title: Kotkan–Haminan seutukunta

text: Kotkan–Haminan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 082. Seutukunnan asukasluku oli . Asukasluvultaan seutukunnan suurin kunta on Kotkan kaupunki. Seutukunnan asukkaista 1,5% on ruotsinkielisiä.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kouvolan seutukunta

text: Kouvolan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee entisessä Etelä-Suomen läänissä, Kymenlaakson maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 081.


title: Kouvolan seutukunta

text: Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000. Kouvolan seudulla asukkaita on nyt ().Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Heinolan seutukunta

text: Heinolan seutukunta (vuoteen 2001 Itä-Hämeen seutukunta) oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Päijät-Hämeen maakunnassa. Siihen kuului kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 072. Asukasluku vuodenvaihteessa 2008-2009 oli 28  530. Seutukunta lakkautettiin vuoden 2010 alussa, ja kaikki sen kunnat siirtyivät osaksi Lahden seutukuntaa.


title: Heinolan seutukunta

text: Heinolan seutukunnasta tuli vuoden 2009 alussa anomuksestaan äkillisen rakennemuutoksen alue.


title: Lahden seutukunta

text: Lahden seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää Päijät-Hämeen maakunnan kokonaisuudessaan. Siihen kuuluu yhdeksän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 071. Seutukunnan alueella asui yhteensä asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Siirtolaisuus

text: Siirtolaisuus tarkoittaa väestön muuttoa ja siirtymistä vieraaseen maahan vapaaehtoisesti, esimerkiksi työn tai koulutuksen perässä. Siirtolaisten eli siirtoväestön määrä maailmassa lähenee 200 miljoonaa. Se kasvaa noin kolme prosenttia vuodessa.


title: Siirtolaisuus

text: Siirtolaisuus tarkoittaa ihmisten muuttoliikettä alueelle, jossa on jo vähintään alkeellinen yhteiskuntarakenne, johon siirtolaiset asettuvat hankkiakseen toimeentulonsa. Laiton siirtolaisuus on siirtolaisuutta, jossa ihmiset siirtyvät maasta toiseen ilman laillista lupaa jääden usein pimeille työmarkkinoille ilman työlupaa, oleskelulupaa, viisumia tai turvapaikkaa.


title: Siirtolaisuus

text: Tänä päivänä siirtolaisuutta aiheuttaa muun muassa maapallon taloudellinen epätasapaino ja poikkeukselliset luonnonolosuhteet. Maailman väestönkasvu on keskittynyt kehitysmaihin ja tuotanto teollisuusmaihin. Afrikan maissa väestö lisääntyy jopa yli 20 prosentilla vuodessa, kun taas monissa teollisuusmaissa väestö kasvaa vain vähän ja jopa vähenee. Työpaikkoja löytyy sieltä, missä väestö ei lisäänny. Ihmiset työllistyvät usein helpommin muuttamalla työn perässä, koska oma asuinpaikka ei useinkaan tarjoa riittävästi toimeentulon edellytyksiä.


title: Siirtolaisuus

text: Yleisellä tasolla voidaan todeta muun muassa seuraavia syitä siirtolaisuuteen niin maan sisälle kuin sen ulkopuolellekin suuntautuvassa siirtolaisuudessa:


title: Siirtolaisuus

text: Perinteisesti siirtolaisuus on siis alkanut voimakkaasta halusta parempaan elämään. Usein myös pakeneminen uskonnollista tai muuta vainoa on herättänyt halun muuttaa vapauteen. Nykyisin useat aiemmin siirtolaisia luovuttaneet valtiot ovat myös itse tulleet siirtolaisuuden kohteiksi. Suomessakin puhutaan usein elintasomuuttajista, ja unohdetaan saman syyn olleen myös lukuisien suomalaisten maastamuuton alkuunpanevana syynä. Usein nykyisin niin sanotuista hyvinvointivaltioista pois tapahtuva siirtolaisuus on halua oppia kieltä ja sitä kautta tapahtunut etabloituminen uuteen kohdemaahan tai sitten suomalaisen työnantajan tekemä ulkomaille lähettäminen.


title: Siirtolaisuus

text: Koulutetun työvoiman maastamuutto merkitsee tappiota kansantaloudessa. Koulutetun ja nuoren työvoiman siirtyessä ulkomaille puhutaan aivovuodosta.


title: Siirtolaisuus

text: Maahanmuutto sen sijaan tuottaa voittoa, jos maahanmuuttajat työllistyvät yhtä hyvin kuin kantaväestö. Tällöin esimerkiksi Suomessa maahanmuuton menot ovat tuloja pienemmät, sillä valtaosa muuttajista on parhaassa työiässä. Kun Suomen valtion tulot, kuten verot ja sosiaaliturva- ja eläkemaksut ovat suuremmat kuin menot, maahanmuutto tuo enemmän tuloja kuin siihen liittyvät sosiaalipalvelut ja muut siitä koituvat kulut. Suomen tulos maahanmuutosta vastasi 0,16 prosenttia bruttokansantuotteesta.


title: Siirtolaisuus

text: Siirtolaisuutta on tutkittu muun muassa historian ja sosiologian piirissä. Suomessa alan tutkimus on keskittynyt erityisesti Turun yliopistoon, jonka yhteydessä toimii muun muassa Siirtolaisuusinstituutti. Historiantutkimuksessa siirtolaisuuteen ovat perehtyneet muun muassa Keijo Virtanen ja Reino Kero. Siirtolaistutkimus ei keskity pelkästään lähtemisen syihin ja taustoihin, vaan hyvin oleellista on siirtolaisten selviytyminen kohdemaassa, usein jopa monen sukupolven ajan.


title: Siirtolaisuus

text: Kansainvälinen siirtolaisjärjestö ja YK:n Kansainvälinen yleissopimus siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista pyrkivät säätelemään ja tukemaan siirtolaisuutta hallitusten välisin sopimuksin.


title: Siirtolaisuus

text: Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM (International Organization for Migration) työskentelee ihmisystävällisen ja järjestetyn siirtolaisuuden puolesta. Se avustaa toimillaan niin valtioita kuin siirtolaisiakin. Järjestö ei erottele siirtolaisia siirtolaisuuden syyn perusteella, vaan pyrkii auttamaan kaikkia olivat he sitten pakolaisia, tai minkä tahansa olosuhteiden vuoksi kotiseudultaan pois siirtyneitä ihmisiä. Kansainvälinen siirtolaisjärjestö hyväksyy kaikki erilaiset siirtolaisuuden syyt oli kyseessä sitten taloudelliseen hyötyyn, sosiaaliseen ja kulttuuriseen kehitykseen liittyvät vaikuttimet hyödyntää ja turvata ihmisen oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen.


title: Siirtolaisuus

text: Yli miljoona suomalaista on muuttanut ulkomaille pysyvästi. Suurimmat siirtolaisuuden kohdemaat ovat Ruotsi, Yhdysvallat, Kanada ja Australia.


title: Siirtolaisuus

text: Suomi onnistui pitkään sisäisellä kolonisaatiolla ja myöhemmin sisäisellä muuttoliikkeellä hillitsemään muuttoa maasta pois. Pohjois-Amerikkaan lähtijöitä oli ollut ennenkin, samoin lähti yksilöitä ja ryhmiä naapurimaihin Ruotsiin ja Venäjälle ja Ruijaan. Mutta vasta 1800-luvun parantunut tiedonvälitys yhdessä kotimaisten olojen kanssa saivat aikaan joukkomuuton etenkin Yhdysvaltoihin. Suomen valtioalueella muuttoliike Yhdysvaltoihin kosketti 1800-luvulla eritoten Pohjanmaata. Suomessa siirtolaisuuden huippu osuu 1800-luvun loppupuolelle ja hivenen myös 1900-luvun alkuvuosiin. On laskettu, että Suomesta lähti vuosina 1881–1914 kaikkiaan noin 280 000 henkeä siirtolaisina etenkin Yhdysvaltoihin, mutta jonkin verran myös Kanadaan. Vuonna 1930 suoritetussa laskennassa saatiin suomalaissyntyisiä tai suomalaisten jälkeläisiä Yhdysvalloissa 320 000 ja Kanadassa 44 000 henkilöä.


title: Siirtolaisuus

text: Kaukosiirtolaisuus Yhdysvaltoihin väheni 1900-luvun edetessä johtuen maan tiukentuneesta siirtolaispolitiikasta. Nykyisin Suomesta Yhdysvaltoihin suuntautuu lähinnä korkeasti koulutettujen ihmisten vähäinen virta.


title: Siirtolaisuus

text: Toisen maailmansodan jälkeen pääasiallisena kohdemaana Pohjois-Amerikassa oli Kanada. Vuosien 1940 ja 1960 välisenä aikana Kanadaan muutti noin 15 200 suomalaista, mutta Yhdysvaltoihin enää alle puolet tästä eli noin 6 300 henkilöä.


title: Siirtolaisuus

text: Siirtolaisuutta muihin Pohjoismaihin on Suomen alueelta ja Suomesta ollut pitkään. Suuri muuttoliike Ruotsiin Suomesta tapahtui 1960-luvulla, jolloin työn ja paremman elintason toivossa Suomesta tehtiin noin 198 000 muuttoa (vuodet 1961-1970). Siirtolaisuus kohdistui Ruotsin suuriin teollisuuskeskuksiin, eritoten autoteollisuudesta eläville paikkakunnille.


title: Siirtolaisuus

text: Venäjä on aina ollut yksi siirtolaisuuden kohdemaa. Etelä-Amerikkaan perustettiin usein hyvin idealistisin aattein siirtokuntia, joiden piti olla onneloita, missä ihmiset saattoivat toteuttaa vapaasti omia toiveitaan ja omistaa maata ja tehdä työtä vapaana yhteiskunnan painolastista. Usein ehkäpä juuri melko anarkistinen yhteiskuntamalli ei luonut näistä siirtokunnista erityisen elinvoimaisia, joskin jotkut niistä ovat yhä elossa ja toimivat tavalla tai toisella.


title: Forssan seutukunta

text: Forssan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, joista vain Forssa on kaupunki. Seutukunnan LAU 1 -numerokoodi on 053. Forssan seutukunnan asukasluku oli ().


title: Forssan seutukunta

text: Lounais-Hämeen seitsemästä kunnasta viisi kuuluu Forssan seutukuntaan. Seutukunnan pohjoispuolella sijaitseva Urjalan kunta kuuluu Etelä-Pirkanmaan seutukuntaan ja eteläpuolella sijaitseva Someron kaupunki puolestaan Salon seutukuntaan. Myös pääosa Lounais-Hämeen väestöstä asuu Forssan seutukunnasta. Seutukunnan väestöstä noin puolet asuu Forssan kaupungissa. Suurin taajama on Forssan keskustaajama, johon kuuluvat Forssan kaupunkimaisesti rakennetun alueen lisäksi myös Tammelan kirkonkylä ja Jokioisten kuntakeskus. Seutukunnan kunnat ovat aikoinaan eronneet Tammelasta, joka on edelleen pinta-alaltaan seutukunnan kunnista selvästi suurin.


title: Forssan seutukunta

text: Idässä Forssan seutukunta rajoittuu Kanta-Hämeessä sijaitseviin Hämeenlinnan seutukuntaan ja Riihimäen seutukuntaan. Lännessä rajanaapurina on Varsinais-Suomessa sijaitseva Loimaan seutukunta. Humppilalla on lyhyt raja myös Lounais-Pirkanmaan seutukunnan ja Tammelalla Uuteenmaahan kuuluvan Lohjan seutukunnan kanssa.


title: Forssan seutukunta

text:
Oikealla näkyvässä kartassa seutukunnan kunnat on esitetty Kanta-Hämeen kuntajakokartalla. Seuraavan luettelon suluissa olevat numerot vastaavat kartan numerointia.
Alueella on tehty yksi kuntaliitos vuonna 1969, jolloin Koijärvi liitettiin pääosin Forssaan ja pieniltä osin Urjalaan. Seutukuntajako otettiin Suomessa käyttöön kuitenkin vasta vuonna 1994, eikä sen jälkeisenä aikana kuntajaossa ole tapahtunut muutoksia.


title: Forssan seutukunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Forssan seutukunta

text: Vuosien 1980 ja 1985 välillä seutukunnan väkiluku nousi noin tuhannella asukkaalla. Viiden vuoden välein tehdyn tarkastelun perusteella seutukunnan väkiluku oli suurimmillaan vuonna 1995, jolloin asukkaita oli 36 800. Seuraavien viiden vuoden aikana seutukunnan väkiluku puolestaan laski noin tuhannella asukkaalla. Tämän jälkeen väestön väheneminen on jatkunut loivempana.


title: Forssan seutukunta

text: Seutukunnan halki kulkevat valtatie 2 Helsingistä Poriin ja valtatie 10 Turusta Hämeenlinnaan. Humppilassa myös valtatie 9 Turusta Tampereelle kulkee jonkin matkaa seutukunnan alueella. Historiallisiin teihin kuuluu Hämeen Härkätie, joka kulkee osan matkastaan Tammelan alueella.


title: Forssan seutukunta

text: Rautatieliikenteen osalta seutukuntaa palvelee Humppilan rautatieasema, joka sijaitsee Turku–Toijala-radan varrella. Aiemmin toiminnassa ovat olleet myös Ypäjän rautatieasema ja Matkun rautatieasema, joiden asemarakennuksetkin on sittemmin purettu.


title: Forssan seutukunta

text: Seutukunnan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Forssan keskustan, Jokioisten ja Ypäjän halki virtaava Loimijoki saa alkunsa. Seutukunnassa on kaksi kansallispuistoa: Liesjärven kansallispuisto ja Torronsuon kansallispuisto, jotka molemmat sijaitsevat Tammelassa.


title: Pikku Hiawatha

text: Pikku Hiawatha on Disneyn kuvitteellinen sarjakuvahahmo. Hiawatha on pieni intiaanipoika, joka seikkailee tavallisesti Pohjois-Amerikan luonnossa. Suomessa Hiawatha-sarjakuvaa julkaistaan "Aku Ankka" -lehdessä. Hiawathalla on tavallisesti päässään sulka sekä jalassaan intiaanihousut. Hiawatha kantaa myös toisinaan jousipyssyä mukanaan.


title: Pikku Hiawatha

text: Pikku Hiawatha esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1937 "Silly Symphonies" -sarjan piirretyssä lyhytelokuvassa "Little Hiawatha". Hiawathalla ei ollut elokuvassa vuorosanoja. Elokuva esitettiin Suomessa mm. 1980-luvun "Pätkis"-sarjassa. Tämä on toistaiseksi Hiawathan ainoa filmiesiintyminen.


title: Pikku Hiawatha

text: Sarjakuvissa Hiawatha esiintyi ensi kerran "Silly Symphonies" -sanomalehtisarjakuvissa vuosina 1940–1942. Sarjassa oli myös toinen vakiohahmo, Hiawathan tyttöystävä Pikku Minnehaha. Edelleen hahmot puhuivat hyvin harvoin.


title: Pikku Hiawatha

text: Sarjakuvalehtiesiintymiset Yhdysvalloissa jäivät vuosiin 1952–1959, jolloin Hiawatha kuului aluksi Walt Disney's Comics and Stories -lehden vakiohahmoihin. Vuosikymmenen lopulla Hiawathaa ilmestyi neljä omaa numeroa Dell Comicsin Four Color -sarjassa. Lehtisarjat erosivat aikaisemmista sarjakuvista: Nyt Hiawatha puhui jatkuvasti, ja Minnehahan tilalle sarjaan tuotiin pikkusisko Auringonkukka ja isä Suuri Päällikkö, joiden kanssa Hiawatha saattoi keskustella. Eurooppalaisia Hiawatha-sarjakuvia on ilmestynyt myöhemminkin, ja niissä on harvakseltaan esiintynyt äiti Mokkasiina, ja aivan viime vuosina useinkin vähän vanhempi intiaanipoika Pikku Puuma.


title: Pikku Hiawatha

text: Hahmon nimi tulee Henry Wadsworth Longfellow'n runoelmasta "Laulu Hiawathasta" ("The Song of Hiawatha"), joka kertoo muinaisesta intiaanipäälliköstä Hiawathasta.


title: Hämeenlinnan seutukunta

text: Hämeenlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 051. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Riihimäen seutukunta

text: Riihimäen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 052.


title: Riihimäen seutukunta


title: Juvan seutukunta

text: Juvan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Itä-Suomen läänissä, Etelä-Savon maakunnassa. Kun seutukunta lakkautettiin vuoden 2009 alussa, siihen kuului neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 102.Kunnat käyttävät alueestaan ja yhteistyöstään myös nimitystä "RaJuPuSu", joka on lyhenne kuntien nimien aluista.


title: Juvan seutukunta

text: Yhteistyön tehostamiseksi perustettiin RaJuPuSu-yhtymä vuonna 1995 . Vuoden 1999 alusta mukaan liittyi myös Joroinen.


title: Juvan seutukunta

text: RaJuPuSu-yhtymän toiminta perustuu yhteistyösopimukseen, jossa sen tehtäviksi määritellään:


title: Juvan seutukunta

text: Myöhemmin vuonna 2002 RaJuPuSu-yhtymässä päätettiin keskittyä maaseudun kehittämiseen ja kehittämisessä painottua:


title: Juvan seutukunta

text: Yhtymää johtamaan valitaan seutuhallitus valtuustokausittain.


title: Mikkelin seutukunta

text: Mikkelin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 101. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pieksämäen seutukunta

text: Pieksämäen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 105.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Savonlinnan seutukunta

text: Savonlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 103.


title: Savonlinnan seutukunta

text: Savonlinnan seutukunnassa sijaitsevat kunnat tekevät yhteistyötä mm. Itä-Savon koulutuskuntayhtymän ja Itä-Savon sairaanhoitopiirin (ISSHP) kautta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Itä-Lapin seutukunta

text: Itä-Lapin seutukunta (vuoteen 1998 Koillis-Lapin seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 194.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Kemi–Tornion seutukunta

text: Kemi-Tornion seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se on alueeltaan sama kuin Meri-Lappi sijaiten Lapin nykymaakunnan lounaisosassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 192. Kemi-Tornion seutukunnan asukasluku oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pohjois-Lapin seutukunta

text: Pohjois-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 197.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Rovaniemen seutukunta

text: Rovaniemen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 191.


title: Rovaniemen seutukunta

text: 1. tammikuuta 2006 Rovaniemi ja Rovaniemen maalaiskunta yhdistyivät Rovaniemen kaupungiksi.


title: Rovaniemen seutukunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Torniolaakson seutukunta

text: Torniolaakson seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 193. Huomaa seutukunnan nimen kirjoitusasu ("Torniolaakso", ilman genetiiviä) poikkeuksena yleisemmästä "Tornionlaaksosta".


title: Torniolaakson seutukunta

text: Seutukunta on Lapin pienin muodostuen vain kahdesta kunnasta. Pellon ja Ylitornion kesken on ollut vuosikausien ajan tiivistä yhteistyötä. Varsinainen kuntaliitos ei kuitenkaan ole ollut vakavissa puheissa.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Tunturi-Lapin seutukunta

text: Tunturi-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Alueesta käytetään myös nimitystä "Luoteis-Suomi" ja se on osa Lapin maakuntaa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 196.


title: Tunturi-Lapin seutukunta

text: Yksi alueen merkittävimmistä elinkeinoista on hiihto- ja laskettelukeskuksien vetovoimaan perustuva talvimatkailu. Alueella sijaitsevia turistikeskuksia ovat mm. Kilpisjärvi, Olos, Pallas, Ylläs ja Levi.


title: Tunturi-Lapin seutukunta

text: Yhteyksiä ulkomaailmaan tarjoavat Kittilän ja Enontekiön lentoasemat sekä Kolariin alueella sijainneen Partekin sementtitehtaan ansiosta vedetty rautatie.


title: Tunturi-Lapin seutukunta

text: Alueen tunnettuja taiteilijoita ovat Muoniosta kotoisin oleva Katri Vala (s. 11.9.1901 Muonio - k. 28.5.1944 Ruotsi), kittiläläiset Reidar Särestöniemi (1925-1981) ja Einari Junttila (1901-1975). Kirjailija Yrjö Kokko (16.10.1903 Sortavala - 6.9.1977 Helsinki) toimi piirieläinlääkärinä Muonion kunnassa vuosina 1945-1950. Muoniosta kotoisin on myös Muonion entisen kirkkoherran Eemeli Salmen poika Oulun hiippakunnan piispa Samuel Salmi (s. 1951 Muoniossa).


title: Tunturi-Lapin seutukunta


title: Tommi

text: Tommi on suomalainen miehen etunimi. Tommin nimipäivä on 21. joulukuuta. Nimi pohjaa nimeen Tuomas, josta se oli lempinimimuoto joka on vakiintunut omaksi nimekseen.


title: Tommi

text: Joulukuuhun 2017 mennessä nimi Tommi on Suomessa annettu 15 910 henkilölle.


title: Klassinen fysiikka

text: Klassinen fysiikka on fysiikan historiaan perustuva jaotus, jolla tarkoitetaan ennen Albert Einsteinin erityistä suhteellisuusteoriaa kehitettyä ja harjoitettua fysiikkaa. Klassinen fysiikka tutkii akustiikkaa (äänioppi), termodynamiikkaa (lämpöoppi), optiikkaa, sähkö- ja magnetismioppia sekä makroskooppisten, paljon valoa hitaammin liikkuvien kappaleiden mekaniikkaa. Klassinen fysiikka ei ota huomioon esimerkiksi suhteellisuusteorian ennustamaa kappaleen massan kasvua suurilla nopeuksilla. Klassisen fysiikan avulla ei myöskään pysty selittämään monia mikromaailman ilmiöitä, joissa kvanttimekaniikan lait hallitsevat. Klassisella fysiikalla on siis rajat, jonka puitteissa sitä voidaan käyttää, mutta käytännössä sen tulokset pitävät paikkansa kaikkialla muualla kuin ääriolosuhteissa ja ihmisen elämän kannalta.


title: Klassinen fysiikka

text: Klassisen fysiikan katsotaan alkaneen 1600-luvulla, jolloin Galileo Galilei tutki muun muassa putoamisliikettä ja painovoimaa. Muita merkittäviä henkilöitä olivat tähtitieteilijät Nikolai Kopernikus ja Johannes Kepler. Klassinen fysiikka oli aluksi vain taivaankappaleiden liikkeen tutkimista. Galilei huomasi maan vetovoiman tapaisen voiman olevan olemassa, kun hän vieritti palloja pitkin kaltevaa tasoa. Galilei oli ensimmäinen kokeellinen fyysikko, joka määritteli kappaleiden liikelakeja.


title: Klassinen fysiikka

text: Fysiikka oli pitkään kappaleiden liikelakien tutkimista, mutta ennen 1700-lukua englantilainen Isaac Newton loi omat liikkeeseen ja vuorovaikutukseen perustuvat lait. Newtonin lait ovat edelleen paikkansapitäviä ja niitä opetetaan edelleen kouluissa.


title: Klassinen fysiikka

text: Lämpö- ja sähköopin tutkiminen alkoi 1800-luvulla. Sähköopin puolella tunnetuimmat henkilöt ovat James Maxwell, André Ampère ja Michael Faraday. Faraday vaikutti hieman myös kvanttimekaniikan syntymiseen.


title: Klassinen fysiikka

text: 1900-luvun alussa huomattiin, ettei klassinen fysiikka tarjoa vastauksia kaikkiin ongelmiin tai ne antavat vääriä vastauksia. Tältä pohjalta syntyi kvanttimekaniikka, joka tutkii mikroavaruuden tapahtumia ja suhteellisuusteoriat, jotka kuvaavat kappaleen käyttäytymistä tarkemmin kuin klassinen fysiikka.


title: Klassinen fysiikka

text: Klassinen fysiikka on edelleen tärkeä osa fysiikkaa, sillä se on kaikista fysiikan suuntauksista järkeen käyvin ja toimii tarpeeksi tarkasti normaalissa elämässä.


title: Klassinen fysiikka

text: Akustiikka eli äänioppi on osa-alue, joka tutkii ääntä ja mekaanista aaltoliikettä. Akustiikka tulee kreikan sanasta ακουστός, joka tarkoittaa kykyä kuulla. Akustiikan juuret sijoittuvat antiikin Kreikkaan, jossa käytettiin teattereissa seiniin upotettuja ruukkuja resonaattoreina äänen laadun parantamiseksi. Akustiikka on tärkeä apuväline muun muassa teattereissa ja musiikkisalien suunnittelussa.


title: Klassinen fysiikka

text:
Klassiseksi mekaniikaksi kutsutaan sitä mekaniikan alaa, joka on kehittynyt ennen Albert Einsteinin luomaa suhteellisuusteoriaa. Klassisen mekaniikan tutkimuslaueita ovat:
Kinematiikka tutkii kappaleiden liikettä geometrisesta näkökulmasta, kinematiikassa ei huomioida muun muassa liikkeen aiheuttavia syitä. Kinematiikka on ollut pohjana muille fysiikan osa-alueille kuten esimerkiksi kinetiikalle.


title: Klassinen fysiikka

text: Dynamiikka tutkii kappaleiden liikettä ja liikkeeseen vaikuttavia voimia. Dynamiikan peruslakeina pidetään Newtonin lakeja.


title: Klassinen fysiikka

text: Statiikka tutkii kappaleiden liikkeeseen ja tasapainoon liittyviä asioita.


title: Klassinen fysiikka

text: Klassinen optiikka tutkii valon muun muassa etenemistä, heijastumista ja taittumista. Klassisessa optiikassa ei huomioida ollenkaan valon aaltoluonnetta.


title: Infraääni

text: Infraääniksi kutsutaan ääniä, joiden taajuus on ihmisen kuuloalueen alapuolella eli alle 20 hertsiä. Infraääniä tuottavat muun muassa tuulet, myrskyt ja maanjäristykset.


title: Infraääni

text: Useat eläimet kuten valaat, elefantit, kirahvit, alligaattorit, sarvikuonot ja okapit käyttävät matalia infraäänialueen taajuuksia keskinäisessä viestinnässään.


title: Infraääni

text: Ihmisten tuottamien laitteiden kuten dieselmoottori, tuuliturbiini ja kaiuttimet muodostavat infraääniä. Infraääniä käytetään maanalaisten kallio- ja öljymuodostelmien kartoittamiseen. Lisäksi infraäänien avulla valvotaan maanjäristyksiä sekä tutkitaan sydäntä.


title: Infraääni

text: Ihminen voi tuntea infraäänen tärinänä. Infraääni voi olla terveydelle vaarallista taajuusalueella 5–10 Hz. Tämä johtuu infraäänen hermostollisista vaikutuksista.


title: Infraääni

text:
20 Hz on pidetty ihmisen kuulemisen raja-arvona. Kuitenkin ideaalitilanteissa ihmiskorva pystyy tunnistamaan 12 Hz infraääniä.
Eräässä tutkimuksessa ihmisille saatiin aiheutettua aavemaisia tuntemuksia infraäänillä.


title: Infraääni

text: Australialaisessa tutkimuksessa infraäänien osoitettiin vaikuttavan joidenkin ihmisten tasapainoelimeen ja aiheuttavan merisairauden kaltaisia oireita.


title: Turmiolan Tommi

text: Turmiolan Tommi on raittiusvalistuksen juopotteluun lankeavan miehen varoittava esimerkkihenkilö. Turmiolan Tommi oli alun perin alkoholin vaaroista varoittava kahdeksan kuvan kuvakertomus vuodelta 1858. Piirrokset Raittiuden Seuran julkaisemaan kirjaseen teki taiteilija Alexandra Frosterus-Såltin. Alkuperäinen kertomus on unohtunut, mutta fraasi muuttunut pelottelevaa valistusta kuvaavaksi käsitteeksi. Turmiolan Tommin elämäkerta -vihkoa voidaan pitää Suomen ensimmäisenä sarjakuvajulkaisuna.


title: Turmiolan Tommi

text: Populaarimusiikissa tunnetuin viittaus Turmiolan Tommiin lienee Eppu Normaalin kappaleessa ”Murheellisten laulujen maa”, jossa lauletaan: "Hälle kohtalon koura juottaa väkijuomaa / Niin Turmiolan Tommi taas herää henkiin / Ja herrojen elkeet tarttuvat renkiin".


title: Pátmos

text: Pátmos () on Kreikan saari, joka kuuluu Etelä-Sporadeihin ja tarkemmin Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on noin 40 km² ja asukasluku 2 998 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Chóra. Saaren asutus on keskittynyt neljään kylään, jotka ovat Chóran lisäksi Skála, Kámpos ja Groíkos.


title: Pátmos

text: Pátmos tunnetaan erityisesti Johanneksen ilmestyksen eli Ilmestyskirjan näkyjen tapahtumapaikkana. Sen kirjoittajana pidetty apostoli Johannes kertoo olleensa karkotettuna saarella samaan aikaan kun hän saneli kirjansa. Saaren tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Ilmestyskirjaluola, jossa Johanneksen sanotaan asuneen karkotuksensa aikana ja saaneen ilmestyksensä, sekä Johannes Teologin luostari. Luostari ja luola kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Pátmos

text: Pátmoksen saari sijaitsee itäisellä Egeanmerellä sen luoteispuolella sijaitsevan Ikarían ja kaakkoispuolella sijaitsevan Léroksen saaren välissä, Foúrnoin saarten eteläpuolella ja Leipsoín saarten länsipuolella. Saari koostuu kahdesta suuremmasta osasta, joita yhdistää kapeampi kannas Skálan kylän kohdalla.


title: Pátmos

text: Suurimmat vuoret ovat saaren eteläosassa. Saaren korkein kohta on Profítis Ilías, jonka korkeus on 269 metriä merenpinnasta, ja toinen korkea kohta Chóran vuori, 170 metriä merenpinnasta. Tärkein satama on Skálanlahti. Pátmos sijaitsee Pireuksen ja Ródoksen välisen laivaväylän varrella. Sinne pääsee matkustajalautoilla sekä lähisaarilta myös pienemmillä aluksilla.


title: Pátmos

text: Pátmos kuuluu hallinnollisesti Pátmoksen kuntaan, johon kuuluvat myös mm. Arkoín saaret sekä joukko pienempiä lähisaaria. Ylemmällä tasolla Pátmos on Kálymnoksen alaisuudessa ja kuuluu Kálymnoksen alueyksikköön.


title: Pátmos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Skála (1 747 asukasta), Kámpos (633) ja Chóra eli Pátmoksen kylä (541). (Katso myös: Luettelo Pátmoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Skála on Pátmoksen kaupallinen keskus ja suurin asutuskeskus. Siellä on ravintoloita, kreikkalaisia kahviloita ja kauppoja. Sieltä on päivittäin veneyhteydet rannoille ja laivayhteydet lähisaariin.


title: Pátmos

text: Chóra on keskiaikainen kylä Johannes Teologin luostarin ympärillä. Valkoiset talot edustavat Egeanmeren saarten rakennustyyliä. Chórassa on ravintoloita, baareja ja kauppoja. Kylään on säännölliset bussi- ja taksiyhteydet. Kámpos on maaseutukylä noin 5,5 kilometriä Skálasta. Se sijaitsee hiekkapoukaman lähistöllä. Groíkos on kalastajakylä noin viisi kilometriä Skálan satamasta.


title: Pátmos

text:
Vuosi 96 jaa. oli tärkeä vuosi Pátmoksen historiassa. Apostoli Johanneksen, ortodoksisessa kirkossa Johannes Teologin, arvellaan sanelleen tuolloin Ilmestyskirjan saarella. Ilmestyskirjan kirjoittajana hänet mainitsevat muun muassa Klemens Aleksandrialainen, Origenes, Irenaeus ja Eusebios. Pátmoksen mainitaan olleen asumaton aina 1000-luvulle saakka. Ioannis Christodoulos perusti saaren Johannes Teologin luostarin vuonna 1088.
Turkkilaisten valta Pátmoksella alkoi vuonna 1091. Saraseenien valtakausi Pátmoksella oli vuosina 1127-1157. Pátmoksella vieraili normanneja ja muita kuten ristiretkeläisiä, rosvoja ja kauppiaita. Venetsian kauppiaiden valtakausi päättyi frankkien valtaukseen 1204. Pátmos oli hyökkääjien valtaamana Venetsian-Bysantin sodan aikana 1281-1285. Vähän-Aasian osmanien valtakausi alkoi vuonna 1390.


title: Pátmos

text:
Pátmos päätyi Venetsian valtaan vuonna 1522. Suurimmat rakennukset ja kirkot luostarin ulkopuolella rakennettiin 1500-luvulla. Venetsian- ja turkkilaisten sota Kreetalla 1645-1669 merkitsi huonoja aikoja Pátmokselle. Pátmoksen mainitaan köyhtyneen ja asukkaiden olevan toivottoman köyhiä vuonna 1671. Kohti vuosisadan loppua olosuhteet parantuivat, ja vuonna 1698 asukkaita mainitaan olevan alle 4 000. Munkkeja oli 93 ja kirkkoja yli 100. Luostarilaitoksen maatilat lisääntyivät Egeanmeren saarilla: kuten Pároksella, Kéalla, Sámoksella, Kálymnoksella, Thíralla, Náxoksella, Ámorgoksella, Nísyroksella, vieläpä Smyrnassa ja niinkin kaukana kuin Zákynthoksella.
Luostarilaitos nautti paavien ja läntisten hallitsijoiden suojelusta ja myös Venäjän suojelusta 1700-luvulta lähtien. Makarios Kalogeras perusti Patmian koulun Pátmokseen vuonna 1713. Koulutus oli uskonnollista. Koulutus sisälsi teologiaa, antiikin kreikkaa, filosofiaa, latinaa, retoriikkaa, musiikkia. Vuodesta 1769 lähtien Pátmos nautti Ranskan suojelua. Pyhän Johanneksen luostarin munkkien lukumäärän kerrotaan tuolloin olleen 80. Venäjän ja Turkin välisen sodan aikana 1768-1774 Venäjän laivasto ankkuroitui Skálanlahteen, ja se otti haltuunsa saaren neljää suurinta kauppakeskusta. Venäläisissä asiakirjoissa mainitaan vuonna 1773 asukkaita olleen 2 086: 124 "munkkia ja klerkkiä, 40 nunnaa, 140 ulkomaista vierailijaa ja 1 786 alkuperäisasukasta.


title: Pátmos

text: Kreikan itsenäisyystaistelu vuosina 1821–1828 merkitsi Pátmoksen joutumista osmanien valtakunnan alaisuuteen Konstantinopolin sopimuksella 9. heinäkuuta 1832. Pátmos oli osmanien hallinnassa vuoteen 1912 asti. Johannes Teologin luostari oli pátmoslaisille taloudellisesti tärkeä. Naisten käsintehdyistä vaatteista tuli tärkein tulonlähde pátmoslaisille. Osmanien valtakunta menetti Dodekanesian Italialle. Itsenäisen Kreikan valtion muodostuminen muutti merenkulkua ja vaikutti Egeanmeren saaristolaisten elämään. Pátmos joutui syrjään, ja monet pátmoslaiset joutuivat muuttamaan saaresta pois. Pátmos ja toiset Dodekanesian saaret liitettiin Kreikkaan vuonna 1948.


title: Pátmos

text: Linnamainen Johannes Teologin luostari sijaitsee ylhäällä Chóran kylässä. Ilmestyskirjaluola sijaitsee alempana Chóran ja Skálan puolessa välissä. Myös sen yhteydessä on pienempi luostari.


title: Sámos

text: Sámos (; aiemmin myös Σάμω, "Sámo") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin. Saaren pinta-ala on 477,94 km² ja asukasluku (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Sámoksen kaupunki.


title: Sámos

text: Sámos sijaitsee Ikaríanmeressä Egeanmeren pohjoisosassa, ja se on Pohjoisen Egean saarten kolmanneksi suurin saari. Kreikan saarista se on kahdeksanneksi suurin. Saari sijaitsee vain vajaan parin kilometrin päässä Turkin rannikosta, joka on lähimmillään saaren kaakkoispuolella. Saaren länsipuolella sijaitsee Ikarían saari, lounaispuolella Foúrnoin saariryhmä, etelässä Agathonísi sekä hieman kauempana Leipsoí-saaret ja Pátmos. Aivan Sámoksen eteläpuolella sijaitsee pieni Samiopoúlan saari eli ”Pieni Sámos”.


title: Sámos

text:
Saaren pituus on noin 45 kilometriä ja suurin leveys noin 19 kilometriä. Sámoksen nimi viittaa saaren ja erityisesti sen rantojen korkeuteen. Saarella on korkeita vuoria erityisesti sen länsi- ja keskiosissa. Länsipäässä sijaitsee saaren korkein vuori Kérkis eli Kerketéas ( m), keskiosassa toiseksi korkein vuori Karvoúnis eli Ámpelos ( m). Sámos on aina ollut hyvin vehreä saari.
Sámos kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Koko saari on ollut samaa kuntaa vuoden 2011 aluehallintouudistuksesta lähtien. Tätä ennen saari oli jaettu neljään kuntaan. Uudistuksessa Sámos sai myös oman alueyksikön, Sámoksen alueyksikön, kun entinen Sámoksen prefektuuri lakkautettiin ja jaettiin kahtia Sámoksen ja Ikarían alueyksiköiksi.


title: Sámos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Karlóvasi (Néo Karlóvasi, 6 708 asukasta), pääkaupunki Sámoksen kaupunki (6 191), Mytilinioí (1 982), Vathý (1 888), Pythagóreio (1 272), Chóra (1 218), Marathókampos (1 069) ja Kokkári (1 060). (Katso myös: Luettelo Sámoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Sámoksen kaupunki ja Vathý muodostavat käytännössä yhden taajaman, joka on saaren suurin. Siksi saaren pääkaupungista käytetään kumpaakin nimeä.


title: Sámos

text:
Antiikin aikana saari tunnettiin Samoksen lisäksi myös nimillä "Parthenia", "Anthemos", "Melamfylos", "Dryusa" ja "Kyparissia". Saaren asutuksen sanotaan olleen alun perin kaarialaisia ja sitten joonialaisia. Ensimmäisten joonialaisten kerrotaan tulleen Epidauroksesta, josta argoslaiset karkottivat heidät. Samoslaiset puolestaan asuttivat Samothraken eli nykyisen Samothrákin saaren (”Traakialaisen Sámoksen”), ja siksi sen nimi on sukua saaren nimelle.
Antiikin Samos oli kukoistava kaupunkivaltio ("polis") ja merimahti. Sen keskuskaupunki Samos (jota ei tule sekoittaa samannimiseen nykyiseen pääkaupunkiin) sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Samoksen johtajista kuuluisimpia oli tyranni Polykrates 500-luvulla eaa. Saarella asusti useita antiikin ajan neroja, kuten filosofi ja matemaatikko Pythagoras, filosofi Epikuros, tähtitieteilijä Aristarkhos ja kirjailija Aisopos. Samokselta oli kotoisin myös Kolaios, joka purjehti ensimmäisenä kreikkalaisena ”Herakleen pylväiden” eli Gibraltarinsalmen läpi 640 eaa.


title: Sámos

text:
Polykrates rakennutti vuonna 540 eaa. Hera-jumalattaren myyttiselle syntymäpaikalle tälle pyhitetyn suuren temppelin eli Heraionin, joka oli yksi antiikin maailman suurimpia temppeleitä. Se on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Temppeli oli ensimmäinen suurista joonialaisista temppeleistä ja muodostui suuresta joukosta pylväitä. Se tuhoutui vain noin kymmenen vuoden päästä, mahdollisesti maanjäristyksessä. Temppelin alueelta on löydetty suuri määrä patsaita ja votiivilahjoja, jotka ovat Sámoksen arkeologisessa museossa. Sieltä löytyy muun muassa maailman suurin säilynyt kuros-patsas, niin kutsuttu Samoksen kuros. Temppelin rauniot sijaitsevat Pythagóreion lähellä. Sen alueella tehdään yhä kaivauksia.
Pythagóreion lähellä sijaitsee myös toinen saaren kuuluisimmista nähtävyyksistä, 1 036 metriä pitkä Eupalinoksen vesitunneli. Se on historian toinen tunneli, jonka kaivaus aloitettiin samanaikaisesti vuoren molemmilta puolilta. Myös tunneli rakennettiin Polykrateen aikaan. Nykyisin tunneli on suosittu turistikohde. Pythagóreion alueella on jatkuvia arkeologisia kaivauksia, joita näkee niin kylän rantaviivalla kuin sen keskustassakin. Kylä on nimetty antiikin Samoksesta kotoisin olleen Pythagoraan mukaan.


title: Sámos

text: Polykrateen kukistuttua saarta hallitsivat persialaiset. Sittemmin se kuului Deloksen meriliittoon ja oli Ateenan alaisuudessa, joskin huomattasti monia muita liittolaisia vapaampana. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen se oli Egyptin kuninkaiden alaisuudessa. Vuodesta 84 eaa. saari oli Rooman valtakunnan alaisuudessa osana Asian provinssia. Roomalaisena aikana saaren merkitys väheni, vaikkakin se sai nauttia pitkään monista vapauksista.


title: Sámos

text: 1400-luvun lopulla genovalaiset kauppiaat ottivat saaren joksikin aikaa hallintaansa. Tuolloin saari oli usein merirosvojen hyökkäysten kohteena ja lähes koko väestö pakeni saarelta. Vuonna 1550 saaren valloittivat turkkilaiset, minkä jälkeen väestö palasi. Vuonna 1830 saaresta tuli Turkille veroa maksava kristitty ruhtinaskunta. Ensimmäisessä Balkanin sodassa vuonna 1912 saaren valtasivat kreikkalaiset ja siitä tuli osa Kreikkaa vuonna 1913.


title: Sámos

text: Sámoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Pythagóreion ja sen ympäristön antiikin aikaiset nähtävyydet, mukaan lukien Heraion ja Eupalinoksen tunneli, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde; samoin Pythagóreiossa olevat Pythagóreion arkeologinen museo ja Lykoúrgos Logothétiksen linna; Sámoksen kaupungissa toimiva Sámoksen arkeologinen museo; sekä monet luostarit, kuten Vrontianín luostari ja Megáli Panagían luostari. Luonnonnähtävyyksiin kuuluvat muun muassa lukuisat vaellusreitit, kuten Kérkis-vuoren vaellusreitti, sekä Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannat ja niihin liittyvä luonnonsuojelualue. Pythagoraan luola eli Pythagoraan asuin- ja opetusluolaksi kutsuttu luola sijaitsee lähellä Kámpoksen eli Votsalákian kylää.


title: Sámos

text: Sámoksen maanviljely tuottaa tupakkaa, viiniä, hunajaa, oliiviöljyä, sitrushedelmiä, viikunoita ja manteleita. Turismi on suuri työllistäjä saarella.


title: Sámos

text: Saaren pääsatama on Sámoksen kaupunki. Myös Pythagóreiossa ja Karlóvasissa on matkustajasatamat. Sámoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee Pythagóreion lähellä.


title: Dodekanesia

text: Dodekanesia (, ”Kaksitoista saarta”; ; ) on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosissa. Dodekanesian saarista käytetään myös nimitystä Eteläiset Sporadit (Νότιες Σποράδες, "Nóties Sporádes"). Useimmat saarista sijaitsevat lähellä Turkin rannikkoa.


title: Dodekanesia

text: Dodekanesia on saanut nimensä saariryhmän 12 pääsaaresta, jotka ovat Astypálaia, Kálymnos, Kárpathos, Kásos, Kastelórizo, Kos, Léros, Nísyros, Pátmos, Ródos, Sými ja Tílos. Kaiken kaikkiaan saariryhmään kuuluu 163 saarta. Saarista vain 26 on asutettuja. Saarten väkiluku on 190 988 (vuonna 2011). Saariryhmän saarista Ródos on ylivoimaisesti suurin sekä kooltaan että väkiluvultaan. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki, Kosin kaupunki ja Kálymnoksen Póthia.


title: Dodekanesia

text: Saarista varsinkin Ródos ja Kos ovat erittäin suosittuja matkailukohteita. Nísyros tunnetaan tulivuorestaan ja Pátmos Ilmestyskirjan syntypaikkana sekä pyhiinvaelluskohteena.


title: Dodekanesia

text:
Dodekanesia kuului 1500-luvun alusta lähtien Osmanien valtakuntaan. Osmanit sallivat Dodekanesian kreikkalaisten pitää uskontonsa ja kielensä. Suleiman Suuri myönsi saarille eräänlaisen itsehallinnon. Dodekanesialaiset maksoivat veronsa Osmanien valtakunnalle, mutta tulot veroista menivät saarelaisten hyväksi, eivätkä osmanit vainonneet kreikkalaisia.
Kun Kreikka 1830-luvulla kävi vapaussotaa, saarten kreikkalaiset olisivat myös halunneet liittää alueen Kreikkaan, mutta eivät kuitenkaan liittyneet mukaan sotaan Kreikan puolelle, sillä Ródoksella ja Kosilla oli laaja turkkilainen siirtokunta.


title: Dodekanesia

text: Kun Italian ja Turkin sota alkoi 22. syyskuuta 1911 Libyassa, saaret julistautuivat itsenäiseksi nimellä "Dodekanesian federaatio". Uusi itsenäinen Dodekanesian valtio joutui kuitenkin Italian alaisuuteen. Italia miehitti koko Dodekanesian vuonna 1912 lukuun ottamatta pientä Kastelórizoa, joka joutui myöhemmin Ranskan alaisuuteen. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Kreikan pääministeri Elefthérios Venizélos ja Italian ulkoministeri Tommaso Tittoni allekirjoittivat 27. heinäkuuta 1919 sopimuksen, jossa Italia luopuisi omistuksistaan Dodekanesiassa Ródosta lukuun ottamatta. Seuraavan vuoden heinäkuussa Italian uusi pääministeri Giovanni Giolitti irtisanoutui sopimuksesta ja 10. elokuuta solmitussa Sèvresin rauhansopimuksessa Dodekanesia jäi osaksi Italiaa.


title: Dodekanesia

text: Kun Kreikka hävisi sodan Turkille vuonna 1922 ja uusi Turkin valtio perustettiin, sopimus ei ollut enää voimassa. Lausannen sopimuksen mukaisesti koko Dodekanesia joutui Italian alaisuuteen nimellä "Possedimenti Italiani dell'Ege", Italian Egeanmeren departementti. Italia lupasi, että saarelaiset saisivat päättää itse äänestyksellä, halusivatko he kuulua Italiaan vai Kreikkaan.


title: Dodekanesia

text:
Vuonna 1922 Benito Mussolinista tuli Italian pääministeri, ja hänen fasistihallintonsa ei halunnut luopua saarista. Mussolini aloitti laajan italialaistamisohjelman. Hän halusi rakentaa Rodoksesta modernin nykyaikaisen huoltokeskuksen, joka oli osa Italian Välimeren-imperiumia. Vaikka saarilla asui lähinnä kreikankielisiä, siellä oli myös turkinkielinen vähemmistö (noin 10 000) ja pieni ladinoa puhuva juutalaisväestö.
Mussolinin italialaistamispolitiikka merkitsi muun muassa, että italian kieli tuli alueen viralliseksi kieleksi. Italian kielestä tuli myös saarien virallinen hallintokieli. Kreikan kieli pysyi enimpien asukkaiden puhekielenä, mutta ei siis enää ollut alueella virallinen kieli.


title: Dodekanesia

text: Virkamiehet ja kaikki hallintoväki olivat italialaisia. Monta kreikkalaista lähti saarilta manner-Kreikkaan, mikä oli Italialle hyvä syy lähettää saarille italialaisia muuttajia. Dodekanesian pääkaupungiksi tuli Ródos, jonne Mussolini rakennutti suuria julkisia rakennuksia.


title: Dodekanesia

text: Italian vallan aikana satamia ruopattiin, joten isot laivat pystyivät ankkuroitumaan Dodekanesian satamiin. Nykyaikaisia sairaaloita rakennettiin, ja roomalaisten aikainen vesijohtoverkko uusittiin nykyaikaiseen malliin. Myös suuri sähköistämisohjelma otettiin käyttöön, ja Rodokselle rakennettiin sähkölaitos. Italian valta saarilla kesti 31 vuotta.


title: Dodekanesia

text: Dodekanesia oli sijaintinsa vuoksi hyvin tärkeä alue italialaisille sekä sotilasstrategisesti että taloudellisesti. Turkin rannikko ei ole kaukana. Kreikkalaiset joutuivat maksamaan veroa Italialle. Saaret olivat myös valvonta-asema Egeanmerellä. Kaikki laivat, jotka ohittivat Dodekanesian, joutuivat maksamaan tullia Italialle. Myös matkailu oli jo tuolloin yksi tärkeimmistä elinkeinoista. Saaret olivat suosittuja etenkin brittituristeille, sillä 1920-luvulla Egypti oli Britannian vaikutuspiirin alaisuudessa.


title: Dodekanesia

text: Toisen maailmansodan aikana Italia oli akselivaltioiden puolella, ja Dodekanesialle sijoitettu Italian laivasto valtasi vuonna 1940 Kreetan. Kun Italia antautui vuonna 1943, Saksa miehitti Dodekanesian ja piti sitä hallinnassaan aina vuoteen 1945 saakka, vaikka saksalaiset vetäytyivät Manner-Kreikasta jo aikaisemmin. Saarella asunut ladinoa puhunut juutalaisväestö vietiin keskitysleireille. Sodan jälkeen saaret olivat jonkin aikaa brittien miehittäminä, kunnes ne liitettiin Kreikkaan vuonna 1947.


title: Dodekanesia

text: Dodekanesian suurimmat saaret ovat:


title: Dodekanesia

text: Dodekanesian alue kuuluu Etelä-Egean saarten alueeseen. Sen saaret on vuodesta 2011 jaettu neljään alueyksikköön, Kálymnoksen, Kárpathoksen, Kosin ja Ródoksen alueyksikköön, ja nämä edelleen 15 kuntaan. Vuoteen 2011 saakka Dodekanesia muodosti Dodekanesian prefektuurin.


title: Dodekanesia

text: Dodekanesian saaret kuuluvat seuraaviin alueyksiköihin ja kuntiin (väkiluvut vuodelta 2011):


title: Lada Niva

text: Lada Niva on Ladan malliston nelivetoinen maastoautomalli, jota tehtiin Ladan perusmoottorilla varustettuna. Autoa alettiin sarjavalmistaa 5. huhtikuuta 1977. Autoa käytti muun muassa Serbian poliisi. Niva on myös suosittu auto kotimaassaan Venäjällä sekä muualla maailmassa hyvien maasto-ominaisuuksiensa ansiosta. Autoa on myyty myös pelkällä Niva-nimellä, ilman Lada-merkkiä. Nivaa myydään ainakin Venäjän markkinoilla myös 5-ovisena, pidennetyllä alustalla.


title: Lada Niva

text: Ensimmäisen sukupolven Lada Niva 1600 tuli Suomessa myyntiin vuonna 1978. Se perustui monilta osiltaan Lada-henkilöautoon ja loi monien maiden tavoin myös Suomeen uuden entistä halvempien nelivetomaastureiden luokan. "Helsingin Sanomat" sanoi Nivan perustuvan samankaltaisiin ratkaisuihin kuin Range Rover: mahdollisimman henkilöautomainen matkustamo ja varustetaso. Mustalla muovilla verhoillut istuimet eivät kuitenkaan ihastuttaneet, mutta ajo-ominaisuudet todettiin yllättävän hyviksi.


title: Lada Niva

text: Vuonna 1984 Lada Nivan vaihteistoksi tuli Lada 2105 -mallin vaihteisto. Perävälitys muuttui 4,3:sta 4,1:een. Vuodesta 1985 alkaen Nivaa sai myös 5-vaihteisena.


title: Lada Niva

text: Nivaa päivitettiin vuonna 1994: 21213-malli sai uuden ilmeen keulalle ja taakse, sekä uudet moottorivaihtoehdot.


title: Lada Niva

text: Suomessa maahantuoja teki Nivasta erikoisversion De Lux, jossa oli vauhtiraidat ja lisävalot. Lada Niva 1600:n myynti Suomessa loppui vuonna 1992, koska se ei enää täyttänyt US83-päästönormeja.


title: Lada Niva

text: Mallinumerot:


title: Lada Niva

text: Niva 2131 on pidennetyllä akselivälillä varustettu versio. Se on saatavana myös 2,0-litraisella 100 hevosvoiman moottorilla.


title: Lada Niva

text: Vuonna 1995 tuli myyntiin runsaan vuoden ajaksi Lada Niva 1700i. Uusitussa Nivassa takaluukku aukesi puskurista saakka ja siinä oli erilaiset takavalot, etupenkit olivat peräisin Lada Samarasta ja kojelauta oli uusittu. 1700i:n moottori oli sama General Motorsin yksipisteruiskulla varustettu kuin Lada 1700i:ssä.


title: Lada Niva

text: Uuden sukupolven Niva on maailman halvin maastoauto. Se on suunniteltu yhteistyössä General Motorsin kanssa ja sitä myydään Chevrolet Niva -nimellä. Uudessa Nivassa on jatkuva neliveto, ja moottorivaihtoehtoja ovat 1,8-litrainen VAZ-21231 sekä 2-litrainen VAZ-23233, joista ensimmäisessä tehoa 90 hevosvoimaa ja jälkimmäisessä 99 hevosvoimaa.


title: Lada Niva

text: Elokuussa 2007 Delta-Auto aloitti perinteisen, vain hieman tekniikaltaan uudistetun Lada Nivan maahantuonnin. Tällä hetkellä autoa ei kuitenkaan enää tuoda maahan (2010).


title: Sporadit

text: Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista.


title: Sporadit

text: Sporadien nimi viittaa ”hajallaan oleviin” (σποραδικός, "sporadikós") saariin, toisin sanoen saariin, joiden on aiemmin ajateltu olevan hajallaan eri puolilla Egeanmeren keskelle kehämäisesti sijoittuvien Kykladien ("Kykládes") ympärillä.


title: Sporadit

text: Sporadeihin voidaan lukea seuraavat saariryhmät ja saaret (pohjoisesta etelään):


title: Arkadia

text: Arkadia () eli Arkadian alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Αρκαδίας, "Perifereiakí enótita Arkadías") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Trípoli. Alueyksikön pinta-ala on 4 419 neliökilometriä ja asukasluku 86 685 (vuonna 2011).


title: Arkadia

text: Alueyksikkö sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa. Alue on vuoristoista ylänköä. Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alusta Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Arkadian prefektuurin (Νομός Αρκαδίας, "Nomós Arkadías").


title: Arkadia

text: Arkadia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Antiikin aikana Arkadian väestö oli akhaijeja. Arkadian väestö eli vuorillaan alkuperäistä paimenelämää. Klassisena aikana Arkadian merkittäviä kaupunkeja olivat Tegea, Mantineia, Megalopolis ja Orkhomenos. Alue oli pitkään Spartan vaikutuspiirissä, mutta vapautui siitä Leuktran taistelun jälkeen vuonna 371 eaa.


title: Arkadia

text: Myöhempien aikojen bukolisessa runoudessa Arkadiasta tehtiin idyllisen paimenelämän kotimaa, vastakohtanaan kaupunkilaiselämä. Tätä mainetta oli synnyttämässä muun muassa Vergilius. Arkadia esiintyi usein myös maalaustaiteessa ihannoidussa valossa. Todellisuudessa Arkadia on kuitenkin verraten karua seutua.


title: Arkadia

text: Arkadian maineeseen idyllinä liittyy myös tunnettu "memento mori" -tyyppinen lausahdus "Et in Arcadia ego" ("Arkadiassakin minä olen"), jossa "minän" voidaan nähdä viittaavaan kuolemaan ja "Arkadian" yleisesti utooppiseen paikkaan — kuolema on siis läsnä myös paratiisissa.


title: Arkadia

text: Alueyksikkö jakaantuu viiteen kuntaan seuraavasti:


title: Argolis

text: Argolis (; ) eli Argoliin alueyksikkö () on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Náfplio. Alueyksikön pinta-ala on 2 154 neliökilometriä ja asukasluku 97 044 (vuonna 2011).


title: Argolis

text: Alueyksikkö sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itäosassa. Alue muodostuu Árgoksen tasangosta sekä vuoristoisesta Argoliin niemimaasta. Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alusta Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Argoliin prefektuurin (Νομός Αργολίδας, "Nomós Argolídas").


title: Argolis

text: Argolis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Alueella oli asutusta jo 28 000 eaa. Argoliissa sijaitseva Fránchthin luola, jossa on asuttu noin 20000–3000 eaa., on yksi Euroopan merkittävimpiä kivikautisia löytöpaikkoja. Lernassa on ollut asutusta kivikaudelta pronssikaudelle. Merkittävimpiä mykeneläisen ajan keskuksia alueella ovat Argos, Mideia, Mykene ja Tiryns. Mykeneläisen ajan jälkeen Argoliin valtasivat doorilaiset. Antiikin aikana alueen kaupunkivaltiot olivat usein sodassa etelämpänä Peloponnesoksella sijainneen Spartan kanssa.


title: Argolis

text: Alueyksikkö jakaantuu neljään kuntaan seuraavasti:


title: Messenia

text: Messenia () eli Messenian alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Μεσσηνίας, "Perifereiakí enótita Messinías") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Kalamáta. Alueyksikön pinta-ala on 2 991 neliökilometriä ja asukasluku 159 954 (vuonna 2011).


title: Messenia

text: Messenia sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa. Alue rajautuu etelässä ja lännessä Joonianmereen. Alue sijaitsee Messenian tasangolla, joka on ollut historiallisesti yksi ravinteikkaimmista Kreikassa. Siellä kasvatetaan appelsiineja, sitruunoita, manteleita, viikunoita, viinirypäleitä ja oliiveja. Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alusta Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Messenian prefektuurin (Νομός Μεσσηνίας, "Nomós Messinías").


title: Messenia

text: Messenia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Huomattavin Messenian neoliittisista ja pronssikauden rakennelmista on vuonna 1939 löydetty mykeneläiseltä kaudelta peräisin oleva Nestorin palatsi, joka on omistettu kreikkalaisen mytologian Nestorille.


title: Messenia

text: Vuoden 735 eaa. tienoilla spartalaiset valloittivat alueen. Taisteluita oli myöhemminkin ja monet messenialaiset joutuivat orjiksi Spartaan. Spartan hävittyä Leuktran taistelun vuonna 371 eaa. Messenia vapautui. Vapaan Messenian keskukseksi perustettiin Messenen kaupunki. Myöhemmin alue oli myös roomalaisten hallinnassa ja keskiajalla monien muiden kansojen taistelukenttänä.


title: Messenia

text: Alueyksikkö jakaantuu kuuteen kuntaan seuraavasti:


title: Mauri Myllymäki

text: Mauri Myllymäki (s. 1. tammikuuta 1946 Kalajoki) on suomalainen entinen pituushyppääjä, joka on myöhemmin toiminut urheiluselostajana. Varsinaiselta ammatiltaan Myllymäki on jo eläkkeelle jäänyt liikunnanopettaja.


title: Mauri Myllymäki

text:
Vuonna 1969 Myllymäki voitti Ruotsin sisäratojen mestaruuden tuloksella 738. Vielä tänäkin päivänä hän pitää hallussaan 22-vuotiaiden Keski-Pohjanmaan ennätystä 763, jonka hän ponkaisi 17. elokuuta 1968 Varkaudessa.
Myllymäki voitti pituushypyn Suomen mestaruuden vuonna 1971 tuloksella 773. Samana vuonna EM-kisoissa Helsingissä hän sijoittui viidenneksi ennätystuloksellaan 785. Hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1968 sekä SM-pronssia vuonna 1970.


title: Mauri Myllymäki

text: 1980–1990-luvuilla Myllymäki toimi Yleisradion palveluksessa urheiluselostajana. Vuoden 1996 olympialaisissa Atlantassa Myllymäki kiisteli kollegansa Hannu-Pekka Hännisen kanssa tiukoin sanakääntein miesten 50 kilometrin kävelyn aikana siitä, oksensiko Valentin Kononen Helsingin EM-kilpailujen kävelyn aikana. Lisäksi Myllymäki kritisoi kolmiloikkaaja Heli Koivulaa ja sai aikaan katsojapalautteen ryöpyn. Tämän jälkeen Myllymäki ei enää selostanut YLEn urheiluohjelmissa.


title: Mauri Myllymäki

text: Seuraavina vuosina Myllymäki selosti muun muassa koripalloa taivaskanavilla. Myllymäkeä on myös kuultu Nelosella selostamassa yleisurheilun Kultaista liigaa ja muita Grand Prix -kisoja. Hän lopetti selostustyöt Nelosella vuoteen 2005, mutta palasi kuitenkin seuraavana vuonna takaisin runsaan yleisöpalautteen ansiosta. Vuonna 2006 Myllymäki selosti suunnistuskilpailu Jukolan viestin ja selosti kesän mittaan kanavalla myös IAAF Super Grand Prix ja IAAF Grand Prix -sarjojen kilpailuja.


title: Mauri Myllymäki

text: Kuten niin monen muun urheiluselostajan, myös Myllymäen tyyli aiheuttaa ihmisissä hyvin erilaisia mielipiteitä. Myllymäki tunnetaan yleisesti melko suorapuheisena ja elävää sekä humoristista kieltä käyttävänä, mutta kuitenkin asiantuntevana selostajana - onhan hänellä takana aktiivivuosia huipputason yleisurheilijana. Erityisesti Myllymäki on tuonut selostuksissaan esille kestävyysjuoksua hallitsevia Kenian, ja sittemmin myös Qatarin ja Bahrainin, edustusasussa juoksevien kalenjin-heimon jäsenten kulttuuria ja erityisesti kalenjin-heimon nandi-haaraa. Myllymäki on kertonut jopa tehneensä asian tiimoilta kahden viikon opintomatkan Keniaan.


title: Mauri Myllymäki

text: Myllymäki opiskeli opettajaksi Jyväskylän liikuntatieteellisessä tiedekunnassa 1960-luvulla. Urheilijan uransa jälkeen Myllymäki toimi poikien liikunnanopettajana Halikossa yläasteella ja lukiossa. Myllymäen selostustausta näkyi myös hänen liikunnanopetuksessaan, kun hän selosti poikien liikuntatunteja, mikä ihmetytti kyläläisiä.


title: Royal Rumble

text: Royal Rumble on yhdysvaltalaisen World Wrestling Entertainment -yhtiön vuosittain järjestämä showpainitapahtuma. Se on yksi vuoden merkittävimmistä tapahtumista WrestleManian, SummerSlamin ja Survivor Seriesin ohella. Royal Rumble on kuuluisa sisältämästään Royal Rumble -ottelusta, jonka perusideana on heittää vastustaja yläköyden yli niin, että tämä putoaa kehästä ja molemmat jalat koskettavat lattiaa.


title: Royal Rumble

text: Royal Rumbleen pääsee mukaan 30 supertähteä (40 vuonna 2011) RAW:sta ja SmackDown:sta. Royal Rumblen voittaja pääsee mestaruusotteluun joko WWE Mestaruudesta tai World Heavyweight Mestaruudesta saman vuoden WrestleManiaan. Rumblen voittaja saa valita itse kumpaa mestaruutta hän lähtee tavoittelemaan.


title: Royal Rumble

text: Eniten Royal Rumble voittoja:


title: Royal Rumble

text: Kolme kertaa:


title: Royal Rumble

text: Kaksi kertaa:


title: Royal Rumble

text: Kerran voittaneita:


title: Royal Rumble

text: Eniten eliminoinut:


title: Edenbridge

text: Edenbridge on melodista, progressiivista power metalia (heidän oma nimityksensä "Angelic bombast metal") soittava yhtye Itävallasta. Edenbridgen musiikillinen johtaja on kitaristi ja kosketinsoittaja Lanvall, joka perusti yhtyeen 1998 yhdessä basisti Kurt Bednarskyn ja laulaja Sabine Edelsbacherin kanssa.


title: Edenbridge

text: Roland Navratilin liityttyä yhtyeeseen Edenbridge aloitti studiotyöskentelyn 1999. Ensialbumi "Sunrise in Eden" julkaistiin Massacre Records -levymerkillä syksyllä 2000. Toinen kitaristi Georg Edelmann liittyi Edenbridgeen helmikuussa 2000, mutta hänen vierailunsa jäi lyhyeksi. Nykyinen kakkoskitaristi Andreas Eibler on soittanut yhtyeessä vuodesta 2001. Perustajajäsen, basisti Kurt Bednarsky jätti Edenbridgen toisen ja kolmannen albumin välissä. Hänen tilalleen ei ole vielä kiinnitetty vakituista soittajaa.


title: Survivor Series

text: Survivor Series on jokavuotinen showpaini pay-per-view tapahtuma, minkä tuottaa World Wrestling Entertainment marraskuisin. Se on yksi "isosta neljästä" tapahtumasta WrestleManian, Royal Rumblen, ja SummerSlamin kanssa.


title: Survivor Series

text: Survivor Series on toiseksi pisimpään kestänyt PPV tapahtuma WWE:n historiassa. Vain WrestleManiaa on pidetty kauemmin. Ensimmäinen Survivor Series pidettiin vuonna 1987. Helmikuussa 2010 ilmoitettiin, että WWE ei enää käyttäisi marraskuun tapahtuman Survivor Series nimeä. Kuitenkin kesäkuussa WWE ilmoitti Survivor Seriesin tulevaksi tapahtumaksi marraskuulle.


title: Niiza

text: Niiza () on kaupunki Saitaman prefektuurissa Kantōn alueella Honshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Tokion metropolin rajalla ja on siten osa Suur-Tokiota. Kaupungissa on 162 036 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 22,80 neliökilometriä.


title: Niiza

text: Paikkakunta on kasvanut nopeasti Tokion nukkumalähiönä. Niizan kauppala perustettiin vuonna 1955 Ōwadan kauppalan ja Katayaman kylän yhdistyessä, ja kaupunki Niizasta tuli 1. marraskuuta 1970. Silloin siellä oli noin 75 000 asukasta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Heirin-jin buddhalainen temppeli.


title: Robert Trujillo

text: Robert ”Rob” Trujillo (s. 23. lokakuuta 1964 Santa Monica, Yhdysvallat) on metallimusiikkia soittavan Metallica-yhtyeen bassokitaristi ja taustalaulaja. Trujillo liittyi Metallicaan 24. helmikuuta 2003 korvaamaan pois lähteneen Jason Newstedin. Ennen liittymistään Metallicaan Trujillo on soittanut muun muassa Suicidal Tendenciessä, Infectious Groovessa, Black Label Societyssa ja Ozzy Osbournen yhtyeessä. Trujillon koko nimi on Roberto Agustín Miguél Santiago Samuel Trujillo Veracruz.


title: Robert Trujillo

text: Metallican järjestämissä koesoitoissa yhtyeen kolme muuta jäsentä totesivat, että Trujillo kykeni soittamaan edesmenneen basisti Cliff Burtonin aikaisen Metallica-kappaleen ”Battery” sormilla ilman minkäänlaista ”ylisuorittamista”. Yhtye on myös kommentoinut Trujillon sormien olevan ”kuin kolme plektraa”. Kommentit taltioitiin "" -dokumenttielokuvaan.


title: Robert Trujillo

text: Robert Trujillon lavaesiintyminen erottuu muiden Metallican jäsenten liikehdinnästä selkeästi. Trujillo pukeutuu väljiin koripallovaatteisiin ja soittaa lähes kyykkyasennossa ja pääasiassa sormilla ilman plektraa. Hänen toinen tavaramerkkinsä on pitää bassoa yhdellä kädellä kiinni ja pyöriä ympäri. Trujillo on myös taitava akustisen kitaran soittaja ja on harjoitellut aikoinaan Metallican kappaleita akustisella kitaralla.


title: Robert Trujillo

text: Trujillo on meksikolaistaustainen. Trujillo on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Juha Christensen

text: Juha Christensen on lahtelainen toimitusjohtaja, joka oltuaan 1985–1990 Indonesiassa ryhtyi välittämään rauhanneuvottelujen uudelleen aloittamista Ruotsista käsin toimineen, Acehin alueen itsenäisyyttä ajaneen Vapaa Aceh -liikkeen ja Indonesian hallituksen välillä.


title: Juha Christensen

text: Christensenin ansioksi voidaan katsoa ajatus neuvottelujen tuomisesta Suomeen presidentti Martti Ahtisaaren ja hänen johtamansa Crisis Management Initiativen välitykseen. Jo helmikuussa 2004 olivat indonesialainen ministeri Farid Husain ja Christensen tavanneet Helsingissä Martti Ahtisaaren rauhanneuvottelujen välittämisen tunnustelemiseksi. Kuukausi joulukuun 2004 tsunamikatastrofin jälkeen pidettiin Crisis Management Initiativen avustuksella aloitetun Acehin rauhanneuvotteluprosessin ensimmäinen tapaaminen 27.–29. tammikuuta presidentti Martti Ahtisaaren johdolla.


title: Juha Christensen

text: Christensen on ollut Lahden kunnallispolitiikassa Lahden vihreiden ja kristillisdemokraattien listoilla.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Brimin Kiprop Kipruto (s. 31. heinäkuuta 1985 Korkitony, Marakwet District, Rift Valley Province, Kenia) on kalenjin-heimon marakwet-haaraan kuuluva juoksija. Hänen nimensä on oikeasti "Firmin" eikä "Brimin", mutta se muuttui vuonna 2001, kun Kipruto vei virkailijalle syntymätodistuksensa passia varten, ja hänen nimensä kirjattiin koneelle väärin. Kipruto on itse sanonut nähneensä kun nimi tallennettiin tietokoneelle, ja ajatteli, että hänen täytyy esiintyä jatkossa sillä nimellä minkä he kirjoittivat.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Kipruto on 10-päisen lapsikatraan kolmas lapsi. Hänen vanhempansa ovat maanviljelijöitä. Tällä hetkellä hän asuu synnyinseuduillaan Korkitonyssa ja harjoittelee Kaptagatissa, Eldoretin lähellä. Kipruton managerina toimii Michel Boeting ja häntä valmentavat Patrick Sang ja Joseph Chelimo.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Kipruto aloitti juoksemisen peruskoulussa, ja suurella menestyksellä. Viimeisenä vuonnaan, 1999 hän osallistui kansallisiin peruskoulujen kilpailuihin ja voitti sekä 1 500 metrin että 3 000 metrin esteiden kilpailut. Toisen asteen oppilaitoksessa hän neljänä vuonna voitti kansallisissa mestaruuskisoissa 1 500 metriä kahdesti ja estejuoksun kolmesti. Vuosina 1999–2003 hän osallistui Colm O'Connellin vetämille harjoitusleireille legendaarisessa St. Patrick's High Schoolissa.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Vuonna 2001 hän kilpaili Kenian maajoukkueessa Debrecenissä, Unkarissa pidetyissä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa ja juoksi hopeaa 2 000 metrin estejuoksussa ajalla 5.36,81. Seuraavan kisansa Kenian ulkopuolella hän juoksi vuonna 2003 Afrikan nuorten mestaruuskilpailuissa Kamerunissa, jossa hän tuli myös toiseksi, tällä kertaa 3 000 esteillä ajalla 8.46,74.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Vuoden 2003 joulukuussa Kipruto valmistui Kipsoenin toisen asteen oppilaitoksesta ja liittyi Kaptagatin ammattimaisen valmennuksen alaisuuteen, jossa vielä nykyäänkin harjoittelee. Tuolloin hän juoksi ensimmäistä kertaa Euroopassa Grand Prix -kilpailussa toukokuussa, ja voittikin 1 500 metrin juoksun Nijmegenissä ajalla 3.37,97. Yhdeksän päivää myöhemmin hän juoksi Hengelon GP:ssä ja paransi 3 000 metrin esteiden ennätystään 28 sekunnilla aikaan 8.05,52, jolla hän myös voitti juoksun. Taakse jäivät niin maajoukkuetoveri Paul Kipsielei Koech (8.05,92) kuin Ateenan kilpakumppani Ali Ezzine (8.19,93).


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Vuonna 2004 Kenian raaoissa ja armottomissa, 1 500 metriä merenpinnan yläpuolella käydyissä olympiakarsinnoissa hän sijoittui toiseksi heti Ezekiel Kemboin jälkeen ajalla 8.17,1, ja lunasti paikkansa Ateenan olympialaisiin. Samaan aikaan hän oli Kenian nuorten maajoukkueessa, ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän päätti kilpailla esteiden sijaan 1 500 metrillä ja sijoittui pronssille johdettuaan alkumatkasta suurella erolla (800 metriä alle 1.53). Hän juoksi oman ennätyksensä 3.35,96.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Ateenan olympialaisissa Kipruto oli hopeasijallaan osaltaan tuomassa Kenialle kolmoisvoittoa yhdessä Ezekiel Kemboin ja Paul Kipsielei Koechin kanssa. Kenian edustajat onnistuivat pudottamaan kyydistä kaikki muut paitsi neljänneksi sijoittuneen Qatarin Musa Amer Obaidin, joka hänkin on alkujaan Kenian kansalainen, alkuperäiseltä nimeltään Moses Kipchirchir. Koko kärkinelikko kuuluu vieläpä samaan kalenjin-heimoon. Kipruton aika oli 8.06,11. Kemboi voitti uudella olympiaennätyksellä 8.05,81.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: Helsingin MM-kisoissa 2005 Kipruto sijoittui estejuoksussa pronssille Saif Saaeed Shaheenin ja Kemboin vanavedessä. Osakan MM-kisoissa 2007 Kipruto kirkasti MM-pronssinsa kultaiseksi Kenian ottaessa kolmoisvoiton. Kipruto voitti esteissä kultaa myös vuotta myöhemmin Pekingin olympialaisissa ajalla 8.10,34. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui seitsemänneksi.


title: Brimin Kiprop Kipruto

text: 22. heinäkuuta 2011 Kipruto juoksi Timanttiliigan Monacon osakilpailussa estejuoksussa ajan 7.53,64 jääden vain sekunnin sadasosan Saif Saaeed Shaheenin maailmanennätyksestä. Tätä ennen Kipruto ei ollut alittanut kahdeksaa minuuttia kertaakaan. Aika oli myös Afrikan ja Kenian ennätys. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sai Ezekiel Kemboin jälkeen hopeaa ajalla 8.16,05. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui viidenneksi. Hän sai pronssia Pekingin MM-kilpailuissa 2015 ajalla 8.12,54. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli kuudes. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui alkuerissä.


title: Olavi Kajala

text: Olavi Ilmari Kajala (29. heinäkuuta 1905 Tampere – 24. maaliskuuta 1967 San Augustin, Gran Canaria) oli suomalainen ekonomi ja lakitieteen kandidaatti. Hän oli Lahden viides kaupunginjohtaja Uuno Takin jälkeen tämän tultua ministeriksi. Hän hoiti tehtävää vuosina 1942–1967. Häntä seurasi kaupunginjohtajana valtiosihteeri Teemu Hiltunen. Kansanedustajana Kajala oli SDP:n eduskuntaryhmässä 1939–1942, 1948–1950, 1954–1957 ja 1962–1965.


title: Olavi Kajala

text: Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1.11.1966 Lahti-mitalin numero 1.


title: Teemu Hiltunen

text: Teemu Antero Hiltunen (25. maaliskuuta 1924 Varkaus – 1. joulukuuta 1997 Lahti) oli Lahden kuudes kaupunginjohtaja vuosina 1967–1979, josta ajasta hän oli virkavapaana 1974–1979 hoitaessaan valtiosihteerin virkaa. Viransijaisena Hiltusen virkavapauden aikana toimi kaupunginsihteeri Kalervo Aattela. Hiltusen valtakunnallisesti merkittävimmät tehtävät olivat sisäasiainministerin virka Teuvo Auran virkamieshallituksessa 1970 sekä toimiminen valtiovarainministeriön valtiosihteerinä 1974–1989.


title: Teemu Hiltunen

text: Teemu Hiltunen oli toisen polven vaikuttaja. Hänen isänsä Onni Hiltunen (1895–1971) oli valtiovarainministeri Hackzellin ja Urho Castrénin hallituksissa 1944, ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä, valtiovarainministeriössä, sosiaaliministeriössä ja kansanhuoltoministeriössä Paasikiven hallituksissa 1944–1946, ministeri valtiovarainministeriössä Pekkalan hallituksessa 1946–1948, valtiovarainministeri Fagerholmin hallituksessa 1948–1950, valtiovarainministeri Kekkosen hallituksessa 1951 ja kauppa- ja teollisuusministeri ja pääministerin sijainen Fagerholmin ns. yöpakkashallituksessa 1958–1959. Vuosina 1951–1961 hän työskenteli Kansaneläkelaitoksen johtajana.


title: Teemu Hiltunen

text: Teemu Hiltuselle on pystytetty muistomerkki Lahteen. Kansantalon edustalla Aleksanterinkadun varrella oleva Paragrafi-patsas on kuvanveistäjä Matti Koskelan suunnittelema. Vuonna 2002 paljastettu veistos on tehty graniitista ja se muistuttaa lappeelleen nostettua kolikkoa kivijalustalle. Tarkemmin katsoen veistoksessa on asiakirjatekstiä Lahden kaupungin teatteritalohankkeesta, jossa Teemu Hiltunen innokkaana teatterinharrastajana oli vahvana taustavaikuttajana mukana. Varat veistokseen koottiin kansalaiskeräyksellä, jalustan ja pystytyksen kustansi Lahden kaupunki.


title: Teemu Hiltunen

text: Teemu Hiltusen kaupunginjohtajakautena oli Lahden sosiaalinen apulaiskaupunginjohtaja Aarre Santero 1961–1983 ja teknillinen apulaiskaupunginjohtaja Uolevi Punnonen 1968–1972 ja Antti Kopra 1972–1993.


title: Teemu Hiltunen

text: Hiltunen oli pitkään Suomen Kansallisteatterin hallituksen jäsenenä. Hiltunen oli myös merkittävä jääkiekkovaikuttaja. Hän toimi Suomen Jääkiekkoliiton liittovaltuuston puheenjohtajana 1981–1990 ja SM-liigan puheenjohtajana 1983–1992. Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut hänet Suomen Jääkiekkoleijonaksi #109. Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1. marraskuuta 1980 Lahti-mitalin numero 13.


title: Teemu Hiltunen

text: Askon Säätiö myöntää Teemu Hiltusen mukaan nimettyjä apurahoja Lahden ammattikorkeakoulun Muotoiluinstituutin opiskelijoille.


title: Seppo Välisalo

text: Seppo Ilmari Välisalo (s. 4. syyskuuta 1937 Jämijärvi) on suomalainen kunnallismies, joka toimi Lahden kaupunginjohtajana.


title: Seppo Välisalo

text: Seppo Välisalo syntyi maanviljelijä Ilmari Välisalon ja emäntä Hilma Matilda Konkarikosken perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1962 on Irene Orvokki Ohraluoma. Ylioppilaaksi Välisalo tuli 1959 ja valmistui sosionomiksi 1966 ja yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1970. Hän toimi Pirkkalan kunnansihteerinä 1966–1968, Keijärven sairaalan talouspäällikkönä 1969–1972, Tampereen kaupunginsihteerinä 1973–1976 ja apulaiskaupunginjohtajana 1977–1979. Lahden kaupunginjohtajaksi Välisalo tuli 1980.


title: Seppo Välisalo

text: Välisalo edisti Lahden tunnettavuutta urheilukaupunkina Salpausselän kisastadionin rakennushankkeita kehittämällä. Hänen aikanaan todettiin, ettei Lahdella ole pienteollisuustontteja, minkä vuoksi ostettiin silloisen 4-tien varrelta Nikulan tila tonteiksi. Tunnettavuuden saavuttamiseksi tehtiin mainoskampanja, missä Lahti tavaramerkitettiin Lahti the Business Cityksi. Tämä johti myös kaupunginorkesterin nimittämiseen Business Orchestraksi, mistä kuitenkin luovuttiin ja se nimettiin kulttuurisemmin Sinfonia Lahdeksi. The Business City -kampanjalla saatiin entisen 4-tien varrella olevia teollisuustontteja kaupaksi ja yksi Lahden kehitystä hidastanut pullonkaula poistetuksi.


title: Seppo Välisalo

text: Maaliskuussa 1994 Välisalo neuvotteli Pietarin kaupunginjohtaja Anatoli Sobtšakin ja apulaiskaupunginjohtaja Vladimir Putinin kanssa elinkeinoelämän ja matkailun yhteistyöstä. Lahden kaupunginhallitus myönsi Välisalolle 1.11.1995 Lahti-mitalin numero 30 ja Lahti-seuran hallitus valitsi hänet vuoden lahtelaiseksi 1996.


title: Seppo Välisalo

text: Kaupunginjohtajuutensa jälkeen Välisalo jatkoi konsulttina, joka tutki mm. hiihtoputkien toteuttamismahdollisuuksia.


title: Kari Salmi

text: Kari Salmi (s. 13. syyskuuta 1947 Lahti) oli Lahden kaupunginsihteeri, josta tuli Lahden kahdeksas kaupunginjohtaja Seppo Välisalon jälkeen. Hän edisti Lahden tunnettavuutta kulttuurikaupunkina tukemalla merkittävänä puuarkkitehtuurihankkeena EU-projektina Sibeliustalon rakentamista.


title: Kari Salmi

text: Määräaikaisen kaupunginjohtajuutensa jälkeen hänestä tuli sisäasiainministeri Kari Rajamäen määräaikainen valtiosihteeri Matti Vanhasen hallituksen ajaksi.


title: Kari Salmi

text: Kari Salmen aikana oli apulaiskaupunginjohtajan virassa Kotkasta Lahden seurakuntayhtymään talousjohtajaksi tullut Markku Porvari 1995–2003, joka jatkoi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ulkomaanavun päälliköksi. Salmen ja Porvarin jälkeen Lahdessa toteutettiin hallinnonuudistus, jossa apulaiskaupunginjohtajan tehtävä lakkautettiin. Kuitenkin kaupunginjohtajan sijaiseksi nimitettiin rahoitusjohtaja, vaikka tavanomaisen käytännön mukaan tehtävää suorittaa kaupunginsihteeri. Lahden kaupungin kaupunginsihteeri on Timo Pohjansalo.


title: Kari Salmi

text: Eduskuntavaaleissa 2003 Kari Salmi sai 3 510 ääntä. Salmi oli myös ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007, mutta ei tullut valituksi.


title: Kari Salmi

text: Sisäasiainministeriön määräaikaisen viran jälkeen Kari Salmi toimi konsulttina Kari Salmi Consulting -nimisessä yrityksessä sekä Askon säätiön asiamiehenä. Hän osallistui kunnallivaaleihin 2008 Lahden kaupungissa ja sai eniten ääniä lahtelaisista kaupunginvaltuustoehdokkaista – 1 872 ääntä.


title: Kari Salmi

text: Kari Salmi toimi Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn projektipäällikkönä vuosina 2008–2011 valtakunnallisessa Lähiöohjelmassa. 27.9.2011 hänet valittiin ARAn määräaikaiseksi johtajaksi Jarmo Lindénin sijaiseksi, Lindénin siirryttyä kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen valtiosihteeriksi.


title: Dwight Phillips

text: Dwight Phillips (s. 1. lokakuuta 1977 Decatur, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, päälajinaan pituushyppy.


title: Dwight Phillips

text: Alkujaan Phillips oli pikajuoksija, mutta alkoi keskittyä kolmiloikkaan Kentuckyn yliopistossa. Vaihdettuaan Arizonan osavaltion yliopistoon hän vaihtoi päälajikseen pituushypyn.


title: Dwight Phillips

text: Vuonna 2003 hän voitti pituushypyn maailmanmestaruuden sekä sisä- että ulkoradoilla. Hallissa voitto irtosi yhden senttimetrin erolla Espanjan Yago Lamelaan. Ulkoradoilla voitto irtosi neljän senttimetrin erolla Jamaikan James Beckfordiin. Ateenan olympialaisiin 2004 Phillips lähti ennakkosuosikkina ja kauden kärkituloksen tehneenä miehenä. Hän voittikin olympiakultaa 12 senttimetrin erolla John Moffittiin. Helsingin MM-kisoissa 2005 Phillips hyppäsi loppukilpailun ensimmäisellä hypyllään uuden stadionennätyksen 860, eivätkä muut kyenneet vastaamaan. Osakan MM-kisoissa 2007 hän hyppäsi pronssille tuloksella 830 cm.


title: Dwight Phillips

text: Eugenen GP-kisoissa 7. kesäkuuta 2009 Phillips hyppäsi ennätyksekseen 874 (–1,2 m/s) nousten kaikkien aikojen maailmantilaston viidenneksi edellään vain Mike Powell, Bob Beamon, Carl Lewis ja Robert Emmijan.


title: Dwight Phillips

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Phillips voitti maailmanmestaruuden tuloksella 854 cm. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän voitti neljännen ulkoratojen maailmanmestaruutensa tuloksella 845 cm.


title: Dwight Phillips

text: Juuri ennen kauden 2012 alkua Phillips joutui auto-onnettomuuteen, jossa hän sai niska- ja selkävammoja. Tämän jälkeen myös hänen akillesjännevammansa uusiutui eikä kyennyt osallistumaan Lontoon olympialaisiin.


title: Dwight Phillips

text: Hänen viimeiset arvokisat olivat Moskovan maailmanmestaruuskisat 2013, jossa hän sijoittui sijalle 11.


title: Tarmo Pipatti

text: Tarmo Pipatti (s. 1954) on heinolalaissyntyinen oikeustieteen kandidaatti, Jyväskylän maalaiskunnan entinen kunnanjohtaja ja Lahden entinen kaupunginjohtaja. Hänen tavoitteenaan Lahden kaupunginjohtajana oli toimeenpanna Lahden strategia yhdessä Lahden kaupunginhallituksen kanssa. Strategian sisällöstä oli alkanut keskustelu ennen vuoden 2004 kunnallisvaaleja.


title: Tarmo Pipatti

text: Kaupunginjohtaja valittiin toteuttamaan Lahden strategiaa, jonka sisällöksi kaupunginjohtaja täsmensi mm. seuraavia asioita:


title: Tarmo Pipatti

text: Elinkeinopolitiikassa tulee pyrkiä seudullistamiseen, mikä tarkoittaa Lahden ja lähikuntien elinkeinopolitiikan keskittämistä aikaisempaa määrätietoisemmin Lahden Seudun Yrityskeskukseen. Merkittävänä nähtiin myös Kiinan kaupan kehittäminen. Lahden kaupunki solmi kiinalaiseen kaupunkiin yhteistyösopimuksen.


title: Tarmo Pipatti

text: Liikenteessä tuli pyrkiä Lahden ja Lahden seudun keskeisen sijainnin hyödyntämiseen Etelä-Suomessa.


title: Tarmo Pipatti

text: Lahden oikorataan liittyen piti purettaman nykyinen Lahden linja-autoasema ja siirtää linja-autojen kaukoliikenne rautatieaseman yhteyteen ajanmukaiseksi matkakeskukseksi. Tätä ei hyväksytty kustannustensa vuoksi ja siksi, että linja-autoaseman siirtäminen matkakeskukseksi rautatieasemalle olisi edellyttänyt Salpausselän harjun ylittämistä ja tätä pidempää matkaa.


title: Tarmo Pipatti

text: Kehyskuntien verokilpailun neutraloimiseksi Tarmo Pipatti yhdessä vaikeuksissa olevan Nastolan kunnan johtajan Pauli Syyrakin kanssa ehdotti, että Lahden seudun kunnat sopisivat yhteisestä kunnallisveroprosentista työssäkäyntialueen verokilpailun poistamiseksi. Tämän ehdotuksen torjui Hollolan kunnanvaltuuston puheenjohtaja kansanedustaja Juha Rehula, koska Hollola oli etsimässä vielä säästökohteita. Syksyllä 2005 Pipatti ehdotti Lahden kunnallisveroprosentin korotusta 19,75:een, mitä Hämeenlinnassa Lahden kaupungin budjettiseminaarissa olleet kaupunginvaltuutetut jo ehtivät torjumaan. Veroharmonoinnista ei tehty virallista päätöstä kuntien kesken.


title: Tarmo Pipatti

text: Pipatti erosi kaupunginjohtajan virastaan 16.11.2006. Etelä-Suomen Sanomat ilmoitti samana päivänä, että Tarmo Pipatti siirtyy Rakennusteollisuus RT:n toimitusjohtajaksi 2007 keväällä.


title: Ukkoslintu

text: Ukkoslintu on linnunhahmoinen ukkosenjumala monien Euroopan, Aasian ja Amerikan kansojen vanhoissa uskonnoissa. Ukkoslintu on myös 1800-luvun loppupuolen jälkeen joitakin kertoja havaituksi väitetty jättiläislintu tai liskolintu, jota ei kuitenkaan ole pystytty tieteellisesti todistamaan.


title: Ukkoslintu

text: Useat kansat ovat uskoneet ukkosen aiheuttajaksi suuren linnun. Monilla Aasian kansoilla jokseenkin samanlaisessa roolissa on ollut lohikäärme. Ukkoslinnun on monissa tapauksissa korvannut ihmishahmoinen ukkosenjumala. Suomalaisten ukkoslintu on Kokko, joka tosin on jo pitkään ollut enää taruhahmo jumal-olennon sijaan. Kokko tosin edelleen lyö tulta ja ylijumalakin voi lyödä tulta kolmella kokon sulalla.


title: Ukkoslintu

text: Intiaaneille tärkeä Ukkoslintu on kuvattu toteemipaaluihin useimmiten päällimmäisenä siivet levitettyinä. Intiaanien Ukkoslintu aiheuttaa jyrinän ja tuulen heiluttamalla jättimäisiä siipiään. Lakota-intiaanien Ukkoslintu on Wakinyan. Kwakiutl-intiaanit kutsuivat olentoa nimellä Hohoq ja Nootko-heimo kutsui häntä nimellä Kw-Uhnx-Wa. Siipien kärkivälin sanotaan olevan kahden kanootin pituuden verran. Kun Ukkoslintu lentää, puristuvat pilvet vastakkain sen siipien iskeminä, ja tästä aiheutuu myrskyjä. Yksittäiset välähdykset tulevat Ukkoslinnun silmistä, ja salamat ovat käärmeitä, joita se kantaa mukanaan. Naamioissa se kuvataan kahden kippurasarven kanssa, joskus hampaat nokan sisällä.


title: Ukkoslintu

text: Riippuen lähteestä ja tarinasta intiaanien Ukkoslintu on joko jumalolento (ja erisnimi) tai olentojen laji (ja yleisnimi). Kummassakin tapauksessa se on älykäs, voimakas ja kostonhimoinen. Vaikka ukkoslintu pohjimmiltaan on hyväntahtoinen, kaikki ovat yhtä mieltä että sitä kannattaa paeta.


title: Ukkoslintu

text: Sioux'ien tarustoissa maa oli alussa osin meren peittämä, ja ennen ihmisiä maata ja merta kansoittivat "unktehilat", liskon ja käärmeen kaltaiset hirviöpedot. Ukkoslinnut taistelivat unktehiloja vastaan tehdäkseen tien ihmiselle. Lopulta meri vetäytyi, lähes kaikki unktehilat surmattiin ja jäljelle jääneet muuttuivat pieniksi matelijoiksi.


title: Ukkoslintu

text: Nootka-intiaanien mukaan Ukkoslintu istuu vuorella ja palvelee suurta henkeä. Se lentää vain kantaakseen viestiä jumal-olennolta toiselle


title: Ukkoslintu

text: Ukkoslintu-lajiin kuuluvat olennot (kuten Kwakiutl ja Cowichan-heimot uskoivat) pystyivät ottamaan ihmishahmon vetämällä nokkansa pois, kuten se olisi ollut pelkkä naamio, ja poistamalla sulkansa, kuten ne olisivat olleet pelkkä sulkapeitteinen viitta. Tällaisten Ukkoslintujen uskotaan avioituneen ihmisten kanssa, joten ihmisten joukossa väitetään elävän ukkoslintujen jälkeläisiä. Vancouver-saarella kerrotaan eläneen kokonaisen kansan ihmishahmoisia ukkoslintuja. Kun muut heimot yrittivät orjuuttaa näitä, laittoivat ukkoslinnut nokkansa ja sulkansa takaisin, ja kostivat julmasti.


title: Ukkoslintu

text: 1800-luvulta näihin päiviin on kerrottu useista jättiläiskokoisten lintujen havainnoista lähinnä Yhdysvalloista. Erityisesti kryptozoologit ovat niistä kiinnostuneita, sillä he arvelevat ainakin osan kertovan ennestään tuntemattoman eläinlajin olemassaolosta. Seuraavassa on joitakin esimerkkejä väitetyistä havainnoista.


title: Ukkoslintu

text: Amerikassa monet kertovat nähneensä ukkoslinnusta otetun valokuvan. Kuvan väitetään esittävän Yhdysvalloissa, Arizonassa vuonna 1886 ammuttua ukkoslintua ja olleen julkisuudessa vuoden 1960 tienoilla. Piirtäjä Larry Thomas on laatinut näkemästään valokuvasta muistinvaraisesti tarkan jäljennöksen. Piirroksessa jättiläismäinen lintu on sulkapeitteinen ja sillä on pitkät ja kapeat nokka ja siivet.


title: Ukkoslintu

text: Toinen versio todennäköisesti samasta tapahtumasta on, että vuonna 1890 myös Arizonassa karjapaimenet olisivat tappaneet jättikokoisen linnuntapaisen olennon, jolla on suuri siipien kärkiväli. Sillä on kerrottu olleen sileä iho ja sulattomat siivet kuten lepakoilla. Kasvojen on kuvattu muistuttavan alligaattoria. Tämän kuvauksen on sanottu vastaavan esihistoriallista lentoliskoa. Karjapaimenet raahasivat raadon pikkukaupunkiin, jossa sen se laitettiin näytteille, heinäladon leveydelle yltävät siivet levälleen. Kerrotaan myös valokuvan ehkä julkaistun tästä paikallisessa lehdessä. Kyseessä saattaa kuitenkin olla pelkkä kaupunkitarina.


title: Ukkoslintu

text: 1960- ja 1970-luvuilla on lentokoneen kokoinen lintu väitetty havaitun Washingtonissa, Utahissa ja Idahossa. Näiden havaintojen tueksi on väitetty löytyneen suuria jalanjälkiä ja muita todisteita.


title: Ukkoslintu

text: Vuodelta 1977 on eräs paljon kiistelty havainto. Yhdysvaltain Illinoisin osavaltiossa kolme poikaa oli leikkimässä takapihalla. Kaksi isoa lintua lähestyi, ja alkoi jahdata poikia. Kaksi poikaa pääsi pakoon, mutta toinen linnuista sai yhden pojista kiinni. Se tarttui kynsillään 10-vuotiaan pojan olkapäähän, ja kantoi tätä metrien korkeudessa jonkin matkan päähän. Poika sai kuitenkin rimpuiltua itsensä irti. Silminnäkijöiden mukaan eläinten siipien kärkiväli oli yli 3 metriä, niillä oli valkoinen "kaularengas", ja ne olivat pitkäpyrstöisiä. Tästä pääteltiin, että kyseessä olivat andienkondorit.


title: Ukkoslintu

text: Vuonna 2002 Alaskassa väitettiin nähdyn Cessna-pienkoneen kokoinen linnunnäköinen otus.


title: Ukkoslintu

text: Vuonna 2004 Etelä-Kaliforniassa lukiolainen kulki urheilukentältä kertomansa mukaan näki suuren linnunnäköisen otuksen lentävän taivaalla. Lintu lensi ukkospilven yllä. Kaukana oleva olento näytti pieneltä, mutta pääteltiin, että sillä oli pituutta lähes 8 metriä siipien päästä päähän.


title: Ukkoslintu

text: Harrastelija-tutkijat ovat väittäneet muinaisten kansojen ukkoslintu-myytin pohjautuvan todellisten jättiläislintujen havaintoihin. Näiden eläinten kannat olisivat vähentyneet myöhemmin ehkä kuollen kokonaan pois tai vain muutamiin yksilöihin, jotka olisivat myös 1800-2000-lukujen havaintojen taustalla, kuten myös aikaisempien tarujen lohikäärmeiden. Skeptikoiden mukaan tämän kokoiset linnut eivät kuitenkaan pystyisi lentämään. Aivan mahdotonta tämä ei kuitenkaan olisi. Esihistoriallisella kondorin sukuisilla teratornilla ("Teratornis incredibilis") sekä Argentaviksella oli siipien kärkiväli viidestä seitsemään metriä, ja niiden on uskottu lentäneen. Vielä 1400-luvulla Uudessa-Seelannissa eli haastinkotka, jonka siipien kärkiväli oli yli kolme metriä ja se painoi peräti 15 kilogrammaa.


title: Ukkoslintu

text: Kryptozoologit ovat myös väittäneet jättiläislintujen lentäneen ukkosten edellä, sillä ne ovat halunneet pysyä kuivina kyetäkseen lentämään. Lisäksi kuivilla alueilla ilmavirtaus on nouseva. Myös useat tunnetut linnut käyttävät hyväkseen nousevan ilmavirtauksen tuomaa nostetta. Kryptozoologi John Keel on väittänyt kartoittaneensa useita jättiläislintujen havaintoja Yhdysvalloista ja huomanneensa niiden ajallisesti ja paikallisesti osuneen yksiin ukkosmyrskyjen kanssa.


title: Ukkoslintu

text: Ohion seuduilla on poikkeuksellisen paljon havaintoja jättiläislinnuista. On selitetty, että Ohion seudun havainnot selittäisi jokin ennestään tuntematon, erityisen isokokoinen kaliforniankondorin alalaji.


title: Ukkoslintu

text: Lintututkija Angelo P. Capparello Illinoisin valtionyliopistosta arvostelee väitteitä Yhdysvalloissa olevista vielä löytymättömistä jättiläislintulajeista ruuan puutteella. Monilla alueilla, millä näitä lintuja väitetään nähdyn, ei ole tarpeeksi syötävää linnuille. Vielä merkittävämpi kritiikki on se, etteivät Yhdysvaltain ja Kanadan taivaita valvovat suuret lintubongareiden joukot ole havainneet tuollaisia lintuja, vaikka välillä kummallisia havaintoja tekevätkin.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Aukusti Mäkipeska (alk. August Heikinpoika; 3. syyskuuta 1812, Ruovesi – 7. helmikuuta 1887, Tampere) oli suomalainen talonpoika, valtiopäivämies ja säätynsä valtiopäiväryhmän puhemies.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Mäkipeska syntyi hyvin vaatimattomiin oloihin renkinä työskennelleen Heikki Heikinpojan ja tämän vaimon Maria Antintyttären perheeseen. Tosin August Heikinpojan syntymän aikoihin perhe hankki itselleen "Tiuran" kruununtöllin, mutta se ei juuri perheen taloudellista asemaa parantanut.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Vuonna 1842 Mäkipeskasta tuli pienen maatalon isäntä, sillä ahkerana ja säästäväisenä hän toteutti monen muun maata omistamattoman nuoren miehen tavoin unelmansa omasta maasta ja osti pienen tilan Ruoveden syrjäseudulta. Myöhemmin hän myi tämän ensimmäisen oman tilansa ja osti uuden, lähellä Ruoveden kirkonkylää sijaitsevaan maatilaan. Tämä uusi tila antoi Aukustille myös sukunimen, joka tuli tunnetuksi koko maan poliittisessa elämässä 1800-luvun valtiopäivien yhteydessä.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Säädyltään talonpoikana Mäkipeska aloitti yhteiskunnallisen toimintansa hyvinkin tavanomaisesti, oman kotipitäjänsä yhteisten asioiden hoitamisella. Näin hänen lähiympäristönsä oppi hänet tuntemaan pätevänä asioiden hoitajana. Hän toimi mm. kihlakunnanoikeuden lautamiehenä, köyhäinhoidon, joka oli pitäjän ehkä tärkeimpiä toimialueita, esimiehenä sekä seurakunnan vt. lukkarinakin.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Kun vuonna 1863 alkoi uudelleen pitkään keskeytyksissä olleiden maapäivien toiminta Suomessa, niin Mäkipeska lähti innolla mukaan myös näihin valtakunnallisiin rientoihin. Hänet valitiinkin Ylä-Satakunnan alisen (eli Ruoveden) tuomiokunnan valtiopäivämieheksi vuosien 1863–1864 maapäiville.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Talonpoikaissäädyn ongelma oli sen osanottajien poliittinen kokemattomuus ja vähäinen aiempi osallistuminen valtakunnantason poliittiseen elämään. Kaikkein aktiivimmat talonpojat eivät olleet syytä tai toisesta tuleet edes valituiksi. Myös säädyn jäsenten yleinen tuntemattomuus oli toimintaa vaikeuttava tekijä. Ongelmaksi nousi säädyn puhemiehen valinta. Valitsijat kuitenkin muistivat, että erässä aiemmassa yleisessä maanviljelykokouksessa oli Mäkipeska käyttänyt asiantuntevia ja rakentavia puheenvuoroja. Lisäksi hänellä oli ollut sujuva ulosanti ja hyvä arvostelukyky. Näin valinta päätyi Mäkipeskaan.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Vielä kaksilla seuraavillakin valtiopäivilla Mäkipeska toimi samassa säätynsä puhemiehen tehtävässä. Valinta oli siis ollut onnistunut. Tämän jälkeen hän ei enää osallistunut valtiopäiville ja valtakunnan politiikkaan, koska oli menettänyt vaalikelpoisuutensa. Valituksi saattoi näet tulla vain talonpoikaista maata omistava henkilö, ja Mäkipeska oli myynyt oman maatilansa vanhimmalle pojalleen.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Toimiessaan säätynsä puhemiehenä ei Aukusti Mäkipeska voinut ottaa osaa säädyssä käytyyn yleiseen keskusteluun tai kantaa julkisesti suuntaan tai toiseen. Tehtävässään hän kuitenkin onnistui, sillä loistavana puhujana hän vaikutti yleisellä esiintymisellään. Lisäksi hän selvisi mainosti kolmen muun säädyn edustajien kanssa yhteisistä neuvotteluista ja tehtävistä. Jopa ruotsinkielinen "Helsingfors Dagblad" kehui hänen toimintaansa ja ihmetteli, miten talonpoikainen sääty oli vastoin kaikkia ennakko-odotuksia saanut Mäkipeskan kaltaisen pätevän puhemiehen.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Poltiittisen uransa aikana Mäkipeska sai paljon tunnustusta. Vuonna 1868 hänelle myönnettiin keisarin suomalaisista varoista 2 000 markan suuruinen palkinto ”suosion osoitukseksi niistä kansalaisansioista, joita Mäkipeska on osoittanut talonpoikaissäädyn puhemiehenä ja hoitaessaan köyhiä kunnassaan”.


title: Aukusti Mäkipeska

text: Valtiopäiväuran jälkeen Mäkipeskan elämä kulki tavallaan alaspäin, sillä myytyään talonsa hän muutti Tampereelle ja aloitti siellä joukon erilaisia liikeyrityksiä. Nämä yritykset eivät kuitenkaan menestyneet, vaan Mäkipeska menetti varallisuutensa ja joutui suuriin taloudellisiin vaikeuksiin. Loppuelämänsä aikana hän kärsi suurta puutetta.


title: Armand de Richelieu

text: Armand Jean du Plessis de Richelieu, yleisemmin tunnettu nimellä kardinaali Richelieu (), oli ranskalainen herttua, kardinaali ja poliitikko. Hän vahvisti Ranskan asemaa eurooppalaisena suurvaltana ja perusti Ranskan akatemian.


title: Armand de Richelieu

text: Richelieu syntyi poitoulaiseen alemman luokan aatelisperheeseen sen viidentenä lapsena, joista kolme oli poikia. Vaikka perhe kuului alempaan aatelistoon, se oli silti melkoisen vaikutusvaltainen, sillä Richelieun isä François du Plessis oli sotilas ja hovimies ja virka-asemaltaan "Grand Provost de France". Hänen äitinsä Susanne de La Porte oli tunnetun lakimiehen tytär. Pojan ollessa viiden ikäinen hänen isänsä kuoli taistelussa Ranskan sisäisissä uskonsodissa. Isän kuolema jätti perheen taloudelliseen ahdinkoon, mutta kuninkaallisen tuen turvin perhe selvisi.


title: Armand de Richelieu

text: Yhdeksänvuotiaana nuori Richelieu lähetettiin College de Navarran oppilaitokseen Pariisiin, jossa hänen tarkoituksensa oli opiskella filosofiaa. Tällöin hän alkoi kuitenkin suunnitella seuraavansa isänsä jalanjälkiä ja ryhtyä sotilasuralle.


title: Armand de Richelieu

text: Edesmennyt isä oli saanut kuningas Henrik II:lta palkkioksi osallistumisestaan uskonsotiin takuun oikeudesta Luçonin piispanvirkaan. Virka oli perheen talouden kannalta tärkeä ja siksi äiti Susanne suunnitteli siihen perheen toista poikaa Alphonsia, mutta kun tämä piti parempana vetäytymistä luostariin, niin nuorelle Armandille lankesi tehtäväksi astua kirkolliselle uralle. Niin hän vuonna 1605 aloitti teologian opinnot. Kuningas Henrik IV nimitti hänet Luçonin piispaksi 18. joulukuuta 1606 ja Paavin vahvistuksen nimitykselle hän sai Roomassa 14. huhtikuuta 1607. Samalla hän sai erivapauden, joka mahdollisti toimimisen piispana alle 21-vuotiaana. Hiippakuntaansa hän saapui 15. joulukuuta 1609.


title: Armand de Richelieu

text: Hiippakuntansa johdossa nuori Richelieu otti pian osaa myös poliittiseen toimintaan. Vuonna 1614 hän valitutti itsensä Poitoun pappissäädyn edustajaksi säätyvaltiopäiville ("États généraux") Pariisiin. Kokouksessa hän oli oman säätynsä innokas puolestapuhuja. Eritoten hän vastusti säädyn verotusta ja kannatti piispojen poliittisen vallan lisäämistä. Hänestä tuli kokouksen lopussa säätynsä edustaja luovuttamaan sen päätökset ja toiveet eteenpäin täytäntöönpanoa varten. Päätöspuheenvuorossaan hän ylisti hallitusta sijaishallitsijan läsnä ollessa.


title: Armand de Richelieu

text: Sijaishallitsijana toiminut Henrik IV:n puoliso Maria de' Medici nimitti Richelieun marraskuussa 1615 tulevan kuningattaren Anna Itävaltalaisen hovisaarnaajaksi. Tämä tehtävä antoi hänelle oikeuden osallistua kuninkaan neuvoston istuntoon vuonna 1616 viiden kuukauden ajan sisäasiain- ja sota-asiain valtiosihteerinä.


title: Armand de Richelieu

text: Richelieun poliittinen ura koki kovan kolauksen, kun leskikuningatar Maria de Médicin suosikki, italialainen Concino Concini, jota pahat kielet väittivät jopa kuningas Ludvig XIII:n rakastajaksi, murhattiin. Kuningataräiti joutui sisäiseen maanpakoon Blois'hon, jonne Richelieu seurasi häntä 1617. Tällöin hän vetäytyi hoitamaan omaa hiippakuntaansa.


title: Armand de Richelieu

text: Tuleva kardinaali ja diplomaatti osoitti suurta neuvottelijan ja välittäjän taitoa, kun hän sai Ludvig XIII ja tämän äidin suhteet lähenemään ja siten aikaan Angoulûmen sopimuksen 1620 ja Angersin sopimuksen 1621. Näistä saavutuksista hänet palkittiin kardinaalin arvolla 5. syyskuuta 1622, ja se vahvistettiin Lyonissa 12. joulukuuta samana vuonna.


title: Armand de Richelieu

text: Richelieu palasi kuninkaan neuvostoon 29. huhtikuuta 1624 leskikuningatar Maria de Médicin suojeluksessa, ja melkein vastoin Ludvig XIII tahtoa, sillä tämä suhtautui kardinaaliin epäluuloisesti. Päästyään uudelleen valtaan Richelieu asetti kolme suurta tavoitetta, joista hän ei koskaan luopunut: protestanttien poliittisen vallan tuhoamisen Ranskassa, suuraatelin omahyväisyyden ja ylemmyydentuntoisen maailmankuvan alaslyömisen sekä Habsburg-sukuisten keisarien vallan heikentämisen Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa.


title: Armand de Richelieu

text: Ensimmäisenä Richelieu suuntasi toimenpiteensä protestantteja vastaan, piirittäen ja vallaten vuonna 1628 heidän viimeisen turvapaikkansa La Rochellen satamakaupungin. Hän heikensi protestanttien asemaa Alisin ja Nîmesin rauhoilla 1629, jolloin protestantit menettivät kaikki etuoikeutensa.


title: Armand de Richelieu

text: Ehkä kaikkein suurinta tuskaa Richelieulle tuotti hänen taistelunsa valtakunnan korkeata aatelia vastaan. Taistelussa hän sai paljon vihollisia, joista Maria de Médicin jälkeen seuraavana oli kuninkaan oma veli Gaston Orléans. Kun ylimykset eivät onnistuneet saamaan tahtoaan lävitse kuninkaan kanssa, niin he kääntyivät ulkovaltojen puoleen ja yrittivät useita vallankaappauksia. Lisäksi he yrittivät surmata kardinaalin useita kertoja.


title: Armand de Richelieu

text: Alistaakseen valtakunnan korkeat herrat ja saadakseen heidät noudattamaan kuninkaan tahtoa, ei kardinaali epäröinyt teloituttaa korkeimman aatelinkaan edustajia kuten Henri II de Montmorencyä tai vehkeilijöitä kuten Chalais ja Cinq-Mars, joka oli hänen ystävänsä poika ja jonka hän oli itse esitellyt kuninkaalle toivoen heidän välilleen hyvin intiimiä ystävyyttä. Kardinaalin aikana kuninkaan vallan absoluuttinen luonne kasvoi ja laajeni merkittävällä tavalla.


title: Armand de Richelieu

text: Richelieu kielsi myös aateliston yleisesti harrastamat kaksintaistelut sekä hävitti maan tasalle yli 2 000 aristokratian linnaa, joita ei enää tarvittu valtakunnan puolustamiseen ulkoisia vihollisia vastaan, vaan jotka saattoivat toimia tukikohtina kuninkaan vallan vastustajille maan sisäisissä valtataisteluissa.


title: Armand de Richelieu

text: Kardinaali kehitti myös Ranskaa selvemmin kohden keskusjohtoista vallankäyttöä. Siksi maakunnissa niiden itsenäiset kansankokoukset korvattiin kuninkaan edustajilla tai saatettiin näiden tiukkaan valvontaan. Maakuntia kuningasvalta valvoi kuvernöörien välityksellä.


title: Armand de Richelieu

text: Ranskan ulkoministeriön Quai d'Orsayn suuren vastaanottosalin seinällä on punaiseen viittaan pukeutuneen kardinaali Richelieun suurikokoinen muotokuva. Tämä muistuttaa ministeriä päivittäin Ranskan suuruuden ja sen ulkopoliittisen toimintalinjan luojasta sekä kansakunnan suurista hetkistä ja suurista tavoitteista.


title: Armand de Richelieu

text: Sisäisessä politiikassaan kardinaali halusi nujertaa protestantit, joiden hän katsoi ryhmänä uhkaavan kuningasvaltaa. Samoin tehtiin suurelle vahvan kuninkuuden vastustajaryhmälle, korkealle aatelistolle. Ulkopolitiikassa kardinaali pyrki kaikin keinoin lisäämään Ranskan valtaa koko Euroopassa ja tämä oli mahdollisti vain keisarin valtaa horjuttamalla.


title: Armand de Richelieu

text: Oivan aseen Richelieu sai kolmikymmenvuotisesta sodasta, jossa Saksan protestantit ja katoliset ottivat mittaa toisistaan. Keisarit olivat asettuneet tukemaan katolisia, joten kardinaalin oli helppo valita puolensa. Hän asettui tukemaan Saksan protestanttisia ruhtinaita sekä Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfia, joka sekaantui sotaan Saksassa. Tämä tuki ei ollut vain moraalista ja diplomaattista, vaan selkeää taloudellista ja sotilaallista avunantoa.


title: Armand de Richelieu

text: Kardinaali ei ehtinyt nähdä sodan päättymistä ennen kuolemaansa, mutta se kuitenkin pitkälle toteutti hänen tavoitteensa keisarin vaikutusvallan vähenemisen suhteen ja Ranskan vaikutusvallan kasvuna. Näin myös vaikein kolmesta tavoitteesta eli keisarin nujertuminenkin toteutui.


title: Armand de Richelieu

text: Kardinaali Richelieu oli poliitikko, hän soti, neuvotteli ja juonitteli. Samalla hän oli kuitenkin ranskalaisen yhteiskunnan tieteellisen toiminnan edistäjä sekä taiteiden ja kulttuurin vankka tukija. Tässä hänellä oli apua opinnoistaan ennen kirkolliselle uralle ryhtymistään.


title: Armand de Richelieu

text: Vuonna 1622 kardinaali valittiin Pariisin yliopiston kansleriksi. Hänen aikanaan yliopiston keskeinen rakennusryhmä Sorbonne uudistettiin, ja sen yhteyteen rakennettiin kuuluisa kappeli, johon hänet myöhemmin haudattiin. Tämän lisäksi hän rakasti kirjallisuutta ja tuki monia kirjailijoita heidän urallaan. Ehkä kuuluisin on Pierre Corneille, jolla oli kardinaalin tuki myös teatteritaiteelleen, joka ei tuohon aikaa ollut yhteiskunnassa kovin korkealle arvostettua taidetta.


title: Armand de Richelieu

text: Sorbonnen ja Corneillen lisäksi tunnetuimpia Richelieun aikaansaannoksia on ehkä Ranskan akatemia, jonka tehtäväksi muodostui kielen huoltaminen ja kehittäminen.


title: Hiawatha

text: Hiawatha (tunnetaan myös nimellä Ha-yo-went'-ha, onondagaksi "Haiëñ'wa'tha" ) oli onondaga- ja mohawk-intiaaniheimojen johtaja ja irokeesien liittokunnan perustaja 1500-luvulla.


title: Hiawatha

text: The Song of Hiawatha (suom. "Laulu Hiawathasta") on Henry Wadsworth Longfellow'n kirjoittama, intiaanilegendoihin pohjautuva eeppinen runoelma vuodelta 1855. Longfellow otti runomittaan mallia Kalevalan saksannoksesta. Eepoksen suomensi A. E. Ollilainen vuonna 1912.


title: Rudolf Nurejev

text: Rudolf Hametovitš Nurejev (, ; 17. maaliskuuta 1938 Irkutsk – 6. tammikuuta 1993 Pariisi) oli neuvostoliittolainen balettitanssija ja koreografi. Nurejevia pidetään yhtenä 1900-luvun kuuluisimmista tanssijoista muun muassa Vatslav Nižinskin ja Mihail Baryšnikovin rinnalla. Varsinkin hänen pitkiä loikkiaan ja nopeita käännöksiään on verrattu Nižinskiin.


title: Rudolf Nurejev

text: Nurejev syntyi Siperian junassa lähellä Irkutskia. Hänen äitinsä Farida oli matkustamassa Siperian halki Vladivostokiin, jossa hänen miehensä Hamat, Nurejevin isä, oli puna-armeijan poliittinen komissaari. Nurejevin tataarivanhemmat asuivat pienessä kylässä Ufan lähellä, Baškortostanissa. Nurejev oli koulunsa balettiryhmässä ja oli ikätovereihinsa verrattuna lahjakas. Vuonna 1955 Nurejev meni Leningradin Kirovin balettiin. Kahden vuoden kuluessa Nurejevista tuli Neuvostoliiton kuuluisin tanssija. Nurejev esiintyi paljon ulkomailla, muun muassa Wienissä ja Lontoossa.