title: Punainen viiva (ooppera)

text: Punaisen viivan vahvuuksiksi on luettu muun muassa Sallisen taito luoda ja vaihtaa tunnelmia sekä värittää musiikilla hahmojen persoonallisuutta, esimerkkinä muun muassa kohtaus jossa kyläläiset kokoontuvat kuuntelemaan demagogia. Huomionarvoisia musiikillisia teemoja ovat muun muassa karhun läsnäolosta kertovat puhaltimet, kulkukauppiaan esittämä kansanballadi, kuoron "Onko Suomessa kevät" ja vallankumouksellisia aatteita heijastava marssiaihe.


title: Punainen viiva (ooppera)

text: Pohjois-Suomi vuonna 1907.


title: Punainen viiva (ooppera)

text: Torppari Topin perhe taistelee pysyäkseen leivän syrjässä kiinni. Topi löytää karhun tappaman lampaan ja vannoo surmaavansa kontion. Hän näkee unta, jossa paikallinen pappi tarjoaa hänelle apua, mutta vain sillä ehdolla, että hän tappaa kolme lastaan. Venäläinen kulkukauppias kertoo Venäjällä vallitsevasta yhteiskunnallisesta kuohunnasta, ja Topi vaimonsa Riikan kanssa ottaa osaa poliittiseen kokoukseen, jossa kansankiihottaja Puntarpää yllyttää kyläläisiä piirtämään äänestyslappuunsa punaisen viivan mikäli haluavat asioihin muutosta.


title: Punainen viiva (ooppera)

text: Topi ja hänen naapurinsa eivät tiedä, kuinka heidän tulisi rekisteröidä äänensä. He kuulevat koirien haukunnan, joka merkitsee karhun heräämistä talviunestaan. Huolimatta joidenkin varoituksista he menevät äänestyspäivänä uurnalle. Topin lähtiessä metsätöihin ansaitsemaan rahaa Riika odottaa muutoksia tapahtuvaksi – mutta näkeekin lastensa menehtyvän aliravitsemukseen. Topi saapuu kotiin ja lapset haudataan. Uutiset kertovat että äänestys on voitettu. Yhtäkkiä kuuluu koirien haukuntaa sekä Topin ainoan lehmän ääni – karhu on herännyt ja tappanut lehmän. Topi menee ulos ja käy taistoon karhua vastaan. Myöhemmin Riika löytää aviomiehensä ruumiin, jonka auenneen kurkun kohdalla on verinen, punainen viiva.


title: Punainen viiva

text: Punainen viiva tarkoittaa seuraavia:


title: Mika Halvari

text: Mika Kristian Halvari (s. 13. helmikuuta 1970 Kemi) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä. Hän edusti Kemin Kuntoa ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hänen valmentajanaan toimi Janne Palokangas.


title: Mika Halvari

text: Halvari sijoittui seitsemänneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988. Seuraavana vuonna hän oli viides saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varaždinissa. Stuttgartin MM-kisoissa 1993 hän karsiutui loppukilpailusta. Seuraavana vuonna hän oli Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa kahdeksas tuloksella 19,48 ja Helsingin EM-kilpailuissa neljäs työnnettyään 19,52. Lisäksi hän voitti Euroopan cupin kakkosliigan kilpailun Ljubljanassa.


title: Mika Halvari

text: Halvari voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Barcelonassa 1995 tuloksella 20,74. Saman vuoden Götegorgin MM-kilpailuissa hän sai hopeaa työnnettyään 20,93; hän hävisi kilpailun voittaneelle John Godinalle hieman yli puoli metriä. Lisäksi hän voitti Euroopan cupin ykkösliigan kilpailun Turussa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän karsiutui loppukilpailusta. Vuonna 1997 hän oli sisäratojen MM-kilpailuissa Pariisissa kuudes tuloksella 20,22 ja ulkoratojen MM-kilpailuissa Ateenassa viides työnnettyään 20,13 sekä voitti Euroopan cupin ykkösliigan kilpailun Dublinissa.


title: Mika Halvari

text: Halvari sai hopeaa Valencian sisäratojen EM-kilpailuissa 1998 tuloksella 20,59. Kesäkuussa hän voitti Euroopan cupin superliigan kilpailun Pietarissa tuloksella 20,79. Myöhemmin samana vuonna hän oli kuudes Budapestin EM-kilpailuissa työnnettyään 20,33. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 ja Gentin sisäratojen EM-kilpailuissa 2000 hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Mika Halvari

text: Halvari saavutti Kalevan kisoissa kultaa 1994, 1995 ja 1997, hopeaa 1990, 1991 ja 1998 sekä pronssia 1999. Sisäratojen Suomen-mestaruuden hän voitti 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 ja 2000. Lisäksi hän sai hopeaa 1989 ja 1990 sekä pronssia 1992 ja 2004. Aikuisten maaottelun kuulakilpailun hän voitti ulkoradoilla 1994, 1995, 1996 ja 1997 sekä hallissa 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 ja 2000.


title: Mika Halvari

text: Halvarin ennätys ulkoradalla on 21,50 (Hämeenkyrö, 9. heinäkuuta 1995), mutta sisätiloissa hän on työntänyt Pohjoismaiden ennätyksen 22,09 (Tampere, 7. helmikuuta 2000). Halvari kuuluu 20 metrin kerhoon. Hän pääsi kerhon jäseneksi työnnettyään 4. elokuuta 1993 Kotkassa tuloksen 20,08.


title: Mika Halvari

text: Halvari kärsi urallaan lukuisista loukkaantumisista, muun muassa hänen akillesjänteensä meni poikki vuosina 1996 ja 2000. Hän on pituudeltaan 190 senttimetriä ja painoi aktiiviaikanaan noin 140 kilogrammaa riippuen vuodesta.


title: Sulva

text: Sulva () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Sulvan saaristo ja rannikon puoleiset kylät (mm. Sundom) liitettiin 1973 Vaasaan ja itäiset kylät (mm. Sulvan kirkonkylä) Mustasaareen. Sulvan puukirkko on vuodelta 1786. Kirkon suunnitteli Johan Elfström. Sulva muodostettiin Maalahden kappeliseurakunnaksi vuonna 1647 ja se itsenäistyi vuonna 1860. Sulvan seurakunta kuuluu Mustasaaren seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan.


title: Sulva

text: Sulvan naapurikunnat olivat Laihia, Maalahti, Mustasaari ja Vaasa.


title: Sulva

text: Sulvan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1968.


title: Sulva

text: Sulvan länsipuolella oleva Söderfjärden on syntynyt noin 530 miljoonaa vuotta sitten syntyneestä meteoriittikraatterista. Kraatterin pohja on enimmillään noin 300 metrin syvyydessä. Peltoaukea on yksi Pohjoismaiden suurimmista kuivatusurakoista. Patojen, kanavien ja pumppujen avulla onnistuttiin 1920-luvulla maan kohoamista nopeuttamaan 200 vuodella, jolloin saatiin yli 2 000 hehtaaria uutta peltoa. Peltoaukean tunnistaa pyöreästä muodosta. Syksyisin kraatterin pellot täyttyvät muuttavista kurjista. Syyskuun lopussa 2006 siellä oli yli 7 000 kurkea yhtaikaa.


title: Sulva

text: Munsmo, Riimala (Rimal), Sulva (Solf), Sundom


title: Sulva

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sulvassa oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (430 asukasta) ja Sundom (726 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 376 asukasta ja Sundomissa 850 asukasta.


title: Sulva

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Sulvan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Sulva

text: Vuonna 1973 Sulvan kunta jaettiin Vaasan ja Mustasaaren kesken, asukasmäärien osalta melkein tasan. Vaasaan liitetyllä alueella oli 1 235 asukasta ja Mustasaareen liitetyllä 1 263 asukasta.


title: Sulva

text: Nykyään Vaasan kuuluvalla Sundomin suuralueella on 2 497 asukasta (31.12.2016) ja Mustasaareen kuuluvalla Sulvan osa-alueella 2 648 asukasta (31.12.2015).


title: Kuvitus

text: Kuvitus eli illustraatio (latinan sanasta "illustrare" ’valaista’) on kuvataiteen laji, joka tuottaa kirjalliseen teokseen havainnollistavia, koristavia tai täydentäviä piirroksia tai maalauksia. Kuvituksen moderneja lajeja ovat valokuva, animaatio ja muut kuvataiteen alueen kuvalliset esitykset.


title: Kuvitus

text: Kuvituksen tarkoituksena on esimerkiksi monimutkaisten käsitteiden tai esineiden, teknisten laitteiden ja niiden toiminnan selventäminen visuaalisesti muun muassa silloin, kun niitä on vaikea kuvailla sanallisesti. Kuvitus voi olla pelkistettyjä opetus- ja havainnekuvia tai hyvinkin yksityiskohtaisia kuvia. Kuvitus tavallisesti täydentää visuaalisesti ja havainnollistaa, mutta ei välttämättä kuvita tekstiä suoraan.


title: Kuvitus

text: Kuvituksen lähtökohtana on tavallisesti teksti. Sen tavoite on tiivistettynä havainnollistaa, elävöittää, koristaa tai selkeyttää tarinaa tai informaatiota. Kuvituskuva voi joskus olla myös kertova kuva ilman tekstiä. Kuvituksella ja visualisoinnilla viitataan monimutkaisten tai vaikeasti valokuvattavien kohteiden kuvantamiseen. Kuvitus voi koostua yhdestä tai useammasta valokuvasta, diasta tai olla piirustus, maalaus, taidegrafiikkaa, kuvakollaasi tai se voi olla laajemminkin niin sanottua elävää ja liikkuvaa kuvaa, filmi, elokuva.


title: Kuvitus

text: Erityisen haastava kuvituksen laji on kansikuva. Sillä on nelitahoinen tehtävä: se tulee houkutella tarttumaan kirjaan, olla visuaalisesti ikoninen, olla uskollinen aiheelle ja olla tyyliltään omaperäinen. Jos kyseessä on klassikkoteos, voidaan kansikuvalla lähestyä lukijaa modernisoimalla aihetta.


title: Kuvitus

text: Kuvitusta tarvitaan usein teoksen sisällön havainnollistamiseen infografiikalla tai sen prosessimallintamiseen.


title: Kuvitus

text: Kuvitusta käytetään monenlaisten aiheiden elävöittämiseen tai selkeyttämiseen. Sen muotoja ovat muun muassa:


title: Kuvitus

text: Ensimmäisiä ihmiskäden tekemiä kuvituksia ovat olleet luolamaalaukset. Ennen kirjapainotaidon keksimistä kaikki kirjat tehtiin käsityönä, kuten myös kaikki kirjoihin tulleet kuvitukset. Ensimmäisiä kirjoihin tehtyjä kuvituksia ovat olleet käsinmaalatut koristeelliset alkukirjaimet eli anfangit ja erilaiset köynnökset Bysantin aikana alkunsa saaneessa kirjamaalauksessa. Puupiirroksia oli olemassa jo ennen kirjapainotaidon keksimistä, mutta ensimmäisissä kirjoissa niitä ei vielä käytetty, ei edes irtokirjakkein painetuissa kirjoissa.


title: Kuvitus

text: Kirjapainoissa tuli suosituksi 1460-luvulla puupiirroksien käyttö. Jo 1400-luvun lopulla monilla kirjanpainajilla oli käytössään erilaista somistusaineistoa, ainakin yksi koristeinitiaali, joitakin kuvalaattoja vinjettejä, kehyksiä tai typografisia koristeita. Myös itse kirjaimet ovat olleet monissa kulttuureissa kuvitustyyppisiä (kiina, japani).


title: Kuvitus

text:
Raamatun tapahtumien kuvittaminen ja havainnollistaminen oli tärkeä viestintäkeino aikana, jolloin valtaosa väestöä oli lukutaidotonta. Ensimmäisiä kuvitettuja kirjoja Suomessa ovat olleet Raamattu ja hartauskirjat. Myöhemminkin julkaistiin kuvituksia erilaisten moraalikirjoitusten ja opetusten yhteydessä. Tärkeimpiä tekniikoita alkuaikojen kuvituksissa oli puupiirrosten käyttö 1500-luvulle asti. Sen jälkeen yleistyivät vähitellen 1600-luvulta 1700-luvulle kaiverrus ja etsaus. Litografiaa alettiin käyttää 1800-luvulla. Tieteellisissä kuvituksissa tarkka kuparipiirros oli jo käytössä 1500-luvun puolella, hartauskirjoissa kuitenkin käytettiin vielä puupiirroksia. Kirjapainojen yhteydessä oli usein puupiirrostyöpaja, jossa kuvitus- ja somistuslaatat valmistettiin.
Parhaat taiteilijat suunnittelivat kirjojen kuvalliset nimiösivukehykset, jotka edustivat vuosisadan alkupuolen hienointa kirjataidetta. Heitä olivat muun muassa Albrecht Dürer, Hans Holbein (1497–1543), Hans Weiditz (k. noin 1536), Hans Burgkmair (1473–1531), Hans Baldung (1484–1545) ja Lucas Cranach vanhempi (1472–1553). Saksalaisella kielialueella myös kirjan tekstisivut koristettiin näillä kehyksillä, mikä oli kuitenkin harvinaista muualla.


title: Kuvitus

text: Kirjanpainaja Albrecht Pfister Bambergissa kokeili ensimmäisenä puupiirroskuvitusta kirjan kuvittamisessa. Tosin puupiirrokset olivat vielä karkeatekoisia ja ne väritettiin käsin. Puupiirrostekniikka kehittyi kuitenkin nopeasti ja jo 1490-luvulla eräs Euroopan huomattavimmista kirjanpainaja-kustantajista, Anton Koberger Nürnbergissä, julkaisi monia hienosti kuvitettuja teoksia. Useita tuon ajan tunnettuja taiteilijoita työskenteli Kobergerin kirjapainon yhteyteen perustetussa puupiirrosateljeessa. Heitä olivat muun muassa Michael Wolgemut ja hänen oppilaansa Albrecht Dürer.


title: Kuvitus

text: Ranskassa alettiin käyttää kirjapainoalalla puupiirroksia vasta 1400-luvun lopulla. Ranskalaisista tunnetuin kuvittaja, kirjanpainaja ja kustantaja oli Antoine Vérard.


title: Kuvitus

text: Italiassa renessanssin taideihanne ja toskanalainen disegno olivat inkunaabelien kuvituksen taustana. Italialaiset kuvittajat omaksuivat varhain viivaperspektiivin, geometrian ja varjostuksen käytön. Aldus Manutiuksen vuonna 1499 julkaisema "Colonnan Hypnerotomachia Poliphili" on tunnettu teos, joka kertoo rakastettuaan etsivästä Polifilosta, joka kuljeskelee unessa mystisessä maisemassa antiikin raunioiden keskellä. Kuvat ovat tärkeä osa teosta ja vasta niiden kautta sisältö avautuu lukijalle.


title: Kuvitus

text: Eurooppalaiseen kirjataiteeseen oli Dürerillä merkittävä vaikutus. Hän kokosi myös geometriseen suhdeharmoniaan perustuvan taideteoriansa kahteen 1520-luvulla ilmestyneeseen teokseen "Underweisung der Messung" ja "Vier Bücher von menschlicher Proportion".


title: Kuvitus

text: Renessanssin aikainen tieteellisten kirjojen kuvitus oli usein taiteellisesti korkeatasoista, varsinkin kasvi- ja eläintieteellisissä teoksissa, kuten Leonhard Fuchsin kasvikirjassa "De historia stirpium".


title: Kuvitus

text: Baselissa julkaistiin 1500-luvun puolivälissä viimeinen tieteellisen puupiirroskuvituksen klassikko, Andreas Vesaliuksen teos "De humani corporis fabrica". Tieteellisessä kuvituksessa tarkkuus oli tärkeää, joten puupiirrostekniikasta luovuttiin ja alettiin tehdä kuvat kuparikaiverruksina.


title: Kuvitus

text: Muita kuin tieteellisiä puupiirroksia valmistettiin ja kopioitiin ahkerasti ja myytiin Euroopan kansainvälisillä kirjamessuilla. Tavallisissa kirjapainotöissä puupiirroslaatat käytettiin useaan kertaan ja samaa kuvaa voitiin käyttää monissa eri yhteyksissä. Toistuva kopiointi laski puupiirrosten tasoa, kopioiminen muutti usein alun perin hyvätkin kuvat jäykiksi ja kaavamaisiksi.


title: Kuvitus

text: Andreas Alciatin "Emblemata libellus" (1531) oli ensimmäinen embleemikirja. Näistä kirjoista tuli erittäin suosittuja. "Embleemin kuvalla ja tekstillä on looginen suhde, jota voisi nimittää implikaatioksi tai kokonaissuhteeksi. Embleemissä kuva ja sana eivät selitä, vaan täydentävät toisiaan; embleemeissä ei esitetä ihmistä, teksteiksi ei saa ottaa sananlaskuja, maksiimeja, moraalisia ohjeita eikä arvoituksia."


title: Kuvitus

text: Johan Amos Comenius julkaisi oppikirjan "Orbis Pictus", tai "Orbis Sensualium Pictus" (Kuvissa näkyvä maailma) vuonna 1658. Sitä pidetään ensimmäisenä lapsille suunnattuna kuvakirjana. Comeniuksen merkittävä uudistus oli kuvien tehokas hyödyntäminen opetuksessa, joka johti tämän ensimmäisen systemaattisesti kuvitetun oppikirjan syntymiseen.


title: Kuvitus

text: Ennen valokuvauksen ja kirjapainotekniikan yhdistymistä piirtämällä tehty kuvitus oli ainoa kuvittamisen keino. Myöhemmin erilaiset graafiset menetelmät kehittyivät mahdollistaen yhä sävykkäämpien ja tarkempien kuvitusten toistamisen. Eri puolilla matkustavat kuvittajat ja myöhemmin valokuvaajat ja televisiokuvaajat raportoivat sanomalehdille ja medialle maailman tapahtumista.


title: Kuvitus

text: Kuvittamisen tarve kasvoi painotekniikan kehittymisen myötä. Kuvittajat ansaitsevat tavallisesti elantonsa tekemällä kuvituksia mainonnan, kustantamojen, sanomalehtien ja aikakauslehtien käyttöön. Kuvittajat ovat käyttäneet perinteisiä kuvataiteen keinoja, mutta nykyisin tietokone on yleistynyt yhdeksi apuvälineeksi kynien, vesivärien, peitevärien ja muiden piirustus- ja maalausvälineiden joukkoon.


title: Kuvitus

text: Nykyisin on useita erilaisia tietokoneissa käytettäviä kuvitusohjelmia, jotka eivät kuitenkaan ole syjäyttäneet käsin tehtävää taiteellista työskentelyä. Tietokonegrafiikka on muuttanut monia kuvittamisen työprosesseja. Digitaalinen piirtäminen ja maalaaminen on helpottanut ja osittain monipuolistanut niin kuvituksen tuotantotekniikoita kuin käyttötarkoituksia. Nykyisin kuvitusta käytetään paljon esimerkiksi www-sivuilla, esitysmateriaaleissa ja multimediassa. Uudet käyttötarkoitukset ovat kasvattaneet alaa, mutta myös lisänneet kilpailua. Kuvituksen tekeminen ja sen välittäminen lehtien toimituksiin on nopeutunut ja helpottunut ja kuvittamisesta on tullut yhä suositumpi osa mediaa.


title: Kuvitus

text: Tunnettuja vanhoja suomalaisia kuvituksia ovat tehneet muun muassa Akseli Gallen-Kallela (Kalevala-kuvitukset, exlibrikset) samoin esimerkiksi Erkki Tanttu (Rymy-Eetu-sarjakuvat ja sananparsikuvitukset). Myös monet muut tunnetut suomalaiset kuvataiteilijat ja taidemaalarit ovat tehneet eri aikoina kirjankuvituksia eri kustantajien julkaisemiin teoksiin.


title: Korean työväenpuolue

text: Korean työväenpuolue () on Pohjois-Korean suurin puolue, joka oli ennen 2007 perustuslakimuutosta kommunistinen puolue. Se on perustettu 10. lokakuuta 1945 pääministeri Kim Il-sungin johdolla. Korean työväenpuolue syntyi Korean kommunistisen puolueen ja Uuden demokraattisen puolueen sekä eräiden uskonnollisten ryhmittymien kattojärjestöksi. Korean työväenpuolue johtaa lisäksi Demokraattista isänmaan yhdistämisen rintamaa, maassa toimivien poliittisten puolueiden ja kansalaisjärjestöjen kattojärjestöä.


title: Korean työväenpuolue

text: Puolueen lipussa on vasara työläisten symbolina ja kuokka talonpoikien symbolina (ks. sirppi ja vasara) sekä kirjoituspensseli älykköjen symbolina.


title: Korean työväenpuolue

text: Puoluetta johti vuodesta 1945 Kim Il-sung aina kuolemaansa vuonna 1994 asti. Tämän jälkeen puolueen ylintä valtaa käytti keskuskomitea, kunnes vuonna 1997 puolue valitsi pääsihteerikseen Kim Jong-ilin. Kim Jong-ilin kuoltua puolueen keskuskomitean johtajaksi valittiin joulukuussa 2011 hänen poikansa Kim Jong-un. Korean työväenpuolueessa on useita miljoonia jäseniä, joiden valitsema edustajakokous nimittää useita kymmeniä jäseniä käsittävän keskuskomitean ja yhdeksänjäsenisen politbyroon.


title: Korean työväenpuolue

text: Viimeksi Korean työväenpuolue on pitänyt kongressinsa 2010.


title: Korean työväenpuolue

text: Puolueen pää-äänenkannattaja on "Rodong Sinmun" (”Työläisten lehti”).


title: Sporalogia

text: Sporalogia on skeptikko Nils Mustelinin esittämä parodia astrologiasta. Sana on johdettu Helsingin slangin raitiovaunua tarkoittavasta sanasta "spora", jonka juurena on ruotsin kielen sana "spårvagn". Mustelin esitti sporalogia-oppinsa Ursan kustantamassa kirjassa "" vuonna 1989.


title: Sporalogia

text: Mustelin huomautti kirjoituksessaan, että Helsingin kaupungissa liikkuvat raitiovaunut vaikuttavat kaupungin asukkaisiin paljon suuremmalla painovoimalla kuin kaukaiset planeetat, ja lisäksi ne synnyttävät tehokkaina sähkölaitteina sähkömagneettisia aaltoja. Mustelinin mukaan olisi aivan mielekästä laatia raitiovaunuhoroskooppeja, karttoja raitiovaunujen sijainneista jonkun henkilön syntymän hetkellä, ja yrittää päätellä niistä jotakin henkilön ominaisuuksista. Tähän Mustelin yhdistäisi raitiovaunulinjojen numeroiden numerologista tulkintaa.


title: Södertäljen kunta

text: Södertäljen kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Södertälje.


title: Södertäljen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 524,86 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 96 032 henkeä (31.12.2017).


title: Södertäljen kunta

text: Södertäljen naapurikuntia ovat Salem, Botkyrka, Nynäshamn, Trosa, Gnesta, Nykvarn, Strängnäs ja Ekerö.


title: Södertäljen kunta

text: Kunta sijaitsee Mälarenin ja Itämeren välisellä kannaksella, jonka poikki on rakennettu 5 km pitkä Södertäljen kanava vuosina 1806–1819.


title: Södertäljen kunta

text: Södertäljessä on merkittävä ruotsinsuomalainen vähemmistö ja ulkomaalaistaustaisten osuus kunnan väestöstä on 45,3 %.


title: Södertäljen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 95,74 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 18,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Södertäljen kunta

text: Ruotsin vuoden 1862 kunnallislait (ruots. "kommunalförordningar") astuivat voimaan 1. tammikuuta 1863, jolloin entisistä pitäjistä tuli maalaiskuntia ja kaupunki sai ensimmäisen kaupunginvaltuustonsa. Vuonna 1911 Överjärnan kuntaan perustettiin Järnan taajaväkinen yhdyskunta (ruots. "municipalsamhälle") ja vuonna 1924 Igelstan taajaväkinen yhdyskunta Östertäljen kuntaan. Vuonna 1946 tehtiin ensimmäinen kuntaliitos, kun Västertäljen kunta liitettiin Södertäljen kaupunkiin.


title: Södertäljen kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Södertäljen alueelle muodostettiin viisi maalaiskuntaa, ja osa nykyisen kunnan alueesta kuului kahteen kaupunkiin:Muodostetuista alueyksiköistä Enhörna, Hölö ja Mariefred kuuluivat tuolloin Södermanlandin lääniin.


title: Södertäljen kunta

text: Seuraava kuntauudistus toteutettiin vaiheittain vuosina 1963–1971. Jo vuonna 1963 Östertäljen maalaiskunta liitettiin Södertäljeen. Vuonna 1967 Enhörnan maalaiskunta siirrettiin Tukholman lääniin ja liitettiin Södertäljen kaupunkiin. Vuonna 1971 siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Södertäljen kunta muodostettiin yhdistämällä Södertäljen kaupunki, Hölön, Järnan ja Turingen maalaiskunnat sekä Taxingen seurakunta, joka erotettiin Mariefredistä.


title: Södertäljen kunta

text: Suurkunnan muodostamisen jälkeen kunnan länsiosissa ilmeni toiveita kunnasta irtautumiseen. Vuonna 1999 muodostettiin Nykvarnin kunta aiemmista Taxingen ja Turingen kunnista.


title: Södertäljen kunta

text: Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä kuva Pyhästä Ragnhildistä pukeutuneena hopeaan, kruunu, sädekehä ja sauva kultaa sekä rinnassa punainen kreikkalainen risti." (Ruotsiksi "I blått fält en bild av Sancta Ragnhild med klädnad av silver, krona, gloria och stav av guld samt ett rött grekiskt kors på bröstet.")


title: Södertäljen kunta

text: Pyhän Ragnhildin perinne otettiin esiin uudistettaessa Södertäljen kaupungin vaakunaa 1930-luvulla. Hallitus vahvisti vaakunan vuonna 1935. Kun Södertäljen kunta muodostettiin 1971, yhdelläkään liitetyllä kunnalla ei ollut ennestään omaa vaakunaa, joten Södertäljen kaupungin vanha vaakuna rekisteröitiin uudenkin kunnan vaakunaksi vuonna 1983.


title: Södertäljen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 4 522 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Södertäljen kunta

text: Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Nykvarnin kunta. Kyseisten tietojen mukaan 19,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 7 877 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 9,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Södertäljen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 207 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 17 000 kruunua.


title: Södertäljen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Södertäljen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Södertäljen kunta

text: Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 91,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 733 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Södertäljen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Gnestan taajamassa on 5 562 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Gnestan kuntaan.


title: Södertäljen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Södertäljen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Södertäljen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Södertäljen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Södertäljen kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Södertäljen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Nykvarnin kunta sisältyy Södertäljen tuloksiin vuosina 1973–1994.


title: Södertäljen kunta

text: Kunnanvaltuustossa on yhteensä 65 paikkaa, joten hallitsemiseen tarvittava enemmistö on 33 paikkaa. Sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolue ja ympäristöpuolue hallitsevat kuntaa, ja valtuustossa niillä on yhteensä 34 paikkaa. Kunnanhallituksen puheenjohtaja on Boel Godner (sd.).


title: Södertäljen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Södertäljen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Södertäljen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Nykvarnin kunta on vielä osa Södertäljen kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Södertäljen kunta

text: Södertälje on kunnan suurin taajama ja toimii koko kunnan keskustaajamana. Lisäksi se on kunnan taajamista ainoa, jolla on koskaan ollut kaupunginoikeudet. Kaupunki alkoi syntyä 600-luvulla, jolloin maankohoaminen oli tehnyt Södertäljen kanavasta niin matala, ettei se enää ollut purjehduskelpoinen. Veneet piti nyt siirtää kapean kannaksen yli käsivoimin, mikä synnytti monia työpaikkoja ja edisti muuttoa alueelle.


title: Södertäljen kunta

text: Rautatie Södertäljeen rakennettiin 1800-luvun puolivälissä, ja tuolloin Södertäljeä alettiin pitää kylpyläalueena. Kaupunkia kutsuttiin myös rinkelikaupungiksi, koska tuolloin alettiin leipoa "Södertäljekringla"-nimellä kutsuttuja rinkeleitä.


title: Södertäljen kunta

text: Nykyisin Södertäljeä hallitsevat merenkulku Södertäljen kanavan kautta sekä suuryhtiöt AstraZeneca ja Scania. Lisäksi kaupungissa toimii monia keskisuuria yrityksiä. Kaupungin keskeisimmät alueet ovat Storgatanin, Stortorgetin, Marenplanin, Olof Palmen aukion, Saltsjötorgetin ja Järnagatanin tienoilla. Osa Södertäljen taajamasta kuuluu Östertäljen kunnanosaan.


title: Södertäljen kunta

text: Östertälje oli alkujaan maaseutukunta Södertälje kaakkoispuolella. 1960-luvulla Östertälje liitettiin osaksi Södertäljeä, ja nykypäivään mennessä kuntien asutus on kasvanut yhteen. Raja Södertäljen ja Östertäljen välillä kulkee suunnilleen moottoritietä E4/E20 pitkin Östertäljen sijaitessa tien eteläpuolella. Östertäljen ulkopuolella Gärtunassa sijaitsee AstraZenecan toinen suuri tehdas ja tutkimuskeskus. Östertäljessä on myös Weda/Moraberg-niminen teollisuusalue. Uutta Glasberga sjöstad -nimistä asuinaluetta suunnitellaan alueen itäosaan. Östertäljessä on oma rautatieasema paikallisjunille eli niin sanotuille pendelijunille. Östertäljestä etelään sijaitsevan Hallin ja Hågan kriminaalihuoltolaitokset.


title: Södertäljen kunta

text: Järnan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Överjärnan kuntaan vuonna 1911. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kolmesta kunnasta (Vårdinge, Överjärna ja Ytterjärna) muodostettiin Järnan maalaiskunta. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1956 ja vuonna 1971 Järnan maalaiskunta liitettiin osaksi Södertäljen kuntaa.


title: Södertäljen kunta

text: Elinkeinoelämä Järnassa perustuu antroposofisiin toimintoihin. Antroposofia sai jalansijaa Järnassa jo 1935 ja käsittää tänään kaikkea hoito- ja kuntoutuslaitoksista kulttuurikeskukseen. Tunnetuin yksittäinen toimija on ehkä Vidarkliniken-sairaala, jossa käytetään vaihtoehtolääkkeitä. Sairaalalla on sopimus usean Ruotsin maakäräjäkunnan kanssa. Järna on myös tullut tunnetuksi biodynaamisesta viljelystä ja Ytterjärnassa sijaitsevat kulttuuritalosta.


title: Södertäljen kunta

text: Antroposofiset toiminnot työllistävät lähes 2 000 henkeä, joka on enemmän kuin Lantmännen AXA ja sen tytäryhtiö Kungsörnen, jonka pääkonttori sijaitsee Järnassa. Järnan ympärillä sijaitsee lukuisia golfratoja, kuten esimerkiksi Kallfors GK ja Järna GK.


title: Södertäljen kunta

text: Taajama kuuluu Södertäljen postinumeroalueeseen, ja sitä pidetään usein huvilakaupunginosana. Pershagenissa sijaitsee rautatieasema "Södertälje Syd", joka on tällä hetkellä kunnan ainoa kaukojuna-asema. Asutusta hallitsevat omakotitalot, joiden omakotitalo on viime vuosikymmeninä ollut paljon kaupungin muiden alueiden yläpuolella. Alueella ei ole juuri lainkaan elinkeinotoimintaa, joten useimmat asukkaat pendelöivät Södertäljen keskustaan. Pershageniin on useita kaupunkibussiyhteyksiä. Siellä on myös kaupunginosakeskus (ravintola, ruokakauppa, solarium, lahjatavarakauppa) ja pieni kappeli.


title: Södertäljen kunta

text: Hölö sijaitsee Nyköpingsbanan-rautatien varrella ja oli oma kunta vuoteen 1971, jolloin se liitettiin Södertäljeen. Kunta käsitti maa-alueen Himmerfjärdenin länsirannalla. Mörkön saarikunta oli liitetty Hölöön vuonna 1952. Vagnhäradin, Järnan ja Södertäljen läheisyyden vuoksi palvelutarjonta on rajoitettua. Hölössä on kuitenkin yläaste, joitakin kauppoja ja liikuntapaikkoja (jalkapallokenttiä, juoksureittejä, pieni liikuntahalli). Yhteydet koostuvat linja-autoliikenteestä Södertäljeen. Keskusteluja omasta paikallisjunasta Hölöstä Järnan kautta Södertäljeen on keskusteltu pitkään.


title: Södertäljen kunta

text: Mölnbo on pienempi yhdyskunta Vårdingessa kunnan lounaisosassa. Alueella on hyvin rajoitettu palvelutarjonta, mm. ruokakauppa ja kirjasto. Ehkä parhaiten Mölnbo tunnetaan vuosittaisesta elokuvafestivaalistaan, joka pidetään Mölnbo Biossa. Mölnbo sijaitsee Västra stambanan-rautatien varrella. Södertäljen keskusaseman ja Gnestan välillä liikennöivät paikallisjunat pysähtyvät Mölnbossa.


title: Södertäljen kunta

text: Enhörnalandet on laajuudeltaan sama kuin Enhörnan seurakunta tai Södertäljen kunnan Enhörnan kunnanosa (ruots. "Enhörna kommundel"). Enhörnan kunnanosa muodostettiin 1967, jolloin entinen kunta liitettiin Södertäljeen. Enhörnan kunta puolestaan oli muodostettu yhdistämällä Ytterenhörna ja Överenhörna vuonna 1952. Enhörnalandetilla sijaitsevat taajamat ovat Vattubrinken, Sandviken ja Ekeby. Ekebytä pidetään Enhörnan keskuspaikkana, koska pääosa palveluista sijaitsee siellä. Lisäksi Enhörnassa sijaitseva kylät Tuna, Stjärna och Aska ja Nöttesta.


title: Englannin liigacup

text: Liigacup () on englantilainen Football Leaguen järjestämä cup-muotoinen jalkapallokilpailu. Liigacup on järjestetty joka vuosi kaudesta 1960–1961 lähtien. Eniten mestaruuksia on voittanut Liverpool, jolla mestaruuksia on kahdeksan. Sponsorisyistä kilpailu tunnetaan myös nimellä Carabao Cup.


title: Englannin liigacup

text: Toisin kuin Englannin toinen suuri cup-turnaus FA Cup, on liigacup avoin vain Valioliigan ja English Football Leaguen kolmen divisioonan joukkueille.


title: Englannin liigacup

text: Liigacupin voittajajoukkue saa osallistumisoikeuden Eurooppa-liigan 3. karsintakierrokselle.


title: Alien – ylösnousemus

text: Alien – ylösnousemus (engl. "Alien Resurrection") on Jean-Pierre Jeunet’n ohjaama tieteiselokuva vuodelta 1997. Se on "Alien"-elokuvasarjan neljäs osa.


title: Alien – ylösnousemus

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2379 eli aikaan 200 vuotta "Alien³":n tapahtumien jälkeen. Avaruusristeilijä "MYA Aurigalla" muutamat armeijan tiedemiehet kloonaavat Ellen Ripleyn (Sigourney Weaver) saadakseen haltuunsa hänen sisällään olevan Alienin. Ripley kuitenkin jätetään henkiin hänen ollessa mielenkiintoinen risteymä olion ja ihmisen välillä. Hänellä on muun muassa samankaltainen verityyppi kuin avaruusolioilla. Sillä aikaa avaruusalus "Betty" saapuu "Aurigalle" lastinaan pakastettuja ihmisiä, joista aiotaan tehdä isäntiä tuleville Alieneille.


title: Alien – ylösnousemus

text: Ripley tietää sisällään kasvaneen olion olevan kuningatar. Se lisääntyy, ja pakastetut ihmiset joutuvat sen jälkeläisten uhreiksi. Lopulta oliot karkaavat tiedemiesten hallinnasta. Kuningatar synnyttää odottamattomalla tavalla kohdustaan uuden, valkoisen Alienin, joka nimetään Newborniksi. Newborn on enemmän ihmisen kaltainen.


title: Alien – ylösnousemus

text:
Bettyn miehistö saa tietää "Aurigan" tapahtumista vasta nähdessään yhden olioista. Palkkasoturit pakenevat aluksesta Ripleyn johdolla menettäen joukkonsa jäseniä. Lopulta selviytyneet pääsevät alukseensa ja lähtevät "Bettyllä" kohti Maata.
Newborn on Ellen Ripleyn sisältä syntyneen kuningattaren kohdusta syntynyt Alien. Se on ihmisen kaltainen Alien, joka on kuningatarta voimakkaampi, sillä se tappoi tämän yhdellä iskulla. Newborn tuntee kovaa kiintymystä Elleniin, koska se pitää tätä "äitinään".


title: Alien – ylösnousemus

text: Newborn näyttää enemmän ihmiseltä, kuten sen huomaa vaikka silmistä, jotka ovat kuin isot ihmisen silmät. Newborn eroaa myös muista Alieneista siten, että se on valkoinen.


title: Fini Henriques

text: Fini Valdemar Henriques (20. joulukuuta 1867 – 27. lokakuuta 1940) oli tanskalainen säveltäjä ja viulisti. Hän opiskeli Johan Svendsenin ja Joseph Joachimin johdolla ja sävelsi mm. kaksi sinfoniaa ja näyttämö- ja kamarimusiikkia.


title: Ted Kennedy

text: Ted Kennedy -nimisiä henkilöitä:


title: Rödjan

text:
Rödjan on Älgön saaren etelärannalla sijaitseva entinen kalastajatila, jossa toimii Tammisaaren saariston kansallispuiston neuvontapiste. Neuvontapiste otettiin käyttöön vuonna 1994 perusteellisen entisöinnin jälkeen. Rödjanin pihapiiristä lähtee 2 kilometrin pituinen luontopolku, jonka varrella on näkötorni. Asuintalossa ja rantavajassa on
saaristoluontoa ja entisaikojen saaristolaiselämää kuvaavia esineitä ja kertomuksia.


title: Rödjan

text: Rödjan tarjoaa suojatun retkisataman veneilijöille, mutta paikalle pääsee kesäisin myös Tammisaaresta lähtevällä vuoroveneellä. Etäisyys Tammisaaresta on noin 10 meripeninkulmaa (noin 18 km).


title: Mutteri

text: Mutteri (< < ’kohtu, äiti’ ) on ruuviin tai pulttiin kierrettäväksi tehty vastakappale. Kiinnitettävät kappaleet puristetaan mutterin ja ruuvin kannan väliin kiertämällä ruuvia ja mutteria toisiinsa nähden. Mutterilla voidaan myös lukita ruuveja paikalleen tai lukita myös muttereita ns. vastamutterin avulla. Muttereita voidaan myös käyttää osien liikuttamiseen yhdessä ruuvin kanssa.


title: Mutteri

text: Erilaisia muttereita:


title: Kierre

text: Matematiikassa kierre eli ruuviviiva on avaruudessa tasaisesti kaartuva käyrä, joka etenee akselinsa suuntaisesti.


title: Kierre

text: Kierre on myös ruuveissa ja muttereissa oleva työstetty muoto.


title: Kierre

text: Kierre on lieriön geodeettinen viiva. Jos lierön vaippapinta levitettään tasoksi, sillä oleva kierre muuttuu suoraksi.


title: Kierre

text: Kierteelle mihin tahansa pisteeseen sijoitetulla tangentilla on olemassa yksi akseliin osoittava normaali. Näiden normaalien ne osat, jotka ovat kierteen ja akselin välissä, muodostavat ruuvipinnan.


title: Kierre

text: Kierre voi olla oikea- tai vasenkätinen. Jos kierteen akselin suuntaan katsottaessa käyrä kiertää myötäpäivään etääntyessään katsojasta, on kyseessä oikeakätinen, muussa tapauksessa vasenkätinen kierre. Tämä kätisyys on kierteen oma ominaisuus eikä riipu havaitsijan sijainnista: oikeakätistä kierrettä ei voi yhdensuuntaissiirrolla tai rotaatiolla muuttaa vasenkätiseksi tai päinvastoin.


title: Kierre

text: Ruuvit tehdään lähes aina niin, että niiden kierteet ovat oikeakätisiä. Elollisessa luonnossa esiintyy oikeakätinen kierre DNA-molekyylin A- ja B-muodoissa, kun taas Z-DNA:ssa on vasenkätinen kierre.


title: Kierre

text: Oikeakätisen kierteen yhtälöt, kun kierteen akselina on "z"-akseli, voidaan esittää karteesisilla koordinaateilla parametrimuodossa seuraavasti:


title: Kierre

text: Tässä vakio "a" on sen lieriön säde, jonka pinnalla kierre on. Kun parametri "t" kasvaa, piste ("x"("t"),"y"("t"),"z"("t")) kulkee oikeakätisen kierteen muotoista rataa, missä täysi kierros akselin ympäri tulee tehdyksi aina, kun "t" kasvaa määrän 2"π/b". Tällöin on edetty "z"-akselin suunnassa matkan "2πb" verran.


title: Kierre

text: Sylinterikoordinaateilla ("r", "θ", "h") sama kierre voidaan esittää parametrimuodossa seuraavasti:


title: Konveksi joukko

text: Konveksi joukko on topologinen käsite, jolla tarkoitetaan joukkoa, jonka alkiot voidaan lausua toistensa konveksikombinaatioina. Joukko formula_1 on konveksi joukko, jos kaikilla formula_2 pätee:


Konveksi joukko


title: Konveksi joukko

text: Euklidisessa avaruudessa joukko on konveksi, jos jokainen sen alkioiden välinen jana sisältyy myös samaan joukkoon. Siten esimerkiksi ympyrän tai kuution muotoiset kappaleet ovat konvekseja, mutta renkaan tai sirpin muotoiset joukot eivät ole konvekseja.


title: Clémence Poésy

text: Clémence Poésy (s. 3. lokakuuta 1982 Meudon, Ranska) on ranskalainen näyttelijä.


title: Clémence Poésy

text: Poésy päätyi näyttelijäksi teatteriohjaajana ja näyttelijänä toimivan isänsä avulla. Hän aloitti näyttelemisen 14-vuotiaana. Poésy esitti kuningatar Marya kaksiosaisessa minisarjassa "Ruutisalaliitto" ("Gunpowder, Treason & Plot"), joka esitettiin televisiossa vuonna 2004. Hän sai roolistaan Golden FIPA -palkinnon. Vuonna 2005 Poésy näytteli Harry Potter -elokuvasarjan neljännessä osassa "Harry Potter ja liekehtivä pikari" Fleur Delacouria. Hän palasi rooliinsa vielä sarjan viimeisissä elokuvissa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "osa 2" (2011).


title: Clémence Poésy

text: Syksyllä 2010 Poésy vieraili yhdysvaltalaisen "Gossip Girl" -televisiosarjan neljännellä tuotantokaudella Evan roolissa. Syksyllä 2013 brittiläinen Sky ja ranskalainen Canal+ alkoivat esittää tanskalais-ruotsalaiseen "Siltaan" perustuvaa rikossarjaa "The Tunnel", jossa Poésy esittää toista päähenkilöä, Elise Wassermania.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Sosiaalipolitiikka tarkoittaa julkisia toimia, joilla pyritään takaamaan väestölle kohtuullinen elintaso, turvallisuus ja viihtyvyys sekä näihin toimiin kohdistuvaa tutkimusta tieteenalana.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Sosiaalipolitiikka nostaa esiin yhteiskunnan ja ihmisen arvoja. Se sisältää käsitteitä, kuten sosiaaliturvapolitiikka, koulutus-, asunto- ja aluepolitiikka sekä työ-, terveys- ja kansainvälinen sosiaalipolitiikka.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Sosiaalipolitiikka on myös tieteenala. Se syntyi 1800-luvun loppupuolella sekä Saksassa että Englannissa. Saksassa perustettiin 1873 sosiaalipoliittinen yhdistys (Verein für Sozialpolitik) ja vastaavaan aikaan Englannissa sosiaalipolitiittisia ideoita viljeltiin Fabian Societyssä. Helsingin yliopiston 1. sosiaalipolitiikan professorina aloitti Heikki Waris vuonna 1946. Sekä Saksan sosiaalipoliittisella yhdistyksellä että Fabian Societyllä oli yhteyksiä kansantaloustieteeseen. Kansantaloustieteilijät perustivat Saksan sosiaalipoliittisen yhdistyksen ja aluksi sosiaalipolitiikka oli osa kansantaloustiedettä ja myöhemmin sosiaalitaloutta. Fabian Society oli taas mukana perustamassa London School of Economics and Political Sciences:ia.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Sosiaalipolitiikkaa tieteenä, oppiaineena ja politiikan osana liittyvät kiinteästi yhteen. Sosiaalipolitiikan tutkimuksen keskeinen tehtävä on ollut selvittää sosiaalisten ongelmien esiintymistä yhteiskunnassa ja syitä, joiden seurauksena sosiaaliset ongelmat ilmenevät. Politiikka on saanut näistä tutkimuksista virkkeitä uudistaa politiikkaa.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Sosiaalipolitiikan alue jaetaan usein sosiaaliturvapolitiikkaan ja sosiaalipalveluihin. Laajasti käsitettyyn sosiaalipolitiikkaan luetaan myös mm. koulutuspolitiikka, terveyspolitiikka ja työpolitiikka. Sosiaalipolitiikka on yksi yhteiskuntapolitiikan keskeinen osa-alue. Työntekijöiden suojelu on sosiaalipolitiikan vanhin toiminta-alue.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Sosiaalipolitiikkaan liittyy hyvinvointitaloustiede.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Euroopan Unionissa on käytössä sosiaalisen suojelun käsite. Se vastaa suunnilleen samaa kuin suomen kielessä sosiaalisen turvallisuuden käsite. Sosiaaliseen turvallisuuteen voidaan lukea mukaan paitsi toimet, joilla varmistetaan toimeentulon turvaa ja sosiaalipalveluja niitä tarvitseville myös kansalaisten yleistä turvallisuutta kuten kysymystä rikollisuuden muodostamasta uhasta kansalaisten liikkumiselle maassa tai asuinympäristössään.


title: Sosiaalipolitiikka

text: Hyvinvointipolitiikan tavoitteena on köyhyyden ja räikeiden sosiaalisten eriarvoisuuksien poistaminen. Hyvinvoinnin osatekijöinä (Erik Allardtin mukaan):


title: Sosiaalipolitiikka

text: 1) elintaso ("having")


title: Sosiaalipolitiikka

text: 2) yhteisyyssuhteet ("loving")


title: Sosiaalipolitiikka

text: 3) itsensä toteuttamisen muodot ("being")


title: Sosiaalipolitiikka

text: Euroopan unionin tuomioistuimen vuonna 2014 antaman linjauksen mukaan EU-maat voivat jatkossa evätä työttömiltä EU-maahanmuuttajilta oikeuden sosiaalietuuksiin.


title: Terskatulehdus

text:
Terskatulehdus eli balaniitti (kreikan sanasta "balanos", terska) on terskan tulehdus. Jos tulehdus on terskan lisäksi myös esinahassa, sitä kutsutaan balanopostiitiksi.
Terskatulehduksella on useita mahdollisia syitä. Sen tavallisin komplikaatio on fimoosi eli esinahan ahtaus. Terskatulehduksen oireita ovat esinahan turpoaminen, punoitus ja kipu.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Suomen presidentinvaali jouduttiin järjestämään ennenaikaisesti vuonna 1982, koska tasavallan presidentti Urho Kekkonen oli ilmoittanut eroavansa huonon terveytensä vuoksi. Varsinaista presidenttipeliä eli keskustelua Kekkosen seuraajasta oli käyty jo kaukaa 1970-luvulta lähtien, jolloin oli alkanut liikkua huhuja presidentin niin fyysisen kuin psyykkisenkin kunnon heikkenemisestä. Sääntömääräinen presidentinvaalien ajankohta olisi ollut vasta vuonna 1984, mutta Kekkosen kuntoa läheltä seuranneet olivat pitäneet jo pian vuoden 1978 vaalien jälkeen ennenaikaisia vaaleja mahdollisina ja 1980-luvulle tultaessa vähitellen jopa todennäköisinä.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Ensimmäisen kerran Kekkosen terveys petti näkyvästi Islantiin suuntautuneen kalastusmatkan aikana elokuussa 1981. Kekkonen jäi sairauslomalle 11. syyskuuta ja hän erosi presidentin virasta 26. lokakuuta, vaikka muodollisesti hän oli presidenttinä vaaleihin saakka. Kaikki kahdeksan eduskuntapuoluetta nimesivät omat presidenttiehdokkaansa marraskuun aikana. Liberaalisen Kansanpuolueen ehdokas, varatuomari Helvi Sipilä oli Suomen presidentinvaalien historian ensimmäinen naisehdokas. Kekkosen seuraajaksi valittiin ensimmäisellä äänestyskierroksella Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen valitsijamiesvaaleihin asettama ehdokas, pääministeri Mauno Henrik Koivisto.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Kaksi puoluetta asetti valitsijamiesehdokkaita tukemaan toisen puolueen asettamaa presidenttiehdokasta. Valitsijamiesten lukumäärä oli nyt nostettu aiemmasta 300:sta 301:een, jotta tasatulosta ei voisi syntyä ratkaisevassa kolmannessa äänestyksessä. Valitsijamiehet saattoivat kuitenkin äänestää tyhjää, joten tasatulos olisi ollut itse asiassa yhä mahdollinen myös ratkaisevassa äänestyksessä.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Vaalien edellä Keskustapuolueen johto kannatti puolueen presidenttiehdokkaaksi Suomen Pankin vt. pääjohtajaa Ahti Karjalaista, jolla oli takanaan myös puolueen ns. K-linjan ja useimpien merkittävien yritysjohtajien, ns. idänkaupan vuorineuvosten näkyvä ja voimakas tuki. Puoluekokouksessa ehdokkaaksi valittiin kuitenkin selvin luvuin eduskunnan puhemies Johannes Virolainen. Silti vielä tämän jälkeen julkisuudessa esiintyi epäilyksiä, että Keskustapuolueen ja ehkä muidenkin puolueiden valitsijamiehet aikoisivat toisessa äänestyksessä valita Karjalaisen ns. mustana hevosena presidentiksi. Valitsijamiesehdokkaat kiistivät aikovansa äänestää Karjalaista, eikä hän saanutkaan ääniä presidentinvaaleissa.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Julkisuudessa spekuloitiin myös sillä, että Neuvostoliitto ottaisi julkisesti kantaa Ahti Karjalaisen presidenttiehdokkuuden puolesta. Ministerineuvos Viktor Vladimirov, jonka on yleisesti katsottu työskennelleen vaaleihin valmistauduttaessa Karjalaisen ehdokkuuden hyväksi, ilmoitti kuitenkin Moskovasta saamiensa ohjeiden mukaan marras-joulukuun vaihteessa 1981, ettei Neuvostoliitto aio puuttua vaaliin millään tavoin, vaan luottaa Suomen ulkopoliittisen linjan säilymiseen muuttumattomana vaalin tuloksesta riippumatta. Johannes Virolaisen mukaan Neuvostoliiton johtohenkilöillä oli syksyllä 1981 varsin selvä kuva Suomen sisäpoliittisesta tilanteesta. Moskovassa tunnustettiin Mauno Koiviston ylivoimainen kansansuosio, eikä Ahti Karjalaisen mahdollisuuksiin menestyä presidentinvaalissa enää uskottu.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Valitsijamiesten vaalit käytiin 17.–18. tammikuuta. Vaaleissa oli yhteensä 2 382 ehdokasta. Kristilliset ja SKYP solmivat vaaliliiton 11 vaalipiirissä. RKP ja keskusta liittoutuivat neljässä sekä RKP ja LKP kahdessa vaalipiirissä.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Valitsijamiehistä saavutti kaikkien aikojen ääniennätyksen Mauno Koiviston valitsijamieheksi valittu rouva Tellervo Koivisto, joka keräsi Helsingin kaupungin vaalipiiristä 50 649 ääntä. Yksi ääniharavista oli myös Tellervo ja Mauno Koiviston tytär Assi Koivisto, joka sai Uudenmaan läänin vaalipiiristä 22 585 ääntä. Mikkelin läänin vaalipiiristä valittu Erkki Liikanen sai 24 532 ääntä ja 17,9 prosenttia kaikista omassa vaalipiirissään annetuista äänistä, mikä lienee ollut alallaan kaikkien aikojen ennätys. Kaikkiaan 38 valitsijamiestä sai yli 10 000 ääntä, näistä 33 oli Mauno Koiviston vaaliliitosta. Koiviston vaaliliitossa oli mukana useita tunnettuja puolueisiin sitoutumattomia valitsijamiehiä, mm. professori Matti Klinge, professori Kirsti Lagerspetz, rouva Pirkko Liinamaa, toimittaja Mirja Pyykkö, näyttelijä Sylvi Salonen, kenraali Ensio Siilasvuo ja kirkkoherra Voitto Viro. Muista kuin Koiviston vaaliliiton valitsijamiehistä eniten ääniä saivat kokoomuslaiset kansanedustaja Pertti Salolainen ja ylipormestari Raimo Ilaskivi, molemmat Helsingin vaalipiiristä. Ainoa liberaalien valitsijamies Terhi Nieminen-Mäkynen valittiin Uudenmaan ja ainoa SMP:n valitsijamies Pekka Vennamo Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.


title: Suomen presidentinvaali 1982

text:
Valitsijamiesten vaaleissa annetuista äänistä tyhjiä ja hylättyjä oli 10 531, mikä oli enemmän kuin perustuslaillisten ja SKYP:n äänimäärä yhteensä. Koiviston vaaliliiton osuus annetuista äänistä oli suurin sosialidemokraattien perinteisesti hallitsemassa Kymen vaalipiirissä, 52,1 prosenttia.
Kello 15.00 alkanutta vaalitoimitusta johti vt. pääministeri Eino Uusitalo avustajinaan puoluejohtajat Kalevi Sorsa (SDP), Paavo Väyrynen (Kesk.), Ilkka Suominen (Kok.) ja Aarne Saarinen (SKDL). SDP:n valitsijamiesten lisäksi SKDL:n enemmistö ja SMP:n valitsijamies äänestivät Mauno Koivistoa jo ensimmäisellä kierroksella. Kalevi Kivistö kehotti valitsijamiehiään kannattamaan Koivistoa, mutta osa SKDL:n valitsijamiehistä, eli SKP:n vähemmistön edustajat, äänestivät Kivistöä, koska hänen hyväkseen oli tehty vaalityötä. Vaalin tulos julistettiin kello 17.12 ja Eino Uusitalo julisti vaalitoimituksen päättyneeksi kello 17.15.


title: Tetra

text: Tetra tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hydrostatiikka

text: Hydrostatiikka on virtausmekaniikan osa-alue, joka tutkii levossa olevia nesteitä (yleisemmin fluideja eli nesteiden lisäksi myös kaasuja). Liikkuvia fluideja tutkii virtausdynamiikka, fluidien ominaisuuksia ja tehonsiirtoa hydrauliikka.


title: Hydrostatiikka

text: Tärkeä hydrostatiikan sovellus ovat hydrostaattiset kuormitukset eli kuormitukset, jotka hydrostaattinen paine aiheuttaa vedessä oleviin rakenteisiin. Fluidit aiheuttavat kohtisuoran paineen kaikkiin pintoihin. Jos fluidi on lisäksi levossa, paine on isotrooppinen eli suunnasta riippumaton. Kappaleen ylä- ja alapintoihin kohdistuvien painevoimien ero aiheuttaa fluidissa olevaan kappaleeseen ylöspäin suuntautuvan voiman, nosteen.


title: Hydrostatiikka

text: Hydrostatiikan lakeja muotoilivat ensimmäisinä muun muassa ranskalainen Blaise Pascal sekä Galileo Galilei.


title: Hydrostatiikka

text: Hydrostatiikan perusyhtälö on formula_1, missä Hydrostatiikan peruslähtökohta on levossa oleva tila, jolloin kappaleeseen vaikuttavien voimien summa on nolla Newtonin toisen lain mukaan. Kappaleena tarkastellaan tässä pientä nestepartikkelia. Levossa nesteen sisäistä kitkaa ei ole, joten sisäisistä voimista vain nesteen oman painon aiheuttama paine vaikuttaa nestepartikkeliin. Ulkoisista voimista siihen vaikuttaa vain Maan painovoima, jos Kuun ja Auringon pienet vetovoimat jätetään huomiotta.


title: Hydrostatiikka

text: Tarkasteltava nestepartikkeli on pieni kuutio, jonka sivut ovat Δx, Δy ja Δz. Siihen vaikuttava painevoima saadaan kertomalla pintaan kohdistuva paine pinnan alalla, tässä tapauksessa kuution sivujen aloilla (ΔxΔy, ΔyΔz ja niin edelleen).


title: Hydrostatiikka

text: Jotta nestepartikkeli olisi levossa, tulee siihen vaikuttavien voimien kumota toisensa kaikkien koordinaattiakselien suunnissa. Tarkastellaan tilannetta aluksi x-suunnassa. Siinä


title: Hydrostatiikka

text: Tässä formula_3 on paineen muutos, kun liikutaan x-akselia pitkin matkan Δx verran. Muutosta on arvioitu Taylorin kaavalla, toista tai korkeampaa kertalukua olevat termit on jätetty pois.


title: Hydrostatiikka

text: Kaava sievenee muotoon formula_4. Jaetaan Δx:llä, jolloin saadaan formula_5. (Täsmällisemmin: aiemmin sivuutetut korkeamman kertaluvun termit katoavat Δx:llä jaettaessa, kun annetaan Δx:n lähestyä nollaa. Näin voidaan tehdä, kun neste oletetaan kontinuumiksi eli jatkuvasti jakautuneeksi.)


title: Hydrostatiikka

text: Kun täsmälleen sama tarkastelu suoritetaan y-akselin suunnassa, saadaan formula_6. Tästä nähdään, että hydrostaattisessa tilanteessa vaakasuuntaisia paine-eroja ei ole. Samalla syvyydellä nesteessä vallitsee sama paine.


title: Hydrostatiikka

text: z-suunnassa tilanne muuttuu, koska partikkeliin vaikuttaa myös sen paino alaspäin. Paino saadaan kertomalla partikkelin massa (tiheys kertaa tilavuus) painovoimakiihtyvyydellä "g". Liikeyhtälöksi tulee


title: Hydrostatiikka

text: Kun formula_8 -termit kumoutuvat ja yhtälö jaetaan partikkelin tilavuudella ΔxΔyΔz, saadaan


title: Hydrostatiikka

text: Koska paine muuttuu vain z-akselin suunnassa eikä riipu ajasta, saadaan hydrostatiikan perusyhtälö


title: Hydrostatiikka

text: Hydrostatiikan perusyhtälö kertoo paineen muutoksen, kun liikutaan z-akselin suunnassa (nesteessä syvemmälle tai kohti pintaa). Jos sitä integroidaan nesteen pinnalta (z = 0) tarkastelusyvyydelle z, saadaan hydrostaattisen paineen yhtälö "p = p - g ρ z".


title: Hydrostatiikka

text: Nesteeseen upotettavaan kiinteään kappaleeseen vaikuttaa sen syrjäyttämän vesimäärän painon suuruinen noste ylöspäin. Tämä periaate tunnetaan Arkhimedeen lakina. Noste johtuu siitä, että hydrostaattinen paine kappaleen yläpinnalla on pienempi kuin sen alapinnalla, ja sen vaikutuspiste on kappaleen geometrinen keskipiste. Mikäli kelluva kappale on vain osittain pinnan alapuolella, noste vaikuttaa uppoaman eli pinnan alla olevan kappaleen osan geometriseen keskipisteeseen. Painovoima puolestaan vaikuttaa kappaleen painopisteeseen.


title: Hydrostatiikka

text: Kelluvien kappaleiden kuten laivan noste tasapainottaa painovoiman. Jos laivaan lastataan lisää tavaraa, se syrjäyttää enemmän vettä ja siten myös noste on suurempi.


title: Hydrostatiikka

text: Kelluva kappale on vakaa eli stabiili, jos se palaa tasapainoasemaansa, vaikka sitä poikkeutettaisiin hieman. Kelluvat kappaleet ovat yleensä vertikaalisesti stabiileja: jos kappaletta painetaan hiukan alaspäin, noste palauttaa kappaleen tasapainoon.


title: Hydrostatiikka

text: Epävakaa on esimerkiksi sellainen tila, jossa kokonaan upoksissa olevan kappaleen massakeskipiste on geometrisen keskipisteen yläpuolella. Jos kappale poikkeutetaan tasapainotilasta, se pyörähtää ympäri. Jos kelluva kappale sitä vastoin on osittain pinnan yläpuolella, voi tila olla stabiili vaikka geometrinen keskipiste olisikin massakeskipistettä alempana, sillä kappaletta poikkeutettaessa uppoaman geometrinen keskipiste (nosteen vaikutuspiste) muuttuu. Syntyy palauttava momentti, joka oikaisee kellunnan.


title: Säräisniemi

text: Säräisniemi on Vaalan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä oli vuoteen 1954 asti silloisen Säräisniemen kunnan kuntakeskus. Kylä sijaitsee Oulujärven länsipuolella Niskanselän rannalla samannimisessä pitkässä niemessä. Sinne rakennettiin Manamansalon jälkeen seudun toinen kirkko, joka valmistui vuonna 1781.


title: Säräisniemi

text: Säräisniemen kappeliseurakunta perustettiin Paltamon emäseurakuntaan jo vuonna 1779, vajaat sata vuotta myöhemmin eli vuonna 1864 Suomen senaatti hyväksyi anomuksen kirkkoherrakunnan perustamisesta Säräisniemelle, jossa oli tuolloin 2 785 asukasta. Kirkkoherrakuntaan kuuluivat Saaresmäen, Vuolijoen, Manamansalon, Jaalangan, Oterman, Kukkolan, Veneheiton ja Säräisniemen kylät. Vuonna 1865 annettu keisarillinen asetus määräsi seurakunnista muodostettavaksi pitäjät, jolloin sellainen tuli Säräisniemestäkin.


title: Säräisniemi

text: Säräisniemen historiakirjan mukaan pitäjän vanhin talo on Juusola, kirkkoa vastapäätä. Asutusta talon paikalla on ollut varmuudella vuodesta 1552 lähtien. Vanhan kirkonkylän kolmetoista taloa Painuanlahden ympärillä Säräisniemen kärjestä lahden ympäri Saarenrantaan olivat: Olkkola, Lievola, Painuanlinna, Iikka, Juusola, Uusitalo, Lämsälä, Maaselkä, Mutkala, Talassaari, Ojala, Salmenkorva ja Linnala. Juusola eli Säresniemi oli vuodesta 1627 vuoteen 1725 Cajanus-suvun hallussa, toimien muun muassa kievarina.


title: Säräisniemi

text: Pääosin Säräisniemestä erotettiin vuonna 1915 silloinen Vuolijoen kunta, Vuolijoen seurakunta oli perustettu jo aiemmin vuonna 1897. Kuntakeskus siirrettiin Vaalaan Säräisniemen ja Utajärven aluemuutosten myötä vuonna 1954, jolloin myös kunnan nimi muuttui Vaalaksi. Kylän etäisyys on Vaalasta 15 kilometriä, Kestilästä 30 kilometriä ja Vuolijoen taajamasta 41 kilometriä. Kylän läpi kulkee yhdystie 8210, ja sitä sivuavat seututie 800 ja seututie 879.


title: Säräisniemi

text:
Säräisniemellä on pitäjän ensimmäisessä, vuonna 1884 valmistuneessa koulurakennuksessa kotiseutumuseo, jossa on esillä Vaalan kunnan alueelta kerättyä maatalous- ja kotitalousesineistöä sekä taidemaalari ja taidegraafikko Olli Seppäsen (1921–1968) ja taidemaalari Paavo Leinosen (1894–1964) luonnoksia ja esineistöä.
Säräisniemen Ruununtörmällä on leipomo, jonka yhteydessä toimii myös ravintola Ruununhelmi (entinen Happy Beach), matkailuyrityksiä ja venesatama.


title: Suomen presidentinvaali 1919

text: Suomen presidentinvaali 1919 oli Suomen ensimmäinen presidentinvaali. Vaalissa eduskunta valitsi tasavallan presidentiksi Kansallisen Edistyspuolueen ehdokkaan, korkeimman hallinto-oikeuden presidentin Kaarlo Juho Ståhlbergin. Ståhlbergin merkittävin kilpailija oli sitoutumaton valtionhoitaja C. G. E. Mannerheim.


title: Suomen presidentinvaali 1919

text: Tasavallan presidentin valitsi vuoden 1919 vaalissa eduskunta. Poikkeuksellinen valintatapa johtui itsenäistymistä seuranneen runsaan puolitoista vuotta kestäneen epävakaan tilanteen (sisällissota ja edelleen vallinnut sotatila sekä valtiomuototaistelu) jälkeen tavoitteesta saada presidentti aloittamaan toimessaan mahdollisimman nopeasti hallitusmuodon 94 §:n siirtymäsäännöksen nojalla sekä hyvityksenä tasavaltaa tukeneille sosiaalidemokraateille, jotka olivat kannattaneet eduskunnan suorittamaa presidentinvalintaa pysyväksi vaalitavaksi. Näiden käytännöllisten syiden ohella syynä oli muodollisesti se, että valtioneuvosto päätti esittää, että tasavallan presidentin valitsisi aina eduskunta, mutta eduskunnan enemmistö kannatti 300 valitsijamiehen suorittamaa vaalia. Suuri valiokunta hyväksyi valitsijamiesmenettelyn kuitenkin sillä poikkeuksella, että eduskunta valitsee ensimmäisen presidentin. Myös yksinkertainen selitys poikkeukselliselle valinnalle löytyy: lakia valitsijamiesvaaleista ei vielä ollut.


title: Suomen presidentinvaali 1919

text: Vaalimenettelyn mukaisesti eduskunta valitsi presidentin umpilipuin. Jos kukaan ei ensimmäisellä kierroksella olisi saanut yli puolta annetuista äänistä, olisi käyty toinen kierros. Jos tällöinkään ei kukaan olisi saanut ehdotonta enemmistöä, olisi seurannut kolmas kierros kahden toisella kierroksella eniten ääniä saaneen välillä.


title: Suomen presidentinvaali 1919

text: Eduskunta suoritti presidentinvaalin 25. heinäkuuta 1919. K. J. Ståhlberg valittiin suoraan ensimmäisellä kierroksella Suomen tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi. Vaalin tulos vahvistettiin kello 18.30 seuraavasti:


title: Suomen presidentinvaali 1919

text:
Suomen presidentinvaalin 25. heinäkuuta 1919 tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="2" style="text-align:left;" | Puolue
! width="75" | Ääniä
! width="30" | %
Tyhjää ilmoittivat äänestäneensä edustajat Procopé (rp) ja Roos (rp).


title: Suomen presidentinvaali 1925

text: Suomen toinen presidentinvaali järjestettiin alkuvuodesta 1925. Vaalin voitti Maalaisliiton ehdokas, Viipurin läänin maaherra Lauri Kristian Relander. Valinta suoritettiin ensimmäistä kertaa yleisillä vaaleilla valittujen valitsijamiesten avulla. Kansa äänesti puolueiden vaalipiireittäin asettamia valitsijamiesehdokkaita. Edelliskerralla presidentin oli valinnut eduskunta. Valitsijamiesten vaalit järjestettiin 15.–16. tammikuuta.


title: Suomen presidentinvaali 1925

text: Jonkin verran hämmennystä aiheutti se, ettei tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg suostunut asettumaan ehdolle. Hän olisi ollut ylivoimainen ehdokas, koska hän oli luonut presidentinvirasta arvovaltaisen ja keskeisen poliittisen instituution. Ståhlbergin pään kääntymiseen oli uskottu niin vahvasti, että kokoomus, maalaisliitto ja ruotsalaiset olivat valitsijamiesvaaleissa liikkeellä ilman omaa ehdokasta ja myös edistyksen Risto Rytiä pidettiin väistyvänä ehdokkaana, kun Ståhlberg lopulta valitaan. Maalaisliitto nimesi Relanderin ehdokkaakseen vasta vaaleja edeltävänä päivänä, joten häntä voidaan pitää todella yllättävänä valintana, ns.mustana hevosena. Ruotsalainen Kansanpuolue oli toivonut ehdokkaakseen kenraali Gustaf Mannerheimiä ja kehotti tämän kieltäydyttyä valitsijamiehiään olemaan tukematta ruotsia taitamattomia ehdokkaita.


title: Suomen presidentinvaali 1925

text:
! rowspan="2" colspan="3" style="text-align:left;" | Puolue
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Paikat
Lähde: Nohlen & Stöver


title: Suomen presidentinvaali 1925

text:
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="2" style="text-align:left;" | Puolue
! colspan="2" | 1. kierros
! colspan="2" | 2. kierros
! colspan="2" | 3. kierros
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
Lähde: Nohlen & Stöver


title: Teisko

text: Teisko oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Tampereeseen vuonna 1972, ja samalla Tampere sai uusia kaupunginosia: Kämmenniemen, Polson, Terälahden ja Velaatan. Teiskon naapurikunnat olivat Kangasala, Kuru, Orivesi, Ruovesi, Tampere (aiemmin Aitolahti) ja Ylöjärvi. Teiskon vaakunan suunnitteli Olof Eriksson ja se vahvistettiin vuonna 1958. Vuonna 1996 Teiskon alueella oli 2 485 asukasta.


title: Teisko

text: Alkujaan kunta käsitti alueita Näsijärven molemmin puolin, mutta vuonna 1954 Näsijärven länsipuoliset alueet liitettiin Ylöjärveen ja Kuruun. Samaan aikaan Kurun Näsijärven itäpuoliset alueet, muun muassa Kapee, liitettiin Teiskoon. Nykyään entinen Länsi-Teisko on kokonaan osa Ylöjärveä. Teiskon kunnan hallinnollinen keskus oli Kämmenniemi. Nykyisin peruspalvelut ovat keskittyneet Kämmenniemeen ja Terälahteen. Teiskon ja Aitolahden kunnilla oli keskenään paljon toimintaa, kuten yhteinen paikallislehti, joka ilmestyy yhä kerran viikossa torstaisin.


title: Teisko

text: Kunnassa sijaitsee myös Teiskon radio- ja televisioasema (maston korkeus 325 m). Teiskossa on kaksi koulua: yhtenäiskouluna (ylä- ja alakoulu) toimiva Kämmenniemen koulu sekä sen Terälahden toimipiste (alakoulu). Teiskon tärkein liikenneväylä on Tampereen ja Ruoveden välinen seututie 338, joka kulkee kaikkien suurimpien kylien – Kämmenniemen, Terälahden ja Velaatan – kautta. Maisansalossa on SF-Caravan Pirkanmaa ry:n leirintäalue ja sen lähellä toimii Metallityöväen liiton kurssikeskus Murikka-opisto.


title: Teisko

text: Teiskon maisemassa vuorottelevat korkeat, usein jyrkkäpiirteiset mäet ja syvät, paikoin rotkomaiset laaksot. Huomattavimman laakson muodostaa Kaitaveden, Paarlahden ja Peräjärven muodostama kanjoni, joka ulottuu lähes 15 kilometriä Näsijärvestä itään. Entisen kunnan koilliskulmassa maasto nousee lähes 200 metrin korkeuteen merenpinnasta ja monet mäkien huiput ylittävätkin sen. Teiskon lukuisista järvistä suurin on Velaatanjärvi, joka laskee Näsijärven Terälahteen. Näsijärven rantaviiva on erittäin rikkonainen lukuisine lahtineen ja saarineen. Perinteisen maaseutuasutuksen rinnalle on 1950-luvulta lähtien noussut varsin suuri määrä kesähuviloita.


title: Teisko

text: Teisko oli keskiajalla Lempäälän ja Vesilahden pitäjien talollisten erämaa-aluetta. Vielä 1500-luvulla luettiin eräät Teiskon talot kuuluviksi Lempäälään, josta niiden asukkaat olivat tulleet. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Teiskossa oli 63 taloa. Vuonna 1721 Teiskossa oli 608 asukasta ja vajaat sata vuotta myöhemmin, vuonna 1810, asukasluku oli noussut 2 609:ään. 1900-luvun alussa asukkaita oli 3 950 ja vuoteen 1940 mennessä väkiluku oli noussut 4 460 asukkaaseen.


title: Teisko

text: Teisko muodostettiin Messukylän kappeliseurakunnaksi vuonna 1636 ja se itsenäistyi vuonna 1860; käytännössä ero Messukylästä toteutui vasta vuonna 1904. Teiskon puukirkko on vuodelta 1788, ja sen on suunnitellut kuuluisa kirkonrakentaja Matti Åkerblom. Suomen sodan aikainen sissipäällikkö, vääpeli Jakob Johan Roth asui viimeiset elinvuotensa Teiskossa ja hänen hautansa on Teiskon hautausmaalla. Teiskon ensimmäinen kirkko sijaitsi lähellä Teiskolan kartanoa ja sen paikalla on muistomerkki. Kunnallishallinto alkoi Teiskossa vuonna 1865 ja kunnan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Padustaipaleen kylässä vuonna 1870. Länsi-Teiskoon saatiin koulu vasta vuonna 1895. Kuntaan perustettiin oma säästöpankki vuonna 1916.


title: Teisko

text:
Teiskoon asutettiin viime sotien jälkeen Kaukolan siirtoväkeä.
Ahoi, Asuntila, Jutila, Kaanaa, Kapeenkylä, Kovero, Kulkkila, Kuoranta, Kuusniemi, Kämmenniemi, Leppälahti, Paavola, Padustaipale, Pohtola, Saarlahti, Savo, Taulakylä, Terälahti, Tuhria, Ukaa, Vattula, Vehokylä, Viitapohja, Värmälä, Velaatta.


title: Teisko

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Teiskossa ei ollut lainkaan taajamia. Nykyisin entisen Teiskon kunnan alueella on yksi taajama, Kämmenniemi.


title: Teisko

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Teiskon väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Teisko

text: Teiskon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla limppisoppa ja ohrarievä.


title: Suomen presidentinvaali 1931

text: Suomen presidentinvaalin 1931 voitti kokoomuspuolueen ehdokas, pääministeri Pehr Evind Svinhufvud, jonka merkittävin kilpailija oli ensimmäisenä tasavallan presidenttinä (1919–1925) toiminut Edistyspuolueen K. J. Ståhlberg. Ståhlberg hävisi ratkaisevan kolmannen äänestyskierroksen kahdella äänellä. Vaalit käytiin normaalissa järjestyksessä, mutta niiden taustalla vaikutti voimakkaasti kommunismin ja osittain myös heikkona pidetyn parlamentarismin vastainen Lapuanliike. Aikakauden poliittinen ilmapiiri, jota sävytti myös taloudellinen lamakausi, oli kuvastunut räikeästi Ståhlbergin ja hänen puolisonsa Ester Ståhlbergin kyydityksessä Helsingistä Joensuuhun lokakuussa 1930.


title: Suomen presidentinvaali 1931

text: Siihenastisen presidentin Lauri Kr. Relanderin, joka oli virkakautensa loppupuolella myötäillyt oikeistoa ja Lapuanliikettä, arvovallan murenemisesta hänen oman puolueensa Maalaisliiton piirissä kertoi se, että puolueen eduskuntaryhmän koeäänestyksessä eduskunnan puhemies Kyösti Kallio voitti hänet ylivoimaisesti. Karjalan maalaisliittolaiset tukivat silti Relanderia, joka olisi itsekin ollut halukas jatkamaan virassaan. Maalaisliiton puoluekokous hylkäsi kuitenkin istuvan presidentin valitsemalla presidenttiehdokkaaksi Kallion äänin 87–63. Maalaisliiton valitsijamiesten taivuttamiseksi Svinhufvudin taakse presidentinvaalin ratkaisevassa äänestyksessä käytettiin ankaraa painostusta. Suojeluskuntajärjestön ylipäällikkö kenraali Lauri Malmberg jopa ilmoitti heille, että hän ei voi taata yhteiskuntarauhan säilymistä, mikäli Ståhlberg valitaan presidentiksi.


title: Suomen presidentinvaali 1931

text: Svinhufvudin voittoa presidentinvaalissa pidettiin myös Lapuanliikkeen voittona. Uusi presidentti osoitti kuitenkin heti virkaan astuttuaan ”lapualaisille” heidän paikkansa. Kun liikkeen edustajat kävivät presidentin luona esittämässä näkemyksiään uuden hallituksen kokoonpanosta, Svinhufvud ilmoitti käyvänsä hallitusneuvotteluja vain eduskuntaryhmien kanssa.


title: Suomen presidentinvaali 1931

text: Valitsijamiesten vaalit järjestettiin 15.–16. tammikuuta. Vaaleissa asetettiin 970 ehdokasta, joista 60 (6,2 %, −0,2) oli naisia.


title: Suomen presidentinvaali 1931


title: Suomen presidentinvaali 1931


title: Sri Lankan läntinen provinssi

text: Läntinen provinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Maakunta koostuu kolmesta piirikunnasta: Colombo, Gampaha ja Kalutara.


title: Sri Lankan läntinen provinssi

text: Maakunnan pääkaupunki on Colombo, joka on Sri Lankan hallinnollinen pääkaupunki ja kaupallinen keskus. Samassa provinssissa sijaitsee myös Kotte (110 000 asukasta), joka on parlamentin sijaintipaikka ja uusi pääkaupunki.


title: Sri Lankan läntinen provinssi

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 5 851 130.


title: Zakaria Paliašvili

text: Zakaria Paliašvili (; 16. elokuuta 1871 Kutaisi - 6. lokakuuta 1933 Tbilisi) oli georgialainen säveltäjä, joka yhdisti klassista eurooppalaista musiikkia georgialaiseen kansanmusiikkiin. Häntä pidetään georgialaisen taidemusiikin perustajana.


title: Zakaria Paliašvili

text: Paliašvili syntyi Kutaisin kaupungissa ja opiskeli Tbilisin musiikkikoulussa ja Moskovan konservatoriossa. Hän toimi kapellimestarina ja musiikinopettajana vuodesta 1903 alkaen. Myöhemmin hän nousi Georgian filharmonikkojen ja Tbilisin konservatorion johtoon ja lopulta Tbilisin oopperan pääkapellimestariksi. Ooppera on nimetty myöhemmin hänen mukaansa.


title: Zakaria Paliašvili

text: Paliašvilin tärkeimpiin sävellyksiin kuuluvat muun muassa oopperat "Abesalom ja Eteri" (1919), "Daisi" (1923) ja "Latavra" (1928). Georgian nykyisessä kansallislaulussa ("Tavisupleba") on motiiveja hänen oopperoistaan. Hänet on kuvattu kahden larin seteliin.


title: Zakaria Paliašvili

text: Myös kahdesta Paliašvilin veljestä tuli huomattavia säveltäjiä: Ivane Paliašvili (1868–1934) toimi useiden oopperaseurueiden johdossa Itä-Euroopassa ja Polikarp Paliašvili (1875–1941) työskenteli Tbilisin oopperassa ja konservatoriossa.


title: Kandy

text: Kandy on lähes keskellä Sri Lankaa sijaitseva kaupunki. Aikoinaan Kandy oli myös Sri Lankan pääkaupunki. Kandyssä sijaitsee muun muassa kuuluisa "Pyhän hampaan temppeli", jossa tarun mukaan säilytetään Buddhan kulmahammasta. Temppeli on tärkeä pyhiinvaelluskohde buddhalaisille.


title: Kandy

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Kandyssa on 98 828 asukasta.


title: Suomen presidentinvaali 1937

text: Suomen presidentinvaalin 1937 voitti toisella äänestyskierroksella Maalaisliiton ehdokas, pääministeri Kyösti Kallio. Kallion kovin vastustaja oli tasavallan presidentti P. E. Svinhufvud. Ensimmäisenä presidenttinä toiminut Edistyspuolueen K. J. Ståhlberg jäi ensimmäisellä kierroksella vain äänen päähän voitosta. Sosialidemokraatit olivat ilmoittaneet vaalien tärkeimmäksi tavoitteekseen Svinhufvudista eroon pääsemisen ja niinpä he äänestivät ensimmäisessä äänestyksessä Ståhlbergia ja kun tätä ei valittu, toisessa Kalliota. SDP:n ehdokkaana valitsijamiesvaaleissa oli ollut Väinö Tanner.


title: Suomen presidentinvaali 1937

text: Kyseessä on toistaiseksi Suomen historian ainoa presidentinvaali, jossa istuva presidentti on syrjäytetty.


title: Suomen presidentinvaali 1937

text: Istuva presidentti P. E. Svinhufvud halusi ennen vaalia tulla valituksi uudelle kaudelle yleisporvarillisen vaaliliiton ehdokkaana, joka olisi puolueiden yläpuolella. Itsenäisyyspäivänä 1936 presidentin luokse marssi kaikkien porvaripuolueiden edustajista muodostettu lähetystö pyytämään häntä ehdokkaaksi. Ainoastaan Kokoomus oli hankkeessa mukana ehjänä, muista puolueista oli vain osia. Isänmaallinen Kansanliike oli jätetty lähetystön ulkopuolelle, koska mukaan haluttiin saada mahdollisimman suuri osa poliittisesta keskustasta. IKL:lle mieluisin presidenttiehdokas olisi ollut marsalkka Gustaf Mannerheim, mutta tämän kieltäydyttyä puolue asettui Svinhufvudin taakse. Poliittisen äärioikeiston sanastossa "Ukko-Pekasta" oli hänen presidenttikautensa aikana tullut "Akka-Pekka", mutta paremman puutteessa häneen oli tyydyttävä. Maalaisliiton oikeistosiivelle Svinhufvud oli mahdollinen valinta siinä tapauksessa, että puolueen omaksi ehdokkaakseen valitsema pääministeri Kyösti Kallio putoaisi pelistä.


title: Suomen presidentinvaali 1937

text: Edistyspuolueen oikeistosiipi toivoi puolueen ehdokkaaksi entistä pääministeriä Toivo Kivimäkeä tai Suomen Pankin pääjohtajaa Risto Rytiä. Kivimäen hallituksen syksyllä 1936 tapahtuneeseen kaatumiseen vaikuttanut skandaali Etsivän Keskuspoliisin muistioista teki kuitenkin hänen ehdokkuutensa mahdottomaksi ja Rytiä pidettiin liiaksi "Kivimäen miehenä". Puolueen ehdokkaaksi valittiin enemmistön kannattama entinen presidentti K. J. Ståhlberg, mutta ovi jätettiin raolleen Rytin "varaehdokkuudelle". SDP asetti ehdokkaakseen puheenjohtajansa Väinö Tannerin, vaikka puolueen vasemmistosiipi olisi mielellään nähnyt presidenttinä Ståhlbergin. Puolue ei kuitenkaan käynyt kampanjaansa niinkään oman ehdokkaansa puolesta, vaan ennen kaikkea Svinhufvudin uudelleenvalinnan estämiseksi. Ruotsalainen Kansanpuolue ei asettanut vaaliin omaa ehdokasta ja puolueelle riittikin, että valittava presidentti takaisi ruotsinkielisten perustuslailliset oikeudet ja edistäisi pohjoismaista yhteistyötä.


title: Suomen presidentinvaali 1937

text: Valitsijamiesten vaalit järjestettiin 15.–16. tammikuuta. Vaaleissa oli yhteensä 1 136 ehdokasta, joista 69 oli naisia. Valituista naisia oli 17.


title: Suomen presidentinvaali 1937

text: Kyösti Kallion valinta oli seuraus pudotuspelistä, jossa vasemmisto teki kaikkensa Svinhufvudin ja oikeisto Ståhlbergin valinnan estämiseksi. Oikeisto koki Kallion valinnan pettymykseksi ja piti vaalituloksen ainoana valopilkkuna sitä, ettei "kansallinen onnettomuus" Ståhlberg tullut valituksi. Vasemmisto puolestaan katsoi Kallion voiton myös parlamentarismin voitoksi, sillä Kallio oli valmis tasavallan presidentin valtaoikeuksien supistamiseen.


title: Suomen presidentinvaali 1940

text: Suomen viides presidentinvaali jouduttiin järjestämään ennenaikaisesti vuonna 1940, koska tasavallan presidentti Kyösti Kallio erosi huonon terveytensä vuoksi. Hänen seuraajakseen, jäljellä olleen virkakauden ajaksi, valittiin edistyspuolueen pääministeri Risto Heikki Ryti.


title: Suomen presidentinvaali 1940

text: Vuonna 1939 julistetun sotatilan takia vaaleja ei katsottu voitavan pitää normaalissa järjestyksessä. Viipurin läänin itäinen vaalipiiri ja suurin osa Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä olivat jääneet Moskovan rauhan nojalla Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle, niiden väestö oli hajallaan muun Suomen alueella eikä siirtoväkeä ollut henkikirjoitettu uusille asuinpaikkakunnilleen. Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoi mietinnössään, että ""valitsijamiesvaalia ei nykyisissä oloissa voida sodan ja rauhansopimuksen yhteydessä tapahtuneiden väestönsiirtojen vuoksi suorittaa riittävän nopeasti"." Mietinnön taustalla oli tarkoitus saada normaalit valitsijamiesvaalit pidetyiksi jälleen vuonna 1943.


title: Suomen presidentinvaali 1940

text: Paria viikkoa ennen vaalitoimitusta Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov ilmoitti Suomen Moskovan-lähettiläälle J. K. Paasikivelle, ettei Neuvostoliitto hyväksynyt Suomen tulevaksi presidentiksi Väinö Tanneria, marsalkka Mannerheimia, Toivo Kivimäkeä eikä P. E. Svinhufvudia. Muussa tapauksessa Neuvostoliitto olisi Molotovin mukaan tehnyt sen johtopäätöksen, ettei Suomi halunnut noudattaa Moskovan rauhansopimusta. Muistelmissaan Paasikivi on pitänyt Molotovin kannanottoa paitsi ennenkuulumattomana puuttumisena naapurimaan sisäisiin asioihin, myös epätarkoituksenmukaisena, koska ketään Molotovin mainitsemista henkilöistä ei olisi todennäköisesti muutoinkaan valittu presidentiksi.


title: Suomen presidentinvaali 1940

text: Perustuslain säätämisjärjestyksessä säädettiin poikkeuslaki, jonka nojalla vaalin toimittivat vuonna 1937 valitut valitsijamiehet.


title: Suomen presidentinvaali 1940

text: Virastaan luopunut presidentti Kyösti Kallio kuoli vaalipäivän iltana.


title: Suomen presidentinvaali 1940

text: Vaali pidettiin 19.12.1940. Risto Ryti valittiin tasavallan presidentiksi ensimmäisellä kierroksella. Vaalin tulos oli seuraava:


title: Suomen presidentinvaali 1943

text: Suomen kuudennen presidentinvaalin voitti valitsijamiesten suorittamalla ensimmäisellä äänestyskierroksella Kansallisen Edistyspuolueen ehdokas, tasavallan presidentti Risto Ryti, jonka ainoana vastaehdokkaana oli kansanhuoltoministeri, vuorineuvos Väinö Kotilainen.


title: Suomen presidentinvaali 1943

text: Risto Ryti halusi jatkaa presidenttinä ulkopoliittisista syistä, mutta halusi tulla valituksi valitsijamiesmenettelyllä. Rytin uudelleenvalinta hänen poikkeusoloissa joulukuussa 1940 alkaneen virkakautensa päättyessä ei kuitenkaan ollut itsestään selvä. Marsalkka Mannerheim sai kannatusta erityisesti Maalaisliiton piirissä ja taustalla oli pyrkimys kaventaa maaseutuväestöä tiukoin ottein kohdelleen valtiovarainministeri Väinö Tannerin vaikutusvaltaa. Vielä vaalipäivän aamuna Mannerheimin takana näytti olevan valitsijamiesten niukka enemmistö. Mannerheim itse kieltäytyi kuitenkin ehdokkuudesta juuri ennen vaalitoimitusta, koska hänen vaatimaansa ehdotonta varmuutta valituksi tulemisesta ei pystytty takaamaan.


title: Suomen presidentinvaali 1943

text: Sodan vuoksi vaaleja ei pidetty normaalissa järjestyksessä, vaan säädettiin poikkeuslaki, jonka nojalla vaalin toimittavat vuonna 1937 valitut valitsijamiehet. Lisäksi tällöin valitun presidentin toimikausi olisi saman lain mukaan kestänyt vain kaksi vuotta eli vuoteen 1945 – todellisuudessa se kuitenkin päättyi jo ennen sitä.


title: Suomen presidentinvaali 1946

text: Suomen presidentinvaali jouduttiin järjestämään ennenaikaisesti vuonna 1946, koska tasavallan presidentti Gustaf Mannerheim oli ilmoittanut eroavansa huonon terveytensä vuoksi (ja varmistuttuaan, ettei joutunut tuomittavaksi sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä). Hänen seuraajakseen valittiin Kokoomuspuolueen ehdokas, pääministeri Juho Kusti Paasikivi.


title: Suomen presidentinvaali 1946

text: Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1919 presidentinvaalin suoritti eduskunta. Vuonna 1939 julistetun sotatilan takia vaaleja ei katsottu voitavan pitää normaalissa järjestyksessä, vaan säädettiin poikkeuslaki, jonka nojalla vaalin toimitti eduskunta. Lisäksi saman lain mukaan tällöin valitun presidentin toimikausi ulottui vain 1944 alkaneen kauden loppuun eli vuoteen 1950.


title: Suomen presidentinvaali 1946

text: Eduskunta suoritti presidentin vaalin 9. maaliskuuta 1946. J. K. Paasikivi sai 159 ääntä ja valittiin uudeksi presidentiksi jo ensimmäisellä kierroksella.


title: Suomen presidentinvaali 1946

text: Vaalin tulosta pidettiin selvänä jo etukäteen. Äänestyksestä oli poissa 15 kansanedustajaa kuudesta eri puolueesta. Ståhlberg oli edistyspuolueen eduskuntaryhmän enemmistön ehdokas vähemmistön kannattaessa Paasikiveä.


title: Suomen presidentinvaali 1946

text: Paasikivi antoi presidentinvakuutuksensa eduskunnassa 11. maaliskuuta 1946.


title: Suomen presidentinvaali 1950

text: Suomen presidentinvaalin 1950 voitti tasavallan presidenttinä vuodesta 1946 alkaen toiminut kokoomuspuolueen J. K. Paasikivi. Paasikiveä tukivat lisäksi muun muassa RKP, edistyspuolue ja SDP. Valitsijamiesten vaalit käytiin 15.–16. tammikuuta ja presidentti valittiin 15. helmikuuta. Edelliset normaalissa järjestyksessä pidetyt presidentinvaalit olivat olleet vuonna 1937.


title: Suomen presidentinvaali 1950

text: Ennen vaalia oli kaavailtu myös J. K. Paasikiven virkakauden jatkamista poikkeuslailla, mihin Paasikivi oli itsekin halukas. Hanketta ajoivat etenkin SDP ja Kokoomus. Puolueiden väliset neuvottelut poikkeuslaista etenivät lopulta niin pitkälle, että Paasikiven jatkovalintaan tarvittavasta 5/6 enemmistöstä puuttui vain viisi kansanedustajaa. Kun tähän ei kuitenkaan päästy, poikkeuslaki haudattiin. Paasikivelle lähettämässään kirjeessä presidentti K. J. Ståhlberg tuomitsi poikkeuslain jyrkin sanoin: ""Jos Suomen kansa ei jaksa eikä viitsi kerran kuudessa vuodessa valita itselleen valtionpäämiestä, ei se toden totta ansaitse itsenäistä kansanvaltaista valtiota."" Aivan vuoden 1949 lopulla Neuvostoliiton kirjailijaliiton lehti "Literaturnaja gazeta" hyökkäsi Paasikiven ehdokkuutta vastaan, millä ei kuitenkaan ollut vaikutusta vaaliin. Vuoden 1949 viimeisenä päivänä Neuvostoliiton apulaisulkoministeri Andrei Gromyko jätti Suomen Moskovan-suurlähettiläälle Cay Sundströmille nootin, jossa väitettiin Suomen piilottelevan yli kolmeasataa Neuvostoliiton saksalaista, sotarikollisiksi katsottua henkilöä.


title: Suomen presidentinvaali 1950

text: SDP ei nimennyt vaaleihin omaa ehdokasta, mutta antoi ymmärtää tukevansa Paasikiven uudelleenvalintaa. SDP:n vahvimman miehen Väinö Tannerin ollessa syrjässä politiikasta puolueen vetovoimaisin ehdokas olisi ollut pääministeri K.-A. Fagerholm, jolla ei kuitenkaan ollut puoluetta johtaneen ns. asevelisiiven kannatusta, koska nämä katsoivat hänen myötäilleen sodan jälkeen liiaksi kansandemokraatteja. Maalaisliiton ehdokkaana oli eduskunnan puhemies Urho Kekkonen ja SKDL:n pääjohtaja Mauno Pekkala.


title: Suomen presidentinvaali 1950

text: 1920- ja 1930-luvuilla pidetyissä presidentinvaaleissa oli ollut käytäntönä, että presidenttiehdokas itse ei avoimesti osallistunut vaalikamppailuun. Maalaisliiton järjestösihteerin Arvo Korsimon organisoima, Suomessa ennen näkemätön amerikkalaistyylinen vaalikampanja valtavine puhekiertueineen markkinoi kainostelematta Urho Kekkosta tulevaisuuden miehenä ja Paasikiven työn jatkajana, mikä ärsytti ja suorastaan raivostutti Kekkosen vastustajia. Muun muassa kokoomuksen "Uusi Suomi" kirjoitti marraskuussa 1949: ""Ei sitä tosin ole laissa kielletty, mutta ei lakeihin ole sisällytetty kaikkea muutakaan, minkä katsotaan kuuluvan ainakin näillä leveys- ja pituusasteilla hyviin tapoihin.""


title: Suomen presidentinvaali 1950

text: Historioitsija Jukka Tarkan mukaan presidentinvaalin tulos oli kolmella tavalla merkittävä: suomalaiset eivät taipuneet Moskovan painostuksen edessä, Paasikivi jatkoi presidenttinä ja Urho Kekkoselle vaali oli kenraaliharjoitus tosikoitosta eli seuraavaa presidentinvaalia varten.


title: Suomen presidentinvaali 1950

text: Äänestysaktiivisuus oli 63,8 prosenttia, 6 prosenttiyksikköä enemmän kuin edellisissä valitsijamiesten vaaleissa 1937.


title: Incheon

text: Incheon (, hanja 仁川) on maakuntajaon ulkopuolinen metropolikaupunki Etelä-Korean luoteisrannikolla Keltaisenmeren rannalla. Se sijaitsee lähellä Pohjois-Korean rajaa pääkaupunki Soulin länsipuolella ja on osa Soulin metropolialuetta. Kaupunki rajautuu Soulin lisäksi Gyeonggin maakuntaan. Incheon on yksi maan tärkeimmistä satamakaupungeista ja talouskeskuksista. Sen asukasluku on 2 622 928 (vuonna 2010) ja pinta-ala 955,00 neliökilometriä, joten se on asukasluvultaan maan kolmanneksi suurin kaupunki Soulin ja Busanin jälkeen.


title: Incheon

text: Incheonista tehtiin metropolikaupunki vuonna 1995. Se on Incheonin sataman ja kansainvälisen lentoaseman vuoksi tärkeä liikenteen solmukohta. Kaupungin kehittämisessä tärkeän osan on saanut Incheonin vapaa talousalue (IFEZ eli ”Incheon Free Economic Zone”), joka perustettiin vuonna 2003 ja johon kuuluvat sataman ja lentoaseman lisäksi Songdon uusi kansainvälinen business- ja tietotekniikkakaupunki, Yeongjeongin logistiikka- ja matkailualue sekä Cheongnan kaupunginosa. Kaupunki sijaitsee vain muutaman kymmenen kilometrin päässä Soulista, ja Incheonin metro onkin yhteydessä Soulin metroon. Incheoniin kuuluu kaupungin ydinalueen lisäksi lukuisia saaria, joista osa sijaitsee aivan Pohjois-Korean rannikolla; suurin niistä on Ganghwa kaupungin luoteispuolella.


title: Incheon

text: Incheonissa järjestettiin vuoden 2014 Aasian kisat.


title: Incheon

text: Incheonilla on neljätoista sisarkaupunkia ympäri maailmaa:


title: Koronaariangioplastia

text: Koronaariangioplastia eli sepelvaltimoiden pallolaajennus (PTCA ) tai (PCI engl. "percutaneous coronary intervention") eli angioplastia eli pallolaajennus on toimenpide, jonka tarkoitus on sepelvaltimosuonessa olevan tukkeuman avaaminen, jolloin verenvirtaus sepelvaltimossa paranee. Tukkeumat ovat usein plakki- ja/tai hyytymäkertymiä, jotka muodostuvat sepelvaltimoon ajan saatossa. Oireiden vakavuus riippuu tukkeutuneen suonen ja tukkeuman koosta. Oireet voivat kehittyä joko akuutisti tai ajan saatossa.


title: Koronaariangioplastia

text: Ohitusleikkaukseen verrattuna pallolaajennus on potilaalle yleensä varsin kivuton, nopea ja vähemmän rasittava toimenpide.


title: Koronaariangioplastia

text: ST-nousuinfarkti on henkeä uhkaava tilanne. ST-nousuinfarktissa sepelvaltimo tukkeutuu kokonaan. Tämän vuoksi sepelvaltimon ruokkima alue sydämessä kärsii hapenpuutteesta. ST-nousuinfarktipotilaan ensisijainen hoito on välitön pallolaajennus (primaari PCI), mikäli se on tehtävissä alle 120 minuutissa ensimmäisestä hoitokontaktista. Muussa tapauksessa hoitomuotona voidaan käyttää liuotushoitoa.


title: Koronaariangioplastia

text: Epästabiilissa angina pectoriksessa ja sydäninfarktissa ilman ST-nousuja on yleensä kyse runsaasti verihiutaleita sisältävästä "vaaleasta" hyytymästä eli trombista. Yleensä se ei tuki suonta kokonaan, mutta lähettää mikroemboluksia eli pieniä hyytymähiukkaisia sepelvaltimon tyviosiin. Tämä johtaa sydämen verenkierrolliseen häiriöön ja sydänlihassolujen hapenpuutteeseen. Seurauksena on usein pieniä infarkteja sepelvaltimon suonittamalla alueella. ST-laskuinfarktipotilaiden ensisijainen hoito on lääkehoito sekä invasiiviset syyn selvittelyt eli sepelvaltimoiden varjoainekuvaus. Varjoainekuvaus eli angiografia varmistaa sepelvaltimotaudin diagnoosin ja vaikeusasteen. Tarvittaessa tehdään pallolaajennus. Vaihtoehtoisesti voidaan harkita muita menetelmiä verenkierron parantamiseksi.


title: Koronaariangioplastia

text: Rescue-PCI:llä tarkoitetaan pallolaajennustoimenpidettä, joka tehdään liuotushoidon jälkeen, kun liuotushoidosta ei ole ollut apua.


title: Koronaariangioplastia

text: Pallolaajennuksia tehtiin Suomessa vuonna 2005 hieman yli 7 000 sydänpotilaalle vuodessa, kun ohitusleikkausten määrä on samaan aikaan supistunut alle 4 000:een. Vuonna 1995 ohitusleikkauksia tehtiin 3487, pallolaajennuksia 1804. Toimenpide on suhteellisen kallis, sillä siinä tarvitaan erikoislaitteistoja ja -materiaaleja ja hyvää ammattitaitoa vaativaa kardiologin erikoisosaamista sekä monta avustavaa henkilöä.


title: Koronaariangioplastia

text: Sepelvaltimon pallolaajennus kuvattiin kirjallisuudessa ensimmäisen kerran 1964.


title: Koronaariangioplastia

text: Seuraavassa on kuvailtu toimenpidettä sellaisena kuin se tapahtuu HYKSissä.


title: Koronaariangioplastia

text: Toimenpide tehdään joskus rannevaltimon kautta mutta yleensä reisivaltimosta alkaen. Nivustaipeeseen pistetään paikallispuudutus, ja reisivaltimon seinämään painettavasta reiästä ujutetaan melko suuri letku aina sydämen aorttaan saakka. Verisuonistossa ei ole tuntoaistia, joten potilas ei havaitse letkun etenemistä. Toimenpiteen jälkeen tämä isossa valtimossa oleva reikä voidaan tulpata erityisellä kollageenitulpalla. Letkun sisällä on toinen pienempi letku, varjoainekatetri, ja toimenpidettä suorittava kardiologi seuraa sen etenemistä röntgenlaitteistolla, johon kuuluu kaksi erillistä näyttölaitetta. Lyijypeite suojaa potilaan alapäätä liialliselta röntgensäteilyltä. Kahden monitorin ja röntgenlaitteen samanaikaisen käytön ansiosta kohdetta voidaan havainnoida kahdesta eri kuvakulmasta. Myös potilaalla on tilaisuus nähdä tapahtumien kulku.


title: Koronaariangioplastia

text: Kun varjoainekatetri on saatu koukatuksi aortasta alkavan sepelvaltimon sisään, ruiskutetaan sisempää letkua pitkin sydämen omaan verenkiertoon jodipitoista varjoainetta. Röntgenmonitorissa mustana näkyvä varjoaine kuvantaa sydämen verisuoniston näkyväksi. Varjoainetta laitetaan pieninä annoksina useita kertoja, koska se häviää näkyvistä sykkeen tahdissa. Ahtaumakohdat, joissa virtaus kuroutuu, näkyvät varsinkin sepelsuoniston alkupäässä erittäin selvästi. Kun ahtauma tai ahtaumat on paikallistettu, vaihdetaan varjoaineletkun tilalle pallolaajennuskatetri. Se on suurta painetta kestävää ohutta letkua, jonka sydämeen vietävässä päässä on pitkulainen pallo, joka muistuttaa muodoltaan makkarapötköä. Jos laajennuskohtaan asennetaan myös pieni teräsverkkolieriö (stentti) pitämään suonta auki pysyvästi, se on asennettuna jo valmiiksi laajentamista varten pallokatetrin päähän. Kytkemällä letkuun kova paine saadaan aikaan hieman ohutseinämäisemmän pallopään laajeneminen ahtauman kohdalla halutun kokoiseksi. Materiaalien kehittyessä on alettu yhä useammin asentaa ahtaumakohtaan mainittu pallolla laajennettava stentti. Tyypillinen stentti voi olla esimerkiksi koboltti-nikkeliteräksestä valmistettu pieni teräsverkkolieriö, jonka pituus saattaa olla tuumankin verran ja halkaisija laajennettuna pari–kolme millimetriä eli saman verran kuin sepelvaltimon sisähalkaisija.


title: Koronaariangioplastia

text: Stenttien materiaalina voi olla myös tantaali, titaani ja erilaiset ruostumattomat terässeokset. Niissä voidaan myös käyttää erilaisia pinnoitteita, kuten teflonia.


title: Koronaariangioplastia

text: Toimenpide kestää selvästi alle tunnin. Koko toimenpiteen aikana monitorilla näkyvät tapahtumat tallennetaan myös videolevylle.


title: Koronaariangioplastia

text: Toimenpiteen jälkeen on jonkin aikaa varottava, ettei valtimon pistokohta ala vuotaa verta. Alttiutta vuotoon lisää se, että potilaalla on jo sitä ennen aloitettu verenohennuslääkitys. Tavallisesti vuoto kuitenkin tyrehtyy melko hyvin, kun pistokohtaa painetaan voimakkaasti kyllin kauan.


title: Koronaariangioplastia

text: Tiukasti kalkkeutuneiden ahtaumien poraaminen auki on jo myös nykyään mahdollista. Kutakuinkin samoin menetelmin pallokatetrin sijasta ujutetaan ahtaumakohtaan taipuisa timanttiporapää, rotablaattori. Poran kierrosnopeus on varsin suuri, 140 000 kierrosta minuutissa, jotta irtoava aines saadaan kyllin hienojakoiseksi, niin ettei se vuorostaan tukkeuta hiussuonia. Tukosten avaaminen lasersäteellä on jo myös käytössä eräissä maissa.


title: Norwich City FC

text: Norwich City Football Club on jalkapalloseura Norwichin kaupungista, Norfolkista Englannista. Se pelaa Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestaruussarjassa.


title: Norwich City FC

text: Keltavihreissä peliasuissa pelaava joukkue tunnetaan lempinimellä "The Canaries" (). Kanarialintu onkin eräänlainen Norwichin tunnuseläin, ja se esiintyy myös seuran vaakunassa.


title: Norwich City FC

text: Kannattajien laulamaa ”On the ball, City” -laulua pidetään maailman vanhimpana jalkapallon kannustuslauluna. Laulu on peräisin 1890-luvulta eli jo ajalta ennen seuran perustamista.


title: Norwich City FC

text: Seuran tunnetuimpia kannattajia seuran omistavan tv-kokin Delia Smithin lisäksi ovat mm. Stephen Fry, näyttelijä Hugh Jackman, Sky Sports -kanavan juontaja Simon Thomas sekä BBC:n urheilutoimittaja-juontaja Jake Humphrey.


title: Norwich City FC

text: Norwich City Football Club perustettiin vuonna 1902, ja se pelasi "Newmarket Road" kotipaikkanaan amatöörisarjassa ennen liittymistään Englannin jalkapalloliigaan vuonna 1905. Seura otti entisten sinivalkoisten paitojen sijasta käyttöön nykyiset keltavihreät peliasut vuonna 1907 kanarialintuja merkitsevän lempinimen "The Canaries" mukaan. Kanarialintujen kasvattaminen oli noihin aikoihin suosittu harrastus koko Norfolkin alueella, ja eräs seuran alkuaikojen managereista kasvatti myös omia lintujaan. Vuonna 1908 seura muutti Rosary Roadille, joka sai kutsumanimen ""The Nest"".


title: Norwich City FC

text: 1930-luvulla katsojamäärien kasvaessa vanha kotikenttä kävi pieneksi, ja vuonna 1935 joukkue muutti nykyiselle kotistadionilleen Carrow Roadille. Alkuaikojen Carrow Roadilla oli katsomot kentän kolmella sivuilla, joista yksi, Carrow Roadin puoleinen, istumakatsomo puupenkkeineen.


title: Norwich City FC

text: Yksi Norwich Cityn historian suurimmista saavutuksista tapahtui kaudella 1958–1959, kun se tuolloin kolmannessa divisioonassa pelanneena raivasi tiensä FA Cupin finaaliin. Matkalla kaatuivat muun muassa suurseurat Manchester United ja Tottenham Hotspur.


title: Norwich City FC

text: Vuonna 1972 Norwich nousi ensimmäistä kertaa historiassaan korkeimmalle sarjatasolle entiseen 1. divisioonaan Ron Saundersin toimiessa managerina.


title: Norwich City FC

text: Vuonna 1985, tuolloin Ken Brownin ollessa managerina, se voitti Liigacupin (tuolloin nimeltään "Milk Cup") pudottamalla välierävaiheessa verivihollisensa Ipswich Townin ja loppuottelussa Sunderlandin.


title: Norwich City FC

text: Saman tien Liigacup-voittonsa jälkeen joukkue putosi 2. divisioonaan, eikä Heysel-stadionin onnettomuuden johdosta englantilaisseuroille langetetun pelikiellon vuoksi päässyt seuraavalla kaudella edes UEFA Cupiin, vaikka olikin voittanut Liigacupin. Kaudella 1985–1986 seura voitti 2. divisioonan mestaruuden ja tämän johdosta nousi takaisin 1. divisioonaan. 1980-luvun loppupuoliskolla se saavutti hyviä sarjasijoituksia, ja olisi kaksi kertaa ollut oikeutettu UEFA Cupin paikkaan, ellei englantilaisseurojen pelikielto olisi ollut yhä voimassa.


title: Norwich City FC

text: Valioliigan historian kautta aikain ensimmäisellä kaudella 1992–1993 Norwich City johti sarjaa pitkän aikaa, kunnes aivan viime kierroksilla tipahti kolmannelle sijalle, Manchester Unitedin ja Aston Villan taakse. Seuraavalla kaudella se pääsi hyvän sijoituksensa ansiosta kuitenkin pelaamaan UEFA Cupia, ja voittikin Vitesse Arnhemin 3–0 sekä pelasi 0–0-tasapelin vieraissa. Baijerin mahtiseura Bayern Müncheniä vastaan Norwich voitti vieraissa 2–1 ja pelasi kotonaan 1–1-tasapelin, ennen häviämistään seuraavalla kierroksella Internazionalea vastaan yhteismaalein 2–0.


title: Norwich City FC

text: Tammikuussa 1994 Norwich Cityn manageri Mike Walker siirtyi Evertonin peräsimeen (josta hänet tosin erotettiin alle vuoden kuluttua), ja tilalle tuli 36-vuotias John Deehan. Häntä avusti 34-vuotias keskikenttäpelaaja Gary Megson. Kaudella 1993–1994 joukkue sijoittui lopulta kahdenneksitoista. Kauden aikana seura myi 21-vuotiaan hyökkääjän Chris Suttonin Blackburniin tuohon aikaan ennätykselliseen viiden miljoonan punnan hintaan.


title: Norwich City FC

text: Jouluna 1994 Norwich City oli seitsemäntenä Valioliigassa, ja asetelmat näyttivät hyvältä UEFA Cupin paikkaa ajatellen. Kauden loppupuoliskolla pelit sujuivat kuitenkin huonosti joukkueen voittaessa ainoastaan yhden kahdestakymmenestä jäljellä olleesta ottelusta. Loppusijoitukseksi koitui viimeinen sija, mistä seurasi putoaminen 1. divisioonaan. Juuri ennen putoamistaan manageri Deehan erosi ja kauden loppuajan valmensi apuvalmentaja Megson.


title: Norwich City FC

text: Kesällä 1995 Norwich Cityn manageriksi palkattiin Martin O’Neill, joka oli nostanut Wycombe Wanderersin konferenssitasolta 2. divisioonaan. Hän kuitenkin irtisanoutui vain puolen vuoden kuluttua siirtyessään Leicester Cityn peräsimeen seuran puheenjohtajan Robert Chasen kanssa ilmenneiden erimielisyyksien seurauksena. Megson jatkoi seuran väliaikaisena managerina kahdeksan kuukautta jätettyään tehtävän kauden lopussa. Myös puheenjohtaja Chase väistyi jouduttuaan kovan kritiikin kohteeksi joukkueen kannattajien noustua barrikadeille syyttäen hänen pelaajakauppapolitiikkaansa joukkueen heikosta menestyksestä. Vuosien 1992 ja 1996 välisenä aikana joukkueesta lähti sellaisia pelaajia kuin Robert Fleck, Jeremy Goss, Chris Sutton, Tim Sherwood, Efan Ekoku, Ruel Fox, Mark Robins ja Mark Bowen. Tuona aikana Norwich oli Valioliigan kolmossijan ja kelvollisen UEFA Cup -menestyksen jälkeen pudonnut 1. divisioonan 15. sijalle.


title: Norwich City FC

text: Televisiokokki Delia Smith ja hänen aviomiehensä Michael Wynn-Jones hankkivat Norwich Cityn osake-enemmistön, ja joukkueen manageriksi palkattiin jälleen Mike Walker. Hän ei kuitenkaan kyennyt nostamaan seuraa menestyksen tielle, ja lopetti tehtävässä kahden kauden jälkeen Norwichin vakiinnutettua paikkansa ykkösdivisioonan keskikastissa. Hänen seuraajansa Bruce Riochkaan ei kyennyt nostamaan joukkuetta Valioliigaan ja lopetti tehtävässään vuonna 2000. Riochin seuraajana toimi puolen vuoden ajan Bryan Hamilton, jonka jälkeen, tammikuussa 2001 silloinen apuvalmentaja Nigel Worthington aloitti tehtävässä. Tuolloin seura oli 20. sijalla, putoamisen partaalla ensimmäistä kertaa sitten 1960-luvun vuosien. Worthington kuitenkin kykeni nostamaan seuran Valioliigaan kaudeksi 2004–2005, mutta putosi heti seuraavaksi kaudeksi takaisin Englannin Mestaruussarjaan. Kaudella 2005–2006 Norwich City sijoittui yhdeksänneksi. Kausi 2006–2007 alkoi huonommin ja Norwich Cityn rämpinen johti Nigel Worthingtonin erottamiseen Norwich Cityn managerin tehtävistä 1. lokakuuta 2006 Burnleylle kärsityn 4–1-tappion jälkeen. Worthingtonin jälkeen väliaikaisena managerina toimi valmentaja Martin Hunter.


title: Norwich City FC

text: 16. lokakuuta 2006 Norwich City ilmoitti West Ham Unitedin apulaismanagerin skotlantilaisen Peter Grantin siirtyvän Norwich Cityn uudeksi manageriksi. Helmikuussa 2007 uudeksi apulaismanageriksi palkattiin skotlantilainen Jim Duffy.


title: Norwich City FC

text:
Huonosti alkaneen kauden seurauksena Peter Grant erosi managerin tehtävästä 9. lokakuuta 2007 ja Jim Duffy hoiti tästä lähtien väliaikaisesti managerin tehtäviä. Duffyn kausi kesti 30. lokakuuta 2007 saakka, jolloin englantilainen Glenn Roeder nimitettiin tehtävään. Roederin sopimus oli kestoltaan kahden ja puolen vuoden mittainen. Roeder nimesi apulaisekseen Lee Clarkin, entisen työtoverinsa Newcastlesta.
Lee Clark siirtyi Huddersfieldin manageriksi 12. joulukuuta 2008. Glenn Roederin sopimus purettiin 14. tammikuuta 2009 huonosti alkaneen kauden jälkeen ja Charltonille FA Cupissa kärsityn tappion jälkeen. Seuran valmennuksesta vastasi loppukauden seuran entinen maalivahti Bryan Gunn. Siitä huolimatta että Gunn ei saanut pelastettua seuraa putoamasta sarjatasoa alemmas, hänen kanssaan kirjoitettiin myöhemmin vuoden mittainen jatkosopimus.


title: Norwich City FC

text: 18. elokuuta 2009 nimitettiin uudeksi päävalmentajaksi skotlantilainen Paul Lambert. Bryan Gunn oli saanut potkut Norwich Cityn hävittyä juuri Paul Lambertin silloin valmentamalle Colchesterille 7–1. Lambertin valmennuksessa joukkue voitti Ykkösliigan mestaruuden ja nousi heti takaisin Mestaruussarjaan.


title: Norwich City FC

text: Kaudella 2010–2011 Norwich City varmisti suoran nousun Valioliigaan sijoittumalla Mestaruussarjassa toiseksi neljän pisteen päähän sarjan voittaneesta QPR:stä. Edellisen kerran kahdessa peräkkäisessä nousussa onnistui Manchester City 2000-luvun alussa.


title: Norwich City FC

text: Paluu Valioliigaan sujui mallikkaasti, joukkue oli kauden päätyttyä sijalla 12.


title: Norwich City FC

text: Kuukausi ennen kauden 2012–2013 alkua Paul Lambert siirtyi Aston Villan päävalmentajan paikalle. Hänen seuraajakseen valittiin Birminghamin päävalmentaja Chris Hughton. Kauden alku sujui varsin heikosti, mutta myöhemmin hän johdatti seuran pelaajineen uuteen seuraennätykseen peräkkäisissä tappiottomissa otteluissa. Loppukauden hyvä vire nosti Norwichin 11. sijalle kauden loputtua. Kauden heikoimpiin esityksiin kuului erityisesti Lutonille FA Cupissa kärsitty tappio, joka oli ensimmäinen kerta yli kahteenkymmeneen vuoteen kun ylimmän sarjatason joukkue häviää liigan ulkopuoliselle joukkueelle.


title: Norwich City FC

text: Kausi 2013–2014 ei sujunut isoista hankinnoista huolimatta. Muun muassa seuran ennätyshankinta Ricky van Wolfswinkel floppasi pahasti tehden kauden aikana vain yhden maalin. Suoritukset olivat epätasaisia koko kauden ajan ja kauden lopussa Norwich City oli Valioliigan vähiten maaleja tehnyt joukkue. Huonot tulokset johtivat lopulta Chris Hughtonin potkuihin vähän ennen kauden päättymistä. Seuran U21-joukkueen valmentaja Neil Adams nostettiin vastuuvalmentajaksi kauden viimeisiin peleihin. Piristyneistä otteista huolimatta Norwich Cityn valioliigataival päättyi putoamiseen seuran sijoituttua kolmanneksi viimeiselle sijalle maalieron vuoksi.


title: Norwich City FC

text: Neil Adams toimi päävalmentajana tammikuuhun 2015 ja erosi Norwichin hävittyä FA-cupissa Preston North Endille 2-0. Neil Adamsin seuraajaksi nimitettiin neljä päivää myöhemmin skotlantilainen Hamilton Academicalin päävalmentaja Alex Neil. Norwich sijoittui kauden lopussa kolmanneksi ja nousi Valioliigaan nousukarsintojen kautta. Finaaliin Norwich selvisi semifinaaleista Ipswichia vastaan yhteismaalein 4-2. Nousukarsintojen finaalissa Wembleyllä Norwich voitti ottelun Middlesbroughia vastaan 2-0. Seuraavalla kaudella Valioliigassa sijoitus oli 19. ja Norwich tippui jälleen Mestaruussarjaan.


title: Norwich City FC

text: Alex Neil sai potkut 10. maaliskuuta 2017 seuran pudottua pois nousupaikoilta, johdettuaan sarjaa vielä lokakuussa. Alan Irvine toimi hänen jälkeensä väliaikaisena päävalmentajana kauden loppuun. Toukokuussa 2017 seura nimitti päävalmentajakseen saksalaisen Daniel Farken. Hän on ensimmäinen Brittein saarten ulkopuolelta tuleva Norwich Cityn päävalmentaja.


title: Norwich City FC

text: "Päivitetty 31. tammikuuta 2019."


title: Norwich City FC

text: "Päivitetty 1. helmikuuta 2019."


title: Taiyuan

text: Taiyuan (, pinyin: Tàiyuán) on Shanxin maakunnan pääkaupunki Kiinassa. Kaupungin pinta-ala on 6 959 neliökilometriä ja väkiluku noin 4,2 miljoonaa (vuonna 2010).


title: Taiyuan

text: Taiyuan sijaitsee hedelmällisessä Fenjoen laaksossa. Kaupunkia ympäröivät Taihangvuoret idästä ja Lüliangvuoret lännestä.