title: Sojuz (avaruusalus)

text: Neljäs sukupolvi eli Sojuz TM-alukset otettiin käyttöön vuonna 1986 huoltamaan Mir-avaruusasemaa. Käyttö päättyi vuonna 2003. Sojuz T-alukseen lisättiin uusi telakointi- ja lähestymisjärjestelmä, uudet radiolaitteet, hätäjärjestelmä ja yhdistetty laskuvarjo-/laskeutumismoottorijärjestelmä. Uusi Kurs-niminen automaattinen ja virhesietoinen lähestymis- ja telakointijärjestelmä salli Sojuz TM:n liikkua itsenäisesti avaruusasemasta ilman että avaruusasema tekee tahtomattaan liikkeet "peilikuvana", jotka aiheutuivat aikaisempien mallien takaosassa olevasta asennonhallinnasta.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Viides sukupolvi oli Sojuz TMA tuli käyttöön vuonna 2003 ja on käytössä 2010-luvulla. Siihen on tehty useita muutoksia, joilla vastattiin NASA:n vaatimuksiin koskien suurempaa istuinten liikkumavaraa korkeus- ja leveyssuunnassa miehistölle (ts. pitemmät miehet sopivat alukseen) ja kehitettyä laskuvarjojärjestelmää. Se oli myös ensimmäinen kertakäyttöinen avaruusalus, jossa käytettiin "glass cockpit" -mittaritekniikkaa. Se kuljettaa avaruuslentäjiä ja rahtia sekä toimii varapaluualuksena ("pelastusvene") Kansainväliselle avaruusasemalle.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Miehittämätön Progress-avaruusalus pohjautuu Sojuz-aluksiin. Sitä käytetään kansainvälisen ISS-avaruusaseman huollossa ja käytettiin pitkään Neuvostoliiton Saljut- ja Mir-avaruusasemien huollossa. Progress-aluksissa on Sojuzin automaattinen navigointi- ja telakoitumisjärjestelmä, mutta niissä ei luonnollisestikaan ole paluukapselia. Kun alus on tyhjennetty rahdista ja täytetty avaruusaseman jätteillä, se pudotetaan ilmakehään, jossa se palaa.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Euroopan avaruusjärjestön ATV-rahtialuksen, jonka käyttö aloitettiin vuonna 2008, telakointijärjestelmä on sama kuin Progress-aluksissa.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Kiinalainen Shenzhou-avaruusalus on länsimaisen näkemyksen mukaan saanut vahvasti vaikutteita Sojuzista.


title: Lievo

text: Lievo, vaakalintu, lieve eli lapalievo on suomalainen taruolento, joka yleensä toimii noidan tai tietäjän apurina. Lievo on toisinaan käsitetty kaarneeksi eli korpiksi, kotkaksi, toisinaan taas madoksi tai käärmeeksi tai näiden kantavanhemmaksi. Erään näkemyksen mukaan Lievo on vanha nimitys lohikäärmeelle. Joissain yhteyksissä mainitaan, että noita itse muuttuu lievoksi joko todellisessa maailmassa tai transsitilassa henkimaailmassa kulkiessaan.


title: Lievo

text: Kokko-lintuakin kutsutaan lievoksi toisinaan, esimerkiksi, silloin, kun Louhi-noita tekee Kokon lentääkseen meren yli. Lievon eräs nimitys vaakalintu on myös Kokko-linnun nimitys. Sanaan "vaakalintu" liittyvä "vaaka" tulee mahdollisesti sanasta vaa'as, joka tarkoittaa muun muassa kipua, aaltoa ja tulta. Ehkä vaakalintu merkitsee jotakuinkin tulista lintua.


title: Lievo

text: Martti Haavio olettaa kirjassaan, että Arhippa Perttunen ja tämän poika Miihkali eivät tunteneet lievo/lieve sanaa ja sekoittivat sen pientä lintua tarkoittavaan leivoon.


title: Lievo

text: Käärmeen syntysanoissa, joita luettiin käärmeenpuremaa parannettaessa, lapalievo esiintyy käärmeiden kantavanhempana. Toisaalta käärmeiden kantavanhempana pidetään Kärestä tai Mammotarta. Lapalievon yhteydessä mainitaan myös Syöjätär, paha noita-akka:


title: Lievo

text: Lievettä verrataan kaarneeseen eli korppiin muun muassa "vävyn virsissä", joissa kerrotaan, miten vävy tulee mustalla orilla kuin lieveellä.


title: Lievo

text: Esimerkiksi:


title: Lievo

text:
Toivo Vuorela mainitsee, että Lievo on "kansanr. tarunomainen henkiolento, vaakalintu, lohikäärme t. vene mainitun ihmeolennon vertauskuvana." Veneellä saatetaan tässä tarkoittaa uiskoa, jonka arvellaan merkitsevän käärmettä.
Lievo saattaa olla lainaa saamelaisilta, joilla noidan apulintu oli "vuokko". Vuokko on ehkä laina vaakaa tarkoittavasta sanasta. Vuokko oli sekä jättiläismäinen lintu, joka vaani kivisaarella ohikulkevia laivoja, että lintu, joka kuljetti noidan sielua transsitilan aikaisella matkalla. Vuokko myös toimitti asioita noidan puolesta. Hans Skanke kirjoittaa (n. 1731) että ""lappalaisnoita horrostilassa maatessaan käyttää palvelukseensa sillä matkustaakseen ja monenmoista toimittaakseen"" vuoko eli vojeklintua.


title: Lievo

text:
Näin kertoo Martti Haavio kirjassaan Suomalainen mytologia (hän ei kerro tarkempaa mikä saamelaiskielistä on kyseessä).
Y. H. Toivonen kirjoittaa, että suomalaisten ja saamelaisten lieveen, lievon, vaakalinnun ja vuokon uskottiin olevan sellaisten korppien ja kotkien nimityksiä joiksi noidan tai yleisemmin Pohjois-Euraasian kansojen noitien tai shamaanien uskottiin voivan muuttua tai joita heillä oli apueläiminä palveluksessaan maan päällä tai henkimaailmassa.


title: Christchurch

text: Christchurch (maoriksi Ōtautahi) on Canterburyn hallintoalueen pääkaupunki Uuden-Seelannin Eteläsaaren itärannikolla, Banksin niemimaasta pohjoiseen. Noin 350 000 asukkaallaan se on Eteläsaaren suurin ja koko Uuden-Seelannin toiseksi suurin kaupunki. Kaupungin asukkaista noin 90 prosenttia on eurooppalaisperäisiä ja noin viisi prosenttia maoreja.


title: Christchurch

text: Christchurch on Uuden-Seelannin ”englantilaisin” kaupunki, mikä käy ilmi erityisesti kaupungin arkkitehtuurista.


title: Christchurch

text: Kaupungin nimi tulee Christchurchin katedraalista, joka rakennettiin 1800-luvun loppupuolella. Katedraalin nimi on puolestaan peräisin Britanniasta, jossa se on sekä Oxfordin tuomiokirkon että yhden Oxfordin yliopiston collegen nimenä. Maorinkielisen nimensä "Ōtautahi" (kokonaisuudessaan "Te Whenua o Te Potiki-Tautahi") Christchurch on saanut heimopäällikkö Tautahin mukaan, jonka johtama Ngāi Tahun heimo asui Avonjoen rannalla.


title: Christchurch

text: Christchurch sijaitsee Canterburyn hallintoalueella, keskellä Eteläsaaren itärannikkoa Banksin niemimaan ja Canterburyn tasangon yhdistävän kannaksen pohjoisrannalla. Kaupunki on rakentunut lähes täysin tasamaalle, ja mistä tahansa korkeammasta rakennuksesta avautuu mahtava näkymä Pegasuksenlahdelle.


title: Christchurch

text: Christchurch sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä. Tammikuussa lämpötila on korkeimmillaan 15–25 °C (usein jopa 30 °C) ja heinäkuussa 5–15 °C. Meri lauhduttaa ilmastoa kesäisin; kaikkien aikojen lämpöennätys, 41,6 °C, mitattiin helmikuussa 1973. Christchurchin ilmastolle on tyypillinen luoteinen föhntuuli, joka tunnetaan nimellä "nor’wester". Satunnaisesti se saavuttaa myrskytuulen nopeuden ja aiheuttaa vähäistä tuhoa.


title: Christchurch

text: Talvisin on tavallista, että lämpötila putoaa öisin alle 0 °C:n. Vuodessa esiintyy keskimäärin 70 kertaa yöpakkasia. Lunta sataa pari kertaa vuodessa.


title: Christchurch

text: Christchurchin keskustan muodostaa katedraalinaukio, joka ympäröi anglikaanista ChristChurchin katedraalia. Aukion ja neljän valtakadun (Bealey Avenuen, Fitzgerald Avenuen, Moorhouse Avenuen ja Rolleston Avenuen) ympäristö muodostavat kaupungin liikekeskustan.


title: Christchurch

text: Katedraalinaukio on suosittu kaupunkilaisten keskuudessa. Keskustassa sijaitsee myös jalankulkijoille varattu ostoskatu "Cashel Street".


title: Christchurch

text: Christchurchin talous perustui aiemmin maataloustuotantoon Canterburyn tasangon alueella. Seudulla harjoitettiin pääasiassa lampaiden ja lypsykarjan kasvatusta. Canterburyn yliopiston perustaminen ja akateemisten tahojen tiivis yhteistyö paikallisten yritysten kanssa johtivat teknologiateollisuuden kasvuun kaupungissa. Nykyään Christchurhissa toimiikin useita it-alan yrityksiä, kuten Netconcepts ja SLI Systems.


title: Christchurch

text: Tärkein taloudellinen tukijalka Christchurcille on kuitenkin turismi. Hiihtokeskukset ja muut Etelä-Alppien matkailukohteet, lukuisat hotellit ja Christchurchin lentokenttä houkuttelevat kaupunkiin paljon matkailijoita, erityisesti japanilaisia.


title: Christchurch

text: Christchurchissa elää noin 348 000 ihmistä (2006), jotka jakaantuivat seuraaviin etnisiin ryhmiin (suluissa Uuden-Seelannin vastaavat luvut)::Vuoden 2006 väestönlaskennassa vastaajien oli mahdollista lukea itsensä useampaan etniseen ryhmään, mistä syystä prosenttilukujen summa ylittää 100 %. Tilastossa tämä näkyy ryhmän ’eurooppalaistaustaiset uusiseelantilaiset’ suurena kokona, koska ’uusiseelantilaisuus’ oli kyselyssä erillinen vaihtoehto. Joissain yhteyksissä se onkin siirretty luokkaan ’muut ryhmät’.


title: Nostakaa Titanic!

text: Nostakaa Titanic! () on yhdysvaltalaisen menestyskirjailija Clive Cusslerin kolmas Dirk Pitt -romaani ja hänen ensimmäinen bestseller-romaaninsa. Kirja julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1976. Vuonna 1980 romaanin pohjalta sai ensi-iltansa samanniminen elokuva, jonka ohjasi Jerry Jameson.


title: Nostakaa Titanic!

text: "Nostakaa Titanic!" on tieteistarinan kaltainen tekniikkaa ihannoiva teos kylmän sodan ajoilta. Teos sijoittuu julkaisuajankohtansa lähitulevaisuuteen vuosiin 1987–88, jolloin Yhdysvaltain armeija tarvitsee kipeästi mannertenvälisiltä ohjuksilta suojaavan puolustusaseen rakentamiseen "bysanium"-nimistä harvinaista alkuainetta. Bysaniumia ei voida valmistaa laboratorioissa ja maailman tiettävästi ainoa esiintymä Novaja Zemljalla on louhittu tyhjäksi vuosina 1911–12. NUMA jäljittää Novaja Zemljalta louhitun bysanium-esiintymän olinpaikan, jolloin selviää, että lasti mitä ilmeisimmin lepää "Titanicin" hylyssä Atlantin valtameren pohjassa 4 000 metrin syvyydessä. Jotta armeija saisi bysaniumin haltuunsa, on sen suoritettava mahdoton tehtävä ja nostettava "Titanic" vetisestä haudastaan. Nosto-operaation onnistuttua kuvioihin liittyvät myös Neuvostoliiton vakoojat, jotka kaappaavat "Titanicin" myrskyn silmässä. Loppujen lopuksi Pitt ystävineen nujertaa venäläiset ja hinaa "Titanicin" New Yorkin satamaan. Tällöin käy ilmi ettei bysanium olekaan laivassa, vaan se löytyy lopulta pieneltä Southbyn hautausmaalta läheltä Southamptonia, jonne se oli ennen "Titanicin" lähtöä kätketty hämäyksenä. Ohjuspuolustusjärjestelmä toteutetaan ja kylmä sota päättyy mannertenvälisten ydinaseiden tullessa tarpeettomiksi.


title: Nostakaa Titanic!

text: Sekä kirjassa että elokuvassa merenpohjassa makaava Titanicin hylky on yhtenä kappaleena. Vuoden 1912 jälkeen virallinen versio haaksirikosta oli, että Titanic oli uponnut yhtenä kappaleena – tämä siitäkin huolimatta että useat matkustajat olivat nähneet laivan notkahtavan tai jopa katkeavan upotessaan. Lopullinen totuus paljastui vasta vuonna 1985, kun tohtori Robert Ballard löysi Titanicin hylyn. Kirja julkaistiin 1976 ja elokuva 1980, joten hylyn todellinen tila ei tuolloin ollut tiedossa.


title: Adverbiaali

text: Adverbiaali on yleisnimitys lauseenjäsenille, jotka ovat muussa sijassa kuin nominatiivissa, genetiivissä, partitiivissa tai akkusatiivissa (niin sanotut kieliopilliset sijat). Jos sana tai lauseke selvästi määrittää verbiä, mutta ei ole objekti, subjekti tai predikatiivi, se on adverbiaali. Adverbiaaleja on eri tyyppejä, jotka voivat ilmaista esimerkiksi aikaa, paikkaa, tapaa, määrää tai ehtoa. Adverbiaali voi olla monessa eri sijamuodossa sen mukaan mikä tehtävä sillä on. Myös kokonainen lause voi esiintyä adverbiaalina: ”Jään kotiin, jos sataa.” Adverbiaali löytyy kysymällä missä, milloin, miten tai miksi jotakin tapahtuu.


title: Adverbiaali

text: Adverbiaalit lihavoitu:


title: Australsaaret

text: Australsaaret ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Saariryhmää kutsutaan joskus myös nimellä "Tubuaisaaret" ryhmään kuuluvan Tubuain saaren mukaan. Ryhmän saaret ovat Îles Maria, Rimatara, Rurutu, Tubuai, Raevavae, Rapa ja Marotiri. Niistä Îles Maria ja Marotiri ovat asumattomia. Yhteensä saarien asukasluku oli 7 233 vuoden 2017 väestönlaskennassa.


title: Australsaaret

text: Rapa ja Marotiri sijaitsevat syrjässä muista Australsaarista ja niitä pidetään joskus omana saariryhmänään, Bass-saarina.


title: Australsaaret

text: Australsaaret oli kaikista Ranskan Polynesian saariryhmistä viimeinen, joka asutettiin. Sen ensimmäiset asukkaat saapuivat Tahitilta 1000-1300-luvuilla. Eurooppalaiset löysivät saaret 1700-luvulla. Saarista ensimmäisenä löydettiin Rurutu, jonka James Cook näki vuonna 1769. Raevavae löydettiin vuonna 1775, Tubuai vuonna 1777, Rapa vuonna 1791 ja Rimatara vuonna 1811. Saaret ovat kuuluneet Ranskalle 1800-luvulta lähtien.


title: Australsaaret

text: Saarilla puhutaan tubuain eli australin kieltä, josta jokaisella asutetulla saarella on oma murteensa. Rapan saarella puhutaan rapaa, jota myös pidetään joskus tubuain murteena.


title: Kalimenkylä

text: Kalimenkylä eli Kalimeenkylä on Oulun kaupunginosa ja kylä Kellon suuralueella entisen Haukiputaan kunnan alueella Oulu–Tornio-rautatien ja Nelostien itäpuolella, Kalimeenojan varrella. Kylän asukasluku on noin round-1.


title: Kalimenkylä

text: Kaupunginosan keskus on omakotitalokylä lähellä Oulun ja Haukiputaan palveluita. Lähimmät taajama-alueet ovat Pateniemi sekä Kello.


title: Gambiersaaret

text: Gambiersaaret ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellmerellä. Saarilla on yhteensä noin 1 400 asukasta (2012). Ryhmän suurin saari on Mangareva, jolla sijaitsee myös ryhmän suurin kaupunki, Rikitea.


title: Gambiersaaret

text: Pienempiä saaria ryhmässä ovat muun muassa Akamaru, Angakauitai, Aukena, Kamaka, Kouaku, Makapu, Makaroa, Manui, Mekiro, Taravai, Kauku, Papuri, Puaumu, Totegengie sekä Tokoruasaaret.


title: Gambiersaaret

text: Saaret sijaitsevat 1 600 kilometriä Tahitilta itäkaakkoon, juuri Kauriin kääntöpiirin pohjoispuolella.


title: Gambiersaaret

text: Ensimmäisenä eurooppalaisena saaret löysi vuonna 1797 kapteeni Wilson, joka antoi niille nimen amiraali Gambierin mukaan.


title: Gambiersaaret

text: Saarten asukkaat puhuvat mangarevan kieltä.


title: Kummi

text:
Kummi (venäjän sanasta "kum", , ) on kristillisessä perinteessä kasteessa kirkkoon liitettävän hengellinen ohjaaja, hengellinen vanhempi, jonka tulee pääsääntöisesti kuulua samaan kirkkokuntaan kastettavan kanssa. Kummiuden tarkoitus on toisin sanoen kummilapsen uskonnollisesta kasvatuksesta huolehtiminen.
Kummeja ei ole niissä kristillisissä ryhmissä, jotka eivät hyväksy vauvakastetta; toisaalta esimerkiksi evankelis-luterilaisessa kirkossa kummi vaaditaan niillekin, jotka kastetaan aikuisena.


title: Kummi

text: Kummi-sana on laajentunut myöhemmin tarkoittamaan myös muutamia täysin maallisia asioita. Kummiin sanana ja käsitteenä liittyykin lähes pelkästään myönteisiä mielikuvia.


title: Kummi

text: Henkilön miespuolista kummia voidaan kutsua nimellä kummisetä ja naispuolista nimellä kummitäti.


title: Kummi

text: Kummijärjestelmästä on mainintoja jo toisella vuosisadalta. Kristitty filosofi Justinos Marttyyri kertoo henkilöistä, joille kerrottiin kastettavasta. Termit takaaja ja huolehtija olivat 200-luvulla nimitykset kummeista. 200 vuotta myöhemmin 400-luvulla rinnalle tulivat termit todistaja ja johdattaja. Aluksi kummien tehtävä oli selvittää, miksi kastetta pyydetään ja onko sille edellytyksiä. Hippotalyksen kirkkojärjestyksessä vuonna 215 kerrottiin myös lapsen kasteesta. Tällöin kummi vastasi lapsen puolesta kastajan kysymyksiin. Kummin tehtävä oli jo tuolloin johdattaa hänet kristilliseen elämään ja kertoa uskon asioista. Vuonna 430 Augistinus totesi, että kummiksi eivät kelpaa kerettiläiset tai julkisyntiset.


title: Kummi

text: Vuodesta 813 saakka on kummeina toimiminen kielletty vanhemmilta. Ensimmäisen vuosituhannen lopulla ylestyi myös kaksi kummia (hengellinen isä ja äiti).


title: Kummi

text: Varhaisella keskiajalla tuli germaanisiin kielin sanat kummisetä (engl. godfather) ja kummitäti (engl. godmother), joihin pohjautuu suomen kielen sana kummi. Puhuttiin hengellisestä sukulaisuudesta, ja se oli myös esteenä avioliitolle. Ruotsissa 1600- luvulla kummien määrä oli 2-3 henkilöä, mutta Suomessa vaihtelua oli suuresti vaihdellen johtuen esim. yhteiskunnallisesta asemasta. Enimmäismäärä oli kuusi ja aatelisilla yhdeksän kummia, sukupuolella ei ollut juuri merkitystä.


title: Kummi

text: Uskonpuhdistuksen jälkeen kummien vaatimustaso pysyi lähes ennallaan luterilaisessa kirkossa. Vuonna 1686 Ruotsin kirkkolaissa säädettin kummien vaatimustasosta. Kummien tuli tunnustaa luterilaisuutta, olla täysi-ikäisiä ja mm. katekismuksen osaavia. Rippikirjojen ylläpito helpotti kristinopin taitojen seurantaa 1660-luvulta alkaen. Rippikoulutoiminta vakiintui Suomessa 1700-luvulla, ja antoi todistuksen kristinuskon osaamisesta ja valmiuden toimia kummina. Vuodesta 1869 alkaen kummin piti olla Suomessa evankelis-luterilaisen kirkon jäsen ja elämässään nuhteeton. Rippikoulusta ja konfirmaatiosta tuli de facto.


title: Kummi

text: Kummiudesta ei ole säädetty Raamatussa, mutta siitä on olemassa mainintoja apostolisissa säännöissä ja opetuksissa, kirkkoisien säännöissä ja kirkolliskokousten kanoneissa.


title: Kummi

text: Alkukirkossa kastettavalla oli vain yksi kummi, myöhemmin kummien lukumäärä on vakiintunut kahdeksi. Siitä poikkeava lukumäärä ei ole ortodoksisen perinteen mukaista.


title: Kummi

text:
Kummi valitaan kastettavalle tai kirkkoon liitettävälle ortodoksille aina. Kummius ei ole juridinen suhde vaan kristillinen, hengellinen suhde.
Kummin tehtävänä on kasvattaa kummilastaan hengellisessä elämässä ja tavoissa. Kummin tulee tuntea oma uskontonsa edes perusteiltaan ja perustotuuksiltaan ja pystyä siirtämään nämä tietonsa ja taitonsa myös kummilapselleen. Kummius ei ole ortodoksisessa kirkossa pelkästään kunniatehtävä ja kasteen todistajana oleminen, vaan se on paljon monisyisempi ja velvoittavampi.
Kummin tehtävänä on olla mukana ja avustajana kasteessa myös kasteeseen oleellisesti liittyvien muiden mysteerioiden (sakramenttien) toimittamisessa.


title: Kummi

text: Suomen ortodoksisen kirkon kirkkojärjestyksen mukaan kirkon jäsenyyteen kastettavalla tulee olla yksi ortodoksinen kummi, ja tämän lisäksi hänellä voi olla muita kristillistä uskoa tunnustavia kummeja.


title: Kummi

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kummin tehtävä on olla vanhempien apuna lapsen kristillisessä kasvatuksessa. Kummina pitää olla vähintään yksi 15 vuotta täyttänyt evankelis-luterilaisen kirkon konfirmoitu jäsen. Suositus on ainakin kaksi kummia; kirkkojärjestyksen mukaan yksi kummi riittää "erityisestä syystä" ja kirkkoherran luvalla. Pakollisen kummin ohella kummina voivat toimia myös tiettyjen muiden kristillisten kirkkojen jäsenet. Näin kuitenkin kyseeseen tulevat vain kirkot, jotka hyväksyvät luterilaisen kirkon toimittaman kasteen päteväksi myös omassa kirkossaan. Kummeja voidaan nykyään erityisluvalla myöhemmin lisätä, mutta kummiutta ei voi purkaa.


title: Kummi

text: Katolisen kirkon kaste on säilynyt läpi vuosisatojen lähes samanlaisena. Katolisessa kirkossa uusia kehityksiä kummiudessa. Kummeille esim. Ranskassa on ruvettu järjestämään kummivalmennuksia.


title: Kummi

text: Uskonnottomissa nimiäisissä on muodostunut tavaksi nimetä vauvalle erityisiä aikuisia. Kummi-nimen lisäksi näitä kutsutaan toisinaan vaikkapa nimellä tukiaikuinen, kummeli (joka tarkoittaa merenkulussa reittiopastetta) tai haltijakummi.


title: Kummi

text: Kummi käsitteenä on tullut myös kristillistä tapaa laajempaan käyttöön. Alakouluissa puhutaan koulukummeista, joka isompana huolehtii koulunsa aloittaneesta ekaluokkalaisesta ja on tälle tukena ja esimerkkinä. Koulukummitoiminta tuli käyttöön 1990-luvulla ja on saanut lasten parissa suuren suosion.


title: Kummi

text: Nykyään kummi-käsite on laajennettu alkuperäisestä uskonnollisesta merkityksestään myös kehitysyhteistyöhön. Tällöin kummilla tarkoitetaan henkilöä, joka lahjoittaa kuukausittain tietyn rahasumman, jolla tuetaan yksittäistä kehitysmaassa asuvaa lasta.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Kivi, paperi ja sakset on tunnettu kahden tai useamman osanottajan leikki tai peli. Peli on ajatukseltaan hyvin yksinkertainen ja nopea, eikä sen pelaamiseen tarvitse kuin kummaltakin pelaajalta kämmenen sormineen. Pelin olennainen elementti on kolmen sen nimen sisältämän asian, kiven, paperin ja saksien perusominaisuudet, joita kutakin symboloidaan sormien asennoista muodostettavilla asennoilla.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Periaatteessa, mikäli kukin vaihtoehto valitaan satunnaisesti, kukin kolmesta vaihtoehdosta voittaa tilastollisesti yhtä usein. Käytännössä ihmiset eivät kuitenkaan tee valintojaan aivan satunnaisesti. Analysoimalla eri pelaajien tekemiä valintoja esimerkiksi tietokoneohjelman tai matemaattisen mallinnuksen avulla, voi kilpailija tai tutkija tehdä pelin voittamistodennäköisyyden arvioimista parantavia ennusteita.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Usein peliä käytetään erilaisissa arkielämän tilanteissa ja pulmissa, esimerkiksi kolikonheiton sijasta. Muun muassa ultimatessa sillä päätetään aloittava joukkue.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Pelistä käytetään myös nimiä "kivi-paperi-sakset" ja "kivi-sakset-paperi".


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Pelin pelaamiseen ei ole olemassa yleismaailmallisia sääntöjä, mutta perusidea ja toteutus on pelin klassisessa versiossa poikkeuksetta aina samanlainen.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Alkuasetelmassa kummallakin osanottajalla on yleensä käsi nyrkissä, ja he laskevat yhteen ääneen ”Kivi, paperi, sakset!”, ”Kivi, sakset, pape-, -ri!”, ”"Yksi… Kaksi… Kolme!"” tai ”Än, yy, tee, nyt!”, samanaikaisesti ehkä tehden laskun rytmin mukaisesti tyhjiä lyöntejä synkronisointitarkoituksessa, ja viimeisen sanan aikana yhtäaikaisesti kämmenen asento muutetaan yhteen kolmesta asentovaihtoehdosta:Pelin tavoitteena on saada itselleen vastustajan valitseman vaihtoehdon voittava asento. Voittaja ratkeaa seuraavan kaavan mukaisesti:Mikäli molemmat saavat saman asennon, tilanne on tasapeli ja pelikierros uusitaan.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Useimmiten pelataan vain yksi kierros, mutta etukäteen voidaan sopia, että voittaja ratkeaa esimerkiksi paras kolmesta tai paras viidestä -periaatteella.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Gon ja majiangin tapaan myös kivi, sakset ja paperi on alkujaan kiinalainen peli. Xiè Zhàozhìn Ming-dynastian myöhäisinä aikoina kirjoittaman "Wǔzázǔ" (五雜俎 tai 五雜組) -kirjan mukaan Han-dynastian (206 eaa. – 220 jaa.) sotaherrat pelasivat peliä nimeltä shǒushìlìng (手勢令), jota pidetään samana pelinä kuin nykyaikana pelattua kivi, paperi, sakset-peliä.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Japanissa pelin nimi ”janken” (両拳) ei ole käännös sanoista ”paperi, kivi, sakset”. Pelaajat tekevät ennen varsinaisten kämmenen asentojen paljastamista ”tyhjiä iskuja” lausuen ”jan, ken, pon”, joista pon-tavulla paljastetaan käsi. Mikäli tulee tasapeli, peliä ei keskeytetä, vaan joko tehdään kolme lisäsynkronointi-iskua sanomalla ”aiko desho!” tai pelkkä ”pon” eli yksi käden liikautus heti perään. Toisinaan peliä toistetaan kerta toisensa jälkeen taukoa pitämättä, ja rytmityksen tahtia peli peliltä kiihdyttämällä. Tahdista putoava pelaaja häviää ottelun.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Kivi, sakset ja paperi on levinnyt joka puolella maapalloa, ja kaikissa maissa sen perussäännöt ja periaatteet ovat samat, mutta joissakin toissijaisissa yksityiskohdissa esiintyy kussakin maassa omanlaisiaan tapoja.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Australiassa ja muissa englanninkielisissä maissa peli tunnetaan nimellä ”rock, paper, scissors”. Samaan tapaan kuin Suomessa, ennen varsinaisten pelin tuloksen ratkaisevien kämmenen asentojen paljastamista pelaajat useimmiten tekevät kädellä pienimuotoista rytmikästä ylösalaista liikettä, jonka aikana pelin nimi sanotaan, ja viimeisellä sanalla julkistetaan kämmenen asento.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Brasiliassa pelin "aloitusrepliikki" on japanilaissiirtolaisilta saatu ”jan … ken … po!” joista samaan tapaan kuin Australian versiossa kämmenen asento tehdään viimeisen sanan aikana.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Taiwanissa sen sijaan minkäänlaista ennakkoliikettä ei tehdä, vaan pelaajat yhtäaikaisesti laittavat käden asennon heti ensimmäisellä kädenheilautuksella. Tämä voi aiheuttaa sekaannuksia ulkomaalaisten kanssa pelatessa.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Filippiineillä pelin alkuperäinen japaninkielinen nimi on muuntunut muotoon ”Jack en Poy” tai ”Jack n’ Poy”. Pelin uskotaan rantautuneen Filippiineille toisen maailmansodan aikoihin Japanin miehittäessä maata. Ennen voittajan ratkaisevia kämmenen asentojen paljastamista lausutaan usein loru ”"Jack En Poy, Hali-hali-hoy. Pelin häviäjä on apina."”


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Israelissa pelin nimi on ”Even Neyar uMisparayim”, ja aloitusloru kuuluu ”"Even Nyar uMisparayim, hamnatze'ah bein hashnayim, ahat shatayim shalosh!"”.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Ruotsissa peli on ”sten, sax, påse” (kivi, sakset, pussi), joista viimeisen periaatteena on että kivi voidaan laittaa pussiin. Muilta osin peli ei eroa suomalaisessa kulttuuripiirissä tunnetusta versiosta.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Ihminen ei ole kone, ja tämä tosiasia mahdollistaa erilaisten rehellisten psykologisten keinojen käyttämisen pelin voittamiseksi lähinnä pyrkimällä vaikuttamaan vastustajan käyttäytymiseen. Vastustaja voidaan saada hämääntymään harhaanjohtavalla puheella, vaikkapa toteamalla ennen peliä ”"Vanha kunnon kivi, sitä ei kukaan voita."”, mutta kokeneet pelaajat eivät moisesta useinkaan sekoa.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Kivi, sakset, paperi -peliin voidaan useamman pelin sarjassa soveltaa pokerin pelaamisessa menestymiseen vaadittavia periaatteita, jotka käyttävät hyväkseen ihmisen henkisen toiminnan vajavaisuuksia. Eräs taktiikka olisi valita kämmenen asento joka kerta sattumanvaraisesti, mutta ihminen ei siihen kykene. Pokerinpelaaja Perry Friedman, joka elokuussa 2001 voitti eräässä 800 dollarin turnauksessa seitsemän vastustajaansa, joihin lukeutui entinen pokerin maailmanmestari Phil Hellmuth, on kehittänyt RoshamBot-tietokoneohjelman, joka pyrkii käyttäjän aikaisempien päätösten perusteella päättelemään hänen seuraavan valintansa.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Usein pelejä pyritään leikkimielellä ja tosissaan voittamaan myös epärehellisin keinoin. Kenties klassisin huijaus on pelin lähtölaskennassa suoritettava yhden rytmin viivytys, jolla saadaan vastustaja paljastamaan valintansa ennen aikojaan. Esimerkiksi pelaajat voivat lausua yhteen ääneen ”Yksi, kaksi, kolme… ”, jolloin toinen pelaaja paljastaa kätensä jo kolmosella, kun vastustaja saattaakin sanoa vielä ”… nyt!” ja paljastaa tällöin valintansa, jonka hän ehtii valita itselleen sopivimmaksi nähtyään vastustajan kämmenen asennon. Tämä huomataan kuitenkin varsin helposti ja harvemmin toimii käytännössä. Hieman kehittyneempi huijausmuoto on viivytys, jossa viimeisen tahdin aikana pyritään oman kätensä paljastaminen saattamaan viime hetkelle, jolloin ehkä muutaman sekunnin sadasosan ajan siunaantuu mahdollisuus ennakoida tai nähdä vastustajan valinta.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Erilaisia kilpailuja järjestetään silloin tällöin eri puolilla maailmaa. Todelliset kilpailut ovat todellisia ihmisen psykologian näytöksiä, joissa tuuriniekkojen sijaan todelliset laskelmointiin kykeneväiset ihmistuntijat pärjäävät, koska ihminen ei kykene täysin sattumanvaraiseen toimintaan. Japanissa kilpailut ovat televisioviihdettä, jossa julkisuuden henkilöt ottavat toisistaan mittaa.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Vuonna 2002 perustettu World Rock Paper Scissors Society (WRPS) on määrittänyt pelin yleiset säännöt ja järjestänyt vuosittain omat maailmanmestaruuskilpailunsa samoin kuin muita, alueellisia ja kansallisia, kilpailuja. MM-kisat ovat saaneet laajaa huomiota tiedotusvälineissä eri puolilla maapalloa, erityisesti johtuen kilpailun suurista rahapalkinnoista, yksityiskohtaisesta lavastuksesta ja värikkäistä osallistujista. Vuonna 2004 kilpailut televisioi yhdysvaltalainen Fox Sports Net -televisiokanava.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Kalifornian yliopiston biologi Barry Sinervo on havainnut täpläkylkiuta-liskojen parinmuodostuksen noudattavan paperi, kivi ja sakset -periaatetta. Liskouroksella on joko oranssi, sininen tai keltainen kurkku, ja kullakin on omanlaisensa ominaisuudet.


title: Kivi, paperi ja sakset

text: Eräs suosittu muunnelma on kivi-paperi-sakset-lisko-Spock, jossa ”Spock” ilmaistaan "Star Trek" -sarjan vulcanilaisella tervehdyksellä ja ”lisko” ilmaistaan muodostamalla kädellä eräänlainen suu.


title: Marquesassaaret

text: Marquesassaaret ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Se jakautuu kahteen pienempään ryhmään, pohjoisiin ja eteläisiin Marquesassaariin. Pohjoiset Marquesassaaret ovat Eiao, Hatutu, Motu Iti, Motu Oa, Motu One, Nuku Hiva, Ua Huka ja Ua Pu. Eteläiset Marquesassaaret ovat Fatu Hiva, Fatu Huku, Hiva Oa, Moho Tani, Motu Nao, Tahuata ja Terihi.


title: Marquesassaaret

text: Saaret sijaitsevat noin 1 200 km Tahitilta koilliseen. Saaret ovat vuoristoisia ja korkeimmat huiput kohoavat 1200 metriin.


title: Marquesassaaret

text: Marquesassaarten suurin kaupunki ja pääkaupunki on Tai o Hae, joka sijaitsee Nuku Hivan saarella. Entinen pääkaupunki Atuona sijaitsee Hiva Oan saarella.


title: Marquesassaaret

text: Marquesassaarien asukasluku oli 9 835 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Saarilla on neljä lentokenttää. Ne sijaitsevat Nuku Hivan, Ua Pun, Ua Hukan ja Hiva Oan saarilla.


title: Marquesassaaret

text: Saarilla puhutaan kahta kieltä: pohjoismarquesasia ja etelämarquesasia. Jokaisella asutulla saarella on oma murteensa.


title: Proviisori

text: Proviisori (lyhenne prov.) on Suomessa farmasian alalla ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö.


title: Proviisori

text: Valtaosa proviisoreista työskentelee apteekissa. Proviisorin on kuitenkin mahdollista työllistyä myös mm. viranomaistehtäviin, lääketeollisuuteen tai sairaala-apteekkiin.


title: Proviisori

text: Proviisorin tehtäviä apteekissa voivat olla muun muassa esimiestyö, farmaseuttiset asiantuntijatehtävät, lääkkeenvalmistuksesta vastaaminen, henkilökunnan koulutuksesta vastaaminen tai apteekkarin sijaisena toimiminen. Proviisorit voivat olla myös esimerkiksi lääketehtaiden vastuunalaisia johtajia.


title: Proviisori

text: Apteekkari on koulutukseltaan proviisori, jolle on myönnetty apteekkilupa. Apteekkiluvat Suomessa myöntää Fimea eli Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus. Apteekkari vastaa apteekin toiminnasta.


title: Orléansin piiritys

text: Orleansin piiritys () 1428–1429 oli yksi Englannin ja Ranskan välisen satavuotisen sodan käännekohdista, joka käänsi Ranskan kruununperillisen kärsimät tappiot voitoiksi ja teki tietä hänen kuninkuudelleen.


title: Orléansin piiritys

text: Satavuotinen sota oli 1400-luvun puolella muuttunut yhä enemmän Ranskan sisällissodaksi, jossa olivat vastakkain Kaarle VI:n pojan Kaarlen (kuninkaana Kaarle VII) joukot ja Burgundin herttuan Filip III Hyvän joukot. Lisäksi Burgundi oli liittoutunut Englannin kanssa. Liittoutuman kummallakin osapuolella oli kuitenkin omat tavoitteensa, jotka pitkällä aikavälillä olivat ristiriidassa keskenään.


title: Orléansin piiritys

text: Englannin kuningas Henrik V oli Troyesin sopimuksen mukaan saanut perimysoikeuden Ranskan kruunuun Kaarle VI:n kuollessa. Henrik ehti kuitenkin kuolla ennen appeaan Kaarle VI:tä. Näin Englannin valtaistuimelle nousi vähän alle vuoden ikäinen Henrik VI. Kun myös Kaarle VI melko pian kuoli, tuli Henrik VI:sta englantilaisten mielestä myös Ranskan kuningas. Tätä eivät hyväksyneet edesmenneen Kaarle VI:n pojan ("dauphinin", kruununprinssin) kannattajat, koska he pitivät tätä niin sanottua Bourgesin kuningasta ainoana oikeana Ranskan hallitsijana. Ajankohdan merkittävin, varakkain ja mahtavin hallitsija Burgundin Filip III Hyvä havitteli Ranskan kruunua, olihan hän edesmenneen Kaarle VI:n serkku. Poliittisessa tilanteessa tämä ”Lännen suuri leijona”, kuten häntä myös kutsuttiin, oli katsonut liittoutumisen englantilaisten kanssa omien kunnianhimoisien tavoitteidensa kannalta paremmaksi.


title: Orléansin piiritys

text: Kuninkaiden, heidän kannattajiensa ja sotilaittensa lisäksi kuvaan kuuluu Orleansin kaupunki, joka on Ranskan alueellisesta hallinnassa tärkeä solmukohta, sillä sen luona kohtaavat Loire-joen eteläisellä puolella oleva Ranska, joka oli dauphinin hallinnassa, ja pohjoinen Ranska, jota hallitsivat englantilaiset ja burgundilaiset. Lisäksi isojen päättäjien pakan sekoitti 17-vuotias pohjoisranskalainen maalaistyttö, joka tässä sotahistorian suuressa käänteessä nousi ratkaisevaan osaan. Hän oli Jeanne d'Arc.


title: Orléansin piiritys

text: Bedfordin herttua, joka oli Ranskan sijaishallitsija Englannin kuninkaan Henrik VI:n nimissä, teki vuonna 1428 päätöksen hyökätä Orleansin kaupunkia vastaan. Hänellä oli tarkoituksena ensinnäkin ottaa haltuunsa tuo Kapetingien dynastialle erinomaisen tärkeä kaupunki, joka oli ollut dynastian ensimmäisten hallitsijoiden pääkaupunki, ja toiseksi avata tie kohden etelää Berryn, Poitoun ja Auvergnen maakuntiin, joissa ranskalaisen kruununperijän, dauphinin asema oli vielä vahva.


title: Orléansin piiritys

text: Loire-joen pohjoisen puolen kaupungit antautuivat yksi toisensa jälkeen englantilaisille joukoille muutamassa päivässä. Englantilaisten armeija käsitti noin 10 000 sotilasta. Sotaretken varsinainen kohde, Orleansin kaupunki, pysyi kuitenkin vahvana. Lopulta 12. lokakuuta englantilaiset asettuivat piirittämään kaupunkia. Piiritys oli hyökkääjän perinteinen keino käydä väsytyssotaa, ja eurooppalaiset olivat sen asiantuntijoita niin omien feodaalisotiensa kuin myös ristiretkistä saadun kokemuksen ansiosta. Englantilaiset katkaisivat Orleansin kaupungin asukkailta ja puolustajilta yhteydet ympäristöön. Kaupunkiin kohdistunut tulitus alkoi 17. lokakuuta, ja englantilaiset hyökkäsivät Loirejoen yli menevää siltaa Pont des Tourelles suojannutta Tourellesin linnoitusta vastaan 21. lokakuuta. Se ei onnistunut ensimmäisellä kerralla, mutta 24. lokakuuta tapahtunut uusi yritys tuotti tulosta. Samalla kuitenkin heidän komentajansa Salisburyn herttua haavoittui ja kuoli haavoihinsa muutamaa päivää myöhemmin.


title: Orléansin piiritys

text: Orleansin puolustajat käyttivät hyväkseen tilannetta ja hävittivät kaupungin ympäristön pystyäkseen puolustamaan kaupunkia paremmin. Tässä hävityksessä tuhottiin muun muassa 26 ympäristön kirkkoa. Samaan aikaan he hankkivat lisää aseistusta. Seuraavana vuonna 5. tammikuuta amiraali de Coulan toi puolustajien vahvistukseksi lisäjoukoiksi 200 miestä. Englantilaisten hyökkäykset torjuttiin toistuvasti, ja näin estettiin täydellinen piiritetyn kaupungin sulkeminen, josta olisi voinut seurata nälänhätä. Bloista tulleiden kuninkaallisten apujoukkojen avustuksella kaupungin asukkaat takavarikoivat Pariisista piirittäjille tulleen sillilastin. Tuota tapahtumaa kutsutaan nimellä "Journée des Harengs" ("sillien päivä"). Samalla tämä tapahtuma kohotti kaupunkilaisten mielialoja ja oli omiaan vahvistamaan puolustusta, kun oli paljastunut, että englantilaisten joukkojen voima ja tehokkuus eivät riittäneet kukistamaan kaupungin vastarintaa.


title: Orléansin piiritys

text: Kaupungin 5 000 asekuntoisella miehellä oli muiden aseiden lisäksi käytössään 72 kanuunaa, puisia tai metallisia putkia, jotka ampuivat 10-100 kilon panoksia korkeintaan 1 000 metrin kantamalla. Niihin käytetty ruuti oli usein kehnoa, ja tulokset olivat sen mukaisia. Kaupungin puolustus kuitenkin kesti, eivätkä englantilaiset onnistuneet valloittamaan kaupunkia, joka olisi avannut heille oven kohti Ranskan eteläisempiä maakuntia.


title: Orléansin piiritys

text: Sotilaallisten neuvonantajiensa tahdon vastaisesti dauphin Kaarle nimesi yllättäen Jeanne d'Arcin johtamaan 4 000 miehen sotajoukkoa yhdessä Jean Dunois'n kanssa. Kun Jeanne joukkoineen lähestyi Orleansia, hän pyysi englantilaisia vetämään joukkonsa pois kaupungin ympäriltä. Tämä pyyntö tietenkin torjuttiin, ja sille jopa naurettiin. Kuitenkin Jeannen kuulemat "äänet" olivat kertoneet hänelle, että englantilaisia vastaan pitää hyökätä pohjoisesta, ja hän onnistui vakuuttamaan muut suunnitelmansa hyödyllisyydestä. Ranskalaiset joukot astuivat kaupunkiin 29. huhtikuuta 1429.


title: Orléansin piiritys

text: Muutaman päivän kuluttua 11. toukokuuta Jeanne tuli joukkoineen ulos kaupungista ja osallistui englantilaisen hallussa olevan Saint-Loupin linnoituksen valloitukseen. Taistelussa kaatui vain kaksi ranskalaista, kun vastapuolen menetykset olivat moninkertaiset. Seuraavien viikkojen aikana Jeanne joukkoineen teki vastaavanlaisia hyökkäyksiä Orleansin ympäristöön sillä seurauksella, että kuusitoista englantilaisten hallussa ollutta linnaketta palautui ranskalaisten hallintaan.


title: Orléansin piiritys

text: Englantilaiset joutuivat lopettamaan piirityksen ja peräytymään takaisin kohden Pariisia 8.-9. toukokuuta 1429.


title: Orléansin piiritys

text: Orleansin piiritys ja sen purkautuminen olivat Ranskan sotilaallisena voittona ja englantilaisten nöyryyttävänä tappiona yksi niistä historiallisista tapahtumista, joiden seuraukset ovat paljon laajemmat ja suuremmat kuin taisteluun osallistuneet olisivat osanneet kuvitella. Tapahtumilla oli välittömät, mutta myös pitkän aikavälin seuraukset.


title: Orléansin piiritys

text: Välittömistä seurauksista merkittävä oli moraalin voimakas kohoaminen ranskalaisten joukoissa. Lisäksi jako Jeannen kannattajiin ja vastustajiin syveni, joskin kannattajien joukko kasvoi. Piirityksen laukeaminen piiritettyjen voitoksi esti englantilaisten etenemisen kohden dauphinin hallussa olevia alueita. Englantilaisten joukkojen taistelumoraali puolestaan laski, koska voitto ei ollutkaan enää itsestään selvä.


title: Orléansin piiritys

text: Jeanne d'Arcilla oli kuitenkin mielessään vain yksi ainoa päämäärä, jonka hyväksi voittoa saattoi käyttää. Kyse oli dauphinin eli kruununperillisen voitelusta kuninkaaksi. Jeanne lähti innolla toteuttamaan tätä hanketta, ja matka Orleansista kohden Reimsiä ja sen katedraalia alkoi. Matkalla kaupunki toisensa jälkeen antautui kuninkaan joukoille ja lopulta myös kruunajaiskaupunki (Ranskassa tosin tässä tilanteessa on ollut kyse enemmänkin pyhittämisestä kuin kruunaamisesta).


title: Orléansin piiritys

text: Reimsin tilaisuudessa ei ollut paikalla vallan symboleja, sillä ne olivat englantilaisten hallussa. Kuitenkin siellä oli kaikkein tärkein, pyhä ampulli, sen sisältämä pyhä öljy sekä rituaalin suorittaja, Reimsin arkkipiispa-herttua. Arkkipiispa oli nimittäin tehnyt voitelun aina Klodvigin ajoista lähtien. Dauphinista tuli kuningas Kaarle VII, ja hän sai voitelussa itselleen kaikki ne uskonnollis-poliittiset avut ja voimat, joita Ranskan kuninkuuteen kuului. Voitelulla on myös suuri merkitys ranskalaisten itsetunnolle, sillä vain oikealla pyhän ampullin öljyllä voideltu saattoi olla maan hallitsija.


title: Orléansin piiritys

text: Eräässä taistelun vaiheessa Jeanne d'Arc haavoittui olkapäähän osuneesta nuolesta. Hän sai sen kiskaistua itse pois ja pystyi jatkamaan taistelua. Englantilaiset sen sijaan uskoivat tappaneensa "noidan". Taistelukohtauksessa syntynyt maine koitui myöhemmin Jeannen kohtaloksi, ja hän päätti päivänsä polttoroviolla juuri noituudesta syytettynä.


title: Orléansin piiritys

text: Myös pitkällä aikavälillä ranskalaisten itsetunto taistelussa englantilaisia ja burgundilaisia vastaan voimistui. Orleans oli käännekohta, ja melko pian sen jälkeen Kaarle VII ja Burgundin herttuan Filip III Hyvä solmivat aselevon. Taistelu Kaarlea vastaan olisi ollut rikos majesteettia kohtaan, olihan hänet nyt voideltu.


title: Orléansin piiritys

text: Jeanne d'Arcilla oli tärkeä rooli myös ranskalaisuuden uutena symbolina: hänen hyvyytensä oli niin suuri, että tilapäisesti sen saattoi voittaa vain englantilaisten pahuus. Näin nuoren tytön arvo nousi suureksi jo ajankohdan tapahtumien yhteydessä, ja sitä se on ollut aina meidän päiviimme saakka.


title: Wollongong

text: Wollongong on noin 260 000 asukkaan kaupunki Sydneyn eteläpuolella Australiassa. Wollongong on Australian yhdeksänneksi suurin kaupunki, ja se on myös merkittävä yliopistokaupunki.


title: Wollongong

text: Kaupunki sijaitsee luonnonkauniilla Illawarran alueella Uudessa Etelä-Walesissa noin 85 kilometriä Sydneystä etelään. Australian pääkaupunkiin Canberraan on matkaa 242 kilometriä. Luonnonkauniit Southern Highlandsin ylängöt ja Australian etelärannikko ovat suosittuja matkailukohteita samoin kuin kaupungissa sijaitseva tiedekeskus.


title: Wollongong

text: Wollongong perustettiin vuonna 1816, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1942. 1900-luvun loppupuolella kaupungin hiili- ja terästuotanto hiipui. Muita kaupungille tärkeitä teollisuudenaloja ovat esimerkiksi kemikaalien, koneiden ja metallituotteiden valmistus.


title: Apteekki

text: Apteekki on lääkkeiden valmistus- ja myyntiliike. Apteekin lakisääteiset tehtävät ovat resepti- ja itsehoitolääkkeiden toimittaminen ja lääkeneuvonta. Apteekin vastuulla on opastaa lääkkeen oikea ja turvallinen käyttö lääkkeen ostajalle ja huolehtia lääkkeiden hyvästä saatavuudesta alueellaan. Apteekit tarjoavat enenevässä määrin myös erilaisia lääkehoidon onnistumista edistäviä lisäpalveluita ja myyvät lääkkeiden ohella muita terveyden- ja sairaanhoitoon liittyviä tuotteita.


title: Apteekki

text: Apteekin juuret juontavat keskiajalle. Perinteisesti apteekkarit ovat itse valmistaneet lääkkeet, mutta nykyään melkein kaikki lääkkeet valmistetaan lääketehtaissa. Suomen ensimmäiset apteekit aloittivat toimintansa vuonna 1689 Turussa (Kauppatorin Apteekki, suljettiin 2012) ja Viipurissa.


title: Apteekki

text: Suomessa apteekkarin täytyy olla koulutukseltaan proviisori. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea myöntää apteekkiluvat ja päättää uusien apteekkien ja sivuapteekkien perustamisesta. Yleensä apteekkari vaihtuu kun edellinen apteekkari jää eläkkeelle tai saa toisen apteekin. Apteekkilupa päättyy apteekkarin täyttäessä 68 vuotta. Fimea valitsee uuden apteekkarin apteekkilupaa hakeneiden joukosta. Valintaan vaikuttaa kokemus apteekkarina ja proviisorina, johtamiskokemus, kokemus esimerkiksi lääketehtaan palveluksessa ja muu pätevöittävä toiminta.


title: Apteekki

text: Pienten ja suurten apteekkien tuloja tasataan apteekkimaksujärjestelmällä. Apteekit maksavat valtiolle apteekkimaksua, joka suuruus riippuu lääkemyynnin liikevaihdosta. Kaikkein pienimmät apteekit ovat vapautettuja tästä maksusta, joten ne saavat lääkkeen hinnasta isomman osuuden itselleen kuin suuri apteekki. Tällä järjestelmällä turvataan pienten ja syrjäseudulla toimivien apteekkien elinmahdollisuuksia.


title: Apteekki

text: Suomessa on lähes joka kunnassa vähintään yksi apteekki . Vuoden 2014 lopussa Suomessa oli 814 apteekkia, joista 614 oli pääapteekkeja ja 200 sivuapteekkia . Lisäksi apteekeilla oli syrjäseuduilla yli 100 apteekin palvelupistettä, joissa on rajallinen valikoima itsehoitolääkkeitä.


title: Apteekki

text: Osa apteekeista ei ole itsenäisiä vaan muiden apteekkien sivutoimipisteitä. Sivuapteekkeja johtaa apteekkarin alaisuudessa apteekinhoitaja, jolla on oltava farmaseutin tai proviisorin pätevyys.


title: Apteekki

text: Yliopiston Apteekilla on pääapteekki Helsingissä ja 16 sivuapteekkia Helsingissä ja muualla maassa sekä apteekkeja Venäjällä ja Virossa. Yliopiston Apteekin omistaa Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopistolla on Itä-Suomen yliopiston apteekki Kuopiossa. Muut apteekit ovat yksityisomistuksessa.


title: Apteekki

text: Suomen apteekeissa työskenteli vuoden 2014 lopussa yli 8 500 henkilöä, joista 59 % on saanut farmaseuttisen koulutuksen (farmaseutti tai proviisori) . Apteekkialalla työllisyystilanne onkin erityisesti farmaseuttien osalta erinomainen .


title: Apteekki

text: Lääkkeiden hinnat ovat kaikissa Suomen apteekeissa samat. Lääkkeen hinta muodostuu tukkuhinnasta, apteekin katteesta ja veroista (apteekkimaksu ja arvonlisävero). Valtio päättää lääkkeiden myyntihinnat lääketaksalla (valtioneuvoston asetus lääketaksasta).


title: Apteekki

text: Taloustutkimuksen tekemän ”Suomalaisten apteekkiasiointi 2014” -tutkimuksen mukaan suomalaiset pitävät apteekkeja luotettavina, asiantuntevina ja vastuullisina yrityksinä. Lähes kaikki apteekkien asiakkaat ovat tyytyväisiä viimeisimpään apteekkikäyntiinsä.


title: Apteekki

text: Suomessa lääkkeitä saavat myydä vain apteekit. Ainoa poikkeus ovat nikotiinikorvauslääkkeet, joita saa myydä myös kaupoissa, kioskeissa ja ravintoloissa. Fimea myöntää apteekkiluvat ja Fimea tai Euroopan komissio lääkkeiden myyntiluvat. Valtio perii progressiivisen apteekkimaksun, joka on 0–11 % lääkemyynnin liikevaihdosta.


title: Apteekki

text: Uusien apteekkien ja sivuapteekkien perustamisesta päättää tarveharkintaan perustuen Fimea. Kun apteekkari jää eläkkeelle tai luopuu apteekistaan, apteekkilupa tulee haettavaksi. Uusia apteekkeja perustetaan väestömäärältään kasvaville alueille ja sivuapteekki voidaan itsenäistää, jos se kasvaa riittävän suureksi. Tällöin Fimea julistaa apteekkiluvan haettavaksi. Väestömäärältään kutistuvalla alueella sijaitseva pääapteekki voidaan puolestaan muuttaa sivuapteekiksi. Apteekin sijaintialue on tavallisimmin kunta. Suurissa kunnissa ja kaupungeissa voi olla useita apteekkialueita, joilla sijaitsevat apteekit voivat vapaasti siirtyä.


title: Apteekki

text: THL:n asiantuntijoiden kannanoton mukaan apteekkimarkkinoiden vapauttaminen olisi tehokkain tapa hidastaa lääkemenojen kasvua. Se tuottaisi taloudellista hyötyä ja edistäisi kansalaisten terveyttä, kun useammalla olisi varaa tarvitsemiinsa lääkkeisiin. Vapauttaminen laskisi lääkkeiden hintoja luultavasti 10–20 %. Tämän osoittaa nikotiinivalmisteiden myynnin vapauttaminen, joka laski niiden hintoja 15 %.


title: Apteekki

text: THL:n asiantuntijoiden mielestä apteekkilupa tulisi myöntää jokaiselle pätevyysvaatimukset täyttävälle ja hintasäännöstely pitäisi lakkauttaa. Haluttaessa voidaan silti velvoittaa lääkkeitä myyvät neuvomaan oikeaa käyttöä tai tukea lääkkeiden saantia maaseudulla avustuksilla tai paremmilla kuljetuspalveluilla.


title: Apteekki

text: THL:n pääjohtaja Juhani Eskola totesi kuitenkin heti Lauri Sääksvuoren ja Timo Seppälän kannanoton julkaisemisen jälkeen, että ehdotus apteekkimarkkinoiden vapauttamisesta on näiden yksittäisten tutkijoiden mielipide eikä THL ei ole vielä muodostanut omaa kantaansa apteekkisääntelyyn.


title: Apteekki

text: Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean professori, tutkimuspäällikkö Hannes Enlund puolestaan vastasi Sääksvuoren ja Seppälän kannanottoon kritisoimalla sen väitteitä, jotka eivät perustu faktoihin tai kansanväliseen näyttöön.


title: Apteekki

text: Kansainväliset tutkimuksetkaan eivät tue olettamaa, että apteekkisääntelyn purkaminen alentaisi lääkemenoja, esim. Tämä johtuu siitä, että apteekkisääntelyllä ei ole suoraa yhteyttä reseptilääkkeiden hintoihin. Niitä säännellään apteekkijärjestelmästä riippumatta. Suomessa tämä tapahtuu sosiaali- ja terveysministeriön alaisen lääkkeiden hintalautakunnan päätöksillä ja apteekin katteen määräävällä valtion lääketaksalla.


title: Apteekki

text: Norjassa oli aiemmin hyvin samankaltainen apteekkijärjestelmä kuin Suomessa. Vuonna 2001 apteekkien omistus- ja perustamisrajoituksista kuitenkin luovuttiin, ja muutoksen seurauksena apteekkien määrä lisääntyi. Tilanne on kuitenkin tasaantunut ja syrjäseutujen apteekit ovat vähentyneet, kun toiminta on keskittynyt kasvukeskuksiin.


title: Apteekki

text: Sääntely on Euroopan vähäisimpiä: apteekin saa perustaa ja omistaa kuka tahansa paitsi lääkärit ja lääketeollisuus, kunhan apteekin toiminnasta vastaa farmaseuttisen korkeakoulutuksen saanut henkilö (proviisori). Omistusrajoitusten poistaminen on johtanut siihen, että melkein kaikki Norjan apteekit ovat kolmen kansainvälisen apteekkiketjun (Alliance Boots, Celesio, Phoenix/Tamro) omistuksessa.


title: Apteekki

text: Ruotsin valtion apteekkimonopoli lakkautettiin marraskuussa 2009, ja jo vuoden 2010 alussa 10 % lääkemyynnistä siirtyi kauppoihin, suosituimpina särkylääkkeet ja nikotiinipurukumi (jota Suomessakin saa ruokakaupoista). Kaupoissa saa myydä 540 reseptivapaata lääkettä aikuisille. Useimmissa ruokakaupoissa on vain suosituimpia lääkkeitä, mutta kaupat (ICA ja Coop) ovat perustaneet täyden palvelun apteekkejakin.


title: Apteekki

text: Huhtikuussa 2015 Ruotsin lääkeviranomainen Läkemedelsverket päätti siirtää osan särkylääkkeistä takaisin vain apteekkien myyntiin, sillä parasetamolimyrkytysten määrä kasvoi 40 prosenttia sen jälkeen, kun valmisteita alettiin myydä kaupoissa, huoltoasemilla ja kioskeissa.


title: Apteekki

text: Vuosina 1971–2009 Ruotsissa ei ollut yksityisiä apteekkeja. Vuodesta 2009 valtiomonopolin apteekkeja myytiin ryppäittäin ja lisäksi jo tammikuun 2010 alussa lääkevirastolle oli tullut 40–50 anomusta täysin uusista apteekeista. Lähivuosina perustettaneen 400–500 uutta apteekkia.


title: Apteekki

text: Tammikuun 2010 lopussa useimmat myydyt apteekkiketjut vaihtoivat nimeään.


title: Apteekki

text: Ruotsi siis ei vain purkanut valtio-omistustaan, kuten EU vaati, vaan myös poisti apteekkien määräsääntelyn eli salli apteekkien melko vapaan perustamisen ja lisäksi salli tärkeimpien itsehoitolääkkeiden myynnin ruokakaupoissakin.


title: Apteekkari

text: Apteekkari on apteekin johtaja ja lääkehuollon asiantuntija. Avohuollon apteekeissa apteekkarit toimivat itsenäisinä yrittäjinä. Apteekkarin työssä yhdistyvät tieteellinen asiantuntemus ja liiketaloudellinen ajattelu. Apteekkari kantaa ympärivuorokautista vastuuta apteekin toiminnasta ja taloudesta sekä potilasturvallisuudesta.


title: Apteekkari

text:
Apteekkarilta vaaditaan laajaa lääkealan tuntemusta ja kykyä soveltaa sitä käytäntöön. Hänen tulee jatkuvasti seurata lääkealan tieteellistä kehitystä sekä siihen liittyvien lakien ja säädösten muutoksia.
Hänen tulee hallita yritysjohtamisen taidot. Työ vaatii myös asiakaspalvelutaitoja.


title: Apteekkari

text: Yrittäjänä toimivan apteekkarin työajat ovat usein epäsäännölliset.


title: Apteekkari

text: Yrittäjäksi aikova laillistettu proviisori voi hakea avoimeksi apteekkilupaa toimittuaan useita vuosia apteekissa tai lääkehuollon eri tehtävissä. Lääkelaissa määritellään luvan edellytykset. Päteviä hakijoita on tavallisesti jopa kymmeniä. Lupa myönnetään sille, jolla Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea arvioi olevan parhaat ammatilliset ja taloudelliset edellytykset apteekkitoiminnan ylläpitämiseen.


title: Apteekkari

text: Apteekkari vastaa apteekin taloudesta, henkilöstöhallinnosta ja toiminnasta. Olennainen osa työtä on seurata toimintaympäristössä ja lääkealalla tapahtuvaa kehitystä sekä suunnitella, miten apteekin tulisi vastata muutoksiin.


title: Apteekkari

text: Yksityisessä apteekissa apteekkari vastaa lääkehuollon kehittämisestä, jossa liiketaloudellinen ajattelu yhdistyy tieteelliseen asiantuntemukseen.


title: Apteekkari

text: Henkilökunnan esimiehenä hän valvoo apteekkityötä ja päättää mm. työnjaosta. Asiakaspalvelun kehittäminen on keskeistä apteekkarin työssä. Apteekkarit osallistuvat myös asiakaspalveluun.


title: Apteekkari

text: Yhteyksien hoitaminen lääkehuollon tahoihin ja paikalliseen terveydenhuoltoon on osa apteekkarin työtä. Myös opetus- ja koulutustehtävät kuuluvat työhön.


title: Apteekkari

text: Sairaala-apteekissa apteekkari toimii johtotehtävissä. Hänellä on vastuu laitoksen lääkehuollon järjestämisestä ja organisoinnista. Niissä apteekkari tekee tutkimusta tai selvittely- ja kehittämistyötä lääkehuollon palvelujen kehittämiseksi.


title: Apteekkari

text: Yliopistollisten sairaaloiden apteekeissa tehdään laajempaa tutkimusta ja harjoitetaan julkaisutoimintaa, jonka johdossa on apteekkari. Yksittäisten yliopistoapteekkien toiminnasta vastaavat apteekinhoitajat.


title: Apteekkari

text: Yksityisten apteekkien apteekkarit toimivat itsenäisinä yrittäjinä.


title: Apteekkari

text: Helsingin ja Kuopion yliopistojen apteekit toimivat yliopistojen alaisina. Niiden sekä niiden sivuapteekkien johtajana toimii proviisori, jota kutsutaan apteekinhoitajaksi.


title: Apteekkari

text: Sairaala-apteekkien apteekkarit ovat tulosyksiköiden johtajia.


title: Seurasaaret

text: Seurasaaret () ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Saaret jakautuvat kahteen pienempään ryhmään, Windwardsaariin ja Leewardsaariin. Saarilla oli yhteensä noin 235 500 asukasta vuoden 2012 väestönlaskennassa.


title: Seurasaaret

text: "Seura" saarten nimessä tarkoittaa brittiläistä Royal Society -tiedeakatemiaa, jonka kunniaksi kapteeni James Cook nimesi saaret 1769.


title: Seurasaaret

text: Saariryhmä koostuu seuraavista saarista:


title: Haurei

text: Ahuréi (kutsutaan myös Haurei, Ha'urei tai Ha'uréi, viimeksi mainitut kaksi osoittavat myös, miten se lausutaan), on Rapan ja loppujen Ranskan Polynesian Bass-saarten pääkaupunki. Se sijaitsee Baie d'Ahuréi-lahden molemmilla puolilla.


title: Haurei

text: Haurei koostuu kahdesta esikaupunkialueesta: South Ahuréi eteläpuolella lahtea ja North Ahuréi pohjoispuolella.


title: DNA Welho

text: DNA Welho Oy (ent. PlusTV, Welho, Helsinki Televisio Oy) on DNA Oyj:n tytäryhtiö. Se on Suomen suurin antenni- ja kaapelitelevisio-operaattori, joka välittää radio-, televisio-, maksutelevisio-, ja laajakaistapalveluita usealla eri jakelualustalla. Aiemmin "Welho-"nimellä tunnettuun kaapeli-tv-verkkoon on kytketty noin 324 000 taloutta (maaliskuu 2009), joiden lisäksi Welhon laajakaistapalvelut ovat saatavissa laajenevalla alueella ADSL-liittymän kautta ja Helsingin keskusta-alueilla langattomissa lähiverkoissa. Digitaalisia tv-kanavia Welhon valikoimassa on yli sata. Welholla on noin 107 000 laajakaistaliittymää ja noin 68 000 maksu-tv-asiakasta (maaliskuu 2009). DNA Oy osti Welhon liiketoiminnan Sanomalta 30. kesäkuuta 2010 voimaan astuneella kaupalla.


title: DNA Welho

text: DNA Welho tarjoaa maksu-tv-palveluja, digibokseja sekä kaapeli-, kuitu- ja ADSL-laajakaistaliittymiä kiinteän verkkonsa alueella, joka kattaa suuren osan pääkaupunkiseudusta.


title: DNA Welho

text: DNA Welho tarjoaa lisäksi Wekkula-mobiililaajakaistaliittymää kiinteän verkkonsa laajakaistaliittymien tilaajille. Liittymä toimii koko Suomessa DNA:n verkon alueella.


title: DNA Welho

text: DNA Welhon laajakaistaliittymiin oli aiemmin tarjolla myös VoIP-tekniikkaan perustuvia puhelinpalveluita sekä IPTV-palveluita ADSL-alueille, mutta molemmat palvelut on sittemmin lakkautettu. Uusia ADSL-liittymiä DNA Welho ei enää DNA:n omistukseen siirryttyään myy pk-seudulle, mutta vanhat Welhon ADSL-asiakkaat saavat toistaiseksi pitää ADSL-liittymänsä. DNA Welhon ADSL-liittymiä uusmyydään jatkossa sinne, missä DNA:lla on omaa lankapuhelinverkkoa.


title: DNA Welho

text: DNA Welhon välittämät analogiset radiokanavat saa kuuluviin liittämällä esimerkiksi radiolla varustetun viritinvahvistimen asunnon radioantennipistokkeeseen. Taajuudet vaihtelevat alueellisesti ja poikkeavat yleensä maanpäällisistä lähetystaajuuksista. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla Yle Radio 1:n taajuus DNA Welhon verkossa on 92,3 MHz, kun vastaava maanpäällinen lähetystaajuus on 87,9 MHz.


title: DNA Welho

text: DNA Welhon välittämien digitaalisten radiokanavien kuunteluun tarvitaan digiboksi.


title: Kuninkaala

text: Kuninkaala () on Vantaan kaupunginosa, joka ulottuu kapeana kaistaleena pääradalta Tikkurilan eteläpuolelta Lahdenväylään. Pohjoisessa Kuninkaala rajoittuu Hakkilan ja Jokiniemen kaupunginosiin, etelässä Helsingin rajaan, jossa rajanaapureina ovat Puistola ja Heikinlaakso. Kuninkaalan halki kulkee itä-länsisuunnassa Kehä III ja etelä-pohjoissuunnassa Vanha Porvoontie, joka noudattaa vanhan Helsinki–Viipuri-maantien reittiä.


title: Kuninkaala

text: Fastböle on yksi Helsingin pitäjän vanhoja kyliä ja se mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1540. Vuodelta 1708 olevassa kartassa näkyy Fastbölen kylässä neljä taloa: Gjutars, Konungs, Markusas ja Orädders. Nämä neljä taloa, samoin kuin isonjaon yhteydessä syntynyt Påkas, ovat vielä nykyään alkuperäisillä paikoillaan Kuninkaalan kylänmäellä, joka sijaitsee tiedekeskus Heurekan kohdalla pääradan itäpuolella aivan Tikkurilan keskustan kupeessa. Kuninkaala on saanut nykyisen suomenkielisen nimensä Konungsin talosta. Kylänmäen miljööseen kuuluu myös Keravanjoen partaalla oleva Helsinggård, Tikkurilan ruotsinkielisen nuorisoseuran vanha seuratalo.


title: Kuninkaala

text: Fastböle oli myös pääradalla Tikkurilan eteläpuolella sijainneen rautatiepysäkin nimi tiettävästi siitä syystä, että pysäkille johti tie Fastbölen kylästä. Vuonna 1926 pysäkille annettiin suomenkielinen nimi Puistola. Sen mukaisesti Fastböle oli käytössä myös läheisen Puistolan kaupunginosan ruotsinkielisenä nimenä. Vuonna 1954 pysäkin – ja koko Puistolan kaupunginosan – ruotsinkieliseksi nimeksi vahvistettiin Parkstad. Tämä pysäkki on Puistolan nykyisen rautatieaseman edeltäjä ja se sijaitsi noin 400 metriä pohjoiseen nykyisestä asemasta.


title: Kuninkaala

text: Kuninkaalan nykyinen asutus on pientalovaltaista ja se on keskittynyt kolmelle alueelle: Heidehofiin, Kuusikkoon ja Hakkilankallioon. Kerrostaloasutusta on vain pienellä alueella radan varressa vanhan kylänmäen eteläpuolella. Kuninkaalan Tikkurilan puoleisessa länsiosassa sijaitsee Tikkurila Oyj:n pääkonttori ja maalitehdas. Sen kuutionmuotoinen "maalitorni" valaistuine mainoskyltteineen on alueen maamerkki.


title: Kuninkaala

text: Kehä III:n ja Lahdenväylän risteykseen Porttipuiston yritysalueelle on rakennettu liiketiloja erityisesti sisustuksen, kodin tavaroiden ja vapaa-ajan tuotteiden myymälöille. Alueelle on sijoittunut muun muassa ruotsalaisen Ikean Vantaan tavaratalo. Lisäksi alueella ovat esimerkiksi keravalaisen Finsoffan, lahtelaisen Iskun ja maskulaisen Maskun Kalustetalon, sekä tanskalaisen Jyskin, ruotsalaisenomisteisen halpakauppaketju Tokmannin myymälät.


title: Sam Vanni

text: Sam Vanni (vuoteen 1941 Samuel Besprosvanni; 6. heinäkuuta 1908 Viipuri – 20. lokakuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, jota pidetään suomalaisen abstraktin taiteen uranuurtajana.


title: Sam Vanni

text: Vannia kiinnostivat alusta asti maalaustaiteen formalistiset, etenkin väreihin liittyvät seikat. Jo ennen vuonna 1938 tekemäänsä Pariisinmatkaa hän maalasi ranskalaisen koulun väritaiteen mukaisesti, esikuviensa Matissen ja Bonnardin viitoittamalla tiellä. Hänen aiheensa, maisemat, asetelmat ja henkilökuvat, ovat perinteisiä, mutta hän pyrki kuvaamaan niitä uudella tavalla.


title: Sam Vanni

text:
Vannin työt ovat harkittuja. Hänestä värit ja viivojen liike esittävät tunnetilaa samalla tavoin kuin musiikki. Oleellista Vannin töissä on maalauksen rakenne, puhtaat värit, liikkeen, viivan sekä rajoitetun muodon käyttö.
1960-luvulta lähtien Vanni keskittyi kineettisiin ja optisiin teemoihin. 1960-luvun puolivälissä hän kehitti niin kutsutun raitatekniikan tuoden esille liikkeen voimaa väreillä ja muodoilla.


title: Sam Vanni

text: Samuel Besprosvanni syntyi Viipurissa vuonna 1908 juutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat hattu- ja turkiskauppias Aron Besprosvanni sekä Rakel o.s. Stoler. Sukunimi "Besprosvanni" tarkoitti venäjäksi nimetöntä henkilöä; perheen isoisä oli nuorena poikana pakko-otettu Venäjän armeijaan ja jättänyt tuolloin oikean nimensä kertomatta. Perheen kotikieli oli jiddiš, mutta Samuel kävi ruotsinkielisen koulun ja päätyi suomenkieliseen toveripiiriin.


title: Sam Vanni

text: Perhe muutti vuonna 1921 Helsinkiin, jossa hän aloitti taideopintonsa Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa, opettajinaan Uuno Alanko, Per-Åke Laurén ja Werner Åström. Hänen ensimmäiset teoksensa olivat esillä vuonna 1931 Suomen Taiteilijoiden Vuosinäyttelyssä. Jo näissä varhaisissa töissä oli omaperäistä ilmaisua.


title: Sam Vanni

text: Vuonna 1941 Samuel Besprosvanni muutti virallisesti nimensä "Sam Vanniksi" ja hänet vihittiin Maya Londonin kanssa.


title: Sam Vanni

text: Vuonna 1952 Vanni maalasi sarjan non-figuratiivisia töitä. Ranskalaisen taiteen näyttely "Clear Form" Helsingissä antoi sysäyksen non-figuratiivisille maalauksille. Kehitys huipentui 1950-luvun lopulla Helsingin kaupungin työväenopiston ala-aulan maalauskilpailuun, jonka Vanni voitti. Teos "Contrapunctus – Kaaoksesta järjestykseen" on yhä nähtävillä Helsinginkadun työväenopiston aulassa. Tämä oli ensimmäinen abstrakti julkisen kilpailun voittanut teos Suomessa – aikana, jolloin abstrakti taide herätti vielä paljon vastustusta.


title: Sam Vanni

text: Vuonna 1955 Vanni oli perustamassa Prisma-ryhmää, johon kuului useita sodanjälkeisen sukupolven abstraktisia taiteilijoita muun muassa Unto Pusa, Ragnar Ekelund ja Sigrid Schauman. Prisma-ryhmällä oli merkittävä rooli suomalaisessa taiteessa. Vanni osallistui ryhmän toimintaan aina vuoteen 1963 asti, ja näyttelyitä kertyi kaikkiaan 20.


title: Sam Vanni

text: Erottuaan ensimmäisestä vaimostaan vuonna 1958 hän solmi vuonna 1960 uuden avioliiton Paula Saarenheimon kanssa. Parille syntyi kaksi lasta, Mikko ja Simo.


title: Sam Vanni

text: Sam Vanni palkittiin vuonna 1958 Pro Finlandia -mitalilla. Hänet kutsuttiin Suomen Akatemian jäseneksi vuonna 1962 ja Euroopan Akatemian jäseneksi vuonna 1984.


title: Sam Vanni

text: Sam Vanni työskenteli aktiivisesti aina 1990-luvun alkuun asti, tehden ennen kaikkea konkretistisia serigrafioita ja maaluksia, sekä puoliabstrakteja muotokuvia. Hän opetti kokonaista sukupolvea suomalaisia taiteilijoita toimiessaan taideopettajana Vapaassa Taidekoulussa, vuosina 1944–56, Teknillisessä korkeakoulussa 1956 ja Suomen Taideakatemiassa, 1949–65.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Kaliningradin eteläinen rautatieasema eli Kaliningradin matkustajaliikenteen asema () on Venäjän Kaliningradin alueen ja Kaliningradin kaupungin tärkein henkilöliikenteen rautatieasema.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Kaliningradin eteläinen rautatieasema valmistui 19. syyskuuta 1929. Sen rakentaminen kesti 17 vuotta, mikä johtui osin rakennustöiden keskeytymisestä ensimmäisen maailmansodan aikana. Asema rakennettiin alun perin Königsbergin keskusrautatieasemaksi (), ja sen oli tarkoituksena oli korvata Königsbergin eteläinen () ja itäinen () rautatieasema. Asema sijaitsee keskikaupungin lounaispuolella muinaisten linnoitusten alueella. Valmistuessaan se oli Saksan uudenaikaisin rautatieasema kolmilaivaisine halleineen, arkkitehtuuriltaan tiiligotiikkaa myötäilevine odotussaleineen, erillisine matkatavaratunneleineen sekä ravintolapalveluineen. Toisen maailmansodan loppuun asti se oli Preussin itäradan () tärkeä risteysasema sekä kansainvälisessä että Saksan sisäisessä rautatieliikenteessä.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Toisen maailmansodan jälkeen Königsberg siirtyi Neuvostoliiton hallintaan ja kaupungin nimi muuttui Kaliningradiksi. Rautatieliikenne koki samalla suuria muutoksia. Vuosien 1945 ja 1946 aikana ratapihan kiskotus muutettiin leveäraiteiseksi eikä sinne enää voinut liikennöidä lännen suunnasta kapearaiteisempaa rataa vaativilla junilla. Samoihin aikoihin myös kaupungin keskusta siirtyi koilliseen päin Kaliningradin pohjoisen rautatieaseman ympärille, jolloin asema sai nykyisen nimensä Kaliningradin eteläinen rautatieasema. Asemasta käytetään aikatauluissa yleensä nimeä Kaliningrad-Passažirski (Калининград-Пассажирский). Asema toimi jatkossa Moskovan, Pietarin, Harkovan, Homelin ja Anapan suunnasta tulevien junien pääteasemana. Kaksi ratapihan raidetta sähköistettiin ja siitä lähtien asemalta on liikennöity lähijunilla yksiraiteista rataa pitkin pohjoiselle rautatieasemalle ja edelleen Itämeren rannikolla sijaiseviin kaupunkeihin.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Ensimmäinen lännen suunnasta kulkeva juna sitten toisen maailmansodan saapui asemalle Berliinistä 9. elokuuta 1991 turisteille tarkoitettuna erikoisjunana. Junan kulku asemalle oli teknisesti mahdollista siitä syystä, että Puolasta Kaliningradin eteläosissa sijaitsevalle tavara-asemalle johtava kapeampiraiteinen rata eli niin sanottu kansainvälinen raide oli säilytetty sotilaallisista syistä. Rataa jatkettiin edelleen Kaliningradin eteläiselle rautatieasemalle, jotta Berliinistä voitiin jälleen liikennöidä matkustajajunilla Kaliningradiin asti.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Asemarakennus on kunnostettu vuosituhannen vaihteessa.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Liikenteellisesti merkittävintä on muualle Venäjälle suuntautuva liikenne. Nämä junat kulkevat matkallaan Liettuan Kaunasin ja Vilnan asemien kautta. Sitten ne useimmiten jatkavat Valko-Venäjän kautta Venäjälle ja näin tuovat mahdollisuuden matkustaa Kaunasista tai Vilnasta esimerkiksi Minskiin tai Homeliin. Pietarin suuntaan kulkevat junat voivat jatkaa Vilnasta pohjoiseen ja suunnata Latvian itäosien (Daugavpils) kautta määräasemalleen. Etelä-Venäjälle menevät junat ajavat Valko-Venäjän ohella Ukrainan läpi.


title: Kaliningradin eteläinen rautatieasema

text: Kaliningradista aluksi etelään vievää rataa pitkin liikennöi päivittäin junavuoro Puolan Gdańskiin ja edelleen Gdyniaan. Junassa on myös Berliiniin meneviä vaunuja.


title: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus

text: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus (, TESC) on vuonna 1985 avattu, nykyisin viisi hallia käsittävä monitoimikeskus, joka sijaitsee Tampereella Härmälän kaupunginosassa entisen Härmälän lentokentän alueella ja Pirkkalan rajan tuntumassa. Messu- ja Urheilukeskus toimii yleisurheilun ja jalkapallon harjoittelu- ja kilpailuareenana sekä messujen, kokousten ja konserttien pitopaikkana. Keskuksessa harjoittelevat mm. SPL:n Tampereen piirin seurat ja Tampereen Pyrintö ry. Tampereen kaupunki omistaa hallin osakkeista noin 65 prosenttia ja Tampereen Messut loput.


title: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus

text: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus Oy perustettiin vuonna 2005. Sen omistavat Tampereen kaupunki ja Tampereen Messut Oy. Messuohjelmistossa on 20 messutapahtumaa sekä ammattilaisille että suurelle yleisölle. TESCin tilaisuuksissa käy vuosittain lähes miljoona ihmistä.


title: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus

text: TESC on myös yleisurheilun, jalkapallon, futsalin ja salibandyn harjoittelu- ja kilpailukeskus. TESCissä on muun muassa 300-metrinen, kuusiratainen juoksurata ja täysimittainen jalkapallokenttä. Suurimman hallin katsomoon mahtuu 1 500 henkeä.


title: Tuomiovalta

text: Tuomiovalta on yksi vallan lohkoista toimeenpano- ja lainsäädäntövallan ohella. Tuomiovaltaa käyttävät riippumattomat tuomioistuimet, joiden tehtävistä ja kokoonpanosta säädetään lailla.


title: Tuomiovalta

text: Tuomiovaltaa käytetään Suomessa yleisissä tuomioistuimissa ja yleisissä hallintotuomioistuimissa.


title: Munuainen

text: Munuaiset () ovat selkärankaisten virtsanerityselimistöön kuuluvia erityselimiä. Niiden tehtävänä on pitää yllä elimistön nestetasapainoa, happo-emästasapainoa, suolojen (elektrolyyttien) ja muiden kivennäisaineiden oikeita määriä sekä suodattaa pois verestä kiinteät vesiliukoiset kuona-aineet (esimerkiksi urea). Siksi niiden merkitys onkin homeostaasin kannalta tärkeä. Ihmisellä on kaksi munuaista.


title: Munuainen

text: Lääketieteen haara, joka tutkii munuaisia ja niiden sairauksia on nimeltään nefrologia.


title: Munuainen

text: Ihmisen kaksi munuaista sijaitsevat molemmin puolin selkärankaa. Oikeanpuoleinen munuainen on ihmisellä ja sialla hieman vasemmanpuoleista alempana. Muilla nisäkkäillä oikea munuainen on yleensä vasemmanpuoleista ylempänä. Munuaiset sijaitsevat maksan ja pernan alapuolella, alimman rinta- ja kahden ylimmän lannenikaman tasolla. Koska munuaiset ovat arkoja elimiä, niiden yläpuoli on osittain alempien kylkiluiden suojaamana ja lisäksi niitä suojaavat selkälihakset, sidekudoksinen munuaiskotelo ja kaksinkertainen rasvakerros.


title: Munuainen

text: Aikuisen ihmisen munuaiset ovat pavunmuotoiset, noin 11 cm pitkät, 6 cm leveät, 3 cm paksut. Niiden yhteispaino on noin 300 g. Munuaisia ympäröivän sidekudoskotelon alla on kuorikerros, jonka sisäpuolella on ydinkerros. Ydin jakautuu 10-15 lohkoon, munuaispyramidiin, joiden leveä tyviosa on kuorikerrosta vasten ja kapea kärki (munuaisnysty) ulottuu munuaisaltaaseen. Munuaiset ovat koveria selkärankaan päin. Koverassa kohdassa on munuaisportti, joka liittää virtsajohtimen, munuaisvaltimon ja -laskimon munuaiseen.


title: Munuainen

text: Munuaispyramidien sisällä on kussakin lähes 100 000 nefronia eli yhdessä munuaisessa niitä on yli miljoona. Ne ovat munuaisten toiminnallisia yksiköitä ja koostuvat munuaiskeräsestä ja munuaistiehyestä. Munuaiskeränen koostuu taas hiussuonikeräsestä (glomerulus) ja sitä ympäröivästä keräsenkotelosta, eli Bowmanin kapselista.


title: Munuainen

text: Munuaisportin kautta kulkeva munuaisvaltimo, joka alkaa vatsa-aortasta heti ylemmän suolilievevaltimon alta, tuo hapekasta verta munuaisille. Veri kulkee pois munuaisista munuaisportin kautta kulkevaa munuaislaskimoa pitkin, joka laskee alaonttolaskimoon.


title: Munuainen

text: Kummankin munuaisen yläpuolella on lisämunuainen.


title: Munuainen

text: Munuaiset erottavat verestä kuona-aineet sekä elimistölle vieraat aineet ja poistavat ne elimistöstä virtsan mukana. Poistettavia kuona-aineita ovat mm. valkuaisaineiden hajoamistuote urea ja sappiväriaineet, joita syntyy hemoglobiinin pilkkoutuessa. Munuaiset huolehtivat kuona-aineiden poiston yhteydessä siitä, että elimistölle tärkeitä aineita ei pääse virtsan mukana elimistöstä pois. Näitä ovat esimerkiksi glukoosi ja aminohapot, joita terveen ihmisen virtsa ei tavallisesti sisällä.


title: Munuainen

text: Munuaiset pitävät solunulkoisen nesteen (kudosneste, veriplasma ja imuneste) osmoottisen paineen vakaana. Ne säätelevät myös solunulkoisen nesteen määrää. Koska solunulkoisen nesteen osmolaliteetti on lähes vakio, nesteen määrää voidaan säädellä suolapitoisuutta muuttamalla. Säädeltäviä ioneja ovat muun muassa natrium-, kalium-, kalsium- ja magnesiumionit sekä kloridi, sulfaatti ja fosfaatti. Elimistön happo-emästasapainon ylläpitämiseen munuaiset osallistuvat säätelemällä vety- ja bikarbonaatti-ionien eritystä.


title: Munuainen

text: Munuaiset tuottavat joitakin hormoneja. Erytropoietiini (EPO) edistää punasolujen muodostumista ja kypsymistä luuytimessä. Hormonin kaltainen reniinientsyymi säätelee angiotensiinihormonin muodostumista. Reniinin käynnistämät mekanismit nostavat tarvittaessa verenpainetta, joka puolestaan lisää alkuvirtsan määrää ja sen myötä myös natriumkloridin määrää. Reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmä vaikuttaa natrium- ja kaliumionien liikkeisiin ja siten myös vesitasapainoon.


title: Munuainen

text: Munuaiset osallistuvat myös D-vitamiiniaineenvaihduntaan muuttamalla inaktiivisen D-vitamiinin aktiiviseen muotoon eli kalsitrioliksi.


title: Munuainen

text: Veri tulee munuaisporttiin paksuja munuaisvaltimoita pitkin. Vuorokaudessa munuaisten läpi kulkee noin 1 500 litraa verta. Suonikeräsestä suodattuu plasmaa kapillaarien seinämän läpi keräsenkoteloon ja näin syntyy alkuvirtsaa vuorokauden aikana noin 160 litraa. Valtaosa (n. 99 %) tästä imeytyy takaisin tubuluksissa ja kokoojaputkissa.


title: Munuainen

text: Natriumionit muodostavat noin 90 % kaikista solunulkoisen nesteen kationeista. Ne sitovat osmoottisesti vettä, ja pääasiassa tämä pitää solunulkoisen nesteen tilavuutta normaalina. Muuten neste poistuisi munuaisten kautta ja elimistö kuivuisi. Elimistön natriumpitoisuus säilyy samana, vaikka ravinnon mukana saatava natriummäärä vaihtelisi vuorokaudessa gramman murto-osasta kymmeniin grammoihin, sillä munuaisissa tapahtuva natriumineritys säätyy tehokkaasti tarpeen mukaan. Glomerulussuodokseen menee vuorokaudessa noin 500 g natriumia. Noin 75 % tästä imeytyy takaisin proksimaalisesta tubuluksesta. Elimistön natriumtilanne ratkaisee, paljonko natriumia reabsorboituu Henlen lingon nousevan osan ja distaalisen kiemuratiehyen alueella. Tavallisesti erittyy lopulliseen virtsaan vain 2–5 g natriumia. Kaliumioneja on solunulkoisessa nesteessä vain niukasti, mutta solunsisäisessä nesteessä ne muodostavat kationien pääosan. Virtsaan erittyy kaliumia tavallisesti 1–3 g vuorokaudessa.


title: Munuainen

text: Munuaiskivet ovat suhteellisen yleinen ja kivulias sairaus.


title: Munuainen

text: Joillakin ihmisillä munuaiset saattavat kasvaa yhteen, jolloin syntyy hevosenkenkämunuaiseksi kutsuttu häiriö.


title: Munuainen

text: Ihminen tulee toimeen yhdellä munuaisella. Synnynnäisesti toinen munuainen puuttuu yhdellä ihmisellä noin 750:stä. Yksimunuaisisuus on yleisempää miehillä, ja puuttuva munuainen on useimmiten vasen munuainen. Joskus toinen munuainen joudutaan poistamaan leikkauksella esimerkiksi kasvaimen tai siihen kohdistuneen vakavan vamman vuoksi. Munuaisen poistoa nimitetään nefrektomiaksi.


title: Munuainen

text: Perinnöllistä munuaisten monirakkulatautia, polykystistä munuaistautia, sairastaa maailmassa 12,5 miljoonaa ihmistä.


title: Munuainen

text: Diabetes voi johtaa diabeettisena nefropatiana tunnettuun munuaissairauteen. Munuaistulehdusta nimitetään nefriitiksi ja munuaiskerästulehdusta glomerulonefriitiksi. Muita munuaissairauksia ovat nefroottinen oireyhtymä ja munuaissyövät. Vaikeita munuaisoireita kuuluu myös esimerkiksi Wegenerin granulomatoosiin.


title: Munuainen

text: Jos munuaiset eivät kykene hoitamaan tehtäviään, käytetään dialyysiä ja mahdollisesti voidaan tehdä munuaisensiirto. Ensimmäinen siirto tehtiin vuonna 1954.


title: Munuainen

text: Munuaisia käytetään ruokana esimerkiksi grillattuina. Niitä voidaan myös hauduttaa kastikkeessa niiden maun parantamiseksi. Tunnettuja ruokalajeja, joissa munuaisia käytetään, ovat brittiläinen pihvi- ja munuaispiiras, ruotsalainen hökarpanna, ranskalainen "rognons de veau sauce moutarde" (vasikanmunuaisia sinappikastikkeessa) ja espanjalainen "riñones al Jerez" (munuaisia sherrykastikkeessa haudutettuina).


title: Reittiopas

text: Reittiopas (tai "reittipalvelu") on matkustamista ja liikkumista helpottava sähköinen palvelu. Se etsii lähtö- ja määränpääpaikkojen välille sopivan reitin tiettyyn aikaan yhdistellen tarvittaessa eri kulkumuotoja.


title: Reittiopas

text: Reittiopaspalvelussa voi usein esittää toiveen kulkumuodosta, kävelymatkojen pituudesta, nopeudesta ja vaihtojen määrästä.


title: Reittiopas

text: YTV:n (nyk. HSL) Reittiopas aloitti toimintansa vuoden 2001 lopulla ja se on yksi ensimmäisistä, ellei jopa ensimmäinen, julkisen liikenteen ovelta ovelle reittiopas. Reittiopasta ylläpitää ja kehittää CGI.


title: Ouluhalli

text: Ouluhalli on Oulun kaupungin liikuntaviraston ylläpitämä urheiluhalli Raksilan kaupunginosassa, keskustan läheisyydessä. Halli on osa kaupungin ylläpitämää Raksilan urheilukeskusta. Halli valmistui 1986, ja sen rakentamiskustannukset olivat 50 miljoonaa markkaa (noin 8,4 miljoonaa euroa).


title: Ouluhalli

text: Halli on ympyränmuotoinen, ja sen halkaisija on 115 metriä. Hallin katto on rakenteeltaan kalottityyppinen, ja hallin sisätilan suurin korkeus on 24 metriä. Sisäpinta-ala on 12 000 m² ja tilavuus 161 000 m³. Katsomossa on 830 kiinteää istumapaikkaa, lisäkatsomossa 700 istumapaikkaa sekä lisäksi 4 500 tuolia. Pysäköintipaikkoja hallin edustalla on 664.


title: Ouluhalli

text: Ouluhallissa järjestetään vuosittain SM-kisoja muun muassa palloilulajeissa sekä EM-kisoja muun muassa painissa. MM-tasolla hallissa kilpaillaan jousiammunnassa. Vuonna 2004 Ouluhallia käytti 344 122 urheilijaa.


title: Ouluhalli

text: Oulun kaupunki suunnittelee hallin peruskorjaamista ja laajentamista vuosina 2019–2020. Hankkeen kustannusarvio on noin 20 miljoonaa euroa.


title: Ouluhalli

text: Keinonurmi on käytössä 15. lokakuuta – 15. huhtikuuta välisenä aikana.


title: Ouluhalli

text: Yleisurheilun suorituspaikat


title: PMPO

text: PMPO on lyhenne englannin kielen sanoista Peak Momentary Performance Output, Peak Music Power Output, Pulse Maximum Power Output, Peak Momentary Power Output tai Peak Maximum Power Output, joka on suomeksi käännettynä ulostuleva hetkellinen huipputeho. Eri valmistajat käyttävät hieman eri nimityksiä, koska mittaustavatkin poikkeavat toisistaan. PMPO-lukemaa käytetään usein mainostuksessa keskimääräisen tehon sijasta, koska laitteen PMPO-teho on usein yli kymmenen kertaa suurempi kuin keskimääräinen teho. Leikkimielisesti sanotaankin, että PMPO on lyhenne sanoista Power for Marketing Purposes Only tai Pure Marketing Power Output eli pelkästään markkinointitarkoituksiin soveltuva teholukema, koska sen pääasiallinen tarkoitus on yleensä hämätä kuluttajia luulemaan, että vahvistimen antama teho on suurempi kuin todellisuudessa.


title: PMPO

text: Äänentoistolaitteista vain harva kykenee toimimaan annetulla PMPO-teholla pitempään kuin muutaman millisekunnin rikkoontumatta, joten käytännön musiikinkuuntelun kannalta PMPO:lla ei ole merkitystä. Se, että muutamat laitteet kykenevät antamaan PMPO:n mukaisen tehon lyhytaikaisesti normaaliolosuhteissakin johtuu siitä, että mittaustavat vaihtelevat hyvin paljon. PMPO:n mittausmenetelmille ei ole olemassa mitään standardeja ja kukin laitevalmistaja määrittelee omat mittaustavat. Esimerkiksi mittausaika vaikuttaa huomattavasti saatavaan tulokseen. Kun mittausaikaa lyhennetään, saatava teho kasvaa, koska laite ei ehdi ylikuumentua ja vahvistimissa kondensaattoreiden varaus ei ehdi merkittävästi laskea, jolloin useiden laitteiden heikoin lenkki eli alimitoitettu muuntaja ei ehdi rajoittamaan saatavaa tehoa. Tällöin on mahdollista, että vahvistimen antama teho ylittää hetkellisesti laitteen verkosta tai paristoilta ottaman tehon. Muita yleisiä tapoja mittaustulosten paranteluun ovat jäähdyttäminen ja vahvistimen käyttö tavallista pienemmällä kuormaimpedanssilla, jolloin ohmin lain mukaisesti kuormaan saadaan suurempi teho samalla jännitteellä. Jäähdytys pienentää laitteen metalliosien resistanssia, jolloin virta pääsee kulkemaan paremmin, eikä ylikuumeneminenkaan tapahdu yhtä nopeasti kuin normaalikäytössä. Toisinaan mittauksia ei edes vaivauduta tekemään, vaan PMPO-arvoksi määritellään mainosten laatijoiden mielestä laitteen ulkonäköön ja kokoon sopiva lukema.


title: Luettelo musiikkitermeistä

text: Alla on lista musiikkiterminologiaan liittyvistä sanoista, joita esiintyy nuottikirjoituksessa. Suurella osalla termeistä on italiankielinen alkuperä. Erikielisiä merkintöjä voidaan käyttää riippuen siitä minkä maalaisille irtonuotit on suunnattu.


title: Luettelo musiikkitermeistä

text: Italiankielisistä termeistä on myös erillinen, aihepiireittäin jaoteltu luettelo artikkelissa italiankielinen musiikkitermistö.


title: Soittolista

text: Soittolista () -termillä tarkoitetaan yleensä listaa jollakin radiokanavalla tiettynä ajanjaksona soitettavasta musiikista. Joskus soittolista voi olla lista sen hetken suosituimmista tietyn musiikkityylin musiikkikappaleista järjestettynä suosituimmuusjärjestykseen, esimerkiksi TOP 40 -lista. Tällaisia hittilistoja löytyy suosituimpien radio-ohjelmien koostamina sekä perinteiseen tapaan levymusiikkia soittavilta musiikin ammattilaisilta koottuna.


title: Soittolista

text: Soittolistoille pääsevät yleensä musiikkiartistin tai yhtyeen suosituimmat single-levytykset. Parhaimpina esimerkkeinä voidaan mainita Michael Jacksonin "Bad"-levy, jolta nousi viisi singleä Billboard Hot 100 -soittolistan ensimmäiseksi vuosina 1987–1988.


title: Soittolista

text: Soittolistojen lisäksi kerätään tietoa levymyynnistä, jolloin on kyse erikseen levyalbumien ja -singlejen levymyyntilistasta. Levymyynnin singlelistat ovat laajentuneet pikkuhiljaa käsittämään myös Internet-lataukset ja suoratoiston.


title: Soittolista

text: Radiotuotannossa soittolista, ajolista, on myös tekninen termi, joka tarkoittaa listaa lähetyksessä soitettavasta musiikista. Yleiskeskustelussa termit sotketaan monesti keskenään, ja radioasemia syytetään "soittolistojen" käytöstä silloin, kun tarkoitetaan orjallista tietyn formaatin noudattamista. Soittolista laaditaan joko toimittajan/DJ:n itsensä tekemänä tai käytetään automaattista musiikinvalintajärjestelmää, joka tiettyjen ehtojen mukaan valitsee soitettavan musiikin.


title: Soittolista

text: Suomessa radiokanavien soittolistojen laadinnassa keskeisiä henkilöitä ovat kanavien musiikkipäälliköt (esim. Mikko Koivusipilä), joille levy-yhtiöiden promoottorit esittelevät uutuuslevyjä viikoittain. Musiikkipäällikkö lisää eli "”äddää”" sopiviksi arvioimiaan kappaleita soittolistalle. Tässä vaiheessa kappale soi kanavalla harvakseltaan, kunnes se "testataan", eli siitä esitetään lyhyitä otteita valikoidulle kuulijakunnalle, jonka antaman palautteen perusteella parhaiten testanneet kappaleet nostetaan "voimasoittoon" ja huonosti testanneet poistetaan listalta. Kappale pysyy listalla niin kauan kuin se testaa hyvin, kaupallisilla kanavilla jopa useita kuukausia, mutta esimerkiksi Radio Suomessa toistokerrat ovat huomattavasti harvalukuisempia.


title: Soittolista

text: Useimmat, kuten kaikki edellämainitut radioasemien listaohjelmistot ovat palvelinpohjaisia.


title: Soittolista

text: 20. syyskuuta 1940 "Billboard"-lehti julkaisi lehden ensimmäisen listan musiikin suosituimmuudesta. Billboard Hot 100 - soittolista ja samalla uusi sisältö radiosoitto-ohjelmien rungoksi syntyivät.


title: Irina (laulaja)

text: Irina Saari (o.s. Lahtinen, s. 10. toukokuuta 1975 Kauhajoki) on suomalainen laulaja, sanoittaja ja nykyisin myös säveltäjä. Hänen laulujensa tyylilajina on pop ja suomirock.


title: Irina (laulaja)

text: Irina kiersi Suomea vuodesta 1998 alkaen kuuden vuoden ajan show-yhtyeessä nimeltä Playa esiintyen sekä rock-klubeilla että yökerhoissa ja laulaen kaikkea suomalaisesta popista rockiin ja souliin. Vuoden 2003 jälkeen Irina lopetti yhtyeessä ja perusti yhdessä Playan laulaja-kosketinsoittaja Antti Pitkäjärven kanssa Redux-yhtyeen. Reduxissa soittivat myös Jussi Saxlin ja J Salonen. Myöhemmin sama kokoonpano on toiminut Irinan taustayhtyeenä kahdella kitaristilla, Janne Kasurisella ja Miika Collianderila, vahvistettuna.


title: Irina (laulaja)

text: Playassa ja Reduxissa laulaessaan Irina kokeili jo soolouraa muutaman singlen avulla. Warner Music Finlandille hän lauloi vuonna 1998 yhden sinkun ”Sano yes” ja vuonna 2000 Audiovoxille singlet ”Lisää virtaa” ja ”Vielä rakkaudesta”, vuonna 2001 ”Sinä ja sun Jopo” sekä 2003 ”Katse kertoo kaiken”. Vuonna 2002 Irina levytti Arvi Lindin kanssa hyväntekeväisyyskappaleen ”Hyviä uutisia”.


title: Irina (laulaja)

text: 2000-luvun alussa Irina työsti albumia Maki Kolehmaisen kanssa, mutta yksikään levy-yhtiö ei suostunut julkaisemaan albumia. Elokuussa 2002 Apulanta -yhtyeen Toni Wirtanen pyysi tuttavaansa Irinaa laulamaan erästä televisiosarjaa varten tekemänsä kappaleen. Kyseessä oli "Juulian totuudet" -sarjan nimikappale. Projektin päätyttyä Wirtanen ja Irina päättivät jatkaa yhteistyötään ja saivat keväällä 2003 tehdyksi kappaleet ”Öiden kruunu” ja ”Hiirenloukku”. Saman vuoden syksyllä kappaleiden tekemistä jatkettiin. Näistä kappaleista muodostettiin myöhemmin Irinan ensimmäinen albumi. Kaikki Irinan debyyttilevyllä julkaistut kappaleet ovat Toni Wirtasen säveltämiä ja sanoittamia, lukuun ottamatta albumin kultapainokselle sisältynyttä ”Katujen kuningatar” Skädäm-coveria. Joidenkin kappaleiden tekoon myös Irina on osallistunut toisena sanoittajana.


title: Irina (laulaja)

text: Irinan ensimmäinen virallinen esiintyminen tapahtui 17. maaliskuuta 2004 Lahdessa. Debyyttialbumi "Vahva" julkaistiin 22. maaliskuuta 2004 ja se pysyi Suomen albumilistalla yhtäjaksoisesti 24 listaviikkoa. Lokakuussa 2004 albumista julkaistiin kultapainos, joka sisälsi myös kaksi ennenjulkaisematonta kappaletta. "Vahva"-albumia on myyty yli 33 000 kappaletta.


title: Irina (laulaja)

text: Alkuvuodesta 2005 Irina palkittiin Emma-palkinnoilla vuoden 2004 pop-tulokkaana sekä vuoden debyyttialbumista.


title: Irina (laulaja)

text: Irinan toinen albumi "Älä riko kaavaa" julkaistiin 26. lokakuuta 2005. Albumi saavutti platinalevyrajan vuonna 2006 ja se on Irinan tällä hetkellä eniten myyty levy. "Älä riko kaavaa" -levyn kappaleentekijöinä vaikuttavat Toni Wirtasen lisäksi Knipi ja Ville Pusa. Irina on myös itse tehnyt toiselle levylleen sanoituksia.


title: Irina (laulaja)

text: Kolmas albumi "Liiba laaba" julkaistiin 28. maaliskuuta 2007. Se myi päivässä kultaa ja platinaa vielä samana vuonna. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistu kappale ”Pokka” on yksi Irinan tunnetuimmista kappaleista. Singleä on myyty yli singlen kultalevyyn oikeuttava määrä.


title: Irina (laulaja)

text: Irinan neljäs albumi "Miten valmiiksi tullaan" julkaistiin 14. lokakuuta 2009. Levyn sävellyksistä vastasivat muun muassa keikoilla soittava bändi, Toni Wirtanen sekä Irina itse. Albumin kappaleiden tekstit liittyvät kaikki toisiinsa ja siten vievät tarinaa eteenpäin. Levyn ensimmäisenä singlenä julkaistiin Irinan itse sanoittama ja säveltämä ”Et huomaa”.


title: Irina (laulaja)

text: Vuonna 2010 Irina julkaisi uransa ensimmäisen kokoelman, "Yhdeksän hyvää ja kymmenen kaunista 2002–2010", joka sisälsi 19 Irinan singleä. Kokoelmalle sisältyi kaksi uutta kappaletta, jotka molemmat julkaistiin myös singleinä. Ensimmäinen oli Kristina Hautalan alun perin levyttämä ”Kielletyt käskyt” -kappale sekä Maija Vilkkumaan kanssa duetoitu versio Irinan ensimmäiselle albumille sisältyneestä ”Kunnon syy” -kappaleesta.


title: Irina (laulaja)

text: Kokoelman julkaisun jälkeen Irina jäi tauolle ja keskittyi perhe-elämään. Irina julkaisi uuden "Askeleita"-albuminsa 22. helmikuuta 2013, kun edellisestä uudesta albumista oli kulunut lähes neljä vuotta. Albumin ensimmäinen single ”Koko kuva” julkaistiin 23. marraskuuta 2012. Single oli parhaimmillaan Latauslistan sijalla 25 ja radiokanavien toiseksi soitetuin kappale.


title: Irina (laulaja)

text: Keväällä 2014 Irina kilpaili MTV3-kanavan "Tähdet, tähdet" -televisiosarjan ensimmäisellä kaudella. Hän sijoittui kilpailussa neljänneksi. Kilpailun jälkeen Irina päätti levyttää albumillisen coverkappaleita. Lokakuussa 2014 julkaistulta "Mikä mahtaa olla in" -albumilta on julkaistu singlenä versio alun perin Jari Sillanpään levyttämästä ”Bum bum bum” -kappaleesta. Albumilla vierailevina solisteina kolmella kappaleella ovat mukana Aki Tykki ja Tommy Lindgren.


title: Irina (laulaja)

text: Irina esiintyi kesällä 2016 Valkeakosken kesäteatterissa esittäen Kirka-musikaalissa Muska Babitzinia.


title: Irina (laulaja)

text: Irina on tekemässä uutta sooloalbumia, jolta on julkaisu vuonna 2016 kaksi singleä. Irina on kertonut, että hänellä on tulevaisuudessa aikomuksena tehdä kappaleita myös muille artisteille.


title: Irina (laulaja)

text:
Vuonna 2017 Irina osallistui Vain elämää sarjan kuvauksiin Mondan linnassa Espanjassa. Myöhemmin keväällä 2017 Irina julkaisi seitsemännen albumin nimeltään Seitsemän. Sen myötä hänellä on ollut syksyn 2017 levyn nimen mukainen kiertue.
2018 alussa Irina aloitti toivelaulukiertueen ja fanit saavat toivoa kappaleita keikoille esitettäviksi.


title: Irina (laulaja)

text: Heinolassa asuva Irina on naimisissa yhtyeensä valomies Henri Saaren kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Irina (laulaja)

text: Irinan yhtyeen kokoonpanoon kuuluvat:


title: STTK-Opiskelijat

text: STTK-Opiskelijat on Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n opiskelijajärjestö. STTK-Opiskelijoilla on STTK:laisten liittojen kautta lähes 60 000 opiskelijajäsentä. STTK-Opiskelijoiden toiminnasta vastaavat puheenjohtaja sekä kaksi varapuheenjohtajaa, jotka valitsee STTK-Opiskelijoiden valtuusto."STTK Opiskelijat on opiskelijoiden oma järjestö, joka vaikuttaa, osallistuu, ottaa kantaa ja tiedottaa. STTK Opiskelijat tekevät myös työtä opiskelijoiden ja nuorten työelämätietämyksen vahvistamiseksi."


title: Tradenomiliitto TRAL

text: Tradenomiliitto TRAL ry on akavalainen tutkintopohjainen tradenomien edunvalvonta- ja palveluorganisaatio, johon voivat liittyä tradenomi-, BBA- tai tradenomi (ylempi AMK) -tutkinnon suorittaneet tai niitä opiskelevat. Yhdistyksessä on jäseniä noin 30 000, joista noin puolet on valmistuneita tradenomeja. Tradenomiliitto on naisvaltainen, sillä noin 70 prosenttia jäsenistä on naisia. Yhdistys on perustettu vuonna 1996.


title: Tradenomiliitto TRAL

text: Tradenomiliitto TRAL ry:n ylintä päätösvaltaa käyttää valtuusto, jonka jäsenet valitsevat vaaleilla. Valtuustoon kuuluu 35 jäsentä. Valtuuston toimikausi alkaa liittovaltuuston vaalin tuloksen vahvistamisesta ja kestää kolme vuotta. Viimeisimmät vaalit järjestettiin keväällä 2017. Edellisen, vuonna 2014 valitun valtuuston puheenjohtajana toimi Tiina Rytky.


title: Tradenomiliitto TRAL

text: TRAL:n valtuuston opiskelijaedustajat nimittää Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry.


title: Tradenomiliitto TRAL

text: Valtuusto valitsee liiton hallituksen. Hallituksen toimikausi on 3 vuotta. Hallituksen puheenjohtajana kaudella 2014–2017 toimi Niko Aaltonen.


title: Tradenomiliitto TRAL

text: Liiton palveluksessa on 18 työntekijää, jotka vastaavat jäsenten edunvalvonnasta ja jäsenpalvelusta. Liiton toiminnanjohtajana toimii Mika Varjonen.


title: Tradenomiliitto TRAL

text: Tradenomiliittoon kuuluu myös Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry., johon opiskelijat järjestäytyvät pääosin itsenäisten alueellisten yhdistysten kautta. TROL toimii tradenomiopiskelijoiden etuja valvovana ammatillisena opiskelijajärjestönä.


title: Tradenomiliitto TRAL

text: Tradenomiliiton alaisuudessa toimii myös itsenäisiä alakohtaisia ja alueellisia tradenomiyhdistyksiä:


title: Andre Agassi

text: Andre Kirk Agassi (s. 29. huhtikuuta 1970 Las Vegas, Nevada) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja ja maailmanlistan ykkönen. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista tenniksen pelaajista ja hänet tunnetaan yhtenä lajin parhaista syötönpalauttajista. Hän voitti ensimmäisen Grand Slam -turnauksensa vuonna 1992 Wimbledonissa. Koko uransa aikana Agassi voitti kahdeksan Grand Slam -turnausta ja miesten kaksinpelin olympiakultaa vuonna 1996 Atlantan olympialaisissa.


title: Andre Agassi

text: Heinäkuussa 2011 Agassi valittiin lajin kunniagalleriaan, Tennis Hall of Fameen.


title: Andre Agassi

text: Agassin isä on Emmanuel ”Mike” Agassi (oikealta nimeltään Aghassian), joka oli armenialainen ja kotoisin Iranista. Hänen isänsä edusti Irania vuosien 1948 ja 1952 olympialaisissa nyrkkeilyssä. Yhdysvaltoihin muuttanut ja tenniksestä kiinnostunut isä rakensi takapihalleen täysikokoisen tenniskentän ja syöttökoneen, joka ampui palloja normaalia nopeammin. Nuorimmasta pojastaan Andresta hän halusi tehdä tennisammattilaisen. Koulutus sai kummallisiakin piirteitä: isä teippasi kaksivuotiaan poikansa käteen tennismailan ja kiinnitti tennispallon hänen sänkynsä päälle.


title: Andre Agassi

text: Jo kolmevuotiaana nuorta Agassia pidettiin lupauksena. Kymmenvuotiaana hän voitti otteluissa jo monia tulevia tennistähtiä, kuten Pete Samprasin ja Michael Changin. Agassi pääsi Nick Bollettierin tennisakatemiaan opiskelemaan jo 13-vuotiaana. Bollettieri toimi hänen valmentajanaan seuraavat yhdeksän vuotta.


title: Andre Agassi

text: Agassi aloitti ammattilaisuransa jo 16-vuotiaana 1987. Hän nousi nopeasti lajin huipulle ja sijoittui ATP-listalla kolmanneksi vain vuotta myöhemmin 1988. Agassi ei osallistunut Wimbledonin tennisturnaukseen uransa alkuvuosina 1988–1990, koska hän ei pitänyt nurmikkoalustasta eikä halunnut pukeutua turnauksen sääntöjen vaatimaan kokovalkoiseen pukuun. Hän jättäytyi pois myös olympialaisista 1988 ja 1992.


title: Andre Agassi

text: Agassi voitti ensimmäisen turnauksensa, brasilialaisen Itaparican, jo vuonna 1987. Vuonna 1988 hän oli mukana voittamassa Davis Cupia yhtenä nuorimmista Yhdysvaltain joukkueen jäsenistä ja voitti kaikki vastustajansa kaksinpelissä massakentällä. Hän otti sen lisäksi kuusi muuta turnausvoittoa seitsemästä mahdollisesta. Vuonna 1989 hän voitti yhden turnauksen. Pahan pojan imago ja omaperäinen, rocktähteä muistuttava tyyli tekivät hänestä tunnetun, vaikkei hän ollut voittanut yhtään Grand Slam -turnausta. Hänen esiintymisellään oli suuri vaikutus lajin näkyvyyteen, vaikka ensimmäinen suuri voitto tulikin vasta vuonna 1992.


title: Andre Agassi

text: Agassi selviytyi ensimmäistä kertaa Grand Slam -finaaliin vuonna 1990 Ranskan avoimissa, mutta hävisi. Vuoden lopussa Yhdysvaltain avoimissa tarjoutui toinen mahdollisuus voittoon, mutta Agassi hävisi finaalissa Pete Samprasille. Vuoden merkittävin saavutus oli toinen Davis Cup -voitto Yhdysvaltain joukkueessa.


title: Andre Agassi

text: Viime hetkillä vuonna 1992 hän ilmoittautui Wimbledonin turnaukseen, josta tuli hänen ensimmäinen suuri voittonsa ja läpimurtonsa. Agassi lähti turnaukseen 12. sijoitettuna, mutta nousi finaaliin asti, jossa kohtasi ”maailman parhaaksi syöttäjäksi” kutsutun Goran Ivaniševicin. Agassia pidettiin tuolloin maailman parhaana syötönpalauttajana. Kaikkien yllätykseksi ”ikuiseksi häviäjäksikin” kutsuttu Agassi voitti ottelun ja sai ensimmäisen Grand Slam -voittonsa. Samana vuonna Agassi voitti myös kolmannen Davis Cupinsa.


title: Andre Agassi

text: Vuosi 1993 meni kehnosti, minkä seurauksena Agassin ja hänen pitkäaikaisen valmentajansa Nick Bollettierin tiet erosivat. Yhdeksän vuotta Agassin valmentajana toiminut Bollettieri erosi tehtävästään vapaaehtoisesti ja on myöhemmin kuvaillut päätöstään ”uransa suurimmaksi virhearvioinniksi”. Uudeksi valmentajakseen Agassi palkkasi Brad Gilbertin, jonka valmennuksessa Agassi nousi vuonna 1994 1930-luvun jälkeen ensimmäiseksi sijoittamattomaksi pelaajaksi, joka on onnistunut voittamaan Yhdysvaltain avoimet.


title: Andre Agassi

text: Vuonna 1995 Agassi voitti Australian avoimet ja nousi ensimmäistä kertaa urallaan tenniksen ATP-listan ensimmäiselle sijalle. Hän voitti finaalissa entisen maailmanlistan ykkösen Pete Samprasin, jonka kanssa Agassi kilpaili ensimmäisestä sijasta koko loppuvuoden. Vuosi 1995 oli hänen uransa paras, sillä Agassi voitti kauden aikana 82 ottelua ja hävisi vain 9.


title: Andre Agassi

text: Pete Sampras katkaisi Agassin neljän turnauksen ja 26 ottelun mittaisen voittoputken Yhdysvaltain avoimien finaalissa ja otti takaisin ykkössijan ATP-listalla.


title: Andre Agassi

text: Vuonna 1996 Agassi ei voittanut yhtäkään Grand Slam -turnausta, mutta onnistui voittamaan kultaa Atlantan olympialaisten miesten kaksinpelistä. Vuosi 1997 jatkui yhä huonommin, sillä huonojen ottelujen ja loukkaantumisten takia Agassi putosi 141. sijalle ATP-listalla. Agassi on myöhemmin tunnustanut alkaneensa tuolloin käyttää metamfetamiinia. Hän myös kärähti doping-testissä, mutta sälytti syyllisyyden tapauksesta avustajalleen, jolloin hänet armahdettiin. Agassi myönsi huumeiden käytön omaelämäkerrassaan vasta uransa loputtua.


title: Andre Agassi

text: Vuonna 1999, avioeronsa jälkeen, Agassi aloitti kovan harjoittelun noustakseen takaisin huipulle. Hänestä tuli saman vuoden kesäkuussa viides pelaaja, joka on voittanut kaikki Grand Slam -turnaukset vähintään kerran. Vuoden lopulla voitettuaan Yhdysvaltain avoimet hänet oli sijoitettu ATP-listan ykköseksi, mikä teki hänestä suurimman nousun yhden vuoden aikana tehneen tennisammattilaisen modernin ATP-listauksen aikana.


title: Andre Agassi

text: Vuosina 2000–2001 Agassi voitti Australian avoimet kahdesti. Vuoden 2002 Yhdysvaltain avointen finaalissa hän kohtasi tunnetuimman vastustajansa Pete Samprasin viimeistä kertaa. Agassi hävisi ottelun, mutta sijoittui vuoden lopussa ATP-listan kakkoseksi. Hänestä tuli samalla kaikkien aikojen vanhin pelaaja joka on pystynyt tähän. Vuonna 2003 Agassi voitti kahdeksannen Grand Slam -turnauksensa voitettuaan Australian avoimet kolmannen kerran peräkkäin. Hän voitti myös kuudetta kertaa Miami Masters -turnauksen, ja rikkoi vaimonsa Steffi Grafin viiden voiton ennätyksen. Vuonna 2004 Agassi voitti Cincinnati Masters -turnauksen.


title: Andre Agassi

text: Vuonna 2005 Agassi selviytyi Shanghaissa järjestetyn Masters Cup -turnauksen karsinnoista, mutta vetäytyi kilpailusta nivelsiteensä revettyä. Loukkaantumisen takia hän joutui jättämään väliin monia turnauksia ja toivuttuaan ilmoitti 24. kesäkuuta 2006 lopettavansa uransa saman vuoden Yhdysvaltain avointen jälkeen. Agassin yli 20 vuotta kestänyt ura päättyi 3. syyskuuta 2006, kun hän hävisi kolmannella kierroksella saksalaiselle Benjamin Beckerille nelieräisessä ottelussa.


title: Andre Agassi

text: Agassi voitti uransa aikana 60 turnausta ja 870 ottelua. Hän hävisi 274 ottelua. Uransa aikana Agassi ansaitsi 31 152 975 dollaria palkintorahoina.


title: Andre Agassi

text: Agassi oli vuosina 1997–1999 naimisissa näyttelijä Brooke Shieldsin kanssa. Vuodesta 2001 hän on ollut naimisissa tennispelaaja Steffi Grafin kanssa. Heillä on kaksi lasta: poika Jaden Gil ja tytär Jaz Elle.


title: Andre Agassi

text: "Sports Illustrated" sijoitti Agassin seitsemänneksi listallaan maailman parhaista tennispelaajista. Agassia pidetään yhtenä parhaista syötönpalauttajista tenniksen historiassa. Hän on yksi seitsemästä pelaajasta, joka on voittanut jokaisen Grand Slam -turnauksen vähintään kerran, minkä lisäksi Agassi ja Rafael Nadal ovat ainoat miespelaajat, jotka ovat pystyneet tenniksen avoimena aikakautena uransa aikana voittamaan kaikki neljä Grand Slam -turnausta sekä olympiakultaa. Agassi on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1999.


title: Caudron C.59

text: Caudron C.59 oli ranskalainen, kaksipaikkainen, kaksitasoinen ja puurakenteinen yksimoottorikone kangasverhouksella. Valmistaja oli Caudron ja konetta valmistettiin vuosina 1922-1924. Kone oli suunniteltu moniin eri tehtäviin.


title: Caudron C.59

text: Kone oli käytössä Ranskan lisäksi Bulgariassa, Kiinassa, Turkissa ja se osallistui myös Espanjan sisällissotaan.


title: Caudron C.59

text: Koneesta tehtiin myös C.59/2-variantti, joka oli varustettu 230 hv:n Lorraine 7Ma-moottorilla.


title: Caudron C.59

text:
Caudron C.59-lentokoneita rakennettiin yli 1 800 kappaletta.
Suomen ilmavoimille ostettiin vuonna 1923 Ranskasta kolme Caudron C.59-konetta. Koneiden tunnukset olivat ns. neljännessä rekisterissä 2E3-2E5 ja vuoden 1927 rekisterissä CA-48 - CA-50. Koneiden valmistusnumerot olivat 5407–5409. Koneessa oli pyörälaskutelineet, mutta ainakin 2E3-konetta kokeiltiin myös kellukkeilla. Koneet vastaanotettiin 8. marraskuuta 1923 ja viimeinen niistä poistui käytöstä 1931.


title: Caudron C.59

text: Päijät-Hämeen ilmailumuseossa Vesivehmaan varastohallissa on yksi Caudron C.59-lentokone.


title: Fakarava

text: Fakarava on atolli Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Se on osa Tuamotun saariryhmää. Atolli sijaitsee 450 kilometriä Tahitista koilliseen. Fakaravan suurin kylä on Rotoava, jossa on noin 350 asukasta. Atollilla oli 844 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Fakaravan kuntaan kuuluvat myös Kauehi ja Niau.


title: Fakarava

text: Fakarava on saariryhmänsä toiseksi suurin atolli Rangiroan jälkeen, sen laguunin pinta-ala on yli 1 112 neliökilometriä. Atollin kaakkoisosassa on kilometrin levyinen yhteys mereen. Atollilla on myös lentoasema.


title: George Hamilton

text: George Hamilton (s. 12. elokuuta 1939 Memphis, Tennessee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuva- sekä televisionäyttelijä. Hän aloitti elokuvauransa jo vuonna 1952 ja näyttelee edelleen. Hamilton on myös ohjannut useampia elokuvia.


title: George Hamilton

text: George Hamilton sai ensimmäisen pienen roolinsa jo 1952 mutta löi läpi 1959 elokuvalla Varjoja auringossa (engl. 'Crime & Punishment, USA').


title: George Hamilton

text: Hamilton tapasi presidentin tyttären Lynda Byrd Johnsonin 1966 ja heidän välilleen syttyi romanssi. Hän oli myöhemmin naimisissa Alana Collinsin kanssa vuosina 1970–1975; heille syntyi liitosta poika Ashley Hamilton 1974. Hamiltonilla on myös poika George Thomas Hamilton (s. 2000) Kimberley Backfordin kanssa.