title: Kiuas

text: Läpivirtauskiuas on puuta polttava jatkuvalämmitteinen kiuas. Kiukaan rakenne poikkeaa perinteisesta tulipesän sivujen ulkopuolella, läpivirtauskanavan päässä olevien vastavirtapalotilojen osalta, sekä kivitilan läpi johdetun ilmankierron osalta. Rakenteen avulla päästään pienempiin pienhiukkaspäästöihin ja taloudellisempaan polttoon. Kiuas imee ilmaa pohjasta ja puhaltaa kivitilan läpi, sekoittaa korvausilmaa hengitysilmaan, nopeuttaa löylyhuoneen lämpenemistä ja saunahuone lämpiää kiukaan alapinnan tasalta. Kiukaan on kehittänyt lahtelainen Reijo Vierimaa, joka aloitti kiukaitten kehittelyn 1960-luvulla. Mallia markkinoidaan "Sydänkiukaan" nimellä. Mallilla on useita patentteja.


title: Kiuas

text: Kiukaan riittävä lämmitysteho määritellään yleensä löylyhuoneen tilavuus ja pintamateriaalit huomioiden. Kiuasvalmistajat ilmoittavat usein kiukaittensa soveltuvuuden löylyhuoneen suurimman ja pienimmän tilavuuden mukaisesti. Kun tilan seinät ja katto ovat hyvin lämpöeristettyä materiaalia ja ilmanvaihto on tavanomaiseen tapaan toteutettu, voidaan kiukaan valmistajan ilmoittamia löylyhuoneen ohjeellisia tilavuusrajoja pitää sopivana mitoituksen lähtökohtana. Jos löylyhuoneessa on voimakkaasti lämpöä pois johtavia pintoja, tulisi neliömetri tällaista pintaa huomioida kiukaan tehontarpeessa noin kuutiometrin lisätilavuutta vastaavaksi. Voimakkaasti lämpöä johtavia pintoja saunassa ovat usein kiviseinät, ikkunat ja lasiovet.


title: Kiuas

text: Kiukaan energiankulutuksen kannalta sillä ei ole merkitystä viskooko kiukaalle kylmää vai kuumaa vettä, ellei vesi ole todella kylmää ja sitä heitetä kiukaalle jatkuvasti.


title: Akka (jumala)

text: Akka-nimitystä on toisinaan käytetty Ukko ylijumalan naisesta, ja hänet on joskus tulkittu hedelmällisyyden jumalattareksi. Akka saattaa olla luonnon naisellinen puoli, maaemonen, jonka Ukko hedelmöittää, ja jonka sade saa viheriöimään.


title: Akka (jumala)

text: "Akka" korkean olennon nimityksenä tunnetaan kansanperinteessä myös siitä, että joillain perinteisesti pyhillä paikoilla on Ukko- ja Akka-paikannimet, kuten Kolilla korkeimmat huiput Ukko- ja Akkakoli. Tämän yhteydestä korkeampiin voimiin ei kuitenkaan ole tietoa, sillä akka-sana paikannimen yhteydessä liittyy varsin arkisiin seikkoihin, kuten kirkkomatkalla olevaan paikkaan, jossa levätään tai vaihdetaan kirkkovaatteet. Osa akka-paikannimistä voi tulla saamen kielestä, jossa sillä ei tiettävästi ole yhteyttä jumalolentoihin..


title: Akka (jumala)

text: Joskus on esitetty, että Rauni olisi Mikael Agricolan mukaan Akan nimi. Jos näin olisi, Raunia vastaisi pihlajan haltija Ryönikkä tai Röönikkä. Saamessa Raunia vastaisi Raudna, islannissa Reynir. Toisen ja nykyisin ehkä suositumman tulkinnan mukaan Rauni-jumalatarta ei ollut, vaan kyseessä oli Ukon epiteetti eli lisänimi: Agricolan käyttämä ilmaisu "Rauni Ukon naini" tarkoittaisi tämän teorian mukaan "Rauni-Ukon naista" eikä "Raunia, Ukon naista". Joka tapauksessa Agricolan mukaan Ukolla oli nainen.


title: Akka (jumala)

text: Agricolan kuvauksessa Ukon nainen esiintyy vakkajuhlien yhteydessä. Kuvaus on tulkinnallinen, sitä on tulkittu muun muassa siten, että Ukko rakastelee naisensa kanssa. Agricolan mukaan näin saatiin aikaan maanviljelyn kannalta suotuisat ilmat. Itse sana 'akka' esiintyy Agricolalla vain kerran.


title: Vojvodina

text: Vojvodina (, , , , ja ) on Serbian itsehallinnollinen provinssi maan pohjoisosassa.


title: Vojvodina

text: Vojvodina on Serbian mukaan toinen sen itsehallinnollisista maakunnista. Serbia pitää myös Kosovoa provinssinaan, vaikka Kosovo onkin julistautunut itsenäiseksi. Vojvodinan pääkaupunki on Novi Sad ja toiseksi suurin kaupunki Subotica.


title: Vojvodina

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa Vojvodinassa oli 1,931 miljoonaa asukasta, vuoden 2015 väkiluvuksi arvioitiin 1 891 701. Alueella asuu yli 25 eri etnistä ryhmää. Vojvodinalla on kuusi virallista kieltä: serbia, unkari, slovakki, romania, kroatia ja ruteeni.


title: Vojvodina

text: Vojvodina on serbiankielinen nimi Pohjois-Serbian alueelle, joka ennen ensimmäistä maailmansotaa kuului Itävalta-Unkarille.


title: Vojvodina

text: Serbian presidentin Slobodan Miloševićin hallitessa Vojvodina ja Kosovo menettivät suurimman osan itsehallinnostaan 1990. Jugoslavian sodan aikana monet Kroatiasta ja Bosnia ja Hertsegovinasta paenneet serbipakolaiset muuttivat Vojvodinaan.


title: Vojvodina

text: Miloševićin väistyessä vuonna 2000 Vojvodinan vähemmistöt kannattivat Belgradin uutta demokraattista hallitusta ja vuonna 2002 provinssin autonomia palautettiin.


title: Vojvodina

text: Vojvodina sijaitsee Serbian pohjoisosassa Pannonian tasangolla. Se rajautuu etelässä muuhun Serbian valtioon ja idässä Romaniaan, pohjoisessa Unkariin, lännessä Kroatiaan ja lounaassa Bosnia ja Hertsegovinaan.


title: Vojvodina

text: Vojvodina on jaettu seitsemään piirikuntaan () jotka puolestaan on jaettu 46 kuntaan. Piirikunnat ovat:


title: Cassini

text: Cassini voi tarkoittaa:


title: STV

text: STV tai StV voi tarkoittaa seuraavia:


title: KV1 (hauta)

text: KV1 on Ramses VII:n hauta Kuninkaiden laaksossa.


title: KV1 (hauta)

text: Hautaa on käytetty uuden valtakunnan 20. dynastian aikaan Ramses VII:n hautana sekä kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella.B-käytävän seinissä ja katossa on suuria halkeamia. Maalaukset ovat kohtalaisen hyvässä kunnossa, mutta osa sinisestä pigmentistä on haihtunut.


title: KV1 (hauta)

text: Haudasta on löydetty kodintarvikkeita, huonekaluja, hautakalusteita, kasvien jäännöksiä, astiatelineitä ja kirjallisia dokumentteja.


title: Jahve

text: Jahve ( ilmaistaan joskus kreikankielisellä termillä "Tetragrammi", ”nelikirjaiminen”) on muinaisten israelilaisten jumala. Alun perin Jahvea luultavasti pidettiin yhtenä monista Lähi-idän jumalista, kunnes israelilaiset alkoivat palvoa häntä muiden jumalien sijasta. Myöhemmin israelilaisten uskonto kehittyi monoteistiseksi juutalaisuudeksi, eli muiden jumalien olemassaolo kiellettiin. Viimeistään Babylonin vankeuden aikana juutalaiset alkoivat nähdä Jahven koko maailman ainoana jumalana, joka on luonut koko maailman ja hallitsi kaikkia kansoja.


title: Jahve

text: Jahven pohjalta muodostuivat juutalaisuuden lisäksi myös muiden vanhaa seemiläistä kulttuuriperimää olevien yksijumalaisten uskontojen, kuten kristinuskon ja islamin, jumalkäsitykset.


title: Jahve

text: Karen Armstrongin (1993) mukaan Jahve saattoi olla alun perin midianilaisten soturijumala ja tulivuoren jumala, sillä Jahve ilmestyi Moosekselle ensi kerran juuri Midianissa. Mooseksen kirjoissa viitataan usein Aabrahamin ja muiden toisen vuosituhannen eaa. heprealaisten jumalaan nimellä "Jahve", mutta todennäköisimmin he palvoivat yhä muita pakanajumalia, kuten kanaanilaisten ylijumala Ēliä ja hänen vaimoaan Ašeraa. Ašera oli tuolloin ilmeisesti Jahven äiti, mutta myöhemmin Jahven aseman vahvistuessa hänet nähtiin Jahven puolisona, jonka Jahve lopulta syrjäytti kokonaan.


title: Jahve

text: Mooseksen johtamien israelilaisten Egyptistä paon kertomuksen myötä Jahvea alettiin nostaa israelilaisten ehdottomaksi jumalaksi, ja vanhojen kertomusten jumala "Ēl Šaddai" nimettiin jälkikäteen Jahveksi. Entisiin jumaliin verrattuna Jahve oli kuitenkin näitä etäisempi ja sotaisampi. Jahve vaati israelilaisilta liittoa osoitukseksi, että nämä kunnioittaisivat ainoastaan häntä eivätkä muita jumalia, joiden olemassaolo tosin edelleen henoteistisesti tunnustettiin. Kansa jatkoi kuitenkin vielä kauan vanhojen jumaliensa palvontaa Jahven rinnalla, etenkin rauhan aikana.


title: Jahve

text: Kuningas Salomo rakensi Jahvelle temppelin Jerusalemiin 900-luvulla eaa., mutta vielä 800-luvulla eaa. pakanauskonnot olivat niin voimissaan, että Jahven kultti oli vaarassa jäädä niiden nielaisemaksi. Jahven profeetat kuten Hoosea vastustivatkin israelilaisten pakanajumalia ja pyrkivät lakkauttamaan heidän palvontansa.


title: Jahve

text: Maskuliinisen Jahven vallan kasvun ja naisjumala Ašeran heikkenemisen myötä myös ennen miesten kanssa tasa-arvoisten naisten asema heikkeni Israelissa. 600-luvulla eaa. julkaistun viidennen Mooseksen kirjan ankarat lait lujittivat Jahven asemaa entisestään. Kuningas Josia raivasi Jerusalemin temppelistä Ašeran patsaita ja kulttiesineitä, tuhosi pakanallisia palvontapaikkoja sekä kirjoitutti historiallisia kirjoja uusiksi tukemaan kanaanilaisten ja heidän pakanauskontonsa hävitystä.


title: Jahve

text: Juudalaisten jouduttua maanpakoon Babyloniaan 500-luvulla eaa. he menettivät vanhat palvontapaikkansa ja liturgiansa sekä pystyivät turvautumaan enää Jahveen itseensä. Näihin aikoihin profeetta Deuterojesaja julisti Jahven ainoaksi Jumalaksi. Pentateukkia laajennettiin uusine lakeineen, ja Jahve kirjoitettiin kaiken luojaksi uuteen luomiskertomukseen. Jahve ei enää myöskään puhunut ihmisille profeettojen kautta kuten siihen asti. Näin juutalaisuuden voidaan katsoa syntyneen nykymuodossaan.


title: Jahve

text: Vaikka Jahve-nimeä käytetään eri uskonnoissa, uskontojen seuraajat eivät välttämättä miellä jumalkäsitystä yhteneväiseksi jumaluusopin dogmatiikan poikkeavuuden takia. Kristittyjen käsitys Jahve-jumalasta poikkeaa huomattavasti juutalaisten ja muslimien käsityksestä kolminaisuusopin takia. Juutalais- ja muslimikirjanoppineet eivät aina hyväksy täysin kristinuskon luokittelua yksijumalaiseksi uskonnoksi.


title: Jahve

text: Valtaosa nykyteologeista katsoo kuitenkin seemiläisten uskontojen Jumalan olevan yhteistä perua. Uskontoja yhdistävät myös profeetat, joiden kautta Jumala ilmoittaa itsestään, ja kristinuskon ja juutalaisuuden tapauksessa pyhät kirjoitukset (Vanha testamentti).


title: Jahve

text: Nimen "Jahve" merkitystä ei tiedetä varmasti. On arveltu, että nimi on johdettu heprean verbistä "hawa" ('olla') ja että se voi tarkoittaa esimerkiksi 'hän on', 'hän joka on', 'oleminen' tai ’hän, joka aiheuttaa [olevan] olemisen’.


title: Jahve

text: Heprean kielessä Jumalan nimi kirjoitetaan neljällä konsonantilla JHWH, יהוה (kr. tetragrammaton). Nimen alkuperäinen ääntämisasu on luultavimmin ollut "Jahwää". Jumalan nimeä ei kuitenkaan lausuttu ääneen, jotta sen turhaan lausuminen (2. käsky) vältettäisiin, vaan se korvattiin esimerkiksi sanalla "Adonai" ('herrani/herra'). Vasta keskiajalla juutalaiset oppineet (ns. masoreetit) alkoivat merkitä Vanhan testamentin tekstiin vokaalimerkkejä oikean ääntämistavan varmistamiseksi. Tästä syystä Jahve-sanan vokaalit korvattiin jollain Herraa tarkoittavan sanan (kuten "adonai") vokaaleilla. Ensimmäinen a-vokaali jätettiin kuitenkin merkitsemättä, ettei kukaan lukisi edes ensimmäistä tavua ”Jah-”. Huudahdus "halleluJah", "Ylistys Jahvelle" on säilyttänyt tetragrammin ensimmäisen vokaalin. Masoreettien käytäntö on myöhemmin johtanut virheelliseen lukutapaan ”Jehova”.


title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."


title: Jahve

text: Toisaalta hebrean kielessä "ehjeh" tarkoittaa "olen, tulen olemaan" ja "hayah" "oli".


title: Jahve

text: JHWH on kirjoitettu kaikkivaltiaan olennon nimeksi hepreankielisessä Tanakhissa, joka on pääpiirteittäin sama kuin kristittyjen Vanha testamentti. Heprea on alkuperältään konsonanttikirjoitusta, ja Kaikkivaltiaan nimen muodostaa tetragrammi JHWH (יהוה). Hepreankielinen Vanha Testamentti on säilynyt parhaiten niin sanotussa masoreettisessa tekstissä, jonka pohjalta useimmat tekstikriittiset laitokset on tehty. Masoreettisessa tekstissä konsonanttiteksti on vokalisoitu apumerkeillä, jotta oikea ääntäminen olisi säilynyt. Esimerkiksi Ginsburgin laitoksessa 1. Mo 3:14 alaviite vokalisoi Jumalan nimen muotoon Jeho-wah'.


title: Jahve

text: Tetragrammin JHWH alkuperäisestä ääntämisestä ja vokalisoinnista ei kuitenkaan olla varmoja. Kymmenessä käskyssä on muun muassa kielto käyttää arvottomalla tavalla Jumalan nimeä. Tämä kielto alettiin jossain vaiheessa ymmärtää niin, ettei nimeä saisi edes lausua. Tämän vuoksi juutalaisessa perinteessä nimeä lakattiin käyttämästä ja siten sen lausumistavasta ei ole enää varmaa tietoa. Tetragrammi JHWH esiintyy kuitenkin pelkästään Raamatun heprealaisissa kirjoituksissa 6 973 kertaa, mikä osoittaa sen, että alun perin sitä käytettiin paljonkin.


title: Jahve

text: Tekstejä luettaessa tetragrammin paikalla oli yleensä tapana lausua "ha'Šem" (nimi), "adon" (Herra) tai "elohim" (kaikkivaltias). Masoreettisessa tekstissä tetragrammi onkin yleensä vokalisoitu jonkin näiden kolmen sanan vokaaleilla sen mukaan, mikä niistä oli tarkoitus lausua tetragrammin kohdalla. Näin on syntynyt kolme eri tapaa vokalisoida tetragrammi. Lausuttaessa "ha'Šem" tetragrammi vokalisoituu JeHWaH; lausuttaessa "adon" tetragrammi vokalisoituu JeHoWaH (a-kirjaimen muuttuminen e-kirjaimeksi johtuu heprean kielen normaaleista ääntämissäännöistä: konsonantti J ei voi saada samanlaista vokaalimerkkiä kuin sanan "adon" alussa oleva konsonantti alef voi saada); lausuttaessa "elohim" tetragrammi vokalisoituu JeHoWiH. Kaikista näistä vokalisoinneista on esimerkkejä masoreettisessa tekstissä, mutta JeHoWaH (Adon, Herra) on niistä yleisin.


title: Jahve

text: Nykyisissä käännöksissä on yleensä noudatettu masoreettien lukutapaa ja käännetty tetragrammi sanoilla Herra tai Jumala. Muotoa Jahve on suomalaisessa uudessa raamatunkäännöksessä käytetty kohdassa 2. Moos 3:14–15, jossa Jumala ilmoittaa nimekseen ”minä olen se joka olen”, hepreaksi "ehje ašer ehje". Samassa kohdassa on useissa erikielisissä Raamatun käännöksissä vanhastaan käytetty masoreettiseen tekstiin perustuvaa muotoa "Jehova" tai "Jehovah". Nykyään Jehova-nimeä käyttävät Jumalasta muun muassa Jehovan todistajat, mistä syystä nimi yhdistetään juuri heihin.


title: Jahve

text: Tetragrammin muoto Jahve on niin sanottu valistunut arvaus. Se perustuu lähinnä hyvin varhaisiin Vanhan testamentin käännöksiin ja juutalaisuuden ulkopuolella säilyneisiin ääntämistä kuvaaviin lähteisiin. Kiistatonta on lähinnä Jumalan nimen tetragrammi ja se, että masoreettisen tekstin vokalisointi ei kuvaa alkuperäistä ääntämistä. Masoreettien tekstissä tetragrammiin on sijoitettu toisen sanan vokaalit.


title: AS-203

text: AS-203 (tai SA-203) oli miehittämätön Saturn IB -kantoraketin lento Apollo-avaruusohjelmassa.


title: AS-203

text: AS-203:n päätehtävä oli tutkia painottomuuden vaikutuksia "S-IVB":n tankin polttoaineeseen. Syy tähän oli, että S-IVB:n avulla astronauttien oli tarkoitus kiihdyttää alus pois Maan kiertoradalta kohti Kuuta. Insinöörit halusivat tutkia nestemäisen vedyn käyttäytymistä tankissa - asettuisiko se paikoilleen vai hölskyisikö se rauhattomasti. Tätä tarkoitusta varten tankki varustettiin 83 sensorilla ja kahdella TV-kameralla. Koska tällä lennolla oli tarkoitus tutkia tällaista tekniikkaa, mukana ei ollut komento- ja huoltomoduulia.


title: AS-203

text: Raketti laukaistiin 5. heinäkuuta 1966 kello 14:53,13 UTC Kennedy Space Centeristä. "S-IVB" ja "IU" ("Instrument Unit") kiersivät Maan neljä kertaa noin 188 kilometrin korkeudessa kuusituntisen lennon ajan.


title: AS-203

text: Lennon tavoitteet saavutettiin ja neljän kierroksen jälkeen S-IVB paineistettiin, jotta saataisiin tietää paljonko painetta se kestää. Testin lopussa S-IVB räjähti palasiksi ylitettyään fyysisen kestävyytensä rajat.


title: KV2

text: KV2 on Ramses IV:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta.


title: KV2

text: Haudasta on löydetty muumioita, huonekaluja, hautakalusteita, kasvien jäännöksiä ja papyryksia. Hauta on säästynyt tulvavahingoilta ja sen seinämaalaukset ovat erinomaisessa kunnossa.


title: KV3

text: KV3 on Ramses III:n pojan hauta Kuninkaiden laaksossa. Se on tehty Uuden valtakunnan 20. dynastian aikaan, mutta käytetty myös bysanttilaisella kaudella. Haudasta on löydetty astioita. Sen seinäkoristeet B-käytävää lukuun ottamatta ovat lähes täysin irronneet. Roskien poltosta muodostunut savu on vahingoittanut sisäänkäynnin kattoa.


title: KV4

text: KV4 on Ramses XI:lle tarkoitettu hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Sitä ei koskaan käytetty Ramses XI:n hautana, mutta se saattoi olla käytössä työpajana kolmannella välikaudella 21. dynastian Pinedjem I:n aikana. Lisäksi merkkejä käytöstä on kreikkalais-roomalaiselta ja bysanttilaisilta kausilta.


title: KV4

text: Haudassa ei ole merkkejä tulvavaurioista. Se on korjattu muinaisina aikoina. Suuret halkeamat erityisesti B- ja C-käytävissä ovat pudottaneet seinien pinnoitteet. Sieltä on löydetty veistoksia, hautakalusteita, astioita ja papyryksia.


title: KV5

text: KV5 on Ramses II:n poikien hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.


title: KV5

text: Hautaa on ryöstetetty muinaisina aikoina. Sen jälkeen ainakin yksitoista tulvaa on täyttänyt haudan käytävät ja vaurioittanut seinien koristelua. Vuosien 1960 ja 1990 välillä haudan yläpuolelle pysäköityjen linja-autojen tärinä aiheutti vahinkoa osalle seinistä. Viemäriputki on vuotanut haudan sisäänkäynnin tuntumassa aiheuttaen vahinkoa seinien maalauksille.


title: KV5

text: James Burton tutki hautaa kartoittamalla sitä vuonna 1825. Howard Carter vieraili alueella vuonna 1902. Viimeksi hautaa on tutkittu kaivauksin ja hautatekstien tulkinnalla (vuodesta 1987) sekä entisöimällä ja valokuvauksella (vuodesta 1994) osana Theban Mapping Projectia.


title: KV5

text: Haudasta on löydetty muun muassa ihmisten ja eläinten jäännöksiä, koruja, uskonnollista esineistöä, hautakalusteita, astioita ja papyryksia.


title: KV6

text: KV6 on Ramses IX:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Lisäksi hautaa on käytetty uudelleen kreikkalais-roomlaisella sekä bysanttisella kaudella.


title: KV6

text: Hauta ei ole kärsinyt tulvavahinkoja, mutta sen maalaukset irtoilevat ja hautakammion seinien alaosien maalaukset ovat kadonneet. Haudasta on löydetty veistoksia, hautakalusteita ja papyryksia.


title: KV7

text: KV7 on Ramses II:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Lisäksi hautaa on uudelleen käytetty 21. dynastian sekä kreikkalais-roomalaiskauden aikana.


title: KV7

text: Hauta on kärsinyt vaurioita ainakin kymmenessä eri tulvassa, joista ensimmäinen todennäköisesti kreikkalais-roomalaisen kauden jälkeen. Muta ja kivensirpaleet ovat vahingoittaneet seiniä. Haudasta on löydetty muun muassa veistoksia, hautakalusteita ja astioita.


title: KV8

text: KV8 on Merenptahin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Hautaa on lisäksi uudelleen käytetty kreikkalais-roomlaisella sekä bysanttisella kaudella.


title: KV8

text: Hauta on kärsinyt useista tulvista. Osa hautakammion ja K-kammion sivuhuoneista on vielä täynnä kiviromua. Rakenteellista vahinkoa ei ole havaittavissa lukuun ottamatta hautakammion pilareita. Lähes kaikki F-kammion takana olevat maalaukset ovat tuhoutuneet, paitsi ne jotka ovat sijainneet korkeammalla. Jäljelle jääneet maalaukset ovat hyvässä kunnossa. Haudasta on löydetty muun muassa hautakalusteita, astioita ja kirjoitusvälineet.


title: Islannin kieli

text: Islannin kieli on skandinaavinen kieli, jota puhutaan etupäässä Islannissa. Islannin kielen kielioppi on hyvin samantyyppinen kuin saksan. Esimerkiksi alkuperäiset sijamuodot (nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi ja datiivi) ovat säilyneet kummassakin kielessä. Islannin kirjoitusjärjeslmä on jokseenkin monimutkainen mutta melko säännöllinen.


title: Islannin kieli

text: Vokaalin pituus määräytyy seuraavasti: jos vokaalia seuraa samassa tavussa vain yksi konsonantti, se on pitkä, jos kaksi, lyhyt. Poikkeuksia:Islantia kirjoitetaan vielä pitkälti samalla oikeinkirjoituksella kuin viikinkiaikana, joskin pari kirjainta on jätetty pois käytöstä. O ogonekilla (ǫ) on vaihdettu e:hen tai ö:hön sen mukaan, kumman kaltaiseksi sen ääntäminen on kehittynyt. Œ-kirjainta ei enää tarvita, koska se on ääntämisen osalta täysin langennut yhteen æ:n kanssa. Lisäksi sananloppuinen -t on eräillä keskeisillä sanoilla muuttunut ð:ksi, ja tämä näkyy kirjoituksessa. Vastaavasti muinaisislannin "ek" ″minä” on nyt sekä äännettäessä että kirjoitettaessa g-loppuinen ég.


title: Islannin kieli

text: Paino on aina ensimmäisellä tavulla, mistä johtuen islantia ei puhuta samanlaisella laulavalla aksentilla kuin riikinruotsia ja norjaa.


title: Islannin kieli

text: Akuutilla aksentilla merkityt vokaalit ovat alun perin olleet pitkiä, mutta nykyisin ero on täysin laadullinen.


title: Islannin kieli

text: Y:tä käytetään silloin, kun i-äänne on kehittynyt niin sanotun i-umlautin takia o:sta tai u:sta, vastaavasti ý-kirjaimella on yleensä jokin yhteys ú:hun. Silloin kun tämä yhteys ei ole selvä, y:llä ja ý:llä on taipumus hävitä käytöstä. Esimerkiksi adjektiivi "skrítinn" ’hassu, kummallinen, merkillinen’ on aiemmin kirjoitettu "skrýtinn".


title: Islannin kieli

text: Ligatuurikirjain æ ei äänny kuten suomen ä, vaan diftongina [ai]. Se on kehittynyt sekä muinaisislannin æ- että œ-kirjaimilla ilmaistuista äänteistä, joten muiden skandinaavisten kielten ö:tä saattaa islannissa yllättäen vastata tämä kirjain, esimerkiksi "grænn" ″vihreä”, vrt. ruotsin "grön".


title: Islannin kieli

text: Z-kirjaimen käyttö on täysin vapaaehtoista. Se äännetään tarkalleen samalla tavalla kuin s, mutta ilmaisee, että s-äänteen edellä on alun perin ollut d, t tai ð, jota ei kuitenkaan äännetä: "Ísland" ″Islanti” – "íslenzkur" ″islantilainen”.


title: Islannin kieli

text: Verbit taipuvat pääluokissa, persoonissa, tapaluokissa ja aikamuodoissa. Tapaluokkia ovat indikatiivi, subjunktiivi ja imperatiivi, joista kahdella ensiksi mainitulla on aikamuodot preesens ja preteriti. Aktiivimuotojen lisäksi verbeillä on passiivimuodot, jotka muista skandinaavisista kielistä poiketen taipuvat persoonissa. Verbit jakautuvat heikkoihin (kolme ryhmää, H1-H3) ja vahvoihin (seitsemän ryhmää, V1-V7) verbeihin. Useimmat verbit taipuvat heikosti.


title: Islannin kieli

text:
Seuraavan esimerkin sana puhua, "tala", on heikko verbi, joka taipuu ensimmäisen ryhmän (H1) mukaisesti.
Passiivimuodot muodostetaan yleensä poistamalla verbin lopusta mahdollinen r tai ð ja lisällä passiivin tunnus -st:


title: Islannin kieli

text: Imperatiivimuodot ovat yksikössä "tala" ja monikossa "talið", passiivissa "talast" ja "talist". Imperatiivimuotoon voidaan myös liittää persoonapronomini, jolloin muodot ovat "talaðu" ja "taliði" sekä "talastu" ja "talisti.


title: Islannin kieli

text: Monikon verbipäätteet ovat samat riippumatta siitä, onko verbi vahva tai heikko. Vokaalimuunnokset ovat tavallisia. Verbin perusmuoto päättyy yleensä a-kirjaimeen: ″puhua” = tala.


title: Islannin kieli

text: Finiittimuotojen lisäksi verbeillä on infinitiivi eli perusmuoto, supiini, jolla muodostetaan apuverbin kanssa liittomuotoja, kuten perfekti ja pluskvamperfekti sekä partisiipin preesens ja perfekti. Supiini ja partisiipin perfekti ovat heikoilla verbeillä yleensä samankaltaisia.


title: Islannin kieli

text: Passiivin partisiipin preesens on erittäin harvinainen eikä sitä yleensä käytetä. Partisiipin perfekti taipuu adjektiivin tavoin vahvasti ja heikosti suvun, luvun ja sijan mukaan.


title: Islannin kieli

text: Verbi "vera" (olla) taipuu seuraavasti:


title: Islannin kieli

text: Imperatiivi: "ver", persoonapronominijälkiliitteillä "vertu" ja "verið". Supiini: "verið".


title: Islannin kieli

text: Substantiivit ovat suvultaan joko maskuliinisia, feminiinisiä tai neutreja, kuten saksan kielessä. Skandinaavisten kielten tapaan substantiivi voi olla joko määräisessä tai epämääräisessä muodossa. Epämääräistä muotoa käytetään pääsääntöisesti silloin, kun asia on uusi, ja määräistä muotoa jo tunnetusta asiasta (vertaa engl. a car → the car). Islannin kielessä ei kuitenkaan ole substantiivin eteen liitettäviä artikkeleja (vertaa engl. a, an ja the tai ruotsin en ja ett). Määräinen muoto ilmaistaan sanaan liitettävällä loppupäätteellä, joka vaihtelee sanan suvun ja sijan mukaan.


title: Islannin kieli

text: Substantiivien sijamuodot ovat nominatiivi, akkusatiivi, datiivi ja genetiivi. Taivutus voi olla joko vahvaa tai heikkoa.


title: Islannin kieli

text: Seuraavassa esimerkiksi vahvojen substantiivien "hattur" (hattu), "borg" (kaupunki, linna), "glas" (lasi) ja "gler" (lasi) taivutukset:


title: Islannin kieli

text: Seuraavassa heikkojen substantiivien "nemandi" (oppilas), "bóndi" (maanviljelijä), "skikkja" (viitta) ja "auga" (silmä) taivutus:


title: Islannin kieli

text: Adjektiivit taipuvat vahvasti tai heikosti. Predikatiivina adjektiivi taipuu vahvasti ja attribuuttina substantiivin mukaan. Adjektiivi taipuu heikosti epämääräisen substantiivin edellä ja vahvasti määräisen substantiivin edellä. Lisäksi adjektiivi taipuu substantiivin suvun (mask., fem., neutri) sekä sijamuodon (N, A, D, G) mukaan.


title: Islannin kieli

text: Islannissa ei ole murteita siinä mielessä kuin käsite ymmärretään esimerkiksi suomen kielen yhteydessä. Eri maakuntien aksentissa ja sanavarastossa on jonkin verran eroja, mutta ainoa merkittävä alueellinen ääntämistapa, itäislantilainen ns. "flámæli", jossa ö ja u sekä toisaalta i ja e äännettiin samalla tavalla, on käytännössä kuollut sukupuuttoon, koska sitä pidettiin rappeutuneena kielenä ja velttona ääntämisenä, ja se pyrittiin koulujen islanninopetuksessa kitkemään. Se on kuitenkin yhä tavallinen ilmiö Kanadan siirtolaisten islannissa, koska maastamuutto Kanadaan oli voimakkainta juuri flámæli-alueilta.


title: Kellotaajuus

text: Kellotaajuus ilmaisee tietotekniikassa, kuinka monta tilanvaihdosta suoritin suorittaa sekunnissa. Kellotaajuuden yksikkö on hertsi. Kellotaajuuden määrää prosessorin kellopiiri, joka tuottaa kellosignaalin. Kellosignaalin tehtävä on tahdistaa mikropiirit sisäisesti ja keskenään.


title: Kellotaajuus

text: Kellojakso tarkoittaa kellosignaalin yhtä jaksoa. Kellojakson aikana suoritin siirtyy yhdestä stabiilista tilasta seuraavaan. Kellotaajuuden "f" ja jaksonajan "T" välillä vallitsee riippuvuus:


title: Kellotaajuus

text: Mitä korkeampi kellotaajuus on, sitä enemmän käskyjä suoritin toteuttaa aikayksikössä. Suorittimen kellotaajuudella on siksi suuri vaikutus mikroprosessorin suorituskykyyn. Mikäli muut seikat eivät rajoittaisi suoritusnopeutta, prosessorin tehokkuus olisi suoraan verrannollinen kellotaajuuteen. Kellotaajuuden kasvattaminen ei kuitenkaan nosta koko tietokoneen suorituskykyä näin paljon, jollei tietokoneen kaikkien komponenttien ja liitäntöjen nopeus kasva samassa suhteessa.


title: Kellotaajuus

text: Suorittimen tehokkuuteen vaikuttaa voimakkaasti myös prosessorin arkkitehtuuri ja sen kyky rinnakkaistaa suoritusvaiheita. Virheellistä käsitystä, jonka mukaan pelkkä kellotaajuus määrittäisi suorittimen nopeuden, kutsutaan megahertsimyytiksi. Rakenteeltaan erilaisten suorittimien suorituskykyä ei voi luotettavasti vertailla pelkän kellotaajuuden perusteella.


title: Kellotaajuus

text: Suorittimen ohella tietokoneen nopeuteen vaikuttavia osia ovat muun muassa prosessoriydinten lukumäärä, väylät, muisti, näytönohjain ja massamuisti. Suoritin tarvitsee muistiväylää ja muistia tietojen lukemiseen ja tallentamiseen, ja siksi niiden hitaus voi muodostua pullonkaulaksi järjestelmän nopeudelle.


title: Kellotaajuus

text: Suorittimen tehonkulutuksella ja kellotaajuudella on selkeä riippuvuus: jos samaa piiriä käytetään eri kellotaajuuksilla mutta vakiojännitteellä, piirin tehonkulutuksen dynaaminen osa, joka muodostaa suurimman osan tehonkulutuksesta, kasvaa suoraan verrannollisesti kellotaajuuteen.


title: Kellotaajuus

text: Käytännössä kellotaajuuden vaikutus tehonkulutukseen on jyrkempi kuin lineaarinen, koska kellotaajuuden nosto tietyllä teknologialla edellyttää myös käyttöjännitteen nostoa, jotta piiri toimisi luotettavasti. Tehonkulutus taas kasvaa jännitteen myötä, koska teho on verrannollinen jännitteen toiseen potenssiin.


title: Kellotaajuus

text: Kellotaajuuden kasvaessa kellojakso lyhenee, jolloin signaali etenee yhden jakson aikana lyhyemmän matkan. Kellotaajuuden ollessa 1 GHz jaksonaika on 1 nanosekunti ja signaali ehtii yhden kellojakson aikana kulkea valon nopeudella 0,3 m tyhjiössä. Piirilevyllä sähköinen signaali etenee samassa ajassa ehkä puolet tästä. Tämä tarkoittaa, että 1 GHz taajuudella sähköimpulssi etenee yhden kellojakson aikana piirilevyllä vain 15-20 cm.


title: Kellotaajuus

text: Tietokoneiden suorittimien nopeuksia on perinteisesti mainostettu kellotaajuuksilla. Käytäntö on kuitenkin kyseenalainen, koska yhdessä kellojaksossa suoritettavien operaatioiden määrä vaihtelee eri malleissa. Korkealla kellotaajuudella toimivan Intel Pentium 4 -suorittimen tultua markkinoille vuonna 2000 Intelin kilpailija AMD luopui vähitellen megahertsien käytöstä markkinoinnissa, ja Intel on seurannut samaa polkua.


title: Keskusyksikkö

text: Keskusyksikkö on tietokoneen laitteiston keskeinen osa, joka sisältää keskussuorittimen. Tietokoneessa voi olla useita suorittimia moniprosessoinnissa. Supertietokoneet voivat koostua useista laitekaapeista, jolloin laitteistossa ei ole vain yhtä keskusyksikköä.


title: Keskusyksikkö

text: Suurtietokoneissa tietokonejärjestelmään ovat kuuluneet keskusyksikön lisäksi ulkoiset massamuistilaitteet kuten reikäkorttilukija, näyttölaite, nauha-asema ja tulostin.


title: Keskusyksikkö

text: Alkuperäinen englanninkielinen nimitys viittaa nykyisin yleensä vain tietokoneen suorittimeen.


title: Keskusyksikkö

text: Keskusyksikön muodostavat tietokoneen emolevy, suoritin, keskusmuisti, oheislaiteohjaimet ja liitännät oheislaitteille, kotelo, kiintolevy, virtalähde, CD-ROM- ja levykeasema. Ulkoapäin katsottuna näkee vain kotelon ja optisen aseman tai levykeaseman.


title: Keskusyksikkö

text: Emolevy on tietokoneen keskeinen piirilevy, johon tietokoneen muut osat kiinnitetään, ja jonka avulla muut osat kommunikoivat.


title: Keskusyksikkö

text: Osa näistä osista on juotettu emolevyyn kiinni, kun taas esimerkiksi virtajohdot, laajennuskortit, keskusmuistit ja suorittimet voidaan kiinnittää helposti käsin painamalla ne kiinni niille varattuihin paikkoihin. Niissä on tukena jokin lukitusmekanismi tai ruuvikiinnitys.


title: Keskusyksikkö

text: Emolevy saa tarvitsemansa käyttövirran virtalähteestä.


title: Keskusyksikkö

text: Suoritin (nykyään yleisesti prosessori) on tietokoneen osa, joka suorittaa tietokoneohjelman sisältämiä konekielisiä käskyjä. Se on tietokoneen keskeisimpiä osia. Mikäli suorittimen kaikki osat on pakattu yhdelle mikropiirille, kutsutaan sitä mikroprosessoriksi. Kaikki nykyiset suorittimet ovat mikroprosessoreja, mutta aiemmin suorittimet ovat voineet koostua useista diskreeteistä transistoreista tai elektroniputkista.


title: Keskusyksikkö

text: Näytönohjain on tietokoneen komponentti, joka huolehtii tekstin ja grafiikan piirtämisestä näytölle.


title: Keskusyksikkö

text: Vanhastaan näytönohjaimet ovat toimineet pelkkinä kuvapuskureina, jotka muuttavat näyttömuistiin tallennetun kuvan ajoitetuksi videosignaaliksi, mutta nykyaikaisissa näytönohjaimissa on lähes poikkeuksetta myös omia piirto- ja laskentaominaisuuksia, jotka suorittavat erilaisten kuvioiden piirto-operaatioita ja esimerkiksi 3D-vektorilaskentaa hyvin nopeasti.


title: Keskusyksikkö

text: Näytönohjaimen vaikutus tietokoneen nopeuteen pelikäytössä on keskeinen: näytönohjaimen vaihtaminen voi parantaa pelien ruudunpäivitysnopeutta jopa yli kolminkertaisesti, vaikka muut komponentit pysyisivät samoina.


title: Valmisohjelma

text: Valmis- eli sovellusohjelmat ovat tietyn tehtävän hoitamista varten tehtyjä tietokoneohjelmia. Ne voivat olla valmiina ostettuja ns. pakettiohjelmia tai räätälöityjä ohjelmia, jotka on muutettu erityistarpeisiin sopiviksi. Tyypillisiä taloushallinnon valmisohjelmia ovat laskutus- ja varastonvalvontaohjelmat. Muita tyypillisiä valmisohjelmia ovat viihdeohjelmat (esimerkiksi pelit), opetusohjelmat ja selaimet.


title: Keittäminen

text: Keittäminen (ruoanlaitossa) tarkoittaa aineen tai aineiden pitämistä kiehuvassa nesteessä, kuten vedessä tai maidossa siihen asti, kunnes ruoka on kypsää. Keittämiselle vaihtoehtoja voivat olla esimerkiksi paistaminen, uunissa valmistaminen tai haudutus. Nimensä mukaisesti kaikki keitot valmistetaan keittämällä.


title: Keittäminen

text: Yksi keittämisen eduista on menetelmän terveellisyys: ruoka ei vaadi valmistusmenetelmän puolesta rasvaa, eikä ruokaan tule käristymisestä johtuvia haitallisia karsinogeenejä. Lisäksi keittäessä ruokien hivenaineet ja vitamiinit säilyvät paremmin kuin paistettaessa.


title: Keittäminen

text: Toisaalta keitettävää ruokaa tulee usein sekoittaa valmistuksen ajan, jotta ruoka ei pala kiinni pohjaan. Tämä koskee erityisesti ruokia, joissa on maitoa.


title: Keittäminen

text: Keittämisellä voidaan tarkoittaa myös esimerkiksi erilaisia teollisuuden prosesseja, jotka eivät liity ruoanvalmistukseen. Kaikki keittäminen on kuitenkin aina jonkin nesteen kiehumista.


title: Latina (täsmennyssivu)

text: Latina voi tarkoittaa:


title: Kapkaupunki

text: Kapkaupunki (, , xhosaksi "iKapa") on yksi Etelä-Afrikan kolmesta pääkaupungista (muut ovat Pretoria ja Bloemfontein). Kaupungin maamerkki on laakeahuippuinen Pöytävuori. Kapkaupungissa on noin 3,5 miljoonaa asukasta (2007).


title: Kapkaupunki

text: Kapkaupunki sijaitsee korkealla rannikkotasangolla () Kapin niemimaan pohjoisreunalla. Sitä reunustavat laakea mutta jyrkkärinteinen Pöytävuori ja jyrkät vuoret Devil's Peak ja Lion's Head ja viimemainitun jatkona oleva kukkula nimeltä Signal Hill.


title: Kapkaupunki

text: Kaupungissa vallitsee välimerenilmasto, jolle ovat tyypillisiä viileät, sateiset talvet ja lämpimät, kuivat kesät.


title: Kapkaupunki

text: Kapkaupungin perusti Hollannin Itä-Intian kauppakomppania täydennysasemaksi Indonesiaan matkalla olleille kauppalaivoille. Paikka oli tyyni merenlahti, joka suojasi laivoja voimakkailta tuulilta. Ensimmäistä eurooppalaista siirtokuntaa johti Jan van Riebeeck, joka saapui alueelle 6. huhtikuuta 1652.


title: Kapkaupunki

text: Eurooppalaisten saapuessa ensi kertaa eteläiseen Afrikkaan 1400-luvun lopulla he kohtasivat karjaa paimentavia khoikhoita sekä metsästyksestä ja keräilystä eläviä saneja. Ensimmäiset kuvaukset saneista ja khoikhoista tiedetään löytyvän Vasco da Gamalta. Portugalin merenkulkijoiden jälkeen alueelle saapui englantilaisia ja hollantilaisia, joiden suhde paikallisiin perustui kaupankäyntiin. Eurooppalaiset vaihtoivat etenkin rautaa ja kuparia khoikhoitten kanssa karjaan. Khoikhoit suhtautuivat valkoisiin aluksi suopeasti, mutta van Riebeckin perustettua alueelle pysyvän tukikohdan vuonna 1652 vastarinta alkoi. Khoit kieltäytyivät kaupankäynnistä, ja alkoi taistelu maasta ja toimeentulosta. Ensi kerran khoit kävivät sotaan 1657, mutta seuranneiden 60 vuoden aikana joutuivat alistumaan eurooppalaisten valtaan.


title: Kapkaupunki

text: Eräs varhainen Kapkaupungissa ja Kapmaalla (Cape Colony) vaikuttanut suomalainen oli Pohjanmaalta lähtöisin ollut Hendrick Jacob Wikar, joka kirjoitti matkakertomuksen matkastaan Kapista kohti Oranjejokea (noin 1779).


title: Kapkaupunki

text: Kaupungin väkiluku kasvoi vuosina 2001–2007 melkein 21 %. Tämä on selvästi suurempi kuin koko Etelä-Afrikan väestön kasvunopeus 8,2 %. Kapkaupungin asukkaista suurin väestöryhmä ovat värilliset, joita on lähes puolet. Mustia afrikkalaisia oli vuonna 2007 asukkaista noin 35 %, valkoisia 19 % ja aasialaisia alle 2 %. Mustien afrikkalaisten ja aasialaisten osuus oli kasvanut vuodesta 1996.


title: Kapkaupunki

text: Hyväntoivonniemi on suosittu kansainvälisten matkailijoiden kohde. Kotimaanmatkailijat käyvät myös Kapkaupungin uimarannoilla.


title: Kapkaupunki

text:
Nelson Mandela oli vangittuna Robben Islandilla Kapkaupungin edustalla ennen siirtoaan toiseen vankilaan. Saari kuuluu nykyään Unescon maailmanperintöluetteloon.
District six on apartheid-politiikan määräämän pakkomuuton seurauksena tyhjäksi jäänyt alue Kapkaupungin keskustan läheisyydessä. Siellä asui sekä mustia että värillisiä, kunnes apartheidin aikana asukkaat pakkomuutettiin 1965 alkaen kukin oman etnisen taustansa mukaan kaupungin laitamilla oleviin townshipeihin ja District six raivattiin maan tasalle.


title: Kapkaupunki

text: Sea Point ja Camp ́s Bay ovat varakkaiden asuinalueita meren rannalla Kapkaupungin keskustasta lounaaseen.


title: Kapkaupunki

text: Kapkaupungissa on kolme maan pääsarjassa pelaavaa jalkapallojoukkuetta: "Santos", "Ajax Cape Town" ja "Hellenic Football Club". Myös menestyksekkäät "Western Province" rugby- ja krikettijoukkueet ovat Kapkaupungista. Kapkaupungissa pelattiin vuoden 2010 jalkapallon MM-kilpailujen otteluita.


title: Kapkaupunki

text:
Kaupungissa on kansainvälinen lentokenttä, Kapkaupungin kansainvälinen lentoasema. Sen terminaaleja laajennettiin vuoden 2010 jalkapallokisoja varten.
Kapkaupungilla on kaksi satamaa, Simon's Town Harbour joka on merivoimien käytössä, ja varsinainen Kapkaupungin satama joka palvelee siviilimerenkulkua.
Kaupungista on junayhteys Johannesburgiin neljä kertaa viikossa. Matka kestää reilun vuorokauden.


title: Kapkaupunki

text: Kapkaupungin yliopisto () on Etelä-Afrikan vanhin yliopisto, perustettu vuonna 1829.


title: Sisällissota

text: Sisällissota on poliittisesti järjestäytyneen yhteisön, kuten valtion sisällä käytävä sota.


title: Sisällissota

text: Usein valtion sisällä sotaa käyviä osapuolia tuetaan valtion ulkopuolelta, joko suoraan tai peitetysti. Tuki voi olla vaikkapa rahaa aseiden ostoon, aseita, joukkojen koulutusta tai vieraan armeijan mukanaoloa sodassa jonkun puolella. Pelkkää humanitäärisen avun tarjoamista ei yleensä pidetä sodan tukemisena, vaikka sen tarjoaja rajoittaisi antamansa avun vain toiselle osapuolelle. Usein myös joko toinen tai molemmat osapuolet pyytävät vierailta mailta apua. Kun etenkin suurvallat osallistuvat sotaan tukemalla sen eri osapuolia, voidaan puhua sijaissodasta. Tämän tyyppiset laajentuneet sisäiset konfliktit, kuten Kreikan sisällissota, Korean sota ja Vietnamin sota olivat yleisiä etenkin kylmän sodan aikana, vaikka ensimmäisenä 1900-luvun sijaissotana voidaan pitää Espanjan sisällissotaa. Suurvaltojen valtapolitiikasta seurannut sekaantuminen sisällissotiin on usein kasvattanut niiden ulkopoliittista roolia sekä laajentanut niitä, kun ilman sekaantumista ne olisivat voineet jäädä paikallisiksi ja mahdollisesti lyhytaikaisemmiksi ilmiöiksi.


title: Sisällissota

text: Sisällissodat johtuvat monesti jonkun vähemmistökansallisuuden halusta irrottautua emämaasta. Esimerkkinä on Biafran sota 1960-luvun lopun Afrikassa. Läheisesti näitä muistuttavat siirtomaiden vapaussodat, joita ei nykyään juuri ole.


title: Sisällissota

text: Toinen syy on poliittista valtaa haluavan sissiliikkeen kasvu niin voimakkaaksi, että sota muuttuu tavanomaiseksi sodankäynniksi. Monesti siirtomaasodan ja poliittisen liikkeen sissisota yhdistyy, esimerkkinä Indokiinan sota. Esimerkkinä valtion hajoamiseen johtaneesta sodasta ovat Jugoslavian hajoamissodat.


title: Sisällissota

text: Suurin osa sisällissodista 1960-luvulta alkaen on käyty Afrikan mantereella. Näiden sotien poliittinen tausta on usein sidoksissa eurooppalaisten siirtomaavaltojen aiemmin mantereella harjoittamaan politiikkaan. Siirtomaavallat käyttivät afrikkalaisia siirtomaitaan lähinnä hyödykseen, eivätkä tukeneet niiden infrastruktuurin kasvua. Lisäksi eurooppalaisten valtioiden poliittiset ratkaisut mantereella perustuivat niiden omiin tarpeisiin ja heijastelivat länsimaiden politiikkaa, eivätkä ne ottaneet huomioon paikallisia oloja. Siksi esimerkiksi Afrikkaan syntyi valtioita, joiden rajoja muodostettaessa ei huomioitu alkuperäiskansojen perinteisiä rajoja. Nämä seikat eivät ole ainoa syy etenkin nykyisiin afrikkalaisiin konflikteihin ja sisällissotiin, joiden taustoissa piilee monenlaisia ja usein paikallisia tekijöitä, mutta ne muodostivat niille hedelmällisen maaperän, kun 1960-luvulla afrikkalaiset valtiot alkoivat itsenäistyä. Yksi sisällissotia pitkittävistä ja ylläpitävistä voimista on kansainvälinen asekauppa. Asekauppiaat ovat rikkoneet räikeästi esimerkiksi Somalian sisällissodan osapuolten aseistamista koskevia kansainvälisiä rajoituksia. Rajoituksista piittaamaton asekauppa on ollut voimakasta lähes kaikissa Afrikan mantereen konflikteissa.


title: Kekri

text: Kekri, myös "keyri" tai "köyri", on perinteinen suomalainen syysjuhla, jonka juuret ovat eurooppalaisessa maatalouskulttuurissa. Sillä ei ole alkujaan ollut vakinaista kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan se määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Kekrin aika alkaa Mikkelinpäivästä ja jatkuu Pyhäinmiesten päivään (29. syyskuuta - lauantai, joka ajoittuu välille 31. lokakuuta - 6. marraskuuta).


title: Kekri

text: Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä. Sana esiintyy eräissä murteissa myös muodoissa "köyri" tai "keyri".


title: Kekri

text: Mikael Agricolan mukaan Kekri olisi alkujaan ollut jumalolennon nimi. Hänen vuonna 1551 julkaisemassaan luettelossa suomalaisista jumalista sanottiin, että Kekri olisi lisännyt karjan kasvua eli hedelmällisyyttä:


title: Kekri

text: Nykyiset tutkijat eivät kuitenkaan pidä Agricolan käsitystä oikeana, vaan kekri on alkujaankin merkinnyt juhlaa, ei jumalaa. Sanan etymologiaa ei kuitenkaan ole voitu selvittää. Sen on arveltu olevan samaa alkuperää kuin pienimuotoisia pitoja tarkoittava sana "kekkerit", mutta äänteellisistä syistä näiden sanojen rinnastusta ei pidetä uskottavana.


title: Kekri

text: Sanaa kekri on vaihtelevasti käytetty merkitsemään myös pyhäinpäivää, myöhään syksyllä kylvettyä ruista, aavetta, mörköä tai pelätiksi pukeutunutta ihmistä. Kristfrid Gananderin teoksessa "Mythologica fennica" vuodelta 1789 selitettiin kekrin tarkoittavan toisaalta Agricolan mukaisesti "karjaonnen edistäjää" toisaalta satovuoden lopettajaisjuhlaa.


title: Kekri

text: Varhaisempina aikoina kekrillä ei ollut mitään tiettyä kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan sitä saatettiin samassakin kylässä viettää eri taloissa eri aikaan sen mukaan, milloin kukin oli saanut tärkeimmät syystyöt loppuun suoritetuksi. Toisinaan sitä saatettiin viettää jo loppukesällä, tavallisimmin kuitenkin mikkelinpäivän ja pyhäinpäivän välisenä aikana. Esimerkiksi Kymenlaaksossa sitä vietettiin aikoinaan (ja vielä tänäkin päivänä) usein mikkelinpäivää seuraavana maanantaina.


title: Kekri

text: Viimeistään 1800-luvun alussa kekrin ajankohdaksi vakiintui nimenomaan pyhäinpäivä. Alkujaan sitä oli vietetty 1. marraskuuta, Ruotsissa ja Suomessa vuodesta 1772 lähtien kuitenkin marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina (vuodesta 1955 lähtien lauantaina). Toisinaan sanaa kekri onkin käytetty myös pyhäinpäivän nimityksenä. Ainakin 1800-luvun lopulla saatettiin pyhäinpäivää nimittää "pyhäkekriksi" ja sitä seuraavaa viikkoa "arkikekriksi".


title: Kekri

text:
Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi "kekripyörykät" ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat.
Myöhempinä aikoina kekrin osuminen samaan ajankohtaan kirkolliseen pyhäinpäivän kanssa johti toisaalta siihen, että se alettiin käsittää myös vainajien muistojuhlaksi, jollainen se kuitenkaan, vastoin nykyisin yleistä luuloa, ei alun perin ollut.


title: Kekri

text: Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Siitä muodostui 1800-luvulla myös palvelusväen läksiäisjuhla, jonka jälkeen heillä oli kaksi viikkoa vapaata ennen uuteen taloon siirtymistä. Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen.


title: Kekri

text: Koska kekrin käsitettiin vanhastaan merkitsevän vuoden vaihtumista, liittyi siihen usein myös erilaisten enteiden kuulustelua ja tulevaisuuden ennustamista samaan tapaan kuin nykyisin uuteenvuoteen.


title: Kekri

text: Kekri muistutti usein saksalaisia karnevaaleja. Siihen liittyi myös tavallisimmin 12 päivää kestänyt jakoaika, jolloin ei yleensä tehty työtä enemmän kuin oli välttämätöntä.


title: Kekri

text: Kekrin toisena päivänä lähdettiin ”kekriä kiertämään”. Kylissä liikkui seurueita, joissa oli mukana kekripukeiksi tai kekrittäriksi naamioituneita hahmoja ja jotka halusivat taloista kestitystä. Kylän Kaisan paimentamana saattoi kulkueeseen kuulua myös Runsauden haltijatar, jonka iso rinta oli täynnä nännejä. Ilmeisesti merkittävin hahmo oli kekripukki, sarvekas ja pelottavan näköiseksi tarkoitettu olento. Kekripukki voitiin koota niin, että karhuntaljan tai vastaavan alla käveli kaksi miestä, kauhat sarvina, kirves kuonona ja pitkä varsiluuta häntänä. Olkia, turkkia ja naamareita käytettiin myös tässä rakennelmassa. Kylän Kaisaksi puettiin kylän pisin tai komein mies. Hän vartioi pukkia. Pukki vieraili usein myös nuutinpäivänä, jolloin sitä kutsuttiin nuuttipukiksi.


title: Kekri

text: Kirkko ei hyväksynyt pakanalliseksi katsottua kekrin viettoa. Piispantarkastuksessa vuonna 1729 annettiin Rautalammilla papistolle kehotus, että ”heidän piti uskollisesti neuvoa Jumalan seurakuntaa luopumaan taikuudesta”. Useissa kirjaanpanoissa 1600- ja 1700-luvuilla oikeuden pöytäkirjat tietävät kertoa kekrilampaista, joita syötiin epäkristilliseen tapaan maanhaltijan kunniaksi. Rangaistusten pelossa perhe siirtyi esimerkiksi navettaan syömään kekrin juhla-ateriaa. Suomalaiset olivat tottuneet viettämään kekrijuhlaa, johon liittyi myös kiitos saadusta sadosta. Kielto oli niin ankara, että juhlatapa unohdettiin, samoin kuin vanhat laulut ja runot.


title: Kekri

text: Kekri-perinne alkoi hävitä teollistumisen ja kaupungistumisen myötä, ja monet kekriin liittyneet tavat ja perinteet ovat siirtyneet joulun ja nykyaikaisen uudenvuoden viettoon. Pisimpään perinne säilyi Itä-Suomessa. Kekrin vietto on kuitenkin yleistymässä, muun muassa Talonpoikaiskulttuurisäätiö on edistänyt kekrin viettoa ja kehittänyt uusia tapoja eri alueilla, maalla ja kaupungeissa vietettävään syksyiseen juhlaan. Talonpoikaiskulttuurisäätiö on tuottanut kouluille mittavan kekrin opetusmateriaalin, joka on maksutta käytettävissä. Säätiö järjestää myös lasten kekripipari- ja -askartelupajoja. Suomessa kekriä vietetään nykyään Kajaanissa polttamalla kekripukki, jonka paikalliset toimijat ovat rakentaneet. Kekripukin polttoon liittyy yleensä myös muuta ohjelmaa, esimerkiksi tanssiesitys, musiikkia jne.


title: Kekri

text: Talonpoikaiskulttuurisäätiö on myös vuonna 2013 julkaissut maailman ensimmäisen kekriaiheisen lasten seikkailukirjan Ahmattien yö, jonka on kirjoittanut Kreetta Onkeli ja kuvittanut Jussi Kaakinen. Kirjaa luetaan syksyllä 2016 helsinkiläisissä peruskouluissa, lukijana on näyttelijä Mari Rantasila.


title: Kekri

text: Kekrillä on ollut Suomessa myös poliittista merkitystä, sillä toisen maailmansodan jälkeen Maalaisliitto omaksui sen omaksi juhlapäiväkseen. Valtakunnallista kekrijuhlaa Maalaisliitto vietti ensimmäisen kerran vuonna 1945, ja sitä alkoivat viettää myös puolueen paikallisjaostot. Kekrijuhliin sisältyi kansantanhuja ja pelimannimusiikkia sekä maaseutuun liittyvää koristelua. Nykyisin kekri poliittisena juhlana on jo pitkälti menettänyt merkityksensä.


title: ASP (ohjelmointi)

text: ASP (Active Server Pages) on Microsoftin kehittämä dynaamisten www-sivujen luomiseen tarkoitettu palvelinpuolen ohjelmointimenetelmä. Tavallisemmin ASP-sivuissa on käytetty ohjelmointikielenä Visual Basicin skriptimuunnosta VBScriptiä.


title: ASP (ohjelmointi)

text: ASP:n käyttämiseen tarvitaan Microsoftin IIS-palveluohjelmisto tai Apachen ASP-moduuli.


title: ASP (ohjelmointi)

text: ASP.NET on ASP:n kehittyneempi versio, joka perustuu Microsoftin .NET -arkkitehtuuriin.


title: ASP (ohjelmointi)

text: Esimerkki:


title: ASP (ohjelmointi)

text:
Dim Viesti
Viesti = "Terve!"


title: ASP (ohjelmointi)

text: Response.Write Viesti


title: KV9

text: KV9 on Ramses V:n ja Ramses VI:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Hautaa on uudelleen käytetty lisäksi kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella.


title: KV9

text: Hauta on välttynyt suuremmilta tulvavahingoilta. Maalaukset ovat hyvässä kunnossa. Sieltä on löydetty muun muassa huonekaluja, hautakalusteita, rahoja, astioita ja papyryksia.


title: KV10

text: KV10 on faarao Amenmessen hauta Kuninkaiden laaksossa Egyptissä Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Myös kuningattaret Takhat ja Baketwerel 20 dynastian ajalta on haudattu tähän hautaan.


title: KV10

text: Hauta on kärsinyt laajaa tulvavahinkoa, joka on hävittänyt lähes kaikki koristelut ja vahingoittanut myös rakenteita. H-käytävän katto on romahtanut. Haudan seinissä olleita halkeamia korjattu muinaisina aikoina. Haudasta on löydetty asioita ja hautakalusteita.


title: Ydinsota

text: Ydinsodalla tarkoitetaan pääosin ydinaseilla käytävää sotaa. Ydinsota voidaan jakaa rajoitettuun ydinsotaan ja rajoittamattomaan ydinsotaan. Rajoitettu ydinsota on vain muutamien ydinkärkien käyttöä ensisijaisesti vastustajan sotilaallisiin kohteisiin. Rajoittamattomassa sodassa vastapuoli pyritään tuhoamaan täydellisesti.


title: Ydinsota

text: Ydinaseita on käytetty sotatilassa vain toisen maailmansodan lopussa. Tällöin Yhdysvallat iski Japaniin ja pudotti pommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Ydinsota on kuitenkin ollut useammankin kerran hiuskarvan varassa.


title: Ydinsota

text: Ydinaseiden kuljettamiseen ennalta valittuun kohteeseen käytetään mannertenvälisiä ohjuksia, strategisia pommikoneita ja sukellusveneistä laukaistavia ballistisia ohjuksia. Supervalloilla on käytössä kaikki kolme, jolloin puhutaan ydin- tai strategisesta triadista: ilmasta, mereltä ja maalta laukaistavista aseista. Pienemmillä ydinasevaltioilla näistä kuljetuslaitteista on yleensä käytössä vain yksi tai kaksi.


title: Ydinsota

text: Ydinaseiden vaikutukset ovat jaettavissa seuraavasti:Ydinaseen räjähtäessä syntyvä valonleimahdus voi vahingoittaa silmän verkkokalvoja jopa satojen kilometrien päästä uhrin katsoessa suoraan räjähdykseen. Palovammoja voi syntyä vielä kymmenien kilometrien säteellä.


title: Ydinsota

text: Ydinräjähdyksen aiheuttama paineaalto voi murskata rakennuksia kilometrien säteellä. Hyvinkin pitkillä etäisyyksillä ydinräjähdyksen rikkomista ikkunoista lentävä lasi voi haavoittaa ihmisiä.


title: Ydinsota

text: Radioaktiivinen säteily voidaan jakaa alkusäteilyyn, jonka uhrit ovat käytännössä niin lähellä räjähdystä, että eivät voi selvitä hengissä, sekä jälkisäteilyyn, eli radioaktiiviseen laskeumaan, joka leviää tuulen mukana jopa satojen kilometrien säteelle. Laskeuman määrään vaikuttaa paljon ydinaseen räjähdyskorkeus.


title: Ydinsota

text: Tuhottaessa kovia kohteita (eli ohjussiiloja tai bunkkereita) voidaan ydinase räjäyttää maanpinnalla, jolloin ilmakehään imeytyy enemmän radioaktiiviseksi muuttunutta ainesta, joka laskeutuu myöhemmin maahan laskeumana.


title: Ydinsota

text: Kaupunkeja tuhottaessa ydinase räjäytetään usein korkeammalla ilmakehässä, jolloin ydinaseen lämpö- ja painevaikutuksen aiheuttama tuho leviää laajemmalle alueelle, mutta laskeuma on heikompaa.


title: Ydinsota

text: Ydinase on myös mahdollista ”suolata”, eli sen ympärillä voi olla esimerkiksi kerros kobolttia. Tällainen ydinase aiheuttaa paljon enemmän säteilyä.


title: Ydinsota

text: Avaruudessa räjäytetyn ydinaseen synnyttämä elektromagneettinen pulssi saattaa tuhota elektroniset järjestelmät satojen kilometrien säteellä.


title: Ydinsota

text: Ensimmäiseksi tunnetuksi ydinasedoktriiniksi tuli Yhdysvaltain "massiivisen kostoiskun oppi", joka sai nimensä ulkoministeri John Foster Dullesin 12. tammikuuta 1954 pitämän puheen mukaan. Siitä tuli myös NATOn ydinaseoppi (MC 14/2), joka hyväksyttiin toukokuussa 1957. Doktriini sai osakseen kovaa arvostelua jo 1950-luvulla ja Kennedy korvasi sen Robert McNamaran laatimalla "joustavan vastaiskun" doktriinilla. Se oli tarkoitettu ainoastaan liittolaisille, ja NATO hyväksyi sen joulukuussa 1967. "Joustavan vastaiskun doktriini" on ollut siitä lähtien käytössä.


title: Ydinsota

text: McNamara alkoi myös käyttää termiä "molemminpuolinen varma tuho" (, MAD). Se tarkoittaa tilannetta, jossa ydinaseiden laajamittainen käyttö aiheuttaisi puolustajan ja hyökkääjän täydellisen tuhoutumisen. Sen mukaan vahvan ydinpelotteen rakentaminen olisi välttämätöntä samojen aseiden käytön estämiseksi. ”Kauhun tasapainon” opin mukaan kumpikaan osapuoli ei uskaltaisi laukaista ensi-iskua oman tuhonsa pelossa. MAD:n on väitetty estäneen avoimen sodan kylmän sodan aikana 1950- ja 1960-luvuilla Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välillä, vaikkakin supervallat kävivät tavanomaisilla aseilla pienempiä sijaissotia eri puolilla maailmaa.


title: Ydinsota

text:
Yhdysvallat itse noudatti "operatiivisen ensikäytön" doktriinia (first use) koko kylmän sodan ajan.
Siihen sisältyi "counterforce"-painotus, eli vastustajan sotilaallisten kohteiden ja ydinasejärjestelmien tuhoaminen siviilikohteiden sijasta oli etusijalla. Ydinasetehtävät jaettiin kolmeen perustehtävään:
Tehtäviin laadittiin "Single Integrated Operational Plan SIOP" -maalitussuunnitelmat.


title: Ydinsota

text: Ydinaseiden rajoitettua käyttöä alettiin tutkia 1970-luvulla puolustusministeri James Schlesingerin johdolla. Presidentti Nixon hyväksyi tammikuussa 1974 tällaisen rajoitetun suunnitelman, joka tuli tunnetuksi Schlesingerin doktriinina.


title: Ydinsota

text: Kennedyn hallinnon puolustusministeri Robert McNamara määritteli varmistetun tuhon käsittävän 40 % vastustajan väestöstä ja 70 % teollisuudesta. Yhdysvaltain puolustusministeriö laski tähän tarvittavan 400 kohteensa saavuttanutta yhden megatonnin ydinkärkeä. Eräässä presidentin muistiossa asetettiin Yhdysvaltain ohjusjoukkojen tavoitteeksi, että Neuvostoliitossa oli oltava iskujen päätteeksi vähemmän henkiin jääneitä kuin Yhdysvalloissa. Tämän varmistamiseksi Yhdysvalloilla oli 33 000 kärkeä vuonna 1967, mukaan lukien taktiset ydinaseet.


title: Ydinsota

text: Ydinsota – tai sen välilliset epidemologiset, taloudelliset ja ekologiset vaikutukset voisivat surmata suurimman osan maapallon väestöstä. Ydinsota saattaisi myös kaataa sivilisaation ja väliaikaisesti lopettaa tekniikan kehittymisen.


title: Ydinsota

text:
Suurimpiin kaupunkeihin suunnattuna ydinsota saattaa koko valtion täydelliseen sekasortoon teknisen infrastruktuurin, kuten teiden, sairaaloiden, tietoliikenneyhteyksien, vesi- ja jätehuollon tuhoutuessa.
Hallinnon, talouden, sodankäynnin, koulutuksen, tutkimuksen ja muiden osalta erikoistunein kerros häviää ja seurauksena voi olla koko valtion romahtaminen ja taantuminen paljon alkeellisempaan yhteiskuntamalliin. Kaupunkiin kohdennettuna yhden ydinräjähdyksen välitön uhriluku olisi kymmeniä-, ellei satojatuhansia ihmishenkiä, säteilyn ja muiden jälkivaikutusten myötä paljon suurempi.


title: Ydinsota

text: Ydinsota aiheuttaa myös laajoja säteilyhaittoja, erilaisia syöpiä, steriiliyttä ja epämuodostumia. Joissakin ydinsodan skenaarioissa on laskettu, että kyseisen ydinsodan seurauksena lapsista syntyy esimerkiksi 5–10 prosenttia epämuodostuneina. Säteily myös saastuttaa maaperää ja vaikuttaa paitsi ihmisiin, myös alueen kasvillisuuteen ja eläinkuntaan pitkän aikaa ydinräjähdyksen jälkeen.


title: Ydinsota

text: Ydinsodan seurauksena voi mahdollisesti olla ydintalvi. Ydintalvi syntyy, kun räjähdysten aiheuttamat tulimyrskyjen tuhot nostattavat valtavan häkäpilven, joka säilyy Ilmakehässä vuosikausia. (vrt. vuoden 536 kaltainen katastrofi.) Häkäpilvi myös kerää auringon säteilyä ja näin ollen lämmittää ympäröiviä kaasuja, joka puolestaan ohentaa otsonikerrosta. Otsonikerroksen tuhoutumisen myötä maapallo altistuisi voimaakkalle uv-säteilylle, jolla on kauaskantoisia seurauksia ihmisiin ja eläimiin.


title: Ydinsota

text: Korkealla ilmakehässä räjäytettyjen ydinaseiden aiheuttama elektromagneettinen pulssi voi tuhota tärkeimmät elektroniset ja sähköiset järjestelmät. Tämä voi lamauttaa tietoyhteiskunnan perustan.


title: Ydinsota

text: Jo rajoitetussa ydinsodassa (100 Hiroshiman pommin kokoista ydinasetta) on arvioitu maapallon keskimääräisen lämpötilan laskevan 1.3°C häkäpilven johdosta. Tällä on huomattavia negatiivisia vaikutuksia viljan- ja rehuntuotantoon. Esimerkiksi Pohjois-Amerikassa maissintuotanto laskisi keskimäärin 12% vuosikymmenen ajaksi, Kiinassa riisintuotanto laskisi 17%, maissintuotanto 16% ja syysvehnän tuotanto jopa 31%. Tämä aiheuttaisi laajamittaista nälänhätää Kiinassa, jossa arviolta miljardi ihmistä joutuisi nälänhädän ja aliravitsemuksen uhreiksi vuosikymmenen ajan. Ruoan hinta tulisi globaalisti nousemaan. Ruoantuotannon vähenemisellä tuottajamaissa olisi suuri vaikutus myös etenkin kehitysmaille, joiden ravitsemus riippuu tuontiruoasta. Yhteensä rajoitetulla ydinsodalla olisi yli 2 miljardia nälänhädän uhria, joista suurin osa ennestään huono-osaisia köyhiä. Aliravitsemuksen johdosta immuniteetti laskee ja myös kulkutaudit leviävät helpommin, etenkin maailman suurimmissa kaupungeissa. Nälänhädän ja ruoantuotannon epävarmuudella voi olla myös vaikutuksia yhteiskuntarauhaan, valtioiden sisäisiä ja kansainvälisiä levottomuuksia ja sotia voi puhjeta ihmisten vaatiessa ruokaa, mutta myös valtioiden suojellessa ruokavarastojaan.


title: Ydinsota

text: Rajoittamattoman ydinsodan vaikutukset olisivat paljon vakavammat. Esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Venäjän ydinaseiden räjäytykset nostattaisivat arviolta 150 miljoonan tonnin häkäpilven, joka laskisi maapallon keskimääräistä ilmaston lämpötilaa 8°C. Pohjois-Amerikassa ja Euraasiassa lämpötila laskisi 20-30 °C. Tämä tekisi maanviljelystä ja ruoantuotannosta mahdotonta. Ekosysteemit tuhoutuisivat ja suurin osa ihmiskunnasta kuolisi nälkään.


title: Ydinsota

text: Koska ydinsota sekä tuhoaa suurimman osan yhteiskunnan terveydenhuollon resursseista että aiheuttaa äärimmäisen suuren määrän haavoittuneita, säteilysairaita ja hoitoa tarvitsevia ihmisiä, joudutaan yhteiskunnassa ottamaan käyttöön ns. "triage"-menetelmä. Tällöin hoitoa annetaan ainoastaan niille, jotka hyötyvät hoidosta eniten. Varmasti kuolevat ja ilman hoitoakin paranevat henkilöt jätetään kokonaan ilman hoitoa.


title: Ydinsota

text: Suomennetussa kirjallisuudessa ydinsodan jälkeistä tilannetta on käsitelty esimerkiksi teoksissa "Warday", "Viimeisellä rannalla" ja "Metro 2033". Eräitä merkittäviä ydinsotaa käsitteleviä elokuvia ovat "Tohtori Outolempi", "The Day After", "Kun maailma loppuu", "Mad Max", "Terminator"-elokuvasarja ja "Sotaleikit".


title: Ydinsota

text: Tietokonepelin keinoin ydinsotaa käsittelevät strategiapeli "DEFCON" ja "Fallout"-pelisarja.


title: EPS

text: EPS tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vaaliliitto

text: Vaaliliitto on kahden tai useamman puolueen tai muun ehdokaslistan vaaleja varten solmima liitto, jonka tarkoituksena on parantaa mukana olevien ryhmien asemaa siihen verrattuna, että ne toimisivat erillään. Ääntenlaskennassa vaaliliiton muodostavia ryhmiä kohdellaan yhtenä ehdokaslistana. Tämä lisää niiden todennäköisyyttä saada edustajanpaikkoja, sillä yksikään käytössä oleva vaalitapa ei ole täysin suhteellinen. Erityisesti vaaliliittoja muodostavat pienet puolueet ja ryhmät, jotka muuten arvelisivat jäävänsä äänikynnyksen alle.


title: Vaaliliitto

text: Vaaliliitot voivat olla motivaatioltaan ideologisia tai teknisiä. Ideologisessa vaaliliitossa toisiaan lähellä olevat puolueet tukevat toisiaan. Tekniseen vaaliliittoon voivat yhtyä puolueet, jotka eivät välttämättä ole toisiaan lähellä poliittisesti, mutta arvelevat itse voivansa hyötyä vaaliliitosta. Puhtaasti teknisiä vaaliliittoja arvostellaan siitä, että yhdelle puolueelle annettu ääni saattaa auttaa vastakkaista mielipidettä olevan henkilön valintaa.


title: Vaaliliitto

text: Puolueen asettama ehdokaslista on sekin eräänlainen vaaliliitto.


title: Vaaliliitto

text: Suomen vaaleissa vaaliliitossa olevat puolueet muodostavat yhden ehdokaslistan kuin yhden puolueen ehdokkaat, joten valituiksi tulevat vaaliliiton eniten ääniä saaneet ehdokkaat puolueidensa äänimääristä riippumatta.


title: Vaaliliitto

text: Eduskunta- ja kunnallisvaaleissa paikat jaetaan puolueiden ja ehdokaslistojen kesken D'Hondtin menetelmää käyttäen, mikä suosii enemmän ääniä saavia puolueita varsinkin pienissä vaalipiireissä. Tämä tekee vaaliliittojen muodostamisesta kannattavaa.


title: Vaaliliitto

text: Vaikka vaaliliiton toinen puolue saisi enemmistön äänistä, se voi jäädä ilman paikkaa ja vähemmistön äänistä saanut puolue voi saada useampia paikkoja. Tämä on mahdollista etenkin pienissä vaalipiireissä, missä valtuutettujen määrä on pieni. Tällöin vain eniten ääniä saanut vaaliliiton edustaja valitaan valtuustoon, vaikka toinen vaaliliiton puolueista olisi saanut enemmän ääniä. Tämän takia suurten puolueiden vaaliliitot ovat harvinaisia, ja vaaliliittoja muodostavatkin yleensä vain puolueet, jotka ilman vaaliliittoa jäisivät todennäköisesti ilman paikkaa.


title: Vaaliliitto

text: Teknisiä vaaliliittoja solmitaan usein kunnanvaltuustoissa edustajia kaupunginhallitukseen ja lautakuntiin valittaessa.


title: Vaaliliitto

text: Valitsijayhdistysten vaaliliitto on nimeltään yhteislista. Valitsijayhdistykset eivät Suomessa voi olla vaaliliitossa puolueiden kanssa.


title: Vaaliliitto

text: Vaalirengas on vaaliliiton kaltainen järjestelmä, jossa renkaan saamat paikat jaetaan renkaan muodostaneiden ryhmien kesken niiden ääniosuuksien mukaisessa suhteessa ja vasta tämän jälkeen edelleen ehdokkaiden kesken. Vaalirenkaisiin ei siis sisälly puolueiden kannalta samanlaista riskiä kuin vaaliliittoihin, että vain osa liiton puolueista hyötyisi toisten kustannuksella.


title: Vaaliliitto

text: Vaalirenkaassa yksittäistä ehdokaslistaa kutsutaan vaaliliitoksi. Vaalirengas voidaan ajatella näiden liittojen yhteenliittymänä.


title: Vaaliliitto

text: Sinertävät saivat yhteensä 29 ääntä ja Punertavat 46. Jos jaossa on kolme paikkaa, saavat Sinertävät kaksi paikkaa (Sininen, Mariini) ja Punertavat yhden paikan (Vaaleanpunainen), vaikka Punertavat saivat kokonaisuutena enemmän ääniä. Tämä johtuu siitä, että Sininen ja Mariini saivat liiton sisällä enemmän henkilökohtaisia ääniä kuin yksikään Punertavien ehdokas.


title: Vaaliliitto

text: Jos puolueilla ei olisi ollut vaaliliittoa, olisivat Punertavat saaneet enemmän paikkoja kuin Sinertävät, mutta ne eivät yhteensä olisi välttämättä saaneet kolmea paikkaa.


title: Bloemfontein

text: Bloemfontein (kirjaimellisesti ”kukkalähde”) on Etelä-Afrikan oikeudellinen pääkaupunki, jonne on sijoittunut maan korkein oikeus (muut pääkaupungit ovat Pretoria ja Kapkaupunki). Sen sesothonkielinen nimi on "Mangaung", joka tarkoittaa ”paikkaa, jossa gepardit asuvat”. Kaupungissa asuu noin 256 000 asukasta, ympäröivillä alueilla yhteensä lähes miljoona.


title: Bloemfontein

text: Kaupungissa on Bloemfonteinin lentokenttä (IATA-lentokenttäkoodi: BFN). Kaudella 2006–2007 sitä käytti 350 000 matkustajaa.


title: Bloemfontein

text: Vaikka aluetta on asutettu aiemminkin, Bloemfonteinissa kaupunkiasustusta on ollut vuodesta 1850. Se oli vuosina 1854–1902 olemassaolleen Oranjen vapaavaltion pääkaupunki. Vuonna 1890 Bloemfonteinin ja Kapkaupungin välille rakennettiin rautatie.


title: Bloemfontein

text: Vuonna 1899 kaupungissa pidettiin konferenssi, joka ei onnistunut estämään toisen buurisodan syttymistä. Brittijoukot valtasivat kaupungin 13. maaliskuuta 1900 buurisodan aikana.


title: Bloemfontein

text: Kirjailija J. R. R. Tolkien syntyi Bloemfonteinissa 3. tammikuuta 1892. Hänen englantilainen isänsä työskenteli kaupungissa Bank of African paikallisen haarakonttorin johtajana. Perhe muutti kuitenkin takaisin Englantiin isän kuoltua yllättäen vuonna 1896.


title: Bloemfontein

text: Bloemfontein sijaitsee Highveldin ylängön reunalla.


title: Bloemfontein

text: Bloemfonteinin jalkapallostadionilla, Free State Stadiumilla, pelattiin joitakin vuoden 2010 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita.


title: Bloemfontein

text: Kaupungissa toimii yliopisto, University of the Free State, jossa on 16 000 opiskelijaa.


title: Addis Abeba

text: Addis Abeba ( [] "uusi kukka", oromoksi Finfinnee "suihkulähde") on Etiopian pääkaupunki. Se sijaitsee Oromian osavaltion sisällä ja kaupungin oromonkielinen nimi on "Finfinnee". Addis Abeban asukasluku on noin 3 miljoonaa. Kaupunki sijaitsee Entoto-vuoren juurella.


title: Addis Abeba

text: Addis Abeban perusti silloinen Shewan maakunnan hallitsija Menelik II vuonna 1887 ja kaupunki rakentui Menelikin noustua Etiopian keisariksi vuonna 1889 keisarin palatsin, Pyhän Yrjön katedraalin ja "Arada"-nimellä tunnetun torin ympärille. Paikan valitsi Menelikin vaimo Taytu Betul ja kaupunki sai nimensä Addis Ababa eli vapaasti käännettynä "uusi kukka" Taytun keisarinnalta. Menelik II voitti Italian joukot Adowan taistelussa vuonna 1896 ja siirtomaaksi päätymisen uhan väistyttyä kaupunkiin asettui eurooppalaisia ja aasialaisia sijoittajia, kauppiaita ja käsityöläisiä. Vuonna 1900 kaupungin väkiluku oli noin 40 000. Vuonna 1917 kaupunki liitettiin rautatiellä tuolloiseen Ranskan siirtomaa Djiboutin satamaan. Italia miehitti Etiopian Italian–Etiopian sodan jälkeen vuonna 1936 ja Italian miehitysaika jätti jälkensä Addis Abebaan. Italialaiset rakennuttivat kaupunkiin nykyaikaisia taloja, teitä ja muuta infrastruktuuria. Alkuperäinen torialue siirrettiin nykyiseen Mercatoon. Samaan aikaan osa kaupungista osoitettiin vain italialaisten siirtolaisten asuttaviksi.


title: Addis Abeba

text: Italia kärsi tappion Etiopiassa toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 ja keisari Haile Selassie palasi vallan kahvaan. Vuonna 1958 Yhdistyneet kansakunnat perusti Afrikan talouskomission päämajan Addis Abebaan ja vuonna 1963 kaupungissa pidetyn kokouksen jälkeen perustettiin Afrikan yhtenäisyysjärjestö. Kaupunki jatkoi kasvuaan maaseudun asukkaiden muuttaessa kylistä kaupunkiin ja vuonna 1970 kaupungin asukasluku oli kasvanut lukemaan 683 500. Taloudelliset vaikeudet johtivat poliittiseen epävakauteen ja vuonna 1974 Haile Selassie syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa, joka nosti valtaan Mengistu Haile Mariamin johtamat kommunistit. Etiopian sisäinen epävakaus johti etenkin Pohjois-Etiopiasta tulleiden tuhansien pakolaisten asettumiseen Addis Abebaan. Mengistu kukistui vuonna 1991, jonka jälkeen Addis Abeba on ollut vähintään nimellisesti demokraattisen Etiopian hallinnon pääkaupunki.


title: Addis Abeba

text: Suunnitelmat Addis Abeban hallinnollisesta laajentamista Oromian osavaltion alueelle johtivat vuosina 2014-2016 maan suurimman etnisen vähemmistön oromojen mielenosoituksiin, joissa kuoli useita henkilöitä. Suunnitelmat kaupungin laajentamisesta hylättiin lopulta vuonna 2016.


title: Addis Abeba

text: Addis Abeban tärkeimpiin teollisuuden aloihin kuuluvat tekstiiliteollisuus, elintarviketeollisuus, puuteollisuus, muoviteollisuus ja kemianteollisuus. Etiopian pankki- ja vakuutusala on keskittynyt Addis Abebaan. Kaupungissa toimivat myös monet maan suurimmat sanomalehdet. Suuri osa koko Etiopian tuonnista kulkee Addis Abeban kautta. Tuontituotteet saapuvat kaupunkiin Djioutista tai Assabista Punaisenmeren rannikolla ja Addis Abebasta ne kuljetetaan edelleen muualle maahan. Mercato Addis Abeban länsiosassa on Afrikan suurimpia ulkoilmatoreja.


title: Addis Abeba

text:
Addis Abeban lentokenttä on nimeltään Bolen kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee noin 8 km keskustasta kaakkoon. Lokakuussa 2016 avattiin uusi kiinalaisten rakentama 752.7 kilometriä pitkä rautatieyhteys Djiboutiin. Rautatien odotetaan lisäävän erityisesti rahtiliikenteen tehokkuutta. Vuonna 2015 Addis Abebassa aloitti toimintansa pikaraitiotie, joka on Saharan eteläpuoleisen Afrikan ensimmäinen kokonaan sähköinen juna. Raitiotien alkuvaiheita leimaa vähäinen vaunujen määrä ja harvaan kulkevat vaunut.
Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Addis Abebassa asui 2 739 551 asukasta ja vuoden 2015 arvion mukaan 3 273 000. Kaupungin suurin etninen ryhmä ovat amharat ja amharan kieli on kaupungin puhutuin kieli. Vuoden 2007 väestönlaskennan Addis Abeban asukasluku oli 2 739 551 ja heistä amharoja oli 1 288 895, oromoja 534 547, gurageja 447 777, tigrejä 169 182 ja siltejä 80 660. Kaupunki on jakautunut etnisiin naapuristoihin, jotka tunnetaan paikallisesti nimellä "safar".


title: Addis Abeba

text: Addis Abeban virkistysalueet ovat pienehköjä. Yliopiston lähellä on pieni eläintarha. Haile Selassien kokoelmista polveutuvia tarhan leijonia pidetään nykyisin omana alalajinaan. Suosituin paikallinen urheilulaji on jalkapallo.


title: Addis Abeba

text: Kulttuurikohteista Addis Abebassa sijaitsevat Etiopian kansallismuseo, Haile Selassien entisessä palatsissa toimiva etnologinen museo ja Dergin uhreille omistettu punaisen terrorin museo. Pyhän Giorgisin kirkko on rakennettu vuonna 1896 Adowan taistelun kunniaksi. Pyhän kolminaisuuden katedraali on puolestaan Etiopian toiseksi tärkein kirkko heti Aksumin Pyhän Siionin Marian kirkon jälkeen.


title: Addis Abeba

text: Useilla järjestöillä on päämajat Addis Abebassa. Näistä merkittävimpiä ovat Afrikan unioni ja YK:n alainen Afrikan talouskomissio.


title: Addis Abeba

text: Addis Abeba on Etiopian koulutuksen keskus. Addis Abeban yliopisto on toiminut vuodesta 1950 lähtien ja sen yhteydessä toimii myös kansallinen musiikkikoulu, kansalliskirjasto ja kansallisarkisto. Yliopistolla on nykyisin hieman alle 50 000 opiskelijaa. Yliopiston ohella Addis Abebassa toimii useita opettajaopistoja ja teknillisiä kouluja.


title: KV11

text: KV11 on Ramses III:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta.


title: KV11

text: Haudasta on löydetty muumioita, hautakalusteita ja astioita. Upotettujen reliefien maalaukset ovat hyvässä kunnossa, mutta I-kammion takana vesivahingot ja seinien halkeilu on aiheuttanut maalausten putoamista.


title: KV12

text: KV12 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Se oli luultavasti tarkoitettu useiden eri kuningasperheen jäsenten hautaukseen. Sen käyttö aloitettiin todennäköisesti Uuden valtakunnan 18. dynastian aikana ja sitä jatkettiin 19. ja 20. dynastian aikana. Ajoitus perustuu haudan arkkitehtuuriseen tyyliin.


title: KV12

text: Haudasta on löydetty muumioita ja hautakalusteita. Haudassa ei ole koristelua. Etuosan huoneiden seinät ja katto ovat noen peitossa.


title: Maastohiihto

text: Maastohiihto ("murtomaahiihto", usein myös pelkkä "hiihto") on tasamaalla, mäkisessä maastossa tai vesistöjen jääpeitteellä tapahtuva hiihtomuoto, josta käytännössä kaikki hiihtolajit ovat kehittyneet. Maastohiihdossa hiihtäjä liikkuu usein valmiilla ladulla suksia ja sauvoja käyttäen, mutta myös umpihangella hiihtäminen on mahdollista.


title: Maastohiihto

text: Hiihtotapoja ovat "perinteinen" ja "luistelu". Hiihto on tehokas liikuntamuoto: se parantaa sydämen suorituskykyä, hapenottokykyä ja vahvistaa useita lihasryhmiä, kuten selkää, hartioita ja jalkoja. Monet arvostavat myös luonnossa olemista osana hiihtoelämystä.


title: Maastohiihto

text: Hiihto on suosittu liikuntamuoto erityisesti Pohjoismaissa, Venäjällä ja Kanadassa pitkän ja lumisen talven vuoksi. Esimerkiksi Suomessa oli vuonna 2006 maastohiihdon harrastajia lähes miljoona.


title: Maastohiihto

text: Kaikelle hiihdolle ominaista on suksien liu’un hyväksi käyttäminen lumen päällä liikuttaessa, useimmiten varsinkin tasamaalla ja ylämäessä käytetään apuna sauvoja. Hiihtotyylejä on yhtä monta kuin hiihtäjää. Hiihtotapoja on kuitenkin vain kaksi erilaista: "luistelu" eli "vapaa hiihtotapa" ja "perinteinen hiihtotapa".


title: Maastohiihto

text: Perinteisellä hiihtotavalla edetään sukset suoraan eteenpäin useimmiten valmiilla latu-uralla. Ylämäissä käytetään myös haarakäyntiä.


title: Maastohiihto

text: Perinteisen hiihtotekniikat:


title: Maastohiihto

text: Vapaan hiihtotavan kilpailussa urheilija saa käyttää haluamaansa hiihtotyyliä, ja useimmiten käytetään luistelutyyliä.


title: Maastohiihto

text: Luistelutyyli on hiihtotapa, jossa suksien liike muistuttaa luistelua. Luistelu on huomattavasti nopeampi hiihtotapa kuin perinteinen.


title: Maastohiihto

text:
Luistelutyylin tekniikat:
Nykyinen kahden suksen luistelutyyli on melko uusi keksintö. Luistelupotku yleistyi 1970-luvulla ylipitkissä hiihtokilpailuissa. Erityisesti sitä käytti Keski-Euroopassa suomalainen pitkien matkojen hiihtäjä Pauli Siitonen ja potku myös hetkellisesti nimettiin Siitosen mukaan.


title: Maastohiihto

text:
Julkiseen keskusteluun luistelupotku tuli voimakkaasti ensimmäisellä virallisella hiihdon maailmancupin kaudella ja erityisesti 1982 Oslon MM-hiihdoissa amerikkalaisen, silloisen
maailmancupin kokonaiskilpailun voittajan, Bill Kochin myötä. Tuolloin luistelupotku ei ollut vielä kehittynyt nykyiseen muotoonsa pääasiassa sen vuoksi, että latu-urat olivat kapeita ja usein latu oli vedetty keskelle uraa.


title: Maastohiihto

text: Talvella 1984 lisääntyi merkittävästi niin sanotun toispuolisen luistelupotkun käyttö. Sarajevon olympialaisissa sitä käytettiin melko yleisesti. Keväällä 1984 pitovoiteet väistyivät lopullisesti syrjään ja hiihdettiin toispuolisesti vauhtia potkien. Tuolloin hiihdon suurmaan Neuvostoliiton kilpailijat, jotka olivat eläneet kuukauden eristyksissä, saivat tiedon vallankumouksesta vasta samana keväänä huhtikuussa Kiirunassa käydyissä keväthiihdoissa. Samana keväänä luistelupotkua alettiin laajalti harjoitella 1985 Seefeldin MM-kisoja silmällä pitäen.


title: Maastohiihto

text: Kansainvälisessä hiihtoliitossa FIS:ssä oltiin luisteluhiihdon suhteen sekavissa tunnelmissa. Myös hiihtäjät kehittelivät erilaisia ratkaisuja, muun muassa pitoteippejä, jotka saatettiin raskaan nousun jälkeen repiä suksen pohjasta pois. Seefeldin MM-kisoissa 30 kilometrillä avausmatkalla laduille oli pysytetty muoviaitoja, joilla pyrittiin estämään luistelupotkun käyttö. Saman vuoden keväänä pidetyssä kongressissa FIS melko yllättäen päätti eriyttää toisistaan vapaan ja perinteisen hiihtotavan ja ensimmäistä kertaa hiihdon arvokilpailuissa kilpailtiin kahden eri hiihtotavan sarjoissa jo seuraavissa MM-kisoissa 1987 Oberstdorfissa.


title: Maastohiihto

text: Luistelussa ja perinteisessä tyylissä käytetään hieman erilaisia välineitä. Luistelussa sauvat ovat pidempiä, mutta sukset lyhyempiä ja jäykempiä. Sopiva perinteisen tyylin suksi on oma pituus + 15–25 cm. Sopiva sauva on puolestaan 83–86 % omasta pituudesta, eli noin hiihtäjän korvaan asti. Perinteisen sääntöuudistuksen mukaan perinteisen hiihtotavan kilpailussa sauvan pituus saa olla maksimissaan 83 % omasta pituudesta. Sopiva luistelusuksi on oma pituus + 10–15 cm. Sopiva luistelusauva on 88–91 % omasta pituudesta.


title: Maastohiihto

text: Luistelumonot ovat varreltaan korkeampia ja tukevat enemmän nilkkaa kuin perinteisen tyylin monot. Suksen siteet ovat luistelussa jäykemmät eli ne rajoittavat monon nousua toisin kuin perinteisen tyylin siteissä. Vain toiselle tyylille suunniteltujen välineiden lisäksi harrastekäyttöön on olemassa myös niin kutsuttuja combi-välineitä, jotka soveltuvat sekä luisteluun että perinteiseen.


title: KV13

text: KV13 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Se oli tarkoitettu Uuden valtakunnan 19. dynastian kansleri Baylle, mutta häntä ei haudattu sinne. Myöhemmin sitä käytettiin Ramses III:n poikien Amon-her-khepeshefin ja Montu-her-khepeshefin hautana 20. dynastian aikana.


title: KV13

text: Haudasta on löydetty hautakalusteita ja astioita. Ainakin neljä eri tulvaa on aiheuttanut laajaa vahinkoa haudan koristelulle ja rakenteille. Hauta on täyttynyt kiviromulla, joka on tuhonnut lähes kaikki reliefit.


title: KV14

text: KV14 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Siihen on haudattu Uuden valtakunnan 19. dynastian Tausret ja 20. dynastian Setnakht.


title: KV14

text: Haudasta on löydetty pääosin vain hautakalusteita. Haudan maalaukset ja reliefit ovat suurimmalta osalta kunnossa lukuun ottamatta lievää vesivahinkoa hautakammion katossa. Värit ovat säilyneet kirkkaina.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihyppy (josta aikaisemmin käytettiin nimitystä mäenlasku) on talviurheilulaji, jossa pyritään hyppäämään suksilla hyppyrimäestä mahdollisimman tyylikkäästi ja mahdollisimman pitkälle. Hyppy katsotaan tyylikkääksi, kun hyppääjä suorittaa ilmalennon ja alastulon hallitusti. Laji keksittiin Norjassa.


title: Mäkihyppy

text: Suomessa mäkihypyn ja yhdistetyn seuroja on noin 35 kpl.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihypyssä hyppääjä lähtee liikkeelle vauhtimäen yläosassa olevalta puomilta, laskee mahdollisimman aerodynaamisessa kyyryasennossa alas ramppia, jonka jyrkkyys pienenee loppua kohti, ja ponnistaa hyppyrin nokalta ilmaan tavoitteenaan lentää mahdollisimman pitkälle.


title: Mäkihyppy

text: Lasku- eli vauhtimäki, hyppyri ja alastulorinne voivat olla kokonaan tai osittain luonnon muovaamia tai ihmisen rakentamia. Muovitetuista hyppyrimäistä voidaan kesäisin hypätä ilman luntakin.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihyppyä on perinteisesti harrastettu monissa lumisten talviolosuhteiden maissa. Pohjoismaista Norjassa ja Suomessa mäkihyppy on hyvin arvostettu talviurheilulaji. Niissä perinteisillä Holmenkollenin ja Salpausselän mäkihyppykisoilla on usein tuhansia katsojia. Myös Keski-Euroopassa mäkihyppy on hyvin suosittua. Lisäksi mäkihyppyä harrastetaan Japanissa ja Pohjois-Amerikassa. Siellä se ei ole saavuttanut läheskään niin suurta suosiota, mutta Yhdysvalloissa naisten mäkihyppy on miesten mäkihyppyä suositumpaa.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihyppy on toinen pohjoismaisen yhdistetyn kahdesta osasuorituksesta.


title: Mäkihyppy

text: Hypyn kokonaispistemäärä koostuu pituuspisteistä ja tuomarien antamista tyylipisteistä. Hyppyrimäen K-piste on se kohta alastulorinteessä, jossa se alkaa loiventua. Hyppääjä saa K-pisteelle kantaneesta hypystä 60 pistettä. Jokainen lisämetri tuo normaalimäessä 2,0 pistettä ja suurmäessä 1,8 pistettä lisää, ja K-pisteen alle jäämisestä vähennetään pisteitä samalla tavalla. Arvostelutuomareita on viisi. He arvostelevat hypystä suksien ja vartalon asennon ponnistuksen, ilmalennon ja alastulon aikana. Yhden tuomarin maksimipistemäärä on 20 pistettä, ja hypyn kokonaispisteisiin lasketaan kolmen tuomarin antamat pisteet niin että ylin ja alin jätetään pois. Kilpailussa on kaksi hyppykierrosta, ja kilpailijan yhteispistemäärä on hänen hyppyjensä yhteenlaskettu pistemäärä.


title: Mäkihyppy

text: Pieniä mäkiä käytetään nuorten ja lasten kilpailuissa, mutta myös aikuisten harjoittelussa. Lisäksi esimerkiksi Suomessa kilpaillaan SM-mitaleista myös pienmäessä. Tuolloin mäen K-piste sijaitsee 50–75 metrissä.


title: Mäkihyppy

text: Normaalimäen K-piste on 75–99 metrissä. Nykyään aikuisten kilpailuissa maailmancup-tasolla normaalimäkiä käytetään enimmäkseen vain yhdistetyn kisoissa, muutoin pääasiassa arvokisoissa ja harjoittelussa.


title: Mäkihyppy

text: Suurmäellä tarkoitetaan mäkeä, jonka K-piste on 100–130 metrissä. Suurmäet ovat käytetyimpiä hyppyrimäkiä, ja suurin osa maailmancupin kilpailuista hypätään nykyään suurmäistä. Maailman suurin suurmäki on Willingenin hyppyrimäki Saksassa, jonka HS-piste sijaitsee 145 metrissä. Sen virallinen mäkiennätys on Janne Ahosen hyppäämä 152 metriä vuodelta 2005. Suomessa Rukan suurmäen virallinen mäkiennätys on Veli-Matti Lindströmin hyppäämä 148 metriä vuodelta 2001.


title: Mäkihyppy

text: Lentomäet ovat suurimpia hyppyrimäkiä. Maailmassa on kuusi lentomäkeä, joista neljän K-piste on 200 metrissä ja niistä kahdessa suurimmassa HS-piste on 240 metrissä ja kahdessa pienemmässä 235 metrissä.


title: Mäkihyppy

text: Viidennen lentomäen K-piste on 185 metrissä ja HS-piste 205 metrissä ja kuudennen eli pienimmän lentomäen K-piste on 160 metrissä.


title: Mäkihyppy

text: Lentomäkiä käytetään hyvin harvoin, ainoastaan maailmancup- tai maailmanmestaruuskilpailujen yhteydessä valvotuissa olosuhteissa. Lentomäet nauttivat yleisesti mäkihyppääjien keskuudessa eräänlaista pelonsekaista kunnioitusta.


title: Mäkihyppy

text: Joka toinen vuosi järjestetään lentomäen maailmanmestaruuskilpailut.


title: Mäkihyppy

text: Lentomäkihankkeita on ollut vireillä Suomessa Ylitornion Aavasaksalle, Nilsiän Tahkolle sekä Kemijärven Suomutunturille. Kemijärven hankkeen taustalla ovat sekä Kemijärven kaupunki että Suomen Hiihtoliitto.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihypyn perusvarusteisiin kuuluvat sukset, monot, hyppypuku, kypärä ja lasit. Lisäksi on hyvä käyttää myös hanskoja.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihypyssä käytetään erityisiä mäkihyppysuksia sekä hyppypukua, joiden molempien ominaisuuksia säännöt rajoittavat. Viime vuosina on jouduttu puuttumaan melko rankalla kädellä hyppyasuihin, joihin on yritetty viritellä mitä erikoisimpia ulokkeita puvun pinta-alan lisäämiseksi, sillä mitä suurempi on kantopinta-ala, sitä pitemmälle se kantaa. Ponnistusvoiman ja ponnistustekniikan merkitys suhteessa hyppysuorituksen muihin osa-alueisiin on korostunut hyppyasujen ohentamisen ja niukentamisen myötä. Tämä ymmärrettävästi suosii tehokkaasti ponnistavia hyppääjiä, mikä taas on otettava huomioon hyppääjien valmennuksessa. Kaudella 2010 merkittäväksi varustekehityksen osa-alueeksi nousivat siteet. Siinä missä aiemmin siteet olivat olleet lähinnä standarditavaraa, käytti Simon Ammann Vancouverin olympialaisissa mittatilaustyönä tehtyjä erikoissiteitä ja saavutti kaksi kultamitalia. Uudenmalliset siteet mahdollistavat jalkaterän ja tätä myötä suksen paremman asennon, jossa suksi on pohja suoraan ilmaa vasten.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihypyssä lähes kaikista varusteista on annettu tiukat säännöt. Tärkeimmät niistä koskevat suksien mittaa ja hyppypukua, mutta myös alusvaatteille on omat sääntönsä.


title: Mäkihyppy

text: ICR tarkoittaa FIS:n kansainvälisiä kilpailusääntöjä.


title: Mäkihyppy

text: Vuodesta 2004 hyppääjien paino punnitaan kilpailujen jälkeen suksien pituuden määräävän painoindeksin saamiseksi. Hyppääjän suksien pituus määräytyy hyppääjän oman pituuden perusteella, mutta huomioon otetaan myös indeksiluku BMI. Se muodostuu hyppääjän pituuden ja painon suhteesta.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihypyn kotimaana pidetään Norjaa, tarkemmin sanottuna Telemarkia. Sondre Nordheim hyppäsi jo 1800-luvun puolivälissä Telemarkin luonnonmäistä. 1890-luvulle saakka mäkihypyssä käytettiin samanlaisia suksia kuin pujottelussa ja maastohiihdossa.


title: Mäkihyppy

text: Vuosina 1879 ja 1881 sekä 1883–1891 järjestettiin Husebyn kartanon mailla Oslon lähistöllä niin sanotut Huseby-kilpailut, jotka myöhemmin siirrettiin järjestettäviksi Holmenkollenilla. Niitä pidetäänkin perinteikkäiden Holmenkollenin kisojen edeltäjinä.


title: Mäkihyppy

text: Suomessa ensimmäiset mäenlaskukilpailut pidettiin Katajanokan kalliolla 9. maaliskuuta vuonna 1899. Järjestäjänä toimi Helsingin Sporttiklubi. Kilpailut voitti Helsingissä asunut norjalainen insinööri Christian Nielsen. Suomen ensimmäiset piirustusten mukaan rakennetut hyppyrimäet valmistuivat vuonna 1905 Helsingin Alppilaan ja Kajaaniin.


title: Mäkihyppy

text:
Mäkihyppy oli alun perin telemark-laskettelun osa, jossa arvioitiin hypyn tyylikkyyttä. Telemarkin kehittyessä laskettelijat lisäsivät hyppyynsä taiteellisia elementtejä, esimerkiksi käsien pyörittämistä ja muuta. Pituuksia ei mitattu, sillä se ei ollut laskettelussa olennaista. Sitten amerikkalaiset keksivät mitata myös hypyn pituuden ja lopulta pituudesta alettiin jakaa pisteitä. Kun mäkihyppy eriytyi telemarkista omaksi lajikseen, mukana olivat ja ovat sekä pituuspisteet että tyylipisteet. Nykyaikaisen mäkihypyn telemark-alastulo on peruja alkuperäisestä telemark-hypystä. Telemark-alastulo vaaditaan virheettömässä hypyssä, vaikka se on välineiden ja V-tyylin vuoksi lähes mahdotonta.
Mäkihypyn historian aikana ovat hyppääjien käyttämät tyylit ovat vaihdelleet melko paljon. Eri aikoina on erilaisia tyylejä pidetty tavoiteltavimpana. Aluksi käytettiin telemarkilaista kyykkyilmalentoa, jossa ponnistuksen jälkeen polvet taivutettiin rintaa kohti koukkuun, ja vartalo oikaistiin alastulon jälkeen ennen loppuliukua. Vuosisadan vaihteessa tuli muotiin suomalaishyppääjien kehittämä ryhdikäs pystyasento. Tuolloin hypyt kantoivat noin 15–30 metriä. Aluksi arvostelussa katsottiin vain, pysyykö hyppääjä pystyssä, mutta myöhemmin mukaan otettiin erinäisiä muita tyyliseikkoja, joista annetut pisteet lisättiin pituudesta määräytyneisiin pisteisiin. Myös käsien asento on eri aikoina vaihdellut niiden pyörittämisestä etuasentoon eli niin sanottuun Recknagel-tyyliin, virtaviivaiseen vartalon sivuilla pitämiseen ja nykyaikaiseen V-tyyliin. Samoin laskuasento ylämäessä on vaihdellut.


title: Mäkihyppy

text: Telemark-alastuloa pidetään tyylikkäimpänä. Käytännössä tosin kilpailija usein joutuu turvautumaan tasajalka-alastuloon varmistaakseen pystyssä pysymisensä. Tämä taas johtuu paitsi siitä, että kaatuminen on luonnollisesti vaarallista, myös siitä, että se vähentää tyylipisteitä huomattavasti enemmän kuin tyylitön alastulo. Kaatuneeksi katsotaan hyppy, jossa jokin kilpailijan ruumiinosa koskettaa maata ennen kuin hän on laskeutunut kaatumisrajalle saakka – onnistuneessa suorituksessa vain sukset saavat osua maahan. Kaatumisraja on merkitty alastulorinteeseen niin kauas hyppääjien oletetusta laskeutumisalueesta, että sen jälkeen mahdollisesti tapahtuva kaatuminen katsotaan kilpasuorituksen ulkopuoliseksi kompuroinniksi, joka ei vähennä suorituksen arvoa.


title: Mäkihyppy

text:
Merkittävin muutos hyppytyylissä tapahtui 1980-luvun loppupuoliskolla, kun Ruotsin Jan Boklöv kehitti nykyisen V-tyylin, jossa sukset levitetään V-kirjaimen muotoiseen asentoon siten, että suksien kärjet ovat kaukana toisistaan, kun taas kannat ovat yhdessä. Kädet voivat aikaisemmasta tyylistä poiketen lepattaa lentoradan säätämiseksi vapaasti tuulessa. Kanadalainen Steve Collins oli jo kymmenisen vuotta aiemmin käyttänyt päinvastaista nuolenkärki-V-tyyliä eli niin sanottua A-tyyliä, jossa suksien etukärjet olivat yhdessä. Collinsia kutsuttiin leikillisesti "liito-oravaksi", jonka lentoa hänen hyppytyylinsä katsottiin muistuttavan. Aluksi V-tyylille naureskeltiin, muun muassa suomalainen Matti Nykänen nimitti tyyliä käyttäviä "haarapääskyiksi", mutta myöhemmin se syrjäytti aikaisemman "aerodynaamisen tyylin", jossa suksia pidettiin vierekkäin. Aluksi V-tyylin käytöstä vähennettiin arvostelupisteitä. Tyylin ansiosta hyppääjä kuitenkin lensi niin paljon pitemmälle, että saattoi voittaa kisan, vaikka menettikin tyylipisteitä. Jo vuoden 1992 talviolympialaisissa kaikki henkilökohtaiset mäkihyppymitalit menivät V-tyyliä käyttäneille hyppääjille. V-tyylin saatua valta-aseman pisteiden vähentämisestä luovuttiin.
Kaudella 2010 aloitettu sidekehittely muutti ilmalentoa, kun uudet siteet mahdollistavat paremmin suksen pitämisen lappeellaan ilmalennossa, jolloin kantopinta-ala lisääntyy ilmalennon aikana. Tämä kuitenkin aiheuttaa epävakautta ilmalentoon ja vaikeuttaa telemark-alastuloa.


title: Mäkihyppy

text: Muutamat hyppääjät hyppäävät myös niin sanotulla H-tyylillä, jossa sukset ja hyppääjä ovat ilmalennon aikana H-kirjainta muistuttavassa asennossa. H-tyylissä suksien kannat ovat selkeästi erillään toisistaan ilmalennon aikana.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihypyssä, kuten useissa muissakin urheilulajeissa, järjestetään koko kauden kestävä maailmancup, jossa maailman hyppyeliitti kilpailee siitä, kuka on kauden paras hyppääjä. Kullekin kaudelle noin 30 yksittäistä mäkihyppykisaa saa maailmancup-osakilpailun arvon. Kussakin osakilpailussa parhaiten sijoittuneet hyppääjät saavat maailmancup-pisteitä. Kunkin kilpailijan mäkihyppykauden aikana keräämät osakilpailupisteet lasketaan yhteen, ja paras palkitaan maailmancupin voittajana.


title: Mäkihyppy

text: Kauden aikana järjestetään myös Continental Cup, joka on arvoasteikossa maailmancupin jälkeen seuraava.


title: Mäkihyppy

text: Mäkihyppy on ollut lajina talviolympialaisissa sekä pohjoismaisten lajien maailmanmestaruuskisoissa niiden alusta lähtien. Lisäksi erillisiä lentomäen maailmanmestaruuskilpailuja on järjestetty kahden vuoden välein 1970-luvulta alkaen.


title: Mäkihyppy

text: Keski-Euroopassa järjestetään aina vuoden vaihteessa Keski-Euroopan mäkiviikko, joka sisältää neljä maailmancupin osakilpailua. Mäkihypyn Grand Slamiin eli jokaisen mäkiviikon osakilpailun voittoon saman mäkiviikon aikana on pystynyt Sven Hannawald (2001–2002), ja Kamil Stoch (2017–2018). Mäkiviikon kokonaiskilpailun on useimmin, viisi kertaa, voittanut suomalainen Janne Ahonen.


title: Mäkihyppy

text: Vuodesta 1997 asti on hypätty Nordic Tournamentia. Kilpailu käsittää Keski-Euroopan mäkiviikon tapaan neljä osakilpailua, joista kaksi järjestetään Suomessa (Lahti ja Kuopio) ja kaksi Norjassa (Lillehammer ja Oslo). Menestynein hyppääjä kilpailun historiassa on puolalainen Adam Małysz, joka on voittanut sen kolmesti.


title: Mäkihyppy

text: Lähde: FIS


title: Mäkihyppy

text: Eniten osakilpailuvoittoja: Gregor Schlierenzauer (53)


title: Mäkihyppy

text: Eniten palkintokorokesijoituksia: Janne Ahonen (108)


title: Mäkihyppy

text: Eniten kokonaiskilpailuvoittoja: Matti Nykänen, Adam Małysz (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten arvokisavoittoja: Thomas Morgenstern (14)


title: Mäkihyppy

text: Eniten henkilökohtaisia arvokisavoittoja: Simon Ammann (6)


title: Mäkihyppy

text: Eniten arvokisamitaleita: Gregor Schlierenzauer (21)


title: Mäkihyppy

text: Eniten olympiavoittoja: Matti Nykänen, Simon Ammann (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten henkilökohtaisia olympiavoittoja: Simon Ammann (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten olympiamitaleita: Matti Nykänen (5)


title: Mäkihyppy

text: Eniten maailmanmestaruuksia: Thomas Morgenstern (8)


title: Mäkihyppy

text: Eniten henkilökohtaisia maailmanmestaruuksia: Adam Małysz (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten maailmanmestaruus-mitaleja: Gregor Schlierenzauer (12)


title: Mäkihyppy

text: Eniten lentomäen maailmanmestaruuksia: Roar Ljøkelsøy, Gregor Schlierenzauer (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten mäkiviikon voittoja: Janne Ahonen (5)


title: Mäkihyppy

text: Eniten mäkiviikon osakilpailuvoittoja: Bjørn Wirkola (10)


title: Mäkihyppy

text: Eniten osakilpailuvoittoja ilman kokonaisvoittoa: Toni Innauer, Martin Schmitt, Simon Ammann (4)


title: Mäkihyppy

text: Kaikki osalkilpailut yhden mäkiviikon aikana voittaneet: Sven Hannawald (2001–2002), Kamil Stoch (2017–2018)


title: Mäkihyppy

text: Eniten osakilpailuvoittoja: Sara Takanashi (55)


title: Mäkihyppy

text: Eniten palkontokorokesijoituksia: Sara Takanashi (90)


title: Mäkihyppy

text: Eniten kokonaiskilpailuvoittoja: Sara Takanashi (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten arvokisavoittoja: Carina Vogt (5)


title: Mäkihyppy

text: Eniten henkilökohtaisia arvokisavoittoja: Carina Vogt (3)


title: Mäkihyppy

text: Eniten arvokisamitaleita: Carina Vogt, Sara Takanashi (6)


title: Mäkihyppy

text: Eniten olympiavoittoja: Carina Vogt, Maren Lundby (1)


title: Mäkihyppy

text: Eniten maailmanmestaruuksia: Carina Vogt (4)


title: Mäkihyppy

text: Eniten henkilökohtaisia maailmanmestaruuksia: Carina Vogt (2)


title: Mäkihyppy

text: Eniten maailmanmestaruus-mitaleja: Carina Vogt, Sara Takanashi, Yūki Itō (5)


title: Mäkihyppy

text: Henkilön nimen perässä mainituissa saavutuksissa on mainittu vain henkilökohtaisten kisojen parhaat tulokset (ei joukkuemäen arvokisamitaleja). Vuosien 1924–1980 olympialaisissa saavutetuista kaksinkertaisista mestaruuksista (olympiavoittaja ja maailmanmestari) on saavutuksiin merkitty vain olympiavoitto (katso pohjoismaisten lajien maailmanmestaruuskilpailut).


title: Mäkihyppy

text: Suomalaisia


title: Mäkihyppy

text: Ulkomaisia


title: Kashmir

text: Kashmir on Intian niemimaan vuoristoinen luoteisalue Intian, Pakistanin ja Kiinan raja-alueella. Pohjois-Pakistanin ja Tiibetin välissä oleva alue on Tiibetin ylängön ja Himalajan läntinen jatke noin 35 pohjoisella leveysasteella. Alun perin Kashmir tarkoitti Himalajan ja Pir Panjalin vuorten välistä Kashmirin laaksoa, mutta nykyään suurempaa aluetta. Intian hallitsemaa Kashmirin osaa, jossa asuu suurin osa alueen väestöstä, kutsutaan nimellä Jammu ja Kashmir.


title: Kashmir

text: Intia, Pakistan ja Kiina ovat jakaneet Kashmirin siten, että Intialla on väkirikkain alue, jolla asuvat enimmät hindut, mutta joka on muslimienemmistöinen. Pakistanilla on vuoristoinen pohjois- ja luoteisalue ja Kiinalla pieni itäinen pala. Intia hallitsee noin 62 prosenttia Kashmirin pinta-alasta ja 77 prosenttia väestöstä. Osa Intian vaatimasta Kashmirista on Pakistanin ja osa Kiinan hallussa.


title: Kashmir

text: Kashmir tunnetaan alueella tuotetusta kašmirvillasta. Alue on luonnonkaunista ja sitä onkin kutsuttu ”Idän Sveitsiksi”.


title: Kashmir

text: Koko Kashmirin alueen noin 14 miljoonaa asukasta elävät enimmäkseen maanviljelyllä ja karjanhoidolla. Maanviljelyalue on pieni osa Kashmirin alasta.


title: Kashmir

text: Kashmirin alueella asuu monenlaisia kansoja ja uskonnollisia ryhmiä. Suurin osa kansoista on indoiranilaisten kansojen sukuisia. Idässä asuu sinotiibettiläisiä kansoja, ja seudulla asuu myös muita kansoja, joista tunnetaan muun muassa usein pitkäikäisiksi väitetyt hunzat.


title: Kashmir

text: Kashmirin alueella yleisimmät uskonnot ovat islam, hindulaisuus ja buddhalaisuus. Maan väestön enimmäkseen kaksijakoinen hindu-muslimitausta onkin johtanut vuodesta 1947 Kashmirissa moniin väkivaltaisiin levottomuuksiin. Hinduvetoinen Intia ja muslimivetoinen Pakistan ovat pitkään kiistelleet alueen omistuksesta. Idän kiinalaistiibetiläistyyppisen väestön takia myös Kiinalla on ollut vaatimuksia joitain alueen osia kohtaan. Sekä äärimuslimit että äärihindut ovat kohdelleet toista uskonnollista ryhmää kaltoin.


title: Kashmir

text: Tämä Himalajan ja Tiibetin länsipuolinen alue on enimmäkseen vuorista, varsinkin pohjoisosissa ja eteläosan itäosassa. Pohjoisosissa on huippuja jotka nousevat yli 8 500 metrin korkeuteen. Kashmirin laaksossa on suuri kaupunki Srinagar. Indusjoki virtaa Kashmirin halki suurimmaksi osaksi aavikkoisessa jokilaaksossa, jossa on paikoin sivujokien luomia keitaita. Kashmirin ilmasto vaihtelee subtrooppisesta kosteasta kuivien lauhkeiden vuoristometsien kautta viileisiin alppiniittyihin ja hyytävän kylmiin vuorten lumihuippuihin ja jäätiköihin. Kashmirissa viljellään lämpimillä ja lauhkeilla alavilla mailla riisiä ja siemenviljoja, ja ylempänä harjoitetaan paimentolaisuutta laajoilla alueilla.


title: Kashmir

text: Kashmirin ala on 222 237 km² ja siellä asuu noin 14 miljoonaa ihmistä. Harvaan asuttuja aavikkomaisia jokilaaksoja ja vuoristoja on noin 75 % Kashimirin alasta.


title: Kashmir

text: Kashmir jakautuu karkeasti ottaen kolmentyyppiseen alueeseen. Eteläinen osa, lähinnä Jammu, on trooppista ja subtrooppista kosteaa monsuunialuetta, jollaista suurin osa Intiasta on. Keskimmäinen osa on vuoristoa ja laaksoa, joista suurin on Srinagarin ympärillä oleva Kashmirin laakso. Ilmasto on siellä lauhkea ja havumetsää suosiva. Pohjoisen laaja korkea vuoristoalue on kylmä ja kuiva, koska sateet eivät pääse korkealle vuoristoon ja sen laaksoihin.


title: Kashmir

text: Kashmirissa sijaitsee maailman toiseksi korkein vuori K2, joka nousee merenpinnasta noin 8611 metrin korkeuteen. Kashmiria halkovat korkeat vuoristot, muun muassa Karakorum ja läntinen Himalaja. Kashmirin alueen keskus on luoteis-kaakkoissuuntainen soikea 130 kilometrin pituinen, 30-50 kilometriä leveä Kashmirin laakso, entinen järvi, joka on 1 500-1 900 metrin korkeudessa meren pinnasta. Laakson pinta-ala on 15 520,3 km. Laakson halki kulkee Jhelumjoki, joka on eräs Indusjoen sivuhaara. Se tulvii kesäisin ja tulva on joskus peittänyt suuren osan laaksoa .Laakson alapäässä on muutamia järviä, muun muassa vesimäärän mukaan vaihteleva Wularjärvi. Laakso on kesällä kuuma, ja kylmänä aikana erittäin kylmän ilman saareke. Srinagarissa sataa keskimäärin 635 mm vuodessa.


title: Kashmir

text: Laakson pohjoispuolella on Himalaja, eteläpuolella noin 5 000 metriä korkea Pir Panjal. Kashmirin laakso kuuluu Intialle. Kashmirissa on lukuisa pienempiä asuttuja laaksoja, muun muassa Tawin, Chenabin, Poonchin, Sindin ja Lidderin laaksot.


title: Kashmir

text: Jhelumin lisäksi Kashmirin halki virtaavat Indus, Tawi, Ravi ja Chenab. Indusjoen laakso kulkee paikoittain aavikkomaisena jäätiköiden keskellä, ja muun muassa 3 450 metrin korkeudessa sijaitseva Leh on tällainen sivujoen synnyttämä keidas. Siellä on joissain paikoissa sivujokien aiheuttamia keitaita. Metsänraja on 3 400 km:n korkeudessa, ja metsiä on noin 12 % pinta-alasta, mutta suurin osa hakattu ja otettu viljelykseen. Laukea metsä kasvaa muun muassa mäntyä, katajaa ja tammea. Kashmirin tiheimmin asuttu alue on Himalajan juurella aivan alueen lounaisosassa. Monet laidunalueet eivät ole hyvää laidunaluetta osin maaperän eroosiosta johtuen.


title: Kashmir

text: Vain noin 1/12 väestöstä asuu pohjoisella Ladakhin, Gilgit-Baltistanin vuoristoalueella, joka kattaa kaksi kolmasosaa Kashmirista.


title: Kashmir

text: Ladahkin ja Zanskarin alueella vuoristossa on hyvin kylmää ja kuivaa. Sadepilvet eivät pääse vuorten takaa alueille, ja korkealla ilma on luonnostaan kylmää. Yli 3 000 metrin korkeudessa talvi on hyvin kylmä. Zanskarissa lämpötila putoaa talvella -20 °C:een, jopa -40 °C:hen, mikä jäädyttää joet niin, että niiden yli voi kävellä. Kesäisin lämpö nousee 20 °C:hen, mutta koska ilma on korkealla ohutta ja kosteutta vähän, yöt ovat silti kylmiä.


title: Kashmir

text: Korkealla koillisen vuorilla sijaitsee melko lähellä Karakorumin solaa, K2:ta ja Siachenin jäätikköä, jonka Intia valtasi Pakistanilta 1984.


title: Kashmir

text: Kashmir rajoittuu Intian ja Pakistanin rajaseuduilla Punjabiin ja Intian puolella Himachal Pradeshiin ja Pakistanin rajalla luoteisalueeseen. Kashmirin rajoittuvat myös Afganistan ja Kiina.


title: Kashmir

text: Kashmirin aluejako:


title: Kashmir

text: Kashmirissa on ollut jo varhaista Indus-kulttuurin asutusta. Kashmir on ollut historiassaan monesti itsenäinen ja hallinnut joskus lyhyen aikaa suurta osaa Intiasta. Kashmirissa, niin kuin muuallakin Intian niemimaalla, on näkynyt hindulaisuuden, buddhalaisuuden ja islamin leviäminen.


title: Kashmir

text: Kashmirin alue on ollut pitkään ankaran kiistan kohde. Kashmir itsenäistyi brittiläisestä Intian dominiosta, mutta liittyi valtionpäämiehensä maharadža Hari Singhin päätöksellä 26. lokakuuta 1947 itsenäistyneeseen Intian liittovaltioon autonomisena osavaltiona, koska muslimien asemiehet kapinoivat maassa. Autonomisen osavaltion asema kesti vuoteen 1953 saakka. Kashmirin alueella on sodittu muutaman kerran ja hyvin usein ollut pienempiä kahakoita. Pakistanista on soluttautunut muslimiterroristeja Intian hallitseman Jammu ja Kashmirin puolelle. Nämä terroristit ovat räjäytelleet Kashmirin kysymyksen takia pommeja Intian puolellakin, mikä on ajanut Intian vastatoimiin Kashmirin muslimeja ja Pakistaniakin vastaan. Islamilaisterroristeja vastaan taistelevat ja mielenosoituksia tukahduttaneet Intian armeija ja poliisi ovat rikkoneet Kashmirissa monta kertaa ihmisoikeuksia muun muassa murhaamalla muslimeja joukoittain, sieppaamalla, kiduttamalla ja raiskaamalla sekä kohtelemalla muslimivanhuksia kaltoin. Intia ja Pakistan ovat kahakoineet monesti Kashmirin raja-alueella 2000-luvullakin. Vuonna 2005 Kashmirin seudullakin tuntui suuri maanjäristys, joka tappoi alueella yli 70000 ihmistä.