title: Lothlórien

text: Lothlórienissa kuolevaisten on hyvin vaikea hahmottaa ajan kulumista. "Tarussa sormusten herrasta" Sormuksen saattue kokee viettävänsä maassa muutamia päiviä, sikäli kuin kykenevät laskemaan, mutta heidän poistuessaan kuu näyttää olevan samassa vaiheessa kuin heidän saapuessaan maahan. Tolkien yhdistelee tässä kansanperinteessä esiintyviä kahtalaisia teemoja haltijoiden ja ajan yhteydestä – toisaalta haltijoiden keskuuteen eksynyt kuolevainen voi tietämättään kuluttaa jopa vuosikymmeniä vain päiviltä tuntuneessa ajassa, toisaalta saatetaan kertoa ulkomaailman liikkeen pysähtyvän haltijoiden soittaessa musiikkiaan.


title: Lothlórien

text: "Tarussa sormusten herrasta" Sormuksen saattue saapuu Lothlórieniin "Sormuksen ritarien" lopulla kuljettuaan Morian halki. Haltiavaltakunnassa he saavat mahdollisuuden toipua ennen matkan jatkamista.


title: Lothlórien

text: Galadriel tarjoaa Frodolle ja Samille tilaisuuden katsoa peiliinsä, joka näyttää näkymiä menneestä, nykyisyydestä ja tulevasta. Frodo tarjoaa kantamaansa Sormusta Galadrielille, mutta tämä voittaa kiusauksen ja kieltäytyy. Samalla Galadriel paljastaa kantavansa itse yhtä kolmesta haltiasormuksesta, Nenyaa.


title: Lothlórien

text:
Saattueen lähtiessä maasta Galadriel tarjoaa kullekin saattueen jäsenelle jonkin lahjan. Sam saa rasiallisen maata, jonka hän levittää tarinan lopussa ympäri Kontua saaden maan kukkimaan. Rasian keskellä olleen pähkinän hän istuttaa Juhlaniitylle, ja siitä kasvaa mallorn.
Tämä metsä tunnettiin yleisesti sen Sindarinkielisellä nimellä "Laurelindórinan" (Laulavan kullan laakson maa) ja "Lórinand" (kultainen laakso), ja se uudelleennimettiin "Lothlórien":ksi (Kukkiva Lórien) muistoksi Lórienista, jonka Noldor jättivät jälkeensä; mutta nimi lyhennettiin usein Lórieniksi (Kultainen maa, kuitenkin se tarkoitti myös unta). Muita nimiä metsälle oli Rohirrimin kielellä "Dwimordene" ja westronin kielellä "Kultainen metsä".


title: Lothlórien

text: Lórieniin, kuten myös Synkmetsään asettuivat Nandorin Sindar-haltiat joskus Ensimmäisellä ajalla. Toisella ajalla, Sindarit rikastuttivat asukaslukuaan, ja heitä hallitsi Amdír, Sindarylimys. Viimeinen Lóthlorienin Sindarylimys oli Amroth, joka meni Edhellondiin, lähelle Dol Amrothia etelään Gondorista, Nimrodelille ja katosi merelle. Sindarylimysten jälkeen Lórienilla ei ollut pitkään aikaan hallitsijoita, kunnes Galadriel ja Celeborn saapuivat sinne Eregionista. Mutta aiheesta on myös toinenkin tarina, jonka mukaan Galadrielin ja Celebornin ihastumisen jälkeen he halusivat hallita yhdessä ja perustivat Sumuvuorten toiselle puolelle Lothlórienin valtakunnan. Tätä versiota Tolkienin ihailijat pitävät todellisempana. Lórien sijaitsi Celebrant-joen molemmilla puolilla, kaakkoon Khazad-dûmista.


title: Lothlórien

text: Sen jälkeen kun Galadriel matkusti Valinoriin, Lórienin haltioita hallitsi yksin Celeborn, ja heidän metsänsä yhdistettiin eteläiseen Synkmetsään, mutta asukkaat katosivat sieltä Neljännen ajan aikana kunnes kaikki haltiat olivat poissa. "Aragornin ja Arwenin tarussa" ajaton haltiavaltakunta on ollut täysin tyhjänä samaan aikaan kun kuningas Elessar kuoli.


title: Ilúvatar

text: Eru (Yksi) eli Ilúvatar (Kaiken Isä) on J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa vaikuttava ylijumala.


title: Ilúvatar

text: Tolkien kuvaa "Silmarillioniin" sisältyvässä "Ainulindalëssa", kuinka Ilúvatar luo alussa ainurin, henkiolennot, eräänlaiset puolijumalat tai enkelit. Ilúvatar opettaa ainurin laulamaan ja antaa heille sävelaiheet, joista he kutovat sävellyksen, Ainurin Soiton. Sen pohjalta Ilúvatar luo näyn maailmasta ja tekee sen olevaiseksi. Ilúvatar luo myös haltiat ja ihmiset, joten heitä kutsutaan nimellä Ilúvatarin lapset ("Eruhini"). Ainurin Soiton synnyttämä maailma on tarkoitettu heidän asuinsijakseen.


title: Ilúvatar

text: Kääpiöt ovat Erun "adoptoimia", koska Aulë loi heidät, mutta Eru antoi heille elämän. "Ainur" loivat myöhemmin kasvit ja eläimet, kun Eru oli vapauttanut ainurin musiikin kappaleet.


title: Ilúvatar

text: Eru Ilúvatarilla on suuri osa "Silmarillionissa", mutta häntä ei mainita muissa Tolkienin teoksissa, kuten "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta". Huolellisella tarkastelulla hänet voidaan kuitenkin löytää vaikuttavana mahtina kaiken taustalla kuten myös "ainur".


title: Laiton taistelija

text: Laiton taistelija on sotatoimiin osallistuva henkilö, joka ei täytä laillisen taistelijan määritelmää. Määritelmään kuuluu asepuku tai näkyvä tunnus ja avoin aseen kantaminen joukossa, jolla on vastuullinen johtaja. Geneven sopimus ei määrittele laitonta taistelijaa, eikä laitonta taistelijaa ole myöskään määritelty missään muussa kansainvälisessä sopimuksessa. Laiton taistelija loukkaa kansainvälistä humanitaarista oikeutta, joka velvoittaa sotilaat erottautumaan siivileistä. Geneven sopimusten mukaan sotavankeja on vain kansainvälisissä konflikteissa, joissa molemmat sodan osapuolet ovat valtiollinen armeija. Tämän vuoksi laittomat taistelijat eivät voi saada sotavangin asemaa. Laittomasti sotatoimiin osallistuvat henkilöt voidaan pidättää ja asettaa syytteeseen kansallisen lain määräysten mukaisesti. ICRC:n lainopillinen neuvonantaja Knut Dörman on katsonut, että vaikka laittomat taistelijat eivät saa sotavangin asemaa, suojaa Geneven neljäs sopimus ainakin tietyissä tilanteissa myös laittomia taistelijoita ja sen nojalla laittomia taistelijoita tulee ainakin kohdella vankeudessa inhimillisesti.


title: Laiton taistelija

text: Yhdysvallat määritteli joukon Afganistanissa 2002 taistelleita talibaneja laittomiksi taistelijoiksi. Tämä mahdollisti Yhdysvaltain mukaan Geneven sopimuksen jättämisen soveltamatta heidän osaltaan.


title: Sky High

text: Sky High on yhdysvaltalainen kokoperheen elokuva, joka parodioi humoristisella tyylillään supersankarigenreä. Se on Disney-yhtiön tuotantoa ja valmistunut vuonna 2005. Elokuvan tuotantobudjetti oli 35 miljoonaa dollaria. Sky high on myös retrolaulu, jonka alkuperäisesti loi nimimerkki TVSEKA sen kautta nocopyrigthsounds niminen youtube-tili lisäsi laulun suosittuun "muiden hittejä" listaansa, josta laulu on lähtenyt nousuun ympäri maailmaa.


title: Sky High

text: Will Stronghold (Michael Angarano) on siitä poikkeuksellinen teini-ikäinen, että hänen vanhempansa eivät ole pelkästään menestyviä kiinteistövälittäjiä, vaan myös maailman kuuluisin supersankarikaksikko: Komentaja ("Commander", Kurt Russell) ja Suihkuvirta ("Jetstream", Kelly Preston). Vanhemmat odottavat innolla poikansa jatkavat suvun supersankariperinnettä kolmannessa polvessa eikä Will ole uskaltanut paljastaa heille, ettei ole havainnut omaavansa minkäänlaisia erikoiskykyjä: ei isänsä supervoimia ja haavoittumattomuutta eikä äitinsä lentokykyä.


title: Sky High

text: Will aloittaa high schoolin parhaan ystävänsä Laylan (Danielle Panabaker) kanssa salaisessa supersankarien jälkikasvulle tarkoitetussa koulussa, yläilmoissa leijuvassa Sky High’ssa, jonne matkustetaan lentävällä koulubussilla. Jo koulun pihamaalla he kohtaavat supernopean Speedin (Will Harris) ja elastisen Lashin (Jake Sandvig) sekä seniorioppilas Gwenin (Mary Elizabeth Winstead), johon Will välittömästi ihastuu. Kouluvuoden aluksi valmentaja Boomer (Bruce Campbell) testaa ensimmäisen vuosikurssin oppilaiden kyvyt ja jakaa heidät supersankari- tai apulaissankariluokkiin. Supervoimattomana Will päätyy apulaissankarien joukkoon. Sinne päätyy myös Layla, joka ei halua käyttää supervoimaansa kasvien kontrolloinnista kuin tarpeen tullen.


title: Sky High

text: Will tutustuu pian myös ensimmäiseen arkkiviholliseensa Warren Peaceen (Steven Strait), jonka rikollisen isän Komentaja toimitti aikoinaan elinikäiseen vankeuteen. Heidän välisessään kamppailussa koulun ruokalassa Will havaitsee sittenkin olevansa isänsä tavoin supervahva. Yllättäen Gwen vastaa Willin kiinnostukseen ja pyytää tätä homecoming-tanssiaisiin – Laylan suureksi pettymykseksi, sillä hän on ollut jo pitkään ihastunut Williin. Gwenin kiinnostus ei kuitenkaan kohdistu oikeasti Williin vaan perheen kodin salaiseen supersankaritukikohtaan, jossa Komentaja ja Suihkuvirta säilyttävät erilaisia muistoesineitä voittamiltaan vastustajilta. Sieltä Gwen varastaa erään tietyn aseen pahojen suunnitelmiensa toteuttamiseksi.


title: Sky High

text: Homecoming-tanssiaisten, jonne myös Willin vanhemmat on kutsuttu, alkaessa Gwen ottaa varastamansa aseen esiin ja alkaa ammuskella sillä juhlaväkeä, joista jokainen nuortuu vauvaikäiseksi. Oikeasti hän itse oli se Komentajan ja Suihkuvirran aikoinaan voittama vastustaja, joka sai osuman omasta aseestaan ja nuortui vastustajiensa huomaamatta lapseksi, joka on nyt kasvanut uudelleen lähes aikuiseksi kostoa ja maailmanvalloitussuunnitelmia hautoen. Willin ja hänen koulutovereidensa avulla Gwenin suunnitelmat kuitenkin estetään, ja taistelun tuoksinassa Will huomaa omaavansa myös äitinsä lentokyvyn. Vauvat saadaan palautettua aikuisiksi, halveksitut ”apulaissankarit” saavat kunnioitusta ja Will alkaa seurustella Laylan kanssa.


title: Kronobergin lääni

text: Kronobergin lääni () on lääni Smålandin maakunnan lounaisosassa Etelä-Ruotsissa. Kronobergin lisäksi Smålandin maakunta kuuluu muutoin pääasiassa Jönköpingin ja Kalmarin lääneihin. Kronobergin läänin pääkaupunkina toimii Växjö. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Kronobergin läänin vaalipiirin.


title: Kronobergin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 493,23 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,8 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Kronobergin lääni

text: Kronobergin lääni perustettiin Smålandin hstoriallisen maakunnan lounaisosasta vuonna 1674. Lääni sai nimensä luultavasti Växjön kaupungin pohjoispuolella sijainneesta Kronobergin linnasta. Keskiaikainen linna on nykyisin raunioina.


title: Kronobergin lääni

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajoja ei muutettu, mutta 1970-luvulla tapahtui muutoksia läänin itä- ja luoteisrajoilla. Hällebergan ja Algutsbodan maalaiskunnat sekä osa Älmebodan maalaiskuntaa liitettiin Kalmarin lääniin 1970-luvun kuntauudistuksessa. Samaan aikaan Kronobergin lääniin liitettiin Jönköpingin läänistä Tanneråkerin pitäjä ja Bolmsön pitäjän saariosa.


title: Kronobergin lääni

text: Vaakunaselitys: "Kultaisessa kentässä vihreä kolmihuippuinenen vuori, jonka päällä punainen sinivaruksinen leijona pitämässä etutassuillaan pystyasentoon asetettua punarunkoista jousta, jonka jänne musta ja nuolenkärki hopeaa." (Ruotsiksi "I fält av guld ett på ett grönt treberg stående, upprest, rött lejon med blå beväring, vilket med båda framtassarna håller ett stolpvis ställt rött armborst med svart båge och pil av silver.")


title: Kronobergin lääni

text: Vaakuna vahvistettiin vuonna 1944 ja se perustuu Smålandin maakuntavaakunaan. Lääninhallitus oli jo pitkään aikaisemmin käyttänyt vaakunaa.


title: Kronobergin lääni

text: Lääniä luonnehtii pääkaupunki Växjön voimakas kasvu. Växjössä sijaitsevat muun muassa yliopisto ja lääninsairaala. Läänin länsiosissa ja etenkin Ljunbgyn kunnassa on vahva yrittäjäkulttuuri, jolla on yhteyksiä Gnosjön alueeseen pohjoisessa Jönköpingin läänin puolella. Muissa osissa lääniä kehitys on ollut heikompaa väestön vähenemisen ja korkean työttömyyden vuoksi. Läänin alueesta 72 % on metsää, mikä on eniten koko Ruotsissa. Pinta-alasta 25 % on järviä, ja loput 3 % asutusta. Metsäteollisuus on aina ollut läänissä tärkeä elinkeino. Se kärsi vaikeita takaiskuja tammikuussa 2005 Gudrun-myrskyn vuoksi.


title: Kronobergin lääni

text: Läänin kautta kulkee paljon transitoliikennettä, sillä sitä halkovat E4-tie, valtatie 23 ja valtatie 25. Lisäksi läänin poikki kulkevat Södra stambanan ja Kust till Kust -rautatie, jotka kohtaavat Alvestassa.


title: Kronobergin lääni

text: Vuonna 2010 Kronobergin läänissä sijaitsi 52 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Kronobergin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Kronobergin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Kronobergin lääni

text: Kronobergin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kronobergin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 6 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Kronobergin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 6 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Kronobergin lääni

text: Kronobergin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kronobergin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Kronobergin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Kronobergin lääni on jaettu seuraaviin 2 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 45 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Kronobergin lääni

text: Kronobergin läänissä on nykyään kahdeksan kuntaa:


title: Kronobergin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 17,6 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 14,3 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Kronobergin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 1 181 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia läänin väestöstä.


title: Kronobergin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 1 514 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Kronobergin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 187 334 kruunua.


title: Kronobergin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Kronobergin lääni

text: Kronobergin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 184 654 asukasta, jotka kaikki asuivat Smålandin maakunnassa. Smålandin maakunta ulottuu myös muiden läänien alueelle.


title: Södermanlandin lääni

text: Södermanlandin lääni () on lääni Tukholman lounaispuolella Ruotsissa. Lääniin kuuluu Södermanlandin maakunnan länsiosa Mälarenin ja Itämeren rannikon välissä. Lisäksi pieni osa Vingåkerin kunnan länsiosasta kuuluu Närken maakuntaan. Läänin pääkaupunki on Nyköping ja väkiluvultaan suurin kaupunki puolestaan Eskilstuna. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Södermanlandin läänin vaalipiirin.


title: Södermanlandin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 273,38 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Södermanlandin lääni

text: Södermanlandin lääni perustettiin vuonna 1683 yhdistämällä kolme aikaisempaa linnalääniä. Nämä linnaläänit olivat Nyköpingin lääni, Gripsholmin lääni ja Eskilstunahusin lääni. Strängnäsin ja Enköpingin kuntien välillä kuntarajaa ja siten myös läänirajaa muutettiin hieman 1940-luvulla. Lisäksi 1970-luvun kuntauudistuksessa läänin itäosassa sijainneita alueita liitettiin Tukholman lääniin.


title: Södermanlandin lääni

text: Södermanlandin jako vanhoihin linnalääneihin näkyy vielä pankkien ja sanomalehtien toiminnassa. Sörmlands Sparbankin toimialue vastaa täysin Nyköpingin lääniä ja Eskilstuna Rekarne Sparbankin toimialue puolestaan Eskilstunahusin lääniä. Sama jako näkyy myös kahden suuren päivälehden levikkialueissa. Sörmlands Nyheterin levikkialuetta on aiempi Nyköpingin lääni ja Eskilstuna-Kurirenin levikkialueena on vanha Eskilstunahusin lääni.


title: Södermanlandin lääni

text: Vaakunaselitys: "Kultaisessa kentässä pystyasennossa aarnikotka, jonka punaisille varustuksille näyttäisi pian löytyvän käyttöä." (Ruotsiksi "I fält av guld en upprest svart grip med röd beväring, därest sådan skall komma till användning.")


title: Södermanlandin lääni

text: Lääninhallitus oli jo pitkään käyttänyt Södermanlandin maakuntavaakunaa. Tämä käytäntö vahvistettiin vuonna 1940, vaikka Södermanlandin lääni ei katakaan koko maakunnan aluetta.


title: Södermanlandin lääni

text: Vuonna 2010 Södermanlandin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Södermanlandin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Kahdella asteriskilla (**) merkityt taajamat sijaitsevat osittain toisen läänin alueella. Taulukossa on siinä tapauksessa ilmoitettu taajaman tässä läänissä asuvan väestön määrä.


title: Södermanlandin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Södermanlandin lääni

text: Södermanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Södermanlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Södermanlandin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Södermanlandin lääni

text: Södermanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Södermanlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Södermanlandin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Södermanlandin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Södermanlandin lääni

text: 1970-luvun kuntauudistusten jälkeen Södermanlandin läänissä oli seitsemän kuntaa. Trosan kunta ja Gnestan kunta erotettiin Nyköpingin kunnasta omiksi kunnikseen vuoden 1992 alussa, mistä lähtien kuntia on ollut yhdeksän.


title: Södermanlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 19,9 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 15,0 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Södermanlandin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 10 188 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia läänin väestöstä.


title: Södermanlandin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,2 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 12 938 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,2 prosenttia läänin väestöstä.


title: Södermanlandin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 186 358 kruunua.


title: Södermanlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Södermanlandin lääni

text:
Södermanlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 563 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Juopuli

text: Juopuli on kylä Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa Juopulinjärven lounaisrannalla. Entisen Ylikiimingin kunnan alueella sijaitsevan kylän asukasluku on noin 200.


title: Juopuli

text: Juopuli on pääasiallisesti vanhaa maatalousseutua, ja sen lukuisat vanhat rakennukset sekä viljelysmaat lasketaan nykyisin merkittäväksi kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi maisemakokonaisuudeksi. Nykyisin Juopuli on kasvava kylä.


title: Juopuli

text: Juopulin asutushistoriasta on tietoa vuosilta 1574–1591 alkaen, jolloin Olli Puumalaisen on mainittu asuneen Juopulinjärven rannalla. 1610-luvulla kylässä mainittiin olevan neljä taloa. Ilmeisesti tätäkin vanhempaa perua on vuoden 1555 verokirjoissa esiintyvä Olli Mikonpoika Koppelon talo.


title: Juopuli

text: Isojaon aikaan vuonna 1791 kylälle perustettiin kaksi uutta taloa, jotka alkoivat jakaantua useammiksi taloiksi 1800-luvun alussa. 1800-luvun puolivälin aikaan kylässä oli yhdeksän taloa ja kuusi torppaa, joista osa oli kylän ulkopuolella. Talvisotaan mennessä kylän viidestä kantatalosta muodostettiin maanmittaustoimituksin kaikkiaan 41 asuttua tilaa.


title: Juopuli

text: Palvelut on keskitetty Ylikiimingin taajamaan, joka sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä. Julkinen liikenne on koululaisvuoroihin sidottua linja-auto- tai tilataksiliikennettä.


title: Juopuli

text: Alueen perusopetuksesta vastaa Ylikiimingin koulu. Vanhalla Juopulin koululla järjestetään kyläyhdistyksen tapahtumia, kerhoja sekä Oulu-opiston kursseja. Koulun läheisyydessä sijaitsee Juopulin harjoitusravirata, jota ylläpitää Kiiminkien hevosystävät ry.


title: Västmanlandin lääni

text: Västmanlandin lääni, aiemmin myös "Västeråsin lääni" () on lääni Mälarenin luoteis- ja Hjälmarenin pohjoispuolella Keski-Ruotsissa. Lääni kattaa pääosan Västmanlandin maakunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä alueita naapurimaakunnista: Närkestä Götlunda, Uplannista Tärna sekä Södermanlandista Kung Karl ja Torpa. Lisäksi lääniin kuuluu osa Taalainmaan maakunnasta. Läänin pääkaupunki on Västerås. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västmanlandin läänin vaalipiirin.


title: Västmanlandin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 025,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Västmanlandin lääni

text: Västmanlandin lääni perustettiin vuonna 1634. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajat eivät muuttuneet. Sen sijaan 1970-luvun kuntauudistuksessa lääniin liitettiin Götlundan seurakunta Örebron läänistä ja läänistä siirrettiin pois Fjärdhundran maalaiskunta Uppsalan lääniin. Vuoden 2007 alusta Uppsalan lääniin liitettiin vielä Hebyn kunta, joka ei kuulunut Västmanlandin, vaan Uplannin maakuntaan.


title: Västmanlandin lääni

text: Vaakunaselitys: "Hopeisessa kentässä sininen kolmihuippuinen vuori, josta nousee kolme punaista liekkiä." (Ruotsiksi "I fält av silver ett blått, uppskjutande treberg med tre röda lågor.")


title: Västmanlandin lääni

text: Lääninhallitus oli käyttänyt Västmanlandin maakuntavaakunaa, vaikka maakunta ja lääni eivät täysin vastaa toisiaan. Maakuntavaakuna vahvistettiin läänin vaakunaksi vuonna 1943.


title: Västmanlandin lääni

text: Vuonna 2010 Västmanlandin läänissä sijaitsi 40 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Västmanlandin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Västmanlandin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Västmanlandin lääni

text: Västmanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västmanlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Västmanlandin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Västmanlandin lääni

text: Västmanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västmanlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Västmanlandin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västmanlandin lääni on jaettu seuraaviin 2 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 77 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Västmanlandin lääni

text: Västmanlandin läänissä on nykyään 10 kuntaa. Niiden lisäksi Hebyn kunta kuului aiemmin Västmanlandin lääniin, mutta nykyään se kuuluu Uppsalan lääniin. Västeråsin kunta on yksi niistä Ruotsin kunnista, joka on ottanut kaupunkinimityksen uudelleen käyttöön.


title: Västmanlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 22,0 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 16,5 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Västmanlandin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 11 425 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,5 prosenttia läänin väestöstä.


title: Västmanlandin lääni

text: Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään Uppsalan lääniin kuuluva Hebyn kunta. Kyseisten tietojen mukaan 11,0 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 16 461 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,4 prosenttia läänin väestöstä.


title: Västmanlandin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 187 216 kruunua.


title: Västmanlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Västmanlandin lääni

text:
Västmanlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 254 257 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Erotuskyky

text: Erotuskyky tarkoittaa optisen laitteen kykyä erottaa kohteita. Optinen laite voi olla esimerkiksi kaukoputki tai mikroskooppi. Erotuskykyyn vaikuttaa itse laitteen ominaisuuksien lisäksi havaintokohteen ja laitteen välinen väliaine. Erotuskyky ilmoitetaan tavallisesti kulmayksiköissä kuten asteina, kulmaminuutteina tai kulmasekunteina.


title: Erotuskyky

text: Mikroskoopin erotuskyky määritellään pienimpänä välimatkana kahden pisteen välillä, jotka voidaan havaita tietyllä kontrastilla. Ideaalitilanteessa se riippuu vain optisista ominaisuuksista ja käytetystä valon aallonpituudesta.


title: Erotuskyky

text: Kaukoputken paras mahdollinen erotuskyky riippuu sen suurimman linssin tai peilin, objektiivin halkaisijasta. Tämä johtuu valon diffraktiosta. Käytännössä erotuskykyyn vaikuttaa ilmakehän rauhattomuus siten, että pistemäisenkin kohteen kuva pyrkii aina leviämään noin 0,5-1,0 kulmasekunnin läpimittaiseksi kiekoksi. Aktiivinen optiikka eli peilin nopea muodon muuttaminen tietokoneohjauksella ja täpläinterferometria ovat suurissa kaukoputkissa käytettyjä keinoja, joilla erotuskykyä parannetaan. Käytännössä erotuskyky tarkoittaa esimerkiksi kahden lähekkäisen tähden erottumista erillisinä. Valokuvauksessa on otettava huomioon kuvan leviäminen filmin 0,01–0,03 mm rakeiden mukaan.


title: Erotuskyky

text: Tarkin ihmisen rakentama kaukoputki on kahdesta kaukoputkesta yhdistetty interferometri VLTI, jonka tarkkuus on luokkaa 0,001 kaarisekuntia.


title: ZoneAlarm

text: ZoneAlarm on Check Point Software Technologiesin omistama tietoturvan parantamiseen tarkoitettu ohjelmisto, jonka kehitti alkujaan Zone Labs.


title: ZoneAlarm

text: ZoneAlarmin ohjelmistotuoteperhe on jaettu kuuteen eri ohjelmistotuotteeseen, joista ainoastaan ZoneAlarm Internet Security Suite sisältää kaikki ohjelmistotuoteperheen ominaisuudet. ZoneAlarm-nimellä viitataan usein ZoneAlarmin yhteen ohjelmistotuotteeseen, joka on nimeltään ZoneAlarm. ZoneAlarm sisältää vain peruspalomuurin ja on ilmaisohjelma. Alla lueteltu kaikki kotiin ja kotitoimistoon suunnatut ohjelmistotuotteet:ZoneAlarmin ohjelmistotuoteperheen ominaisuuksiin kuuluu palomuuri, vakoiluohjelmien poisto, virustorjunta, käyttäjän yksityisyyden suojaus, tietokoneen langaton tietoturva sekä roskapostin ja phishing-viestien suodatus. Muita ominaisuuksia ovat muun muassa Auto-Learn, Spy Site Blocking, Game Mode, Email Security, Privacy Protection, Parental Control ja SmartDefence Advisor.


title: Aktiivinen optiikka

text: Aktiivinen optiikka on kaukoputken peilin muodon muuttamista peilin vääntymistä vastaan. Vääntymistä aiheuttaa observatorioon kohdistuva tuuli, painovoima, teleskoopin akselin vääntyminen jne.


title: Aktiivinen optiikka

text: Aktiivinen optiikka tekee mahdolliseksi kevyiden, palasista koottujen suurten peilien tekemisen. Aktiivista optiikkaa hyödyntävä peili onkin koottu ohuista kuusikulmaisista palasista. Peilin muodon muuttamista säätelee tietokone ja peilin moottoroitu tuentamekanismi, joka pitää palasten keskinäiset asennot oikeina. Aktiivista optiikkaa käytetään esimerkiksi Keck-teleskoopeissa sekä myös pohjoismaisessa optisessa teleskoopissa (NOT Nordic Optical Telescope) La Palmassa Observatorio del Roque de los Muchachossa Kanariansaarilla ja uuden teknologian teleskoopissa (NTT New Technology Telescope) La Sillan observatoriossa Chilessä.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Adaptiivinen optiikka (AO) on tekniikka, jolla voidaan parantaa optisten järjestelmien toimintaa vähentämällä aaltorintaman vääristymien vaikutusta. Sitä käytetään esimerkiksi suurissa optisissa teleskoopeissa korjaamaan ilmakehän aiheuttamia häiriöitä ja retinan valokuvaamisessa kompensoimaan silmän kudosten optista vaikutusta. Adaptiviinen optiikka perustuu aaltorintaman muodon mittaamiseen ja sen kompensoimiseen vaihetta moduloivalla laitteella kuten mukautuvalla peilillä tai nestekiteellä. Tekniikkaa ideoitiin ensimmäisen kerran 1950-luvulla, mutta vasta tietotekniikan kehittyminen mahdollisti adaptiivisen optiikan laajamittaisen käytön siviilisovelluksissa 1990-luvulla.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Tähtitieteessä optiikan kehittyminen alkoi kaukoputken keksimisellä 1600-luvulla ja 1900-luvulle tultaessa saavutettiin tilanne, jossa ilmakehän turbulenssi oli suurin tähtitieteellistä kuvanlaatua rajoittava tekijä. Kaukoputken halkaisijan kasvattaminen 20 cm suuremmaksi ei enää parantanut kuvien erotuskykyä. Tästä huolimatta isompia kaukoputkia pyrittiin rakentamaan, jotta valoa voitiin kerätä enemmän himmeämpien tähtien havainnoimiseksi. Siten optisten teleskooppien koko jatkoi kasvamistaan, ja 1940-luvulle tultaessa saavutettiin neljän metrin halkaisija.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Perinteinen peilikaukoputkien rakennustekniikka käytti kuvanlaadun varmistamiseksi massaa. Siten rakenteista saatiin tarpeeksi jäykkiä häiritsevien värähtelyjen poistamiseksi. Järjestelmien koon kasvaessa tämä oli kuitenkin epäkäytännöllistä, ja tilalle tuli aktiivinen optiikka. Kaukoputken pääpeilistä ei tehty enää raskasta, vaan sen pinnan alle sijoitettiin mekaanisesti liikuteltavia osia. Näin peilin muoto voitiin dynaamisesti säätää optimaaliseksi korjaamaan hitaasti muuttuvien tekijöiden kuten painovoiman, tuulen, lämpötila- ja paine-erojen vaikutus.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Aktiivisessa optiikassa peilin muotoa voidaan korjata vain noin kerran sekunnissa, mikä on liian hidasta ilmakehän turbulenssin reaaliaikaiselle kompensoimiselle. Siitä huolimatta juuri tähän pyrkivää adaptiivista optiikkaa ehdotettiin ensimmäisen kerran jo 1950-luvulla. Sen aikainen tekniikka oli kuitenkin liian kypsymätöntä niin äärimmäisiin vaatimuksiin.


title: Adaptiivinen optiikka

text: AO-tutkimus sai vauhtia vasta 1970-luvulla sotateknologian tarpeista. Motivaationa toimivat ensi sijassa vieraiden valtioiden salaisten satelliittien vakoileminen ja lasersäteiden tarkka kohdistaminen kaukokohteiseen. 1970-luvun loppuun mennessä useita AO-järjestelmiä käytettiin säännöllisesti puolustuskäytössä. Tällä välin tähtitieteilijät keskittyivät kompensoimaan ilmakehän aiheuttamia häiröitä jälkikäsittelymenetelmillä kuten täpläinterferometrialla.


title: Adaptiivinen optiikka

text: AO-tekniikan menestys sotilaskäytössä herätti myös tähtitieteilijöiden kiinnostuksen. Soveltaminen tähtitieteessä oli kuitenkin huomattavasti vaikeampaa, sillä useimmat mielenkiintoiset kohteet ovat huomattavasti keinotekoisia satelliitteja himmeämpiä. Mutta 1990-luvun puolivälistä lähtien AO on ollut säännöllisessä käytössä useimmilla maailman suurimmista tähtikaukoputkista.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Perinteistä ensimmäisen sukupolven AO-järjestelmää on havainnollistettu oheisessa kuvassa. Kaukaisesta kohteesta tuleva aaltorintama olisi ideaalitilanteessa, ilman ilmakehän aiheuttamia häiröitä, täysin tasainen. Nämä häiriöt korjataan tavallisesti iteratiivisesti.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Järjestelmään saapuva valo ohjetaan ensin mukautuvalle peilille, josta se heijastetaan eteenpäin säteenjakajalle. Peilin muoto muuttaa aaltorintamaa, ja säteenjakaja jakaa valon erityisen aaltorintama-anturin ja tieteellisen kameran kesken. Aaltorintama-anturin mittausten perusteella nopea reaaliaikainen tietokone laskee, millainen korjaus mukautuvan peilin tarvitsee tehdä virheettömän aaltorintaman aikaansaamiseksi. Muutamien iteraatioiden jälkeen peili on saatu muotoon, joka korjaa huomattavan osan ilmakehän aiheuttamista virheistä.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Tähtitieteellisessä käytössä rajoittava tekijä on yleensä tarkkailtavan kohteen kirkkaus. Vain harvat tähdet ovat riittävän valomaisia, jotta niistä tuleva valo riittää luotettavien aaltorintamamittausten laskemiseen. Mittaukset täytyy tehdä vähintään sata kertaa sekunnissa, jotta turbulenssin korjaaminen olisi mielekästä, ja mitä tiheämmin mukautuvan peilin muotoa halutaan korjata, sitä enemmän fotoneita AO tarvitsee. Käytännössä tähdestä saapuvat fotonit täytyy myös jakaa AO-järjestelmän ja tieteellisen kameran kesken. Useimmat järjestelmät käyttävät säteenjakajaa, joka erottelee valon aallonpituuden mukaan. Siten aaltorintamamittaukset voidaan tehdä näkyvällä valolla, ja tieteellinen kamera toimii lähi-infrapuna-alueella, joka kärsii ilmakehän turbulenssista lyhyitä aallonpituuksia vähemmän.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Kun riittävän isolla teleskoopilla otetaan tähdestä kuva lyhyellä valotusajalla, ilmakehän aiheuttamat aaltorintamahäiriöt muuttavat tähden rikkonaiseksi täpläkuvioksi. Tällaisessa kuviossa yksittäisen täplän halkaisija riippuu teleskoopin erottelukyvystä (aallonpituus jaettuna aukon halkaisijalla), ja turbulenssin hetkittäinen tilanne määrää täplien keskinäisen sijainnin. Kun katsotaan animaatiota peräkkäisiä täpläkuvista, nähdään hidasta kehittymistä tuulen kuljettaessa eri tavoin pyörteilevää ilmaa teleskoopin yli. Kun riittävän tehokas AO-järjestelmä otetaan käyttöön, täpläkuvio käytännössä häviää, ja tähdestä saadaan huomattavasti tiiviimpi kuva.


title: Adaptiivinen optiikka

text: Kun valotusaika on pitkä, ilman AO-korjausta saatu täpläkuvio sumentuu yhdeksi isoksi kiekoksi. Tällaista kuvaa sanotaan seeing-rajoitetuksi, ja sen laadun määrää ilmakehän rauhallisuus. AO-korjausta käytettäessä pitkäkään valotusaika ei sumenna kuvaa samalla tavoin, vaan hyvissä olosuhteissa voidaan päästä jopa pelkästään teleskoopin halkaisijasta ja käytetyn valon aallonpituudesta riippuvaan diffraktio-rajoitettuun kuvanlaatuun. Siten parhaat maan päällä toimivat optiset teleskoopit ovatkin jo vuosia voittaneet esimerkiksiHubble-teleskoopin infrapuna-alueella otettujen kuvien erotuskyvyssä.


title: Interferometri

text: Interferometri on optiikassa laite, joka yhdistää kahdesta eri lähteestä tulevat valoaallot tai muut aallot yhdeksi kuvaksi eli interferenssikuvioksi. Tietoa kohteesta saadaan vasta tätä interferenssikuviota tutkimalla. Myös interferometriä säädettäessä tapahtuvia interferenssikuvion muutoksia voidaan tutkia.


title: Interferometri

text: Interferometria on sovelletun tieteen ala, jossa useista tietyn datatyypin syötetiedoista muodostetaan yhdistämällä parempi esitys. Usein mittaukset ovat optisia.


title: Interferometri

text: Alun alkaen useimmat interferometrit käyttivät valkoista valoa. Nykyisin käytetään usein monokromaattista valoa, esimerkiksi lasereita. Jopa materian aaltoluonnetta voidaan tutkia. Eräs ensimmäisistä materiainterferometreistä oli elektroni-interferometri, sitä seurasi neutroni-interferometri ja vuoden 1990 tienoilla atomi-interferometri. Tämän jälkeen seurasi molekyyli-interferometria. Ei ole selvää mikä suurin mahdollinen hiukkaskoko interferometriassa voi olla.


title: Interferometri

text: Interferometrien parhaiten tunnettuja sovelluskohteita ovat tähtitiede ja pituusmittaus. Tämän ohella esimerkiksi integroiduissa optisissa piireissä Machin–Zehnderin interferometrit ovat tärkeitä monissa komponenteissa.


title: Interferometri

text: On olemassa monia interferometrityyppejä. Ne eroavat lähinnä geometrialtaan. Seuraavassa on esitelty muutamia merkittävämpiä.


title: Interferometri

text: Michelsonin interferometri on yleinen interferometrityyppi. Se koostuu monokromaattisesta valon- tai materianlähteestä, ilmaisimesta, kahdesta peilistä ja yhdestä puoliläpäisevästä peilistä (katso kuva). Tarkastellaan tilannetta, jossa lähde on valonlähde. Valo voi kulkea kahta kautta laitteen läpi. Toinen on heijastua puoliläpäisevästä peilistä vasemmalla olevaan peiliin, heijastua siitä takaisin ja jatkaa puoliläpäisevän peilin läpi detektoriin. Toinen on läpäistä puoliläpäisevä peili, heijastua yläpeilistä, heijastua puoliläpäisevästä peilistä ja päätyä detektoriin. Jos näiden reittien pituusero on aallonpituuden monikerta, säteet vahvistavat toisiaan (konstruktiivinen interferenssi). Jos polkujen ero on jokin aallonpituuden monikerta lisättynä puolella (0,5; 1,5; 2,5; ...), säteet heikentävät toisiaan (destruktiivinen interferenssi).


title: Interferometri

text: Michelsonin interferometria käytettiin Michelsonin–Morleyn kokeessa. Tällöin valolähteenä käytettiin kaasupurkauslamppua, suodatinta ja ohutta rakoa. Myös tähtien valoa kokeiltiin eräässä kokeessa. Vaikka tähtien valo on epäkoherenttia, se kuitenkin on käytännössä pistelähde ja tuottaa interferenssikuvion. Michelsonin interferometria käytetään näiden kokeiden lisäksi esimerkiksi gravitaatioaaltojen etsinnässä.


title: Interferometri

text: Fabryn–Pérot'n interferometri tai etaloni muodostuu tyypillisesti läpinäkyvästä levystä, jossa on kaksi heijastavaa pintaa, tai kahdesta hyvin heijastavasta yhdensuuntaisesta puoliläpäisevästä peilistä. Erityisesti ensimmäistä tyyppiä kutsutaan usein etaloniksi. Fabryn–Pérot'n interferometri on nimetty Charles Fabryn ja Alfred Pérot'n mukaan. Interferometrin läpi kulkevassa valossa havaitaan piikkejä laitteen resonanssitaajuuksia vastaavilla aallonpituuksilla.


title: Interferometri

text: Etaloneja käytetään yleisesti tietoliikennetekniikassa, lasereissa ja spektroskopiassa. Nykyinen valmistustekniikka on mahdollistanut hyvin tarkat Fabryn–Pérot'n interferometrit.


title: Interferometri

text: Tähtitieteessä interferometri parantaa kohteen havaitsemisen tarkkuutta eli erotuskykyä. Se poistaa ilmakehän rauhattomuudesta aiheutuvaa kohteen leviämistä. Näkyvän valon alueella interferometria vaatii yleensä suuria määriä valoa eli kirkkaita kohteita ja on siksi ennen harvoin käytetty, vaikka onkin tunnettu jo 1800-luvulta. Interferometri yhdistää kaksi tai useampaa kaukoputkea, esimerkiksi laitteissa COAST, NPOI ja IOTA. Myös maailman suurimmalla Keck-kaukoputkiparilla on käytetty interferometriaa. Pian otetaan käyttöön VLT tai VLTI. Radioteleskoopeissa interferometriaa on käytetty pitkään. Parhaillaan suunnitteilla on avaruuteen sijoitettava LISA interferometri gravitonien havaitsemiseksi.


title: Interferometri

text:
Interferometri perustuu ajatukseen, että samanvaiheiset (esimerkiksi ylhäällä - ylhäällä) olevat valoaallot vahvistavat toisiaan.
Interferometrissa käytetään aina suodatettua, tietyn väristä valoa eli tiettyä valon aallonpituutta.
Jos samasta kohteesta tulevat eri raolla varustetulla levyllä peitettyyn kaukoputkiin valo yhdistetään, syntyy interferenssikuvio, jossa on viivoja.


title: Interferometri

text:
Näkyvän valon aallonpituudella interferometreilla on pitkään mitattu tähtien läpimittoja. Ns. intensitetti-interferometrilla on onnistuttu mittaamaan muutaman kymmenen kirkkaan tähden kulmaläpimitat.
Tällä menetelmällä mitataan kapean raon läpi tähden tietystä kohdasta tuleva valo kahdella kaukoputkella, joiden etäisyyttä muunnellaan.
Kun valoaallot vahvistavat toisensa eli yhdistetty kohteiden kuva on kirkkaimmillaan,
kaukoputkien asentojen erosta saadaan kohteen kulmaläpimitta. Jos kaksi valonsädettä ovat samassa vaiheessa ja täsmälleen saman värisiä, valoaallot ovat koherentteja kuin lasertähti. Kaksi koherenttia valonsädettä tulevat täsmälleen samassa suunnassa (kulmassa) interferometriin. Nykyaikana kohenrenssiasteen mittaus suoritetaan elektronisesti.
Ajatus on löytää koherenssipoikkeama eli samasta tähden osasta lähtevät valonsäteet
on saatava inkoherenteiksi. Inkoherenssi saavutetaan, kun kaukoputkia siirretään kauemmaksi toisistaan kunnes tähdestä tulevien valokuvioiden interferenssiviivat häviävät.
Menetelmä on kuitenkin erittäin vaativa ja sopii vain hyvin kirkkaille kohteille.


title: Interferometri

text:
Täpläinterferometrialla otetaan tähdestä hyvin suurella suurennuksella 1/50 sekunnin valotusajalla kuvia, jotka yhdistetään ja käsitellään tietokoneella.
Näin saadaan näkyviin kuvaa levittävä ilmakehän rauhattomuus, joka voidaan poistaa kuvasta tietokonekäsittelyllä.


title: Mosaiikkipeili

text: Mosaiikkipeili on kaukoputken peili, joka koostuu pienemmistä kuusikulmaisista peileistä. Niitä käytetään nykyaikaisissa suurissa peilikaukoputkissa kevytrakenteisuutensa ja säädettävyytensä vuoksi.


title: Mosaiikkipeili

text: Mosaiikkipeilin muodon asettaminen tapahtuu moottoroidulla, jatkuvasti säätyvällä tietokoneohjatulla järjestelmällä, jolla voidaan muun muassa eliminoida kuvasta ilmakehän aiheuttamia vääristymiä.


title: Mosaiikkipeili

text: Esimerkiksi Keck-teleskoopissa on mosaiikkipeili.


title: Kulmaläpimitta

text: Kulmaläpimitta kertoo kuinka suurena jokin esine tai kohde havaitsijalle näkyy eli näennäisen koon. Jotta todellinen koko voidaan määritellä laskennallisesti, on tiedettävä kohteen etäisyys. Yksinkertaistettuna kaukana oleva ihminen näyttää pieneltä ja lähellä oleva suurelta. Esimerkiksi kaukoputki suurentaa kohteen kulmaläpimittaa.


title: Kulmaläpimitta

text: Mitattu tai arvioitu kulmaläpimitta ilmoitetaan kulmayksiköllä, jotka ovat aste, kaariminuutti, kaarisekunti, millikaarisekunti tai harvinaisemmin piiru.


title: Kulmaläpimitta

text: Mitat suhteutuvat toisiinsa siten, että 1 aste on 60 kaariminuuttia tai toisin merkittynä 1° = 60′. Edelleen 1′ = 60 kaarisekuntia eli 60″.


title: Kulmaläpimitta

text: Tähtitaivaan liikkeessä 1° liike vastaa aikana 4 minuuttia - (24 tuntia · 60 minuuttia) / 360° (täysi ympyrä) = 4 min/°.


title: Kulmaläpimitta

text: Auringon ja Kuun kulmaläpimitta on Maasta katsottuna noin 1900 kaarisekuntia eli puoli astetta. Aurinko on 400 kertaa Kuuta suurempi ja 400 kertaa Kuuta kauempana Maasta. Hyvin kaukana olevien tähtien kulmaläpimitat ovat vastaavasti hyvin pieniä. Suoraksi ojennetun käden etusormi peittää noin puolen asteen alueen.


title: Kulmaläpimitta

text: Kulmaläpimitta voidaan ilmoittaa esimerkiksi ilmassa, maastossa tai avaruudessa olevalle kohteelle. Kulmaläpimitta riippuu kohteen todellisesta koosta ja etäisyydestä, kaukana oleva suuri kohde voi olla kulmaläpimitaltaan samankokoinen kuin lähellä oleva pienempi kohde. Kohteen valoisuus, taustan kuviot yms. voivat aiheuttaa vääriä tulkintoja kohteen koolle josta kuuilluusio on tunnettu esimerkki luonnossa.


title: Kulmaläpimitta

text: Kulmaläpimittaa ei tule sekoittaa kulmakorkeuteen, joka ilmoittaa kohteen, esimerkiksi Auringon, korkeuden asteina suhteessa horisonttiin.


title: Koherenssi

text: Koherenssi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Seeing

text: Seeing viittaa ilmakehän rauhattomuuteen taivaankappaleiden havainnoinnin kannalta. Jos seeing on hyvä, tähdet eivät tuiki ja suuret kohteet, kuten Kuu ja planeetat, eivät kaukoputkella katsottaessa väreile. Jos seeing on huono, kohteet vilkkuvat ja esimerkiksi Kuusta ei erota pieniä yksityiskohtia. Todella hyvä seeing on harvinaisuus, sillä ilmakehässä on usein runsaasti pyörteisyyttä, turbulenssia. Kohteiden tuikkiminen voidaan havaita joskus jo muutaman kilometrin matkalla lamppujen vilkkumisena.


title: Seeing

text: Tähtien tuikkiminen eli vilkkuminen tai skintillaatio johtuu ilmakehän muuttuvista, hyvin pienistä ilmapyörteistä. Ne aiheuttavat tähdestä tulevan valon taittumisen pois havaitsijasta. Lampun vilkkuminen voidaan havaita noin 2–3 kilometrin etäisyydeltä.


title: Seeing

text: Ilmakehän rauhattomuus aiheuttaa tarkallakin kaukoputkella pistemäisen kohteen kuten tähden leviämisen epämääräiseksi läiskäksi, ns. seeing-kiekoksi, jonka halkaisija on 0,5–1 kaarisekuntia. Tarkkaan katsottaessa kiekko näyttää yleensä himmeältä täplärykelmältä. Kun valoaallot kulkevat pyörteisten ilmakerrosten läpi, pyörteet toimivat pienten linssien tavoin hajottaen kuvaa. Kun kirkkaasta pistekohteesta otetaan lyhyellä valotusajalla kuva, se näyttää pisteeltä tai pisteryhmältä, jos taas lyhyen ajan kuluttua uusi kuva, piste tai pisteryhmä hyppää toiseen kohtaan. Näiden kuvien asettaminen päällekkäin tuottaa kohteen seeing-kiekon. Kuvien esittäminen peräkkäin näyttää seeingin aiheuttaman kohteen heilumisen. Koska tähtitieteelliset kuvaukset yleensä vaativat pitkiä valotusaikoja, näkyy vain kohteen epätarkka seeing-kiekko.


title: Seeing

text: Paras seeing-kiekko on havaittavissa esimerkiksi vuorelta tai muusta korkeasta paikasta, josta katsottuna se on läpimitaltaan noin 0,4 kaarisekuntia. Huono seeing levittää kohteen kuvan jopa kymmenien kaarisekuntien läpimittaiseksi täpläksi. Hyvän seeingin alueilla, esimerkiksi vuorten huipulla ja etelänavalla tähdet ovat 2,5 kertaa terävämpiä ja kuusi kertaa kirkkaampia kuin keskileveysasteilla.


title: Seeing

text: Havaitsija voi käyttää seeingin kuvaamiseen esimerkiksi asteikkoa 1–5. Tämä asteikko on jonkin verran havaitsijasta riippuva.Jos seeing on hyvä, 40 asteen korkeudella olevat kirkkaat tähdet eivät tuiki.


title: Seeing

text: Eräs viiden asteen seeing-asteikkoHyvin tarkka tähden kuva koostuu sisäkkäisistä, ulospäin vaimenevista diffraktiorenkaista. Seeingin huonotessa tähden kuva leviää entistä laajemmalle alueelle peittäen yhä useampia diffraktiorenkaita pysyvämmin ja hyppien satunnaisesti laajemmalle alueelle.


title: Seeing

text: Pickering julkaisi 1892 diffraktiorenkaisiin perustuvan asteikon. Hän tääsmensi luokitteluaan kahdesti, viimeisessä vuonna 1900 julkaisutussa asteikossa ei enää puhuta diffraktiorenkaista.


title: Seeing

text: Pickeringin asteikko ulottuu välille P-1 - P-10. Jos seeing on P-1, tähden kuva leviää kaksi kertaa kolmannen diffraktiorenkaan kokoiselle alueelle eli noin kuusinkertaisesti(?). P-10 tarkoittaa, että tähden diffraktiokuvio on vakaa. Yleesä seeing on välillä P-2 ja P-5.


title: Seeing

text: Tombaughin seeing-asteikko mittaa tähden kuvan hyppimistä kaarisekunteina välillä 1–10. Sillä voidaan mitata tähden kuvan hyppimisen suuruutta ja sitä, miten usein hyppiminen tapahtuu: M3F1, 3 kaarisekuntia yhden sekunnin välein. Voidaan myös erotella havaittava tähden hyppiminen alueessa (bulk) ja tähden nopea hyppiminen, joka aiheuttaa epäterävyyttä. Näin saadaan bubl-asteikko. Esimerkiksi bubl 2/1: tähti hyppii 2 kaarisekunnin läpimittaisen alueen rajoissa, tähden läpimitta 1 kaarisekuntia.


title: Seeing

text: Seeingin lisäksi voidaan mitata taivaan pintakirkkautta ja läpinäkyvyyttä, jotka molemmat vaikuttavat tähtitieteellisten kohteiden näkymiseen.


title: Seeing

text: C-profiili on ilmakehän turbulenssia eri korkeuksilla kuvaava lukusarja. Tämä voidaan mitalla erilaisilla, esimerkiksi lasersäteen käyttöön perustuvilla luotausmenetelmillä.


title: Tietokonetyövuosi

text: Tietokonetyövuosi (engl. "computer-year" tai "years of computer time") on käsite, jolla kuvataan yhden tietokoneen, tai yleisemmin usean tietokoneen tekemää yhteistä työmäärää. Termiä vastaava ihmisten työmäärää arvioiva termi on henkilötyövuosi.


title: Tietokonetyövuosi

text: Termiä voidaan käyttää, kun halutaan arvioida työtä, jonka hajautettuun tietojenkäsittelyyn (engl. grid computing) perustuvaan projektiin kuuluvat tietokoneet ovat yhdessä tehneet projektin hyväksi.


title: Tietokonetyövuosi

text: "Yksi tietokonetyövuosi" voidaan määritellä siten, että se on yhden tietokoneen tekemä työmäärä, kun kone on käynnissä yhden vuoden ajan ja käyttää laskentatehonsa kokonaisuudessaan tehtävän suorittamiseen. Termin käyttöä rajoittaa kuitenkin se, että erityyppiset tietokoneet voivat olla laskentateholtaan hyvin erilaisia (vrt. kotitietokone ja supertietokone).


title: Tietokonetyövuosi

text: Termin "tietokonetyövuosi" käyttö on mielekästä silloin, kun projektiin osallistuvat tietokoneet ovat hyvin samantyyppisiä. Esimerkiksi useat hajautetun tietojenkäsittelyn projektit on suunniteltu pelkästään kotitietokoneille.


title: Tietokonetyövuosi

text: Vuonna 1999 käynnistyneen SETI@home -projektin sanotaan ylittäneen 2 miljoonan "tietokonetyövuoden" rajan (2004).


title: Eero Berg

text: Eero Edvin Berg (17. helmikuuta 1898 Kangasala – 14. heinäkuuta 1969 Karijoki) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hän saavutti pronssia vuoden 1924 kesäolympialaisten 10 000 metrin juoksussa ajalla 31.43,0. Kilpailussa Ville Ritola voitti maailmanennätysajalla (30.23,2) ja Ruotsin Edvin Wide oli toinen.


title: Eero Berg

text: Eero Berg juoksi 5 000 ja 10 000 metrin lisäksi myös 3 000 metrin esteitä; vuonna 1925 hän voitti Suomen mestaruuden ja vuonna 1926 hänellä oli matkan maailmantilaston kakkosaika toisen suomalaisen Elias Katzin jälkeen. Hän edusti Suomea kaikkien aikojen toisessa Ranska-maaottelussa vuonna 1923 ja kaikkien aikojen ensimmäisessä Ruotsi-maaottelussa vuonna 1925. Seuratasolla hän edusti Tampereen Pyrintöä.


title: Eero Berg

text: Berg asui vuosina 1929–1931 Brasiliassa.


title: Grandi

text: Grandi on Valion valmistama pillimehu. Se tuli markkinoille vuonna 1970.


title: Grandi

text: Grandi-pakkauksissa on hahmo nimeltä Kari Grandi, jota on kutsuttu nimellä "kaikkien janoisten sankari" ja joka liikkuu erilaisilla kulkuneuvoilla. Mainoksissa hahmoa ovat esittäneet Eeki Mantere ja Sami Kojonen.


title: Grandi

text: Grandin makuja ovat muun muassa mansikka, appelsiini, vadelma, päärynä ja appelsiini-kola.


title: Pernasyöpä

text: Pernasyöpä on pernan syöpä. Kyseessä on lähinnä eläinten sairaus. Sitä esiintyy esimerkiksi koirilla. Sen oireita ovat esimerkiksi painon putoaminen ja pahoinvointi. Kemoterapia on yleisin hoitomuoto.


title: Pernasyöpä

text: Ihmisillä esiintyy harvinaisena sairautena pernan lymfoomaa.


title: Tottijärvi

text: Tottijärvi oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen kunta. Nykyisin se on eteläinen osa Nokian kaupunkia. Tottijärvi oli Vesilahden kappeli vuodesta 1685, kunnes se 1906 erotettiin itsenäiseksi kunnaksi. Tottijärven kunta liitettiin 1976 Nokiaan. Samalla Tottijärven seurakunta lakkautettiin ja yhdistettiin Nokian seurakuntaan. Tottijärven puukirkko on vuodelta 1841 ja sen vieressä oleva kellotapuli vuodelta 1764. Tottijärvi sijaitsee Tampereen Pyhäjärven lounaisrannalla.


title: Tottijärvi

text: Kunnassa on aiemmin toiminut Sorvan ja Joutsjoen koulut. Joutsijoen koulu toimi 1926−1974. Rakennuksessa järjestetään nykyisin tapahtumia. Sorvan koulu toimi vuosina 1927−1967. Tottijärven koulu, johon kuuluvat nykyisin peruskoulun luokat 1−6, aloitti toimintansa vuonna 1871.


title: Tottijärvi

text: Tottijärven naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Nokia, Pirkkala, Vammala ja Vesilahti. Aikaisempia naapurikuntia olivat Vammalaan liitetyt Karkku ja Tyrvää sekä Nokiaan liitetty Suoniemi. Tottijärven vaakunan suunnitteli Ahti Hammar ja se vahvistettiin vuonna 1958.


title: Tottijärvi

text: Tottijärven kirkolta Pajulahteen vievän tien varrella sijaitsee vuonna 1956 perustettu tanssilava Hämyslava.


title: Tottijärvi

text: Tottijärven maisemakuvaa leimaa Pyhäjärvi ja siitä syvälle sisämaahan pistävät lahdet. Muita järviä on vain muutama. Tottijärven länsiosassa virtaa Vesilahden Suonojärvestä alkunsa saava ja Sarkolassa Kuloveteen laskeva Lanajoki. Joessa on runsaasti koskia, joissa on ollut useita myllyjä. Maaston korkeuserot suurenevat entisen kunnan lounais- ja pohjoisosien metsäalueilla. Korkein maastonkohta on entisessä Tottijärven, Suoniemen ja Nokian rajojen yhtymäkohdassa sijaitseva, yli 160 metrin korkeuteen merenpinnasta ja lähes 90 metrin korkeuteen Pyhäjärven pinnasta ulottuva Kivipyykkivuori.


title: Tottijärvi

text: Muinaiseen Suur-Pirkkalaan kuulunut Tottijärvi on tullut asutetuksi jo varhain, mistä kertovat sieltä löydetyt kivikautinen asuinpaikka ja kaksi sen aikaista hautaa. Viimeistään vuonna 1346 Vesilahti erotettiin Pirkkalasta omaksi pitäjäkseen ja Tottijärvi jäi sen yhteyteen vuosisatojen ajaksi. Tottijärven ja Ylä-Sastamalan välinen raja määrättiin vuoden 1479 laamanninkäräjillä; tämä raja oli Tottijärven sekä Karkun ja Suoniemen välinen raja vuoden 1973 alkuun saakka. Rajan lounaisin kärki oli Tottijärven, Tyrvään, Karkun ja Vesilahden yhteinen rajapiste Velhonkanto nykyisen Vammalan ja Vesilahden välisen seututie 301:n varrella.


title: Tottijärvi

text: Paikasta on käytetty myös nimeä "Totkijärvi". Legendan mukaan alue sai nimensä "Totki"-nimisestä koirasta, jonka Matti Kurki hukutti "Hiisijärven" avantoon, ettei koira metelöisi sotaretkellä. Koira kuitenkin ryhtyi kummittelemaan Kurjelle. Järveä kutsuttiin myöhemmin Totkijärveksi, mistä sitten ehkä sai nimensä Laukon kartanolle kuulunut Tottijärven kartano ja siitä kappeli sekä kirkkopitäjä. Vanhin nimimaininta on Turun Tuomiokirkon Mustassakirjassa vuodelta 1416 muodossa "Totkyrajerffuj".


title: Tottijärvi

text: Tottijärven kartanoa ei enää ole, mutta se oli 1400-luvulta lähtien vuoteen 1918 asti merkittävä rinnakkaiskartano Laukolle. Tottijärven varhaisimpia omistajia 1400-luvulla olivat Johannes Anundinpoika ja Jeppe Kurki. Jeppe Kurjella oli Tottijärven ja Karkun rajalla juoksevassa Lanajoessa kuuluisa Hummerkosken mylly, Jepen mylly. Klaus Kurjen sisko Karin till Totkijärvi asui kartanossa Juho Olavinpojan kanssa 1510-luvulla. Kuuluisa sotapäällikkö Akseli Kurki asui kartanossa 1500-luvun lopulla. Kurjille kartano kuului vuoteen 1817 asti, jolloin se Laukon omistuksen myötä siirtyi arkkiatri Johan Agapetus Törngrenin perheelle.


title: Tottijärvi

text: 1700-luvulta alkaen Tottijärven ja Laukon kartanot perustivat Tottijärven alueelle kymmeniä torppia. Useat torpista olivat normaalin maatilan kokoisia ja tulivat hyvin toimeen. 1900-luvun alussa kartanoiden työväestön asema kuitenkin heikkeni, mistä räikeimpänä esimerkkinä oli Laukon luteita ja rottia vilisevä taksvärkkipirtti. Torpparit aloittivat lakon 1906, mutta Laukon Herman Sigfrid Standertskjöld-Nordenstam päätti häätää lakkoilijat seuraavana keväänä. Lakkoja ja häätöjä käsiteltiin senaatissa ja kymmenissä julkaisuissa.


title: Tottijärvi

text: Tottijärvelle asutettiin viime sotien jälkeen Sakkolan siirtoväkeä.


title: Tottijärvi

text:
Tottijärven luoteis- ja pohjoisosan kautta kulkee 1960-luvun alussa valmistunut Tampereen ja Turun välinen valtatie 9, joka on nykyisin Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12. Tottijärven halki kulkenut, aikaisemmin mutkainen ja mäkinen Nokian ja Vesilahden välinen maantie on 1970- ja 1980-luvuilla peruskorjattu valtatie 12:lta Vesilahteen saakka. Lähin rautatieasema sijaitsee Nokialla ja lähin lentokenttä on Tampere–Pirkkalan lentoasema.
Pajulahden kylästä oli suuren osan 1900-lukua sulan veden aikana laivayhteys Tampereelle. Laivalla matkustaminen kuitenkin hiipui Lauttakylän Auto Oy:n aloitettua 1930-luvulla linja-autoliikenteen Tottijärven seudulla. Viimeinen tätä väliä liikennöinyt höyrylaiva "Alho" lopetti kulkunsa vuonna 1964 ja se on nykyisin hylkynä Pyhäjärven pohjassa Pirkkalassa.Tottijärveen kuuluu 14 kylää: Sorva, Lamminperä, Huhtaa, Pajulahti, Kirkonkylä, Joutsijoki, Joenpohja, Myllykylä, Metsäkulma, (Tottijärven) Rämsöö, Tolppa, Pohjanloukko sekä osa Palhon ja Vakkalan kylistä.


title: Tottijärvi

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Tottijärvellä ei ollut lainkaan taajamia.


title: Tottijärvi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tottijärven väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Sharpevillen verilöyly

text: Sharpevillen verilöyly tapahtui Sharpevillen townshipissä nykyisen Gautengin provinssin alueella 21. maaliskuuta 1960, kun Etelä-Afrikan poliisi avasi tulen aseistautumattomia mustia mielenosoittajia vastaan. Verilöylyssä kuoli 69 ihmistä ja yli 180 haavoittui. Sharpevillen verilöylyn vuosipäivää vietetään Etelä-Afrikassa nykyisin kansallisena ihmisoikeuksien päivänä, . Siitä on tullut YK:n Kansainvälinen päivä rotusyrjinnän poistamiseksi. Tämä aloittaa rasisminvastaisen viikon, jota vietetään Suomessa mm. kouluissa.


title: Sharpevillen verilöyly

text: Vuonna 1959 Robert Sobukwen johtama ryhmittymä pakotettiin pian eroamaan ANC:stä ja he perustivat uuden järjestön "Pan-Africanist Congressin", PAC:n. Heti perustamisensa jälkeen PAC ryhtyi organisoimaan kampanjaa passilakeja vastaan. He kehottivat ihmisiä kerääntymään poliisiasemien eteen ilman passejaan ja vaatimaan poliisia pidättämään heidät.


title: Sharpevillen verilöyly

text: 21. maaliskuuta 1960 eräs tämänkaltainen mielenosoitus Sharpevillen townshipissä Johannesburgin eteläpuolella päättyi verisesti, kun poliisi avasi tulen väkijoukkoon ja ampui 30 sekunnin aikana yli 700 laukausta tappaen 69 ja haavoittaen 186:ta. Suurinta osaa kuolleista ja haavoittuneista oli ammuttu selkään väkijoukon paetessa tulitusta. Tapahtuma aikaansai suuria protestimielenosoituksia, jotka huipentuivat 30 000 ihmisen mielenosoitukseen parlamenttitalon edessä Kapkaupungissa. Pääministeri Hendrik Verwoerd vastasi mielenosoituksiin julistamalla hätätilan, pidättämällä 18 000 mielenosoittajaa ja julistamalla sekä ANC:n että PAC:n laittomiksi järjestöiksi.


title: James McNeill Whistler

text: James Abbott McNeill Whistler (14. heinäkuuta 1834 Lowell, Massachusetts – 17. heinäkuuta 1903 Lontoo) oli yhdysvaltalaissyntyinen, pääosan urastaan Englannissa tehnyt taidemaalari, joka tunnetaan yöllistä Lontoota kuvaavista maisemamaalauksista, kokovartalomuotokuvista ja taidokkaista grafiikan lehdistä.


title: James McNeill Whistler

text: Mekaanikko George Whistlerin ja hänen uuden vaimonsa Anna McNeillin poika James Abbott McNeill Whistler syntyi vuonna 1834 Massachusettsissa, Yhdysvalloissa. Perheessä oli kaksi poikaa ja yksi tytär isän edellisestä avioliitosta.


title: James McNeill Whistler

text: Perhe muutti useasti ympäri Yhdysvaltoja isän työn mukana, ja Jamesin ollessa yhdeksän he muuttivat Moskovaan, jossa isä työskenteli rautateillä. Tällä välin James Whistler opiskeli piirtämistä Moskovan Keisarillisessa Tieteen Akatemiassa. Vähän varttuneempana hän innostui itsekin matkustelusta ja vuonna 1848 hän muutti siskonsa ja tämän miehen luo Lontooseen. Siellä hän kiersi opiskelemassa eri paikoissa ennen kuin palasi vuonna 1851 isänsä kuoleman jälkeen Yhdysvaltoihin ja kirjoittautui armeijan leipiin. Siellä hän oppi graafista suunnittelua tehdessään karttoja laivastossa.


title: James McNeill Whistler

text: James Whistler opiskeli piirtämistä ja maalausta Yhdysvalloissa eri opinahjoissa, ja hänet erotettiin myös muutamasta koulusta räiskyvän persoonallisuutensa vuoksi. Whistler oli omapäinen nuori mies, ja vuonna 1855 hän muutti pysyvästi Eurooppaan ollakseen taiteilija.


title: James McNeill Whistler

text: Pariisin kouluista ja realismin piireistä hän löysi paljon taiteilijaystäviä, kuten Henri Fantin-Latourin ja Gustave Courbet’n, jotka saivat hänet inspiroitumaan realismista hänen varhaisen taiteilijauransa alussa. Sittemmin hän löysi itsensä avantgardismia kannattavien taiteilijoiden piireistä ja muutti takaisin Lontooseen, jossa hän vaikutti eniten elinaikanaan, mutta palasi silti silloin tällöin Ranskan taiteilijapiireihin saamaan vaikutteita muun muassa Société des Troisin parista.


title: James McNeill Whistler

text: Whistlerin elämäntyyli oli suhteellisen huoleton, ja hän olikin usein veloissa. Hän tuli kuuluisaksi myös dandyismistään. Näytelmäkirjailija Oscar Wilde olikin yksi hänen kuuluisista ystävistään ja samoilla linjoilla hänen kanssaan.


title: James McNeill Whistler

text: Whistlerin taide muuttui dramaattisesti 1860-luvulla hänen kiinnostuessaan kreikkalaisesta taidesuuntauksesta, Aasian posliinista ja japanilaisesta kalligrafiasta. Hän tuli vakuuttuneeksi värin ja viivan voimasta, ja hänet tunnetaankin parhaiten puhtaasti koristeellisesta tyylistään ennen vuotta 1870, jolloin Whistler alkoi maalata kuutamoisia öitä sekä leikkiä valolla ja varjolla. Ihmiset arvostelivatkin kriittisesti hänen tämänsuuntaista työtään, "Nocturnea" sanoilla ”keskeneräinen” ja ”ihmisten turhaa rahastusta”. Whistler kävi tästä pitkän oikeustaiston kriitikko John Ruskinia vastaan. Hän halusi puolustaa omaa maalaustekniikkaansa, ja vetosikin ihmisiin sanomalla: ”Tule sumuisena yönä minun kanssani laiturille ja kerro, minkä kohdan näet puuttuvan minun "Nocturnestani"!” Myöhemmin juuri kyseiset arvostellut työt nostivat hänet kuuluisuuteen.


title: James McNeill Whistler

text: Hän kierteli vielä vanhoilla päivilläänkin, kunnes sairastui vuonna 1902 Hollannissa ollessaan. Seuraavana vuonna Whistler kuoli sydänsairauteen Chelseassa, Englannissa.


title: Tyrväntö

text: Tyrväntö (ruotsiksi myös "Tyrvändö)" on Kanta-Hämeessä sijainnut entinen Suomen kunta. Tyrväntö liitettiin vuonna 1971 Hattulaan, johon sen alue 2000-luvulla kuuluu suurimmaksi osaksi lukuun ottamatta pohjoisosaa, joka pian kuntaliitoksen jälkeen liitettiin Valkeakoskeen. Vanajaveteen pistävällä Tyrvännön niemellä sijaitsee Lepaan puutarhaoppilaitos ja useita ammattiyhdistysten sekä yksityisten kesähuviloita.


title: Tyrväntö

text: Tyrvännön suurin taajama on Lepaa, jossa sijaitsee Lepaan puutarhamuseo, Lepaa Golf, Lepaan viinitila sekä Hämeen ammattikorkeakoulun ja Hämeen ammatti-instituutin Lepaan puutarha-alan yksikkö. Kuntakeskus taas oli Suotaalassa, jossa myös Tyrvännön kirkko sijaitsee. Lähellä tätä on Hotelli Petäys.


title: Tyrväntö

text: Tyrvännön naapurikunnat olivat Hattula, Hauho, Pälkäne ja Sääksmäki.


title: Tyrväntö

text: Tyrvännön vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1960.


title: Tyrväntö

text: Tyrvännön itäosan kautta kulki aikanaan valtatie 3, kunnes uusi tieyhteys Hämeenlinnasta Tampereelle valmistui 1960-luvulla ja vanha valtatie numeroitiin seututieksi 305. Entinen valtatie on rakennettu uudelleen ja on nykyisin kantatie 57.


title: Tyrväntö

text: Anomaa, Haukila, Lahdentaka, Lepaa, Lusi, Monaala, Monittula, Mäenpää, Mälkiäinen, Retula, Suontaka, Suotaala, Tykölä, Uskila (Uskela) ja Vanajaniemi.


title: Tyrväntö

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Tyrvännöllä oli yksi taajama: Lepaa, jossa oli 301 asukasta. Vuoden 1970 väestönlaskennassa, Hattulan kuntaliitoksen yhteydessä sitä ei luokiteltu enää taajamaksi, mutta nykyisin se lasketaan jälleen taajamaksi.


title: Tyrväntö

text: Vanhimmat merkit asutuksesta ovat kiven työstämisestä kertovia kvartsinsiruja jotka ovat löytyneet Monittulan kylän alueelta. Nykykäsityksen mukaan ihminen on toiminut kivikaudella koko Tyrvännön alueella. Vanhimmat kivikautiset esineet edustavat noin 4200 eaa. päättynyttä Suomusjärven kulttuuria. Kivikautiset löydöt painottuvat alueen itäiseen osaan ja Lusinlahden ympäristöön. Löydetyt esineet ovat olleet luukaapimia ja kivikirveitä. Varhaisimmat asukkaat olivat metsästäjiä ja kalastajia.


title: Tyrväntö

text: Vuosina 3000-2500 eaa. vasarakirveskulttuuri levisi Tyrväntöön. Samalla tulivat uudet elinkeinot, karjanhoito ja maanviljelys. Vanhimmat merkit maanviljelystä löytyvät Retulansaaresta. Vasarakirveslöydöt painottuvat nekin alueen itäpuolelle Anomaahan, ja Tyrväntö sijaitsi vasarakirveskulttuurin vaikutusalueen pohjoisrajalla.


title: Tyrväntö

text: Maanviljelyn tiedetään alkaneen laajemmin noin vuonna 1500 eaa. pronssikauden alkuun. Retulansaaren hautakummut ovat tätä seuranneilta vuosisadoilta. Rautakaudelta Tyrvännöstä tunnetaan kolme niin sanottua miekanhiontakiveä.


title: Tyrväntö

text: Nykyisen kaltaisten kylien ja pysyvän asutuksen katsotaan muotoutuneen noin vuonna 500. Keskeiset kylät ovat ilmeisesti saaneet alkunsa viimeistään viikinkiajalla, noin vuonna 800-900. Vuoden 1000 aikaan Tyrvännössä on ollut todennäköisesti noin 100 asukasta, eli alue on ollut suhteellisen tiheästi asuttu. Tämän jälkeen väkiluvun kehitys taantui mahdollisesti sotien takia.


title: Tyrväntö

text: Tyrvännön alueesta käytettiin aikoinaan nimeä Kulsiala ja tämän epäillään johtuneen palvontamenoissa käytettyä astiaa tarkoittaneesta nimestä.


title: Tyrväntö

text: Vuonna 1968 Suontaan kylästä löytyi yksi Suomen komeimmista rautakautisista miekoista. Miekka on noin vuodelta 1030 ja sen haltijan epäillään olleen naispuolinen. Aikakausi oli erityisen rauhaton, sillä Hämeeseen suuntautui hyökkäyksiä niin Novgorodista kuin Ruotsistakin.


title: Tyrväntö

text: Ruotsin valta ja kristinusko lujittuivat alueella 1200-luvun lopulla, ja ensimmäinen kirkko rakennettiin Lepaalle. Arviot Lepaalla olleen kirkon rakennusvuodesta vaihtelevat 1200- ja 1400-lukujen välillä. Kirkko purettiin kivistä sakastia lukuun ottamatta uuden kirkon valmistuttua Suotaalaan 1800-luvun alussa. Tyrvännön alueella uskotaan olleen oma seurakuntansa, mutta kun Hattulan Pyhän Ristin kirkko valmistui, Tyrvännöstä tuli kappeliseurakunta viimeistään 1500-luvulla.


title: Tyrväntö

text: Isonvihan aikaan vuonna 1713 venäläiset miehittivät Tyrvännön vuoteen 1721 saakka. Venäläisten saapuessa ainakin Suotaala, Lahdentaka ja Lepaa joutuivat ryöstelyn ja hävityksen kohteeksi. Taloista ryöstettiin elintarvikkeita ja karjaa, ja väkivallantekoja paikallisia asukkaita kohtaan tapahtui etenkin alkuvaiheessa paljon, ennen kuin miehitysviranomaiset alkoivat rauhoittaa tilannetta.


title: Tyrväntö

text: 1700-luvun lopulla Lepaalla sijainnut vanha kirkko alkoi käydä huonokuntoiseksi ja ahtaaksi. Uusi kirkko päätettiin rakentaa Tyrvännönniemen pohjoisosaan Suotaalaan, Lähemmäs Tyrvännön asutuksen painopistettä. Matti Åkerblomin suunnittelema kirkko valmistui vuonna 1800.


title: Tyrväntö

text: Vuoden 1865 kunnallishallintouudistuksen yhteydessä Tyrvännön kappeliseurakunnasta muodostettiin kunta. Muutos toimeenpantiin viimeistään 1873. Sotien jälkeen Tyrväntöön asutettiin karjalaisia Vuokselasta.


title: Tyrväntö

text: Tyrvännön kunta lakkautettiin 1. tammikuuta 1971 ja liitettiin Hattulaan. Tyrvännön evankelis-luterilainen seurakunta jatkoi toimintaansa vuoteen 1979 saakka, joilloin kirkkoherra jäi eläkkeelle ja seurakunta yhdistettiin Hattulan seurakuntaan (Valkeakoskeen liitetty osa liitettiin Sääksmäen seurakuntaan).


title: Tyrväntö

text: Vuonna 1978 entisen Tyrvännön pohjoisosan kylistä Mälkiäinen, Tykölä ja Uskila liitettiin kokonaan ja Monaala osin Valkeakoskeen.


title: Tyrväntö

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tyrvännön väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Uskela

text: Uskela on Varsinais-Suomessa sijaitseva Suomen entinen kunta ja vanha kirkkopitäjä, joka on perustettu mahdollisesti jo 1200-luvulla. Uskelan kunta perustettiin vuonna 1868 ja liitettiin Saloon vuonna 1967.


title: Uskela

text: Uskelan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Salon kaupunki sekä Angelniemi, Halikko, Kuusjoki, Muurla, Perniö ja Pertteli.


title: Uskela

text: Ehkä noin vuoteen 1230 mennessä perustetun ja asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1329 mainitun Uskelan on arveltu olleen Halikonlahden alueen vanhin kirkkopitäjä. Sen alueeseen olisivat joidenkin arvioiden mukaan vielä 1200-luvun puolivälissä ja 1300-luvun alussa saattaneet kuulua myöhemmät Halikon, Perniön ja Marttilan kirkkopitäjät. Ilman näitä Uskelan alue laajimmillaan 1400-luvun lopulle asti kattoi nykyisen Salon keskustan ohella myöhempiä Muurlan, Perttelin, Kuusjoen ja Kiikalan kuntia sekä nykyistä Someron kaupungin eteläosaa vastanneen alueen.


title: Uskela

text: Uskelan kirkkopitäjään perustettiin keskiajalla, ehkä 1440-luvulla Salon ja Perttelin kappelit. Näistä ensin mainittu käsitti myös myöhemmän Muurlan alueen ja viimeksi mainittu myös myöhemmät Kuusjoen ja Kiikalan. Perttelin kappeliin ehtivät tuolloin noin puolen vuosisadan ajan kuulua myös ne kahdeksan Uskelan pohjoisinta kylää, jotka vuonna 1492 siirrettiin kirkollisesti Uskelasta Someron seurakuntaan.


title: Uskela

text: Kun Kiikalasta muodostettiin itsenäinen seurakunta vuonna 1639, muodostuivat likimain ne Uskelan seurakunnan rajat, jotka säilyivät aina 1800-luvulle asti.


title: Uskela

text: Poikkeuksellista Uskelan emäseurakunnan ja kappelien suhteissa oli, että itse Uskelan emäkirkko Uskelanjoen rantatöyräällä, Salosta Pertteliin johtaneen maantien varressa oli koko ajan puurakenteinen, kun sen sijaan Saloon ja Pertteliin rakennettiin 1500-luvulla komeat kivikirkot. Myös itse Uskelan emäkirkonlääni eli emäseurakunnan alue erotuksena kappeleista oli alueeltaan varsin pieni.


title: Uskela

text: Salon ja Perttelin Kappeliseurakuntien muodostumisen jälkeen Salon kappelin alaisesta Muurlasta muodostettiin oma saarnahuonekuntansa vuonna 1742. Myös Teijon ruukin ympäristössä tapahtui 1700- ja 1800-luvuilla osittain edestakaisia aluemuutoksia, joiden tuloksena Teijon alue lopulta tuli kuulumaan Perniöön.


title: Uskela

text: Suuri muutos alueen seurakuntajaossa tapahtui kun Uskelan Isokylän emäkirkko vaurioitui maanvyöryssä ja purettiin 1820-luvun lopulla. Tämän tuloksena Uskelan vanha emäseurakunta yhdistettiin Salon kappeliseurakuntaan, josta näin tuli Uskelan uusi emäseurakunta. Nykyinen kivirakenteinen Uskelan kirkko, jonka suunnitteli Carl Ludvig Engel, rakennettiin vuosina 1831–1832 lähelle vanhan Salon kappelikirkon paikkaa, ja vanha kivinen kappelikirkko purettiin sen rakennustarpeiksi. Uskelan vanhan emäkirkon paikalle Uskelanjoen rantatöyräälle jäivät kellotapuli ja hautausmaa, jotka ovat vieläkin olemassa.


title: Uskela

text: Tämän jälkeen seuraavat muutokset olivat Muurlan kappeliseurakunnan perustaminen Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1860 ja Perttelin itsenäistyminen omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1869. Samoihin aikoihin käynnistyi myös kunnallishallinto ja Perttelin kunta perustettiin vuonna 1867 ja Muurlan ja Uskelan kunnat vuonna 1868.


title: Uskela

text: Uskelan sisällä taajamaksi muodostuneesta Salosta tuli kauppala vuonna 1872 ja itsenäinen kunta vuonna 1891. Seurakunnallisesti Salo itsenäistyi Uskelasta vuonna 1914 ja Muurla vuonna 1919. Aluksi muodostuneen Salon kauppalan pinta-ala oli vain noin 74 hehtaaria ja sen ympärille Salon ja Halikon puolelle ehti muodostua laajoja taajaan asuttuja "esikauppala"-alueita. Vuonna 1932 nämä kuitenkin liitettiin Salon kauppalaan, jonka pinta-alaksi nyt tuli 1803 ha ja väkilukukin nousi 1800 hengestä yli 6000:een. Seurakuntien rajoja ei kuitenkaan muutettu vastaavasti ennen kuin vuonna 1935, jolloin tehtiin päätös Salon ja Uskelan seurakuntien yhdistämisestä Salo-Uskelan seurakunnaksi (toteutui tosin vasta 1951). Kunnallisesti vuonna 1960 kaupungiksi tullut Salo ja reikäleipäkunnaksi jäänyt Uskela yhdistyivät vuonna 1967.


title: Uskela

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Uskelan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Uskela

text: Vuonna 1914 Uskelasta liitettiin Saloon alue, jossa oli 1 417 asukasta. Vuonna 1948 Uskelasta Saloon liitetyllä alueella oli 4 899 asukasta.


title: Uskela

text: Vuoden 1960 väestönlaskennassa Uskelan silloisista 3 013 asukkaasta 2 998 oli suomenkielisiä ja 13 ruotsinkielisiä. Samassa väestönlaskennassa Uskelan taajamia olivat Anjala (371 asukasta), Helisnummi (363 asukasta) ja Karjaskylä (207 asukasta). Karjaskylä sijaitsi kokonaan Uskelassa, Anjala ja Helisnummi osittain Salossa. Vastaavasti osa Salon keskustasta sijaitsi Uskelan puolella. Uskelan taajama-aste oli 30,8 %. Vuonna 1960 ammatissa toimivaa väestöä oli 1 362 henkeä, joista 47 % työskeli maa- ja metsätaloudessa, 22 % teollisuudessa ja käsityössä ja 12 % rakennustoiminnassa.


title: Uskela

text: Vuoden 1921 tietojen mukaan Uskelassa oli 32 kylää: Anisi, Anjala, Breidilä, Falkkila, Fulkkila, Hakostaro, Hankala, Haukkala, Hämeenkylä, Hämmäinen, Isokylä, Karjaskylä, Karlberg (Pettilä), Kaukvuori, Kavila, Kurjenpahna, Kälpiö (Kelppe), Kärkkä, Lopenkylä, Moisio, Mäenala, Närvelä, Pahkavuori, Pappinen, Pukkila, Rauvola, Röykkälä, Salon kylä, Tottola, Ullenpyöli, Veitakkala ja Villilä.


title: Prokuraattori

text: Prokuraattori voi tarkoittaa lukuisia eri virkamiehiä eri aikoina ja eri yhteiskunnissa. Termi on lähtöisin Rooman valtakunnasta, jossa senaatti saattoi nimittää virkamiehen toimimaan kuraattorin valtuuksin mutta ilman virallista virkaa ("pro curator").


title: Prokuraattori

text: Suomen suuriruhtinaskunnan aikana prokuraattori oli virkamies, joka valvoi lakien noudattamista ja oli ylin virallinen syyttäjä, kuten oikeuskansleri nykyään. Hän oli virkahierarkiassa erittäin korkealla, usein kenraalikuvernöörin apulainen.


title: Imusarja

text: Imusarjaksi kutsutaan kanavistoa polttomoottorissa, josta tuore ilma-polttoaineseos virtaa palotilaan. Tiettyyn rajaan asti moottorista saadaan sitä enemmän tehoa, mitä enemmän se saa imuvaiheen aikana jokaiseen sylinteriin polttoaine-ilmaseosta.


title: Imusarja

text: Jokaisen sylinterin imukanavan tulisi myös olla samanpituinen, jotta moottorin käynti olisi tasaista. Imusarjan pituudella voidaan myös vaikuttaa moottorin vääntömomenttikäyrään ja sitä kautta kierrosalueeseen, jolla enimmäisteho saavutetaan. Periaatteena pidetään, että pidemmällä imusarjalla saadaan tehoaluetta siirrettyä matalille kierrosalueille ja lyhyellä taas korkeammille kierroksille. Yleisimmin imusarjat ovat nykyään muovia tai alumiinia. 1990-luvun alkupuolella imusarjat valmistettiin vielä valuraudasta tai kevytmetalliseoksista.


title: Inertiavirtaus

text: Inertiavirtaus, inertialiike tai inertiaalinen oskillaatio on virtausmekaniikan ilmiö, jossa suurten vesialtaiden virtaukset kääntyvät Coriolis-ilmiön vaikutuksesta ympyräradoille, jos ulkoisia voimia ei ole. Se vastaa jatkavuuden lakia eli Newtonin ensimmäistä lakia pyörivällä alustalla. Nimi inertiavirtaus on historiallista perua ja harhaanjohtava, koska ratojen kiertyminen inertiaympyröiksi johtuu nimenomaan Coriolis-ilmiöstä.


title: Inertiavirtaus

text: Inertiaympyröiden synty edellyttää, että nestepartikkeli on vaakasuuntaisessa liikkeessä Maan pinnan suhteen. Jos liikkeen aiheuttaneet voimat (esimerkiksi tuuli) lakkaavat vaikuttamasta eikä hidastavia voimia ole, kappale jatkaa liikettään jatkavuuden lain mukaisesti. Maan pinnalla planeetan pyörimisestä aiheutuva Coriolis-ilmiö vaikuttaa kuitenkin kappaleeseen ja saa sen radan kiertymään. Coriolis-voima on liikkeen suuntaa vastaan kohtisuoraan vaikuttava näennäisvoima, joka syntyy kun tilannetta tarkastellaan pyörivästä koordinaatistosta eli Maan pinnalta.


title: Inertiavirtaus

text: Ympyrän koko on verrannollinen nestepartikkelin nopeuteen ja Coriolis-parametrin "f" suuruuteen ("f" = 2 Ω sin φ, missä Ω on Maan kulmanopeus ja φ leveysaste). Kiertoaika riippuu ainoastaan Coriolis-parametrista:


title: Inertiavirtaus

text: Ympyrän kehän pituus 2πR saadaan kappaleen alkunopeuden "q" ja jaksonajan "T" tulosta:


title: Inertiavirtaus

text: missä "R" on ympyrän säde.


title: Inertiavirtaus

text: Käytännössä nesteen sisäinen kitka vaimentaa ympyräliikkeen vähitellen. Näin syntyy spiraalimainen pienenevien ympyröiden ketju, jollaisia havaitaan usein merissä ja suurissa järvissä. Matalissa vesissä pohjakitka jarruttaa liikettä ja estää ympyröiden synnyn. Ensimmäisen kerran ilmiö havaittiin 1930-luvulla Itämerellä.


title: Inertiavirtaus

text: Inertiavirtaus tapahtuu pohjoisella pallonpuoliskolla myötäpäivään, eteläisellä vastapäivään.


title: Agglutinatiivinen kieli

text: Agglutinatiiviset eli agglutinoivat kielet ovat kielitieteessä sellaisten kielien luokka, joissa sanan vartaloon liittyy (useita) päätteitä ja muita affikseja. Tämä ilmiö on nimeltään agglutinaatio. Tyypillisimpiä esimerkkejä agglutinoivista kieliryhmistä ovat uralilaiset kielet, kuten suomi, ja altailaiset kielet, kuten turkki.


title: Agglutinatiivinen kieli

text: Äärimmäistapauksessa kaikilla kielen affikseilla olisi vain yksi muoto ja näitä voitaisiin liimata mekaanisesti peräkkäin muodostaen toisiaan vastaavia merkityksiä. Käytännössä yksikään tunnettu luonnollinen kieli ei kuitenkaan ole täysin agglutinoiva, sillä niin sanavartaloissa kuin päätteissäkin tapahtuu monenlaista assimilaatiota ja muita äännevaihteluita.


title: Agglutinatiivinen kieli

text: Esimerkiksi suomen kielessä kantaan "talo" voidaan mekaanisesti liittää monikon tunnus [i] sekä inessiivin sijapääte [ssa], jolloin saadaan sanan muoto "taloissa". Mikäli sama säännönmukaisuus säilyisi kaikkien sanojen muodostamisessa, kieltä voisi kutsua puhtaasti agglutinoivaksi. Esimerkki suomen kielen epätäydellisestä agglutinaatiosta on se, että kannasta "kissa" äännevaihtelun vuoksi muodostuu "kissoissa" eikä *kissa|i|ssa.


title: Agglutinatiivinen kieli

text: Kielitieteilijä Juha Janhusen mukaan uralilais-altailaiset kielet ovat agglutinatiivisia kuten suomen lisäksi myös turkki, mongoli, tunguusi, korea ja japani. Monissa agglutinatiivisissa kielissä on vokaalisointu. Kielten rakennetyypistä johtuen suomella ja turkilla on samantapaisia piirteitä, kuten agglutinoiva (päätteitä liimaileva) morfologia ja vokaalisointu .


title: Irish Cream

text: Irish Cream on yleisnimi irlantilaiseen viskiin perustuville kermalikööreille, joista ensimmäinen oli vuonna 1974 markkinoille tullut Baileys Irish Cream. Likööri saavutti nopeasti suuren suosion, ja sittemmin myyntiin on tullut useita samankaltaisia tuotteita. Irish Cream sisältää tyypillisesti 17 tilavuusprosenttia alkoholia.


title: The Chronicles of Life and Death

text: The Chronicles of Life and Death on Good Charlotten kolmas levy. Se ilmestyi 5. lokakuuta 2004. Siltä on julkaistu singlet "Predictable", "I Just Wanna Live", "The Chronicles of Life and Death" ja "We Believe". Levy alkaa introlla, jossa on japaninkielisellä laululla höystettyä fantasiahenkistä musiikkia.


title: Saiga (eläin)

text: Saiga eli saiga-antilooppi ("Saiga tatarica") on onttosarvisiin kuuluva, Euraasian aroilla elävä sorkkaeläinlaji. Lajin kanta on romahtanut viime vuosikymmeninä metsästyksen vuoksi, ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Saiga (eläin)

text: Saiga-antilooppi on lyhytjalkainen, 50-kiloinen ja noin 60–80 cm korkea antilooppi. Antiloopin tunnistaa parhaiten erikoisen muotoisesta turpeasta turvasta, sekä kerrossarvista. Turpa toimii suodattimena arojen pölyä vastaan. Vain uroksella on kerrossarvet. Se on väriltään kellanruskea.


title: Saiga (eläin)

text: Saiga-antiloopit ovat aikoinaan olleet laajalle levinneitä Itä-Euroopan ja Keski-Aasian aroilla Karpaateilta ja Kaukasukselta Mongoliaan saakka. Nykyisin niitä on enää harvoilla alueilla Venäjän Kalmukiassa, Kazakstanissa ja Länsi-Mongoliassa.


title: Saiga (eläin)

text: Saigan pääravintoa ovat suolaheinät, mutta myös useimmat muut aron kasvit kelpaavat sille. Saiga pärjää pitkän aikaa varsin niukalla ravinnolla. Saiga syö vuorokaudessa kesällä keskimäärin 1,7 kg/vrk ja talvella 0,7 kg/vrk kuivapainon mukaan laskettuna.


title: Saiga (eläin)

text: Vaikka saigan kokonaispopulaatio voi ajoittain olla varsin runsaslukuinen, on saiga metsästyksen ja joukkokuolemien vuoksi uhanalainen.


title: Saiga (eläin)

text: Saigat olivat vielä vähän aikaa sitten yleisiä, ja populaation kooksi arvioitiin Venäjällä ja Kazakstanissa yli 1,2 miljoonaa. Alle kymmenessä vuodessa (vuodesta 1993 vuoteen 2001) tästä määrästä on kadonnut 97,5 % prosenttia, ja vain 30 000 saigaa on jäljellä. Näistäkin suurin osa on naaraita, eikä lajin toipumisesta ilman apua ole suuria toiveita. Biologien mukaan saiga-antilooppien häviäminen on äkillisin koskaan havaittu suuren nisäkkään sukupuutto.


title: Saiga (eläin)

text: Saigojen tuhoon osasyyllinen on WWF:n kampanja, jolla yritettiin pelastaa sukupuuttoon kuolevat sarvikuonot. Sarvikuonojen sarvea käytetään Kiinassa lääkeaineiden valmistukseen, minkä vuoksi se on kysyttyä kauppatavaraa ja houkutteleva salametsästyksen kohde. WWF yritti ratkaista ongelman markkinoimalla kiinalaisille saiga-antiloopin sarvea sarvikuonon sarven sijaan. Saigoilla ei ole kuitenkaan mahdollisuutta selviytyä kasvaneesta kysynnästä ja teollistuneesta metsästyksestä, jossa metsästäjät käyttävät moottoripyöriä ja tehokkaita aseita eläinten tappamiseen.


title: Saiga (eläin)

text: Kokonaisten Saiga-populaatioiden on havaittu joukkokuolleen. Esimerkiksi toukokuussa 2015 kolmannes maailman kaikista saigoista kuoli, arviolta 130 000 Kazakstanissa. Suurin tuhoutunut lauma koostui 60 000 antiloopista, jotka kaikki kuolivat. Joukkotuhot tapahtuvat niin nopeasti ja tappavat suurenkin lauman kokonaan, että arvioidaan, että kyseessä ei voi olla tartuntatauti. Yksi arvelu syyksi on jokin antiloopeissa oleva bakteeri, joka aktivoituu tappavaksi tietyissä oloissa. Toinen arvelu on hernekasvien ja sinimailasen hyvä satokausi sateisen ja lämpimän sään vuoksi. Tällöin näitä hajottavat bakteerit tuottaisivat niin runsaasti kaasua saigojen suolistossa, että saigat kuolisivat ähkyyn. Noin vuosi edeltävän joukkotuhon jälkeen saiga-antilooppien suojeluun keskittynyt Saiga Conservation Alliance -järjestö tiedotti, että tuhon aiheuttaja on "Pasteurella multocida" -bakteerin aiheuttama hengitystietulehdus. Bakteeri on yleinen eläinten hengitysteissä, mutta saigoissa se kuitenkin kehittyi vaaralliseksi aiheuttaen antiloopeille korkean kuumeen, hengitysvaikeuksia ja lopulta kuoleman.


title: Audioslave

text: Audioslave oli vuonna 2001 perustettu yhdysvaltalainen vaihtoehtorockia soittava superyhtye.


title: Audioslave

text: Audioslave syntyi entisen Rage Against the Machinen raunioille. Kun Rage Against the Machinen vokalisti Zack De La Rocha lähti yhtyeestä äkillisesti jäsenten välisten näkemyserojen takia, yhtyeen toiminta lakkasi joksikin aikaa. Jäljelle jääneet soittajat saivat lopulta riveihinsä ex-Soundgarden-solistin Chris Cornellin ja uuden yhtyeen nimeksi valittiin Audioslave. Tuore yhtye julkaisi ensimmäisen, nimeään kantavan albuminsa vuonna 2002. Seuraava albumi "Out of Exile" toi yhtyeen takaisin julkisuuteen vuonna 2005. Helmikuussa 2007 laulaja Chris Cornell ilmoitti jättävänsä yhtyeen.


title: Audioslave

text: Rage Against the Machinen vielä ollessa radikaalinen yhteiskunta-aktivistiyhtye Soundgardenissa olleen Chris Cornellin ei uskottu haluavan edetä samaan suuntaan. Audioslavea perustettaessa Cornellin huhutaan vaatineen, että hän ei liittyisi yhtyeeseen jos siitä olisi tulossa yhteiskunta-aktivismin väline, vaan hän halusi keskittyä vain musiikin tekemiseen. Pian perustamisensa jälkeen yhtye kuitenkin liittyi Tom Morellon ja System of a Downin Serj Tankianin aloittamaan organisaatioon nimeltä Axis of Justice, jolla pyritään jatkamaan Rage Against the Machinen poliittista taustaa.


title: Audioslave

text: Yhtyeen huhuttiin riidelleen paljon yhtyeen ensimmäisen albumin teon aikana, eivätkä huhut ole täysin tuulesta temmattuja, sillä yhtye hajosi huhtikuussa 2002 ennen saamatta yhtään levyä ulos  , mutta jatkoi kuitenkin yhteistyötä kesällä ja julkaisi ensimmäisen levynsä marraskuussa 2002. Myöhemmissä haastatteluissa yhtyeen jäsenet ovat kertoneet, että alkuaikojen ongelmat eivät johtuneet heistä itsestään, ja että ne saatiin ratkaistua managerin vaihdolla.


title: Audioslave

text: Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi "Audioslave" julkaistiin marraskuussa 2002 ja sai vaihtelevia arvosteluja kriitikoilta, mutta myi kuitenkin nopeasti tuplaplatinaa. Yhtyeen kritisoitiin olevan alati riitelevien miljonäärimuusikoiden projekti, jonka 70-luvun tyyli syntyi suurimmaksi osaksi miksausvaiheen muutoksilla. Toiset taas kehuivat yhtyeen tuovan kaivattua väriä nykymusiikkiin, verraten sitä Led Zeppeliniin. Albumin kappaleista muun muassa kappaleet "Like a Stone", "I Am the Highway" ja "Show Me How to Live" olivat paljon radiosoittolistoilla. Vuoden 2003 aikana yhtye keikkaili ympäri maailmaa ja sai paljon positiivisia arvosteluja hiljentäen soraäänisiä kriitikoita.


title: Audioslave

text: Audioslavesta tuli 6. toukokuuta 2005 ensimmäinen amerikkalainen rock-yhtye, joka on järjestänyt ilmaisen ulkoilmakonsertin Kuubassa. Lupa konserttiin saatiin Kuuban kauppasaartoa ylläpitävältä Yhdysvaltain valtiovarainministeriöltä. Tämä konsertti taltioitiin ja julkaistiin DVD:llä lokakuussa 2005.


title: Audioslave

text: Yhtyeen toinen albumi, "Out of Exile", julkaistiin 24. toukokuuta 2005, ja se nousi heti Yhdysvaltain albumilistan ykköseksi, mutta myyntiluvuista huolimatta monet yhtyeen fanit pitivät albumia aiempaa albumia huonompana sen kevyemmän linjan takia. Levyllä ovat paljon radioaikaa saaneet kappaleet "Be Yourself", "Your Time Has Come" ja "Doesn't Remind Me".


title: Audioslave

text: Audioslave soitti 2. heinäkuuta 2005 Berliinin Live 8-konsertissa.


title: Audioslave

text: Kesän 2006 aikana julkaistiin kolmannen albumin ensimmäinen single "Original Fire". Audioslave julkaisi syyskuussa 2006 tuoreimman albuminsa "Revelations", jolla yhtye meni takaisin ensimmäisen albumin raskaan rockin puolelle, jolloin yhtye sai monia vanhoja fanejansa puolelleen. Albumi sisältää myös soul- ja rhythm & blues -vaikutteita muun muassa kappaleessa "Sound of a Gun" ja edellä mainitussa singlejulkaisussa "Original Fire". Albumi on myynyt Yhdysvalloissa kultaa.


title: Audioslave

text: Audioslaven laulaja Chris Cornell ilmoitti 15. helmikuuta 2007 jättävänsä yhtyeen ja jatkavansa soolouralle. Rage Against the Machine teki comeback-keikan huhtikuussa 2007.


title: Ryynimakkara

text: Ryynimakkaran läheisiä sukulaisia ovat erilaiset verimakkarat, Kotivaran kärkkäri ja tamperelainen mustamakkara. Mainitsemisen arvoinen on hämäläinen perunamakkara, jossa käytetään perunoita ohrasuurimoiden tilalla.


title: Ryynimakkara

text: Ulkomailla on olemassa myös joitakin ryynimakkaran tapaisia makkaroita, erityisesti Britteinsaarilla aamiaispöydässä tarjottava Black Pudding on tutun tuntuinen, vaikkakin ulkomuodoltaan erilainen, paksu ja lyhyt makkara. Myös skotlantilainen perinneherkku Haggis kuuluu samaan perheeseen, vaikkakin se suolen sijaan valmistetaankin lampaan mahalaukkuun.


title: Graduale Aboense

text: Graduale Aboense (”Turun graduaali”) on Turun hiippakuntaa varten keskiajalla, 1300- ja 1400-lukujen vaihteessa valmistettu graduaali eli messulaulukirja. Se on kirjoitettu käsin pergamentille. Gradualiin oli koottu katolisen kirkon pyhäpäivien messuissa käyttämät liturgiset laulut. Suurin osa lauluista oli "proprium"-lauluja, jotka vaihtuivat pyhäpäivän mukaan.


title: Graduale Aboense

text: Teoksesta on säilynyt joitakin epätäydellisiä kappaleita, jotka on koottu voutien tilikirjojen kansissa säilyneistä irtosivuista. Säilyneistä osista on julkaistu näköispainos vuonna 2002.


title: Konselji

text: Konselji tarkoittaa neuvostoa tai neuvoskuntaa, jonka puheenjohtajana toimii "konseljipresidentti".


title: Konselji

text: Suomen suuriruhtinaskunnan ylin hallintoelin oli vuonna 1809 perustettu "hallituskonselji", jonka nimeksi vaihtui 1816 Suomen senaatti.


title: Sukiminen

text: Sukiminen eli suinti on turkin harjaamista tai silittämistä tai turkin tarkkaa tutkimista sormin. Monet eläimet sukivat toisiaan. Myös ihmiset sukivat eläimiä, toisia ihmisiä ja itseäänkin, esimerkiksi kammatessaan.


title: Sukiminen

text: Linnut sukivat itseään rasvatakseen ja asetellakseen höyhenpukunsa vedenpitäviksi.


title: Sukiminen

text: Apinoiden sukimisella tarkoitetaan turkin tarkkaa sormeilua, hellävaraista nyppimistä ja kaivelua. Apinat etsivät sukimalla sekä kuollutta ihoa että syöpäläisiä syödäkseen. Ennen kaikkea sukiminen on kuitenkin sosiaalinen toimitus. Useammin laumahierarkiassa alempiarvoiset sukivat ylempiarvoisia kuin toisin päin.


title: Nousukausi (elokuva)

text: Nousukausi on Johanna Vuoksenmaan 28. helmikuuta 2003 ensi-iltansa saanut esikoisohjaus. Elokuva voitti vuoden 2003 Jussi-patsaan parhaasta elokuvasta, musiikista (Kerkko Koskinen) ja käsikirjoituksesta (Mika Ripatti). Jussi-ehdokkuuksia "Nousukausi" keräsi kymmenen kappaletta.


title: Nousukausi (elokuva)

text: Elokuvassa Janne Saari (Petteri Summanen) ja Katri Saari (Tiina Lymi) päättävät lähteä ennen Jannen uuden työn alkua ennenkokemattomalle extreme-lomalle työttömiksi Jakomäkeen. Matkanjärjestäjä Ilpo Heino (Antti Virmavirta) osoittautuu kuitenkin huijariksi, joka vie Jannen ja Katrin koko omaisuuden. Koska rahat ovat aivan lopussa, Jannella ja Katrilla ei ole varaa kunnon asianajajaan, vaan pelkästään änkyttävään Oikkoseen. Jannen tuleva työnantaja, säälimätön Erik Sten ei ota Jannea firmaansa, kun kuulee huijauksesta. Jakomäessä naapurit ovat päinvastoin mukavia ihmisiä ja he – varsinkin Katriin ihastunut Kari – antavat Katrille ruokaa.


title: Nousukausi (elokuva)

text: Elokuvaa oli alun perin tarkoitus kuvata jo kesällä 2001, mutta koska Olli Soiniolla oli muita elokuvia rahoitettavana ja käsikirjoitus kaipasi vielä hiomista, tuotanto siirtyikin kesäksi 2002. Sillä aikaa käsikirjoittaja Mika Ripatti ehti hioa käsikirjoitusta ja lähiö ehti vaihtua Myllypurosta Jakomäeksi.


title: Hattara (mytologia)

text: Hattara on suomalainen taruolento. Christfried Gananderin mukaan hattara on toisaalta rääkyvä naispuolinen metsänpeikko, toisaalta taas taivaalla asuva jättiläinen. Kansanrunoudessa olennon, josta käytetään nimityksiä Lemmas ja Lemmes, sanotaan toisinaan olevan hattaria ja murottaria. Hattara muistuttaa ainakin nimeltään taruolento Ajattaraa.


title: Hattara (mytologia)

text: Eräässä runokatkelmassa Hattarat valtaavat taivaan kun tahtovat, eikä jumalakaan voi niitä estää. Ei tiedetä, ovatko hattarat tässä taivaallisia olentoja vai pelkästään pilviä.


title: Sutela (Kotka)

text: Sutela on kaupunginosa Kotkan länsiosassa. Kaupunginosa rajoittuu idässä Kymijoen Langinkoskenhaaraan, etelässä valtatiehen 7 ja pohjoisessa Kaukolaan. Alue on pääosin jokilaaksoa. Sutelan poikki kulkee Kuninkaantie, joka Sutelan kohdalla on suurelta osin yhä käytössä. Tie kulkee niin sanottua Väkinäisten siltaa pitkin Kyminlinnan puolelle.


title: Sutela (Kotka)

text: Sutelan alueella on useita vanhoja suuritonttisia omakotitaloja. Itäosassa on peltoja Langinkoskenhaaran varrella. Automarket Prisma sijaitsee valtatien 7 ja seututien 170 välissä. Kaupunginosan länsiosassa on Hakamäen pienteollisuusalue ja Petäjäsuon asuinalue.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Suomen presidentinvaalin 1962 voitti ensimmäisellä äänestyskierroksella Maalaisliiton, Suomen Kansanpuolueen enemmistön ja Ruotsalaisen Kansanpuolueen vähemmistön sekä joidenkin muiden valitsijamiesvaaleihin asettama ehdokas, tasavallan presidentti Urho Kekkonen.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Presidentinvaalia oli edeltänyt vuoden 1961 puolella dramaattinen tapahtumasarja oikeuskansleri Olavi Hongan ympärillä. Erityisesti Urho Kekkosen ja Maalaisliiton niin sisä- kuin ulkopoliittisiin menettelytapoihin tyytymättömät SDP:n johtomiehet pyysivät presidenttiehdokkaakseen puolueisiin sitoutumatonta Honkaa, joka antoi asialle suostumuksensa maaliskuussa. Hongan taakse asettuivat myös Kokoomus, Suomen Kansanpuolue, Ruotsalainen Kansanpuolue, Suomen Pientalonpoikien Puolue ja Vapaamielisten Liitto. Pientalonpoikien Puolueen puheenjohtaja Veikko Vennamo valitsi liittouman ehdokkaaksi Olavi Hongan ja torjui kaikki muut esillä olleet nimet. Tullessaan presidenttiehdokkaaksi Honka oli suurelle yleisölle melko tuntematon eikä hänellä ollut takanaan poliittista uraa, mutta yleisesti hänellä arveltiin olevan melko hyvät mahdollisuudet Kekkosen lyömiseen. "Honka-liittoon" osallistuneiden puolueiden johtajat vakuuttivat, ettei Hongan valinta tulisi millään tavoin muuttamaan Suomen ulkopolitiikkaa.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Maalaisliitto, erityisesti sen niin sanottu K-linja ja pää-äänenkannattaja "Maakansa", aloitti välittömästi ankaran hyökkäyksen, osittain myös Honkaa itseään, mutta ennen kaikkea hänen taakseen ryhmittynyttä puoluerintamaa vastaan sanoen Hongan valinnan presidentiksi vaarantavan Suomen ja Neuvostoliiton suhteet. Myös Neuvostoliiton lehdistö leimasi Hongan "Paasikiven-Kekkosen linjan vastustajiksi" nimittämiensä Väinö Tannerin, Väinö Leskisen, Tuure Junnilan ja Veikko Vennamon sätkynukeksi. Toisaalta Honka-liitto ei ollut lainkaan niin yhtenäinen kuin sen johtomiehet pyrkivät osoittamaan. Suurelle osalle SDP:n kannattajia oli erittäin vaikeaa hyväksyä äärioikeistolaiseksi miellettyä Honkaa puolueen ehdokkaaksi ja liitto hajotti myös Kokoomuksen, Pientalonpoikien Puolueen ja molempien kansanpuolueiden rivit. Honkaa tukivatkin avoimesti lähinnä näiden puolueiden oikean laidan kannattajat.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Tilanne muuttui äkillisesti lokakuun lopulla, kun Neuvostoliitto jätti Suomelle nootin, jossa se viittasi Länsi-Saksan varustautumiseen ja ehdotti sotilaallisia neuvotteluja YYA-sopimuksen nojalla. Nootissa, jossa käsiteltiin Suomen tilannetta vain ohimennen pitkän tekstin lopulla, ei kertaakaan mainittu Hongan nimeä eikä edes Suomen presidentinvaaleja, vaan viitattiin ainoastaan "tiettyihin piireihin", jotka olisivat pyrkineet muuttamaan Suomen ulkopoliittista suuntausta, sekä eräisiin "sotapsykoosia levittäviin" sanomalehtiin. Olavi Honka luopui presidenttiehdokkuudestaan Suomen kansanpuolueen ja RKP:n irtauduttua Honka-liitosta marraskuun lopulla. SDP valitsi syntyneessä tilanteessa ehdokkaakseen kansanedustaja Rafael Paasion ja Kokoomus lähti vaaleihin "sammutetuin lyhdyin" eli valitsematta omaa ehdokasta. Honka-liiton hajottua Veikko Vennamo syytti vaaliliittokumppaneitaan pelkuruudesta ja Neuvostoliiton nöyristelystä. Presidentti Urho Kekkosen keskusteltua samaan aikaan neuvostojohdon kanssa Novosibirskissä todettiin lopulta, ettei tarvetta ryhtyä sotilaallisiin neuvotteluihin ollutkaan.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Eräät historioitsijat, etunenässä Hannu Rautkallio, ovat katsoneet Neuvostoliiton nootin tähdänneen nimenomaan Honka-liiton kaatamiseen ja olleen jopa Urho Kekkosen tilaama, toiset taas − mm. Max Jakobson ja Alpo Rusi − ovat pitäneet sitä osana ns. kylmän sodan ajan suurvaltapolitiikkaa erityisesti tuolloisen Berliinin kriisin vuoksi. Taustalla on nähty myös valtataistelu Neuvostoliiton johdossa sekä Neuvostoliiton ja Kiinan välisten suhteiden kiristyminen. Nootin todelliset vaikuttimet ja sen mahdolliset kytkennät Suomen presidentinvaaliin ovat edelleen hämärän peitossa.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Valitsijamiesten vaalit käytiin 15.–16. tammikuuta.


title: Suomen presidentinvaali 1962

text: Yhden äänen poikkeama Aition ja Paasion äänimäärissä johtui siitä, että Aition valitsijamies Matti Koivunen äänesti vahingossa Paasiota.


title: Archer (panssarintorjuntavaunu)

text: Archer ("tunnetaan myös nimillä SP 17pdr, Valentine ja Mk I") oli brittiläinen toisen maailmansodan aikainen panssarintorjuntavaunu.


title: Archer (panssarintorjuntavaunu)

text: Vaunu on rakennettu Valentine-panssarivaunun modifioidulle alustalle. Taistelukäyttöön se tuli loppuvuodesta 1944. Archer oli siinä mielessä erikoinen ratkaisu, että torni sijoitettiin alustan takaosaan ikään kuin väärin päin, eli siten että tykki osoitti moottoritilan ylitse taakse. Vaunun ajaessa eteenpäin tykki osoitti siis taakse. Tämän vuoksi Archer piti peruuttaa tuliasemaan. Toisaalta tällöin tuliasemasta poistuttaessa voitiin ajaa eteenpäin. Taistelutila oli tosin niin ahdas, että tulitoiminnan alkaessa ajajan oli jätettävä penkkinsä välttääkseen joutumasta pitkärekyylisen pääaseen peräkappaleen murskaamaksi.


title: Archer (panssarintorjuntavaunu)

text: Pääaseena oli englantilainen 76,2 mm "O.Q.F. 17 Pounder Mk. II" -panssarintorjuntakanuuna, joka pystyi läpäisemään pelätyn saksalaisen Tiger I:n etupanssarin yli 1 000 metrin päästä. Pantherin etupanssaria tykki ei välttämättä läpäissyt panssarin kaltevuudesta johtuen. Myöskään Tiger II:n tai Jagdtigerin etupanssareita 17-naulainen ei läpäissyt, mutta oli joka tapauksessa eräs toisen maailmansodan tehokkaimmista panssarintorjuntakanuunoista.


title: Archer (panssarintorjuntavaunu)

text: Archerin taistelutila oli päältä avoin ja se oli muutenkin hyvin heikosti panssaroitu. Rungon ja tornin panssarointi oli vain 20 mm paksu. Kansi- ja pohjapanssarit olivat vieläkin heikompia, ne olivat nimittäin vain 10-millisiä. Vaunu oli kuitenkin ilmeisesti suhteellisen toimiva siinä käytössä mihin se oli tarkoitettukin, eli liikkuvana panssarintorjuntatykkinä.