title: Sansibar

text: 19. joulukuuta 1963 Sansibar itsenäistyi Isosta-Britanniasta ja siitä tuli perustuslaillinen sulttaanikunta, jota hallitsi arabisulttaani. Vajaa kuukausi myöhemmin, 12. tammikuuta 1964 tapahtui vallankumous. Sitä johti Afro Shiraz -puolue, johon kuului paljon afrikkalaisia entisten orjien jälkeläisiä. Vallankumouksen johdossa oli ugandalaissyntyinen John Okello, joka oli ennen vallankumousta lähes tuntematon henkilö ja asui Pemban saarella, mutta pian šeikki Abeid Karumesta tuli vallankumouksen johtohahmo. Vallankumous eteni hyvin nopeasti, muutaman päivän kuluttua se oli saavuttanut sulttaanin pääkaupungin Kivikaupungin ja sulttaani Jamshid bin Abdullah Al Said yritettiin pakottaa tekemään itsemurha. Hän kuitenkin onnistui pakenemaan maasta perheineen Englantiin, jossa hän elää yhä maanpaossa.


title: Sansibar

text: Vallankumous johti länsimaissa lähes tuntemattomaan kansanmurhaan, jossa murhattiin raa'asti noin 5 000-12 000 ihmistä Sansibarin etnisistä väestöryhmistä, pääasiassa saaren aasialais- ja arabiväestöä, jotka olivat asuneet saarella vuosisatoja.


title: Sansibar

text: Italialainen elokuvaohjaaja Gualtiero Jacopetti ja tämän kuvausryhmä filmasi tapahtumia helikopterista ja teki tästä vuonna 1966 dokumenttielokuvan "Hyvästi Afrikka" (Africa Addio), joka kertoo tammikuussa vuonna 1964 Sansibarilla tapahtuneista joukkosurmista.


title: Sansibar

text: Vallankumouksen jälkeen Tanganjikan presidentti Julius Nyerere lähetti saarelle sotilaita ja poliiseja auttamaan šeikki Abeid Karumeta palauttamaan järjestystä. Sansibar ja Tanganjika yhdistyivät 26. toukokuuta 1964, jonka jälkeen muodostettiin Tansanian yhdistynyt tasavalta.


title: Sansibar

text: Vallankumouksen jälkeen kehitys Sansibarilla oli ristiriitaista. Terveydenhuoltoa ja koulutusta kehitettiin saarella ja väestölle rakennettiin uusia väliaikaisia asuntoja, mutta Karume hallitsi saarta itsevaltaisesti ja elitistisesti. Karume kieltäytyi vaalien järjestämisestä ja luovuttamasta saarella olleita entisen sulttaanin ulkomaanvaluuttoja Tansanian keskuspankille.


title: Sansibar

text: Vuonna 1972 Karume murhattiin. Murhaaja oli armeijan luutnantti, joka väitti että Karume olisi surmauttanut hänen perheensä. Karumen murhan takana oli luultavasti salaliitto, sillä satoja ihmisiä pidätettiin ja kuulusteltiin. Karumen jälkeen saarten presidentiksi tuli Aboud Jumbe, joka demokratisoi Sansibaria ja yhdisti Afro Shiraz -puolueen TANU-puolueen kanssa. Vuonna 1980 saarilla pidettiin ensimmäiset vapaat vaalit.


title: Sansibar

text: Sansibaria hallitaan mantereelta. Tansanian parlamentissa on 274 jäsentä, joista 232 valitaan vaaleilla ja viisi on Sansibarin oman lainsäädäntöelimen jäseniä. Nykyinen presidentti on Amani Abeid Karume, joka on Abeid Karumen poika.


title: Sansibar

text: Laivaonnettomuudessa Sansibarin saaristossa kuoli yli 200 ihmistä 10. syyskuuta 2011.


title: Sansibar

text: Sansibarin ruokakulttuuriin kuuluu olennaisesti kala ja muut meren elävät sekä hedelmät, kookospähkinät ja mausteet.


title: Helena Paparizou

text: Eleni "Elena" Paparizou (myös Helena Paparizou, kreikaksi Έλενα Παπαρίζου, s. 31. tammikuuta 1982, Göteborg, Ruotsi) on ruotsinkreikkalainen laulaja. Hän syntyi Ruotsin Göteborgissa kreikkalaisille maahanmuuttajavanhemmille. Paparizou voitti vuoden 2005 Eurovision laulukilpailun Kiovassa Ukrainassa laulullaan "My Number One" edustaen Kreikkaa. Paparizou osallistui myös vuoden 2014 Melodifestivaleniin kappaleella "Survivor", ja oli kilpailun finaalissa neljäs.


title: Helena Paparizou

text: Paparizou osallistui yhdessä Nikos Panagiotidiksen kanssa Antique-duona Euroviisuihin myös vuonna 2001, jolloin he sijoittuivat kolmanneksi kappaleellaan "(I Would) Die for You" edustaen Kreikkaa. Antique saavutti ensimmäisen kerran listamenestystä Ruotsissa laulullaan "Opa-Opa" elokuussa 1999 sekä myöhemmin "Follow Me" -hitillään. Antique on toistaiseksi tauolla.


title: Helena Paparizou

text: Albumit:Singlet:


title: Tammisalon kanava

text: Tammisalon kanava Helsingin Roihuvuoressa yhdistää Strömsinlahden Porolahteen. Kanavaa kutsutaan joskus myös "Porolahden kanavaksi". Tammisalon kanava on myös Herttoniemen ja Tammisalon kaupunginosien raja.


title: Tammisalon kanava

text: Kanavan reunustaa pitkin kulkee suosittu ulkoilureitti Marjaniemestä Herttoniemenrantaan. Kanava on öisin valaistu.


title: Tammisalon kanava

text: Paikalla on ollut aikaisemmin luonnon salmi, joka maankohoamisen ja kaislikoistumisen takia mataloitui ja umpeni. Salmi tunnetiin vanhoissa kartoissa ja asiakirjoissa nimillä "Hertonäs ström" (Hertoniemen virta), "Hertonäs sund" (Herttoniemen salmi) ja "Ströms sund" (Virran salmi). Nimistä on päätelty että salmessa olisi ollut virta.


title: Tammisalon kanava

text: Isonvihan aikana 4. kesäkuuta 1713 Venäjän laivasto hyökkäsi Pietari Suuren käskystä soutaen kymmenellä laivaveneellä salmen kautta Pohjoisrantaan ja poltti siellä olleet viisi suurta rahtilaivaa, joissa venäläiset arvelivat olevan Ruotsin maavoimien muonavarastot. Ruotsin venäläisiin nähden ylivoimainen laivasto oli sijoittanut kahdeksan kaksikantista linjalaivaa ja yhden fregatin ja yhden snjavan eli yhteensä kymmenen suurta sotalaivaansa vartioon muihin Helsinkiin johtavien sisääntuloväylien suille. Laivasto joka uskoi salmen olevan purjehduskelvoton mataluutensa takia oli jättänyt sen vartioimatta. Operaatiossa venäläiset menettivät yhden krenatöörin ja saivat vangiksi 22 hollantilaista merimiestä rahtilaivoilta. Hyökkäyksen jälkiselvityksessä ruotsalaiset raportoivat venäläisten vetäneen veneet maakanaksen yli ilmesesti salatakseen hutilointinsa. Hyökkäyksen aikana merivesi on voinut olla tavallista korkeammalla.


title: Tammisalon kanava

text: Helsingin linnoittamissuunnitelmissa vuosilta 1739-1747 todettiin, että venäläiset olivat mataloittaneet kivillä isonvihan miehityksen aikana useita Helsinkiin johtavia laivaväyliä, niiden joukossa myös Herttoniemenvirran. Vuonna 1745 ruotsalaiset upseerit Kyhlenbeck ja Nordenberg laativat selvityksen Herttoniemenvirran merkityksestä Helsingin puolustukselle. Selvityksessä todettiin virran olevan matalanveden aikana niin matala ettei pieninkään vene pääse läpi, mutta korkean veden aikana isommilakin veneillä kuljettavissa. Salmen madaltamista puolustussyistä ei suositeltu, koska laivat voidaan saada helpommin yli maitse kuin vetämällä salmessa olevien kivikkojen läpi. Upseerit ehdottivat joko linnoituksen rakentamista nykyisen Tammisaloon tai valvoa salmea vartiolla ja salmen sisäpuolelle asetetuilla proomuilla. Upseerit itse kannattivat vartiota. Tietoa ei ole että salmea olisi koskaan linnoitettu.


title: Tammisalon kanava

text: Kanava kaivoi alun perin 1762 Herttoniemen kartanonherra Bengt von Spånge. Spången ajatuksena oli lyhentää porvoolaisten kalastajien matkaa Helsingin Kauppatorille ja samalla kerätä kalastajilta maksua kanavan käytöstä.


title: Tammisalon kanava

text: 1700-luvun loppuun mennessä kanava ja Porolahti olivat kuitenkin maankohoamisen ja virtausten takia jälleen madaltuneet purjehduskelvottomiksi, ja kanavan uskottiin heikentävän Porolahden kalatilannetta, jolloin kartanon uusi omistaja vara-amiraali Carl Olof Cronstedt täytätti kanavan vuonna 1794. Vuonna 2001 kanava kaivettiin uudelleen auki ja järjestettiin kanavan avajaiset.


title: Phil Davis

text: Phil Davis (4. maaliskuuta 1906 - 16. joulukuuta 1964) oli amerikkalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hän syntyi St. Louisissa, Missourissa. Ollessaan mainospiirtäjänä hän teki samalla eri lehtiin kuvituksia ja kansia. Vuonna 1933 hän tapasi St. Louisissa Lee Falkin. Lee Falk loi King Features Syndicatelle sarjakuvan Taika-Jim (engl. Mandrake the Magician) yhdessä Phil Davisin kanssa.


title: Phil Davis

text: Phil Davis piirsi Taika-Jimiä ilmeikkään naivistiseen tyyliin, jossa oli vaikutteita aikakauden art decosta. Varsinkin sunnuntaisivut olivat erityisen vaikuttavia, kun Davis kuvitti Falkin kirjoittamia fantasiaseikkailuja. Toisen maailmansodan aikana hänen vaimonsa Martha avusti päivittäisen sarjakuvan teossa. Sodan jälkeen sarjan taiteellinen taso ei kuitenkaan enää noussut aikaisemmalle tasolle.


title: Phil Davis

text: Davis piirsi Taika-Jimiä kuolemaansa saakka, jonka jälkeen sarjan piirtämistä jatkoi Fred Fredericks.


title: Mafia (saari)

text: Mafia on Intian valtamerellä 130 kilometriä Dar es Salaamista kaakkoon sijaitseva pieni saari, joka kuuluu Tansanialle. Saaren asukkaat ovat pääasiassa kalastajia. Saaren pinta-ala on 440 neliökilometriä ja asukasluku yli 40 000.


title: Mafia (saari)

text: Mafian saarella puhuttuihin kieliin kuuluu muun muassa swahili. Siellä puhutaan pääasiassa sen kingome-nimistä murretta.


title: Mafia (saari)

text: Saaren asukkaat ovat pääosin sunnimuslimeja. Saaren tärkein kaupunki on Kilindoni.


title: Huurre

text: Huurre on pakkasella nestemäisestä vedestä pintoihin, etenkin pystypintoihin, syntynyt jääkidekerros. Sitä voi syntyä ilmassa leijuvasta vesihöyrystä tai vesipisaroista, kun ilman lämpötila laskee kastepisteen alapuolelle ja vesi joutuu kosketuksiin kylmän kiinteän aineen kanssa. Huurretta esiintyy yleisimmin avoveden lähellä, syksyisin ja öisin.


title: Huurre

text: Huurre on jääkidekerros, joka syntyy nestemäisestä vedestä pakkasella pintoihin, etenkin pystypintoihin.


title: Huurre

text: Huurretta voi syntyä kahdella tavalla. Ensimmäisessä tavassa ilmassa leijuva vesihöyry tiivistyy vedeksi, kun se esimerkiksi joutuu kosketuksiin kylmän pinnan kanssa. Riittävän matalassa lämpötilassa vesi jäätyy ja muodostaa pinnalle yhtenäisen poimuisen kalvon. Tällä tavoin syntyy huurretta esimerkiksi auton ikkunaan.


title: Huurre

text: Toisessa syntytavassa vesi on tiivistynyt ilmassa leijuviksi vesipisaroiksi. Riittävän kovalla pakkasella sumupisarat alijäähtyvät voimakkaasti ja jäätyvät hetkessä huurteeksi osuessaan johonkin kiinteään aineeseen. Näin syntyvä jääkerros on usein väriltään likaisenharmaata, mikä johtuu vedessä olevasta noesta tai muista hiukkasista. Tällä tavoin huurretta voi syntyä esimerkiksi puiden oksille koskien lähellä.


title: Huurre

text: Huurteen syntyyn vaikuttavat etenkin lämpötilaolot, ilman vesihöyry- tai vesipitoisuus sekä kylmävarastovaikutus. Usein huurretta esiintyy pienenpienten olosuhde-erojen johdosta yhdessä paikassa mutta ei viereisessä tai samankaltaiselta vaikuttavassa paikassa.


title: Huurre

text: Huurretta voi syntyä vain, kun ilman lämpötila on niin sanotun kastepisteen alapuolella ja ilmassa oleva vesihöyry jäähtyy sille tasolle. Seuraavaksi lämpötilan on laskettava niin matalaksi, että vesi jäätyy. Koska maanpinnan lämpötila ja vain hieman maanpinnan yläpuolella olevan ilman lämpötila voivat poiketa huomattavasti toisistaan, ensimmäisenä huurteeseen peittyy syksyllä ruohikon tai heinikon ylin kerros, jossa on kylmempää kuin maanrajassa.


title: Huurre

text: Huurteen syntymiseksi ilmassa on oltava runsaasti vesihöyryä. Sellaiset olosuhteet ovat usein avoveden lähellä, etenkin virtaavan veden läheisyydessä. Joen uomaa voi myös edetä alavirtaan hidas, kylmä ilmavirtaus, joka lisää huurtumista.


title: Huurre

text: Kylmävarastovaikutus viittaa lämmön siirtymiseen huurtumisessa ja lämmön varastoitumiseen esimerkiksi suurissa kivissä. Se voi aiheuttaa esimerkiksi sen, että huurretta on joillain perusmuureilla ja talonseinillä, mutta toisilla ei.


title: Huurre

text: Huurretta on useimmiten syksyllä ja yöllä, sillä huurteen synnyn edellytyksiä on, että lämpötila laskee ja ilmankosteus on korkea. Huurretta muodostuu kirkkaina öinä herkemmin vaakasuorille kuin pystysuorille pinnoille.


title: Huurre

text: Kasvillisuus vaikuttaa lämpötilamuutoksia vaimentavasti, ja sään täytyykin olla erittäin kylmä, jotta huurretta muodostuisi tiheän metsän sisällä. Myös irtolohkareiden, autojen ja muiden vastaavien katveiden alapuolella huurretta on vain harvoin. Huurretta voi syntyä myös suojasäällä, jos maanpinnan lämpötila on pakkasen puolella.


title: Huurre

text: Pohjois- ja Itä-Suomen tunturi- ja vaaramaastossa huurretta syntyy huomattavia määriä, kun matalalla viistävät pilvet koskettavat vaaranlakia. Puiden oksille kertyvästä huurteesta syntyy tykkyä, kun jääkiteet kasvavat kiinni toisiinsa.


title: Kuura

text: Kuura on pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa. Kirkkaina öinä maan lämpötilan laskiessa nopeasti kuuraa voi syntyä maanpinnalle, kasveihin ja rakennuksiin. Kuuraa ilmestyy esimerkiksi nurmikolle ja autojen tuulilaseihin. Kesäpäivänä kuuraa voi muodostua pakastimesta esiin otetun rasian pintaan.


title: Kuura

text: Kuura sotketaan usein huurteen kanssa, ja yleiskielessä molempia kutsutaan huurteeksi. Meteorologisesti ero on siinä, että kuura syntyy härmistymällä suoraan vesihöyrystä kiinteään muotoon tilanteessa, jolloin kastepiste on pakkasen puolella ja pinnan lämpötila on alempi kuin kastepiste mutta ilman lämpötila korkeampi kuin kastepiste.


title: Kuura

text: Huurre taas syntyy siten, että pieniä alijäähtyneen nesteen pisaroita tiivistyy ja niistä syntyy jäätävää sumua tai utua. Tämä sumu tai utu tarttuu sitten hanakasti kaikkiin tarpeeksi kylmiin pintoihin.


title: Kuura

text: Kuura muodostaa fraktaaleista muodostuvia monimutkaisia kuvioita, joiden selittämiseen ei ole mitään matemaattista kaavaa. Huurre taas synnyttää pienenpieniä valkoisia möykkyjä, joista puuttuu fraktaalien ominaisuudet.


title: Heittoistuin

text: Heittoistuin on lentokoneissa ja joissakin helikoptereissa käytössä oleva pelastautumisväline. Sitä käytetään, jos ilma-aluksesta tulee jostain syystä lentokyvytön.


title: Heittoistuin

text: Heittoistuin on lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan rakettimoottoreilla ulos koneesta. Ennen heittoistuimen laukeamista koneen kuomu irtoaa paineilman tai räjähdyspanosten vaikutuksesta tai pirstoutuu räjähdysaineen ansiosta istuimen tieltä. Maahan, tai joskus veteen, lentäjä laskeutuu laskuvarjon avulla. Laskuvarjon aktivoituessa painava istuin irtautuu ja putoaa alas vapaasti.


title: Heittoistuin

text: Heittoistuimia on useimmiten sotilaslentokoneissa. Istuimen lähtönopeus on suuri ja lentäjän vahingoittumisen mahdollisuus on olemassa. Siksi heittoistuimen aktivoituessa istuinvyöt kiristyvät, jotta lentäjä olisi mahdollisimman edullisessa asennossa ja tiukasti istuimessa kiinni. Istuimen poistuttua koneesta sen nopeutta ja kieppumista jarrutetaan ja vakautetaan vakautusvarjolla ennen pelastuslaskuvarjon aukeamista. Siksi tapahtumasta saattaa näkyä maasta käsin hetken aikaa, koneen hylyn lisäksi, kolme osaa: laskuvarjon varassa laskeutuva lentäjä, irtautunut vakautusvarjo ja vapaasti putoava istuin. Suomen Ilmavoimien mukaan heittoistuinhypyn jälkeen lentäjä useimmiten pystyy palaamaan palvelukseen. Istuimen liikkeelle lähtö ja mahdollinen koneen virheliike yhdistettynä suureen ilmavirran nopeuteen aiheuttavat niin suuria G-voimia, että lentäjä saattaa menettää tajuntansa. Muutkin loukkaantumiset ovat mahdollisia.


title: Heittoistuin

text: Heittoistuimen keksivät saksalaiset toisen maailmansodan aikana. Sen kehitti Heinkel ja ensimmäinen lentokone, johon se asennettiin oli Heinkel He 280. Sarjamallina se asennettiin Messerschmitt Me 262 -suihkuhävittäjään.


title: Heittoistuin

text: Joissakin potkurikoneissa, joiden nopeus oli huomattavan suuri – kuten Dornier Do 335 ja Hawker Sea Fury – oli myös heittoistuin.


title: Heittoistuin

text: Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista


title: Pemba (kaupunki)

text: Pemba on satamakaupunki Mosambikin pohjoisosissa. Se on Cabo Delgadon provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukkaat ovat pääosin makondeja ja macuoita. Kun Mosambik oli Portugalin hallussa, Pemban nimi oli "Porto Amelia".


title: Pemba (kaupunki)

text: Vuonna 2007 kaupungissa oli noin 141000 asukasta.


title: Makua

text: Makua tarkoittaa seuraavia:


title: Macuat

text: Macuat (makuat, makhuwat) ovat pohjoisen Mosambikin suurin etninen ryhmä. He elävät pääosin Sambesi -joen pohjoispuolella ja puhuvat nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään kuuluvaa macuan kieltä.


title: Macuat

text: Macuoita asuu Mosambikin lisäksi Tansaniassa. Heitä on yhteensä noin kuusi miljoonaa.


title: Utu

text: Utu on kosteaa sameutta ilmassa, kun näkyvyys on yli 1 km mutta alle 10 km.


title: Utu

text: Se muodostuu pienenpienistä pisaroista tai jääkiteistä, samanlaisista kuin sumu tai pilvet. Pisaroiden halkaisija on 0,01 mm tai vähemmän. Sen voi sekoittaa autereeseen joka on kuivaa sameutta. Kaukaa katsottuna utu on sinertävämpää kuin ruskehtava auer. Udussa ilman suhteellinen kosteus on suurempi kuin autereessa. Käytännössä raja on epämääräinen, sillä autereen pienet partikkelit toimivat oivallisina tiivistymisytiminä udulle, joka muodostuu kun kosteus lisääntyy.


title: Utu

text: Ume on aiemmin säätilastoissa käytössä ollut nimitys, jolla tarkoitettiin utua, jossa näkyvyys on 1–2 km.


title: Pemba (saari)

text: Pemba on saari Intian valtameressä. Se kuuluu Tansanialle ja muodostaa yhdessä Sansibarin pääsaaren kanssa Sansibarin saaret. Pemba sijaitsee noin 50 kilometriä pääsaaresta pohjoiseen. Pemba on pääsaarta mäkisempi ja sillä on hedelmällisempi maaperä.


title: Pemba (saari)

text: Saaren pinta-ala on 984 neliökilometriä. Se jakaantuu hallinnollisesti kahteen alueeseen, Etelä- ja Pohjois-Pembaan, ja näistä kumpikin kahteen piirikuntaan.


title: Pemba (saari)

text: Pemban suurimmat kaupungit ovat Chake Chake ja Wete.


title: Auer

text: Auer, autere, päivänsavu eli aurinkousva on ilmassa leijuvaa kuivaa sameutta, joka huonontaa näkyvyyttä ja saa kaukaiset esineet näyttämään auringon suunnassa ruskeankellertäviltä, muualla sinisenharmailta. Autereinen ilma on Suomessa yleisintä kaakonpuoleisen ilmavirtauksen vallitessa. Tuuli tuo sitä Suomeen yleisimmin Balkanilta ja eteläiseltä Venäjältä. Autereen aiheuttavat pienet partikkelit joutuvat ilmaan mm. maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä. Autereessa ilma on periaatteessa kuivempaa kuin ututilanteessa, mutta kosteuden lisääntyessä se alkaa tiivistyä auerpartikkelien pintaan, eikä yksikäsitteisesti voida sanoa, milloin auer muuttuu uduksi.


title: Soidin

text:
Soidin tarkoittaa useilla eläimillä parittelua edeltävää käyttäytymistä, jonka seurauksena yksilöt tulevat sellaiseen fysiologiseen vireeseen, että parittelu on mahdollista. Soitimeen kuuluvat olennaisena osana vastavuoroiset vaistotoiminnot, lähinnä signaalit ja reaktiot.
Koiraan höyhenpuku on soidinaikana kauneimmillaan.


title: Soidin

text: Esimerkiksi korea-asuiset metsokoiraat kerääntyvät keväällä yhteisille soidinpaikoille näyttävään yhteissoitimeen, joka alkaa varhain aamulla. Lajille ominainen soidinkäyttäytyminen on usein isolaatiotekijä joka estää pariutumisen eri lajien kesken.


title: Soidin

text: Lintujen lisäksi soidinmenoja on myös muilla selkärankaisilla kuten kaloilla sekä monilla selkärangattomilla kuten heinäsirkoilla.


title: Synoptinen sääsähke

text: Synoptinen sääsähke eli Synop(-sähke) on määrämuotoinen numerosarja, jota käytetään säätilasta tehdyn havainnon välittämiseen. Sähkeen alku on koko maailmassa samaa muotoa, mutta loppuun voidaan lisätä alueellisia ja kansallisia jaksoja.


title: Synoptinen sääsähke

text: Monien havaintosuureiden ilmoittamiseen käytetään kansainvälisesti sovittuja koodinumeroita.


title: Synoptinen sääsähke

text: Suomessa käytettävässä sähkeessä on seuraavanlaisia osia:


title: Synoptinen sääsähke

text: codice_1, jossacodice_5, jossacodice_8, jossacodice_13, jossacodice_17, jossacodice_21, jossacodice_25, jossacodice_28, jossacodice_32, jossa


title: Synoptinen sääsähke

text: (Tämä ryhmä on sähkeessä vain silloin kun sademäärä on mitattu)


title: Synoptinen sääsähke

text: codice_36, jossacodice_40, jossacodice_46, joka on sähkeen jakson tunnus


title: Synoptinen sääsähke

text: codice_17, jossacodice_21, jossacodice_55, jossacodice_60, jossacodice_64, joka on sähkeen jakson tunnus


title: Synoptinen sääsähke

text: codice_65, jossacodice_69, jossacodice_74, jossa


title: Synoptinen sääsähke

text: (Tämä ryhmä lähetetään vain, jos pilvenkorkeus on mitattu jollakin mittalaitteella)


title: Synoptinen sääsähke

text: codice_77, jossa


title: Synoptinen sääsähke

text: (Tämä ryhmä lähetetään vain rannikkosääasemilta)


title: Synoptinen sääsähke

text:
Kokonainen sääsähke saattaisi näyttää vaikkapa tältä:
01091 02976 42480 50603 10122 20042 40109 53025 70311 85800 555 60083 753xx 03003
tai vaikka
04061 02942 11550 72605 10039 20032 40059 52005 60022 76062 87500 333 70103 20000 31100 555 61036 79725


title: Höytiäinen

text: Höytiäinen on Suomen 15:nneksi suurin järvi, ja sijaitsee Pohjois-Karjalassa Juuan, Kontiolahden ja Polvijärven kuntien alueilla. Sen pinta-ala on 282,64 km² ja suurin syvyys 59 metriä.


title: Höytiäinen

text: Höytiäisen suurin saari on järven pohjoisosassa oleva Teerisaari. Pääosa saaresta on Kontiolahden alueella, pohjoispää kuuluu Polvijärveen. Saaressa oli 118 asukasta vuonna 1950, mutta seuraavalta vuosikymmeneltä alkaen väkiluku laski niin voimakkaasti, että vuonna 1986 vakituisia asukkaita oli enää 11. Saareen ei ole tieyhteyttä mantereelta. Talvisin Teerisaareen johtaa jäätie.


title: Höytiäinen

text: Nimen Höytiäinen oletetaan saaneen alkunsa kesällä rantavesiin ja koskien alle kertyvistä kukkivien kasvien haituvista, jota sanat höytiäinen, höyty tai höytyvä merkitsevät.


title: Höytiäinen

text:
Kirkkoherra Jaakko Stenius nuorempi suunnitteli Höytiäisen pinnan laskua jo 1800-luvun alussa, mutta hankkeesta saatiin virallisesti päätettyä vasta vuonna 1839. Höytiäisen pintaa suunniteltiin laskettavaksi hallitusti kaikkiaan 30 jalkaa eli lähes 9 metriä. Tavoitteena oli uusien heinämaiden paljastaminen karjataloutta varten. Höytiäisen kanavan kaivaminen aloitettiin suunnitelman mukaisesti vuonna 1854. Viiden vuoden kaivamisen jälkeen oltiin niin pitkällä, että veden laskeminen aiottiin aloittaa elokuun puolivälissä kahden kanavanniskaan rakennetun padon kautta. Vesi oli kuitenkin päässyt salassa syövyttämään patojen hiekalla seisovia perustuksia siinä määrin, ettei elokuun 3. päivänä voitu enää sulkea patoluukkuja. 4. elokuuta 1859 patorakennelmat sortuivat kokonaan. Hallittu Höytiäisen lasku jäi pelkäksi haaveeksi, kun luonnon karkumatka alkoi, ja vesimassat purkautuivat esteettä kohti Pyhäselkää. Järvenlaskijoiden onneksi parin viikon kuluttua patojen murtumisesta Puntarisalmen kohdalla paljastui kalliokynnys, joka lopetti Höytiäisen vedenpinnan alenemisen. Paikalle syntynyttä Puntarikoskea perattiin seuraavana vuonna niin, että vesi laski vielä pari metriä, jolloin järvenlaskun kokonaismääräksi kertyi 9,5 metriä.
Tällöin Höytiäisen vanha laskujoki Polvijärvellä kuivui, ja Höytiäisen kanavasta tuli uusi laskujoki.


title: Höytiäinen

text: Höytiäisen lasku oli lukuisista Suomen järvenlaskuista suurin ja merkittävin. Höytiäisen pinta-ala pieneni kolmanneksen ja vesitilavuus alle puoleen entisestä. Uutta maata paljastui yli 157 neliökilometriä. Maa jaettiin 165 osakkaan talon kesken, ja sille muodostui Polvijärvellä ennen pitkää viisi uutta kylää. Maa pysyi alkuun pitkään heinäniittynä.


title: Höytiäinen

text: Kontiolahti, Huhmari, Teatteriranta (Polvijärvi), Kallioniemi (1,4 m), Selkäsalmi, Kunnaslahti, Puntarikosken Häikänniemi, Herneniemi, Tammalahti, Teerisaaren yhteyslaituri (1,6 m), Aavaranta (matala), Martonvaaran Laivaranta (1,3 m), Kuhnustan entinen pudotuspaikka Tuopanjoen Hiekkaniemessä.


title: Höytiäinen

text: 20. elokuuta 2004 pyyhkäisi trombimyrsky Polvijärveltä Höytiäisen yli Kontiolahdelle. Tuhoalueen laajuus oli noin 500 hehtaaria, ja puuta kaatui 50 000–100 000 kuutiometriä. Jouhtenisen saaren luonnonsuojelualueella metsää kaatui runsaasti. Alue on jätetty myrskyn jälkeiseen tilaan.


title: Höytiäinen

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Höytiäisen valuma-alueen (04.8) Höytiäisen alueella (04.82), jonka Höytiäisen lähialueeseen (04.821) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy.


title: Kaste (sääilmiö)

text: Kaste tarkoittaa vesipisaroita, jotka muodostuvat kiinteille pinnoille ilman suhteellisen kosteuden kasvaessa tarpeeksi tai pinnan lämpötilan laskiessa ilman kastepisteeseen. Ilmiö perustuu siihen, että kylmä ilma sitoo vähemmän vesihöyryä kuin lämmin. Pinnan säteiltyä lämpöään pois pinnalla oleva vesihöyry tiivistyy nopeammin kuin haihtuu, jolloin ilmankosteus nousee niin suureksi, että syntyy pisaroita.


title: Kaste (sääilmiö)

text: Kastetta syntyy selkeinä kesäöinä. Syksyllä, jos pinnan lämpötila ehtii laskea pakkasen puolelle, samanlaisessa säätilanteessa syntyykin kuuraa. Kasteen muodostumiselle kriittistä on pinnan lämpötila. Siksi kastetta syntyy loppukesästä helpommin pinnoille, joihin ei johdu maan sisältä lämpöä, esimerkiksi kaiteisiin, autojen katoille ja silloille.


title: Kiikkujat

text: Kiikkujat on Taisto Martiskaisen veistos Porolahden peruskoulun edustalla Helsingin Roihuvuoressa. Se tunnetaan myös nimellä "Välitunti". Patsas toteutettiin kilpailun pohjalta, mutta voittaneen työn alastomuus herätti vastustusta ja siihen haluttiin muutoksia. Vasta Wäinö Aaltosen puuttuminen arvovallallaan asiaan turvasi taiteilijan näkemyksen toteutumisen. Patsas on valmistettu pronssista ja se valmistui 1964. Wäinö Aaltonen piti "Kiikkujat"-patsasta parhaana Helsingissä olevana patsaana. Voittaessaan veistoskilpailun Martiskainen oli 18-vuotias kuvanveiston opiskelija.


title: Coriolis-ilmiö

text: Coriolis-ilmiö on fysikaalinen ilmiö, joka havaitaan vapaasti liikkuvan kappaleen radan poikkeamana, kun tilannetta tarkastellaan pyörivästä koordinaatistosta. Coriolis-ilmiö vaikuttaa muun muassa merivirtoihin ja ilmavirtauksiin aiheuttaen niiden pyörteisen liikkeen. Ilmiö voidaan ottaa huomioon lisäämällä kappaleen liikeyhtälöön coriolisvoimaksi kutsuttu tasapainottava näennäisvoima. Näennäisvoima viittaa siihen, että kappaleeseen ei varsinaisesti vaikuta mikään fysikaalinen voima, vaan kappaleen radan kaareutuvuus johtuu siitä, että koordinaatisto on kiihtyvässä liikkeessä (pyörii).


title: Coriolis-ilmiö

text: Esimerkiksi maapallon pintaan kiinnitetty koordinaatisto pyörii akselinsa ympäri, ja siksi coriolisilmiö havaitaan maapallon pinnalla tarpeeksi pitkään ja nopeasti tapahtuvissa liikkeissä. Mikäli tarkastellaan vain Maan pinnan suuntaisia liikkeitä, ilmiö ilmenee voimakkaimmillaan napa-alueilla, mutta päiväntasaajalla ei lainkaan. Erityisesti siitä puhutaan meteorologiassa ja ballistiikassa.


title: Coriolis-ilmiö

text: Nimensä ilmiö on saanut ranskalaisen Gaspard-Gustave Corioliksen mukaan, joka julkaisi asiasta artikkelin vuonna 1835, vaikka ilmiön kuvaukseen liittyvä matematiikka ilmeni jo Pierre-Simon Laplacen vuorovesiyhtälöissä vuonna 1778.


title: Coriolis-ilmiö

text: Coriolis-ilmiötä tutkivat maantiede, fysiikka ja matematiikka.


title: Coriolis-ilmiö

text: Jos Coriolis-ilmiö halutaan esittää voimana, sen yhtälö voidaan kirjoittaa


title: Coriolis-ilmiö

text: jolloin tämän näennäisvoiman aiheuttama kiihtyvyys on


title: Coriolis-ilmiö

text: Tässä nuoli suureen päällä kertoo sen olevan vektori (suure, jolla on suunta). formula_3 on coriolisvoima, "m" kappaleen massa, formula_4 nopeus pyörivän pinnan suhteen, formula_5 vektorien ristitulo ja formula_6 on pyörivän pinnan (esimerkiksi maapallon) pyörimis- eli kulmanopeus.


title: Coriolis-ilmiö

text: Etumerkit ovat tärkeitä, sillä ne selittävät miksi coriolis vääntää pohjoisella pallonpuoliskolla liikkuvia kappaleita kuten tykinkuulia oikealle, eteläisellä taas vasemmalle, ja miksi matalapaineet pyörivät Suomessa vastapäivään ja Australiassa myötäpäivään. (Tykinkuulaan coriolis vaikuttaa yksin; matalapaineessa on kyse voimien tasapainosta.) Corioliskiihtyvyys on siten kohtisuorassa sekä kappaleen nopeutta että pyörimisakselia vastaan.


title: Coriolis-ilmiö

text: Coriolis-ilmiö vaikuttaa maapallolla suuren mittakaavan liikkeisiin, kuten merivirtoihin ja ilmavirtauksiin. Usein kuulee sanottavan, että coriolis-ilmiö ”pakottaa” matalapaineen pyörimään pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään. Tarkalleen ottaen pohjoisessakin voi kyllä syntyä myötäpäivään pyöriviä matalapaineita, mutta niissä eivät paine-erovoima, kitka ja coriolis-ilmiö ikinä pääse tasapainoon, vaan kitka heikentää tuulta kunnes paine-erovoima tasoittaa paine-eron ja matalapaine kuolee pois. Sama selitys pätee siihenkin, miksi trooppinen hirmumyrsky ei voi syntyä täsmälleen päiväntasaajalla eikä ylittää päiväntasaajaa.


title: Coriolis-ilmiö

text: Jos kappaleen liike on Maan pyörimisakselin suuntainen, Maan pyörimisestä aiheutuva corioliskiihtyvyys on nolla. Tämän vuoksi ilmiö ei vaikuta navoilla pystysuoraan liikkeseen eikä päiväntasaajalla vaakasuoraan, pohjois–eteläsuuntaiseen liikkeeseen. Muualla kuin navoilla putoava kappale ei coriolisilmiön vuoksi osu maahan suoraan lähtökohtansa alle vaan hieman siitä itään, mutta ellei kappale putoa erittäin korkealta, tästä aiheutuva poikkeama on häviävän vähäinen.


title: Coriolis-ilmiö

text: Maan pyörimisestä aiheutuva coriolis-ilmiö voidaan todeta myös Foucault’n heilurin avulla.


title: Mikael Agricolan kirkko

text: Mikael Agricolan kirkko on Helsingin Punavuoressa sijaitseva kirkko. Se rakennettiin vuosina 1933–1935. Rakennus on tyyliltään lähinnä funktionalismia. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck (1870–1956). Sonckia avusti arkkitehti Arvo Muroma. Kirkko vihittiin 14. huhtikuuta 1935.


title: Mikael Agricolan kirkko

text: Kirkko on muurattu punatiilestä. Torni on sisäänkäyntipäässä Tehtaankadun puolella. Kirkon yhteydessä on kolmikerroksinen siipirakennus tontilla olevan pienen sisäpihan ympärillä.


title: Mikael Agricolan kirkko

text:
Mikael Agricolan kirkon torni, jonka seinät kaartuvat alaosastaan hiukan ulospäin, kohoaa 97 metrin korkeuteen, 103 metriin merenpinnasta. Tornin 30-metrisen piikin voi tarpeen vaatiessa laskea alas, sillä se mahtuu tornin sisälle. Näin tehtiin talvi- ja jatkosodassa, ettei kirkko olisi toiminut selvänä maamerkkinä vihollispommittajille.
Kirkkosali on kolmilaivainen, sivulaivat ovat hyvin kapeat. Kirkon kuoriosa on muuta kirkkosalia ylempänä, kuorin ja kirkkosali välissä on kaari. Muun muassa kaaren ja sivulaivojen pylväiden koristelu on klassistista.


title: Mikael Agricolan kirkko

text: Kirkon nykyiset urut ovat 40-äänikertaiset, ne on rakentanut Veikko Virtasen urkurakentamo. Urut on hankittu vuonna 1968 tehdyn korjauksen yhteydessä. Kirkko on peruskorjattu myös vuosina 2003–2004.


title: Mikael Agricolan kirkko

text: Alttariveistoksen on tehnyt Bruno Tuukkanen, samoin kuin sivulaivojen holvikaarimaalaukset. Arvo Muroma on suunnitellut kirkon messinkiset kolmikerroksiset kattokruunut. Kirkossa on muun muassa Dora Jungin, Greta Skogster-Lehtisen ja Päikki Prihan suunnittelemia kirkkotekstiilejä. Gunilla Jung on suunnitellut ehtoollisvälinesarjan. Kirkossa on myös votiivilaiva.


title: Mikael Agricolan kirkko

text: Kirkko tunnetaan Tuomasmessun kotipaikkana. Kirkon entisen seurakuntasalin tiloissa on lounaskahvila "Cafe Agricola". Myös Suomen Anglikaaninen kirkko toimii Mikael Agricolan kirkon tiloissa.


title: Mikael Agricolan kirkko

text: Kirkon rakentamiseksi järjestettiin suunnittelukilpailu vuonna 1930 ja siihen tuli 56 ehdotusta. Palkintolautakunta oli harmistunut, koska ehdotuksissa oli suosittu funktionalismia eikä se ollut lautakunnan mieleen. Asemakaavakysymyksestä saatiin veruke järjestää uusi kilpailu vuonna 1932. Täällä kertaa palkintolautakunta esitti vaatimuksena, että kilpailuun osallistuvien tuli noudattaa "perinteisiä kirkkomuotoja" suunnittelussaan. Lautakuntaan otettiin vielä varmuuden vuoksi jäseneksi Bertel Jung, joka suhtautui krittisesti funktionalismiin. Ennakkovalmisteluista huolimatta kilpailun voitti Lars Sonckin pelkistetyn funktionalistinen työ, joka myös toteutettiin. Sonck oli kuulunut ensimmäiseen palkintolautakuntaan.


title: Synoptiikka

text: Synoptiikka analysoi vallitsevaa säätilaa laajalla alueella, tavoitteena määrittää säätilan tuleva kehitys. Nimensä se saa synoptisista eli samanaikaisista synop-säähavainnoista, joiden välimatka ajassa (3 tai 6 tuntia) ja matkassa (50-100 km, harvoin asutuilla alueilla isompi) määrittää "synoptisen kokoluokan" sääilmiöt. Niihin kuuluvat matalapaineet rintamineen ja korkeapaineen selänteet, mutta eivät merituuli-ilmiö, paikalliset sumut tai yksittäiset kuuropilvet, eivätkä toisaalta kokonaisia mantereita ja vuodenaikoja käsittävät ilmiöt kuten monsuuni.


title: Synoptiikka

text: Synoptista kokoluokkaa pienemmät ilmiöt kuuluvat mesometeorologian tai mikrometeorologian pariin.


title: Paine-erovoima

text: Paine-erovoima on voima joka syntyy kahden erilaisen hydrostaattisen paineen välille. Ilmapallon sisällä on suurempi paine kuin ulkona; jos palloon tulee reikä, paine-erovoima painaa ilmaa ulos. Korkealla lentävässä lentokoneessa on suurempi paine kuin ulkona. Jos oven avaa, ilma syöksyy matkustamosta ulos. Vastaavasti paine-erovoima pyrkii tunkemaan ilmaa tai mitä tahansa herkkäliikkeistä kaasua tai nestettä tyhjiöön tai muuhun astiaan jossa on ympäristöä alhaisempi paine - tätä kutsutaan yleiskielessä "alipaineen imuksi".


title: Paine-erovoima

text: Meteorologiassa paine-erovoima on keskeinen käsite matalapaineen ja tuulen välisen yhteyden selittämisessä.


title: Tuuliväänne

text: Tuuliväänne () on ilmiö, jossa tuulen suunta tai nopeus taikka kumpikin muuttuu kahden pisteen välillä. Ilmailussa ja meteorologiassa ilmiöstä käytetään yleisesti sen englanninkielistä nimitystä "shear".


title: Tuuliväänne

text: Jos havaintopisteet ovat eri korkeuksilla, puhutaan vertikaalisesta väänteestä; jos ne ovat samalla korkeudella, on kyseessä horisontaaliväänne. Ilmailussa tuuliväänne on erityisen vaarallinen lentoonlähdön ja laskeutumisen aikana; vaarallisuutta lisää ilmiöön usein liittyvä turbulenssi. Tuuliväänteeseen liittyy myös muun muassa aaltomaisia pilviä ("undulatus").


title: Tuuliväänne

text: Säätilanteita, joissa tuuliväännettä havaitaan ovat


title: Tuuliväänne

text: 0–6 kilometrissä yli 10 m/s shear voi tuottaa iltapäiväukkosta, jos ilmakehän epävakaisuusluvut ovat korkeita. Jos shear on 0–4 kilometrissä yli 17 m/s, syntyy useimmiten supersoluja.


title: Kostea lämpömittari

text: Kostea lämpömittari muodostaa yhdessä tavallisen, "kuivan" lämpömittarin kanssa psykrometriksi kutsutun kosteusmittarin. Kostea lämpömittari koostuu tavanomaisesta lämpömittarista sekä mittarin nestesäiliön ympärille sidotusta kankaasta, sukasta.


title: Kostea lämpömittari

text: Havaintoa tehtäessä on mittarin sukan oltava kasteltu puhtaalla vedellä. Veden haihtuminen sukasta laskee mittarin lukemaa, sillä veden höyrystymiseen vaadittava energia on peräisin itse mittarin lämpöenergiasta.


title: Kostea lämpömittari

text: Tarvittavan energian määrä on suoraan verrannollinen veden höyrystymisen nopeuteen, joka puolestaan riippuu ilman kosteudesta. Siten ilman suhteellinen kosteus tai vesihöyryn osapaine voidaan laskennallisesti määrittää, kun tiedetään ilman lämpötila ja kostean lämpömittarin näyttämä lukema.


title: Kostea lämpömittari

text: Kostean lämpömittarin lukemaa voidaan käyttää myös suoraan esimerkiksi ihmisen kokeman lämpöstressin mittana, sillä siihen vaikuttaa sekä ilman kosteus että lämpötila.


title: Orlov

text: Orlov tai Orlova voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pohjois-Helsinki

text: Pohjois-Helsinkiin kuuluu paljon alueita, jotka kuuluivat Helsingin maalaiskuntaan ennen vuoden 1946 suurta alueliitosta. Rintamamiesten ja evakkojen asuttamisen takia alueelle rakennettiin paljon omakotitaloja 1940- ja 1950-luvuilla. Termi "pakiloituminen" kuvaa myöhempien vuosikymmenten kehitystä, kun omakotitalojen ja rintamamiestalojen suurille tonteille rakennettiin rivi- ja paritaloja.


title: Pohjois-Helsinki

text: Kaupungin virallisessa aluejaossa Pohjoinen suurpiiri on yksi Helsingin seitsemästä suurpiiristä, joka jakautuu viiteen peruspiiriin, jotka ovat Maunula, Länsi-Pakila, Tuomarinkylä, Oulunkylä ja Itä-Pakila.


title: Itä-Helsinki

text: Itä-Helsinki on Helsingin itäinen alue, johon lasketaan kuuluvaksi Kaakkoinen, Itäinen ja Östersundomin suurpiiri. Alue rajautuu lännessä Kulosaaren siltaan ja Lahdenväylään sekä idässä maarajaan Vantaan ja Sipoon kanssa. Alueella asuu lähes neljännes helsinkiläisistä (133 000) ja se on asuntokannaltaan uusinta. Itä-Helsingin alueet liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1946 sekä Vuosaaren alueliitoksessa 1966. Östersundom liitettiin Helsinkiin tammikuussa 2009.


title: Itä-Helsinki

text: 1950-luvun alussa alueella oli lähinnä vanhoja huvilayhteisöjä kuten Kulosaari, Tammisalo ja Vuosaari. Ensimmäiset kerrostalot rakennettiin 1950-luvulla Herttoniemeen, Roihuvuoreen ja Puotilaan. Samoihin aikoihin alueelle rakennettiin joitakin omakotialueita, kuten Marjaniemi, Tammisalo ja Vartioharju. 1960-luvulla Itä-Helsinkiin rakennettiin Myllypuron, Puotinharjun, Kontulan, Mellunmäen, Laajasalon ja Vuosaaren elementtilähiöt helpottamaan asuntopulaa ja nostamaan asumisen tasoa. Vuonna 1982 Helsingin metron liikenteen alkaminen nopeutti tukkoisen Itäväylän takana asuneiden matka-aikoja oleellisesti ja alueet, jotka olivat ”puolivälissä Sipoon kirkolle” muuttuivat osaksi pääkaupunkiseutua.


title: Itä-Helsinki

text: Kampakeraamisella kaudella Itä-Helsingin alue oli suureksi osaksi veden alla. Itä-Helsingistä löydetyt hautaröykkiöt on ajoitettu pronssikaudelle tai sen jälkeiselle esiroomalaiselle kaudelle. Esimerkiksi Kulosaaressa on puistotien ja metroradan varressa aidattu pronssikautinen hautaröykkiö. Muita hautoja on löydetty Vartiosaaresta, Vuosaaresta, Mellunkylästä ja Herttoniemestä.


title: Itä-Helsinki

text: Helsingin pitäjä syntyi 1300-luvulla, ja Itä-Helsingin alue kuului tuolloin Helsingin pitäjään. Ensimmäiset kartanot rakennettiin Itä-Helsinkiin jo 1500-luvulla, jolloin alueella oli runsaasti rälssimaata. Säteri oli rälssitalo, joka oli vapautettu veroista ratsupalvelusta vastaan – tällaisia rälssisätereitä olivat Herttoniemen, Kulosaaren, Laajasalon ja Tullisaaren kartanot. 1860-luvun Ison reduktion seurauksena vain Laajasalon ja Herttoniemen kartanot säilyttivät säterivapautuksensa.


title: Itä-Helsinki

text: Suomenlinnan rakennustyömaan seurauksena Herttoniemen kartanon yhteyteen perustettiin 1750-luvulla tiiliruukki. Laajasalosta Degerön kartanon mailla Stansvikissä oli 1700-luvun lopussa kaivostoimintaa. Koska useat Suomenlinnan upseerit omistivat Itä-helsingin kartanoita, niihin levisi monipuolinen kulttuuriharrastus. Kartanokulttuuri sai 1800-luvun alkupuolella hienot ulkopuitteensa, ja Carl Ludvig Engelin mukana empiretyylistä tuli myös Itä-Helsingin alueella varsin hallitseva. Engel on tosin suunnitellut vain pari Herttoniemn kartanon mailla sijaitsevaa huvimajaa. Paikallinen höyrylaivaliikenne alkoi Helsingissä kunnolla 1850-luvulla, ja liikenteen lisääntyessä huviloiden määrä kasvoi Yliskylässä, Vuosaaressa, Villingissä ja Kallahdessa. Maanomistajien toiveesta Laajasalon kanavaa alettiin rakentaa vuonna 1873, ja se valmistui seuraavana vuonna. Ensimmäiset kesähuvilat rakennettiin Herttoniemeen jo 1880-luvun alussa.


title: Itä-Helsinki

text: Kulosaaren huvilayhteiskuntaa alettiin toteuttaa vuodesta 1907 eteenpäin, ja sen luomisessa olivat mukana muun muassa Lars Sonck ja Armas Lindgren. Nykyään Wihuri Oy:n pääkonttori sijaitsee Lars Sonckin suunnittelemassa rantahotellissa. Raitiotie tuli Kulosaareen vuonna 1911, ja raitiovaunut kuljetettiin saareen aluksi lautalla. Vuonna 1919 saaresta rakennettiin ensimmäinen puusilta, jota käytettiin vielä 1950-luvullakin. Vuoden 1946 Helsinkiin liittämisen jälkeen Kulosaaresta purettiin paljon huviloita kerrostalojen tieltä ja saaren läpi rakennettiin Itäväylä.


title: Itä-Helsinki

text: Itä-Helsinki koostuu nykyään vuoden 1946 alueliitoksessa Helsingin kaupunkiin liitetyistä Kulosaaren kunnasta ja Helsingin maalaiskunnan alueista. Vuosaari liitettiin Itäiseen suurpiiriin vuonna 1966 ja Östersundomista tuli osa Itä-Helsinkiä vuonna 2009.


title: Itä-Helsinki

text: Helsingin aluejaossa "Itäinen suurpiiri" on yksi Helsingin 7 suurpiiristä, ja siihen kuuluvat seuraavat peruspiirit ja osa-alueet:


title: Itä-Helsinki

text: Myös Helsingin "Kaakkoinen suurpiiri" ja "Östersundomin suurpiiri" ovat osa Itä-Helsinkiä. Kaakkoiseen suurpiiriin kuuluvat seuraavat peruspiirit ja osa-alueet:


title: Itä-Helsinki

text: Östersundomin suurpiiriin ja samannimiseen peruspiiriin kuuluvat:Alueelle on syntynyt oma kulttuurinsa, muun muassa Nylon Beat julisti olevansa itähelsinkiläinen, ei niinkään helsinkiläinen yhtye. Moni rap-artisti, kuten Ruudolf, Notkea Rotta, Asa, Iso H, Memmy Posse ja Steen1 ovat laulaneet Itä-Helsingistä.


title: Itä-Helsinki

text: Itä-Helsingissä on paljon paikallisia urheiluseuroja. Tunnetuimpia ovat Puotinkylän Valtti, FC Kontu ja Ykkösessä pelaava FC Viikingit.


title: Itä-Helsinki

text: Ajoliikenteen pääväylät Itä-Helsingissä ovat Kehä I, Itäväylä ja Lahdenväylä. Joukkoliikenneyhteyksistä tärkein on metro, joka Itäkeskuksen metroasemalta jatkaa sekä Mellunmäkeen että Vuosaareen. Itä-Helsingin alueella kulkee myös monia liityntäbussilinjoja, joiden terminaaleina toimii Herttoniemen, Itäkeskuksen, Kontulan ja Vuosaaren metroasemat. Helsingin metroasemista suurin osa sijaitsee Itä-Helsingissä. Poikkiliikennettä varten luotu runkolinja 550 lähtee Itäkeskuksesta päätepysäkkinään Espoon Westend ja runkolinja 560 kulkee Rastilasta Vuosaaren ja Mellunmäen kautta Vantaan Myyrmäkeen. Suunnitteilla on myös nykyisten linjojen 50, 58 ja 59 yhdistäminen runkolinjaksi 500 välille Herttoniemi–Pasila–Munkkivuori.


title: Rajamerkki

text: Rajamerkki (myös rajapyykki) on pysyvä maastomerkki, joka osoittaa rekisteriyksikön rajan pääte- ja kulmapisteen paikan.


title: Rajamerkki

text: Rajamerkit yksilöidään ja numeroidaan. Rajamerkkejä voivat olla muun muassa yksikivinen pyykki (rajakivi), nelikulmainen pyykki tai turvepyykki. Kiinteistöjen rajamerkkeinä käytetään myös maahan upotettuja metalliputkia ("putkipyykki") sekä kiveen tai kallioon upotettuja metallipultteja. Rajaviisari on rajamerkki, joka osoittaa pitkällä kiinteistörajalla rajan suuntaa. Rajan pääte- tai kulmapisteen paikka voidaan tarvittaessa osoittaa myös ns. siirtopyykkinä, jos päätepiste sattuu sellaiseen paikkaan, johon pyykkiä ei voida sijoittaa. Mallisuojattuja putkipyykkejä alettiin valmistaa Suomessa 1970.


title: Rajamerkki

text: Rajamerkkejä asetetaan kiinteistötoimitusten eli maanmittaustoimitusten yhteydessä. Kiinteistötoimituksia tekevät viranomaiset, joita ovat Maanmittauslaitos sekä kaupungit asemakaava-alueilla, mittaavat rajamerkeille koordinaatit. Kiinteistötietojärjestelmässä (KTJ) on noin 12 miljoonaa rajamerkkiä, joille on määritelty sijaintitarkkuus. Todellinen rajamerkkien lukumäärä on tätä paljon suurempi.


title: Rajamerkki

text: Suomen rikoslain mukaan maastomerkin väärentäminen on rangaistava teko.


title: Rajamerkki

text: Rajamerkkejä voi olla ja on ollut sekä kiinteistöjen, kylien, kuntien, maakuntien, läänien että valtakuntien rajoilla. Useilla vielä nykyäänkin käytössä olevista rajapaikoista voi olla takanaan vuosisatainen historia jo ajalta ennen maanmittaustoimitusten karttoja ja nykyaikaisia maanmittaustoimituksia. Jotkut edelleen käytössä olevista vanhoista rajapaikoista luokitellaan historiallisen ajan muinaisjäännöksiksi.


title: Rajamerkki

text: "Rajapaikka" on historiallisesti, ennen maanmittaustoimitusten kartoilla määritettyjen rajojen aikakautta, ollut paikka, joka määrittää rajan kulkua maastossa. Se on voitu merkitä maastoon rajamerkeillä, mutta vanhastaan rajapaikoiksi on saatettu valita myös maastossa jo valmiiksi hyvin erottuvia luonnonpaikkoja kuten erikoisia luonnonkiviä, siirtolohkareita, mäkiä, vaaroja, tuntureita, saaria, jokien suita ja niin edelleen.


title: Rajamerkki

text: "Rajapyykki" (murteissa myös "sammas") on voinut olla rajamerkiksi kivistä tehty rakennelma kuten röykkiöpyykki tai viisaripyykki, mutta nykyaikana rajapyykkejä tehdään myös betonista tai metallista.


title: Rajamerkki

text: "Rajakivi" on rajamerkkinä oleva kivi. Joskus rajakiviksi on voitu valita suuriakin, maisemassa kauas näkyviä siirtolohkareita, joiden kautta raja on määrätty kulkemaan, joskus rajamerkeiksi on valittu myös pienempiä, ehkä muodoltaan erikoisia luonnonkiviä.


title: Rajamerkki

text: Suomessa tilojen ja tonttien rajoja on merkitty kivin jo vuosisatoja, ja näin tehdään edelleen. Samanlaisia rajamerkkejä on jo tätä ennen ollut myös kylien, jakokuntien, pitäjien, maakuntien, läänien ja valtakuntien rajoilla. Suomessa on useita historiallisesti arvokkaita rajakiviä, ja ikivanhat kylien, pitäjien ja maakuntien rajakivet on rauhoitettu muinaisjäännöksinä, myös vaikka ne olisivat edelleenkin rajapaikkoina käytössä.


title: Rajamerkki

text: Tunnetuimpia näistä ovat Ruotsin ja Venäjän välisten rajojen merkit. Useisiin näistä on hakattu Ruotsin ja Venäjän tunnukset eli Ruotsin kruunu tai kruunut ja Venäjän kaksipäinen kotka. Joskus niissä on läntistä ja itäistä kristinuskoa edustavat ristit, joskus taas pelkkä rajaviiva. Historiallisesti arvokkaita muinaismuistoja ovat myös monet maakuntien, läänien ja pitäjien rajakivet ja rajapaikat, kuten esimerkiksi Kuhankuono ja Pirttiniemennokka Varsinais-Suomessa. Monesti rajat vedettiin tarkoituksella siten, että jokin suuri kivi eli siirtolohkare sattui rajan varrelle – ei niinkään siirrelty kiviä rajojen mukaan.


title: Rajamerkki

text: Kansanuskon mukaan rajanhaltija kummittelee ja huutelee vääryydellä siirretyllä rajalla. Ihmisten omistuksia vartioivien erilaisten taruolentojen, kuten haltijoiden, on uskottu siirrelleen yksityisten maaomistusten ja pitäjien välisiä rajakiviä. Joskus näillä tarinoilla on historiallinen pohjansa todellisissa rajariidoissa tai -muutoksissa.


title: Rajamerkki

text: Lounais-Suomessa ja erityisesti Satakunnassa on ollut saksankiviksi kutsuttuja rajakiviä. Niitä tunnetaan ainakin Kokemäenjoesta sekä Merikarviasta ja Pomarkusta. Kokemäenjoen saksankivien on alun perin arveltu saaneen nimensä saksalaisilta hansakauppiailta, jotka ankkuroivat veneensä joessa olevien kivien luokse ja alkoivat myydä tavaroitaan. Professori Unto Salon mukaan nimitys juontaa kuitenkin muinaisruotsin terävää kiveä tarkoittavasta sanasta "sax". Tunnetuin Kokemäenjoen saksankivistä sijaitsee Nakkilan ja Ulvilan rajalla olevassa Ruskilankoskessa. Sen arvellaan alun perin olleen rajamerkki, joka erotti toisistaan piispalle ja talonpojille kuuluneet kalavedet.


title: Monsuuni

text: Monsuuni (arabian sanasta "mawsim" ’vuodenajat’) on sääilmiö, johon kuuluvat vuodenaikojen mukaan suuntaa vaihtavat monsuunituulet sekä rankat ja pitkäkestoiset kesän monsuunisateet. Monsuuni vaikuttaa erityisen paljon Aasian ja erityisesti Intian ilmastoon, mutta sitä esiintyy myös muualla, kuten Kiinassa, Australiassa, Afrikassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa.


title: Monsuuni

text: Perimmältään monsuuni syntyy siitä, että maan pinta lämpenee ja lämpenee nopeammin kuin meren pinta, koska meressä auringon lämpö sekoittuu paksuun kerrokseen ja koska meri heijastaa enemmän säteilyä kuin maa. Niinpä kesän tullen maa lämpenee nopeammin kuin kylmä meri sen ympärillä, ja maa-alueelle syntyy terminen matalapaine. Paine-erovoima saa tuulen puhaltamaan mereltä maalle, ja tuuli tuo mukanaan kosteutta. Sitten tuuli kiipeää ylös kohoavaa maastoa, kosteus tiivistyy ja monsuunisateet alkavat. Monsuunin vuodenaikoihin liittyvään vaihteluun ja alueellisiin eroihin vaikuttavat oleellisesti Himalajan sijainti ja subtrooppinen suihkuvirtaus, joka vuodenajan mukaan siirtyy Himalajan etelä- tai pohjoispuolelle.


title: Monsuuni

text: Kesämonsuuni on Etelä-Aasiassa puhaltava vuodenaikaistuuli, jonka suunta on mereltä mantereelle ja joka saa aikaan erittäin runsaita sateita.


title: Monsuuni

text: Kesämonsuuni syntyy, kun aurinko paistaa kohtisuoraan mantereen yläpuolella. Maa lämpenee ja lämmittää yllä olevan ilman. Lämmennyt ilma kohoaa ylöspäin. Intian valtameren yllä oleva ilma on viileämpää, sillä vesi lämpenee hitaammin kuin maa. Näin ollen mereltä alkaa virrata kosteaa ilmaa maalle sen ilman tilalle, joka on kohonnut ylöspäin. Kun kosteat pilvet kohtaavat mantereella, kosteus tiivistyy ja alkaa sataa.


title: Monsuuni

text: Talvimonsuuni on kirjallisuudessa toisinaan käytetty nimitys lähinnä Kiinan ja Intian seudun kesämonsuunin vetäytymisvaiheelle. Tämä monsuunikierron etulaidan ja siihen liittyvien kuurosateiden siirtyminen etelään näkyy esimerkiksi Kiinan itäosissa varsin selkeästi tilapäisesti sateisempana kautena.


title: Monsuuni

text: Ajallisesti talvimonsuuni eli monsuunisateiden vetäytyminen alkaa Pakistanin itäosissa ja Intian länsiosissa (Gujarat, Rajasthan) sekä Pohjois-Kiinan Sisä-Mongolian keskiosista elo–syyskuun taitteessa. Kiinassa monsuunisateet vetäytyvät usein syyskuun aikana varsin nopeasti kaakkoon niin, että lokakuulle saavuttaessa talvimonsuuni on Shanghai–Fujian–Guangxi-linjalla ja lokakuun puolivälissä jo Hainanin eteläpuolella. Intiassa Maharashtran osavaltio (esimerkiksi Mumbain seutu) ohitetaan tyypillisesti lokakuun alussa. Lokakuun aikana kuuroittaisten sateiden alueet vetäytyvät Intiassakin edelleen etelään. Marraskuun alkaessa sateiden pohjoisreuna sijaitsee keskimäärin Karnatakan ja Andhra Pradeshin osavaltioiden paikkeilla.


title: Monsuuni

text: Talvimonsuunin jälkeen sää on yleensä turismin kannalta kosteaa kesäkautta miellyttävämpi paitsi vähäisempien sateiden johdosta myös, koska Euraasian mantereen sisäosista virtaa viileämpää ilmaa tilalle. Suuremmalla todennäköisyydellä aurinkoisempi, kuivempi ja turistien suosima talvikausi alkaa esimerkiksi Kaakkois-Aasian Thaimaassa marraskuussa. Intian niemimaalta monsuunisateet vetäytyvät yleensä edelleen kohti Sri Lankaa, jonka talvimonsuunin kuurosateet ylittävät keskimäärin vuodenvaihteen tietämillä. Monsuunisateiden aikataulu ja voimakkuus voidaan yleensä ennakoida sääennustusmalleilla varsin hyvin. Ajallista vaihtelua vuodesta toiseen selittää muun muassa ENSO-oskillaatio.


title: Monsuuni

text:
Tropiikissa vaeltaa vuodenaikojen mukaan pasaatituulten kohtaamisvyöhyke ITCZ. Se on matalapainevyöhyke, jossa syntyy rankkoja sateita ja ukkosia. Kun on kesämonsuuni, Aasian yllä oleva matalapaine imee pasaatituulten kohtaamisvyöhykkeen Intian ylle. Niinpä pasaatien kohtaamisvyöhykettä sanotaankin joskus monsuunirintamaksi. Se osaltaan aiheuttaa rankkoja sateita Intian kesämonsuunissa.
Nykyään uskotaan esimerkiksi, että Sahara oli aikoinaan nykyistä kosteampi sen takia, että pasaatituulten kohtaamisvyöhyke vaelsi silloin pohjoiseen. Talvella pasaatituulten kohtaamisvyöhyke vaeltaa Intian valtamerelle ja Keski-Afrikkaan.


title: Monsuuni

text: Trooppisten monsuunien lisäksi monsuuneja on subtrooppisilla ja arktisilla alueilla. Subtrooppinen monsuuni on esimerkiksi Kaspianmeren tienoilla, Kiinassa ja Yhdysvaltain luoteisrannikolla. Arktista monsuunia esiintyy Itä-Siperiassa ja Pohjois-Alaskassa.


title: Ketamiini

text: Ketamiini on dissosiatiivinen eläinten ja ihmisten hoidossa käytettävä nukutusaine, jota käytetään erityisesti hevosten nukutusaineena. Ketamiini saa aikaan dissosiatiivisen anestesian, millä tarkoitetaan tietoisen mielen irtautumista aistihavainnoista.


title: Ketamiini

text: Ketamiini on kahden optisen stereoisomeerin s(+)- ja r(-)-ketamiinin raseeminen seos. Ensin mainittu komponentti eli esketamiini sitoutuu NMDA-reseptoriin 4–5 kertaa suuremmalla affiniteetilla kuin r-ketamiini. Enantiomeereilla onkin selvästi toisistaan poikkeavat vaikutusspektrinsä, ja esketamiini vastaa pääasiallisesti aineen anestesia- ja analgesiavaikutuksista.


title: Ketamiini

text: Tajuntaa muuttavien vaikutustensa vuoksi ketamiinia käytetään myös päihteenä. Dissosiatiivinen anestesia saattaa ilmentyä esimerkiksi ruumiistairtautumisen kokemuksina tai muina kuolemanrajakokemuksina. Ketamiinin käyttöä masennuslääkkeenä tutkitaan.


title: Ketamiini

text: Ketamiinin kehitti tohtori Calvin Stevens kehittäessään turvallisempaa vastinetta fensyklidiinille (PCP) anestesiaa varten. Fensyklidiinin ongelmana olivat sen voimakkaat hallusinogeeniset vaikutukset. Calvin Stevens syntetisoi nimellä CI581 tunnetun ketamiinin vuonna 1962 Parke-Davisin tutkimuslaboratoriossa. Ketamiini patentoitiin Belgiassa vuonna 1963 ja Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA hyväksyi sen ihmiskäyttöön vuonna 1970. Ketamiinia käytettiin ensimmäisen kerran Vietnamin sodassa amerikkalaisten sotilaiden hoidossa. Ketamiinista on tehty myös useita johdannaisia, kuten esketamiini ja metoksetamiini.


title: Ketamiini

text: Ketamiinisynteesin lähtöaine on o-kloorifenyylisyklopentyyliketoni, joka reagoi bromin kanssa muodostaen bromatun johdannaisen, jossa bromiatomi liittyy syklopentyylirenkaaseen α-asemaan karbonyyliryhmään nähden. Tämä välituote reagoi metyyliamiinin vesiliuoksen kanssa metyyli-iminoalkoholiksi, joka toisiintuu happamissa olosuhteissa ketamiiniksi. Suomessa ketamiinivalmisteita markkinoi lääketehdas Pfizer.


title: Ketamiini

text: Vaikutusmekanismiltaan ketamiini on keskushermoston kiihdyttävän välittäjäaineen glutamaatin NMDA-reseptorin salpaaja. Vaikutusmekanismi on samankaltainen esimerkiksi dekstrometorfaanin ja fensyklidiinin kanssa. Ihmiselle annettavaa muotoa kutsutaan ketamiinihydrokloridiksi (CHClNO·HCl). Sen biologinen hyötyosuus on noin 90 prosenttia. Se sitoutuu plasman proteiineihin noin 50-prosenttisesti, ja maksa hajottaa aineen kolmeksi nukutuslääkkeenä epäaktiiviseksi aineenvaihduntatuotteeksi, jotka erittyvät pääosin munuaisten kautta.


title: Ketamiini

text: Ketamiinia käytetään erityisesti lasten nukutusaineena ja eläinlääketieteessä erityisesti hevosten nukutusaineena. Tajuntaa muuttavien ja hallusinogeenisten vaikutustensa vuoksi ketamiinia käytetään myös päihteenä. Ketamiinin käyttöä masennuslääkkeenä tutkitaan ja ketamiinia on kokeiltu myös alkoholi- ja päihderiippuvuuksien hoidossa.


title: Ketamiini

text: Ketamiini saa aikaan dissosiatiivisen anestesian, millä tarkoitetaan tietoisen mielen irtautumista aistihavainnoista. Potilaalla tämä saattaa ilmentyä esimerkiksi ruumiistairtautumisen kokemuksina tai muina kuolemanrajakokemuksina. Haittavaikutukset ovat yleisempiä aikuisilla (niitä esiintyy jopa kolmasosalla potilaista) kuin lapsilla. Oireet voivat olla hyvin epämiellyttäviä, minkä vuoksi ketamiinin kanssa annetaan usein jotakin bentsodiatsepiinia, kuten midatsolaamia. Ketamiini soveltuu myös yhteiskäyttöön nukutuksessa muun muassa ilokaasun kanssa. Ketamiinia käytetään toisinaan myös paikallisesti puudutuksen lisälääkityksenä. Silmäleikkauksien anestesiaan ketamiini ei sovellu, koska se kohottaa silmänpainetta.


title: Ketamiini

text: Yhdysvaltain terveysvirasto raportoi 2006, että yksi ainoa ketamiiniannos helpotti merkittävästi vaikeasta masennuksesta kärsivien potilaiden oireita. Huomattavana erona tavanomaisiin masennuslääkkeisiin verrattuna ketamiinin vaikutus tuli esiin jo muutaman tunnin kuluttua lääkeaineen annostelusta. Ketamiinia kutsutaankin nykyisin nopeaksi masennuslääkkeeksi. Kroonisesta masennuksesta kärsivä, joka ei ole saanut apua muista hoidoista, voi mahdollisesti hyötyä ketamiinista, mutta sen pitkäaikaisia vaikutuksia ei tunneta. Se voi vaikuttaa pulssin tiheyteen ja verenpaineeseen Oxford Health NHS Foundation Trustin tutkimusryhmä on tutkinut ketamiinia vakavan masennuksen hoidossa. Yale School of Medicinen tutkimusryhmän mukaan ketamiini auttaa uusimaan stressissä vahingoittuneita tai tuhoutuneita aivosolujen synaptisia yhteyksiä. Se toimii opioidijärjestelmän aktivoinnin kautta. Ketamiinia on tutkittu myös alkoholi- ja päihderiippuvuuksien hoidossa myönteisin tuloksin. Rupert McShanen mukaan ketamiini pitäisi ottaa käyttöön masennuslääkkenä, sillä se voi tarjota hoidon kymmenilletuhansille jotka eivät ole saaneet apua muista hoidoista.


title: Ketamiini

text: Yhdysvaltain terveysvirasto raportoi vuonna 2017 uudessa tutkimuksessa, että ketamiinin masennusta lievittävät ominaisuudet ovat merkittävän tehokkaat. Tilastollinen todistusaineisto on vahva jatkotutkimuksia varten. Ketamiinilla saattaa myös olla käyttökohdetta kivunhoidon oheislääkkeenä. Tutkijat ovat kiinnostuneita ketamiinista kivunhoidossa, sillä kun vuonna 2018 on saatu selville, että se vaikuttaa opioidijärjestelmän aktivoinnin kautta, ketamiini saattaa olla ikään kuin valeasussa oleva opioidi, joka sisältää jonkin vielä tuntemattoman epäsuoran mekanismin opioidireseptorin aktivointiin. Ketamiinin ja oksitosiinin yhdistelmävalmiste on lupaava, turvallinen ja tehokas voimakkaan kivun hoidossa.


title: Ketamiini

text: Ehdottomia esteitä ketamiinin käytölle ovat yliherkkyys yhdisteelle tai apuaineelle sekä verenpaineen kohoamisesta johtuva vakava riski mukaan lukien raskaustoksemia. Erityistä varovaisuutta on noudatettava myös monien muiden sairauksien yhteydessä. Näitä ovat muun muassa epilepsia, maksakirroosi, silmänpainetauti, skitsofrenia ja hengitysteiden infektiot. Turvallisuutta raskauden aikana ei ole varmuudella kyetty osoittamaan.


title: Ketamiini

text: Ketamiinia käytetään myös päihteenä sen tajuntaa muuttavien, dissosiatiivisten vaikutustensa vuoksi. Ketamiinilla on lisäksi hallusinogeenisia vaikutuksia, jotka kestävät noin 30–60 minuuttia. Ketamiini voi saada aikaan rauhallisen ja rentoutuneen tilan, liikkumattomuutta, kivunlievitystä ja muistinmenetystä (ei muistikuvaa vaikutuksen alaisena tapahtuneesta). Ketamiinin käyttäjä voi olla päihtymystilassa ympäristönsä ärsykkeisiin reagoimaton.


title: Ketamiini

text: Ketamiinia myydään kirkkaana nesteenä ja valkoisena tai vaaleahkona jauheena. Jauhemainen ketamiini (100–200 milligrammaa) on tyypillisesti pakattu pieniin lasipulloihin, pieniin muovipusseihin, kapseleihin, tai paperi-, pergamiinipaperi- tai alumiinifoliokääreisiin. Jauhemaista ketamiinia käytetään nuuskaamalla tai polttamalla lisäämällä sitä kannabis- tai tupakkasavukkeisiin. Nestemäistä ketamiinia käytetään suonensisäisesti tai sekoittamalla sitä juomiin.


title: Ketamiini

text: Suonensisäisesti käytettynä vaikutukset alkavat 1–5 minutissa, nuuskattuna 5–15 minuutissa ja oraalisesti nautittuna 5–30 minuutissa. Ketamiinin vaikutukset alkavat suhteellisen nopeasti nuuskattuna ja oraalisesti nautittuna, eikä suonensisäinen käyttö ole osin tämän vuoksi yleistä. Hallusinogeeniset vaikutukset kestävät noin tunnin tai vähemmän, mutta käyttäjän aistit, arviointikyky ja koordinaatio voivat poiketa tavanomaisesta 24 tuntia käytön jälkeen. Annostus 1,0–2,0 mg painokiloa kohti tuottaa noin tunnin kestävän intensiivisen kokemuksen.


title: Ketamiini

text: Ketamiinin pitkäaikainen käyttö voi johtaa peruuttamattomiin virtsarakon vaurioihin, kuten verenvuotoihin, tulehduksiin ja pidätyskyvyn häiriöihin, koska aine on toksinen virtsarakon soluille. Nukutusaineena ketamiinia ei käytetä toistuvasti, joten tässä käytössä tätä vaaraa ei ole.


title: Ketamiini

text: Vuonna 2013 magneettikuvauksen avulla tehty tutkimus osoitti ketamiinista riippuvaisilla henkilöillä olevan vaurioita aivoissaan 2-4 vuotta jatkuneen käytön jälkeen. Vauriot olivat samankaltaisia kuin eläinkokeilla saadut. Tutkitut käyttivät keskimäärin 1 g ketamiinia lähes päivittäin. Yli 4 vuotta käyttäneillä henkilöillä oli muistiongelmia, ahdistusta ja masennusta. Yli 7 v käyttäneillä oli ilmeisiä lihasten pakkoliikkeitä ja koordinaatiokyvyn heikkenemistä (ataksiaa).


title: Ketamiini

text: Suomessa ketamiini on lääkelain mukainen erityisehdollinen, alkuperäislääkemääräyksen vaativa pääasiallisesti keskushermostoon vaikuttava lääke. Sen ehto kuuluu: ”Sairaalakäyttöön, anestesiologian erikoislääkäreiden käyttöön tai heidän valvonnassaan tapahtuvaan hoitoon.” (Pharmaca Fennica status = R E PKV-a). Lisäksi ketamiinia voi käyttää joidenkin eläinlajien kuten kissojen, koirien ja hevosten, ei kuitenkaan nautojen nukutuksessa.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Lappeenrannan linnoitus on alun perin ruotsalainen linnoitusjärjestelmä, jota ovat laajentaneet myös venäläiset. Linnoituksen rakentaminen alkoi Lappeenrannan kaupungin perustamisen jälkeen 1649.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Linnoitus sijaitsee sen mukaan nimetyssä Linnoituksen kaupunginosassa. Linnoituksen itä- ja pohjoispuolella on Lappeenrannan satama. Linnoitus ja läheinen, 1880-luvulta alkaen rakennettu Lappeenrannan varuskunta muodostavat Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupungin valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahe päätti 1649 tekemänsä Viipurin matkan jälkeen uuden kaupungin perustamisesta maa- ja vesiliikennereittien solmukohtaan. Asemakaavan alueelle laati Erik Nilsson Aspegren kesällä 1649. Kaupungin toiminnot käynnistyivät asemakaavan toteuttamisen myötä ja ensimmäisen pormestarin Jochim Lenterin tultua virkaansa. Tukholman valtiopäivillä 20. syyskuuta 1652 päätettiin Lappeenrannan erityisoikeuksista. Aspegren luovutti kaupungin erityisoikeudet maaherra Johan Rosenhanelle vuoden 1653 alussa. Uudenkaupungin rauhan jälkeen Ruotsi asetti rajakomission syksyllä 1721. Kenraali ja valtaneuvos Axel Löwen otti vastaan rajakomissaarin viran. Vuonna 1722 Löwen sijoitti alueelle pienen varuskunnan turvaamaan rajankäyntiä sekä pakolaisten paluuta. Yhteistyössä maaherra Johan Henrik Frisenheimin sekä kenraali Berndt Olof Stackenbergin kanssa he päättivät Lappeenrannan linnoittamisesta. Lappeenrannan tervakauppaa suojaamaan pystytettiin paalutuksia sekä espanjalaisia ratsuja. Alueelle lähetettiin lisäksi 112 miestä turvaamaan kauppalaa. Veljekset luutnantti Carl Fredrik sekä Anders Johan Nordenberg valittiin suunnittelemaan linnoitusta vuonna 1723. Linnoituksen pääsuunnittelijaksi määrättiin everstiluutnantti sekä majoitusmestari Jacob Johan Faber. Valtaosa linnoitustöistä tehtiin vuosien 1722–1728 aikana. Hattupuolueen noustua valtaan 1730-luvun lopulla, linnoitus sai lisärahoitusta. Lisälinnoitteita toteuttamaan määrättiin kapteeni Adamn Reinhardt Brunow. Linnoitustyöt jäivät kuitenkin kesken hattujen sodan sytyttyä.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Venäjän vallan alussa kaupungissa oli usein vaihtuva Venäjän rajarykmentti. Lappeenrannan linnoitusrakenteita uudistettiin ruotsalaisten jäljiltä jo 1750-luvulla. 1790-luvulla linnoituksen varustusta parannettiin kreivi Suvorovin johdolla, hänen aikanaan valmistuivat Nikolain sarvilinnake, kruunuvarustus ja vuoden 1799 kartoissa näkyvät Kimpisen ja Pallon etulinnakkeet. Kustaan sodan yhteydessä perustettu Saimaan laivasto muodosti kolmanneksen Lappeenrannan varuskunnasta.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Venäjän varuskunta-aikana Linnoitukseen rakennettiin Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko. Se valmistui vuonna 1785. Se on Suomen vanhin ortodoksinen kirkko.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Suomen sisällissodan jälkeen linnoituksessa toimi pahamaineinen Lappeenrannan vankileiri, joka tuli tunnetuksi mielivaltaisista teloituksistaan. Valkoisten perustamalla leirillä oli yhteensä lähes 3 000 punavankia, joista teloitettiin arviolta 500.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Linnoituksen länsivalleja on kunnostettu vuodesta 2002 lähtien TE-keskuksen tuella. Aikaisempi katualue kulki aivan linnoituspenkereen juuressa, nyt historialliset vallirakenteet on kaivettu perustuksiltaan esiin ja niiden päälle on rakennettu alkuperäisen mukaiset vallit. Linnoitusniemen länsilaidan Frisenheimin redutin ja maavallien restaurointi on toteutettu 1720-luvun ilmeen mukaiseksi.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Linnoituksen rakennuksissa toimivat muun muassa Etelä-Karjalan museo, Lappeenrannan taidemuseo, kulttuuri- ja tapahtumakeskus Kehruuhuone, Kahvila Majurska ja Ratsuväkimuseo. Linnoituksen uusin rakennus on Yleisradion aluetoimituksen talo vuodelta 1972.


title: Lappeenrannan linnoitus

text: Linnoituksen yö -niminen kaupunkifestivaali järjestettiin aiemmin vuosittain heinäkuun lopulla linnoituksen alueella ja sen läheisyydessä. Vuosina 2013–2015 linnoituksessa järjestettiin Rakuuna Rock -festivaali.


title: Venäjän Saimaan laivasto

text: Saimaan soutulaivasto oli venäläinen laivasto-osasto, joka aloitti toimintansa Lappeenrannassa vuonna 1788 alkaneen Kustaan sodan aikana. Saimaan laivasto oli osa Lappeenrannan venäläistä varuskuntaa. Lappeenranta oli joutunut Venäjän valtaan Turun rauhassa vuonna 1743 ja oli nyt venäläinen varuskuntakaupunki Ruotsin rajan tuntumassa.


title: Venäjän Saimaan laivasto

text: Saimaan sotalaivaston tehtävänä oli järjestellä kuljetukset sisäreiteillä, vastata erityisesti maihinnousuoperaatioiden sotajoukkojen kuljettamisesta ja raja-alueen vesistöjen vartioimisesta. Laivaston satama sijaitsi Lappeenrannan Tyysterniemessä.


title: Venäjän Saimaan laivasto

text: Laivaston tunnetuimmat alukset olivat tykkijollia, joilla oli yksi tykki, 2–3 mastoa purjeineen ja 18–30 airoa. Vuonna 1795 tuolloinen Saimaan laivastokomentaja Mihail Borisov kertoi, että hänen komennossaan oli 88 alusta. Näistä yhdeksän oli suuria tykkisluuppeja, seitsemän tykkijollia, kuusi maihinnousualusta ja yksi oli salaperäinen "konevoimainen alus Josef".


title: Venäjän Saimaan laivasto

text: Saimaan laivasto lakkautettiin Suomen sodan jälkeen. Sen ylläpito oli käynyt tarpeettomaksi, kun Suomen alue liitettiin kokonaisuudessaan osaksi Venäjän keisarikuntaa eikä Ruotsin ja Venäjän raja enää kulkenut Saimaalla.


title: Keltakuume

text: Keltakuume on vakava tartuntatauti, jonka aiheuttaa flavivirusten ryhmään kuuluva virus. Keltakuumeen kantaja on keltakuumehyttynen ("Aedes aegypti"), jonka välityksellä tauti siirtyy ihmiseen toisesta eläimestä. Tauti kuuluu verenvuotokuumeisiin. Keltakuume on trooppisten alueiden merkittävä virustauti, jota esiintyy päiväntasaajan tienoilla Afrikassa sekä Etelä- ja Väli-Amerikassa. WHO:n tilastojen mukaan siihen sairastuu vuosittain 200 000 ihmistä, joista kuolee 30 000. Tapauksista ilmenee Afrikassa 90 prosenttia. Rokotuksen avulla sairastumisriski pienenee. Aasiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Skandinaviassa, Islannissa, Suomessa ja Venäjällä ei keltakuumetta ole tavattu.


title: Keltakuume

text: Keltakuumerokote on ainoa rokote, jonka puuttuminen riittää yksistään syyksi maahanpääsyn estämiselle. Voimassa oleva rokotus on todistettava virallisella keltakuumerokotustodistuksella. Jos rokotusta ei jostakin syystä voida antaa, tulee siitäkin olla virallinen todistus.


title: Keltakuume

text: Amerikkaan keltakuume levisi Afrikasta ilmeisesti orjalaivojen mukana. Afrikkalaisilla on sitä vastaan luontaista immuniteettia, joka eurooppalaisilta puuttuu. Napoleon lähetti Haitiin ranskalaisen sotilasosaston, joka tuhoutui keltakuumeeseen. Keltakuume oli osasyynä myös ranskalaisten suunnitteleman Panaman kanavan rakennustöiden epäonnistumiseen 1800-luvun lopussa.


title: Keltakuume

text: Keltakuume oli aikanaan vakava ongelma Karibian saarilla ja myös Yhdysvaltain etelävaltioissa. Käyttämällä vapaaehtoisia koehenkilöitä Yhdysvaltain armeijan lääkäri Walter Reed työryhmineen todisti vuonna 1901, että keltakuumeen tarttumiseen sairaasta terveeseen henkilöön tarvitaan keltakuumehyttysen pisto. Tuo merkittävä havainto johti keltakuumeen vähittäiseen katoamiseen Yhdysvalloista, kun "Aedes egypti" -hyttysiä opittiin torjumaan. Myös Afrikassa on hyttysten torjuminen ja rokotusten pakollisuus vähentänyt taudin esiintymistä. Rokote tautiin saatiin kehitetyksi vasta 1900-luvulla.


title: Keltakuume

text: Keltakuumeen aiheuttava flavivirus leviää hyttysten välityksellä ihmisestä toiseen. Verenkiertoon päästyään virus saa aikaan systeemisen infektion, jonka kuolleisuus on noin 10–50 prosenttia. Taudinkuva vaihtelee eri potilailla, mutta yhteistä on kova kuume, joka kestää noin viikon. Vaikeissa tapauksissa potilailla esiintyy sisäistä verenvuotoa ja maksavauriota.


title: Keltakuume

text: Tyypillinen taudinkuva (voi vaihdella, kuten edellä todettiin): Tauti alkaa 3–6 vuorokauden itämisajan jälkeen kuumeella ja kasvojen punoituksella (niin kutsuttu punainen vaihe), pulssin harvenemisella sekä päänsäryllä ja lihaskivulla. Kuume laskee pariksi tunniksi ja seuraavassa (niin kutsutussa keltaisessa) vaiheessa voi syntyä maksavaurio, munuaisten toimintahäiriö ja erilaisia verenvuotoja sekä mahdollisesti myös šokki. Kuolleisuus tautiin on 10–30 prosenttia; loput sairastuneista paranevat täysin.


title: Keltakuume

text: Keltakuumetta ei voida hoitaa antibiooteilla, koska taudin aiheuttaja on virus.


title: Keltakuume

text: Keltakuumetta vastaan on olemassa tehokas rokote, joka sisältää elävää, heikennettyä virusta. Se on syytä ottaa ennen matkustamista alueille, joilla keltakuumetta esiintyy. Keltakuumetta voidaan myös torjua käyttämällä suojaavaa vaatetusta ja hyttysverkkoa.


title: Kapris

text: Kapris eli pyörökapris ("Capparis spinosa") on etenkin Välimeren keittiössä paljon käytetty kapriskasvi. Se on kotoisin Aasian itäosasta mutta kulkeutui jo varhaisessa vaiheessa eteläiseen Eurooppaan. Sitä viljellään Espanjassa ja Italiassa ja kerätään myös villeistä kasveista.


title: Kapris

text: Villinä kapris kasvaa tyypillisesti kivimuurilla. Se levittää juuristonsa laajalle kivenhalkeamiin. Se kestää suolapärskeitä ja menestyy siksi myös merenrannoilla. Se ei kestä alle −8 °C:n lämpötilaa.


title: Kapris

text: ”Oikea” kapris on kasvin avautumaton kukannuppu. Parhaat ovat puolukan kokoisia ja suuremmat, jo hieman avautuneet huonompilaatuisia. Viinirypäleen kokoiset kaprikset, joissa on usein varrenpala mukana, ovat puolestaan raakoja marjoja. Usein kapris on säilötty etikkaliemeen.


title: Maksuvalmius

text: Maksuvalmius tarkoittaa yrityksen rahan riittämistä sen maksuvelvoitteiden maksamiseen joka hetki. Maksuvalmius merkitsee, että yritys pystyy suoriutumaan maksuvelvoitteistaan näiden tullessa maksuun. Jos yritys ei ole maksuvalmis mutta saa lisärahoitusta, sille voi tulla "maksuviiveitä" tai "maksuhäiriöitä". Jos yritys ei pysty hankkimaan lisärahoitusta selviytyäkseen rästeistä, siitä tulee maksukyvytön.


title: Maksuvalmius

text: Maksuvalmiuden selvittäminen on tärkeää suunniteltaessa esimerkiksi investointeja tai hankittaessa lisää lainaa rahoituslaitoksilta.


title: Maksuvalmius

text: "Varantoperusteisella" (staattisella) maksuvalmiudella tarkoitetaan yrityksen mahdollisuuksia selviytyä lyhyellä aikavälillä maksuun tulevista velvoitteista sen hetkisten likvidien varojensa avulla. Staattinen maksuvalmius kuvaa yhtiön rahoituspuskuria. Se ei ota huomioon tuloja ja menoja.


title: Maksuvalmius

text: "Virtaperusteisella" (dynaamisella) maksuvalmiudella puolestaan tarkoitetaan tulorahoituksen riittävyyttä juoksevien maksuvelvoitteiden maksamiseen vastakohtana staattiselle maksuvalmiudelle. Jos yrityksen tulorahoitus ei riitä edes lyhytvaikutteisiin menoihin ja voitonjakoon, on sillä heikot mahdollisuudet jatkaa toimintaa pidemmällä aikavälillä.


title: Maksuvalmius

text: Rahoituspuskuri ja tulorahoitus ovat toisiaan täydentäviä maksuvalmiuden tekijöitä. Tulorahoitus ei ole ratkaiseva, jos yrityksellä on sillä hetkellä riittävä rahoituspuskuri. Toisaalta yritys voi joutua maksuvalmiusvaikeuksiin, jos rahoituspuskuri on puutteellinen eikä tulorahoitus kata vajetta.


title: Maksuvalmius

text: Maksuvalmiutta mitataan tunnusluvuilla quick ratio, current ratio, "rahoitustulosprosentti", "rahoitusjäämäprosentti" ja "ostovelkojen kiertoaika". Tunnusluvut perustuvat yrityksen lakisääteisesti antamiin tilinpäätöstietoihin ja tuloslaskelmaan.


title: Maksuvalmius

text: Quick ratio ja current ratio mittaavat yrityksen varantoperusteista maksuvalmiutta tilinpäätöshetkellä.


title: Maksuvalmius

text: Seuraavat tunnusluvut mittaavat virtaperusteista maksuvalmiutta:


title: Maksuvalmius

text: Rahoitustulosprosentti on tehokas maksukyvyttömyyden ennakoija. Kriittinen arvo on tilastojen mukaan nolla toimialasta riippumatta. Negatiivinen rahoitustulosprosentti osoittaa, ettei tulorahoitus riitä kattamaan lyhytvaikutteisia kuluja ja voitonjakoa. Yritys joutuu kattamaan ne ulkopuolisella rahoituksella ainakin osittain.


title: Maksuvalmius

text: Rahoitusjäämäprosentilla ei ole kriittistä arvoa. Sen arvo on epävakaa ja heilahtelee maksukykyisilläkin yrityksillä.


title: Maksuvalmius

text: Jos ostot ovat yrityksen toiminnalle olennaisia, maksuvalmiuden kiristyminen näkyy ostovelkojen kasvuna. Näin käy, jos yritys joutuu venyttämään ostolaskujensa maksuaikaa. Tilastojen mukaan kiertoajan kriittinen arvo on noin 100 päivää. Tätä pidemmät kiertoajat voivat viitata maksuvalmiusvaikeuksiin, jos myös muut maksuvalmiuden tunnusluvut viittaavat niihin.


title: Maksuvalmius

text: Rahoituslaitosten tarpeeseen on tuloslaskelmasta laskettavissa myös "korkokulujen hoitokate".


title: Maksuvalmius

text: Jos yrityksellä on maksuvalmiusongelmia, on sillä kolme vaihtoehtoa selvitä tilanteesta:


title: Saint Lawrencen saari

text: Saint Lawrencen saari () on Yhdysvalloille kuuluva Alaskassa sijaitseva tuliperäinen saari. Se sijaitsee Beringinmeressä Beringinsalmen eteläpuolella 85 kilometrin päässä Venäjän rannikosta. Suurin osa saaren asukkaista on jupikkeja, jotka ovat eskimokansa. Saint Lawrencen saarella on kaksi kylää, Savoonga (643 asukasta vuonna 2000) ja Gambell (649 asukasta). Molemmissa kylissä on pieni lentokenttä. Saari on hyvin karua tundraa. Saarella asuneet jupikit kutsuivat sitä nimellä "Sivuqaq".


title: Saint Lawrencen saari

text: Saint Lawrencen saari sijaitsee lähellä kansainvälistä päivämäärärajaa. Se kuuluu kuitenkin aikavyöhykkeeseen UTC–9. Saari on piirretty syrjäisen sijaintinsa takia usein maailmankarttoihin Venäjän puolelle.


title: Saint Lawrencen saari

text: Saint Lawrencen saari on kuulunut todennäköisesti muinaiseen Beringian maakannakseen, jota pitkin eläimet ja ihmiset tulivat Amerikan mantereelle tuhansia vuosia sitten.


title: Saint Lawrencen saari

text: Saaren löysi Venäjän palveluksessa toiminut tutkimusmatkailija Vitus Bering retkikuntineen Pyhän Laurentiuksen päivänä (10. elokuuta) 1728 ja nimesi saaren sen mukaan. Alaska ja samalla myös Saint Lawrencen saari kuuluivat Venäjään vuodesta 1784, jolloin venäläiset turkiskauppiaat perustivat Alaskaan siirtokunnan, vuoteen 1867, jolloin Venäjä myi alueensa Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloille.


title: Saint Lawrencen saari

text: Saint Lawrencen saarelle tuotiin vuonna 1900 poroja monipuolistamaan alueen taloutta. Vuoteen 1917 mennessä porokanta oli kasvanut 10 000 eläimeen.


title: Saint Lawrencen saari

text: Vuoden 1971 Alaska Native Claims Settlement Act jakoi suurimman osan saaresta kahden kaupungin, Savoongan ja Gambellin kesken.


title: Saint Lawrencen saari

text: Nykyisin saarella asuu pääosin siperianjupikkeja, jotka elättävät itsensä kalastuksella, merinisäkkäiden pyynnillä ja poronkasvatuksella.


title: Soldat

text:
Soldat (suom. Sotilas) on kaksiulotteinen, hiiri-näppäimistöyhdistelmällä ohjattava puolalainen shoot 'em up -tietokonepeli, jota voi pelata yksinpelinä tai moninpelinä lähiverkossa tai internetissä.
Soldatissa ei ole selvää juonta, joten se sopii hyvin henkilöille, jotka eivät jaksa keskittyä tai ehdi pelaamaan pitkäkestoisia pelejä. Soldat-palvelimia voi etsiä pelin omasta aulasta tai erillisellä The All-Seeing Eye -ohjelmalla. Palvelimien etsintä onnistuu myös Xfire-ohjelmalla.Verkkopelinä Soldat on ilmainen, vaikkakin pelin rekisteröimisellä saakin lisäominaisuuksia.
Lisäominaisuuksiin kuuluvat muun muassa kengissä olevien rakettien suihkun värin muuttamismahdollisuus ja erilaisten grafiikoiden valitseminen.


title: Soldat

text: Pelaajan ulkoasua, kuten hiuksia, ihonväriä ja vaatteiden väriä, voi muokata. Pelin ulkoasutiedostoja, aseita ja muita tiedostoja voi vapaasti muokata erilaisilla editoreilla, pelkkä Microsoftin Paint tai Notepad riittää.


title: Soldat

text: Soldatissa pelaaja ohjaa pientä sotilasta, joka kantaa maksimissa kahta asetta, ensisijaista ja toissijaista, sekä muutamaa kranaattia. Aseita voi vaihtaa tappamalla vihollisen ja heittämällä oman vanhan aseen pois ja nappaamalla viholliselta toisen.


title: Soldat

text: Soldatissa aseiden keskinäinen tasapaino on suhteellisen hyvä: mikään ase ei ole merkittävästi muita parempi. Aseet voidaan luokitella ensisijaisiin ja toissijaisiin.HK MP5, AK-74, Steyr AUG, FN Minimi ovat automaattiaseita ("autos"), joita voidaan käyttää kattavammin ns. sprayaamiseen eli ennakkoon ampumiseen. Ne tekevät vähemmän vahinkoa, mutta omaavat isomman lippaan ja nopeamman tulitustahdin. Ampumalla pitkään yhtäjaksoisesti tarkkuus heikkenee luotien lentäessä sinne tänne. Tämä käy ilmi parhaiten FN Minimillä, joka ampuu kohtalaisen hitaasti isolla lippaalla.


title: Soldat

text: Puoliautomaattiset ja itselataavaa kertatulta ampuvat Desert Eaglet, SPAS-12 ja Ruger 77 tappavat parhaimmillaan kahdesta osumasta, mutta eivät ole isolippaisia. SPAS ladataan yksi patruuna kerrallaan, mistä voi olla hyötyä ja haittaa - toisaalta koko makasiini ei täyty kerralla, toisaalta lataamisen voi keskeyttää äkillisen tulitustarpeen vaatiessa.


title: Soldat

text: M79 on kranaatikivääri, joka tappaa yhdestä osumasta, mikäli osuu suoraan kohteeseensa. Harhalaukaus voi tehdä kranaattien tapaan sivuvahinkoa. Ase on usein halveksittu helpon käyttönsä takia.


title: Soldat

text: Barrett M82A1 on yhdellä osumalla tappava tarkkuuskivääri, jolla voi istumis- tai makuuasennosta tähdättäessä nähdä tavallista pitemmälle. Ase provosoikin pelaajaa camppimiseen, eli paikallaan pysyttelemiseen ja vastaantulevan vihollisen ampumiseen sellaiselta etäisyydeltä, ettei tämä näe edes tappajaansa. Huonoja puolia ovat Barrettin erittäin hidas lataaminen ja pitkä odotus joka laukauksen välillä.


title: Soldat

text: Luultavasti Soldatin halveksituimman aseen tittelin Barrett on saanut niin sanottujen "Combat Snipereiden" kautta, jotka ovat Barrett kädessä juoksevia pelaajia, jotka yksinkertaisesti ampuvat vihollisensa niin läheltä, etteivät nämä ehdi reagoida.


title: Soldat

text: Minigun on samoin spray-luokan ase, mutta suuresta epätarkkuudestaan johtuen sitä käytetään pääasiassa lipunryöstössä siten, että sen sylkemät luodit antavat ampujalleen hetkellisesti nopeamman vauhdin ja hidastavat takaa-ajajia.Ensisijaisen ja toissijaisen aseen kannattaisi tukea toisiaan, esimerkiksi Barrettin suuren laukaisuvälin vuoksi kannattaisi sen kanssa käyttää USSOCOM-pistoolia, jos ensimmäinen laukaus ei osukaan. FN Minimi on parhaimmillaan pitkällä etäisyydellä, joten kannattaisi ottaa veitsi tai moottorisaha, jos joutuu lähekkäin vastustajapelaajan kanssa.


title: Soldat

text: Käsikranaatteja käytetään myös tiiviisti edellä mainittujen aseiden tukena. Kranaatteja on kahdenlaisia.


title: Soldat

text: Asetta valittaessa tulisi ottaa huomioon kentän koko, aseen lippaan koko, latausaika, tulitusnopeus sekä kantomatka. Myös pelimuoto (CTF, DM) ja pelaajan tavoite (esimerkiksi lipunryöstö, lipunryöstäjän suojelu) vaikuttavat olennaisesti valintaan.


title: Soldat

text: Nykyisessä 1.4.2-versiossa (uusin versio on 1.6) tulee ottaa aseiden kohdalla myös seuraavat seikat huomioon: sarjatuliaseet muuttuvat epätarkoiksi, mikäli niillä tulitetaan liian kauan yhtä mittaa. Ruger ja Barrett muuttuvat epätarkoiksi kun niitä käyttävät pelaajat ovat tulituksen alla ja Barrettilla ammuttaessa täytyy liipasinta pitää kauemmin pohjassa.


title: Soldat

text: Soldatissa voi halutessaan ottaa peliin lisämausteeksi erilaiset moodit. Johonkin kohtaa kenttää ilmestyy silloin tällöin laatikko, jonka keräämällä pelaaja saa käyttöönsä jonkin erikoisominaisuuden. Moodeja voi laittaa ilmestymään pitkin kenttää enemmän tai vähemmän. Moodeja on neljä erilaista:


title: Seutuliikenne

text: Seutuliikenne on kaupunkiseutua palvelevaa joukkoliikennettä, jonka linjat ulottuvat kuntarajojen yli. Seutuliikenteessä on yleensä käytössä seutulippu eli ainakin osan lippulajeista kattava yhteistariffi.


title: Seutuliikenne

text: HSL-alueen seutuliikenne käsittää Helsingin, Espoon, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen ja Vantaan yhteistariffialueen joukkoliikenteen. Joukkoliikennemuotoina ovat bussit, raitiovaunut, lähijunat, metro ja Suomenlinnan lautta.


title: Seutuliikenne

text: Kukin kunta maksaa prosentuaalisen osuuden kuluista sen mukaan miten kunnan alueella matkustajat ovat liikkuneet. Tämän valvontaa auttaa vuonna 2001 käyttöön otettu matkakorttijärjestelmä. Seutumaksu veloitetaan matkakortilla painamalla laitteen näppäintä kaksi (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa). Seutumatkan voi maksaa myös kalliimpana kertamaksuna, kertalippuja myyvät kuljettajat sekä lippuautomaatit. Laitteen painikkeella 3 maksetaan matka, johon sisältyy myös Kerava ja Kirkkonummi.


title: Seutuliikenne

text: Muualla Suomessa seutuliikennettä liikennöidään linjalupaperusteisena linja-autoliikenteenä, joka kuuluu seutulippujärjestelmään. VR Oy:n muualla Suomessa liikennöimät paikallisjunat eivät kuulu seutulippujärjestelmiin.


title: Seutuliikenne

text: Seutulippujärjestelmässä matkustaja maksaa lipustaan kiinteän, asuinkuntansa päättämän kuukausihinnan. Seutulippujärjestelmä maksaa liikennöitsijälle jokaisesta matkasta korvauksen Matkahuollon sarjalipputaksan mukaan. Kunta ja valtio maksavat lipunhintojen erotuksen.


title: Seutuliikenne

text: Seutulippujärjestelmiä on lähes jokaisella kaupunkiseudulla. Suosituin seutulippujärjestelmä on Turun seutulippujärjestelmä, jossa matkustus seutulinjoilla on seutulipun käyttöönoton v. 2000 jälkeen lisääntynyt vuoteen 2003 mennessä 28%. Tampereella seutulipun suosio on jonkin verran pienempi, koska liikennöitsijöillä on omia edullisia sarjalipputuotteita.


title: Seutuliikenne

text: Turussa ja Tampereella keskuskaupunki tukee lisäksi seutuliikennettä nk. kuntalippusopimuksin, eli kaupungin sisäisen yhteistariffijärjestelmän liput käyvät seutuliikenteen busseissa ja kaupunki maksaa tästä seutuliikennöitsijälle korvauksen. Tämä lisää kaupungin sisällä liikkuvien käytössä olevaa bussitarjontaa.


title: Seutuliikenne

text:
Seutulippujärjestelmät ovat lisänneet julkisen liikenteen käyttöä selvästi sekä mahdollistaneet joukkoliikenteen ja sen käytön säilymisen alueilla, joilla joukkoliikenne olisi muuten taantunut.
Linja-autoliiton kannan mukaan seutulippu ei ole liikennöitsijöille vaan matkustajille kohdistuvaa tukea. Tätä kantaa on arvosteltu ja esitetty, että seutulipputuki on käytännössä liikennöintitukea. Seutulippujärjestelmän toiseksi epäkohdaksi on esitetty, että koska tuki on lipputukea, tukea tarvitaan koko ajan enemmän, jos matkustus lisääntyy. Seutulipun eduksi on todettu, että kunnan asukkaille antamat työmatkakuluvähennykset pienenevät sitä enemmän, mitä vähemmän matkalippu maksaa. Tällöin edullisen lipun tarjoaminen kannattaa, vaikka valtaosa käyttäisi työmatkoihinsa henkilöautoja.


title: Seutuliikenne

text: Seutulippujärjestelmissä käytetään yleensä Matkahuollon kontaktillista älykorttia. Koska kortti ojennetaan kuljettajalle lukulaitteeseen laittamista varten, kortin luku on hidasta. Tämä on erityisesti Turun seudun runkolinjalla 11/110 Naantali - Raisio - Turku - Kaarina / Littoinen johtanut vakaviin viivytyksiin ja aikataulun epäluotettavuuteen. Tampereella tämä ongelma on ratkaistu lataamalla seutulippu Tampereen sisäisessä liikenteessä käytettävälle älykortille.


title: Seutuliikenne

text: Valtakunnallisesti seutulippua käyttää noin 21 000 henkilöä.


title: Seutuliikenne

text: Monissa muissa EU - maissa joukkoliikenne on järjestetty kokonaan kaupunkiseudullisesti jolloin kaupunkiseudullinen joukkoliikenneviranomainen päättää linjoista ja aikatauluista, organisoi lippujärjestelmän ja kilpailuttaa kannattamattoman liikenteen. Tällaisia järjestelmiä ovat Ruotsin Länstrafiken - järjestelmä ja Saksan Verkehrsverbund - järjestelmä. Näistä järjestelmistä lisää artikkelissa julkinen liikenne.


title: Vesiputous

text: Vesiputous on paikka, jossa virtaava vesi putoaa suoraan alaspäin. Vesiputous syntyy, kun joen uoma alenee jyrkästi lyhyellä matkalla. Vesi voi pudota vapaasti jopa satoja metrejä tai syöksyä uomaansa pitkin alas jyrkässä kulmassa. Mikäli aleneminen on loivaa, on kyseessä koski. "Katarakti" on peräkkäisten vesiputousten ryhmä.


title: Vesiputous

text: Vesiputouksia syntyy tavallisesti alueille, joissa vesi virtaa eroosiota hyvin kestävän kallion päällä, joka esimerkiksi murroslinjan kohdalla alenee jyrkästi. Vesi kuluttaa kiveä vähitellen, ja putouksen reuna perääntyy ylävirtaan päin jättäen jälkeensä rotkon. Usein kallion alempi kivikerros on pehmeää, joten se kuluu yläosia nopeammin putouksen pohjalta roiskuvan veden vaikutuksesta, ja putouksen taakse syntyy onkalo. Vähitellen putouksen huipulle muodostunut kieleke pettää ja putoaa isoina lohkareina pohjalle. Lohkareet hajoavat pikkuhiljaa pienemmiksi ja kuluttavat samalla putouksen pohjalle syvän altaan. Usein virta levenee ja mataloituu ennen putouksen reunaa, ja veden osuminen pohjaan muodostaa myös sinne vastaavanlaisen altaan.


title: Vesiputous

text: Eräät vesiputoukset syntyvät vuoristoisilla seuduilla, jossa eroosio on voimakasta, ja jokien uomat saattavat äkisti muuttua. Myös tulivuoritoiminta, maanvyöryt ja siirrokset voivat ohjata virran uudelle alueelle. Näiden tekijöiden tuloksena syntyy enemmän tai vähemmän väliaikaisia vesiputouksia.


title: Käpylehmä

text: Käpylehmät ovat lasten perinteisiä itse tehtyjä leikkikaluja. Ne ovat kävyistä tehtyjä lehmiä. Käpyyn voidaan helposti kiinnittää erilaisia tikkuja, kuten esimerkiksi koivun oksien päitä. Näistä tikuista voidaan muodostaa käpylehmälle jalat, mahdollisesti myös häntä ja korvat. Lisäksi tikuista voidaan rakentaa lehmille erilaisia aitauksia. Näillä lehmillä ja aitauksilla lapset voivat sitten leikkiä.


title: Poltinraudat ja tuli

text: Poltinraudat ja tuli on vanha kidutusmenetelmä. Poltinraudat ja tuli -kidutusmenetelmässä kidutettua ihmistä kosketellaan tulessa kuumennetulla rautaisella esineellä iholle. Kidutetuksi joutuivat aikanaan muun muassa homoseksuaalit, noituudesta epäillyt, vääräuskoiset ja maanpettäjät. Joitain rikollisia merkittiin polttomerkeillä jonnekin näkyvään paikkaan, jotta muut ihmiset tietäisivät kyseisen henkilön syyllistyneen rikokseen.


title: Vilhelmiina

text: Vilhelmiina on naisen etunimi. Siitä esiintyy myös muotoja Vilhelmina, Wilhelmiina ja Wilhelmina. Vilhelmiinan ja Vilhelminan nimipäivä on 26. toukokuuta.


title: Vilhelmiina

text: Vilhelmiina on ollut Suomessa hyvin suosittu nimi 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella. Helmikuuhun 2017 loppuun mennessä se oli Väestörekisterikeskuksen mukaan annettu 22 493 naiselle. Lisäksi väestötietojärjestelmään on kirjattu 9 048 Vilhelminaa, 3 253 Wilhelmiinaa ja 2 288 Wilhelminaa.


title: Vilhelmiina

text: Vilhelmiina on naispuolinen muoto muinaissaksalaisesta nimestä Vilhelm. Suomessa nimen yleistymiseen vaikutti viimeinen Ruotsin vallan aikainen kuningatar, Kustaa IV Adolfin puoliso Fredrika Dorotea Vilhelmina.


title: Vilma

text: Vilma ja Wilma ovat naisten etunimiä. Vilma on muunnettu nimestä Vilhelmiina. Nimi tarkoittaa historiallisesti tahtoa ja kypärää.


title: Vilma

text: Suomessa Vilman nimipäivä on 26. toukokuuta. Toukokuuhun 2018 mennessä nimi on annettu 9 874 henkilölle. Lisäksi muodossa Wilma nimi on annettu 2 080 henkilölle.


title: Minna

text: Minna on yleinen suomalainen naisen etunimi. Se on muunnettu nimestä Vilhelmiina. Vilhelmina-nimi on puolestaan germaanista alkuperää ja Wilhelmin sisarnimi.


title: Minna

text: Toukokuuhun 2018 mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 31 159 henkilöä on saanut etunimekseen Minna. Heistä yli puolet on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Myrkkyruiske

text: Myrkkyruiske on useiden valtioiden käyttämä teloitusmenetelmä. Jo ennen menetelmän käyttöönottoa monille teloitettaville oli annettu rauhoittavia tai puuduttavia lääkkeitä esimerkiksi ennen sähkötuoli- tai hirttotuomion täytäntöönpanoa. Myrkkyruisketeloitus on nykyisin kaikkein yleisin käytäntö Yhdysvalloissa. Kaikki vuonna 2005 suoritetut teloitukset tehtiin myrkkyruiskeilla.


title: Myrkkyruiske

text: Yhdysvalloissa kolme osavaltiota käyttää teloitukseen vain tiopentaalia, kolme osavaltiota ei ole julkistanut tietoa, ja loput käyttävät kolmea kemikaalia.


title: Myrkkyruiske

text: Modernissa myrkkyruiske-teloituksessa vanki sidotaan ensin teloituskammion T-kirjaimen muotoiseen pöytään, joka on pehmustettu ja varustettu henkilöauton tai lentokoneen turvavöillä. Sitten vangin kummankin kyynärtaipeen tai joskus jalkojen etukäteen paikallistettuihin ja tutkittuihin verisuoniin asetetaan neulat, letkut ja suolaliuos-tippa. Myrkkyletkut tulevat teloituskammioon sen viereisestä huoneesta seinässä olevan aukon kautta. Koska kuoleva menettää lihastensa hallinnan, hän usein ulostaa ja virtsaa hallitsemattomasti. Tämän vuoksi monissa osavaltioissa asennetaan lisäksi katetri, toisissa vangille tarjotaan vaippoja.


title: Myrkkyruiske

text: Ohion osavaltiossa aloitettiin uuden protokollan käyttö, jossa tuomittuun ruiskutetaan vain yhtä ainetta, tiopentaalia. Protokollassa on myös mahdollisuus käyttää midatsolaamia ja hydromorfonia lihakseen annettuna siinä tapauksessa, että sopivaa suonta ei löydy tiopentaalin antamiseksi laskimonsisäisesti.Uutta protokollaa ovat käyttäneet osavaltioista vain Ohio ja Washington.


title: Myrkkyruiske

text: Viimeisen ruiskeen jälkeen odotetaan viisi minuuttia, sitten vankilan lääkäri tutkii tuomitun elonmerkit ja julistaa hänet kuolleeksi. Teloituksen jälkeen vankilan johtaja pitää tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoo teloituksen syyn, ajan, tuomitun kuolleeksi julistuksen ajankohdan ja mahdolliset ongelmat teloituksen aikana. Teloitetulle tehdään aina kuolinsyyn tutkimus ja ruumiinavaus. Teloitetun ruumis luovutetaan omaisille, jos nämä sitä pyytävät. Muutoin teloitettu tuhkataan tai haudataan vankilan hautausmaalle ja haudalle merkitään teloitetun vangin numerotunnus. Monet kuolemaantuomitut lahjoittavat ruumiinsa tieteelle.


title: Myrkkyruiske

text: Yhdysvaltain mallin mukaisen myrkkyruisketeloituksen ovat ottaneet käyttöön Kiina vuonna 1997, Filippiinit vuonna 1999, Thaimaa vuonna 2003 ja Taiwan vuonna 2005 sekä jotkut Yhdysvaltain kanssa läheiset pienet valtiot.


title: Myrkkyruiske

text: Jotkut pitävät myrkkyruisketta kaikista kuolemanrangaistustavoista humaaneimpana. Käytännössä uhri on kuitenkin usein joutunut kärsimään. Siitä asti, kun menetelmä otettiin käyttöön, noin 25 prosentissa teloituksista on raportoitu ongelmia. Myrkkyruiske on esimerkiksi hirttämiseen tai ampumiseen verrattuna hyvin hidas, sillä se kestää aina vähintään kolme minuuttia. On myös käynyt niin, että injektioneula on irronnut kesken kaiken ja myrkkyä roiskunut ympäri teloituskammiota, on käynyt niin, että neula on osunut suonen sijaan lihakseen, suonia ei ole kyetty löytämään, injektioneula on pistetty suonen läpi sen alla sijaitsevaan kudokseen tai tuomitun suonet eivät ole kestäneet .


title: Myrkkyruiske

text: Esimerkiksi sarjamurhaaja John Wayne Gacyn teloitus Jolietin vankilassa Illinoisissa kesti 27 minuuttia. Gacyn tapauksessa kemikaalit pistettiin teloitettavaan väärässä järjestyksessä, joka aiheutti niiden jähmettymisen injektioneulassa. Tämä johtuu tiopentaalin ja pankuronin yhteensopimattomuudesta. On kiistelty siitä oliko kysymys inhimillisestä erehdyksestä vai tahallisesta virheestä jotta laajasti vihatulle Gacylle saataisi aiheutettua mahdollisimman paljon tuskaa.


title: Myrkkyruiske

text: Usein on käynyt myös niin, ettei barbituraatti ole vaikuttanut tai sen vaikutus on lakannut kesken kaiken; tuomittu on ollut täysin tajuissaan, mutta hengitys halvaantuneena, kaliumkloridin virratessa suoniin. Kaliumkloridin aiheuttama sydämenpysähdys on äärimmäisen tuskallinen kuolintapa, mikäli se tapahtuu uhrin ollessa tajuissaan, sillä kaliumkloridi vaikuttaa voimakkaasti hermonpäihin, ja saa uhrin tuntemaan kuin hän olisi sisältä tulessa. Eräs sairaalassa erehdyksessä kaliumkloridia saanut potilas kuvasi: "It is like hellfire was pumped in your veins" ("Kuin helvetin tulta olisi pumpattu suoniin"). Britannian valtion pyövelin Albert Pierrepointin (1906–1986) mukaan myrkkyruisketeloitus on "sadistinen rituaali". Myrkky voi myös aiheuttaa tuomitussa allergisen reaktion, jolloin uhri kuolee sydämenpysähdyksen sijaan anafylaktiseen šokkiin.


title: Myrkkyruiske

text: Myrkkyruiskeen antamisesta raportoidut ongelmat saivat The Lancet -lehden tutkimaan myrkkyteloitusta. Kävi ilmi, että 43 tapauksessa 49 tutkitusta barbituraattimäärä on ollut liian alhainen anestesiaan, ja on todennäköistä, että uhri on ollut täysin tajuissaan ja tietoinen, ja kuolema ollut äärimmäisen tuskallinen.


title: Myrkkyruiske

text: Myrkkyteloitukseen liittyvät ongelmat ja kysymys siitä, onko kyseessä perustuslain kieltämä "julma ja epätavallinen rangaistus" ovat saaneet Kansasin ja New Yorkin julistamaan kuolemanrangaistuksen Yhdysvaltain perustuslain vastaiseksi 2004. Myrkkyruiskeen perustuslainvastaisuus oli tutkittavana Kaliforniassa, Missourissa, Louisianassa, Illinoisissa, Floridassa ja New Jerseyssä.


title: Myrkkyruiske

text: Floridassa kuvernööri Jeb Bush keskeytti kaikki teloitukset 15. joulukuuta 2006 myrkkyruiskeella tehdyn teloituksen (Angel Diaz) epäonnistuttua ja vaadittua toisen yrityksen. Lokakuussa 2007 Yhdysvaltain korkein oikeus tutki, onko myrkkyruiske perustuslain kieltämä "julma ja epätavallinen rangaistus".


title: Myrkkyruiske

text: Yhdysvaltain korkein oikeus päätti huhtikuussa 2008, että myrkkyruiske ei ole "julma ja epätavallinen rangaistus" eikä perustuslain vastainen. Päätös syntyi äänin 7–2.


title: Myrkkyruiske

text: Yhdysvaltain lääkärien liiton kannanoton mukaan lääkärien ei tule osallistua kuolemantuomioiden täytäntöönpanoon.


title: Myrkkyruiske

text: Syyskuussa 2010 myrkkyruisketeloitus oli Yhdysvalloissa moratoriossa, sillä tiopentaalin valmistajalla Hospiralla oli varasto lopussa.


title: Myrkkyruiske

text: Alkukesällä 2016 yhdysvaltalainen lääkeainevalmistaja Pfizer on ilmoittanut, ettei se enää suostu toimittamaan myrkkyruiskeella tapahtuviin teloituksiin soveltuvia lääkeaineita.


title: Teilaus

text: Teilaus on vanha kidutus- ja teloitusmenetelmä. Teilauksessa uhri sidottiin suurta puista kärrynpyörää muistuttavaan telineeseen ja kaikki raajat murrettiin metallitangolla lyömällä kahdesti tai kolmesti pyörän hitaasti pyöriessä. Uhri saattoi menehtyä verenhukkaan ja šokkiin, mutta yleensä pyöveli surmasi hänet iskemällä aseella päähän ja rintakehään.


title: Teilaus

text: Toisinaan teilattavan luut murskattiin ja ruumis paloiteltiin vasta mestauksen jälkeen. Ruumiinosat jätettiin teilirattaalle virumaan varoitukseksi muille.


title: Teilaus

text: Kuuluisin teilauksen uhreista on Pyhä Katariina Aleksandrialainen, joka on katolisen ja ortodoksisen kirkon pyhä. Suomessa Kaarinan ("Katariinan") kaupungin entisessä, vuoteen 2009 asti käytössä olleessa vaakunassa on teilirattaan kuva, ja teiliratas tunnetaan myös nimellä "katariinanpyörä". Suomessa ja Ruotsissa kuolemaantuomitut usein teilattiin 1800-luvun alkuun saakka.


title: Teilaus

text: Teilipyörä on ensimmäinen kielletty kidutusmenetelmä: se kiellettiin useimmissa Euroopan maissa 1700-luvun alussa.


title: Kivitys

text: Kivitys on teloitusmenetelmä, jossa ryhmä kivittää tuomitun kuoliaaksi. Rangaistusmuodon vastustajien mukaan kivitys on raaka kidutusmuoto, jota käytetään etenkin naisten vapauden ja seksuaalisuuden rajoittamiseksi ja siitä rankaisemiseksi.


title: Kivitys

text: Kivityksestä on kuvauksia antiikin Kreikasta prostituoitujen, avionrikkojien ja murhaajien rangaistuksena. Kivitysrangaistus mainitaan myös Mooseksen kirjoissa ja Talmudissa. Kivitystä ei mainita islaminuskoisten pyhässä kirjassa Koraanissa, mutta joidenkin islamilaisten oikeusoppineiden mukaan hadithit kertovat kuinka profeetta Muhammad määräsi kivityksen rangaistukseksi aviorikoksesta. Kivitys sisältyy joihinkin islamilaisen lain šarian tulkintoihin ja se on laillista Iranissa, Mauritaniassa, osissa Nigeriaa, Pakistanissa, Qatarissa, Saudi-Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa, Arabiemiraateissa ja Jemenissä. Lisäksi sitä käytetään muun muassa Irakissa ja Afganistanissa.


title: Kivitys

text: Iranin islamilaisen rikoslain mukaan aviorikoksesta tuomittu mies tulee haudata vyötärön, ja nainen rinnan syvyydelle kivitystä varten. Kivet eivät saa olla niin isoja, että ne aiheuttaisivat välittömän kuoleman.


title: Ritva

text: Ritva on suomalainen naisen etunimi. Väestörekisterikeskuksen mukaan vuoden 2009 loppuun mennessä 41 670 henkilöä oli saanut etunimekseen Ritva. Heistä valtaosa on syntynyt vuosien 1920 ja 1960 välisenä aikana. Nuorten naisten ja tyttöjen nimenä Ritva on nykyään harvinainen. Silti ainakin vielä vuonna 2014 Ritva Virtanen oli Suomen yleisin naisen kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä. Ritvan nimipäivä on 27. toukokuuta.


title: Ritva

text: Sana "ritva" tarkoittaa lehtipuiden hentoja, eritoten riippuvia, oksia. Yhdyssana "ritvakoivu" merkitsee rauduskoivua. Kustaa Vilkunan mukaan Ritva on nimenä saanut innoituksensa Ilmari Kiannon runosta ”Rantakoivu” (kokoelmassa "Hiljaisina hetkinä", 1898), jossa mainitaan koivun ritva sekä symbolisesti ”riemun ritva, kaihon katve”. Erkki Melartin teki runosta varsinkin kansanopistolaisten ja nuorisoseuralaisten keskuudessa suosiota keränneen laulusävellyksen vuonna 1911. Nimipäiväkalenterissa Ritva on ollut vuodesta 1929 alkaen.


title: Orvokki (nimi)

text: Orvokki on naisen etunimi, joka perustuu kukan nimeen orvokki. Samoin kuin eräät muutkin kukka-aiheiset etunimet kuten Vuokko ja Vanamo, se yleistyi 1900-luvun alussa. Orvokki-nimen on Suomessa saanut 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 45 907 henkilöä, joista 35 miestä. Orvokki on yleinen varsinkin jälkimmäisenä etunimenä. Orvokkien lempinimiä ovat ainakin Orvo ja Vokki.


title: Orvokki (nimi)

text: 3. kesäkuuta


title: Orvokki (nimi)

text: Orvokki on luontoaiheinen nimi, suomenkielinen versio nimestä Viola.


title: Viola (nimi)

text: 3. kesäkuuta


title: Viola (nimi)

text: Viola tarkoittaa latinaksi orvokkia.


title: Metroseksuaali

text: Metroseksuaali on estetiikkaa arvostava mies, joka käyttää paljon aikaa ja rahaa omaan ulkonäköönsä ja elämäntyyliinsä. Metroseksuaalit miehet pukeutuvat trendikkäästi, käyttävät koruja ja kosmetiikkatuotteita, hoidattavat kauneuttaan ja käyvät kuntosalilla näyttääkseen hyvältä. He ovat kosketuksissa herkkään puoleensa, ja he ovat usein kiinnostuneita asioista, jotka yleisesti mielletään naisten kiinnostuksen kohteiksi.


title: Metroseksuaali

text: Metroseksuaalisuus henkilöityy erityisesti jalkapalloilija David Beckhamiin, joka on Britanniassa ollut useiden hius- ja pukeutumistrendien alullepanija.


title: Metroseksuaali

text: Termin alkuosa tulee sanasta "metropolis" ('suurkaupunki'), jolla viitataan miestyypin esiintymiseen erityisesti suurkaupungeissa, missä parhaat kaupat ovat.


title: Metroseksuaali

text: Ensimmäisenä käsitettä käytti vuonna 1994 brittijournalisti Mark Simpson, ja vuoteen 2003 mennessä käsitteestä oli tullut britti- ja jossain määrin myös yhdysvaltalaislehdistön käyttämää sanastoa. Samoihin aikoihin televisio-ohjelmissa alkoi kasvavassa määrin esiintyä metroseksuaaleja hahmoja ja teemoja. Trendistä oli esimerkkinä Suomessakin Nelosen näyttämä "Sillä silmällä" ("Queer Eye for the Straight Guy"), jossa homoseksuaalit miehet antoivat tyylivinkkejä tavallisille heteromiehille.