title: Kārlis Ulmanis

text: Ulmaniksen hallituksen piti kuitenkin paeta Riiasta Liepājaan kommunistien vallattua kaupungin tammikuussa 1919. Pääasiassa saksalaiset ja virolaiset joukot löivät punaiset, ja saksalaiset ottivat haltuunsa Riian. Saksalaisjoukkojen komentaja Rüdiger von der Goltz yritti asettaa oman nukkehallintonsa Andrievs Niedran johdolla Ulmaniksen hallinnon tilalle. Saksalaisten tarkoituksena oli vangita Ulmanis, mutta hänen onnistui paeta Liepājasta brittialuksella. Lisäksi virolais-latvialaiset joukot löivät saksalaiset niin sanotussa Landeswehrin sodassa ja ottivat takaisin haltuunsa Riian 23. tammikuuta 1919. Ulmaniksen hallitus palasi kaupunkiin 8. kesäkuuta. Sota ei kuitenkaan ollut vieläkään ohitse, vaan latvialaiset joutuivat vielä puolustautumaan Pavel Bermondt-Avalovin joukkoja vastaan. Ulmanis haavoittui lokakuussa 1919 lievästi heitä vastaan käydyssä taistelussa. Tilanne rauhoittui kuitenkin nopeasti Bermondt-Avalovin joukkojen kukistamisen jälkeen. Ulmanis allekirjoitti hyökkäämättömyyssopimuksen Neuvosto-Venäjän kanssa elokuussa 1920, ja samalla Venäjä tunnusti Latvian itsenäisyyden. Ulmanis toimi pääministerinä 18. kesäkuuta 1921 saakka.


title: Kārlis Ulmanis

text: Seuraavissa parlamenteissa Ulmanis johti puolueensa toiseksi suurinta ryhmittymää ja toimi useissa ministerinviroissa. Hän oli jälleen pääministerinä joulukuusta 1925 toukokuuhun 1926. Seuraavan kerran hän nousi pääministeriksi maaliskuussa 1931 ja jatkoi saman vuoden joulukuuhun. Hän käytti valtaansa vaalipiiriuudistusten estämiseksi ja vähensi näin parlamentin valtaa. Jo tuolloin epäiltiin hänen suunnittelevansa laajempaa valta-asemaa. Hänestä tuli pääministeri jälleen 17. maaliskuuta 1934, jolloin hänen suurimpia haasteitaan olivat 1930−luvun suuri lama ja oikeiston vallankaappausuhka. Puolueensa puolisotilaallisten joukkojen avustamana Ulmanis julisti poikkeustilan 15. toukokuuta 1934, ja useita äärioikeiston ja vasemmiston edustajia pidätettiin. Antanas Smetona oli tehnyt Liettuassa ja Konstantin Päts Virossa samankaltaiset vallankaappaukset jo aiemmin.


title: Kārlis Ulmanis

text: Ulmanis otti 11. heinäkuuta 1936 maan presidentin tehtävät itselleen ja alkoi luoda omaa henkilökulttiaan. Hänen poliittiseen ajatteluunsa kuului talonpoikien keskeinen asema yhteiskunnassa ja perheiden omistamien keskikokoisten maatilojen tärkeys taloudessa. Hän kannatti myös ”Latvia latvialaisille” ajattelua maassa, jossa noin neljäsosa väestöstä kuului etnisiin vähemmistöihin.


title: Kārlis Ulmanis

text: Neuvostoliiton uhkavaatimuksen jälkeen lokakuussa 1939 Ulmanis allekirjoitti sopimuksen, jolla neuvostojoukkojen sallittiin perustaa tukikohtia Latviaan. Tästä huolimatta Ulmanis pysyi kuitenkin vallankahvassa. Neuvostoliitto esitti 15. kesäkuuta 1940 uuden uhkavaatimuksen, jonka Ulmanis hyväksyi edellisen tavoin. Seuraavana päivänä neuvostojoukot miehittivät maan. Ulmanis pakotettiin astumaan syrjään 19. päivä, kun hän oli ensin hyväksynyt Neuvostoliiton painostuksesta lakimuutokset, joilla saatettiin järjestää uudet vaalit. Uuden hallituksen muodosti Ulmaniksen jälkeen Augusts Kirhenšteins.


title: Kārlis Ulmanis

text: Ulmaniksen piti lähteä maanpakoon Sveitsiin, ja neuvostoliittolaiset viranomaiset olivat antaneet hänen ymmärtää tämän olevan mahdollista. Hänet kuitenkin pakotettiin 22. heinäkuuta junaan Moskovaan, mistä hänet kuljetettiin edelleen NKVD:n hallitsemaan asuntoon Stavropoliin eli silloiseen Vorošilovskiin. Saksalaisten edetessä Venäjälle Ulmanis pidätettiin 4. heinäkuuta 1941. Häntä pidettiin Ordžonikidzessa ja Bakussa, kunnes hänet siirrettiin Krasnovodskiin (nykyään Türkmenbaşy) Turkmenistaniin, jossa hän kuoli vankeudessa. Hänet haudattiin nimeämättömään hautaan, jonka tarkkaa paikkaa ei tunneta.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1975

text: Vuoden 1975 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään yhdeksännet jääpallon MM-kilpailut. Kisat pidettiin Suomessa kolmatta kertaa jääpallon MM-historian aikana. Otteluita pelattiin Espoossa, Imatralla, Kemissä, Lappeenrannassa, Mikkelissä, Oulussa, Torniossa ja Varkaudessa. MM-turnauksessa pelattiin kaksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti MM-kultaa.


text: Mestaruuden voitti Neuvostoliitto yhdeksättä peräkkäistä kertaa. Se sijoittui sarjan kärkeen tasapisteissä Ruotsin kanssa. Kisoissa tehtiin historiaa, sillä Neuvostoliitto hävisi ottelun ensimmäistä kertaa MM-historian aikana, kun Ruotsi voitti sen Torniossa pelatussa kisojen avausottelussa maalein 3–1. Neuvostoliitto voitti turnauksen myöhemmässä ottelussa Ruotsin maalein 7–2, minkä turvin Neuvostoliiton mestaruusputki jatkui, Ruotsin paremmasta maalierosta huolimatta. Suomi sijoittui kolmanneksi ja Norja neljänneksi.Matti Alatalo (OLS), Pauli Auvinen (WP-35), Juha Eklund (Vastus), Jarmo Haavisto (HIFK), Eero Hautala (WP-35), Esko Holopainen (WP-35), Seppo Jolkkonen (Vastus), Kari Kiviharju (Vastus), Seppo Laakkonen (WP-35), Veikko Niemikorpi (HIFK), Timo Okkonen (OLS), Veli Pohjolainen (LaPa), Urho Partanen (HIFK), Ulf Sainio (HIFK), Seppo Sarkima (LaPa), Tapio Tanninen (HIFK), Raimo Tirkkonen (WP-35), Pekka Vartiainen (OLS) ; Valmentajat: Esko Heltola ja Olavi Varma


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1977

text: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1977 olivat kautta aikain kymmenennet Jääpallon MM-kilpailut. Kisat pidettiin Norjassa toista kertaa jääpallon MM-historian aikana. MM-kilpailuihin osallistuivat Neuvostoliitto, Ruotsi, Suomi, ja Norja. MM-turnauksessa pelattiin kaksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti MM-kultaa. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto kymmenettä kertaa.


title: Domodedovon kansainvälinen lentoasema

text: Domodedovon kansainväinen lentoasema () (IATA: DME, ICAO: UUDD) on lentoasema, joka sijaitsee 42 kilometriä Moskovan keskustasta etelään. Se on toinen Moskovan kahdesta tärkeimmästä lentoasemasta yhdessä Šeremetjevon kansainvälinen lentoaseman kanssa.


title: Domodedovon kansainvälinen lentoasema

text: Domodedovo on johtava kotimaan- ja IVY-maiden lentojen lentoasema ja on haastanut Šeremetjevon lentoaseman kansainvälisten matkustajien määrässä. Vuonna 2006 Domodedovo on noussut Venäjän suurimmaksi lentoasemaksi, ohittaen Šeremetjevon jopa kansainvälisten matkustajien määrässä. Vuonna 2007 kentän läpi kulki lähes 19 miljoonaa matkustajaa.


title: Domodedovon kansainvälinen lentoasema

text: East Line Group vuokrasi Domodedovon lentoaseman toiminnot kiitoteitä lukuun ottamatta 75 vuoden sopimuksella vuonna 1996. Se on investoinut suuria summia lentoaseman kunnostamiseen. Lisäksi on panostettu matkustajien viihtyvyyteen ja lentoaseman puhtauteen. Edellä mainittuista syistä sekä Šeremetjevon lentoaseman ongelmien takia British Airways, Qatar Airways, Swiss International Air Lines, Emirates, SN Brussels Airlines (nyk. Brussels Airlines) ja Thai Airways International ovat siirtäneet kaikki Moskovan lentonsa Domodedovoon. Aeroflot on myös siirtänyt kaikki rahtitoimintonsa Šeremetjevolta Domodedovoon.


title: Domodedovon kansainvälinen lentoasema

text: Domodedovon lentoasemalta on Aeroexpress-junayhteys Moskovan Paveletsin rautatieasemalle. Matka kestää noin 40 minuuttia. Lentomatkustajat voivat tehdä lähtöselvityksen jo rautatieasemalla.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1979

text: Vuoden 1979 jääpallon MM-kilpailut olivat kautta aikain 11. Jääpallon MM-kilpailut. Kisat pidettiin Ruotsissa neljättä kertaa jääpallon MM-kisahistorian aikana. Turnaukseen osallistuivat Neuvostoliitto, Norja, Ruotsi ja Suomi.


text: MM-turnauksessa pelattiin kaksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti maailmanmestaruuden. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto jo 11. perättäistä kertaa. Neuvostoliitto oli voittanut vuoteen 1979 mennessä kaikki MM-kilpailut. Ruotsi sijoittui hopealle ja Suomi sai pronssia.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus viittaa poliittisen kentän jakautumiseen oikeistoon ja vasemmistoon. Oikeiston on perinteisesti nähty kannattaneen konservatismia ja vasemmiston jyrkkiä yhteiskunnallisia uudistuksia, mahdollisesti myös liberalismia. Sanoja oikeisto ja vasemmisto käytetään myös vastaavista ryhmittymistä puolueiden ja muiden ryhmien sisällä. Termit syntyivät Ranskan vallankumouksen aikana, jolloin ne viittasivat istumapaikkajärjestykseen Ranskan lainsäädännöllisissä elimissä, erityisesti Ranskan lainkokouksessa vuonna 1791.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Vasemmisto–oikeisto-vastakkainasettelu tai vasemmisto–oikeisto-akseli on yksi tavoista hahmottaa poliittinen kirjo. Se on nähtävissä niin politiikan historiassa kuin nykypäivässäkin, niin kansalaisten kuin muidenkin politiikan toimijoiden ajattelussa ja toiminnassa. Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus liittyy nykyisin ensisijaisesti tulonjakoa, sosiaalipalveluja sekä valtion ja elinkeinoelämän suhteita koskeviin kysymyksiin. Vasemmiston katsotaan painottavan valtion taloudellista, säätelevää ja palveluja tuottavaa roolia, kun taas oikeiston nähdään luottavan markkinavoimiin ja haluavan pitää valtion roolin pienenä.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Vasemmisto-oikeisto-akselin keskelle jääviä ryhmiä kutsutaan usein poliittiseen keskustaan kuuluviksi, ääripäihin sijoittuvia taas äärioikeistoksi ja äärivasemmistoksi.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Triangulaatio on sitä, kun toista laitaa edustava poliittinen ehdokas asettuu akselin ulkopuolelle, yläpuolelle tai tarkalleen sen keskelle. Näin hän houkuttelee äänestäjikseen ääripäiden välissä olevia äänestäjiä. Samalla hän pyrkii etääntymään radikaalista poliittisesta laidasta, mikä voisi karkottaa äänestäjiä. Ehdokas poimii poliittisia kantojaan kummaltakin puolelta omaksi edukseen kulloisenkin tilanteen mukaan.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus nähdään myös kansanedustajien vastauksissa Yleisradion vaalikoneen kysymyksiin vuoden 2007 eduskuntavaalien alla: perinteiseen tapaan asenteet liittyvät valtion taloudelliseen rooliin, hyvinvointipalveluihin ja maanpuolustukseen. Vahvin ideologinen jännite vallitsee tuloerojen kasvun vastustamisen ja Suomen Nato-jäsenyyden kannattamisen välillä.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaisemassa tutkimuksessa suomalaisista 24 prosenttia sijoitti itsensä vasemmistoon, 32 prosenttia oikeistoon ja 26 prosenttia keskelle. Vasemmistoliiton, SDP:n ja vihreiden kannattajista enemmistö suuntautui vasemmalle, kun taas kokoomuksen kannattajat sijoittuivat selvästi oikealle. Perussuomalaisten kannattajista kaksi viidestä oli keskellä ja kolmasosa oikealla. Keskustan tukijoista lähes joka toinen sijoitti itsensä enemmän tai vähemmän oikealle ja kaksi viidestä keskelle.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text: Nuorten 18–30-vuotiaiden keskuudessa oli keskimääräistä enemmän vasemmistoon itsensä sijoittavia, kaikkiaan 29 prosenttia. Nuorista 18 prosenttia samaistui enemmän tai vähemmän oikeistoon. Eniten oikeistoon itsensä sijoittavia löytyi keski-ikäisistä, 43 prosenttia.


title: Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus

text:
Tutkimuksen mukaan oikeistolaisuus kasvaa merkittävästi tulojen myötä. Vastaavasti vasemmistolaisuus on yhteydessä alhaisiin tuloihin, sillä tulonsaajaryhmistä ainoastaan alle 20 000 euroa vuodessa ansaitsevat sijoittivat itsensä keskimääräistä enemmän
vasemmalle.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1981

text: Vuoden 1981 Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 12. Jääpallon MM-kilpailut. Kisat pidettiin kolmatta kertaa jääpallon MM-kisahistorian aikana Neuvostoliitossa. Kisojen isäntäkaupunkina toimi Habarovsk. MM-turnaukseen osallistuivat Neuvostoliitto, Norja, Ruotsi ja Suomi.


text: Mestari ratkaistiin siten, että joukkueet pelasivat keskenään kaksinkertaisen sarjan, jonka voittaja voitti maailmanmestaruuden. Mestaruuden voitti Ruotsi, kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun mestaruuden voitti jokin muu maa kuin Neuvostoliitto.


text: Ruotsi voitti turnauksen avausottelussa Neuvostoliiton 35 000 katsojan edessä maalein 6–1. Myöhemmässä ottelussa Neuvostoliitto ei kyennyt voittamaan Ruotsia yhtä suurin lukemin, ja keskinäisten ottelujen perusteella Ruotsi voitti maailmanmestaruuden, Neuvostoliiton paremmasta maalierosta huolimatta. Neuvostoliitto sijoittui Ruotsin jälkeen hopealle, Suomi sijoittui kolmanneksi.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1983

text: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1983 järjestettiin Suomessa, isäntäkaupunkeina toimivat Helsinki ja Porvoo. MM-kilpailut järjestettiin Suomessa neljättä kertaa jääpallon MM-historian aikana. Järjestyksessään vuoden 1983 MM-turnaus oli kolmastoista. Turnaukseen osallistuivat Neuvostoliitto, Norja, Ruotsi ja Suomi.


text: MM-kilpailuissa pelattiin ensimmäistä kertaa pronssi- ja loppuottelut, kun mestaruutta ei enää ratkaistu suoraan sarjamuotoisessa kilpailussa. Yksinkertaisen alkusarjan jälkeen kaksi parasta joukkuetta pelasivat loppuottelun ja kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet pronssiottelun. Loppuottelussa Ruotsi voitti Neuvostoliiton maalein 9-3. Suomi sijoittui pronssille voitettuaan pronssiottelussa Norjan. Mestaruus oli Ruotsille toinen perättäinen.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1985

text: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1985 olivat kautta aikain 14. jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pidettiin Norjassa kolmatta kertaa jääpallon MM-kisahistorian aikana. Osallistuneita maita oli viisi, kun Yhdysvallat osallistui MM-turnaukseen ensimmäistä kertaa. Muut turnaukseen osallistuneet maat olivat totuttuun tapaan Neuvostoliitto, Norja, Ruotsi ja Suomi.


text: Turnauksessa pelattiin yksinkertainen sarja, jonka kaksi parasta pelasivat loppuottelun ja kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet pronssiottelun. Loppuottelussa Neuvostoliitto voitti Ruotsin jatkoajalle venyneessä ottelussa. Pronssiottelussa Suomi voitti Norjan.


title: Robert I (Dreux)

text: Robert I Suuri (ransk. "Robert Ier de Dreux dit le Grand") (n. 1123 – 11. lokakuuta 1188) oli Dreux’n kreivi ja Ranskan kuninkaan Ludvig VI:n ja hänen puolisonsa Savoijin Adèlaiden viides poika.


title: Robert I (Dreux)

text: Robert sai vuonna 1137 apanage-läänityksenä isältään Dreux’n kreivikunnan, joka oli Kapetinki-suvun vanhoja perintömaita ja kuninkaan titulaariin kuuluva arvo. Tämän arvon Robert piti itsellään aina vuoteen 1184 saakka, jolloin hän luovutti sen pojalleen Robert II:lle.


title: Robert I (Dreux)

text: Vuonna 1145 solmimansa avioliiton, Évreux’n Harvissen kanssa, myötä Robert sai itselleen myös Perchen kreivikunnan. Vuonna 1152 hän solmi jälleen edullisen avioliiton Agnès de Brainen kanssa, sillä nyt hänen hallintaansa tulivat Braine-sur-Veslen kreivikunta sekä Fère-en Tardenoisin, Pontarcyn, Neslen, Longuevillen, Quincy-en-Tardenoisin, Savignyn ja Baudementin läänitykset.


title: Robert I (Dreux)

text: Robert I osallistui toiseen ristiretkeen ja sen yhteydessä Damaskoksen piiritykseen vuonna 1148. Vuonna 1154 hän osallistui englantilaisia vastaan tähdättyyn Séezin piiritykseen ja vuonna 1158 hän taisteli englantilaisia vastaan avoimessa sodassa.


title: Robert I (Dreux)

text: Robert I ehti Kapetinki-suvun miesten tapaan eläessään useampaan avioon ja yleisesti ne olivat hänen kannaltaan poliittisesti, taloudellisesti ja vallan kannalta erinomaisen onnistuneita.


title: Robert I (Dreux)

text: Enaimmäisen avioliittonsa Robert I solmi noin vuonna 1140 Rochefortin kreivin Anseau de Garlanden tyttären Agnèsin (1122–1143) kanssa. Avioliitosta syntyi:


title: Robert I (Dreux)

text: Toisen avioliittonsa Robert I solmi noin vuonna 1144 Salisburyn kreivin Gautier d’Évreux’n tyttären Harvisen (1118–1152) kanssa. Tästä avioliitosta syntyi:


title: Robert I (Dreux)

text: Kolmannen avioliittosa Robert I solmi vuonna 1152 Brainen kreivin Guy de Baudemontin tyttären Agnèksen kanssa (1130–1202 tai 1218). Tästä avioliitosta olivat lapset:


title: Jukka-Pekka Saraste

text: Jukka-Pekka Saraste (s. 22. huhtikuuta 1956 Heinola) on suomalainen kapellimestari.


title: Jukka-Pekka Saraste

text: Saraste toimi Radion sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina vuosina 1987–2001. Tällä kaudella orkesteri levytti keskeisiä suomalaisten säveltäjien suurteoksia. Hän toimi myös Toronton sinfoniaorkesterin musiikillisena johtajana vuosina 1994–2001. Syksyllä 2006 Saraste seurasi André Previniä Oslon filharmonisen orkesterin ylikapellimestariksi. Hän jätti tehtävän 2013 orkesterin taloudellisen tilanteen heikennyttyä sponsorirahojen vähentymisen vuoksi vaikka oli orkesteriin musiikillisesti tyytyväinen. Vuodesta 2008 hän toimi Lahden sinfoniaorkesterin taiteellisena neuvonantajana, mutta luopui siitäkin tehtävästä 2011. Helsingin musiikkitalon valmistuttua hän lisää esiintymisiä Helsingissä. Saraste valittiin WDR Sinfonieorchester Kölnin eli Kölnissä sijaitsevan Westdeutschen Rundfunks -yleisradioyhtiön sinfoniaorkesterin ylikapellimestariksi vuosiksi 2010–2013. Häntä ennen virkaa hoiti Semjon Bytškov.


title: Tuvan autonominen alue

text: Tuvan autonominen alue oli Neuvostoliiton hallintoalue nykyisen Tuvan tasavallan alueella Etelä-Siperiassa. Alue muodostettiin 11. lokakuuta 1944, jolloin itsenäinen Tannu-Tuvan tasavalta ("Tuvan kansantasavalta") liitettiin Neuvostoliittoon, jossa se tuli kuulumaan autonomisena alueena Venäjän sosialistiseen neuvostotasavaltaan. Tuvan autonomisesta alueesta muodostettiin Tuvan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 10. lokakuuta 1961.


title: Hugo Magnus (Vermandois)

text: Hugo I Magnus tai Hugues Suuri (1057 – 18. lokakuuta 1102) oli Vermandois’n ja Valois’n kreivi, frankkien kuninkaan Henrik I:n ja Kiovan Annan poika sekä kuningas Filip I:n veli.


title: Hugo Magnus (Vermandois)

text: Vuoden 1096 alkupuolella Hugo ja hänen veljensä kuningas Filip aloittivat keskustelun ristiretkestä, olivathan Clermontin kirkolliskokouksen uutiset jo ehtineet Pariisiin saakka. Filip itse ei voinut osallistua ristiretkeen, sillä paavi oli julistanut hänet pannaan. Historiallisten tarinoiden mukaan Hugo teki päätöksensä ristiretkeen osallistumisesta 11. helmikuuta 1096 nähdyn kuunpimennyksen vaikutuksesta.


title: Hugo Magnus (Vermandois)

text: Vuoden 1196 kesällä Hugo otti yhdessä Gedefroy de Buillonin kansan ristiretkiviitan ja heidän johtamansa armeija lähti matkaan Ranskasta Italian kautta itään. He ylittivät Adrianmeren Bysantin keisarikunnan alueella, eli he eivät kulkeneet maateitse muiden ristiretkeläisarmeijoiden tavoin. Hugon sotilaat ylittivät meren Barin kaupungin luona, mutta monet alukset tuhoutuivat myrskyssä ennen pääsyään perille Konstantinopoliin. Kuitenkin Hugo itse ja suuri osa hänen armeijaansa pelastui ja pääsi perille välietappiin. Suuria vaikeuksia syntyi kuitenkin suhteesta Bysantin keisari Aleksios I:seen, joka suhtautui ristiretkeläisiin erittäin varovaisesti.


title: Hugo Magnus (Vermandois)

text: Varsinaiset taistelut Pyhällä maalla eivät sujuneet Hugolta toivotulla tavalla, ja avun saanti esimerkiksi Bysantista takerteli erittäin pahasti. Antiokian valtauksen jälkeen hänen sanotaan saaneen lisänimensä Magnus (suuri). Kun turkkilaiset yrittivät uudelleen Antiokian valtausta, Hugo jätti taistelun sikseen ja palasi takaisin Ranskaan lupaamaansa velvoitetta täyttämättä. Jerusalemin valloitus vuonna 1099 sai hänet tuntemaan häpeää teoistaan, ja poissaolonsa korvaamiseksi hän lähti uudelleen Palestiinaan. Hän haavoittui Halys-virralla käydyssä taistelussa ja kuoli myöhemmin Tarsoksessa.


title: Hugo Magnus (Vermandois)

text: Hugo avioitui Vermandois’n ja Valois’n kreivin Herbert IV:n tyttären Adélaiden (n. 1062–1122) kanssa. Hän peri kreivikunnan itselleen langoltaan Eudes I:ltä vuonna 1084. Näin Hugo edustaa hyvin keskiajan hallitsijaperheen nuorempaa poikaa, jonka piti pyrkiä saamaan omat maa-alueet vähintään edullisen naimakaupan myötä ja lisäksi osallistua ristiretkiin maallisen kunnian ja maineen hankkimiseksi. Vermandois’n kreivinä hän perusti tämän kreivikunnan Kapetinkien dynastian.


title: Hugo Magnus (Vermandois)

text: Avioliitostaan Adélaide de Vermandoisin kanssa Hugolla oli seuraavat lapset:


title: Wound Creations

text: Wound Creations on helsinkiläisen Amoral-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 2004. Albumi julkaistiin alun perin Rage of Achillesin kautta sekä myöhemmin Spikefarm Recordsin kautta bonuskappaleella täydennettynä.Bonuskappale ”Metamorphosis” lisättiin, kun levy julkaistiin uudelleen levy-yhtiö Spikefarm Recordsin kautta.


title: Villu Tamme

text: Villu Tamme (s. 2. marraskuuta 1963 Tallinna, Neuvostoliitto) on virolainen punk-muusikko ja kirjailija. Tamme on soittanut muun muassa yhtyeissä nimeltä Türa, Velikije Luki, J.M.K.E. ja Vürst Trubetsky & J. M. K. E. Tamme on julkaissut monien musiikkilevyjen ohella myös runokokoelmia ja hänellä on ollut Virossa myös oma TV-show. Tamme on laatinut työkseen sanaristikkoja.


title: Decrowning

text: Decrowning on helsinkiläisen Amoral-yhtyeen toinen studioalbumi vuodelta 2005. ¹ Ainoastaan Japanin-painoksella.


title: Inversio

text: Inversio on alun perin latinankielinen sana, joka tarkoittaa käännöstä. Sillä on eri tieteenaloilla seuraavia erityismerkityksiä:


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Musta torni I: Revolverimies () on Stephen Kingin kahdeksanosaisen "Musta torni" -sarjan ensimmäinen osa. "Revolverimies" ilmestyi ensimmäisen kerran suomeksi vuonna 1992, tuolloin pelkästään "Musta torni" -nimellä. Englanninkielinen alkuteos, alkujaan nimeltään "The Dark Tower: The Gunslinger" julkaistiin jo 1982. "Revolverimiehen" lyhyydestä huolimatta Stephen Kingiltä meni kirjan kirjoittamiseen kaksitoista vuotta.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Stephen King aloitti "Revolverimiehen" kirjoittamisen jo vuonna 1970, jolloin tarina oli aluksi "Magazine of Fantasy and Science Fiction" -lehdessä julkaistu viisiosainen novellisarja. Kaikki viisi novellia ilmestyivät ensimmäisen kerran vuosina 1978-1981. Näistä lyhyistä kertomuksista muodostui vuonna 1982 ensimmäinen "Musta torni" -kirja. Vuonna 2003 ilmestyi neljä ensimmäistä "Musta torni" -kirjaa uudelleen painettuina, joista juuri "Revolverimies" oli Stephen Kingin kokonaan uudelleenkirjoittama, sillä vuoden 1982 versio "Revolverimiehestä" oli sisällöltään paikoin ristiriitainen jatko-osiin nähden.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Mystinen revolverimies, nimeltään Roland, vaeltaa kuuman aavikon halki ajaen takaa salaperäistä mustiin puettua miestä. Kylmä ja tunteeton viimeinen Gileadin revolverimies on jahdannut aina saavuttomattomissa olevaa pahaa taikuria jopa vuodattaen paljon verta pienessä Tull-kaupungissa ennen autiomaahan saapumista (sillä mustiin puettu mies taikoi kaikki kaupungin asukkaat käymään revolverimiehen kimppuun), päästäkseen mustiin puetun miehen kiinni saamisen myötä lähemmäksi Rolandin pyhää päämäärää, Mustaa tornia.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Keskellä autiomaata, hylätyllä väliasemalla, Roland kohtaa nuoren Jake-pojan, joka ei ole Rolandin maailmasta kotoisin, mutta ei itse muista aiemmasta elämästään mitään. Rolandille selviää poikaa hypnotisoimalla, että Jake oli aiemmin vuoden 1977 New Yorkista kotoisin, jossa hän kuoli jäätyään auton alle, kenties juuri mustiin puetun miehen tönäisemänä. Roland päättää ottaa Jaken mukaansa, mutta ennen poistumistaan väliasemalta hän käy kellarista etsimässä ruokaa. Siellä hän käy palaveria puhuvan demonin kanssa, jonka ääni kuuluu reiästä, mikä on tukittu pääkallolla. Roland ottaa pääkallosta leukaluun irti ja hän poistuu väliasemalta Jake mukanaan. He matkaavat lopun matkaa autiomaassa sen päättymiseen asti, jonka jälkeen he saapuvat vehreille alueille ennen vuorille saapumista. Roland pelastaa Jaken succubuksen kynsistä, joka osoittautuu oraakkeliksi. Roland taltuttaa oraakkelin käymällä yhdyntää sen kanssa. Tämän jälkeen Roland ja Jake leiriytyvät metsään. Roland antaa Jakelle leukaluun, mutta ennen kuin Roland palaa takaisin leiriin käytyään ensin metsästämässä jotain syömistä, Jake heittää sen pois. Aamulla he jatkavat matkaansa vuorille.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Välissä esitetään takauma Rolandista, kun hän oli vielä Gileadin loistokkaina aikoina nuori, joka vasta opiskeli revolverimieheksi voidakseen aikanaan periä isältään santellipuiset revolverit, jotka ovat kulkeneet satojen vuosien isältä pojalle. Nuoruuden aikoina Roland tiesi Gileadin loiston olevan tuhoontuomittu, kun eräs Hax -niminen kokki paljastuu petturiksi, joka oli liittynyt Gileadin ja revolverimiesten suurimman vihollisen, John Farsonin, puolelle, minkä johdosta Roland seuraa ystävänsä Cuthbertin kanssa, kun Hax hirtetään. Takauma esittää, kuinka Roland saa tietää Rolandin isän neuvonantajalla, Martenilla, olleen salasuhde Rolandin äitiin. Martenin suunnitelman mukaisesti Roland saatiin yllytettyä ennen aikaisesti, vain neljäntoista vuoden ikäisenä, suorittamaan revolverimies-koe, jossa joko kokeen suorittajasta tulee revolverimies tai länteen karkotettu hylkiö. Roland kohtaa revolverimies-opettajansa Cortin, jonka hän voittaa koulutetulla David -haukallaan, tullessaan näin maailman viimeiseksi revolverimieheksi.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Nykyajassa Roland ja Jake saapuvat viimein vuorille, mutta päästäkseen toiselle puolelle he joutuvat kulkemaan vuoren sokkeloisten tunneleiden läpi, jossa he joutuvat toisinaan etenemään hylätyillä kaivosvaunuilla kuilujen takia. Heidän epäonnekseen tunneleita asuttavat "hitaiksi mutanteiksi" kutsutut olennot, joiden ylivoiman edessä he joutuvat pakenemaan. Juuri saavuttaakseen luolan suulla odottavat mustiin puetun miehen Jake uhkaa pudota rikkinäisiltä kiskoilta pohjattomaan kuiluun ja Roland joutuu tekemään suuren valinnan: joko hänen on uhrattava aikaa Jaken pelastamiseen päästäkseen sillä tavoin mustiin puetun miehen jälleen karkuun tai lähdettävä miehen perään ja päästäkseen lähemmäs määränpäätään, Mustaa tornia. Roland ei epäröi valita Tornia, jolloin Jake sanoo Rolandille: "Mene sitten. On muitakin maailmoja kuin tämä." Jake putoaa kuolemaansa.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Uhrattuaan Jaken jatkaa Roland ulos tunneleista ja päätyy näin nuotiolle, jossa mustiin puettu mies odottaa häntä. Mustiin puettu mies ennustaa revolverimiehen tulevan kohtalon Tarok-korteillaan. Tämän jälkeen mustiin puettu mies luo revolverimiehen silmien eteen outoja näkyjä, jonka aikana Roland vaipuu uneen. Kun revolverimies herää, huomaa hän kymmenien vuosien kuluneen hänen vanhettumatta päivääkään. Kauan sitten sammuneen nuotion ääreltä hän löytyy vanhan luurangon, jonka revolverimies olettaa olevan itse mustiin puettu mies. Roland laskeutuu vuorelta ja istuutuu vuoren juurella Länsimeren rantaan miettimään korteista ennustettua tulevaisuuttaan. Hän sanoo lopuksi rakastavansa Jakea.


title: Musta torni I: Revolverimies

text: Näin alkaa Rolandin seuraava taival päästäkseen lähemmäs kohti Mustaa tornia, joka kutsuu häntä.


title: Robert Sternberg

text: Robert J. Sternberg (s. 8. joulukuuta 1949 Newark, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen psykologi. Hän on tutkinut muun muassa älykkyyttä, viisautta, luovuutta ja rakkauden sekä vihan psykologiaa.


title: Robert Sternberg

text: Sternberg on toiminut muun muassa dekaanina Tuftsin yliopistossa ja PACE-keskuksen johtajana siirryttyään sinne Yalen yliopistosta, jossa hänellä oli psykologian professuuri.


title: Robert Sternberg

text: Sternberg on saanut psykologian alalla lukuisia kansallisia ja kansainvälisiä huomionosoituksia sekä palkintoja. Hänellä on myös neljä eurooppalaista kunniatohtorin arvoa (Espanja, Ranska, Belgia, Kypros). Sternberg on yksi eniten viitatuista tutkijoista psykologian oppikirjoissa. Hän on laatinut yli 950 referee-julkaisua ja kuuluu muun muassa "Contemporary Psychology" -lehden toimituskuntaan. Vuonna 2003 hän toimi APA:n (American Psychological Association) puheenjohtajana.


title: Robert Sternberg

text: Sternbergin ”rakkaus on tarina” -teoriassa ihmisten välillä syntyvien parisuhteiden luonne riippuu siitä, millaisia sisäisiä tarinoita rakkaudesta osapuolet toteuttavat. Haastattelututkimusten pohjalta Sternberg on löytänyt 26 erilaista rakkaustarinan tyyppiä. Jokainen näistä tarinoista sisältää selvästi erottuvia etuja ja haittoja, ja monet niistä ovat yhteen sovittamattomia. Parisuhteen osapuolet siis pyrkivät toteuttamaan parisuhteessaan omaa rakkaustarinaansa ja näkemään myös kumppaninsa oman rakkaustarinansa viitekehyksestä. Mikäli molempien osapuolten tarinat sopivat yhteen, parisuhteella on paremmat edellytykset toimia kuin, jos heidän tarinansa ovat ristiriitaiset keskenään.


title: Robert Sternberg

text: Sternberg on analysoinut rakkaudessa kolme elementtiä: 1) läheisyys, 2) intohimo ja 3) omistautuminen. Erilaisia rakkauden vaiheita ja lajeja ovat:


title: Musta torni

text: Musta torni on Stephen Kingin kahdeksanosainen fantasiasarja. Innoituksen sarjaan King sai Robert Browningin runosta "Childe Roland to the Dark Tower Came". Kingin tarkoituksena oli yhdistää fantasiakirjat kuten "Taru sormusten herrasta" sekä Sergio Leonen ohjaamat spaghettiwesternit.


title: Musta torni

text: Gileadin revolverimies Roland Deschain seuraa Mustiin puettua miestä, jonka kiinni saatuaan tämä kertoo Rolandille Mustasta tornista. Roland lähtee pelastamaan tarunhohtoista Mustaa tornia, joka toimii maailmojen välisenä akselina. Ajalle on tapahtumassa jotain. Musta torni uhkaa tuhoutua, sillä Purppurakuningas on kerännyt Murtajia tuhoamaan Mustaa tornia pystyssä pitäviä Säteitä, jotta Tornin luhistumisen myötä Purppurakuninkaan ruumiillinen olemus vapautuisi ja maailmankaikkeus kohtaisi loppunsa. Roland ei kuitenkaan selviä yksin, vaan joutuu kulkemaan eri maailmoihin ja aikoihin johtavista ovista saadakseen liittolaisia, kasatakseen ka-tetin (Rolandin maailman kielessä joukkoa, jolla on sama kohtalo/päämäärä, tässä tapauksessa Mustan tornin löytäminen) ja matkatakseen Säteen polkua pitkin Loppu-Maailmaan Mustan tornin luokse. Ka-tetiin liittyvät Jake Chambers (11-vuotias poika New Yorkista, vuodesta 1977), Eddie Dean (heroiinin ”Vanki” New Yorkista, vuodesta 1987), Susannah Dean (”Varjojen Leidi”, New Yorkista vuodesta 1964) sekä Oi-mäyriäinen. Matkassa ilmenee kuitenkin paljon edesottamuksia, joihin lukeutuvat muun muassa kohtaamiset kieroutuneen Blaine-junan, alhaismiesten, demonien ja Mustiin puetun miehen eli Walter Padickin kanssa.


title: Musta torni

text: Sarjakuvat kertovat koko tarinan kronologisessa järjestyksessä ja tarkemmin kaikki yksityiskohdat.


title: Musta torni

text: Ensimmäinen elokuvasovitus "Musta torni" ilmestyi 4. elokuuta 2017. Ohjaajana toimi tanskalaissyntyinen Nikolaj Arcel (Miehet jotka vihaavat naisia, Kuningatar ja henkilääkäri, Fasandræberne). Revolverimies Rolandin roolissa nähdään Idris Elba (Luther, , Viidakkokirja, Star Trek Beyond) ja Matthew McConaughey näyttelee Walter Padickia, mustiin puettua miestä. Elokuvalle on myös suunnitteilla jatko-osa ja esi-osana toimiva TV-sarja.


title: Musta torni

text:
Kingin tuotannossa yleistä on teosten linkittymiset toisiinsa joko paikkojen, henkilöiden, esineiden tai asioiden muodossa. Myös "Musta torni" -sarjassa esiintyy joitakin edellämainittuja, joita saattaa esiintyä kirjailijan muussakin tuotannossa enemmän tai vähemmän tärkeinä elementteinä. Lista muutamista Kingin teoksista linkittymineen:
Isä Callahan, yksi kirjan sivuhahmoista, tavataan "Callan sudet" -kirjassa. Callahan mainitsee myös ohimennen ”alhaismiehet”, joita tavataan "Musta torni" -sarjassa.


title: Musta torni

text: "Mustan tornin" osissa "Joutomaa" ja "Velho" hahmo nimeltään Tik-Tak-Mies ja "Tukikohdassa" Roskismies sanovat kumpikin samalla tavalla: ”Minun elämäni sinulle!” (”"My life for you!"”). Tämä on myös vahva viittaus "Talismaanin" erimaailmoiden kaksoisolentoihin. "Velhossa" Rolandin ka-tet kulkee vaarallisten oheikoiden täyttämässä Topekassa, josta he löytävät sanomalehden, jossa kerrotaan "Tukikohdassa" esiintyneestä superflunssasta, ”Kapteeni Trippsistä”.


title: Musta torni

text: Tarinan antagonisti Randall Flagg on todellisuudessa Purppurakuninkaan oikea käsi, Walter O’Dimn. Hän esiintyy "Musta tornin" oheella konnanhahmona myös "Lohikäärmeen silmissä". Flagg sanoo kirjan lopussa elämän olevan pyörä, joka saapuu samaan kohtaan lopussa, mikä viittaisi käsitteeseen Ka, joka tarkoittaa "Musta torni" -kielessä kohtaloa.


title: Musta torni

text: Kirjassa Jack Sawyer pystyy astumaan meidän maailmastamme ”Territoreiksi” kutsuttuun rinnakkaisuniversumiin, jota kansoittavat paralleeli-ihmiset, joilla on outoja yhtymäkohtia Jackin maailmassa elävien tuttujen kanssa. Mukana on myös eri ulottovuuksien välistä matkailua, mikä on toistuva teema "Mustassa tornissa".


title: Musta torni

text: Kirjan konna, Morgan Sloat, käyttää maailmasta toiseen pääsyyn maagista avainta, joka toimii vastaavalla tavalla kuin "oheikon" kautta pääsy Todashiin.


title: Musta torni

text: "Usva" -tarinassa armeijan salaisessa tukikohdassa pyrittiin tutkimaan erilaisiin ulottovuuksiin pääsyä, ja tuloksena oli "Musta torni"ssa "oheikkona" tunnetun portin aukeaminen ”todash”-ulottovuuteen, josta sakeassa usvassa piileskelevät oudot hirviöt ovat lähtöisin.


title: Musta torni

text: "Rouva Toddin oikotie" -kertomuksen hahmon, rouva Toddin, kerrotaan käyttäneen jonkinlaista mystistä porttia siirtyäkseen paikasta toiseen.


title: Musta torni

text: "Jauntti" -novellissa aiheena on teleporttaus, jonka muutamat hahmot "Mustassa tornissa" kykyenevät tekemään.


title: Musta torni

text: ”Kilpikonna” mainitaan toistuvasti kyseisessä kirjassa yliolentona. "Mustassa tornissa" Kilpikonna on yksi kahdestatoistasta ”Säteen” vartijasta, jonka tarkoitus on pitää Musta torni pystyssä. Myös Säteet mainitaan ohimennen.


title: Musta torni

text: Yksi kirjan hahmoista, Stan Uris, mainitsee ohimennen laulavista ruusuista, jotka ovat tärkeässä osassa "Mustassa tornissa". "Musta torni" -sarjassa Loppu-maailman Can’ Ka No Rey on suuri laulavien ruusujen niitty, jonka keskellä Musta torni kohoaa.


title: Musta torni

text: "Mustan tornin" samannimisessä seitsemännessä osassa kohdataan robotti nimeltään Änkyttäjä-Bill, joka on "Se"-kirjan yhden päähenkilön, William ”Bill” Denbroughin, lapsuuden ajan lempinimi.


title: Musta torni

text: Tarinan konna, kuninkaan velho nimeltään Flagg, tavataan usein "Mustassa tornissa" Roland Deschainin vihollisena ja Purppurakuninkaan palvelijana. Kirjassa "Kolme korttia pakasta" Roland muistelee nähneensä Gileadin lopun tienoilla ihmistä muistuttavan paholaisen, joka oli kutsunut itseään Flaggiksi, ja tätä ajoi takaa kaksi miestä nimeltään Thomas ja Dennis, jotka esiintyvät tärkeässä osassa "Lohikäärmeen silmissä".


title: Musta torni

text: "Velhossa" yksi sivuhahmoissa Coosin Rhea mainitaan "Lohikäärmeen silmissä" Rhiannon -nimisenä noitana.


title: Musta torni

text: "Susannan laulussa" Roland kertoi, että hänen isoisänsä Alaric oli matkannut Garlaniin – joka mainitaan "Lohikäärmeen silmissä" – tappamaan lohikäärmeen, mutta oli myöhästynyt, koska viimeinen lohikäärme oli joutunut Delainin kuningas Rolandin tappamaksi. "Lohikäärmeen silmissä" Delainin kuningaskunta toimii tapahtumapaikkana ja tämän kuningas on yksi kirjan henkilöhahmoista.


title: Musta torni

text: Kirjan pääantagonisti ”Punakuningas” on sama henkilö kuin "Mustan tornin" antagonisti Purppurakuningas. "Unettomassa yössä" tavataan poika nimeltään Patrick Danville, joka on erittäin tärkeässä roolissa "Mustan tornin" viimeisessä kirjassa. Myös Roland Deschain, Musta torni ja ”Ka” (kohtalo) mainitaan ohimennen.


title: Musta torni

text: Siirryttyään taulun sisälle mystiseen maailmaan kirjan päähenkilö kuulee siellä elävän naisen mainitsevan käyneen autioituneessa Ludin kaupungissa, jossa revolverimies Roland mukanaan ka-tet kulkee sen halki "Joutomaassa".


title: Musta torni

text: ”Ka”, joka "Mustassa tornissa" merkitsee kohtaloa, mainitaan ohimennen.


title: Musta torni

text: Tak, kirjan antagonisti, on todennäköisesti yksi "Mustassa tornissa" mainitun ”todash”-väliulottovuuden vaarallisista olennoista. Tak puhuu myös can-toista (tarkoittamalla ”aavikon lapsia”), jotka "Mustassa tornissa" ovat alhaismiehiä, outoja ihmiseläin-hybridejä. Lisäksi kieli on täysin sama, jota Tak puhuu.


title: Musta torni

text: Viittaukset samat kuin edellämainitussa.


title: Musta torni

text: Kirjassa tulee toistuvasti esille luku "19", joka toimii maagisena lukuna "Musta torni" -sarjassa. Sama luku auttaa kirjan päähenkilöä selvittämään Sara Laughs -mökin salaisuuden.


title: Musta torni

text: Sara Laughs -mökki muistuttaa nimeltään "Mustassa tornissa" lyhyesti esiintyvää Cara Laughs -taloa.


title: Musta torni

text: Kirjan hahmo Ted Brautigan on äärettömän voimakas ”murtaja”, jota Purppurakuninkaan palvelijat, alhaismiehet jahtaavat, viedäkseen tämän muiden murtajien luo auttamaan Mustaa tornia kannattalevien Säteiden tuhoamisessa.


title: Musta torni

text: Nuori teinityttö nimeltään Carol muistelee tavanneensa häntä opettaneen miehen, Raymond Fieglerin, joka pyrki yllyttämään ihmisiä anarkiaan. Tämän henkilön arvellaan fanien keskuudessa olevan "Mustassa tornissa" tavattu Randall Flagg, sillä kyseinen hahmo pyrkii aiheuttamaan keinolla millä hyvänsä kaaosta ja anarkiaa ihmisten keskuudessa. Lisäksi Randall Flagg tunnetusti esiintyy tuhansilla tekaistuilla nimillä, pääasiassa nimillä, joiden alkukirjaimet ovat RF.


title: Musta torni

text: "Talismaanin" jatko-osassa esitetään ja ohimennen mainitaan paljon henkilöhahmoja, jotka ovat "Musta torni" -sarjassa enemmän tai vähemmän tärkeässä osassa, kuten Purppurakuningas, "Elurian pikku sisaret" -novellin Sophie sekä revolverimies Roland ja tämän ka-tet.


title: Musta torni

text: Kirja yksi sivuhahmoista osoittautuu erittäin voimakkaaksi ”murtajaksi”, jonka voimia Purppurakuningas tahtoo käyttää Mustan tornin tuhoamiseen.


title: Musta torni

text: Kuten "Talismaanissa", myös tässä erimaailmojen kaksoisolennot tulevat vahvasti esille.


title: Musta torni

text: "Elurian pikku sisaret" -tarina on "Musta torni" -kertomus, joka sijoittuu ajallisesti ennen "Revolverimies" -kirjan alkua, kun revolverimies Roland vielä jahtaa mustiin puettua miestä.


title: Musta torni

text: "Kaikki on rentoo" -novellin päähenkilö Dinky Earnshaw tavataan "Mustassa tornissa" yhtenä ”murtajana” Ukkosenjylyn Angul Sientossa. "Kaikki on rentoo" -tarinassa Dinky värvättiin Pohjoiskeskuksen Positroniikan tytäryhtiön salamurhaohjelmaan. Positroniikka toimii pääantagonisti Purppurakuninkaan alaisuudessa.


title: Musta torni

text: Kirjassa viitataan ”Alhaismieheen”, jollaisia esiintyy "Mustassa tornissa" Purppurakuninkaan palvelijoina. Buick toimii porttina "Mustassa tornissa" mainittuun ”todash”-ulottovuuteen, jota kautta ilmestyy outoja ja arvaamattomia olentoja.


title: Musta torni

text:
Yksi kirjan hahmoista nimeltään Sandy Dearborn. Sukunimi mainitaan kirjassa "Velho" William Dearbornin muodossa, kun nuori Roland Deschain käyttää sitä Mejisin paronikunnassa tekaistuna nimenä.
Kirjassa käväistään vaihtoehtoisessa todellisuudessa, joka kuvaa Musta torni -sarjan maailmankaikkeutta vuonna 2011. Kirjan pääjuoni selittää osaltaan, miten Mustan tornin universumi syntyi. Teoksessa mainitaan muun muassa Kilpikonna, Pohjoiskeskuksen Positroniikka sekä Takuro Spirit -automerkki.


title: MC (hip hop)

text: MC on hip hop -piireissä käytetty nimitys rap-muusikosta. Se juontuu englannin kielen sanoista master of ceremonies () tai "microphone controller".


title: MC (hip hop)

text: MC tuottaa riimeillä hip hop -musiikkiin räppäystä eli ”puhelaulua” ja (joissain tapauksissa) laulua. Ensimmäisiä tällaisia oli esimerkiksi Kool Moe Dee, joka haastoi MC Busy Been sekä MC EnaqPanen räppäyksellä eikä yleisön tunnelmaa nostattavalla funk-tyylisellä räpillä. Suomen ensimmäisenä MC:nä pidetään General Njassaa.


title: Venno Vanamölder

text: Venno Vanamölder (s. 7. elokuuta 1963) on virolainen muusikko, joka on soittanut rumpuja yhtyeissä Verine Pühapäev, J.M.K.E., Vürst Trubetsky & J. M. K. E. ja P.W.A.. Muusikon töiden ohella Vanamölder on toiminut ainakin logistiikkatyöläisenä.


title: Persepolis

text: Persepolis ( 'persialaisten kaupunki') oli muinaisen Persian valtakunnan pääkaupunki Akemenidien hallitsijasuvun aikana. Kaupungin perusti Dareios I vuonna 518 eaa. Persepolis sijaitsi nykyisen Iranin Farsin provinssin alueella, linnuntietä noin 49 kilometriä (maanteitse 57 km) Šīrāzista koilliseen ja noin 660 kilometriä Teheranista etelään.


title: Persepolis

text: Persepoliin suurin rakennus oli 3 600 neliömetriä kattava "Apadana". Aleksanteri Suuren joukot tuhosivat kaupungin osittain vallatessaan sen vuonna 330 eaa.. Tämän jälkeen kaupunkia alettiin rakentaa uudelleen erään kivipenkereen itäpuolelle rakennetun linnoituksen ympärille. Tässä linnoituksessa oli Kserkseen portti. Tämän linnoituksen eteläportaali avautui kohti kaupungin tärkeintä rakennusta. Lähellä Persepolista Naqš-e-Rustemissa on yhteen kallioon hakattu neljän kuninkaan haudat. Persepolis oli myös Persian valtakunnan 2500-vuotisjuhlan päänäyttämö vuonna 1971. Kohde liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1979.


title: 14 tuntia

text: 14 tuntia ("Fourteen Hours") on amerikkalainen elokuva vuodelta 1951.


title: 14 tuntia

text: Grace Kelly nähdään tässä elokuvassa ensimmäisessä elokuvaroolissaan, mistä elokuva nykyisin parhaiten tunnetaan. Mustavalkoisen elokuvan ohjasi Henry Hathaway.


title: Apologetiikka

text: Apologetiikka tarkoittaa jonkin opin, erityisesti kristinuskon järjestelmällistä ja rationaalista puolustamista. Sana tulee kreikan kielen sanasta απολογια ("apologia"), joka tarkoittaa hyökkäyksen kohteena olevan näkökannan puolustamista. Apologetiikan harjoittajaa kutsutaan "apologeetaksi", "apologeetiksi" tai "apologistiksi".


title: Apologetiikka

text: Ennen kristiuskon leviämistä kirjoitettuihin apologeettisiin teoksiin kuuluvat Platonin "Apologia" eli "Sokrateen puolustuspuhe", jonka aiheena on Sokrateen puolustus hänen oikeudenkäynnissään, sekä muut Sokrateen puolustuspuheet. "Apologia"-nimisen teoksen julkaisi myös kirjailija Apuleius puolustaakseen itseään noituussyytöksiä vastaan.


title: Apologetiikka

text: Nykyään apologetiikalla tarkoitetaan yleensä kristinuskon teologista puolustamista. Toisella vuosisadalla jälkeen ajanlaskun alun apologetiikkaa harjoitettiin puolustettaessa kristinuskoa roomalaisille ja juutalaisille. Nämä kirjoitukset oli usein laadittu oikeudessa esitettävän puolustuspuheen muotoon. Varhaiseen kristilliseen apologetiikkaan kuuluvat useiden varhaiskristillisten kirjailijoiden työt, kuten Justinus Marttyyrin Marcus Aureliukselle suunnatut apologit, sekä useiden kirkkoisien, kuten Origeneen ja Tertullianuksen teokset.


title: Apologetiikka

text: Keskiajalla kristityt teologit perustelivat uskon totuuksien luotettavuutta. Anselm Canterburylainen ja Tuomas Akvinolainen esittivät kuuluisat todistuksensa Jumalan olemassaolosta. Tuomas Akvinolainen kirjoitti myös islamilaisten filosofien esittämien ajatusten torjumiseksi.


title: Apologetiikka

text: Reformaation jälkeen Blaise Pascal kirjoitti vuodesta 1656 alkaen teostaan, jonka katkelmat tunnetaan nimellä "Mietteitä".


title: Olympia

text: Olympia viittaa seuraaviin:


title: Olympia

text: Olympia varsinkin yhdyssanojen alkuosana viittaa yleensä olympiakilpailuhin rakennettuihin suorituspaikkoihin:


title: Vürst Trubetsky & J. M. K. E.

text: Vürst Trubetsky & J. M. K. E. ("Vürst Trubetsky & Joodikud Moskva Kohviku Eest") oli vuosina 1986-1988, 2001 ja 2006 vaikuttanut virolainen punk-yhtye, jonka esittämä materiaali on tullut myöhemmin tunnetuksi lähinnä Vennaskond-yhtyeen esittämänä. Yhtyeessä vaikuttivat kaksi Viron tunnetuinta punk-muusikkoa, Villu Tamme ja Tõnu Trubetsky, ja sitä onkin usein kutsuttu virolaisen punk-musiikin "dream-teamiksi". Yhtyeen materiaalia on julkaistu CD-levyllä nimeltä "Rotipüüdja", joka sisältää 16 live-äänitystä ja J.M.K.E.:n C-kasetilla "Rumal nali".


title: Koagulaatio

text: Aerosolifysiikassa koagulaatiolla tarkoitetaan aerosolihiukkasten törmäämistä ja takertumista toisiinsa kaasumaisessa väliaineessa. Toisiinsa törmäävät hiukkaset voivat kimmota toisistaan, sulautua yhdeksi suuremmaksi pallomaiseksi hiukkaseksi tai takertua toisiinsa muodostaen useasta erillisestä hiukkasesta koostuvan agglomeraatin. Koagulaatio kasvattaa siten suurempien aerosolihiukkasten kokoa ja poistaa pienempiä hiukkasia. Näin ollen hiukkaskokojakauma painottuu suurempiin hiukkasiin ja hiukkasten lukumääräpitoisuus pienenee.


title: Koagulaatio

text: Hiukkaskokoluokkien a ja b välisten törmäysten lukumäärä formula_1 aika- ja tilavuusyksikköä kohden eli koagulaationopeus määritellään:


Koagulaatio


title: Koagulaatio

text:
missä alaindeksit a ja b viittaavat koaguloituviin hiukkaskokoluokkiin "a" ja "b", formula_3
on hiukkasten a ja b ominaisuuksista riippuva koagulaatiokerroin ja formula_4 ja formula_5 ovat hiukkaskokoluokkien a ja b lukumääräpitoisuudet. Mikäli kaikki törmäykset eivät johda koaguloitumiseen, voidaan yhtälön oikealle puolelle lisätä vielä törmäystehokkuutta kuvaava termi.


title: Koagulaatio

text: Brownin liikkeestä johtuva terminen koagulaatio on tärkein koagulaatiomekanismeista. Brownin liike on kaasumolekyylien ja hiukkasten satunnaista lämpöliikettä, jonka määrä riippuu lämpötilan lisäksi hiukkasten massasta. Satunnaisen liikkeen johdosta hiukkaset joutuvat kosketusetäisyydelle ja voivat koaguloitua. Suuret hiukkaset liikkuvat vähemmän Brownin liikkeen vaikutuksesta. Pienet hiukkaset liikkuvat nopeammin kun taas suuremmilla on enemmän törmäyspinta-alaa. Sen vuoksi koagulaatio on tehokkainta keskenään huomattavan erikokoisten hiukkasten välillä.


title: Koagulaatio

text: Kinemaattisella koagulaatiolla tarkoitetaan ulkoisen voiman ansiosta samaan suuntaan kulkevien hiukkasten törmäämistä toisiinsa johtuen niiden nopeuserosta. Tärkein kinemaattisen koagulaation aiheuttaja luonnollisissa prosesseissa on painovoima. Suuremmat hiukkaset putoavat suhteessa pienemmän ilmanvastuksensa vuoksi nopeammin kuin pienet hiukkaset ja siten pudotessaan törmäävät alapuolellaan oleviin hitaammin putoaviin hiukkasiin. Painovoiman lisäksi hiukkasten nopeusero voi aiheutua väliaineen paikallisista nopeuseroista, turbulenssista tai hiukkasten välisistä sähköisistä vuorovaikutuksista.


title: Puntala-rock

text: Puntala-rock on vuosittain Lempäälässä järjestettävä punk-festivaali. Se on punk-kulttuurin kannalta merkittävä, sillä muita vastaavia punkiin keskittyneitä rock-festivaaleja ei Suomessa järjestetä. Pääjärjestäjänä on Lempäälän karuselli ry (LeKa).


title: Puntala-rock

text: Puntala-rockin historia alkaa jo 1980-luvulta. 1990-luku oli hiljaiseloa, mutta vuonna 2000 tapahtuma palasi takaisin kalentereihin. Festivaali ajoittuu heinäkuun viimeiselle viikonlopulle. Festivaalialueena toimii Puntalan leirialue, joka sijaitsee noin 15 km Lempäälän keskustasta Pirkkalan suuntaan.


title: Puntala-rock

text: Puntala-rockissa ei ole ikärajaa.


title: Antonov An-26

text: Antonov An-26 on neuvostoliittolais-venäläinen Antonov An-24:stä kehitetty keskipitkän ja lyhyen matkan sotilaskuljetuslentokone, josta tuli yleinen Varsovan liiton maissa. Konetyyppiä käytetään edelleen mm. kaupallisilla rahtilennoilla.


title: Antonov An-26

text: Ukrainalaisen Antonovin Venäjän ilmavoimissa korvannee Iljušin Il-115.


title: Jaipur

text: Jaipur (hindiksi: जयपुर) on Rajasthanin osavaltion pääkaupunki Intiassa. Jaipurin perusti maharadža Jai Singh II vuonna 1727.


title: Jaipur

text: Vuoden 2011 laskennassa Jaipurissa oli noin 3,07 miljoonaa asukasta.


title: Jaipur

text: Jaipur on harvinaisuus Intian esimodernien kaupunkien joukossa. Sen kadut ovat leveitä ja säännöllisiä.


title: Jaipur

text: Merkittävä nähtävyys on palatsikompleksi Hawa Mahal. Viisikerroksinen palatsi on rakennettu punaisesta ja vaaleanpunaisesta hiekkakivestä. Maharadža Sawai Pratap Singh rakennutti sen 1797. Toinen merkittävä rakennus on Jantar Mantar, Jai Singhin observatorio.


title: Jaipur

text: Jaipurin kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia ja sen ympäristöä.


title: Puntalan leirintäalue

text: Puntala on Lempäälän kunnassa sijaitseva leirintäalue. Puntalassa järjestetään vuosittain yksi Suomen tärkeimmistä punk-festivaaleista Puntala-rock. Puntalan omistaa Lempäälän kunta ja paikkaa vuokrataan myös muille käyttäjille.


title: Scooby-Doo

text: Scooby-Doo on Hanna-Barbera Productionsin (nykyinen Cartoon Network Studios) tuottama suosittu piirrossarja, jonka loivat Joe Ruby ja Ken Spears. Sarjan päähenkilönä on salapoliisikoira Scooby-Doo, joka ratkoo mysteerejä teini-ikäisten ystäviensä Velman, Shaggyn (Nuhru), Freddien ja Daphnen kanssa. Heidät tunnetaan yhdessä nimellä Mysteeripoppoo, joka otettiin käyttöön alkuperäisen sarjan jälkeen. Viisikko ajelee ympäri maailmaa vihreällä pakettiautollaan ja ratkoo mysteereitä, joihin usein liittyy jokin kertomus aaveista ja muista yliluonnollisesta voimista. Jakson lopussa paljastuu, että yliluonnollisten ilmiöiden takana onkin aivan tavallinen rikollinen naamiaisasuun pukeutuneena. Myöhemmissä sarjoissa Scooby-Doon sukulaiset esiintyvät ensi kertaa, kuten serkku Scooby-Dum ja siskonpoika Scrappy-Doo, jolla oli Scooby-Doon kanssa päähahmoja animaatiosarjassa "Scooby-Doo and Scrappy-Doo".


title: Scooby-Doo

text: Konseptista luotiin ensimmäinen animaatiosarja "Scooby-Doo, Where Are You!" vuonna 1969, jonka loivat Joe Ruby ja Ken Spears Hanna-Barbera Productionsin tuottamana. Tuotannossa olivat mukana myös CBS-kanavan pääjohtaja Fred Silverman ja hahmojen suunnittelija Iwao Takamoto. Ensimmäisestä sarjasta tuotettiin yhteensä 25 jaksoa, jotka esitettiin vuoteen 1970 asti. Tämän jälkeen Scooby-Doo sai useita spin-off-sarjoja ja erikoisjaksoja, kunnes Warner Bros. Animation hankki sarjan oikeuden itselleen vuonna 1997. Tämän jälkeen Scooby-Doosta on tuotettu kaksi televisiosarjaa ja elokuvaa, sekä useita suoraan videolle julkaistuja elokuvia. Vaikka ohjelman konsepti ja päähahmot, sekä heidät iät ovat vaihdelleet merkittävästi vuosien saatossa, sarjan keskeisin idea on pysynyt samana, jossa puhuva koira Scooby-Doo ja neljä teini-ikäistä ratkovat mysteereitä.


title: Nukleaatio

text: Nukleaatio tai ydintyminen on aineen olomuodon muutoksen ensimmäinen askel. Nukleaatiossa esimerkiksi kaasuun muodostuu pieniä nestepisaroita tai veteen kaasukuplia sen alkaessa kiehua.


title: Nukleaatio

text: Aerosolifysiikassa nukleaatiolla tarkoitetaan ilmiötä, jossa kaasuun muodostuu nestemäisiä tai kiinteitä hiukkasia, aerosolihiukkasia. Esimerkiksi vesihöyryssä kaasumolekyylit törmäilevät satunnaisesti toisiinsa Brownin liikkeen vuoksi. Molekyylien väliset van der Waalsin voimat sitovat törmänneitä molekyylejä toisiinsa. Kun olosuhteet ovat suotuisat eli kyllästyssuhde ylittää yhden, aineelle on energeettisesti suotuisampaa olla nestemäisessä olomuodossa kuin kaasuna. Silloin satunnaisista törmäilyistä muodostuneet molekyylirypäät kasvavat ja muuttuvat pysyviksi.


title: Nukleaatio

text: Kun kyllästyssuhde on yksi, kaasumolekyylit esiintyvät yksinään tai korkeintaan kahden tai kolmen molekyylin rypäissä. Kun kyllästyssuhde kasvaa, syntyy isompia rypäitä. Pisaran syntyä voidaan tarkastella Gibbsin vapaaenergian avulla.


title: Nukleaatio

text: Pieni pisara tarvitsee energiaa kasvaakseen. Kun pisaran koko ylittää ns. kriittisen säteen, se alkaa kasvaa itsestään, sillä ylikyllästynyt kaasu tiivistyy pisaran pinnalle. Kriittistä sädettä pienemmät ytimet eivät ole stabiileja.


title: Nukleaatio

text: Homogeenisessa nukleaatiossa uusi pisara syntyy suoraan höyrystä. Höyryssä voi olla useampia yhdisteitä, jolloin nukleaatio voi olla yksi-, kaksi- tai kolmekomponenttista (). Jotta pisaroita voisi muodostua homogeenisesti nukleoitumalla puhtaasta aineesta, tarvitaan korkea ylikyllästystila. Sen sijaan kaasuseoksissa yksittäisten komponenttien ei tarvitse välttämättä olla lähelläkään kyllästymispistettä, jotta homogeenistä nukleaatiota esiintyisi. Monikomponenttista homogeenista nukleaatiota sen sijaan pidetään merkittävänä aerosolin syntymekanismina luonnossa. Ilmakehätieteissä tärkeimpiä nukleoituvia seoksia ovat vesi–rikkihappo- sekä vesi–ammoniakki–rikkihapposeokset. Teoreettisten ja laboratoriotutkimusten osalta eräs eniten tutkituista nukleoituvista seoksista on vesi–etanoli-systeemi. Ilmakehässä yksikomponenttista homogeenista nukleaatiota ei havaita, sillä se vaatisi 300–800 prosentin suhteellisen kosteuden.


title: Nukleaatio

text: Suomessa suurin nukleaatioilmiöiden tutkimusta harjoittava ryhmä on Helsingin yliopistossa Markku Kulmalan, Kaarle Hämerin ja Hanna Vehkamäen ympärille keskittynyt tutkimusyhteisö. Lisäksi nukleaatioilmiöitä tutkitaan aktiivisesti ainakin Jorma Keskisen ryhmässä Tampereen teknillisessä yliopistossa sekä Kuopion yliopiston Jorma Jokiniemen ryhmässä.


title: Nukleaatio

text: Luonnossa esimerkiksi sadepisarat syntyvät lähes aina valmiiden ytimien ympärille, mitä kutsutaan heterogeeniseksi nukleaatioksi. Heterogeenisella nukleaatiolla tarkoitetaan siis ilmiötä, jossa pisara muodostuu jonkin vieraan hiukkasen, ionin tai seinämän pinnalle. Heterogeeninen nukleaatio tapahtuu helpommin kuin homogeeninen. Tämä aiheutuu siitä, että hydrofiilisillä aineilla nesteen ja kiinteän aineen välisen rajapinnan pintajännitys on tuntuvasti pienempi kuin neste–ilma-rajapinnan. Tällöin klusterilla, jonka ulkopinnasta osa on neste–kiinteä-rajapintaa, on pienempi Gibbsin energia kuin vastaavankokoisella, kokonaan ilmassa olevalla klusterilla. Pienempi Gibbsin energia puolestaan merkitsee sitä, että klusteri saavuttaa kriittisen koon selvästi helpommin.


title: Nukleaatio

text: Ilmiössä, jossa kevyt-Coca-Cola ja Mentos reagoivat, syntyy nukleaatio, sillä kun Mentos putoaa kevytkolaan, Mentoksen pinnalle muodostuu kaasukuplia, jonka kevytkola vapauttaa erittäin nopeasti.


title: Vejle

text: Vejle on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Vejlen kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 51 804 asukasta.


title: Vejle

text: Vuonna 2009 Vejle oli Tanskan 9. suurin taajama 50 654 asukkaallaan. Vejle on Etelä-Tanskan alueen pääkaupunki.


title: Vejle

text: Vejle perustettiin 1100-luvulla saarelle, jokilaakson suistoon. Ensimmäinen maininta kaupungista on vuodelta 1256. Yhdyskunnalle myönnettiin kaupunkioikeudet vuonna 1372, mutta vasta 1800-luvun puolivälissä teollistuminen myötä Vejle muotoutui nykypäivän suosituksi ja varakkaaksi alueensa pääkaupungiksi.


title: Vejle

text: Kaupungissa on kukoistavia kävelykatuja ja historiallisia rakennuksia. Kulttuuria Vejlessä tarjoaa konserttihalli, musiikkitetteri ja kansainvälinen Casino Munkebjerg. Lisäksi kaupungissa pidetään erilaisia kulttuuritapahtumia. Vejlessä on myös useita museoita, muun muassa hiljattain uudistettu Vejlen taidemuseo, joka sisältää merkittäviä kokoelmia Tanskan ja Euroopan kuvataiteesta, ja Økolariet käytännön oppimiskeskus luonnosta, ympäristöstä ja sähköntuotannosta.


title: Vejle

text: Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa Vejlen vanhin rakennus Pyhän Nikolain kirkko 1200-luvulta, ja kaupungin maamerkkinä toimiva tuulimylly vuodelta 1847.


title: Vejle

text: Vejle ympärillä oleva luonto on rikasta. Laakson seinämillä kasvaa metsää ja Dyrehavenin hirvieläinpuistossa laiduntaa japaninpeuroja.


title: Vejle

text: Kaupungin Vejle BK -jalkapallojoukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla Tanskan SAS-Liigassa.


title: Vejle

text: Säveltäjä, viulisti ja teatterikapellimestari Jacob Gade syntyi ja vietti lapsuutensa Vejlessä.


title: Susa

text: Susa (, lausutaan [ʃuʃ], [ˈsuːsa]) oli muinainen Elamin, Persian ja Parthian kaupunki, joka sijaitsi noin 60 km (40 mailia) Tigris-joelta itään.


title: Susa

text: Iranin kaupunki Shush on antiikin Susan paikalla. Se sijaitsee Iranin alueella Khūzestānissa, 200 km Abadanista pohjoiseen. Vuonna 2005 kaupungissa oli 64 960 asukasta.


title: Susa

text: Susa liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2015.


title: Susa

text: Persialaisen perimätiedon mukaan Susa oli maailman ensimmäinen kaupunki. Kaupungin rakentaja oli kuningas Hushang, joka osasi tehdä tulta teräksellä ja piikivellä. Susa on varmasti maailman vanhimpia urbaaneja paikkoja, sillä siellä elettiin kaupunkimaisissa olosuhteissa jo 4000 eaa. Kaupungissa asui käsityöläisiä, jotka valmistivat taidokkaita keramiikkaesineitä. Osattiin valmistaa hoikkalinjaisia maljoja, jotka oli koristeltu lintujen ja metsästyskoirien kuvilla.


title: Susa

text:
Muinaisen Susan rauniot ovat Iranin lounaisosassa Kharkajoen itäpuolella. Se oli aikanaan erittäin merkittävä kaupunkivaltioiden kauppareittien solmukohta. Sieltä käsin valvottiin Zagrosvuorten ja läntisten Mesopotamian kaupunkien kauppayhteyksiä. Kaivaukset ovat paljastaneet, että paikalla on vuosituhansien aikana ollut 13 kaupunkia toinen toisensa päälle rakennettuna ja siellä on puhuttu 15 kieltä.
Noin 2500 eaa. Susasta oli tullut Elamin kuningaskunnan pääkaupunki ja myöhemmin siitä muodostettiin yksi Persian neljästä pääkaupungista. Ja vielä myöhemmin siitä tuli yksi Parthian pääkaupungeista. Rooman keisari Trajanus valtasi kaupungin vuonna 116, mutta joutui pian jättämään sen.


title: Susa

text: Tuhat vuotta Susa kävi sotia Mesopotamian kaupunkivaltioiden kanssa. Akkadin kuningas Sargon valloitti sen noin vuonna 2350 eaa. Kun Sargonin valta kukistui, elamilaiset vaurastuivat jälleen ja rakensivat noin vuonna 2100 eaa. temppelin ja zikkuratin Susan herralle, myrskyn jumalalle ja kaupungin suojelusjumalalle kyttyräselkäiselle seebulle. Babylonialaiset valtasivat Susan noin 1000 eaa. ja elämä siellä laantui. Assurbanipal, assyrialainen valloittajakuningas poltti kaupungin maan tasalle noin vuonna 645 eaa.


title: Susa

text:
Elamilaiset olivat voimakas kansa, jonka kulttuuri on saanut vaikutteita Mesopotamian sumerilaisilta.
Susan rauniokummut löydettiin vuonna 1850 ja brittiläinen arkeologi William Loftus tunnisti ne klassisen ajan Susaksi. Säilyneitä raunioalueita oli neljä, Akropolis, Apadana, Kuninkaan kaupunki ja Käsityöläisten kaupunki. Kolmestatoista eri asutuksesta varhaisin oli Akropoliilla, mistä löytyivät muun muassa 4. vuosituhannelta peräisin olevan temppelin rauniot sekä Elamin tärkeimpien rakennusten jäännökset kuten Insusinakin temppeli ja zikkurat, jonka huipulla olleet pronssiset sarvet Assurbanipal oli ryöstänyt.


title: Susa

text: Elamin aikainen Susa on lähes kokonaan hävinnyt. Jotain tuonaikaisesta loistosta voi kuvitella tutustumalla 32 kilometrin päässä kaakossa sijaitsevaan Dur Untasiin (nykyinen Tchoga Zanbilista), jonka kuningas Untas-Gal rakensi noin 1250 eaa., ja joka oli muinaisen maailmanajan kunnianhimoisimpia rakennushankkeita. Valtavien vallien ja muurien sisäpuolella on elamilaisten jumalien temppeleitä ja valtava zikkurat, joka on pyhitetty Insusinakille.


title: Susa

text: Kyyros Suuren (k. 530 eaa.) aikana Susa jälleen kukoisti. Persian valtakunta ulottui Aigeianmereltä Oksusjoelle (Amu-Darja) ja Kyyros Suuri teki Susasta sen pääkaupungin luultavasti siksi, että se sijaitsi puhdasvetisen Kharkajoen varrella. Herodotos, kreikkalainen historioitsija mainitsee Kyyroksesta, että tämä otti aina jonnekin lähtiessään mukaansa Choaspesin (Kharkan) vettä, jota ja vain jota Kyyros joi. Vesi keitettiin ja monet muulien vetämät nelipyöräiset vaunut kuljettivat sitä hopeisissa astioissa seuraten kuningasta kaikkialle minne hyvänsä tämä meni. "Minne hyvänsä" saattoi olla vaikka kuinka pitkä matka, sillä Kyyros ja hänen perustamansa akhaimenidien dynastia vietti talven Susassa, kevään Persepoliissa 800 kilometrin päässä ja kesällä mentiin Ekbatanan viileään vuoristoon, joka sijaitsi 1280 kilometrin päässä Persepoliista. Myös teiden rakentajina akhaimenidit hämmästyttävät. Heidän kuninkaantiensä Susasta Vähän-Aasian Sardisiin oli 2563 kilometrin mittainen ja sen varrella oli 111 vartioasemaa hevosten vaihtamista varten. Sotilasosastot partioivat tiellä, ja etapilta toiselle vaihtuvat kuriirit pystyivät kuljettamaan käskykirjeen jopa viikossa kuninkaantien päästä toiseen.


title: Susa

text: Dareios I rakensi 517 eaa. palatsin, josta hän kertoo savitauluissa: "Rakensin tämän palatsin ... Ja maa, joka kaivettiin pois ... ja tiilet, jotka valettiin – sen työn tekivät Babylonian miehet. Setriksi kutsutut puut tuotiin vuorelta, jonka nimi on Libanon. Assyrialaiset toivat ne Babyloniin, ja Karkhan (Anatoliassa) ja Joonian (Kreikka) miehet toivat ne Babylonista susalaisten maahan." Rakennustöissä oli mukana meedialaisia ja egyptiläisiä kultaseppiä ja karavaaneilla tuotiin kultaa, norsunluuta, hopeaa, eebenpuuta, lasuurikiveä ja turkoosia. Raamatussa mainitaan tämä "Suusanin linna" Esterin kirjassa ja kuvataan sen loistoa.


title: Susa

text: Aleksanteri Suuri voitti Dareios III:n 331 eaa. ja taisteltuaan seitsemän vuotta aina Intiaan ulottuneilla retkillään Aleksanteri Suuri palasi Susaan ja otti vaimokseen Dareioksen tyttären. Hän piti joukkohäät 10 000 kreikkalaismiehelle ja näiden persialaisille vaimoille ja ilmoitti yhdistävänsä Kreikan ja Persian yhdeksi suurvallaksi. Kun Aleksanteri Suuri kuoli 323 eaa., Susa jäi maakunnalliseksi kaupungiksi. Siellä oli myöhemmässä vaiheessa piispanistuin ja sassanidien kuningas Sapor II, joka oli kiihkeä zarathustralainen, laittoi satoja norsuja tallomaan Susaa maantasalle. Lopullinen tuho muinaiselle Susalle tuli 1200-luvulla, kun mongolit tuhosivat sen.


title: Susa

text: Joulukuun 1901 ja tammikuun 1902 kaivauksien aikana J. de Morganin johtama ranskalainen retkikunta löysi Hammurabin lakipatsaan Susan raunioista. Löydettäessä patsas särkyi kolmeen osaan ja se kuljetettiin Pariisiin, missä se on nykyisin Louvressa.


title: Ante Gotovina

text: Ante Gotovina (s. 12. lokakuuta 1955, Tkon) on kroatialainen kenraaliluutnantti, joka oli yksi korkeimmista Kroatian armeijan komentajista Kroatian sodassa (1991—1995). Kroatiassa Gotovinaa on pidetty yhtenä maan kansallissankareista, mutta vuonna 2001 YK:n Entisen Jugoslavian rikostuomioistuin asetti hänet syytteeseen sotarikoksista Krajinan serbien karkotusten yhteydessä Operaatio Myrskyn aikana vuonna 1995. Gotovina tuomittiin 24 vuodeksi vankeuteen 15. huhtikuuta 2011, mutta vetoomusaste vapautti Gotovinan yhdessä ex-apulaissisäministeri Mladen Markačin kanssa vuoden vankeuden jälkeen, koska tuomiolle ei sen mukaan ollut perusteita.


title: Ante Gotovina

text: Alun perin Gotovina oli saanut sotilaskoulutuksensa Ranskan muukalaislegioonassa, jonka myötä hänellä oli Ranskan kansalaisuus. Ennen paluutaan Kroatiaan vuonna 1990 entinen eliittikommando Gotovina toimi useissa sotilas- ja turvallisuusalan suojelu- ja koulutustehtävissä eri puolilla maailmaa. Erityisesti hän työskenteli oikeistolaisten ja antikommunististen piirien hyväksi.


title: Ante Gotovina

text: Ante Gotovina syntyi Tkonissa Pašmanin saarella Zadarin saaristokunnassa Kroatian sosialistisessa tasavallassa. Hänen vanhempansa olivat äiti Ana ja isä Milan, joka oli dalmatialainen kalastaja. Ante menetti äitinsä hieman alle 4-vuotiaana räjähdysonnettomuudessa. Gotovinan kotitalon läheisyydessä tehtiin räjäytystöitä ja Ante äitinsä varoitteluista huolimatta meni niiden lähelle. Räjähdyksen hetkellä äiti heittäytyi poikansa päälle suojaksi menehtyen itse. Milan sekä veljekset Ante ja Boris muuttivat Pakoštaneen. Hetken aikaa Milan oli töissä radiossa Zagrebissa, palasi sitten Pakoštaneen ja avioitui Anan siskon kanssa saaden tämän kanssa pojan ja tyttären. Tämä Anten nuorin sisko oli viimeinen henkilö, joka näki Anten ennen kuin tämä lähti merimieheksi kauppalaivalle 17-vuotiaana. Gotovina palasi Kroatiaan seuraavan kerran vasta 20 vuotta myöhemmin, eikä hänen kohtalostaan juuri tiedetty.


title: Ante Gotovina

text: Vuoden 1973 alkupuolella Ante Gotovina liittyi Ranskan muukalaislegioonaan St. Nicholasin linnoituksessa Marseillessa. Hänestä tuli legioonalainen Andrija Grabovac (värväytyjä nro 151408), joka oli syntynyt 10. joulukuuta 1953. Näin alaikäinen Gotovina muuttui täysi-ikäiseksi. Pau suoritetun peruskoulutuksen jälkeen hän pääsi muukalaislegioonan 2. laskuvarjojääkärirykmenttiin (2e REP), jolla on kovatasoinen ja legendaarinen maine useista eri sodista. Tämän jälkeen hän pääsi eliittiryhmään "Commandos de Recherche et d'Action en Profondeur" (CRAP), joka on nykyiseltä nimeltään "laskuvarjojääkärien kommandoryhmä" (GCP). Tässä kommandojoukossa hän tutustui Dominique Erulin'iin, eversti Philippe Erulinin veljeen, joka tuli myöhemmin olemaan hänen ystävänsä ja toverinsa tulevissa tehtävissä. Seuraavien vuosien aikana Gotovina eli Andrija Grabovac otti osaa muukalaislegioonan sotilastehtävissä Djiboutissa, Kolwezissa ja Norsunluurannikolla. (Gotovina siis palveli samaan aikaan, samoissa paikoissa ja samassa rykmentissä kuin suomalainen Kyösti Pietiläinen.) Hänestä tuli myös eversti Erulin'in autonkuljettaja.


title: Ante Gotovina

text: Haagin tuomioistuimelle toimitettujen tietojen mukaan Ante Gotovina eli Andrija Grabovac olisi jättänyt legioonan ylikorpraalina vuonna 1978. Ranskan kansalaisuuden hän sai vuonna 1979. Kuitenkin Nenad Ivankovicin kirjoittamasta virallisesta Ante Gotovinan elämäkerrasta "Ratnik" ("Soturi") selviää, että Gotovina palveli aina vuoteen 1981 asti. Tuolloin hän haavoittui vakavasti päähänsä tarkka-ampujan luodista Tšadissa kapinallisia vastaan käydyssä taistelussa. Gotovina joutui 24 tunniksi koomaan ja tehohoitoon Pariisiin. Toipuminen kesti useita kuukausia ja johti lopulta Gotovinan eroon legioonasta. Pään vammat eivät olisi välttämättä enää kestäneet laskuvarjojääkärin hyppyihin liittyvää verenpaineen kohoamista. Gotovina jätti legioonan kommandokouluttajan tutkinnon suorittaneena kersanttina.


title: Ante Gotovina

text: 1980-luvulla Gotovina toimi useiden yksityisten turvallisuusalan yritysten palveluksessa. Yksi näistä yrityksistä oli KO International Company, VHP Securityn tytäryhtiö, joka työskenteli gaullistien puolisotilaalliselle organisaatiolle "Service d'Action Civiquelle" (SAC). Hän myös toimi oikeistopoliitikko Jean-Marie Le Penin henkivartijana noihin aikoihin. Vuonna 1981 hän auttoi yhdessä Dominique Erulinin kanssa päätoimittaja Jean-Pierre Mouchardia (Jean-Marie Le Penin läheinen ystävä) järjestemällä kommandoiskun CGT:n ay-aktivistien valtaaman lehden toimituksen haltuun ottamiseksi La Seyne-sur-Mer'issä.


title: Ante Gotovina

text: Ranskan poliisin asiakirjojen mukaan Gotovina alkoi osallistua myös rikolliseen toimintaan, jotka johtivat etsintäkuulutuksiin ryöstöstä ja kiristyksestä. On raportoitu, että hän istui vähintään yhden kahden vuoden vankilatuomion. Tosin hänen asianajajansa ovat kiistäneet tämän.. Dominique Erulin on väittänyt, että syytökset olivat poliittisia ja François Mitterrandin vasemmistolaisten tekaisemia. Vuosikymmenen lopulla Gotovina muutti Etelä-Amerikkaan, jossa hän koulutti useita oikeistolaisia puolisotilaallisia järjestöjä, erityisesti Argentiinassa ja Guatemalassa. Noihin aikoihin Kolumbiassa hän tapasi tulevan vaimonsa Ximena Dalelin, jonka kanssa hän sai tyttärenä. Pariskunta erosi myöhemmin.


title: Ante Gotovina

text: Matkalla Pariisiin, Ranskaan Gotovina pidätettiin ja hänet tuomittiin vuonna 1986 viideksi vuodeksi vankeuteen. Jo seuraavana vuonna hänet vapautettiin "olosuhteissa, jotka osoittivat hänen nauttineen erittäin erityistä suojelua". Myöhemmin Gotovinan asianajajat väittivät, että Kansainväliselle sotarikostuomioistuimelle, että François Mitterrandille uskollinen rikospoliisin ryhmä lavasti Gotovinan. Tämä ryhmä kyllä tuomittiinkin viranomaisten väärinkäytöksistä vuonna 2005 ranskalaisessa tuomioistuimessa, mutta tämän ryhmän osuutta Gotovinaan pidättämiseen ja vangitsemiseen ei ole sen kummemmin tutkittu.


title: Ante Gotovina

text: Franjo Tuđmanin hallinto julisti maan itsenäiseksi Jugoslaviasta 25. kesäkuuta 1991. Tällöin Serbian hallitus presidentti Slobodan Miloševićin johdolla pyrki ensiksi puolisotilaallisilla joukoilla valtaamaan osia Kroatiasta, mutta lopulta serbijohtoinen Jugoslavian liittoarmeija teki varsinaisen intervention maahan. Nopeasti koottu Kroatian armeija onnistui pysäyttämään Belgradin lähettämät joukot ja Kroatia tunnustettiin kansainvälisesti 15. tammikuuta 1992. Jugoslavian armeija ja serbijoukot vetäytyivät, mutta jättivät Kroatiasta kolmasosan eli merkittävät serbialueet paikallisten serbien johdettaviksi. Krajinan kapinan jälkeen serbit olivat muodostaneet jo syyskuussa 1990 "Autonomiset serbialueet" ("Srpske autonomne oblasti"), jotka sitten yhdistyivät ja julistautuivat Krajinan serbitasavallaksi ("Republika Srpske Krajine") Kroatian itsenäistymispäivänä. Serbit muodostivat vuoden 1991 väestönlaskennan mukaan 12,16 prosenttia Kroatian väestöstä ja puolet heistä asui Pohjois-Dalmatiassa, Likassa, Banovinassa, Kordunissa, Bosnia-Hertsegovinan raja-alueella, Länsi-Slavoniassa Pakracin ympärillä, Itä-Slavoniassa, Baranjassa ja Länsi-Srijemissä Serbian vastaisella rajalla.


title: Ante Gotovina

text: Yhteytensä kotimaahansa kadottanut Gotovina kuuli kesäkuussa 1991 Argentiinan kroaattisiirtolaisilta Kroatian itsenäistyneen ja hän lähti saman tien kotimaahansa. Kroatiassa Gotovina liittyi Kroatian kansalliskaartiin, josta oli muodostuva Kroatian armeija. Hän oli tehokas komentaja ja hän kuului niihin harvoihin kroaattisotilaisiin, joilla oli taistelukokemusta. Gotovina taisteli Länsi-Slavoniassa Novskassa ja Nova Gradiškassa. Näissä raskaissa taisteluissa hän oli 1. prikaatin komentaja. Hän kiinnitti pian esimiestensä huomion ja, kun vuonna 1992 Kroatian armeija perustettiin, Gotovina ylennettiin everstiluutnantiksiksi. Toivuttuaan Novskan taisteluissa saamista vammoistaan everstiluutnantti Gotovina toimi hetken Bosnian kroaattiarmeijan Livnon alueen komentajana. 9. lokakuuta 1992 Gotovina nimitettiin varsinaiseen tehtäväänsä eli Splitin operatiivisen alueen eli myöhemmän sotilaspiirin komentajaksi.


title: Ante Gotovina

text: Nopeasti edennyt Gotovina ylennettiin everstiksi yhdessä Janko Bobetkon ja Ante Roson kanssa ilmeisesti vuoden 1992 lopulla. Nämä upseerit olivat yhdessä Dalmatian takaisin valtauksen tammikuussa 1993 toteuttaneen Operaatio Maslenican pääorganisoijia. Tässä operaatiossa Gotovinan tehtävä oli vallata Zemunik, Skabrnja ja turvata Kasicia ja Paljuvia kohti etenevän 4. kaartinprikaatin selusta. Hänen tehtävänsä oli myös organisoida helikoptereilla Zagrebista Zadariin tulleen 3. kaartinprikaatin pataljoonan saapuminen ja sijoittaminen operaation kriittisessä vaiheessa. Operaatio Maslenican aikana Gotovina tapasi toimittaja Vesna Karuzan, joka synnytti hänelle maaliskuussa 1994 tyttären Ana.


title: Ante Gotovina

text: 30. toukokuuta 1994 Gotovina ylennettiin kenraalimajuriksi ("general-pukovnik") ja hän organisoi tärkeimmät sotilasoperaatiot alueella: Livnon ja Tomislavgradin puolustamiset Bosnian serbiarmeijan komentajan, kenraali Ratko Mladićin joukkojen hyökkäyksiltä. Kymmenen kuukauden näännytyssodan avulla Gotovina onnistui murtamaan serbiarmeijan puolustusasemat Livnon tasangolla, Dinaran harjanteella ja Šatorin vuorella. Hän johti Glamočin ja Bosanska Grahavon valtaukset Operaatio Kesä-95:ssä, mikä mahdollisti Krajinan serbitasavallan pääkaupungin Kninin piirittämisen idästä. Gotovinan voitot mahdollistivat Operaatio Myrskyn nopean toteuttamisen 4.–6. kesäkuuta 1995. Tämän operaation kuluessa Gotovinan joukot valtasivat Kninin, jota kroaatit kutsuvat Kroatian Kuninkaalliseksi kaupungiksi sen oltua aikanaan keskiajalla Kroatian kuningaskunnan pääkaupunki.


title: Ante Gotovina

text: 29. heinäkuuta 1995 Ante Gotovina meni naimisiin elämänsä toisen kerran, tällä kertaa eversti Dunja Zloicin kanssa. Puolustusministeri Gojko Susak ja kenraali Ante Roso olivat todistajina. Avioliitosta syntyi myöhemmin vuonna 1997 poika Ante.


title: Ante Gotovina

text: 31. heinäkuuta 1995 Kroatian poliittinen ja sotilaallinen johto kokoontui Brijunin saarelle keskustelemaan tulevasta Operaatio Myrskystä ("Oluja") ja "Krajinan kysymyksen" ratkaisemisesta. Kenraalimajuri Ante Gotovina osallistui tähän kokoukseen ja suunnitteli Myrskyn toteuttamista. Kroaattijohto katsoi Krajinan ongelman ratkaisun löytyvän ei ainoastaan serbiarmeijan, vaan myös serbiväestön häätämisestä. Tuolla hetkellä Etelä-Krajinassa olevat Gotovinan joukot olivat kiertäneet Kninin selustaan. Krajinan serbitasavallan kukistumisesta puuttui enää se, että motissa olevat serbit tuhottaisiin Gotovinan toteuttamalla Kninin valtauksella ja pohjoisessa Gospicin sotilaspiirin joukkojen toteuttamalla hyökkäyksellä Gracaciin. Tulevaisuuden kannalta Gotovinan raskauttavaa oli hänen toteamuksensa kokouksessa:


title: Ante Gotovina

text: Myöhemmin Jugoslavia-tuomioistuin katsoi, että Gotovina osoitti tällä, että hänellä ei ollut mitään sitä vastaan, jos serbiväestöön kohdistuisi "painetta" sen verran, että alueen serbiväestö lähtisi pois. Gotovina siis tulisi sulkemaan silmänsä mahdollisilta siviiliväestöön kohdistuvilta väkivaltaisuuksilta.


title: Ante Gotovina

text: 4. elokuuta 1995 Gotovina ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Saman päivän aamuna klo 05:00 Kroatian armeija hyökkäsi 150 000 miehen voimalla 300 km rintaman leveydellä serbien asemiin. Gotovinan alaiset 4. ja 7. kaartinprikaatit hyökkäsivät Kninin alueelle kaupungin koillis- ja pohjoispuolelta. Serbien 7. armeijakunta kukistui nopeasti ja seuraavana päivä 5. elokuuta Gotovinan komentaman eteläisen sektorin joukkojen hallussa olivat Krajinan pääkaupunki Knin sekä Benkovac, Obrovac ja Drniš. Viimeiset Kroatian serbiarmeijan vastarintapesäkkeet puhdistettiin elokuun 6. päivän aikana. Etelä-Krajina oli kukistunut.


title: Ante Gotovina

text: Seuraavaksi kenraaliluutnantti Gotovina toteutti Operaatio Mistralin, joka alkoi 8. syyskuuta 1995. Tämä oli Gotovinan uran vastuullisin tehtävä ja hän sai alaisuuteensa koko alueen Kroatian armeijan yksiköt ja Bosnian kroaattiarmeijan. Kninin vallanneet Kroatian armeijan eliittiyksiköt 4. ja 7. kaartinprikaatit siirtyivät Operaatio Kesä -95:ssä vallattuun Bosanska Grahavoon, josta nämä prikaatit hyökkäsivät operaation ensimmäisenä päivänä päin Ratko Mladićin joukkoja, jotka koostuivat seitsemästä kevyestä jalkaväkiprikaatista, yhdestä motorisoidusta prikaatista ja kahdesta panssaripataljoonasta. Serbijoukot kukistuivat nopeasti ja Šipovon kaupunki vallattiin. 7. kaartinprikaati valtasi strategisesti tärkeän Mliništan vuoristoreitin. Jajce antautui 13. syyskuuta klo 18:00, jolloin operaation ensimmäinen vaihe päättyi 2000 km² kokoisten aluevaltausten jälkeen.


title: Ante Gotovina

text: Operaation toisessa vaiheessa (Mistral 2) Drvar vallattiin 14. syyskuuta. Operaatio päättyi 30. syyskuuta, jolloin ainoastaan enää Mrkonjić Grad oli Bosnian serbien pääkaupungin Banja Lukan ja kroaattiarmeijan välissä. Yhdessä Bosnia ja Herzegovinan armeijan kanssa Gotovina oli päässyt 23 kilometrin päähän Banja Lukasta. (Mrkonjić Grad vallattiin myöhemmin lokakuun 8. ja 12. päivän välillä toteutetussa Operaatio Južni potezissa.) Operaatio Mistral lopetettiin amerikkalaisten painostuksen tuloksena, mutta sen saavutukset loivat Gotovinan maineen kroaattien kansallissankarina.


title: Ante Gotovina

text: 12. maaliskuuta 1996 presidentti Tuđman nimitti Gotovinan Kroatian armeijan pääsotilastarkastajaksi ja koko armeijan tarkastusviraston johtoon. Tässä tehtävässään hän toimi aina 29. syyskuuta 2000 asti, jolloin Gotovina joutui eroamaan tehtävästään allekirjoitettuaan "Kahdentoista kenraalin kirjeen". Kirjeessä kenraalit arvostelivat Kroatian itsenäisyyssodan sotarikollisten etsimistä ja hallituksen yhteistyötä Jugoslavia-tuomioistuimen kanssa. Gotovina lähti erottuaan vakinaisesta palveluksesta lähes välittömästi maanpakoon.


title: Ante Gotovina

text: Jugoslavia-tuomioistuin teki päätöksen Gotovinan ja Mladen Markačin etsintäkuulutuksista 8. kesäkuuta 2001. Etsintäkuulutus annettiin julkisuuteen 26. heinäkuuta 2001. Gotovinan tapaukseen lisättiin syytetyiksi vielä Mladen Markač ja Ivan Čermak 8. maaliskuuta 2004.


title: Ante Gotovina

text: Tämän jälkeen alkoi varsinainen Gotovinan etsintäjahti. Espanjan poliisi yhdessä erikoisjoukkojen kanssa pidätti Gotovinan kesken illallisen Playa de las Américasista teneriffalaisesta hotellissa 7. joulukuuta 2005. Gotovina oli alun perin hoitamassa sotahaavojaan Kanariansaarilla. Gotovinalla oli passit peitenimille Kristijan Horvat ja Stjepan Senicic. Hänen hotellihuoneestaan löydettiin 12 000 euroa käteistä ja passeissa oli leimat Argentiinasta, Chilestä, Venäjältä, Kiinasta, Tšekin tasavallasta ja Tahitilta. Gotovina lennätettiin välittömästi Madridiin, jossa hän joutui useaksi päiväksi vankeuteen oikeuden karkotuspäätöksen käsittelyn ajaksi. Hänet luovutettiin Haagiin Jugoslavia-tuomioistuimelle 10. joulukuuta, ja kaksi päivää myöhemmin Gotovina vastasi olevansa syytön kaikkiin häntä kohtaan nostettuihin syytteisiin. Espanjan poliisi oli seurannut Gotovinaa jo usean päivän ajan ilmeisesti apunaan Kroatian tiedustelupalvelu, joka salakuunteli hänen vaimonsa Dunjan puhelinta.


title: Ante Gotovina

text: Gotovina vastasi olevansa syytön kaikkiin häntä vastaan nostettuun seitsemään syytekohtaan 12. joulukuuta. Kaikkia syytekohtia edelsi syyte "osallistumisesta itsenäisesti ja/tai [hänen kauttaan] välillisesti yhteiseen rikolliseen toimeen suunnitellen, yllyttäen, käskien, sitoutuen ja/tai auttaen [syytetyn teon] suunnittelussa, valmistelussa ja toteuttamisessa".: Näitä syytteen mukaisia toimia olivat:Asianajajansa mukaan Gotovina ilmoitti, ettei hän ole "syytekohdissa kuvailtu mies".


title: Ante Gotovina

text: Gotovina todettiin syylliseksi seitsemään syytekohtaan kahdeksasta ja tuomittiin 24 vuodeksi vankeuteen 15. huhtikuuta 2011. Jugoslavia-tuomioistuimen vetoomusaste vapautti Gotovinan yhdessä ex-apulaissisäministeri Mladen Markačin kanssa vuoden vankeuden jälkeen 16. marraskuuta 2012, koska tuomiolle ei sen mukaan ollut perusteita. Vapauttavan päätöksen jälkeen Gotovina ja Markač palasivat välittömästi Kroatiaan, jossa vastassa olivat kansalliset juhlallisuudet..


title: Ante Gotovina

text: Serbien ja muiden kriitikoiden mielestä Gotovina vapautettiin, koska Kroatia oli länsivaltojen liittolainen Jugoslavian hajoamissodissa ja kroaatit itse jarruttivat todisteiden antamista Haagin oikeudelle.


title: ElGamal

text: ElGamal-algoritmi on epäsymmetrinen julkisen avaimen salausalgoritmi, joka perustuu Diffie-Hellman avaimenvaihtojärjestelmään. Sen on esittänyt Taher Elgamal vuonna 1984. ElGamal-algoritmia käyttävät mm. GNU Privacy Guard -ohjelmisto, PGP:n uudemmat versiot ja monet muut salausjärjestelmät. DSA (Digital Signature Algorithm) on ElGamal -signatuuriskeeman variantti, mutta sitä ei tule sekoittaa ElGamal-algoritmiin.


title: ElGamal

text: ElGamal voidaan määrittää missä tahansa syklisessä ryhmässä G. Sen turvallisuus riippuu diskreetin logaritmin laskemisesta ryhmässä G.


title: ElGamal

text: ElGamal koostuu kolmesta komponentista: avainten generointi, salausalgoritmi ja salauksen purkualgoritmi.


title: ElGamal

text: Avainten generointi tapahtuu seuraavasti:


title: ElGamal

text: Liisa valitsee jonkin syklisen ryhmän formula_1. Olkoon formula_2 ryhmän formula_1 kertaluku eli alkioiden lukumäärä. Tämä kertaluku määrää Liisan käyttämän salakirjoitusjärjestelmän avaimen pituuden.


title: ElGamal

text:
Seuraavaksi Liisa etsii jonkin ryhmän formula_1
primitiivisen alkion formula_5. Primitiivisen alkion ominaisuus on se, että jokainen syklisen ryhmän formula_1 alkio voidaan esittää tämän alkion potenssina. Tämän eksponentin laskemista kutsutaan ryhmän formula_1 diskreetin logaritmin probleemaksi.


title: ElGamal

text: Liisa valitsee satunnaisen luvun formula_8 joukosta formula_9.


title: ElGamal

text: Liisa laskee ryhmän formula_1 alkion formula_11.


title: ElGamal

text:
Liisa julkaisee käyttämänsä syklisen ryhmän formula_1, sen kertaluvun formula_2, primitiivisen alkion formula_5 ja
laskemansa alkion formula_15. Nämä muodostavat hänen julkisen avaimensa. Luvun formula_8 Liisa pitää salaisena avaimenaan.


title: ElGamal

text: Salausalgoritmi toimii seuraavasti:


title: ElGamal

text: Oletetaan, että Roope haluaa lähettää Liisalle salaisen viestin käyttäen Liisan julkistamaa salakirjoitusjärjestelmää.


title: ElGamal

text:
Roope konvertoi aluksi viestinsä ryhmän formula_1 alkioksi formula_18 käyttäen jotain yksinkertaista ja tunnettua koodausta (vaikkapa ASCII-koodia).
Roope valitsee satunnaisen alkion formula_19 lukujoukosta formula_9.


title: ElGamal

text:
Tämän jälkeen hän laskee ryhmän formula_1 alkiot formula_22 ja
formula_23.


title: ElGamal

text: Roope lähettää Liisalle salakielisen viestin formula_24.


title: ElGamal

text: Salauksen purku toimii seuraavasti:


title: ElGamal

text: Liisa laskee ryhmän formula_1 alkion formula_26.


title: ElGamal

text:
Nyt
formula_27.


title: ElGamal

text: Ryhmän formula_1 kertaluvun formula_2 määräämää avaimen pituutta pitemmät viestit joudutaan pilkkomaan avaimen pituutta pienempiin osiin.


title: ElGamal

text: ElGamal-järjestelmää käytetään kuitenkin varsinaisten viestien salaamisen sijasta yleensä ns. avaimenvaihtojärjestelmänä. Tällöin lyhyt symmetrisen salauksen salakirjoitusjärjestelmän avain vaihdetaan ElGamal-järjestelmää käyttäen ja näin vaihdettua avainta käytetään sitten varsinaisten pitempien viestien salaamiseen.


title: ElGamal

text: Viestin salaamiseen ElGamal-järjestelmää käyttäen tarvitaan kaksi potenssiinkorotusta. Nämä potenssiinkorotukset voidaan kuitenkin laskea toisistaan riippumatta. Viestin purkamiseen tarvitaan kuitenkin vain yksi potenssiinkorotus. Desiferoinnissa käytetty laskukaava voidaan nimittäin kirjoittaa muotoon formula_30.


title: ElGamal

text: Toisin kuin RSA-menetelmässä, laskentaa ei voida nopeuttaa kiinalaista jäännöslausetta käyttäen.


title: Viron ilmavoimat

text: Viron ilmavoimat (Eesti Õhuvägi) on Viron puolustusvoimien yksi puolustushaara, joka perustettiin uudelleen 16. joulukuuta 1991. Nykyiseen muotoonsa se organisoitiin 13. huhtikuuta 1994 ottamaan hoitoonsa neuvostoaikaisia tutkia ja ilmatorjuntatykkejä. 15. toukokuuta 1997 avattiin Viron ensimmäinen sotilaslentoasema.


title: Viron ilmavoimat

text: Virolla ei ole ilmavoimissaan tunnistamiseen tai torjuntaan kykeneviä lentokoneita. Ilmavalvonnasta ja tunnistamisesta vastaavat Nato-liittolaiset parven vahvuisella yksiköllä (neljä torjuntahävittäjää) Liettuasta.


title: Viron ilmavoimat

text: Viron ilmavoimat perustettiin 21. marraskuuta 1918. Pioneeripataljoonan ilmailukomppania alkoi perustaa maa- ja vesilentokenttiä Tallinnan seudulle. Tammikuussa 1919 saivat virolaiset kaapatuksi neuvostojoukoilta ensimmäisen lentokoneen, Farman HF-30:n. Virolaisten vallattua maa-alaa takaisin helmikuussa 1919 siirrettiin lentokoneet tukemaan Latviaa.


title: Viron ilmavoimat

text: Viron ja neuvosto-Venäjän 2. helmikuuta 1920 solmimasta Tarton rauhansopimuksesta alkaen Viro kotiutti armeijaansa. Ilmavoimat kuitenkin uudelleenorganisoitiin lentorykmentiksi, jolla oli maalentolaivue, vesilentoalaivue, lentokoulu ja korjaamot. Lisää maalentotukikohtia ja vesilentoasemia rakennettiin.


title: Viron ilmavoimat

text: Jotkut lentorykmentin lentäjistä osallistuivat kommunistien vallankaappausyritykseen Virossa 1. joulukuuta 1924, mutta yritys kukistettiin muutamissa tunneissa. Vuodesta 1925 alkaen alettiin ensimmäisen maailmansodan aikaisia lentokoneita ajanmukaistaa ja 1928 lentorykmentistä kasvoi Viron ilmavoimat, kun samaan kokonaisuuteen liitettiin ilmatorjuntatykistö. 1930-luvulla sillä oli 130 lentokonetta, jotka olivat Espanjan sisällissodan vauhdittaman kehityksen vuoksi jo vuonna 1940 vanhentuneita tyyppejä. 1930-luvun lopulla Viron tarkoituksena oli hankkia Spitfireja ja Westland Lysandereita, mutta Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen toiseen maailmansotaan Puolalle antamansa turvallisuustakuun vuoksi esti kaupat, koska koneet menivät vientikieltoon. Kesällä 1940 Viron ilmavoimat liitettiin Neuvostoliiton ilmavoimiin 22. armeijakunnan laivueeksi. Kun kesäkuussa 1941 puna-armeija alkoi Saksan pohjoisen armeijaryhmän hyökkäyksen vuoksi vetäytyä Viron sosialistisesta neuvostotasavallasta, osa Viron ilmavoimiin kuuluneista ei seurannut mukana, vaan ryhtyi taistelemaan saksalaisten tukena perääntyviä neuvostojoukkoja vastaan.


title: Viron ilmavoimat

text: 12. helmikuuta 1942 ryhmä virolaisia vapaaehtoisia muodosti Sonderstaffel Buschmannin, joka suoritti 40–50 lentokoneen voimin merivalvontaa. Joukon henkilömäärä kasvoi 200:aan.


title: Viron ilmavoimat

text: Vasta 1. huhtikuuta 1943 yksikkö organisoitiin uudelleen 127. tiedustelulentoryhmäksi (Aufklärungsgruppe 127:ksi) ja pysyväksi osaksi Luftwaffen 1. ilma-armeijaa. Tämä vaihe päättyi, kun neuvostojoukot valtasivat Viron syyskyyssa 1944 saksalaisten sekä virolaisten ja alankomaalaisten Waffen-SS:n vapaaehtoisten vetäytyessä.


title: Viron ilmavoimat

text: Natoon kuuluvan Viron ilmavoimilla on yhteyskoneinaan viisi Antonov An-2 -kaksitasoa, jotka ovat kuuluneet alun perin Neuvostoliiton DOSAAF:ille, neljä yhdysvaltalaista Robinson R44 -helikopteria sekä Viron liitolentokerholle kuulunut yksi puolalaisen PZL-tehtaan PZL-104 Wilga-moottorilentokone ja kaksi tšekkiläisen LET-tehtaan L-13 Blanik -purjelentokonetta. Nämä on sijoitettu Ämarin lentotukikohtaan.


title: Viron ilmavoimat

text: Viron ilmavoimien vastuulle kuuluu lisäksi Baltian ilmavalvonta, jossa ilmapuolustuksen toteuttavat ovat Naton Baltic Air Policy -ohjelmaan kuuluvat neljä valvontalentoja suorittavaa torjuntahävittäjää (pääosin F-16-hävittäjiä). Koneet ja valvontalentoja suorittavat maat vaihtuvat kerran neljässä kuukaudessa. Toisin sanoen Virolla ei ole lainkaan taistelulentokoneita vaan sen ilmapuolustus lepää ilmatorjuntaohjusten ja -tykkien sekä Nato-liittolaisten varassa.


title: Sylvi Kekkonen

text: Sylvia Salome Kekkonen (o.s. Uino, 12. maaliskuuta 1900 Pieksämäki – 2. joulukuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja tasavallan presidentti Urho Kaleva Kekkosen puoliso. Heillä oli kaksi lasta, kaksospojat Matti Kaleva (1928–2013) ja Taneli Kaleva (1928–1985).


title: Sylvi Kekkonen

text: Sylvi Uinon vanhemmat olivat kirkkoherra Kauno Edvard Uino (1863–1916) ja Emilia Salome Stenberg (s.1869). Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1918 Mikkelissä. Ylioppilaaksi tultuaan hän työskenteli lyhyen aikaa Suomen Käsityön Ystävissä ja pidempään Etsivän Keskuspoliisin kansliassa, missä tapasi tulevan puolisonsa Urho Kekkosen. Pari avioitui vuonna 1926. Kaksosten syntymän jälkeen 1928 Sylvi Kekkonen ei enää tehnyt ansiotyötä.


title: Sylvi Kekkonen

text: Luonteeltaan Sylvi Kekkonen oli älyllinen, pidättyväinen ja sisäänpäin kääntynyt. Presidentin puolisona hän osallistui edustamistehtäviin parhaansa mukaan, vaikka hänen julkista toimintaansa haittasikin nivelreuma. Sylvi Kekkonen tyynnytteli miehensä kiukunpurkauksia ja sai tämän silottelemaan kirjoituksiaan, mutta toisaalta hänellä oli joskus hyvinkin kärkeviä mielipiteitä poliitikoista. Tamminiemen pesänjakajat -teoksessa todetaan, että Sylvi Kekkonen oli ainoa kriitikko, jota Urho Kekkonen kuunteli ja jonka mielipiteet hän otti huomioon. Monien ystävyyssuhteiden raju katkeaminen presidentin kahdella viimeisellä kaudella johtui juuri hänen vaimonsa, suuren "kotidiplomaatin" poissaolosta.


title: Sylvi Kekkonen

text: Sylvi Kekkonen harrasti syvällisesti kirjallisuutta, piti kotonaan kirjallista salonkia ja kirjoitti pienimuotoista proosaa. Hänen ensimmäinen julkaistu teoksensa oli mietelmäkokoelman "Kiteitä" 1949. Kolme vuotta myöhemmin ilmestyi muistikuvien kokoelma "Kotikaivolla". Pienoisromaani "Käytävä" (1955) kuvasi sairaanhoitajan maailmaa ja pääteokseksi luonnehdittu "Amalia" (1958) sitä, miten itsensä epäonnistuneeksi tunteva nainen kamppailee omanarvontuntonsa puolesta ja luopuu inhimillisistä toiveistaan. Sylvi Kekkosen viimeinen teos oli lapsuusmuistelma "Lankkuaidan suojassa" (1968). Professori Kai Laitinen on luonnehtinut Kekkosen kirjailijanjälkeä: ”Hän puhuu lukijalleen koruttomasti, luottavaisesti ja läheltä.”


title: Sylvi Kekkonen

text: Vuonna 1949 Sylvi Kekkonen alkoi järjestää kotonaan kirjallisia keskusteluiltoja. Kirjailija Marja-Liisa Vartio on kuvaillut ilmapiiriä kotoisaksi ja vapautuneeksi. Hänen mukaansa Kekkonen oli yleensä mietteliäs ja hiljainen mutta saattoi joskus puhjeta hymyyn, kun vierasjoukko oli täynnä nuoruuden tärkeyttä ja itsevarmuutta. Keskusteluilloista muodostui vähitellen foorumi, jossa eri ikäpolvet tapasivat toisiaan ja heidän näkökantansa kohtasivat. Niihin osallistuivat muun muassa Eeva Joenpelto, Kirsi Kunnas, Kai Laitinen, Lassi Nummi ja Kaari Utrio. Presidentti Kekkonenkin otti osaa keskusteluun, jos hänellä oli aikaa, ja näin hän tutustui 1950-luvun modernisteihin.


title: Sylvi Kekkonen

text: Sylvi Kekkosen nimeä kantava kirjallisuustapahtuma "Sylvi Symposiumi" on järjestetty Pieksämäellä kesäisin vuodesta 2000.


title: Panna

text: Panna voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Yölinja

text: Yölinja oli vuosina 1986–2002 lähetetty radion kontaktiohjelma. Ohjelman aloitti radiokanava Radio City toukokuussa 1986. Yölinjan ensimmäinen juontaja oli ohjelmakonseptin kehittäjä, Radio Cityn perustaja Teppo Turkki. Ohjelman konsepti syntyi keväällä 1986 Turkin kierrellessä Yhdysvaltojen keskilännessä ja kuunnellessa paikallisten AM-lähetysten ihmissuhteisiin keskittyneitä keskusteluohjelmia. Alkuvuodesta 1987 Yölinjan uutena juontajana aloitti Pekka Sauri, joka oli toiminut aiemmin keskusteluohjelman puhelujen vastaanottajana.


title: Yölinja

text: Turkki toimitti keskusteluohjelmaa myöhemmin Yleisradiossa vuosina 1987–1988, jossa sen nimi oli Yöihmisiä. Ohjelma lähetettiin sunnuntain ja maanantain välisenä yönä kello 0.05–3.00. Saurin vetämä Yölinja siirtyi Radio Citystä vuonna 1997 Yleisradion Radio Suomelle. Ohjelma lähetettiin tällöin sunnuntain ja maanantain välisinä öinä kello 1.03–4.30. Kuuden vuoden aikana ohjelmia lähetettiin kolmisensataa kertaa.


title: Yölinja

text: Ohjelmassa soitettiin puheluiden välissä hyvin usein klassisia musiikkikappaleita. Tunnetuimmaksi tuli Claude Debussyn pianokappale ""Clair de lune"". Ohjelman tunnusmusiikkina oli Grace Jonesin ""La Vie en Rose"".


title: Yölinja

text: Yölinja/Yöihmiset-ohjelmakonseptissa kuuntelijat soittivat suoraan lähetykseen ja keskustelivat juontajan kanssa erilaisista ongelmista tai kertoivat kokemuksistaan. Kaikista elämässä vastaan tulleista tapahtumista oli lupa puhua. Saarnaamiseen ja julistamiseen oli Pekka Saurin mukaan muita foorumeita. Ideologioista ja politiikasta juontaja ei halunnut myöskään keskustella. Joskus juontaja pyysi soittajaa soittamaan ohjelmaan esimerkiksi parin viikon kuluttua uudelleen ja kertomaan, miten elämäntilanne on edistynyt. Pekka Sauri opasti soittajaa usein ottamaan itse yhteyttä asianomaisiin viranomaispalveluihin. Juontaja piti myös päiväkirjaa soitoista. Yhden lähetyksen aikana ehti keskimäärin noin 40 ihmistä soittaa ohjelmaan.


title: Yölinja

text: Tyypillisiä ihmisten ongelmia olivat ihmissuhdevaikeudet, seksuaalisuus, erilaiset riippuvuudet (esimerkiksi tietokoneen käyttö tai lääkkeet), alkoholismi ja muut päihteet, niiden sekakäyttö ja rahahuolet. Jokunen soittaja kertoi jopa ongelmakseen riippuvuuden ohjelmasta. Yölinjan kuuntelijoille tuli tutuksi muutamia vakiosoittajia (esimerkiksi nimimerkit "Petri Anjalankoskelta", "Ranstakan isäntä", "Eine" sekä "Klunssila Rovaniemeltä"). He soittivat ohjelmaan useita kertoja.


title: Yölinja

text: Ohjelmaan oli myös mahdollista lähettää kirjepostia sekä loppuvuosina myös sähköpostia. Jokaisessa ohjelmassa Pekka Sauri luki muutaman lukijakirjeen ja kommentoi niitä. Soittajilla oli myös mahdollista antaa kommenttia luettuihin kirjeisiin.


title: Yölinja

text: Kautta aikojen ohjelmaan on soittanut ihmisiä, jotka ovat keskustelleet fiktiivisistä elämäntilanteista. Pekka Sauri ei pyrkinyt sinänsä estämään heidän soittojaan. Hänen mielestään heilläkin oli syynsä ja motiivinsa sellaiseen.


title: Yölinja

text: 1990-luvun lopulta lähtien yhä yleisemmiksi muodostuivat pilapuhelut, joita etenkin ohjelman viimeisinä vuosina oli lähes joka lähetyksessä. Useasti äänessä olivat nuoret, joista Saurin kertoman mukaan ei kuitenkaan ollut varsinaiseksi häiriöksi asti. Nuoret suunnittelivat pilapuheluita muun muassa ohjelmaan liittyvillä IRC-kanavilla. Tavallinen pilasoiton lopetus oli joko haistattelu tai nauru.


title: Yölinja

text: Yölinja-formaattia kokeiltiin myös televisiossa loka-joulukuussa vuonna 1992 Kolmoskanavalla. Ohjelmassa Pekka Sauri istui tuolissa öinen ikkuna taustanaan keskustellen, kuunnellen ja nyökytellen, kun ihmiset soittivat hänelle elämästään. Ohjelmaa esitettiin ainoastaan muutamia kertoja ennen sen lopettamista.


title: Yölinja

text: Vuonna 2005 Mikko Salmi teki SubTV:lle hieman samanlaisella idealla muutaman jakson "Tunnustusten yö" -nimistä ohjelmaa. Jokaiseen jaksoon oli kutsuttu vieras ja ohjelmaan oli chat-tyyppisesti mahdollista lähettää tekstiviestejä. Myös Sauri oli erään jakson vieraana.


title: Yölinja

text:
Miia Tervon dokumentissa "Lumikko" kerrotaan ahdistuneesta tuntemattomasta 16-vuotiaasta tytöstä joka soitti Yölinjaan vuonna 2000.
Dokumentti voitti useita palkintoja.
Ei vieläkään tiedetä kuka tyttö oli ja mitä hänelle tapahtui.


title: Yölinja

text: Ohjelma lopetettiin Yleisradion suuren kanavauudistuksen yhteydessä marraskuussa 2002. Yhtiö ilmoitti syyksi, ettei heidän tehtävänään ole tarjota psykologisia palveluja. Kuudentoista vuoden aikana kuultiin noin 12 300 keskustelua.


title: Yölinja

text: Syksyllä 2004 Sauri julkaisi ohjelmassa keskusteltuja aiheita käsittelevän kirjan "Yölinjalla — Selviytyjän käsikirja".


title: Yölinja

text: Syksyllä 2016 Yle Radio Suomi lähetti Yleisradion vuosipäivän kunniaksi Saurin juontaman kaksituntisen jakson Yölinjaa. Ohjelma on sarjan viimeisin osa.


title: Yölinja

text: Ohjelmalla oli irkissä oma vannoutunut fanijoukkonsa, joka kokoontui seuraamaan ja kommentoimaan lähetystä "#yölinja"-, "#yölinja2"- ja "#pekkasauri"-keskustelukanaville.


title: Yölinja

text: Myös Pekka Sauri vieraili henkilökohtaisesti suositulla "#yölinja"-kanavalla 25. huhtikuuta 2000. Paikalla oli parhaimmillaan noin 500 keskustelijaa. Pekka Sauri vastasi hänelle esitettyihin kysymyksiin noin kahden tunnin ajan. Ihmiset olivat kuulleet Saurin studion tuolin narisevan lähetyksissä ajoittain, joten kiitokseksi vierailusta keskustelukanavan osallistujat ostivat ja lähettivät Pekka Saurille pullon aseöljyä tuolin öljyämiseen.


Tuvan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Tuvan ASNT) oli Neuvostoliiton hallinnollinen alue Venäjän federatiivisessa sosialistisessa neuvostotasavallassa, joka käsitti nykyisen Tuvan tasavallan alueen.


title: Tuvan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text: Tuvan ASNT muodostettiin 10. lokakuuta 1961 Tuvan autonomisesta alueesta. Tuvan ASNT lakkasi virallisesti olemasta 31. maaliskuuta 1992, jolloin Tuvasta tuli Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta.


title: Obeliski

text: Obeliski on pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu eli pyramidion on pyramidin muotoinen. Obeliskeja pystytettiin etenkin Muinaisessa Egyptissä. Obeliskit edustivat egyptiläisille elävää jumaluutta, faaraon elinvoimaa ja kuolemattomuutta sekä duaalisuuden ja tasapainon käsitettä. Muinaisen Egyptin obeliskit olivat yhdestä kivestä veistettyjä monoliitteja, mutta myöhemmin pystytetyt obeliskit on usein rakennettu useammista osista.


title: Obeliski

text: Sanan "obeliski" otti käyttöön kreikkalainen historioitsija Herodotos, ensimmäinen joka obeliskeista kirjoitti. Sana on kreikkaa ja tarkoittaa puista teräväkärkistä puupalaa, jota käytettiin keittämisessä. Egyptiläiset kutsuivat obeliskejaan nimellä "tekhenu", joka tarkoittaa (taivaan) puhkaisemista.


title: Obeliski

text: Ensimmäiset monoliittiset obeliskit veistettiin Egyptissä luultavasti pian 5. dynastian jälkeen 2400–2300-luvulla eaa. Kaikkein varhaisimmat obeliskit ovat jo kadonneet, ja ne tunnetaan vain maininnoista kaiverruksissa. Ne olivat vain kolmisen metriä korkeita.


title: Obeliski

text: Varhaisin täydellinen kuninkaallinen obeliski on 12. dynastian ajalta noin 1950 eaa. Suurimmat obeliskit rakennettiin 18. dynastian keskivaiheilla 1400-luvulla eaa. Thutmosis III (1458–1425 eaa.) otti käyttöön uhrausrituaaliseremoniat, joissa obeliskille tuotiin lahjoja. Tämä käytäntö jatkui Ptolemaiosten dynastian loppuun asti. Uuden valtakunnan faaraot pystyttivät enemmän obeliskeja kuin edeltäjänsä, sillä he uskoivat jatkavansa elämäänsä obeliskien kautta niille annettujen uhrilahjojen avulla. Eniten obeliskeja teetti Ramses II (1279–1213 eaa.).


title: Obeliski

text: Obeliskeja pystyttivät egyptiläisten lisäksi myös esimerkiksi assyrialaiset ja mesoamerikkalaiset, mutta vain egyptiläiset tekivät obeliskinsa yhdestä kivestä.


title: Obeliski

text: Obeliskit liittyivät Egyptissä usein auringonjumalan palvontaan. Obeliskit pystytettiin aina pareittain egyptiläisten tasapainon ja harmonian arvojen mukaisesti. Obeliskit juhlistivat suuren kuninkaan tai kuningattaren saavutuksia. Ne kunnioittivat myös yhtä tai useampaa jumalaa. Uuden valtakunnan aikana obeliskin uskottiin olevan jumalan hengen asuttama samalla tavalla kuin jumalan uskottiin asuvan itselleen pystytetyssä temppelissä.


title: Obeliski

text: Obeliskit edustivat egyptiläisille "benbeniä", alkukumpua, jolla jumala Atum seisoi luodessaan maailmaa. Obeliskit yhdistettiin benu-lintuun, joka oli kreikkalaisen feeniksin edeltäjä. Joidenkin egyptiläisten myyttien mukaan benu oli ensimmäinen elävä olento, ja sen huuto herätti luomisen ja laittoi elämän liikkeelle. Lintu yhdistettiin aamutähteen ja jokaisen päivän uudelleensyntymiseen. Samalla sen huuto olisi myös maailmanlopun merkki. Benu yhdistettiin ensisijaisesti Ra-jumalaan, valoon ja elämään. Uudesta valtakunnasta alkaen myös obeliski yhdistettiin läheisesti Rahan ja auringonpalvontaan.


title: Obeliski

text: Obeliskeja pystytettiin moneen paikkaan niin Ala- kuin Ylä-Egyptissäkin, mutta eniten Karnakiin. Egyptiläisen temppelin pylonien edessä oli tavallisesti kaksi obeliskia, yksi sisäänkäynnin vasemmalla ja toinen oikealla puolella. Obeliskit liittyivät läheisesti aurinkokulttiin, ja niitä on paikoissa, jotka liittyivät auringonjumala Ran palvontaan. Obeliskin kärki oli usein kullattu, ja se heijasti auringonsäteitä.


title: Obeliski

text: Obeliskit mitoitettiin ja sijoitettiin temppelien eteen niin, että päivän ensimmäinen ja viimeinen valonsäde kosketti niiden huippua aurinkojumalan kunniaksi. Aurinkojumalan uskottiin tekevän joka yö vaarallisen matkan manalassa ja joutuvan välttelemään Apep-käärmettä. Obeliski juhlisti aamulla nousevaa auringonjumalaa, joka ylitti taivaan ja palasi illalla pimeyteen. Obeliskin varjosta pystyttiin myös lukemaan kellonaika.