title: Sassanidit

text: Saporin kehitysohjelma oli kunnianhimoinen. Hän perusti lukuisia kaupunkeja, joista osaan asettui maahanmuuttajia roomalaisalueilta. Osa saapujista oli kristittyjä. Kaksi kaupunkia nimettiin Saporin mukaan: Bishapur ja Nešabur. Sapor suosi manikealaisuutta, sen profeettaa Mania ja lähetti heidän lähetyssaarnaajiaan ulkomaille.


title: Sassanidit

text: Myöhemmät hallitsijat kumosivat Saporin suhteellisen vapaamielisen uskontopolitiikat. Saporin seuraaja Bahram I (273–276) tapatti Manin. hänen poikansa Bahram II (276–293) oli heikko hallitsija, joka menetti useita provinsseja Rooman keisari Carukselle. Hänen hallituskaudellaan myös suurin osa Armeniaa luovutettiin Rooman keisari Diocletianukselle. Bahram II jatkoi isänsä uskontopolitiikkaa. Lyhyen aikaa hallinnut Bahram III:sta seurasi Narseh, joka ryhtyi taas sotaan roomalaisia vastaan. Aluksi menestys keisari Galeriusta vastaan oli kohtuullista, mutta Narseh haaremeineen joutuivat väijytykseen ja hänet voitettiin Armeniassa vuonna 297. Sodan päättäneessä rauhansopimuksessa sassanidit luovuttivat kaikki maat Tigriksestä länteen ja lupasivat olla puuttumatta Armenian ja Georgian asioihin. Tappion johdosta Narseh erosi vuonna 301 ja kuoli vuotta myöhemmin. Hänen poikansa Hormizd II (302–309) nousi valtaistuimelle. Hän kukisti kapinat Sistanissa ja Kušanassa, mutta ei kyennyt pitämään ylimystöä kurissa. Beduiinit tappoivat hänet metsästysretkellä 309.


title: Sassanidit

text: Hormizd II:n kuoleman jälkeen etelän arabit alkoivat hyökkäillä ja ryöstellä valtakunnan eteläosan kaupunkeja. He hyökkäsivät myös sassanidisuvun kotiprovinssiin Farsiin. Samaan aikaan Persian ylimystö tappoi Hormizd II:n vanhimman pojan, sokaisivat toisen ja vangitsivat kolmannen. Kolmas pakeni myöhemmin vankeudestaan roomalaisten alueille. Kruunu varattiin Hormmizd II:n erään vaimon syntymättömälle lapselle. Sapor II:n (309–379) sanotaan olevan historian ainoa kohdussa kruunattu, kruunu sijoitettiin hänen äitinsä vatsalle. Pojan synnyttyä valtakuntaa hallitsivat hänen äitinsä ja ylimystö. Saporin vartuttua hän ryhtyi itse hallitsemaan ja osoittautui siinä tehokkaaksi.


title: Sassanidit

text: Sapor II johti pienen mutta kurinalaisen armeijansa arabeja vastaan. Arabit peitottiin ja eteläisten alueiden turvallisuus taattiin. Sitten hän aloitti ensimmäisen kampanjansa roomalaisia vastaan lännessä ja alku oli menestyksekäs. Singaran piirityksen jälkeen hänen valloitusretkensä kuitenkin pysähtyi, koska imperiumin itälaidalla paimentolaiset hyökkäilivät ja uhkasivat Transoksianan aluetta, joka oli strategisesti tärkeä Silkkitien hallinnan kannalta. Saporin armeija oli lisäksi liian pieni lännestä vallattujen alueiden pitämiseksi hallussa. Hän solmikin rauhan Constantius II:n kanssa. Sopimukseen kuului ajallisesti rajoitettu hyökkäämättömyyssopimus.


title: Sassanidit

text: Sapor marssi seuraavaksi itään Transoksianaan kohtaamaan nomadeja. Hän murskasi heimot ja liitti näiden alueet valtakuntaansa uutena provinssina. Hän saattoi nykyisin Afganistanina tunnetun aleen valloituksen loppuun. Saporin voiton seurauksena myös sassanidikulttuuri levisi itään, aina Kiinan asti. Sapor ja paimentolaiskuningas Grumbates aloittivat vuonna 359 uuden sotaretken roomalaisia vastaan. Nyt Saporin armeija oli täydessä vahvuudessa ja nomadien tuella hän sai murskavoiton. Yhteensä viisi Rooman provinssia päätyi persialaisille.


title: Sassanidit

text: Saporin uskontopolitiikka vaihteli uskontokunnittain. Hänen kaudellaan zarathustralaisten Avesta-kirjakokoelma saatiin valmiiksi. Harhaoppisia kuitenkin rangaistiin ja kristittyihin suhtauduttiin nuivasti. Sen sijaan juutalaisilla oli suhteellisen vapaat oltavat. Aikaisempaa ankarampi suhtautuminen kristittyihin oli ilmeisesti reaktio lännessä tapahtuneeseen Rooman kristillistymiseen.


title: Sassanidit

text: Saporin kuollessa Persian valtakunta oli voimansa tunnossa. Viholliset idässä oli rauhoitettu ja Armenia oli persialaisten vallan alla.


title: Sassanidit

text: Sapor II:n kuolemasta Kavadh I:n (488–531) ensimmäisiin kruunajaisiin vallitsi suhteellinen rauhan kausi lukuun ottamatta ajoittaista kahakointia Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan kanssa. Sassanidien uskontopolitiikka heilahteli tänä aikana edestakaisin, suunnan riippuessa kuninkaasta. Sapor II:n aikana luotu hallintokoneisto pysyi vahvana ja imperiumi toimi suhteellisen tehokkaasti.


title: Sassanidit

text: Sapor II:n kuoleman jälkeen 379, hän jätti imperiumin velipuolelleen Ardašir II:lle (383–388) ja pojalleen Sapor III:lle (383–388). Ardašir ei kyennyt täyttämään veljensä saappaita ja Saporia riivasi melankolia, joka esti suuret saavutukset. Bahram IV (388–399) oli isäänsä aktiivisempi, mutta ei saavuttanut suuria. Hänen poikaansa Yazdegerd I:stä (399–421) on joskus verrattu Konstantinus Suureen. Konstantinuksen tavoin hän oli ruumiiltaan vahva ja diplomaattisesti taitava, mutta myös opportunisti. Yazdgerdin politiikkaan kuului uskonnollinen suvaitsevaisuus, joka mahdollisti uskonnollisten vähemmistöjen nousun. Kristittyjen kiusaaminen lopetettiin ja hän jopa rankaisi vainoihin osallistuneita ylimyksiä ja pappeja. Hän solmi kestävän rauhan roomalaisten kanssa ja meni naimisiin juutalaisen prinsessan kanssa, joka synnytti hänelle Narsi-pojan.


title: Sassanidit

text: Yazdegerd I:n seuraaja, hänen poikansa Bahram V (421–438) on paremmin tunnettuja sassanidikuninkaita ja monien myyttien sankari. Myytit säilyivät aina arabivalloituksen jälkeisiin aikoihin saakka. Myös Bahram-e Gurina tunnettu kuningas sai kruunun isänsä äkillisen kuoleman (tai salamurhan) jälkeen. Vuonna 427 hän murskasi idässä nomadikapinan ja laajensi Persian vaikutusvaltaa alueella. Bahramin kuva säilyi vuosisatoja Buharan (nykyinen Uzbekistan) alueen kolikoissa. Bahram V syrjäytti myös Armenian persialaisalueen vasallikuninkaan ja teki Armeniasta provinssin.


title: Sassanidit

text: Bahram V:n urheudesta, kauneudesta ja voitoista taistelusta roomalaisia, turkkilaisia, intialaisia ja afrikkalaisia vastaan kerrotaan monia tarinoita. Tarinoissa kuvaillaan myös hänen metsästysseikkailujaan ja rakkaustarinoita. Hänen lisänimensä Gur tarkoittaakin villiaasia, joita hän mielellään metsästi. Bahramin aika oli myös kirjallisesti ja musiikillisesti tuotteliasta. Myös urheilu, esimerkiksi poolo yleistyi hovin huvituksena.


title: Sassanidit

text: Bahram V:n poika Yazdegerd II (438–457) oli maltillinen hallitsija, mutta hänen uskontopolitiikkansa etenkin kristittyjä kohtaan oli ankarampaa. Valtakautensa alussa hän kokosi armeijan hallinnoimistaan kansoista, mukaan lukien intialaisista liittolaisistaan, ja hyökkäsi Itä-Rooman kimppuun. Roomalaiset olivat rakentamassa linnoituslinjoja persialaisten alueilla lähellä Carrhaeta. Roomalaiset yllätettiin ja Yazdegerd oli saattanut edetä pitkällekin, jos ei olisi tulvinut voimakkaasti. Lopulta vuonna 441 Yazdegerd solmi rauhan keisari Theodosius II:n kanssa. Osana sopimusta imperiumit lupasivat olla linnoittamatta rajaseutuja. Yazdegerd oli ylilyöntiasemassa, mutta ei vaatinut enempää, koska Parthiassa ja Khwarezmiassa oli rauhatonta. Hän kokosi joukkonsa Neishaburissa 443 ja aloitti pitkän hyökkäyksen kapinoineita kidariitteja vastaan. Monien taistelujen jälkeen kidariitit lyötiin ja ajettiin Oksos-joen taakse vuonna 450.


title: Sassanidit

text: Idän sotaretken aika Yazdegerd II:n epäluulo armeijassa palvelleita kristittyjä kohtaan kasvoi ja heidät karkotettiin armeijasta ja hallinnosta. Myöhempinä vuosinaan hän jatkoi taisteluja kidariitteja vastaan. Hänen seuraajansa oli hänen poikansa Hormizd III (457–459), joka käytti lyhyen hallituskautensa taistelemalla vanhempaa veljeään Peroz I:stä vastaan. Veli voitti ja nousi hallitsijaksi (457–484). Hänen valtakautensa lopulla Persiaa jo aiemmin ahdistelleet hunnit (hefthaliitit, valkoiset hunnit) hyökkäsivät Persian itäosia kahden vuoden ajan. Tämä lisäsi valtakunnan epävakautta. Lopulta hunnit tappoivat Peroz I:n ja etenivät Heratiin. Lopulta vanhaan aatelissukuun Kareniin kuulunut Zarmihr (tai Sokhra) palautti jonkinasteisen järjestyksen ja nosti valtaan Perozin veljen Balashin (484–488). Balash oli maltillinen hallitsija, mutta hän ei reagoinut hunniuhkaan. Neljän vuoden hallituskauden jälkeen hänet sokaistiin ja syrjäytettiin ja hänen veljenpoikansa Kavadh I (488–531) nostettiin valtaan. Kavadh oli innokas uudistusmielinen hallitsija. Kavadh tuki Mazdakin, Bamdadin pojan, perustamaa lahkoa, joka vaati rikkaita jakamaan omaisuutensa ja vaimonsa köyhille. Kavadh yritti ilmeisesti näin saada tukea vahvistuvaa aristokratiaa vastaan. Näiden uudistusten johdosta hänet syrjäytettiin ja karkotettiin Susaan. Kavadh kuitenkin pakeni 498 ja valkoisten hunnien kuningas antoi hänelle turvapaikan.


title: Sassanidit

text: Djamasp (myös Jamasp tai Zamaspes, 496–498), Kavadhin nuorempi veli, nousi aristokratian tuella valtaan. Hän alensi veroja helpottaakseen kurjaliston asemaa. Hänen valtakautensa kuitenkin päättyi, kun Kavadh I palasi hunnien antaman armeijan kanssa pääkaupunkiin. Djamasp luopui kruunusta veljensä hyväksi.


title: Sassanidit

text: Toisen kultakauden katsotaan alkaneen Kavadh I:n paluusta valtaan. Hefthaliittien tuella Kavadh hyökkäsi roomalaisia vastaan. Kavadh valloitti useita alueita. Vuonna 505 länsihunnien invaasio Kaukasukselta johti aselepoon roomalaisten kanssa. Sota kuitenkin jatkui myöhemmin. Vuonna 530 hän lähetti armeijan valtaamaan roomalaisen rajakaupungin Daran. Siellä hän kuitenkin kohtasi roomalaisen sotapäällikön Belisariuksen, joka voitti huolimatta miesalivoimastaan. Myöhemmin kuitenkin Kavadhin armeija sai apua vasalliltaan lakhmidikuninkaalta ja Kavadh järjesteli eliittijoukkonsa savaranit uudelleen niin, että Belisariuksen johtamat roomalaiset lyötiin Callinicumin taistelussa vuonna 531.


title: Sassanidit

text: Kavadh onnistui näin palauttamaan valtakuntansa vakauden ja voittamaan roomalaiset taistelussa. Hän myös perusti monia kaupunkeja ja paransi hallinnoinnin ja verotuksen sääntelyä. Hän ei kuitenkaan koskaan päässyt valkoisten hunnien ikeestä.


title: Sassanidit

text: Kavadh I:n jälkeen hänen poikansa Khosrau I (myös Anushirvan, 531–579) nousi valtaan. Häntä on pidetty sassanidihallitsijoista ylistetyimpänä. Hän järkeisti verotusta perustuen maaomaisuuksien katselmukseen. Hän myös pyrki kasvattamaan valtakunnan tuloja ja hyvinvointia. Khosrau kehitti armeijaa ja hallintoa ja vahvisti keskushallinnon asemaa näissä asioissa paikallisten mahtimiesten kustannuksella. Bysantin keisari Justinianus I oli maksanut mittavat lunnaat rauhan takeiksi, mutta vuonna 540 Khosrau antoi sopimukselle palttua ja hyökkäsi Syyriaan, missä hän väliaikaisesti miehitti Antiokian. Palaillessaan kotia kohti Khosrau sitten keräsi rahaa monista Bysantin kaupungeista. Justinianus I:n kuoltua Justinianus II yritti estää arabien hyökkäilyt Bysantin alueille. Armeniassa puhjenneet levottomuudet antoivat Justinianukselle syyn lopettaa Khosrau I:lle suoritetut vuosittaiset maksut, jotka maksettiin Kaukasuksen solien puolustamisesta. Roomalaiset lähettivät armeijan sassanidien alueille, mutta muun muassa bysanttilaisten keskinäiset erimielisyydet johtivat siihen, että persialaiset valloittivat Daraan kaupungin ja hyökkäsivät Syyriaan. Justinianus pyrki nyt rauhaan. Armenian levottomuudet loppuivat ja Khosrau antoi yleisen armahduksen, mikä palautti Armenian sassanidien alaisuuteen.


title: Sassanidit

text: Vuoden 570 tienolla Khosrau I lähetti armeijan Jemeniin paikallisen kuninkaan pyynnöstä. Tämän seurauksena sassanidit perustivat tukikohdan Arabian niemimaan eteläosaan, josta he kykenivät kontrolloimaan idänkauppaa. Myöhemmin arabialueet pyristelivät irti sassanidien hallinnasta, mutta 598 persialaiset onnistuneesti tekivät alueesta provinssin.


title: Sassanidit

text: Khosrau I:n kaudella dihqanien ("kyläherrat") eli maata omistavan maalaisaateliston asema vahvistui. Nämä muodostuivatkin myöhemmin sassanidien paikallishallinnon ja veronkeruujärjestelmän selkärangaksi. Koshrau myös perusti uusia kaupunkeja ja rakensi innokkaasti pääkaupunkiaan. Hän rakennutti kanavia ja kunnosti sotien tuhoamia maatiloja. Hän linnoitti solia ja sijoitti raja-alueen kaupunkeihin alamaisia heimoja puolustamaan valtakuntaa hyökkääjiltä. Hän teki zarathustralaisuudesta valtionuskonnon, mutta hänen uskontopolitiikkansa oli jokseenkin suvaitsevaista.


title: Sassanidit

text: Koshrau I:n jälkeen kuninkaaksi tuli Hormizd IV (579–590), jonka kaudella valtakunnan menestys jatkui. Hänen jälkeensä Khosrau II:n (590–628) kaudella valtakunta kriisiytyi sotapäällikkö Bahram Chobinin (eli vastakuningas Bahram VI:n) kapinoinnin takia, mutta Khosrau II onnistui palauttamaan järjestyksen. Khosrau käytti hyväkseen Bysantin valtakunnan sisällissotaa ja lähti täysimittaiseen valloitussotaan. Jerusalem, Damaskos ja Egypti vallattiin. Vuonna 626 slaavit ja avaarit piirittivät Konstantinopolia persialaisten tuella. Tähän ekspansion aikaan sijoittui myös kulttuurillisen kukoistuksen kausi, jolloin persialainen taide, musiikki ja arkkitehtuuri olivat kukkeimmillaan. Bysantin valtakunta sen sijaan oli romahduksen partaalla ja sassanidit pääsivät lähes tavoitteeseensa palauttaa akemenidien valtakunnan rajat.


title: Sassanidit

text: Khosrau II:n sotaretki näytti huimaavan menestyksekkäältä, mutta se osoittautui liian suureksi palaksi Persian armeijalle ja liian suureksi verotaakaksi kansalle. Bysantin keisari Herakleios vastasi hyökkäämällä persialaisten selustaan. Heraklios apunaan heimojoukot sai useita merkittäviä voittoja. Heraklioksen menestys kulminoitui Ninevehin taistelussa 627, jossa Heraklios voitti. Heraklios marssi Mesopotamiaan ja läntiseen Persiaan. Khosrau II kuitenkin salamurhattiin.


title: Sassanidit

text: Murhaa seurasi sisällissodan ja kaaoksen aika. Seuraavan neljäntoista vuoden aikana oli kaksitoista kuningasta. Keskushallinto heikkeni huomattavasti. Keväällä 632 Khosrau I:n piilossa asustellut lapsenlapsi Yazdegerd III nousi valtaan. Samana vuonna ensimmäiset arabijoukot hyökkäsivät persialaisalueille. Bysantin ja Persian välinen sotiminen oli uuvuttanut molemmat valtakunnat. Sassanidit olivat heikoilla myös heikon taloudellisen tilanteen, korkean verotuksen, uskonnollisten levottomuuksien, alati vaihtuvien hallitsijoiden ja yhteiskunnan jäykän sosiaalisen rakenteen takia. Aika oli kypsä arabien invaasiolle.


title: Sassanidit

text: Sassanideista ei todellista vastusta arabeille ollut. Yazdegerd oli pelkkä poikanen ja neuvonantajiensa armoilla. Vuonna 637 arabit valtasivat Ktesifonin pitkän piirityksen jälkeen. Yazdgerd pakeni itään ja arabien edelleen edetessä Khorasanin provinssiin. Mylläri tappoi hänet Mervissä 651. Persialainen aatelisto levittäytyi laajalle alueelle Aasiassa ja levittivät mukanaan persialaista kulttuuria ja kieltä. Sassanidien valtakunta mureni käytännössä viidessä vuodessa ja enin osa sen alueista liitettiin islamilaiseen kalifaattiin. Hiljalleen myös väestö kääntyi islamiin.


title: Iota Scorpii

text: Iota Scorpii (ι Sco / ι Scorpii) on optinen kaksoistähti, joka koostuu kahdesta täysin erillisestä tähdestä: ι¹ Scorpii and ι² Scorpii. Tähdet ovat taivaalla 0,5 asteen ja ehkä 1 900 valovuoden päässä toisistaan.


title: Iota Scorpii

text: Iota-1 Scorpii on kellanvalkea kirkas ylijättiläistähti, joka näkyy Maahan kirkkaudella 2.99 tai 3.02 noin 1 800 ± 700 valovuoden päästä, mikä on mitattu parallaksista. Tähden, jonka spektrityyppi on F2-F3Ia, valoa himmentää merkittävästi tähtienvälinen pöly. Luminositeetti on ehkä 29 000 Aurinkoa, lämpötila 6 700 kelviniä, säde 125 Auringon sädettä (0,6 AU) ja massa 12 Auringon massaa. Pyörimisnopeus päiväntasaajalla on ainakin 36 km/s.


title: Iota Scorpii

text:
Iota-2 Scorpii on valkea A-tyypin ylijättiläinen, jonka näennäinen kirkkaus on +4,81. Tähden etäisyysarvio on hyvin epätarkka: 3 700 ± 2 700 valovuotta. Tähden pintalämpötila on 8 800 Kelviniä. Koska tähden etäisyys tunnetaan huonosti, myös arvio kokonaissäteilyluminositeetille on karkea, noin 21 000 kertaa Auringon luminositeetti. Lämpötilasta ja tästä luminositeetista arvioitu tähden säde on noin 60 Auringon sädettä.
Pyörimisnopeus päiväntasaajalla on vähintään 39 km/s. Iota 2 Scorpii menettää harvinaisen hitaasti massaansa, noin kaksi miljardisosaa Auringon massasta vuodessa.


title: Lausannen sopimus

text: Lausannen sopimus oli rauhansopimus, jolla määritettiin nykyisten Kreikan ja Turkin rajat. Sopimus allekirjoitettiin Lausannessa Sveitsissä 24. heinäkuuta 1923, ja allekirjoittajina olivat Kreikka, Turkki sekä maita, jotka ottivat osaa ensimmäiseen maailmansotaan ja Turkin itsenäisyyssotaan (Kreikan–Turkin sotaan) vuosina 1919–1922.


title: Lausannen sopimus

text: Kreikka pyrki sodan avulla hyötymään Turkin sekavasta tilanteesta. Versaillesissa käydyissä ensimmäisen maailmansodan rauhanneuvotteluissa kreikkalaisilla oli suuria aluevaatimuksia, varsinkin niistä Turkin alueista, joiden väestö oli kreikkalaista. Se saikin Sèvresin rauhassa Smyrnan (nyk. Izmirin) seudun, Egeanmeren saaria ja Itä-Traakian. Kreikassa riemuittiin, että on syntynyt ”uusi Kreikka kahdelle mantereelle ja viiden meren rannoille”. Alueensa laajentamiseksi Kreikka aloitti hyökkäyksen Turkkia vastaan Smyrnassa. Tilanne muuttui kuitenkin nopeasti Turkin itsenäisyysodan sytyttyä toukokuussa 1919, sillä se menestyi taisteluissa Kreikkaa paremmin.


title: Lausannen sopimus

text: Kolme vuotta myöhemmin Kreikka evakuoi armeijansa Smyrnasta, ja Turkki syyskuussa 1922 aloitti kaupungin ryöstämisen ja kristityn väestön surmaamisen, joka vaati 30 000 ihmisen hengen. Lausannen rauhansopimus palautti Turkille ne alueet, jotka Sèvresin rauhassa olivat joutuneet Kreikalle. Näillä seuduilla vanhastaan asunut kreikkalaisväestö joutui suurimmaksi osaksi Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa: Kreikasta Turkkiin siirtyi 400 000 muslimia ja Vähästä-Aasiasta Kreikkaan lähes 1,1 miljoonaa kristittyä. Istanbulin, Imbroksen ja Tenedoksen kreikkalaisia (silloin noin 400 000) väestönvaihto ei koskenut eikä myöskään Länsi-Traakian muslimiväestöä (silloin noin 25 000).


title: Lausannen sopimus

text: Lausannen sopimuksella muutettiin Sèvres'n sopimusta, jota Turkki piti mahdottomana hyväksyä. Rauhankonferenssi alkoi 20. lokakuuta 1922, ja rasittavien neuvottelujen jälkeen se keskeytettiin 4. helmikuuta 1923. İsmet İnönü oli Turkin pääneuvottelija, ja Kreikan pääneuvottelijana oli Eleftherios Venizelos. Kokousta jatkettiin jälleen 23. huhtikuuta, ja sopimus allekirjoitettiin 24. heinäkuuta kahdeksan kuukauden pitkien ja työläiden keskustelujen jälkeen. Sopimus takaa Turkin tasavallan itsenäisyyden, mutta myös suojan etnisesti kreikkalaiselle vähemmistölle Turkissa ja muslimivähemmistölle Kreikassa. Lausannen sopimuksella myös lakkautettiin kapitulaatiosopimusjärjestelmä Turkin osalta.


title: Lausannen sopimus

text: Sopimuksen allekirjoittamisesta lähtien sekä Turkki että Kreikka ovat syyttäneet toisiaan sen ehtojen rikkomisesta. Kreikan mukaan sen etninen vähemmistö on pienentynyt Turkissa vuoden 1923 sadoista tuhansista vain muutamaan tuhanteen nykyisin ja väittää tämän johtuneen järjestelmällisistä vähemmistövastaisista toimista. Toisaalta Kreikan muslimivähemmistö on kasvanut huomattavasti vuodesta 1923, mutta Turkki syyttää Kreikkaa näiden etnisen identiteetin tukahduttamisesta sekä omaisuus- ja kansalaisoikeuksien polkemisesta. Turkki syyttää Kreikkaa myös itäisten Aigeian saarten, kuten Lesboksen, militarisoimisesta sopimuksen vastaisesti.


title: Historiallinen Aikakauskirja

text: Historiallinen Aikakauskirja on Suomen Historiallisen Seuran ja Historian Ystäväin Liiton julkaisema tieteellinen aikakauslehti. Lehden aineisto on vertaisarvioitu.


title: Historiallinen Aikakauskirja

text: Aikakauskirja on perustettu vuonna 1903, ja se ilmestyy nykyisin neljästi vuodessa. Siinä julkaistaan historiaa ja historiantutkimusta koskevia tieteellisiä artikkeleita, katsauksia ja kirja-arvosteluja sekä tutkijoiden välisiä keskustelupuheenvuoroja.


title: Historiallinen Aikakauskirja

text: Vuoden 2016 alusta lähtien Historiallisen Aikakauskirjan päätoimittaja on dosentti Anu Lahtinen.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Porkkalan vuokra-alue oli alue, jonka Suomi joutui vuokraamaan 50 vuoden ajaksi Neuvostoliitolle sotilastukikohdaksi Moskovan välirauhassa 1944. Alueen 7 252 asukkaan suomalainen väestö ja kotieläimet määrättiin evakuoitavaksi kymmenessä päivässä sopimuksen solmimisen jälkeen eli 29. syyskuuta 1944 mennessä, jolloin alue siirtyi Neuvostoliiton haltuun. Alueen vuokraus vahvistettiin uudelleen vuonna 1947 myös Pariisin rauhansopimuksen 4. artiklassa. Alue palautettiin Suomelle vuonna 1956.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Vuokra-alueeseen kuului maata 380,5 km², ja vesialueineen sen pinta-ala oli noin 1 000 km². Siihen kuuluivat Porkkalanniemi ja Upinniemi, niiden edustalla oleva saaristo sekä manneraluetta niemien pohjois- ja länsipuolelta.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Alueeseen kuului suurin osa Degerbyn kunnasta, laajoja alueita Kirkkonummen, Siuntion ja Inkoon kunnista sekä vesialueita ja saaria myös Espoosta. Idässä alueen raja kulki pitkin Espoonlahtea. Kun alue palautettiin Suomelle, Degerby liitettiin Inkooseen, mutta muilta osin kuntien rajat palautettiin samoiksi kuin ne olivat olleet ennen luovutusta.


title: Porkkalan vuokra-alue

text:
Sopimuksessa edellytettiin myös Mäkiluodon 12-tuumaisten tornikanuunoiden ja tuliaseman kaluston luovuttamista käyttökelpoisena. Neuvostoliitto maksoi alueesta vuokraa viisi miljoonaa Suomen markkaa vuodessa. Sillä oli sopimuksen mukaan myös oikeus henkilö- ja tavaraliikenteen kannalta tarpeellisiin kulkuyhteyksiin Suomen alueen kautta Porkkalaan.
Alueella asui 12 vuoden vuokra-aikana noin 30 000 neuvostoliittolaista. Paikallisen oppaan Berndt Gottbergin mukaan Porkkalassa arvellaan olleen myös saksalaisia tai itävaltalaisia sotavankeja sinne rakennettujen saksalaistyylisten bunkkereiden ja rakennusten perusteella.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Vuokra-alueella toimi Neuvostoliiton laivastotukikohta. Varsinainen sotasatama rakennettiin Upinniemeen ja huoltosatama Båtvikiin. Porkkalanniemen Friggesbyhyn rakennettiin lentokenttä, jota käyttivät ainakin MiG-15-suihkuhävittäjät. Degerbyssä sijaitsi tukikohdan toinen, rajavartioston käytössä ollut pienempi lentokenttä. Alueen hallintokeskus toimi Kirkkonummen kirkonkylässä. Tukikohdan strategisesti tärkein osa oli kuitenkin Mäkiluodon linnake kaksoistykkitorneineen.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Suomen rajavartioasemat olivat Luomassa ja Tähtelässä.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Neuvostoarmeija suhtautui luvattomiin rajanylityksiin, niin tahattomiin kuin tahallisiinkin, mielivaltaisesti. Toisinaan luvattomat rajanylittäjät vain ajettiin alueelta pois, mutta joskus seurauksena saattoi olla vuosien vankileirituomio Neuvostoliitossa. Valvonnan nimissä esimerkiksi veneissä tuli olla rekisterikilpi selkeästi näkyvillä.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Presidentti J. K. Paasikivi sanoi keväällä 1948 pitämässään puheessa Porkkalan vuokra-alueen muodostavan ”oman värinsä” Suomen puolueettomuuspolitiikalle. Paasikivi totesi, että Neuvostoliiton vuokraoikeus ja kauttakulkuoikeus Suomen alueen halki Porkkalaan ”"ei hyvästi sovellu kansainvälisen oikeuden käsikirjoihin,”" mutta lisäsi, että ”"ratkaisevaa on todellinen elämä monine vivahduksineen, joita kansainvälinen oikeus saa luvan seurata niin paljon kuin ehtii ja kykenee.”"


title: Porkkalan vuokra-alue

text:
Vuonna 1947 Suomi sai läpiajo-oikeuden alueen läpi kulkevaa rautatietä pitkin. Tällöin oli kuitenkin junanvaunujen ikkunat suljettava teräsluukuilla, sillä matkustajat eivät saaneet nähdä, mitä alueella tapahtui.
Juniin vaihdettiin neuvostoliittolainen veturi alueen ulkopuolella sijainneiden Kauklahden ja Tähtelän rautatieasemien väliselle osuudelle, ja Neuvostoliiton sotilaat nousivat läpikulun ajaksi vaunuihin valvomaan järjestystä. Tätä rautatien osaa kutsuttiinkin yleisesti ”Porkkalan tunneliksi” tai ”maailman pisimmäksi rautatietunneliksi”. Kuljetuksista maksettiin 50 Yhdysvaltain dollaria junalta.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Harvinainen tilaisuus päästä käymään rautaesiripun takana veti juniin runsaasti ulkomaisia, eritoten amerikkalaisia turisteja – ja neuvostoliittolaiset hyödynsivät tämän tuomalla propagandamielessä vartijoiksi nimenomaan sodassa kasvoihin haavoittuneita ja runsain kunniamerkein koristeltuja miehiä, jotka lisäksi erityisesti valmennettiin esiintymään mahdollisimman asiallisesti mutta tuikeailmeisesti.


title: Porkkalan vuokra-alue

text:
Nikita Hruštšovin tultua Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi 1953 Neuvostoliitto päätti palauttaa Porkkalan vuokra-alueen Suomelle kansainväliseen politiikkaan liittyen käyttäen sitä lännelle esimerkkinä rauhanomaisesta rinnakkaiselosta Suomen ja Neuvostoliiton välisissä suhteissa. Myös ohjustekniikan nopean kehityksen mahdollistama pinta-alusten torjunta oli jo vähentänyt kiinteän rannikkotykistön merkitystä meripuolustuksessa. Neuvostoliiton johto harkitsi alueen palauttamista jo vuoden 1955 kevättalvella. Julkisuuteen tieto tuli kuitenkin vasta, kun Suomi ja Neuvostoliitto olivat virallisesti sopineet asiasta Moskovassa Paasikiven valtiovierailun aikana 19. syyskuuta 1955, jolloin samalla YYA-sopimuksen voimassaoloa jatkettiin 20 vuodella. Vielä pari kuukautta aiemmin, heinäkuun lopulla, jolloin ulkoministeriön poliittisen osaston päällikkö Eero Wuori oli tiedustellut Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettilään Viktor Lebedevin kantaa Porkkalan palautuksesta liikkuneisiin huhuihin, Lebedev oli vastannut Porkkalan olevan ”välttämätön Leningradin puolustukselle ja harmiton Suomelle”. Palautus toteutui 26. tammikuuta 1956, joidenkin näkemysten mukaan ”sopivasti” presidentinvaalien alla. Alkuperäisen sopimuksen mukaan vuokra-aika olisi kestänyt vuoteen 1994 saakka. Neuvostoliitto ehti hajota kolme vuotta aiemmin, vuonna 1991.
Presidentti J. K. Paasikivi piti 22. syyskuuta 1955 radiopuheen, jossa hän totesi palanneensa Moskovasta kotiin ensi kertaa tyytyväisin mielin: ”Kynä on korjannut, mitä miekka on särkenyt.” Hallitus asetti lokakuun lopulla 1955 professori Veli Merikosken johtaman komitean selvittämään Porkkalan palautuksesta aiheutuvia omaisuusjärjestelyjä. Ensimmäinen ikkunaluukuton juna kulki Porkkalan halki 21. joulukuuta 1955. Porkkalan luovutusasiakirjan allekirjoittivat Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä 26. tammikuuta 1956 Suomen puolelta pääministeri Urho Kekkonen ja ulkoministeri Johannes Virolainen sekä Neuvostoliiton puolelta varapääministeri Mihail Pervuhin ja suurlähettiläs Viktor Lebedev. Saman päivän aikana rajapuomi nousi Espoonlahden sillalla ja suomalaiset sotilaat marssivat Porkkalaan. Seuraavana päivänä neuvostoliittolaiset järjestivät suomalaisille ja ulkomaisille tiedotusvälineiden edustajille kiertoajelun Porkkalassa. Porkkalasta lähes 12 vuotta aikaisemmin lähtemään joutuneet asukkaat pääsivät palaamaan kotiseudulleen 4. helmikuuta 1956.


title: Porkkalan vuokra-alue

text:
Maalaisliiton pää-äänenkannattaja "Maakansa" luonnehti tuoreeltaan lupausta Porkkalan palautuksesta ”Paasikiven–Kekkosen ulkopoliittisen linjan voitoksi” – kyseinen Suomen sodanjälkeistä, kylmän sodan ajan puolueettomuuspolitiikkaa kuvannut ja etenkin Maalaisliitto-Keskustapuolueen niin sanotun K-linjan ja vuonna 1958 perustetun Paasikivi-seuran viljelemä käsite esiintyi ensimmäisen kerran julkisesti juuri tässä yhteydessä. Toisaalta Urho Kekkosen poliittiset vastustajat ja muiden muassa "Helsingin Sanomien" poliittinen pilapiirtäjä, Kekkoseen kriittisesti suhtautunut Kari Suomalainen katsoivat Kekkosen kaapanneen itselleen poliittisen hyödyn Porkkalan palautuksesta varmistaakseen valintansa uudeksi tasavallan presidentiksi. Suomalainen epäili Kekkosen pyrkivän käyttämään Porkkalaa keppihevosenaan saadakseen myös Karjalan palautetuksi ja tästäkin kaikki pisteet itselleen. "Maakansa" julkaisikin tammikuun alussa 1956 piirroksen ”Urhon soitto”, jossa Väinämöisen hahmossa esitetty Kekkonen soitteli Suomelle ”takaisin poloisen Porkkalan. ehkä kauniin Karjalankin”. Lehti kirjoitti vielä kolme päivää myöhemmin, että Kekkosen valinta presidentiksi antaisi parhaat takeet mahdollisuuksille itärajan tarkistamiseen.
Silloinen kauppa- ja teollisuusministeri Aarre Simonen vähätteli eräässä puheessaan Porkkalan palautusta, koska Karjalankannasta ei saatu takaisin. Presidentti J. K. Paasikivi ripitti Simosta ankarin sanoin ja päätti saarnansa: ”Ehkä herra Simonen menee itse Moskovaan ja ottaa yhden amerikkalaisen sotilaan mukaansa.”' Simonen selitti myöhemmin halunneensa puheellaan esittää vastalauseen eduskunnan syrjäyttämisestä näin tärkeässä asiassa ja Maalaisliiton pyrkimyksestä omia Porkkalan palautus kokonaan omaksi ansiokseen.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Ulkopolitiikkaan piirroksillaan ärhäkästi kantaa ottanut ja ”tuhman pojan” maineen saanut Kari Suomalainen palasi aiheeseen vuonna 1966, jolloin vietettiin Porkkalan palautuksen kymmenvuotisjuhlaa, piirroksellaan "Satu porkkanasta". Neuvostoliittolaiset kantelivat piirroksesta silloiselle ulkoministerille Ahti Karjalaiselle, joka kutsui "Helsingin Sanomien" päätoimittajan Teo Mertasen nuhdeltavakseen.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Kun palautuksesta oli jo sovittu, neuvostoliittolaiset räjäyttivät ennen poistumistaan useita siellä sijainneita sotilaallisia rakennelmia. Mäkiluodon suuri tykkitorni räjäytettiin 26. lokakuuta 1955, ja tykkien jäännökset kuljetettiin metalliromuna Tallinnaan teollisuuden raaka-aineeksi. Alun alkaen Porkkala oli ollut Neuvostoliitolle kallis, pieni ja vaikeasti huollettava tukikohta. Vuokra-ajan loppua kohti alueella alkoi ilmetä heitteillejätön piirteitä. Kurinpito-ongelmia ja toimettomuutta esiintyi.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Myös hautausmaita oli tuhottu ja hautakiviä pirstottu. Näistä Neuvostoliitto kyllä maksoi runsaan korvauksen ja vahingot korjattiin, koska läntisiin lehtiin levinneet kuvat uhkasivat romuttaa ainakin osittain sen poliittisen hyödyn, joka palautuksen aikaistamisella oli saatu. Asia sivuutettiin lopulta virallisella tasolla ”joidenkin juopuneiden sotilaiden omavaltaisuutena”. Vaikka Porkkalan palautuksella oli Suomelle sekä poliittisesti että henkisesti erittäin suuri merkitys, Neuvostoliittoon epäluuloisesti suhtautuneissa länsimaissa se leimattiin vain neuvostojohdon halpahintaiseksi propagandatempuksi, koska Porkkala oli menettänyt alkuperäisen strategisen merkityksensä ja Moskova piti samaan aikaan Itä-Euroopan kansandemokratioita tiukassa otteessaan.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Kun alue luovutettiin Neuvostoliitolle, sen maanomistajille suoritettiin Suomen valtion varoista toisen korvauslain mukaisia korvauksia samoin kuin luovutetun Karjalan kiinteistöistäkin. Heillä oli myös maanhankintalain nojalla oikeus hankkia menettämiensä kiinteistöjen tilalle uudet kiinteistöt, pääasiassa Länsi-Uudeltamaalta.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Kun alue palautettiin Suomelle, säädettiin alueen kiinteistöjä koskeva erityinen Porkkalan palautuslaki. Sen mukaan alueen kiinteistöt palautettiin entisille omistajilleen edellyttäen, että nämä maksoivat toisen korvauslain mukaan saamansa korvaukset takaisin valtiolle. Jos maata vuonna 1944 omistanut henkilö ei ollut enää elossa, tämä oikeus kuului sille, joka olisi saanut sen perintönä, ellei luovutusta olisi tapahtunut. Kiinteistöt, joille ei vuoden 1963 loppuun mennessä ollut ilmaantunut omistajaa, siirtyivät valtiolle, joka huutokauppasi ne, mutta näin tapahtui vain muutamalle kiinteistölle. Upinniemen alueen valtio kuitenkin pakkolunasti pian alueen palautuksen jälkeen uutta varuskuntaa varten.


title: Porkkalan vuokra-alue

text: Kirkkonummen oopperayhdistyksen tilaama, Annukka Aholan säveltämä ja Arto Niemisen librettoon perustuva "Porkkala-ooppera" kantaesitettiin 18. kesäkuuta 2006 Juhani Lamminmäen johdolla Kirkkonummella. Teoksella juhlittiin Porkkalan palautuksen 50-vuotisjuhlaa. Oopperan näki yli 5 500 ihmistä, ja se sai Kirkkonummen Vuoden 2006 kulttuuriteko -palkinnon.


title: Emil Skog

text: Emil Albert Skog (30. kesäkuuta 1897 Helsingin maalaiskunta – 20. syyskuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen vasemmistopoliitikko. Hän oli alkuperäiseltä ammatiltaan puhelinasentaja.


title: Emil Skog

text: Skog toimi vuonna 1918 punakaartissa tykkimiehenä ja osallistui Messukylän sekä Tampereen puolustustaisteluihin. Skog oli posti- ja lennätinlaitoksen huoltotarkastajana 1946–1964. Hän toimi Suomen puolustusministerinä vuodet 1948–1950, 1951–1953 ja 1954–1957.


title: Emil Skog

text: Skog toimi Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) puheenjohtajana 1946–1957. Väinö Tannerin palattua puheenjohtajaksi 1957 muodostui puolueeseen niin sanottu skogilainen oppositio, joka tunnettiin alun perin nimellä "Ryhmä 94".


title: Emil Skog

text: Oppositio erosi SDP:stä vuoden 1958 eduskuntavaalien jälkeen ja muodosti oman eduskuntaryhmänsä. Vaaleissa 1962 puolue esiintyi jo omana ryhmänään, nimellä Työväen ja pienviljelijöiden sosialidemokraattinen liitto (TPSL). Skog hoiti TPSL:n puheenjohtajan tehtäviä puolueen perustamisesta vuoteen 1964 saakka. Presidentinvaaleissa 1962 hän oli TPSL:n ehdokkaana saaden kaksi valitsijamiestä.


title: Emil Skog

text: Tannerin väistyttyä SDP:n puheenjohtajan paikalta 1963 Skog kannattajineen liittyi seuraavana vuonna takaisin vanhaan puolueeseensa TPSL:n jatkaessa itsenäistä toimintaansa Aarre Simosen johdolla. Vuonna 1971 Skog oli perustamassa eläkeläissosialidemokraattien "Vanhat toverit – Aatteen miehet" -järjestöä ja samana vuonna julkaistiin hänen muistelmansa "Sosialisti ja patriootti muistelee". Vuonna 1975 Skog julkaisi vielä toisen muistelmateoksen "Veljet vastakkain."


title: Fokker C.X

text: Fokker C.X oli kaksitasoinen ja kaksipaikkainen kevyt tiedustelu- ja pommikone, jonka hollantilainen Fokker-tehdas suunnitteli vuonna 1933.


title: Fokker C.X

text: Kone suunniteltiin vuonna 1933 korvaamaan vanhentuva Fokker C.V. Prototyyppi lensi ensimmäisen kerran vuonna 1934 ja se esiteltiin samana vuonna Pariisin ilmailunäyttelyssä. C.X:ssä oli Fokkerille tyypillinen sekarakenne: siivet olivat puuta ja runko teräsputkea. Verhoiluna olivat rungon etuosassa kevytmetallilevyt ja muutoin koneessa oli kangasverhoilu. Prototyypissä oli Rolls-Royce Kestrel II V-moottori.


title: Fokker C.X

text: Alankomaiden Itä-Intian ilmavoimat tilasi 10 konetta, joiden toimitukset alkoivat vuonna 1937. Alankomaiden kuninkaalliset ilmavoimat tilasivat 20 konetta, joista viimeiset 15 oli varustettu kuomulla. Kaksi konetta myytiin Espanjan tasavaltalaisille ja neljä Suomen ilmavoimille. Kaikkiaan 36 sarjakonetta rakennettiin Alankomaissa.


title: Fokker C.X

text: Saksan hyökättyä Alankomaihin 10. toukokuuta 1940 C.X-koneet toimivat tiedustelukoneina mutta pystyivät toimimaan vain miltei maanpinnan tasolla - tätä lentomenetelmää kutsuttiin nimellä "hu-bo-be" ("huisje-boompje-beestje", hollantia: talo-puu-eläin).


title: Fokker C.X

text: Puolustusministeriö tilasi hollantilaiselta Fokkerilta neljä Bristol Pegasus -moottorilla varustettua Fokker C.X -konetta ja hankki valmistuslisenssin 18. toukokuuta 1936. 12. lokakuuta 1936 Valtion lentokonetehdas sai alustavan 13 koneen tilauksen. 2. joulukuuta 1936 tilaus laajennettiin 30 koneeseen. Fokkerin rakentamat mallikoneet (FK-78..81) toimitettiin Suomeen vuoden 1937 alussa ja lentokonetehdas toimitti lisenssillä rakennetut sarjakoneet (FK-82..111) vuoden 1938 kuluessa. Kertyneistä varaosista koottiin vielä viisi konetta (FK-111...115) vuosina 1942–1943. Tunnus FK-111 oli kahdella koneella.


title: Fokker C.X

text: Fokker C.X:ää käytettiin useissa tiedustelulaivueissa tiedustelu- ja pommikoneena talvi-, jatko- ja Lapin sodassa vuosina 1939–1945. Hitaudestaan johtuen "Frans-Kalle" kärsi suuret tappiot. Konetta käytettiin vaativissakin tulenjohtotehtävissä, esimerkiksi Tuuloksen suurhyökkäyksessä 1941. Sodissa menetettiin 17 konetta ja 25 lentäjää. Onnettomuuksissa menetettiin koneen käyttöaikana 1938–1955 yhteensä 20 konetta ja 17 lentäjää. Tyypillä saatiin jatkosodassa jopa yksi ilmavoitto, vaikka aseistuksena oli hyvin vaatimaton konekivääri. Vain kaksi konetta poistettiin loppuunlennettyinä. Viimeinen kone tuhoutui onnettomuudessa vuonna 1958.


title: N. R. af Ursin

text: Nils Robert af Ursin (18. huhtikuuta 1854 Kuopio – 8. toukokuuta 1936 Hämeenlinna) oli suomalainen poliitikko ja yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen perustajajäsenistä ja sen edeltäjän, Suomen työväenpuolueen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän kuului vuosisadan vaihteen työväenliikkeen ja ensimmäisen yksikamarisen eduskunnan näkyviin hahmoihin. Häntä on pidetty työväen aatteellisena herättäjänä. Hänen osuutensa sosialismin leviämisessä Suomen työväenliikkeeseen on nähty tähänastisessa historiankirjoituksessa poikkeuksetta merkittävänä.


title: N. R. af Ursin

text: Filosofian tohtoriksi af Ursin väitteli antiikin roomalaisten sotataidosta ja toimi Viipurissa ja Turussa klassisten kielten lehtorina. Hän oli aatelissukunsa päämiehenä valtiopäiväedustaja säätyvaltiopäivillä, mutta hänet valittiin myös ensimmäiseen eduskuntaan vuonna 1907 Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Kansanedustajana hän toimi vain yhden kauden, vuonna 1908 pidettyihin eduskuntavaaleihin saakka.


title: N. R. af Ursin

text: Hän oli Viipurin työväenyhdistyksen perustajia 1886 ja Turun työväenyhdistyksen puheenjohtaja 1891–1900. Vuoteen 1899 nuorsuomalaisilla oli enemmistö työväenyhdistyksissä ja useimmat yhdistykset olivat liberaaleja, mutta tuolloin sosialistit (kuten af Ursin) saivat enemmistön. Muualla Euroopassa vastaava oli tapahtunut jo aiemmin. Myös af Ursin oli pitkään nuorsuomalaisen puolueen aktiivi ennen liukumistaan sosialistiksi.


title: N. R. af Ursin

text: Vuonna 1918 hän siirtyi sisällissodan loppuvaiheessa maanpakolaiseksi Neuvosto-Venäjälle. 1918–1919 hän toimi Pietarin Suomalaisen Yhteiskoulun johtajana ja 1919–1920 Venäjän Sosialistisen Akatemian jäsenenä. Vuonna 1920 hän siirtyi Ruotsiin, josta hän palasi Suomeen vuonna 1922.


title: Karsin sopimus

text: Karsin sopimus oli ystävyyssopimus Turkin ja Neuvostoliiton välillä. Se allekirjoitettiin Karsissa 23. lokakuuta 1921 ja ratifioitiin Jerevanissa 11. syyskuuta 1922. Turkki luovutti Neuvostoliitolle Batumin kaupungin vastineeksi Karsin ja Ardahanin kaupungeista. Sopimus käytännöllisesti katsoen päätti lyhytaikaisen Armenian tasavallan, joka oli perustettu edellisen Sévres’n sopimuksen pohjalta. Nykyinen Armenia ei tunnusta Karsin sopimusta.


title: Albireo

text: Albireo ("β Cygni", "Beeta Cygni") on kaksoistähti Joutsenen tähtikuviossa. Molempien tähtien etäisyys Maasta on 386 ± 26 valovuotta ja yhteenlaskettu suuruusluokka 2,90. Komponenteista kirkkaampi on väriltään oranssi ja himmeämpi sininen; niiden sijaitessa vierekkäin silmän havaitsema väriero korostuu, ja kaksoistähti on siten erityisen näyttävä. Tähtien näennäinen väli on 35 kaarisekuntia, joten ne on erotettavissa tehokkaalla, jalustaan tuetulla kiikarilla tai pienellä kaukoputkella. Aiemmin Albireoa on pidetty pelkkänä optisena kaksoistähtenä, mutta huolimatta komponenttien välisestä suuresta etäisyydestä niiden on havaittu muodostavan fyysisen parin.


title: Albireo

text: Tähtiä kutsutaan joko nimellä Albireo A+B tai β / β Cygni. Koko systeemin absoluuttinen kirkkaus on −2,31 ± 0,15 magnitudia. Oranssin Albireo A:n näennäinen kirkkaus on 3,05 magnitudia ja sinisen B:n kirkkaus 5,17. Tähtien todellinen väli on 4 400 AU ja kiertoaika 7 300 vuotta. Albireo Aa:n pintalämpötila on 4 100 kelviniä, säteilyntuotto 950 kertaa Aurinkoa suurempi ja säde 20 Aurinkoa sekä massa 5 Aurinkoa. Tähden spektrityyppi on K3II ja väri-indeksi +1,13. Albireo A on itsessäänkin kaksoistähti, ja oranssia tähteä kiertää aivan lähellä B8V-tyyppinen sininen tähti Albireo Ab, jonka pintalämpötila on 11 000 kelviniä, säteily 100 aurinkoa ja massa 3,2 auringon massaa. Näiden väli on 40 AU ja kiertoaika toistensa ympäri 96,84 vuotta. Radan eksentrisyys (soikeus) on 0,719, mikä merkitsee hyvin soikeaa rataa. Näiden tähtien näennäinen väli on 0,586 kaarisekuntia.


title: Albireo

text: Albireo B:tä ympäröi kaasukiekko, sillä se pyörii ainakin 250 km/s menettäen nopeasti massaansa. Albireo B:n spektrityyppi on B8–B9eV ja pintalämpötila 12 100 kelviniä, kokonaissäteily 190 Aurinkoa ja massa 3,3 Aurinkoa. Väri-indeksi (B–V) on −0,1. Tähteä ympäröivä kaasukuori aiheuttaa emissioviivoja tähden spektriin. Albireo B:stä katsottuna Albireo A paistaisi 33 kertaa täysikuuta kirkkaampana.


title: Karl Fredrik Hellsten

text: Karl Fredrik Hellsten (21. lokakuuta 1866 Alastaro – 13. marraskuuta 1956 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen Työväenpuolueen puheenjohtajana vuosina 1900–1903 ja uudelleen virkaa tekevänä puheenjohtajana touko–lokakuussa 1904. Hellsten oli turkulainen ja ammatiltaan puuseppä. Oulun edustajakokouksessa 1906 hän vastusti kaikenlaista väkivaltaista toimintaa ja piti vaalilippua ainoana oikeana aseena.


title: Karl Fredrik Hellsten

text: Hän kuului ryhmään, joka perusti Länsisuomen Työmies -lehden, ja hän oli myös sen toimittaja vuosina 1900–1905. Hellsten oli vastaava toimittaja, kun päätoimittaja oli N. R. af Ursin


title: Gourdou-Leseurre GL-21

text: Gourdou-Leseurre GL-21 oli ranskalainen hävittäjälentokone. Koneen ensimmäinen versio, GL-1, lensi ensilentonsa 10. toukokuuta 1918. Kone osoittautui Ranskan ilmavoimien tekemissä kokeissa heikkorakenteiseksi ja liian painavaksi. Parannettu GL-2 Type B -muunnos esiteltiin vuonna 1920. GL-2:a rakennettiin 20 koneen sarja. Seuraavat kehitetyt muunnokset olivat GL-21 Type B2 (valmistettiin 30 kpl), sekä GL-22 Type B3, jota valmistettiin 50 kappaletta.


title: Gourdou-Leseurre GL-21

text: Suomen ilmavoimat hankki 19 kappaletta GL-22 (B3) -konetta ja yhden GL-21 (B2) -kokeilukoneen, ja käytti niitä vuodesta 1923 vuoteen 1931 asti. Tyypillä muodostettiin Suomen ensimmäinen määrävahvuinen hävittäjälaivue Utin Maalentoeskaaderin yhteyteen.


title: Gourdou-Leseurre GL-21

text: Koneet olivat ahkerassa käytössä etenkin vuosina 1925–1927, ja niillä lennettiin paljon taitolentoa. Sitä varten perustettiin viiden koneen osasto, ”Keisarin sirkuslaivue”, jota johti kapteeni Väinö Bremer. Koneita alettiin poistaa käytöstä vuodesta 1928 alkaen niissä havaitun metallin väsymisen vuoksi.


title: Gourdou-Leseurre GL-21

text:
Suomessa kutsumanimen "Gurduu" saaneen koneen viimeinen lento lennettiin 31. tammikuuta 1931.
Viimeisen lennon lentänyt koneyksilö, rekisteriltään GL-12, on nykyisin entisöitynä Keski-Suomen ilmailumuseossa.


title: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

text: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus (lyhenne PVKVK, englanniksi Finnish Defence Forces International Centre FINCENT) oli Suomen puolustusvoimien Pääesikunnan alainen sotilaslaitos. Vuoden 2015 alussa keskus itsenäisenä sotilaslaitoksena lakkautettiin ja sen toiminnot liitettiin osaksi Maanpuolustuskorkeakoulua. Keskus sijaitsee Helsingissä Santahaminan saarella, jonne rakennettu Santahamina-talo valmistui helmi-maaliskuussa 2015.


title: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

text: Keskuksen nimi oli vuosina 1982-2000 YK-Koulutuskeskus (lyhenne YK-KoulK). Toiminta alkoi vuonna 1966. Keskus vastasi rauhanturvaamistoimintaan tarkoitettujen joukkojen kouluttamisesta ja perustamisesta Kankaanpäässä Niinisalon varuskunnassa vuoden 2008 alkuun saakka, jonka jälkeen tehtävä siirtyi Porin Prikaatille Säkylään. Samalla keskus muutti Tuusulan Hyrylään varuskunta-alueelle.


title: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

text: PVKVK järjestää sotilaallisen kriisinhallinnan kursseja johtaja- ja asiantuntijahenkilöstölle YK:n, Naton ja EU:n johtamiin kriisinhallintaoperaatioihin sekä tukee muiden hallinnonalojen osallistumista kansainväliseen siviilikriisinhallintaan. Yhteispohjoismaisen vuonna 1997 solmitun NORDCAPS-sopimuksen perusteella osa kursseista suoritetaan muissa Pohjoismaissa. Kurssitoimintaan liittyviä kansainvälisiä keskuksia on neljässä Pohjoismaassa: Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. PVKVK järjestää Suomessa sotilastarkkailijakurssit UNMOC.


title: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

text: Yhdessä Kuopiossa sijaitsevan Kriisinhallintakeskuksen (CMC Finland) kanssa PVKVK muodostaa Kokonaisvaltaisen Kriisinhallinnan Osaamiskeskuksen.


title: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

text: Keskuksen johtajina ovat toimineet:Laitoksen vuosipäivä on edelleen YK:n päivä eli 24.10.


title: Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

text:
http://www.mil.fi/ruotuvaki/?pid=2625
www.fincent.fi


title: Avro 652 Anson

text:
Avro 652A "Anson" Mk I oli englantilainen kaksimoottorinen kuljetuslentokone. Koneen ensilento lennettiin maaliskuussa 1935, ja ensimmäinen sarjakone valmistui joulukuussa samana vuonna. Kone otettiin RAFin palveluskäyttöön maaliskuussa 1936. Anson oli alun perin meritiedustelukone, jota käytettiin paljon yhteyskoneena ja harjoituspommikoneena. Ansoneita rakennettiin Englannissa 8 138 kappaletta ja Kanadassa 2 882 kappaletta. Viimeiset RAF:n Ansonit poistettiin käytöstä vuonna 1968.
Konetta käyttivät Australia, Kanada, Egypti, Suomi (3 kpl), Englanti, Grönlanti, Irlanti, Uusi-Seelanti, Etelä-Afrikka, Turkki ja Yhdysvallat.
Suomen ilmavoimat käyttivät Ansoneita koulutuskäytössä. Kolme konetta hankittiin 1937 samaan aikaan Blenheim-pommittajien kanssa, ja niiden tarkoituksena oli helpottaa ajanmukaiseen lentokalustoon siirtymistä. Koneilla koulutettiin ohjaajia, tähystäjiä ja radiosähköttäjiä. Tyyppi oli Ilmavoimien ensimmäinen sisäänvedettävällä laskutelineellä varustettu. Viimeinen kolmesta ilmavoimien Ansonista lensi viimeisen lentonsa vuonna 1947, ja se poistettiin kirjanpidosta vuonna 1952. Suomen ilmailumuseossa on näytteillä yksi Cheetah-tähtimoottori.


title: Delta Centauri

text: Kentaurin tähtikuvioon kuuluva Delta Centauri on taivaan 100. kirkkain tähti. Se näkyy ainoastaan eteläisellä pallonpuoliskolla. Tähden kirkkaus V on 2,6. Tähden spektri on B2IVne tai B3p ja väri-indeksi B-V -0,13. Tähden kirkkaus muuttuu 2,51 - 2,65V, koska sillä on ympärillään laajeneva kaasuvaippa. Tähti on nopeasti pyörivä Gamma Cassiopeiae -tyypin sininen jättiläinen. Koska se täyttää painovoimarajan, kaasua vuotaa ulos tähden päiväntasaajalta.


title: CIMIC

text: Civil Military Cooperation (CIMIC) on siviili-sotilas-yhteistyötä, toimintaa, millä rauhanturva-, rauhaanpalauttamis- tai rauhaanpakottamisjoukko pyrkii luomaan suhteita paikalliseen väestöön täyttääkseen vakauttavan tehtävänsä. CIMIC saattaa viitata NATO:n siviili-sotilasyhteistyöhön, kun taas CIMICOORD tarkoittaa Yhdistyneiden kansankuntien siviili-sotilasyhteistyötä.


title: CIMIC

text: Suomen puolustusministeriön verkkosivuillaan tarjoama väljä käännös CIMIC:stä on seuraava:


title: CIMIC

text:
CIMIC
Engl. Civil Military Co-operation.
Siviilien ja sotilaiden yhteistoimintaa. Yhteistoiminta voi sisältää sotilas- ja siviiliviranomaisten, sotilaiden ja paikallisen väestön ja kansalaisjärjestöjen tai sotilasviranomaisten ja eritasoisten avustusjärjestöjen yhteyksiä. CIMIC-toiminnalla pyritään koordinoimaan muun muassa kriisinhallinnan tavoitteiden saavuttamista.


title: CIMIC

text: CIMIC käsitteenä palautuu palautuu toisen maailmansodan aikoihin. Britannian pääministeri käytti käsitettä yksityisveneiden värväämisessä Brittiläisen siirtoarmeijan pelastamiseksi Dunkerquesta Englannin kanaalin yli 1940.


title: CIMIC

text: Klassiseksi tulleena esimerkkinä CIMIC:stä kuitenkin pidetään Eisenhowerin muistelmiinsa kokemia ongelmia Saksan miehityshallinnon järjestämisessä ennen kuin Saksan liittotasavalta muodostui. Dwight D. Eisenhower valitti, miten paljon komentaja-aikaa menee siviilihallinnollisten asioiden hoitamiseen.


title: CIMIC

text: Eisenhowerin avuksi Franklin Delano Roosevelt nimitti 1945 apulaissotilaskuvernööriksi siviiliasioita hoitamaan Saksaan Lucius Clayn, josta tuli kaksi vuotta myöhemmin Eisenhowerin lähdettyä niin Yhdysvaltain joukkojen komentaja Länsi-Euroopassa kuin Yhdysvaltain miehitysvyöhykkeen sotilaskuvernöörikin. Hallinto onnistui Saksassa hoitamaan Berliinin ilmasillankin Berliinin saarron aikana. Saksan hallitsemiseksi Yhdysvallat oli Saksan kanssa käymänsä sodan ensi vuodesta 1942 alkaen valmentanut henkilöitä hallintotehtäviin


title: CIMIC

text: Toinen merkittävä hallintoon liittyvä tehtävä Yhdysvalloilla oli Japanissa, missä Yhdysvallat miehitti Japanin 1945-1951 ja missä ylimpänä viranomaisena oli Douglas MacArthur. Pienessä mittakaavassa CIMIC tunnetaan Yhdysvaltain Iwo Jiman saaren valtauksen jälkeen kun luutnantin arvoinen sotilaspastori sai järjestääkseen kaiken saarelle jääneiden 1 100 siviilin tarvitseman turvan ja huollon.


title: CIMIC

text: Japanin ja Saksan kokemusten perusteella Yhdysvalloissa kehitettiin teoriaa 1950-luvulla sotilashallituksesta, mikä jatkui 1970-luvulle saakka, minkä jälkeen siitä luovuttiin. NATO ei käytä nimitystä sotilashallinto ja sen ohjesäännöissä kielletään politiikka, "nation building" eli "kansankunnan (uudelleen) rakentaminen", mitä Yhdysvallat aloitti suorittamaan Irakin sodan jälkeen miehitysvaiheessa sekä sen jälkeen, kun miehittäjävalta oli virallisesti luovuttanut valtiovallan Irakin väliaikaiselle hallitukselle.


title: CIMIC

text: Suppeimman lähinnä rauhaanpakottamiseen liittyvän operatiivisen näkemyksen mukaan kyseessä on toiminta, minkä tarkoituksena on harjoittaa väkivallatonta tiedustelua tietojen hankkimiseksi sotilasoperaation tehokasta toimeenpanemista varten eikä tarkoituksena ole poliittiseksi toiminnaksi joskus katsottu valtion uudelleen rakentaminen ("nation building") sodan, laajan kansalaislevottomuuden tai muun kriisin jälkeen. Tämä on rajattu pois NATO:n CIMIC:ssä ohjesäännöllä. Rajauksella on tarkoitus estää CIMIC:iä laajenemasta sotilashallinnoksi, mikä voisi rajoittaa paikallisen hallinnon omaa kehitystä.


title: CIMIC

text: Naton yhteinen CIMIC-doktriini on määritelty kesäkuussa 2003 AJP-9 Nato Civil Military Cooperation (CIMIC) doctrine:ssa, (.pdf).


title: CIMIC

text: Yhdysvallat toimeenpanee CIMIC:iä Irakissa valtion rakentamismielessä pyrkien koordinoimaan sotilaskomponentin ulkopuolisiakin avustuksia sekä ehdottamaan hallituksesta riippumattomille järjestöille kehityskohteita.


title: CIMIC

text: Laajemman lähinnä rauhanturvaamiseen liittyvän näkemyksen mukaan CIMIC on osallistumista lähi- ja paikallisyhteisön arkeen väestön enemmistön asteittaisen luottamuksen hankkimiseksi, jotta yleistilanne rauhoittuu ja sotilasjoukko voidaan vetää pois aikaisemmin kuin muutoin toimittaessa.


title: CIMIC

text: Käytännössä CIMIC-henkilöstö kerää systemaattisesti koko toiminta-aluettaan koskevaa tietoa partioimalla säännöllisesti, mitä voidaan käyttää valtiollisella tasolla uusista operaatioista sovittaessa ja mitä uusi keskushallinto voi hyödyntää työssään. Samoilla tiedoilla voidaan myös antaa ehdotuksia riippumattomille kansalaisjärjestöille ja ulkomaalaisille avustusjärjestöille soveltuvista avustus- ja kehityskohteista.


title: CIMIC

text: Suomalaisia CIMIC-tehtävissä on Afganistanissa suoraan ISAF:n komentajan alaisina. Heidän tehtävänään on ylläpitää yhteyksiä paikalliseen väestöön, kerätä jatkuvasti tietoa paikallisista olosuhteista toimenpiteistä päättämisen tueksi.


title: CIMIC

text: Opetusta CIMIC-tehtäviin tarjoaa Suomessa Puolustusvoimien kansainvälinen keskus suomalaiseen rauhanturvajoukkoon käskettäville.


title: CIMIC

text: CIMIC:in toimiessa suppeimman ja operatiivisimman näkemyksen mukaisesti riippumattomat kansalaisjärjestöt ovat esittäneet, että CIMICin mahdollinen tiukka koordinaatio militarisoi humanitaarisen avun ja tällä tavalla vaikeuttaa kansalais- ja avustusjärjestöjen omien päämäärien toteutumista. Toiminnallisen tehokkuuden edellyttämän koordinaation ja laajempien humanitaaristen tavoitteiden kompromissina tarjoaa CIMIC ehdotuksia kansalais- ja avustusjärjestöille mahdollisiksi avustuskohteiksi.


title: Markab

text: Markab ("α Pegasi",α Peg, "Alfa Pegasi") on 140 valovuoden päässä oleva sininen tähti, joka sijaitsee Pegasuksen tähdistössä.


title: Markab

text: Tähden näennäinen kirkkaus on 2,49 ja spektrityyppi B9III. Väri-indeksi on B-V −0,04 ja absoluuttinen kirkkaus −0,70. Markabin massa on hieman yli 3 Aurinkoa, säde 5,2 aurinkoa, kokonaissäteily ultravioletti mukaan lukien 231 Aurinkoa. Pintalämpötila on 8 920 kelviniä ja pyörähdysaika 1,5 päivää. Tähti on juuri jättänyt pääsarjan. Markab on melko keskinkertainen, tyypillinen "normaali" tähti.


title: Fokker C.V

text: Fokker C.V oli alankomaalainen Fokkerin valmistama kevyt tiedustelu- ja pommikone, joka oli eräs menestyneimmistä 1920- ja 1930-luvun alun sotilaslentokoneista. Toukokuussa 1924 ensilentonsa tehneen C.V-konetyypin muunnokset olivat monen Euroopan maan ilmavoimien kalustona vuosina 1925–1935. Fokker-tehtaan lisäksi C.V:n eri versioita valmistettiin lisenssillä Italiassa, Norjassa, Ruotsissa, Sveitsissä, Tanskassa ja Unkarissa. Lukuisia eri moottori- ja siipivaihtoehtoja tarjonneen tyypin lopullinen tuotantomäärä nousi noin tuhanteen koneyksilöön.


title: Fokker C.V

text: Fokker C.V:n prototyyppi lensi ensilentonsa toukokuussa 1924. Konetyyppiä valmistettiin useina versioina eri moottorivaihtoehdoilla ja erikokoisilla yläsiivillä. C.VA-, C.VB- ja C.VC-malleissa oli tasaleveät yläsiivet, joiden siipipinta-alat olivat 37,5 neliömetriä (C.VA), 40,80 m² (C.VB) ja 46,10 m² (C.VC). Näistä poiketen C.VD:ssä siirryttiin V-tuettuun kärkiä kohti kapenevaan yläsiipen, jonka pinta-ala oli 28,8 neliömetriä. C.VE-mallissa oli D-mallin tapaan kapeneva yläsiipi, joka D-mallista poiketen oli N-tuettu. C.VE-mallin siipipinta-ala oli 39,30 neliömetriä. Vuonna 1926 esitellyt C.VD ja -E olivat tammikuun 1926 jälkeen ainoat asiakkaille toimitetut mallit. Kärkiväliltään pienemmällä siivellä varustettu D-versio oli suunniteltu tiedustelukäytön ohella kaksipaikkaiseksi hävittäjäksi.


title: Fokker C.V

text: Kaikki C.V-konesarjan versiot olivat rakenteensa puolesta sekarakenteisia: niissä oli teräsputkirunko ja puiset siivet. Koneisiin voitiin asentaa 350–730 hevosvoiman moottori. Fokkerin mukaan C.V-sarjan koneiden siivet ja moottori oli mahdollista vaihtaa tunnissa.


title: Fokker C.V

text: Alankomaiden ilmavoimat teki vuonna 1926 tilauksen 33 C.VD-koneesta. Pääosa taktisiksi tiedustelukoneiksi luokitelluista koneista oli varustettu 350 hevosvoiman Hispano-Suiza-moottorein. Kahdessa koneessa oli tosin hieman suurempitehoinen 380 hevosvoiman Armstrong-moottori. Seuraavana vuonna tehtiin 26 koneen jatkotilaus, jossa koneet varustettiin edelleen tehokkaammilla 450 hevosvoiman Hispano-Suiza-moottoreilla. Vuonna 1931 tehtiin vielä tilaus viidestä koneesta, joiden moottoreina oli 500 hevosvoiman Hispano-Suizat. Vuonna 1936 kaikki kahden ensimmäisen tilauksen jäljellä olevat koneet varustettiin 630 hevosvoiman Rolls-Royce Kestrel VIIb ja XI -moottorein. Koneiden aseistuksena oli kaksi tahdistettua 7,9 millimetrin FN-konekivääriä ja yksi tähystäjän käyttöön asennettu 7,9 mm Lewis-pikakivääri.


title: Fokker C.V

text: Alankomaiden meri-ilmavoimat tilasi kymmenen C.VW-kellukekonetta, jotka muutettiin myöhemmin maakentille soveltuviksi C.VC-koneiksi. Nämä koneet oli varustettu 450 hevosvoiman Hispano-Suiza-moottorein. Muutamissa koneissa oli myös 400 hevosvoiman Lorraine-Dietrich-moottorit.


title: Fokker C.V

text: Saksan hyökätessä Alankomaihin 28 konetta oli edelleen palveluskäytössä. Niistä monet tuhoutuivat kentille, selvinneiden yksilöiden toimiessa maataistelukoneina sotatoimien päättymiseen saakka.


title: Fokker C.V

text: Bolivia tilasi 12. tammikuuta 1925 viisi 520 hevosvoiman Hispano-Suiza 51-52 moottoreilla varustettua Fokker C.VC -konetta, jotka luovutettiin seuraavan vuoden syyskuussa. Näistä ainoastaan yksi otettiin palvelukseen muiden jäädessä toimituslaatikoihinsa. Fokkerin koelentäjä Emil Meinecke lähetettiin Boliviaan vuonna 1927 johtamaan koneiden kokoamista ja kouluttamaan bolivialaiset käyttämään niitä. Korkealla lentäminen aiheutti ongelmia, ja Bolivian huonot lentokentät pakottivat tilaamaan vahvistetut laskutelineet Amsterdamista. Koneet saatiin lopulta Bolivian ilmavoimien käyttöön ongelmien tultua ratkaistuksi, ja lokakuussa 1928 päästiin tekemään lentomatka Buenos Airesiin Argentiinaan. Yksi lentokoneista menetettiin onnettomuudessa toisella lentomatkalla Brasilian Rio de Janeiroon.


title: Fokker C.V

text: Fokkerit muodostivat Breguet 19 -koneiden kanssa maan ilmavoimien alkuvaiheen konekannan. Paraguayta vastaan vuosina 1932–1935 käydyssä Chacon sodassa Bolivia menetti ensimmäisten sotaviikkojen aikana kaksi C.V-konetta. Jäljellä olleet Fokkerit poistuivat käytöstä jo joulukuun 1932 ja elokuun 1933 välillä, kun bolivialaiset saivat käyttöönsä yhdeksän Curtiss Hawk II -hävittäjää ja neljä kevyttä Curtiss Falcon -pommikonetta.


title: Fokker C.V

text: Ensimmäinen valmistunut C.V-kone lähetettiin Yhdysvaltoihin, jossa järjestettiin hankintoihin liittyvä kilpailu. Mikäli Fokker voittaisi olisi mahdollista saada suuri tilaus. Kilpailussa kone esiintyi nimellä Atlantic A1, mikä oli kirjoitettu väärin koneen pyrstöön Atlantic AO-1. Jo ennen virallisten koelentojen alkamista kone koelennettiin McCook Fieldillä, jossa se todettiin sopimattomaksi. Kone palautettiin Atlantic Aircraft Corporationille syyskuussa 1926 ja myytiin edelleen yksityiselle ostajalle marraskuussa 1927. Koneella lennettiin vain vähän ennen kuin se ilmoitettiin lentokelvottomaksi vuonna 1929.


title: Fokker C.V

text: Lopulta kaksi Italiassa valmistettua IMAM Ro-1 -konetta oli Yhdysvaltain tunnuksin Italiassa vuosina 1928–1934.


title: Fokker C.V

text: Toinen ja kolmas sarjavalmistettu C.V-kone myytiin Neuvostoliittoon, missä niitä käytettiin koelennoissa. Toinen koneista varustettiin myöhemmin D-version siivin, mutta lisää koneita ei ostettu. D-siivin varustettu kone oli käytössä aina vuoteen 1933.


title: Fokker C.V

text: Kiinan keisarikunnan protektoraatilla Mantsurialla oli omat ilmavoimat, joita piti vahvistaa jatkuvien sotatoimien vuoksi. Toukokuussa 1930 sotalordi Zhang Zuolin kutsui lentokonevalmistajien edustajia esittlemään tuotteitaan. Fokker sai tilauksen kolmestakymmenestä C.VE-tiedustelukoneesta ja samasta määrästä D.XVI-hävittäjiä. Sopimus allekirjoitettiin 4. huhtikuuta 1931. Ennen sopimuksen vahvistamista kumpikin konemalli tuli testata Mantsuriassa, jonne D.XVI saapui 25. heinäkuuta ja C.V 15. lokakuuta. Tilaus kuitenkin peruuntui Japanin tehtyä vallankaappauksen Mantsuriassa yöllä 18. syyskuuta.


title: Fokker C.V

text: Italialainen Meridionali oli tyypin suurin lisenssivalmistaja. Ro.1- ja Ro.1bis-mallinimillä tunnetut lisenssiversiot oli varustettu 420 hevosvoiman Bristol Jupiter -moottorilla (Ro.1) ja 550 hevosvoiman Piaggion lisenssivalmisteisilla Jupiter VII -moottoreilla (Ro.1bis). Ensin mainittuja valmistettiin Italian ilmavoimille 277 kappaletta ja bis-versiota 72 kappaletta.


title: Fokker C.V

text: Norjan maavoimien lentojoukot osti viisi Fokker C.VE -konetta ja 42 koneen lisenssivalmistusoikeudet vuonna 1927. Kjellerin lentokonetehdas oli valmistanut lisenssin puitteissa 15 C.VE:tä ja 27 C.VD:tä vuoteen 1939 mennessä. Vuoden 1934 jälkeen valmistuneet koneyksilöt varustettiin Norjassa lisenssivalmistetulla tehokkaamalla Armstrong Panther -voimalaitteella. 40 konetta oli edelleen käyttökunnossa Saksan hyökätessä Norjaan huhtikuussa 1940. Fokkereita käytettiin sotatoimien aikana etenkin Pohjois-Norjassa kevyissä kuljetus- ja tiedustelutehtävissä. Osa koneista pakeni miehittäjiä naapurimaa Ruotsiin.


title: Fokker C.V

text: Ruotsin ilmavoimilla oli merkittävä tarve uusien hävittäjä- ja tiedustelukoneiden hankinnalle sen irtautuessa itsenäiseksi aselajiksi vuonna 1926. Kalustotarvetta paikkaamaan hankittiin 1927 Hollannista ensin hävittäjiksi kaksi Fokker C.VD:tä ja tiedustelukoneiksi kaksi C.VE:tä, jotka saivat Ruotsissa mallinimet J 3 ja S 6. Fokkerin kanssa tehtiin Alkuvuodesta 1928 lisenssivalmistussopimus, jonka nojalla ruotsalainen Centrala Flygverkstaden Malmslätt (CFM) ryhtyi valmistamaan C.VD- ja C.VE-koneita. Fokkerilta tilattiin myös kuusi C.VD- ja neljä C.VE-konetta. CFM valmisti 35 konetta vuosina 1929–1935. Kaksipaikkainen C.VD-malli ei kuitenkaan soveltunut hävittäjiksi ja luokiteltiin vuonna 1931 tiedustelukoneeksi. Uudelleenluokittelun myötä Ruotsin ilmavoimilla oli S 6 tunnuksella (C.VE, joissa 450 hevosvoiman Bristol Jupiter VI) kuusi Fokkerilta ostettua ja 24 CFM:n valmistamaa, S 6A tunnuksella (C.VD Bristol Jupiter VI) kahdeksan Fokkerilta hankittua ja yksi CFM:n valmistama ja S 6B tunnuksella (C.VE, joissa 600 hevosvoiman Nohab/Mercury VI) kymmenen CFM:n valmistamaa konetta.


title: Fokker C.V

text: Koneet vanhentuivat suorituskykynsä puolesta varsin pian, minkä seurauksena ne siirrettiin ilmakuvaus-, koulutus- ja tulenjohtotehtäviin.


title: Fokker C.V

text: Uuden maatiedustelukoneen hankinnan suunnittelun yhteydessä Suomen ilmavoimille hankittiin yksi C.VE-kone vertailukokeita varten. Kone luovutettiin Amsterdamissa syyskuussa 1927, ja se lensi Utin lentoasemalle seuraavan kuukauden alussa. Konetyyppiä vertailtiin muihin vastaaviin, kuten Ilmavoimille hankittuun Potez 25:een ja VL Kotkaan. Maatiedustelukoneeksi valittiin Letov Š-328F, mutta 11 sarjakoneen ja yhden prototyypin hankintasopimus purettiin konetyypin keskeneräisyyden takia vuonna 1933. Lopulta päädyttiin silloin jo vanhentuneen Fokker-sarjan tilaukseen. Ilmavoimat pääsi sopimukseen maaliskuussa 1934 kaikkiaan 13 koneen tilaamisesta, jotka toimitettiin seuraavan vuoden alkupuolella. Koneet sijoitettiin Suur-Merijoelle lentoasema 5:n lentolaivue 12:een, mistä ne siirrettiin kesällä 1938 lentolaivue 14:n käyttöön. C.V-koneita saatiin vielä talvisodan alettua joulukuussa 1939 lahjoituksena Ruotsista. Talvisodassa Fokkerit lensivät lentolaivueissa 14 ja 16 tiedustelu- ja häirintäpommitustehtäviä pääasiassa yöaikaan. Ilmavoimat sai kaksi konetta lisää välirauhan aikana kesällä 1940, kun kaksi saksalaismiehitystä paennutta C.VD-konetta lensi pohjoisimpaan Suomeen Norjasta. Konetyyppi palveli jälleen jatkosodassa lentolaivueiden 10 ja 14 käytössä pääasiassa Tiiksjärveltä. Suomessa tyypin viimeinen lento tehtiin 14. helmikuuta 1945 ilmavoimien koneella FO-80, kun se lennettiin ilmavoimien varikolle varastoitavaksi. Koneista eniten lensi FO-69, jolle kertyi noin 1 291 lentotuntia.


title: Fokker C.V

text: Sveitsin ilmavoimat osti kuusi konetta ja valmisti lisenssillä 49 vuosina 1932–1936. Näistä viimeinen poistettiin palveluksesta vuonna 1954 palveltuaan viimeiset vuotensa maalinhinauskoneena. Sveitsissä on museoitu C.VE ilmavoimien museossa Dübendorffissa lähellä Zürichia.


title: Fokker C.V

text: Fokker toimitti Tanskan ilmavoimille yhden 730 hevosvoiman Bristol Pegasus -moottorilla varustetun vientimallin koneen, minkä lisäksi Tanska oli hankkinut 13 konetta ja lisenssin 36 valmistamiseksi. Tanskan valtauksen yhteydessä vuonna 1940 Saksan sotasaaliiksi jääneitä koneita käytettiin yöpommittajina itärintamalla kesällä 1944.


title: Fokker C.V

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Itävalta-Unkari hajosi ja Unkarin valtio perustettiin. Maan teollinen kyky oli heikko ja sillä ei ollut asevoimia. Ilmavoimat oli rauhansopimuksen ehtojen mukaan kielletty, mutta lentotoiminta käynnistyi uudelleen 1920-luvulla. Toiminnan mahdollistamiseksi tarvittiin lentokalustoa ja muodostettiin ilmailuministeriö LüH, jonka vastuulla oli kaluston hankinta. Vuonna 1926 ilmailuministeriön edustajat vierailivat Fokkerin samoin kuin muidenkin valmistajien tehtaalla.


title: Fokker C.V

text: Ensimmäiset neljä C.VD-konetta tilattiin 27. tammikuuta 1927 ja ne toimitettiin kesäkuun kahden viimeisen viikon aikana. Kolme C.VD- ja yksi C.VE-kone tilattiin 28. maaliskuuta 1928. Koneita käytettiin lentokoulutuksessa, vaikka virallisesti niitä kutsuttiin postikoneiksi. Lisenssivalmistusoikeudet hankittiin samana vuonna, ja Manfred Weiss sai luvan 30 koneyksilön rakentamiseen Budapestissa. Lisäksi hankittiin lisenssi Bristol Jupiter -moottoreiden valmistamiseen.


title: Fokker C.V

text:
Lisenssikoneisiin tehtiin joitakin alkuperäisestä alankomaalaisesta konetyypistä poikenneita parannuksia: niihin suunniteltiin muun muassa paremmin Unkarin olosuhteisiin soveltuva laskuteline. Käytön aikana tuhoutuneet tai muuten käytöstä poistetut koneet korvattiin uusilla ja näin valmistui neljätoista lisäkonetta. Vuodesta 1931 alkaen koneisiin asennettiin nokalle kaksi kiinteää 7,9 millimetrin Gebauer-konekivääriä ja kolmas liikuteltava konekivääri takaohjaamoon.
Vuoden 1932 aikana aloitettiin parannellun C.VE koneen valmistus. WM-16A Budapestiksi nimetyssä koneessa oli tehokkaampi 550 hevosvoiman Gnome-Rhône 9K -moottori ja vahvennettu runko. Mallia valmistettiin vuonna 1935 yhdeksän ja siitä paranneltua versiota WM-16B Budapest II:ta, jossa oli Weissin valmistama 860 hevosvoiman moottori, samoin yhdeksän kappaletta. Kumpikaan malleista ei kuitenkaan osoittautunut onnistuneeksi ja ne korvattiin uusilla versioilla.


title: Fokker C.V

text: Vuonna 1936 suunniteltiin paranneltu versio Weiss WM-21 Sólyom, jonka ensilento tehtiin toukokuussa 1937. Koneessa oli uusittu ohuempi siipi, uusi pyrstö ja 870 hevosvoiman WM.14K-moottori, joka oli lisenssivalmisteversio ranskalaisesta Gnome-Rhône 14K -moottorista. Koneita tilattiin kaikkiaan 128 kappaletta useana eränä. Tyyppi palveli kahdeksassa tiedustelulaivueessa, joissa kussakin oli määrävahvuuden mukaan kahdeksan lentokonetta. Lisäksi kone palveli ratsuväkiyksiköiden tiedustelulentueissa. Kone oli käytössä rajapartioinnissa sekä hyökättäessä Jugoslaviaan 15. huhtikuuta 1941. Mallin operatiivinen käyttö päättyi operaatio Barbarossan alkuvaiheen jälkeen, kun se osoittautui kelvottomaksi ilmataisteluissa Neuvostoliiton koneita vastaan. Malli osoittautui kuitenkin hyväksi koulukoneeksi, palvellen tehtävässä sodan loppuun.


title: Gundishapurin akatemia

text: Gundishapurin akatemia (myös "Jondishapoor", "Jondishapur", "Jondishapour", "Gondeshapur", "Gondê Shâpûr") oli Sassanidien valtakunnan älyllinen keskus. Akatemia tarjosi koulutusta lääketieteen, filosofian, teologian ja luonnontieteiden alalla. Tiedekunta jatkoi paitsi zarathustralaisia ja persialaisia perinteitä, mutta myös antiikin Kreikan ja Intian perinteitä. Sassanidien dynastian hallitsija perusti akatemian vuonna 271.


title: Gundishapurin akatemia

text: Koulu oli muinaisen maailman (mukaan lukien Eurooppa, Välimeren alue ja Lähi-itä) merkittävin lääketieteen keskus 500- ja 600-luvuilla. Siellä toimi maailman vanhin opetussairaala, sekä suuri kirjasto ja yliopisto. Koulu sijaitsi nykyisessä Khūzestānissa, Lounais-Iranissa, lähellä Karun-jokea.


title: Gundishapurin akatemia

text: Koululla oli suuri merkitys antiikin Kreikan filosofisen perinnön säilyttämisessä sen jälkeen, kun Platonin akatemia oli lakkautettu ja filosofit oli ajettu maanpakoon. Koulun välityksellä kreikkalainen filosofia päätyi myöhemmin islamilaisen maailman haltuun Umaijadien ja Abbasidien kalifaatteihin näiden saatua Persian haltuunsa. Tämän seurauksena se vaikutti suuresti islamilaiseen filosofiaan, ja tätä kautta edelleen keskiajan eurooppalaiseen filosofiaan.


title: Flygvapenmuseum

text: Flygvapenmuseum on Ruotsin ilmavoimien ilmailumuseo Linköpingissä.


title: Flygvapenmuseum

text: Sen näyttelyssä on täten Ruotsin ilmavoimien käyttämiä lentokoneita, etenkin Saabin valmistamia. Sen kokoelmiin kuuluu 120 konetta, joista kaikki eivät ole esillä. Osa näytteille asetetuista Ruotsin ilmavoimien väreihin maalatuista lentokoneista ei ole koskaan ollut Ruotsissa käytössä, vaan museo on hankkinut niitä vaihtamalla mm. Lansen- ja Draken-koneita ulkomaiden kanssa. Tämä ei täysin vastaa museon toimintaperiaatteita, mutta tuo yleisön nähtäville kattavasti Ruotsin ilmavoimien lentokaluston konetyypit. Museo uudistettiin vuonna 2010.


title: Flygvapenmuseum

text: Museolla on myös Gripen-lentosimulaattori.


title: Motown

text: Motown Records, Inc. (Yhdysvaltain ulkopuolella tunnetaan myös nimellä Tamla-Motown) on rhythm and bluesiin, popiin, souliin ja hip hopiin erikoistunut levymerkki. Levymerkki on alun perin kotoisin Detroitista (”Motor Town”) ja nimi assosioituu kaupungin merkittävään autoteollisuuteen. Motown oli ensimmäinen kansainvälisesti menestynyt levy-yhtiö, jonka omistivat afroamerikkalaiset. Sen suosio ylitti roturajat.


title: Motown

text: Yhtiön perusti 14. joulukuuta 1958 Berry Gordy Jr. nimellä Tamla Records. Vuonna 1972 yritys muutti Los Angelesiin ja pysyi itsenäisenä yhtiönä aina vuoteen 1988, jolloin Gordy myi sen MCA:lle. Nykyään päämajaansa sekä Detroitissa että New Yorkissa pitävä Motown Records on Universal Motown Records Groupin alamerkki. Universal Motown Records Groups taasen on osa Universal Music Groupia.


title: Motown

text: 1960-luvulla Motown Records alamerkkeineen tuli erityisen tunnetuksi soul- ja rhythm and blues -musiikin tyylistä, jota kutsuttiin nimellä Motown Sound. Sen tunnusmerkkejä ovat esimerkiksi rumpujen, tamburiinin ja bassokitaran kuuluva rooli sekä solistin ja taustalaulajien välinen dialogi. Soundin perustana oli Motownin studio-orkesteri The Funk Brothers, joka usein levytti tietämättä soittamiensa kappaleiden lopullista solistia. Lukemattomat hitit äänitettiin Motownin alkukodissa, vaatimattoman näköisessä ”Hitsville U.S.A.” -talossa.


title: Motown

text: Motownin tuotantolinja tuotti hittejä yhtä varmasti kuin Detroitin tehtaat autonosia. Tavaramerkkisoundista johtuen Motownin levyt oli myös yhtä helppo tunnistaa kuin eri automerkit. Lauluja kilpailutettiin eri esittäjillä, kunnes lopullinen julkaisu sai sinettinsä. Lauluntekijänäkin kokeillut Berry Gordy vastasi usein henkilökohtaisesti siitä, mitkä levyt julkaistaisiin. Motown henkilöityikin pitkälti Gordyyn. Esiintyjät, muusikot ja lauluntekijät pidettiin lyhyessä lieassa.


title: Motown

text: 1960-luvulla yhtiön artisteja olivat muun muassa Stevie Wonder, Rare Earth, Marvin Gaye, Diana Ross & The Supremes, The Temptations, The Four Tops, Smokey Robinson & The Miracles, Martha Reeves & the Vandellas, The Jackson 5 ja Gladys Knight & the Pips.


title: Motown

text: Motownin ensimmäinen listaykönen Billboard Hot 100 -singlelistalla oli The Marvelettesin ”Please Mr. Postman” vuodelta 1961.


title: Motown

text: Ulkopuolisista Motown Soundia sovelsi varmasti menestyksekkäimmin The Beatles, jonka ensilevyillä vaikutteet ovat selvästi kuultavissa.


title: Sigma Sagittarii

text:
Sigma Sagittarii (σ Sgr / σ Sagittarii) eli Nunki
on Jousimiehen tähdistön toiseksi kirkkain tähti. Sinisen Nunkin näennäinen kirkkaus on 2,05 ja spektriluokka B2,5V. Tähden etäisyys on 224 ± 14 valovuotta. Tähdellä on seuralainen, Sigma Sagittarii B eli Nunki B, 5,2 kaarisekunnin päässä. Nunki B loistaa meille kirkkaudella 9,2. Tähden väri-indeksi on -0,22.
Tähden lämpötila on noin 22000 kelviniä, läpimitta
5,6 Auringon läpimittaa ja massa 14 aurinkoa.


title: Ypykkävaara

text: Ypykkävaara on kylä Kuhmon kunnassa Kainuussa. Nimen "ypykkä"-osa tarkoittaa lehmää. Kylä sijaitsee kantatien 89 varrella, noin 25 kilometriä länteen Vartiuksesta. Kylän laidalla sijaitsee Ypykkävaaran rautatieasema, jota käytetään pääasiassa puutavaran kuormaukseen.


title: Alfa Lupi

text: Alfa Lupi eli Kakkab on Suden tähdistössä sijaitseva tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 2,30. 548 valovuoden päässä oleva Alfa Lupi on sykkivä sininen Beta Cephei -tyyppinen muuttuva tähti, jonka jakso on 0,259847 vuorokautta ja kirkkauden vaihtelu noin 0,03 välillä 2,29–2,34. Toinen jakso 3,145 päivää. Alfa Lupi on luokkansa pitkäjaksoisimpia. Tähden spektrityyppi on B1,5III/Vn, absoluuttinen kirkkaus -3,83, säteilyntuotto eli luminositeetti 18 000 aurinkoa, pintalämpötila 21 600 kelviniä, massa 10–11 Auringon massaa ja pyörimisnopeus noin 24 km/s. Tähti säteilee pehmeitä röntgensäteitä.


title: Ämmänsaari

text: Ämmänsaari on Suomussalmen kunnan keskustaajama. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 4 909 ja pinta-ala 8,9 km², josta vettä 0,5 km². Vuoden 2011 tietojen mukaan Ämmänsaaren väkiluku oli 4 454 asukasta.


title: Ämmänsaari

text: Emäjoki lähtee Kiantajärvestä kahtena haarana, Ämmäkoskena ja Jalonkoskena, jotka yhtyvät noin kilometrin kuljettuaan. Näiden jokihaarojen väliin jäävä alue on nimeltään Ämmänsaari. Nykyisin Jalonkoski on padottu suvannoksi ja käytännössä kaikki vesi virtaa Ämmäkoskeen vuonna 1959 valmistuneen voimalaitoksen kautta. Vain tavaraliikenteen käytössä oleva Ämmänsaaren rautatieasema sijaitsee joen pohjoisrannalla.


title: Ämmänsaari

text: 1841 Hyrynsalmen kirkkoherra perusti Ämmäkoskeen Ämmän ruukin ja sen ympärille alkoi rakentua asutusta. Järvimalmia raudaksi jalostanut Ruukki työllisti aikoina 1860- ja 1870-luvuilla antoi töitä jopa yli 400 paikkakuntalaiselle.


title: Ämmänsaari

text: Ämmänsaaresta tuli kunnan hallinnollinen keskus valtioneuvoston päätöksellä sotien jälkeen ja se kasvoi suuremmaksi kuin sodassa tuhoutunut Suomussalmen kirkonkylä.


title: Ämmänsaari

text: Ämmänsaaressa toimii vuodeosastollinen Suomussalmen terveysasema, joka kuuluu Kainuun Soteen. 1967 valmistunut Ämmänsaaren kirkko on osa Ämmänsaaren seurakuntakeskusta, johon kuuluu myös 1977 rakennettu seurakuntasali muine tiloineen. Keskustassa on lisäksi 1953 rakennettu Ämmänsaaren työväentalo, jossa pidetään muun muassa vappujuhlia ja tansseja. Kylpylähotelli Kiannon Kuohujen yhteydessä toimivat teatteri Retikka ja elokuvateatteri Kino Retikka. Ämmänsaaressa on myös ruokaravintola Kultainen kukko sekä Kiantajärven Jalonniemessä turistipysäyttäjänä Jalonniemi-talo, jonka pihassa sijaitsee Kain Tapperin veistämä Ilmari Kiannon patsas. Se paljastettiin 1974 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen 1998. Jalonniemen rannasta on kesäisin laivayhteys Kiannon taiteilijakodin, kahdesti tuhoutuneen Turjanlinnan maisemiin. Laivamatkaan sisältyy opastettu kierros Suomussalmen suurikatsomoinen kesäteatteri on toiminut jo vuosia hieman keskustaajaman eteläpuolella Kaunisniemen mäntykankaalla.


title: Ämmänsaari

text: Taivalalanen ja Pitämä ovat keskustasta noin kilometrin päässä olevia lähiöitä. Niiden asukasluku on 1 545 (2001), ja niissä on sekä kolmikerroksisia kerrostaloja että pientaloasutusta. Taivalalasella sijaitsi peruskoulun ala-aste, joka lakkautettiin 2016 ja koulun oppilaat siirrettiin Ruukinkankaan kouluun. Taivalalasella sijaitsee päiväkoti. Pitämän vieressä sijaitsevalla Akonvaaran niemimaalla on hyvät ulkoilu- ja retkeilymahdollisuudet. Siellä on myös lampi johon on istutettu arvokaloja, esimerkiksi kirjolohta.


title: Carl Michael Bellman

text: Carl Michael Bellman (4. helmikuuta 1740 Tukholma – 11. helmikuuta 1795 Tukholma) oli ruotsalainen runoilija ja muusikko, jota on kutsuttu myös Ruotsin kansallisrunoilijaksi.


title: Carl Michael Bellman

text: Bellman aloitti kirjoittamalla juomalauluja ja satiirisia runoja, ja kääntämällä runoutta saksasta ja ranskasta. Kaikkiaan hän kirjoitti yli 1700 runoa, joista useimmat on sävelletty.


title: Carl Michael Bellman

text: Hänen runoistaan tunnetuimman ryhmän muodostavat vuosina 1790 ja 1791 julkaistut kokoelmat Fredmanin epistoloita ("Fredmans Epistlar") ja lauluja ("Fredmans Sånger"). Niihin Bellman keräsi runoja, joista suuren osan hän oli kirjoittanut jo 1760-luvulla.


title: Carl Michael Bellman

text: Yksittäisistä Bellmanin lauluista tunnetuin on "Ukko Nooa" ("Gubben Noach"), joka on eräänlainen parodiamukaelma Raamatun Vanhan testamentin pohjalta. Myös Suomessa suosittu kevätlaulu "Tuuli hiljaa henkäilee" (suomalainen teksti Olli Vuorinen) kuuluu Bellmanin lauluihin ("Solen glimmar blank och trind", ep. 48).


title: Carl Michael Bellman

text: Laulujen melodiat olivat yleensä sovitettuja ajan suosituista sävelmistä ja harvemmin Bellmanin täysin itse säveltämiä.


title: Jolos

text: Jolos on Oulun 45. kaupunginosa. Se muodostettiin 1.1.2009 Oulun ja Ylikiimingin kuntaliitoksen yhteydessä.


title: Jolos

text: Kaupunginosan keskuksen muodostava Joloksen kylä sijaitsee Joloksentien varrella lähellä valtatietä 20 noin 13 kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta pohjoiseen. Noin 300 asukkaan kylä on muodostunut pääasiassa Jolosjärven rannalle.


title: Jolos

text: Joloksen ala-asteen koulu lakkautettiin keväällä 2001 kosteus- ja homevaurion vuoksi.


title: Jolos

text: Joloksella toimii heinäkuussa 2010 toimintansa aloittanut Sortolan Kotijäätelö, joka on Pohjois-Suomen ensimmäinen kotijäätelöä valmistava yritys.


title: André-Marie Ampère

text: André-Marie Ampère (22. tammikuuta 1775 Lyon – 10. kesäkuuta 1836 Marseille) oli ranskalainen fyysikko ja matemaatikko, jota pidetään yleisesti yhtenä klassisen sähkömagnetismin alan perustajista ja joka tunnetaan Ampèren lain löytäjänä. SI-järjestelmän mukainen sähkövirran yksikkö ampeeri on nimetty hänen mukaansa.


title: André-Marie Ampère

text: André-Marie Ampère syntyi Lyonissa 22. tammikuuta 1775. Hänen isänsä Jean-Jacques Ampère oli menestynyt ja koulutettu kauppias. Hänen äitinsä oli Jeanne-Antoinette Desutieres-Sarcey. Lapsuutensa hän vietti Poleymieux-au-Mont-d’Orin kylässä lähellä Lyonia. Hän ei käynyt koulua, vaan hänen isänsä antoi hänen kehittyä oman tahtonsa mukaan. Isän mukaan hänellä ei ollut koskaan muita opettajia itsensä lisäksi. Ampère osoittautui varsin varhaiskypsäksi. Hänen isänsä alkoi opettaa hänelle latinaa, mutta huomattuaan pojan kiinnostuksen matematiikkaan, hankki hänelle alan kirjoja. Niiden tarjoaman tiedon opettelu ei vienyt kauan, joten isä vei hänet Lyonin kirjastoon etsimään Daniel Bernoullin ja Leonhard Eulern kirjoja. Nämä olivat kuitenkin latinankielisiä, joten Ampèren oli palattava latinanopintoihin sekä hankittava esitietoja differentiaali- ja integraalilaskennasta. Muutaman viikon kuluttua hän pystyi aloittamaan kirjojen tutkimisen. Hän opiskeli monipuolisesti mm. Comte de Buffonin luonnonhistoriaa, Racinea ja Voltairea, Clairaut’n algebraa, markiisi de l’Hospitalin oppikirjaa infinitesimaalikalkyylista. 13-vuotiaana hän kirjoitti Lyonin akatemialle julkaisematta jääneen tutkielman kartioleikkauksista ja vuotta myöhemmin opiskeli Jean le Rond d’Alembertin ja Denis Diderot’n Encyclopédien, 28-osaisen aikansa kattavimman tietosanakirjasarjan.


title: André-Marie Ampère

text: Vallankumouksen aikaan 1793 hänen isänsä muutti Lyoniin arvellen olevansa kaupungissa paremmassa turvassa. Valtion vastaisen Lyonin kapinan jälkeen hän kuitenkin päätyi epäsuosioon ja hänet mestattiin. Herkälle 18-vuotiaalle Ampèrelle tämä oli šokki ja hän taantui sekä hänen kiinnostuksensa tieteisiin laantui puoleksitoista vuodeksi. Rousseaun kasviopilliset kirjeet ja Horatiuksen runoteos herättivät hänet kuitenkin tutkimaan kasveja ja klassisia runoilijoita. Vuonna 1799 Ampère meni naimisiin Julie Carronin kanssa. Liitosta syntyi poika, Jean-Jacques, josta kasvoi kuulu kielitieteilijä. Julie sairastui ja kuoli 1803 neljä vuotta häiden jälkeen ja myös Ampèren toinen avioliitto vuonna 1806 osoittautui pettymykseksi päättyen jo seuraavana vuonna.


title: André-Marie Ampère

text: Elättääkseen perheensä Ampère joutui opettamaan. Aluksi hän antoi yksityisopetusta Lyonissa. 1801 hän jätti perheensä ottaakseen vastaan fysiikan ja kemian oppituolin École Centralessa Bourg-en-Pressessa. Siellä hän kirjoitti 1802 artikkelin "Considérations sur la théorie mathématique du jeu”, joka herätti Jérôme Lalanden ja Jean-Baptiste Delambren huomion. Artikkelissa hän ratkaisee ongelman uhkapelaajan voittotodennäköisyyksistä ja samalla oman uravalintansa päätyen matematiikan pariin. Delambren, Joseph Lagrangen ja muiden avustuksella hän sai töitä Lyonista sekä myöhemmin 1805 École Polytechniquesta Pariisista, jossa hän sai paikan analyysin lehtorina. Hän tutki matematiikkaa, fysiikkaa sekä metafysiikkaa. Hän julkaisi artikkeleja differentiaalilaskennasta, käyristä ja useista muista matematiikan aiheista, kemiasta, valosta ja eläintieteestä.


title: André-Marie Ampère

text: Vuonna 1808 Ampère valittiin ylitarkastajaksi Université de Franceen ja seuraavana vuonna matemaattisen analyysin ja mekaniikan professoriksi École Polytechniqueen. Vuonna 1814 hänet valittiin Ranskan tiedeakatemian geometrian osastoon.


title: André-Marie Ampère

text: Mahdollisuus käyttää jatkuvaa sähkövirtaa Voltan patsaiden avulla oli antanut sähkön ja magnetismin tutkimukselle uutta vauhtia. Syyskuun 11. päivänä 1820 Ampère oli tiedeakatemiassa kuulemassa esitelmää, jossa Genevestä palannut akateemikko kertoi tanskalaisen Hans Christian Ørstedin tuloksista. Sähkövirtaa kuljettavan johtimen oli näytetty kääntävän magneettista neulaa niin, että se asettuu suoraan kulmaan virran suunnan suhteen. Ampère aloitti välittömästi lisätutkimukset ja vain viikkoa myöhemmin, 18. päivänä, hän esitteli akatemialle omia tuloksiaan.


title: André-Marie Ampère

text: Ampèren tutkimukset osoittivat, että sähkövirta vaikuttaa magneettiseen neulaan sekä kaksi sähkövirtaa vaikuttaa toisiinsa. Kaksi samansuuntaista, virtaa kuljettavaa johdinta vetävät toisiaan puoleensa, jos virrat kulkevat samaan suuntaan, ja hylkivät toisiaan, jos virrat kulkevat eri suuntiin. Hän näytti, että vapaasti pystyakselin ympäri kääntyvä kuparikäämi kääntyy pohjois-etelä -suuntaan kompassineulan tapaan virran kulkiessa läpi. Lisäksi kaksi vastaavaa käämiä vaikuttavat toisiinsa kuten kaksi sauvamagneettia. Tämä johti Ampèren ajattelemaan, että luonnollinen magnetismi johtuu kiertävästä sähkövirrasta magneettisissa kappaleissa. Hän kuvitteli, että jokainen molekyyli magneettista materiaalia sisältää itsensä sisällä pyörivän virran, esittäen näin pientä sähkömagneettia. Kun materiaali ei ole magnetisoitu, yksittäiset molekyylisähkömagneetit ovat suuntautuneet satunnaisesti eri suuntiin, ja nettovaikutus on nolla. Magnetisoiduissa kappaleissa molekyylimagneetit ovat ainakin osittain samansuuntaisia, aiheuttaen magneettisen vetovoiman tai hylkimisvoiman. Nämä näkemykset ovat täysin modernin fysiikan vahvistamat ja ne olivat aikaansa edellä. Ampèren aikalaiset suhtautuivat hänen teoriaansa avoimen skeptisesti. Keskeisin tuloksista tunnetaan Ampèren lakina.


title: André-Marie Ampère

text: Ampère ehdotti ensimmäisenä, että elektronien pyöriminen atomiydinten ympärillä vastaa sähköistä virtaa. Tämä on tärkeässä osassa Faradayn ilmiössä. Ampère rakensi ensimmäisen galvanometrin, joka mittaa sähkövirran suuruutta, perustuen sähkövirran aiheuttamaan magneettisen neulan poikkeumaan.


title: André-Marie Ampère

text: Ampère jatkoi kokeitaan ja julkaisi tuloksensa 1822. Vuonna 1830 hän muotoili ”matemaattisen teoriansa sähködynamiikan ilmiöistä”. Vuonna 1824 hänestä tuli fysiikan professori Collège de Franceen. Hänen työläs toimensa opettajana ja yliopiston ylitarkastajana veivät paljon aikaa, eikä hän kyennyt keskittymään haluamallaan tavalla tutkimustyöhön.


title: André-Marie Ampère

text: Koska Ampère oli ensimmäinen, joka formuloi selvästi ajatuksen sähkövirrasta varauksen liikkeenä johdinta pitkin, sähkövirran yksikkö nimettiin 1881 hänen kunniakseen. Yksi ampeeri määritellään virtana, joka kuljettaa 1 coulombin verran varausta sekunnissa johtimen poikkileikkauksen lävitse. James Maxwell kutsui Ampèrea kunnianimellä ”sähkön Newton”.


title: André-Marie Ampère

text: Ampère oli klassinen esimerkki hajamielisestä professorista. Kerrotaan, että luentojensa aikana hän usein niisti nenänsä liitutaulun pyyhkimiseen käytettävään riepuun ja että kerran kävellessään Pariisin kaduilla hän alkoi kirjoittaa liidulla hevoskärryihin ja kun ajuri lähti kulkemaan, Ampère juoksi perässä päättäen saada kaavajohdoksensa valmiiksi. Napoleonin vieraillessa Pariisin akatemiassa Ampère ei tunnistanut häntä ja saatuaan kutsun päivällisille palatsiin Ampère unohti saapua paikalle.


title: André-Marie Ampère

text: Koko elämänsä hän oli kiinnostunut uusista ajatuksista ja puuhaili filosofian, kemian (Avogadro-Ampèren laki 1811), matematiikan, fysiikan ja kasvitieteen parissa. Ampère oli vaatimaton, melankolinen, arka, hajamielinen sekä rehellinen eikä lainkaan mustasukkainen tai saita. Hän kuoli 61-vuotiaana Marseillessa 10. kesäkuuta 1836 työmatkalla.


title: Kota

text: Kota on pieni perinteinen asumus tai virkistyskäyttöön tarkoitettu rakennus.


title: Kota

text: Perinteinen kota on joko rakennettu riukujen varaan "korvakodaksi" tai "keila- eli pirrikodaksi", ja katettu esimerkiksi nahalla, tuohilevyillä, kankaalla tai turpeella. Kota voi olla myös puista salvettu "turve- eli multakota". Kodan keskellä on yleensä tulisija. Kota voi olla kupumainen tai telttamainen. Intiaanitelttoja ei kuitenkaan kutsuta kodiksi vaan teltoiksi tai tiipiiksi.


title: Kota

text: Suomalaiset siirtyivät jo esihistoriallisena aikana käyttämään pysyvämpiä rakennustyyppejä varsinaisina asumuksina, mutta kotaa käytettiin vielä pitkään pihapiirissä ruoanlaittoon tarkoitettuna tilana, keittokotana sekä tilapäisasumuksena metsästys- ja kalastusmatkoilla ja poropaimenien siirrettävänä asumuksena.


title: Kota

text: Sana "kota" on hyvin vanha asumusta tarkoittava sana, josta nykysuomen sana "koti" on johdettu ja sillä on vastineet kaikissa suomen lähisukukielissä ja useimmissa etäsukukielissä. Suomen kirjakielessä "kota" on esiintynyt Agricolan ajoista lähtien.


title: Kota

text: Kotamaiset rakennukset ovat yleisiä virkistyskäytössä, yleensä taukopaikkana, jossa on tulisija tai grilli ja istuinpenkit. Tyypillinen kota on puurakenteinen monikulmainen rakennus, jossa tulisija on keskellä, penkit kiertävät seinänvieriä, jokaisella seinällä on ikkuna ja yhdellä ovi. Kota voidaan salvaa hirrestä tai tehdä lankuista ja laudoista. Kodassa on usein huopakatto, joskus tosin sekin on tehty laudoista. Perustuksena voi olla betonilaatta tai nurkkakivet. Kotia valmistetaan myös teollisesti.


title: Eta Ophiuchi

text:
Eta Ophiuchi (η Oph / η Ophiuchi) eli Sabik on tähti
Käärmeenkantajan tähtikuviossa. Sabik on kaksoistähti.
Molempien tähtien summattu kirkkaus 2,43, etäisyys 84 valovuotta,
absoluuttinen kirkkaus 0,37. Tähti on sinivalkoinen, väri-indeksi B-V -0,05. Spektrityyppi A2.5Va, lämpötila 8920 K, säteilyntuotto 70 Aurinkoa. Säde 2 Aurinkoa, massa
3 Aurinkoa. Kaksoistähden komponenttien väli on 22 AU, rata hyvin soikea, mikä tekee planeettojen muodostumisen ehkä mahdottomaksi.
Kaksoistähden tähtien A ja B kirkkaudet ovat 2,9 ja 3,4.
Kiertoaika on 88 vuotta. A:n tyyppi on A2V ja B:n A3V.
Näiden luminositeetit ovat 36 ja 23 Aurinkoa.


title: Kotihiiret

text: Kotihiiret ("Mus") on varsinaisten hiirten ja rottien alaheimoon kuuluva jyrsijäsuku, johon kuuluu noin 40 lajia.


title: Kotihiiret

text: Tunnistettavana piirteenä kotihiirillä on kallon muoto ja selkeä hampaiden rakenne. Sekä ylä- että alaleuassa on kaksi kaarevaa ja talttamaista etuhammasta. Hampaiden etureuna on hyvin kestävää hammaskiillettä ja takareuna pehmeämpää hammasluuta. Hiiren hampaat kasvavat koko sen elinajan, koska jyrsiminen kuluttaa hampaita kärjestä. Koska kasvisravinto sulaa vaikeasti suolistossa, hiirillä on iso umpisuoli, jossa bakteerit hajottavat ruokaa edistäen näin sulamista.


title: Kotihiiret

text: Kotihiiret käyttävät ravinnokseen erilaisia jyviä, juuria, marjoja, ihmisen elintarvikkeita, toukkia sekä pieniä hyönteisiä. Jyrsijälajeille selkeä, yhteinen piirre on suuri lisääntymiskyky ja kannanvaihtelujen suuri vaihtelu eri vuosina. Kannanvaihteluiden suuri merkitys vaikuttaa myös jyrsijöitä pääravintonaan käyttäviin petolajeihin, kuten pöllöihin, kettuihin ja kissoihin. Vaikutus näkyy myös hiirten aiheuttamien vahinkojen määrässä maataloudessa. Hiiren elinikä on lyhyt, kuten lähes kaikilla muillakin nopeasti lisääntyvillä pikkujyrsijöillä.


title: Kiovan Venäjä

text: Kiovan Venäjä eli "Kiovan Rusj" oli Itä-Euroopassa 880-luvulta 1100-luvun puoliväliin olemassa ollut valtakunta. Valtakunta oli pääasiassa itäslaavilainen. 800- ja 900-luvuilla skandinaavisilla ruseilla oli kuitenkin Kiovan Venäjän kehittymisessä huomattava joskin kiistelty rooli . Valtakuntaan kuului merkittäviä suomalais-ugrilaisia ja turkinsukuisia kansoja. Valtiota voidaan historiallisesti pitää Venäjän, Valko-Venäjän ja Ukrainan edeltäjänä, joskaan suoraa yhteyttä ei ole. Nykyinen historiantutkimus ei halua liioitella Kiovan Venäjän samankaltaisuutta myöhemmän venäläisyyden kanssa. Tästä syystä professori Jukka Korpela on suositellut valtakunnan suomalaiseksi nimeksi aiempien historiankirjoittajien antaman nimen Kiovan Venäjä sijaan muotoa Kiovan Rusj.


title: Kiovan Venäjä

text:
Venäjän historian lähteistä vanhin, vuoden 1100 tietämillä kirjoitettu "Nestorin kronikka" kertoo, että slaavilaisten ja suomalais-ugrilaisten heimojen jatkuvia taisteluja selvittämään kutsuttiin kolme varjagi- eli viikinkipäällikköä. Tarinan kirjaimellinen luotettavuus on kyseenalainen, mutta todistettavasti viikinkejä oli alkanut liikkua nykyisen Venäjän alueella 700-luvun lopulta lähtien.
Nestorin kronikan mukaan varjagi Rurik asettui Novgorodiin vuonna 862, ja Rurikin sukulainen Oleg Viisas otti vuonna 882 vallan Kiovassa. Kiovasta muodostui syntyvän valtakunnan keskus. Varjagit alistivat valtaansa useita itäslaavilaisia heimoja ja keräsivät veroina hunajaa, humalaa ja turkiksia. Vastineeksi varjagit tarjosivat suojelua.


title: Kiovan Venäjä

text: Vähitellen Dnepriä pitkin edennyt kehitys ajautui Mustallemerelle saakka, jonka eteläpuolella sijaitsi Bysantin pääkaupunki Konstantinopoli. Rusit tekivät 800–900-luvulla lukuisia ryöstöretkiä Konstantinopoliin ja alkoivat muodostua vakavasti otettavaksi uhaksi koko Bysantin valtakunnalle. Konstantinopoli teki vuonna 944 rusien kanssa liiton, jossa se antoi ruhtinaan valtuuttamille kauppiaille etuoikeuksia. Tärkeimpiä niistä olivat alennukset orjien kaupasta kannetusta tullimaksusta sekä oikeus viedä Bysantista silkkiä ja myydä valtiossa mitä tahansa. Rusien maine oli kuitenkin huono, joten heille asetettiin myös rajoituksia. Heidän piti muun muassa pysytellä talvisin pois keisarikunnan alueelta, ja kesäisinkin he saivat liikkua ainoastaan 50 miehen ryhminä bysanttilaisten saattueessa.


title: Kiovan Venäjä

text: Sopimukseen sisältyi myös pykälä lähetystyöstä. Jo vuonna 945 Kiovaan valmistui kirkko profeetta Eliaan kunniaksi. Venäjä alkoi vähitellen sulautua Bysantin kirkon valtapiiriin, kun kymmenisen vuotta myöhemmin hallitsija Olga kastettiin, ja hän otti käyttöönsä keisarinna Helenan nimen.


title: Kiovan Venäjä

text: Olgan poika Svjatoslav, ensimmäinen slaavilaista nimeä kantanut ruhtinas, sen sijaan vastusti kiivaasti kristinuskoa, ja halusi valtakunnassa kansalliseksi yhdistäväksi uskonnoksi kristinuskon sijaan elvyttää slaavien pakanauskonnon, ukkosenjumala Perunin kultin. Kiovaan ja Novgorodiin perustettiin kauppapaikoille temppelit Perunin kunniaksi. Svatjoslavista tuli Konstantinopolin arkkivihollinen siitä huolimatta, että kaupankäynti Bysantin kanssa oli voimakkaassa nousussa.


title: Kiovan Venäjä

text: Svjatoslav teki valloitusretkiä eri suuntiin. Hän tuhosi muun muassa bulgaarien ja kasaarien kuningaskunnat. Svjatoslav laajensi valtakunnan Volgalta Tonavalle. Hän suunnitteli siirtävänsä valtakunnan keskuksen Bulgariaan, mutta paluumatkalta sodassa Balkanilla keisari Johannes I Tzimiskesin johtamaa Bysanttia vastaan vuonna 971 petsenegit saartoivat ja surmasivat hänet.


title: Kiovan Venäjä

text: Svjatoslavin toimet eivät kuitenkaan kyenneet estämään venäläisten kristillistymistä, vaan ajan yleisen suuntauksen mukaisesti he useimpien Euroopan laitamien pakanoiden tavoin kääntyivät kristinuskoon ennen pitkää.


title: Kiovan Venäjä

text: Vuonna 980 Svjatoslavin pojan, Jaropolkin, lyhyen ja sekavan hallintokauden jälkeen valtakunnan johtoon raivasi tiensä prinssi Vladimir, joka kaiketi oli Svjatoslavin ja tämän orjan, Malušan, poika. Vladimir liitti Kiovan valtakunnan lopullisesti Bysantin ja ortodoksisen kirkon vaikutuspiiriin, jota kohti se oli asteittain mutta vääjäämättä koko ajan ajautunut. Vuosina 987–988 Bysantin keisari Basileios II oli vaikeuksissa, kun ylimyssuvut kapinoivat häntä vastaan. Vladimir kuitenkin auttoi Basileiosta ja otti vaimokseen tämän sisaren. 19. toukokuuta vuonna 989 Vladimir kastettiin Krimillä Hersonissa Pyhän Basileioksen kirkossa. Kerrotaan, että sen vuoksi olisi kaikki asukkaat kastettu Dneprin vedellä.


title: Kiovan Venäjä

text: Kiovaan rakennettiin lukuisia kirkkoja, muun muassa Neitsyt Marialle omistettu kirkko toria vastapäätä venäläiseen tapaan suurelle puistoaukiolle, jolle koko kaupungit asukkaat voitiin kutsua koolle. Kirkko hallitsi sekä poliittista että taloudellista kanssakäymistä. Vuonna 977 Kiovan piispa korotettiin metropoliitaksi, mutta hän johti Venäjän kirkkoa yhdessä Konstantinopolin nimittämän kreikkalaisen prelaatin kanssa.


title: Kiovan Venäjä

text: Vladimir kuoli vuonna 1015, ja 1019 valtaan nousi Svjatopolkin hetkellisen kauden jälkeen Jaroslav. Jaroslavin aikana valtakunta ja erityisesti sen pääkaupunki vaurastuivat. Kauppa ja käsityötaito kukoistivat. Myös ensimmäinen venäläinen lakikokoelma, "Russkaja pravda", julkaistiin. Jaroslavin kaudella venäläinen identiteetti alkoi kehittyä, ja valtakunta sekä kirkko etääntyivät Bysantista. Bysantilta on kuitenkin peräisin venäläisille ominainen valtakäsitys, jolle on olennaista kirkon ja valtion yhteenkuuluvuus.


title: Kiovan Venäjä

text: Seuraavien parin sadan vuoden aikana venäläisten valtakeskus siirtyi pohjoiseen Volga- ja Oka-jokien väliselle alueelle, kun etelässä elämää vaikeuttivat turkkilaisten kumaanien hyökkäykset. Venäjän etääntymisen seurauksena Bysantti heikkeni, ja samalla Balkanin slaavien itsenäistymispyrkimykset kävivät voimakkaammiksi.


title: H’erson

text: H’erson (; ) on noin 299 000 asukkaan (2013) kaupunki Ukrainan eteläosassa. Se on Hersonin alueen hallinnollinen keskus.


title: H’erson

text: H’erson on merkittävä Mustanmeren ja Dneprjoen satamakaupunki, jossa on myös laivanrakennusteollisuutta. H’ersonin perusti venäläinen sotamarsalkka Grigori Potjomkin vuonna 1778.


title: Kalevi Pollari

text: Kalevi Pollari (s. 15. tammikuuta 1958) on suomalainen pitkän linjan radiotoimittaja.


title: Kalevi Pollari

text: Pollarilla on oma paikkansa Radio Suomen Yöradiossa, jossa hän kunkin vuorokauden varhaisilla alkutunneilla kertoo jonkin tietyn kyseiseen päivään liittyvän tarinan, jonka jälkeen kuullaan enemmän tai vähemmän läheisesti asiaan liittyvä musiikkikappale otsikolla Nuotin vieressä. Pollari toimittaa tai on toimittanut lisäksi Radio Suomessa musiikkiohjelmia kuten Iskelmäradio, Kersantti Pippuri, Rockradio, Nyrokradio, Nuotin vieressä, Suomi soi sekä Kadonneen levyn metsästäjät.


title: Kalevi Pollari

text: Pollari tunnetaan myös intohimoisena englantilaisen jalkapalloilun ystävänä. Hän antoi monien vuosien ajan vakioveikkausvihjeitä lauantaiaamupäivisin Yle TV2-kanavalla lähetettävissä Peliuutisissa. Hänen suosikkijoukkueensa on Ipswich Town.


title: Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti

text: Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti käytiin Habarovskissa 25. joulukuuta – 31. joulukuuta 1949 Japanin Kwantungin armeijan upseereita vastaan, jotka olivat valmistaneet ja käyttäneet toisen maailmansodan aikana biologisia aseita.


title: Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti

text: Tuomiot jaettiin 1. tammikuuta 1950. Kaikki tuomitut palautettiin Japaniin 1956. Sinä vuonna Neuvostoliitto ja Japani solmivat perussopimuksen diplomaattisuhteiden avaamiseksi. Rauhansopimusta ei voitu tehdä Kuriilien saariin liittyvän avoimen kysymyksen vuoksi.


title: Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti

text: Tuomioiden arveltiin olevan lieviä siksi, että syytettyjen epäillään toimittaneen yksikkö 731:n tutkimustuloksia myös neuvostoliittolaisille. Yhdysvaltalaisten tiedetään saaneen tietoja japanilaisten kiinalaisilla tekemien ihmiskokeiden tuloksista.


title: Matti Närhi

text: Juha Matti Närhi (s. 17. elokuuta 1975 Viitasaari) on suomalainen arvokisoissa kilpaillut keihäänheittäjä. Närhen urheiluseura oli Viitasaaren Viesti.


title: Matti Närhi

text: Nuorena Närhi oli yksi maailman lupaavimmista keihäänheittäjistä. Hän saavutti hopeaa alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa 1993, alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1994 ja alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 1997. Vuonna 1998 Närhi pääsi mukaan ensimmäisiin aikuisten arvokisoihinsa EM-kilpailuihin Budapestiin, jossa hän selviytyi loppukilpailuun ja sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 82,59. Närhi oli yhdessä Aki Parviaisen kanssa syrjäyttänyt vanhat konkarit Kimmo Kinnusen ja Seppo Rädyn Suomen mieskeihäänheiton terävimmältä huipulta.


title: Matti Närhi

text: Närheltä odotettiin paljon vuodelle 1999, mutta epäonnekseen reiden lähentäjä kramppasi kuitenkin juuri ennen Sevillan MM-kilpailuja. Närhi kuitenkin heitti karsinnassa tuloksen 85,05 ja pääsi loppukilpailuun. Lopulta Aki Parviaisen kultamitalijuhliin päättyneen loppukilpailun kolmannessa heitossa Närheltä kuitenkin katkesi akillesjänne ja hän sijoittui 12:nneksi tuloksella 79,47.


title: Matti Närhi

text: Sinnikkäästi Närhi kuitenkin kuntoutti itsensä seuraavalle kesälle, vaikka ei vielä täysin huippukuntoon kerennytkään. Olympiapaikka jäi lunastamatta ja katse oli suunnattu jo seuraavaan kauteen. Myös vuosi 2001 oli vaivoja täynnä, ja kaiken huipennus oli olkapään hajoaminen Edmontonin MM-kilpailujen karsinnan avausheitossa. Närhi harkitsi uransa jatkoa, ja päätti yhdessä valmentajansa Kari Ihalaisen kanssa yrittää vielä kerran ja tavoitteeksi asetettiin Ateenan olympiakisoihin 2004 kaikki tai ei mitään -asenteella.


title: Matti Närhi

text: Vuosi 2002 menikin olkapäätä parannellessa, ja vielä 2003 heitot jäivät 77 metriin, mutta tärkeintä olikin pitää käsi ehjänä ja kokeilla sen kestävyyttä. Toipumisaikana Närhen nimi pudotettiin pois Suomen Olympiakomitean ja Urheiluliiton tukilistoilta pois. Hän myös valmistui diplomi-insinööriksi. Myös painoharjoittelua piti hieman soveltaa, koska kaksi kertaa leikattu selkä asetti sille omat rajoituksensa.


title: Matti Närhi

text: Talvikausi 2003–2004 meni harjoitellessa viisaasti, ja kevään ensimmäinen kisa Äänekosken sateessa sujui hyvin. Pihtiputaan Keihäskarnevaalit osoittivat Närhen olevan parhaiden vuosiensa vireessä. Keihäs lensi 86,61 metriä ja paikat kestivät ehjinä. Keihäskarnevaalien voitto varmisti olympiapaikan saman tien. Olympialaisissa Närhi selvitti tiensä keihäsfinaaliin ja sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,28.


title: Luettelo Suomen joukkueen lipunkantajista talviolympiakisojen avajaisissa

text: Tämä on luettelo Suomen talviolympialaisten joukkueen lipunkantajista kilpailujen avajaisissa.


title: J. A. Salminen

text: Johan Adolf Salminen (3. heinäkuuta 1859 Turku – 5. helmikuuta 1926 Paimio) oli suomalainen faktori ja varhaisessa työväenliikkeessä vaikuttanut poliitikko. Hän toimi Suomen Työväenpuolueen puheenjohtajana tammikuusta 1900 saman vuoden maaliskuuhun.


title: J. A. Salminen

text: Turkulainen Salminen meni 15-vuotiaana töihin kirjaltajaksi G. V. Wilénin kirjapainoon. Myöhemmin hän työskenteli pitkäämn "Åbo Underrättelser" -lehden taittajana. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1890 Turun vanhin ammattiosasto Turun Kirjanpainajain Yhdistys, jonka ensimmäiseksi kirjuriksi hänet valittiin. Salminen yritti perustaa kirjatyöntekijöiden ammattiosastoa Turkuun jo vuonna 1887 ja julkaisi silloin hetken ajan "Käsi Prässi" -nimistä lehteä, joka lakkautettiin pian kirjapainonomistajan painostuksesta. Salminen osallistui vuonna 1899 yhtenä Turun työväenyhdistyksen edustajista Turussa pidettyyn Suomen Työväenpuolueen perustavaan kokoukseen, johon hän tuli N. R. af Ursinin varamiehenä kun tämä oli valittu kokouksen puheenjohtajaksi. Salminen osallistui myös muihin varhaisiin puoluekokouksiin ja oli vuoden 1900 alussa kaksi kuukautta puolueen puheenjohtajana. Hän oli vielä lokakuusta 1904 syksyyn 1905 SDP:n varapuheenjohtajana.