris, jonka kanssa hän meni naimisiin heinäkuussa 1999. Scorsesella on kolme tytärtä, Catherine syntyi ensimmäisestä liitosta Laraine Brennanin kanssa, Domenica liitosta Julia Cameronin kanssa ja kolmas tytär Francesca syntyi marraskuussa 1999.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese on aikansa tunnetuimpia elokuvantekijöitä, ja hän oli suurelta osin määrittelemässä yhdysvaltalaista modernia elokuvaa 1970- ja 1980-luvuilla. Scorsese on usein ilmaissut rakkautensa klassista Hollywood-elokuvaa. Sen lisäksi häneen ovat vaikuttaneet ranskalaisen elokuvan uusi aalto ja New Yorkin 1960-luvun lopun underground-liike.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese tuntee syvällisesti elokuvan historiaa ja tukee sekä yhdysvaltalaisen että kansainvälisen elokuvan säilyttämistä. Hän perusti 1990 The Film Foundationin, jonka päämääränä on suojella ja säilöä elokuvan historiaa. Sen alaisuudessa toimiva World Cinema Project on entisöinyt elokuvia yli 18 eri maasta.


title: Martin Scorsese

text: Scorsesen tuotannossa keskeisessä asemassa ovat kaksi vastakkaista suuntausta. Toisena suuntauksena ovat rajut hahmotukset, jotka on otettu hänen kotikaupunkinsa New Yorkin nykytodellisuudesta. Toisen suuntauksen muodostavat genre-elokuvat. Näistä molemmissa korostuvat henkilökohtaiset visiot ja tarkkaan suunniteltu leikkaus. Scorsese toimi itsekin uransa alkuvaiheessa leikkaajana, ja hänen opiskelutoverinsa Thelma Schoonmaker on ollut Scorsesen leikkaajana koko tämän uran ajan.


title: Martin Scorsese

text: Scorsese on ollut koko uransa ajan kiinnostunut dokumentista ja populaarimusiikista. Hän on tehnyt useita dokumenttielokuvia ja tallentanut tunnettujen muusikoiden keikkoja. Hän on ollut myös näytellyissä elokuvissaan uranurtaja populaarimusiikin käytössä.


title: Tesoma

text: Tesoma (aiemmin Tesoma-Lamminpää) on Tampereen lounaiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue ja aluekeskus noin kahdeksan kilometriä ydinkeskustasta länteen. Tesoman suunnittelualueeseen kuuluvat Epilänharjun, Tohlopin, Haukiluoman, Lamminpään, Myllypuron, Ikurin, Ristimäen ja Tesomajärven tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Tesoma

text: Kansan suussa Tesoma tarkoittaa Tesomajärven, Ristimäen, Ikurin Virontörmän ja Tohlopin Käräjätörmän muodostamaa aluetta.


title: Heinrich Hertz

text: Heinrich Rudolf Hertz (22. helmikuuta 1857 Hampuri, Saksa – 1. tammikuuta 1894 Bonn, Saksa) oli saksalainen fyysikko, jonka mukaan taajuuden yksikkö hertsi on nimetty. Vuonna 1888 hän havainnollisti ensimmäisenä sähkömagneettisen säteilyn olemassaolon rakentamalla laitteen, joka tuotti radioaaltoja.


title: Heinrich Hertz

text: Hertz syntyi Hampurissa juutalaisen Gustav Ferdinand Hertzin ja luterilaisen Anna Elisabeth Pfefferkornin esikoisena vuonna 1857. Hertzillä oli kolme nuorempaa veljeä sekä yksi pikkusisko. Hertzin isä oli ammatiltaan asianajaja, toimien lähinnä Hampurissa ja myöhemmin muuton jälkeen Oberlandsgerichtsratissa. Hän toimi myös Hampurin senaatissa senaattorina.