title: Jan Stenfors

text: Samoihin aikoihin, kun Stenforsin keikkaesiintymiset tiheentyivät, tapahtui myös muutoksia Stenforsin yksityiselämässä. Hän tuli julkisuuteen ensi kertaa uuden 18 vuotta nuoremman avovaimonsa, kihlattunsa proviisori Minna Kairisalon kanssa Sipoon Sanomissa 14. elokuuta 2009.. Samassa haastattelussa Stenfors ilmoitti, ettei kaipaa enää Hanoi Rocksin aikoja. Minna Kairisalo väitteli farmakologiasta tohtoriksi 15. lokakuuta 2010. Jan Stenfors ja Minna Kairisalo (nyk. Kairisalo-Stenfors) menivät naimisiin 1. marraskuuta 2011.


title: Jan Stenfors

text: Myöhempinä vuosina Suicide on tasaisin väliajoin vieraillut Monroen bändin keikoilla, esimerkiksi Tikkurila-festivaaleilla 2016 ja Monroen soolouran 30-vuotisjuhlakeikalla Kulttuuritalolla lokakuussa 2017.


title: Luonnonfilosofia

text: Luonnonfilosofia () on filosofian osa, joka pyrkii selittämään luonnon kokonaisuutta. Sen aluetta on todellisuuskäsitys eli maailmankuva. Ennen kuin fysiikka ja filosofia eriytyivät, kutsuttiin luonnontiedettä yleisesti luonnonfilosofiaksi. Luonnonfilosofiassa on keskeistä, että teorioiden postulaatit eli taustaoletukset tuodaan esiin, ja ne muodostavat matematiikan kanssa yhtenäisen kokonaisuuden. Suomessa tätä näkökulmaa tieteeseen pitää esillä Luonnonfilosofian seura.


title: Latokartano

text: Latokartano () on asuinalue Helsingin Viikissä. Se sijaitsee Helsingin yliopiston Viikin kampusalueesta koilliseen, yliopiston koetilan peltojen vieressä. Aluetta rajoittavat luoteessa ja pohjoisessa Lahdenväylä ja Kehä I, etelässä Viikintie ja idässä laaja metsäalue (Hallainvuori), jonka toisella puolella on Myllypuro. Helsingin keskustaan on matkaa noin kahdeksan kilometriä.


title: Latokartano

text: 1950-70-luvuilla Latokartanon alueelle rakennettiin jonkin verran lähinnä opiskelija-asuntoja (Latokartanon ylioppilaskylä). Alueen uudisrakentaminen aloitettiin vuonna 1998 ja se on 2000-luvulla kuulunut Helsingin tärkeimpiin asuntorakennuskohteisiin. Rakentaminen jatkuu aina 2010-luvun loppupuolelle. Asukkaita alueella oli 2010 alussa 7 921 ja työpaikkoja 341.


title: Latokartano

text: Latokartanon eteläisin osa on ns. ekologista asuinaluetta, jossa on pyritty kestävän kehityksen mukaiseen asumiseen. Ekoalueen rakentamisesta on järjestetty kaksi suunnittelukilpailua, joiden seurauksena alueen taloissa on kokeiltu muun muassa aurinkoenergiajärjestelmiä.


title: Latokartano

text: Latokartanon peruspiiri on Helsingin piirijaossa laajempi alue, joka jaetaan seuraaviin osa-alueisiin: Viikinranta, Latokartano, Viikin tiedepuisto, Viikinmäki, Pihlajamäki ja Pihlajisto. Peruspiirin maapinta-ala on 10,03 km² ja asukasluku vuoden 2010 alussa 21 149. Työpaikkoja peruspiiri tarjosi 5 521 hengelle.


title: Latokartano

text:
Lahdenväylä ja Viikintie ovat alueen tärkeimmät henkilöautoliikenteen runkoväylät. Kehä I kulkee aivan Latokartanon asuinalueen vierestä koillisessa ja lähimmät liittymät sille on Pihlajamäessä ja vuonna 2016 avattu uusi Kivikon liittymä.
Latokartanoon liikennöi Munkkiniemestä ja Kontulasta bussilinja 57, keskustasta linja 78, sekä Herttoniemestä ja Puistolasta linja 79. Lisäksi runkolinja 550 kulkee Viikin halki, ja 506 kulkee Meilahdesta Latokartanon ja Viikin kampuksen läpi Myllypuroon. Kehä I varrella liikennöi Itäkeskuksesta Malmin suuntaan linjat 554 ja 561 sekä Pitäjänmäkeen linja 54, Itä-Helsingistä Malmin kautta Myyrmäkeen Runkolinja 560.


title: Latokartano

text: Latokartanon osa-alue on saanut nimensä Viikin latokartanosta, joka perustettiin 1500-luvulla läheisen Helsingin kuninkaankartanon talousalueeksi. Latokartano muodostettiin kuudesta Östervikin ja kolmesta Västervikin kylän talosta. Vuonna 1629 se lahjoitettiin ratsumestari Gert Skyttelle, mutta peruutettiin kruunulle vuonna 1655, minkä jälkeen se oli Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherran virkatalona.


title: Latokartano

text: Viikin latokartanoon kuului myös nykyinen Viikinmäen alue, joka siirtyi 1900-luvun alkupuolella Helsingin kaupungin omistukseen. Tilan jäljelle jäänyt osa luovutettiin vuonna 1946 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteelliselle tiedekunnalle Viikin koetilaksi, jonka yhteyteen myös Viikin kampus on vähitellen muodostunut. Suurin osa tilan yhä jäljellä olevista pelloista sijaitsee kuitenkin Viikintien eteläpuolella ja kuuluu nykyisin Viikinrannan osa-alueeseen.


title: Bonsai

text: Bonsai (jap. ) eli ”"ruukkupuu"” tarkoittaa puuta, joka on kasvatettu ruukussa niin, että se alkaa muistuttaa lajitovereitaan pienoiskoossa. Sana "bonsai" on japania ja merkitsee ”ruukkuistutusta” ("bon" = ruukku, "sai" = istutus).


title: Bonsai

text: On olemassa erityisiä puulajikkeita, jotka kasvavat puiden näköisiksi pienoispuiksi, mutta ne eivät ole oikeita bonsaipuita. Mikään puulaji ei automaattisesti kasva bonsaiksi, mutta teoriassa, mistä tahansa puusta voidaan kasvattaa bonsai – jotkin lajit vain soveltuvat bonsaitaiteeseen muita paremmin. Bonsaipuu tarkoittaa nimenomaan kasvia, joka on kasvatettu ruukussa ja joka huolellisella hoidolla alkaa muistuttaa oikeata, täysikokoista puuta. Bonsaipuita muotoillaan leikkelemällä niiden oksia ja juuria.


title: Bonsai

text: Bonsaitaidetta harrastetaan edelleen myös Kiinassa, missä siitä käytetään nimitystä "pénjǐng" (). Pénjǐng ei kuitenkaan ole aivan sama asia kuin bonsai, vaan siinä puita kasvatetaan puutarhoissa ja ne ovat suurempia kuin bonsait. Kuitenkin länsimaisessa kulttuurissa käsite "bonsai" käsittää japanilaisen "bonsain", kiinalaisen pénjǐngin sekä korealaisen "bunjaen".


title: Bonsai

text: Bonsait ovat alun perin lähtöisin Kiinasta, Han-dynastian ajalta (noin 200–220 eaa.). Itse puutarhataiteen, jonka osana bonsait ovat, uskotaan syntyneen noin vuosien 2200–255 eaa. välillä.


title: Bonsai

text: Kiinassa bonsaita kutsuttiin "pénzāiksi" (). Pénzāin lähtökohtana oli vangita luonnollinen maisema pienoiskoossa – eli luoda miniatyyrimaisema. Pénzāi oli kuitenkin kookkaampi kuin bonsai. Myöhemmin pénzāita alettiin kasvattaa ruukussa ja näin syntyi "punsai". Punsaissa puu muotoiltiin muistuttamaan jotakin eläintä kuten lintua tai jotain muuta olentoa kuten lohikäärmettä.


title: Bonsai

text: Bonsaita kuitenkin pidetään japanilaisina, koska japanilaiset ovat kehittäneet punsaista bonsain. Japaniin bonsait saapuivat 1100-luvulla. Bonsait levisivät Tang- tai Song-dynastian aikaan, 700–1300-luvulla myös Koreaan, missä niitä alettiin kutsua "bunjaeksi". Japani harjoitti hyvin sulkeutunutta ulkopolitiikkaa yli 200 vuotta, 1800-luvulle asti. Vuonna 1854 yhdysvaltalainen kommodori Matthew Perry pakotti Japanin avautumaan. Tällöin bonsai saapui ensimmäisen kerran Eurooppaan vuonna 1878 Pariisin maailmannäyttelyn mukana.


title: Bonsai

text: Suuren suosion bonsait saavuttivat vasta toisen maailmansodan jälkeen, kun kaukaisiin maihin lähetetyt suurlähettiläät ja muut diplomaatit alkoivat tuoda niitä tuliaisiksi ja matkamuistoiksi kotimaihinsa. Suomalaisten harrastajien käsiin ensimmäiset bonsait päätyivät 1970-luvulla. Nykyisin bonsaiharrastajia on Suomessa muutama sata.


title: Bonsai

text: Bonsain esimuodon saapumisesta Kiinaan on esitetty teoria, jonka mukaan ne toivat Kiinaan intialaiset buddhalaismunkit, jotka olivat huomanneet kasvien juurien kasvua ruukun avulla rajoittaessaan niiden alkavan kääpiöityä. Mitä käppyräisempi ja omituisempi kasvi oli, sitä arvostetumpi se oli ja sitä suurempina sen sisältämiä voimia pidettiin.


title: Bonsai

text: Ruukuissa kasvatettavia puita esittäviä piirroksia on löydetty noin 4 000 vuoden ikäisistä egyptiläisistä haudoista. Jo muinaisessa Egyptissä tiedetäänkin kasvatetun ruukkupuutarhoja. Nykyisen Intian alueella paikallisilla poppamiehillä oli tapana kasvattaa ruukussa erilaisia kasveja, joita he käyttivät rituaaleihin ja lääkintään. Myös arabialaisten karavaanien tiedetään kuljettaneen pieniä puita erilaisissa astioissa Aasian halki. Puita käytettiin lääkkeisiin tarvittavien kemikaalien lähteinä. Todennäköisesti ruukkupuita ei alun perin kasvatettukaan esteettisistä syistä. Myös kuuluisissa Babylonin riippuvissa puutarhoissa uskotaan kasvatetun ruukkukasveja – sikäli kuin näitä puutarhoja koskaan on ollutkaan.


title: Bonsai

text: Bonsaiksi kelpaa teoriassa mikä tahansa puu- tai pensaslaji taikka ylipäätään mikä tahansa kasvi, jolle kasvaa puumainen varsi. Tästä äärimmäisenä esimerkkinä voidaan mainita voikukka, josta voidaan koulia bonsai nostamalla kasvia vuosien mittaan vähitellen korkeammalle kasvualustastaan niin, että voikukan puumainen maavarsi lopulta muodostaa kukalle "puuvarren". Japanissa onkin noussut suosituksi tapa, jossa bonsai tehdään puiden sijasta luonnonkukista.


title: Bonsai

text: Mikään puulaji ei kasva automaattisesti ruukkupuuksi ilman erityishoitoa. Kuitenkin jotkin lajit sopivat muita paremmin bonsai-taiteen raaka-aineeksi. Suomalaisista kasveista muiden muassa katajaa, koivua ja mäntyä voidaan kasvattaa ruukussa. Suomen olosuhteissa bonsaita voidaan kasvattaa sekä sisällä että ulkona. Kansainvälisesti varsinkin kiinankatajaa pidetään erittäin hyvänä lajina bonsain kasvatukseen.


title: Bonsai

text: Sisäbonsaiksi sopivia kasveja ovat normaalit huoneolosuhteissa viihtyvät trooppiset tai vilpokasvit kuten limoviikuna, myrtti, sitruskasvit, chili ja granaattiomena. Trooppiset kasvit ovat siinä suhteessa helppohoitoisia, että ne viihtyvät sisätiloissa ympäri vuoden. Vilpokasvit puolestaan vaativat jonkinlaisen viileän talvehtimispaikan.


title: Bonsai

text: Ulkobonsaiksi käyvät mainiosti luonnonvaraiset puulajit kuten mänty, koivu, kuusi, leppä, haapa ja tammi sekä pensaskasvien kuten tarhakatajan, omenan ja tuhkapensaan taimet. Nämä selviävät pihalla ympäri vuoden. Puut vaativat talvesta selvitäkseen kuitenkin talvetustoimenpiteitä.


title: Bonsai

text: Bonsaiden luokitteluperusteena voidaan käyttää kokoa, kun tiedetään bonsain koko, peruskaava ja laji, voidaan siitä jo päätellä paljon. Bonsaita on hyvin erikokoisia: muutaman senttimetrin korkuisista yli metrisiin. Tyypillisesti bonsait kuitenkin ovat 20–60 senttimetrin korkuisia. Kokoluokittelu on jossakin määrin vakiintumatonta ja tulkinnanvaraista.


title: Bonsai

text: Maksimissaan 7–10 senttimetriä pitkistä bonsaipuista käytetään nimitystä "mame-bonsai" (). Pienimmistä mame-bonsaista saatetaan käyttää myös nimitystä "shito-bonsai". Kolmanneksi pienin kokoluokka on "shōhin" (), johon kuuluvien bonsaiden maksimikorkeus on 25–30 senttimetriä. Shōhinia isompien bonsaiden kokoa määritetään usein sillä, kuinka monta miestä tarvitaan siirtämään bonsaita paikasta toiseen.


title: Bonsai

text: Bonsaitaiteessa yhdistyvät estetiikka, huolenpito ja kärsivällisyys. Kasvi, muokkaus, kasvuaineksen pinta ja valittu astia muodostavat "taivaan ja maan yhteen astiaan", kuten japanilainen sanonta asian ilmaisee. Taiteessa pyritään saavuttamaan mahdollisimman luonnollinen lopputulos: bonsaissa ei tule näkyä mitään merkkejä ihmisen kädestä. Bonsain muotoilussa voidaan noudattaa erään mestarin ohjetta, jonka mukaan puun oksiston tulee näyttää siltä, että lintujen olisi helppoa lentää sen lävitse.


title: Bonsai

text: Valmis bonsai on kuin varttuneeseen ikään kasvanut puu pienoiskoossa. Suurikin puu näyttää pieneltä, kun sitä katsotaan tarpeeksi kaukaa. Bonsai tarjoaa saman näkymän, mutta lisää toisen ulottuvuuden: puu on niin lähellä, että sen yksityiskohtia on helppoa tarkastella.


title: Bonsai

text: Bonsain muotoilu on verrattavissa ikebanan tai minimalismin oppeihin, joissa kantavia teemoja ovat selkeys ja linjakkuus. Tällainen filosofia sopii luontevasti suomalaiseen kauneuskäsitykseen, jossa muodot ja materiaalit ovat pääosissa irrallisten yksityiskohtien sijaan.


title: Bonsai

text: Epäsymmetrisyys, rytmikkyys, tyhjän tilan esille tuominen ja hallittu kokonaisuus ovat bonsaitaiteilijan ohjenuoria. Itse kasvin rinnalla myös sen asuttama ruukku on katsottavissa osaksi bonsaita. Ruukun tehtävänä on tuoda esille puun muoto ja väri kaikkina vuodenaikoina. Bonsain esillepanossa on luontevaa suosia yksinkertaista ja koristelematonta alustaa. Sama pätee bonsain taustaan: esteettisesti ihanteellinen paikka bonsaille on "tokonoma", joka on japanilaisessa huoneessa oleva syvennys. Tavallisesti bonsai asetetaan pienelle ja matalalle pöydälle.


title: Bonsai

text: Bonsaiden kasvattaminen vaatii kärsivällisyyttä. Bonsai voidaan kasvattaa siemenestä tai pistokkaasta taikka siirtää luonnosta.


title: Bonsai

text: Siemenestä kasvatettaessa on maltettava odottaa, sillä prosessi on pitkänlainen. Taimen muotoilu voidaan aloittaa vasta noin vuoden kuluttua istutuksesta. Pistokkaista kasvattaminen on myös hankalaa. Sen onnistuminen vaatii, että pistokas saa tarpeeksi vettä juurten kasvamiseen. Hankalin tapa kasvattaa bonsai on siirtää sen alku luonnosta. Tämä on kuitenkin eniten bonsaifilosofian mukaista. Tuloksekkaita paikkoja etsiä taimia bonsaipuuksi ovat kalliot, kivet ja rannat. Suomen luonnosta löydetyt taimet eivät kuitenkaan voi olla sisällä ympärivuotisesti, vaan ne vaativat talvettamisen. Siksi niitä pitäisi säilyttää välillä myös kylmässä. Kellari sopii tähän tarkoitukseen hyvin. Hyviä Suomesta löytyviä bonsainalkuja ovat esimerkiksi männyt ja koivut.


title: Bonsai

text: Bonsaiden kasvattamiseen käytetään erilaisia erikoistyökaluja. Näistä tärkeimpiä ovat teräväkärkiset pihdit. Muotoiluun ja kääpiöintiin on käytettävissä erilaisia tekniikoita. Bonsaiden taivutteluun ja muotoiluun tarvitaan erilaisia metallilankoja. Muotoilussa juurten ja oksien keskinäisen suhteen täytyy pysyä sopivana. Taitamaton leikkely voi heikentää puuta tai jopa tappaa sen.


title: Bonsai

text: Bonsaipuun hoidosta tekee haasteellista astian asettama rajoitus juurien kasvulle. Astioiden mataluus estää juuria laajenemasta, mikä tekee oikeaoppisesta kastelusta taidetta itsessään.


title: Bonsai

text: Ruukkupuiden kasvattaminen sisätiloissa on verrattain uusi ajatus. Japanilainen bonsai on ulkokasvi, joka otetaan sisälle korkeintaan muutamaksi päiväksi näyttelyä tai valokuvaamista varten. Pohjoisen ilmaston vuoksi Suomessa kasvatettavat bonsait elävät useimmiten sisätiloissa, joko kasvihuoneissa, verannoilla tai huonekasveina. Vaikka bonsaita kasvatetaan ruukuissa, ne eivät useinkaan viihdy sisätiloissa ympärivuotisesti. Talvisin on varmistettava, etteivät juuret pääse pakkasten aikana jäätymään, esimerkiksi hautaamalla puu osittain lumeen tai pitämällä sitä lasitetulla kuistilla.


title: Bonsai

text:
Bonsain kastelu on tasapainottelua yli- ja alikastelun välillä. Näistä ylikastelu on tavallisempaa. Ruukkuun istutettujen puiden hoidossa on erityisen tärkeää huolehtia ylimääräisen kasteluveden mahdollisuudesta virrata pois ja varoa mullan kuivumista. Kastelu on taitolaji: oppipojalle voidaan antaa bonsainmuotoilusakset ensimmäisinä päivinä, mutta kastelukannua hänelle ei anneta ennen vuosien opetusta. Jos multa on jatkuvasti läpimärkää, eivät juuret saa riittävästi happea. Lisäksi ne alkavat hiljalleen mädäntyä. Helpoiten tältä vältytään valitsemalla istutusmullaksi hyvin vettä läpäisevää laatua ja kastelemalla kasvia "aina" ja "vain" silloin, kun multa on ehtinyt jo hieman kuivahtaa. Toisaalta multa ei myöskään saa koskaan kuivua täysin, koska silloin juurien vedenottokyky lamautuu, jos näin pääsee tapahtumaan, on ruukku syytä upottaa vähäksi aikaa kokonaan veteen.
Veden haihtumiseen vaikuttavat lämpötila, ilmankosteus sekä astian materiaali, muoto ja koko. Bonsain kasvuastiassa on aina oltava reikä ja tämän pitää olla auki niin, että vesi pääsee tarvittaessa virtaamaan astiasta ulos. Sen lisäksi erilaiset bonsait tarvitsevat eri määriä vettä. Jokainen bonsai on yksilö, jota on opittava hoitamaan sille sopivalla tavalla. On vanha kiinalainen tapa antaa vettä bonsaille kolme kertaa: kerran astialle, kerran mullalle ja kerran kasville. On myös tärkeää kastella puun runkoa ja lehvästöä – puu voidaan jopa pestä, sillä se helpottaa puun hengittämistä. Kuitenkaan, jos bonsai on kukkiva, kukkia ei tulisi kastella, sillä tämä edistää kukkien häviämistä.


title: Bonsai

text: Bonsaita ei tulisi kastella letkulla – vedenpaine voi lennättää mullan astiasta pois. "Kovaa vettä" eli kalkkipitoista vesijohtovettä ei tulisi käyttää lainkaan. Bonsaille kaikkein parasta on sadevesi tai noin vuorokauden hapettumassa seisotettu vesijohtovesi.


title: Bonsai

text: Multakerroksen päällimmäiset sentit ovat bonsaille kaikkein tärkeimmät; ne vaikuttavat bonsain tärkeimpiin toimintoihin. Bonsai saa vetensä ja happensa (kaasujen vaihto tapahtuu) mullan pintakerroksen läpi.


title: Bonsai

text: Bonsai kasvaa verrattain pienessä ruukussa, joten bonsain multaa tulee lannoittaa säännöllisesti miedoin lannoittein. Hyviä ajankohtia lannoitukselle ovat kevät ja kesä – puun kasvuajat. Tällöin puuta lannoitetaan noin kahden viikon välein, kun taas muulloin kuukausittain tai harvemmin.


title: Bonsai

text: Kaupasta ostetut valmisbonsait – "mallsait" (englanninkielinen sanaleikki mall=ostoskeskus) eivät kuitenkaan ole oma bonsaityyppinsä vaan se on yleisnimi bonsaityyppisille kasvi-istutukselle joka on istutettu kuljetusta varten jonkinlaiseen saveen. Ajan myötä savi tukehduttaa juuret melko varmasti. Jos siis kasvin halutaan elävän pitkään, on multa syytä vaihtaa melko pian hankinnan jälkeen johonkin läpäisevämpään laatuun.


title: Bonsai

text:
Valon tarve riippuu paljon puun lajista. Yleensä bonsait kuitenkin vaativat runsaasti valoa. Bonsait voivat tarvita talvisin lisävalaistusta, sillä valoa on talvisin tarjolla hyvin vähän. Kasvaakseen bonsai tarvitsee myös lämpöä, jota kasvit normaalisti saavat auringosta, joka on myös kasvien luonnollinen valon lähde. Auringon korvikkeiksi kelpaavat talvisin esimerkiksi:
Puut kokevat luontaisessa kasvuympäristössään muun muassa lämpö- ja valomäärän muutoksia, jotka viestivät puille vuodenaikojen vaihtelusta. Kasville tulisi suoda mahdollisuus kokea keinotekoiset vuodenajat, sillä esimerkiksi talven lepoaika on elintärkeä vastapaino kesän kasvukaudelle. Kasvin sijoittamista viileämpään tilaan talvella kutsutaan talvetukseksi. Jotkut suomalaisista kasveista koulitut bonsait talvehtivat alle kymmenessä asteessa joidenkin trooppisten bonsaiden talvehtiessa huoneenlämmössä.


title: Bonsai

text: Leikkaaminen on tärkein bonsain muotoilutapa ja se on hyvä suorittaa keväällä ennen kasvukauden alkamista. Näin kasveista saadaan tuuheampia ja tasapainoisemman näköisiä. Samalla päästään eroon ylimääräisistä oksista, sekä saadaan uusia kasvamaan. Yleisin syy leikata on saada bonsaita tuuheammaksi. Tuuheammaksi bonsaita saadaan käsittelemällä latva tai niitä oksia, jotka aiheuttavat bonsain oksien haaroittumista. Toinen yleinen syy leikata bonsaita on puun tasapainottaminen. Myös lehtiä voidaan pienentää samalla tavalla; kun esimerkiksi lehtipuun lehdet leikataan pois, kasvattaa puu uudet, mutta pienemmät lehdet tilalle.


title: Bonsai

text: Bonsaita voidaan muotoilla myös oksia ja runkoa taivuttamalla. Taivuttaminen on hyvä tehdä silloin, kun puussa ei ole lehtiä. Puuta voidaan taivuttaa taivutuslangalla, manriki-puristimilla ja punoksilla. Näistä ehdottomasti yleisin on taivutuslanka. Yleensä taivutuslanka on alumiinia tai kuparia – useimmiten alumiinia. Taivuttaminen taivutuslangalla tapahtuu kiertämällä metallilankaa oksan tai rungon ympärille, joka pitää puun osan halutussa asennossa. Lankaa tulee löysätä tasaisin välein (viikoittain), sillä lanka voi "syöpyä" puun sisään bonsain kasvaessa jättäen rumat arvet bonsaihin. Yleensä taivutuslankaa pidetään puussa kuudesta kuukaudesta kahteen vuoteen.


title: Bonsai

text:
Bonsai on syytä istuttaa uudelleen lähes joka vuosi. Uudelleenistutus tehdään usein aikaisin keväällä ennen kasvukauden alkua. Uudelleenistutukseen kuuluu:
Mullan vaihto on jokakertainen toimenpide. Ruukku vaihdetaan isompaan kun edellinen alkaa käydä pieneksi. Ruukun voidaan todeta olevan liian pieni, kun pois nostettu juuripaakku näyttää koostuvan lähes kokonaan juurista. Juurien leikkaus on tarpeellista kääpiöimisen takia. Uudelleenistutuksessa on hyvin tärkeää lyhentää bonsain alaspäin kasvavaa pääjuurta, jolloin muut juuret pääsevät paremmin kehittymään. Juuripaakkua pienennetään normaalisti kolmanneksesta puoleen alkuperäisestä koostaan riippuen puun iästä ja lajista.


title: Bonsai

text:
Kuten muillakin kasveilla, puilla on sisäinen vuosirytmi. Suurin osa puulajeista kasvaa luonnollisessa ympäristössään sellaisissa olosuhteissa, joissa vuodenajat ovat selkeästi erotettavissa toisistaan. Talvella puun ravinteiden ja veden tarve on kesää selvästi niukempaa. Ne ovat mukautuneet tähän tilanteeseen ja talvilevosta on tullut niille olennainen osa selviytymistä. Talvilevon puuttuminen voi aiheuttaa puulle stressiä ja näin se voi tuhota itsensä jatkuvalla kasvamisella. Bonsait voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
Ulkona talvetettavat kasvit ovat luonnostaankin Suomen ilmastossa pärjääviä puulajeja. Subtrooppiset bonsait vaativat talvisin 0...+15 °C:n lämpötilan. Trooppiset taas vaativat talvisin +20 °C:n lämpötilan, joten ne pärjäävät sisällä ympäri vuoden – joskin ne olisi suotavaa viedä kesäksi ulos ilmojen salliessa.


title: Bonsai

text: Ulkona talvetettaessa on tärkeää pitää huolta siitä, etteivät bonsain juuret pääse jäätymään. Jäätyminen voidaan estää eristämällä juuristo styroksilla tai lumella tai kaivamalla ruukku maahan. Ulkona talvetettavat lehtipuut voivat viihtyä talven kellarissa, mutta havupuut kaipaavat valoa, eivätkä siten sovellu kellarissa talvetettaviksi. Bonsait tarvitsevat myös talvella vettä, vaikkakin selvästi vähemmän kuin kesällä.


title: Bonsai

text: Subtrooppiset bonsait vaativat viileän, noin kymmenasteisen talvehtimispaikan. Myös subtrooppisia bonsaita voidaan pitää talvella kellarissa, kunhan lämpötila kellarissa ei laske liian alas. Optimaalinen paikka talvehtia on subtrooppiselle bonsaille useista vanhoista puutaloista löytyvä "vilpola". Usein kuitenkin subtrooppiset kasvit saavat tyytyä ikkunan tarjoamaan viileyteen ikkunalaudalla.


title: Bonsai

text: Trooppisen bonsain talvetus on kaikkein helpointa, sillä se ei vaadi mitään erityistä talvetusta. Trooppinen bonsai kuitenkin vaatii valoisan paikan ja tarvittaessa lisävalaisimia. Trooppinenkin bonsai tarvitsee talvilevon, joka toteutetaan lannoitusta ja kastelua vähentämällä.


title: Bonsai

text: Bonsaipuiden muotoilussa ja kasvatuksessa noudatetaan yleensä tiettyjä peruskaavoja. Jos bonsaita ei ole kasvatettu minkään kaavan mukaan, se on "kawariki". Tässä on esitettynä hyvin karkeasti eri muotojen erot.


title: Bonsai

text:
"Chokkan" () eli klassinen pylväsmuoto on tarkasti määritelty kaava. Rungon tulee kasvaa ylöspäin ja sen on oltava täysin suora. Rungon tulee kaventua alhaalta ylöspäin. Myös oksien tulee lyhentyä alhaalta ylöspäin. Näin muodostuu chokkanille tyypillinen kolmiomainen muoto. Oksien tulee sijaita tasaisesti joka puolella puuta kuitenkin niin, ettei kaksi peräkkäistä oksaa ole pystysuunnassa linjassa. Ihanteellinen chokkan on puu, jossa ei ole pystysuunnassa yhtään samassa linjassa olevaa oksaa. Suomen kielellä chokkanista voidaan käyttää nimitystä klassinen pylväsmuoto.
Se myös saattaa kasvattaa tyveensä paksuja juurien alkuja.
Keskeltä saattaa kasvaa myös paksu alaspäin suunntautuva alku.


title: Bonsai

text: "Moyōgi" () tai "tachiki" eli vapaasti pysty muoto on samanlainen kuin chokkan, mutta runko saa mutkitella. Oksien tulee lähteä rungon mutkien ulkokaarteesta ulospäin. Puun latva on hieman katselusuuntaan nojautunut – puu kumartaa isännälleen. Suomen kielellä moyōgista voidaan käyttää nimitystä vapaa pystymuoto.


title: Bonsai

text: "Shakan" () eli nojaava muoto on myös kuten chokkan, paitsi ettei runko kasvakaan suoraan, vaan nimensä mukaisesti nojaa sivulle noin 30–50 asteen kulmassa astian multapinnan normaaliin nähden. Oksat tasapainottavat puuta siten, että jykevimmät oksat osoittavat kallistussuunnasta poispäin, kohti ruukkua. Oksien pystysuuntaisen päällekkäisyyde välttäminen ei ole shakanissa niin keskeistä kuin chokkanissa. Rungon tulisi olla suora tai lähes suora.


title: Bonsai

text: "Hōkidachi" () eli luudanmuoto jäljittelee japaninluutajalavan muotoa. Hōkidachin runko on pystysuora ja joka latvasta lähtee samasta kohdasta puun oksat symmetrisesti, jotka lopulta muodostavat pallomaisen latvuksen – bonsai siis näyttää väärin päin olevalta luudalta. Hōkidachi on poikkeuksellinen peruskaava, sillä yleensä bonsaiden tulee olla epäsymmetrisiä.


title: Bonsai

text: "Bankan" () eli aaltoilevan rungon muoto on valmisbonsaille eli "malsaille" yleisin muoto. Puun runko kasvaa ylöspäin voimakkaasti mutkitellen ja muistuttaa usein s-kirjainta. Oksisto mukailee moyōgin kaavaa.


title: Bonsai

text: "Kengaissa" () eli vesiputouksen muodossa puun runko kasvaa poikkeuksellisesti alaspäin. Kengain runko saa riippua ja mutkitella vapaasti. Kengain esikuva luonnossa voisi olla vuoren kivisellä seinämällä kasvava puu, joka vaikeissa olosuhteissa kurottautuu alaspäin kohti valoa ja maan lämpöä. Suomen kielellä kengaista voidaan käyttää nimitystä riippuva muoto.


title: Bonsai

text: "Han-kengai" () eli puoliputous on hieman samantapainen kuin kengai, muttei riipu ruukun alapuolella. Han-kengain runko kasvaa ylöspäin, mutta oksat kurottautuvat alas ja sivuille. Klassisessa muotoilussa han-kengain latvan tuli sijaita puun tyven alapuolella katsottaessa puuta sen etupuolelta.


title: Bonsai

text: "Fukinagashi" () eli tuulentuivertama muoto on kallellaan tuuleen suuntaan ja tuulen tulosuunnan puolella ei ole oksia tai ne ovat taittuneet tuulen mukana. Tarkoituksena on kasvattaa puu, joka näyttää siltä, että se olisi elänyt koko ikänsä tuulen voimakkaassa tuiverruksessa. Kasvattajalla on lähes täysi vapaus oksien sijoittelussa ja rungon muotoilussa, kunhan kuviteltu jäätävä viima näkyy työssä. Vaikka taiteilijalla onkin suuret vapaudet muotoilussa, juuri se tekee fukinagashista vaikean.


title: Bonsai

text: "Bunjingi" () eli klassinen kalteva muoto. Bonsain runko on pitkä ja ohut. Rungon ei tule missään tapauksessa olla suora, vaan sen tulee kiemurrella arvokkaasti kohti taivasta. Oksia on vain puun latvassa ja ne ovat usein melko lyhyitä ja kaareutuvat aavistuksen verran alaspäin. Puuta kasvatetaan usein pienessä ruukussa pienen latvuksen takia. Bunjingin esikuvana ovat vanhat kiinalaiset tussimaalaukset, "bunjingat". Bungingi on ehkä kaavoista taiteellisin ja vaatii kasvattajaltaan taiteellista lahjakkuutta. Nimi merkitsee oppineiden tyyliä; sillä on juuret maassa ja pää tukevasti korkealla ilmassa.


title: Bonsai

text: "Sekijōjū" eli kivenpäällinen bonsai kasvaa kiven päällä niin, että juuret näkyvät. Bonsain juuret kiemurtelevat kiven halkeamissa sekä uurteissa ja tavoittavat viimein kiven alla laakeassa ruukussa olevan maan.


title: Bonsai

text: "Ishitsuki" eli kivellä kasvava bonsai kasvaa multataskussa kiven päällä. Ishitsuki-muotoiset bonsait ovat yleisesti pieniä siksi, että kiven sisällä oleva multatasku tarjoaa juurille verrattain vähän kasvutilaa, joka vaikuttaa puun kokoon. Toivottu lopputulos on kokonaisuus, jossa bonsai näyttää kasvavan kolkossa vuoristossa.


title: Bonsai

text: "Neagari" () eli näkyvän juurakon muoto on varsin erikoisen näköinen peruskaava. Kaavan olennaisin piirre on selkeästi näkyvä, kookas tyvijuurakko, joka on osa puun runkoa. Kaava pyrkii jäljittelemään tilannetta, jossa luonnonvoimat ovat kuluttaneet maa-aineksen luonnossa kasvavan puun juurien alta. Neagarin lehvästön tulisi olla kevyt ja huomaamaton niin, että huomio kiinnittyy paljaaseen juurakkoon.


title: Bonsai

text: "Sōkan" tai "sōjū" eli kaksoispuu on bonsai, jolla on kaksi runkoa tai sen vieressä kasvaa verso. Molempien runkojen tulee joka tapauksessa kasvaa samasta kohdasta. Toisen rungoista on oltava toista matalampi ja ohuempi ja pienemmän rungon on kasvettava suuremman rungon taustalla. Suuremman rungon latvus voi taipua hieman pienemmän latvuksen suuntaan. Sōkan-kaava symboloi isää ja poikaa.


title: Bonsai

text: "Sankan" eli kolmoispuu on bonsai, jolla on nimensä mukaisesti kolme runkoa. Sankan-kaavan bonsain keskimmäinen runko on kaikkein paksuin, ensimmäinen sivurunko toiseksi paksuin ja toinen sivurunko kolmanneksi paksuin. Perussäännöt ovat muuten samat kuin sōkanin.


title: Bonsai

text: "Gokan" eli viisirunkoinen muoto on muuten samanlainen kuin sōkan ja sankan, mutta runkoja on viisi kappaletta ja kaikki viisi runkoa pienenevät tasaisesti.


title: Bonsai

text: "Kabudachiksi" kutsutaan yli viisirunkoisia bonsai-puita. Kabudachilla on pariton määrä (7, 9, 11, 13...) runkoja lähinnä esteettisistä syistä. Samat perussäännöt kuin sōkanilla, sankanilla ja gokanilla ovat edelleen voimassa ja runkojen tulisi selkeästi olla erotettavissa toisistaan. Sen lisäksi lehvästön tulisi olla tasapainoinen.


title: Bonsai

text: "Sharimikissa" eli kelorunkoisessa muodossa bonsain rungon keloutunut osa (japaniksi "shari") on tärkein. Luonnossa eläville vuoristokatajille keloutunut runko on verrattain tyypillinen ja tyyli sopiikin juuri näille puulajeille erinomaisesti. Kelouttamistekniikoita voidaan yleisesti ottaen käyttää havupuille, sillä lehtipuiden keloutetuilla osilla on taipumus lahota.


title: Bonsai

text: "Netsunagarilla" eli epäsäännöllisellä versovalla muodolla on useita runkoja, joilla on yksi sivuttain vaakasuunnassa kulkeva juuri, joka voi hieman pilkistää mullan alta. Netsunagari-muotoisen bonsain runkojen ei tulisi kasvaa suorassa rivissä, vaan runkojen kasvupaikkojen tulisi noudattaa mullassa kiemurtelevan juuren muotoa. Puun runkojen tulisi olla eri mittaisia ja paksuisia. Netsunagari on paljolti ikadabukin kaltainen kaava.


title: Bonsai

text: "Ikadabuki" eli suora versova muoto muistuttaa suuresti netsunagaria. Puun rungoilla on yhteinen vaakasuunnassa kasvava juuri, mutta puun rungot kasvavat rivissä vierekkäin. Ikadabuki tavanomaisesti koulitaan niin, että bonsain taimesta karsitaan oksat kaikkialta pois yhtä sivua lukuun ottamatta. Sitten puu laitetaan ruukkuun vaaka-asentoon makaamaan niin, että puun oksista kasvaakin uuden puun rungot.


title: Bonsai

text: "Yose-ue" () eli metsä on yksi ehkä arvostetuimmista peruskaavoista. Metsän muodostaa pariton määrä puita – vähintään seitsemän - jotka kasvavat laajassa matalassa astiassa. Puiden tulee olla eri korkuisia ja paksuisia kookkaimman puun sijaitessa metsän keskivaiheilla, mutta niiden tulisi olla samaa lajia. Sopivia kaavoja yose-ueen ovat hōkidachi, fukinagashi, ishitsuki ja bunjingi. Metsän reunoilla olevat puut nojaavat hieman poispäin keskivaiheilla sijaitsevasta kookkaimmasta puusta tavoitellakseen valoa. Mitkään metsän puista eivät saisi kasvaa linjassa.


title: Bonsai

text: "Jin" ja "shari" eivät ole bonsaikaavoja vaan viittaavat bonsaissa olevaan (tarkoituksella aiheutettuun) kelo-osaan: jin tarkoittaa oksaa, shari runkoa.


title: Bonsai

text: Maailmalla on mahdollisuus käydä bonsai-näyttelyissä useissa kaupungeissa. Näistä mainitsemisen arvoisia ovat muun muassa:


title: ZZ Top

text: ZZ Top on texasilainen blues rock -yhtye, joka perustettiin 1969. Yhtyeen jäsenet ovat Billy Gibbons (laulu ja kitara), Dusty Hill (basso ja laulu) ja Frank Beard (rummut). Kokoonpano on pysynyt vuodesta 1969 täysin muuttumattomana.


title: ZZ Top

text: ZZ Top on aina tuonut kotiosavaltiotaan Texasia esille musiikissaan ja kiertueillaan. Siitä tuli Texasissa hyvin suosittu 1970-luvun alussa ennen kaikkea ahkeran keikkailun ansiosta, ja kansalliseen maineeseen se nousi vuonna 1973 "Tres Hombres" -albuminsa myötä. Kansainvälisen läpimurtonsa yhtye teki albumilla "Eliminator" (1983), jossa se yhdisti bluesrockiinsa 1980-luvun tyylin mukaisesti syntetisaattoreita ja rumpukoneita. Yhtyeen omaperäiset musiikkivideot olivat myös hyvin suosittuja. 1990-luvulla ZZ Top palasi aiempaan blues-tyyliseen musiikkiinsa ja samalla sen suosio hiipui 1980-luvun puolivälin huippuvuosista. Yhtye teki 1990- ja 2000-vuosikymmenillä muutaman heikosti menestyneen albumin, mutta sen uusin levy "La Futura" (2012) saavutti jälleen arvostelumenestystä.


title: ZZ Top

text: Tunnistettavan kitarasointinsa ja texasilaisuutensa ohella yhtye tunnetaan myös Gibbonsin ja Hillin pitkistä parroista, jotka he kasvattivat 1970-luvun lopulla.


title: ZZ Top

text: Billy Gibbonsilla oli 1960-luvun lopulla psykedeelinen bluesyhtye nimeltä Moving Sidewalks, joka oli julkaissut yhden albumin. Beard ja Hill puolestaan soittivat American Blues -yhtyeessä, joka oli julkaissut kaksi albumia.


title: ZZ Top

text: Moving Sidewalks lopetti 1969 ja Gibbons perusti ZZ Topin Houstonissa 20. kesäkuuta 1969. Yhtyeen alkuperäisjäseniin kuuluivat hänen lisäkseen kosketinsoittaja Lanier Greig ja Moving Sidewalksin rumpali Dan Mitchell.


title: ZZ Top

text: Yhden tarinan mukaan Billy Gibbons otti yhtyeelle nimen arvostamiensa bluesmuusikkojen Z. Z. Hillin ja B. B. Kingin mukaan, joskaan ei halunnut mennä niin pitkälle että olisi nimennyt yhtyeen ZZ Kingiksi. Toisen tarinan mukaan yhtyeen nimessä yhdistyvät tupakkapaperimerkit Zig Zag ja Top.


title: ZZ Top

text: Yhtye teki levytyssopimuksen London Recordsin kanssa vuodenvaihteessa 1970 ja julkaisi ensisinglensä. Vähän sen jälkeen Greig ja Mitchell joutuivat Vietnamin sotaan ja heidän tilalleen tulivat Billy Etheridge ja Frank Beard. Etheridge lähti yhtyeestä pian, ja hänen tilalleen tuli Michael "Cadillac" Johnson, mutta hänkin lähti vain muutaman viikon kuluttua. Johnsonin tilalle tuli Joe "Dusty" Hill, ja yhtye sai siten nykyisen kokoonpanonsa. Siinä kolmikko pääsi toteuttamaan rakkauttaan perusbluesiin, boogieen, rockiin ja kaikkeen kotiosavaltioonsa Texasiin liittyvään. Yhtye soitti ensimmäisen yhteisen keikkansa Beaumontissa 10. helmikuuta 1970. Alkuaikoina ZZ Top soitti myös joidenkin tunnettujen esiintyjien kuten Lightnin' Hopkinsin, Janis Joplinin, Bo Diddleyn ja Chuck Berryn taustayhtyeenä näiden keikoilla.


title: ZZ Top

text: ZZ Top julkaisi ensimmäisen albuminsa "ZZ Top’s First Album" 16. tammikuuta 1971. Albumi ei noussut Billboard 200 -listalle. Gibbons soitti jo tällöin Pearly Gates -nimistä kitaraansa, jota hän on sen jälkeen käyttänyt jokaisella levyllään. Yhtyeen toinen levy oli "Rio Grande Mud" (1972). Albumi nousi Billboard-listalla sijalle 104 ja sai suopeat arvostelut. Singlejulkaisu "Francine" nousi singlelistalla sijalle 69. Yhtye keikkaili ahkerasti ja sen maine kasvoi. Tammikuussa 1973 Texasin ulkopuolella yhä melko tuntematon ZZ Top soitti The Rolling Stonesin lämmittelijänä Havaijilla.


title: ZZ Top

text: ZZ Topin kolmas albumi "Tres Hombres" ilmestyi kesäkuussa 1973 ja nousi levylistalla kahdeksanneksi. Levyä soitettiin paljon radiossa ja se nosti yhtyeen kansallisesti tunnetuksi. "La Grange" nousi singlelistalla sijalle 41; myöhemmin "Rolling Stone" -lehti nosti kappaleen sijalle 74 kaikkien aikojen kitarakappaleiden listallaan. Myös itse albumi pääsi lehden top-500-listalle vuosina 2003 ja 2012.


title: ZZ Top

text: Seuraava albumi "Fandango!" (1975) koostui kolmesta live-esityksestä ja kuudesta uudesta studiokappaleesta. Levy myi platinaa, kävi albumilistalla sijalla 10 ja pysytteli listalla 83 viikon ajan. Single "Tush" menestyi myös ja nousi ajan myötä yhdeksi ZZ Topin suosituimmista kappaleista.


title: ZZ Top

text: Yhtye teki "Fandangon" julkaisun jälkeen laajan Amerikan-kiertueen. Toukokuussa 1976 se aloitti menestyksekkään "Worldwide Texas Tour" -kiertueen, johon kuului rekkalasteittain teksasilaista rekvisiittaa kuten kaktuksia, biisoni, kalkkarokäärmeitä ja kondoreita sekä 40-henkinen kiertuehenkilökunta. Ulkomaille kiertuetta ei kuitenkaan päästetty biisonia koskevien karanteenisäännösten vuoksi.


title: ZZ Top

text: "Tejas" (1976) ei menestynyt yhtä hyvin kuin "Fandango!", ja sitä onkin kutsuttu yhtyeen yhdeksi heikoimmista albumeista 1970-luvulla. Worldwide Texas Tour jatkui helmikuussa 1977 ja kattoi lopulta yhteensä 89 konserttia. Vuoden 1977 aikana yhtye julkaisi myös ensimmäisen virallisen kokoelma-albuminsa "The Best of ZZ Top". Se jäi kuitenkin vasta sijalle 94 levylistalla.


title: ZZ Top

text: Kierrettyään konserttilavoja seitsemän vuoden ajan yhtye aloitti tauon Worldwide Texas Tourin päätyttyä. Alun perin tauon oli tarkoitus kestää vain 90 päivää, mutta siitä tulikin kahden vuoden mittainen. Tärkein syy tähän oli se, että yhtye halusi siirtyä Warner Bros. -levy-yhtiölle, mutta heidän sopimusaikansa London Recordsin kanssa ei ollut vielä kulunut loppuun. Tauon aikana Gibbons vietti aikaa muun muassa Jamaikalla ja Euroopassa ja osallistui Pariisissa taide-elokuvaprojektiin. Gibbons ja Hill kasvattivat näiden vuosien aikana toisistaan tietämättä lyhyet partansa rintaan asti ulottuviksi, mikä muodostuikin myöhemmin yhtyeen tavaramerkiksi. Palattuaan jälleen yhteen he päättivät pitää parrat ja katsoa mitä siitä seuraisi. Frank Beard säilytti viiksensä muttei kasvattanut partaa.


title: ZZ Top

text: Tauolta palattuaan yhtye teki levytyssopimuksen Warner Brosin kanssa ja sai sopimuksen myötä täydet oikeudet aiempiin julkaisuihinsakin. Yhtye julkaisi pian uuden albumin "Degüello" (1979). Albumi oli jälleen uusi kunnianosoitus Texasille, ja siinä kuului joitain new wave- ja punkvaikutteita. Albumi nousi Billboard-listalla sijalle 24. Seuranneella kiertueella ZZ Top kävi ensimmäistä kertaa Euroopassa, soittaen Saksassa ja Englannissa.


title: ZZ Top

text: Seuraava albumi "El Loco" ilmestyi 1981. Levyn sanoitukset olivat aiempaakin humoristisemmat. ZZ Top jatkoi levyllä myös musiikillisia kokeilujaan ja otti ensimmäisen kerran käyttöön syntetisaattorit. Levy nousi listasijalle 17, ja yhtye kävi sitä seuranneella pitkällä kiertueella jälleen myös Euroopassa.


title: ZZ Top

text: ZZ Topin seuraava albumi "Eliminator" (1983) sai paljon näkyvyyttä uudella MTV-musiikkivideokanavalla ja nosti yhtyeen maailmansuosioon. "Eliminator" myi yli 10 miljoonaa kappaletta ja pysyi top-20:ssä lähes vuoden ajan. Sen singlet "Gimme All Your Lovin’'", "Sharp Dressed Man" ja etenkin "Legs" nousivat myös hiteiksi. Yhtye käytti albumilla entistä enemmän syntetisaattoreita, rumpukoneita ja sekvenssereitä, jotka olivat tulleet musiikissa silloin suosituiksi. Levyn kannessa on autoja rakastavan Gibbonsin punainen Ford Coupé '33, lempinimeltään "Eliminator".


title: ZZ Top

text: Tim Newmanin yhtyeelle ohjaamat musiikkivideot menestyivät myös hyvin. Humoristisissa videoissa esiintyi yhtyeen ja Eliminator-auton lisäksi ZZ-avaimenperä ja pitkäsäärisiä mallityttöjä. "Legs" toi yhtyeelle MTV:n parhaan yhtyevideon palkinnon ja "Sharp Dressed Man" Newmanille parhaan ohjauksen palkinnon.


title: ZZ Top

text: Levyn julkaisua seurasi pitkä maailmankiertue.


title: ZZ Top

text: "Eliminator" on ZZ Topin tunnetuin ja myydyin albumi. Se toi yhtyeelle paljon uusia kuulijoita, mutta samalla se vieraannutti osan vanhoista faneista, jotka olivat uskollisia yhtyeen 1970-luvun blues rock -linjalle.


title: ZZ Top

text: Vuonna 1984 partakoneiden ja -terien valmistaja Gillette tarjosi Gibbonsille ja Hillille miljoonaa dollaria, mikäli he olisivat suostuneet ajamaan pitkät partansa ja mainostaneet tätä kuuluisaa tuotemerkkiä. Hill ja Gibbons kuitenkin kieltäytyivät tarjouksesta.


title: ZZ Top

text: "Eliminatoria" seurasi toinen menestyslevy "Afterburner" (1985). Se noudatti edeltäjänsä tyyliä syntetisaattoreineen ja rumpukoneineen, mutta sisälsi edelleen myös tuttuja blues-elementtejä. Levy myi viisi miljoonaa kappaletta, puolet "Eliminatorin" myynnistä. Singlejen näyttävät videot saivat MTV:llä jälleen runsaasti soittoaikaa.


title: ZZ Top

text: Yhtye julkaisi boksisetin "The ZZ Top Sixpack" vuonna 1987. Siinä yhtyeen 1970-luvun albumit oli miksattu uusiksi 1980-luvun tyyliin, mikä jälleen järkytti joitain yhtyeen vanhoja faneja.


title: ZZ Top

text: Viiden vuoden levytystauon jälkeen julkaistu "Recycler" (1990) oli edelleen tyyliltään paljolti 1980-luvun tyylistä pop-rockia kahden edeltäjänsä tavoin. Se oli samalla kuitenkin niitä karheampi ja viitoitti alkavaa paluuta yhtyeen blues-juurille. Albumi myi enää miljoona kappaletta.


title: ZZ Top

text: Yhtye esitti elokuvassa "Paluu tulevaisuuteen III" (1990) hillbilly-yhtyettä ja kappale "Doubleback" soi lopputekstien aikana; myös kappaleen musiikkivideo oli tehty elokuvan ympärille..


title: ZZ Top

text: Vuonna 1991 Texasin edustajainhuone nimitti yhtyeen osavaltion "virallisiksi sankareiksi", ja kuvernööri perusti ZZ Top -päivän.


title: ZZ Top

text: ZZ Top vaihtoi "Recyclerin" jälkeen levy-yhtiötä Warner Brosista RCA:lle ja palasi tyylillisesti vanhoille blues-juurilleen. "Antenna" (1994) myi vielä platinaa, mutta putosi nopeasti listoilta. Albumi sai kriitikoilta haukkuja keskinkertaisuudesta ja vanhojen riffien kierrätyksestä. Sitä seuranneet albumit eivät enää nousseet lähelle listojen kärkeä. "Rhythmeen" (1996) ja yhtyeen 30-vuotisen uran mukaan nimetty "XXX" (1999) saivat myös kriitikoilta huonot arvostelut, ja yhtyettä haukuttiin väsyneen kuuloiseksi. Texmex-vaikutteinen "Mescalero" (2003) sai edeltäjäänsä myönteisemmät arvostelut ja kävi albumilistan sijalla 57.


title: ZZ Top

text: "The Rock and Roll Hall of Fame" kelpuutti ZZ Topin jäsenekseen 15. maaliskuuta 2004.


title: ZZ Top

text: Vuonna 2012 julkaistu albumi "La Futura" menestyi jälleen hyvin, nousten Billboard 200 -listalla kuudenneksi. Sen tuottajana ei ollut aikaisempien levyjen tapaan Bill Ham, vaan Rick Rubin yhdessä Billy Gibbonsin kanssa. Jotkut kriitikot kuten The Guardianin Michael Hann ja Allmusicin Thomas Erlewine ovat kutsuneet albumia yhtyeen parhaaksi pitkiin aikoihin.


title: ZZ Top

text: ZZ Top on myynyt pelkästään kotimaassaan noin 25 miljoonaa levyä.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Land der Berge, Land am Strome (”Vuorten maa, maa joen äärellä”) on Itävallan kansallislaulu.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Ennen Itävallan liittämistä natsi-Saksaan eli ”Anschlussia” vuonna 1938 Itävallan kansallislauluna laulettiin hymniä "Sei gesegnet ohne Ende". Se laulettiin Joseph Haydnin sävelmällä, jolla esitettiin myös Saksan kansallislaulu "Deutschlandlied". Toisen maailmansodan jälkeen pidettiin kuitenkin mahdottomana, että Itävalta omaksuisi kansallislaulukseen saman melodian, jota natsi-Saksa oli käyttänyt. Kun Itävallan ensimmäinen sodanjälkeinen parlamentti kokoontui Wienissä 1945, esitettiin valtiopäivien avajaisissa kansallislaulun sijasta valssi "Tonava kaunoinen", jota jo aiemmin oli pidetty Itävallan ”salaisena kansallislauluna”.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Itävallan hallitus valitsi 22. lokakuuta 1946 maan kansallislauluksi Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämänä pidetyn kantaatin, jonka hän olisi tehnyt 19 päivää ennen kuolemaansa 5. joulukuuta 1791 valmiiksi saamansa "Freimaurerkantaten" osa KV 623a perustuen. Joidenkin tutkijoiden mukaan sävelmää ei kuitenkaan ole kirjoittanut Mozart, vaan Johann Holzer, hänen vapaamuurariveljensä. Samalla hallitus julisti kilpailun kansallislaulun sanojen kirjoittamiseksi. Uusien sanojen tuli sopia tähän Mozartin sävelmään. Kirjoituskilpailun palkintona oli tuolloin huomattava 10 000 Itävallan schillingin summa. Vaikka kilpailu oli avoin kaikille, otti maan tuolloinen opetusministeri Felix Hurdes yhteyksiä useisiin itävaltalaisiin kirjailijoihin, joiden hän toivoi ottavan osaa kilpailuun. Heidän joukossaan oli myös kirjailija Paula von Preradović. Tämä ei ollut juurikaan innostunut osanotosta, koska hän valmisteli paraikaa romaanikäsikirjoitusta, joka vei paljon aikaa. Hän ei kuitenkaan hennonut kieltäytyä Hurdesin nimenomaisesta pyynnöstä.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Kilpailuun saapui noin 1 800 ehdotusta, joista kolmekymmentä otettiin tarkempaan tarkasteluun. Ennen päätöksen tekemistä kilpailun tuomaristo antoi ammattinäyttelijän lukea ehdotukset ääneen. 25. helmikuuta 1947 komitea julisti Paula von Preradovićin runon "Land der Berge, Land am Strome" kilpailun voittajaksi ja siten Itävallan uudeksi kansallislauluksi. 17. maaliskuuta 1947 laulu soitettiin ensi kertaa Itävallan yleisradiossa. Toisaalta laulun sanoja ei ole koskaan julkistettu Itävallan virallisessa lehdessä "Bundesgesetzblattissa" (vastaa Suomen Virallista lehteä), joten sanoilla ei ole virallisesti lainvoimaa. Sitä vastoin päätös Mozartin melodiasta julkistettiin Bundesgesetzblattissa.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Vuosien kuluessa Itävallassa on esitetty, että von Preradovićin runo sisältäisi naisia syrjiviä muotoiluja, puhutaanhan siinä Itävallasta esimerkiksi ”suurten poikien kotimaana” ("Heimat bist du großer Söhne"). Useat naisjärjestöt, Itävallan vihreä liike ja liberaaliryhmä Liberales Forum sekä sosiaalidemokraattinen naisasioiden ministeri Johanna Dohna tekivät 1990-luvulla useita esityksiä laulun sanojen muuttamiseksi sukupuolineutraaleiksi. Esitykset eivät kuitenkaan saavuttaneet laajempaa kannatusta. Vuonna 1996 lyödyn Itävallan 1 000-vuotisjuhlan muistomitalin takana on tosin sukupuolineutraali muotoilu "Heimat bist du großer Töchter, Söhne".


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Syyskuussa 2005 naisasioista vastaava Itävallan kansanpuolueen ÖVP:n ministeri Maria Rauch-Kallat esitti uudelleen kansallislaulun muuttamista. Sanojen "Heimat bist du großer Söhne"(”olet suurten poikien kotimaa”) sijasta tulisi hänen mielestään laulaa "Heimat großer Töchter, Söhne" (”Suurten tytärten ja poikien kotimaa”). Samoin kolmannen säkeistön "Einig lass in Brüderchören, Vaterland, dir Treue schwören" (”Vannokaamme sinulle yksimielisesti uskollisuutta veljeskuoroissa, isänmaa”) tuli hänen mielestään korvata sanoilla "Einig lass in freud'gen Chören, Heimatland, dir Treue schwören" (”Vannokaamme sinulle yksimielisesti uskollisuutta iloisissa kuoroissa, kotimaa”). Hän halusi uuden version otettavaksi käyttöön Itävallan kansallispäivänä 26. lokakuuta 2005. Muut puolueet pitivät ehdotusta poliittisena pelinä ja kieltäytyivät kannattamasta sitä. Myös Itävallassa vaikutusvaltainen sanomalehti "Kronen Zeitung" asettui ehdotusta vastaan.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: 1. tammikuuta 2012 astui voimaan laki, joka antoi laululle Land der Berge, Land am Strome virallisen aseman Itävallan kansallislaululuna. Samalla laululle hyväksyttiin uudet sanat, jotka eivät ole samalla lailla sukupuolisidonnaiset kuin aikaisemmat sanat.


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Paula von Preradovićin alkuperäinen ehdotus poikkeaa hieman nykyään virallisesta versiosta. Tässä hänen alkuperäinen ehdotuksensa (muutetut osat kursiivilla).


title: Land der Berge, Land am Strome

text: Koska Itävallan Kärntenissä asuu sloveenien vähemmistö, on laulusta laadittu myös virallinen sloveniankielinen versio.


title: Liettuan kieli

text: Liettua ("lietuvių kalba") on balttilainen kieli, ja se kuuluu indoeurooppalaiseen kielikuntaan. Sen sukukieliä ovat latvia ja sammunut muinaispreussi.


title: Liettuan kieli

text: Liettuassa kielen puhujia on noin 3 miljoonaa (80 % väestöstä), Liettuan ulkopuolella noin miljoona. Se on Liettuan virallinen kieli. Kielessä on kaksi päämurretta, yläliettua ("aukštaičių tarmė") ja alaliettua ("žemaičių tarmė"). Murre-ero saattaa vaikeuttaa keskinäistä ymmärtämistä.


title: Liettuan kieli

text: Liettuaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, eräitä erikoismerkkejä käyttäen. Aakkosia on 32 kappaletta:


title: Liettuan kieli

text: Vanhin painettu liettuankielinen kirja on katekismuksen käännös vuodelta 1547.


title: Liettuan kieli

text:
Liettua on inflektoiva kieli, eli verbien ja nominien taivutusmuodot ovat tärkeitä ilmausten muodostamisessa. Nominien sijamuotoja on 7, sukuja kaksi, lukuja kaksi (mutta murteissa esiintyy myös duaali eli kaksikko). Verbeillä on neljä yksinkertaista aikamuotoa sekä niitä vastaavat yhdistetyt aikamuodot ja neljä tapaluokkaa; lisäksi verbien nominaalitaivutus on hyvin rikas.
Liettua on SVO-kieli kuten suomi: lauseenjäsenten tavanomainen järjestys on subjekti–predikaatti–objekti.


title: Liettuan kieli

text: Liettuassa ääntämyksessä ja kieliopissa on paljon arkaaisia piirteitä, toisin sanoen kielessä on säilynyt indoeurooppalaisen kantakielen ominaisuuksia, jotka muista kielistä ovat hävinneet. Se onkin kaikkein vanhakantaisin kaikista nykyään puhutuista indoeurooppalaisista kielistä. Tämän tähden sillä on poikkeuksellisen merkittävä sija indoeurooppalaisessa vertailevassa kielentutkimuksessa.


title: Liettuan kieli

text: Liettuan kielessä ja suomen kielessä on yhteisiä lainasanoja, kuten: "aikštė (aukio), kirvis (kirves), kalakutiėna (kalkkuna), žirnis (herne), laivas (laiva), sergti (särkeä, tuntea kipua), abejoti (epäillä)."


title: Bamse

text: Bamse eli Maailman vahvin Nalle () on ruotsalaisen Rune Andréassonin vuonna 1961 luoma sarjakuvahahmo ja sarjakuvalehti. Sarjakuva alkoi ilmestyä Allers-lehdessä vuonna 1966 ja sai oman sarjakuvalehtensä vuonna 1973. Lehti ilmestyy Suomessa 17 kertaa vuodessa nykyisin nimellä "Bamse". Bamsesta on tehty myös piirroselokuvasarja, joka ilmestyi 1966. Sarjakuvaa julkaisee nykyään Egmont.


title: Bamse

text: Joka lehdessä on sarjakuvien lisäksi palkintotehtäviä ja usein myös "Nallen koulu", jossa kerrotaan jostakin sarjakuvassa esiintyneestä historiallisesta tapahtumasta tai henkilöstä.


title: Bamse

text: Sarjakuvan päähahmo on "Nalle" (ruotsiksi Bamse), maailman vahvin ja kiltein nalle. Nalle joutuu ystävineen usein seikkailuihin. Luonteeltaan hän on hyväntahtoinen, ja hän puolustaa sorrettuja.


title: Bamse

text: Nalle saa valtavan suuret "jymyvoimat" isoäitinsä "Augusta Beatan" (Agusta Beata) valmistamasta "jymyhunajasta". Voimillaan Nalle pystyy mm. heittämään lentokoneen ilmaan ja pysäyttämään liikkuvan junan sekä taltuttamaan vihollisiaan ja vaarallisia villieläimiä. Vaarat Nalle selvittääkin usein nyrkein tai muutoin jymyvoimiensa avulla, vaikka Nalle toisaalta ristiriitaisesti väittääkin, ettei hän tappele. Muut eivät saa jymyhunajasta voimaa, vaan kolmen päivän vatsavaivat. Poikkeuksellisesti voimaa jymyhunajasta saavat kuitenkin myös Nallen tytär "Nalle-Maija", joka tosin saa myös vatsavaivoja, Nallen lemmikkimehiläinen "Surre" sekä yksi Nallen vihollisista, "Murri-Murri" (Gluff-Gluff).


title: Bamse

text: Nallen hahmot asuvat maaseudulla "Kumpulassa", kaupungin vieressä. Monen hahmon talo sijaitsee korkean vuoren huipulla.


title: Bamse

text: Nalle meni naimisiin "Leenan" (Brummelisa) kanssa 1981 ja sai perheen vuonna 1982. Perheeseen syntyi lukijaäänestyksen perusteella kaksi poikaa "Lennu" (Brum) ja "Teddy" (Teddy) sekä yksi tyttö "Nalle-Maija" (Nalle-Maja). Myöhemmin vuonna 1986 syntyi vielä tyttö "Pampula" (Brumma).


title: Bamse

text: Nallella on paljon ystäviä ja vihollisia. Parhaimmat ystävät ovat viisas kilpikonna "Kilpinen" (Skalman), jolla on kilven alla lähes mitä vain, ja "Pomppi" (Lille Skutt), joka on naimisissa "Niina Kaniinin" kanssa. Pompilla ja Niina Kaniinilla on vilkas lapsi nimeltä "Minihyppy" (Mini-Hopp). Kilpisellä ei ole perhettä.


title: Bamse

text: Kilpisen ja Pompin kanssa Nalle seikkailee monissa seikkailuissa. Kilpinen on erittäin etevä keksijä. Sankarit seikkailevat hänen keksintöjensä turvin monessa tarinassa. Kilpinen on myös keksinyt itselleen ruoka- ja unikellon, joka ilmoittaa hänelle ruokailujen ja unen ajat. Kun kello soi, ei juuri mikään saa Kilpistä heräämään tai lopettamaan syömistään. Eräässä sarjakuvassa Nallen ystävät kokeilivat herättää häntä kovalla melulla, mutta Kilpinen heräsi vasta, kun Teddy huusi apua, koska oli putoamaisillaan jyrkänteeltä alas.


title: Bamse

text: Lukuisat viholliset aiheuttavat Nallelle ja hänen ystävilleen hankaluuksia numerosta toiseen. Sarjan alkuperäinen konna on "ilkeyden maailmanmestariksi" nimetty "Susi" (Vargen), josta myöhemmin 1970-luvulla tuli kiltti. Eräs pitkäaikaisimmista vihollisista on "Kroisos Myyrä" (Krösus Sork). Kroisos, joka alun perin tunnettiin suomeksi nimellä "Johtaja myyrä", on rikas, ahne ja ilkeä pankkiiri ja liikemies. Kroisos Myyrän apureina toimivat metkumyyrät (aik. nimellä myyräntyöläiset), jotka toimittavat konnantöitä johtajansa käskystä. Muita roistoja ovat muun muassa Suden serkukset, "Konna ja Koukku" (Knocke och Smocke), merirosvot "kapteeni Kenkku", "Ketale", "Kepuli" ja "Tunari" sekä ilkeä "Kasimir Kettu" (Reinard Räv). Konnia ottaa kiinni poliisipäällikkö "Pontus Koppalakki" alias "Pontus Paukku" (Pontus Kask). Hyvin usein Nalle pyytää poliisipäällikköä, ettei konnia suljeta vankilaan vaan annetaan heille jokin työrangaistus.Lehdessä esiintyvä "Nallen koulu" opettaa eläimistä, muista kulttuureista, maailmasta ja monista muista aiheista. Joskus aiheina ovat uskomukset ja Kilpisen näkemystä ("En usko mitään mitä en tiedä") pidetään yleensä parempana kuin hänen naiivimpien ystäviensä.


title: Bamse

text: Nalle ja hänen ystävänsä ovat vahvasti kiusaamista, rasismia ja väkivaltaa vastaan. Nalle ei ole vain maailman vahvin vaan myös kiltein ja toistaa usein "kukaan ei tule paremmaksi lyömällä". Sarja on tältä osin ristiriitainen. Toisinaan Nalle lyö vihollisiaan tai käyttää heitä kohtaan muuta väkivaltaa, esim. ripustaa norsun kärsästään roikkumaan. Usein jo pelkkä väkivallan uhka riittää pelastamaan sankarit. Puheen tasolla Nalle vastustaa väkivaltaa, mutta toisaalta se on kuitenkin tarpeen "hyvän" puolustamiseksi.


title: Bamse

text: Sarjan alkuperäinen vihollinen Susi tuli lopulta Nallen ystäväksi, koska häntä kohdeltiin hyvin. Toisinaan Susi kuitenkin ajautuu rikoksiin eikä Pomppi aina luota häneen. Eräissä sarjoissa muutkin yksittäiset viholliset ovat lopulta kääntyneet kilteiksi hyvin kohdeltuina. Nallen pahimmaksi viholliseksi on jäänyt Kroisos Myyrä, rikas kapitalisti. Kroisos tekisi mitä vain saadakseen lisää rahaa; hän on pettänyt mm. veljeään ja enoaan rahan vuoksi. Kroisos Myyrää ei Nallen kiltteys ole onnistunut muuttamaan.


title: Bamse

text: Sarjakuvissa on usein nähty hyvänä omansa jakaminen toisten kanssa. Sen sijaan liike-elämä käyttää sarjassa toisinaan arveluttavia menetelmiä, joita vastaan sankarit taistelevat. Kun vielä 1970-luvulla julkaistiin joitakin koulusivuja, joissa oltiin Kiinan ja Vietnamin puolella, jotkut ovat päätelleet sarjakuvan olevan kommunismin myönteinen. Riidan huippukohta saavutettiin, kun Ruotsin entinen pääministeri Carl Bildt (maltillinen kokoomus) antoi valtiovierailullaan Bill Clintonille Bamse-kravatin. Kun Nallelle syntyi lapsia, sarjakuvan huomio siirtyi paljolti perhe-elämän kuvaamiseen ja vasemmistosyytökset vähenivät.


title: Bamse

text: Ruotsissa rauhanpuolustajat protestoivat 2000-luvun alussa Boforsin RBS 23 BAMSE -ohjusjärjestelmälle annettua nimeä, koska heidän mukaansa väkivallattomuutta edustavan sarjakuvahahmon nimeä ei pidä yhdistää aseisiin.


title: Bamse

text: Don Marksteinin mukaan Nalle on kopioitu Anselmi Pandasta (Andy Panda), joka on samantapainen, isokorvainen nallehahmo, jonka ystäväpiiriin kuului samoin kilpikonna (nimeltä Winchester).


title: Sorbi

text: Sorbin kieli (myös: "vendin kieli") kuuluu länsislaavilaisiin kieliin. Kieltä puhutaan itäisessä Saksassa Lausitzissa eli sorbin kielellä Lužicassa, joka sijaitsee Brandenburgin ja Saksin alueella Saksan itärajalla ja sivuaa sekä Tšekkiä että Puolaa. Kieli jakaantuu ylä- ja alasorbiin, joilla molemmilla on oma kirjakielensä.


title: Sorbi

text: Yläsorbin kieltä (hornjoserbšćina tai hornjoserbska rěč) käytetään Ylä-Lausitzissa nykyisessä Saksin osavaltiossa. Sitä puhuu äidinkielenään noin 15 000 henkeä. Alasorbi (dolnoserbšćina tai dolnoserbska rěc) on noin 7 000 puhujan äidinkieli, ja sitä käytetään lähinnä Ala-Lausitzissa, nykyisessä Brandenburgin osavaltiossa. Lisäksi sorbin osaajia on useita kymmeniä tuhansia, mutta heidän pääkielensä on saksa. Kaikki sorbin puhujat osaavat myös saksaa. Saksan kieli on vaikuttanut sekä sanastoon että lauseoppiin.


title: Sorbi

text:
Tšekin, puolan ja sorbin välinen sukulaisuus on ilmeinen, mutta niiden keskinäinen ymmärrettävyys on silti heikko.
Sekä ylä- että alasorbin asema vähemmistökielenä on tunnustettu Saksassa. Lausitzin eli Lužican kaksikielisyys on taattu Saksin ja Brandenburgin laeissa. Useissa kymmenissä alueen kouluissa sorbi on oppiaineena; eräissä kouluissa muutamia aineita opetetaan sorbiksi. Ylempää opetusta ei sorbiksi juuri ole tarjolla. Yliopistotasolla sorbia tutkitaan ja opetetaan ennen kaikkea Leipzigissa.


title: Sorbi

text: Yläsorbiksi ilmestyy sanomalehti Serbske Nowiny, alasorbiksi (ja saksaksi) ilmestyy viikkolehti Nowy Casnik.


title: Sorbi

text: Arkielämässä, kuten viranomaisten kanssa asioitaessa, sorbinkieliset käyttävät yleensä saksaa. Kielen säilyminen ei ole välittömästi uhattuna, joskin puhujamäärä saattaa olla laskussa.


title: Sorbi

text: Kielellä on myös jonkin verran puhujia Yhdysvalloissa Texasin Lee Countyssa, jossa ilmestyi vielä hiljattain sorbinkielinen sanomalehti.


title: Cerium

text: Cerium on kemiallinen lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ce () ja järjestysluku 58 sekä CAS-numero 7440-45-1. Tiheys on 6,75 g/cm3. Sen sulamispiste on 1 071 K (798 °C) ja kiehumispiste 3 699 K (3 464 °C).


title: Cerium

text: Cerium on teräksenharmaa, kiiltävä metalli, joka hapettuu kosteassa ilmassa. Hapot ja kuuma vesi reagoivat ceriumin kanssa, jolloin kehittyy vetyä. Puhdas cerium todennäköisesti syttyy, jos sitä raaputtaa veitsellä.


title: Cerium

text: Ceriumilla on se mielenkiintoinen ominaisuus, että puristamalla tai viilentämällä metallia sen hapetusluku muuttuu kolmesta neljäksi.


title: Cerium

text: Ceriumia käytetään pyroforisissa metalliseoksissa, muun muassa sytyttimien kivissä. Lisäksi ceriumia on käytetään myös itsepuhdistavissa uuneissa ja kestomagneeteissa.


title: Cerium

text: Ceriumin löysivät Jöns Jacob Berzelius, Wilhelm von Hisinger ja Martin Heinrich Klaproth vuonna 1803. Nimensä alkuaine sai kääpiöplaneetta Cereksen mukaan, joka oli löydetty pari vuotta aikaisemmin. Cerestä pidettiin alkuaineen nimeämisen aikaan vielä planeettana.


title: Cerium

text: Cerium(IV)oksidia lisätään eräisiin lasilaatuihin, joita käytetään esimerkiksi ydinvoimaloissa, röntgenlaitteissa ja televisioissa. Ceriumoksidi suojaa lasia röntgen- ja ultraviolettisäteilyltä. Ceriumoksidia käytetään myös autojen katalysaattoreissa.


title: Cerium

text: Ceriumsulfidia käytetään punaisena väriaineena, jolla värjätään laatikoita, leluja ja kotitaloustavaroita.


title: Cerium

text: Ceriumnitraattia lisättiin aikoinaan kaasuvalojen sukkaan, jotta kaasu paloi puhtaammin.


title: Cerium

text: Luonnossa esiintyvä cerium koostuu neljästä isotoopista: pysyvästä Ce (osuus 88,48 %) ja kolmesta radioaktiivisesta, jotka ovat Ce (11,08 %), Ce (0,25 %) ja Ce (0,19 %). Alkuaineella on yhteensä 38 tunnettua radioaktiivista isotooppia joiden massaluvut vaihtelevat välillä 119–157 ja joiden puoliintumisajat vaihtelevat 1,02 sekunnista (Ce) 5×10 vuoteen (Ce).


title: Kone

text: Kone on laite, jonka avulla voidaan aikaansaada energian muodon, vaikutustavan, -suunnan tai -kohdan säännöllisiä muutoksia. Täten koneilla voidaan muuttaa kappaleen asemaa tai muotoa. Säännöllisyyttä on se, että kone toistaa jatkuvasti tai vähintään aina samankaltaisesti toimintonsa tai toimintojensa yhdistelmän. Toistettavuus tässä rajoittuu luonnollisesti valmistustarkkuuteen.


title: Kone

text: Tavallisimmin koneilla tarkoitetaan laitteita, joiden voidaan sanoa tekevän työtä ihmisen puolesta ja käyttävät siis energian lähteenään jotakin muuta kuin ihmisen lihasenergiaa. Sellaisia ovat esimerkiksi höyrykoneet, poltto- ja sähkömoottorit sekä kaikki niillä toimivat laitteet. Fysiikassa termiä kone käytetään kuitenkin yleisemmässä merkityksessä, jolloin koneita ovat kaikki laitteet, joilla voidaan muuntaa voiman suuruutta tai suuntaa käytännöllisemmäksi. Tässä mielessä koneita ovat myös niin sanotut yksinkertaiset koneet kuten vipu ja kalteva taso, sekä monet muut käsikäyttöiset mekanismit kuten mekaaninen ovikello tai lukko, jossa työn tekee ihminen.


title: Kone

text: Toimiakseen kone tarvitsee energialähteen ja tämä energian lähde on yleensä jokin moottori, mutta voi olla myös käyttäjä itse. Työkalun, esimerkiksi haarukan tai lapion, erottaa koneesta se, että sillä tehtävän liikkeen toistettavuus riippuu käyttäjästä. Varhemmin koneen käsitteeseen on liitetty vaatimus liikkuvista osista, mutta koska sähköliesi on myös energiaa muuntava kone ja siinä ei tarvita liikkuvia osia, niin tästä vaatimuksesta on luovuttu. Kone-termin merkitys on tullut laajemmaksi tietokoneen vuoksi, koska siinä muunnetaan informaatiota muodosta toiseen. Laajin "kone"-termin käyttö esiintyy filosofisessa väitteessä "eläin on kone", jossa koneella tarkoitetaan, että eläimen kaikki, niin mekaaniset, sähköiset ja kemialliset toiminnot toimivat luonnonlakien mukaan eli eläimeen ei sisälly mitään yliluonnollista.


title: Kone

text: Ihmisen ja koneen ero on tekniikan kehittyessä tullut yhä vaikeammin erotettavaksi ja ongelmakohdaksi on tullut yhä enemmän ihmisen määrittely tässä vertailussa. Aihepiirin termeissä on siirrytty automaateista, roboteista ja androideista enemmän käsittelemään kyborgeja, "kyberneettisiä organismeja". Tekniikka ei ole enää välttämättä ihmisen suoraan käyttämä väline, vaan se saattaa olla ihmistä itseään, esimerkkinä sydämentahdistin, sisäkorvaimplantti ja tekonivel.


title: Kone

text: Koneita voidaan jaotella sen mukaan, kuinka itsenäistä niiden toiminta on. Esimerkiksi käsiporakone vaatii toimiakseen jatkuvasti ihmisen sitä käyttämään. Automatisoituun tuotantolinjaan liitetty porakone voi toimia itsenäisesti ohjelmointinsa mukaan vikaantumiseen saakka. Koneista voidaan muodostaa erilaisia laitoksia, joissa useat erilaiset koneet tekevät teollisia prosesseja kuten tuotteiden valmistusta. Koneet auttavat ihmisiä tekemään liian raskaat tai yksitoikkoiset työt ihmisten puolesta.


title: Kone

text: Koneet voidaan jaotella myös niiden käyttötarkoituksen perusteella.


title: Kone

text: Fysiikassa nimitetään "yksinkertaisiksi koneiksi" eräitä yksinkertaisia laitteita, joita ei yleiskielessä tavallisesti nimitetä koneiksi, mutta joita käytetään myös varsinaisten koneiden osina. Sellaisia ovat:


title: Cesium

text: Cesium, lausutaan [keesium], on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Cs () ja järjestysluku 55. Se on pehmeä hopeanhohtoinen alkalimetalli, joka hapettuu nopeasti joutuessaan tekemisiin ilman kanssa. Metallinen cesium reagoi kiivaasti monien aineiden, kuten hapen ja veden kanssa. Cesium sulaa jo ihon lämmöllä (sulamispiste 28,44 °C).


title: Cesium

text: Cesiumin löysivät Robert Bunsen ja Gustav Kirchhoff vuonna 1860 spektroskopiaa hyväksikäyttäen. Cesiumia käytetään muun muassa atomikelloissa, öljyteollisuudessa sekä lääketieteessä. Metallinen cesium on erittäin vahva pelkistin.


title: Cesium

text: Cesiumin tiheys on 1,93 g/cm ja sen sulamispiste on 301,59 K (28,44 °C), joten suljetussa ampullissa cesium on huoneenlämmössä kiinteää, mutta lämmitettäessä kädellä metalli sulaa. Cesiumin kiehumispiste on kohtalaisen alhainen, 944 K (671 °C). Cesiumin pieni tiheys, kiehumis- ja sulamispiste johtuvat siitä, että sillä on taipumus antaa valenssielektroni pois. Tämä johtaa myös mataliin sulamis- ja höyrystymislämpöihin. Toisaalta cesiumilla on suuri atomi- ja ionisäde. Cesium on erittäin taipuisaa ja vahamaista. Se on hopeisen kultainen metalli. Cesiumin kiderakenne on tilakeskeinen kuutio. Cesium on hyvä johdin.


title: Cesium

text: Kuten muut alkalimetallit, cesium vapauttaa vetyä reagoidessaan veden kanssa. Muodostunut kaasu on syttymisherkkää ja reaktion yhteydessä kohonnut lämpötila voi hapen läsnä ollessa aiheuttaa vetyräjähdyksen. Reagoidessaan veden kanssa cesium muodostaa erittäin emäksistä cesiumhydroksidia. Cesium voi reagoida jo jään kanssa –116 °C:n lämpötilassa. Cesium on muutenkin erittäin reaktiivista. Cesium on varastoitava mineraaliöljyssä, petrolissa tai tyhjiössä, jotta se ei reagoisi ilman veden tai hapen kanssa. Cesium reagoi myös voimakkaasti happojen, rikin ja fosforin kanssa. Lisäksi cesium reagoi Brønsted–Lowryn happojen kanssa, kuten alkoholien sekä kaasumaisen ammoniakin.


title: Cesium

text: Cesium on erittäin elektropositiivista (Paulingin asteikolla 0,7), joten se on luonnollisesti ionisessa Cs muodossa. Teoriassa on mahdollista, että cesium olisi myös Cs muodossa, mutta tähän ei ole koskaan pystytty. Cesium on erittäin vahva pelkistin.


title: Cesium

text: Cesiumionit (Cs) eivät sellaisenaan ole kovin myrkyllisiä (LD = 1 g/kg). Cesium ei ole vaarallista ihmisille, muille eläimille tai kasveille. Cesiumin imeytymistä elimistöön voi ehkäistä syömällä kaliumia. Cesium poistuu nopeasti ihmisen elimistöstä.


title: Cesium

text: Cesium on erittäin reaktiivista. Cesium reagoi halogeenien kanssa muodostaen cesiumfluoridia, -kloridia, -jodidia ja -bromidia. Cesium muodostaa CsX muotoisia halogeeniyhdisteitä, vaikka esimerkiksi CsF on negatiivinen entalpia (–125 kJ/mol). Cesium muodostaa myös sulfaatteja, karbonaatteja, nitraatteja ja syanideja.


title: Cesium

text: Reagoidessaan hapen kanssa on mahdollista muodostaa monia erilaisia cesiumin oksideja. Tyypillisesti cesium muodostaa CsO, mutta mahdollisia ovat myös CsO, CsO, CsO, CsO. Eri oksideja saadaan muodostettua olosuhteita muokkaamalla.


title: Cesium

text: Cesium voi muodostaa tetrafuraaneja, etyleeniglykolidimetyylieettereitä sekä muita polyeettereitä. Näitä voidaan käyttää voimakkaina pelkistiminä, kun proottinen liuos voisi aiheuttaa nukleofiilisen substituutio- tai eliminaatioreaktion. Muiden alkalimetallien tavoin myös yksinkertaisen alkyyli- ja aryliryhmän sisältävät yhdisteet ovat mahdollisia ja ne ovat erittäin vahvoja alkylointireagensseja.


title: Cesium

text: Koordinaatiosidosten pysyvyys pienenee, kun alkalimetalliryhmässä mennään alaspäin, joten cesiumin kompleksiyhdisteet ovat heikoimpia. Cesium muodostaa joitakin komplekseja sulfaatin, tiosulfaatin sekä heksasyanoferraatteja vesiliuoksessa. Cesium muodostaa myös veden komplekseja.


title: Cesium

text: Vuonna 1860 saksalaiset kemistit Gustav Kirchhoff ja Robert Bunsen kuumensivat vettä, jolloin spektroskopian avulla voidaan nähdä alkuaineille tyypillisiä spektriviivoja. Kirchhoff ja Bunsen löysivät tavalliset kaliumin, natriumin, kalsiumin, strontiumin ja litiumin. He poistivat kyseiset aineet, minkä jälkeen he näkivät vielä kaksi taivaansinistä spektriviivaa puhdistamassaan vedessä. He antoivat tälle tuntemattomalle alkuaineelle nimen caesius, joka tarkoittaa latinaksi taivaansinistä. Nimi muotoutui myöhemmin caesiumiksi. Vuonna 1881 Carl Sefferburg eristi ensimmäisen kerran cesiumia elektrolyyttisesti.


title: Cesium

text: Cesium on kohtalaisen yleinen alkuaine maankuoressa, 1–3 ppm ollen neljänneksikymmenenneksi yleisin alkuaine maankuoressa. Cesiumia esiintyy joissakin mineraaleissa, kuten lepidoliitissa, joka on yleinen litiumin malmi. Toinen tärkeä cesiumin lähde on pollusiitti, jota löytyy huomattavia määriä Kanadassa, Manitobassa. Pollusiitti on tärkein teollisesti tuotetun cesiumin lähde. Cesiumia esiintyy myös boorin mineraaleissa. Luonnosta ei ole löydetty metallista cesiumia. Suurin osa cesiumista tuotetaan Kanadassa. Yli kaksi kolmasosaa (111 000 tonnia) tunnetuista cesiumvarannoista on Bernic Laken läheisyydessä, Manitobassa, Kanadassa. Cesiumia tuotetaan vuosittain noin 20 tonnia. Suurin osa tuotetusta cesiumista tulee litiumin valmistamisen sivutuotteena. Cesium maksaa noin 770 euroa sadalta grammalta.


title: Cesium

text: Cesiumin tuotannossa pollusiittimineraali liuotetaan happo- tai emäskäsittelyllä. Tämän jälkeen cesium voidaan puhdistaa muutamalla tavalla: metallista kalsiumia tai natriumia lisätään sulatettuun cesiumkloridiin, jolloin syntyy metallista cesiumia. Tämä tehdään yleensä noin 750 °C:ssa ja paineistettuna. Kyseessä on tasapainoreaktio, ja muodostunut cesium on erittäin haihtuvaa, sekä siihen liittyy yleensä metallista kalsiumia tai natriumia. Tämä seos voidaan tislata, jolloin saadaan puhdasta cesiumia. Toinen tapa on valmistaa cesiumia elektrolyyttisesti, jolloin sulaneeseen cesiumyhdisteeseen (cesiumsyanidi) johdetaan sähkövirta. Tällöin muodostuu metallista cesiumia.


title: Cesium

text: Cs-isotooppia levisi Suomeenkin Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen. Radioaktiivinen cesium kertyi mm. sieniin ja marjoihin, joskin tavallisessa kulutuksessa määrät eivät ole liian suuria.


title: Cesium

text: Cesiumilla on muutamia sovelluskohteita. Cesiumia voidaan käyttää hehkulampuissa ja tyhjiöissä poistamassa ilmaa. Cesium reagoi mahdollisen ilman kanssa muodostaen kiinteitä cesiumyhdisteitä. Cesiumia käytetään valosähköisissä kennoissa. Jotkin satelliitit käyttävät cesiumia asentonsa vaihtamiseen. Ensin cesium ionisoidaan tyhjiössä, minkä jälkeen ionit kiihdytetään sähkökentän avulla. Tästä syntyvä voima kääntää satelliittia. Cesium raskautensa ansiosta sopii tähän hyvin. Cesiumia käytetään myös öljyteollisuudessa kivien poistamiseen.


title: Cesium

text: Cs:n avulla määritetään myös sekunti. Kun isotooppi 133 viritetään kahden energiatason verran, se alkaa värähdellä tietyllä nopeudella. Kun tämä värähtelynopeus kerrotaan 9 192 635 770, saadaan sekunnin määrittelemä aika.


title: Cesium

text: Cesiumia voidaan käyttää myös katalyyttinä. Tärkein sovellus katalyyttinä on orgaanisten yhdisteiden hydraus. Vielä tärkeämpi käyttö katalyysin yhteydessä on cesiumin lisäys pieninä määrinä muiden katalyyttien ominaisuuksien parantamiseksi eli douppaukseen. Tähän sitä käytetään muun muassa rikkihapon valmistuksen yhteydessä hapetettaessa rikkidioksidista rikkitrioksidia ja polymeeriteollisuudessa. Cesiumia ja sen orgaanisia yhdisteitä voidaan käyttää pelkistiminä.


title: Cesium

text: Cesiumin radioaktiivista isotooppia 137 muodostuu ydinfissioreaktioissa, kuten ydinvoimaloissa. Cs käytetään mm. öljyteollisuudessa. Öljyyn laitetaan pieni määrä radioaktiivista cesiumia, jonka säteily on helppo mitata öljyputken päässä, jolloin tiedetään, että öljyerä on tullut perille. Cs voidaan käyttää myös syöpien hoidossa: onttoon neulaan laitetaan cesiumia, joka ruiskutetaan potilaaseen. Säteily tuhoaa syöpäsolukkoa ja voi auttaa taudin parantamisessa. Cs käytetään myös eroosion tutkimiseen: cesiumia laitetaan maaperään, ja myöhemmin tutkitaan kuinka pitkälle radioaktiivinen cesium on liikkunut maaperässä. Tämä kertoo samalla eroosion nopeuden. Elintarviketeollisuudessa käytetään cesium-137-isotooppia tuhoamaan bakteereita mm. perunoista, vehnästä ja jauhoista. Isotooppia 137 käytetään myös atomikelloissa, joka on tarkin mahdollinen ajanmittausväline. Tällä hetkellä paras atomikello heittää sekunnin 60 miljoonassa vuodessa.


title: Cesium

text: Cesiumin yhdisteillä on melko vähän sovelluskohteita. Cesiumbromidia käytetään säteilymittareissa sekä muissa mittausvälineissä. Cesiumkarbonaattia ja -fluoridia käytetään erikoislaseissa. Cesiumjodidia ja -fluoridia käytetään lääketieteessä taudin määrittämisessä sekä säteilyn mittaamisessa tuikeilmaisimilla. Cesiumkarbonaattia sekä -kloridia käytetään oluen panemisessa. Cesiumkloridia voidaan käyttää valosähköisissä kennoissa, optisissa instrumenteissa sekä elektroniputkissa. Cesiumin yhdisteitä käytetään lasien ja keramiikan valmistamisessa. Lääketieteessä cesiumin yhdisteitä voidaan käyttää vastalääkkeenä arsenikkia vastaan. Cesiumhydroksidi on erittäin emäksistä ja sillä voidaan tuhota mm. lasia.


title: Cesium

text: Cesiumin isotoopeista massaluvut 131, 134 ja 137 omaavia isotooppeja käytetään lääketieteessä. Beetasäteilyä emittoivaa Cs-isotooppia käytetään radioautografiassa ja Cs- ja Cs-isotooppeja syövän sädehoidossa.


title: Cesium

text: Cesiumin ainoa vakaa isotooppi on Cs. Sen ominaisvärähtelyä käytetään hyväksi tarkoissa atomikelloissa, ja SI-yksikkö sekunti määritellään nykyään cesiumin isotoopin 133 avulla. Cesiumin isotoopilla 137 on myös tärkeitä sovelluskohteita. Cesiumilla on tunnettuja isotooppeja Cs:sta Cs:een saakka.


title: Logistiikka

text: Logistiikka on materiaali-, raha- ja tietovirtojen hallintaan erikoistunut käytännönjohteinen tieteenhaara. Siinä käsitellään yritysten ja laitosten materiaalivirran fyysistä, tiedollista ja taloudellista hallintaa hankinnasta asiakkaalle saakka.


title: Logistiikka

text: Logistiikka-termiä käytetään yleisesti, kun puhutaan tavaroiden kuljetuksesta ja varastoinnista, ja nämä toiminnot ovatkin usein näkyvin osa organisaatioiden logistisia toimintoja. Logistiikan tutkimuksen eri osa-alueita ovat muun muassa jakelu, toiminnanohjaus, kuljetukset, ostotoiminta, toimitusketjun hallinta, organisaatioiden toiminta, sekä logistisen ketjun hallintaan liittyvä tietohallinto, esimerkiksi toiminnanohjausjärjestelmät. Logistiikan voidaan nähdä koostuvan myös tulo-, tuotanto ja lähtölogistiikasta.


title: Logistiikka

text: Muinaisissa Kreikan, Rooman ja Bysantin imperiumeissa "logistikas" (kr.) -nimiset upseerit olivat vastuussa rahoitus- ja huoltoasioista. Tätä pidetään sanan "logistiikka" alkuperänä. Logistiikka-sana palasi käyttöön 1600-luvulla Ranskan armeijassa, missä sillä tarkoitettiin joukkojen huoltoa, kuljetuksia ja majoittamista.


title: Logistiikka

text: Ensimmäisiä kertoja logistiikka-käsitettä käytettiin ja alettiin myös tieteellisesti pohtia toisen maailmansodan aikana. Tällöin valtavat armeijoiden vaatimat materiaalivirrat (tukikohdista rintamalle) vaativat järjestelmällistä ja suunnitelmallista hoitamista.


title: Logistiikka

text: Tulologistiikassa hankitaan yritykselle materiaaleja, komponentteja, osakokoonpanoja, tuotteita tai palveluita joko niiden tuottajilta, agenteilta tai tukkukaupoista. Viime vuosina tämä toiminta on voimakkaasti kansainvälistynyt, kun hankintatoimintaa harjoitetaan sieltä mistä se on kokonaisedullisinta tehdä. Hankinnat jaetaan usein A-, B- ja C-luokan nimikkeisiin, minkä perusteella niitä hallitaan eri logiikkaa noudattaen. Pääraaka-aineiden ohjaukseen kiinnitetään huomioita niiden taloudellisen merkityksen takia. Muita raaka-aineita varastoidaan tyypillisesti enemmän - toimituskyvyn takia ei varastoinnista usein kannata luopua kokonaan. Varastoijana voi olla toimittaja, ostaja tai kolmas osapuoli, esimerkiksi huolintayritys.


title: Logistiikka

text: Tuotantologistiikkaan liittyvät tärkeimmät päätökset ovat "ostaa tai valmistaa" päätökset, joita tulisi miettiä jo tuotekehityksen aikana, sekä se miten ja missä tuotetta valmistetaan. Yritykset tyypillisesti haluavat keskittyä omaan ydinosaamiseensa ja siten toimia verkostoissa. Tuotantoa halutaan rakentaa joko alihankkijoiden tai asiakkaiden lähelle, riippuen esimerkiksi kuljetuskustannuksista ja toimituskykyvaatimuksista.


title: Logistiikka

text: Lähtölogistiikassa mietitään jakeluteitä, ja siihen kuuluvia yhteistyökumppaneita, esimerkiksi tarvittavaa kuljetustiheyttä ja varastointia.


title: Logistiikka

text: Lisäarvologistiikka on teollista tuotantoa ympäröivien materiaalivirtojen tehokasta ja räätälöityä hallintaa: tuotteiden varastointia, lähettämistä ja pakkaamista, hankintaa ja huolintaa; raaka-aineena, keskeneräisenä tai valmiina tuotteena. Lisäarvo syntyy logistiikkaprosessissa, kun lähetys- tai vastaanottoprosesseihin tuodaan perinteisesti teollisten tuotantoprosessien piirissä olleita toimintoja, esimerkiksi laadunvalvontaa, kokoonpanoa ja osavalmistusta, tuotesuojausta tai huoltotoimintoja.


title: Logistiikka

text: Logistiikalla on merkittävä vaikutus yritysten kilpailukykyyn. Koko logistiikan vaikutus teollisuuden yritysten kilpailukykyyn on 35 %. Keskimäärin 12 % teollisuuden kaikista kustannuksista muodostuu logistiikasta ja siitä lisäarvologistiikan arvon arvioidaan olevan noin 3‒4 %.


title: Logistiikka

text: Nykyään logistiikkaa pidetään yhtenä yritysten tärkeimpänä toimintona, jolla voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä tai kilpailuetua. Yritykset käyttävät usein kolmannen osapuolen tarjoamia palveluita (3PL) ja palveluvarastoja. Logistiikkakustannukset ovat keskimäärin 11,5% suomalaisten yritysten liikevaihdosta, ja 17% bruttokansantuotteesta. Tästä noin puolet on varastoinnin kustannuksia ja varastointiin sitoutuvan pääoman kustannuksia. (Tavaraliikenne- ja kuljetusjärjestelmät, Ernvall, LVM, Logistiikkaselvitys 2006)


title: Logistiikka

text: Yksi logistiikan trendeistä on 1980-luvun autoteollisuudesta (Toyota) juurensa juontava periaate, jonka mukaan komponenttien ja tuotteiden pitää olla juuri oikeaan aikaan oikeassa paikassa, oikean määräisenä ja laatuisena. Tästä pienten valmistuserien valmistusmetodista käytetään lyhennettä JIT (Just-In-Time). Suomalaisessa kirjallisuudessa tämä on kääntynyt muotoon JOT (Juuri Oikeaan Tarpeeseen). JIT-valmistusstrategian tavoitteena on mm. pienentää varastoja ja näin vähentää sidottua pääomaa ja lopulta palvella paremmin asiakkaita. Nykyään on alalle vakiintunut ns. arvoketjuajattelu, jossa tuotteen (tai palvelun) lisäarvon muodostumista tarkkaillaan läpi koko toimitusketjun, aina raaka-aineista valmiiseen tuotteeseen.


title: Logistiikka

text: Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa on mahdollista valmistua ekonomiksi (maisteritutkinto) Logistiikan ja Palvelutalouden koulutusohjelmasta sekä englannin kielisestä Logistics and Service Economics -koulutusohjelmasta. Logistiikkaa on mahdollista opiskella diplomi-insinööritutkinnon pää- tai sivuaineena Teknillisessä korkeakoulussa (TKK/Aalto-yliopisto) ja Tampereen, Oulun ja Lappeenrannan teknillisissä yliopistoissa tuotantotalouden tai tietojohtamisen opintosuunnissa.


title: Logistiikka

text:
Logistiikkaa voi myös opiskella ammattikorkeakoulussa. Logistiikan linja löytyy Satakunnan ammattikorkeakoulusta Raumalta, Jyväskylän ammattikorkeakoulusta Jyväskylässä ja Kymenlaakson ammattikorkeakoulusta Kotkassa. Opinnot ovat 4 vuoden ja 240 opintopisteen pituiset ja sieltä valmistuu logistiikkainsinööriksi.
Muun muassa Turun ammattikorkeakoulussa voi opiskella logistiikkatradenomiksi. Tämä on 210 opintopisteen koulutus ja kestää keskimäärin 3.5 vuotta.


title: Logistiikka

text:
Suomessa logistiikan alan jatkokoulutusta tarjoavat Teknillinen korkeakoulu (TKK/Aalto-yliopisto) sekä Tampereen, Oulun ja Lappeenrannan teknilliset yliopistot sekä Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu.
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa koulutetaan logistiikan ja palvelutalouden tohtoreita logistiikan aineen tohtoriohjelmassa. Logistiikan väitöskirjojen aiheet liittyvät koko toimitusketjun strategiseen, taktiseen ja operatiiviseen suunnitteluun sisältäen hankintatoimen, tuotannonsuunnittelun ja jakelun. Väitöskirjoissa kehitellään sekä yleisempiä liiketoimintamalleja että spesifimpiä, numeeriseen mallintamiseen ja optimointiin perustuvia malleja.


title: Curium

text:
Curium on transuraaneihin ja aktinoideihin kuuluva keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Cm () ja järjestysluku 96. Curium on erittäin radioaktiivinen alkuaine, jolla ei ole pysyviä isotooppeja. Se on hopeanväristä, kovaa metallia, jonka tiheys on 13,5 g/cm. Sulamispiste on 1 340 °C ja kiehumispiste 3 110 °C, mitkä ovat korkeita arvoja aktinoidille. Pysyvimmän isotoopin Cm puoliintumisaika on noin 15,6 miljoonaa vuotta.
Curiumia voidaan tuottaa pommittamalla uraania tai plutoniumia neutroneilla ydinreaktoreissa. Tonni käytettyä ydinpolttoainetta sisältää noin 20 grammaa curiumia. Luonnossa sitä ei tavata. Curiumia voidaan käyttää kannettavana energianlähteenä ydinparistona, koska sen radioaktiivisuus synnyttää lämpöä. Curiumilla toimivia ydinparistoja on käytetty navigaatiopoijuissa ja avaruustutkimuksessa. Curiumin avulla valmistettua plutoniumin Pu-isotooppia on käytetty jopa sydämentahdistimien voimanlähteenä.


title: Curium

text:
Curiumia valmistivat ensimmäisenä Glenn T. Seaborg, Ralph A. James, Leon O. Morgan ja Albert Ghiorso vuonna 1944 pommittaessaan plutoniumin Pu-isotooppia alfahiukkasilla syklotronissa. Louis B. Werner ja Isadore Perlman valmistivat vuonna 1947 ensimmäisen kerran punnittavissa olevia määriä curiumia (40 µg epäpuhdasta Cm-oksidia). Vuonna 1951 onnistuttiin ensimmäisen kerran valmistamaan puhdasta metallista curiumia. Nimen curium sai Marie ja Pierre Curiesta. Vaikka curium löydettiin ennen sitä jaksollisessa järjestelmässä edeltävää amerikiumia, sen ominaisuuksista tiedetään edelleen vähemmän kuin amerikiumista. Curium on järjestysluvultaan suurin alkuaine, jota on voitu valmistaa grammamääriä.
Curium on kovaa, tiheää, taottavaa, kiiltävää metallia ja väriltään hopeanvalkoista. Se muistuttaa sekä fysikaalisilta että kemiallisilta ominaisuuksiltaan gadoliniumia. Curiumin sulamispiste 1 340 °C on huomattavasti korkeampi kuin sitä edeltävien transuraanien (neptunium 637 °C, plutonium 639 °C ja amerikium 1 173 °C), mutta lähellä gadoliniumin sulamispistettä 1 312 °C. Curiumin kiehumispiste on 3 110 °C. Curiumin tiheys on 13,5 g/cm, mikä on huomattavasti vähemmän kuin neptuniumilla (20,45 g/cm) ja plutoniumilla (19,8 g/cm), mutta suurempi kuin useimmilla muilla metalleilla.


title: Curium

text: Curiumilla on kolme kiderakennetta, joista α-Cm on vakain huoneenlämpötilassa. Sen alkeiskoppi on heksagonaalinen tiivispakkaus ("dhcp", avaruusryhmä "P6/mmc", hilavakiot a = 349 pm ja c = 1133 pm), joka on samanlainen kuin α-lantaanilla. Paineen kasvaessa 23 gigapascalin yli, edelleen huoneenlämpötilassa, α-Cm muuttuu β-Cm-muodoksi. Tällä on pintakeskinen kuutiollinen symmetria ("fcc", avaruusryhmä "Fmm") ja hilavakio a = 493 pm. Jos paine kasvaa yli 43 GPa, curium muuttuu ortorombiseksi γ-Cm ("Im3m") -rakenteeksi, joka on samanlainen kuin α-uraanilla. Muita rakenteenmuutoksia ei ole havaittu 52 GPa paineeseen saakka.


title: Curium

text: Metallinen curium on paramagneettista ja noudattaa Curien–Weissin lakia 100–550 Kelvinissä, kun magneettinen momentti on 8,07 mB. Cm-metallille Néelin lämpötila on 52–65 K. Neutronidiffraktiolla on saatu selville, että α-Cm järjestyy antiferromagneettisesti alle 52 K lämpötiloissa. Toisilla menetelmillä on havaittu Cm:n muuttuvan antiferromagneettiseksi 65 K lämpötilassa, mutta kuitenkin niin että β-Cm muuttuu ferrimagneettiseksi lähellä 200 K.


title: Curium

text: Metallinen curium saa ilmassa nopeasti pinnalleen oksidikerroksen, joka voi olla aluksi CmO-oksidia muuttuen curium(III)oksidiksi CmO huoneenlämpötilassa ja edelleen CmO-oksidiksi lämpötilan kasvaessa. Curium-metalli on alttiimpaa korroosiolle kuin sitä edeltävät aktinoidit. Tämä johtuu ainakin osittain sen radioaktiivisuuden aiheuttamasta itselämpeämisestä. Se liukenee useimpiin happoihin. Hienojakoinen curium on pyroforista.


title: Curium

text: Curiumin resistiivisyys huoneenlämpötilassa on 1,25 µΩ·m, ja se kasvaa nopeasti lämpötilan noustessa.


title: Curium

text: Curiumionit esiintyvät liuoksissa lähes yksinomaan hapetusluvulla +III. Hapetusluvun +IV yhdisteitä ovat vain muutamat kiinteät aineet, kuten oksidi CmO ja fluoridi CmF. Liuoksissa curium(IV) voi esiintyä vain erittäin hapettavissa olosuhteissa, ja se pelkistyy helposti curium(III):ksi radiolyysillä tai jo pelkän veden vaikutuksesta. Liuoksissa curium(III)-ionit ovat värittömiä tai heikosti vihertäviä, kun taas +IV-ionit ovat kellertäviä. Kokeelliset havainnot suuremmista hapetusluvuista kuin +IV ovat hyvin vähäisiä. Curiumin kemiallinen käyttäytyminen poikkeaa toriumista ja uraanista, mutta muistuttaa amerikiumia ja useita lantanoideja. Sen läheisin lantanoidianalogi on gadolinium. Curiumionit ovat Lewisin happoja ja muodostavat ioniluonteisia sidoksia.


title: Curium

text: Curium esiintyy usein oksideinaan. Mustaa curium(IV)oksidia CmO syntyy curiumin hapettuessa ilman vaikutuksesta. Valkoista curium(III)oksidia CmO (sulamispiste 2270±25 °C) on valmistettu hajottamalla CmO:ta 600 °C lämpötilassa ja alhaisessa paineessa. Myös harvinaisempi CmO on olemassa.


title: Curium

text: Curiumin halideista tunnetaan hapetusluvun +III yhdisteet CmF, CmCl, CmBr ja CmI sekä +IV hapetusluvun CmF ja useita muita monimutkaisempia fluorideja. Halideista CmF on väriltään ruskeaa, muut valkoisia. Curiumfluoridin CmF sulamispiste on 1 406 °C, curiumkloridin CmCl 695 °C ja curiumbromidin CmBr 625 °C.


title: Curium

text: Curiumoksykloridia CmOCl saadaan, kun curiumkloridi CmCl tai oksidi CmO reagoi vesihöyryn kanssa 500–600 °C lämpötilassa. Myös ruskea oksysulfaatti CmOSO on olemassa, samoin kuin oksysulfidi CmOS, jota saadaan kun oksysulfaattia kuumennetaan 800 °C lämpötilaan vedyn ja argonin seoksessa.


title: Curium

text: Curiumin hydridit tunnetaan huonosti. Curiumdihydridiä CmH valmistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1970 Cm-metallin reagoidessa vedyn kanssa 200–250 °C lämpötilassa. Myös kiderakenteeltaan trigonaalinen curiumtrihydridi CmH tunnetaan.


title: Curium

text: Curium muodostaa binäärisiä yhdisteitä typen, fosforin, arseenin ja antimonin kanssa, kun nämä reagoivat curiumhydridin kanssa. Myös curiumhydroksidi Cm(OH), curiumnitraatti Cm(NO) ja kidevedellinen curiumoksalaatti Cm(CO)·10HO tunnetaan. Curiumin karbidista ei ole havaintoa mutta piin kanssa curium muodostaa yhdisteet CmSi, CmSi, CmSi ja CmSi.


title: Curium

text: Metallista curiumia voidaan valmistaa pelkistämällä curiumfluoridia CmF bariumilla tai litiumilla yli 1 300 °C lämpötilassa. Toinen tapa on pelkistää curiumoksidia magnesiumilla magnesium-sinkki seoksen sulatteessa.


title: Curium

text: Curiumista tunnetaan ainakin 20 isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 233–252. Kaikki ovat radioaktiivisia. Ainoastaan isotooppeja Cm, Cm, ja Cm voidaan tuottaa niin suuria määriä, että niitä voidaan käyttää kemian tutkimukseen. Lisäksi curiumilla on vähintään seitsemän isomeeria.


title: Curium

text: Lähde:


title: Curium

text: Curiumin isotoopeille on kirjallisuudessa esitetty varsin pieniä kriittisiä massoja:


title: Curium

text: Taulukossa on curiumin isotooppien kriittisiä massoja pallomaiselle kappaleelle, ilman neutronimoderaattoria tai -heijastinta. Metallisella heijastimella (30 cm terästä), parittomien isotooppien kriittiset massat ovat noin 3–4 kg. Kun heijastimena on vesi (paksuus ~20–30 cm), kriittinen massa voi olla niinkin pieni kuin 59 grammaa Cm:lle, 155 grammaa Cm:lle ja 1 550 grammaa Cm isotoopille. Jos Cm- ja Cm-isotoopeilla on todellakin näin pieni kriittinen massa, niitä voitaisiin teoriassa käyttää kannettavissa ydinaseissa plutoniumin tai uraanin sijasta, mutta tällaisista ei ole julkista tietoa saatavilla. Cm ei sovellu ydinaseeseen, koska sillä on lyhyt puoliintumisaika ja sen voimakas α-säteily aiheuttaa ylikuumenemista. Näissä luvuissa on kuitenkin merkittävää epätarkkuutta. Kriittisten massojen virherajat ovat yleensä noin 20 %. Joissakin tutkimuksissa on Cm- ja Cm-nuklidien kriittisiksi massoiksi arvioitu 371 kg ja 70,1 kg.


title: Curium

text: Vaikka curiumia voitaisiin teoriassa käyttää ydinpolttoaineena, niin ei kuitenkaan tehdä sen huonon saatavuuden ja korkean hinnan takia. Curiumin isotooppeja Cm ja Cm on tutkittu käytettäviksi kannettavana energianlähteenä avaruustekniikassa ja lääketieteessä, koska ne voivat synnyttää lämpöenergiaa peräti 122 wattia (Cm) ja 2,8 wattia (Cm) grammaa kohti. Isotooppi Cm, jonka puoliintumisaika on noin 30 vuotta, voisi myös soveltua tähän, sillä se tuottaa lämpöä ~1,6 W/g, mutta sen hajoamistuotteet säteilevät voimakasta beeta- ja gammasäteilyä. Eniten lämpöä tuottavan Cm-isotoopin haitta taas on korkea hinta, noin 2 000 Yhdysvaltain dollaria grammaa kohden, minkä takia sitä ei ole tähän tarkoitukseen juurikaan käytetty. Vaikka Cm on α-säteilijä, se hajoaa myös spontaanilla fissiolla tuottaen suuren määrän neutroneita ja gammasäteilyä. Verrattuna Pu-isotooppia käyttävään radioisotooppiseen termosähkögeneraattoriin, Cm emittoi 500 kertaisesti neutroneja ja sen gammasäteily vaatii 20 kertaa paksumman säteilysuojauksen (noin 2 tuumaa lyijyä 1 kW voimanlähteelle, verrattuna 0,1 tuumaa vastaavalle Pu-paristolle). Säteilyltä suojaaminen sekä curiumin kalleus ja valmistamisen hankaluus rajoittavat sen käyttöä voimanlähteenä.


title: Curium

text: Lupaavin sovellus Cm-isotoopille on tuottaa siitä plutoniumin isotooppia Pu, joka soveltuu paremmin ydinparistoihin. Pu:ta on käytetty jopa sydämentahdistimien voimanlähteenä. Curiumia pommittamalla voidaan tuottaa myös sitä raskaampia alkuaineita. Esimerkiksi törmäyttämällä Cm kohtiota hapella tai magnesiumilla voidaan tuottaa transaktinoidi seaborgiumin isotooppia (Sg) tai hassiumia (Hs ja Hs).


title: Curium

text: Curiumia on käytetty alfahiukkasten lähteenä avaruusluotainten röntgenspektrometreissä ainakin Sojourner-, Spirit-, Opportunity- ja Curiosity-Mars-mönkijöissä ja komeetta 67P/Tšurjumov–Gerasimenkolle laskeutuneessa Philae-sondissa.


title: Curium

text: Curiumia ei esiinny luonnossa maapallolla, muuta kuin ihmisen toiminnan seurauksena. Maailmankaikkeudessa curiumia syntyy supernovien r-prosessissa ja pienemmissä "kilonovissa" neutronitähtien sulautuessa yhteen. On todisteita että curiumia oli maapallolla aurinkokunnan syntyessä, mutta koska aikaa on kulunut jo noin 290 curiumin pitkäikäisimmän isotoopin Cm puoliintumisaikaa, kaikki olemassa ollut curium on jo hajonnut.


title: Curium

text: Isotooppi Cm on merkittävä transuraani ydinaseen tai ydinonnettomuuden aiheuttamassa radioaktiivisessa laskeumassa. Koska sen puoliintumisaika on vain 163 päivää, se kuitenkin häviää jo muutamassa vuodessa. Tästä johtuen maapallolla ei ole enää tätä nuklidia ydinkokeiden tai Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jäljiltä. Ydinlaskeumassa on myös pysyvämpää isotooppia Cm, mutta sen määrät ovat vähäisiä.


title: Curium

text: Curiumia on käytetyssä ydinpolttoaineessa, jossa sen pitkäikäisemmät isotoopit Cm ja Cm (puoliintumisajat tuhansia vuosia) osaltaan vaikeuttavat ydinjätteen loppusijoitusta.


title: Curium

text: Ympäristössä curium ei liukene juurikaan veteen, mutta kiinnittyy tiukasti maaperän hiukkasiin.


title: Curium

text: Kaikki curiumin isotoopit, etenkin alfahajoavat isotoopit, joiden puoliintumisaika on lyhyt, ovat vaarallisia organismeille elimistöön päästessään. Cm, Cm, Cm ja Cm on luokiteltu myös ulkoisesti vaarallisiksi ihmisille. Lisäksi jotkut curiumin hajoamistuotteet ovat vaarallisia korkean beeta- tai gammasäteilynsä vuoksi. Laboratoriossa kaikki makroskooppisten määrien käsittely tehdään aina eristetyssä kaapissa.


title: Curium

text: Curiumia on helpompi saada elimistöön hengittämällä kuin suun kautta nautittuna, koska vain 0,05 % ruuan mukana tulleesta curiumista jää elimistöön. Noin 45 % curiumista, joka on päässyt verenkiertoon, kerääntyy maksaan, 45 % jää luihin ja lopuista 10 %:sta suurin osa poistuu ulosteen mukana. Biologinen puoliintumisaika luustossa on 50 vuotta, maksassa 20 vuotta. Elimistössä curium aiheuttaa syöpää.


title: Kuljetus

text: Kuljetus on ihmisten, tavaroiden, sähkön ja tiedon siirtämistä paikasta toiseen.


title: Kuljetus

text: Suomessa on useita kuljetukseen erikoistuneita yrityksiä. Posti kuljettaa kirjeitä ja paketteja. Postin omistukseen kuuluvat myös postilaatikot, jotka se tyhjentää säännöllisesti. Kuljetuksesta maksetaan postimerkillä. VR-Yhtymä suorittaa tavara- ja matkustajaliikennettä Suomen rautateillä. Suomen rautatieverkosto kattaa koko Suomen Pohjois-Suomea lukuun ottamatta. Lisäksi maanteillä kulkevat linja-autot, kuorma-autot ja ajoneuvoyhdistelmät. Merillä kulkevat laivat; tankkerit ja matkustajalaivat.


title: Kuljetus

text: Intermodaalinen kuljetus on kuljetus, jossa yhdistetään eri kuljetustapoja kuljetusketjussa.


title: Darmstadtium

text: Darmstadtium (aiemmin "ununnilium" tai "eka-platina") on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ds ja järjestysluku 110. Sen isotooppien massaluvut ovat välillä 267–281. Darmstadtium on keinotekoisesti valmistettu radioaktiivinen alkuaine, joka hajoaa nopeasti. Sen oletetaan olevan metallinen ja kiinteä. Darmstadtiumin tunnettujen isotooppien puoliintumisaika vaihtelee 10 mikrosekunnin (Ds) ja 14 sekunnin (Ds) välillä


title: Darmstadtium

text: Ensimmäiseksi ainetta luotiin Darmstadtissa, Saksassa vuonna 1994. Ainetta ei ole koskaan nähty ja sitä on luotu vain joitain atomeja. Alkuaineen nimi hyväksyttiin virallisesti vuonna 2003. Darmstadtiumin nimeksi ehdotettiin myös policiumia, sillä Darmstadtiumin järjestysluku 110 on myös Saksan poliisin hätänumero. Darmstadtiumia valmistettiin pommittamalla nikkeliatomeja lyijyllä :


title: Darmstadtium

text: Darmstadiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 9 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 267–281. Massalukujen 268, 272, 274–276, ja 278 isotooppeja ei tunneta. Isotoopeista vakain on Ds, jonka puoliintumisaika on noin 14 sekuntia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Ds jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 11 sekuntia, ja Ds (noin 1 s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat selvästi alle yhden sekunnin. Lisäksi darmstadiumilla on kolme tai neljä metastabiilia ydinisomeeria.


title: Darmstadtium

text: Darmstadiumin isotoopit hajoavat useimmiten alfahajoamisella ja joskus spontaanilla fissiolla. Suuren atomimassan isotoopeilla Ds:sta alkaen spontaani fissio on tosin pääasiallinen hajoamistapa. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden olemassaolo ja puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti varmentamaan (vuonna 2016):


title: Dubnium

text: Dubnium (ennen "Hahnium" tai "Unnilpentium") on keinotekoinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Db ja järjestysluku 105. Tämä on äärimmäisen radioaktiivinen alkuaine, jonka pysyvimmän isotoopin Db puoliintumisaika on noin 29 tuntia.


title: Dubnium

text: Ainetta syntetisoitiin ensimmäiseksi vuonna 1968 venäläisessä Dubnan kaupungissa olevassa ydintutkimuskeskuksessa pommittamalla amerikiumia neonilla. Samana vuonna myös Albert Ghiorson tutkimusryhmä Kalifornian yliopistossa valmisti dubniumia pommittamalla kalifornium-249 kohdetta typpi-15 isotoopin ioneilla:


title: Dubnium

text: IUPAC katsoo kuitenkin vuoden 1970 varsinaiseksi löytövuodeksi, ja nämä molemmat tutkimusryhmät uuden alkuaineen löytäjiksi. Aineen nimeämisestä oli kiistaa, ja IUPAC valitsi pysyvän nimen "dubnium" vasta 1997. Ennen tätä dubniumia kutsuttiin myös hahniumiksi (Ha) saksalaisen fyysikon Otto Hahnin mukaan.


title: Dubnium

text: Dubniumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 13 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 255:stä 270:een. Näistä vakain on Db, jonka puoliintumisaika on 29±4 tuntia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Db jonka puoliintumisajaksi on mitattu 2,0±1,3 tuntia, Db (1,67±1 h) ja Db (80±70 min). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle minuutin, useimmiten vain joitain sekunnin murto-osia. Dubniumilla arvellaan olevan ainakin 1–3 metastabiilia ydinisomeeriä.


title: Rannikkotykistö

text: Rannikkotykistö on meritse (tai muuten vesitse) tapahtuvien hyökkäysten torjuntaan tarkoitettu rannikolle sijoitettu asejärjestelmä. Rannikkotykistö on ollut osa asevoimia useimmissa Euroopan maissa, Saksassa, Skandinavian maissa, Venäjän keisarikunnassa ja Neuvostoliitossa. Rannikkotykistö on osa rannikkopuolustusta, johon osallistuvat merivoimat ja liikkuvat rannikkojoukot (muun muassa rannikkojääkärit) ilmavoimien tukemina.


title: Rannikkotykistö

text: Rannikkotykistön kulta-aikaa erillisenä aselajina oli 1900-luvun alku. Sen rungon muodostivat kiinteät, suurikokoiset, pitkäkantamaiset tykit ja kanuunat, jotka ampuivat räjähtäviä ammuksia. Tykkeihin liittyi monimutkainen järjestelmä liikkuviin maaleihin tähtäämiseksi. Suomessa tätä kehitysvaihetta edustaa muun muassa Helsingin edustalla Kuivasaaressa sijaitseva 12-tuumainen (305 mm) rannikkotykki (ks. Suomenlinnan Rannikkotykistökilta) ja vastaavat tykit Örössä. Toisen maailmansodan jälkeen kiinteän tykistön alttius ilma- ja ohjushyökkäyksille on vähentänyt sen merkitystä. Tykistön etu verrattuna ohjuksiin on sen edullisuus. Lisäksi tykistöä voidaan käyttää myös varoitustulen antamiseen. Kuitenkin kiinteiden asemien haavoittuvuus ja staattisuus, pieni kantama verrattuna ohjuksiin (joiden kantama jopa yli 200 km) ja suhteellinen tehottomuus ovat johtaneet siihen, että kiinteän rannikkotykistön aika on loppumassa.


title: Rannikkotykistö

text: Suomen rannikkotykistö kuuluu nykyään merivoimien alaisuuteen. Se huolehtii jatkuvasta tutka-, tähystys- ja vesikuunteluvalvonnasta yhdessä merivartioston kanssa. Rannikkolinnakkeet on varustettu 130 millimetrin ja sadan millimetrin tornikanuunoilla, joiden kantama on parhaimmillaan nykyisillä ammuksilla ja kranaateilla noin 30 kilometriä sekä tulevilla ammuksilla jopa 40 kilometriä. Kiinteän kaluston lisäksi on liikkuvaa tykistöä sekä meritorjuntaohjusjärjestelmiä, joiden kantama on yli 70 kilometriä. Ampuma-arvojen laskenta ja viestiliikenne on tietokoneistettu (ks. myöh.)


title: Rannikkotykistö

text: Suomessa kiinteän rannikkotykistön alasajo on jo aloitettu, ja viimeiset kiinteät rannikkotykit ovat tämän hetken suunnitelmien mukaan käytössä noin vuoteen 2020 saakka. Liikkuva tykistö ja kehittyneet ohjusjärjestelmät tulevat korvaamaan kiinteän tykistön.


title: Rannikkotykistö

text: Nyt lakkautettuja rannikkotykistön joukkoja on muun muassa Hangon Rannikkopatteristo (HanRPsto) Hangossa. Ainoa moottoroituun rannikkotykistöön kuulunut joukko-osasto on ollut Vaasan Rannikkopatteristo (VaaRPsto) Vaasassa vuodet 1952–1998.


title: Rannikkotykistö

text: Suomessa käytössä olevaan ohjuskalustoon kuuluvat RBS15 (MtO85)- ja Spike-ER (Rannikko-ohjus 06) -ohjukset.


title: Rannikkotykistö

text: Oma laskinjärjestelmä ja eräänlainen ammunnanhallintajärjestelmäkokonaisuus kehitettiin 80-luvulla (RAVAL – "R"annikkotykistön "a"mmunnan ja "va"lvonnan "l"askin). Vastaavasti RADAL oli "Ra"nnikkotykistön "d"igitaalinen "a"mmunnan "l"askin.


title: Rannikkotykistö

text: Suomalaisissa rannikkotykeissä on käytetty nimitystä, jossa on putken kaliiperi millimetreinä, vinoviiva, putken pituus kaliipereina ja tyyppimerkintä. Tyyppimerkintä on joskus erotettu sanavälillä, joskus väliviivalla. Tässä luettelossa on käytetty sanaväliä. Moderneimmissa tykeissä vinoviivan sijaan käytetään sanaväliä, ja pituusmerkintäkin on yleensä jätetty pois. Ilmatorjuntatykeissä, jotka on muunnettu rannikkotykeiksi, käytetään pituusmerkinnän sijaan vuosilukua.


title: Varhaiset korkeakulttuurit

text: Varhaiset korkeakulttuurit olivat ihmisyhteisöjä, johon kehittyi muita monimutkaisempi yhteiskuntajärjestelmä jo varhain, neoliittisen kauden alussa. Niille on yhteistä kaupunkimaisen asutuksen syntyminen, mutta niistä voidaan tunnistaa seitsemän muutakin yleistä piirrettä: järjestäytynyt hallinto, monimutkainen uskonto, eriytyneitä ammatteja, yhteiskuntaluokkia, taidetta ja arkkitehtuuria, julkisia laitoksia ja kirjoitusjärjestelmä.


title: Varhaiset korkeakulttuurit

text: Korkeakulttuurin synnyn edellytys on valtiomaisen mutkikkaan, kerrostuneen yhteiskunnan synty. Yhteiskunnan synnyn arvellaan liittyvän heimopäällikön kykyyn valvoa elintarvikevarastoa, johon ihmiset luovuttavat tuottamaansa viljaa verona. Päällikön valta kasvaa voimakkaissa sodissa ympäröivien heimojen kanssa. Näiden arvellaan liittyvän taisteluun elintilasta, muun muassa viljellystä maasta, ja halusta ryöstää naapuriheimoja. Myös temppelillä ja uskonnolla on keskeinen osuus varhaisten yhteiskuntien synnyssä.


title: Varhaiset korkeakulttuurit

text: Korkeakulttuuri tarkoittaa kulttuuria, jossa osataan kirjoittaa ja lukea, ja johon liittyy yhteiskuntaluokkiin kerrostunut yhteiskunta, jossa on monen eri alan ammattilaisia.