title: Mallasvesi

text: Järven rantaviivan pituus on 159 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 55 kilometriä. Sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja muualla se on puoliksi peltojen ja taajamien rikkomaa. Mallasselän pohjoisrannoilla sijaitsevat Painon ja Hirvon kulmakunnat, etelässä Kasuri, Viranmaa, Etelä-Äimälä ja Äimälä. Pälkäneen puoleinen ranta on peltovoittoista. Siellä sijaitsevat Harhala, Kankahainen, Onkkaala, Mälkilä, Myttäälä ja Huhti. Valtatie 12 seuraa harjujaksoa, josta haarautuu etelän kautta Valkeakoskelle kulkeva seututie 307. Seututieltä kiertää Äimälän kautta Harhalasta Viranmaalle järvenrantoja seuraava kylätie. Järven länsirantoja seuraa Valkeakosken ja Kangasalan välinen seututie 310. Hausalon kautta ei ole tehty maantietä, mutta Pälkäneeltä lähtee järven pohjoisrantoja seuraava yhdystie 13983. Valkeakosken kuntaraja leikkaa etelästä Viranmaalta luoteeseen Heritynniemen edustalle, josta se kääntyy koilliseen kohti Hirvonselkää. Muu osa järveä kuuluu Pälkäneelle.


title: Mallasvesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Kostianvirran kohdalla on vesistön valuma-alue 237 neliökilometriä ja sen järvisyys on 22 prosenttia.


title: Mallasvesi

text: Järvi saa pääosan vedestänsä pohjoisesta Roineen kautta Längelmäveden reitiltä, koillisesta Kostianvirran kautta Pälkänevedeltä ja kaakosta Pinteleen ja Harhalan salmen kautta Hauhon reitiltä.


title: Mallasvesi

text: Järveen laskee myös joitakin järviä ja lampia suoraan. Niistä merkittävimpiä ovat Tykölänjärvi (144 ha), joka laskee lyhyttä ojaa myöten eteläiseen Suolahteen. Toinen suuri järvi on Painonjärvi (46 ha), joka on yhteydessä Mallasveden Tyrynselkään leveällä Painonjoella. Painojärven kautta laskevat myös Vähä Leppäjärvi (5 ha) ja Iso Leppäjärvi (4 ha) Myllyniitynojaa pitkin. Pieni Kaislammi (2 ha) laskee Äimälässä Liessaaren edustalle. Kirjaslampi (1 ha) on pieni Valkeakosken kaupungin sisällä ja siellä Apianlahteen laskeva lampi. Mallasvesi purkautuu Apianlahden ja Valkeakosken kanavan kautta Vanajaveteen, jonka vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä.


title: Bob Shaw

text: Bob Shaw (31. joulukuuta 1931 - 12. helmikuuta 1996) oli brittiläinen, Belfastissa syntynyt tieteiskirjailija. Häneltä on suomennettu kaksi kirjaa, "Orbitsville" ("Orbitsville", 1975) ja "Kukahan minä olen?" ("Who Goes Here?", 1977).


title: Juha Ahtola

text: Juha Ahtola (10. heinäkuuta 1952 Hämeenlinna – 16. elokuuta 2005 Helsinki) oli Nordeapankin Suomen osaston pääekonomisti ja Nordean taloudellisen tutkimuksen johtaja.


title: Juha Ahtola

text: Ahtola kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1977 sekä filosofian tohtoriksi Wisconsinin yliopistosta 1983. Tämän jälkeen hän toimi Helsingin yliopiston kansantaloustieteen professorina. Ahtola oli Etlan tutkijana ja Etlatieto Oy:n toimitusjohtajana 1983–1993. Meritaan (nyk. Nordea) hän siirtyi 1993.


title: Juha Ahtola

text: Vaikka Ahtola oli pääsääntöisesti poliittisesti neutraali talousmies, niin punamultahallituksen valtaantulo 2003 irrotti häneltä kommentin, että ko. hallitus vie Suomen taloudellisesti takaisin kivikauteen.


title: Juha Ahtola

text: Ahtola pelastui täpärästi syyskuun 11. päivän terrori-iskuilta vuonna 2001. Hän oli samaan aikaan taloustieteilijöiden kokouksessa New Yorkissa ja poistui WTC-tornien välisestä Marriott-hotellista. Myöhemmin hän näki kadun toiselta puolelta kuinka matkustajakone törmäsi toiseen WTC-torniin.


title: Juha Ahtola

text: Juha Ahtolan isä on Taisto Ahtola. Ahtola kuoli melanoomaan puolentoista vuoden sairastamisen jälkeen 53-vuotiaana.


title: Oulun kauppahalli

text: Oulun kauppahalli on Oulussa kauppatorin laidalla sijaitseva kauppahalli.


title: Oulun kauppahalli

text: Oulun kaupunginvaltuusto päätti kauppahallin rakentamisesta jo vuonna 1889 silloisten tiukentuvien elintarvikkeiden hygieniamääräysten vuoksi. Erityisesti lihakauppa haluttiin siirtää avoimelta torilta hallin suojaan. Kauppahalli valmistui vuonna 1901. Tyyliltään uusgotiikkaa edustavan rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Karl Lindahl ja Valter Thomé. Kahden pitkittäisen käytävän varsilla oli alun perin 62 puista myyntikojua.


title: Oulun kauppahalli

text: Edelleenkin tämä jo yli satavuotias kauppahalli palvelee Oulun Torinrannassa kaupan keskuksena Toripolliisi-patsaan vieressä. Kauppahallissa on muun muassa kahvila sekä elintarvikeliikkeitä, pääasiassa kala- ja lihakauppoja.


title: Keisarileikkaus

text: Keisarileikkaus eli sektio (), joskus virheellisesti "keisarinleikkaus", on obstetrisen kirurgian toimenpide, jossa sikiö syntyy leikkauksessa vatsanpeitteiden ja kohdun seinämän läpi tehtyjen viiltojen kautta. Keisarileikkaus suoritetaan yleensä silloin, kun alatiesynnytykseen liittyy suurentunut komplikaatioiden riski tai jo alkanutta synnytystä ei voida saattaa loppuun turvallisesti.Viittauksia keisarileikkauksiin esiintyy jo mm. kreikkalaisissa, hindulaisissa, egyptiläisissä ja roomalaisissa kansantarustoissa. Lukuisista teorioista huolimatta on edelleen epävarmaa, mistä toimenpide on saanut nimensä. Yleisesti arvellaan nimen johtuvan siitä, että roomalaisen Julius-perheen jäsen, mahdollisesti juuri kuuluisa Julius Caesar, olisi syntynyt keisarileikkauksella, kuten Plinius vanhempi (23–79 jaa.) on kirjoittanut. Tätä vastaan puhuu se, että Julius Caesarin äiti oli muiden lähteiden mukaan elossa poikansa syntymän jälkeen, mikä on epätodennäköistä aikakauden lääketieteellisen tason huomioon ottaen. On myös esitetty, että keisarileikkauksen nimitys johtuisi Caesarin aikana käyttöön otetusta laista, "lex caesarea"sta, jonka mukaan raskauden loppuaikana kuolleelle naiselle olisi tehtävä kohdunavaus lapsen pelastamiseksi. Muita mahdollisia tulkintoja ovat latinan kielen verbi "caedere", leikata, tai äidin kuoleman jälkeen keisarileikkauksella syntyneistä lapsista käytetty termi "caesones".


title: Keisarileikkaus

text: Ensimmäisen kirjallisesti kuvatun keisarileikkauksen, josta sekä synnyttäjä että lapsi selviytyivät hengissä, suoritti noin vuonna 1500 sveitsiläinen Jakob Nufer omalle vaimolleen. Nufer oli ammatiltaan siankuohitsija. Hän leikkasi vaimon vatsan auki, sillä tämä oli kärsinyt päiväkausia synnytystuskia, eivätkä lääkärit tienneet mitä tehdä. Lopuksi haava ommeltiin umpeen. Kertomuksen luotettavuus on kyseenalainen, koska tapahtuma kirjattiin muistiin vasta noin 82 vuotta myöhemmin. Menneiden aikojen lääketieteen kehittymättömyydestä kertoo vuonna 1480 annettu kätilöasetus, että keisarileikkaus on aina tehtävä vasemmalta puolen, koska naisen sydän on oikealla.


title: Keisarileikkaus

text: Historiallisesti luotettavana pidetään selostusta vuodelta 1610 keisarileikkauksesta, jonka suoritti saksalainen kirurgi Jeremias Trautmann Wittenbergissä, ja josta äiti ja lapsi jäivät eloon. Keisarileikkausten tulokset olivat huonoja 1800-luvun alkuun asti: vain 14 % naisista jäi henkiin leikkauksen jälkeen. Synnytyssairaaloissa ja yleissairaaloissa alkoi kuitenkin vähitellen kehittyä taitotieto ja kokemus, jonka ansiosta leikkaukset tulisivat turvallisemmiksi. Merkittäviä parannuksia olivat 1800-luvun puolivälissä keksityt nukutusmenetelmät, 1860-luvulla kehitetyt antiseptiset käytännöt sekä aseptiikan tulo leikkaussaleihin 1880-luvulla. Leikkaustekniikat parantuivat: vuonna 1876 milanolainen gynekologi Edoardo Porro kehitti ns. Porron operaation, jossa sektion yhteydessä poistettiin kohdun runko-osa, minkä avulla hengenvaarallinen verenvuoto saatiin loppumaan. Huomattava kehitysaskel oli kohdun haavapintojen ompelun aloittaminen vuonna 1882. 1900-luvun puolivälissä käyttöön otetut antibiootit vähensivät merkittävästi äitikuolleisuutta sekä keisarileikkauksissa että alatiesynnytyksissä.


title: Keisarileikkaus

text:
Keisarileikkausten osuus teollistuneissa maissa:Keisarileikkaukseen liittyy riskejä, niin kuin alatiesynnytykseenkin. Kaiken kaikkiaan noin 1,2 %:iin kaikista synnytyksistä liittyy vaikea komplikaatio. Keisarileikkauksessa vaikeiden komplikaatioiden osuus on 4,5 %.
Keisarileikkauksella synnyttäneille naisille tehdään usein ns. synnytystapa-arvio seuraavan raskauden loppuaikana. Jos syy aiempaan leikkaukseen on liittynyt nimenomaan edelliseen raskauteen, ei estettä alatiesynnytykselle yleensä ole. Alatiesynnytys onnistuu noin kolmessa neljäsosassa tapauksista, joissa edellinen synnytys on hoidettu keisarileikkauksella. Kahden edeltävän keisarileikkauksen jälkeen ei alatiesynnytystä useinkaan suositella, koska kohdun seinämään keisarileikkauksista jäänyt arpi on heikompaa kudosta ja sillä on riski revetä. Jos äidille on tehty hätäsektio pienillä raskausviikoilla (22 - 25) on riski paljon isompi, sillä leikattava kohtu on vielä paksu, jolloin lihaksiakin joudutaan katkaisemaan enemmän. Yleensä pienillä viikoilla päädytään pystyviiltoon sekä vatsan osalta että kohdun osalta. Tästä syystä myöhemmät raskaudet on synnytettävä sektiolla repeämisriskin takia. Repeämisriski on suurempi, kun kaikki supistajalihakset on viilletty poikki.


title: Keisarileikkaus

text: Keisarileikkaukset alkoivat yleistyä Suomessa noin 30 vuotta sitten. Vuonna 2005 suomalaisista 16,0 % syntyi keisarileikkauksella, kun osuus vuonna 1975 oli 7,9 %. Tosin kymmenen viimeisen vuoden aikana keisarileikkausten osuus on lisääntynyt vain 0,3 prosenttiyksikköä. Keisarileikkausten yleistymisen syiksi on arveltu mm. monisikiöisten synnytysten lisääntymistä, synnyttäjien ikääntymistä sekä tapahtuneiden perätilasynnytysten vähenemistä. Vuonna 2005 hätäsektioita oli 6,6 % kaikista keisarileikkauksista ja 1,0 % kaikista synnytyksistä. Suomessa suurin osa keisarileikkauksista tehdään spinaali- tai epiduraalipuudutuksessa, jolloin äiti on hereillä ja saa nähdä vauvansa heti leikkauksen jälkeen. Vaikka keisarileikkaus on nyky-Suomessa turvallinen, sille on riskien vuoksi oltava selkeä aihe.


title: Keisarileikkaus

text: Eläimille tehtävät keisarileikkaukset eivät ole harvinaisuuksia. Suureläimistä lehmille suoritettava keisarileikkaus voidaan tehdä navetassa synnytysaputoimenpiteenä. Indikaationa on erityisesti ensikoilla yleensä sikiön liiallinen koko johtuen esimerkiksi liian voimakkaasta tiineysajan ruokinnasta tai roturisteytyksestä kookkaamman rodun kanssa. Kehittyneet kivunpoistomenetelmät ja muun teknisen valmiuden lisääntyminen ovat johtaneet siihen, että keisarileikkaus alkaa kuulua lehmälle tehtäviin rutiinitoimenpiteisiin. Hevosten keisarileikkaus on huomattavasti vaikeampaa, koska käytännössä hevosta ei voi leikata tallioloissa. Tammalla synnytysavun tarve on vähäisempää kuin lehmällä. Pienemmille hyötyeläimille, kuten emakolle, uuhelle ja kutulle, keisarileikkaus on mahdollinen, mutta sitä ei taloudellisista syistä juurikaan käytetä. Pieneläinten keisarileikkaus kuuluu hyvin varusteltujen eläinlääkärivastaanottojen rutiinitoimenpiteisiin.


title: Keisarileikkaus

text: Koirilla keisarileikkaus kuuluu rutiinitoimenpiteinä joidenkin kääpiökokoisten ja suhteessa suuripäisten rotujen kasvatuksessa niissä sukulinjoissa, joissa rodun rakenne on jalostettu äärimmilleen.


title: Dragonlance

text: Dragonlance on suosittu, alun perin Dungeons & Dragons -roolipelin peluuistunnoista alkukipinänsä saanut fantasiamaailma, johon sijoittuvia roolipeliseikkailuja ja kirjoja yhdysvaltalainen TSR Inc. (nykyisin Wizards of the Coastin omistuksessa) on julkaissut satoja. Kirjat ja roolipelit sijoittuvat Krynnin fantasiamaailmaan.


title: Dragonlance

text:
Takhisis on Dragonlance-fantasiamaailman pahuuden jumalatar. Takhisis on neutraaliuden jumalan Gileanin ja hyvyyden jumalan Paladinen sisar. Takhisiksella on kaksi lasta, pahan magian jumala Nuitari ja meren jumalatar Zeboim, jotka hän on saanut koston jumala Sargonnasin kanssa.
Hänen muita nimityksiään ovat muun muassa "Musta kuningatar", "Lohikäärmekuningatar" tai vain "Kuningatar". Takhisis voi esiintyä viisipäisenä lohikäärmeenä, kauniina viettelijättärenä tai mustana ruhtinattarena, joka johtaa joukkonsa taistoon.


title: Dragonlance

text: Takhisis, kuten muutkin Krynnin vanhat jumalat, on Kaaoksen, jumalien isän, tytär. Takhisiksen kerrottiin olleen isänsä suosikki, kunnes hän loi veljiensä kanssa Krynnin, maailman, jonka järjestystä Kaaos vihasi.


title: Dragonlance

text:
Takhisis on moneen kertaan koittanut nousta Krynnin yksinvaltiaaksi. Ensimmäisen yrityksen jälkeen hänet kuitenkin teljettiin Syvyyteen, eikä hän ole sen jälkeen voinut astua Krynnin päälle omin voimin.
Takhisiksen armeijassa taistelevat muun muassa hänen pahat lohikäärmeensä (mustat, valkoiset, siniset, punaiset ja vihreät) sekä muut pahuuden olennot, kuten hiidet ja jätit.


title: Dragonlance

text: Takhisiksen vihityt käyttävät mustaa kaapua, ja tunnuksenaan viisipäistä lohikäärmettä.


title: Dragonlance

text: Paladine on Krynnissä hyvyyden jumala. Kuten edellä mainittiin, hänen sisaruksiaan ovat Takhisis ja Gileani. Paladinella on yksi poika, Kiri-Jolith.


title: Dragonlance

text: Paladine esiintyy maassa ollessaan velhona nimeltä Fibzan, joka käyttää tammista sauvaa, muodotonta (yleensä mustaa) hattua. Fibzan osaa mahtavia loitsuja, mutta jos hän olisi yksin esim. drakolaista vastaan, hän olisi kuollut jo aikaa sitten (koska ei yleensä muista loitsun sanoja).


title: Dragonlance

text: Paladinen tähtikuvio on platinalohikäärme, joka kiertää Gileanin tähtikuviota, joka erottaa platinalohikäärmeen Takhisiksen viisipäisestä lohikäärmeestä, joka niin ikään kiertää Gileanin vaakaa.


title: Dragonlance

text: Paladinen vihityt käyttävät valkoista korutonta kaapua, ja tunnuksenaan platinalohikäärmettä. Ennen Mullistusta he käyttivät valkoisia, kultakoristeisia kaapuja.


title: Dragonlance

text: Mina on jumala, joka syntyi maailman luomisessa. Paladine ja Michalka pitivät hänet salassa, kunnes Takhisis löysi hänet vedestä ja sai hänet tottelemaan itseään.


title: Dragonlance

text:
Lohikäärmepeitsi on Takhisiksen lohikäärmeitä vastaan käytetty peitsi. Peistä käytettiin ensimmäistä kertaa 3. lohikäärmesodassa, silloin sen löysi Huma kolmen koetuksen jälkeen. Toisen kerran peistä käytettiin Peitsen sodassa, jossa peitsen löysivät Peitsen Sodan sankarit Raistlin Majere, Laurana Kanan, Caramon Majere, Tika Waylan, Tanis Puolhaltia, Tasslehoff Takiaisjalka, Joentuuli, Kuunkulta, Sturm Kirkaskalpa sekä Lauranan veli Gilthanas.
He saivat Peitsen terän käsiinsä vuorilla jäätyneiltä lohkäärmeeltä ja sotilaalta, joka päästi irti peitsen terästä mystisesti jäätyneenä.
Lohikäärmepeitsi on hyvän jumalan Paladinen ase Takhisista vastaan ja sellaisia voi takoa ennustuksen mukaan hopeasta vain ihminen, jolla on hopeinen käsi, eli Theros Rautamantu.


title: Dragonlance

text:
Raistlin-kronikat (the Raistlin Chronicles)
Kronikat (Dragonlance Chronicles)
Kadonneet kronikat (The Lost Chronicles)
Legendat (Dragonlance Legends)
Viides aika
Sielujen sota (War of Souls)·
Musta oppilas
Minotaurisodat
Solamnian nousu
Dhamon-saaga
Kadonneet historiat (the Lost Histories)
Kaaoksen sota
Kangin rykmentti
Muut


title: Dragonlance

text: Kivistänäkijät


title: Tulenkantajat (yhtye)

text: Tulenkantajat oli 1990-luvun lopulla Rovaniemellä perustettu yhtye, jonka musiikki oli sekoitus hip hopia, funkia, soulia ja jazzia.


title: Tulenkantajat (yhtye)

text: Tulenkantajat syntyi kolmen rovaniemeläisyhtyeen, Nuorten Herrojen, Headsin ja Mugglesin yhdistyessä. Bändin ensimmäinen keikka oli Rovaniemellä syksyllä 1998. Seuraavana vuonna Nuoret Herrat nimellä julkaistu "Tulenkantaja"-ep johti lopulta levytyssopimukseen tamperelaisen Poko Rekordsin kanssa. Bändin nimeä kantanut debyyttialbumi julkaistiin huhtikuussa 2001 ja levyltä julkaistu single "Rollofunk" on yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Petri Kyttälä ohjasi kappaleen musiikkivideon, joka voitti vuonna 2001 Oulun Musiikkivideofestivaaleilla lupaavan nuoren ohjaajan palkinnon, eli "Teinipumpelin".


title: Tulenkantajat (yhtye)

text: Syksyllä 2004, kolmen julkaistun albumin ja noin 150 keikan jälkeen, Tulenkantajat ilmoitti vetäytyvänsä telakalle. Yhtyeen MC-kaksikko Hannibal ja Soppa jatkoivat musiikin tekemistä Hannibal & Soppa -duona, ja keväällä 2005 heiltä ilmestyi "Pahat Viinit" -albumi.


title: Tulenkantajat (yhtye)

text: Bändin muista jäsenistä rumpali Tomi Krutsin, kosketinsoittaja Janne Hast sekä kitaristi Marko Ylianttila ovat myöhemmin soittaneet Absoluuttinen Nollapiste -yhtyeessä. Trumpetisti Jarkko Niemelä on soittanut yhtyeissä JKL Jazz Brotherhood sekä Tune Toaster, jotka ovat lähtöisin Jyväskylästä. Hän on toiminut myös Jyväskylä Big Bandin puheenjohtajana. Yhtyeessä vaikuttanut DJ J-Laini (Jussi Luchi) on toiminut Kemmuru-yhtyeessä.


title: Amuri

text: Amuri on kahden kaupunginosan muodostama alue Tampereella. Se jakaantuu IV ja V kaupunginosiin.


title: Amuri

text: Amurin alue rakennettiin 1860-luvulla työväestön asuinalueeksi. Alueen nimi tulee aikakauden ajankohtaisista vertauksesta: suomalaisia siirtolaisia lähti tuolloin kaukaiselle Amurinmaalle Venäjälle. Uusi kaupunginosa sijaitsi myös ajan mittapuun mukaan kaukana keskustasta ja tehtaista.


title: Amuri

text: Se muodostui eheistä puutalokortteleista, jotka olivat pienempiä kuin muualla kaupungissa. Alueen alkuperäisenä itärajana oli Kortelahdenkatu, jonka länsipuolelta myytiin ensimmäiset 40 tonttia vuonna 1869. Talot olivat yksikerroksisia. Amurin työläisasunnot olivat tyypillisesti yhteiskeittiöasuntoja, joissa kahdella tai neljällä huoneella oli yhteinen keittiö. Yhdessä huoneessa asui aina yksi perhe.


title: Amuri

text: 1960-luvulla Amurin puutalot purettiin ja tilalle rakennettiin kerrostaloja. Yksi kortteli säästettiin ja siitä tehtiin työläismuseo. Sen asunnot sisustettiin ajanjakson 1880−1970 eri aikakausien työläisasuntojen näköisiksi.


title: Amuri

text: Finlayson Oy rakennutti työntekijöitään varten Hämeenpuiston, Puuvillatehtaankadun, Mustanlahdenkadun ja Satakunnankadun rajaamaan kortteliin vuosina 1951–1955 Amurinlinnan, johon kuuluvat rakennukset suunnitteli arkkitehti Erik Bryggman.


title: Amuri

text: Tunnettuja Amurin asukkaita ovat olleet kirjailija Väinö Linna, kirjailija Ilpo Kaukovalta, taidemaalari Gunnar Pohjola ja maaherra Risto Tainio. Kirjailija F. E. Sillanpää asui Amurissa 1900-luvun alussa, jolloin hän opiskeli Tampereen Reaalilyseossa.


title: Amuri

text: Amuri ulottuu itä–länsi-suunnassa Hämeenpuistosta Sepänkadulle ja pohjois–etelä-suunnassa Paasikiventieltä Pirkankadulle. Amurin pääkatu on Pirkankadusta erkaneva Satakunnankatu, joka jatkuu itäänpäin Tammerkosken yli. Satakunnankadun huomattavimmat poikkikadut ovat Kortelahdenkatu ja Mustanlahdenkatu; Kortelahdella on tarkoitettu Näsijärvestä pistävän Mustanlahden perukan toista haaraa. Molemmat nimet mainittiin jo Tampereen kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa vuodelta 1822. Rautatien vieressä kulkevan Näsijärvenkadun alkuperäinen nimi vuoteen 1936 saakka oli Pohjoinen rantakatu (samaan vuoteen saakka Eteläpuisto Kaakinmaan kaupunginosassa oli Eteläinen rantakatu). Amurissa sijaitsevat muun muassa pääkirjasto Metso, Tampereen taidemuseo, työläismuseokortteli ja Pyynikin uimahalli. VIII kaupunginosa (Särkänniemi) sijaitsee välittömästi Amurin pohjoispuolella Näsijärven rannassa. Muut naapurikaupunginosat ovat Tampereen I kaupunginosa (Finlayson, aiemmin Näsi) ja II kaupunginosa (Tammerkoski) idässä, VI kaupunginosa (Kaakinmaa) etelässä sekä VII kaupunginosa (Pyynikinrinne) lounaassa.


title: Amuri

text: Amurin pohjoisreunalla Paasikiventien vieressä kulkee Tampere–Pori-rata, josta erkanee 1960-luvulla rakennettu Parkanon rata (Tampere–Seinäjoki-rata). Radan varrella on ollut Amurin seisake, joka kuitenkin poistettiin käytöstä 1980-luvulla mutta otettiin uudelleen käyttöön 1990-luvulla ja poistettiin uudelleen käytöstä 2005.


title: Brian Aldiss

text: Brian Wilson Aldiss, OBE, (18. elokuuta 1925 East Dereham, Norfolk – 19. elokuuta 2017 Oxford, Oxfordshire) oli brittiläinen kirjailija, joka kirjoitti tieteiskirjallisuutta, valtavirran kaunokirjallisuutta ja tietokirjallisuutta.


title: Brian Aldiss

text: "Frankenstein Unbound" (1973) oli pohjana Roger Cormanin vuoden 1990 samannimiselle elokuvalle. Tarina "Superlelut elävät koko kesän" ("Supertoys Last All Summer Long") oli puolestaan pohjana Stanley Kubrickin aloittamalle ja Steven Spielbergin ohjaamalle elokuvalle "A.I. – Tekoäly".


title: Brian Aldiss

text: Aldissille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan kunniamerkki vuonna 2005. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Saarela

text: Saarela on Oulun kaupunginosa Oulujoen varrella, noin viisi kilometriä keskustan itäpuolella ja kaksi kilometriä Myllyojan suuralueen eteläpuolella. Siihen kuuluu osa-alueena myös Kumpulankangas. Kaupunginosassa asuu noin 1 300 asukasta.


title: Saarela

text: Kaupunginosan kadunnimet kuten Yrjö Saarelan tie, Painijantie ja Niskalenkki viittaavat painin olympiavoittajaan ja maailmanmestariin Yrjö Saarelaan.


title: Saarela

text: Yleisesti rauhallisena pidetty alue on omakoti- ja rivitalovaltaista asuinaluetta. Tulevaisuudessa kaupunginosa laajentunee etelään joen rantoja seuraillen.


title: Saarela

text: Saarelansaaressa sijaitsee taidegalleria Art Halvare. Galleriaan liittyy myös veistospuisto saaren alueella. Kaupunginosan alueella on myös Markkuun ryhmäpuutarha.


title: Saarela

text: Kaupunginosassa on päiväkoti ja seurakuntatalo.


title: Saarela

text: Oulun kaupunginvaltuusto päätti 17.5.2010 lakkauttaa Oulujoen Saarelan sivukoulun 1.8.2010 alkaen ja siirtää siellä annettavan perusopetuksen Oulujoen pääkoululle. Tätä ennen Saarelassa toimi peruskoulun 1. ja 2. luokka.


title: Malmö FF

text: Malmö Fotboll Förening on vuonna 1910 perustettu ruotsalainen jalkapalloseura. Se on yksi maansa suurimmista seuroista AIK:n, IFK Göteborgin ja Djurgårdenin ohella. Malmö FF on voittanut Ruotsin mestaruuden 20 kertaa ja Cupin 14 kertaa. Lisäksi se on ainoa ruotsalaisjoukkue, joka on pelannut Euroopan Cupin (nyk. Mestarien liiga) loppuottelussa. Tuo tapahtui kaudella 1978/79, jolloin Nottingham Forest oli kuitenkin vahvempi.


title: Malmö FF

text: Joukkueen suurin menestys on 1970-luvulta, jolloin se voitti viisi mestaruutta. Myös 1980-luvulla MFF oli vahva. Roy Hodgsonin valmentama joukkue voitti viisi kertaa Allsvenskanin peräkkäin. Mestaruus ratkaistiin kuitenkin tuohon aikaan playoffeissa, joista MFF saavutti vain kaksi mestaruutta.


title: Malmö FF

text: Malmö eteni Mestarien liigan kauden 2014–2015 lohkovaiheeseen ensimmäistä kertaa seurahistoriassaan ja ensimmäisenä ruotsalaisseurana neljääntoista vuoteen. Se voitti viimeisen karsintakierroksen toisessa osaottelussa FC Red Bull Salzburgin 3–0 ja meni jatkoon yhteismaalein 4–2.


title: Mihail Baryšnikov

text: Mihail Nikolajevitš Baryšnikov (, , s. 27. tammikuuta 1948 Riika) on venäläinen balettitanssija, joka on vuodesta 1974 työskennellyt Yhdysvalloissa.


title: Mihail Baryšnikov

text: Baryšnikov on käyttänyt jopa täydelliseksi kutsuttua tanssitekniikkaansa niin klassisen baletin kuin modernin tanssinkin lajeissa. Lisäksi hän on esiintynyt näyttelijänä niin television saippuasarjoissa kuin nykyisen kotikaupunkinsa New Yorkin suurissa draamateattereissakin Broadwaylla.


title: Mihail Baryšnikov

text: Baryšnikov syntyi venäläiseen perheeseen Riiassa, Latvian sosialistisessa neuvostotasavallassa. Hänen isänsä oli insinööri ja äitinsä ompelija.


title: Mihail Baryšnikov

text: Baryšnikov aloitti tanssin opiskelun Vaganovan balettikoulussa 15-vuotiaana. Lahjakkuutensa ansiosta hän pääsi Leningradin (nykyinen Pietari) Kirovin balettiin vuonna 1966. Kun Kirovin baletti oli Kanadan-kiertueella vuonna 1974, Baryšnikov anoi poliittista turvapaikkaa Torontosta ja matkusti Yhdysvaltoihin.


title: Mihail Baryšnikov

text: Vuosina 1974–1979 hän oli ensitanssija American Ballet Theatressa (ABT). Hän liittyi New York City Balletiin vuosiksi 1978–1979, kunnes palasi takaisin American Ballet Theatreen vuonna 1980 ja toimi seurueen taiteellisena johtajana vuoteen 1989 asti. Heinäkuun 3. päivänä vuonna 1986 hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen. Vuosina 1990–2002 Baryšnikov oli ohjaajana White Oak -tanssiprojektissa.


title: Mihail Baryšnikov

text: Baryšnikov sai Oscar-ehdokkuuden ensimmäisestä elokuvaroolistaan Herbert Rossin elokuvassa "Käännekohta" vuonna 1977. Baryšnikov näytteli pääosaa Taylor Hackfordin ohjaamassa elokuvassa "Taylor Hackfordin Valkeat yöt" (1985), ja hänellä oli myös näkyvä rooli venäläisenä emigranttitaiteilijana televisiosarjassa "Sinkkuelämää".


title: Mihail Baryšnikov

text: Baryšnikovilla on aikuisikäinen suomalainen kummityttö, ja hän on vieraillut Suomessa usein.


title: Myllyoja (Oulu)

text: Myllyoja on Oulun kaupunginosa ja suuralue Oulujoen pohjoisrannalla, noin viisi kilometriä keskustasta itään. Kaupunginosassa asuu noin 2 500 asukasta.


title: Myllyoja (Oulu)

text: Varsinainen Myllyojan kaupunginosa käsittää Vaalantien (yhdystie 8300), Parkkisenkankaantien, Oulujoen ja Myllyoja-nimisen ojan erottaman alueen. Alue on taajaan rakennettua, ja varsinaisia viheralueita löytyy vain luonnontilaisesta Myllyojanpuistosta.


title: Myllyoja (Oulu)

text: Kaupunginosa on sekoitus omakotitaloja ja 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja. Alueen pohjois- ja eteläosat ovat omakotitalovaltaista aluetta, kun taas aluekeskus on ympäröity kerrostaloin. Oulujoen rannoilla on vain omakotitalotontteja.


title: Myllyoja (Oulu)

text: Kaupunginosan peruspalvelut on keskitetty Myllyojan keskukseen.


title: Sarkasmi

text: Sarkasmi on purevaa ivaa tai purevan ivallinen ilmaus. Se on sanallista ironiaa, joka on tarkoituksellista, peittelemätöntä ja yleensä loukkaavaksi tarkoitettua. Sarkasmilla ilmaistaan kielteistä ja arvostelevaa asennetta tiettyjä henkilöitä tai tapahtumia kohtaan.


title: Sarkasmi

text: "Sanallisessa ironiassa" viestin tarkoitettu merkitys on erilainen tai päinvastainen kuin sanojen tavanomainen merkitys. "Sarkasmi" on purevaksi ja teräväksi tarkoitettua sanallista ironiaa, ja se koetaan siksi loukkaavaksi ja joskus raivostuttavaksi. Toisin kuin ironia, sarkasmi on aina harkittua ja sillä on selkeä kohde, joka on yleensä ihminen mutta joskus myös esimerkiksi esine tai uskomus. Vain ihmiset voivat olla sarkastisia, mutta tilannekin voi olla ironinen.


title: Sarkasmi

text: Sarkasmiksi voidaan kutsua sellaistakin purevaa, ivallista tai halveksuvaa kommenttia, joka ei ole ironinen.


title: Sarkasmi

text: Psykolingvistikko Roger J. Kreuz (1996) määrittelee viisi piirrettä, joista sarkasmin voi tunnistaa:


title: Sarkasmi

text: Sarkasmi on sitä ymmärrettävämpää, mitä paremmin kuulija tuntee sanojan. Ilman tietoa sanojan todellisista mielipiteistä sarkasmi voidaan erehdyksessä käsittää vilpittömänä mielipiteenä. Esimerkiksi kannabiksen vaaroja kauhistelevan lausahduksen tulkinta riippuu siitä, tietääkö kuulija sanojan olevan kannabiksen kannattaja vai vastustaja.


title: Sarkasmi

text: Joissain tutkimuksissa jo kolmevuotiaiden lasten on havaittu ymmärtäneen sarkasmia. Ranskankielisillä lapsilla tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että viisivuotiaat lapset ymmärsivät sarkasmin, kun siihen liittyi sarkastinen äänenkorkeuden vaihtelu. Yli seitsemänvuotiaat lapset ymmärsivät sarkasmin asiayhteydestä ilman äänenvaihteluakin.


title: Sarkasmi

text: Ihminen käyttää sarkasmin ymmärtämiseen kolmea aivojen osaa. Vasemman aivopuoliskon kieleen liittyvä aivokuoren osa tulkitsee lausahduksen kirjaimellisen merkityksen. Otsalohko ja oikea aivopuolisko päättelevät sen asiayhteyden. Lopuksi ventromediaalinen prefrontaalinen aivokuori yhdistää asiat ja tulkitsee lausahduksen sarkasmiksi. Autisteilla ja henkilöillä, jotka kärsivät aivovaurioista, on usein vaikeuksia ymmärtää sarkasmia.


title: Sarkasmi

text: Sana "sarkasmi" on peräisin kreikankielisestä sanasta "sarkasmos" ("σαρκασμός") (’iva, pilkka’) jonka verbimuoto on "sarkazein" ('puhua kitkerästi, ivata', sananmukaisesti ’repiä lihaa’ tai ’purra huulta raivoissaan’).


title: Ain’t Talkin’ ’Bout Love

text: ”Ain’t Talkin’ ’bout Love” on hard rock -yhtye Van Halenin kappale yhtyeen esikoisalbumilta "Van Halen" (1978). Samana vuonna kappale julkaistiin myös singlenä.


title: Ain’t Talkin’ ’Bout Love

text: Kitarariffin varassa etenevä kappale on yhtyeen ensimmäisiä hittejä ja tunnetuimpia kappaleita. Apollo Four Forty -niminen konemusiikkiyhtye käytti kappaleen riffiä hitissään ”Ain’t Talkin’ ’bout Dub” (1997).


title: San José

text: San José on yleinen nimi monelle paikalle:


title: Another One Bites the Dust

text: Another One Bites the Dust on Queen -yhtyeen vuonna 1980 julkaisema funk-vaikutteinen rock-kappale. Se löytyy albumilta "The Game" ja julkaistiin myös singlenä. Siitä muodostui Queenin suurin kaupallinen hitti. Se nousi listaykköseksi Yhdysvalloissa ja sitä on myyty yli neljä miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Singlen b-puolena on Mayn samanhenkinen kappale "Dragon Attack". Kappale julkaistiin myös vuonna 1981 ilmestyneellä kokoelmalevyllä "Greatest Hits I".


title: Another One Bites the Dust

text: Kappale on basisti John Deaconin säveltämä, mutta myös laulaja Freddie Mercury muokkasi sitä. Deacon sai lauluun vaikutteita Chicin kappaleesta "Good Times". Rumpali Roger Taylor vihasi kappaletta.


title: Another One Bites the Dust

text: Väitetään myös, että kappale sisältäisi takaperin kuunneltuna repliikin "It's fun to smoke marijuana".


title: Another One Bites the Dust

text: Laulun tekee muistettavaksi sen tarttuva ja mieleenjäävä bassoriffi. Laulua on käytetty usein urheilutapahtumien taustamusiikkina, ja se inspiroi "Weird Al" Yankovicin tekemään laulusta parodiaversion "Another One Rides the Bus".


title: Åbo IFK

text: Åbo Idrottsföreningen Kamraterna (ÅIFK) on vuonna 1908 perustettu turkulainen urheilun yleisseura. Ruotsinkielisen seuran tärkeimmät lajit ovat käsipallo, jalkapallo ja yleisurheilu. Seurassa on pelattu aikoinaan myös jääkiekkoa, jossa joukkue voitti Suomen kolmanneksi korkeimman sarjatason mestaruuden vuonna 1967. Samana vuonna seuran jääkiekkojoukkueen rungolle perustettiin uusi erikoisseura, Kiekko-67.


title: Åbo IFK

text: Jalkapallossa seura on 1900-luvun alkupuoliskolla saavuttanut hyvääkin menestystä. Se on voittanut kolme Suomen mestaruutta ja viisi SM-hopeaa. Vuonna 1910 seura voitti Suomen-mestaruuden, kun se kaatoi loppuottelussa Viipurin Reippaan maalein 4–2. Seuraavana vuonna ÅIFK ylsi SM-hopealle, kun Helsingin Jalkapalloklubi oli loppuottelussa vahvempi lukemin 7–1. Vuosina 1913–1917 seura sai neljä peräkkäistä SM-hopeaa, sillä vuonna 1914 ei järjestetty SM-kilpailuja. Kolme ensimmäistä SM-loppuottelutappiota tulivat Kiffeniä vastaan. Vuonna 1913 ÅIFK hävisi 3–5, vuonna 1915 0–1 ja 1916 maalein 2–3. Vuonna 1917 ÅIFK kohtasi jälleen HJK:n, mutta hävisi loppuottelun 2–4. Toisen Suomen-mestaruutensa seura voitti 1920. Se kohtasi loppuottelussa HPS:n ja voitti sen 2–1. ÅIFK oli mestari myös vuonna 1924, jolloin se voitti loppuottelussa HPS:n lukemin 4–3. Kaudella 2016 seuran edustusjoukkue pelaa Kolmosessa.


title: Åbo IFK

text: Turun Palloseura perustettiin vuonna 1922 ÅIFK:n vastavoimaksi. Kuitenkin vuodesta 2008 ja hetken aikaa myös 1990-luvulla ÅIFK on toiminut TPS:n reserviseurana.Käsipallo tuli seuran ohjelmaan 1940-luvulla, ja se on tällä hetkellä seuran tärkein laji, ainakin edustustasolla. ÅIFK:n miehet pelaavat SM-liigaa ja naiset 1-divisioonaa. ÅIFK:n miesten päävalmentajana toimii BK-46:sta tuttu Robin Karlsson.


title: Sulo Salmi

text: Sulo Artur Salmi (4. maaliskuuta 1914 Vaasa – 29. huhtikuuta 1984 Vaasa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Lontoon olympialaisissa 1948 hän voitti kultaa joukkuekilpailusta ja sijoittui kahdeksanneksi hypyissä.


title: Jump (Van Halenin kappale)

text: Jump on hard rock -yhtye Van Halenin hittikappale. Kappaleen single julkaistiin 31. joulukuuta 1983. Single pysyi peräti viisi viikkoa Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan ykkösenä. Se ilmestyi yhtyeen albumilla "1984". Jump on lisäksi mukana Van Halenin kokoelma- ja livealbumeilla "The Best of Volume I", "The Best of Both Worlds" ja "". Kappaleesta tehtiin myös Van Halenin ensimmäinen musiikkivideo.


title: Jump (Van Halenin kappale)

text:
Kappale rakentuu muistettavan syntetisaattoririffin ympärille. Laulu edustaa "pehmeämpää" Van Halenia, jossa kosketinsoittimet saivat suuremman huomion. Tyylimuutokset johtivat osittain ensimmäisen kokoonpanon hajoamiseen, mutta "Jump" on edelleen yhtyeen tunnetuin kappale.
Eddie Van Halenin kitarariffia (kappaleen lopussa), käytettiin myöhemmin myös kappaleessa "Top of the World" albumilta For Unlawful Carnal Knowledge.


title: Jump (Van Halenin kappale)

text: David Lee Rothin mukaan "Jumpin" musiikkivideon tekeminen maksoi yhteensä 650 dollaria.


title: Jump (Van Halenin kappale)

text: Laulua on esitetty mäkihyppykilpailujen yhteydessä nimensä takia.


title: Smells Like Teen Spirit

text: ”Smells Like Teen Spirit” on yhdysvaltalaisen rockyhtye Nirvanan kappale. Se on yhtyeen toisen studioalbumin "Nevermindin" (1991) avausraita ja pääsingle. Kappaleen ovat tehneet Kurt Cobain, Krist Novoselic ja Dave Grohl, ja sen on tuottanut Butch Vig. Sen nelisointuista pääriffiä käytetään sekä introssa ja kertosäkeessä luomaan vuorottaisen äänekkään ja hiljaisen dynamiikan. Kappaleen soundi on kaavailtu Pixiesin mukaan.


title: Smells Like Teen Spirit

text: ”Smells Like Teen Spiritin” odottamaton menestys nosti "Nevermindin" listojen kärkeen vuoden 1992 alussa. Tätä tapahtumaa merkitään usein hetkeksi jona vaihtoehtorock tuli valtavirtaan. ”Smells Like Teen Spirit” oli Nirvanan suurin hitti yltäen kuudennelle sijalle "Billboardin" Hot 100 -listalla ja sijoittuen korkealle kansainvälisillä musiikkilistoilla ympäri maailmaa.


title: Smells Like Teen Spirit

text: Kappaleen säveltäjiksi on merkitty koko yhtye: Kurt Cobain, Dave Grohl ja Krist Novoselic. Smells Like Teen Spirit on monella tapaa tyypillinen grunge-kappale, jossa vuorottelevat rauhallisemmat säkeistöt sekä lujalla säröllä ja äänenvoimakkuudella soitettu kertosäe. Kappaleen musiikillisia esikuvia on monta, mutta esiin nousee erityisesti Neil Youngin ”Mr. Chips”, jonka kanssa laululla on paljon yhtäläisyyksiä. Singlen B-puolella ovat kappaleet Aneurysm ja Even in His Youth. Yhtye esitti kappaleen ensimmäisen kerran livenä 17. huhtikuuta vuonna 1991 Seattlessa.


title: Smells Like Teen Spirit

text: Teen Spirit on yhdysvaltalainen deodoranttimerkki. Laulun nimi tulee "Kurt smells like Teen Spirit" -tekstistä, jonka Bikini Kill -yhtyeen Kathleen Hanna spray-maalasi seinälle. Cobain on myös sanonut, että hän keksi kappaleen sanat viisi minuuttia ennen studionauhoitusten alkamista. Kappaleen tunnuslause "here we are now, entertain us" oli Cobainin käyttämä fraasi hänen saapuessaan juhliin. Cobain kertoi myös jäljitelleensä laulua kirjoittaessaan Pixiesin tyyliä. Kappaleen liveversio julkaistiin vuonna 1996 Nirvanan From the Muddy Banks of the Wishkah -livekokoelma-albumilla. With The Lights Out box-setillä vuonna 2004 kappale julkaistiin demona sekä Butch Vig mixinä.


title: Smells Like Teen Spirit

text: Nirvana esitti "Smells Like Teen Spirit" -kappaleen ensimmäisen kerran livenä OK-hotellissa Seattlessa. Se julkaistiin vuonna 2004 yhtyeen "With the Lights Out" -boxilla ja vuonna 2005 yhtyeen "Classic Albums - Nirvana - Nevermind" -DVD:llä ja dokumentilla "Hype!"


title: Smells Like Teen Spirit

text: Kappaleen musiikkivideo on perinteinen video, jossa näkyy koko yhtye soittamassa. Yhtye voitti videolla vuoden 1992 MTV Video Music Awardseissa palkinnon kategoriassa ”paras tulokas” ja toisen kategoriassa ”paras alternative-yhtye”. Kappale on päässyt myös Guinnessin ennätysten kirjaan, koska se oli soitetuin kappale MTV Europe -musiikkikanavalla.


title: Smells Like Teen Spirit

text: Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Samuel Bayer, joka on myöhemmin tuottanut ja ohjannut muun muassa Green Dayn, Ramonesin, Metallican, My Chemical Romancen ja The Smashing Pumpkinsin videoita. Video kuvattiin Soundstage-nimisessä paikassa Culver-kaupungissa. Video sisältää Nirvanan soittamassa lukion liikuntasalissa cheerleaderit taustalla ja yleisön penkeillä istumassa. Videon lopussa yhtye ja yleisö tuhoavat paikat ja soittimet.


title: Smells Like Teen Spirit

text: Kappaleesta on olemassa lukuisia cover-versioita, joita ovat esittäneet mm. Tori Amos Crucify-EP-levyllään, suomalainen 2Z yhtye, jazz-yhtye The Bad Plus, punk/heavy-yhtye Melvins ja Xorcist. Japanilainen Beatboxer Dokaka on myös tehnyt Smells Like Teen Spiritistä oman versionsa. Vuonna 2005 Paul Anka teki kappaleesta oman versionsa. Saksalainen Atari Teenage Riot -yhtye on ottanut kappaleesta vaikutteita yhtyeen ”Atari Teenage Riot” -kappaleeseen heidän vuoden 1997 albumilla "Burn, Berlin, Burn!". Kappale oli myös vuonna 2001 Moulin Rouge! -elokuvassa.


title: Smells Like Teen Spirit

text: Cover-version teki myös yhtye Blanks 77 toisena kappaleena albumilla "Smells Like Bleach: A Punk Tribute to Nirvana". Beki Bondage julkaisi kappaleen seitsemäntenä raitana tribuuttialbumillaan " Smells Like Nirvana" vuonna 2000. Both julkaisi myös toisen tribuuttialbumin "The Cocktail Tribute to Nirvana" ja kappale oli siinä myös seitsemäntenä raitana. Samana vuonna Josh Roseman julkaisi coverin 12. kappaleena albumillaan "Cherry". Aqua Velvets -yhtye julkaisi kappaleen 24. kappaleena albumillaan "Radio Waves". Vuonna 2002 "Amanita"-yhtye julkaisi coverin tribuuttialbumillaan "Nearvana "San Francisco"". Vuonna 2005 Tallywood Strings -yhtye julkaisi kappaleen ensimmäisenä raitana albumillaan "String Quartet Tribute to Nirvana's Nevermind".


title: Smells Like Teen Spirit

text: Vuonna 1992 yhdysvaltalainen huumorimuusikko "Weird Al" Yankovic teki parodiaversion Smells Like Teen Spiritistä. Sen nimi oli "Smells Like Nirvana", ja se ilmestyi vuonna 1992 hänen albumillaan Off the Deep End, jonka kansikuva on myös otettu Nirvanan Nevermind-albumin kannesta. Smells Like Nirvanan musiikkivideo on myös hyvin samanlainen kuin oikean "Spiritin" video. Vuonna 1995 Queercore-musiikkia soittava yhtye Pansy Division teki kappaleen nimeltä "Smells Like Queer Spirit" ja se julkaistiin yhtyeen albumilla Pile Up.


title: Smells Like Teen Spirit

text:
Single sisältää seuraavat kappaleet
Kappaleesta "Even in His Youth" on julkaistu kaksi erilaista versiota. Normaali versio julkaistiin B-puolena "Smells Like Teen Spirit" -singlellä vuonna 1991. Sama versio julkaistiin vuonna 1992 Nirvanan "Hormoaning EP:ssä". Demoversio julkaistiin vuonna 2004 Nirvanan "With the Lights Out" -boxissa. Kappaleen on sanoittanut yhtyeen keulahahmo Kurt Cobain.


title: Aale Tynni

text: Aale Maria Tynni-Haavio (o.s. Tynni, vuosina 1940–1960 Tynni-Pirinen; 3. lokakuuta 1913 Ylä-Sakoska, Inkerinmaa, Venäjä – 21. lokakuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen runoilija, kirjallisuus- ja teatterikriitikko, suomentaja sekä olympiavoittaja Lontoon olympialaisista 1948.


title: Aale Tynni

text: Aale Tynnin äiti oli Lilja Maria Piipponen ja isä Kolppanan seminaarin johtaja Kaapre Tynni. Hänen vanhempi sisarensa oli kääntäjä Martta Tynni. Tynnin perhe asui Inkerissä vuoteen 1919, jolloin he muuttivat Suomeen.


title: Aale Tynni

text: Suomessa Tynni aloitti koulunsa Helsingin Suomalaisen Tyttölyseon valmistavalla luokalla. Koulu mahdollisti hänelle harrastustoiminnan, ja opettajista erityisesti äidinkielen lehtori Hilja Vilkemaa vaikutti Tynnin kirjoitusharrastuksen ja maailmankatsomuksen kehitykseen. Vilkemaa johti myös opintokerhoa, jossa tutustuttiin erityisesti yhteiskuntaoppiin ja naisasia-aatteeseen. Tynni valmistui ylioppilaaksi lyseosta vuonna 1932.


title: Aale Tynni

text: Tynni opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Opintoja täydentääkseen hän aloitti myös lausuntaharrastuksen. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1936 laudaturtyöllä "Sapfon mitta suomalaisessa runoudessa". Tynni alkoi opettaa suomen kieltä Liikeapulaiskoulussa ja Teknillisessä koulussa, mutta jatkoi nuoruusvuosina alkanutta kirjoittamista.


title: Aale Tynni

text: Tynni oli jo lapsena kirjoittanut runoja, ja varsinkin kouluaikana hän myös luki paljon runoutta. Vaikka hän perehtyi myös ulkomaiseen runouteen, varsinaisia esikuvia nuoruusvuosina olivat kotimaiset lyyrikot. Varhainen malli oli ikätoveri Saima Harmaja, joka kävi samaa koulua. Harmajaan liittyy myös Tynnin muisto ensimmäisestä kirjallisesta saavutuksesta. Koulun yläluokilla molemmat tytöt osallistuivat Toverikuntaliiton kirjoituskilpailuun. Tynnin vapaamittainen runo "Paholainen on kuollut" sai toisen palkinnon, ja voiton vei Saima Harmajan "Huhtikuu".


title: Aale Tynni

text: Tynni itse arvioi merkittävimmäksi varhaistuotantoonsa vaikuttaneeksi runoilijaksi Harmajan ohella Uuno Kailaan. Kailaan esimerkin mukaan runouden piti parhaimmillaan olla itsetilitystä, syvyyksiin porautumista sekä eettistä painiskelua. Ajan käsityksen mukaan runoilijan oli purettava kompleksejaan ja ilmennettävä rikkinäisen sydämensä tuntoja.


title: Aale Tynni

text: Tynnin esikoiskokoelma "Kynttilänsydän" ilmestyi 1938. Tynni oli tarjonnut sitä WSOY:lle entisen lausunnanopettajansa kannustamana. Teoksen rinnakkaisteos "Vesilintu" ilmestyi 1940. Sota oli jo alkanut, ja Tynni työskenteli Vapaan huollon Uudenmaanläänin varastossa, josta jaettiin vaatteita pommitusten uhreille. Samana vuonna hän avioitui filosofian maisteri, historiantutkija Kauko Pirisen (1915–1999) kanssa. Lasten syntymät 1942, 1944, 1946 heijastuivat Tynnin runouteen, ja niinpä hänen seuraavia julkaistuja kokoelmiaan, "Lähde ja matkamies" (1943), "Lehtimaja" (1946) ja "Soiva metsä" (1947) leimasivat naisen osa ja äitiyden tunnot. Tynni voitti Lontoon olympiakisoissa 1948 taidelajien lyriikkasarjassa kultaa runollaan "Hellaan laakeri".


title: Aale Tynni

text:
Tynni oli kasvanut demokraattiseen aatemaailmaan, eikä lähtenyt mukaan Akateemisen Karjala-Seuran toimintaan. Vasta vuoden 1990 teoksessa "Inkeri, Inkerini" hän nosti korostetummin esille taustaansa.
Ensimmäisen avioliiton päätyttyä eroon vuonna 1960 Tynni avioitui samana vuonna runoilija, akateemikko Martti Haavion kanssa. Avioliitto päättyi Haavion kuolemaan 1973. Tynni on eri yhteyksissä korostanut Haavion vaikutusta kirjailijantyöhönsä; Haavio toimi Tynnille kannustajana, innoittajana ja kriitikkona. Puolison kuolema leimaakin vuoden 1973 jälkeen ilmestyneitä Tynnin runokokoelmia.


title: Aale Tynni

text: Vaikka Tynni piti itseään ennen muuta runoilijana, hän oli muutakin. Vuodesta 1938 lähtien hän julkaisi lyriikan ohella suomennoksia, lastenkirjoja, lukukirjoja ja esseitä. Lisäksi kaksi hänen näytelmäänsä on esitetty. Etenkin 1950- ja 1960-luvuilla hänen suomennoksensa toivat tarjolle uudempaa runoutta.


title: Aale Tynni

text: Tynnin mittaviin suomennoksiin kuuluu muun muassa kattava kokoelma maailmanlyriikkaa "Tuhat laulujen vuotta" (1957), valikoima modernia ranskalaista lyriikkaa "Tulisen järjen aika" (1962) sekä pohjoismaista muinaiskirjallisuutta: "Eddan sankarirunot" (1980) ja "Eddan jumalrunot" (1982). Tynni toimitti valikoiman "Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa" (1976) sekä suomensi William Shakespearen "Sonetit" (1965). Lisäksi hän julkaisi erillisinä kokoelmina William Wordsworthin ja William Butler Yeatsin lyriikan suomennoksia.


title: Aale Tynni

text: Ennen avioitumistaan Tynni ja Haavio tekivät yhteistyötä muun muassa lasten lukukirjojen uudistuksen parissa. Työn tuloksena syntyivät lukukirjasarjat "Kultainen aapinen" (1956) sekä "Kultainen lukukirja" (yhdessä A. Hinkkasen kanssa 1957). Aikaisempaan valistushenkeen verrattuna ne sisälsivät raikasta satuaineistoa ja ottivat uudella tavalla huomioon lapsen havaintomaailman. Myös Tynnin omat lastenkirjat "Kissa liukkaalla jäällä" (1954), "Satuaapinen" (1955) ja "Heikin salaisuudet" (1956) sisältävät mukaansatempaavaa huumoria.


title: Aale Tynni

text: Tynni tunsi nuoresta lähtien kiinnostusta teatteria kohtaan, ja sen on sanottu näkyvän hänen runoutensa rakenteellisessa näytelmänomaisuudessa ja sisäisessä dramaattisuudessa. Suomen Kansallisteatteri esitti 1965 Tynnin näytelmän "Muuttohaukat". "Rautamarskin aika" esitettiin 1991.


title: Aale Tynni

text: Tynni oli myös perustamassa Suomi–Irlanti-seuraa vuonna 1954.


title: Aale Tynni

text: Runoilija Matti Pirinen (1942–1971) oli Aale Tynnin poika.


title: Hugo Standertskjöld

text: Hugo Robert Standertskjöld (24. syyskuuta 1844 Janakkala – 9. toukokuuta 1931 Helsinki) oli eversti, asetehtailija, teollisuusmies, suurlahjoittaja ja Aulangon rakennuttaja.


title: Hugo Standertskjöld

text: Hugo Standertskjöld syntyi suomalaisperäisen aatelisperheen vesana Janakkalassa sijaitsevaan Vanantaan kartanoon. Vain 20-vuotiaana hänestä tuli tykistöupseeri, ja melko nopeasti (1866) hänet komennettiin Tulan kivääritehtaaseen Venäjälle, jossa hän vastasi tehtaan teknisestä valmistuksesta. Tämä asetehtailu oli tavallaan jo suvussa, sillä hänen setänsä Carl August Standertskjöld toimi sekä Iževskin että Tulan asetehtaiden päällikkönä ja vuokraajana.


title: Hugo Standertskjöld

text: Ludvig Nobelin suosituksesta hän siirtyi 1872 Iževskin kivääritehtaaseen, jota hän johti venäläis-turkkilaisen sodan aikana, jolloin kiväärien kysyntä Venäjällä oli huipussaan. Vuonna 1880 johtajana toiminut Standertskjöld vuokrasi tehtaan itselleen Venäjän valtiolta. Tehtaan tuotannon parannuksiin sijoitettiin huomattavasti. Hän jopa myi Suomen vakinaiselle armeijalle sen tarvitsemat kiväärit edulliseen hintaan. Sen lisäksi, että hankki suuren henkilökohtaisen omaisuuden sai hän tällä kiväärikaupalla myös luotua hyvät suhteet päätöksentekijöihin. Iževskin kivääreillä sodittiin vielä kansalaissodassa sekä talvi- ja jatkosodissakin.


title: Hugo Standertskjöld

text: Vuonna 1884 Standertskjöld lopetti toimintansa asetehtailijana ja erosi armeijasta. Kuitenkin hän jatkoi vielä Venäjällä aseiden parissa, sillä osan kertyneestä varallisuudestaan hän oli sijoittanut Tulan ammustehtaaseen. Koska tehdas oli huonosti hoidettu, piti Standertskjöldin ottaa tehdas omavastuiseen hoitoonsa ja siten jäädä Venäjälle vielä pitkäksi aikaa. Tehtaan uudistamiseen ja tuotannon tehostamiseen tarvittavien sijoitusten rahoittamisessa hänellä oli apunaan sekä Suomen Pankin, että Nobel-yhtymän myöntämät edulliset lainat. Kohtuullisella voitontavoittelullaan ja jyrkästi nousevista suhdanteista hyötymistä yrittämättä, hän onnistui pääsemään ase- ja ammushankinnoista päättävien suosioon, joka oli Venäjän keisarikunnassa edellytys hyvällä ja tuottavalle taloudelliselle toiminnalle.


title: Hugo Standertskjöld

text: Vähitellen eversti Standertskjöld kuitenkin lopetti taloudellisen toimintansa Venäjällä ja siirsi suuren omaisuutensa Suomeen. Kaupunkiasunnokseen hän rakennutti yksityispalatsin Pohjois-Esplanadi 3:een, talossa sijaitsee nykyisin korkein oikeus. Vuonna 1883 hän oli ostanut Hämeenlinnasta Karlbergin kartanon, josta hän rakensi itselleen kesäasunnon ja josta on lähtöisin nykyinen Aulanko. Standertskjöld vietti viimeisen kerran kesänsä Aulangolla vuonna 1926 ja myi Karlbergin kaikkine sivutiloineen Hämeenlinnan kaupungille vielä samana vuonna.


title: Hugo Standertskjöld

text: Suomeen palattuaan Standertskjöld osti Kaukaan tehtaat läheltä Lappeenrantaa ja muutti sen selluloosaa tuottavaksi suuryritykseksi, joka on osa nykyistä UPM-konsernia. Lisäksi hän sijoitti ostamalla valtavat metsäalueet tehtaan puunsaannin varmistamiseksi. Näille metsämailleen hän yritti saada myös pienviljelijäväestöä, joille hän tarjosi edullisia asettumisehtoja.


title: Hugo Standertskjöld

text: Poikamiehenä elellyt eversti oli myös avokätinen lahjoittaja. Usein hänen lahjoituksensa suuntautuivat lähelle hänen ammattiaan. Eräs lahjoitusten saaja oli Suomen kadettikoulu Haminassa. Koulun lakkauttamisen jälkeen lahjoitusvarat jaettiin nuorille, joiden oli ollut pakko vaihtaa elämänuraansa koulun lakkauttamisen tähden.


title: Hugo Standertskjöld

text: Toinen suuri lahjoitus meni sisällissodan valkoiselle armeijalle, sen kaatuneiden omaisille ja jälkeläisille. Myös sotaan osallistuneet saksalaiset ja ruotsalaiset sotilaat saivat häneltä merkittävät avustussummat. Muita kohteita olivat mm. Suomen Lääkäriseura ja Svenska litteratursällskapet i Finland.


title: Juhani Palmu

text: Helge Juhani Palmu (s. 8. heinäkuuta 1944 Turku) on suomalainen taidemaalari. Hänen töidensä aiheina ovat useimmiten suomalaiset maaseudun talouskeskukset (esimerkiksi ladot) ja maisemat tai šamanistiset symbolit yhdistettyinä luolamaalausten tyylisiin ihmishahmoihin.


title: Juhani Palmu

text: Palmun isä oli taidekauppias, jolla oli 1970-luvun lopulla kahvila-taidegalleria Turussa. Isä oli myös Jehovan todistaja. Palmu työskenteli mainospiirtäjänä 1960-luvulla ennen maalariksi ryhtymistään. Hän on opiskellut Onni Ojan yksityisoppilaana sekä Kölnissä vuosina 1991–1993.


title: Juhani Palmu

text: Palmu tunnetaan myös taloudellisesta kyvystään ja ajoittain runsaista tuloistaan. Taidemyyntitaustasta huolimatta 80 prosenttia Palmun myyntituloista sanotaan tulevan oheistuotteista, Palmu Design Collectionin vaaseista, tekstiileistä ja painotuotteista.


title: Juhani Palmu

text: Vuonna 2007 "City-lehden" kulttuurikyselyssä 60 prosenttia vastaajista mainitsi Palmun maan yliarvostetuimmaksi taiteilijaksi.


title: Juhani Palmu

text: Palmu osti vuonna 1998 Kapteeninkadulla sijainneen helsinkiläisen Strindbergin taidesalongin irtaimistoineen ja arkistoineen. Siellä hän esitteli omien töidensä ohella muun muassa Eero Nelimarkan kirjeitä. Palmu sulki toistaiseksi Strindbergin gallerian kuten myös Aleksanterinkadun toimipisteensä kesäkuussa 2007.


title: Juhani Palmu

text: Palmu on ollut naimisissa kuusi kertaa, muun muassa Katriina Wuoriston ja Tiina Jylhän kanssa. Nykyinen vaimo on Leila Palmu (o.s. Pikk). Palmu haki huhtikuussa 2009 avioeroa. Hän kuitenkin perui hakemuksen myöhemmin kesäkuussa. Palmu loukkaantui vakavasti tulipalossa kotonaan kesäkuussa 2017. Hänelle on tehty useita leikkauksia ja ihonsiirtoja alaraajoihin ja hän on menettänyt yhdeksän varvasta jaloistaan.


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinetpedagogiikka on pedagogiikan suuntaus, jossa olennaista on lapseen luottaminen ja yhteisön merkitys. Freinetpedagogiikan luoja ja kehittäjä on Célestin Freinet (1896–1966), ranskalainen pedagogi ja eräs 1900-luvun ns. progressiivisen pedagogiikan kehittäjistä.


title: Freinetpedagogiikka

text: Celestin Freinet syntyi 15.10.1896 Provencessa, Etelä-Ranskassa. Hän oli ranskalainen pedagogi, joka kuului vuosisadan alun edistyksellisiin pedagogeihin. Hän aloitti opiskelunsa 17-vuotiaana opettajaseminaarissa, jonka hän kuitenkin joutui jättämään kesken lähteäkseen ensimmäiseen maailmansotaan. Hän haavoittui keuhkoihinsa pahasti ja joutui olemaan neljä vuotta keuhkoparantoloissa. Tuona aikana hän tutustui useiden merkittävien kasvatustieteilijöiden teoksiin ja opiskeli samalla filosofiaa. Ammatissaan korkealla tähdännyt Freinet loi nopeasti kansainvälisiä yhteyksiä 20-luvun kasvatusajattelijoihin kuten Maria Montessoriin, Ovide Decroly'n, Adolphe Feriereen, Anton Makarenkoon ja moniin muihin, jotka ovat osaltaan vaikuttaneet Freinetpedagogiigan kehitykseen. (Freinet 1987, 5–6; Ojala 1993, 123.) Freinet'n ajattelua ja toimintaa viitoittavat myös laaja käytännön kasvatustyö, johon kiinteästi liittyy yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden vaatimus.( Freinet 1987, 6.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet aloitti opettajan työt keuhkovammastaan huolimatta 24-vuotiaana Bar-sur-Loup'n alppikylässä Etelä-Ranskassa vuonna 1920. Pölyisissä luokkahuoneissa oleminen ja puhuminen oli Freinet'lle vaikeaa ja näin ollen opetus tapahtui paljolti koulun ulkopuolella ja oli hyvin oppilaskeskeistä. (Patrikiainen 1993, 22; Starck 1996, 16.) Ollessaan opettajana Bar-sur-Loup'ssa, Freinet avioitui Elise Virginie Lagier-Brunon kanssa. He saivat Madeleine -tyttären vuonna 1929. Elise Virginie Lagier-Bruno kirjoitti klassisen teoksen Freinet'stä ja Freinetliikkeen historiasta. (Isaksson 1996, 15–16.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet't muuttivat Saint-Pauliin 20-luvun lopulla lähinnä parempien postiyhteyksien takia. Ne mahdollistivat Freinet'n ajatusten leviämisen laajemmalle. Nizza hallinnollisine instansseineen oli lähempänä sekä suotuisampi meri-ilmasto teki keuhkovammasta kärsivän Freinet'n olon mukavammaksi. Saint-Paul oli taantumuksellinen porvarillinen kaupunki, jossa ei oltu kiinnostuneita Freinet'n koulusta. Hänen oppilainaan olivat lähinnä käsityöläisten, maatyöläisten, italialaisten maahanmuuttajien ja kausityöläisten lapsia. Seudun oma varakas väestö lähetti lapsensa yksityisiin kouluihin toisille paikkakunnille. Toimiessaan opettajana köyhässä maalaiskoulussa Freinet vakuuttui siitä, etteivät vähäiset resurssit saa olla esteenä köyhimmän kansanosan kouluttamisessa. (Isaksson 1996, 22–23.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Poliittisen ilmapiirin kiristyttyä Freinet't joutuivat lähtemään Saint-Paulista. He muuttivat Etelä-Ranskalaiseen maalaistaloon Venceen, johon he perustivat uuden koulun, josta tuli Freinet'n ajatusten mallikoulu. Vuonna 1936 heinäkuussa kenraali Franco aloitti kapinan Espanjan laillisesti valittua vasemmistohallitusta vastaan seurauksena sisällissota. Seuraavana vuonna tulivat ensimmäiset pakolaislapset Vencen kouluun. Maaliskuussa 1940 Santarmit tunkeutuivat koulun ruokasaliin, Freinet vangittiin ja lähetettiin keskitysleirille. Freinet oli tunnettu vapaustaistelija ja kommunisti, jonka vuoksi häntä epäiltiin vakoojaksi ja terroristijohtajaksi. Vahvan tahdon ja pedagogisen työnsä ansiosta Freinet selvisi keskitysleirin olosuhteista. Leirillä hän opetti kanssavankejaan lukemaan ja kirjoittamaan, julkaisi leirilehteä Camp 41 sekä aloitti keskeisten teostensa kirjoittamisen: L'Education du Travail ja Essai de psychologie sensible. (Isaksson 1996, 43, Starck 1996, 159.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Sodan loputtua 1945 Freinet't palasivat Venceen. He jälleenrakensivat Freinetliikkeen ja avasivat Vencen koulun 1946. Kouluun palasi sen entisiä opettajia ja Freinet keskittyi yhä enemmän pedagogiikkansa kehittämiseen. Vuonna 1966 hän kuoli ja hänet haudattiin Garsiin. Freinet'n kuoleman jälkeen hänen vaimonsa ja tyttärensä jatkoivat koulun ylläpitämistä ja lehden julkaisua. Freinet'n tytär jatkoi koulun pitämistä aina vuoteen 1990, jonka jälkeen se siirtyi Ranskan valtion omistukseen. (Isaksson 1996, 89, Starck 1996, 131, 160.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet'n kasvatusfilosofiassa yhdistyvät lapsikeskeisyys eli luottamus lapseen ja yhteisön merkitys. (Ojala 1993, 123, Patrikainen 1993,23.) Keskeisenä lähtökohtana ovat lapsen tarpeet, joissa korostuvat terveys, elinvoima, luovuus ja aktiivisuus. Freinet'n mukaan lapsen persoonallisuus kehittyy parhaiten järkevässä demokraattisessa yhteisössä, jossa lapsi toimii ja joka kehittää lapsen itsetuntoa ja voimaa. (Ojala 1993, 123.) Kasvattaminen nähdään lapsen avartamisena ja yksilöllisenä kehittämisenä. Lapsen elämän kasvattavia tekijöitä ovat ne esteet, jotka hän kohtaa matkallaan. Nämä yhdistyvät siten vähitellen elämisen tekniikaksi. Demokraattinen yhteisö tarjoaa lapselle mahdollisuuden kehittää taitojaan jatkuvassa vuorovaikutuksessa muiden kanssa. Freinet suhtautuu hyvyyden ja rakkauden opettamiseen skeptisesti, sillä hänen mielestään näitä asioita ei voi opettaa, vaan niiden olemassaolon tulisi välittyä koulun tai kodin ilmapiirin kautta eli ne ovat kulttuurin tuotetta. Freinet toteaa, että rakkauden siemen kylvetään lapseen omassa perheessä. Freinet loi uuden pedagogisen arvoasteikon, jonka hän toi esille 30:ssä laatimassaan teesissä. (Starck 1996, 20–21,24.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet-pedagogiikka pohjautuu luottamukseen, että lapsi oppii parhaiten kokemalla, tekemällä ja kirjoittamalla. (Patrikainen 1993,23.) Lapsista pyritään kasvattamaan mieluummin nokkelia ja taitavia kuin kirjaviisaita. (Ojala 1993, 123.) Freinet korostaa älykkyyttä, joka ei hänen mielestään ole kuitenkaan staattinen ominaisuus. Älykkyyden kehittyminen on olennaisesti riippuvainen lapsen mahdollisuuksista hankkia kokemuksia ja tehdä niistä johtopäätöksiä. Perusajatuksena on se, että lapselle on luontaista työ, ei leikki. (Starck 1996, 18.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet'n työkasvatuksen perusteena toimii elämänenergia, joka sysää lapsen liikkeelle. Juuri työteossa tämä elämänvoima toteutuu. Työnteon kautta ihminen saavuttaa elämänhallinnan ja oppii myös järjestämään ympäröivää maailmaansa. Elämänenergia johtaa ihmisen valloittamaan maailmaa kokeillen ja tutkien. Persoonallisuuden kehitys tapahtuu jatkuvassa vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa. Pieni lapsi haluaa osallistua esimerkiksi kodin askareisiin yhdessä vanhempien kanssa matkien työntekoa.(Starck 1996, 18.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Pedagogiikassa ajatellaan oppimisen tapahtuvan mielekkäiden työtehtävien kautta. Freinet'n mukaan työ on ihmiselle toimintaa, joka täyttää tarpeemme luoda, tuottaa, kasvaa sekä kehittyä, selviytyäksemme meitä ympäröivässä maailmassa. Työnteon kautta syntyy arvoja, ratkaistaan ongelmia ja tutkitaan ympäristöä. Tutkittavat asiat nousevat esille jokapäiväisen elämän ongelmista sekä lasten kiinnostuksen pohjalta, jolloin oppimisen uskotaan olevan tehokkaampaa, kun asiat ovat lapselle itselleen merkityksellisiä. Freinetpedagogiikka korostaa tiedon merkityksellisyyttä. Merkityksellistä tietoa on kaikki mikä rakentaa lapsen itsetuntoa ja jäsentää hänen maailmaansa. Lapsi on itse aktiivinen omassa oppimisessaan ja hakee oppimisen aiheita. Omien onnistuneiden ratkaisujensa lisäksi lapsi jäljittelee myös toisten ratkaisuja. Freinet'n mukaan tällainen jäljittely ei johda oppimiseen, jos siihen ei liity lapsen omaa kokemusta tekemisestä. (Starck 1996, 21.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Tanskalainen psykologian ja Freinet-pedagogiikan tutkija Erik Håkonsson on kiteyttänyt Freinet'n pedagogiset perusajatukset neljään kohtaan:


title: Freinetpedagogiikka

text: 1. Lapsi ei väsy tekemään työtä, joka on kosketuksissa hänen omaan elämäänsä ja joka on hänestä mielekästä. Opetuksen aiheet haetaan lapsen omista kiinnostuksen kohdista ja opiskelu tähtää tuotokseen, jolla on merkitystä sekä lapselle että muille ihmisille.


title: Freinetpedagogiikka

text: 2. Opiskelu etenee kokeilevan hapuilun kautta. Lapsen on itse opettajan avulla, kehitettävä omaa tietämystään ja osaamistaan. Etenemisreitti ei ole valmiina vain opettajan mielessä, vaan muotoutuu oppilaan etsintöjen ja kokemusten kautta.


title: Freinetpedagogiikka

text: 3. Vapaa itseilmaisu. Freinet ohjaa vapaiden tekstien kautta oppilaitaan ilmaisemaan itseään kirjallisesti. Kirjallisille tuotoksille haetaan aina yleisö. Vapaa itseilmaisu toteutuu muillakin alueilla: kuvaamataiteissa, draamassa ja musiikissa.


title: Freinetpedagogiikka

text: 4. Yhteisöllisyys. Oppilaat osallistuvat yhteisvastuullisesti koulutyön suunnitteluun, tekevät yhteistyötä ja ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Freinet'n mukaan demokraattinen yhteiskunta voi syntyä vain demokraattisten yhteisöjen pohjalta.


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet näkee kasvattajan työskentelyn paremminkin organisaattorina ja opetustapahtuman ohjaajana kuin tiedon jakajana. Lapsen itsenäisen työskentelyn aikana kasvattajan tehtävä on olla passiivinen, mutta aktiivinen tarkkailija. Aktiivinen ja vastuullinen lapsi tarvitsee kasvattajaa töiden suunnitteluun, ohjaamiseen, vähän opettamiseen, mutta ennen muuta palautteen antamiseen. Palautteen antaminen on näistä töistä vaativinta ja aikaa vievintä, koska palaute on ensisijaisesti sanallista ja siinä pitää ottaa huomioon koko työprosessi eikä vain lopputulosta. Samalla kasvattaja tulee huolehtia siitä, että palaute innostaa jatkamaan erityisesti itselle vaikeiden, uusien asioiden parissa työskentelyä.


title: Freinetpedagogiikka

text: Lapsen aktiivisuutta, valintamahdollisuuksia, itsemääräämisoikeutta ja vastuuta omasta oppimisestaan korostetaan. Freinet-pedagogiikan menetelmälliset ratkaisut on kehitetty elämänkatsomukselliselta pohjalta eivätkä ne siten perustu tieteellisiin menetelmiin. Kasvattajan tehtävänä on tarjota lapsille sovelias ympäristö, työvälineet ja opetusmenetelmät, jotka auttavat kehittymään yksiöllisesti. Näin ollen Freinet-pedagogiset kasvattajat eivät pidä tärkeänä ulkoa lukua eivätkä valmiiden tietojen omaksumista. Freinet-pedagogiikassa hyväksytään se, että kasvattajilla voi olla puutteelliset teoreettiset tiedot mikäli he kuitenkin keksivät ja parantavat työvälineitä sekä harkitsevat ja kehittävät työskentelymenetelmiä. Kasvattajan tietämättömyys saattaa joskus olla hyvä lähtökohta tiedonhankinnalle. (Patrikainen 1993, 27, Koskela, Laaksonen 1995:12.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet uskoi ihmisen oppivan ja kehittyvän kohtaamalla yhteisössä esiin tulevia esteitä ja ongelmia. Ideaalitilanteena näiden ongelmien ja esteiden kohtaamisessa olisi se, että ihminen itse kokeilemalla voisi selvitä näistä esteistä ja tuntea olonsa turvalliseksi tietoisena yhteisön tuesta. Omana itsenään hyväksytyksi tuleminen omissa yhteisöissään on hyvinvoinnin kannalta keskeinen asia. Mikäli ystävät ja hyväksyvät yhteisöt puuttuvat, ihminen voi pahoin, vaikka elämä muuten olisikin turvallista. (Hautamäki 1996, 40.) Tapa, jolla ihminen kykenee itseään ja ympäristöään hallitsemaan, vaikuttaa hänen hyvinvoinnin, tyytyväisyyden ja turvallisuuden tunteeseensa. (Heikkinen, Kettunen 1996, 13.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Yhteisöllisyys Freinet-pedagogiikassa perustuu siihen, että yhteisössä päätetään yhdessä asioista. Yhteisössä kaikki ovat tasa-arvoisia ja jokaisen mielipide on tärkeä. Freinet'lla tasa-arvoisuus näyttäytyi siten, että hän piti kouluissaan lastenkokouksia, joissa jokaisella oli tasapuolinen vaikutusmahdollisuus. (Patrikainen 1993, 23.) Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut, että kaikki ideat toteutettiin, vaan liikkeelle lähdettiin ihmisten omista tarpeista, joiden tuli olla yhteisön vaatimusten ja normiston mukaisia. (Freinet 1987, 30.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Kasvatus ei Freinetpedagogiikan mukaan ole ainoastaan opettajan ja oppilaan vuorovaikutustilanne, vaan se on osa yhteisöllistä prosessia. Vain osallistumalla toimivan yhteisön elämään lapsi voi oppia tasa-arvoiseksi ja yhteisvastuulliseksi kansalaiseksi. Tällaisessa yhteisössä kasvatustapahtumassa ovat mukana kaikki siihen yhteisöön tavalla tai toisella kuuluvat, niin talonmiehet kuin lapsen vanhemmatkin.


title: Freinetpedagogiikka

text: Näin Freinet korostaa kaikessa oppimisessa yksilöiden välistä tasa-arvoa ja yhteiskunnan kehittämistä sopusointuisemmaksi. Kuitenkin tässäkin Freinet haluaa välttää kaiken puritanismin ja puhdasoppisuuden. Hänen mukaansa koulun tulee avautua kohden sen omaa ympäristöä. Opetustilat, opetussuunnitelmat ja lukujärjestykset sekä työvälineet ja opetusmenetelmät on sopeutettava kunkin ajan omiin vaatimuksiin. Koulun opettajia on rohkaistava luomaan omaa pedagogiikkaansa. Tämän seurauksena Freinetpedagogit ovat yleensä aktiivisia oman työnsä kehittäjiä ja heidän ammatillista kehitystä tuetaan ja arvostetaan koko yhteisön toimesta.


title: Freinetpedagogiikka

text: Opetuksen yleiset tavoitteet toteutuvat pääsääntöisesti opetussuunnitelmassa, mutta on olemassa aina myös ns. piilo-opetussuunnitelma ja sen toiminta on syytä muistaa. Näiden lisäksi jokaiselle lapselle laaditaan oma henkilökohtainen opetussuunnitelma, jota tarkistetaan lapsen kehityksen edistymisen mukaan.


title: Freinetpedagogiikka

text: Henkilökohtaisissa opetussuunnitelmissa korostetaan, että on olemassa useita ja hyvinkin erilaisia ratkaisumalleja, jotka voivat olla vaihtoehtoina toisillensa tai jopa toimia oppilaan omien ratkaisujen mukaisesti jopa päällekkäin ja eritoten lomittain. Tavoitteellisuus edellyttää myös, että kaiken toiminnan tulee olla aktiivista ja organisoitua, sillä tavoitteeton puuhastelu ja näprääminen ei johda mihinkään.


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet-pedagogiikassa painotetaan monipuolista ja rikasta ympäristöä. Sosiaalisen ympäristön lisäksi myös luonnonympäristöä korostetaan. Oppimisympäristöön varataan erilaisia tiloja ja välineitä, jotka mahdollistavat, että lapsi saa kokea ja tutkia luonnollisen tekemisen kautta. (Ojala 1993, 124.) Oppimisympäristön ei nähdä rajoittuvan vain sisätiloihin, vaan ympäristössä tulisi olla mahdollisuus hoitaa puutarhaa, kompostia ja rakentaa leikkitelineitä jne. Myös lähiympäristö otetaan aktiiviseen käyttöön. (Starck 1996, 36–38.)


title: Freinetpedagogiikka

text: Kaikissa nykyisissä opetussuunnitelmissa on esillä ympäristö ja siihen suhtautuminen. Freinet toi ympäristövastuun ajatuksen pedagogiikkaansa jo lähes sata vuotta sitten. Hänen mielestään vastuu ympäristöstä on tärkeää. Tämä ilmenee kierrätyksenä sekä tavaroiden huolellisena käyttönä. Erityisesti hän korosti luonnon merkitystä lapsen kehityksen ja oppimisen varmistajana.


title: Freinetpedagogiikka

text: Jos oppijat ovat oppimistavoiltaan erilaisia, niin he ovat erilaisia myös älykkyyden suhteen. Freinet'n mukaan ei ole vain yhtä älykkyyttä, vaan sitä on hyvin monenlaista ja eri tavoin ilmenevää. Koska lapsi ei myöskään väsy tekemään mielekkäitä asioita, vaan helposti pitkästyy luentojen kuuntelemisesta, niin luovan työn osuus on Freinetpadagogiikassa hyvin keskeinen. Tämä tuo esille myös kädentaitoihin liittyvän älykkyyden. Tällä kädentaitojen alueelle tulee antaa sama arvo kuin esim. äidinkielelle tai matematiikalle annetaan. Samalla pitää tukea lapsen itseilmaisua ja mahdollisuuksia elämyksellisyyteen.


title: Freinetpedagogiikka

text: Näin työ nousee Pestalozzin ja meidän kansakoulumme isän Uno Cygnaeuksen ajatusten tavoin hyvin keskeiseen asemaan myös Freinetpedagogiikassa. Työnteon kautta lapsi oppii arvoja ja kehittää niitä myös itse. Samoin työnteon avulla hän oppii ratkaisemaan ongelmia, sillä yleensä työn suorittaminen perustuu ongelmaan ja sen ratkaisuun. Koulutyö tuleekin Freinet'n mukaan järjestää siten, että mielekäs ja monipuolinen työnteko on arkipäivää. Eräänä hyvin suosittuna menetelmänä on ollut oman lehti- ja kirjapainon käyttö ja siten jatkuvasti tuotetun henkisen prosessin tulosten painaminen kaikkien luettavaksi ja koettavaksi. Nykyisin luontevana julkaisukanavana toimii Internet.


title: Freinetpedagogiikka

text: Freinet ei halunnut olla kaikkitietävä ja täydellinen osaaja, siksi hän haastaa jatkuvasti kasvattajia eli opettajia, kanssakasvattajia, vanhempia jne. ottamaan kantaa kaikkiin pedagogisiin perusväittämiinsä, joissa hän on kiteyttänyt kasvatuksellisen ajattelunsa. Nämä perusväittämät siis käsittelevät ihmisen olemusta, lapsen reaktioita ja opetusmetodeja. Vain tällä tavalla vapaa ja tasa-arvoinen yksilö voi kehittyä ympäristössä jossa nämä arvot ovat jatkuvasti esillä ja missä ne ovat oleellinen osa jokapäiväistä toimintaa ja elämää.


title: Valentinianus I

text: Flavius Valentinianus I (321 – 17. marraskuuta 375) oli Rooman keisari 364–375.


title: Valentinianus I

text: Valentinianus oli upseeri armeijassa Julianuksen ja Jovianuksen aikana. Jovianuksen kuoltua armeija valitsi hänet keisariksi. Pian hän nimitti myös veljensä Valensin kanssahallitsijakseen. Veljekset jakoivat valtakunnan kahteen osaan: Valensista tuli Itä-Rooman keisari, Valentinianuksesta Länsi-Rooman keisari.


title: Valentinianus I

text: Valentinianuksen aikana Rooma soti barbaarikansoja kuten burgundeja, sakseja ja alemanneja vastaan, joista aiemmin ei ollut edes kuultu. Aluksi Valentinianus toimi Milanosta käsin, mutta muutti vuonna 365 Pariisiin, josta käsin hän soti alemanneja vastaan. Alemannit lyötiin Reinin taakse ja heidän kanssaan solmittiin rauha.


title: Valentinianus I

text: Samoihin aikoihin saksit hyökkäsivät Gallian rannikkoa vastaan. Pohjois Britannian piktit ja skotit olivat liittossa saksien kanssa. Valentinianus lähetti "comes" Flavius Theodosiuksen Britanniaan kukistamaan hyökkääjiä. Kukistettuaan heidät Theodosius lähetettiin Afrikaan jossa eräs Firmus oli aloittanut kapinan.


title: Valentinianus I

text: Vuonna 374 kvadit, eräs germaaniheimo, hyökkäsi Pannoniaan. Vuonna 375 keisari lähti Illyriaan suuren armeijan kanssa heitä vastaan. Ottaessaan vastaan kvadien lähetystöä Valentinianus sai aivoverenvuodon johon hän kuoli 17. marraskuuta 375.


title: Montessoripedagogiikka

text: Montessoripedagogiikka on lapsikeskeinen kasvatusmenetelmä, jonka perusti italialainen pedagogi Maria Montessori. Yksi sen keskeisimmistä kasvatustavoitteista on lapsen itsenäistymiskehityksen tukeminen, johon kuuluu lapsen omatoimisuuteen perustuva ohjaus ja aikuisen tasavertainen asenne lapseen. Lapsen kehitystä tuetaan hänen erityiset kehitys- ja herkkyyskautensa huomioiden. Kasvatus tapahtuu valmistellussa oppimisympäristössä, jossa lapsilla on omiin kiinnostuksen kohteisiinsa perustuva vapaus kokeilla itse.


title: Montessoripedagogiikka

text: Montessoripedagogiikan pääperiaatteen voi kiteyttää: "Auta minua tekemään itse". Oppimistilanteessa montessoriohjaajan tehtävä ei ole johtaa toimintaa vaan tarjota apua kun lapsi itse sitä tarvitsee. Lapsella on vapaus valita työtehtävänsä itse, ja hänelle luodaan työrauha tehtävän loppuun viemiseksi.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lähtökohtana on mahdollisuuksien luominen lapselle mahdollisimman vapaaseen ja luonnonmukaiseen kehitykseen sekä yksilöityyn opetukseen. Lasta kannustetaan juuri omien edellytystensä mukaisesti kunakin kehityskautena.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lapsi on aktiivisuuden keskus. Montessoripedagogiikka perustuu ajatukseen, jossa lapsi etsii sisäistä itseään ja tulee tietoiseksi itsestään yksilönä omaehtoisesti motivoidun toiminnan kautta. Lapsi nähdään tiedonjanoisena oppijana, joka aktiivisesti tutkii ympäristöään ja ammentaa sieltä tietoa niin tietoisesti kuin tiedostamattakin. Tätä omatoimisuutta pyritään montessoripedagogiikassa kunnioittamaan ja pitämään yllä valmistellulla ympäristöllä ja välineistön esittelyllä.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lapsen kehitys käy läpi tiettyjä jaksoja tai kehitysasteita. Lapsen kehitystä säätelevät kunkin tapa tai tarpeet. Yksilön kehitysrajassa tapahtuu "uudelleen syntyminen", metamorfoosi eli muodonmuutos. Yksilön kehitys vaihtelee. Lasta ohjattaessa ovat tärkeitä aistitoiminnot sekä käytännön toimet. Ihmistä tulee ohjata kärsivällisesti kaikkien kausien läpi, häntä tulee auttaa kehittymään sisäisesti, mikä auttaa häntä ymmärtämään elämää.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lapsen kehityksen intensiivisen havainnoinnin ja huomioidenteon viitekehyksiksi Montessori jakaa kehityksen neljään noin kuusi vuotta kestävään kehityskauteen: 0–6, 6–12, 12–18 ja 18–24-vuotiaat. Kullakin kehityskaudella on omat ominaispiirteensä lapsen kehityksessä ja niiden avulla voidaan yksilön kehitys asettaa jonkinlaisiin kehyksiin. Kaiken lähtökohtana on kuitenkin lapsen oma luontainen tiedonhalu ja aloitteellisuus, oikein oivallettuna. Lapset ovat vielä innostuneita oppimisesta kun saavat itse valita etenemisnopeutensa ja oppimisen tehtävät oman kiinnostuksensa mukaan.


title: Montessoripedagogiikka

text: Montessori havaitsi lapsen kehityksessä useita eri kehitysvaiheeseen liittyviä ns. herkkyyskausia, jolloin tietyn toiminnon oppiminen sujuu erityisen helposti, miltei leikiten. Tähän perustuen Montessoripedagogiikka korostaa lasten erilaisuutta ja yksilöllisyyttä. Jokaisen lapsen kehittyminen tapahtuu hänen omassa tahdissaan ja sen myötä hänen itseluottamuksensa ja itsenäisyytensä lisääntyvät.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lapsen sosiaalinen kehitys eli se miten lapsi löytää ja omaksuu aktiivisen roolin suhteessa ympäristöönsä, oli Montessorille suuren kiinnostuksen kohde. Tämän päämäärän saavuttamiseksi lapsi käyttää oppimiaan tietoja ja taitoja vain välineinä, ne eivät enää ole itseisarvo.


title: Montessoripedagogiikka

text: Kehityskaudet, joihin kaikkiin sisältyy lukuisia herkkyyskausia, voidaan Montessorin omin perustein määritellä lyhyesti vaikkapa seuraavasti:


title: Montessoripedagogiikka

text: Tämän varhaisimman kehityskauden erityisiä herkkyyskausia ovat kielen omaksuminen, itsenäiset liikkeet ja liikkeiden koordinaatio, näkemys järjestyksestä, aistien hienosäätö ja hyvien tapojen oppiminen. Tällä kaudella luodaan lähes koko yksilön persoonallisuus.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lapsen mieli on havainnoiva ja näin se imee jatkuvasti vaikutteita ympäristöstä. Varhaisimmalla kehityskaudellaan lapsi oppii aistiensa välityksellä ja näin hän saa välittömästi tietoja elämästään ja ympäröivästä maailmasta. Lapsi oppii myös erottamaan todellisen ja epätodellisen.


title: Montessoripedagogiikka

text: Toisella kaudella lapsi rakentaa omaa persoonallisuuttaan aloittaen käsin tekemällä ja vähitellen siirtyen abstraktiin ajatteluun konkreettisten välineiden kautta. Näin hän kehittää ensimmäisen kauden tuotoksia. Tällä kaudella lapsi on kiinnostunut yhä enemmän käsitteellisistä asioista ja hänen suhteensa omaan ympäristöönsä muuttuu järkiperäiseksi.


title: Montessoripedagogiikka

text: Toisella kaudella lapselle on ominaista ulospäin suuntautuminen, moraalisuus, kulttuurin perusteiden omaksuminen, mielikuvitus, erilaisten asioiden ja tapahtumien syiden etsintä, älylliset ponnistukset ja kehittynyt sosiaalisuus. Lapsi oppii älynsä ja mielikuvituksensa avulla ja tämä kausi on myös kasvavan voiman ja tyyneyden aikaa.


title: Montessoripedagogiikka

text: Kaudelle on tyypillistä voimakas fyysinen kasvu, joka on osa murrosiän suurta prosessia. Tämän kauden aikana luodaan myös sosiaalinen persoonallisuus, ja tämä on tulevan aikuisen syntymän alkuvaihe.


title: Montessoripedagogiikka

text: Tämän kauden tärkeimmät kaksi psykologista tarvetta ovat identiteetin ja oman sosiaalisen aseman löytäminen. Oppimisprosesseja hallitsee luova kulttuurikäsitys sekä itsenäinen ja psyykkinen kehityksen kenttä ja/tai luova kulttuuri. Ulkopuolisen kasvatuksen tulisi olla valmistamista aikuiselämää varten ja siksi opetuksen tulisi tapahtua yleisellä tasolla.


title: Montessoripedagogiikka

text: Tämä kehityskausi on hyvin poikkeava, se käsittelee jo aikuiseksi oletettua ja siten kypsäksi kehittynyttä yksilöä. Tämän vuoksi yhteiskunnallinen suhtautuminen tähän kehityskauteen on kokenut selvän muutoksen. Montessorin aikana kansalainen, lähinnä siis mies, saavutti yhteiskunnallisen täysi-ikäisyyden vasta 24 vuoden iässä; nykyisin tämä ikäraja on 18 vuotta ja sama molemmille sukupuolille. Montessorin näkemyksiä tästä kehitysvaiheesta onkin tarkasteltava tästä näkökulmasta ja aikakaudelle tyypilliset aatteet huomioon ottaen.


title: Montessoripedagogiikka

text: Tässä vaiheessa saavutetaan kypsyys ja kausi on vakaata ja rauhallista. Tänä aikana aikuisuuteen valmistautuminen kiteytetään ja saatetaan päätökseen. Nyt ihmisellä on kyky ymmärtää oma osansa maailmankaikkeudessa ja suhteuttaa toimintonsa näihin tietoihin.


title: Montessoripedagogiikka

text: Montessorin ”lasten talo” on ensimmäisessä kehityskaudessaan olevia 3–6-vuotiaita lapsia varten suunniteltu paikka, oikea talo jossa on huoneryhmä ja puutarha. Lasten käytössä heidän älyllisiä toimintojaan varten on keskushuone eli valmisteltu ympäristö. Siihen voidaan liittää pienempiä huoneita kuten kylpyhuone, ruokasali, voimistelusali ja makuuhuone. Puutarhassa voi olla fyysisiä ponnisteluja vaativia leikkivälineitä kuten kiipeilyteline ja lasten hoitama puutarhapalsta.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lasten talon tavoite on tehdä lapsi aktiiviseksi ja aikuinen passiiviseksi. Valmistellun ympäristön avulla lasta ohjataan itsenäiseksi, aikuisista riippumattomaksi, joten lapsen toimintaa helpotetaan tekemällä kaikki esineet lapsen kokoisiksi. Itsenäistyvä lapsi tulee näin tietoiseksi omista kyvyistään ja kasvaa samanaikaisesti psyykkisesti ja fyysisesti.


title: Montessoripedagogiikka

text: Valmisteltu ympäristö on usein yksi suuri huone, johon kuuluu eteinen. Kaikki on suhteutettu lasten kokoon, jotta he voivat saavuttaa fyysisen itsenäisyyden. Peseytymis- ja siistiytymistilaa lapset saavat käyttää milloin haluavat. Ympäristöstä tehdään kaunis: värit ovat harmonisia, tekstiilit kauniita, opetusvälineet ehjiä ja kaikki puhdasta. Pöydät ovat eri muotoisia ja erivärisiä. Ikkunat ovat niin alhaalla, että lapset näkevät ulos työskennellessään. Seinillä on valokuvia ja tauluja lasten silmän korkeudella.


title: Montessoripedagogiikka

text: Huonekaluina ovat matalat pöydät ja tuolit. Kullakin lapsella on oma tuoli, ja pöydät ovat sopivan kokoisia kahdelle tai kolmelle lapselle. Lattialla on erikokoisia mattoja, joita lapsi aina käyttää tehdessään töitä lattialla.


title: Montessoripedagogiikka

text: Valmistellun ympäristön välineistö on valmisteltu 3–6-vuotiaille. Kutakin välinettä on huoneessa yksi kappale. Lapset opetetaan palauttamaan kaikki välineet aina alkuperäisille paikoille sen sijaan että he esimerkiksi antaisivat ne toisille lapsille. Järjestyksen avulla lasta autetaan orientoitumaan, löytämään itsenäistä toimintaa ja estämään energian hukkaa. Välineistö pidetään avohyllyillä, ja myös laatikoissa olevat tavarat ovat näkyvillä niin että ne kutsuvat lasta työhön. Materiaaliin kuuluu käytännön toimien suorittamiseen tarvittava materiaali, aistienharjoitusmateriaali ja kulttuurin omaksumiseen tarvittava materiaali. Lapsilla on käytössään erilaisia irtopapereita kielen ja matematiikan harjoituksia varten. Jokaisella lapsella on oma laatikko omien töiden säilyttämistä varten. Lapsen säilyttämien töiden kautta myös opettaja voi seurata lapsen kehitystä.


title: Montessoripedagogiikka

text: Huoneesta huolehtii yksi aikuinen, ja siihen voidaan sijoittaa 30–35 lasta. Oletuksen mukaan eri-ikäisten ryhmässä lapset oppivat toisiltaan, vanhemmat auttavat nuorempia, ja molemmat sosiaalistuvat luonnollista tietä ja oppivat kunnioittamaan ryhmän ja muiden tarpeita. Pienimmät lapset viettävät Montessori-koulussa aamupäivän kello 9–12 välillä. Vanhemmat lapset jäävät myös iltapäiväksi, mutta asian ratkaisee lapsen oma valmius. Kokopäiväiseen ohjelmaan kuuluu lounas, jonka valmistukseen lapset yleensä osallistuvat.


title: Montessoripedagogiikka

text: Opetuksen käytännöt vaihtelevat paikallisten tapojen mukaan. Opetusta on kahdenlaista, yksityistä ja yhteistä. Koko luokka kokoontuu ryhmäopetukseen yleensä kerran päivässä, usein aamulla. Silloin opetetaan yksinkertaisia asioita, puhutaan ajankohtaisista paikallisista asioista, kerrotaan tarinoita, lauletaan lauluja tai lausutaan runoja.


title: Montessoripedagogiikka

text: Valmistellussa ympäristössä on aikuinen, joka tekee työtä lapsen kanssa. Aikuista kutsutaan ohjaajaksi, ei opettajaksi. Ohjaaja toimii dynaamisena yhdyssiteenä valmistellun ympäristön ja lapsen välillä. Ohjaajilla on Montessori-ohjaajan koulutus, johon kuuluu kaksi pääaluetta: lasten tarkkailutekniikka sekä materiaalin välinekohtainen tieto ja käytön oppiminen.


title: Montessoripedagogiikka

text: Lasten tarkkailun perustana on lapsen tunteminen tämän eri kehityskausilla. Havaitessaan lapsessa tiettyjä ulkoisia merkkejä tai toimia koulutettu ohjaaja voi tunnistaa ne herkkyyskausien merkeiksi. Näin hän voi ohjata lapsen sellaiseen rakentavaan toimintaan, jota lapsi sillä hetkellä tarvitsee.


title: Montessoripedagogiikka

text: Välinekasvatus opitaan jatkuvan harjoittelun tuloksena. Siihen kuuluu tietää miten ja milloin materiaali esitellään lapselle, kuinka lapsen mielenkiinto siihen herätetään, ja kuinka lapsi jätetään yksin harjoituksineen.


title: Montessoripedagogiikka

text: Päätehtäviensä lisäksi aikuinen on lasten ympäristön suojelija, luokan valmistelija ja järjestyksen ylläpitäjä.


title: Montessoripedagogiikka

text: Suomen montessoritoiminnasta suurin osa painottuu 3–6-vuotiaiden varhaiskasvatukseen. Lisäksi Suomessa toimii muutama alle kolmivuotiaille suunnattu yhteisö sekä perusopetusta luokilla 1–6.


title: Grasse

text: Grasse on kaupunki Etelä-Ranskassa, Alpes-Maritimesin departementissa. Kaupungin pinta-ala on 44,44 neliökilometriä ja asukasluku 48 801 (2006). Kaupunki on nykyisin tunnettu hajuvesiteollisuuden keskuspaikka.


title: Grasse

text:
Grasse sijaitsee sisämaan vuoriston rinteillä; sen alin kohta on 80 metriä ja korkein 1061 metriä merenpinnasta.
Grasse ilmestyi keskiajan asiakirjoihin 1000-luvun alkupuolella, mutta kaupungin perustamisajankohtaa ei tarkkaan tiedetä. Grasse oli 1100-luvulla pieni itsenäinen tasavalta, jota hallitsi neuvosto, jonka jäsenet käyttivät itsestään nimitystä "Cunsuls par la grâce de Dieu" (Konsulit Jumalan armosta). Esikuvana tälle hallinnolla olivat Italian alueen tasavallat, ja kaupunki olikin kiinteässä kanssakäymisessä Pisan kaupunkivaltion kanssa. Cannesin sataman kautta Grasse toimitti Pisaan saippuaa, öljyä ja parkittuja nahkoja. Vastavuoroisesti se sai Pisasta raakanahkaa ja aseita. Grassella oli hyvin ehdoin neuvoteltu sopimus Cannesin kaupungin kanssa kauttaliikenteestä.


title: Grasse

text: Kaupungin vapaus, varakkuus ja strateginen asema, jonka ansiosta se hallitsi koko sisämaata, kiinnostivat Provencen kreiviä. Vuonna 1227 Provencen kreivi Raymond Bérenger valloitti kaupungin ja periaatteessa lopetti kaupungin omalaatuisen vapauden. Kreivi kuitenkin jätti grasselaisille suuren osan heidän vapauksiaan, heidän etuoikeutensa ja jopa osan autonomiastakin. Myös Antibesin piispa oli muuttanut asumaan kaupunkiin, ja myöhemmin sinne muutti myös hiippakunnan hallinto.


title: Grasse

text: Näin Grassesta tuli laajan alueen hallinnollinen ja juridinen keskus. Sen merkitys entisestään korostui, kun 1388 Nizza ja sen kreivikunta siirtyivät Savoien herttuan alaisuuteen. Vahvasti linnoitettuna ja aktiivisena kaupunkina Grasse hyödynsi maantieteellisen asemansa antamat mahdollisuudet. Vuonna 1491 koko Provencen kreivikunta, mukaan lukien myös Grasse, liitettiin Ranskan kuningaskuntaan.


title: Grasse

text: Kun Ranskassa suuren vallankumouksen jälkeen luotiin departementtien järjestelmä, tuli Grasse osaksi Varin departementtia, jonka hallintokaupunkina se toimi pari vuotta 1793–1795. Grassen alue erotettiin Varin departementista 1860 ja liitettiin Nizzan kreivikuntaan, joka tuolloin liitettiin osaksi Ranskaa. Alueesta tuli Alpes-Maritimes-departementti.


title: Grasse

text: Grasse hyödynsi hyvin maantieteellisen asemansa myös kaupankäynnissä ja alueen taloudessa. Nahkateollisuus, joka oli kaupungin merkittävin tulonlähde, keskitti toimintansa Italian ja Pisan sijaan Ranskaan vuonna 1491 tapahtuneen liittymisen myötä.


title: Grasse

text: Ajan myötä nahkateollisuuden merkitys väheni, ja tilalle nousi eritoten 1700-luvulta lähtien alueen kasvulle miellyttävän ilmaston hyödyntäminen. Näin kaupunkia ympäröivät kukkaviljelmät alkoivat tuottaa runsaasti raaka-ainetta hajuvesiteollisuuden käyttöön. Lähes kaikki luonnonvarainen ranskalainen hajuvesimateriaali on jo pitkään tuotettu Grassessa. Myös turismi on noussut keskeiseksi Grassessa, kuten kaikkialla Ranskan Välimeren rannikolla.


title: Antibes

text: Antibes (provensaaliksi: "Antibol") on vanha kauppa-, sotilas- ja hallintokaupunki Etelä-Ranskassa Välimeren rannalla, Alpes-Maritimesin departementissa. Asukkaita siellä on (2006) 75 820, ja sen pinta-ala on 26,48 neliökilometriä.


title: Antibes

text: Marseillen asukkaat perustivat Antibesin kaupungin viidennellä tai neljännellä vuosisadalla eaa. Nimensä "Antipolis" eli vastakaupunki se sai Enkeltenlahden toisella puolella olevan Nizzan kaupungin vastakaupunkina. Kaupungin sijainti meren ja sisämaan välissä on ollut ihanteellinen hyvän ilmastonsa ja hyvien yhteyksiensä tähden.


title: Antibes

text: Kaupunkiin sijoitettiin piispanistuin 300-luvulla, mutta 1252 se siirrettiin sisämaahan Grasseen, koska kaupungin sijaintia meren rannalla pidettiin tuolloin riskinä ja siten itse kaupunkia helppona saaliina vieraille hyökkääjille. Linnoituskaupunkia Antibesista alettiin rakentaa Frans I:n aikana, ja rakennustyöt jatkuivat aina Henrik IV:n aikaan saakka. Henrik IV osti kaupungin 1608 Mainen herttualta ja Monacon herralta (tulevalta ruhtinaalta).


title: Antibes

text: Ludvig XIII lahjoitti hallintoalueen 1643 Honoré II Grimaldille, jolta se siis oli aiemmin ostettu valtiolle. Myöhemmin alue palautui Ranskan kruunulle.


title: Antibes

text: Kaupungin muurien purkaminen alkoi 1800-luvulla samaan aikaan kun kaupungin asukasluku kasvoi ja kaupunki laajeni sisämaahan ja Cap d'Antibesiin päin, josta tuli varakkaiden eurooppalaisten, muun muassa venäläisten suurruhtinaiden, kesälinnojen kohde. Vuonna 1882 perustettiin Juan-les-Pinsin kylpyläalue, josta on tullut myöhemmin keskeinen matkailun ja yöelämän alue.


title: Antibes

text: Vanhan Antipolis-nimensä Antibes on myöhemmin antanut naapurissa Valbonnen kunnassa sijaitsevalle nykytekniikan keskittymälle, 1959 perustetulle Sophia Antipolisille, jota yleisesti pidetään Euroopan piilaaksona. Sofia-Antipolis koostuu 2 300 hehtaarin alueesta, ja siellä on 227 yritystä, oppilaitosta tai tutkimuslaitosta, ja siellä työskentelee päivittäin yli 25 000 henkilöä.


title: Antibes

text: Malte-Brun kirjoitti raportissaan 1882, jolloin kaupungissa oli vain 6 700 asukasta, sen keskeisen talouden nojaavan maatalouteen: puutarhoihin, viininviljelykseen, hedelmätarhoihin, tupakan viljelyyn, mutta myös oliivipuihin, silkkiperhosten kasvattamiseen tarvittaviin mulperipuihin, appelsiiniin ja hajusteisiin käytettäviin kukkiin ja kasveihin. Se kertoo kaupungin sijainnista kaikelle tälle viljelylle suotuisassa ilmastossa. Antipoliissa on esimerkiksi Nizzaa suotuisampi mikroilmastonsa.


title: Antibes

text: Runsaan sadan vuoden takainen raportti on melko lähellä myös nykypäivää. Kaiken lisäksi on kaupunkiin tullut vilkasta matkailua ja sen mukana vilkas kaupallinen elämä. Kaupunki on täynnä sekä ranskalaisten että ulkomaalaisten omistamia kesäasuntoja, joita voi käyttää leudon ilmaston vuoksi myös talvisin. Lisäksi se on monille eläkeläisille miellyttävä eläkepäivien viettopaikka. Kaupungissa on myös yksi Välimeren parhaista huvivenesatamista, johon pääsevät hyvinkin suuret alukset.


title: Antibes

text: Kaupungissa järjestetään, eritoten kesäisin, useita festivaaleja. Alue on kansainvälisten tähtien suosiossa ja usein heidän toinen asuinpaikkansa. Lisäksi sekä kaupungin ympäristön museot ja historialliset muistomerkit takaavat matkailijoille runsaasti nähtävää ja koettavaa. Tunnetuin lienee kaupungin edustalla oleva Fort-Carré-linnoitus, josta alkoi muun muassa Napoleonin paluumatka Ranskan maaperällä kohden sata päivää kestänyttä keisariutta.


title: Antibes

text: Nähtävyys ja kokemus on Antibesin tori, jossa viikonpäivästä riippuen myydään seudun tuoreita herkkuja ja käsityöläisten tuotteita: kankaita, astioita ja niin edelleen. Antibesin Château Grimaldissa on Picasso-museo.


title: Mäkitupalainen

text: Mäkitupa tarkoittaa jonkin maatilan alueella olevaa "vuokra-asumusta", pikku tupaa, johon yleensä ei kuulunut mainittavammin viljelypinta-alaa, toisin kuin torppaan. Asukkaita kutsuttiin mäkitupalaisiksi (murteittain myös "mäkimökkiläisiksi" tai "mökkiläisiksi"). He kuuluivat Suomen tilattomaan väestöön. Järjestelmä oli käytössä 1700-luvun loppupuolelta lähtien 1900-luvun alkupuolelle torpparilakiin asti. Mäkitupalaiset työskentelivät yleensä palkollisina ulkopuolisissa töissä, ja muodostivat huomattavan osan maaseudun työvoimareservistä.


title: Mäkitupalainen

text: Lainsäädäntöön mäkituvat tulivat vuonna 1762, jolloin talonisännät velvoitettiin rakentamaan naimisissa oleville tai naimisiin aikoville palkollisilleen tilan alueelle "mäkitupia" asumuksiksi. Pyrkimyksenä oli maataloustyöväestön asunto-oloja parantamalla edistää syntyvyyttä ja työvoiman saatavuutta.


title: Mäkitupalainen

text: Vuokrattu mäkitupa käsitti yleensä vain pienen talon. Viljelysalaa sopimukseen ei kuulunut ollenkaan tai sitä oli vain hyvin vähän. Mäkitupalaiset saivat elantonsa pääasiassa ulkopuolisilla töillä: metsä- ja uittotöillä, satunnaisilla töillä talollisten luona tai käsityöläisinä. Työsuhteet olivat usein kausiluonteisia. Lisäksi mäkitupalaisen tuli maksaa tilalliselle tuvan vuokra työvelvoitteena, taksvärkkinä. Mäkitupia oli eniten Suomen länsi- ja lounaisosissa.


title: Mäkitupalainen

text: Sääty-yhteiskunnassa asumismuoto määritti myös yhteiskunnallista asemaa: mäkitupalaiset miellettiin alempiin yhteiskuntaluokkiin, niukasti irtolaisväestön yläpuolelle. Henki- ja kirkonkirjoissa mäkitupalaiset eroteltiin esimerkiksi talollisista, torppareista, käsityöläisistä ja irtolaisista.


title: Mäkitupalainen

text: Usein sekoitetaan toisiinsa mäkituvat ja torpat. Torppa sisälsi kuitenkin asumuksen lisäksi useimmiten varsin kohtuullisesti viljelyalaa ja tarjosi mäkitupaa olennaisesti paremmat mahdollisuudet omavaraisuuteen. Torppareilla saattoi olla jopa palkollisia.


title: Mäkitupalainen

text: Huonon omavaraisuuden ja niukkojen toimeentulomahdollisuuksien vuoksi mäkitupalaiset olivat herkkiä lähtemään siirtolaisiksi. Heillä ei ollut kotimaassaan paljoa menetettävää, ja kohdemaan leveämpi leipä sekä usein tarjottu oma viljelymaa houkuttivat.


title: Mäkitupalainen

text: Mäkitupalais- ja torpparikysymys nousivat merkittäväksi ongelmaksi 1800-luvun lopulla, sillä vuokratilallisten asema ja asumisen ehdot saattoivat olla kohtuuttoman raskaat. Tähän ahdinkoon lupasi apua nouseva työväenliike, joka sai voimakasta kannatusta mäkitupalaisilta. Liikkeen tärkeimpänä tukiryhmänä maaseudulla on perinteisesti pidetty torppareita, mutta tutkimusten mukaan kyseessä olivat juuri mäkitupien asukkaat.


title: Mäkitupalainen

text: Mäkitupalaiskysymys ratkesi vasta 1919 niin sanotun torpparivapautuslain myötä, jolloin mäkitupalaiset saivat mahdollisuuden lunastaa tilat itselleen. Lex Kallio -lain nojalla tilattomat saattoivat hankkia itselleen lisämaata. Vuosina 1919–1937 mäkitupia lunastettiin itsenäisiksi yhteensä 45 170.


title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoisten linnavuori eli Hakoisten linna on Janakkalan kunnassa Kanta-Hämeessä Kernaalanjärven rantamilla Valtatie 3:n läheisyydessä sijaitseva linnavuori. Linnan nykyiset rauniot ovat peräisin keskiajalta, mahdollisesti 1200-luvulta. Ajoitus on epävarma, koska arkeologisia tutkimuksia linnalla on toistaiseksi tehty vain 1900-luvun alussa.


title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoisten linnavuori sijaitsee hyvien vesiyhteyksien varrella. Kernaalanjärvi on yksi Kokemäenjoen vesistön eteläisen latvan kokoojajärvistä, joka laskee Hiidenjokea pitkin Vanajaveteen ja siitä edelleen Pohjanlahteen. Pieni kannas ja sen ylittäminen mahdollistaa myös siirtymisen Suomenlahteen laskeviin jokiin. Näin alueelle on ollut helppo tulla niin etelästä kuin pohjoisestakin. Vanajaveden vesistön pinnanlasku Lempäälän koskien perkauksen yhteydessä 1800-luvun puolivälissä on saanut rantaviivan siirtymään kauemmaksi itse linnavuoresta.


title: Hakoisten linnavuori

text: Linnavuoren huippu kohoaa nykyisin noin 63 metriä Kernaalanjärven pinnan yläpuolelle ja noin 140 metriä merenpinnan yläpuolelle. Varsinaisen linnavuoren vieressä ovat Hakoisten kartanon (ruots. "Haga") rakennukset sekä viljelysmaat, jotka lienevät hyvin vanhaa maanviljelyskulttuurin aluetta.


title: Hakoisten linnavuori

text: Museoviraston mukaan Hakoisten ympäristö on Suomen merkittävimpiä kulttuurimaisema-alueita. Linnavuoren laelta avautuvat näkymät esteettömästi kaikkiin suuntiin. Esille pääsee hyvin esimerkiksi keskiajan lopulla rakennettu Pyhän Laurin kirkko Janakkalassa. Kirkon välittömässä läheisyydessä on Laurinlähde, jota tarinoiden mukaan on käytetty alueen asujaimiston kastamiseen. Hämeessä voidaan monessa muussakin paikassa havaita mielenkiintoinen yhteys linnavuorten ja kirkkojen sijoittumisessa toistensa läheisyyteen (esimerkiksi Vanajan kirkko ja Mantereenlinna sekä Rapolan linna ja Sääksmäen kirkko).


title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoinen on eteläisimpiä lenkkejä Hämeen ”linnavuoriketjussa”, joka seurailee Vanajaveden virtausta kohden pohjoista. On esitetty, että linnavuoret olisivat toimineet hälytysketjuna siten, että niiden huipuille sytytettiin vainovalkea vihollisen uhatessa aluetta. Näin tieto olisi saatu kulkemaan nopeasti kautta koko historiallisen Hämeen. Tätä vainovalkeateoriaa on testattu ristiriitaisin tuloksin: esimerkiksi Hämeessä 1933 Jalmari Finnen aloitteesta tehdyssä kokeilussa eivät merkkitulet näkyneet koko ketjun matkalta. Testattu ketju ei mahdollisesti kuitenkaan ollut täydellinen ja myöhemmin Jouko Voionmaa lisäsi uusia merkkitulipaikkoja ketjuun perustuen hänen analyysiinsä alueen paikannimistä.


title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoisten linnavuoren alue on Suomen tunnetuimpia kulttuurikasvien kasvupaikkoja. Kasvillisuuskartoituksissa paikalta on todettu ainakin tummatulikukka ("Verbascum nigrum"), pölkkyruoho ("Arabis glabra"), nurmilaukka ("Allium oleraceum") ja jänönapila ("Trifolium arvense"). Vuoren rinteillä ja rehevän lehtomaisessa esilinnassa kasvaa luontaisesti muun muassa metsälehmus ("Tilia cordata") ja euroopanpähkinäpensas ("Corylus avellana"). Pähkinäpensas tosin elää villinä hyvin monissa paikoin pitkin Vanajaveden ja Hattelmalanharjun muodostamaa aluetta.


title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoisten linnan käytön ajatellaan usein alkaneen jo esihistoriallisella ajalla, mutta arkeologisessa aineistossa ei ole mitään tätä tukevaa. Hakoisten linnavuoren ja linnan suhteen on olemassa suuri määrä kertomuksia, tarinoita ja uskomuksia. Varsinaiset historialliset tiedot ovat kuitenkin vähäisiä. Arkeologisia kaivauksia on tehty vain 1900-luvun alussa silloisten eturivin tutkijoiden Hjalmar Appelgrenin,Juhani Rinteen ja Julius Ailion johdolla. Kaivausten löydöt ovat kuitenkin vaikeasti ajoitettavia, ja sijoittavat linnavuoren käytön vain laveasti keskiajalle. Uudempien kaivausten puuttuessa voidaan käyttää lähteinä niin sanottuja kertovia historiallisia lähteitä, jotka nekin ovat monitulkintaisia.


title: Hakoisten linnavuori

text: Todennäköisimpänä pidetään, että linnavuorella olevat rakenteet ovat 1200-luvun keskivaiheilta, ehkä vasta 1300-luvun alusta. On arveltu, että Hakoisten linna olisi se linna, jonka Birger-jaarli rakennutti Hämeeseen "Eerikinkronikan" mukaan. Toisaalta on esitetty, että linnan olisivat ristiretkiaikana varustaneet saksalaiset. Saksan kielinen sana "Hagen" tarkoittaa aidattua linnoitusta ja Hämeen ensimmäiset voudit olivat kotoisin Saksasta.


title: Hakoisten linnavuori

text: Esihistoriallisena aikana tämä Vanajaveden laaksossa sijaitseva linnavuori on erottunut selvästi ympäristöstään, kuten kaikki muutkin saman virran varrella olevat linnavuoret. Yleisesti uskotaan, että linnavuoret ovat olleet alueen asukkaiden pakopaikkoja levottomina aikoina ja vihollisten hätyytellessä asujaimistoa. Toisaalta Hämeestä on erään teorian mukaan jo esihistoriallisella ajalla lähtenyt kaksi maantietä kohti Suomenlahden rannikkoa, joista toinen on myöhemmin muotoutunut Hämeen härkätieksi. Jalmari Jaakkola ja myöhemmin Jaakko Masonen ovat arvelleet Härkätien päätteen olleen Halikonlahdella. Lisäksi lähteissä mainitaan tie Turengista rannikolle.


title: Hakoisten linnavuori

text: Esihistoriallisena aikana linnavuorella tuskin on ollut paljoakaan pysyviä rakenteita. Niitä ei ainakaan ole säilynyt myöhemmille tutkijoille lähdemateriaaliksi.


title: Hakoisten linnavuori

text: Keskiajalla rakennetusta Hakoisten linnasta on jäljellä kalliomäen etelä- ja itäpuolella sijaitseva, kuivan vallihaudan ja maavallin erottama esilinna sekä kalliomäen laella sijainnut niin sanottu päälinna, josta on jäljellä harmaakivisen kehämuurin, asuinrakennuksen sekä tiilisen tornin perustat. Nämä eivät kuitenkaan ole nähtävissä, sillä sata vuotta sitten suoritettujen kaivausten jälkeen jäännökset peitettiin.


title: Hakoisten linnavuori

text: Koska kiinteitä rakenteita löytyy ja ne pystytään ajoittamaan kohtuullisella tarkkuudella, tutkijat ovat pohtineet mahdollisuutta, että etelästä Hämeeseen saapuneiden ruotsalaisten retkien seurauksena perustettu Hämeen linna tai paremminkin vanha Hämeen linna olisi itse asiassa Hakoinen. Eräiden tutkijoiden mukaan tätä mahdollisuutta perustelee muun muassa oikeuden päätös vuodelta 1625, jossa vahvistetaan Hakoisten kartanon oikeus vanhoihin niittyihinsä joiden Kustaa Vaasan ja Erik XIV kirjeiden mukaan tuli kuulua vanhalle Hämeen linnalle.


title: Hakoisten linnavuori

text: Perinteisen käsityksen mukaan Hakoisten linnavuori olisi Birger Jaarlin 1200-luvun puolivälissä linnoittama. Muun muassa Julius Ailio, Juhani Rinne ja Knut Drake ovat kuitenkin arvelleet linnaa hieman vanhemmaksi, jolloin se olisi varustettu 1100-luvun lopulla tai 1200-luvun alussa, liittyen tanskalaisten liikkumiseen Uudellamaalla.


title: Hakoisten linnavuori

text: Nykyisen Hämeen linnan rakentaminen keskeisemmälle paikalle vähensi sittemmin Hakoisten linnan merkitystä. Linna saattoi kuitenkin olla käytössä vielä vuonna 1311, koska on arveltu että Hakoinen olisi ollut juuri se "Vanain linna", johon novgorodilaiset novgorodilaisen kronikan mukaan tuolloin hyökkäsivät. Teoriaa tukee se, että Hakoisten linnavuori vastaa topografialtaan hyvin kronikassa kuvattua linnoitusta. Kronikka puhuu myös linnan puolustajista saksalaisina ("nyemets") eikä hämäläisinä ("jem"). Kysymys Hakoisten linnavuoresta novgorodilaisten sotaretken kohteena kuitenkin jakaa tutkijoiden mielipiteitä voimakkaasti. Vanain kaupunki onkin yhdistetty myös Hämeen linnan läheisyydessä, Varikonniemessä tutkittuun muinaisjäännökseen. Hakoisten linnavuoren merkitystä korostaa kuitenkin se, että sen juurelle rakennettu Hakoisten kartano on myöhemmin ollut Hämeen linnan linnanvoutien asuinkartanona.


title: Hakoisten linnavuori

text: Keskiaikaisessa linnassa on ollut kaksi osaa: vuoren laella sijainnut päälinna, jonne nouseminen oli mahdollista vain linnavuoren kaakkoispuolella kulkevaa kapeata polkua pitkin, ja itäpuolella vuoren juurella oleva esilinna, jonka tarkoituksena oli suojella päälinnaa ja sinne johtavaa linnantietä.


title: Hakoisten linnavuori

text: Rinteen suorittamien kaivausten ja tutkimusten mukaan vuoren laella sijaitsi kolmion muotoinen ja perustukseltaan suunnilleen 2,5 metriä paksu harmaakivinen ja osaksi ehkä tiilistä tehty kehämuuri. Tämä yhdistää rakenteet hyvin hämäläiseen keskiaikaiseen rakennusperinteeseen, ovathan Hattulan vanha kirkko ja Hämeen linna myös suurelta osin tiilirakenteisia. On arveltu, että muuri olisi ollut muutaman metrin korkuinen ja ylhäällä olisi sijainnut puolustuskäytävä. Oletetun portin tienoilta on tämä muurirakenne täysin hävinnyt. Muurin sisäpuolella, sen koilliskolkassa ovat säilyneet kaksihuoneisen rakennuksen perustukset, joka ovat kooltaan 27 x 12 metriä. Tämä on alkujaan ehkä ollut jopa kaksikerroksisen asuinrakennuksen perusta. Toisessa huoneessa on havaittu jäännöksiä tulisijasta, joka lienee ollut savupiipulla varustettu.


title: Hakoisten linnavuori

text: Päälinnan läntisestä kolkasta on löydetty erittäin pienen rakennuksen perustan nurkkaus. Rakennus lienee ollut kokonaan tai osittain tiilestä tehty. Juhani Rinne on arvellut tämä rakennelman olevan muuta rakennettua varustusta nuorempi ja ehkä olevan mahdollisen päätornin jäännökset. Nykyisin kaikki nämä jäännökset ovat maakerroksen peitossa ja paikalla kasvaa runsaasti puita ja pensaita.