title: Adlai Stevenson

text: Vuoden 1956 presidentinvaaleissa suosittua Stevensonia pidettiin itsestään selvänä ehdokkaana, ja hän voitti demokraattien esivaalin helposti. Stevenson kampanjoi energisesti ja piti kampanjan aikana yli 300 puhetta, joissa hän esitteli liberaalia ohjelmaansa "uuden Amerikan" rakentamiseksi. Istuvalla presidentillä D. D. Eisenhowerilla oli kuitenkin valtteja puolellaan: hänen aikanaan Yhdysvaltain talous oli kukoistanut, ja lisäksi syksyllä 1956 puhkesi useita kansainvälisiä kriisejä (Unkarin kansannousu ja Suezin kriisi) jotka saivat äänestäjät siirtymään kenraali Eisenhowerin taakse. Vaaleissa Stevensonin saalis oli vielä edelliskertaakin huonompi: seitsemän osavaltiota ja 73 valitsijamiestä.


title: Adlai Stevenson

text: Stevenson pyrki ehdolle myös vuoden 1960 vaaleihin, mutta hävisi puolueen esivaalissa John F. Kennedylle, joka voitti myös varsinaisen presidentinvaalin. Noustuaan presidentiksi Kennedy nimitti Stevensonin Yhdysvaltain YK-lähettilääksi, jossa virassa hän vietti elämänsä viimeiset vuodet ja puolusti tarmokkaasti maansa politiikkaa, vaikkei ollutkaan henkilökohtaisesti aina samaa mieltä Kennedyn kanssa. Kuuban kriisin aikana 1962 Stevenson ja Neuvostoliiton lähettiläs Valerian Zorin kävivät kuuluisan yhteenoton YK:n turvallisuusneuvoston kriisikokouksessa. Stevenson tivasi Zorinilta sijoittaako Neuvostoliitto ohjuksia Kuubaan, ja ilmoitti olevansa valmis odottamaan vastausta "kunnes helvetti jäätyy" (engl. "Until Hell freezes over") . Kun Zorin oli vastannut kieltävästi, Stevenson esitteli nipun valokuvia, jotka todistivat että Kuubassa oli neuvosto-ohjuksia ja että Zorin oli juuri valehdellut.


title: Adlai Stevenson

text: Adlai Stevenson kuoli äkilliseen sydänkohtaukseen 1965, 65-vuotiaana, ollessaan vierailulla Lontoossa. Hänet on haudattu sukuhautaan Illinoisin Bloomingtoniin.


title: Adlai E. Stevenson

text: Adlai Ewing Stevenson I (23. lokakuuta 1835 Christianin piirikunta, Kentucky – 14. kesäkuuta 1914 Bloomington, Illinois) oli yhdysvaltalainen poliitikko demokraattisesta puolueesta. Hän toimi Yhdysvaltain varapresidenttinä vuosina 1893–1897, Grover Clevelandin toisella presidenttikaudella.


title: Adlai E. Stevenson

text: Ennen varapresidenttiyttään Stevenson toimi muun muassa Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 1875–1877 ja 1879–1881. Presidentinvaaleissa 1900 hän oli William Jennings Bryanin varapresidenttiehdokas, mutta he hävisivät vaalit republikaanien William McKinleylle ja Theodore Rooseveltille. Hänen poikansa Lewis Stevenson toimi Illinois'n Secretary of Staten tehtävässä, pojanpoika Adlai Stevenson oli Yhdysvaltain YK:n suurlähettiläs, Illinoisin osavaltion kuvernööri sekä kaksinkertainen demokraattisen puolueen presidenttiehdokas ja pojanpojanpoika Adlai Stevenson III toimi Yhdysvaltain senaatin jäsenenä.


title: Rullaluistinhockey

text: Rullaluistinhockey on joukkuepeli, jota pelataan vanhanaikaisilla rullaluistimilla (quad) ja pallolla salissa kahden joukkueen välillä.


title: Rullaluistinhockey

text: Rullaluistinhockeyta pelataan lähinnä Etelä-Euroopassa ja -Amerikassa, joten Suomessa laji on melko tuntematon. Rullaluistinhockeyta ei pidä sekoittaa jääkiekosta kehittyneisiin rullakiekkoon ja rullapalloon, joissa käytetään moderneja rullaluistimia (inline). Rullaluistinhockeyssa käytettävillä suorakulmiomallisilla rullaluistimilla liikkuminen on lähempänä jaloin liikkumista ja vie lajia jääkiekosta enemmän koripallon ja jalkapallon suuntaan.


title: Rullaluistinhockey

text: Vuonna 1992 rullaluistinhockey oli Barcelonan kesäolympialaisissa näytöslajina. Viimeisimmät MM-kisat pelattiin Sveitsissä vuonna 2007, jolloin mestaruuden voitti Espanja.


title: Rullaluistinhockey

text: Yksi maailman kuuluisimmista rullaluistinhockeyseuroista on espanjalainen FC Barcelona, jolla on lajissa ammattilaisjoukkue.


title: Solutrén kulttuuri

text: Solutrén kulttuuri vallitsi eteläisessä Länsi-Euroopassa jääkauden kylmimmän vaiheen aikoihin noin 26 000–19 000 kalenterivuotta sitten. Se oli tyypillinen kivikautinen myöhäispaleoliittinen metsästyskulttuuri, joka tunnetaan parhaiten taidokkaasti tehdyistä litteistä kivityökaluista. Kulttuurin edustajat olivat nykyisessä Ranskassa ja Espanjassa asuneita homo sapienseja. Solutrén ihmiset valmistivat laakerinlehteä muistuttavia piikivisiä keihäänkärkiä ja veitsiä ja osasivat lämpökäsitellä kiveä. Solutrén kulttuuri on nimetty Itä-Ranskassa sijaitsevan paikkakunnan mukaan. Viime jääkaudella jäätikkö oli laajimmillaan Solutré-kaudella, jolloin asutus oli Ranskassa vetäytynyt suojaisiin luoliin noin 400 km jään reunasta etelään, suureksi osaksi ikiroutarajan eteläpuolelle.


title: Solutrén kulttuuri

text: Pohjoisen ilmasto oli ihmiselle liian ankara. Solutrén ihmiset asuivat jääkauden ankarimman vaiheen aikana läntisessä Euroopassa, idässä jatkui Gravetten kulttuuri mm. Tšekkoslovakiassa, Romaniassa ja Ukrainassa . Solutrén jälkeen tuli Madeleinen kulttuuri.


title: Solutrén kulttuuri

text: Solutrén kulttuuri vallitsi Länsi-Euroopassa kivikaudella noin 26 000–21 500/19 800 vuotta sitten eli noin 20 500–18 000/16 500 radiohiilivuotta sitten. Kulttuuri tunnetaan parhaiten pajunlehden muotoisista piikivestä tehdyistä keihäänkärjistä. On löydetty myös talttamaisia kaivertimia sekä kaapimia, poria ja neuloja. Kivenkäsittelyn työstötaito ja tarkkuus oli ainutlaatuista. Tuolloin osattiin valmistaa myös hyvinistuvia vaatteita löydetyistä luuneuloista päätellen .


title: Solutrén kulttuuri

text: Viimeistään myöhäissolutrén aikoihin 20 000–18 000 vuotta sitten kehitettiin keihäslinko, mutta Euroopassa se levisi laajemmalle vasta Madeleinen kaudella. Solutrén kulttuuri kukoisti Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa.


title: Solutrén kulttuuri

text: Solutren kulttuuri kukoisti, kun Skandinavian yllä ollut jääkenttä oli laajimmillaan. Eteläisessä Keski-Ranskassa ilmasto vaihteli Solutren kaudella rajusti, välillä oli kylmä arovaihe, välillä lauha metsävaihe. Noin 20 000 radiohiilivuotta sitten ollut jääkauden huippukylmä vaihe LGM autioitti muutamia luolia Espanjassa. Pian lauhtui nopeasti lämpimänä Laugerie-interstadiaalina 19 000 radiohiilivuotta sitten lyhyeksi ajaksi. Kylmä ilmasto palasi 18 000 radiohiilivuotta sitten. Ranskaan levisi arolajeja.


title: Solutrén kulttuuri

text: Esisolutrélaisen kauden aikana ihmisasutus levisi Siperiassa. Ihmisiä asui Lenajoen laaksossa 30 000 vs. Asutusta oli myös Englannin keskiylängön eteläosissa Cresswell Cragsissa Derbyshiressä . Alue asutettiin useaan otteeseen 43000–10000 vuotta sitten. Noin 43 000 vuotta sitten siellä vaikutti neandertalinihmisten Moustierin kulttuuri. Creswell Crags oli asuttu jälleen 32 000–30 000 vuotta sitten. Viimeinen Creswellin asutusvaihe oli 12 000 vuotta sitten, jolloin kehittyi Creswellin kulttuuri. Se oli Maglemosen välitön edeltäjä.


title: Solutrén kulttuuri

text: Solutrén taidokkaasti muotoilluissa työkaluissa on hienostuneesti toteutettu kaksipuolinen iskentä.


title: Solutrén kulttuuri

text: Keihäänkärjet viimeisteltiin taltan avulla painamalla, ei iskemällä. Kiven hiomista ei tunnettu. Solutrén kaudelle ovat tyypillisiä sekä laakerinlehtimäiset että pajunlehtimäiset piikivestä tehdyt kärjet. Laakerinlehtikärki on toisesta sivusta tasainen, toisesta terävä. Pajunlehtikärjen molemmat päät ovat teräviä. Keihäänkärjet olivat suuria ja ohuita. On löydetty kaapimia, joissa on terä vain kärjessä, sekä piikivestä tehtyjä veitsiä ja sahoja. Alueella tunnettiin myös pienet piikiviterät, mikroliitit, jo 33 000 vuotta sitten. On löytynyt veitsimäisiä keihäänkärkiä, joissa on pitkä kiinnitystappi takana vain kärjen yhdellä puolella. Työkaluja tehtiin myös sarvesta. Luuesineet muistuttavat myöhempiä Madeleinen esineitä. Solutren kauden eläinlöydöissä esiintyy hevonen, peura, mammutti, luolaleijona, sarvikuono, karhu ja alkuhärkä.


title: Solutrén kulttuuri

text: Pohjois-Amerikan varhaisten paleointiaanien Clovis-kärkien sanotaan muistuttavan Solutrén kärkiä, koska molempien valmistuksessa on käytetty samaa kiven taltalla painamistekniikkaa. Kivenkäsittelytekniikka on saattanut levitä Amerikkaan Ranskasta tai jostakin toisesta Solutrén perinteen alkukodista Atlantin yli tai myös maitse Siperian kautta.


title: Solutrén kulttuuri

text:
Solutrén luolataide on melko harvinaista, joitakin kivireliefejä tehtiin luolien seiniin. Solutrén ihmiset tuottivat piirrosmaista luolataidetta. Jääkauden luolataiteessa on mammutin, peuran, luolakarhun, alkuhärän, villasarvikuonon ja villihevosen kuvia. Solutrén kaudella metsästettiin Euroopan mammuttikanta loppuun tai lähes loppuun. Kaudella kaiverrettiin kivilevyjä.
Etelä-Ranskassa oli jääkauden huipun aikoihin noin 2000-3000 asukasta. Ihmiset asuivat ehkä 15-20 hengen suurperheinä. heimoissa saattoi olla 500-800 ihmistä. Alle puolet eli 21 vuotta, 12 % 40 vuotta ja naiset olivat lyhytikäsiempiä kuin miehet, koska eivät eläneet yli 30-vuotiaiksi. Väestö kolminkertaistui seuraavan 10000 vuoden aikana. Ei tiedetä, syntyikö Solutren kulttuuri uuden väestön saapimisesta Ranskan ja Iberian alueelle. Äitilinjan haploryhmä oli U.


title: Solutrén kulttuuri

text:
Enne Solutrea oli myöhäisgravetten perinne, "Esi-Madeleine". Siinä käytetyiin puu/luukärkiä ja pieniä teriä. Tämän jälkeen tuli Gravetten loppuvaihe. Solutren perinne hylkäsi mikroliittitekniikan ja alkoi käyttää kokonaan kivisiä kärkiä. Solutren perinne voidaan nähdä siirtymävaiheena Moustierin kivityökalujen ja Madeleinen kulttuurin luutyökalujen välillä.
Solutrén kulttuuri lienee ilmaantunut ensin nykyisessä läntiessä Espanjassa noin 26000 kalenterivuotta sitten. Tarkempi syntyalue saattoi olla Etelä-Iberia, ehkä nykyinen Katalonia tai Portugali..
Varhaissolutré-kaudella käytettiin perinteisiä, yhdeltä puolelta käsiteltyjä kiviä "pajunlehtikärkiä", mutta keskisellä Solutré-kaudella ne korvautuivat asteittain kaksipuolisesti isketyillä laakerinlehtikärjillä.. Myöhäissolutrélla tulivat muotiin kapeat pajunlehden muotoiset ja yhdeltä puolelta viimeistellyt kärjet , sekä myös varrelliset veitsimäiset olkapääkärjet. Tehtiin myös tylppäkärkisiä ja tasaperäisiä pieniä kärkiä.


title: Solutrén kulttuuri

text: Ilmaantui erikoisia, epäsymmetrisiä muotoja, joissa on nokka. On epäilty, käytettiinkö ohuita, piikivestä tehtyjä työkaluja työssä, vai olivatko ne vain ylellisyystavaroita tai oliko niillä jokin rituaalinen merkitys. Terä saattoi olla pyöreäkin. Niistä kärjistähän Solutrén kulttuuri parhaiten tunnetaankin. Oli myös puukkomaisia kärkiä, jotka pääosin viimeisteltiin yksipuoleisesti. Myöhäissolutrella koristeltiin kiviä ja luuesineitä ornamentiikkalla. Kivi, josta työkalu valmistettiin, valittiin sen hienon ulkomuodon vuoksi. Kiviset laakerinlehtiterät kapenivat ja litistyivät, kun Solutrén kulttuuri kehittyi .


title: Solutrén kulttuuri

text:
Ranskassa Solutren perinne korvautui melko erilaisella Badegoulen kulttuurilla noin 22000 kalenterivuotta sitten. Mutta Iberian niemimaalla
Solutren kulttuuri jatkoi vielä ainakin parituhatta vuotta.
Ranskassa, ajat kalenterivuotta sitten
Portugalissa


title: Solutrén kulttuuri

text:
19500-17000 alamadeleine
Välimeren EspanjassaKantabrian espanja
Tunnetuimmat Solutrén kauden löytöpaikat ovat La Solutrén ja Laugerie Hauten luolat. La Solutrén luola sijaitsee Mâconin kunnassa Saône-et-Loiren departementissa Itä-Ranskassa melko lähellä Rhônen jokilaaksoa. Solutrén kulttuurin tutkimus on keskittynyt luoliin, koska niistä on helpointa paikallistaa kivikauden jäänteitä.


title: Katukiekko

text: Katukiekko eli katu- tai tossulätkä on joukkuepeli, jota pelataan jääkiekkokaukalossa ilman luistimia kahden joukkueen välillä. Kaukalossa ei ole jäätä ja pinta sama kuin rullakiekossa. Pelaajilla on luistimia lukuun ottamatta täysi jääkiekkovarustus ja pelivälineenä muovinen pallo.


title: Katukiekko

text: Säännöt ovat muuten samat kuin jääkiekossa, paitsi katukiekossa on niin sanottu kelluva paitsio, eli kun vastustaja on ylittänyt siniviivan, niin raja siirtyy siniviivalta punaviivalle, antaen mahdollisuuden isompaan pelialueeseen sekä taktikointiin.


title: Katukiekko

text: Katukiekko on uusi Kanadassa ja Yhdysvalloissa kehitetty laji. Se on suosittua myös Euroopan maissa, kuten Slovakiassa, Tšekissä, Sveitsissä sekä Itävallassa. Streethockey-liitto on perustettu ja MM-turnaukset niin miesten- kuin juniorisarjoissa (U-16, U-18 ja U-20) on pidetty. Katukiekon Suomen mestaruus on ratkottu turnausmuotoisesti vuodesta 2004 lähtien. Suomi on osallistunut U-16 EM-turnaukseen 2007 (Sijoitus: 3. sija), sekä 2008 U-16 MM-turnaukseen. Suomen debyytti miesten katukiekon MM-kisoissa oli Plzeňissä, Tšekissä vuonna 2009. Turnauksen voitti Tšekki, toiseksi tuli Intia ja kolmanneksi Slovakia. Suomi oli B-Sarjassa viides.


title: Katukiekko

text: Moni jääkiekkoammattilainen on pelannut katukiekko-joukkueessa, tunnetuimpana ehkä Aleksandr Ovetškin.


title: Erik Vikström

text: Erik Vikström (s. 6. marraskuuta 1941 Kruunupyy) oli Porvoon hiippakunnan piispa vuodesta 1983 vuoteen 2006. Hän sai teologian kandidaatin tutkinnon 1964 Helsingin yliopistosta ja teologian tohtorin tutkinnon 1974 Åbo Akademista.


title: Erik Vikström

text: Ennen valintaansa piispaksi Vikström toimi lähetystyöntekijänä Makumiran teologisessa seminaarissa Tansaniassa 1976-1979 sekä Pedersören seurakunnan kirkkoherrana 1980-1982.


title: Erik Vikström

text: Erik Vikströmin veli, John Vikström, toimi Porvoon piispana vuosina 1970−1982 ja Turun arkkipiispana vuodesta 1982-1998. Tämän poika Björn Vikström valittiin Porvoon piispaksi vuonna 2009.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuuri ("Magdaleena)n kulttuuri") oli jääkauden loppupuolen metsästyskulttuuri alkujaan Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa 20 500–13 400 kalenterivuotta sitten. Kulttuuri tunnetaan parhaiten luolamaalauksista ja luisista väkäsharppuunoista sekä peuranmuotoisista keihäänheittimistä. Luiset työkalut olivat tarkoituksenmukaisia ja myös koristeellisia. On sanottu Madeleine-kulttuurin ihmisen elintapojen muistuttaneen eskimoiden elintapoja ennen eurooppalaisten tuloa. Luolamaalauksia on muun muassa Lascauxissa ja Altamirassa. Ne ehkä liittyvät metsästykseen kuuluneisiin uskonnollisiin rituaaleihin. Tuolloin keksittiin Euroopassa jousi ja nuoli, tai ne levisivät tänne muualta. Madeleine-kulttuuri edustaa myöhäisjääkauden Euroopan läntistä haaraa, joka levitti vaikutustaan laajalle Eurooppaan ja myös Venäjälle. Aluksi Madeleinen kulttuuria oli vain Etelä-Ranskassa, hieman myöhemmin Espanjassakin. Kulttuuri levisi Keski-Ranskaan ja myöhemmin Etelä-Saksaan ja jopa Länsi-Tšekkiin asti. Madeleine-kulttuurin ihmisiä pidetään vain peuranmetsästäjinä, mutta kulttuurin edustajat metsästivät myös hevosia ja muuta suurriistaa. Ranskasta löydetty punaokralla värjätty nainen söi hammastutkimusten mukaan enimmäkseen hevosen lihaa.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleinen kulttuuri syntyi Ranskassa tai Pohjois-Espanjassa. On vaikea sanoa, mistä kulttuurista se olisi alunperin kehittynyt. Tasavertaiset ehdokkaat siihen ovat Gravetten tai Aurignacin kulttuuri.. Madeleinen kulttuuri erottuu aiemmista kulttuureista siten, että se käytti erityisen runsaasti luuta harppuunoiden ja keihäänkärkien tekoon. Myös Gravetten kulttuurin loppupuolella käytettiin runsaasti luuta. Tätä vaihetta kutsutaankin Alku- eli Proto-Madeleinen kaudeksi, mutta ei osata varmuudella sanoa, onko varsinainen Madeleinen kulttuuri kehittynyt tästä. Tämän jälkeen yleistyi Solutrén kulttuurissa runsas ja taidokas kiven käyttö. Solutrén kulttuurin jälkeen kehittyttä Badegoulen kulttuuria pidetään monesti Madeleinen kulttuurin ensimmäisenä vaiheena. Tämä on päätelty muun muassa siitä, että aivan Madeleinen kulttuurin alussa siinä käytetiin Badegoulen kulttuurille luonteenomaisia litteitä ja pyöreähköjä pieniä kiviteriä ”racletteja”.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuurin vaikutus levisi jääkauden lopulla Englantiin ehkä jopa Norjan rannikolle asti. Sinä aikana pohjoisen mannerjäätikön suurin laajuus oli ohitettu, ja jään voimakas vetäytyminen ja lämpeneminen alkoi noin 14 700 vuotta sitten. Pian tuli kuitenkin kylmä "takatalvi" eli nuorempi dryas. Ajalle ominaisia luolamaalauksia tehtiin luultavasti siksi, että niiden uskottiin takaavan metsästysonnen. Varmaksi tätä ei voida sanoa, maalaamisen syiksi onkin esitetty monia teorioita. Noin 14 700 vuotta sitten ilmaantunut Hampurin kulttuuri ehkä ainakin sai vaikutteita Madeleinen kulttuurista. Madeleinen kulttuurin jälkeen tuli Azilin kulttuuri Pyreneiden lähellä ja Tjongerin eli (?) Federmesserin kulttuuri pohjoisessa Keski-Euroopassa.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuuri ajoitetaan aikaan noin 20 500–13 400/11 500 kalenterivuotta eli noin 18 000–10 000 radiohiilivuotta sitten. Se kesti kauan, kokonaista 8000 vuotta, muuntuen ajan mukana. Madeleine-kulttuurin ihmiset elivät pääosin metsästämällä suurriistaa eli megafaunaa, nimenomaan peuroja ja muita hirvieläimiä. Peuralaumat vaelsivat vuodenaikojen mukaan jopa tuhansia kilometrejä metsästäjät perässään. Asuttiin esimerkiksi talvet Dodgognessa Ranskassa, mutta keväällä seurattiin peuroja niiden vaeltaessa rannikolle, mikä voidaan päätellä simpukoista. Madeleine-kulttuurin ihmiset metsästivät myös mammutteja, villasarvikuonoja ja alkuhärkiä muun muassa.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuurille nimen antanut löytöpaikka on La Madeleinen luola Keski-Ranskassa Dordognen maakunnassa Tursacissa. Se on suojaisen kalliojyrkänteen alla Vezerejoen lähellä. Arkeologit kiistelevät, kehittyikö Madeleine-kulttuuri aiemmasta Badegoulen kulttuurista. Hyvin varhaisia Madeleine-kulttuurin löytöjä on tehty Pariisin altaan metsästä. Varhaisimmat Madeleine-kulttuurin löytöpaikat ovat Ranskan alueella.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine III -kauteen asti kulttuurin raja oli lännessä suunnilleen Dordognen ja Limousinen etelärajan tienoilla Bordeauxista itään. Idässä kulttuuri oli levinnyt Rhônen jokilaaksoon, jossa sen luoteisraja ulottui suunnilleen Franche-Comten eteläosista Luonin ja Dijonin puolivälistä Rhône-Alpesin länsiosiin. Vuorimaisella Ranskan keskiylängöllä, hieman yli 1500m:n korkeudessa ei kauden alkuvaiheessa ollut Madeleine-kulttuurin tyyppistä asutusta. Myöskään Atlantin rannikolta lähtien noin 100 km:n leveydeltä Ranskasta ei ole löydetty Madeleine-kulttuurin asutusta.. Espanja oli suunnilleen kokonaan Madeleine-kulttuurin piirissä.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuurin ihmisten elämäntapa oli riistan perässä vaeltelelua. Ihmiset kokoontuivat rituaaleja varten luoliin. Kaudella oli huomattavaa väestönkasvua. Uskotaan ihmisten eläneen muutaman kymmenen hengen ryhminä, jotka koostivat satojen jäsenten heimoja. Madeleinen luolamaalauskulttuuri levisi noin 14 000 vuotta sitten laajalle alueelle muun muassa Italiaan, Venäjälle ja Saksaan ja Creswellin kulttuurin nimellä Englantiinkin. Venäjällä kulttuuria kutsutaan Molodovan kulttuuriksi. Pohjoisessa Madeleine-kulttuuri levisi Etelä-Tanskaan ja eteläiseen Keski-Englantiin asti. Madeleinen kauden löytöjä on tehty Euroopasta huomattavasti runsaammin kuin aiempien myöhäispaleoliittisten kausien löytöjä. Suuria keskittymiä on pohjoisessakin, toisin kuin aiempina kylmempinä aikoina. Madeleine-kulttuurin myöhäiskaudella ilmaantuivat kartiomaiset työkalut ja harppuunat, niin kuin myös veneet.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuurin kaudella työkaluja tehtiin mammutin syöksyhampaista, luusta ja sarvesta, vaikka kivityökaluja käytettiin edelleen. Mikroliitit, pienet terämäiset kivensirpaleet, ilmestyivät kuvaan viimeistään Madeleine 2 -kaudella. Tekniikka kehittyi kivikauden aikana vähin erin. Metsästysvälineistä tehtiin tyylikkäitä. Luusta valmistettiin veitsiä ja keihäänkärkiä sekä atlatl-keihäänheitinpuita, jotka muotoiltiin eläimen näköiseksi. Vivulla kasvatettiin keihään kantomatkaa, sillä heitinpuu lisäsi käden pituutta ja siten voimaa heittoon. Tämä ennen Madeleinen kautta ehkä Afrikassa tehty keksintö yleistyi Euroopassa voimakkaasti juuri tällä kaudella. Luusta valmistetut heittimet saatettiin muotoilla mammutin, biisonin, vuohen tai hevosen näköiseksi, koska uskottiin sen takaavan metsästysonnen. Esineisiin kaiverrettiin erilaisia koristekuvioita. Alettiin valmistaa peuransarvesta väkäsharppuunoita ja atraimia, keksitettiin jousi ja nuoli sekä luinen silmäneula ompelemista varten. Madeleinen kulttuurille luonteenomaisimmat esineet lienee luiset väkäsharppuunat.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Suurin osa luolamaalauksista maalattiin kauden lopulla 15 000–12 000 vuotta sitten. Muuallakin Etelä-Euroopassa on luolamaalausten tekemiseen soveltuvia luolia, mutta maalauksia tehtiin eniten Ranskassa ja Espanjassa. Niitä tehtiin muun muassa Lascaux'ssa, Espanjan Altamirassa, Pech-Merlessä ja Niaux'ssa. Luolamaalaukset esittävät metsästettäviä eläimiä muun muassa peuroja, biisoneita ja härkiä. Luoliin lienee kokoonnuttu ajoittain, ja maalaukset ehkä liittyvät metsästysonnen varmistamiseksi tarkoitettuihin uskomuksellisiin menoihin. Ihmisryhmät kokoontuivat joinakin vuodenaikoina mutta metsästivät suurimman osan ajasta omilla alueillaan.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Väestö kasvoi Madeleinen kaudella nopeasti. Noin 20000 vuotta sitten Ranskan alueella asui ehkä 2000-3000 ihmistä ja noin 10000 vuotta sitten ehkä 6000-9000 ihmistä, eli väestö kolminkertaistui. Väestö lienee keskittynyt alueellisesti. Muualla Euroopassa asui 20000 vuotta sitten ehkä 10000 ihmistä.. Laugerie-hautessa, Laugerie-Bassessa ja St-Christophessa Vezerejoen varrella asui kussakin ehkä satoja ihmisiä. Jos nykyisistä alkuperäiskansoista tehdyt johtopäätökset ovat oikeita, yhteiskunta koostui suurista 500-800 hengen klaaneista, jotka olivat jakaantuneet 20-70 ihmisen ryhmiin.. Tätä vahvistaa se, että Les Eyziessä asui neljässä kalliosuojassa ehkä 400-600 ihmistä.. Näin ollen väestötiheys vaihteli paleoliittisella kaudella suuresti. Tämä näkyy yhteiskuntarakenteiden vaihteluna, jollaista ilmeni Kanadan pohjoisosien arktisella ja subarktisella alueilla asuvien tundra- ja metsäalueiden heimojen eroina.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuuri kehittyi, ja mikroliittien määrä lisääntyi kehityksen mukana. Madeleine jaetaan kuuteen alakauteen. Viimeisinä alakausina kivikauden ihmiset siirtyivät tundran aikaisemmin valtaamalle alueelle. Jo Madeleinen IV-vaiheessa kulttuuri levisi Keski-Ranskaan Tours-Orleans-Nancy-linjalle ja lännessä Limognesin pituuspiirille. Se laajeni Etelä-Saksaan Reinin yläjuoksulle ja koko Baijeriin ja Baden-Württenburgiin. Madeleinen V-vaiheessa kulttuuri laajeni Pohjois-Ranskaan ehkä Belgian rajalle asti ja myös Lontoon seudulle silloin kuivana olleen maakannaksen kautta.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleinen kulttuuria seurasi Azilin kulttuuri Pohjois-Espanjassa ja Lounais-Ranskassa. Yksi aikalainen/seuraaja oli peuranmetsästäjien Hampurin kulttuuri. Näiden ja/tai Solutré-kauden aikana 20 000–10 000 vuotta sitten asutus laajeni Siperiassa. Koillis-Siperiassa oli asutusta viimeistään 15 000 vuotta sitten. Ilmasto vaihteli Madeleinen kaudella huomattavasti, oli jääkauden kylmiä ja lämpimiä kausia. Se heijastui mm. Ranskan kasvillisuuden vaihteluna, metsä ja avoin aro/tundrakasvillisuus vaihtelivat. Alussa oli lämmin Lascaux-interstadiaali. Sitten tuli kylmä vanhin dryas-kausi. Myöhemmin lämpeni Bölling-Alleröd-kausiksi ja kylmeni taas dryaskaudeksi. Noin 10 000 vuotta sitten tapahtui lämpeneminen, johon jääkausi päättyi. Vielä sen jälkeenkin suuret mannerjäätiköt sulivat pitkän aikaa hitaasti .Madeleinen kulttuurin liittyy isälinjan haploryhmät IJK ja I. Äitilinjat ryhmiä ovat


title: Madeleinen kulttuuri

text: R0, R1b, U5b ja U8a Saksassa ja Belgiassa.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuuri päättyi Alleröd-kauden alussa noin 12 000 radiohiilivuotta sitten, jolloin alkoivat Azilin ja Federmesserin kulttuurit. Jousi ja nuoli tulivat kuvaan hieman ennen Allerödiä, vanhemmalla dryaskaudella.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Esimadeleine oli noin 24 800–23 000 kalenterivuotta eli 21 700–19 300 radiohiilivuotta sitten. Varhaismadeleinen kausi alkoi noin 20 300 vuotta eli 17 500 radiohiilivuotta sitten. Madeleine-kulttuurin vaiheet 3–6 olivat noin 20 500–13 400 vuotta sitten eli 18 180–11 450 radiohiilivuotta sitten.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Nykyään käytetty aikajako, Ranskan alueella


title: Madeleinen kulttuuri

text: *Varhaismadeleinen kausi 20000-17500 cal BP


title: Madeleinen kulttuuri

text: *Keskimadeleinen kausi 17500-16500 cal BP


title: Madeleinen kulttuuri

text: *Myöhäismadeleinen kausi 16500-14000 cal BP


title: Madeleinen kulttuuri

text: Kerrostumat, ajat radiohiilivuosina. Kulttuuri alkoi levitä Eurooppaan laajalle alueella vasta noin 14500 radiohiilivuotta sitten eli noin 17500 kalenterivuotta sitten. Suluissa olevat ajat summittaisia, voivat alkaa 500 vuotta aikaisemminkin.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine II-kulttuuri vallitsi Etelä-Ranskassa Bordeaux'n eteläpuolella, mutta ei länsirannikolla. Madeleine-kulttuuri levisi IV—V-kausilla Keski-Ranskaan ja Etelä-Saksaan Frankfurtin leveyksille asti ja ehkä Pariisin altaaseenkin sekä Etelä-Englantiin.


title: Madeleinen kulttuuri

text: V-kaudella Tšekin länsiosaan asti.


title: Madeleinen kulttuuri

text:
Ajat C-14 BPTavallinen jako jakaa kerrostumat I–III alempaan,
IV–VI ylempään.
Ydinalueen Madeleinen katsotaan monesti päättyneen Allerödin alussa, jolloin se korvaantui Azilin kulttuurilla.Madeleine-kulttuuri levisi lähes koko Länsi-Euroopan mannermaalle. Se kattoi suunnilleen Ranskan, Keski- ja Etelä-Saksan sekä Espanjassa Pyreneiden ja Sistema Ibericon pohjoisosat ulottuen miltei Madridiin asti. Välimeren rannikolla kulttuuri ulottui lähelle Barcelonaa ja idässä Marseillen ja Nizzan välille Alppien juureen. Keski-Euroopassa Madeleinen kulttuurin raja oli Alpit Geneven Bodenseen-linjalla ja Nürnbergin ja Münchenin välissä ja Tonava Tšekin tienoilla. Idässä kulttuuri ulottui Wienin ja Brnon tienoille Tšekin itärajan tuntumaan. Kulttuurin koillisraja kulki suunnilleen Sudeetit — Elba-linjalla. Pohjoisessa raja kulki Jyllannin niemimaan eteläosassa siten että niemimaan länsiosa kuului Madeleine-kulttuuriin. Britteinsaarilla raja kulki Leedsistä ja Manchesterista etelään ja Kingston upon Hullista ja Bristolin pohjoispuolelta aivan Walesin eteläisten vuorten rinteille. Luolamaalauksia tehtiin suppeammalla alueella Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa.


title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuurin löytöpaikkoja alueittain.


title: Gravetten kulttuuri

text: Gravetten kulttuuri oli jääkauden aikainen kivikautinen työkalujenvalmistustyyli 34 000–25 000 kalenterivuotta eli 29 000–21 000 radiohiilivuotta sitten. Tämä myöhäispaleoliittinen kulttuuri levisi Keski- ja Etelä-Eurooppaan, Ukrainaan ja Venäjälle. Sen toi luultavasti väestöryhmä, joka oli toinen kuin edeltävän Aurignacin kulttuurin edustajat. Gravetten kiviset keihäänkärjet olivat pitkiä säleitä, joita oli esimerkiksi kärjestä muokattu tarkemmin jonkin verran. Parhaiten Gravetten kulttuuri tunnetaan lihavaa alastonta naista, ehkä äitijumalatarta esittävistä "venuspatsaista", jollainen muun muassa Willendorfin venus on.


title: Gravetten kulttuuri

text: Asutus oli kiinteää, ihmiset näyttävät asuneen ainakin talvisin samalla paikalla tuhansia vuosia. Gravetten talot olivat roudattomaan maahan puoliksi kaivettuja ympyränmuotoisia noin viisimetrisiä kuoppia, joilla oli puista ja mammutinluista tehty kupumainen katos. Oli myös erillisiä varastomajoja. Ensi kertaa tuli paloi maasta tehdyssä puoliympyränmuotoisessa liedessä. Luolat lienevät olleen vain satunnaisia palvontapaikkoja tms. Ihmisiä haudattiin maan alle esineiden kanssa. Uskotaan, että Gravetten kulttuurin heimoille oli tärkeä poppamies eli šamaani. Jääkauden pakkasen kiristyttyä Gravetten kulttuuri jatkoi Slovakian alueella vain hyvin harvana epigravette-asutuksena, ja Moskovan lähistöillä oleva Sungirin asuinpaikka hylättiin. Lännessä Gravetten kulttuuri korvautui Solutré-kulttuurilla, mutta jatkoi muun muassa Ukrainan alueella.


title: Gravetten kulttuuri

text: La Gravette on Couzen laaksossa Lounais-Ranskassa, joka oli jääkauden aikainen myöhäispaleoliittinen läntinen keskus. Gravetten kulttuuri kivikautiseksi oli hyvin pitkälle kehittynyt metsästyskulttuuri. Gravetten kulttuuria oli nimenomaan itäisessä Euroopassa, mutta se levisi laajalti läntiseen Eurooppaan. Tämä kivikauden kulttuuri ulotti vaikutuksensa Keski-Eurooppaan, Uralille ja Venäjän eteläosiin muun muassa Sungiriin ja Kostjonkiin. Gravettea oli muun muassa Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Etelä-Englannissa, Saksassa, Tšekissä, Slovakiassa, Unkarissa, Sloveniassa, Kroatiassa, Bosniassa, Serbiassa, Kreikassa ja Ukrainassa. Gravetten piirteitä oli niinkin idässä kuin Mal'tassa Baikaljärvellä. Noihin aikoihin gravettelaiset lienevät asuttaneet Siperiaa nopeasti.


title: Gravetten kulttuuri

text: Gravetten asutus ulottui pohjoisessa Pohjois-Ranskaan ja Reinin suistoon asti. Ilmasto lienee ollut hieman viileämpi kuin Aurignacin aikoina. Dolní Věstonicen puu- ja nahkatalot noin 28 000 vuoden takaa oli kaivettu noin metrin syvyyteen maan sisään suojaksi talvimyrskyiltä. Nämä talot saattoivat olla ikiroutaan tehtyjä lihavarastoja. Kauden leiripaikat olivat hyvin järjestettyjä. Piikivestä isketyistä säleistä tehtiin muun muassa veitsiä, kaivertimia ja kaapimia. Keihäänheitin, jousi ja nuoli tunnettiin.


title: Gravetten kulttuuri

text: Tavaroita tehtiin luusta, sarvesta, nahasta ja puusta. Gravetten ihmisillä oli köysiä, koreja ja tekstiilejä. Ravinnosta oli kalaa ja pieniä eläimiä noin 50 %. Yhteiskunta oli eriytynyt, oli muita rikkaampia ja päälliköitä. Yhteiskunnallinen perusyksikkö saattoi olla heimojen yhteenliittymä, klaani. Oli venuspatsaita ja muuta siirrettävää taidetta. Luotiin taidetta: luolamaalauksia, luolakaiverruksia, kädenkuvia luolissa. Gravetten ajalta on muun muassa Willendorfin venuspatsas, joka esittää lihavaa alastonta naista. Venuspatsaita on löydetty sieltä täältä Ukrainasta Tšekin kautta Etelä-Ranskaan ja Pohjois-Italiaan ulottuvalta alueelta.


title: Gravetten kulttuuri

text: Maalauksissa ja kaiverruksissa oli pään ja ihmisen kuvia. Gravetten kehittyneempi varhainen luolataide oli noin 26 000 vuoden takaa. Gravetten kulttuurin aikoihin lienee koira kehittynyt ja ehkä kesytetty. Gravetten kulttuurin metsästäjät metsästivät Slovakiassa monia eläimiä, muun muassa napakettuja. Arvellaan Gravetten aikoina ihmisten liikkuneen laajalla alueella ja harjoittaneen tavaranvaihtoa. Eri Gravetten paikalliskulttuurit olivat Keski-Euroopassa hieman erilaisia.


title: Gravetten kulttuuri

text: Gravette muuttui ajan mittaan. Ilmasto viileni jääkauden maksimia kohti noin 28 000–24 000 vuotta sitten alkaen ja esimerkiksi Sungirin asuinpaikka Jaroslavin lähellä Moskovan lähiseudulla hylättiin, kun ilmasto kylmeni. Ihmiset joko kuolivat kylmään ja nälkään riistaeläinten hävittyä tai pakenivat. Itä-Euroopan väestö keskittyi etelään Ukrainan Kostjonkin kulttuurin alueelle ja vastaavasti Ranskassa Solutrén kulttuurin alueelle, ja myös Balkanin niemimaalle ns. refugioihin, "pakolaiskeskuksiin". Gravetten kausi päättyi Ranskassa Solutrén kulttuurin tuloon juuri jääkauden huippukohdalla tai juuri sen alla noin 21 500 radiohiilivuotta sitten. 21 000–18 000 vuotta sittenhän oli viime jääkauden huippukohta. Itä-Euroopassa ja Etelä-Euroopassa Gravetten tyyppinen perinne jatkui muuntuen ajan mukana.


title: Gravetten kulttuuri

text: Etelä- ja Itä-Euroopassa jatkui jälkigravettelainen eli epigravettelainen aika noin välillä 21 000–14 000 radiohiilivuotta sitten. Italian epigravetten kausi alkoi noin 20 000 vuotta sitten. Italian epigravettelaiset ottivat läntisen Madeleine-kulttuurin tapaan mikroliitit käyttöön mutta eivät kehittäneet "luuteollisuutta" Ranskan myöhäisjääkauden Madeleinen kulttuurin tapaan.


title: Gravetten kulttuuri

text: Varsin vähän on tietoa jääkauden loppuvaiheen paleoliittisesta kehityksestä Ukrainassa, jossa oli jääkauden maksimin aikainen turvapaikka ihmisille ja mammuteille. Se tiedetään että hyvin etelässä Krimin niemimaalla kasvoi ihmisasutusten määrä noin 16 000 vuotta sitten, ja että noin 17 000-10 000 vuotta sitten Ukrainassa oli Epigravetten kulttuuri, jonka ihmiset metsästivät mm. mammutteja ja napakettuja. Epigravetten kulttuuri ulottui etelässä Krimille ja idässä Kaukasukselle asti. Sen jäljiltä on säilynyt mm. hyvin tehtyjä luuesineitä, nahkaiset, puiset jne. pehmeät esineet ovat hävinneet. Keskisen Dnestrin laakson lounaisosan jääkauden maksimin ja jääkauden loppuvaiheen luulöydöistä 80-90 on peuran ja hevosen luita. Mammutinluita on vain 15%. Ukrainan alueen lounaistasangolla kasvoi kasviruoan merkitys päätellen jauhinkivistä toisin kuin keski- ja etelätasangoilla.


title: Gravetten kulttuuri

text: Gravetten kivityökalut olivat tyypiltään kivestä, esimerkiksi piikivestä iskettyjä ohuita talttamaisia, mutta kuitenkin melko karkeatekoisia säleitä, ilmeisesti kiviveitsiä joita käytettiin saaliseläinten nylkemiseen ja lihojen kaapimiseen luista. Gravetten keihäänkärki oli melko hyvin tehty (ja muistutti jossain määrin Solutrén kärkeä, ja paleointiaanien varhaisia kärkiä). Afrikasta noin 25 000 vuoden takaa on löydetty ensimmäinen keihäslinko, atlatl, joka on alkeelliseksi erittäin tehokas metsästysase.


title: Gravetten kulttuuri

text: Jotkut lähteet väittävät, että keihäslinko olisi keksitty noin 30 000 vs Gravette-kauden alussa tai ennen sitä. Jousi ja nuoli olisi tunnettu päätellen pienistä kivikärjistä. Gravetten ajalta lienee noin 25 000 vuotta vanha Länsi-Venäjän löytö, jossa on suoristettu keihäänkärki (lenkkiavainta muistuttavalla työkalulla, jollaisia on löydetty muun muassa paleointiaanien varhaisilta asuinpaikoilta).Dolní Věstonice liittyy Itä-Gravetten eli Pavlovin kulttuuriin 29 000–24 000 BP. Dolní Věstonicen 28 000–26 000 (31 000–26 000 vs) vuotta vanha maahan kaivettu nahkamaja-asutus ja sieltä löydetty poltetusta savesta tehty venuspatsas. Se on maailman vanhin keramiikkaesine. Paikalla asuttiin tuhansia vuosia. Sieltä ön löydetty 2000 poltettua savipalloa. Tšekkoslovakian Pavlovin kulttuurin löytöpaikkoja.Gravetten kulttuurin isälinjan haplotyypit ovat I ja C. C on esim C1a2. Muita ovat F, CT,IJK,BT. Äitilinjan tyyppejä ovat U2, U5, U6, U8c, M.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Châtelperronin kulttuuri oli varhaisin myöhäiskivikautinen työkalunvalmistustyyli Lounais- ja Keski-Ranskassa noin 35 000– 29 000 radiohiilivuotta sitten. Toisten mukaan kulttuuri ajoittuisi kauteen noin 45000-40000 kalenterivuotta sitten.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Châtelperronin kulttuuri oli neandertalinihmisten kulttuuri, jossa oli nykyihmisten kulttuurista kopioituja piirteitä. Kulttuurille olivat tyypillisiä Châtelperronin keihäänkärjet, sahalaitaiset työkalut ja paikoin luukärjet. Tehtiin myös hieman taidetta. Korutkin tunnettiin. Luun käyttö oli paljon yleisempää kuin myöhemmällä Aurignacin kaudella.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Eräiden lähteiden mukaan Chatelperronin kulttuuri olisi vallinnut noin 45000-20000 kalenterivuotta sitten, eli kaudella jolloin nykyihminen oli saapunut ja jossain eli vielä Neandertalin ihmisiä.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Toisten mukaan Chatelperron alkoi noin 45000 vuotta sitten ja loppui noin 40000 vuotta sitten. Tällöin Chatelperrionin kulttuuri oli samaan aikaan kuin Uluzzian kulttuuri Italiassa.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Nykyihminen toi mukanaan Aurignacin kulttuurin, jonka esivaiheita saapui jo 45 000 kalenterivuotta sitten ja joka levisi Euroopassa laajalle noin 43 000-40 000 kalenterivuotta (35400-32400 radiohiilivuotta) sitten.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Kulttuuri oli Moustierin ja Levalloisin/Acheulin seuraaja.. Neandertalinihmiset elivät Euroopassa rinnan nykyihmisen kanssa ja katosivat noin 29 000 BP. Tällä kaudella ilmasto leudontui alun kylmästä.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Ranskassa kutsutaan Chatelperronin kulttuuria monesti Perigordin kulttuurin alkuvaiheeksi. Perigordin kulttuurin myöhempi vaihe on Gravetten kulttuuri.


title: Châtelperronin kulttuuri

text: Ranskassa


title: Kenraalikuvernööri

text: Kenraalikuvernööri on suurehkon hallinnollisen alueen ylin sotilas- ja siviiliviranomainen. Suomella oli kenraalikuvernöörejä jo Ruotsin vallan aikana (muun muassa Pietari Brahe), mutta suurempi merkitys on Venäjän keisarin vuonna 1808 Suomeen perustamalla samannimisellä viralla. Kenraalikuvernööri toimi Suomen autonomian aikana senaatin puheenjohtajana ja sotaväen korkeimpana päällikkönä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Myöhäispaleoliittinen kausi oli kivikauden jakso noin 36 500–12 000 vuotta sitten, jonka kuluessa nykyihminen levisi Eurooppaan, alkoi luoda luolataidetta ja valmistaa yhtä taitavammin metsästyksessä ja saaliseläinten käsittelyssä tarvittavia kivisiä ja luisia työkaluja.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Myöhäispaleoliittisella kaudella vallitsi jääkausi. Sen aikana ilmasto vaihteli melko lämpimästä hyvin kylmään. Ihmiset asuivat majoissa ja elivät metsästyksellä ja keräilemällä kasveja. Ihmiset ehkä liikkuivat melko erillään, korkeintaan muutaman perheen kokoisina ryhminä asuen harvassa. He kokoontuivat luoliin rituaaleja varten ja tiettyinä vuodenaikoina suurempiin metsästysoperaatioihin esimerkiksi peurojen vaeltaessa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Noin 43 000 – 36 500 vuotta sitten nykyihminen homo sapiens syrjäytti Euroopasta neandertalinihmisen joko sulauttamalla sen itseensä tai ehkä jopa hävittämällä sukupuuttoon. Ihminen tuli Eurooppaan kauden alussa lämpimällä jaksolla, mutta noin 28 000 vuotta sitten kylmyys alkoi lisääntyä, ja asutuksen painopiste siirtyi Etelä-Ranskaan ja Espanjaan Länsi-Euroopassa ja Kreikkaan ja Ukrainaan Itä-Euroopassa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Jääkauden huippukauden jälkeen syntyi luolamaalauksia luonut Madeleinen kulttuuri. Myöhäispaleoliittisella kaudella ihminen teki lukuisia keksintöjä, enemmän kuin koskaan aikaisemmin kivikauden aikana. Kehitettiin muun muassa keihäänheitinpuu ja kauden lopussa jousi ja nuoli. Opittiin tekemään erilaisia ansoja eläimille. Viime jääkauden keskivaiheilla taide kehittyi huomattavasti: kausi alkoi mammutinmetsästäjien äitijumalataiteella ja päättyi luolamaalauksiin. Kaudella opittiin lämpö- ja painekäsittelemään materiaaleja, ja kivenkäsittelytaito kehittyi huippuunsa. Muistakin materiaaleista – esimerkiksi peuranluusta – tehtiin monenlaisia, usein koristeellisia esineitä. Myöhäispaleoliittisen kauden jälkeen alkoi mesoliittinen kausi.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Myöhäispaleoliittisella kaudella ihminen hankki elannon metsästämällä, kalastamalla ja kasveja keräämällä. Asunnot muistuttivat lappalaisten kotaa tai kupumaista wigwamia. Tutkijoiden mielestä muun muassa Itä-Siperian tšuktšien, Kanadan subarktisen alueen intiaanien ja aboriginaalien alkuperäiset kulttuurit muistuttavat myöhäispaleoliittista kulttuuria. Niistä voidaan tehdä päätelmiä varhaisemmasta kivikauden elämästä. Ihmiset uskoivat tuonpuoleiseen henkimaailmaan. Uskottiin, että eläimen ja ihmisen välillä oli kiinteä yhteys, esimerkiksi uskottiin totemistiseen tapaan karhun olevan heimon kantaisä. Jotkut eläimet olivat pyhiä, niitä ei saanut kaataa kuin äärimmäisessä hädässä jos silloinkaan. Kysyttiin šamaanilta neuvoa ankarassa elämässä vastaan tulleissa ongelmissa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Heimojen välillä oli eri alueilla huomattaviakin eroja mitä tuli ihmisten taitoihin yhteiskuntiin, asutuksen liikkuvuuteen, sotaisuuteen, uskontoihin ja elintapoihin nähden, kuten oli metsästyksellä eläneiden alkuperäiskansojen keskuudessa, joita eurooppalaiset kohtasivat.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Osattiin rakentaa monimutkaisia ja tehokkaita ansoja eläimille. Ehkä ajettiin riistaa verkkoon ja saartoaitaan. Myöhäispaleoliittista kulttuuria ei tunneta sellaisenaan suoraan, siitä on koetettu tehdä jonkinlaisia arvioita tutkimalla joidenkin maiden alkuasukkaiden oloja ja tekemällä päätelmiä luolataiteesta ja esinelöydöistä, mutta vertailu voi tuottaa oikeita tai myös vääriä päätelmiä jääkauden ihmisten elämästä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Ihminen kykeni pyydystämään paksunahkaisia, vaikeasti saalistettavia eläimiä jo keskipaleoliittisella kaudella. Myöhäispaleoliittisella kaudella alettiin pyytää myös nopeasti juoksevia eläimiä, kuten hevonen, hirvi, metsäkauris ja antilooppi. Eläimiä lienee metsästetty ryhmässä, ja saalis jaettiin eräiden sääntöjen mukaan, saaliin saamista parhaiten edistäneelle ehkä eniten. Ihmiset saattoivat kerääntyä ajoittain yhteen metsästämään tiettyä riistaa. Tähän tapahtumaan on voinut liittyä kulttimenoja, jotka liittyvät aikuisuuden alkuun, toisin sanoen initiaatioriittejä. Kulttimenojen johtajalla on saattanut olla muita tärkeämpi asema. Jääkaudella Keski- ja Itä-Euroopan pensas- ja metsätundralla metsästettiin eniten mammutteja. Monissa osissa Länsi- ja Keski-Eurooppaa eläimistö oli kuitenkin monimuotoisempaa. Peuraa ei metsästetty keihäällä vaan jousella ja nuolella. Joidenkin tutkijoiden mukaan ihmisen sytyttämät metsäpalot olisivat tuhonneet kasvillisuuden ja samalla ruuan monilta eläimiltä jääkauden loppuaikoina. Pelkkä metsästys ei olisi riittänyt hävittämään elämiä. Joitakin eläimiä ajettiin laumoina suuriin aitauksiin, joitakin ajettiin takaa syvässä lumihangessa, tai eläimet surmattiin niiden ylittäessä jokea. On väitetty myöhäispaleoliittisen ihmisen kesyttäneen peuran ja hevosen, mutta varmaa tämä ei ole.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Yhteisöjen koko, liikkuvuus ja hierarkia saattoivat vaihdella paljonkin alueelta toiselle. Heimo tai ryhmä saattoi liikkua esimerkiksi tundralla sijaitsevan kesäleirin ja metsässä sijaitsevan talvileirin välillä. Toisina vuodenaikoina kalastettiin, toisina metsästettiin. Keskusleiriltä, jossa asuttiin enin aika, tehtiin vain ajoittain metsästysretkiä, jolloin asuttiin tilapäisleirissä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Alueilla, joilla kalaa ja riistaa oli runsaasti saatavilla, pienet paikoillaan asuvat ryhmät ehkä koostivat suurempia klaaneja esimerkiksi muinaissaamelaisen siitajärjestelmän tapaan. Sungirista tehtyjen hautalöytöjen perusteella on joillakin ihmisillä ollut enemmän varallisuutta ja korkeampi asema kuin muilla. Heimon johdossa oli ehkä varakkain mies.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Jotkut heimot saattoivat pitää orjia, ja naisen asema vaihteli heimoittain. Riistasta köyhemmillä alueilla ihmiset lienee liikkuneet pienissä ryhmissä. Varsinaista päällikköä ei ollut. Heimoja yhdisti vain sama murre. Varallisuuserot olivat pieniä. Aivan metsän ja tundran rajalla suurriistaa eli vähemmän, ja siellä oli esimerkiksi jäniksien pyynnillä suurempi merkitys. Ihmiset eivät eläneet kovin vanhoiksi mm. metsästysonnettomuuksien ja sairauksien takia, ja harva eli 40–50-vuotiaaksi. Metsästys vaati ehkä parin päivän työmäärän viikossa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Ihmiset liikkuivat yleensä pieninä ryhminä. He asuivat majoissa. Majan pohja oli yleensä pyöreä ja läpimitaltaan noin 5 metriä. Asumuksissa oli tulisija. Jotkut löydetyt asumukset ovat olleet noin 40 metriä pitkiä majamaisia taloja. Puuttomalla arolla majan rakentamiseen käytettiin yleensä mammutinluuta, mutta tukirakennepuut saatettiin kuljettaa kaukaakin, ehkä jopa kesytetyn peuran vetämässä ahkiossa. Majat oli toisinaan järjestetty riviin tai kehään.. Asuttiin toisinaan myös luolissa. Luolan edusta kivettiin ja maaperä tasoitettiin ja irtokivistä tehtiin matalia väliseiniä. Varhaisin harjakatto oli 19 000 BP Ohalo II:ssa Israelissa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Kun Australia asutettiin n 60000-40000 BP oli jääkausi, ja merenpinta oli alempana. Piti ylittää 90 km:ä leveä, syvä vesi. Käytössä täytyi olla kelluva kulkuväline joko vene, lautta tai muu. On väitetty, että Indonesiassa olisi käytety venettä jo 880000-781000 vuotta sitten.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Kivikauden ihminen lienee uskonut johonkin korkeimpaan olentoon sekä kuolemanjälkeiseen tuonpuoleiseen elämään. Sanotaan joidenkin paleoliittisten kuvien liittyvän šamanismiin. Lintupäinen hahmo on šamaani, joka käy tuonpuoleisessa hurmostilassa. Šamaanilla oli sarvikruunu ja eläinten kuvilla ja eläimen päällä koristeltu sauva. Jotkut linnut olivat shamaanin suojelushenkiä. Myöhäispaleoliittisen ihmisen uskonto lienee ollut laajalti totemistinen, eli uskottiin, että ihmisen ja eläimen välillä on kiinteä yhteys. Uskottiin, että heimon kantaisä oli eläin, harvemmin kasvi.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: On löydetty joitakin hautoja, jotka on peitetty kivillä. Tšekin alueelta Predmostista on löydetty hauta kivikehän sisältä. Monista haudoista on löydetty punaokraväriä. Joihinkin hautoihin on pantu karhun kallo tai jonkin eläimen sarvet, jotka osoittavat(?) aina tiettyyn ilmansuuntaan.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Miehet koristelivat itseään enemmän kuin naiset. Miehen asema oli ehkä naisen asemaa parempi, koska mies oli metsästäjänä tärkeä. Länsi-Euroopassa tehtiin luolamaalauksia, idässä pienoisveistoksia ja geometrista ornamentiikkaa. Ei tiedetä kuvien, veistosten ja luolamaalausten tekemisen syitä, arvailut vaikuttimista perustuvat tietoihin eräiden myöhemmin eläneiden, metsästystä harjoittaneiden kansojen kulttuurista.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Myöhäispaleoliittisella kaudella kehittyi luolataide, kun kokoontumispaikkoina ajoittain käytettyjen luolien seiniin maalattiin riistaeläinten, harvemmin petoeläinten kuvia. Ihmisen kuvat ovat harvinaisempia. Niissä on melko yleinen aihe naisen sukupuolisuus. Joissain maalauksissa on eläimen turkkiin pukeutunut ihminen, ehkä šamaani, joka kutsuttiin apuun, kun oli sairaus tai riista oli vähissä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Luolamaalauksissa on kuvattu useimmiten yksittäinen eläin. Yhteistä toimintaa ei kuvattu. Uusi maalaus tehtiin vanhojen päälle. Maalaukset tehtiin luolan perälle vaikeapääsyisiin paikkoihin, ja luola saatettiin tukkia irtokivillä. Tutkijoiden mielestä luolamaalauksilla uskottiin saatavan metsästysonnea. Kyse on kuitenkin ehkä animalismista, ajatuksesta että ihmisellä on yhteys eläimeen. Eläin käsitettiin suojelijaksi tai toiseksi minäksi. Joidenkin luonnonkansojen parissa eläinkuvat liitetään riitteihin, joita pidetään pojan tullessa aikuiseksi. Silloin yliluonnolliset olennot, riistan- ja metsänhenget ovat mukana menoissa. Ne voivat esiintyä ihmisinä, eläiminä ja molempien välimuotoina. Eläimen henki täytyi karkottaa pois ihmisestä esimerkiksi kävelemällä takaperin sitä esittävän kuvan luota. Niinpä eläimen henki on saatettu sulkea luolaan. Luolakuvia on voitu tehdä moneen tarkoitukseen. Alueilla, joilla luolamaalauksia ei tehty, eläinten kuvia maalattiin puu- ja luulevyihin. Niiden tarkoitus oli ehkä sama kuin luolamaalausten. Ihmisen-eläimen kuvien ajatellaan esittävän eläinten herraa tai riistan- tai metsänhaltijaa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Naista esittävät pienoisveistokset, olivat ehkä auttavien henkien asuinpaikkoja, suvun kantaäitejä, metsästysonnen tuojia tai naisjumalattaria. Käden silpominen katkomalla sormia liittyi ehkä suvun jäsenen sairauteen ja kuolemaan. Tästä on merkkejä luolista löytyneissä painalluksissa, jotka on tehty kädellä. Monet myöhäispaleoliittiset löydöt liittyvät karhuun. Joidenkin Siperian ja Pohjois-Amerikan heimojen keskuudessa syötiin kaadettu karhu juhla-ateriana. Luut tai vain pääkallo kaivettiin maahan uskoen, että karhu herää henkiin. Myös peuran ruho upotettiin maahan uhrina, luultavasti ensimmäisenä metsästysretkellä kaadettu peura.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Muun muassa Kanadassa ja Alaskassa elävien eskimojen, aleuttien ja metsästyksellä elävien Kanadan subarktisen alueen athabasca-ryhmän intiaanien elämäntapa oli ennen eurooppalaisten tuloa käytännössä myöhäispaleoliittinen Myöhäispaleoliittista traditiota edustivat myös Itä-Siperian alkuperäiskansat, tšuktšit, ostjakit ja evenkit ennen poronhoitoa sekä Suomen metsäsaamelaiset. Uskonto oli totemistinen. Uskottiin heimon polveutuvan kantaisästä, eläimestä. Muita myöhäispaleoliittista muistuttavia alkuperäiskansoja ovat Australian aboriginaalit, Afrikan bushmannit ja pygmit ilman eurooppalaisvaikutusta sekä saarilla Indonesiasta itään asuvat tasadait.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Nykyihminen syntyi Afrikassa noin 250 000 – 150 000 vuotta sitten. Nykyihmisen on väitetty vaeltaneen Afrikasta ulos lyhyeksi aikaa noin 100 000 vuotta sitten, mutta se ihmisjoukko lienee kuollut sukupuuttoon tai löydöt on ajoitettu väärin. Varsinainen nykyihmisen maailmanvalloitus alkoi noin 60 000 – 50 000 vuotta sitten. Nykyihminen saavutti Euroopan, Kiinan ja Australian viimeistään 40 000 vuotta sitten.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Nykyihminen levittäytyi Eurooppaan välillä 45000-40000 vuotta sitten, tuoden kivisäleistä isketyt työkalut ja luolataiteen. Nykyihmisen levittäytyminen synnytti Neandertalin ihmisten joukossa sekakulttuureja, joissa nämä käyttivät myös nykyihmiseltä omaksuttuja työkaluja. Muutamassa tuhannessa vuodessa nykyihminen syrjäytti Neandertalin ihmisen Moustierin kulttuurin ehkä hävittämällä näitä suoraan, tartuttamalla näihin tappavia tauteja, viemällä näiden riistan, tai sulauttamalla heidät geneettisesti itseensä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: L'Arbredan luolassa näkyy melko nopea Neandertalin ihmisen häviäminen ja korvautuminen nykyihmisillä noin 40 500 – 38 500 vuotta sitten, mikä viittaa siihen, että nykyihmiset joko tappoivat luolan neandertalilaiset tai ajoivat heidät pois.. Samoin näyttää käyneen Abric Romanin kallionjyrkänteellä, mutta El Castillon luolassa Neandertalin ihmisen ja nykyihmisen asutuskerrostumien välillä on metrin paksuinen kerrostuma. Tämä viittaa Neandertalin ihmisten hävinneen ensin, ja nykyihmisen asettuneen luolaan vasta melko pitkän ajan kuluttua.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Joillakin alueilla nykyihminen ja Neandertalin ihminen näyttävät eläneen pitkään rinnakkain . Nykyihmisen saapuminen Eurooppaan oli asteittaista, ja asutus oli alussa melko harvaa. Nykyihmisen vaikutus Neandertalin ihmisiin synnytti Chatelperronin kulttuurin, joka vastasi Aurignacin kulttuuria edeltänyttä esi-Aurignacin kulttuuria. Eri alueilla syntyi monia muita niin sanotun siirtymävaiheen kulttuureja. Samaan aikaan kukoisti Keski-Euroopassa nykyihmisen Szeletan kulttuuri. Nykyihmisen saapumisajan arviointi on vaikeaa radiohiiliajoitusten perusteella, koska hyvin vanhoissa näytteissä syntyy helposti suuria ajoitusvirheitä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Jääkauden huippukaudella mannerjäätikkö oli Pohjois-Saksan ja Etelä-Englannin tasalla. Tundra ulottui Etelä-Ranskaan ja Unkariin asti.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text:
LGM:n pohjoisimmat ihmisasutukset olivat Länsi- ja Keski-Euroopassa noin 49 leveyspiirillä,
ja Venäjällä noin 52 leveyspiirillä. Joidenkin mukaan Ranskan asutus olisi ulottunut vain Vezeren laaksoon, mutta Itä-Euroopan asutus
Slovakiaan, ehkä Etelä-Puolaankin asti.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Euroopassa asui jääkaudella ehkä 30 000 – 40 000 ihmistä. He metsästivät valtavaa riistamäärää, jonka pääluku ihmisiin suhteutettuna oli suunnaton. Noin 24 000 – 21 000 kalenterivuotta sitten jääkauden ollessa huipussaan ihmisasutus katosi Siperian ja Euroopan kylmimmiltä alueilta, kuten useimmat riistaeläimetkin. Ilmaston kylmeneminen ja kuivuminen ajoi ihmiset jäätikön läheiseltä tundravyöhykkeeltä etelään pakoon ja jakoi Euroopan ihmisasutuksen läntiseen Ranskan-Pyreneiden lohkoon ja itäiseen Ukrainan-Tšekkoslovakian lohkoon. Kolmas asutuslohko oli Kreikan seuduilla Balkanin niemimaalla ja Italiassa. Siihen liittyi Epi-Gravetten kulttuuri. Väitetään jakautumisen luoneen eri kieliryhmiä, mutta luultavinta on, että Euroopan silloin asuttaneet ihmiset puhuivat alkujaankin eri seuduilla eri kieliä. On väitetty Pyreneiden ihmisten puhuneen jääkaudella jotakin baskin sukuista kieltä ja Venäjän eteläosien ja Ukrainan seudun ihmisten olleen protosuomalais-ugrilaisia, esiuralilaisia. Väitteitä ei voi todistaa tai kumota. Esi-indoeurooppalaiset asuivat silloin Aasian sisäosissa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Arvellaan riistaeläinten häviämisen syyn olleen mm. kuivuudessa, joka ohensi niiden ravintokasveja talvella suojaavaa lumipeitettä. Jotkut sanovat, että pohjoisen asukkaat yksinkertaisesti kuolivat kylmyyteen, koska olivat lämminveristä eteläistä rotua eivätkä osanneet nykyajan jukagiirien tavoin valmistaa kylmää pitäviä vaatteita. Usein asumiskelvottomuuden syyksi väitetään sitä, ettei kylmillä ja kuivilla arotundrilla kasvanut puita. Ihmiset polttivatkin muun muassa mammutin luita, mutta luiden sytyttämiseen tarvittiin nykyajan tutkimusten mukaan joka tapauksessa jonkin verran puuta. Ihmiset saattoivatkin asua arotundraa hieman lämpimämmällä ja kosteammalla pensastundralla, jossa kasvoi polttopuuksi sopivia puita.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text:
Esimerkiksi Keski-Euroopan Myöhäis-Gravetten asutus siirtyi noin 21000 vuotta sitten Moraviasta Karpaattien altaaseen Unkariin
luultavasti hevosen ja peuran elinolojen vaikeuduttua kuivuuden vuoksi.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Ukrainaa idempänä ihmisiä oli vielä Uralin eteläosan tienoilla. Koillis-Venäjälläkin saattoi olla asutusta. Ihmisiä lienee asunut jossain vaiheessa noin 20 000 vuotta sitten Venäjällä Petšora-joen lähellä lyhyen aikaa. Siperiassa asutus näyttää hävinneen Jenisei-joen keskijuoksulta jääkauden ankarimmassa vaiheessa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Ranskassa ja Pyreneiden seuduilla vallitsi jääkauden huippukaudella Solutrén kulttuuri. Itä-Euroopassa oli Gravetten perinnettä jatkaneita épigravettelaisia kulttuureja. Solutrén ihmiset käsittelivät taidolla monia materiaaleja, mm. piikiveä.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Ihmisen pysyvät asuinpaikat näyttävät olleen leveysasteen 55° ja pysyvän ikiroudan rajan eteläpuolella, Länsi-Euroopassa 48 leveysasteen eteläpuolella. Bretagnen niemimaa ja Pariisin allas olivat autioita. Asumattomalla alueella kylmimmän kuukauden keskilämpötila oli alle –9 astetta. Idässä asutus oli lähimmillään 250 km:n, lännessä 400–500 km:n päässä suuren mannerjäätikön reunasta. Atlantti ilmeisesti viilensi silloin läntistä Eurooppaa kesällä ja teki pohjoisesta Keski-Euroopasta asuinkelvotonta tundraa. Ranskassa pohjoisin asutus oli Pariisin Bretagnen kärjen Rennesin linjalla. Tiheämpää asutusta myös kylmänä kautena oli täysin varmasti etelämpänä Dordognessa. Tämä varmasti asuttu eteläisempi alue on merkitty joissakin kartoissa tundraksi tai aroksi. Sen pohjoispuolella Pohjois-Ranskassa oli tundraa tai polaariaavikkoa. Etelä-Ranskassa keskilämpötila oli kesällä 15 astetta. Keski-Ranskassa Dordognen ja Vezieresin jokilaaksossa näyttää olleen jonkinlainen keidas, jossa oli tiheää asutusta täysin varmasti jääkauden huippukaudella. Myös Rhônen laaksossa oli asutusta Saint Marcelissa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Jääkauden huippukaudella aavikon eläimiä oli Ranskassa myös Rhônejoen laaksossa. Mammutti, biisoni ja peura pystyivät elämään vyöhykkeellä. Ihminen asutti kylmiä, kuivia, puuttomia alueita Itä-Euroopassa ja Etelä-Siperiassa keski-Veiksel-kauden eli happi-isotooppivaihe 3:n kylmemmällä kaudella ja LGM:n alkuvaiheessa käyttäen samoja tekniikoita kuin nykyajan arktisen alueen ihmiset.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Talvet olivat jäätikön lähellä myrskyisiä ja kylmiä. Jään lähellä puuton ruohotundra ja polaariaavikko olivat talvella ihmiselle liian kylmiä. Pysyvän ikiroudan alue oli asumiskelvotonta, vuoden keskilämpötila oli alle 0 °C. Tilapäistä asutusta oli koivuvyöhykkeessä ja vastaavalla arolla. Keskileveysasteiden mammuttiarolla asui ihmisiä laajoilla vyöhykkeillä. Ihmisiä asui pysyvästi ja tiheässä riistalle sopivilla aromaisilla sekä mäntyä kasvavilla alueilla, joilla ei ollut tilapäistäkään ikiroutaa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Mammutteja eli Keski-Euroopassa Tšekissä 28 000 – 21 800 BP (rcbp??), kunnes niiden elinympäristö huononi 22 000 BP, ja noin 18 000 BP mammutti katosi alueelta. Alppien ja Pohjois-Saksan välisellä polaariaavikolla näyttää olleen vähäistä ihmisasutusta heti jääkauden kylmimmän vaiheen jälkeen. Jääkauden huippukaudella ihmisasutusta oli itäisessä Euroopassa arotundralla Ukrainassa, Romaniassa ja Unkarissa sekä näistä erillään lännessä. Nykyihminen asui Djnestrin, Dneprin ja Donin laaksoissa Ukrainassa sekä Länsi-Euroopassa, Ranskassa sekä Espanjassa. Pohjois-Moldovassa Dneprin seuduilla oli asutussaareke. Leveämpi alue ulottui Valko-Venäjän Homelin seudulta ja Ukrainan Kiovan seudulta Saratovin tienoille Kaspianmeren pohjoispuolelle. Asutusta oli Pyreneiden jäätikön molemmin puolin arolla Pohjois-Cantabriassa ja Lounais-Ranskassa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text:
Idässä asutusta oli jääkauden kylmimpänä aikana ehkä myös Romaniassa ja Itä-Unkarissa Tonavan yläjuoksun ja Karpaattien välissä. Tšekin Määrissä asuinpaikat näyttävät olleen tuolloin hylättyjä. Ukrainassa ihmisiä asui muun muassa Kostjonkissa, Mezinissä, Gagarinossa ja Avdejevossa. Alue oli periglasiaalista aroa. Länsi-Venäjän pohjoisimmat ihmiset lienee asuneet jäätikön lähellä Brjanskin tienoilla. Siellä kasvoi (periglasiaalista) metsäaroa tai metsätundraa, jossa kasvoi satunnaisina puistoina mäntyä ja koivua niityn seassa. Tätä pohjoisempana oli asumiskelvotonta arktista ruohotundraa noin 150 km:n kaista ja toiset 150 km:ä joutomaata jäätikön rajalle asti.
Tähän liittyviä löytöjä on tehty Desnajoen mutkasta Novgorod-Severskistä. Ukrainasta pohjoiseen oli suuria jäätikön patoamia järviä. Suurin oli Ob-joen laaksossa.
Tehtiin nahalla päällystettyjä, harjakattoisia pitkiä taloja ja kumpumaisia majoja mammutinluista.
Ihmisiä on asunut Keski-Englannin eteläosassa noin 30 000 vuotta sitten lämpimänä aikana.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Kauden alussa oli Euroopassa melko lauhaa, noin 43 000 – 40 000 vallitsi lämmin Hengelon interstadiaali. Tämän jälkeen ilmasto aaltoili vuosituhansien aikana rajusti. Noin 30 000 vuotta sitten jää saattoi peittää koko Suomen, Keski-Euroopassa kasvoi tiheitä metsiä ja Pohjois-Ranskassa ja Englannissa arotundraa.. Ihminen saattoi asua Venäjällä Moskovan lähellä vielä Tursac-kaudella 26 000 – 24 200, jolloin jäätikkö oli alkanut kasvaa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Pakkanen alkoi kiristyä 30 000 vuotta sitten ja todella kylmää tuli 25 000 vuotta sitten, jolloin viimeistään mannerjäätikkö laajeni Suomen yli ja n. 24 000 vs esim. Sungirin asuinpaikka Moskovan lähellä hylättiin. Ilmaston kylmeneminen harvensi huomattavasti Tšekin Määrin seudun asutusta. Noin 20 000 – 18 000 vuotta sitten Solutrén kulttuurin aikoihin mannerjäätikkö oli laajimmillaan ja oli hyvin kylmää. Suomessa oli jäätöntä Pohjanlahdella ainakin osan ajasta välillä 52 000 – 26 000 vuotta sitten. Hengelo-interstadiaalina jäätikkö oli vetäytynyt pois Suomesta. Mammutin luita on löydetty Suomesta ajalta 40 000 – 24 000 vs.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Ehkä noin 40 000 vuotta sitten koettiin melko kylmä jääkauden vaihe. Noin 35 000 vuotta sitten mammutteja vaelteli Suomessa. Noin 30 000 vuotta sitten oli melko lauhaa, pakkanen oli kiristynyt 25 000 vuotta sitten, jolloin mannerjäätikkö oli peittänyt Suomenkin. Kaikkein kylmintä oli 24 000 – 18 000 vuotta sitten jääkauden maksimin aikaan. 20 000 vuotta sitten Solutrén kulttuurin aikoihin elettiin jääkauden kylmintä vaihetta. Sen jälkeen tulivat lämpimät Laugerien ja Lascauxin interstadiaalit, ja kylmä Pommeri-stadiaali. Nykyihmisen ilmaannuttua Eurooppaan alkoi suurriista harventua 10 000 – 15 000 vuoden sisään.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text:
Jääkauden huippukaudella kolmasosa Euroopasta oli asuttu. Esimerkiksi Englannin jäättömät alueet autioituivat kylmimpänä kautena.
Muualla Euroopassa kuin Ranskassa Luxemburgin seudulla asuttiin myös. Saksassa oli asutusta Frankfurt am Mainin seuduilla, ja Pohjois-Tšekissä Ostravan seuduilla, ja Pohjois-Unkarissa tai itäisessä Etelä-Slovakiassa Miskolcin seuduilla, ja Pohjois-Romaniassa. Asutusta ei liene ollut Karpaattien pohjoispuolella. Juuri Karpaattien pohjoispuolisten Etelä-Puolan Deszczowan ja Mamutovan luolien asutuksen ajoitus ei ole 100-prosenttisen varma. Englanti autioitui jo noin 28 000 – 27 000 vuotta sitten, samoin Pohjois-Ranska ja myös Alppien ympäristö. Pohjoisia Keski-Euroopan jääkauden maksimin löytöpaikkoja ovat mm. Willendorf II, Grubgraben, Balla Cave, Ságvár, Dolní Věstonice, K lna, Milovice ja Moravany Lopata II.. Moldovan pohjoisrajalla asuttiin Cosati I:ssa ja Ciuntussa.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Jääkauden kylmältä ajalta on uudemmissa tutkimuksissa löydetty monia asuinpaikkoja Keski-Euroopasta ajalta 23 000 – 15 000 BP (rcbp??), joka on jääkauden kylmin, mutta ilmastoltaan hyvin vaihteleva. Näitä paikkoja ovat muun muassa Ságvár Unkarissa, Stránská Skalá IV (18 200 – 17 700 BP) ja Milovice Tšekissä lauhalta ajalta 19 000 – 18 000 BP. Spadzista Etelä-Puolassa Krakovan lähellä juuri Karpaattien pohjoispuolelta oli ajalta noin 21 800 BP. Ilmasto lämpeni taas noin 18 000 – 17 500 rc?BP


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Noin 20 000 vuotta sitten, viimeistään noin 18 000 vuotta sitten alkoi ilmasto lauhtua. Ensiasutus saapui koivuvaltaiselle metsävyöhykkeelle, ja vakinainen asutus mäntyvyöhykkeelle. Noin 17 000 vuotta sitten alettiin luoda erittäin värikästä luolataidetta Ranskassa ja Pyreneillä. Syntyi Madeleinen kulttuuri, johon liittyi myös taitavasti tehtyjä luisia keihäänheittimiä ja väkäsharppuunoita. Peuroja metsästettiin, kun ne olivat vaeltamassa talven alavilta mailta kesän yläville mailla viileään, jäätiköiden lähelle.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: 16 000 vuotta sitten, kun jää oli alkanut vetäytyä, Pyreneiden alueen ihmiset siirtyivät Keski-Ranskaan aron ja riistan mukana ikiroudan rajan siirtyessä pohjoiseen perustaen Hollannin ja Tanskan seuduille Hampurin kulttuurin, joka eli pääosin peuranpyynnillä. Aluksi alueen asutus oli kesäasutusta, myöhemmin vakinaisempaa. Idässä Ukrainan ja Etelä-Venäjän mammutinmetsästyskulttuuri alkoi kuihtua idästä alkaen häviten noin 12 500 vuotta sitten. Viimeisenä hävisi Moldovan seudun mammutinmetsästys.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Aivan paleoliittisen kauden lopussa n. 11 000 – 10 000 vuotta sitten oli Pohjois-Puolasta, Liettuan eteläosista Valko-Venäjän pohjoisosien ja Jaroslavin seuduille ulottuvalle vyöhykkeelle syntynyt peuranmetsästäjäkulttuureja: Swidryn, Desnan ja Kundan kulttuurit. Näiden pohjoispuolella oli Baltian jääjärvi ja Skandinavian jääkilpi Salpausselkien seudulla. Pohjois-Norjassa oli Komsan kulttuuri, joka ehkä jäi kylmällä dryaskaudella eristykseen.


title: Myöhäispaleoliittinen kausi

text: Myöhäispaleoliittisen kauden perusjako on tämä: (vs vuotta sitten)Itä-Afrikassa oli myöhäispaleoliittisella ajalla Stillbay, Pohjois-Afrikassa merkittävä Aterin kulttuuri, Kiinassa myöhäispaleoliittisen kauden alussa Fen ja myöhemmin Ordos. Angaran kulttuuri Siperiassa oli merkittävä.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin kulttuuri oli kivikautinen kulttuuri, joka levisi Euroopassa nykyihmisen mukana. Ihmiset elivät yleensä majoissa suurriistan metsästyksellä. Tuolloin noin 43000-40000 kalenterivuotta sitten oli jääkauden keskivaihe. Aurignacin perinne korvasi aiemman neandertalilaisen Moustierin kulttuurin. Aurignacin kulttuuri toi mukanaan kivestä isketyistä säleistä tehdyt terämäiset piikivityökalut ja toiset keihäänkärjet. Ensimmäinen luolataide oli Aurignacin ihmisten luoma. Aurignacin kulttuurin esivaihe lienee saapunut Eurooppaan Lähi-idästä.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin työkalut tunnistaa siitä, että ne olivat ydinkivestä iskettyjä säleitä, joiden reunat retusoitiin, ja joskus kavennettiin keskeltä. Luusta tehtiin neuloja ja naskaleita sekä helmiä. Keveitä luukärkisiä heittokeihäitä osattiin tehdä, samoin kuin kaapimia, koristeltuja veitsiä ja kairamaisia työkaluja. Keihäslinkoa eli atlatlia ei tunnettu, ei myöskään jousta ja nuolta. Yksilöllisesti räätälöidyt vaatteet kehittyivät tällä kaudella. Kaupankäyntiä harjoitettiin laajoilla alueilla ja Euroopan asutus oli luultavasti liikkuvaa ja harvaa. Aurignacin kulttuuri ulottui paikoittaisena Espanjasta Ukrainaan ja Etelä-Euroopasta Keski-Eurooppaan Pohjois-Ranskan tasalle asti. Sitä oli jopa Afganistanissa idässä. Venäjällä Aurignacin kulttuuria oli hyvin vähän. Ilmasto oli Aurignacin aikoihin vaihteleva, mutta yleensä kylmä ja kuiva, Ranskassa aromainen.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Ennen nykyihmistä Euroopassa oli jo noin 100 000 vuotta asunut neandertalinihmisiä. Nämä olivat nykyihmistä alkeellisempia, mutta aikaisempia ihmislajeja huomattavasti kehittyneempiä. Neandertalin ihmisten työkaluperinnettä sanotaan nykyään Moustierin kulttuuriksi. Nykyihminen joko lopulta hävitti neandertalinihmisen tai lajit sulautuivat toisiinsa. Noin 47000 kalenterivuotta sitten nykyihmisen Ahmarian-perinne kehyttyi Lähi-idässä ja alkoi levittää vaikutustaan Eurooppaan 45000-43000 vuotta sitten. Neandertalinihminen hävisi laajalta alueelta Euroopasta noin 43000-39000 kalenterivuotta sitten. Löytöjen perusteella näyttää siltä, että 42 000–39 000 radiohiilivuotta sitten nykyihminen asui laajalla alueella Euroopassa.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Noin 40000 vuotta sitten oli lämmin, kostea vaihe jääkauden ilmastossa. Pian sen jälkeen ilmasto kylmeni ja kuivui noin 39000 vuotta sitten.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Nykyihmisen saapuessa Eurooppaan syntyi monia siirtymäkulttuureja, kun Neandertalin ihmiset omaksuivat joitain nykyihmisen käyttämiä työkaluja ja esineitä. Bohunicen kulttuuri ja Szeletan kulttuuri vallitsivat Tšekin seudulla, Ranskassa oli Chatelperronin kulttuuri.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Keski-Euroopassa levisi Aurignacin perinne, mutta Etelä-Euroopassa esi-Aurignacin perinne. Etelä-Ranskassa proto-Aurignacin perinne levisi monesti Chatelperronin päälle.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin perinne levisi Euroopassa noin 44000-39000 radiohiilivuotta sitten.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Kulttuuri on saanut nimensä "Aurignacin" luolasta joka sijaitsee Toulousessa, Ranskassa. Ranskan Dordognen maakuntaan, josta on tehty runsaasti luolalöytöjä. Aurignacin kulttuuri ei levinnyt Tanskaan eikä laajassa mitassa Etelä-Englantiin, luultavasti jääkauden ankarien olojen takia. Pohjoisin Aurignacin asutus oli Pohjois-Keski-Saksassa Dassaun seuduilla, Etelä-Belgiassa ja Pohjois-Ranskassa, ja onpa pari pientä keskusta löydetty läntisestä Etelä-Englannista.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Laajimmillaan kulttuurin alue ulottui Lähi-idästä Mesopotamiasta Mustallemerelle, ja Keski- ja Länsi-Eurooppaan lukuun ottamatta Karpaattien allasta, Balkania ja Skandinaviaa. Aurignacin kulttuuri laajeni Siperiaan asti. Asutuskeskittymiä oli mm. Tonavan yläjuoksulla Saksassa, Itävallassa, Määrissä Slovakiassa ja Santanderin alueella Espanjassa. Dordognen laaksossa Les Eyzies-de-Tayacin lähellä ja Pyreneiden ympäristössä oli Aurignacin ihmisten asuinalueita.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Kulttuuria luonnehtivat kölimäiset kaivertimet ja kaapimet, joiden raaka-aine oli tuotu kaukaa. Varhaisen Aurignacin luisissa keihäänkärjissä oli halkaistu kanta, joka kehittyi ensin tasaiseksi ja myöhemmin viistoksi. Aurignacin kulttuurin aikaisia, noin 38 000–20 000 vuotta vanhoja, voivat olla myös Ukrainasta löydetyt kaksipuoliset nuolenkärjet. Kärjet olivat kolmiomaisia, joiden kanta oli kaareva. Kärjet liittyivät ehkä Streletsin () kulttuuriin.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Nykyihmiset tekivät keihäänkärkiä luusta ja sarvesta. Työkalut olivat yleiskäyttöisiä ja Neandertalin ihmisen työkaluja kehittyneempiä. Hampaista, norsunluista ja simpukankuorista tehdyt korut olivat laajan kaupankäynnin vaihtotavaraa. Luuneuloilla ommeltiin yksilöllisesti muotoiltuja vaatteita. Norsunluuta ja luuta kaiverrettiin. Kivityökalut oli tehty ns säletekniikalla, ja terät olivat prismamaisia. Aurignacin kaudelta ei ole löydetty kiinteitä asuin- ja hautapaikkoja.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin kulttuuri oli Cro-Magnonin ihmisen, nykyihmisen luoma varhainen myöhäispaleoliittinen kulttuuri. Aurignacin kulttuurin esineistössä on vain harvoja Neandertalin ihmisten käyttämien lajisia esineitä. Joillain alueilla ovat nykyihmiset ja edeltävät Neandertalin ihmiset saattaneet elää rinnakkain noin 30 000-28 000 vuotta sitten, mutta joillakin alueilla Neandertalin ihmisten Moustierin kulttuuri näyttää äkkiä päättyneen mahdollisesti väkivaltaisesti, toisilla alueilla kulttuuri on päättynyt ehkä nykyihmisen kanssa risteytymisen takia.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin kulttuuria edelsi proto-aurignacvaihe noin 40 000 vuotta sitten. Joidenkin tutkijoiden mielestä tämä kulttuuri on Perigordin aikalainen. Kauden alussa tehtiin karkeita, mutta lopussa melko hyvin työstettyjä ja erikoistuneita työkaluja. Tällä kaudella oli piirrosmaista kaiverrettua ja maalattua luolataidetta ehkä jo 35000 vuotta sitten ja luisia ja savisia eläin- ja naisveistoksia. Varhaiset piirrokset esittävät esimerkiksi naisen häpyä. Myöhemminkin kivikauden taiteessa seksuaalisymboliikka oli yleistä. Aikaisemmin luultiin Aurignacin kulttuurin tuottaneen vain yksinkertaista taidetta, mutta Kaakkois-Ranskasta 1994 tehdyt 33000 vuoden tapaiset Chauvetin luolan maalausten löydöt muuttivat käsityksiä varhaisen luolataiteen kehityksestä. Kehittynyttä luolataidetta tehtiin jo varhain. Aurignacin kulttuurin myöhäistä vaihetta kutsutaan nimellä Aurignac V (n. 21 500–20 500 vuotta sitten) ja se oli ehkä Solutrén kulttuurin esivaihe.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin ajalta on löydetty Saksasta leijonapäistä ihmistä esittävä patsas. Löytöpaikka on Stadel im Hohlenstein Asselfingenin lähellä, Alb-Donau-Kreisissä. Patsas on melko varmasti 32000 radiohiilivuotta vanha. Patsas on niin karkeasti tehty, ettei osata sanoa kumpaa sukupuolta se edustaa.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Aurignacin kulttuurin Euroopan luulöytöjen isälinjan haplotyypeissä esiintyy C1a, C1b, I, CT. Proto-Aurignac F.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Äitilinjan haplotyypit ovat M, N, R ja U2.


title: Aurignacin kulttuuri

text:
Aurignac-kulttuuri vallitsi jääkaudella lämpimien Hengelo- ja Denekamp-interstadiaalien aikaan. Näiden välillä oli kylmä stadiaalivaihe. Lämmin ilmasto helpotti ihmisen levittäytymistä laajalle alueelle.
Löytöpaikkoja missä todisteita Aurignacin ja Neandertalin ihmisten yhteiselosta:
Kuva:Grattoir à museau plat sur lame LARTET.jpg|Aurignacin aikaisia kaapimia
Kuva:Lames aurignaciennes.jpg|Aurignacin kulttuurin pieniä kiviteriä
Kuva:Pointe à dos MHNT.PRE.2009.0.227.4 (2).jpg|Dufourin terä


title: Kaisa (nimi)

text: Kaisa on suomalainen naisen nimi. Se on Katariinan yleinen puhuttelumuoto. Nimi tulee kreikankielisestä nimestä Katharina, jonka on tulkittu tarkoittavan puhdasta ja viatonta. Kaisan nimipäivä on 25. marraskuuta.


title: Kaisa (nimi)

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä noin 27 892 suomalaista on saanut Kaisa-nimen.


title: Juho

text:
Juho on suomalainen miehen etunimi. Juhon nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.
Vuoden 2012 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Juho-nimen on saanut 54 492 miestä sekä noin 30 ennen vuotta 1920 syntynyttä naista.


title: Juho

text: Juhon lempinimi voi olla esimerkiksi Jussi."Juho" on Juhani Syrjän kirjoittama neliosainen,vuosina 1998-2001 ilmestynyt elämäkerrallinen romaanisarja isästään Juho Syrjästä (1900-1984).


title: Juho

text: Seitsemän veljeksen Juhanista käytetään myös nimeä Juho.


title: Junkers Ju 290

text:
Junkers Ju 290 oli Luftwaffen toisen maailmansodan loppupuolella käyttämä nelimoottorinen pitkänmatkan kuljetus-, meritiedustelu- ja pommilentokone. Se perustui Junkersin sotaa edeltäneisiin Ju 89- ja Ju 90 -konemalleihin ja suunnitelmiin.
Junkers 290 oli Junkers Ju 90 -matkustajakoneen suora kehitelmä. Ju 90:nen versioitten sopivuutta sotilaskäyttöön oli jo aiemmin kokeiltu, mutta vuonna 1941 rakennettujen kahden uuden prototyypin katsottiin eroavan niin paljon Ju 90:stä että niille annettiin uusi mallitunnus. Koneet tekivät ensilentonsa vuoden 1942 puolivälissä ja ne hyväksyttiin nopeasti palveluskäyttöön ja otettiin sarjatuotantoon. Kyseiset Ju 290A-0 -prototyypit ja ensimmäiset viisi tuotantosarjan Ju 290A-1 -konetta varustettiin raskaiksi kuljetuskoneiksi asentamalla niiden pyrstöön lastausrampit ja varustamalla ne konekivääritorneilla. Jotkut näistä koneista osallistuivat saman vuoden joulukuussa Stalingradin taistelun lentohuoltoon.


title: Junkers Ju 290

text: Koneen tuotantolinja perustettiin Letovin lentokonetehtaaseen Prahaan ja se alkoi tuottaa koneen taisteluversioita, alkaen Ju 290A-2 -mallista, joka oli varustettu meripartiointia varten etsintätutkalla. A-3- ja A-4-mallit erosivat vähäisessä määrin toisistaan aseistukseltaan ja lopullinen tuotantomalli oli A-5-versio. Vuoden 1943 lopulta ne alkoivat korvata Focke-Wulf Fw 200 Condoreita Atlantin valtamerellä Saksan sukellusvenelaivaston maalinetsijöinä. Ju 290 oli hyvin varustettu tehtäväänsä, mutta raaka-ainepula esti niiden laajamittaisen tuotannon. Saksan menetettyä pääsynsä Atlantille Normandian maihinnousun jälkeen niiden käyttötarve loppui. Koneitten valmistus loppui lokakuussa 1944.


title: Junkers Ju 290

text: Letov rakensi sodan jälkeen Letov L.290 Orel matkustajakoneen Ju 290B:n prototyypin osista.


title: Folke West

text: Folke West (oik. Westerholm, s. 1948) on suomalainen televisiotuottaja, valtiotieteen yo, toimittaja, matkanjohtaja ja luennoitsija. Hän on kotoisin Helsingistä. West on tuottanut yli 560 tv-ohjelmaa 1990-luvun alusta vuoteen 2004. Lisäksi hän toiminut myös Radio Ykkösen yöradion tuottajana ja johtajana. Hänen tekemiään Nelosella vuosina 1993–2003 esitettyjä matkailuohjelmia olivat "Matkalla maailmalla", "Unelmamatka Maailman Ympäri", "Folken matkassa" ja "Matkamies".


title: Folke West

text:
West on ollut myös mukana politiikassa, vuonna 2004 hän pyrki Euroopan parlamenttiin RKP:n listoilta. Folke kalasteli ääniä kiertämällä kaksi viikkoa ympäri Helsinkiä. Hänen mukanaan oli muun muassa Kapasiteettiyksikkö, Jarkko Tamminen ja hyvinkääläinen Rob-yhtye, joka soitti kappaleensa "Folke West".
West on toiminut myös matkatoimistojen asiantuntijaoppaana erityisesti Kuubassa sekä muissa Keski-Amerikan ja Etelä-Amerikan maissa. Vuonna 1998 Fazer Blue Magic -vene nappasi voiton vakioveneiden Expo98 Round the world -maailmanympäripurjehduksessa. Sitä purjehti kansainvälinen ammattimiehistö. West osallistui kisan muutamalle osuudelle.


title: Folke West

text: Folke West meni naimisiin kuubalaisen Lene Marbel Benauidesin kanssa loppuvuodesta 2007. Hänen poikansa Anders on tunnettu hip hop -artisti ja "Kapasiteettiyksikkö"-yhtyeen perustajajäsen.


title: Folke West

text: Tammikuussa 2008 Westille langetettiin seitsemän kuukauden ehdollinen vankeustuomio törkeästä velallisen epärehellisyydestä sekä kirjanpitorikoksesta. Folke West itse kiisti syytökset ja kertoi tapauksen liittyneen purjehdusprojektiin, joka ylitti budjettinsa.


title: Folke West

text: Nykyään Folke West asuu Panamassa ja edistää maan matkailua. Vuonna 2014 Westillä havaittiin kielestä syöpä, joka oli lähettänyt kolme etäpesäkettä. Hoitojen jälkeen syöpä ei onneksi uusiutunut ja uusiutumisen todennäköisyys on alle yhden prosentin.


title: THX 1138

text: THX 1138 on George Lucasin ensimmäinen pitkä elokuva. Se valmistui vuonna 1969 ja julkaistiin 1971. Se perustui Lucasin college-aikana tehtyyn lyhytelokuvaan "Electronic Labyrinth THX 1138:4EB" (1967). THX 1138 sijoittuu maanalaiseen dystopiaan, ja se jakaa teemoja muun muassa Aldous Huxleyn teoksen "Uljas uusi maailma" (1932) kanssa.


title: THX 1138

text: Vuonna 2004 Lucas teki THX 1138:sta ohjaajan version, jonka visuaalista antia paranneltiin tietokonegrafiikalla. Ohjaajan versio julkaistiin myös DVD:llä.


title: Luigi Facta

text: Luigi Facta (16. syyskuuta 1861 – 5. marraskuuta 1930) oli italialainen poliitikko, joka toimi vuonna 1922 viimeisenä Italian pääministerinä ennen fasistien valtaannousua.


title: Luigi Facta

text: Luigi Facta syntyi Pinerolossa Piemonten alueella Luoteis-Italiassa. Hän astui politiikkaan vuonna 1892 ja toimi Italian valtiovarainministerinä vuosina 1910–1914 sekä 1919–1920. Ensimmäisen maailmansodan alettua Facta kannatti Italian puolueettomuutta, mutta hänen yrityksistään huolimatta Italia osallistui sotaan. Hänen poikansa kaatui sodassa.


title: Luigi Facta

text: Factasta tuli Italian pääministeri vuoden 1922 alkupuolella. Saman vuoden heinäkuussa hänet erotettiin pääministerin tehtävistä, koska hänen johtamansa hallituksen ei katsottu toimineen riittävästi fasistien pysäyttämiseksi. 28. lokakuuta 1922 Benito Mussolini marssitti noin 20 000 fasistia Roomaan. Facta pyysi kuningas Viktor Emanuel III:lta lupaa käyttää armeijaa fasisteja vastaan. Kuningas kieltäytyi ja lopulta joutui nimittämään Mussolinin pääministeriksi.


title: Luigi Facta

text: Facta ei uskaltanut vastustaa Mussolinia avoimesti ja toimi Italian parlamentissa. Hän kuoli Pinerolossa vuonna 1930.


title: Aatehistoria

text: Aatehistoria on ihmiskunnan sivistyksen historiaa: oppia ja tutkimusta siitä, miten eri aatteet ovat syntyneet suhteessa omaan aikaansa ja ympäristöönsä. Sen näkyvin osa on (luonnon)tieteiden historian tutkimus. Laajemmin sen tutkimuksen kohteena on eri aikoina ja eri yhteyksissä syntynyt kirjallisuus ja oppineisuus, sekä kulloinkin käytetyt menetelmät esimerkiksi historian ja luonnontieteiden tutkimuksessa.


title: Aatehistoria

text: Aatehistoria eroaa filosofian historiasta, vaikka nämä osa-alueet ovat läheisesti yhteyksissä toisiinsa ja usein päällekkäisiä. Aatehistorian keskeisiä ajatuksia ovat, että aatevirtaukset eivät synny ja kehity eristyksissä niitä luovista ja hyödyntävistä ihmisistä, ja että on tutkittava ihmisten kulttuuria, elämää ja ympäristöä jotta voitaisiin ymmärtää heidän ajatteluaan.


title: Aatehistoria

text: Länsi-Euroopan aatehistoria aloitetaan usein joko keskiajasta tai vasta uuden ajan alkaessa. Sen aikajanalle kuuluvat ainakin seuraavat aatteet ja henkilöt:Suomen yliopistoissa yhdistetään yleensä aate- ja oppihistoria. Pääaineena sitä on mahdollista opiskella Oulun yliopistossa ja sivuaineena ainakin Tampereen yliopistossa.


title: Raritanit

text: Raritanit kuuluivat suureen algonkinien kieliryhmään ja olivat yksi heimo delaware-intiaanien muodostaman kansakunnan "unami-haarasta". Joskus esihistoriallisella ajalla Raritanit olivat valinneet asuinpaikoikseen nykyisen New Jerseyn pohjoiset ja itäiset reunat sekä Staten Islandin. Sijainnistaan johtuen raritaneilla oli paljon vesistöä ympärillään, joten heistä oli kehittynyt hyviä kalastajia. Lisäksi he pyytivät ostereita, joista muodostui eurooppalaisen väestön keskuudessa kysytty herkku. Raritanien hallitsemat alueet soveltuivat erinomaisesti myös maanviljelyyn sekä metsästykseen.


title: Raritanit

text: Hieman pohjoiseen heistä Hudson-joen alajuoksulla levisi wappinger-intiaaniliittokunta vahvana ja heistä jokea ylemmäs asuivat mohikaanit. Idässä Long Islandilla asui useita pieniä algonkinin-kielisiä heimoja, jotka tunnettiin yhteisellä nimellä "metoacit". Heistä tunnetuimpia olivat canarseet ja montaukit. Sisämaahan eli länteen päin mentäessä tuli vastaan Irokeesien liiton kansakuntien maat. Näistä intiaaneista pelottavimpia olivat mohawkit. Long Islandin salmen toiselta puolelta löytyivät nykyiset Rhode Island ja Massachusetts, jossa asuvat heimot saattoivat joskus tehdä kanootein matkoja yli lahden sekä käydäkseen kauppaa että sotaa.


title: Raritanit

text: Hollantilaisten tullessa 1600-luvun alkupuolella Long Islandiin ja Hudsonin alueille, he osuivat myös Staten Islandille raritanien maille. Intiaanit käyttäytyivät erittäin myötämielisesti. Hollantilainen patruuna David De Vries osti lain mukaisesti mukaisesti heiltä maata rakentaen maatilan ja perustaen Staten Islandiin ensimmäisen siirtokunnan. Raritanit eivät kuitenkaan tarkalleen olleet perillä eurooppalaisten tavoista sen enempää kuin siitäkään mitä maan ostamiseen kuului. He olettivat, että heillä oli myös osuus edelleen myymäänsä maapalaan. Kun patruunan siat juoksivat vapaina plantaasin takaisissa metsissä uskoivat intiaanit sen olevan vapaata riistaa. He tappoivat joitakin sioista syöden ne. Lisäksi eläimet olivat tallanneet raritanien suojaamattomat viljapellot tuhoisin seurauksin.


title: Raritanit

text: Patruuna itse kuten muutkin hollantilaiset olivat vihaisia ja osa heistä janosi kostotoimenpiteitä. Intiaanit eivät ymmärtäneet, että joku voisi "omistaa" vapaina juoksevia eläimiä. Asia olisi kuitenkin unohtunut ja hautautunut, ellei Uusien-Alankomaiden perustaman Uuden-Amsterdamin kuvernööriksi olisi noussut vuonna 1639 mies, joka tuli aiheuttamaan paljon ikävyyksiä. Hänen nimensä oli Willem Kieft ja hän aloitti aikakauden, joka muutti raritanien ja muitten ympäristön intiaanien elämän. Kieft oli ankara, karski ja moraalinen mies, joka alkoi ylläpitää siirtokunnassa kovaa kuria ja järjestystä. Niin myös siirtokunnan ulkopuolella. Hän sai päähänsä, että lähiseudun intiaanien piti maksaa veroa Uusien-Alankomaiden siirtokunnalle. Intiaanien keskuudessa levisi tyrmistys, koska he olivat aina olleet ystävällisiä valkoiselle miehelle.


title: Raritanit

text: Kun vuonna 1640 katosi useita sikoja patruuna De Vriesin plantaasilta, syytettiin paikallisia intiaaneja varkaiksi. Esiin vedettiin aiempi tapaus, jolloin raritanit olivat siepanneet muutamia porsaita metsästä. Nyt kaikkien epäilykset kohdistuivat raritaneihin. Kuvernööri Kieft oli täynnä intoa lähettäen sotilaallisen sadan miehen iskujoukon kurittamaan röyhkeitä "villi-ihmisiä".


title: Raritanit

text: Jälkeenpäin tuli ilmi, että nälkäiset merimiehet olivat teurastaneet patruuna De Vriesin siat, mutta tällä asialle ei tuntunut enää olevan merkitystä. Kuvernööri Kieftin viha intiaaneja kohtaan voimistui. Hän lupasi tästä eteenpäin tapporahan jokaisesta raritan-intiaanin päästä, joka tuotiin hänelle Uuteen-Amsterdamiin. Kerrotaan, että kuvernöörille tuotiin vain yksi pää. Raritanit vetäytyivät New Jerseyn alueelle pakoon hollantilaisten väkivaltaa.


title: Raritanit

text: Muut alueen monista heimoista joutuivat kapina-mielialan valtaan kuultuaan tapahtumista. Levoton käytös lisääntyi kymmenissä eri intiaanikylissä, sillä myös heidän päänahkansa olivat vaarassa, vaikka he eivät olleet raritaneja. Kieftin intiaanipolitiikka oli koitua koko uusien-Alankomaiden siirtokunnan tuhoksi.


title: Raritanit

text: Kieft sai tilaisuutensa aloittaa sotatoimet, kun joukko wappinger-intiaaneja pakeni hollantilaisten turviin mahicanien raskaasti aseistettua armeijaa. Wappingerit leiriytyivät "Pavoniaan", joka on nykyisen Jersey Cityn lähettyvillä. Kieft keräsi nopeasti kokoon erikoisjoukon ja antoi hyökkäyskäskyn näille. Keskellä yötä vuonna 1643 hollantilaissotilaat tekivät yllätyshyökkäyksen Pavoniaan. He surmasivat nukkuvat intiaanit katkaisten sen jälkeen heidän kaulansa. Päät lähetettiin Uuteen Amsterdamiin, jossa niillä pelattiin jalkapalloa. 30 vankia, joita Kieftin sotilaat olivat tuoneet mukanaan, kokivat myös julman kohtalon. Heidät kidutettiin hengiltä julkisessa huvitilaisuudessa.


title: Raritanit

text: Kun tieto verityöstä levisi aloitti wappinger-intiaanien liittokunta välittömästi raivoisat vastatoimet. He saivat taakseen kaikkiaan 20 eri heimoa, myös raritanit,joiden kokemukset eurooppalaisista olivat huonoja. Yli 1500 intiaanisoturia oli hetkessä tallaamassa alleen paljon pienilukuisemman siirtolaisväestön. Näiden asutukset roihusivat liekeissä. Kuvernööri Kieft yllättyi perinpohjoisesti nähdessään alkuperäisten amerikkalaisten voiman. 250 ihmistä vetäytyi Kieftin lisäksi suojaan Fort-Amsterdamin linnakkeen sisäosiin pysyäkseen hengissä hyökkääjiä vastaan. Uusi-Amsterdam oli vaarassa jäädä intiaanien jalkoihin. Hollantilaiset pyysivät apua liittolaisiltaan mohawkeilta sekä mohikaaneilta. Kummatkaan eivät juuri olleet kiinnostuneita, mutta tulivat mukaan sotatoimiin osoittaakseen lojaalisuuttaan eurooppalaisille ystäville. Kieft sai ostettua lisäksi apuvoimia briteiltä Connecticutista, josta lähetettiin 150 aseistettua vapaaehtoista. Heidän mukaantulonsa tuli maksamaan uusille-Alankomaille 25 000 guldenia. Brittijoukoista muodostetut kaksi komppaniaa liittyivät sotaan vuonna 1644.


title: Raritanit

text: Brittien ja hollantilaisten yhteishyökkäys tehtiin ensin Staten islandiin raritanien kyliin. Nämä pakenivat New Jerseyhin. Taisteluihin osallistuneet tappanit ja hackensackit katsoivat myös parhaakseen vetäytyä turvaan luodeilta. Wappingerit ja Long Islandin metoacit jäivät puolustautumaan hyökkäyksiltä, mutta joutuivat pahaan alakynteen, kun osa heidän liittolaisistaan oli jättänyt sotanäyttämön. Yli 1600 intiaania surmattiin, eli enemmän mitä heitä sodan alussa oli ollut. Rauha solmittiin vuoden 1645 aikana. Wappingerien liittokunnan heimot sekä metoacit joutuivat mohawkien ja mahicanien pakkoveron alle. Long Island ei rauhoittunut kokonaan, sillä yhteenottoja oli edelleenkin. Alistetut metoacit saivat tarpeekseen siitä pakkovallasta, jonka alla elivät ja yrittivät koota heimojaan yhteen tuhotakseen vihollisensa. Britit saivat tiedon intiaanien hankkeesta ja varoittivat hollantilaisia syttymäisillään olevasta suuresta kapinasta. Sodan puhkeaminen saatiin estettyä.


title: Raritanit

text: Kuvernööri Willem Klieftin aikakausi silloisessa virassaan saavutti loppunsa vuonna 1647. Hän oli koko toimikautensa ajan ollut epäsuosittu ja hänen eroaan vaadittiin julkisesti. Lopulta Hollannista annettiinkin määräys toteuttaa suuren enemmistön toive ja siirtää Kieft pois kuvernöörin tehtävistään. Peter Stuyvesantin astuessa Kieftin seuraajaksi henkäisi koko siirtokunta helpottuneena.


title: Raritanit

text: Vuonna 1664 Peter Stuyvesantin ehtiessä toimia jo pitkään virassaan Uusien-Alankomaiden kuvernöörinä, brittisotilaiden laivasto-osasto tunkeutui Uuteen-Amsterdamiin pakottaen Stuyvesantin antautumaan. Tämä tapahtuma mursi Hollannin vallan. Uusi-Amsterdam muutti nimensä. Siitä tuli New York. Nimi tuli Yorkin herttuan mukaan.


title: Raritanit

text: New Jerseyn hollantilaiset jakoivat raritanien kanssa maat Raritan-vuorien ympäristössä. Vuonna 1664 Englannin kuningas Kaarle II laati säännöt hollantilaisille Amerikassa ja New Jersey jaettiin Lordi John Berkeleyn ja sir Philly Carteletin kesken. Raritanit joutuivat luopumaan synnyinseuduistaan ja siirtymään delawarejoen seuduille. Siellä osa heistä yhdistyi muihin delawareheimoihin. Raritanien mukaan nimetty joki jäi kertomaan tuleville sukupolville heimosta, joka oli kerran puolustanut asuinseutujaan, mutta joutunut antamaan periksi valkoisen miehen ylivoimalle.


title: Perun

text: Perun (myös "Parom") on slaavilaisen mytologian ylijumala ja salaman sekä ukkosen jumala. Hänen muita tuntomerkkejään olivat vuoret, tammi, kotka, taivaankansi, hevoset ja kärryt, aseet (vasara, kirves ja nuoli), sota ja tuli. Perunin nimellä on ilmeisesti balttilaisten kielten kautta yhteys suomalaiseen Perkeleeseen, joka alun perin tarkoitti ukkosen jumala Ukkoa.


title: Perun

text: Kaikista slaavilaisista jumalista Perun mainitaan useimmin historiallisissa lähteissä. Jo 500-luvulla bysanttilainen historioitsija Prokopios mainitsi hänet teoksessaan "De Bellum Gothicum". Lyhyt huomautus, joka kuvaa tietyn eteläslaaviheimon uskomuksia, kertoo että he uskoivat yhden jumalan, salaman luojan, olevan kaiken herra: hänelle he uhrasivat härän ja kaikki uhrieläimet. Vaikka jumalan nimeä ei mainita, on melko selvää että kyse on Perunista. Sana Perun merkitsee yhä ukkosta tai salamaa joissakin slaavilaisissa kielissä.


title: Perun

text: Ensimmäinen lähde joka varmasti mainitsee Perunin nimeltä on Nestorin kronikka, joka kuvaa Kiovan Venäjän historiaa. Yhdessä Veles-nimisen jumalan kanssa Perunin nimessä vannotaan rauhaa slaavilaisten ja bysanttihallitsijoiden välillä. Tässä yhteydessä hänet mainitaan sodan jumalana, joka rankaisee valanrikkojia kuolemalla taistelussa. Vuonna 980, kun ruhtinas Vladimir Suuri nousi Kiovan valtakunnan johtoon, hän pystytti kuuden tai seitsemän pakanajumalan patsaat palatsinsa edustalle, ja Perun oli niistä ylin. Perunin patsaalla oli hopeapää ja kultaiset viikset.


title: Perun

text: Perunia ei suoraan mainita länsislaavien muinaisuskoa käsittelevissä lähteissä, mutta häneen ehkä viitataan 1100-luvun jälkipuoliskolla kirjoitetussa Helmoldin "Chronica Slavorumissa". Siinä mainitaan (melko samalla tavoin kuin Prokopios aikaisemmin), että vaikka slaavit palvoivat useita jumalia, heillä oli yksi ylijumala joka hallitsi kaikkea maan päällä. Tämä voisi olla viittaus Peruniin, mutta koska jumalan nimeä tai mitään hänen tuntomerkeistään ei mainita, asiasta ei voi olla varma.


title: Perun

text: Se, että Perunin tunsivat kaikki slaavit, on ilmeistä hänen nimestään johdettujen paikannimien suuren määrän perusteella. Esimerkkejä näistä ovat muun muassa Perun, Perunac, Perunovac, Perunić, Perunsko Kroatiassa, Perunja ves, Perunji vrh, Pernovska gorca, Pernjak, Perovec, Perudina Sloveniassa, useita Peruneja Bosniassa, Perun ja Perunike Makedoniassa, Pirin (bulgariaksi Пирин) – vuoriketju Bulgariassa sekä Percunust, Prohn ja Pronstorf Itä-Saksassa. Useimmat näistä ovat vuorenhuippujen nimiä, mutta keskiajalla myös suuria tammia, pyhiä lehtoja tai kokonaisia kyliä ja linnoituksia nimettiin Perunin mukaan. Eteläslaavien keskuudessa vuoristokasvi "Iris germanica" tunnetaan nimellä "perunika", joskus myös nimellä "bogisha", (bog = jumala), ja sen uskottiin kasvavan maassa, johon oli iskenyt salama.


title: Perun

text: Perun yhdistetään usein lähes identtiseen balttilaisen mytologian jumalaan "Perkūnas" tai "Perkons", mikä viittaisi alkuperäisen yhteisen balttilais-slaavilaisen jumaluuden olemassaoloon. Se puolestaan juontaisi juurensa esi-indoeurooppalaisesta ukkosenjumalasta, jonka nimen on päätelty olleen Perkunos. Sanan juuri "perku" tarkoitti todennäköisesti alkujaan tammea, mutta slaavilaisissa kielissä se muuttui muotoon "per-", joka merkitsee lyödä tai iskeä. Slaavilaiset oikeutta merkitsevä sana "pravo" ja totuutta merkitsevä sana "pravda" tulevat todennäköisesti samasta juuresta. Suomalaisten vastaavaa Ukko Ylijumalaa tarkoittanut "Perkele" tulee myös Perkūnasin nimestä.


title: Perun

text: Slaavilaisessa mytologiassa maailmaa kuvattiin pyhällä puulla, tavallisesti tammella, jonka oksat ja runko kuvasivat jumalallista taivasta sekä tavallista kuolevaisten maailmaa, kun taas juuret kuvasivat manalaa, kuolleiden valtakuntaa. Perun oli elävän maailman, taivaan ja maan hallitsija, ja hänet kuvattiin usein kotkaksi, joka istui Maailmanpuun ylimmällä oksalla. Alhaalla juurissa puolestaan sijaitsi hänen vastustajansa Velesin valtakunta. Veles kuvattiin usein käärmeeksi tai lohikäärmeeksi. Jumalten välinen vihollisuus syntyi, kun Veles varasti Perunilta tämän karjaa, lapsia tai vaimon. Slaavilaisen kansanperinteen perusteella sekä vertaamalla balttilaiseen mytologiaan näyttää selvältä, että Aurinko oli Perunin puoliso. Hän kuitenkin jakoi vaimonsa Velesin kanssa, koska joka yö Aurinko katosi horisontin taakse (manalaan) palatakseen taas aamulla taivaalle. Tämä oli todennäköisesti pääsyy jumalten väliselle vihollisuudelle.


title: Perun

text: Perun hyökkäsi Velesiä vastaan salamoillaan, ja Veles pakeni muuttaen itsensä erilaisiksi eläimiksi tai piiloutuen puiden, talojen tai ihmisten taakse. Mihin salama osui, siellä uskottiin Velesin olleen piilosilla ja Perunin sen vuoksi iskeneen. Lopulta Perun onnistui tappamaan Velesin tai ajamaan hänet vetiseen manalaansa (mikä oli myyteissä oleellisesti sama asia). Siten ylijumala palautti järjestyksen kaaosta aiheuttavan vihollisensa häiritsemään maailmaan. Hän saattoi istua jälleen Maailmanpuun latvaan ja ilmoittaa vastustajalleen: Ңy, таm твое место, таm сабе бyдз! ("Siellä on sinun paikkasi, pysy siis siellä!", valkovenäläisen kansansadun mukaan). Ajatus tällaisesta kosmisesta taistelusta siirrettiin kristinuskon saapumisen jälkeen edelleen Jumalaan ja Saatanaan.


title: Perun

text: Peruneja saattoi olla myös useita. Eräässä balttilaisessa laulussa sanotaan, että Perkūnas-jumalia oli itse asiassa yhdeksän. Vanhan Perunille omistetun alttarin jäänteet Novgorodissa paljastivat patsaan, jota ympäröi kahdeksan alttarikomeroa, jotka puolestaan sisälsivät mahdollisesti toisia patsaita ja uhrialttareita. Numerolla yhdeksän näyttää siis olleen suuri symboliarvo. Joskus tämä tulkitaan siten, että Perunilla olisi ollut yhdeksän poikaa (tai kahdeksan isä Perunin ollessa yhdeksäs Perun). Joissakin slaavilaisissa kansanlauluissa mainitaan yhdeksän veljestä, vaikka nimiä ei kerrota.


title: Perun

text: Monien muiden indoeurooppalaisten ukkosenjumalien tapaan Perunin kasvillisuuspersoona oli tammi, erityisesti huomiota herättävän komeat yksilöt. Eteläslaavilaisessa traditiossa tammilla merkittiin rajoja. Perunin alttarit sijoitettiin joko vuorten tai kukkuloiden huipuille tai pyhiin lehtoihin ikivanhojen tammien alle. Alttareilla harjoitettiin palvontaa muun muassa uhraamalla härkiä, pässejä ja munia.


title: Perun

text: Monien muiden ukkosen jumalien tapaan Perun käytti salamoita aseenaan. Niiden uskottiin olevan kiviä ja kivisiä nuolia. Kansan keskuudessa fulguriittien ja belemniittien ja joskus jopa maasta löytyneiden esihistoriallisten kivityökalujen jäänteiden uskottiin olevan Perunin iskujen jälkiä. Monet slaavilaiset kansat kutsuivat näitä "Perunin kiviksi", "Perunin nuoliksi", "paholaisen sormiksi" tai "Jumalan sormiksi", myös Suomessa käytetty nimitys "ukonvaaja" on samanlainen. Näiden kivien sanottiin joskus siirtyvän tuulen mukana taivaalle oltuaan maassa seitsemän vuotta. Perunin aseet suojelivat huonoa onnea, pahaa taikuutta, tauteja ja tietysti salamoita vastaan.


title: Perun

text: Perunin valikoimaan kuului myös yhtä tuhovoimainen mutta epätavallisempi ase: myyttiset kultaiset omenat. Monissa slaavilaisissa kansantarinoissa kultainen omena on suuren tuhon väline. On ehdotettu, että nämä kultaiset omenat viittaisivat harvinaiseen mutta pahamaineeseen luonnonilmiöön, pallosalamaan. Esimerkki kroatialaisesta kansanlaulusta, jossa on paljon myyttisiä aineksia:


title: Perun

text:
"... Te izvadi tri jabuke zlatne"
"I baci ih nebu u visine..."
"...Tri munje od neba pukose"
"Jedna gadja dva djevera mlada,"
"Druga gadja pashu na dorinu,"
"Treca gadja svata sest stotina,"
"Ne utece oka za svjedoka,"
"Ni da kaze, kako pogibose."


title: Perun

text:
"... sitten hän otti kolme kultaista omenaa
ja heitti ne korkealle taivaalle...
...kolme salamaa purkautui taivaalta,
yksi iski kahteen nuoreen lankoon,
toinen iski paššaan hevosen selässä,
kolmas iski kuuteensataan häävieraaseen,
ei yksikään todistaja paennut
ei edes sanoakseen, mitä tapahtui."


title: Perun

text: Slaaveja kristinuskoon käännyttäneillä papeilla ja lähetystyöntekijöillä oli usein hikinen urakka, kun he yrittivät tukahduttaa vanhojen jumalien palvontaa. Idässä ortodoksinen kirkko onnistui yhdistämään monia Perunin ominaisuuksia profeetta Eliaan, joka Vanhan Testamentin mukaan otettiin taivaaseen tulisissa vaunuissa; tämä näytti sopivalta yhdistävältä piirteeltä vanhaan ukkosenjumalaan. Lännessä katolinen kirkko tarjosi korvaajaksi arkkienkeli Mikaelia, taivaallisten armeijoiden komentajaa. On myös mahdollista että paikallisella tasolla Perunin korvasi Pyhä Vitus, joka saattoi myös olla toisen tärkeän slaavijumalan Svantovitin korvaaja nimien samankaltaisuuden vuoksi. Jo pakanallisilla ajoilla Perunin palvonnan kanssa saattoi kilpailla voimistunut Svetovid-kultti. Kansanperinteessä joitakin Perunin ominaisuuksista siirrettiin kristinuskon Jumalaan.


title: Punatäplät

text: Punatäplät, alaheimo ("Zygaeninae"), ovat päiväaktiivinen, pikkuperhosiin kuuluva, noin 700 lajia käsittävä perhosryhmä. Ne tunnettiin aikaisemmin nimellä angervokiitäjät, vaikka heimolla ei ole mitään tekemistä varsinaisen kiitäjien heimon kanssa. Yhdessä vihersiipien ja muutaman muun alaheimon kanssa ne kuuluvat punatäpläperhosten heimoon.


title: Punatäplät

text: Punatäplillä on nuijamaiset tuntosarvet ja lähes aina tummat, metallinhohtoiset siivet. Etusiivissä on selvärajaisia punaisia (kaikki suomalaiset lajit), keltaisia tai valkoisia täpliä. Eräillä lajeilla täplät ovat levinneet viiruiksi. Lajien sisäinen vaihtelu kuvioiden suhteen on suurta ja esimerkiksi useista tavallisesti punatäpläisistä lajeista tunnetaan myös keltainen värimuunnos. Kirkas väritys on varoitus pedoille, sillä punatäplät ovat huomattavan myrkyllisiä. Niiden elimistössä on syanidiyhdisteitä, jotka syntyvät perhosen aineenvaihduntatuotteina ravintokasveista saatujen lähtöaineiden avulla. Toukat voivat myös erittää syanidipitoista nestettä pisaroina. Aikuisten perhosten genitaalien rakenne on ryhmälle tunnusomainen: naaran sukuelimiin liittyvät niin kutsutut Petersenin rauhaset ja koiraan uncus on kaksiosainen.


title: Punatäplät

text: Lajien ulkonäöllisen muuntelun vuoksi lajinmääritys voi olla hankalaa.


title: Punatäplät

text: Punatäplät vierailevat ahkerasti kukilla. Niiden lentotapa on rauhallinen ja niitä voi esiintyä pienelläkin alueella suuria määriä. Tämä käyttäytymispiirre luultavasti lisää perhosten aposemaattisen värityksen pelotevaikutusta. Myöskään toukat eivät piilottele, joskin niitä on vaikeampi löytää kuin aikuisia perhosia.


title: Punatäplät

text: Palearktiselta alueelta tunnetaan noin 100 punatäplälajia. Euroopassa lajirunsaus on suurin Välimeren länsipään ympäristössä.


title: Punatäplät

text: Suomesta on löydetty kuusi punatäplälajia Vuoden 2010 uhanalaisarvioinnin mukaan lajeista kaksi on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) ja yksi on hävinnyt (RE). Lisäksi yhden katsottiin olevan arviointiin soveltumaton (NA). Lisäksi yksi laji on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.


title: Tammikuun kihlaus

text: Tammikuun kihlaus on Suomen työnantajain keskusliiton antama julistus, jossa se tunnusti ammattiliitot ja keskusjärjestö SAK:n neuvotteluosapuoliksi työmarkkinoita koskevissa kysymyksissä. Osapuolet sopivat, että vastedes pyritään löytämään yhteisymmärrys neuvotteluteitse. Julkilausuma luettiin Yleisradion iltauutisissa 23. tammikuuta 1940 ja julkaistiin seuraavana päivänä sanomalehdissä. Tätä aiemmin vain kirjanpainajilla oli ollut työehtosopimus.


title: Tammikuun kihlaus

text: Sosiaaliministeri Karl-August Fagerholm toimi aloitteen tekijänä ja hankkeen edistäjänä. Fagerholmin mielestä kansakunnan eheytyminen edellytti työntekijöiden oikeuksien tunnustamista. Merkittävänä taustatekijänä oli käynnissä oleva talvisota ja kansallinen yhtenäisyys sotaponnistuksissa.


title: Tammikuun kihlaus

text: Neuvottelujen tuloksena annettiin seuraava julkilausuma: "Suomen Työnantajain Keskusliiton ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton edustajat ovat käyneet keskenään neuvotteluja, joiden tuloksena on sovittu, että sanotut keskusjärjestöt, todeten vapaan järjestetyn toiminnan merkityksen yhteiskunnassa, tulevat luottamuksellisesti neuvottelemaan kaikista niiden toimialalla esiintyvistä kysymyksistä niiden ratkaisemiseksi mikäli mahdollista yhteisymmärryksessä".