title: The Kinks

text: Vuoden 1973 tammikuussa The Kinks oli ryhtynyt esittämään musikaaliversiota vuoden 1968 albumista "The Kinks Are the Village Green Preservation Society". Tämän albumin aiheita ovat perinteiden vaaliminen, maaseudun ihannointi ja kapitalismin syyttäminen luonnon ja vanhan kulttuurin tuhoamisesta, ja niitä käsitellään myös marraskuussa 1973 ilmestyneellä konseptialbumilla "Preservation Act 1". Nämä aiheet kumpusivat myös Ray Daviesin omista peloista, joita hän tunsi yhteiskunnan muutoksia kohtaan. Levyn päähahmo on kapitalistinen vapaaherra Mr. Flash, joka juonittelee ottaakseen vallan hallituksessa ja tuhotakseen kokonaisia kyliä liikevoiton vuoksi. Albumia myytiin heikosti sekä Yhdysvalloissa että Britanniassa, ja samoin kävi singleille ”Sitting in the Midday Sun” ja ”Sweet Lady Genevieve”.Doggett: s. 36–37.


title: The Kinks

text: Heti "Preservation Act 1:n" julkaisun jälkeen The Kinks alkoi äänittää demoja jatko-osaa "Preservation Act 2" varten. Tämä kaksi vinyyliä sisältävä albumi ilmestyi Yhdysvalloissa 8. toukokuuta 1974, mutta Britanniassa vasta heinäkuun lopulla, koska se haluttiin julkaista samaan aikaan BBC:n radiossa lähettämän konsertin kanssa.Doggett: s. 37.Doggett: s. 42. "Preservation Act 2" pääsi Billboard-listan 114:nneksi, kun "Preservation Act 1":n sijoitus oli ollut 177. Lisäksi molemmat levyt saivat osakseen ankaraa kritiikkiä. "Preservation"-albumit olivat samalla historian suurimmat rockmusikaalit, ja yhtyeen historiassa uutta olivat useat naispuoliset taustalaulajat. Myös puhaltimia käytettiin edelleen.


title: The Kinks

text: Kun "Presevation Act 2" oli julkaistu, Granada TV otti Ray Daviesiin yhteyttä ehdottaen tälle oman musikaalisen draaman tekemistä. Davies kirjoitti kyseisen "Starmaker"-näytelmän käsikirjoituksen kolmessa viikossa, kuvaukset alkoivat Manchesterissa heinäkuussa 1974, ja televisiossa se esitettiin saman vuoden syyskuussa. Davies itse näytteli tarinan päähenkilöä, valovoimaista rocktähteä, joka vaihtaa osia alter egonsa, kirjanpitäjänä työskentelevän Normanin kanssa voidakseen tehdä lauluja arkipäiväisistä asioista.Doggett: s. 42.Doggett: s. 37–38. The Kinks puolestaan toimi näytelmän säestäjänä. Kuvausten jälkeen The Kinks ryhtyi äänittämään näytelmän lauluista albumia "Soap Operaa". Davies teki levylle myös uusia kappaleita, kuten ”Holiday Romance”,Doggett: s. 44. joka julkaistiin singlenä lokakuussa.Doggett: s. 38. Vuoden lopulla yhtye aloitti Yhdysvaltain-kiertueen, jossa se esitti "Preservation"-konseptialbumien tapahtumia, ja yhtyeen jäsenet näyttelivät tarinan roolihahmoja itse. Nämä konsertit venyivät rumpali Mick Avoryn mukaan jopa kolmetuntisiksi, eikä yhtye voinut soittaa suurissa esiintymispaikoissa, koska "Preservation" oli suunniteltu esitettäväksi teattereissa.


title: The Kinks

text: "Soap Opera" ilmestyi lopulta Yhdysvalloissa 25. huhtikuuta 1975 ja Britanniassa kolme viikkoa myöhemmin.Doggett: s. 38. Menestys oli parempaa kuin aikoihin, sillä listasijoitus Yhdysvalloissa oli 51. Britanniassa se jäi edellisten levyjen tapaan vähälle huomiolle, eivätkä esimerkiksi arvostetut Melody Maker- ja New Musical Express -musiikkilehdet edes arvostelleet sitä.


title: The Kinks

text: Vielä vuoden 1975 puolella ilmestyi kouluaiheinen albumi "Schoolboys in Disgrace", johon Ray Davies oli saanut vaikutteita omista nuoruusmuistoistaan. Se kertoo koulupojasta, jonka katkerat kokemukset muovaavat hänestä "Preservation"-albumien pahamaineisen päähahmon Mr. Flashin. Albumi oli yhtyeen edellisiä pitkäsoittoja selkeästi rock-voittoisampi.Doggett: s. 45. Levy menestyi Yhdysvalloissa "Soap Operaakin" paremmin, sillä sijoitus Billboardin listalla oli 45. Davies oli kuitenkin alkanut pohtia, että hänen tulisi muuttaa lauluntekotyyliään sekä itsensä että yleisön vuoksi.Doggett: s. 45. Niinpä tämä levy, jolla oli muun muassa klassikko ”The Hard Way”,Doggett: s. 39. jäi yhtyeen viimeiseksi konseptialbumiksi. Se oli myös viimeinen The Kinksin studioalbumi, jonka RCA Records julkaisi. Vielä vuonna 1976 yhtiö tosin julkaisi RCA-vuosilta 1971–1975 kootun kokoelman "The Kinks’ Greatest – Celluloid Heroes".


title: The Kinks

text: Kesäkuussa 1976 The Kinks siirtyi Clive Davisin johtamalle Arista Recordsille, ja samalla Ray Davies luopui konseptialbumien tekemisestä. Ensimmäinen Aristan julkaisema albumi, "Sleepwalker", ilmestyi kauppoihin helmikuussa 1977. Levy oli pitkästä aikaa vain yksinkertainen kokoelma lauluja, ja puhaltimista ja taustalaulajistakin oli luovuttu.Doggett: s. 45–46. Tyylillisesti albumi vei yhtyettä kohti hard rockia. Suosio Yhdysvalloissa oli edelleen hyvä, sillä "Sleepwalker" pääsi Billboard-listalla sijalle 21, mikä oli korkein sijoitus sitten vuoden 1966 "Greatest Hits!" -kokoelman. Lisäksi singlenä julkaistu nimikappale oli The Kinksin ensimmäinen top 50 -single Yhdysvalloissa vuoden 1970 jälkeen. Basisti John Dalton oli jättänyt yhtyeen keikkailuun kyllästyneenä edellisvuoden lokakuussa, joten hänet korvasi Andy Pyle.Doggett: s. 46. Dalton kuitenkin ehti soittaa levyn basso-osuudet, kappaletta ”Mr. Big Man” lukuun ottamatta. Marraskuun lopulla ilmestyi joulusingle ”Father Christmas”, jonka yhtye esitti encorena konsertissaan jouluaattona Lontoon Rainbow-teatterissa. BBC lähetti konsertin suorana lähetyksenä televisiossa.Doggett: s. 46–47.


title: The Kinks

text:
Tammikuussa 1978 The Kinks oli lähellä hajota, kun sekä kosketinsoittaja John Gosling että basisti Andy Pyle jättivät yhtyeen. Tästä kuitenkin selvittiin, ja seuraavalla albumilla "Misfits" (1978) bassoa soittivat sessiomuusikkoina Ron Lawrence ja Zaine Griff. Myös "Misfits" ylsi Yhdysvalloissa top 40:een, ja single ”A Rock 'n' Roll Fantasy” nousi top 30:een. Albumi sai kehuja erityisesti Yhdysvalloissa, missä Rolling Stone -lehti sanoi sen olevan ”lähes mestariteos”. Kesällä yhtye kiersi Yhdysvaltoja lämmittelijöinään uuden aallon yhtyeet Blondie ja Tom Petty & The Heartbreakers.Doggett: s. 47. Tällöin vakituiseksi basistiksi oli tullut entinen Argent-jäsen Jim Rodford. Kosketinsoittimia kiertueella soitti Gordon Edwards. Hän pysyi yhtyeessä kuitenkin vain vähän aikaa eikä osallistunut enää tulevan albumin äänityksiin.
Koska kosketinsoittaja Gordon Edwards lähti yhtyeestä toukokuussa 1979, soitti Ray Davies "Low Budget" -albumin kosketinosuudet itse.Doggett: s. 41. Tästä heinäkuussa ilmestyneestä hard rock -levystä tuli The Kinksin menestynein studioalbumi Yhdysvalloissa; se nousi 11. sijalle ja myi kultaa. Ensisijaisesti amerikkalaiselle yleisölle suunnattu "Low Budget" oli tyylillisesti edellisiä julkaisuja ”tiukempi” levy, joka heijasteli yhtyeen live-esityksiä.Doggett: s. 48. Albumille sisältyi myös diskohitti ”(Wish I Could Fly Like) Superman”, joka pääsi Yhdysvalloissa sijalle 41. Juuri ennen Yhdysvaltain-kiertueen alkua uudeksi kosketinsoittajaksi tuli Ian Gibbons. Kiertue kesti viisitoista kuukautta, ja sen konserteista koostettiin kahden vinyylin livealbumi "One for the Road". Se julkaistiin kesällä 1980, ja se nousi Yhdysvalloissa 14. sijalle ja myi "Low Budgetin" tavoin kultalevyyn oikeuttavan määrän. The Kinksin kotimaassa Britanniassa levy ei saavuttanut listasijoitusta, kuten eivät muutkaan yhtyeen studiolevyt vuoden 1967 jälkeen. ”En ole katkera... mutta olen hämmentynyt”, kuvasi Ray Davies tilannetta Melody Maker -lehdelle.


title: The Kinks

text: Vuosi 1980 oli ollut ensimmäinen vuosi, jolloin The Kinks ei ollut julkaissut uutta studiolevyä. Tauko päättyi 28. elokuuta 1981, kun "Give the People What They Want" saapui markkinoille. Edellisen studioalbumin "Low Budgetin" tavoin se edusti yleisöystävällistä, iskevää rockia. Levy nousi jälleen top 20:een Yhdysvalloissa, ja lisäksi singlet ”Destroyer” ja ”Better Things” saavuttivat pientä menestystä pääsemällä Billboardin top 100:aan. Jälkimmäinen oli myös The Kinksin ensimmäinen listahitti Britanniassa vuoden 1972 jälkeen – se oli korkeimmillaan sijalla 46. Albumin kiertueella Torontossa alkuperäinen basisti Pete Quaife vieraili yhtyeessä soittamalla viimeisessä encoressa.Doggett: s. 43.


title: The Kinks

text: Syksyllä 1982 The Kinksiltä ilmestyi suuri hitti, nostalginen ”Come Dancing”, joka pääsi kymmenen ostetuimman singlen joukkoon niin Yhdysvalloissa kuin Britanniassakin. Kappaleesta kuvattiin myös palkittu musiikkivideo. ”Come Dancing” sisältyi vuoden 1983 toukokuussa julkaistulle albumille "State of Confusion", jolta löytyi hard rock -sävyjä. Levy saavutti Yhdysvalloissa 12. sijan jatkaen yhtyeen hyvää menestystä siellä. Levyllä oli myös kappale ”Don't Forget to Dance”, joka sekin pääsi Yhdysvalloissa top 30:een.


title: The Kinks

text: Vuonna 1984 yhtyettä vaivasivat sisäiset ristiriidat. Kesällä yhtyeen pitkäaikainen rumpali ja alkuperäisjäsen Mick Avory jätti The Kinksin riitaannuttuaan pahasti kitaristi Dave Daviesin kanssa. Avoryn paikan otti aiemmin muun muassa Argent-yhtyeessä soittanut Bob Henrit.Doggett: s. 44. Myös Dave ja Ray Daviesin välit olivat viileät. Studioalbumi "Word of Mouth", joka jatkoi hard rock -suuntausta, menestyi yhtyeen edellisiin levyihin verrattuna heikosti eikä noussut Yhdysvalloissa 57. sijaa korkeammalle. Single ”Do It Again” pääsi kuitenkin Yhdysvaltain top 50:een.


title: The Kinks

text: Vuonna 1986 The Kinks siirtyi MCA Records -levy-yhtiölle, mitä Ray Davies on pitänyt pahana virheenä.Doggett: s. 50. Jo kohta sopimuksen solmimisen jälkeen hän piti sitä paluuna vanhaan, väsyneeseen musiikkibisnekseen. Britanniassa ja muualla Euroopassa yhtyeen jakelijaksi tuli London Records.Doggett: s. 46. Ensimmäinen MCA:n julkaisema albumi "Think Visual" ilmestyi marraskuussa 1986. Levyllä yhtye suuntasi yhä vahvemmin hard rockiin päin, ja albumi ylsi Yhdysvalloissa sijalle 81. Single ”How Are You” jäi yhtyeen viimeiseksi listahitiksi Britanniassa sen noustua sijalle 86. Albumin singlejen huonon menestyksen vuoksi MCA painosti Ray Daviesia tekemään kappaleita, jotka kuulostaisivat samalta kuin vanhat Kinks-hitit. Tämä aiheutti erimielisyyksiä, sillä yhtye halusi olla omaleimainen eikä tarkoitushakuisesti kaupallinen.


title: The Kinks

text: Vuoden 1988 alussa julkaistiin The Kinksin kolmas livealbumi "", mutta se ei päässyt Billboardin top 100:aan.Doggett: s. 47. Albumilla on myös yksi studiokappale, ”The Road”, joka käsittelee nostalgisesti yhtyeen läpikäymiä vuosikymmeniä.Doggett: s. 52. Albumia markkinoiva Yhdysvaltain-kiertue jouduttiin perumaan Ray Daviesin sairastuttua veritulppaan, minkä lisäksi hänen keuhkoihinsa oli kertynyt nestettä.


title: The Kinks

text: "UK Jive" -albumilla (1989) oli tapahtunut kokoonpanomuutoksia, kun kosketinsoittaja Ian Gibbons erosi kesken äänitysten ja hänet korvasi Mark Haley. Levy jäi Britanniassa vähälle huomiolle, mutta ylsi Yhdysvalloissa sijalle 122. Ray ja Dave Daviesin välejä kiristi se, että Ray pudotti "UK Jivelta" kaksi Daven kappaletta. Kompromissina ne kuitenkin julkaistiin bonuskappaleina albumin CD- ja C-kasettiversioilla.Doggett: s. 49.


title: The Kinks

text: Tammikuussa 1990 yhtyeen suurimpien menestysvuosien kokoonpano (Ray Davies, Dave Davies, Pete Quaife ja Mick Avory) kokoontui hetkeksi yhteen New Yorkissa, kun The Kinks nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen. Vain hieman myöhemmin The Kinks palkittiin Ivor Novello Awards -palkinnolla huomattavista ansioista brittiläisen musiikin hyväksi.


title: The Kinks

text: Marraskuussa 1990 The Kinks ja MCA Records purkivat yhteistuumin levytyssopimuksensa. Elokuussa 1991 MCA julkaisi "Lost & Found (1986–89)" -nimisen kokoelman materiaalista, jota The Kinks oli sille sopimuksen aikana levyttänyt. Kesällä 1991 yhtye solmi uuden sopimuksen Columbia Recordsin kanssa. Ensimmäinen julkaisu oli saman vuoden lokakuussa ilmestynyt single ”Did Ya”. Kappale jäi Yhdysvalloissa vähälle huomiolle, ja Britanniassa sen julkaisu peruttiin viime hetkellä.


title: The Kinks

text: Uusi "Don’t"-niminen albumi oli tarkoitus julkaista vuoden 1992 alussa, mutta se ilmestyi lopulta vasta vuotta myöhemmin nimellä "Phobia". Se jäi yhtyeen viimeiseksi studioalbumiksi. Albumin sijoitus Yhdysvalloissa oli vasta 166:s. Ray Davies kommentoi, ettei pysty työskentelemään sellaisen levy-yhtiön kanssa, joka viivästyttää albumin julkaisua niin, että sitä markkinoiva kiertue on jo ohi.Doggett: s. 51. Single ”Only a Dream” sai hyvän vastaanoton Ranskassa, missä Ray Davies kuvasi siihen musiikkivideon. Kosketinsoittaja Ian Gibbons palasi The Kinksiin heinäkuussa 1993, juuri ennen Yhdysvaltain-kiertuetta.


title: The Kinks

text: Maaliskuun alussa 1994 The Kinksin ja Columbia Recordsin yhteistyö oli virallisesti päättynyt. Samoihin aikoihin Ray Davies sai valmiiksi omaelämäkertansa, joka ilmestyi syyskuussa nimellä "X-Ray". Myös Dave Davies alkoi kirjoittaa elämäkertaa. Britanniassa ilmestyi syksyllä unplugged-tyylinen albumi "To the Bone", joka sisälsi uusioversioita enimmäkseen yhtyeen 1960-luvun kappaleista. Levyn julkaisi Konk/Grapevine-yhtiö.Doggett: s. 53. Albumin tarkoitus oli tuoda esiin riippumaton versio Kinksin musiikista, ja Ray Davies on listannut sen yhtyeen parhaiden julkaisujen joukkoon.Doggett: s. 54.


title: The Kinks

text: Kesällä 1995 The Kinks esiintyi konserteissa Japanissa, mitä seurasi kolmiviikkoinen Yhdysvaltain-kiertue. Yhtyeen esiintyi Yhdysvalloissa viimeisen kerran 2. syyskuuta Clevelandin Rock and Roll Hall of Famessa. Tammikuussa 1996 Kinks allekirjoitti levytyssopimuksen Guardian Records -yhtiön kanssa. Maaliskuussa yhtye teki viimeiset levytyksensä. Kappaleet ”Animal” ja ”To the Bone” julkaistiin lokakuussa "To the Bone" -albumin laajennetulla kahden CD-levyn versiolla. The Kinksin viimeinen esiintyminen oli Norwegian Wood Music -festivaalilla Oslossa 15. kesäkuuta 1996.


title: The Kinks

text: Vuonna 2003 Ray ja Dave Davies äänittivät muutamia kappaleaihioita Rayn kotistudiolla. Vuonna 2007 mediassa alkoi liikkua huhuja, joiden mukaan The Kinks olisi tekemässä paluuta. Ray Davies tapasi yhtyeen tunnetuimpaan kokoonpanoon kuuluneet rumpali Mick Avoryn ja basisti Pete Quaifen, jotka molemmat olivat halukkaita aloittamaan uudestaan. Kesällä 2008 Ray ja Dave tapasivat keskustellakseen mahdollisesta levyttämisestä.


title: The Kinks

text: Vuoden 2008 lopulla Ray Davies kertoi yhtyeen mahdollisesta paluusta sekä uudesta albumista ja kiertueesta, ja marraskuussa 2009 hän ilmoitti kirjoittaneensa uusia kappaleita, jotka olisi tarkoitus levyttää The Kinksin kanssa. Nimeltä hän mainitsi yhtyeen entisistä jäsenistä rumpali Mick Avoryn, basisti Jim Rodfordin ja kosketinsoittaja Ian Gibbonsin. Dave Daviesin osallistuminen oli sen sijaan epävarmaa, sillä hän oli saanut halvauskohtauksen viisi vuotta aiemmin.


title: The Kinks

text: Ray ja Dave Davies ovat Kinksin hajoamisen jälkeen julkaisseet lukuisia sooloalbumeja. Mick Avory, Jim Rodford, Ian Gibbons, John Dalton ja John Gosling ovat puolestaan esiintyneet The Kast Off Kinks -nimisessä kokoonpanossa. Ray Davies on toisinaan vieraillut yhtyeen keikoilla ja esittänyt The Kinksin kappaleita. Joulukuussa 2015 Ray ja Dave Davies esiintyivät ensimmäisen kerran yhdessä lähes kahteenkymmeneen vuoteen, kun Ray tulkitsi Lontoossa järjestetyssä Daven soolokonsertissa kappaleen ”You Really Got Me”.


title: The Kinks

text: The Kinksin vuosien 1961–1969 basisti Pete Quaife menehtyi kesäkuussa 2010.


title: The Kinks

text: The Kinks aloitti uransa silloisille brittiyhtyeille tyypillisesti rhythm and blues- ja blues-yhtyeenä, mutta se esitti alkuaikoinaan myös rock and rollia ja beatmusiikkia. Vielä 1960-luvun aikana yhtye sai vahvoja vaikutteita brittiläisestä varieteesta ja perinteisestä popista, joihin se sekoitti elementtejä countrysta, folkista ja bluesista. Toisin kuin suuri osa yhtyeistä, The Kinks ei tuolloin siirtynyt musiikissaan psykedeelisiin kokeiluihin. Vuonna 1979 yhtye julkaisi hard rock -albumin "Low Budget". Se ja 1980-luvun alun albumit "Give the People What They Want" (1981) ja "State of Confusion" (1983) tekivät Kinksistä Yhdysvalloissa ison osan stadionrock-suuntausta. Vuosien saatossa yhtye esitti myös akustisia balladeja.


title: The Kinks

text: Kun Ray Davies kehittyi lauluntekijänä, hän alkoi 1960-luvun puolivälissä käsitellä kappaleissaan yhä enemmän brittiläistä yhteiskuntaa, usein satiirisin ja sarkastisin sävyin, joissa oli mukana brittiläistä kuivaa huumoria. Kuuluisimpia esimerkkejä brittiläistä elämänmenoa käsittelevistä lauluista ovat ”Dedicated Follower of Fashion” (1966), ”Sunny Afternoon” (1966) ja ”Waterloo Sunset” (1967). Vuonna 1968 ilmestyneellä konseptialbumilla "The Kinks Are the Village Green Preservation Society" Davies otti pettyneenä kantaa siihen, miten brittiläisen yhteiskunnan perinteet katoavat modernien virtausten tieltä. Vuonna 1969 julkaistu konseptilevy "Arthur (Or the Decline and Fall of the British Empire)" jatkaa samoilla linjoilla ja käsittelee englantilaisen perheen kokemuksia sekä muuttoa Australiaan. 1970-luvulla The Kinks julkaisi kaikkiaan neljä konseptialbumia, jotka niin ikään käsittelivät tosielämää. Suomalainen musiikkitoimittaja Jake Nyman on todennut, että on vaikea kuvitella brittiläisempää popyhtyettä kuin The Kinks, vaikka yhtyeen ensimmäiset hitit olivatkin saaneet paljon vaikutteita amerikkalaisesta rock and rollista ja rhythm and bluesista.


title: The Kinks

text: Soolokitaristi Dave Davies on kuvannut yhtyeen musiikkia seuraavasti:


title: The Kinks

text: The Kinksin kuuluisinta kokoonpanoa (Davies-Davies-Quaife-Avory) on kuvattu 1960-luvun henkisesti epätasapainoisimmaksi yhtyeeksi, eikä konflikteilta aina vältytty. Erityisesti Daviesin veljesten välit olivat usein riitaisat. Basisti Pete Quaife on kuvannut heitä räjähdysherkiksi persooniksi, jotka saattoivat aloittaa tappelun täysin tyhjästä. Toisaalta, veljesten aggressiivisen vuorovaikutuksen on katsottu olleen osa yhtyeen käyttövoimaa.


title: The Kinks

text: The Kinksiä pidetään yhtenä merkittävimmistä ja vaikutusvaltaisimmista brittiläisistä yhtyeistä. Sen levyjä on myyty miljoonia ja se sai lukuisia palkintoja. Kinksin ensimmäisen hitin ”You Really Got Me” (1964) on katsottu vaikuttaneen garage rockin, punkin ja heavy metalin syntyyn. Yhdysvalloissa yhtyeen esimerkki auttoi käynnistämään power pop -tyylilajin aikakauden, jota johtivat Big Starin ja The Knackin kaltaiset yhtyeet. Kriitikko Stephen Thomas Erlewine on sanonut, että vaikka The Kinks ei ollut yhtä innovatiivinen kuin The Beatles tai yhtä suosittu kuin The Rolling Stones, oli se silti niin sanotun brittiläisen invaasion tärkeimpiä yhtyeitä. Monet yhtyeen singlet sekä albumeista erityisesti "Face to Face" (1966), "Something Else" (1967), "The Village Green Preservation Society" (1968), "Arthur" (1969), "Lola versus Powerman" (1970) ja "Muswell Hillbillies" (1971) on tunnustettu eräiksi aikakautensa vaikutusvaltaisimmista äänitteistä. Alkuaikojen levyt "Kinda Kinks" (1965) ja "The Kink Kontroversy" (1965) luetaan puolestaan brittiläisen invaasion parhaiden albumien joukkoon. "Rolling Stone" -musiikkilehti valitsi The Kinksin ”100 Greatest Artists” -listallaan sijalle 65. Queen-yhtyeen Brian Mayn mukaan Ray ja Dave Davies istuttivat siemenet sille, mistä sittemmin kehkeytyi riffipohjaista musiikkia.


title: The Kinks

text: Rock and Roll Hall of Fameen The Kinks valittiin vuonna 1990, ja samana vuonna yhtye palkittiin Ivor Novello Awards -palkinnolla huomattavista ansioista brittiläisen musiikin hyväksi. Britannian omaan UK Music Hall of Fameen The Kinks nimettiin marraskuussa 2005.


title: The Kinks

text: Kinks on antanut vaikutteita lukuisille artisteille ja yhtyeille, joihin lukeutuvat The Who, Bruce Springsteen, The Jam, The Pretenders, Tom Petty, XTC ja Elvis Costello. Myös heavy metal -yhtyeet Van Halen, Black Sabbath, Deep Purple ja Metallica ovat joko nimenneet The Kinksin vaikuttajakseen tai tehneet covereita sen kappaleista. Myöhemmin yhtyeen vaikutus oli kuultavissa monien brittipopyhtyeiden musiikissa, kuten Oasis, Blur ja Pulp. Uudella vuosituhannella The Kinksin kappaleita ovat levyttäneet esimerkiksi The Kooks, Wilco, Yo La Tengo ja Spoon. Suomalaismuusikko Moog Konttinen julkaisi vuonna 1994 "Saippuaooppera"-albumin, joka on suomenkielinen versio Kinks-albumista "Soap Opera" (1975).


title: The Kinks

text: Kotimaassaan Britanniassa The Kinks sai top 100:aan yhteensä 24 singleä, joista kolme oli listaykkösiä: ”You Really Got Me” (1964), ”Tired of Waiting for You” (1965) ja ”Sunny Afternoon” (1966). Listan toiselle sijalle ylsivät kappaleet ”All Day and All of the Night” (1964), ”Waterloo Sunset” (1967) ja ”Lola” (1970). Listasijoituksella mitattuna yhtyeen menestyneimmät albumit Britanniassa ovat "Kinks" (1964) ja "Kinda Kinks" (1965), jotka molemmat nousivat kolmanneksi. British Phonographic Industry on myöntänyt yhtyeelle kaksi platinalevyä, kolme kultalevyä sekä neljä hopealevyä, jotka kaikki on saatu 1990- ja 2000-luvuilla julkaistuista kokoelma-albumeista.


title: The Kinks

text: Yhdysvaltain Billboard-listalla yhtye sai 23 singleä top 100:aan sekä 33 albumia top 200:aan. Listasijoituksen perusteella yhtyeen suurimmat hitit olivat ”Tired of Waiting for You” (1965) ja ”Come Dancing” (1982), jotka molemmat ylsivät 6. sijalle, ja menestynein albumi Billboardin yhdeksänneksi noussut "Greatest Hits!" (1966). RIAA myönsi Kinksille kaikkiaan neljä kultalevyä: "Greatest Hits!" (1966), "Low Budget" (1979), "One for the Road" (1980) ja "Give the People What They Want" (1981).


title: The Kinks

text: Last.fm-musiikkiyhteisöverkkosivustolla kuunnelluimmat The Kinksin kappaleet olivat huhtikuussa 2017 järjestyksessään ”You Really Got Me”, ”All Day and All of the Night”, ”Sunny Afternoon”, ”Lola”, ”A Well Respected Man”, ”Waterloo Sunset”, ”Tired of Waiting for You”, ”Victoria”, ”Strangers” ja ”This Time Tomorrow”.


title: The Kinks

text: Lista kattaa sen ajan yhtyeen historiasta, jolloin se tunnettiin The Kinks -nimellä, eli vuodesta 1964 eteenpäin.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Linnunradan käsikirja liftareille (, lyhennetään muun muassa "HG2G", "HHGTTG" tai "H2G2") on Douglas Adamsin käsikirjoittama kuunnelmasarja, joka sai ensiesityksensä vuonna 1978 BBC:ssä. Myöhemmin se on ollut tunnetumpi Adamsin kirjoittamana romaanisarjana. Se on science fiction -parodia, joka kertoo perienglantilaisen Arthur Dentin tempautumisesta seikkailuun ympäri galaksia. Muita keskeisiä henkilöitä ovat muun muassa Ford Prefect, Tricia "Trillian" McMillan, Zaphod Beeblebrox sekä maanisdepressiivinen androidi Marvin.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: "Linnunradan käsikirja liftareille" on Douglas Adamsin humoristinen scifi-parodia, joka mässäilee paitsi absurdilla huumorillaan, myös nokkelalla kielenkäytöllään. Sarja oli alun perin radiokuunnelma, mutta toisinaan pääteoksena pidetään siitä sovitettua viisiosaista romaanisarjaa "Linnunrata". Tarinassa esiintyy elektroninen hakuteos "Linnunradan käsikirja liftareille" eli "Käsikirja", joka sisältää tietoa kaikesta, mitä kuvitella saattaa, ja paljon myös sellaista, mitä ei kannata edes ajatella. Radiokuunnelman mukaan "Käsikirjan" voi tilata Pienen Karhun MegaDodo-kirjankustantamon ulkomaantilauksista hintaan 39,50 markkaa + postitus- ja käsittelykulut 59 800 132 406,30 markkaa.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Romaanien lisäksi teoksesta on tehty kaksi LP-levyä, televisiosarja, sarjakuva, näytelmiä, musikaali, tekstipohjainen tietokonepeli, pyyhe sekä elokuva. Englannissa oli tehty myös pieni paikallinen kirjaan löyhästi perustuva balettiproduktio. Adams huomautti kerran, että aiheesta ei ole (vielä) tehty oopperaa, mutta seinävaate kylläkin, jos pyyhe lasketaan sellaiseksi.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Linnunrata-sarja on jättänyt jälkensä moderniin kulttuuriin, ja viitteitä Adamsin kirjasarjaan löytyy runsain mitoin kaikkialta. Tunnetuin yksittäisistä asioista on "vastaus kysymykseen elämästä, maailmankaikkeudesta ja kaikesta muusta sellaisesta".


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: "Käsikirjan" ja Encyclopedia Galactican sanotaan inspiroineen Wikipedian kehittämiseen. "Käsikirjassa" kuvataan, miten avustajana toimiva Ford Prefect oli kirjoittanut pitkän esseen Maasta, mutta jonka päätoimittaja typisti kahden sanan mittaiseen selitykseen.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: "Linnunradan käsikirja liftareille" oli alun perin kuusiosainen kuunnelma, joka esitettiin vuonna 1978 Britanniassa BBC:n radiokanavalla. Se sai viisi uutta osaa, jotka lähetettiin joulukuussa 1978 lähetetyn erikoisjakson jatkoksi vuonna 1980.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Suomessa Yleisradio käännätti ja äänitti kuunnelman 12 jaksoa suomeksi, ja ne esitettiin vuosina 1984–1985. Suomalaisen version käänsi Pekka Markkula, ja näyttelijöitä olivat Heikki Kinnunen kertojana, Arthur Dentinä Pekka Autiovuori, Ford Prefectinä Yrjö Järvinen, Zaphod Beeblebroxina Martti Järvinen, androidi Marvinina Esa Saario ja vaihtuvissa rooleissa muun muassa Kauko Helovirta ja Aila Svedberg. Kuunnelmat ohjasi Lars Svedberg.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Alkuperäisen kuunnelman pohjalta syntyi kaksi ensimmäistä "Linnunrata"-romaania. Romaanisarjan loput osat sovitettiin 13-osaiseksi kuunnelmaksi Suomessa vuosina 1991 ja 1995, monta vuotta ennen kuin BBC ehti tehdä saman. Uudet jaksot käänsi ja myös dramatisoi Pekka Markkula. Kolmanteen romaaniin perustuva kuusiosainen kuunnelma esitettiin englanniksi 25 vuotta alkuperäisen jälkeen syksyllä 2004, ja neljänteen ja viidenteen romaaniin perustuva kahdeksanosainen sarja saattoi saagan loppuun keväällä 2005.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text:
Yleisradio on julkaissut kuunnelmasarjan C-kasetteina ja CD-levyinä.
C-kasettiversiossa on yhteensä 21 kasettia ja se on jaoteltu jaksoittain:


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Romaanisarja "Linnunrata" on julkaistu vuosina 1979–1992 viitenä osana, jotka muodostavat yhdessä Adamsin sanoin ”maailman ainoan viisiosaisen trilogian”. Sarjan osat ovat nimeltään:BBC on tehnyt kuunnelmasta myös televisiosarjan, joka sai ensiesityksensä vuonna 1981, Suomessa sarjan on esittänyt YLE FST vuonna 1984 ruotsiksi tekstitettynä. Televisiosarja sisältää kirjoihin verrattuna suunnilleen kaksi ensimmäistä teosta sekä osia kolmannesta, mutta televisiosarjassa on paljon pieniä mutta myös muutamia suurempia muutoksia verrattuna kirjoihin.


title: Linnunradan käsikirja liftareille

text: Vuonna 2005 ensi-iltansa sai elokuvaversio, jonka tuotantoon myös Adams itse ehti vaikuttaa ennen kuolemaansa. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Martin Freeman (Arthur Dent, Adamsin toiveen mukaan britti), Mos Def (Ford Prefect), Sam Rockwell (Zaphod Beeblebrox) ja Zooey Deschanel (Trillian). Marvinia elokuvassa esittää Warwick Davis ja hänen ääninäyttelijänään toimii Alan Rickman.


title: Muinaiskreikka

text: Muinaiskreikka on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluvan kreikan kielen historiallinen kehitysvaihe. Laajimmassa merkityksessään muinaiskreikka voi tarkoittaa kaikkia nykykreikkaa edeltäneitä vaiheita, mutta useimmiten sillä viitataan erityisesti antiikin aikana käytettyyn kreikkaan. Tuolloin kreikkalainen kielialue oli huomattavasti nykyistä laajempi ja kreikka oli pitkään koko itäisen Välimeren "lingua franca".


title: Muinaiskreikka

text: Kreikan kielellä on ollut monia kehitysvaiheita ja selvien rajojen vetäminen on jossain määrin mielivaltaista. Yleisesti nyky- ja muinaiskreikka erotetaan toisistaan, koska ajan kuluessa tapahtuneet muutokset ovat olleet merkittäviä. Muinais- ja nykykreikan välistä eroa voitaisiin verrata latinan ja sen suorimman seuraajan, italian, väliseen eroon.


title: Muinaiskreikka

text: Varhaisimmat säilyneet kreikankieliset tekstit on kirjoitettu noin 1400-luvulla eaa. Kiinaa lukuun ottamatta minkään muun yhä elävän kielen historia ei ole dokumentoitu yhtä pitkältä ajanjaksolta. Muutenkin kreikan kielen merkitys länsimaiselle kulttuurille on ollut valtava. Antiikin Kreikan kulttuuri vaikutti ratkaisevasti länsimaiseen kulttuuriin ja kreikan kielellä on kirjoitettu lukuisia maailmanhistorian merkittävimpiin kuuluvia teoksia. Lainasanojen muodossa muinaiskreikka on edelleen vahvasti läsnä kaikissa eurooppalaisissa nykykielissä.


title: Muinaiskreikka

text: Selkeää syntyajankohtaa kreikan kielelle ei ole mahdollista määrittää. Kuten kaikki muutkin indoeurooppalaiset kielet, kreikka on kehittynyt indoeurooppalaisesta kantakielestä, joka jakautui eri kieliryhmiin mahdollisesti kolmannella vuosituhannella eaa. Kreikka muodostaa indoeurooppalaisen kielikunnan sisällä oman erillishaaransa, eikä sillä ole muita lähisukulaisia kuin korkeintaan muinainen makedonia, sikäli kuin sitä ei lasketa kreikan murteeksi. Maantieteellisesti katsoen kreikan kielen ydinalueet vakiintuivat noin vuoden 2000 eaa. tienoilla, kun ensimmäiset kreikkalaiset heimot saapuivat nykyisen Kreikan alueelle. Näistä varhaisvaiheista ei ole olemassa minkäänlaista kirjallista lähdeaineistoa, vaan kaikki tiedot perustuvat myöhempiin johtopäätöksiin.


title: Muinaiskreikka

text: Varhaisimmat kreikankieliset dokumentit ovat peräisin mykeneläisestä kulttuurista 1400-luvulte eaa. Ne on kirjoitettu kulttuurin käyttämällä lineaari-B-kirjoituksella. Kirjoituksen käyttö oli tuohon aikaan vielä hyvin rajoittunutta, joten kreikan tätäkään kehitysvaihetta ei tunneta yhtä hyvin kuin myöhempiä. Monet säilyneet tekstit ovat erittäin lyhyitä, ja suurin osa pidemmistäkin on lähinnä luetteloita palatsin varastoissa olleista tavaroista tai muita samantapaisia tekstejä, jotka eivät ole kielen rakenteen analyysin kannalta kovin antoisia. Mykeneläisen kulttuurin tuhouduttua 1100-luvulla eaa. lineaari-B-kirjoitus painui unohduksiin ja lähteet katoavat jälleen pitkäksi aikaa.


title: Muinaiskreikka

text: Kirjallisia lähteitä on taas käytettävissä sen jälkeen kun kreikkalaiset noin vuoden 800 eaa. paikkeilla kehittivät kreikkalaisen kirjaimiston muokkaamalla foinikialaisen kirjaimiston paremmin kreikan kieleen sopivaksi muun muassa luomalla vokaalit. Kreikkaa on todennäköisesti kirjoitettu aluksi seemiläisten kielten tapaan oikealta vasemmalle, mutta hyvin varhain kirjoitussuunta on kääntynyt. Kirjoitussuunnan kääntymisen seurauksena myös useat kirjaimet kääntyivät.


title: Muinaiskreikka

text: Kreikkalaisen kirjaimiston käyttöönotosta alkaa se kehitysvaihe, johon useimmiten viitataan termillä ”muinaiskreikka”. Muinaiskreikka voidaan vielä tarkemmin jaotella kahteen pääryhmään: klassisen kauden kreikkaan lukuisine murteineen sekä hellenistisen kauden yleiskreikkaan eli "koinee"-kreikkaan.


title: Muinaiskreikka

text: Klassisella kaudella kreikka ei ollut yhtenäinen kieli, vaan se jakaantui useaan eri murteeseen, kun jokaisella kaupunkivaltiolla oli käytännössä oma murteensa. Murteiden keskinäinen ymmärrettävyys oli joskus heikkoa, mutta sivistyneistö pystyi kuitenkin useimmiten kommunikoimaan keskenään. Murteiden pääryhmiin kuuluivat Arkadiassa ja Kyproksella puhuttu arkado-kyproslainen murre, Etelä- ja Länsi-Kreikassa puhuttu doorilainen murre (johon lasketaan usein myös niin sanotut luoteismurteet), Boiotiassa, Thessaliassa, Lesboksen saarella ja Vähän-Aasian rannikon pohjoisosissa puhuttu aiolialainen murre sekä Euboialla ja Vähän-Aasian rannikon keskiosissa puhuttu joonialainen murre, josta Ateenassa ja muualla Attikassa puhuttu Attikan murre on kehittynyt.


title: Muinaiskreikka

text: Yhtenäistä kirjakieltä ei vielä ollut, vaan murteita käytettiin myös kirjallisuudessa. Esimerkiksi kuorolyriikka oli yleensä kirjoitettu doorilaisella murteella. Homeroksen eepokset on kirjoitettu taiteellisella sekakielellä, niin kutsutulla homeerisella kreikalla, jossa yhdistyy monen eri murteen ja aikakauden vaikutus ja jota kukaan ei puhunut sellaisenaan. Arvostetuimpaan asemaan nousi attikalainen murre, jota pidetään kreikan kaikkein ”klassisimpana” muotona ja jolla suurin osa kaikkein kuuluisimmasta antiikin kreikkalaisesta kirjallisuudesta on kirjoitettu. Se on myös juuri se kreikan muoto, jota myöhempinä aikoina on opetettu kouluissa klassisena kielenä.


title: Muinaiskreikka

text: Hellenistisellä kaudella, itsenäisten kaupunkivaltioiden menetettyä merkityksensä ja koko itäisen Välimeren kasvaessa yhdeksi yhtenäiseksi kulttuuripiiriksi, vanhat murre-erot alkoivat tasoittua. Syntyi uusi yleiskieli, jota kutsuttiin nimellä ”koinee” ("he koinē dialektos", yhteinen murre). Sitä voidaan luonnehtia yksinkertaistetuksi versioksi attikalaisesta murteesta, ja se on pääosin ymmärrettävää nykykreikkalaisillekin. Koinee säilytti asemansa itäisen Välimeren valtakielenä myös Rooman valtakunnan aikana ja siitä tuli Uuden testamentin kieli ja kirkon yleiskieli. Kaunokirjallisuudessa kuitenkin pyrittiin välttämään uutta puhekieltä ja pidettiin pitkälti kiinni attikalaisesta murteesta (tätä tyyli-ihannetta kutsutaan attikismiksi.). Näin sai alkunsa kreikan kielelle aivan viime aikoihin asti leimaa-antava diglossia eli kahden toisistaan selvästi poikkeavan kielimuodon (kirjoitetun ja puhutun kielen) rinnakkaisuus. Koine-aikana elävä, puhuttu kieli koki suuria muutoksia ja muistutti jo roomalaisella kaudella äännemaailmaltaan enemmän nykypäivän kreikkaa kuin klassista kieltä.


title: Muinaiskreikka

text: Keskiajan Bysantin valtakunnassa antiikin ajan jälkeen käytettyä kreikkaa, niin sanottua keskikreikkaa, ei aina enää lasketa kuuluvaksi muinaiskreikkaan. Viimeiset merkittävät muinaiskreikaksi kirjoitetut teokset (esimerkiksi Prokopioksen historiateos) syntyivät 500-luvulla, minkä jälkeen valtakunnan ulkoinen ahdinko ja taloudellinen lama johtivat korkeakirjallisen tuotannon lakkaamiseen pitkäksi aikaa. Bysantin eli kreikankielisen Itä-Rooman ja latinalaisen Länsi-Rooman ajauduttua erilleen kreikasta tuli ajan kuluessa valtakunnan itäosan ainoa virallinen kieli, mutta kielen yleistä merkitystä heikensi se, että lännessä kreikan osaaminen hiipui. Bysanttilaiselle kreikalle on tunnusomaista, että kirjoitettu ja puhuttu kieli etääntyivät yhä kauemmas toisistaan. Kirjoitettu kieli pyrittiin pitämään ”puhtaana” muinaiskreikkana, mutta puhuttu kieli oli sekä ääntämykseltään että kieliopiltaan yhä lähempänä nykykreikkaa.


title: Muinaiskreikka

text: Turkkilaisten osmanien vallattua Konstantinopolin vuonna 1453 Bysantin valtakunta lakkasi olemasta ja samoin lakkasi kreikan opettaminen kouluissa. Tämä johti kirjakielen käytön tyrehtymiseen vuosisadoiksi, mikä oli omiaan entisestään höllentämään puhutun kielen suhdetta kirjoitettuun kieleen eli käytännössä muinaiskreikkaan. Näin syntyi vähitellen Kreikassa nykyään puhuttu "dimotikí". Toisaalta lännessä muinaiskreikka koki eräänlaisen renessanssin, mikä johtui osaltaan siitä, että bysanttilaisen ja italialaisen älymystön kesken oli 1300-luvulta lähtien alkanut olla yhteyksiä, ja useat kreikkalaiset oppineet opettivat kieltään renessanssi-Italian opin keskuksissa. Osmanivalloitusten yhteydessä suuri määrä bysanttilaisia oli myös paennut turkkilaisia länteen. Kreikantaidot alkoivat taas yleistyä ja kirjapainotaidon keksimisen jälkeen varhaisimmat kreikkalaiset kirjat painettiinkin nimenomaan Länsi-Euroopassa. Myös Suomen yliopistopiireissä kreikka saavutti huomattavan aseman ja pelkästään vuosina 1648–1786 Turun akatemiassa kirjoitettiin lähes 400 tekstiä muinaiskreikaksi.


title: Muinaiskreikka

text: Nykykreikan kirjakieltä muodostettaessa eräänä vaihtoehtona oli muinaiskreikasta ammentava ja pitkään virallisessakin käytössä ollut "katharévousa". Nykyisin kirjakielenä toimii kuitenkin lähes pelkästään dimotikí, vaikka myös katharévousaa käytetään edelleen jonkin verran.


title: Muinaiskreikka

text: Alla on esitetty joitakin yleisiä piirteitä, jotka ovat tunnusomaisia muinaiskreikalle, siis sekä klassiselle kreikalle, koinee-kreikalle että Bysantin ajan (kirjoitetulle) kreikalle. Eri kehitysvaiheiden tarkempia erikoispiirteitä käsitellään niitä koskevissa erillisissä artikkeleissa.


title: Muinaiskreikka

text: Kreikan oikeinkirjoitus oli alkujaan varsin foneeminen, eli karkeasti ottaen kirjainmerkit vastasivat merkityksellisiä äänneyksiköitä, toisin sanoen sanat kirjoitettiin samalla tavalla kuin ne äännettiin. Oikeinkirjoituksen kerran vakiinnuttua sitä ei kuitenkaan enää sopeutettu yhtä innokkaasti ääntämyksen myöhempiin muutoksiin; lopulta Ateenan kaupunkivaltiossa otettiin vuoden 403 eaa. aakkosuudistuksessa virallisesti käyttöön se 24 kirjaimen aakkosto (kreikkalainen kirjaimisto), joka levisi koko kreikkalaisen maailman käyttöön ja jolla kreikkaa kirjoitetaan nykyäänkin.


title: Muinaiskreikka

text: Muinaiskreikan ääntämyksestä ja sen muutoksista voidaan saada tietoa muun muassa tutkimalla sitä, millaiset kirjoitusvirheet yleistyvät milloinkin ja millaisen muodon kreikkalaiset lainasanat ovat saaneet muissa kielissä. Arvokkaita tietoja saadaan myös antiikin kreikkalaisten kielentutkijoiden (grammaatikkojen) omista asiaa koskevista maininnoista.


title: Muinaiskreikka

text: Suomalaisen kannalta ehkä erikoisin piirre muinaiskreikan alkuperäisessä ääntämyksessä liittyy sanapainoon. Toisin kuin esimerkiksi suomessa, painollista tavua ei erotettu muista tavuista pääasiallisesti suuremmalla äänenvoimakkuudella vaan eri äänenkorkeudella. Kreikassa oli siis musiikillinen aksentti, ja puhe luultavasti kuulosti jossain määrin laulavalta, hieman kuten nykyään esimerkiksi riikinruotsi tai kiina.


title: Muinaiskreikka

text: Äänenkorkeutta kuvaamaan kreikkalaisiin aakkosiin lisättiin hellenistisellä kaudella seuraavat aksenttimerkit:Samalla kehittyivät myös muut niin kutsutun polytonisen ortografian mukaiset merkit. Polytonia vaikutti sanan merkitykseen. Esimerkiksi "pan" sirkumfleksillä tarkoittaa ”kaikki”, kun taas sama sana akuutilla on jumala Panin nimi. Musiikillisen aksentin arvellaan kuitenkin jo hellenistisellä kaudella väistyneen äänenvoimakkuuteen perustuvan aksentin tieltä. Itse asiassa juuri se, että tuolloin aksentin merkitsemistä alettiin pitää tarpeellisena, voidaan nähdä merkkinä siitä, että ”oikea” aksentti ei enää ollut kaikille kreikan puhujille itsestäänselvyys.


title: Muinaiskreikka

text: Nomineihin kuuluvat substantiivit, adjektiivit ja pronominit, jotka kaikki taipuvat niin luvussa, suvussa kuin sijamuodossa. Myös partisiipit, verbaaliadjektiivit ja infinitiivit taipuvat, mutta niitä ei lasketa nomineiksi vaan välimuodoiksi (verbin nominaalimuodoiksi).


title: Muinaiskreikka

text: Kreikassa on kolme kieliopillista lukua eli numerusta:Kuten useimmissa indoeurooppalaisissa kielissä (esimerkiksi latina, saksa, ruotsi, venäjä) mutta toisin kuin suomessa, kreikan sanat jakautuvat eri sukuihin eli genuksiin. Vaikka joitakin säännönmukaisuuksia on olemassa, annetun sanan kieliopillista sukua ei ole aina mahdollista ennustaa, vaan se on vain opittava sanan mukana.


title: Muinaiskreikka

text: Kreikassa sukuja on kolme:Huomattavaa on, että silloin kun lauseen subjekti on neutrisana, predikaatti on aina yksikössä, vaikka subjekti olisikin monikossa. Tämä johtuu siitä, että kreikan neutrin monikko ei alun perin ollut aito monikko, vaan ns. kollektiivinen yksikkö (siis sellainen sana, joka sisältää useamman kuin yhden asian, vaikka se on muodollisesti yksikkö; vrt. suom. ’laiva’, ’laivasto’).


title: Muinaiskreikka

text:
Indoeurooppalaisen kantakielen kahdeksasta ja alkukreikan kuudesta sijamuodosta muinaiskreikassa on säilynyt viisi. Kadonneiden sijamuotojen funktiot ovat jakautuneet datiivin ja genetiivin kesken.Nominit jakautuvat kolmeen eri taivutuskategoriaan eli deklinaatioon riippuen siitä, mihin kirjaimeen niiden vartalo päättyy.
Useimpien indoeurooppalaisten kielten tapaan kreikassa on olemassa määräinen artikkeli (vrt. engl. "the"). Se taipuu niin kuin muutkin nominit. Sen sijaan epämääräinen artikkeli (engl. "a, an") kehittyi kreikkaan vasta myöhemmin eikä sellaista muinaiskreikassa vielä tunnettu.


title: Muinaiskreikka

text:
Kaksikon feminiinin muodot ja ovat harvinaisia.
Tapaluokkia eli moduksia, jotka kuvastavat puhujan suhtautumista predikaatin kuvamaan toimintaan, on muinaiskreikassa neljä: indikatiivi, optatiivi, konjunktiivi ja imperatiivi. Niiden funktiot ovat hyvin monipuolisia, mutta ne voidaan karkeasti määritellä seuraavasti.


title: Muinaiskreikka

text: Indikatiivin käyttö kertoo, että puhuja pitää predikaatin kuvaamaa toimintaa todellisena. Muut modukset kertovat, että puhuja pitää sitä kuvitteellisena, ei (vielä) todellisena.


title: Muinaiskreikka

text: Kreikassa on seitsemän aikamuotoa eli tempusta, jotka voidaan jakaa neljään tempusvartaloon: preesensvartalo (johon kuuluvat preesens ja imperfekti), aoristivartalo (aoristi), perfektivartalo (perfekti, perfektin futuuri ja pluskvamperfekti) sekä futuurivartalo (futuuri). Tosin futuuria lukuun ottamatta nämä aikamuodot eivät ensisijaisesti kuvaa verbin tapahtuma-aikaa, vaan sen aspektia. Vakiintunut termi ”aikamuoto” ei siten ole oikeastaan kovin osuva.


title: Muinaiskreikka

text: Preesensvartalon aspekti on duratiivinen eli se korostaa tapahtuman kestoa. Vielä tarkemmin voidaan erottaa seuraavat käyttötavat: lineaarinen, iteratiivinen, konatiivinen.


title: Muinaiskreikka

text: Esimerkkejä:


title: Muinaiskreikka

text: Aoristivartalon aspekti on yleisesti ottaen punktuaalinen eli se korostaa tapahtuman hetkellisyyttä. Tosin tämä määritelmä ei aina päde, vaan usein aoristia myös käytetään ilman että se merkitsisi kannanottoa tapahtuman kestoon tai hetkellisyyteen. Silloin kun se viittaa tapahtuman hetkellisyyteen, ajatellaan usein joko tapahtuman alkupistettä (ingressiivinen käyttö) tai loppupistettä (efektiivinen käyttö).


title: Muinaiskreikka

text: Perfektivartalon aspekti on resultatiivinen eli se korostaa toiminnan lopputulosta. Se voi myös yksinkertaisesti kuvailla olotilaa tai jonkin asian laatua.


title: Muinaiskreikka

text: Esimerkki:


title: Muinaiskreikka

text: Futuurivartalo kehittyi kreikkaan muita tempusvartaloita myöhemmin ja poikkeaa linjasta sikäli että sillä on aina puhtaasti ajallinen merkitys (viittaa tulevaisuuteen).


title: Muinaiskreikka

text: Muut ajalliset suhteet kuin tulevaisuus tulevat siis periaatteessa vain ”kiertoteitse” esille aspektien kautta. Lisäksi eri tempuksilla voi olla ajallista merkitystä vain indikatiivissa, ei muissa moduksissa. Niissä tempuksissa, joita voidaan käyttää menneisyydestä puhuttaessa (sivutempuksissa), on olemassa vain indikatiivi.


title: Muinaiskreikka

text: Siinä missä useimmissa indoeurooppalaisissa kielissä on vain kaksi verbin genusta, kreikassa niitä on kolme: aktiivi, mediumi ja passiivi. Näistä aktiivi ja mediumi periytyvät indoeurooppalaisesta kantakielestä, passiivi tuli myöhemmin niiden rinnalle (se ei siis korvannut mediumia kuten useimmissa muissa kielissä).Esimerkkejä:Verbit voidaan jakaa karkeasti kahteen taivutuskategoriaan eli konjugaatioon.


title: Johdin

text: Johdin voi tarkoittaa esimerkiksi


title: Johto

text: Johto voi tarkoittaa mm. seuraavia asioita:


title: Sähkövuo

text: Sähkövuo (tunnus Ψ tai Φ) on sähkökenttää kuvaava skalaarisuure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä coulombi (1 C = 1 A·s). Positiivisesta varauksesta lähtee sitä ympäröivään tilaan kuviteltu virtaus, jota nimitetään sähkövuoksi, ja se läpäisee yhtä suurena jokaisen varausta ympäröivän suljetun pinnan. Negatiivisen varauksen ympäristöstä tuleva sähkövuo päättyy varaukseen. Positiivista varausta kutsutaan lähteeksi ja negatiivista varausta nieluksi. Varatun hiukkasen "säteilemän" sähkövuon suuruudeksi määritellään yksinkertaisesti hiukkasen varaus. Huomattavaa on kuitenkin, että sähkövuo voi olla nollasta poikkeava myös avaruudessa, jossa ei ole varautuneita hiukkasia: esimerkiksi käy vapaassa avaruudessa etenevä sähkömagneettinen säteily, jonka edetessä sähkövuo muuttuu jatkuvasti.


title: Sähkövuo

text: Sähkövuo on pinnan läpi kulkevien sähkökentän kenttäviivojen lukumäärä (tarkemmin: ulospäin ja sisäänpäin menevien kenttäviivojen kohtisuorien komponenttien erotus). Gaussin laki sähkökentille kertoo, että "suljetun" pinnan läpi laskettu sähkövuo on yhtä kuin pinnan sisäänsä sulkemien varausten summa. Gaussin laki sähkökentille on yhtäpitävä Coulombin lain kanssa.


title: Sähkövuo

text: Sähkövuon muutosnopeutta dformula_1 /dt kutsutaan kenttämuutosvirraksi, joka täydentää Amperen lain Ampère-Maxwellin yhtälöksi. Kenttämuutosvirran ja muiden Maxwellin yhtälöiden pohjalta voidaan ymmärtää sähkömagneettisen säteilyn aaltoluonne.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteily on ionisoivaa sähkömagneettista säteilyä, joka on peräisin atomiydinten viritystilojen purkautumisesta radioaktiivisessa hajoamisessa tai elektroni-positroniparien annihilaatiosta. Gammasäteilyä vapautuu suuria määriä gammapurkauksissa.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyä syntyy maailmankaikkeudessa monissa rajuissa ilmiöissä kuten kaasun kuumentuessa mustaa aukkoa ympäröivässä kertymäkiekossa. Gamma-astronomia on erityisesti satelliiteilla tehtävän avaruustutkimuksen uudempia aloja.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteily on kaikkein suurienergisintä sähkömagneettista säteilyä. Yksittäisen gammakvantin energia on tyypillisesti yli 100 keV, taajuus luokkaa 10 Hz ja aallonpituus alle 10 pm. Pienen aallonpituutensa vuoksi gammakvantin keskimääräinen vapaa matka väliaineessa on suuri ja siksi se on hyvin läpitunkevaa. Gammasäteilyn tehon vähentämiseksi 50 %:iin vaaditaan 1 cm lyijyä, 4,6 cm graniittia tai 6 cm betonia.


title: Gammasäteily

text: Suuren energiansa vuoksi gammasäteily on vaarallista eläville soluille ja sitä käytetään lääketieteessä muun muassa syöpäsolujen tuhoamiseen ja lääketieteellisten instrumenttien sterilointiin. Gammasäteilyä käytetään myös isotooppi- eli gammakuvauksessa esimerkiksi teollisuudessa. Tavallisin gammasäteilyn lähde on koboltti-60 tai iridium-192.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyllä on pääasiassa kolme tapaa vuorovaikuttaa materiaalin kanssa: valosähköinen ilmiö, Compton-sironta ja parinmuodostus.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyä syntyy tavallisesti yhdessä muunlaisen säteilyn kanssa. Monessa tapauksessa radioaktiivisen hajoamisen tuloksena syntyy virittynyt ydin. Kun ytimen viritystila laukeaa, ydin emittoi osan energiastaan gammafotonina. Emittoituneen gammahiukkasen energia vastaa ytimen alkutilan energian ja lopputilan energian erotusta.


title: Gammasäteily

text:
Esimerkiksi koboltti-60 hajoaa ensin virittyneeksi nikkeli-60:ksi beetahajoamisella:
Sitten nikkeli-60:n viritystila purkautuu ja viritystilaa vastaava energiamäärä purkautuu gammasäteilynä:


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyn havaitsi ranskalainen kemisti Paul Ulrich Villard vuonna 1900 tutkiessaan uraania. Hän toimi École Normale -korkeakoulussa Pariisissa. Hän rakensi laitteiston, jolla määritti, ettei gammasäteily käänny magneettikentässä, eikä se siis koostu varatuista hiukkasista, kuten alfa- tai beetasäteily.


title: Gammasäteily

text: Pitkään gammasäteilyn uskottiin olevan hiukkassäteilyä. Aaltoluonteen osoitti brittiläinen fyysikko William Henry Bragg vuonna 1910, jolloin hän osoitti, että gammasäteily siroaa kidehilasta kuten röntgensäteily.


title: Gammasäteily

text: Ernest Rutherford ja Edward Andrade mittasivat 1914 gammasäteilyn aallonpituuden diffraktion avulla. Rutherford nimesi säteilyn gammasäteilyksi kreikkalaisten aakkosten mukaan, kuten oli aiemmin nimennyt alfa- ja beetasäteilynkin.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyn ionisoivaa vaikutusta kutsutaan altistumiseksi:


title: Gammasäteily

text: Ionisoivan säteilyn, kuten gammasäteilyn, vaikutus elävään kehoon liittyy enemmänkin siihen, kuinka suuren energiamäärän säteily on jättänyt kohdeaineeseen massayksikköä kohden. Tätä ilmaistaan absorboituneella annoksella:


title: Gammasäteily

text: Ekvivalenttiannos kuvaa ionisoivan säteilyn (radioaktiivisen säteilyn) aiheuttamaa säteilyannosta ja nimenomaan sen biologista vaikutusta. Gammasäteillä se on yhtä suuri kuin absorboitunut säteilyannos.


title: Permeanssi

text: Permeanssi eli "magneettinen johtavuus" (tunnus Λ) on reluktanssin käänteisarvo. Permeanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on henry (tunnus H).


title: Permeanssi

text: Permeanssi voidaan laskea magneettipiirin pituudesta "s", magneettipiirin poikkipinta-alasta "A" ja permeabiliteetista μ seuraavasti:


title: Permeanssi

text: "Katso myös" Sähköisten suureiden analogiat


title: Venäjän presidentti

text: Venäjän presidentti, virallisesti Venäjän federaation presidentti () on Venäjän valtionpäämies, asevoimien ylipäällikkö ja maan korkein virka. Venäjän perustuslaki ei eksplisiittisesti määrittele presidenttiä toimeenpanovallan johtajaksi, mutta toimeenpanovalta on tosiasiallisesti jaettu presidentin ja hallituksen johtajan maan pääministerin kesken. Presidentillä on huomattavat valtaoikeudet. Koska Venäjä on semipresidentiaalinen valtio, hän ei kuitenkaan johda hallitusta, mutta hänellä on oikeus hajottaa hallitus. Presidentillä on myös ylin päätäntävalta ulkopolitiikan linjanvedoissa.


title: Venäjän presidentti

text: Venäjän presidentti valitaan välittömällä vaalilla kuuden vuoden toimikaudeksi. Sama henkilö voidaan valita presidentiksi enintään kahdeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi. Presidentiksi valitaan ehdokas, joka saa vaalissa enemmän kuin puolet annetuista äänistä. Jos kukaan ehdokkaista ei ole saanut enemmistöä annetuista äänistä, toimitetaan uusi vaali kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä. Presidentiksi valitaan tällöin uudessa vaalissa eniten ääniä saanut ehdokas.


title: Venäjän presidentti

text: Venäjän presidentin edustusasunto on Moskovan Kremlissä sijaitseva Senaattipalatsi ja juhlallisuuksissa Suuri palatsi.


title: Reluktanssi

text: Reluktanssi eli "magneettinen vastus" (tunnus R) on permeanssin käänteisarvo. Se kuvastaa magneettipiirin osan magneettista vastusta. Reluktanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on 1/henry (tunnus 1/H).


title: Reluktanssi

text: Reluktanssi voidaan laskea magneettipiirin pituudesta "s", magneettipiirin poikkipinta-alasta "A" ja permeabiliteetista μ seuraavasti:


title: Reluktanssi

text: Ferriittirenkaan tapauksessa kaavaan sijoitettavan magneettisen piirin tehollisen pituuden symboli on usein "l" ja magneettisen piirin tehollisen poikkipinta-alan symboli "A".


title: Hector

text: Heikki Veikko Harma (s. 20. huhtikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen rockmuusikko, joka on esiintynyt vuodesta 1965 taiteilijanimellä Hector. Hector on yksi suomalaisen rockin suurista nimistä. Harma on työskennellyt myös radio- ja televisiotoimittajana sekä televisio-ohjaajana.


title: Hector

text: Hector on urallaan julkaissut 25 studioalbumia viidellä eri vuosikymmenellä. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa "Lumi teki enkelin eteiseen", "Ake, Make, Pera ja mä", "Asfalttiprinssi", "Yhtenä iltana", "Juodaan viinaa" ja "Mandoliinimies".


title: Hector

text: Hector on palkittu uransa aikana muun muassa kolmella Emma-palkinnolla, Juha Vainio -palkinnolla vuonna 1992 ja Pro Finlandia -kunniamitallilla vuonna 2008.


title: Hector

text: Hectorin ura alkoi soolokitaristina hänen veljensä perustamassa Les Mirages -yhtyeessä vuonna 1964. Seuraavana vuonna hän debytoi levylaulajana ja sanoittajana folk-singlellään ”Palkkasoturi” (alun perin Buffy Sainte-Marien ”Universal Soldier”). Alkuvuodesta 1966 single nousi listojen kärkeen Suomessa. Levy-yhtiöt yrittivät tehdä Hectorista kantritähteä, mutta seuraavat singlet eivät menestyneet odotetulla tavalla. Vuonna 1969 hän esiintyi Svenska Teaternin suositussa "Hair"-musikaalissa yhdessä Anki Lindqvistin, Cay Karlssonin ja Sakari Lehtisen kanssa. Nelikon yhteistyöstä syntyi Cumulus-yhtye.


title: Hector

text: Hectorin ensimmäinen täyspitkä sooloalbumi "Nostalgia" julkaistiin vuonna 1972. Seuraavana vuonna ilmestynyttä "Herra Mirandosta" myytiin jo timanttilevyn arvoisesti (myyty 71 600 kpl). Vuoden 1974 "Hectorock I" on Hectorin menestynein soololevy (myyty 87 100 kpl). Monet muutkin Hector-albumit ovat olleet myyntimenestyksiä (vuoden 1990 "Yhtenä iltana", myyty 64 500 kpl; vuoden 1988 "Varjot ja lakanat", 56 200 kpl; vuoden 1991 "In concert 1966–1991", 45 000 kpl sekä vuoden 2004 "Ei selityksiä", 31 655 kpl).


title: Hector

text: Hectorin tunnetuin laulu on surumielinen ”Lumi teki enkelin eteiseen”. Hänen uraansa mahtuu suuri joukko hittejä, kuten ”Ake, Make, Pera ja mä”, ”Asfalttiprinssi”, ”Kuinka voit väittää (että yksinäinen oot)” (alun perin Ralph McTellin ”Streets of London”), ”Ei mittään (Työttömän arkiviisu)”, ”Nostalgia”, ”Herra Mirandos”, ”Mandoliinimies”, juopottelusta kertova laulu ”Juodaan viinaa”, ”Kaikki tahtoo rakastaa”, joka ilmestyi vain singlenä, ja viimeisimpänä ”Kuunnellaan vaan taivasta”. Hectorin lauluja on myöhemmin tulkinnut muiden muassa Kari Tapio


title: Hector

text: 1990-luvun lopulla Hector nousi parrasvaloihin Pave Maijasen, Pepe Willbergin ja Kirkan kanssa nelikon Mestarit Areenalla -konserttien ja -kiertueiden ansiosta. He esittivät omia sekä toistensa hittejä, ja koko Mestarit-ilmiöstä tuli hyvin suosittu. "Mestarit Areenalla" -livelevyä on myyty yli 124 000 kappaletta, ja se oli vuoden 1999 myydyin albumi Suomessa.


title: Hector

text: Hector teki syksyllä 2007 jäähyväiskiertueen "Näkemiin – kuulemiin", mutta palasi lavoille vielä keväällä 2009 Savoy-teatterissa ja Savoy-konsertit saivat jatkoa saman vuoden joulukuussa.


title: Hector

text: Vuonna 2011 Hector palasi isoille esiintymislavoille "Aikamatka 1966 – 2011" -kiertueen myötä. Konsertit olivat aikavälillä 27. lokakuuta – 10. joulukuuta. Kiertue alkoi Jyväskylässä ja päättyi Rovaniemellä. Hectorin yhtyeessä ovat muun muassa kosketinsoittaja Esa Kotilainen ja kitaristi Timo Kämäräinen. Työryhmässä oli mukana myös led-screen -näyttöjen taiteellinen suunnittelija Zok Sabijan. Ohjelmistossa oli uusia kappaleita.


title: Hector

text: Hector kertoi syksyllä 2011 tehneensä päätöksen kiertueiden lopettamisesta, koska tunsi olleensa loppuunpalanut ja fyysisesti huonossa kunnossa. Näihin aikoihin häneltä ei myöskään syntynyt uusia lauluja. Muutettuaan elämäntapojaan terveellisemmiksi vuodesta 2008 lähtien hän sai luomisvoimansa takaisin ja alkoi katua lopettamispäätöstä liian äkkinäisenä ratkaisuna.


title: Hector

text: Paluukiertueen jälkeen Hector esiintyi presidenttiehdokas Pekka Haavistoa tukeneessa Kokoaan suurempi Suomi 2012 -konsertissa. Hector liittyi Haaviston tukijoihin presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen jälkeen.


title: Hector

text: Vuonna 2014 Hector julkaisi uuden albumin "Hauras" kymmenen vuoden tauon jälkeen. Albumi myi ennakkoon kultaa ja myöhemmin platinaa. Uuden albumin myötä Hector lähti mittavalle kiertueelle, joka käsitti 16 konserttia. Kiertue alkoi 29. lokakuuta Jyväskylästä ja päättyi Hartwall Arenalle 29. marraskuuta. Kiertueella Hector esitti kappaleita uudelta levyltään.


title: Hector

text: Hector osallistui suosittuun Vain elämää -ohjelman viidennelle kaudelle vuonna 2016. Syksyllä 2016 Hector lähti mittavalle Suomea kiertäneelle kiertueelle, juhlistaen 50-vuotistaitelijauraansa.


title: Hector

text: Marraskuussa 2017 Hector julkaisi yhdessä Tuula Kousan kanssa kirjoittamansa muistelmateoksen "Hector: Asfalttihippi", jonka on kustantanut Otava.


title: Hector

text: Joulukuussa 2018 Hectorin piti tehdä konserttikiertue, mutta terveydellisistä syistä se peruuntui. Hänelle tehtiin alkuvuodesta 2018 lonkkaleikkaus ja elokuussa vielä sydämeen pallolaajennusleikkaus.


title: Hector

text: Syksyllä 2012 Hector esiintyi Lahden kaupunginteatterissa Hair-musikaalissa, jossa hänellä oli rooli muun muassa Vietnam-veteraanina. Hectorilla oli aikoinaan sivurooli myös Svenska Teaternin Hair-versiossa jo vuonna 1969.


title: Hector

text: Vuosina 1969–1989 Hector toimi Yleisradion musiikkitoimittajana. Radio- ja televisio-ohjelmia tehdessään hän käytti oikeaa nimeään Heikki Harma. 1970-luvulla hän juonsi radiossa muun muassa suosittua Pop eilen – tänään -ohjelmaa. Kun Rockradio aloitti 1980, hän oli yksi sen kolmesta juontajasta.


title: Hector

text: Vuoden 2009 kesäkuussa Hector jatkoi radiotoimittajan uraansa, kun Radio Suomi lähetti kesän 2009 ajan Hectorin juontamaa "Pop eilen – toissapäivänä" -musiikkiohjelmaa. Ohjelman suuren suosion myötä Hector lupautui jatkamaan radio-ohjelmaa myös kesän jälkeen. Ohjelma jatkui yhtäjaksoisesti siitä lähtien aina vuoteen 2014, jolloin Yle ilmoitti lopettavansa ohjelman vuoden lopussa. Ohjelmaa alkoi esittää uudestaan Radio Nova 7. kesäkuuta 2015 alkaen sunnuntaiaamuisin.


title: Hector

text: Hector on saanut Juha Vainio –sanoittajapalkinnon 1992. Hän on sanoittanut myös muille artisteille. Esimerkiksi Freemanin ”Ajetaan tandemilla”, Samuli Edelmannin ”Peggy” ja Jari Sillanpään ”Pariisi–Helsinki” sekä Katri-Helenan tunnetuksi tekemän YK:n-päivälaulu ”Kuudenikäinen” ovat Hectorin sanoittamia. Lisäksi Hector on sanoittanut lukuisia lauluja muun muassa Arja Saijonmaalle.


title: Hector

text: Vuonna 2004 Hector voitti vuoden miessolistin Emma-palkinnon. Hän oli aiemmin saanut kaikkiaan kolme Emmaa.


title: Hector

text: Pro Finlandia -kunniamerkki Hectorille myönnettiin 2008.


title: Hector

text: Vuonna 2009 Hectorille myönnettiin Reino Helismaa -palkinto tunnustuksena sanoituksista, jotka ”ulottuvat surumielisyydestä hauskaan kansanomaisuuteen sekä terävään yhteiskunnalliseen analyysiin”. Palkinto myönnetään henkilölle, joka on merkittävällä tavalla uudistanut suomalaista laulurunoutta ja viihdettä kansallisista lähtökohdista.


title: Hector

text: Stadin Slangi ry valitsi Hectorin vuoden 2015 Stadin Kundiksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2015.


title: Hector

text: Hector on maininnut elämänsä pahimmaksi epäonnistumiseksi avioeron. Maailmankatsomukseltaan Hector kertoo olevansa ”epäilevä etsijä” ja pitää Jumalaa mielenkiintoisena keskustelun aiheena, mutta ihmeisiin Hector ei kerro uskovansa.


title: Seinäjoen lentoasema

text: Seinäjoen lentoasema on lentoasema Ilmajoella, noin 14 kilometriä Seinäjoen keskustasta etelään. Lentoasemaa on ylläpitänyt vuodesta 2016 asti Seinäjoen lentoasema Oy. Aiemmin lentoaseman pitäjänä toimi Rengonharju-säätiö.


title: Seinäjoen lentoasema

text: Seinäjoelta ei tällä hetkellä lennetä lainkaan reittilentoja, ainoastaan tilauslentoja yleisilmailun lisäksi. Seinäjokea lähin lentoasema, jossa on säännöllistä reittiliikennettä on Vaasan lentoasemaa, joka sijaitsee 74 kilometrin päässä.


title: Seinäjoen lentoasema

text: Lentoasema sijaitsee valtatie 19:n varressa. Lentoasemalta Seinäjoelle pääsee valtatietä pitkin kulkevilla Jalasjärven vakiovuoroilla tai taksilla.


title: Seinäjoen lentoasema

text: Seinäjoen lentoasemalla on yksi 2 000 metriä pitkä ja 45 metriä leveä kiitotie, 14/32. Kiitotietä jatkettiin ja levennettiin vuosina 2006–2008 suihkukoneliikenteen mahdollistamiseksi. Pidennetty kiitotie otettiin käyttöön 31. heinäkuuta 2008.


title: Peking-ooppera

text: Peking-ooppera (, pinyin Jīngjù) on yksi Kiinalaisen oopperan muodoista. Nimensä mukaisesti se sai alkuna Pekingissä 1700-luvun lopulla ja sitä pidetään joskus Kiinan kansallisena oopperana. Peking-oopperaa leimaa yksinkertainen lavastus, tyylitellyt elkeet ja liikkeet, sekä huolitellut asusteet ja päähineet, joiden malli saatiin Ming-dynastian aikaisista asuista. Peking-oopperan musiikki yhdistelee kahta tyyliä; "xipi" (西皮, ponteva ja heleä) ja "erhuang" (二黄, lyyrinen ja synkkä).


title: Peking-ooppera

text: "Xipi" ja "Erhuang"-musiikkityylejä yhdistettiin ensimmäisen kerran kiinalaisessa oopperassa Pekingissä vuonna 1790 ja sitä esittivät Anhuista kotoisin olevat "Sanqing"-ryhmän näyttelijät. Ajan myötä Sanqingiin liittyi kolme muuta oopperaryhmää, "Chuntai", "Sixi" ja "Hechun". Kokonaisuutena nämä ryhmät tulivat tunnetuksi "neljänä suurena anhuilaisena ryhmänä" ("sida Huiban") ja ne hallitsivat Peking-oopperaa aina Pekingin teatterikaupunginosan tuhoutumiseen saakka boksarikapinassa vuonna 1900. Peking-oopperan alkuvaiheessa sen tunnetuimmat näyttelijät olivat naisrooleja esittävät miehet ("nandan"). 1830-luvulla yleistyivät myös vanhojen miesten näyttelijät ("laosheng"), joista kuuluisin oli Sanqing-ryhmää vuodesta 1845 johtanut Cheng Changgeng (1811–1880), jota monet kutsuvat Peking-oopperan isäksi. Aluksi näyttelijöitä Pekingiin toivat yrittäjät, jotka toivat nuoria poikia Anhuin ja Jiangsun maakunnista Pekingiin opettelemaan oopperaa. Tapa loppui Taiping-kapinan (1851–1866) myötä, jolloin ooppera alkoi kulkea suvuissa, tai sitä alkoivat harjoittaa pekingiläiset. Peking-oopperan näytelmiä pidettiin pitkään näyttelijöiden omaisuutena ja niiden käsikirjoittajat tunnettiin vain harvoin. Peking-oopperan kasvuun vaikutti hovin ja etenkin leskikeisarinna Cixin tuki, mutta se löysi myös maksavaa yleisöä. Alun perin oopperanäyttelijöillä oli tapana harjoitella paikallisissa teetaloissa ja harjoitukset muuttuivat ajan myötä vakinaisiksi maksullisiksi esityksiksi ja nämä sekä yksityiset mesenaatit takasivat tulonlähteen näyttelijöille Qing-dynastian romahtaessa ja hovin tuen loppuessa.


title: Peking-ooppera

text: 1900-luku merkitsi suuria muutoksia Kiinan yhteiskunnassa, kulttuurissa ja politiikassa. Tunnetuin Peking-oopperan näyttelijöistä oli Mei Lanfang (1894–1961), joka esitti etenkin "nandan"-rooleja. Mei toi mukanaan useita uudistuksia, joista esimerkkinä yksi oli yhteiskunnallisten aiheiden tuominen oopperaan. Esimerkiksi ooppera "Niehai bolan" (1914) kertoi prostituutiosta, sen näytelmä oli realistinen ja näyttelijät käyttivät ajanmukaisia asuja. Uudistusten merkittävä ajaja oli myös Kiinan kommunistinen puolue. Mao Zedong antoi toukokuussa 1942 julistuksen, jonka mukaan kaiken taiteen piti toimia vallankumouksen propagandana. Tämä ei tarkoittanut suoraan perinteisen oopperan lakkauttamista, vaan vanhojen näytelmien muovaamista uudestaan vallankumousaatteellisiksi, esimerkiksi esittämällä yläluokka näytelmissä pahana ja sitä vastaan taistelevat kapinalliset hyvinä. Kiinan kansantasavallassa suuri osa perinteisistä oopperoista kuitenkin kiellettiin tai niiden esittäminen yksinkertaisesti lopetettiin. Kulttuurivallankumouksen aikana (1966–1976) perinteisiä aiheita käsittelevät oopperat kiellettiin kokonaan ja niiden tilalle tuotiin pääasiassa Peking-ooppera edustavia vallankumouksellisia oopperoita. Näitä leimasivat voimakas propaganda ja esimerkiksi länsimaalaiset soittimet sankarillisen tunnelman aikaansaamiseksi.


title: Peking-ooppera

text: 1980-luvun uudistusten aikana perinteiset oopperat elpyivät ja uusia oopperoita alettiin jälleen kirjoittamaan. Vanhat naisrooleja esittäneet miesnäyttelijät ovat kuitenkin kadonneet Peking-oopperasta lähes tyystin ja naisrooleja esittävät nykyisin pääasiassa naiset. Peking-ooppera on myös taantunut historiallisesta asemastaan. Esimerkiksi vielä vuonna 1978 Kiinassa oli 248 Peking-oopperaa esittävää ryhmää, kun taas vuonna 2006 luku oli vain 93 ja suuri osa Peking-oopperan nykyisestä yleisöstä on turisteja. Peking-oopperaan liittyen pidetään kuitenkin lukuisia festivaaleja ja sillä on seuraajia Pekingin ohella myös muissa kaupungeissa, kuten Shanghaissa ja Wuhanissa. Kiinan sisällissodan hävinneet Kuomintangin kannattajat toivat toivat Peking-oopperan mukanaan Taiwanille, jossa on myös oma alueellinen oopperamuotonsa kotsai-hsi. Peking-ooppera lisättiin vuonna 2010 Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.


title: Peking-ooppera

text: Suomessa Peking-oopperaa on esittänyt vuonna 2011 perustettu Euroopan ensimmäinen perinteisen kiinalaisen teatterin ryhmä Wusheng Company.


title: Peking-ooppera

text: Perinteinen Peking-oopperan esityslava on paljas ja siihen kuuluu vain yksinkertaisia lavasteita, kuten matto lattialla ja verho näyttelijöiden takana. Tavallisimmat roolit ovat "sheng" (mies), "dan" (nainen), "jing" (maalatut kasvot) ja "chou" (klovni). Jälkimmäinen eli "chou" esittää hahmoja, jotka halutaan esittää negatiivisessa valossa ja sen näyttelijä merkitään valkoisella läiskällä nenässä. "Sheng" ja "dan" rooleilla on useita eri alatyyppejä riippuen esimerkiksi esitettävän hahmon iästä. Yksinkertaisesta lavastuksesta poiketen näyttelijöiden asut ovat monimutkaisia ja värikkäitä ja ne kuvastavat esitettävän hahmon statusta, sukupuolta ja persoonallisuutta. Asut noudattelevat Ming-dynastian aikaista tyyliä useimmiten huolimatta siitä, mihin ajankohtaan itse oopperan jouni sijoittuu. Näytelmät voidaan jakaa sotilas- ("wu") ja siviilinäytelmiin ("wen"). Miesroolit ovat tavallisesti hallitsevia sotilasnäytelmissä, kun taas siviilinäytelmissä naisrooleilla on yhtäläinen tärkeys. Näyttelijöiden elkeet ovat pitkälle tyyliteltyjä. Mimiikka on usein keskeisessä roolissa siviilinäytelmissä.


title: Peking-ooppera

text: Peking-oopperaa leima kaksi musiikkityyliä, "xipi" ja "erhuang". Erhuang on rauhallinen, hidas ja matala ja sitä käytetään korostamaan vakavuutta. "Xipi" on puolestaan eloisa ja korkea ja se sopii kevytrintaisempiin tilanteisiin. Peking-oopperan orkesteri on tavallisesti pieni ja sen hallitseva soitin on "jinghu", mutta myös lautasilla, rummulla ja taputtajalla ("ban") on tärkeä osansa. Muita Peking-oopperassa käytettyjä soittimia ovat "yueqin", "sanxian" ja "suona". Peking-oopperassa käytetään vain muutamaa eri melodiaa, jotka sovitetaan oopperan sanoitukseen. Sanoitus on puolestaan tyypillisesti puhekielisiä.


title: Magneettivuo

text: Magneettivuo (tunnus Φ tai täsmällisemmin erotuksena muusta vuosta Φ tai Φ) on magnetismin määrää kuvaava suure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä weber (1 Wb = 1 V·s = 10 Mx). Magneettivuo tietyn pinnan läpi on kyseisen pinnan läpäisevä magneettikentän komponentti. Yksittäisen magneettisen navan aiheuttamaksi magneettivuoksi määritellään navan voimakkuus, pohjoisnapa toimii vuon lähteenä ja etelänapa vuon nieluna (kts. myös sähkövuo).


title: Magneettivuo

text: Yleisesti magneettivuo pinnan "A" läpi saadaan magneettivuon tiheyden B pintaintegraalina


title: Magneettivuo

text: Mikäli magneettivuon tiheys on vakio ja vektori B muodostaa kulman formula_2 tasopinnan A normaalivektorin kanssa, magneettivuo saadaan kaavasta


title: Magneettivuo

text: Kelan sisällä magneettivuo on verrannollinen itseisinduktanssiin "L", virtaan "I" ja kierrosten lukumäärään "N" seuraavasti:


title: Magneettivuo

text: Gaussin laki magneettikentille kertoo, että "suljetun" pinnan läpi virtaava magneettivuo on yhtä kuin pinnan sisäänsä sulkemien napojen voimakkuuksien summa, jonka on käytännössä havaittu olevan aina nolla, eli


title: Magneettivuo

text: Gaussin lain mukaan siis jokaisen suljetun pinnan sisään suuntautuva magneettivuo on yhtä suuri kuin pinnan sisältä pois tuleva vuo. Tästä seuraa että, jos laki pitää paikkansa, millään hiukkasella ei ole vain yhtä magneettista napaa, vaan jokaisella on aina sekä pohjois- että etelänapa. Gaussin laki edellä esitetyssä muodossa siis lausuu, että magneettisia monopoleja ei ole.


title: Suomen Olympiakomitea

text: Suomen Olympiakomitea on elin, joka vastaa Suomen suhteista kansainväliseen olympiaurheiluun, ja on Kansainvälisen olympiakomitean KOK:n jäsen. KOK:n jäseneksi se hyväksyttiin vuonna 1907 KOK:n 9. istunnossa Haagissa, Hollannissa. Suomen olympiakomitea on rekisteröity yhdistys, joka on perustettu 2.12.1907 Helsingissä.


title: Suomen Olympiakomitea

text: Suomen olympiakomitealla on 86 jäsenjärjestöä, 24 kumppanuusjäsentä ja neljä henkilöjäsentä. Olympiakomitean hallituksen puheenjohtaja on Timo Ritakallio ja toimitusjohtaja Mikko Salonen.


title: Suomen Olympiakomitea

text:
Olympiakomitean ja urheilujärjestö Valon toiminnot yhdistyivät 1.1.2017 alkaen. Olympiakomitealla on kaksi tavoitetta: yhdessä urheiluyhteisön ja eri verkostojen kanssa olympiakomitea tekee työtä sen eteen, että suomalaiset liikkuvat enemmän ja huippu-urheilu menestyy.
Olympiakomitean toimitusjohtaja on Mikko Salonen. Huippu-urheiluyksikön johtaja on Mika Lehtimäki (2018 –)


title: Magneettivuon tiheys

text: Magneettivuon tiheys (tunnus "B") on magnetismin tiheyttä kuvaava suure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä tesla (1 T = 1 Wb/m = 1 V·s/m²). Magneettivuon tiheys voidaan ajatella kenttäviivojen tiheydeksi magneettikentässä. Magneettivuon tiheys riippuu sekä magneettikentän voimakkuudesta että väliaineen laadusta (permeabiliteetista). Magneettivuon tiheys määritellään


title: Magneettivuon tiheys

text: missä differentiaalinen pinta-ala "dA" on kohtisuorassa magneettivuon "virtaa" vastaan ja yksikkövektori n osoittaa vuon virran suuntaan. dformula_2 on tämän pinnan läpi virtaava vuo. Määritelmästä seuraa, että magneettivuo minkä tahansa pinnan "P" läpi saadaan pintaintegraalina


title: Magneettivuon tiheys

text: Mikäli pinnan "P" läpi virtaava vuo on jokaisessa "P":n pisteessä yhtä suuri ja kohtisuorassa pintaa vastaan, on magneettivuon tiheys pinnalla yksinkertaisesti


title: Magneettivuon tiheys

text: Magneettivuon tiheyttä ja magneettikentän voimakkuutta H yhdistää lineaarisessa, isotrooppisessa aineessa seuraava yhtälö, jossa on mukana myös väliaineen permeabiliteetti "μ":


title: Magneettivuon tiheys

text: Tyhjiössä magneettivuon tiheyden ja magneettikentän voimakkuuden suhde on sama kuin tyhjiön permeabiliteetti eli magneettivakio formula_6, eli


title: Magneettivuon tiheys

text: Koska kelan magneettivuo on LI/N, kelan sisällä vallitseva magneettivuon tiheys voidaan laskea seuraavasta kaavasta:


title: Magneettivuon tiheys

text: missä


title: Magneettivuon tiheys

text: Koska käämin induktiivinen reaktanssi on ωL ja käämin virta U/(ωL), käämin magneettivuon tiheydelle saadaan myös kaava:


title: Magneettivuon tiheys

text: Sydämettömän käämin magneettivuon tiheys voidaan laskea myös permeabiliteetistä ja virrasta seuraavasti:


title: Magneettivuon tiheys

text: Magneettivuon tiheyden avulla voidaan laskea myös, kuinka suurella voimalla magneettikenttä vaikuttaa siellä liikkuvaan varaukseen. Tämä voima on


title: Magneettivuon tiheys

text: Homogeenisessa magneettikentässä olevaan virtajohtimen osaan, jonka pituus on |formula_14| ja jossa kulkee virta formula_15, kohdistuu voima


title: Magneettivuon tiheys

text: Näissä yhtälöissä merkki formula_17 tarkoittaa vektorien ristituloa.


title: Lunni

text: Lunni ("Fratercula arctica") on ruokkien heimoon kuuluva lintulaji, jolla on värikäs nokka. Se on pelaginen merilintu, joka elää pääasiassa kalalla. Lunnit elävät suurissa yhteisöissä ja pesivät halkeamissa ja koloissa. Lintujen lukumäärä väheni 1800-luvulla, kun niitä metsästettiin lihan ja munien vuoksi. Nykyisin populaatiot ovat jälleen laskussa rottien vallattua osan pesimäsaarista.


title: Lunni

text:
Juhlapukuisen lunnin höyhenpeite on mustavalkoinen, nokka tukeva, mutta ohut. Värikkäät suomut kasvavat nokkaan ennen lisääntymisaikaa ja putoavat myöhemmin. Oranssinpunaiset jalat kiinnittyvät lähelle pyrstöä, minkä takia lunni liikkuu maalla kävellessään pystyasennossa kuten pingviinit. Talvipukuisen vanhan linnun nokan väritys himmenee, naama on tummanharmaa ja koivet keltaiset. Nuoren linnun nokka on lähes yksivärisen tumma eikä ole niin korkea kuin vanhan. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lunnin pituus on 28–34 cm, siipien kärkiväli 50–60 cm ja paino keskimäärin 400–500 g.
Lunnit pesivät Pohjois-Euroopassa Atlantin ja Jäämeren rannikoilla, Islannissa, Grönlannin rannikolla ja Pohjois-Amerikan itärannikolla. Eteläisimmät esiintymät ovat Ranskan Bretagnessa ja Englannin lounaiskolkassa. Lunnit ovat enimmäkseen muuttolintuja ja talvehtivat avomerellä Atlantilla, Pohjanmerellä, Välimerellä sekä Grönlannin ja Newfoundlandin vesillä. Se on tavattu Suomessa noin 50 kertaa, pääosa havainnoista on tehty talvimyrskyjen aikana Pohjois-Suomeen harhautuneista linnuista.


title: Lunni

text: Lunnit viihtyvät valtamerten rannikoiden lintuvuorilla ja -saarilla, joilla ne pesivät suurina yhdyskuntina yhdessä muiden ruokkilintujen kanssa.


title: Lunni

text: Lunnit kaivavat pesäkolonsa itse tai käyttävät vanhaa pikkuliitäjän tai kaniinin koloa, joskus harvoin kallionhalkeamaa tai -koloa. Pesäkolon pituus on keskimäärin 1,5 metriä. Pari käyttää samaa pesäkoloa vuodesta toiseen, jos pesinnät onnistuvat. Itse pesäkolo on käytävän perukassa ja se on vuorattu höyhenillä, kasvikuiduilla ja lehdillä. Sekä koiras että naaras osallistuvat pesäkolon kaivamiseen. Naaras munii yleensä vain yhden munan, joskus harvoin kaksi, mutta silloin on mahdollisesti kaksi naarasta muninut samaan pesään. Muninnan ajankohta vaihtelee alueittain, Islannissa ja Pohjois-Norjassa se on touko-kesäkuussa. Haudonta kestää noin 40 päivää ja naaras hautoo tavallisesti koirasta aktiivisemmin. Molemmat vanhemmat ruokkivat poikasta. Pesäpoikasaika vaihtelee suuresti ollen keskimäärin noin seitsemän viikkoa. Nuori lintu on sukukypsä tavallisesti viisivuotiaana, poikkeuksellisesti jo kolme- tai nelivuotiaana.


title: Lunni

text: Lunnin ravintoa on tutkittu paljon. Se syö enimmäkseen merikalaa, aikuiset linnut myös selkärangattomia, pääasiassa äyriäisiä. Se saalistaa päivällä ja sukeltaa saaliinsa tavallisesti noin 15 metrin syvyydestä, joskus jopa 50 metristä. Poikaselle se vie useita pieniä kaloja kerralla, jolloin kalat ovat nokassa poikittain. Ennätys on 61 tuulenkalaa ja yksi "Gaidropsarus vulgaris" saman linnun nokassa. Tavallisimmat saaliskalat ovat merituulenkala, pikkutuulenkala, isotuulenkala, kilohaili, silli, villakuore, makrilli, jäämerenseiti, turska ja valkoturska.


title: Permeabiliteetti

text: Permeabiliteetti (tunnus μ) on aineen magneettista käyttäytymistä kuvaava suure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä henry per metri (1 H/m = 1 V·s/(A·m) = 1 T·m/A = kg·m·s·A = N/A²).


title: Permeabiliteetti

text: Magneettivuon tiheyttä B ja magneettikentän voimakkuutta "H" yhdistää seuraava yhtälö, jossa on mukana myös väliaineen permeabiliteetti formula_1:


Permeabiliteetti


title: Permeabiliteetti

text: "Suhteellinen permeabiliteetti" μ on yksikötön suhdeluku, joka kertoo aineen permeabiliteetin suhteessa tyhjiön permeabiliteettiin μ. Väliaineen permeabiliteetti voidaan lausua suhteellisen ja tyhjiön permeabiliteetin avulla yhtälöllä


title: Permeabiliteetti

text: missä μ on tyhjiön permeabiliteetti, josta käytetään myös nimitystä "magneettivakio" ja se on 4π×10 H/m eli noin 1,2566371 μH/m.


title: Permittiivisyys

text: Permittiivisyys (tunnus ε) on suure, joka kuvaa, miten väliaine vaikuttaa siihen kohdistuvaan sähkökenttään. Permittiivisyyden yksikkö SI-järjestelmässä on faradi per metri (1 F/m = 1 A·s/(V·m) = 1 C²/(N·m²)).


title: Permittiivisyys

text:
Sähkövuon tiheyttä D ja sähkökentän voimakkuutta E dielektrisessä väliaineessa yhdistää yhtälö
missä ε on väliaineen permittiivisyys. Se on yleensä tensori mutta esim. kaasuissa, nesteissä ja amorfisissa aineissa skalaari.


title: Permittiivisyys

text: Tyhjiön permittiivisyys ε, josta käytetään myös nimitystä "sähkövakio", on arvoltaan tasan 8,854187·10 F/m.


title: Permittiivisyys

text: Suhteellinen permittiivisyys (symboli ε, tai κ) jota nimitetään myös "dielektriseksi vakioksi", on väliaineen permittiivisyys suhteessa tyhjiön permittiivisyyteen ε. Siten tyhjiön suhteellinen permittiivisyys on 1.


title: Permittiivisyys

text: ε on yksikötön suhdeluku, jonka avulla permittiivisyys esitetään muodossa


title: Magneettikentän voimakkuus

text:
Magneettikentän voimakkuus (tunnus H) on magnetismia kuvaava vektorisuure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä ampeeri per metri (A/m). Magneettikentän voimakkuus määritellään analogisesti sähkökentän voimakkuuden kanssa eli voimana, jonka magneettikenttä kohdistaa yksikköpohjoisnapaa kohti:
Magneettikentän suunta on se suunta, johon yksittäinen vapaa, magneettinen "pohjoinen" napa kentässä liikkuisi. Monissa fysiikan oppikirjoissa magneettikentän voimakkuutta ei käytetä hyödyksi lainkaan, vaan magneettikenttää kuvataan magneettivuon tiheydellä B, jota myös monesti kutsutaan magneettikentäksi. Magneettivuon tiheyttä ja magneettikentän voimakkuutta yhdistää lineaarisessa, isotrooppisessa aineessa seuraava yhtälö, jossa on mukana myös väliaineen permeabiliteetti "μ":


title: Magneettikentän voimakkuus

text: Tyhjiön permeabiliteetti eli magneettivakio on formula_3. Jos siis tyhjiössä magneettikentän voimakkuus on 1 A/m, on magneettivuon tiheys 4π · 10 teslaa.


title: Magneettikentän voimakkuus

text: Virtajohtimen aiheuttama magneettikentän voimakkuus voidaan laskea esimerkiksi Ampèren lailla. Magneettipiirissä (esimerkiksi muuntajan sydämessä) magneettikentän voimakkuus voidaan laskea kierrosmäärän "N" ja virran "I" tulon suhteesta magneettipiirin pituuteen "l". Seuraavassa kaavassa esiintyvää termiä "N·I" kutsutaan myös magnetomotoriseksi voimaksi (mmv):


title: Magneettikentän voimakkuus

text: Magneettikentän voimakkuutta on aiemmin mitattu myös cgs-järjestelmän yksiköllä "örsted" (tunnus Oe): 1 Oe = 1 000/(4π) A/m eli noin 79,577 A/m. Örstediä käytettäessä kenttävoimakkuus oli tyhjiössä lukuarvoltaan yhtä suuri kuin magneettivuon tiheys maxwelleina.


title: Magneettikentän voimakkuus

text: Jonkin magneettisen kentän aiheuttavan pienikokoisen lähteen ympärillä magneettikenttä pienenee etäisyyden kasvaessa suhteessa etäisyyden neliöön. Kaksinkertaisella etäisyydellä kohteesta kenttä on siis pienentynyt neljäsosaan.


title: Gaussin laki sähkökentille

text: Gaussin laki sähkökentille on Carl Friedrich Gaussin muotoilema vuonna 1835 ja se julkaistiin 1867. Gaussin laki antaa suljetun pinnan läpi virtaavan sähkövuon formula_1 ja pinnan sisäänsä sulkeman sähkövarauksen välisen relaation , ja on yksi Maxwellin yhtälöistä. Sen integraalimuoto on:


title: Gaussin laki sähkökentille

text: jossa formula_3 on sähkövuon tiheys (yksikkönä C/m), formula_4 on pinnan differentiaalisen neliön pinta-ala siten, että ulospäin suuntautuva normaalivektori määrää sen suunnan, formula_5 on pinnan sisäänsä sulkema varaus ja formula_6 on pintaintegraali pinnan "A" yli.


title: Gaussin laki sähkökentille

text:
Gaussin divergenssilauseen mukaan vektorikentän pintaintegraali suljetun pinnan "A" yli (eli kentän vuo) saadaan integroimalla divergenssiä pinnan sisäänsä sulkeman tilavuuden "V" yli, eli
Pinnan sisäänsä sulkeman sähkövarauksen suuruus saadaan toisaalta integroimalla sähkövaraustiheyttä ρ (yksikkönä C/m) saman tilavuuden yli, joten Gaussin laki saadaan muotoon
Koska tämä pätee "kaikille" suljetuille pinnoille, saadaan
jota kutsutaan lain "differentiaalimuodoksi".


title: Gaussin laki sähkökentille

text:
Coulombin laki seuraa Gaussin laista melko suoraan. Pistemäisen varauksen, jonka suuruus on formula_10, aiheuttama sähkövuo r-säteisen pallopinnan yli on
Gaussin lain mukaan vuon suuruus on toisaalta formula_12, ja koska isotrooppisissa aineissa formula_13, saadaan pistevarauksen aiheuttaman sähkökentän E suuruudeksi
Sähkökenttä kohdistaa varaukseen, jonka suuruus on formula_15, voiman
joten kahden varatun hiukkasen välisen voiman suuruudeksi saadaan lopulta


title: Sähkökentän voimakkuus

text: Sähkökentän voimakkuus (tunnus E) on sähkökenttää kuvaava suure, joka määritellään kentässä olevaan sähköisesti varattuun hiukkaseen kohdistuvan voiman ja hiukkasen varauksen osamääränä:


title: Sähkökentän voimakkuus

text: missä "F" on sähkökentän kohdistama voima hiukkaseen, jonka varaus on "q". Sähkökentän suunnaksi määritellään se suunta, johon vapaa, positiivinen testivaraus sähkökentässä liikkuu. Sähkökentän suuntaa ja voimakkuutta kuvataan yleensä kenttäviivoilla, jolloin kenttäviivojen tiheys kuvaa kentän voimakkuutta ja pienet nuolet kertovat kentän suunnan.


title: Sähkökentän voimakkuus

text: Koska voiman yksikkö SI-järjestelmässä on newton (N) ja varauksen coulombi (C), saadaan sähkökentän voimakkuuden yksiköksi määritelmän perusteella 1 N/C. Koska kuitenkin energian yksikkö joule (J) on newton · metri ja toisaalta jännitteen yksikkö voltti (V) on yksi joule coulombia kohti, on


title: Sähkökentän voimakkuus

text: 1 N/C = 1 J/mC = 1 V/m,


title: Sähkökentän voimakkuus

text: joten sähkökentän voimakkuus voidaan ilmaista myös voltteina metriä kohti. Tässä muodossa yksikkö tavallisesti ilmaistaankin, koska mittausteknisistä syistä jännitteet ja välimatkat ovat mitattavissa tarkemmin kuin sähkövaraukset ja niihin kohdistuvat voimat. Homogeenisen sähkökentän voimakkuus voidaankin määrittää valitsemalla sieltä kaksi pistettä, joiden välinen yhdysjana on kenttäviivojen suuntainen, mittaamalla niiden välinen jännite ja jakamalla se niiden välisellä etäisyydellä.


title: Sähkökentän voimakkuus

text:
Sähkökentän voimakkuutta "E" ja sähkövuon tiheyttä "D" yhdistää seuraava yhtälö, jossa on mukana myös väliaineen permittiivisyys "ε":
Tällaisenaan yhtälö pätee tarkasti vain isotrooppisessa, homogeenisessa aineessa.


title: Sähkökentän voimakkuus

text: Jonkin sähkökentän aiheuttavan pienikokoisen lähteen ympärillä sähkökenttä pienenee etäisyyden kasvaessa suhteessa etäisyyden neliöön. Kaksinkertaisella etäisyydellä kohteesta kenttä on siis pienentynyt neljäsosaan.


title: Sähkövuon tiheys

text: Sähkövuon tiheys (tunnus D) on sähkökentän tiheyttä kuvaava suure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä C/m .


title: Sähkövuon tiheys

text: Sähkövuon tiheys riippuu sekä sähkökentästä että väliaineen laadusta (permittiivisyydestä). Sähkövuon tiheyden suuruus pisteessä määritellään laskemalla differentiaalinen sähkövuo formula_1 differentiaalisen pinta-alan "dA" läpi ja jakamalla alueen pinta-alalla, eli


title: Sähkövuon tiheys

text: Sähkövuo pinnan "P" läpi saadaan pintaintegraalista


title: Sähkövuon tiheys

text: Sähkökentän voimakkuutta E ja sähkövuon tiheyttä yhdistää lineaarisessa, isotrooppisessa väliaineessa seuraava yhtälö, jossa on mukana myös väliaineen permittiivisyys formula_4:


title: Sähkövuon tiheys

text: missä siis formula_6 on tyhjiön permittiivisyys ja formula_7 on suhteellinen permittiivisyys.


title: GRU

text: GRU (, ) on Venäjän federaation asevoimien sotilastiedustelun keskuselin ja osa toukokuussa 1992 muodostettuja Venäjän asevoimia.


title: GRU

text: GRU perustettiin puna-armeijaan lokakuussa 1918, mutta sen olemassaoloa ei koskaan tunnustettu Neuvostoliitossa. GRU:n tehtävänä oli kaikki sotilastiedustelu ja se jatkoi osana armeijaa, kun siitä 1946 tuli Neuvostoliiton asevoimat.


title: GRU

text: GRU harjoitti elektronista tiedustelua Varsovan liiton alueella sekä Lourdesissa, Kuubassa 1960-luvulta aina vuoteen 2001 saakka. GRU hyödynsi ensimmäisenä länsimaisten yhtiöiden turvallisuuspuutteita ja aloitti teollisuusvakoilun, joka kuitenkin myöhemmin siirrettiin KGB:lle.


title: GRU

text: GRU:n agentti Viktor Suvorov (oikealta nimeltään Vladimir Bodganovits Rezun) loikkasi vuonna 1978 Isoon-Britanniaan ja kirjoitti kirjan kokemuksistaan tiedustelupalvelussa. Kirja kertoo lähinnä erikoisoperaatiojoukkojen, Spetsnaz-koulutuksesta yleisluontoisesti, osin fiktiivisesti. Saatujen tietojen mukaan Rezun sai loikkauksesta Neuvostoliitosta kaksinkertaisen kuolemantuomion.


title: GRU

text: Neuvostoliiton hajottua joulukuussa 1991 GRU toimi Itsenäisten valtioiden yhteisön asevoimien osana toukokuuhun 1992 saakka.


title: Kyklooppi (mytologia)

text: Kykloopit (kreikaksi "Κύκλωψ") olivat kreikkalaisessa mytologiassa jättiläisiä, joilla oli vain yksi silmä keskellä otsaa.


title: Kyklooppi (mytologia)

text: Kolme ensimmäistä kyklooppia olivat Uranoksen ja Gaian lapsia. Uranos pelkäsi kyklooppien voivan syrjäyttää hänet ja karkotti ne Tartarokseen. Kronos päästi kykloopit ulos syrjäytettyään Uranoksen ja anastettuaan tältä vallan. Ennen pitkää hän alkoi kuitenkin isänsä tavoin pelätä kyklooppien vallankaappausyritystä ja syöksi ne takaisin Tartaroksen kuiluihin.


title: Kyklooppi (mytologia)

text: Kykloopit auttoivat Olympoksen jumalia taisteluissa titaaneja vastaan. Kun Kronos kukistui, Zeus vapautti kykloopit ja kiitollisuuttaan kykloopit takoivat Zeukselle ja hänen veljilleen ainutlaatuisia esineitä, kuten Zeuksen salamat, Poseidonin kolmikärjen ja Haadeksen näkymättömäksi tekevän kypärän.


title: Kyklooppi (mytologia)

text: Kykloopit olivat hyvin taitavia seppiä ja heidän väitettiin rakentaneen Mykenen ja Tirynsin muurit. He olivat myös raakoja ja villejä lammaspaimenia, jotka saattoivat syödä epäonnisia ihmisiä. Jotkut kykloopit olivat merenjumala Poseidonin jälkeläisiä, kuten "Odysseiassa" esiintynyt kyklooppi Polyfemos, jonka vangiksi Odysseus joutui. Muinaiset roomalaiset uskoivat kyklooppien työskentelevän Sisiliassa Etna-tulivuoren uumenissa Vulkanuksen johdolla.


title: Buprenorfiini

text: Buprenorfiini (kauppanimikkeitä Suomessa esimerkiksi Temgesic, Subutex, Suboxone, Norspan ja Buvidal) on teollisuusyritys Reckitt Benckiserin vuonna 1969 kehittämä puolisynteettinen opioidi, jota käytetään kipulääkkeenä leikkausten jälkeen ja sydäninfarktin tai syövän kipujen lievityksessä, sekä opioidiriippuvaisten henkilöiden korvaus- ja vieroitushoidossa.


title: Buprenorfiini

text: Alun perin buprenorfiinia käytettiin lääkityksenä voimakkaisiin kiputiloihin. Myöhemmin sen havaittiin sopivan opioidiriippuvaisten vieroitus- ja korvaushoitolääkkeeksi. Suomessa käytössä olevat Temgesic ja Suboxone ovat niin sanottuja resoribletteja eli niiden on tarkoitus liuota kielen alla, jolloin vaikuttava aine imeytyy elimistöön suun limakalvojen kautta. Nieltynä se menettää tehonsa koska vatsahapot tuhoavat buprenorfiinin. Lääkkeellisessä korvaushoidossa potilas nauttii lääkeannoksen hoitopaikassa. Hoidon edetessä potilas saa lisääntyvissä määrin ns. kotiannoksia, kuitenkin enintään 15 päiväksi kerrallaan.


title: Buprenorfiini

text: Tuotenimellä Norspan on Suomessa käytössä buprenorfiinilaastareita kivunlievitykseen. Muun muassa Isossa-Britanniassa myös buprenorfiinilaastareita on alettu käyttää opiaattivieroituksen loppuvaiheissa.


title: Buprenorfiini

text: Toisin kuin heroiinilla, morfiinilla tai metadonilla, buprenorfiinilla on niin sanottu kattovaikutus. Annosta suurennettaessa aineen vaikutus lisääntyy aluksi, mutta pysyy sitten samana. Tästä syystä buprenorfiini ei voi väärinkäytössä yksikseen aiheuttaa hengityslamaa tai kuolemaa, mutta esimerkiksi alkoholin ja bentsodiatsepiinien kanssa sekoitettuna voi seurauksena olla hengityslama, ja sitä kautta kuolema. Se voi myös aiheuttaa äkillisiä maksavaurioita. Raskauden loppuvaiheessa käytetty suuri annos buprenorfiinia voi aiheuttaa vastasyntyneelle hengitysdepression. Buprenorfiinin hengitystä lamaava vaikutus on onnistuttu kumoamaan tutkimustilanteessa jatkuvalla naloksoni-infuusiolla mutta naloksonin vaste buprenorfiinimyrkytyksissä voi olla vähäinen.


title: Buprenorfiini

text: Buprenorfiini on Suomen huumeiden käyttäjien keskuudessa yleisin opioidi. Buprenorfiinia salakuljetetaan Suomeen Ranskasta. Pääosa katukaupassa liikkuvasta buprenorfiinista tulee laittomasti ulkomailta. Nykyisin käytetään joskus buprenorfiini–naloksoni-yhdistelmävalmistetta (Suboxone), jossa on opioidiantagonisti naloksonia estämässä väärinkäyttöä. Tablettien rinnalle on viime aikoina useilla paikkakunnilla otettu käyttöön Suboxone film, joka vähentää väärinkäyttöä. Lääke imeytyy tässä muodossa suoraan kielen alta verenkiertoon eikä sitä saa filmistä erotettua.


title: Buprenorfiini

text: Suomessa heroiinin saatavuus heikkeni 2000-luvun alun jälkeen, koska Afganistanin sota heikensi oopiumtuotantoa. Buprenorfiinia alettiin käyttämään korvaavana aineena. Kun heroiinin saatavuus palautui, käyttäjät eivät vaihtaneet buprenorfiinia heroiiniin ja heroiinimarkkinat eivät palautuneet entiselle tasolleen. Vuonna 2000 Suomessa kuoli 63 ihmistä heroiiniin, vuonna 2005 enää kolme. Vuonna 2000 buprenorfiini oli tärkein myrkytyskuoleman löydös kolmessa tapauksessa ja 34:ssä tapauksessa vuonna 2004.


title: Buprenorfiini

text: Proviisori Hanna Uosukaisen väitöskirjan mukaan suurin osa tutkimuksen kohteena olleista buprenorfiinin väärinkäyttäjistä käytti sitä päivittäin suonensisäisesti. Buprenorfiinin väärinkäyttäjien keskuudessa työttömyys, matala koulutustaso sekä toimeentulo sosiaalitukien avulla olivat yleisiä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen "Päihdehuollon huumeasiakkaat 2011" -raportin mukaan buprenorfiinin ensisijaiseksi ongelmapäihteekseen maininneista 86 prosenttia käytti ainetta pääosin pistämällä. 44 prosenttia buprenorfiinin ongelmakäyttäjistä käytti ainetta päivittäin.


title: Buprenorfiini

text: Rattijuopumuksissa buprenorfiini-tapauksia oli vuonna 2012 vajaa 700. Poliisin mukaan korvaushoidosta saadusta annoksesta päätyy lähes aina osa laittomasti myyntiin. A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki kuitenkin toteaa että kyselytutkimusten perusteella korvaushoitolääkkeiden katukauppaa on liioiteltu. Osa katukäytöstä on itselääkitystä, jolla paikataan sietämättömäksi venyneitä hoitojonoja.


title: Buprenorfiini

text: Pääkaupunkiseudun katukaupassa Subutex-tabletti maksaa 30–50 euroa ja Pohjois-Suomessa jopa 100–150 euroa. Vankiloihin salakuljetetun aineen hinta on tätäkin suurempi.


title: Buprenorfiini

text: Buprenorfiiniin liittyvä sekakäyttö aiheuttaa nykyisin Suomessa enemmän kuolemia kuin mikään muu laiton huumausaine. Erityisen vaarallista se on nautittuna yhdessä alkoholin ja bentsodiatsepiinin kanssa. Vuonna 2004 buprenorfiiniin liittyvä sekakäyttö aiheutti Suomessa noin 30 ja vuonna 2010 46 henkilön kuoleman.


title: Buprenorfiini

text: Buprenorfiini vaikuttaa monipuolisesti eri opioidireseptoreihin. Se vaikuttaa osittaisagonistina μ-opioidireseptorissa ja antagonistina κ- ja δ-opidireseptoreissa.


title: Buprenorfiini

text: Buprenorfiinin aineenvaihduntatuote norbuprenorfiini toimii täysagonistina μ- ja δ-opidireseptoreissa ja osittaisagonistina κ-opioidireseptorissa. Toisin kuin buprenorfiinilla, norbuprenorfiinilla on heikko kipua lievittävä vaikutus mutta hengitystä lamaava vaikutus on kymmenkertainen. Tämä johtuu siitä että norbuprenorfiini kiinnittyy voimakkaasti P-glykoproteiiniin, mikä vaikeuttaa veri-aivoesteen ylittämistä.


title: Buprenorfiini

text: Buprenorfiini ja norbuprenorfiini poistuu elimistöstä glukuronidaatteina, jotka myös kiinnittyvät opioidireseptoreihin, mutta vaikutukset ovat lieviä.


title: Rosa Meriläinen

text: Rosa Anneli Meriläinen (ent. Särkelä, s. 31. joulukuuta 1975 Tampere) on suomalainen kirjailija ja poliitikko. Hän toimi vihreiden kansanedustajana 2003–2007 ja kaupunginvaltuutettuna Tampereella 2001–2008. Sen jälkeen hän on kirjoittanut useita tietokirjoja ja kaksi romaania. Koulutukseltaan Meriläinen on yhteiskuntatieteiden maisteri. Meriläinen toimii pääsihteerinä Kulta-järjestössä.


title: Rosa Meriläinen

text: Rosa Meriläisen äiti on näyttelijä Anneli Ranta-Meriläinen. 1990-luvun alussa Meriläinen näytteli televisiosarjassa "Metsolat" Veera Heikkistä. Hän on näytellyt myös YLE 2:n kuunnelmissa 1984–1993 ja Turun kaupunginteatterin näytelmissä 1987–1988.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen opiskeli Tampereen yliopistossa valtio-oppia ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi 2001. Vuodet 2001–2003 Meriläinen työskenteli yhteiskuntatieteiden tutkijana Tampereen yliopistossa ja teki väitöskirjaa huumausainepolitiikasta.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen oli aktiivisesti mukana ylioppilaskunnan toiminnassa: hän oli Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan (Tamy) edustajiston jäsen ja hallituksen jäsen (1996–1997), ja työskenteli Tamyn tasa-arvoprojektisihteerinä. Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksessa hän oli vuoden 1998.


title: Rosa Meriläinen

text: Vuonna 2001 Meriläinen oli perustamassa Attacia Suomeen ja oli sen ensimmäisen johtoryhmän jäsen.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen toimi vihreiden puoluevaltuuskunnan varapuheenjohtajana 1997–1999, puoluehallituksen jäsenenä 1999–2001 ja puolueen varapuheenjohtajana 2001–2003. Hän työskenteli eduskunnassa kansanedustaja Satu Hassin avustajana 1997–1999.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen on myös johtanut vuosiksi 2002–2005 hyväksytyn puolueen periaateohjelman ”Maailma muuttuu, koska sitä muutetaan” valmistelua. Hän on johtanut myös vihreiden demokratiatyöryhmää, kulttuurityöryhmää ja työelämätyöryhmää.


title: Rosa Meriläinen

text: Eduskuntakauden jälkeen Meriläinen oli myös Vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsen 2007–2011 ja ohjelmapäivitystyöryhmän puheenjohtaja 2007–2009.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen valittiin 25-vuotiaana Tampereen kaupunginvaltuustoon vihreiden äänikuningattarena 1 465 äänellä kunnallisvaaleissa 2000. Hän toimi Tampereen kaupunginhallituksen toisena varapuheenjohtajana 2001–2002. Hän teki aloitteita muun muassa siviilipalvelusmiesten määrän lisäämisestä ja pienten teatteriryhmien tukemisesta.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen uusi valtuustopaikkansa 783 äänellä kunnallisvaaleissa 2004. Hän on ollut jäsenenä myös Pirkanmaan maakuntavaltuustossa. Kauden 2005–2008 jälkeen Meriläinen ei ole toiminut kunnallisissa luottamustoimissa.


title: Rosa Meriläinen

text: Rosa Meriläinen oli ensimmäisen kerran ehdolla eduskuntaan vaaleissa 1999, mutta jäi 1 522 äänellä varasijalle. Eduskuntavaaleissa 2003 hänen äänimääränsä nousi 5 050:een ja hänet valittiin kansanedustajaksi. Kaudella 2003–2007 Meriläinen oli jäsenenä suuressa valiokunnassa, hallintovaliokunnassa ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa sekä varajäsenenä perustuslakivaliokunnassa ja Kansaneläkelaitoksen valtuustossa.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen oli kansanedustajana aktiivinen: Hän teki 18 lakialoitetta, 15 talousarvioaloitetta, viisi toimenpidealoitetta ja 74 kirjallista kysymystä. Hän teki aloitteita muun muassa opintotukilain, asevelvollisuuslain, siviilipalveluslain, eläinsuojelulain ja parisuhdelain muuttamisesta sekä kirkon ja valtion erottamiseksi toisistaan. Meriläinen vastusti turvapaikanhakijoiden pikakäännytyksiä ja teletunnistetietojen tallentamista .


title: Rosa Meriläinen

text: Hän vastasi eduskuntaryhmässä vihreiden köyhyyspaketin valmistelusta ja opintoaikojen lyhentämiseen tähtäävästä ohjelmasta. Osan ajasta Meriläinen toimi myös vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen koki tulleensa kiusatuksi ollessaan kansanedustaja.Meriläinen herätti huomiota muun muassa käyttämällä eduskunnassa poikkeuksellisen lyhyttä minihametta, ”roiskeläppää”, ja rintamerkkiä, jossa luki ”vittu haisee hyvältä”. Kansanedustajan työstä hän raportoi värikkäästi kotisivuillaan ilmestyneessä päiväkirjassa.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen tunnusti huhtikuun 2004 "Image"-lehdessä käyttäneensä kannabista vuotta aiemmin, eli kansanedustajakautensa aikana. Asiasta heräsi kohu ja kun MTV3 haastatteli Meriläistä asiasta, hän romahti kesken haastattelun polvilleen. Hän aloitti 5. toukokuuta sairausloman vakavan uupumuksen takia. Uupumus oli diagnosoitu jo viikkoa aiemmin 29. huhtikuuta, mutta Meriläinen yritti työskennellä kansanedustajana siitä huolimatta. Hän palasi töihin eduskunnan syyskauden alkaessa. Meriläinen sai tapauksesta vapauttavan tuomion sekä käräjä- että hovioikeudessa.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen oli kansanedustajan työstä kauden aikana poissa hieman yli neljä kuukautta sairauslomalla ja kahdeksan kuukautta äitiyslomalla. Syyskuussa 2006 hän ilmoitti ettei pyri jatkokaudelle enää vuoden 2007 eduskuntavaaleissa.


title: Rosa Meriläinen

text: 2000-luvun alussa Meriläinen piti "Sisters"-lehdessä Isosisko-palstaa. Eduskuntakauden jälkeen Meriläinen on kirjoittanut kolumneja "Helsingin Sanomiin".


title: Rosa Meriläinen

text: Vuonna 2007 ilmestyi Meriläisen ja hänen puolisonsa Simo Frangénin päiväkirjateos "Nollasta ykköseksi," joka kertoo heidän lapsensa ensimmäisestä elinvuodesta. Meriläisen esikoisromaani, vuoden 1918 Tampereelle ja sisällissotaan sijoittuva "Nainen punainen" ilmestyi vuonna 2012. Meriläinen on kirjoittanut myös feministisiä tietokirjoja tutkija Liisa Huhdan kanssa.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen meni 21-vuotiaana naimisiin opiskelutoverinsa kanssa. Avioliitto päättyi vuonna 2001.


title: Rosa Meriläinen

text: Vuodesta 2004 Meriläinen oli kihloissa toimittaja-käsikirjoittaja Simo Frangénin kanssa. Heillä on vuonna 2006 syntynyt Frans-niminen poika. Meriläinen ja Frangén valittiin Vuoden positiivisimmiksi tamperelaisiksi vuonna 2009. Pari ilmoitti eroavansa tammikuussa 2017.


title: Rosa Meriläinen

text: Meriläinen on ollut kihloissa toimittaja-tietokirjailija Tuomas Murajan kanssa vuodesta 2017, ja heillä on uusperhe.


title: Georgismi

text: Georgismi on Henry Georgen muotoilema omistusoikeudellinen filosofia ja taloudellinen teoria, jonka mukaan jokainen voi omistaa työnsä tulokset ja kaiken mitä luo, muttei kuitenkaan maata, joka on ihmiskunnalle yhteistä. Joskus yhteisomistukseen määrätään myös kaikki muut ei-tuotettavat resurssit ja luonnon antimet.


title: Georgismi

text: Georgistien mielestä taloudellinen vuokra (ts. "ansaitsematon tulo") jota voi saada maan, radiotaajuuksien, luonnonvarojen, saastutuskiintiöiden tai vastaavien kaupasta tulisi palata yhteisölle eikä yksittäiselle omistajalle. Useimmat kannattavat käyttökelpoisimpana työkaluna tähän tiukkaa ja korkeaa maaveroa, mutta kaihtavat muita byrokraattisempia taloudellisen sääntelyn muotoja.


title: Georgismi

text: Alun perin samanlaisia ajatuksia esitti jo John Locke luonnonoikeusteoriassaan. Henry George oli kuitenkin ensimmäinen yhteiskuntafilosofi, joka vei ajatukset johdonmukaiseen päätepisteeseensä ja muotoili aiheesta yhtenäisen ideologian. Japanissa on jopa ollut käytössä georgismille läheistä sukua oleva perinteinen maavero kauan ennen Henry Georgen ajatuksia. Japanissa georgismia on mm. korkeassa perintöverossa, joka tekee kiinteistön perimisen kalliiksi. Japanilaisen sanonnan mukaan kolmannelle sukupolvelle ei jää enää mitään (isovanhempien perinnöstä, koska periminen ja perintöverot kerätään kahteen kertaan). Taiwanilla on myös korkea maanvero, joka liittyy kansan kolmeen periaatteeseen.


title: Georgismi

text: Suomessa kiinteistöveron kaltaisella metsäverolla on aikaisemmin verotettu metsätalouden tuotto metsäpohjan laskennallisesta tuotosta. Mikäli puuta ei ole myynyt, on ollut pakko rahoittaa metsävero muista tuloista. Verotusta, joka on korkeampi kuin tulolähteen tuotto, kutsutaan konfiskatoriseksi verotukseksi, mikä itse asiassa loukkaa omistusoikeutta, koska siinä varallisuus vähitellen siirtyy omistajalta verottajalle takavarikon omaisesti. Neuvostoliitossa kolhoosiin liittymättömille maanviljelijöille määrättiin niin korkeita veroja tai maksuja, että he eivät kyenneet säilyttämään varallisuuttaan.


title: Georgismi

text: Alkuperäiset georgistit kutsuivat itseään yksiveroisiksi (engl. single taxers) painottaen, että heidän mielestään kaikki valtion tulot pitäisi kerätä maaveroa käyttäen.


title: Georgismi

text: Georgistit ovat kuitenkin nykyisin jakaantuneet useisiin erilaisiin ryhmiin. Osa georgisteista näkee georgistisen omistusoikeus/maavero-yhdistelmän vain hyvänä yksittäisenä keinona esimerkiksi rahoittaa jonkinlainen kansalaispalkka tai pikemminkin kansalaisosinko. Geolibertaarit puolestaan pitävät georgistista maaveromallia parhaana tapana rahoittaa kaikki valtion tulot.


title: Georgismi

text: Georgismi on oleellisesti vaikuttanut 1990-luvun lopulla esille tulleen vasemmistolibertarismin eräiden yhteiskuntafilosofisten teemojen muotoutumiseen.


title: Georgismi

text: Leo Tolstoi, Sun Yat-sen, David Lloyd George, Winston Churchill, George Grey, Walter Burley Griffin, Clarence Darrow, Mark Twain, Albert Jay Nock, Thomas Paine, Arvid Järnefelt


title: Long drink

text: Long drink (arkikielessä lonkero) on alkoholipitoinen juomasekoitus. Suomessa nimitys "lonkero" on vakiintunut tarkoittamaan etenkin ginistä ja greippijuomasta sekoitettua tehdasvalmisteista juomaa. Nykyisin long drink -juomia on saatavilla myös muun muassa karpalon ja limetin makuisina. Tunnetuin ja klassisin suomalainen lonkero on Hartwall Original Long Drink, jota on valmistettu vuodesta 1952 ja joka on yhä eräs Suomen myydyimpiä alkoholijuomia.