title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Kuntaliiton mukaan kuntauudistuksessa tuli muodostaa vahvoja peruskuntia, jotka muodostuisivat työssäkäynti- tai asiointialueista tai muista toiminnallisista kokonaisuuksista, joiden asukasmäärä on riittävä peruspalvelujen turvaamiseksi. Kuntaliitto katsoi, että kuntien tavoitekoko tulisi olla vähintään 20 000 asukasta. Tämä tavoite ei toteutunut, mutta sen sijaan muodostui paljon kuntien yhteisiä 20 000 asukkaan yhteistoiminta-alueita.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Kunta- ja palvelurakenneuudistushanke lisäsi huomattavasti kuntaliitosten määrää, koska kunnat pyrkivät ennakoimaan tulevan kuntauudistuksen ja pitämään aloitteen siinä itsellään. SDP:n silloinen puheenjohtaja Eero Heinäluoma arveli hankkeen alkaessa, että Suomen kuntamäärä tulisi uudistuksen johdosta pienenemään 200:lla.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Kunta- ja palvelurakenneuudistusta johtava ryhmä esitti 28.9.2005 kolme alustavaa mallia keskustelun pohjaksi. Nämä mallit olivat peruskuntamalli, piirimalli ja aluekuntamalli.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Peruskunnalla tarkoitettiin vähintään 20 000–30 000 asukkaan kuntaa, joka toimisi paikallisen demokratian toteuttajana. Peruskunnilla olisi nykyisten kuntien tapaan palveluiden järjestämis- ja rahoitusvastuu. Laajempaa väestöpohjaa vaativia palveluita järjestettäisiin esimerkiksi sairaanhoitopiireissä. Peruskuntamallin muutokset aiempaan ovat kolmesta mallista pienimmät, mutta epäiltiin, tapahtuisivatko kuntaliitokset vapaaehtoisesti.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Yksi esitetty perusta kuntauudistukseksi olivat työssäkäyntialueet. Käytännössä malli tarkoitti sitä, että ympäröivät maalaiskunnat vain liitettäisiin niiden keskellä oleviin kaupunkeihin tai suurempiin maalaiskuntien kuntakeskuksiin.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Työssäkäyntialueiden etuna pidettiin sitä, että niissä yhteistyö elinkeinoelämän ohjaamisessa sekä maankäytön ja liikennejärjestelyjen suunnittelemisessa olisi luonnollista. Erityisesti peruskunnat mutta myös peruspalvelupiirit voisivat perustua työssäkäyntialueisiin. Myös peruskuntien muodostaminen seutukunnista oli paljon esillä.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Piirimallissa sosiaali- ja terveyspalvelut tuotettaisiin samoissa, vähintään noin 150 000 asukkaan palvelupiireissä. Palvelupiirit voisivat ottaa vastuulleen myös koulutuksen. Erityisen vaativa terveydenhoito olisi kuitenkin keskitetty muutamaan valtakunnalliseen yksikköön kuten miljoonapiireihin. Piirit olisi lisäksi jaettu palvelualueisiin, joiden väestömäärän tulee olla vähintään 20 000 asukasta ja joiden sisällä tarjotaan lähipalveluita. Palvelupiirit eivät korvaisi nykyisiä kuntia, vaan ennemminkin kuntayhtymiä ja sairaanhoitopiirejä.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Piirimallin ongelmina pidettiin sitä, että se katkaisisi sosiaali- ja terveyspalveluiden yhteyksiä muihin palveluihin ja piirien järjestämät palvelut olisivat vain välillisen demokratian varassa.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Aluekuntamallissa Suomi olisi jaettu 20–25 aluekuntaan ja olemassa olevat kunnat muodostaisivat lähikuntia. Aluekunnat olisivat vastuussa palveluiden järjestämisestä ja myös rahoittamisesta, joten verotusoikeus ja valtionosuudet siirrettäisiin aluekunnille. Aluekuntien ja lähikuntien valtuutetut valittaisiin suoralla kansanvaalilla. Aluekunnat lakkauttaisivat maakuntaliitot ja suuren osan kuntayhtymistä.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Aluekuntamallin katsottiin vähentävän välillistä demokratiaa ja siten kansalaisilla olisi mahdollisuus suoraan valita maakuntien hallinnon edustajat. Ongelmallista mallissa olisi aluekunnan ja lähikunnan välinen työnjako.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Vanhasen I hallituksen aikaiset oppositiopuolueet Kokoomus, Vihreät ja Vasemmistoliitto epäilivät, ettei hallitus kykene toteuttamaan kunta- ja palvelurakenneuudistusta sisäisten ristiriitojensa vuoksi. Epäiltiin erityisesti pieniä kuntia hallinneen Keskustan halua uudistuksiin, mikä ilmeni Kuntaliiton hallituksen äänestyksissä, kun Keskusta ja SDP olivat eri linjoilla. SDP:n Antti Kalliomäki ja Keskustan Mari Kiviniemi arvostelivat hallitustovereitaan vuoden 2006 vappupuheissa.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Keskusta vastusti kuntien pakkoliitoksia ja kuntien asukasluvulle asetettavaa ohjerajaa. Puolue katsoi, että keskustelu painottui liiaksi kuntaliitoksiin ja että samanlaisia kuntarakenteen uudistuksia ei välttämättä tarvitse tehdä koko maassa, vaan huomion pitäisi keskittyä palvelurakenteen uudistamiseen. Keskusta esitti ratkaisuksi kysymykseen palveluja koordinoivasta elimestä aluekuntaa, joka ottaisi osan kuntien tehtävistä itselleen.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Kokoomus kannatti työssäkäyntialueisiin perustuvaa peruskuntamallia ja vaati kuntauudistuksen puitelakiin selkeitä tavoitteita ja aikatauluja. Puolueen mielestä kuntauudistuksessa ei pitänyt unohtaa kasvukeskusten ongelmia: yhdyskuntarakenteen hajoamista sekä kehyskuntien ja keskusten suhdetta.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Kristillisdemokraatit tähtäsivät ensisijaisesti vapaaehtoisin järjestelyin tapahtuvaan kuntakoon kasvamiseen ja pitivät peruskuntamallia parhaana vaihtoehtona. Puolue halusi myös, että entistä useammat päättävät elimet valittaisiin suoraan kansanvaalilla.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Perussuomalaiset suhtautuivat epäilevästi kuntaliitoksiin ja vastustivat pakkoliitoksia. Puolue katsoi, että kuntaliitokset heikentäisivät demokratiaa ja palveluita.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Ruotsalainen kansanpuolue suhtautui varauksellisesti kuntien yhdistämiseen ja tavoitteeseen kuntien minimikoosta. Sen mielestä poikkeuksia piti sallia kieliolosuhteiden, saaristomaisuuden tai pitkien etäisyyksien vuoksi. RKP vastusti aluekuntamallia, koska se marginalisoisi ruotsin kielen alueilla, joissa ruotsi on nykyään enemmistökieli.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue katsoi, että tuli siirtyä kohti suurempia kuntia ja että kuntien yhteistyötä oli lisättävä. SDP vastusti sitä, että kunta- ja palvelurakenneuudistuksen varjolla palveluiden tuotantoa yksityistettäisiin. SDP:n puheenjohtaja Eero Heinäluoma esitti syyskuussa 2005, että kuntauudistuksen kanssa samanaikaisesti toimeenpantaisiin kuntien verouudistus, jossa kuntien valtionavuista osaltaan luovuttaisiin ja verotuksen painopistettä siirrettäisiin kunnille Jukka Pekkarisen mallin mukaisesti. Toukokuussa 2006 Heinäluoma ehdotti, että kunnallisverosta tehtävät vähennykset eivät vähentäisi kuntien vaan valtion verotuloja.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Vasemmistoliitto piti parhaana vaihtoehtona työssäkäyntialueisiin perustuvia peruskuntia. Puolue ei hyväksynyt, että uudistuksen yhteydessä edistettäisiin yksityistämistä tai tilaaja-tuottajamallia. Vasemmistoliitto oli tyytyväinen kuntien yhdistämisen ehdoksi asetettuun viiden vuoden irtisanomissuojaan ja kieltoon kunnallisten palveluiden ulkoistamisesta kaupallisille tuottajille.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Vihreä liitto katsoi, että kuntien yhdistyminen oli välttämätöntä. Vihreä liitto vaati erityisesti, että maakuntavaltuustojen ja eräiden muidenkin ylikunnallisten toimielinten jäsenet pitäisi valita suoralla kansanvaalilla. Tämän vuoksi Vihreä liitto piti ainoana puolueena aluekuntamallia tasaveroisena mahdollisuutena peruskuntamallin kanssa.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text:
Vuonna 2007 säädettiin määräaikainen laki kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta (169/2007). Se oli voimassa helmikuun 23. päivästä 2007 vuoden 2012 loppuun. Samassa yhteydessä tehtiin erinäisiä muutoksia myös vuonna 1997 säädettyyn kuntajakolakiin.
Lain mukaan yhdistymisavustukset olivat suurimmillaan 2008–2009, jolloin ne olivat 1,8 kertaa suuremmat kuin vuosina 2012–2013, minkä jälkeen avustuksia ei enää maksettu. Useamman kuin kahden kunnan yhdistymisestä maksettavat avustukset olivat suurempia kuin kahden kunnan yhdistymisestä.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Hämeenlinnan, Joensuun, Jyväskylän, Kokkolan, Kotkan, Kuopion, Lahden, Lappeenrannan, Mikkelin, Oulun, Porin, Porvoon, Seinäjoen, Tampereen, Turun ja Vaasan seudut kunnat velvoitettiin laatimaan suunnitelma maankäytön, asumisen ja liikenteen yhteen sovittamisesta sekä palvelujen käytöstä yli kuntarajojen, paitsi jos seutujen kunnat yksimielisesti pitäisivät suunnitelman laatimista tarpeettomana. Pääkaupunkiseudun piti tehdä vastaava selvitys.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Paras-hanketta arvioinut tutkimusohjelma antoi systemaattista ja vertailukelpoista tietoa hankkeen aikaisista muutosprosesseista ja muutoksen vaikutuksista erityyppisten kuntien sekä eri toimijoiden näkökulmista. Tutkimusohjelman mukaan yhteistoiminta-alueiden määrä lisääntyi voimakkaasti Paras-kaudella. Yhteistoiminta-alueiden heikkoutena tutkijat mainitsivat tiedonkulun. Joissain tapauksissa kuntalaisten tarpeet tai tieto palveluiden toimivuudesta eivät välittyneet peruskuntaan ja sen strategiseen suunnitteluun. Tutkijoiden mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon toiminnan rakenteita on uudistettu ja kehitetty. Erilaisia palvelujen organisointi- ja tuotantotapoja on myös kehitetty runsaasti.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Suomessa oli vuonna 2011 vielä puolen sataa kuntaa, jotka eivät täyttäneet Paras-hankkeen vaatimuksia. Tämän kuntajoukon oli määrä vastata viimeistään kesällä 2011, miten ne palvelunsa puitelain hengessä järjestävät. Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen hanke kuitenkin pysäytettiin. Kataisen hallituksen kokoomuslainen kuntaministeri Henna Virkkunen ilmoitti, ettei keskustavetoisena käynnistettyä rakenneremonttia viedä loppuun. Hallitusohjelmassa todettiin, että painopiste siirretään varsinaisiin kuntaliitoksiin. Paras-hankkeen mukaisen löyhemmän rakenneremontin sijaan hallitus tähtäsi kuntamäärän selvään vähentämiseen. Kokoomuksen tavoitteena oli noin sata kuntaa, SDP:n tavoitteena noin 160 kuntaa, jotka perustuisivat ”luonnollisiin työssäkäyntialueisiin”. Tavoitetta nimitettiin kunta- ja sote-uudistukseksi.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text: Alla ovat lueteltuina kaikki PARAS-hankkeen aikana vuosina 2005–2012 tehdyt kuntaliitokset. Luettelossa on ensin uuden kunnan nimi ja kaksoispisteen jälkeen vanhat kunnat, joista uusi kunta muodostuu. Vuonna 2004 ennen PARAS-hankkeen alkamista Suomessa oli 444 kuntaa. Vuonna 2012 hankkeen päättyessä kuntien määrä oli vähentynyt yli sadalla 336 kuntaan.


title: Kunta- ja palvelurakenneuudistus

text:
Lisäksi Längelmäki liitettiin osittain Jämsään ja osittain Oriveteen.
Kansanedustaja Jukka Kärnän mukaan Etelä-Karjalaan muodostuu tulevaisuudessa kaksi kuntaa Imatran ja Lappeenrannan pohjalle.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on Euroopan unionin tärkein jäsenvaltioiden työllisyyttä sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota edistävä rahoitusväline. ESR:n menot ovat noin 10 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR on yksi EU:n rakennerahastoista, joiden avulla pyritään parantamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista hyvinvointia kaikilla unionin alueilla. Rakennerahastot ovat tulonjakoon liittyviä rahoitusvälineitä, jotka edistävät yhteenkuuluvuutta Euroopassa keskittämällä varainkäyttöä heikosti kehittyneille alueille. ESR:n erityistavoitteena on luoda EU:hun enemmän ja entistä parempia työpaikkoja. Se on mukana rahoittamassa kansallisia, alueellisia ja paikallisia hankkeita, jotka parantavat työllisyyden tasoa, työpaikkojen laatua ja työmarkkinoille pääsyä EU:n jäsenvaltioissa ja niiden alueilla.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Euroopan sosiaalirahasto perustettiin Rooman sopimuksella vuonna 1957. Se on vanhin rakennerahastoista. Koska ESR on aina pitänyt tavoitteenaan työllisyyden parantamista, se on joutunut vuosien mittaan mukauttamaan toimintatapojaan voidakseen vastata ajan tuomiin haasteisiin. Heti sotien jälkeen ESR keskittyi huolehtimaan työntekijöiden muuttoliikkeestä Euroopassa, ja myöhemmin painopiste siirtyi nuorten ja huonosti koulutettujen työttömyyden torjuntaan. Nykyisellä rahoituskaudella 2007–2013 ESR:n rahoituksen avulla tuetaan henkilöitä, joilla on erityisiä vaikeuksia löytää työtä, esimerkiksi naisia, nuoria, ikääntyneitä työntekijöitä, maahanmuuttajia ja vammaisia. Sen lisäksi ESR:n avulla autetaan yrityksiä ja työntekijöitä mukautumaan muutoksiin. Tämän vuoksi ESR tukee innovaatiota työpaikoilla, elinikäistä oppimista ja työntekijöiden liikkuvuutta.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Euroopan unionin yhdistävänä strategiana on Lissabonin strategia. Sen tavoitteena on tehdä Euroopasta vuoteen 2010 mennessä maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja, lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä huolehtimaan ympäristöstä. Lissabonin strategian tavoitteissa hahmotellaan ESR:n painopisteet.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Monet EU:n rahoitus- ja ohjausvälineet tukevat Lissabonin toimintasuunnitelmaa. Yksi näistä välineistä on koheesiopolitiikka, jonka tavoitteena on pienentää EU:n alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja. Tämän saavuttamiseksi se käyttää EU:n talousarviosta saatavia rahoituslähteitä (rakennerahastoja), muun muassa ESR:ää, heikosti kehittyneiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tukemiseen.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Globalisaatio ja väestön ikääntyminen pakottavat kohentamaan kilpailukykyä ja työllisyyttä. Euroopan työllisyysstrategia tarjoaa EU:n jäsenvaltioille yhteistyöpuitteet, joissa sovitaan yhteisistä painopisteistä ja päämääristä työllisyyden alalla. Yhteisten painopisteiden käsittelyä varten hyväksytään työllisyyden suuntaviivat ja kukin jäsenvaltio laatii niiden perusteella kansalliset uudistusohjelmat. Jäsenvaltiot käyttävät ESR:n rahoitusta kansallisiin uudistusohjelmiinsa ja kansallisiin strategisiin viitekehyksiinsä, joissa määritellään jäsenvaltion tärkeimmät painopisteet EU:n rakennerahastoista saatavalle rahoitukselle.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Myös Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma vaikuttaa ESR:n varainkäytön painopisteiden määrittelyyn. Sosiaalisen toimintaohjelman avulla pyritään ajanmukaistamaan "Euroopan sosiaalista mallia" uudistamalla työmarkkinoita ja sosiaaliturvajärjestelmiä niin, että työntekijät ja yritykset voivat hyötyä kansainvälisen kilpailun, teknisen kehityksen ja muuttuneiden väestömallien luomista mahdollisuuksista ja suojella samalla yhteiskunnan vähäosaisia. ESR:n hankkeisiin vaikuttaa myös käsite flexicurity, joustoturva. Joustoturva eli työelämän ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen voidaan määritellä poliittiseksi strategiaksi, jolla edistetään toisaalta työmarkkinoiden joustavuutta, työorganisaatioita ja työmarkkinasuhteita sekä toisaalta työllisyys- ja sosiaaliturvaa . Termi joustoturva merkitsee uutta lähestymistapaa työllisyyteen: koko eliniän olisi tehtävä työtä, mutta ei enää yhdessä työpaikassa entisajan malliin. Näin pyritään kannustamaan työntekijöitä ottamaan vastuu työurastaan panostamalla elinikäiseen oppimiseen ja sopeutumalla muutoksiin ja liikkuvuuteen.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR:ää hallinnoidaan seitsenvuotisten ohjelmakausien avulla. ESR:n strategiasta ja budjetista neuvottelevat Euroopan unionin jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio. Strategia määrittelee ESR:n rahoituksen tavoitteet, jotka ovat osin tai kokonaan yhteisiä muiden rakennerahastojen kanssa. ESR:n nykyisen rahoituskauden tavoitteet ovat:


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: "Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoite": Vahvistetaan alueiden kilpailukykyä, työllisyyttä ja houkuttelevuutta investointikohteena.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: "Lähentymistavoite": Elvytetään kasvua ja työllisyyttä heikosti kehittyneillä alueilla. Tämä tavoite saa yli 80 prosenttia ESR:n kokonaisrahoituksesta.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Strategiassa määritellään myös laajoja toimintalinjoja eli toimia, joita tarvitaan tavoitteiden saavuttamiseen ja jotka ovat rahoituskelpoisia.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR-rahoituksen määrä vaihtelee alueittain niiden suhteellisen varakkuuden mukaan. EU-alueet jaetaan näihin kahteen eri tavoitteeseen ja neljään tukikelpoisuusluokkaan vertaamalla niiden asukaskohtaista bruttokansantuotetta (BKT) yhteisön (EU:n 25:n tai 15:n jäsenvaltion) keskiarvoon.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Lähentymistavoitteen piiriin kuuluvat:


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen piiriin kuuluvat:


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR:n osarahoitus voi lähentymisalueilla nousta 85 prosenttiin kokonaiskustannuksista. Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden alueilla tavallisempaa on 50 prosentin osarahoitus. Vauraimmissa jäsenvaltioissa ja paremmin toimeentulevilla alueilla ESR:n rahoitus täydentää jo aloitettuja kansallisia työllisyyshankkeita, kun taas köyhemmissä jäsenvaltioissa ESR:n rahoitus voi olla työllisyyteen liittyvien hankkeiden pääasiallinen rahoituslähde. Kartasta näkyvät tukikelpoiset alueet ESR:n nykyisellä ohjelmakaudella (2007–2013).


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Strategiasta päätetään EU:n tasolla, mutta ESR:n rahoituksen täytäntöönpano on EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden vastuulla. Kun strategiasta ja talousarviokohdennuksista on sovittu, päätetään yhteisestä toimintamallista. Jäsenvaltiot ja niiden alueet laativat seitsenvuotiset toimenpideohjelmat Euroopan komission kanssa. Toimenpideohjelmissa kuvataan rahoitusta saavat toiminta-alueet, jotka voivat olla maantieteellisiä tai aihekohtaisia.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: Jäsenvaltiot nimittävät ESR:n hallinnointiin kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat hankkeiden valinnasta, varojen maksamisesta sekä hankkeiden edistymisen ja tulosten arvioinnista. Lisäksi nimitetään sertifiointi- ja tarkastusviranomaiset, jotka valvovat menoja ja varmistavat, että ne ovat ESR-asetuksen mukaisia.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR pannaan paikan päällä täytäntöön hankkeiden avulla, joiden käynnistäjät tai toteuttajat voivat olla monenlaisia niin julkisen kuin yksityisenkin sektorin organisaatioita, kuten kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, koulutuslaitoksia, kansalaisjärjestöjä ja vapaaehtoisjärjestöjä sekä työmarkkinaosapuolia, esimerkiksi ammattiliittoja ja työpaikkaneuvostoja, toimialajärjestöjä ja ammattiyhdistyksiä ja yksittäisiä yrityksiä.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR:n hankkeilla on erilaisia edunsaajia, esimerkiksi yksittäisiä työntekijöitä, ryhmiä, toimialoja, ammattiliittoja, julkishallinnon aloja tai yksittäisiä yrityksiä. Erityisenä kohderyhmänä ovat heikossa asemassa olevat ihmiset, joilla on erityisiä vaikeuksia saada työtä tai selviytyä työssään, kuten pitkäaikaistyöttömät ja naiset. Tästä on osoituksena, että ESR-hankkeilla autetaan joka vuosi arviolta yhdeksää miljoonaa ihmistä, jotka kuuluvat heikossa asemassa olevaan ryhmään.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR:n nykyinen ohjelmakausi kestää vuodesta 2007 vuoteen 2013, ja sen tunnuslauseena on "Investointeja ihmisiin". ESR investoi tällä kaudella noin 75 miljardia euroa eli lähes 10 prosenttia EU:n talousarviosta työllisyyttä edistäviin hankkeisiin. Rahoitusta annetaan kuuteen erityiseen painopistealueeseen:Varojen jakautuminen vaihtelee alueittain paikallisten ja alueellisten painopisteiden mukaan. Jokaista kuutta painopistettä voidaan soveltaa niin lähentymistavoitteeseen kuin alueelliseen kilpailu- ja työllisyystavoitteeseenkin. Lähentymisalueiden painopiste on kuitenkin tavallisesti inhimillisen pääoman kehittämistavoitteessa.


title: Euroopan sosiaalirahasto

text: ESR:n varojen jakautuminen jäsenvaltioittain vuosina 2007–2013 esitetään taulukossa 2. ESR:n tulonjakoluonne tulee esiin taulukossa 3, jossa esitetään asukaskohtainen varainkäyttö jäsenvaltioissa.


title: Euroopan aluekehitysrahasto

text: EAKR on Euroopan unionin piirissä toimiva Euroopan aluekehitysrahasto, joka myöntää rahoitusta eri alueiden välisten kehityserojen sekä heikoimmassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden vähentämiseksi. Erityisesti se tähtää alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamiseen.


title: Teerijärvi

text: Teerijärvi (, alun perin "Tervajärvi") oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Teerijärvi liitettiin Kruunupyyhyn vuoden 1969 alussa.


title: Teerijärvi

text: Teerijärven naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Evijärvi, Kaustinen, Kruunupyy, Veteli ja Ähtävä.


title: Teerijärvi

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 96,6 prosenttia Teerijärven asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Teerijärvi

text: Kyseessä on alkuperäinen järvennimi, joka on tarkoittanut kirkonkylän järveä, jonka nykyinen nimi on "Kirkkojärvi" (ruotsiksi "Hemsjön"). Nykyään virallinen ja suomenkielisissä naapurikunnissa käytössä oleva nimi on "Teerijärvi", mutta vanhat kirjoitusmuodot paljastavat alkuperäisen nimen olevan "Tervajärvi". Nykyinen "Teerijärvi" on luultavasti takaisinlaina ruotsinkielisestä nimestä "Terjärv". Nimi liittyy ilmeisesti tervanpolttoon, jota on ennen harjoitettu Pietarsaaren ja Kokkolan vanhojen suurpitäjien salomailla. Myös järven tumman veden voidaan ajatella olleen nimeämisperusteena.


title: Teerijärvi

text: Teerijärvi on teollistunut Rani-plastin ansiosta ja tarjoaa työtilaisuuksia myös naapurikuntien asukkaille. Rani-plast muodostaa muoviklusteria myös Kaustisen puolelle, muovikääreiden rullia tuottavan FL-Pipen muodossa. Sen sijaan Teerijärven tekstiiliteollisuus on pelkistynyt vaatesuunnitteluksi.


title: Teerijärvi

text: Teerijärvi toimi vuodesta 1662 Kruunupyyn alaisena saarnahuonekuntana. Teerijärvi sai oman kirkon vuonna 1667 ja siitä tehtiin kappeliseurakunta vuodesta 1669, joskin ensimmäinen kappalainen astui virkaan vuonna 1671. Teerijärvi erotettiin kirkkoherrakunnaksi vuonna 1868. Teerijärvi muodostaa edelleen oman seurakuntansa, joka on osa Kruunupyyn seurakuntayhtymää.


title: Teerijärvi

text: Granöbyn, Hästbacka, Högnabba, Kolam, Kortjärvi (Kortjärv), Teerijärvi (Terjärv), Vähätkylät (Småbönders)


title: Teerijärvi

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Teerijärven taajamat olivat kirkonkylä (607 asukasta) ja Hästbacka (203 asukasta).


title: Teerijärvi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Teerijärven väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.Teerijärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla etenkin pyhäaamuisin syöty "ostseitsi", leipäjuusto- ja vasikanlihakuutioita maitoliemessä.


title: Jaakko Kortekangas

text: Jaakko Tapani Kortekangas (s. 16. syyskuuta 1961 Pieksämäki) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni. Kortekangas opiskeli Sibelius-Akatemiassa Matti Lehtisen johdolla sekä Zürichin oopperan oopperastudiossa. Hän oli vakituisesti kiinnitettynä Pforzheimin oopperassa 1986–1987 ja Freiburgin oopperassa 1989–1999. Siellä hän lauloi oopperaa, operettia ja elokuvasävellyksiä Kortekangas on esiintynyt paljon suurissa kirkkomusiikkiteoksissa ja konserttisolistina sekä laulanut myös liediä. Kortekangas on vieraillut mm. Suomen Kansallisoopperassa ja Savonlinnan Oopperajuhlilla sekä Tukholman, Kööpenhaminan, Zürichin, Genovan, Pariisin ja Tokion oopperoissa.


title: Jaakko Kortekangas

text: Kortekangas voitti Lappeenrannan valtakunnalliset laulukilpailut vuonna 1989. Hän esittää konserteissa musiikkia monipuolisesti Bachista 1900-luvun säveltäjiin. Hän on tehnyt yli 90 oopperaroolia.


title: Jaakko Kortekangas

text: Jaakko Kortekankaan oopperarooleja:


title: Nopsajalka

text: Antti Ilmari Hakala (s. 1978 Vantaa), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Nopsajalka, on helsinkiläinen reggaeartisti ja -tuottaja. Hän aloitti uransa 1990-luvun lopulla Soul Captain Band yhtyeessä ja jatkoi uraansa myöhemmin reggaemuusikko Jukka Pojan ja tuottaja Bommitommin kanssa Kapteeni Ä-ni -yhtyeessä. 2000-luvulla Nopsajalka aloitti myös soolouransa ja vuonna 2011 perusti rap-artisti Junon ja tuottaja Jonas W. Karlssonin kanssa Elokuu -yhtyeen. Nopsajalka lopetti keikkailun syksyllä 2017. Päätöskonsertti oli 8. syyskuuta 2017 Helsingin Circuksessa.


title: Nopsajalka

text: Nopsajalka aloitti uransa Soul Captain Bandissa 1990-luvun lopulla. Hän julkaisi yhtyeen kanssa albumit "Jokaiselle tulta" (2001) ja "Tanssijan valinta" (2004). Samoihin aikoihin Nopsajalka ja Soul Captain Bandissa vaikuttanut reggaeartisti Jukka Poika perustivat Kapteeni Ä-ni -nimisen reggaeyhtyeen. Se julkaisi toistaiseksi ainoaan levynsä "Parhaat" vuonna 2002. Vuonna 2004 ilmestyi "Ghetto Blaster vol. 1" -niminen reggae kokoelma-albumi, jonka tuotannosta vastasi Nopsajalan lisäksi DJ Svengali. Samana vuonna ilmestyi Salamaryhmä -yhtyeen albumi "Kaikki on mahollista".


title: Nopsajalka

text: Nopsajalka julkaisi ensimmäisen oman sooloalbuminsa, "Tontilla taas", lokakuussa 2006 Monsp Recordsin kautta. Albumi sijoittui Suomen virallisen listan 32. sijalle ja pysyi listalla kaksi viikkoa. 30. elokuuta 2008 Nopsajalka julkaisi "Villi inkkari" -nimisen mixtapen. Nopsajalan toinen sooloalbumi, "5 sormee", julkaistiin Monsp Recordsin kautta 11. maaliskuuta 2009 ja se debytoi julkaisuviikollaan (12/2009) Suomen virallisen listan sijalla 16. Albumin kappaleesta "Lanteilla" julkaistiin musiikkivideo, jolla vierailee rap-artisti Super Janne. Nopsajalan kolmas studioalbumi, "Kuningas soundi", julkaistiin 25. elokuuta 2010. Se sijoittui julkaisuviikollaan (35/2010) Suomen virallisen listan sijalle 29 pysyen listalla kaksi viikkoa. Albumin kaikki kappaleet on tehty Nopsajalan ja DJ Svengalin järjestämällä Kuningassoundi-klubilla Helsingin Vanhassakaupungissa. "Kuningas Soundin" kappaleesta "Paineet tippuu" julkaistiin musiikkivideo loppukesästä 2010. Kappaleella vierailee rap-artisti Asa.


title: Nopsajalka

text: Nopsajalka, rap-artisti Juno ja tuottaja Jonas W. Karlsson muodostivat Elokuu -nimisen yhtyeen loppuvuodesta 2011. Yhtyeen ensimmäinen single "Soutaa huopaa" julkaistiin digitaalisesti 20. tammikuuta 2012 ja yhtyeen debyyttialbumi "Hääväki saapuu" julkaistiin 11. huhtikuuta 2012. Albumi nousi Suomen virallisen listan toiselle sijalle julkaisuviikollaan. Albumilta on julkaistu toinenkin single kappaleesta "Saatilla". Monsp Records julkaisi Nopsajalan uuden singlen "Periaatteen miehii" 8. helmikuuta 2012 ja Nopsajalan uusi musiikkivideo kappaleesta "School Dayz" julkaistiin 2. huhtikuuta 2012. Toukokuun lopulla julkaistiin Nospajalan single kappaleesta "Nousta lentoon", joka jäi Nopsajalan viimeiseksi soolokappaleeksi. Elokuun kolmas single julkaistiin elokuussa 2012 kappaleesta "Kullankaivaja".


title: Nopsajalka

text: Elokuu -yhtye julkaisi helmikuussa 2013 singlenä kappaleen "Tänään lähtee". Kappaleesta julkaistiin myös musikkivideo. Singleä seurasi yhtyeen toinen pitkäsoitto, "Pöytä on katettu", joka julkaistiin 24. toukokuuta 2013. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle kahdeksan. Albumin toinen single "Valvoo" julkaistiin kesällä musiikkivideon kera.


title: Nopsajalka

text: Elokuun jäätyä tauolle maaliskuussa 2014 Nopsajalka ilmoitti julkaisevansa kaksi kokopitkää albumia, "Sun" ja "Mun", jotka yhdessä muodostavat kokonaisuuden nimeltä "Sun & Mun". "Sun" -albumi julkaistiin Kuuluuks-levy-yhtiön kautta 14. maaliskuuta 2014. Se nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan 15. sijalle. Albumin ensimmäinen single "Nautintoo" julkaistiin lokakuussa 2013 ja toinen single "Lupaan olla" 28. helmikuuta 2014. Jälkimmäinen single sijoittui Suomen virallisen singlelistan toiselle ja Latauslistan ensimmäiselle sijalle ja myi kultaa toukokuussa 2014. "Mun"-albumi julkaistiin huhtikuussa vuonna 2015.


title: Nopsajalka

text: Vuonna 2016 Nopsajalka julkaisi Armada -EP:n. EP:llä on enemmän modernia elektropopia.


title: Nopsajalka

text: Nopsajalka on viime aikoina tehnyt musiikkia myös muille artisteille kuten Junolle, jonka 050187-albumilla on pari hänen säveltämää biisiä, Heikki Kuulalle ja Ghettoblaster Sound Volume 1-levylle.


title: Nopsajalka

text: Nopsajalka asuu Helsingin Arabianrannassa vaimonsa kuvataiteilija Taina Hakalan kanssa. Heillä on neljä lasta.


title: VL Kotka

text: VL Kotka oli suomalainen Valtion lentokonetehtaan valmistama yksimoottorinen kaksipaikkainen meritoiminta- ja kevyt pommikone. Kotka suunniteltiin kalliiksi osoittautuneen Blackburn Riponin kevyemmäksi ja halvemmaksi kotimaiseksi vastineeksi korvaamaan ilmavoimien vanhentuneita IVL A.22 Hansoja. Konetyyppi oli ainoa Suomessa suunniteltu sotakone, joka vastasi tilaushetkellä muun maailman sotilaskoneiden tasoa. Suomen ilmavoimilla oli käytössään kuusi kahdessa sarjassa valmistettua Kotkaa vuosina 1930–1945.


title: VL Kotka

text: VL Kotkan ensimmäinen suunnitelma toimitettiin puolustusministeriön tekniselle osastolle huhtikuussa 1930. Lentokonetehdas toivoi suunnitelman saatekirjelmässä asian nopeaa käsittelyä, jotta konetyypin prototyyppi saataisiin valmiiksi alkavalla avovesikaudella. Kotkaa lähdettiin suunnittelemaan brittiläisen Westland Wapitin pohjalta; Kotka sai esimerkiksi päämittansa Wapitista. Konetyypin hyötykuormaksi laskettiin tuhat kilogrammaa ja moottoriksi valittiin 450–500 hevosvoimainen ilmajäähdytteinen tähtimoottori.


title: VL Kotka

text: Konetyypin ensimmäiseen versioon valittiin moottoriksi 420 hevosvoiman suoravetoinen Jupiter 9Ab ja koneesta päätettiin tehdä pääasiassa puurakenteinen. Aseistukseksi Kotkaan valittiin runkoon sijoitetut ohjaajakonekiväärit, tähystäjän liikuteltava kaksoiskonekivääri ja 300 kilogramman pommikuorma. Tehdas arvioi konetyypin prototyypin hinnaksi 450 000 markkaa ja sarjakoneitten 350 000 markkaa per kone.


title: VL Kotka

text: Puolustusministeriö päätyi puoltamaan Kotkan prototyypin rakentamisen aloittamista yleisesikunnan neuvottelutilaisuudessa toukokuun alulla 1930. Puolustusministeri Juho Niukkanen hyväksyi 450 000 markan määrärahan vielä saman kuun lopulla.


title: VL Kotka

text: Kotkan suunnitteluun tarvittiin koko piirustuskonttorin panosta projektin tiukan aikataulun takia. Suunnittelutyöhön käytettiin noin 10 700 työtuntia, ja piirustuksia syntyi kaikkiaan 830 kappaletta vuodessa. Konetyypin tuotantoon tarvittavia työvälineitä ja osia alettiin valmistella toukokuussa 1930 pelkkien luonnosten pohjalta, mutta kiire kostautui kokoamisvaiheessa osien huonona yhteensopivuutena. Kotka varustettiin vielä elokuussa 1930 Handley-Page-tyyppisillä solakoilla puolustusministeriön kehotuksesta.


title: VL Kotka

text: Kotkan prototyypin (KA-144) koelento-ohjelmassa koetuista epäkohdista huolimatta ilmavoimat esitti puolustusministeriölle viiden koneen koesarjan tilaamista joulukuussa 1930. Koekoneisiin oli tarkoitus hankkia eritehoiset moottorit ja kokeilla erilaisia rakenneratkaisuja, muun muassa erilaisia siipiprofiileja. Koesarjan koneiden odotettiin valmistuvan seuraavaan avovesikauteen mennessä. Koneiden tilaus tehtiin vielä saman kuun lopulla ja koneita varten varattiin 1,6 miljoonaa markkaa. Piirustuskonttori aloitti työt sarjan parissa tilauksen jälkeen, ja sarjan kokoonpano käynnistyi kevättalvella 1931. KA-144 otettiin myös tammikuussa 1931 tehtaalle muutostöitä varten. Koneen runkoa jatkettiin puolella metrillä ja ohjaimia säädettiin. Kone sai alleen myös kellukkeiden sijaan sukset. Muutostyöt tuottivat tehtaalle 100 000 markan tappion.


title: VL Kotka

text: Koesarjan tuotantoa haittasivat konesarjaan esitettyjen muutosehdotusten runsaus ja sarjan pieni konemäärä. Tehdas esittikin puolustusministeriölle maaliskuussa 1931 lähettämässään kirjelmässä lisäkoneiden tilausta vaikeutuvan työtilanteensa takia. Prototyypin ongelmat oli sen mukaan jo tuolloin poistettu. Kotkien moottoritilausten toimitukset myös viipyivät, eikä koneiden suuritöisiä nokkarakenteita voitu alkaa valmistamaan ennen moottorien saapumista. Rungot jumittuivat keskeneräisinä kokoonpano-osastolle.


title: VL Kotka

text: Koesarjan moottorien toimitusten alettua koneet saatiin valmiiksi toukokuun ja lokakuun 1931 välisenä aikana. Sarjan ensimmäinen kone sai prototyypin tapaan vajaatehoisena Jupiter 9Ab -moottorin. Koneet KA-146 ja -148 saivat 429 kilowatin (575 hv) Pratt & Whitney R-1690-B Hornet -moottorin ja KA-147 ja -149 saman tehoisen Wright R-1820-E Cyclonen. Koneiden valmistukseen kului kaikkiaan 80 000 työtuntia, eli 16 000 tuntia per kone, mikä oli Sääskeen nähden nelinkertainen ja Riponiin noin puolet.


title: VL Kotka

text: Koesarjan viimeiseen Kotkaan KA-149 tehtiin erilaisia kokeiluluontoisia muutoksia muihin koesarjan koneisiin nähden. Koneeseen valittiin esimerkiksi siipiprofiiliksi Riponissa käytetty R.A.F. 28, minkä lisäksi koneeseen asennettiin Merilentoaseman komentajan, everstiluutnantti Rekolan toivomuksesta townend-rengas ja pyöräsuojat, joista tosin luovuttiin myöhemmin, sillä townend-rengas sai moottorin sylinterinpäät kuumenemaan ja pyöräsuojukset keräsivät kuraa ja loskaa.


title: VL Kotka

text: Lentokonetehdas perusti vuoden 1932 alulla neuvottelukunnan pohjustamaan kolmannen Kotka-sarjan suunnittelutöitä. Neuvottelukunnan tehtäväksi tuli käsitellä ilmavoimien esikunnan Merilentoeskadeerin ja Erillisen Maalentolaivueen miehistöillä teettämät arvostelut käytössä olevista Kotkista. Joukko-osastoilta saatiin ristiriidassa olevia arvosteluja, joista muodostui lopulta yli sata toimenpide-ehdotusta koskien esimerkiksi koneen mittariston sijoittelua, voimalaiteasennusta, rakenteellisia vahvistuksia ja lento-ominaisuuksia. Selvää muutosohjelmaa ei ristiriitaisten ehdotusten pohjalta pystynyt kokoamaan, ja aiemmin valmistettuihin Kotkiin tehtiin vain välttämättömiksi katsotut muutokset.


title: VL Kotka

text: III-sarjan Kotkien suunnittelussa lähdettiin lähes puhtaalta pöydältä, ja esimerkiksi koneen runkorakenteeksi valittiin hitsattu teräsputkirunko. Uuden Kotka-sarjan valmistusta puolsi etenkin ilmavoimien teknisen toimiston vastaava päällikkö, Reino Rissanen, joka pyrki kiinnittämään puolustusministeriön huomion edelleen käytössä olleiden Hansojen loppuun lennettyyn kuntoon sekä siihen, ettei ulkomailla valmsitettu lähtökohtaisesti kellukkeille, pyörille ja suksille soveltuvia konetyyppejä. Rissanen piti Kotkia jo tarpeeksi tyydyttävinä ominaisuuksiltaan.


title: VL Kotka

text: Kolmannen sarjan suunnittelun valmistelun aikoihin tehtaan toimintaa jarruttivat sen sisällä käynnissä olleet Oeschin komitean puhdistukset. Tehtaan toimitusjohtaja Asser Järvisen erottaminen oli käynnissä ja Kurt Berger oli vetäytymässä samoihin aikoihin piirustuskonttorin päivittäisistä toiminnoista. III-sarjaa käsitelleet viimeiset merkinnät tehtaan kirjoissa päivättiin lokakuulle 1932.


title: VL Kotka

text: III-sarjan peruuntumiseen johtivat pääasiassa tehtaalla käynnissä olleet henkilöstömuutokset, Nymanin komitean esiin tuomat puutteet tehtaan konstruktiotoiminnassa ja ilmavoimien doktriinin kallistuminen maakoneisiin.


title: VL Kotka

text: Kotkan prototyyppi KA-144 koottiin 30. syyskuuta 1930, ja Uuno E. Mäkelä lensi sen ensilennon seuraavana päivänä Kurt Bergerin kanssa. Koelennon perusteella Kotkan uinti oli lähdössä moitteetonta, startissa se pyrki nostamaan nokan väkisin pystyyn. Kone pyrki kallistumaan voimakkaasti irtoamisen jälkeen, ja Mäkelä joutui työntämään ohjaussauvan täysin eteen ja oikealle. Koneen moottori sammui jonkin aikaa lennon alkamisen jälkeen 300 metrin korkeudessa. Pienellä ylinopeudella tehty pakkolasku onnistui, ja KA-144 hinattiin moottoriveneellä Suomenlinnaan.


title: VL Kotka

text: Prototyypin Jupiter-moottorista ei löytynyt suoraan kiinnileikkaamisen syitä, ja kone sai ensilentoa seuranneena yönä uuden moottorin. Myös KA-144:n siipien virityskulmiin ja ohjainten välityksiin tehtiin muutoksia ensilennolla tehtyjen havaintojen pohjalta. Kotkaa esiteltiin 2. lokakuuta asiakkaiden edustajille, ja paikalla oli muun muassa yleisesikunnan päällikkö kenraalimajuri K. M. Wallenius. Esittelylento sujui ensilentoa huomattavasti paremmin, ja Mäkelä saattoi tehdä nopeita ohilentoja ja ylösvetoja katsojien edestä.


title: VL Kotka

text: Huomattavasti parantuneista lento-ominaisuuksista huolimatta Mäkelä ei vieläkään ollut tyytyväinen koneen siivekkeisiin ja kokeili seuraavalla lennollaan niitä lisää. KA-144:n moottori leikkasi kiinni kuitenkin jo startissa, minkä seurauksena moottoriongelmien syytä ruvettiin etsimään koneen järjestelmistä. Vika onnistuttiin lopulta paikallistamaan Kotkan öljysäiliöön, jonka pohjalle oli valmistuksen aikana päässyt putoamaan sulaa tinaa. Tina saattoi liikkuessaan tukkia moottorin öljyputken suun. Suurin moottoriongelmien takana ollut syy oli tosin todennäköisesti tankin suunnitteluvirhe, sillä öljyn syöttöputki oli asennettu tankin etureunaan, mikä esti nousuasennossa öljyn virtauksen säiliöstä, jollei se ollut aivan täysi.


title: VL Kotka

text: Korjausten jälkeen Mäkelä aloitti koneen saavutusarvojen määrittämisen. KA-144:n huippunopeudeksi mitattiin vain 170 kilometriä tunnissa lokakuussa 1930 suoritetuissa nopeuskokeissa. Nousukokeissa nousuajan arvoja ei pystytty määrittämään moottorin ylikuumenemisen takia. Mäkelä ei ollut edelleenkään tyytyväinen Kotkan lento-ominaisuuksiin, vaikka tehdas oli jo valmis luovuttamaan KA-144:n palveluskäyttöön. Eversti Väinö Snellman lensi Kotkalla Mäkelän pyynnöstä, ja hänen arvionsa koneen lento-ominaisuuksista oli lähes identtinen Mäkelän arvion kanssa. Tehdas alkoi kiireellä tehdä KA-144:ään muutoksia, ja se ilmoitti ilmavoimien esikunnalle olevansa valmis Kotkan luovutukseen vielä saman vuoden marraskuussa.


title: VL Kotka

text: Luovutetun Kotkan siiveketehon tiedettiin olevan riittämätön ja potkurin tiedettiin antavan vain haluttuja arvoja matalammat saavutusarvot. Tehtaan kirjeenvaihdon mukaan luovutuksen tarkoituksena olikin enemmän saada asiakkaan lausuntoja koneesta ennen kelirikon alkamista. Lentokonetehdas lupautui tekemään kaikki tarpeelliset muutokset KA-144:n maakoneeksi muuttamisen yhteydessä.


title: VL Kotka

text: Ilmavoimat koelensi Kotkaa luovutuksen jälkeen ja kokosi koneeseen liittyvät kommenttinsa 15 kohdan kirjelmään, jossa koneelle mainittiin 11 heikkoutta ja 4 vahvuutta. Epäkohtina pidettiin esimerkiksi koneen huonoa ohjattavuutta, heikkoa liitokykyä, ohjainlaitteiden sijoittelua ohjaamossa sekä pienempää huippunopeutta ja nousukykyä. Ilmavoimat tiedusteli kirjelmässä myös tehtaalta, paranisivatko konetyypin suoritusarvot Pratt & Whitney Hornet- tai Wright Cyclone -moottoriin siirtymällä. Epäkohdistaan huolimatta ilmavoimat piti Kotkaa yleisesti rooliinsa soveltuvana ja ominaisuuksiltaan tyydyttävänä.


title: VL Kotka

text: KA-144 palautettiin koelentokäyttöön tammikuun 1931 lopulla muutostöiden jälkeen. Koneen pikaisesti suunniteltu ja rakennettu maalaskuteline ei kuitenkaan kestänyt lentotoiminnan rasitusta, ja sukset kääntyivät sivulle startissa. Tehdas korjasi ongelman asentamalla laskutelineeseen lisätuet, ja koelentoja päästiin jatkamaan helmikuun alulla. Konetta koelentänyt luutnantti Mäkelä totesi lausunnossaan lento-ominaisuudet tyydyttäviksi.


title: VL Kotka

text: Koesarjan Kotkat KA-145–KA-149 luovutettiin valmistumisensa jälkeen Merilentoeskadeerin ja Erillisen Maalentolaivueen koekäyttöön. KA-145 lähetettiin toukokuussa 1931 Tukholman kansainväliseen ilmailunäyttelyyn Sääski SÄ-130:n kanssa. Lento Tukholmaan piti tehdä välilaskutta, mutta luutnantti Mäkelän lentämä Kotka ja Georg Jäderholmin lentämä Sääski joutuivat tekemään välilaskun huonon sään takia Ahvenanmaalle. Lentokoneiden lisäksi Suomen osastolla esiteltiin potkureita ja suksia.


title: VL Kotka

text: Koesarjan Kotkiin oltiin tyytyväisiä ilmavoimissa, sillä everstiluutnantti Mäkelä ja insinöörikapteeni Kuusinen esittivät Ilmavoimien esikunnalle marraskuussa 1931 lähettämässään kirjeessä pienen lisäsarjan tilausta.


title: VL Kotka

text: Kotkien lentokäytössä parhaaksi moottoriksi osoittautui Cyclone, jolla varustettiin kaikki muut kahta ensimmäistä konetta lukuun ottamatta maaliskuusta 1934 lähtien. Riponin R.A.F. 28 -profiilisilla siivillä varustettu KA-149 oli lento-ominaisuuksiltaan selvästi muita Kotkia parempi.


title: VL Kotka

text: Kotkia käyttivät ensin vuosina 1930–1938 neljä ilmavoimien yksikköä: Erillinen Maalentolaivue (Er.MLL), Merilentoasema (MeLAs), Merilentoeskadeeri (MeLE), sekä 2. Erillinen Merilentolaivue (2. Er.MLL), joka uudelleen nimettiin heinäkuussa 1933 Sortavalan Lentoasema 3:ksi. Joulukuussa 1938 Kotkat määrättiin pyöräkoneiksi ja kellukkeiden korjaustilaukset kiellettiin. Tammikuusta 1938 alkaen Kotkat siirtyivät eri lentolaivueiden käyttöön. Niitä käyttivät talvi- ja jatkosodan aikana 12 ilmavoimien lentolaivuetta. Konetyypin viimeinen käyttäjä oli Lentosotakoulu, jonka vahvuuteen viimeinen lentokuntoinen Kotka, KA-148 kuului marraskuusta 1944 tammikuulle 1945.


title: VL Kotka

text: KA-144 vaurioitui korjauskelvottomaksi toukokuussa 1938 osuessaan puhelinlankoihin Utissa, mistä huolimatta miehistö selvisi vammoitta. KA-146 poltettiin maaliskuussa 1940 Värtsilässä, kun konetta ei saatu lennettyä pois Neuvostoliitolle välirauhassa luovutetulta alueelta. Kotkien ainoan kuolonuhrin vaatinut onnettomuus sattui syyskuussa 1941, kun KA-145 teki pakkolaskun Kokemäenjokeen ja koneen kyydissä ollut matkustaja hukkui. Koneyksilö KA-147 vaurioitui hinausvaijerin jäädessä kiinni puihin Vesivehmaalla heinäkuussa 1943. Loput kaksi konetta, KA-148 ja KA-149 poistettiin lopulta ilmavoimien vahvuudesta loppuun lennettyinä 1945. Konetyypin viimeinen lento tehtiin 26. helmikuuta 194 koneella KA-148, joka oli käyttöikänsä aikana kerännyt 1 582 lentotuntia. Konetyypin kaikilla yksilöillä lennettiin ilmavoimissa kaikkiaan 7 106 tuntia.


title: VL Kotka

text: II-sarjan kone KA-147 vaurioitui heinäkuussa 1943 Vesivehmaalla, ja koneen jäänteet ovat olleet nähtävillä Päijät-Hämeen ilmailumuseossa.


title: VL Kotka

text: Kotkan rakenne muistutti paljon Sääskeä. Sen runko ja siivet olivat puurakenteiset ja kangaspäällysteiset. Koneen runko oli suhteellisen leveä muihin konetyyppeihin nähden, minkä oli tarkoitus mahdollistaa ohjaajan ja tähystäjän liikkuminen sivusuunnassa pommitus- tai kuvaustehtävien aikana. Leveästä rungosta oli tosin enemmän haittaa kuin hyötyä, sillä se haittasi näkyvyyttä ohjaamosta. Koneen porrastettu siipi nostettiin prototyypin jälkeen valmistetuissa II-sarjan koneissa kymmenen senttimetriä ylemmäs näkyvyyden parantamiseksi. Kellukkeilla varustetuissa Kotkissa käytettiin kahta kelluketyyppiä, joihin tehtiin lisäksi pieniä koneyksilökohtaisia muutoksia.


title: VL Kotka

text: Konetyypin eri yksilöissä käytettiin kolmea eri moottorityyppiä, Jupiter 9Ab:tä, Pratt & Whitney R-1690-B Hornetia ja Wright R-1820-E Cyclonea. Potkurina Cyclonella varustetuissa koneissa käytettiin Hamilton Standardin DWG No 35 B2-2 -metallipotkuria. Aseistuksena koneessa oli ohjaajan ja tähystäjän konekiväärit ja pommeja, minkä lisäksi se voitiin tiedustelulentoja varten varustaa Eagle-kameralla.


title: Hyötysuhde

text: Hyötysuhde (tunnus formula_1) on fysikaalinen dimensioton suure, joka kertoo suhdelukuna, kuinka suuri osa järjestelmään syötetystä energiasta voidaan hyödyntää varsinaista tarkoitusta varten.


title: Hyötysuhde

text: Esimerkiksi, kun ihminen työntää laatikkoa ylös kaltevaa lankkua pitkin, kaikki energia ei muutu potentiaalienergiaksi. Osa energiasta muuttuu kitkan vaikutuksesta lämpöenergiaksi, joka on tarkoituksen kannalta hukkaan heitettyä energiaa. Tällöin hyötysuhde on laatikon saaman potentiaalienergian ja ihmisen käyttämän työntöenergian suhde.


title: Hyötysuhde

text: Hyötysuhde määritellään hieman eri tavoin riippuen koneen rakenteesta. Käsitellään seuraavaksi mekaanisen koneen ja lämpövoimakoneen hyötysuhteita:


title: Hyötysuhde

text: Mekaaninen hyötysuhde formula_1 (eeta) määritellään:


Hyötysuhde


title: Hyötysuhde

text: missä formula_4 on koneeseen syötetty työ ja formula_5 on koneen tekemä työ sekä formula_6 on koneeseen tuleva teho ja formula_7 koneesta ulos tuleva teho. Tilannetta on havainnollistettu yllä olevassa kuvassa, missä kone K tarvitsee työn formula_4, jotta se tekisi työn formula_5. Kone hukkaa energian formula_10.


title: Hyötysuhde

text: Tästä määritelmästä ei selviä, mitä tarkoitetaan koneen tekemällä työllä. Esimerkiksi kone, joka tuottaa 30 prosentilla siihen syötetystä energiasta lämpöä ja lopulla leluja, voidaan tulkita sataprosenttisen tehokkaaksi, jos konetta käytetään myös tehtaan lämmitykseen. Käytännössä mekaaninen hyötysuhde on aina välillä [0,1). Ihannetapauksessa η=1 koneesta ei tulisi lainkaan sivutuotteita, vaan kaikki energia voitaisiin hyödyntää koneen varsinaiseen tarkoitukseen.


title: Hyötysuhde

text: Millään koneella ei voi olla hyötysuhdetta η > 1, sillä energiaperiaatteen mukaan universumin energiamäärä on vakio. Muussa tapauksessa kone voisi tuottaa itselleen energiaa omaa käyntiään varten ja vielä sen jälkeen tuottaa jotain muuta tuotetta. Tämä olisi jonkinlainen ikiliikkuja.


title: Hyötysuhde

text: Terminen hyötysuhde määritellään


title: Hyötysuhde

text: missä formula_12 on koneesta saatava työ kun siihen syötetään lämpöenergia formula_13 lämpövarastosta. Tämä voidaan kirjoittaa myös muodossa


title: Hyötysuhde

text: missä formula_15 on koneesta siirretty lämpöenergia kylmään varastoon. Lämpövarastona voisi toimia esimerkiksi hiilipannu ja kylmävarastona tyypillisesti ulkoilma tai vesi. Aluksi voi vaikuttaa siltä, että tämä määritelmä ei olisi samanhenkinen kuin mekaanisen hyötykertoimen määritelmä. Jos asia kuitenkin tulkitaan siten, että kaikki lämpö, mitä ei hyödynnetä koneessa, on hukkaan heitettyä, niin huomataan, että periaate on sama. Tässä on siis otettu kantaa siihen, mikä on koneen tarkoitus, päinvastoin kuin lelukone-esimerkissä.


title: Hyötysuhde

text: Yhtälöstä nähdään suoraan, että suurin mahdollinen hyötykerroin saadaan, kun formula_16 eli kaikki lämpöenergia kyetään hyödyntämään. Tämä ei ole mahdollista, koska alemman lämpövaraston lämpötila pitäisi olla 0 K (absoluuttinen nollapiste), jota ei pystytä saavuttamaan. Käytännössä terminen hyötysuhde on usein alle puolet.


title: Hippa (mytologia)

text: Hippa eli Hiippa eli Hiippo eli Vippo eli Viipeli Viippo on suomalainen taruolento, metsänhaltija.


title: Hippa (mytologia)

text:
Monissa metsämiehen loitsuissa Hipalta pyydetään riistaa. Paimenten loitsuissa Hippaa käsketään pitämään karhut erossa karjasta. Hippa koettiin usein parrakkaaksi miesolennoksi ja metsän kuninkaaksi, kuten käy ilmi seuraavista yleisistä loitsun säkeistä:
Satunnaisesti Hippa saattoi olla myös nainen:


title: Hippa (mytologia)

text: Hippa-nimitys tulee mahdollisesti olennon hiippalakista, korkeasta suiposta päähineestä. Myös hippa-leikki on saanut nimensä siitä, että pelivälineenä on joskus käytetty korkeaa hattua.


title: Hippa (mytologia)

text: Kotikissan kerrotaan syntyrunoissa saaneen alkunsa saunan kiukaalta halliparran hautomana. Kissa ruumiin osat tulivat sudesta, kyykäärmeestä ja neidosta.


title: Hippa (mytologia)

text: Hippa on runoissa yhdistetty toisinaan Kuippanaan.


title: Soul Captain Band

text: Soul Captain Band eli SCB oli helsinkiläinen reggae-musiikkia soittava orkesteri. Sen perustivat kitaristi Seppo Salmi (Seppo Paarma), kosketinsoittaja Tommi Tikkanen (Bommitommi), kitaristi Jori Hulkkonen, basisti Kari Hulkkonen ja laulaja Jukka Rousu (Jukka Poika) vuonna 1997.


title: Soul Captain Band

text: Yhtye on esiintynyt myös nimellä Ylivoima, jolla se toimi Pelle Miljoonan "Todistaja"-levyllä. Lastenyhtye Paukkumaissin, sekä Jukka Pojan ja Raappanan taustayhtye Sound Explosion Bandin kokoonpano on lähes sama kuin SCB:n.


title: Soul Captain Band

text: Vuonna 2002 Jukka Poika ilmoitti, ettei jatka yhtyeen riveissä.


title: Soul Captain Band

text: 1997: Soul Captain Band perustetaan. Yhtyeen ydinryhmä on tässä vaiheessa kitaristi Seppo Salmi, kosketinsoittaja Tommi Tikkanen, kitaristi Jori Hulkkonen, basisti Kari Hulkkonen sekä laulaja Jukka Rousu. Rumpalit vaihtelevat matkan varrella.


title: Soul Captain Band

text: 1999: Soul Captain Band julkaisee neljän kappaleen omakustanne-EP:n ja keikkailee ahkerasti.


title: Soul Captain Band

text: 2000: Yhtyettä pyydettiin mukaan Amnesty Internationalin julkaisemalle juhlavuosikokoelmalle. Suomenlinnan Seawolf-studiolla äänitetty Hiski Salomaan ”Vapauden kaiho” päätyy nimikappaleeksi ja kokoelma julkaistaan alkuvuodesta 2001.


title: Soul Captain Band

text: 2001: "Jokaiselle tulta" -albumin äänitykset Suomenlinnassa alkoivat. Levy julkaistiin loppuvuodesta ja se nousi albumilistalla sijalle 6. Levyn singlet soivat radiossa. Yhtye lopettaa keikkailun lokakuussa, ennen levyn ilmestymistä.


title: Soul Captain Band

text: 2002: Kapteeni Ä-ni eli Soul Captain Bandin jäsenet Antti Nopsajalka ja Jukka Poika julkaisevat levyn ja keikkailevat runsaasti. Yhtye on puolisen vuotta toimettomana, kunnes levy-yhtiö Wolfram ehdottaa levyn tekemistä Pelle Miljoonan kanssa. Yhtye ottaa levyntekoa varten uuden nimen Ylivoima ja "Todistaja"-albumi julkaistaan syksyllä. Jukka Poika ilmoittaa, ettei halua enää tehdä yhtyeen kanssa yhteistyötä.


title: Soul Captain Band

text: 2003: Pelle Miljoonan kanssa tehdään Suomen-kiertue alkuvuodesta. Lämmittelysettinä omat laulajat Antti Nopsajalka, Seppo Paarma sekä yhtyeeseen liittynyt Papa Zai esittävät omia kappaleitaan. Kiertue on onnistunut, vaikka Pellen läsnäolo herättää monenlaisia ajatuksia vakikuuntelijoiden keskuudessa. Loppuvuoden yhtye treenailee omaa settiään ja mukaan liittyy myös Saganor-yhtyeen entinen laulaja, marokkolaissyntyinen Momo Cat. Muutamia keikkoja tehdään Ylivoima-nimellä. Jukka Poika & Kompostikopla -nimellä julkaistaan pitkäsoittolevy, jolla on myös kolme Soul Captain Bandin soittamaa rytmiä kappaleissa ”Paras kylvää rakkautta”, ”Omaan tahtiin” sekä ”Nätti”.


title: Soul Captain Band

text: 2004: Yhtye äänittää Suomenlinnassa uuden albumin. Levyn julkaisun myötä päätetään jatkaa vanhalla nimellä Soul Captain Band. Levyn äänitykset onnistuvat yli odotusten ja pohjat syntyvät ydinryhmän voimin kahdessa päivässä. Ensimmäinen single julkaistaan maaliskuussa, albumi huhtikuussa.


title: Soul Captain Band

text: 2007: yhtyeen raunioille perustettiin Sound Explosion Band.


title: Soul Captain Band

text: 2009 "Jokaiselle tulta" myy kultalevyyn oikeuttavan määrän. Yhtye juhlistaa kultalevyä tekemällä juhlakiertueen levyn kokoonpanolla.


title: Seppo Paarma

text: Paarma (oikealta nimeltään Seppo Salmi) on suomalainen reggaeartisti ja useista rytmimusiikkiyhtyeistä tunnettu kitaristi. Hänestä käytetään epävirallisissa yhteyksissä toisinaan myös artistinimeä Seppo Paarma.


title: Seppo Paarma

text: Paarma julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Pidä liekkis" syksyllä 2005. Hän on lisäksi ollut mukana vokalistina muun muassa Salamaryhmässä ja Komposti Soundin mikkimiehenä. Vuonna 2002 Paarma esiintyi Nopsajalan kanssa Pelle Miljoonan ja Ylivoiman yhteisalbumilla kappaleessa ”Tahmea ansa”. Hänet tunnetaan myös muusikkona ja vokalistina lastenmusiikkiyhtyeestä Paukkumaissi. Kitaristina ja säveltäjänä Seppo Salmella on lukuisia levytyksiä, mm. Soul Captain Bandin, Jukka Pojan, Raappanan, Reino & The Rhinosin, Paukkumaissin ja Nopsajalan albumit. Hän soittaa kitaraa myös Chisun yhtyeessä.


title: ETTH

text: ETTH (Ethernet To The Home) on Telesten kehittämä tekniikka, jolla mahdollistetaan kaapeliverkkojen ylitse kotitalouksille 100 megabitin Internet-yhteydet. ETTH tavoittaa kotikäyttäjät ilman erillistä päätelaitetta.


title: Jukka Poika ja Jenkkarekka

text: Jukka Poika ja Jenkkarekka on Jukka Rousun eli Jukka Pojan ja taustaorkesterin muodostama reggae-henkistä musiikkia soittava kokoonpano. Yhtye toimi aluksi muutamia kuukausia nimellä Jukka Poika ja Kompostibändi, mutta vaihtoi nimeään miehistövaihdosten jälkeen vuoden 2004 vaihteessa.


title: Jukka Poika ja Jenkkarekka

text: Yhtye on julkaissut pitkäsoitot "Vapautunut viihdyttäjä" ja "Apajilla" sekä singlet "Juokse sinä humma" ja "Joka maataan viljelee..", jälkimmäisen myös vinyylinä. Lisäksi neljä kappaletta on julkaistu yhtyeen verkkosivujen itsepalvelumyymälässä.


title: Jukka Poika ja Jenkkarekka

text: Yhtye on ollut tauolla vuodesta 2006.


title: Tommi Tikkanen

text: Tommi Tikkanen (s. 25. helmikuuta 1980 Helsinki) on helsinkiläinen musiikkituottaja, säveltäjä ja DJ. Tommi Tikkanen on toiminut säveltäjänä, tuottajana ja miksaajana mm. Kapteeni Ä-nen, Jukka Pojan, Puppa J'n, Soul Captain Bandin, Raappanan, Reino & The Rhinosin, Jukka Poika ja Kompostikoplan, Paarman sekä Paukkumaissi-lastenmusiikkiyhtyeen levyillä.


title: Tommi Tikkanen

text: Hän on myös tuottanut singlejä, remixejä ja yksittäisiä albumiraitoja useille yhtyeille ja artisteille, kuten JVG, Aurora, Reino Nordin, Nopsajalka, Zion Train, Mariska, Roots Cultivation, Lord Est, Kwan, Uusi Fantasia sekä MattiP. Hänet tunnetaan ensisijaisesti jamaikalaislähtöisen musiikin sekä modernin pop-musiikin tuottajana, mutta tuotantoihin ja sävellyksiin kuuluu myös lastenmusiikkia sekä elokuvamusiikkia (Muutoksii-elokuvan soundtrack). Tikkanen tunnetaan suomalaisissa reggaepiireissä Bommitommina, Komposti sound systemin dj:nä sekä radiotoimittajana Radio Helsingin Kompostiradio - ohjelmassa (2001-2013). Hänellä on Ylivoima-niminen studio Suomenlinnassa ja hän pyörittää lisäksi isompaa Suomenlinnan Studiota. Tikkanen on toiminut myös Sound Explosion Bandin kosketinsoittajana.


title: Energiaperiaate

text: Energiaperiaate on läheistä sukua energian säilymisen laille (josta käytetään myös nimeä energian häviämättömyyden laki), joka on yksi fysiikan yleisistä säilymislaeista. Molemmat ovat fysiikan perustotuuksia. Energiaperiaate kuuluu:


title: Energiaperiaate

text: "Suljetun systeemin alkuenergian ja loppuenergian erotus on systeemin tekemä työ."


title: Energiaperiaate

text: Energiaperiaatteen tärkein sovellusalue on suljettu systeemi. Suljetussa systeemissä aineen määrä on vakio, mutta energia pääsee liikkumaan systeemiin ja systeemistä pois. Esimerkiksi maapallo on riittävällä tarkkuudella suljettu systeemi. Kun systeemin sisäenergian määrä jollakin ajanhetkellä tiedetään, voidaan sen siihen nähden tapahtuneen muutoksen perusteella määrittää systeemiin tehty työ (systeemin tekemä työ, jos muutos on negatiivinen). Energiaperiaatetta voidaan näin soveltaa lukuisiin tilanteisiin.


title: Energiaperiaate

text: Energian säilymisen laki puolestaan muotoillaan yleensä:


title: Energiaperiaate

text: "Eristetyssä systeemissä energian määrä on vakio, se on sama kaikkina ajanhetkinä. Energiaa ei voi syntyä eikä kadota."


title: Energiaperiaate

text: Termodynamiikassa energian säilymislaki tunnetaan "ensimmäisenä peruslakina" eli "ensimmäisenä pääsääntönä".


title: Energiaperiaate

text: Eristetyllä systeemillä tarkoitetaan jonkinlaista tilaa, mistä energia ei pääse karkaamaan tai sinne ei pääse ulkopuolista energiaa.


title: Energiaperiaate

text: Yleisessä muodossaan energian säilymislaki tuli tunnetuksi vasta vähän ennen 1800-luvun puoliväliä. Sitä olivat kuitenkin ennakoineet useat jo aikaisemmin tunnetut luonnonlait. Lain keksimiseen vaikutti myös kokemus, joka osoitti, että kaikki yritykset ikiliikkujan rakentamiseksi epäonnistuivat.


title: Energiaperiaate

text: Vuonna 1638 Galileo Galilei julkaisi tutkimuksena, jonka mukaan eräissä liikeilmiöissä, tilanteissa, esimerkiksi ideaalisen heilurin liikkeessä, suureet, joita nykyisin sanotaan potentiaali- ja liike-energiaksi, jatkuvasti muuttuvat toisikseen, mutta niiden summa pysyy vakiona. Tämä havainto tunnetaan nykyään "Galilein energialakina". Vuosien 1676 ja 1689 välillä Gottfried Wilhelm Leibniz otti käyttöön matemaattisesti määritellyn suureen, jolle hän antoi nimen "vis viva" (elävä voima) ja joka vastaa nykyistä liike-energian käsitettä. Sillä tarkoitettiin kappaleen massan ja sen nopeuden neliön tuloa, tai useamman kappaleen systeemissä näin kullekin kappaleelle (jonka massa on m ja nopeus "v") määritetyn ”elävän voiman” summaa:


title: Energiaperiaate

text: Leibniz kiinnitti huomiota siihen, että tämän suureen kokonaismäärä säilyi monissa tilanteissa, joissa ei esiintynyt kitkaa. Useimmat fyysikot kuitenkin katsoivat, että liikemäärä eli kappaleen massan ja nopeuden tulo oli paljon luonnollisempi mitta ”liikkeen määrälle”, sillä kun vastakkaisiin suuntiin liikkuvien kappaleiden liikemäärät käsitettiin erimerkkisiksi, systeemin kokonaisliikemäärä säilyi silloinkin, kun kappaleiden välillä esiintyi kitkaa. Vasta vähitellen ymmärrettiin, että sekä liikemäärä että liike-energia nykyisellä tavalla määriteltyinä ovat molemmat tärkeitä käsitteitä, ja että molemmat säilyvät esimerkiksi kimmoisissa törmäyksissä.


title: Energiaperiaate

text: Erityisesti insinöörit kuten John Smeaton, Peter Ewart, Karl Hotzmann, Gustave-Adolphe Hirn ja Marc Seguin totesivat, ettei liikemäärän säilymislaki yksinään riittänyt käytännöllisiin laskuihin, vaan sen lisäksi oli käytettävä myös Leibnizin periaatetta. Fyysikot kuten John Playfair kuitenkin väittivät vastaan, ettei Leibnizin ”elävä voima” läheskään kaikissa ilmiöissä säily. Tuolloin ei vielä tiedetty, mitä tälle menetetylle energialle tapahtui. Vähitellen havaittiin, että kitkan hidastaessa liikettä syntyi aina lämpöä, jota alettiinkin epäillä toiseksi ”elävän voiman” ilmenemismuodoksi. Lämmön luonteesta oli kuitenkin pitkään vallalla toinen teoria, jonka mukaan se oli erityistä ainetta, kalorikkia.


title: Energiaperiaate

text: Benjamin Thompson (Rumford) osoitti vuonna 1798, että hankaamalla kappaleita toisiaan vastaan voidaan ne saada kuumenemaan varsin huomattavastikin ja että tällöin kehittynyt lämpömäärä voitiin myös mitata. Tämä johti vähitellen käsitykseen, että tietty lämpömäärä vastaa aina tiettyä määrää mekaanista energiaa. Termiä "energia" käytti tässä merkityksessä ensimmäisenä Thomas Young vuonna 1807.


title: Energiaperiaate

text: Mekaanisen työn käsitteen ottivat fysiikassa käyttöön Gaspard-Gustave Coriolis ja Jean-Victor Poncelet vuosien 1819 ja 1839 välisenä aikana. Molemmat käyttivät sitä erityisesti teknisissä laskuissa. Tähän liittyen he joutuivat kuitenkin määrittelemään myös liike-energian uudestaan siten, että sen arvo oli vain puolet siitä, mitä Leibniz oli nimittänyt ”eläväksi voimaksi”:


title: Energiaperiaate

text: Karl Friedrich Mohr esitti vuonna 1837 julkaisemassaan artikkelissa "Über die Natur der Wärme" ensimmäisten joukossa energian yleisen säilymislain näin: ”54 tunnetun alkuaineen lisäksi fysikaalisessa maailmassa on vain yksi aines, jota sanotaan ”voimaksi” (energiaksi tai työksi). Se voi esiintyä olosuhteista riippuen liikkeenä, kemiallisena affiniteettina, koheesiona, sähkönä, valona tai magnetismina, ja mistä tahansa näistä muodoista se voi muuttua mihin tahansa toiseen.”


title: Energiaperiaate

text:
Nykyisen yleisen säilymislain kannalta erityisen tärkeä keksintö oli lämmön mekaaninen ekvivalentti. Lämmön kalorikkiteorian mukaan lämpöä ei voinut syntyä eikä hävitä, mutta energian säilymislain mukaan mekaaninen energia voi muuttua lämmöksi tai päinvastoin. Mekaanisen ekvivalentin periaatteen nykyaikaisessa muodossaan esitti ensimmäisenä saksalainen lääkäri Julius Robert von Mayer. Mayer päätyi tähän tulokseen ollessaan Alankomaiden Itä-Intiassa (nykyisessä Indonesiassa), jossa hän havaitsi, että hänen potilaidensa veri oli voimakkaamman punaista kuin Saksassa, koska he kuluttivat vähemmän happea ja sen mukaisesti vähemmän energiaa ruumiinlämpönsä ylläpitämiseen kuumassa ilmastossa. Tästä hän päätteli, että sekä mekaaninen työ että lämpö olivat energian muotoja, ja myöhemmin, opiskeltuaan enemmän fysiikkaa, hän johti niiden välille myös kvantitatiivisen yhteyden.
Mayerista riippumatta James Prescott Joule määritti myös lämmön mekaanisen ekvivalentin sarjalla kokeita. Tunnetuimman niistä hän teki lankaan kiinnitetyllä painolla, joka laskeutuessaan sai veteen upotetun pyörän pyörimään. Tällä hän osoitti, että painon laskeutuessaan menettämä potentiaalienergia vastasi tiettyä määrää lämpöä, joka kehittyi veden vastuksen vaikuttaessa pyörään. Vastaavia kokeita teki myös Ludwig A. Colding, joskaan ne eivät saaneet osakseen sanottavaa huomiota hänen kotimaansa Tanskan ulkopuolella.


title: Energiaperiaate

text: Vuonna 1844, William Robert Grove esitti, että mekaaninen työ, lämpö, valo, sähkö ja magnetismi olivat kaikki saman ”voiman” (nykyisen termin mukaan energian) ilmenemismuotoja. Grove esitti teoriansa kirjassa "The Correlation of Physical Forces". Vuonna 1847 Hermann von Helmholtz päätyi Joulen, Sadi Carnot'n ja Émile Clapeyronin aikaisempien tutkimusten perustella samankaltaisiin johtopäätöksiin, jotka hän julkaisi kirjassaan "Über die Erhaltung der Kraft" ("Voiman säilymisestä"). Tämä teos teki energian säilymislain nykyisessä muodossaan lopullisesti yleisesti hyväksytyksi.


title: Energiaperiaate

text: Vuonna 1905 Albert Einstein laajensi vielä oleellisesti energian käsitettä osoittaessaan suhteellisuusteoriansa avulla massan ja energian yleisen ekvivalenssin, joka voitiin ilmaista yhtälöllä E=mc². Tämä osoitti, että energian ja massan säilymislait ovat itse asiassa saman yleisemmän säilymislain erikoistapauksia.


title: Ivan Pavlov

text: Ivan Petrovitš Pavlov (, 26. syyskuuta 1849 Rjazan – 27. helmikuuta 1936 Leningrad) oli venäläinen fysiologian tutkija, joka tunnetaan erityisesti kokeistaan koirilla.


title: Ivan Pavlov

text: Pavlov syntyi Rjazanissa kyläpapin poikana. Hän opiskeli fysiologiaa ja kemiaa Pietarissa ja lääketiedettä keisarillisessa akatemiassa ja valmistui 1879. Vuonna 1881 Pavlov meni naimisiin Mustanmeren laivaston lääkärin tytättären ja opettaja Seraphima ("Sara") Vasilievna Karchevskajan kanssa. Heillä oli yhteensä viisi lasta joista yksi poika, Wirchik, kuoli nuorena sekä kolme poikaa Vladimir, Victor ja Vsevolod. Lisäksi heillä oli tytär Vera.


title: Ivan Pavlov

text: Hän työskenteli Carl Ludwigin alaisuudessa Leipzigissä ja Rudolf Heidenhainin alaisuudessa Breslaussa (nykyisin Wrocław, Puola). Hän palasi Pietariin 1888 ja aloitti itsenäisen tutkimuksen sydämen fysiologiasta ja verenpaineesta koirilla. Vuonna 1890 Pavlov nimitettiin keisarillisen akatemian fysiologian professoriksi. Pavlov toimi Pietarin sotilaslääketieteellisen akatemian professorina 1895–1914.


title: Ivan Pavlov

text: Pavlov arvosteli kommunistista neuvostohallitusta. Hän pyysi vuonna 1922 Leniniltä lupaa muuttaa ulkomaille mutta ei saanut sitä. Hän erosi virastaan 1924 kuullessaan pappien poikien tultua erotetuksi yliopistosta ja sanoi että on itsekin papin poika. Hallitus jatkoi kuitenkin hänen tukemistaan ja kohteli häntä kunnioittavasti.


title: Ivan Pavlov

text: Vuonna 1898 Pavlov aloitti koirilla tutkimukset ehdollisista reflekseistä, joihin hän keskittyi seuraavat kolmekymmentä vuotta. Pavlovin koirien kielelle ripoteltiin lihajauhetta, joka sai aikaan syljeneritystä. Samalla soitettiin kelloa. Pian pelkkä kellon soitto sai aikaan syljenerityksen. Tapahtumaa kutsutaan "ehdollistumiseksi". Ruoka toimii ehdottomana ärsykkeenä ja kellon soitto ehdollisena ärsykkeenä. Syljeneritys vastaa ehdotonta reaktiota. Lukuisia erilaisia ehdollistumiskokeita on sittemmin suoritettu niin ihmisillä kuin eläimillä.


title: Ivan Pavlov

text: Pavlov sai 1904 Nobelin lääketieteen palkinnon ruoansulatusjärjestelmän tutkimisesta.


title: Ivan Pavlov

text: Ivan Pavlovista on tullut nykyaikaisen oppimisteorian kuuluisin nimi ja hänen työnsä on perustana behavioristiselle psykologialle. Pavlov ei koskaan pitänyt itseään psykologina, päinvastoin hän usein halveksi heitä. Pavlovin mukaan kaiken tutkimuksen tuli perustua objektiivisiin, mitattavissa oleviin tosiasioihin. Koirakokeissa tämä mitattava tosiasia oli koiran erittämän syljen määrä.


title: Ivan Pavlov

text: Omasta mielestään Pavlov tutki vain ruuansulatusjärjestelmää. Hänen seuraajansa Neuvostoliitossa ja muualla maailmassa laajensivat ehdollisten refleksien tutkimisen muihin tahattomiin fyysisiin toimintoihin.


title: Sembramänty

text: Sembramänty ("Pinus cembra") on mäntyjen ("Pinus") suvun havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Euraasiassa. Sembramänty jaetaan kahteen alalajiin, alppisembraan ("Pinus cembra" subsp. "cembra") ja siperiansembraan ("Pinus cembra" subsp. "sibirica"). Siperiansembraa jotkut kasvitieteilijät pitävät omana lajinaan "Pinus sibirica".


title: Sembramänty

text: Alppisembra kasvaa luonnonvaraisena Alpeilla ja Karpaateilla. Se kasvaa yleensä 1 500–2 200 metrin korkeudessa ja usein puurajalle saakka. Alppisembra saavuttaa parhaimmillaan 25–35 metrin pituuden ja 1,5 metrin läpimitan. Neulaset ovat viiden kappaleen ryhmissä samassa kääpiöoksassa, pituudeltaan 5–9 cm. Kävyt ovat 4–8 cm ja siemenet 8–12 mm pitkiä. Siemenissä on vain surkastunut siipi ja niitä levittääkin pähkinähakki.


title: Sembramänty

text: Siperiansembra kasvaa luonnonvaraisena Uralvuoristosta itään Siperiassa. Esiintymisalueen pohjoisosissa se kasvaa alhaalla (100–200 m), mutta etelämpänä korkealla vuoristossa (1 000–2 400 m) usein puurajalle saakka. Sillä on hieman suuremmat kävyt kuin alppisembralla. Siperiansembra, joka "pähkinöidensä" vuoksi on tärkeä ravintokasvi, sekoitetaan esimerkiksi käännöksissä usein setriin ("").


title: Sembramänty

text: Sembramänty on suosittu koristepuu, joka on kasvupaikan suhteen vaatimaton, mutta kasvaa luonnostaan aurinkoisilla ja ravinteikkailla paikoilla. Suomessa kasvatetaan lähinnä siperiansembraa, joka on kestävä Pohjois-Pohjanmaalle saakka.


title: Sembramänty

text: Sembra on puulajina pehmeää. Sembraöljyä käytetään voiteisiin. Sembramännyn siemeniä käytetään ruoka-aineena.


title: Vieljärvi

text: Vieljärvi () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Prääsän kansallisen piirin länsiosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vieljärvi on osa historiallista Aunuksen Karjalaa ja se oli Aunuksen kuvernementtiin kuulunut kunta Venäjän keisarikunnan aikaan.


title: Vieljärvi

text: Vieljärven kylä sijaitsee järven rannalla lähellä Hyrsylää ja vanhaa Suomen rajaa 52 kilometriä Prääsästä lounaaseen. Kylä on lähellä Petroskoi-Värtsilä-tietä. Vieljärvellä puhutaan vielä karjalan kielen Viteleen murretta, joka on hyvin lähellä suomen kieltä.


title: Vieljärvi

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1600-luvulla. Jatkosodan aikana kylä oli Suomen miehittämä 1941-1944.


title: Vieljärvi

text: Vieljärven maalaiskunta ("Vedlozerskoje selskoje poselenije") sijaitsee Prääsän kansallisen piirin länsiosassa. Asukasluku vuonna 2010 oli 2100 henkeä. Kuntaa edeltäneellä, nykyistä suppeammalla Vieljärven kylähallintoalueella oli 1 460 asukasta vuonna 1996.Vieljärven maalaiskunta muodostettiin 2006 yhdistämällä entiseen Vieljärven kylähallintoalueeseen Savinovo, Kolatselkä, Kinalahti ja Pultseila.


title: Vieljärvi

text: Venäjän keisarikunnan aikainen Vieljärven kunta sijaitsi Aunuksen Karjalan eteläosassa Aunuksen kihlakunnassa. Se käsitti samannimisen järven ympäristön. Sen naapurikuntia olivat pohjoisessa Säämäjärvi, idässä Pyhäjärvi, etelässä Kotkatjärvi ja Vitele sekä lännessä Tulemajärvi. Kunnassa oli 4 826 asukasta vuonna 1905, lähes kaikki karjalaisia.


title: Vieljärvi

text: Vieljärven kunta lakkautettiin Neuvostoliitossa 1920-luvulla ja liitettiin osaksi Viteleen piiriä. Sittemmin Viteleen piiri on lakkautettu ja Vieljärven alue on siirretty Prääsän piiriin.


title: Vieljärvi

text: Vieljärvi, Jyrkilä, Kirvesjärvi, Tšokkila, Hetsula, Vannikova, Vuohta, Kinnermäki,


title: Olhava

text: Olhava tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vitele

text: Vitele (; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vitelenjoen varrella 40 kilometriä Aunuksesta luoteeseen. Kylässä on 2 000 asukasta ja kunnassa 3 000 (vuonna 2012).


title: Vitele

text: Vitelen kunnan pinta-ala on 1 226 neliökilometriä tai ilman Laatokan vesialuetta 496 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Prääsän piirin Vieljärven kuntaan, idässä Aunuksen piirin Koveran ja kaakossa Alavoisen kuntiin, lännessä Pitkärannan piirin Salmin kuntaan ja etelässä Laatokkaan ja Leningradin alueeseen. Maapinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Vitele

text: Kunta sijaitsee Aunuksen tasangon luoteisosassa. Sen alueella virtaavat Änä- eli Miinalanjoki, Tuuloksenjoki, Vitelenjoki, Nousemajoki (ven. "Novzema"), Keidoja, Lepista, Kanabro-oja, Karoja, Samotuz ja Ylijoki ("Julijegi"). Järviä ovat Laatokan lisäksi Sinemuksa, Perttijärvi ("Pertjarvi"), Nousemajärvi ("Novzemskoje"), Kedjärvi ja Kalijärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluu turve. Kunnan alueella sijaitsee lääkekasvina käytetyn sianpuolukan rauhoitusalue.


title: Vitele

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Zavodan eli Joensuun (ven. "Ustje Vidlitsy") taajama ja kolme kylää: Gaulisto ("Gavrilovka"), Mägöveh ("Verhnjaja Vidlitsa") ja Suurimäki. Toiseksi suurin asutuskeskus on yli 700 asukkaan Joensuu. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 52 % on karjalaisia, 41 % venäläisiä, 3 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Vitele

text: Vitelen asutus on ikivanhaa. Seudulla on paljon rautakauden loppuun ajoittuvia vepsäläistyyppisiä itäisiä kalmistoja, jotka osoittavat sen asukkaiden kuuluneen selvästi erilaiseen kulttuuripiiriin kuin heidän länsipuolellaan asuneet muinaiskarjalaiset.


title: Vitele

text: Vitelen pogosta tunnetaan 1500-luvulta lähtien. 1600-luvulla sen länsipuolelta meni Venäjän ja Ruotsin välinen raja ja vuosina 1917–1940 Venäjän ja Suomen välinen raja. Vitelen kunta eli volosti kuului Venäjän keisarikunnan aikana Aunuksen kuvernementin Aunuksen kihlakuntaan. Se rajoittui pohjoisessa Tulemajärven ja Vieljärven, koillisessa Kotkatjärven ja kaakossa Riipuskalan kuntiin, etelässä Laatokkaan sekä lännessä Suomen puolella sijainneeseen Salmin kuntaan. Volostiin kuuluivat Ala- ja Ylämäen, Kinalahden, Knjassinän, Kuksumäen, Rajakonnun, Tuuloksen ja Ylä-Vitelen kyläkunnat, joissa vuonna 1905 oli yhteensä 5 700 asukasta. Kunnan eteläosassa sijaitsi pieni Säntämän luostari. Vitelen kylässä toimi vuosina 1897–1901 ja 1904–1909 Putilovin tehtaan rautatehdas. Seudulla käytiin taisteluita heimosotien aikana.


title: Vitele

text: Vitelen, Tulemajärven ja Vieljärven volostit yhdistettiin vuonna 1927 Vitelen piiriksi, joka käsitti Kinalahden, Kolatselän, Nälmäjärven, Palalahden, Pultsoilan, Rajakonnun, Suurimäen, Tuuloksen, Vieljärven ja Vitelen kyläneuvostot. Vitelen kyläneuvostoon kuului 14 kylää: Ahponmäki, Härminiemi, Kaapankylä, Maksinanmäki, Männistö, Pikkoila, Pirtoila, Semänniemi, Sepänkylä, Sorpala, Tsutsunmäki, Tsimoinmäki, Vitele (kylän osat Suuripuoli, Tehdas, Papinniemi, Knässinä, Pienipuoli ja Tykkylä) ja Ylä-Vitele (Alanko, Niikoinmäki, Siemenniemi), joissa asui 1 609 karjalaista, 52 venäläistä ja 22 suomalaista. Piiri lakkautettiin vuonna 1930, jolloin sen eteläosa (suunnilleen entinen Vitelen kunnan alue) liitettiin Aunuksen piiriin. Alue oli Suomen miehittämä jatkosodan aikana 1941–1944. Knässinä (ven. "Knjaštšina"), Papinniemi ("Djatškova Gora"), Pienipuoli ("Malyi Lisi Bereg"), Pikkoila, Pirtoila ("Pirdoila"), Suuripuoli ("Bolšoi Lisi Bereg"), Tsimoinmäki ("Tšimojeva Gora"), Tykkylä ("Tjukkula") ja Vitelen kone- ja traktoriaseman asutus yhdistettiin virallisesti Vitelen kyläksi vuonna 1957.


title: Vitele

text: Vitelen kautta kulkee Aunuksen ja Sortavalan välinen maantie A130 sekä Lotinapellon ja Jänisjärven välinen rautatie. Kunnasta on linja-autoyhteydet Aunukseen, Pitkärantaan ja Petroskoihin. Vitelen kylässä on huoltoasema ja Joensuussa laivalaituri.


title: Vitele

text: Kunnassa toimii puunhankintayritys, metsänhoitoalueen konttori ja lihajalostamo. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon. Joensuussa harjoitetaan kalastusta.


title: Vitele

text: Vitelen palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kirjasto, poliklinikka, paikallissairaala, vanhainkoti, posti ja muutama kauppa. Kylässä on ortodoksinen kirkko. Lisäksi Vitelessä toimii luterilaisen Inkerin kirkon Aunuksen Pyhän Ristin seurakunnan kappeliseurakunta.


title: Vitele

text: Kunnan alueella sijaitsevat Nousemajärven kivikautiset asuinpaikat ja Simonniemen Kalmoniemen keskiaikainen hautausmaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Gauliston ja Mägöven tsasounat sekä Fadejevin talo Gaulistossa. Historiallisia kohteita ovat Venäjän kansalaissodan ja toisen maailmansodan muistomerkit sekä runonlaulaja Je. G. Gavrilovan hauta Vitelen hautausmaalla. Vitelen kylässä on vuoden 1919 Vitelen operaation muistomerkki. Kylässä toimii hotelli Stivi.


title: Viikonloppu (lehti)

text: Viikonloppu: kertomuksia Suomen kodeille oli Ilmarisen kustantama naislukijoille suunnattu lukemistolehti, joka ilmestyi vuosina 1937–1971. Lehteä toimittivat muun muassa Yrjö Halme ja J. Salakari.


title: Viikonloppu (lehti)

text: Joitakin lehden vakiosivuista olivat Harry Aaltosen musiikkinurkka, Siskon sivu, Leenan osasto kirjetoveria etsiville, Selvänäkijän kirjelaatikko ja Kohtaloni-kuvahoroskooppi. Lehti sisälsi paljon novelleja ja niin sanottuja tosikertomuksia elävästä elämästä. Jokaisessa lehdessä oli mukana myös yksi osa jotakin pitempää jatkoromaania.


title: Viikonloppu (lehti)

text: Lehden kirjoittajat käyttivät usein nimimerkkejä, esimerkiksi Onni Haini kirjoitti nimimerkillä O. Kaskamo, Arvo Kalliola nimimerkillä Rafael ja Martti Löfberg eli Marton Taiga nimimerkillä Margot Lagarton. Monet novelleista julkaistiin vailla kirjailijatietoja.


title: Viikonloppu (lehti)

text: Lehdessä julkaistiin romanttisia sarjakuvia. 1950-luvulla lehdessä ilmestyi "Soma ja Jukka" (Tillie The Toiler), piirtäjänä Russ Westover, ja 1960-luvulla perhesarjakuva "Tupsujussilaiset" (), piirtäjänä Buford Tune.


title: Viikonloppu (lehti)

text: Lehti jatkui ”Viikonloppu romanssi” -nimisenä sarjana vuodesta 1972.


title: Viikonloppu (lehti)

text: Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Viikonloppu oli kaikista lehdistä vuonna 1943 sijalla 8, vuonna 1953 sijalla 4 ja vuonna 1963 sijalla 9.


title: Kolatselkä

text: Kolatselkä (, ) on Vieljärven maalaiskuntaan kuuluva kylä ja entinen erillinen kylähallintoalue Prääsän piirin länsiosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä noin 100 kilometriä Prääsästä länteen Petroskoi-Värtsilä-tien (R21) varrella. Tie tunnetaan myös kansainvälisenä matkailutienä, ns. Sinisenä tienä, joka johtaa Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta aina Puudožiin saakka.


title: Kolatselkä

text: Kolatselän kylä sijaitsee Tulemajärven länsirannalla. Kolatselän kylä kuuluu nykyisin Vieljärven maalaiskuntaan, mutta vuoteen 2005 se oli Kolatselän kylähallintoalueen keskuskylä. Aikoinaan Venäjän keisarikunnassa se oli Aunuksen kuvernementtiin kuuluneen Tulemajärven kunnan keskuskylä.


title: Kolatselkä

text:
Alueen elinkeinoja ovat maa- ja metsätalous sekä kaivosteollisuus. 1800-luvulla alueelle perustettiin rautavalimo, mikä edisti kylän kasvua. Tästä on jäljellä enää rauniot. Alueella on myös sotilaiden hautauspaikka.
Vuonna 2006 lakkautettu Kolatselän kylähallintoalue sijaitsi Prääsän piirin länsiosassa Pitkärannan ja Suojärven piirien rajoilla. Se rajoittui idässä Pultsoilan ja Vieljärven kylähallintoalueisiin. Alueella oli 206 asukasta (1996). Kylähallintoalueeseen kuului myös alueita entisestä Suomen Salmin kunnasta (muun muassa Käsnäselkä): Suomen ja Venäjän entinen raja kulki kylähallintoalueen läpi.
Kylähallintoalueen kyliä olivat Kolatselkä (keskuskylä), Gilkoža, Kohtuselkä, Käsnäselkä (4 asukasta vuonna 1996), Lahti, Mandera ja Palalahti.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Alaska Airlinesin lento 261 oli reittilento Meksikon Puerto Vallartasta San Franciscon kautta Seattle-Tacoman kansainväliselle lentoasemalle. 31. tammikuuta 2000 Alaska Airlinesin lento 261 päättyi onnettomuuteen, jossa kone syöksyi Tyyneen valtamereen. Kaikki koneessa olleet saivat surmansa.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Lento 261 lähti Puerto Vallartan kentältä Meksikosta normaalisti. Nousun aikana lentäjät totesivat koneen ohjauksen toimivan epänormaalisti ja korkeusvakaajan jumittuneen. Koneella saattoi lentää, mutta korkeusvakaajan asennon säätäminen (trimmaus) oli mahdotonta. Näin ollen koneen pitäminen vaakalennossa oli erittäin hankalaa. Lentäjät kokeilivat ensin tuloksetta eri pää- ja varajärjestelmien yhdistelmiä saadakseen trimmin toimimaan. Keskusteltuaan asiasta maahenkilökunnan kanssa pilotit päättivät poiketa reitiltä ja laskeutua Los Angelesin kansainväliselle kentälle.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Lentäjät jatkoivat kokeiluja noin seitsemän minuutin ajan suunnanmuutoksen jälkeen. Tällöin he kokeilivat vielä kerran juuttuneen korkeusvakaajan säätöä ns. trimmimoottoreilla. Lentäjien tietämättä tämä viimeinen kokeilu ilmeisesti koitui kohtalokkaaksi, sillä trimmin käyttömoottori onnistui muuttamaan korkeusvakaajan asentoa nostaen vakaajan johtoreunan täysin ylös -asentoon, mistä seurasi välittömästi koneen lähtö syöksyyn.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Suuria ohjausvoimia käyttäen lentäjien onnistui saada kone jotenkuten hallintaansa, ja kone jatkoi matkaa kohti Los Angelesia. Lentäjät päättivät, etteivät enää yrittäisi käyttää korkeusvakaajan trimmiä. Viimeinen radioyhteys lentokoneeseen saatiin koneen ollessa 17 000 jalan korkeudessa.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Noin kymmenen minuuttia ensimmäisen syöksyn jälkeen koneessa kuultiin erittäin voimakas ääni, jonka jälkeen kone lähti välittömästi uuteen syöksyyn. Kone oli hallitsemattomassa lentotilassa ja 81 sekuntia kestäneen syöksyn jälkeen se iskeytyi mereen näköetäisyydellä olleiden muiden koneiden lentäjien seuratessa tapahtumaa. Tapahtumapaikka oli 32 kilometriä luoteeseen Los Angelesista lähellä Point Mugun niemeä Kalifornian rannikolla.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Kone pirstoutui törmäyksessä kappaleiksi, ja kaikki siinä olleet 83 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä saivat surmansa välittömästi.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Yhdysvaltain onnettomuustutkintakeskuksen National Transportation Safety Boardin (NTSB) raportissa todetaan onnettomuuden aiheutuneen trimmin moottoriin liittyvän kierukkaruuvin riittämättömästä voitelusta, minkä johdosta ruuvi jumittui. Kun lentäjät suorittivat kokeiluja saadakseen trimmin toimimaan, kierukkaruuvi petti ja vakaajan johtoreuna nousi ääriasentoonsa, jolloin vakaajaan ja sen kautta trimmimekanismiin kohdistui suuri aerodynaaminen voima. Tämän seurauksena trimmin rajoittimet ja kiinnikkeet pettivät kymmenen minuuttia myöhemmin, jolloin vakaajan johtoreuna nousi suunnitellun ääriasentonsa yläpuolelle aiheuttaen syöksyn, josta konetta oli mahdotonta oikaista.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Raportissa todetaan myös, että korkeusvakaajan trimmijärjestelmän suunnittelussa ei ollut varauduttu mekaaniseen rikkoutumiseen. Ilmeisesti suunnittelijat eivät olleet kehittäneet fail-safe-järjestelmää sen vuoksi, että trimmimoottorin käyttöikä oli suunniteltu niin lyhyeksi, ettei ongelmia ehtisi esiintyä. Ratkaisevaa oli myös se, että tällaisen vian ilmetessä lentäjillä ei ollut ohjeita ongelman lennonaikaiseen korjaamiseen. Turmassa menehtyneet lentäjät katsottiin syyttömiksi onnettomuuteen, ja he tekivät kaikkensa pitääkseen koneen lennossa jopa sen ollessa ylösalaisin viimeisen syöksyn aikana.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Turman takana on myös paljon ristiriitoja. Alaska Airlinesin teknikko oli erotettu virastaan ennen onnettomuutta, koska hän kertoi NTSB:lle yhtiön leikkaavan rajusti lentokoneiden lähtötarkistuksia tiukempien ja tiheämpien aikataulujen hyväksi. Eräs hänen huolenaiheistaan oli nimenomaan trimmin moottorin ja käyttöruuvin voitelun puutteet.


title: Alaska Airlinesin lento 261

text: Turman jälkeen Alaska Airlines lakkautti reitin 261 ja korvasi sen samankaltaisella reitillä 289.


title: Masi

text: Masi () on Mort Walkerin luoma strippisarjakuva, joka käsittelee sotilaselämää. Sarjan päähenkilö Masi on ikäviä tehtäviä välttelevä laiska sotamies.


title: Masi

text: "Masin" sanomalehtistrippi ilmestyi ensimmäisen kerran 4. syyskuuta 1950.


title: Masi

text: "Masi" oli viimeinen sarjakuva jonka King Features Syndicaten perustaja sanomalehtimagnaatti William Randolph Hearst hyväksyi levitykseen.


title: Masi

text: Sarjakuvan päähenkilön Masin esimuoto oli Spider (), joka esiintyi yliopistoelämää kuvaavissa yhden ruudun pilapiirroksissa. Kun hahmo rekisteröitiin ja siitä alettiin luoda useamman ruudun mittaisia sarjakuvia, kävi ilmi, että "Spider"-nimi oli jo varattu. Uudeksi nimeksi otettiin Beetle (”kovakuoriainen”) Bailey.


title: Masi

text: Vuosien aikana Mort Walkeria ovat avustaneet "Masin" piirtämisessä mm. Jerry Dumas, Bob Gustafson, Frank Johnson sekä hänen poikansa Brian ja Greg Walker, joista jälkimmäinen on nykyisin "Masin" virallinen piirtäjä.


title: Masi

text: Sarjakuvan ympäristönä oli aluksi yhdysvaltalainen college nimeltään Rockview ja Masi oli opiskelija. Pian hän kuitenkin värväytyi armeijaan (Korean sodan aikana) ja sarjan aiheeksi muuttui armeijaelämä Jermulan varuskunnassa. Masi tosin jäi ikuisesti varuskunta-alueelle, sillä hän ei koskaan saanut komennusta sotaan.


title: Masi

text: Masi on luonteeltaan patalaiska velttoilija, jonka takia hän joutuu usein vaikeuksiin. Varsinkin sarjan alkuaikoina college-elämän aikana hän harrasti paljon jekkuja ja velmuilua opistokavereidensa kanssa kuten myös armeijassa. Masi on kuitenkin pohjimmiltaan hyväntahtoinen. Hänen silmiään ei näytetä koskaan, sillä niiden edessä hänellä on aina lakki tai sotilaskypärä.


title: Masi

text: Suomessa muun muassa Helsingin Sanomat julkaisi "Masia" päivittäin vuosina 1956–2015. "Masilla" on Suomessa ollut myös useaan otteeseen nimikkolehti. Viikkosanomat julkaisi sitä vuosina 1958–1966 ja Semic vuosina 1972–1985 ja 1996–1998. Lehden lisäksi on jatkuvasti julkaistu useita erilaisia "Masi"-albumeita ja -pokkareita. Mort Walker vieraili Suomessa vuonna 2000. Silloin ilmestyi myös kovakantinen "Masin" 50-vuotisjuhlakirja.


title: Masi

text: Walker kuoli tammikuussa 2018. Hänen poikansa Brian ja Greg Walker ovat ilmoittaneet jatkavansa sarjaa. He ovat olleet mukana sen tekemisessä jo 1970-luvulta alkaen.


title: Masi

text: Suomessa sarjan jaksoja on julkaistu suomeksi puhutuilla VHS-kaseteilla. Dubbauksesta vastasi Golden Voice Oy.


title: Hurrikaani Stan

text: Hurrikaani Stan oli vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikauden 18. nimetty trooppinen myrsky ja kymmenes hurrikaani. Se oli suhteellisen heikko 1. luokan hurrikaani Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla, ja se aiheutti pahoja tulvia ja maanvyöryjä Keski-Amerikassa, erityisesti Guatemalassa, El Salvadorissa ja eteläisessä Meksikossa. Stan aiheutti ainakin 769 ihmisen kuoleman.


title: Hurrikaani Stan

text: Stan kehittyi trooppiseksi myrskyksi Jukatanin niemimaan edustalla 2. lokakuuta trooppisesta matalapaineesta. Se iski samana päivänä maihin Jukatanissa ja heikkeni trooppiseksi matalapaineeksi ennen siirtymistään eteläiselle Meksikonlahdelle.


title: Hurrikaani Stan

text: Stan saavutti jälleen trooppisen myrskyn voiman ja lopulta hurrikaanin voiman 4. lokakuuta. Se iski maihin samana päivänä Kaakkois-Meksikossa, Veracruzin kaupungin eteläpuolella.


title: Hurrikaani Stan

text: Myrsky aiheutti tulvia, maanvyöryjä ja kovia tuulia läpi sen reitin eteläisessä ja itäisessä Meksikossa sekä läpi Keski-Amerikan. Suurin osa tuhoisista tulvista aiheutui Stanin ulommista osista.


title: Hurrikaani Stan

text: Ainakin 769 ihmisen kerrottiin kuolleen Stanin vaikutuksesta. Pahinta tuhoa Stan aiheutti Guatemalassa, jossa ainakin 652 ihmistä kuoli ja jossa mm. Panabajin kylän 1 400 asukkaan pelättiin kuolleen mutavyöryssä, joka hautasi kylän alleen.


title: Affiinikuvaus

text: Affiini kuvaus on kuvaus kahden vektoriavaruuden välillä formula_1. Kuvaus on muotoa


title: Affiinikuvaus

text: Kuvaus siis kuvaa pistejoukon uudelleen kääntäen, venyttäen, siirtäen joukon paikkaa tai skaalaten joukon kokoa. Kyseessä on pelkkä lineaarikuvaus siinä erikoistapauksessa kun formula_4 on nollavektori. Muissa tapauksissa origo ei kuvaudu origoksi ja siten eroaa lineaarikuvauksesta. Näin ollen affiinikuvaus on yhdistelmä lineaarikuvauksesta formula_5, joka määrää kierron, skaalauksen ja peilauksen jonkin suoran suhteen ja johon lisätään siirtovektori formula_4. Geometrisesti tämä vastaa kaikkia kuvauksia, jotka säilyttävät (hyper)tasot muunnoksessa.


title: Affiinikuvaus

text: Affiini kuvaus säilyttää tietyt geometriset ominaisuudet


title: Affiinikuvaus

text: Kierretään pistettä formula_7 formula_8 astetta kaksiulotteisen koordinaatiston origon ympäri. Esitetään piste vektorina formula_9. Koska muunnos koostuu vain kierto-operaatiosta, muunnosmatriisi ja siirtovektori ovat


title: Affiinikuvaus

text: koska formula_12 ja formula_13. Näin ollen muunnokseksi saadaan


title: Affiinikuvaus

text: ja kierretyn pisteen koordinaateiksi saadaan matriisin kertolaskusääntöä käyttäen


title: Affiinikuvaus

text: Affiineja kuvauksia voidaan käyttää monella tapaa. Geometrisesti affiini kuvaus kuvaa tangentit tangenteiksi, ympyrät ellipseiksi, suunnikkaat suunnikkaiksi ja nelikulmiot nelikulmioiksi. Näitä tuloksia voidaan käyttää hyödyksi todistamaan ominaisuuksia esimerkiksi ellipsille. Tiedetään, että on olemassa sellainen affiini kuvaus, joka kuvaa ellipsin ympyrälle. Ympyrää voidaankin pitää erikoistapauksena ellipsistä. Tällöin voidaan todistaa ominaisuus helpommin ympyrälle ja yleistää tulos koskemaan kaikkia ellipsejä.


title: Affiinikuvaus

text:
Esimerkki:
Oletetaan, että ellipsin pisteisiin A ja B piirretyt tangentit leikkaavat pisteessä T. Osoitetaan, että pisteen T ja ellipsin keskipisteen O kautta piirretty suora puolittaa janan AB


title: Affiinikuvaus

text:
Todistus:
Tiedetään, että on olemassa jokin affiini kuvaus f, joka kuvaa annetun ellipsin ympyräksi. Perustulosten mukaan tangentit kuvautuvat tangenteiksi, joten merkitään A’T’ ja B’T’ olemaan ympyrän tangentteja. Tästä seuraa, että saadaan yhteneviä kolmioita ja suora O’T’ puolittaa janan A’B’.


title: Affiinikuvaus

text:
Aiemmin esitetyn lauseen nojalla affiini kuvaus säilyttää janojen
jakosuhteet, joten suora OT puolittaa ellipsin janan AB


title: De Havilland D.H.60 Moth

text: de Havilland D.H.60 Moth oli 1920-luvun jälkipuolella käyttöön tullut englantilainen yksimoottorinen, kaksitasoinen ja kaksipaikkainen urheilulentokone, jota käytettiin muun muassa lentokoulutuksessa ja yleisölennätyksissä. Kone vaikutti merkittävästi Englannin lentokerhotoiminnan alkuvaiheisiin. Konetta käytettiin myös useiden maiden ilmavoimissa sotilaslentäjien koulutuskoneena. Konetta valmistettiin vuosina 1925–1934 noin 2 000 kappaletta, ja se oli ilmailun mittasuhteilla mitattuna laajassa käytössä 1920-luvulta aina 1950-luvulle asti.


title: De Havilland D.H.60 Moth

text:
de Havillandin suunnitteleman Moth-koneperheen ensimmäisen edustajan, D.H.60 Mothin, prototyypin ensilento lennettiin 22. helmikuuta 1925. G-EBKT -tunnuksella varustetun koneen ohjaajana oli sen suunnittelija Geoffrey de Havilland. 60-hevosvoimaisella Cirrus I-moottorilla varustettu puurakenteinen kone oli välitön menestys, ja vakuutti Englannin ilmailuministeriön niin, että koneita alettiin sarjavalmistuksen alettua heinäkuussa 1925 toimittamaan lentokerhoille. Ensimmäisenä kerhona Moth-koneita vastaanotti Lancashire Aero Club, vain viisi kuukautta prototyypin ensilennon jälkeen. De Havilland sai nopeasti tilauksia yli kolmeltakymmeneltä asiakkaalta ympäri maailman, muun muassa Yhdysvalloista.
Seuraavana vuonna Cirrus-moottoria kehitettiin niin, että sen teho nousi 80 hevosvoimaan, tämän moottorin tyyppimerkinnäksi tuli Cirrus II.


title: De Havilland D.H.60 Moth

text: Vuonna 1927 koneen lento-ominaisuuksien parantamiseksi siiven kärkiväliä pidennettiin 0,3 metriä, samalla laskutelinettä vahvistettiin ristikkäisellä tuella. Tämä muunnos sai nimen D.H.60X (myöhemmin käytettiin myös nimeä Cirrus II Moth). Seuraavana vuonna koneen moottoritehoa nostettiin uudella A.D.C.:n valmistamalla 90-hevosvoimaisella Cirrus III-moottorilla. D.H.60X:n tuotanto lopetettiin pääosin vuoden 1928 syyskuussa, tämän jälkeen koneita valmistettiin vain pieniä määriä. D.H.60X:n tuotantolisenssi myönnettiin General Aircraft Companylle Australiaan sekä Suomeen Valtion lentokonetehtaalle ja Veljekset Karhumäelle.


title: De Havilland D.H.60 Moth

text: Mothin alkuperäinen Cirrus-moottori oli tehty Airdisco V8-moottorista puolittamalla. Moottorin tehoa kasvatettaessa myös sen paino nousi, ja tämä pakotti de Havillandin kehittämään kokonaan uuden keveämmän moottorin. Majuri Frank Halfordin suunnittelemaa uutta 100-hevosvoimaista de Havilland Gipsy-moottoria asennettiin aluksi testaustarkoituksessa muutamiin D.H.60X-koneisiin. Myöhemmin tämä Gipsy-moottorilla varustettu D.H.60-muunnos sai nimen D.H.60G, Gipsy Moth. Muunnosta rakennettiin vuoteen 1934 mennessä noin 600 kappaletta ja tekniikaltaan luotettavana se oli suosittu erityisesti pitkiä matkoja lennettäessä.


title: De Havilland D.H.60 Moth

text: Puurakenteisen D.H.60G:n rinnalla kehitettiin vaikeammissa olosuhteissa toimimaan pystyvä muunnos, D.H.60M, jossa alkuperäinen puinen runko korvattiin teräsputkesta hitsaamalla kootulla rungolla. Moottori oli sama kuin D.H.60G-muunnoksessa. Konetta valmistettiin noin 500 kappaletta, ja sitä käyttivät monien maiden ilmavoimat; muun muassa Englannin, Kanadan, Irakin ja Ruotsin ilmavoimat. Viimeinen varsinainen tuotantoversio, D.H.60G III, esiteltiin vuoden 1932 alussa. Uudella 120-hevosvoimaisella Gipsy II-moottorilla varustettu kone erosi edeltäjästään moottoriasennuksen osalta; moottori asennettiin nyt ylösalaisin, tämä mahdollisti lentäjän paremman näkyvyyden eteenpäin. Tuotantosarjan ollessa kesken, käyttöön tuli voimakkaampi versio Gipsy III:sta, 133-hevosvoimainen Gipsy Major IIIA. Tällä moottorilla varustetut D.H.60G III-koneet tunnetaan nimellä Moth Major.


title: De Havilland D.H.60 Moth

text: Royal Air Forcen osoitettua kiinnostuksensa uudesta alkeiskoulukoneesta, de Havilland suunnitteli D.H.60M:n pohjalta Gypsy III-moottorilla varustetun version D.H.60T Moth Trainer. Kone voitiin varustaa pommiripustimin ja kameravarustuksella. Tästä muunnoksesta kehitettiin D.H.60:n seuraaja, De Havilland D.H.82 Tiger Moth.


title: De Havilland D.H.60 Moth

text:
Suomen Ilmapuolustusliitolle hankittiin vuonna 1927 keräyksillä hankituin varoin yksi D.H.60X-kone. Myös Ilmavoimat kiinnostui konetyypistä, ja vuonna 1928 de Havillandilta hankittiin lisenssi kymmenen koneen rakentamisesta. Valtion Lentokonetehdas valmisti koneet, jotka tulivat ilmavoimien käyttöön vuoden 1929 alkupuolella. Sarjasta jäi ilmavoimien käyttöön seitsemän konetta, kolme myytiin Ilmapuolustusliiton eri alueyhdistyksille. Toukokuussa 1929 Ilmavoimille tilattiin lisää koneita, tällä kertaa 11 koneen sarja. Koneet varustettiin ensimmäisestä sarjasta poiketen 115-hevosvoimaisella Cirrus Hermes-moottorilla, jonka asennus muutti koneen ulkonäköä niin, että sitä kutsuttiin nimellä "Härkämotti". Ilmavoimilla oli käytössään vuosina 1929–1944 kaikkiaan 23 de Havilland D.H.60X-konetta.
Moth-koneita käyttivät Ilmavoimien lisäksi muun muassa Aero Oy sekä Veljekset Karhumäki, joka rakensi ilman lisenssiä kaksi D.H.60X-konetta ja vastasi suurelta osin Ilmavoimien Moth-koneiden huolloista toisen maailmansodan aikana. Viimeiset siviilikäytössä olleet koneet poistettiin käytöstä vuonna 1957.


title: Jukatanin niemimaa

text: Jukatanin niemimaa () on niemimaa, joka erottaa Karibianmeren Meksikonlahdesta. Se käsittää osan Meksikoa, Belizen valtion pohjoisosan sekä Guatemalan pohjoisimman maakunnan, El Peténin.


title: Jukatanin niemimaa

text: Jukatanin niemimaa käsittää suunnilleen alueen, joka oli esikolumbiaanisen maya-sivilisaation vaikutusalue. Etnisesti mayat ja mestitsit (osittain mayojen jälkeläisiä) muodostavat edelleen merkittävän osan alueen väestöstä. Mayakieliä puhutaan yhä laajalti alueella.


title: Jukatanin niemimaa

text: Jukatanin niemimaalla sijaitsee kuuluisa Chicxulubin kraatteri, jonka synnytti sinne iskeytynyt asteroidi 65 miljoonaa vuotta sitten. Tutkijoiden mukaan tämä törmäys aiheutti dinosaurusten kuolemisen sukupuuttoon, tai ainakin edesauttoi sitä.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Teneriffan lento-onnettomuus 27. maaliskuuta 1977 on ilmailuhistorian tuhoisin lento-onnettomuus, jossa kuoli 583 ihmistä. Se tapahtui kello 17.06 paikallista aikaa Los Rodeosin lentoasemalla Teneriffan saarella, kun nousukiidossa ollut Boeing 747 -lentokone törmäsi maassa olleeseen toiseen Boeing 747:ään. Molemmat koneet syttyivät tuleen. 54 matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä säilyi elossa.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: 27. maaliskuuta 1977 Pan Amin lento 1736 oli lähtenyt Los Angelesin kansainväliseltä lentoasemalta kohti Kanariansaaria. Lennolla oli yksi välipysähdys New Yorkissa John F. Kennedyn kansainvälisellä lentoasemalla. Lentokone oli tyypiltään Boeing 747-121, rekisterinumero N736PA, ja nimeltään "Clipper Victor". Kyseessä oli sama Boeing 747 -kone, joka oli tyyppinsä ensimmäisenä suorittanut kaupallisen lennon eli kuljettanut maksaneita matkustajia. Tämä lento oli tapahtunut vuonna 1970 välillä New York–Lontoo. Samana vuonna siitä tuli myös ensimmäinen Boeing 747, joka kaapattiin.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: "Clipper Victorin" lähestyessä määränpäätään Las Palmasia kapteenille tiedotettiin, että Las Palmasin kenttä oli pommiuhkauksen vuoksi väliaikaisesti suljettuna. "Clipper Victor" sekä useita muita koneita selvitettiin laskeutumaan viereisen Teneriffan saaren Los Rodeosin lentoasemalle. Las Palmasin kentällä oli aiemmin päivällä räjähtänyt Kanariansaarten itsenäisyyttä ajaneen terroristiryhmän sinne asettama pommi. Kun tilanne Las Palmasin kentällä oli ohi, "Clipper Victor" oli valmiina jatkamaan matkaansa alkuperäiseen määränpäähänsä Las Palmasiin.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Kaikkiaan viisi suurta lentokonetta ohjattiin Las Palmasin sijasta Los Rodeosiin, joka ruuhkautui pahoin. Los Rodeos oli pieni kenttä, eikä siellä ollut riittävästi tilaa kaikille koneille. Kenttä koostui yhdestä ainoasta kiitotiestä ja sen rinnalla kulkevasta rullaustiestä. Rullaustien ja kiitotien välissä oli lukuisia lyhyempiä yhdysteitä.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Los Rodeosiin käännytetyt lentokoneet määrättiin pysäköimään päärullaustielle, jolloin sitä ei voitu käyttää rullausta varten. Lähtevän lentokoneen täytyi siirtyä rullaustieltä kiitotielle, ja rullata sitä pitkin kiitotien jompaan kumpaan päähän lentoonlähtöä varten.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Pan Amin "Clipper Victor" oli lähtövalmis, mutta sen edessä ollutta KLM:n lento 4805:n konetta tankattiin vielä. KLM:n lentokone oli tyypiltään Boeing 747-206B, rekisteri PH-BUF, nimeltään "Rijn" (Reinjoki), ja se lensi tilauslentoa. Matkustajia täynnä ollut kone oli myös matkalla Las Palmasiin. Pysähdyksen aikana KLM:n matkustajat vietiin bussilla terminaalirakennukseen. Yksi matkustajista jäi Teneriffalle eikä noussut takaisin koneeseen. Kun KLM oli tankattu, sille annettiin lupa siirtyä kiitotielle rullaamaan lähtöpaikalleen. Sen perässä seurasi Pan Am, jonka oli määrä odottaa lähtövuoroa yhdystiellä. Tankkaus kesti 35 minuuttia, jona aikana sumu laskeutui lentokentälle. Polttoaine lisäsi KLM:n koneen painoa 40 tonnilla pidentäen sen nousukiitoa liki 200 metrillä. Polttoainemäärä vaikutti lisäksi onnettomuudessa syttyneen tulipalon kokoon, sekä siihen, ettei lentokone kyennyt nousemaan tarpeeksi ajoissa ilmaan ennen törmäystä.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Lennonjohdon ohjeiden mukaan KLM rullasi kiitotien 30 alkupäähän ja kääntyi 180 astetta odottamaan lentoonlähtöselvitystä.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Samalla, kun KLM rullasi, Pan Am sai selvityksen rullata samaa kiitotietä pitkin yhdystielle 3 saakka, jossa sen piti siirtyä yhdystien kautta rullaustielle. Kun Pan Am pääsi yhdystien 3 kohdalle, miehistö huomasi, että heidän täytyisi tehdä 148 asteen käännös päästäkseen pois kiitotieltä ja toinen 148 asteen käännös vastakkaiseen suuntaan päästäkseen rullaustielle. Koska tämä oli lähes mahdoton tehtävä suoritettavaksi suurella Boeing 747:llä alimitoitetulla kentällä, miehistö ajatteli Teneriffan ohjauksen määränneen heidät kääntymään välitielle 4, joka vaati vain 32 asteen käännöksen.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Teneriffan lennonjohto antoi KLM:n lennolle IFR-reittiselvityksen ("departure clearance") eli luvan lentää aiottua reittiä pitkin määränpäähän saakka. IFR-reittiselvitys ei kuitenkaan tarkoita lupaa aloittaa lähtökiitoa. Ilmeisesti KLM:n kapteeni ymmärsi väärin IFR-lähtöselvityksen ja aloitti lähtökiidon. Perämies vastasi lennonjohdolle vahvalla hollantilaisella aksentilla, ja vastauksen tulkittiin myöhemmin tarkoittaneen koneen olevan lähdössä kiitoon tai olevan jo lähtökiidossa.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Lennonjohdossa viesti aiheutti sekaannusta, ja lennonjohto käski KLM:n lennon odottaa. Tämä viesti kuitenkin sekoittui Pan Amin antamaan ilmoitukseen, että se oli yhä rullaamassa. Mikäli jompikumpi viesteistä olisi sanottu myöhemmin tai eri radiokanavalla, KLM:n kapteeni olisi voinut keskeyttää lähtökiidon.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Sankan sumun vuoksi KLM:n lentäjät eivät voineet nähdä Pan Amin 747:ää, joka oli yhä rullaamassa kiitotiellä heidän edessään. Lentokoneita ei voitu nähdä myöskään lennonjohtotornista, eikä Los Rodeosin kentällä ollut maaliikennetutkaa.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: KLM:n kapteeni Jacob Veldhuyzen van Zanten oli kärsimätön, koska lento oli myöhässä jo useita tunteja. Koska hän ymmärsi väärin IFR-reittiselvityksen tarkoittavan myös lupaa lähtökiitoon, hän aloitti kiidon täydellä teholla. Vielä tällöin lennonjohto pyysi Pan Amia ilmoittamaan, kun se olisi poistunut kiitotieltä. Pan Amin vastaus (”OK, ilmoitamme, kun olemme rullaustiellä.”) kantautui KLM:n lentäjien korviin, ja perämies ilmoitti kapteenille, että kiitotie ei olekaan vapaa. Kapteeni kuitenkin jätti tämän huomiotta ja jatkoi lähtökiitoa. Perämies ilmeisesti pelkäsi vastustaa van Zantenin arvovaltaa, sillä tämä oli KLM:n kokenein kapteeni.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Pan Amin kapteeni Grubbs huomasi KLM:n koneen laskeutumisvalot juuri, kun Pan Am lähestyi yhdystietä 4. Kymmentä sekuntia ennen törmäystä Pan Amin mustan laatikon ääninauhalle on tallentunut Grubbsin hätääntynyt huuto "”Tuossa se on! Katso tuota! Jumalauta... he tulevat kohti! Aja syrjään! Aja syrjään! Aja syrjään!”", yrittäen komentaa perämiestä ohjaamaan koneensa sivuun kiitotieltä, pois lähtökiitonsa aloittaneen koneen reitiltä.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: Pan Amin lentäjät antoivat moottoreille täydet tehot ja tekivät jyrkän käännöksen vasemmalle, mutta raskas kone ei ehtinyt pois kiitotieltä. KLM:n lentäjät puolestaan yrittivät estää onnettomuuden nostamalla koneen ilmaan, ja jyrkensivät koneen asentokulmaa niin, että koneen pyrstö raapi kiitotien pintaa 20 metrin matkan.


title: Teneriffan lento-onnettomuus

text: KLM:n Boeing 747 oli hädin tuskin ehtinyt irrota kiitotien pinnasta, kun törmäys tapahtui. KLM:n rungon alaosa osui Pan Amin rungon yläosaan siipien yläpuolelle, minkä jälkeen KLM putosi kiitotielle 150 metrin päähän törmäyskohdasta ja liukui vielä 300 metriä. Kaikki KLM:n koneessa olleet 234 matkustajaa ja 14 miehistön jäsentä menehtyivät. Pan Amin koneessa menehtyi 321 matkustajaa ja 14 miehistön jäsentä. 54 Pan Amin matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä, joukossa kaikki ohjaamossa olleet, pelastuivat.