title: Claudio Monteverdi

text: Monteverdin suurimpana työnä pidetään usein teosta "Vespro della Beata Vergine 1610" (Autuaan neitsyen vesperit 1610). Se on yksi Monteverdin harvoja uskonnollisia töitä, ja se nostetaan usein Palestrinan "Missa Papae Marcellin", Händelin "Messias-oratorion" ja Bachin "Matteus-passion" rinnalle. Levytyksen keskipituudeltaan 95 minuutin mittainen teos koostuu yhteensä 25 osasta. Osat poikkeavat toisistaan suuresti ja mukaan mahtuu monimutkaisia, katkonaiseen tyyliin sävellettyjä kuorokappaleita kuten myös pelkän continuon säestämiä aarioita ja duettoja. Teoksen eri osat muodostavat siinä määrin epäyhtenäisen kokoelman, että jotkut tutkijat pitävät mariavespereitä ennemmin kattauksena erillisiä lyhyitä teoksia kuin yhtenä suurena teoksena.


title: Claudio Monteverdi

text: Hengellisistä latinankielisistä sanoituksistaan huolimatta teos oli myös ennennäkemättömän dramaattiseen tyyliin sävelletty. Teoksessa käytettiin tehokeinona myös säkeiden toistoa ja kontrastia (monet osat noudattavat "ritornello"-muotoa). Lopputuloksena teos kuulosti aikanaan uudenlaiselta ja teki yleisöön välittömästi syvän vaikutuksen. Yhtenä erikoisuutena on kaiun, eli muista esiintyjistä kauemmas sijoitetun laulajan, käyttö teoksen joissakin kohdissa. Teoksessa on käytetty tekstimateriaalina esimerkiksi Laulujen laulua, jonka käyttöä auktoriteetit eivät tuohon aikaan suositelleet uskonnollisessa musiikissa. Teokseen tarkoitettu kuoron ja orkesterin koko on debatin alainen asia. Teoksen kansilehdillä lukee, että teos on tarkoitettu esitettäväksi pienissä saleissa. Tästä on vedetty johtopäätös, että perinteinen suureen kuoroon ja soittajaryhmään perustuva tulkinta teoksesta tuskin oli Monteverdin ihanne.


title: Claudio Monteverdi

text: Vuonna 1613 Monteverdi nimitettiin Venetsiassa sijaitsevan San Marcon kirkon kapellimestariksi, missä hän palautti edeltäjänsä Giulio Cesare Martinengon retuperälle jättämän kuoron ja soittajien musiikillisen tason ennalleen. Monteverdi olikin palkattu kirkkoon juuri siksi, että musiikki saataisiin palautettua entiseen loistoonsa vuonna 1609 tapahtuneen toisen kuuluisan säveltäjän, Giovanni Crocen, kuoleman jälkeisen taantuman jäljiltä.


title: Claudio Monteverdi

text: Venetsiassa Monteverdi sävelsi loppuun myös kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen madrigaalien kirjansa. Kahdeksas kirja on teoksista suurin, ja siihen sisältyy materiaalia kolmenkymmenen vuoden ajalta. Teoksessa käytetään myös ensimmäistä kertaa jousien tremoloa (eli nopeaa saman nuotin toistamista) sekä pizzicatoa (eli kielien sormilla soittamista), joiden tarkoituksena oli luoda dramaattisia vaikutelmia.


title: Claudio Monteverdi

text: Viimeisinä elinvuosinaan Monteverdi oli sairas, mutta pystyi tästä huolimatta vielä säveltämään kaksi viimeistä mestariteostaan, oopperat "Il ritorno d'Ulisse in patria" (Odysseuksen paluu, 1641) ja "L’incoronazione di Poppea" (Poppean kruunaus, 1642). Näistä jälkimmäinen perustui Rooman keisari Neron elämään. Sitä on pidetty joskus Monteverdin koko tuotannon huipentumana. Ooppera sisältää sekä traagisia, romanttisia että myös koomisia kohtauksia. Koomisuus oli tuolloin uusi piirre oopperassa. Samoin oopperan henkilöt olivat aiempaa realistisemman tuntuisia ja melodiat lämminhenkisempiä. Teoksessa orkesteri on suhteellisen pieni ja kuoron osuutta oli vähennetty aiemmista oopperoista.


title: Claudio Monteverdi

text: Monteverdi vihittiin katolisen kirkon papiksi vuonna 1636. Hän kuoli Venetsiassa vuonna 1643.


title: Paleomagnetismi

text:
Paleomagnetismi tutkii Maan muinaista magneettikenttää, jonka suunta ja voimakkuus voidaan mitata magneettisia mineraaleja sisältävistä kivistä. Muinaisia kivikerrostumia tutkimalla huomataan Maan magneettikentän suunnan vaihdelleen pitkien aikojen kuluessa siten, että välillä magneettikenttä vaihtuu päinvastaiseksi.
Koska kuitenkin Maan magneettikenttä on ollut yleensä suunnilleen pyörimisakselin suuntainen, sen avulla on voitu yrittää kartoittaa mannerliikuntoja. Joillekin kerrostumilla voi paleomagnetismin avulla yrittää antaa karkeita ikärajoja.


title: Paleomagnetismi

text: Napaisuuskäännöksen aikana Maan magneettikentän suunta vaihtuu vastakkaiseksi. Se kestää jonkin aikaa, ja sen aikana Maan magneettikenttä heikkenee ja vahvistuu taas vastakkaiseksi. Viimeinen Maan magneettikentän napaisuuskäännös oli Brunhes-Matuyama 780 000 vuotta sitten. Tietokonesimulaatioiden mukaan napaisuuskäännöksien aikana magneettikenttä ei häviä kokonaan vaan muuttuu monimutkaisemmaksi.


title: Paleomagnetismi

text: Yksi napaisuuskäännös kestää heikkenemisineen ja uuden kentän vahvistumisineen vain noin 50 000 vuotta. Maan magneettikentän napaisuus on vaihdellut pitkään 1–5 kertaa miljoonassa vuodessa. Keskimääräinen napaisuuskausi kestää 250 000 vuotta, mutta vaihtelee kymmenistätuhansista miljooniin vuosiin. Harvinaisesti Maan magneettikentän napaisuus oli kymmeniä miljoonia vuosia sama liitukaudella, kaudella "C34" ajalla 120 – 83 miljoonaa vuotta sitten, Aptian- Santonian-kausilla. Pitkäkestoisia, miljoonia vuosia kestäviä, saman napaisuuden kausia kutsutaan "epookeiksi" ja lyhytkestoisia, korkeintaan satoja tuhansia vuosia kestäviä sanotaan "tapahtumiksi".


title: Paleomagnetismi

text: Tämänhetkistä magneettikentän suuntaa sanotaan normaaliksi (kompassit osoittavat pohjoisnapaa kohti). Seuraavan napaisuuskäännöksen jälkeen kompassit osoittavat etelänapaa kohden.


title: Paleomagnetismi

text: Planeettamme magneettikenttä suojelee osaltaan meitä kosmisilta säteiltä. Maan magneettikentän heikkeneminen päästää maan pinnalle enemmän kosmista säteilyä, mutta paleontologian mukaan maan magneettikentän ajoittaiset heikkenemiset eivät ole aiheuttaneet suuria eläinten joukkosukupuuttoja. Maan magneettikenttä on heikentynyt 150 viime vuoden aikana 10–15 %, ja se heikkenee 1 400 vuoden puoliintumisajalla. Viime maksimi oli 2 000 vuotta sitten, mistä kenttä on heikentynyt 35 %. Jos Maan magneettikenttä pienenee nykyistä vauhtia, se heikkenee kokonaan vuonna 3000–4000 jaa. Mutta toisaalta Maan magneettikenttä on vaihdellut huomattavasti Brunhes-kaudella.


title: Paleomagnetismi

text:
Ohessa on lista viimeisimmistä paleomagneettista kausista. Lista ei sisällä monia
lyhyitä käänteisen napaisuuden kausia.


title: Paleomagnetismi

text:
Merkinnät: "N" (engl. n) on normaalikausi (napaisuus sama kuin nyt) ja "K" (engl. r) on käänteisen
napaisuuden kausi. Käänteisen napaisuuden kausien sisällä on lyhyitä normaalikausia.Tarkemmista paleomagneettisista kausista käytetään kirjainlyhenteistä, esimerkiksi Brunhes on C1n, ja Matuyama
C1r, C2n, C2r eli Matuyama RI, Olduvai+Rheunion ja matuyama II.


title: Perdikkas III

text: Perdikkas III oli Makedonian kuningas vuosina 364–359 eaa. veljensä Aleksanteri II:n jälkeen. Perdikkas oli Amyntas III ja Eurydiken poika. Kun Aloroksen Ptolemaios murhasi Aleksanterin Perdikkas oli vielä alaikäinen ja Ptolemaios hallitsi hänen sijaansa. Lopulta Perdikkas murhasi Ptolemaioksen ja otti vallan omiin käsiinsä.


title: Perdikkas III

text: Perdikkas kuoli taistelussa Illyrian Bardylistä vastaan. Uudeksi kuninkaaksi tuli Perdikkaan alaikäinen poika Amyntas IV. Vallan otti kuitenkin käsiinsä Perdikkaan veli Filippos II joka julistautui samana vuonna itse kuninkaaksi.


title: Aleksanteri II (Makedonia)

text: Aleksanteri II oli Makedonian kuningas vuosina 370–367 eaa. isänsä Amyntas III:n kuoleman jälkeen. Hän oli Amyntaan ja Eurydiken kolmesta pojasta vanhin. Noustessaan valtaistuimelle Aleksanteri oli vielä nuori mies. Hän joutui heti vaikeuksiin kun Argeadien hallitsijasuvun vastustajat ryhtyivät hyökkäykseen samalla kun illyrialaiset uhkasivat hyökätä Makedoniaan.


title: Aleksanteri II (Makedonia)

text: Samalla hyökkäsi idästä valtaa havitteleva Pausanias. Pausanias valtasi helposti joitain kaupunkeja ja oli uhata Eurydikeä ja hänen nuoria poikiaan Makedonian pääkaupungissa Pellassa. Aleksanteri löi vastustajansa ateenalaisen kenraalin Ifikrateen avustuksella.


title: Aleksanteri II (Makedonia)

text: Myöhemmin Aleksanteri sekaantui Thessalian sisällissotaan ja sai halttuunsa Larissan kaupungin. Hän petti kuitenkin tekemänsä lupaukset ja asetti kaupunkiin varuskunnan. Kreikan senhetkinen johtava kaupunkivaltio Theba tulkitsi tämän vihamielisenä tekona ja aloitti sodan. Thebalainen kenraali Pelopidas ajoi makedonialaiset pois Thessaliasta.


title: Aleksanteri II (Makedonia)

text: Aleksanteri ajautui pian konfliktiin Ptolemaios Aloroslaisen kanssa. Ptolemaios oli ilmeisesti Aleksanterin äidin Eurydiken rakastaja ja ehkä Amyntas II:n poika. Theba kutsuttiin setvimään Aleksanterin ja Ptolemaioksen kiista. Aleksanteri joutui luovuttamaan panttivankeja, heidän joukossaan hänen nuorempi veljensä Filippos. Vuoden 367 eaa. keväällä Ptolemaios murhasi Aleksanterin, jonka alaikäisestä veljestä Perdikkaasta tuli kuningas. Ptolemaioksesta tuli kuitenkin hallitsija.


title: Amyntas IV

text: Amyntas IV oli Makedonian nimellinen kuningas vuonna 359 eaa. Hän oli Perdikkas III:n poika, mutta oli isänsä kuollessa liian nuori hallitsemaan. Perdikkaan nuoremmasta veljestä Filippoksesta tuli Amyntaan holhooja ja Makedonian hallitsija. Jo samana vuonna Filippos julisti itsensä kuninkaaksi. Amyntas murhattiin Aleksanteri Suuren noustessa valtaan vuonna 336 eaa.


title: Hadeeinen aioni

text: Hadeeinen aioni on geologisessa ajanlaskussa ajanjakso 4,567–3,8 miljardia vuotta sitten. Ajanjakso alkaa Maan muodostumisesta, jolloin Maan edeltäjään törmäsi Marsin kokoinen protoplaneetta. Törmäys sinkosi Kuun syntymiseen tarvittavat ainesosat maata kiertävälle radalle. Maahan syöksyi alussa suuria meteoriitteja ja valtavia asteroideja tuhkatiheään, mutta pommitus harveni vähitellen. Alussa oli voimakasta tulivuoritoimintaa ja luultavasti koko Maan pinta oli sula. On väitetty Maan pysyneen kasvihuoneilmiön takia kuumana ja vedettömänä koko hadeeisen jakson ajan. Toiset tutkijat ovat sitä mieltä, että Maa jäähtyi suunnilleen nykyiselleen pian syntymänsä jälkeen ja alkumeri syntyi ehkä viimeistään 4,4 miljardia vuotta sitten, kun aikaisemman kuuman ilmakehän vesihöyry satoi Maahan. Tältä ajalta on vanhin tunnettu zirkonimineraali.


title: Hadeeinen aioni

text: Aurinko oli hadeeisella kaudella nykyistä himmeämpi, sen kirkkaus oli vain 70 % nykyisestä, ja Maata lämmitti nykyistä voimakkaampi kasvihuoneilmiö. Hadeeista kautta on kutsuttu myös prearkeeiseksi ja atsooiseksi kaudeksi.


title: Hadeeinen aioni

text: Nimitys "hadeeinen aioni" viittaa kreikkalaisen mytologian manalaan Haadeeseen. Geologi Preston Cloud loi käsitteen vuonna 1972 tarkoittamaan aikakautta ennen aikaisempien tunnettujen kivilajien syntyä. Nykyään on tosin löydetty vanhempiakin kivilajeja. Vanhimmat tunnetut mineraalit ovat 4,4 miljardin vuoden ikäisiä ja vanhin tunnettu kivi 4,1 miljardia vuotta.


title: Hadeeinen aioni

text: Maa syntyi muun Aurinkokunnan mukana noin 4,567 miljardia vuotta sitten kasautumalla pienistä asteroideista. Nämä olivat alkujaan syntyneet pienistä mineraalipallosista, jotka kasvoivat hitaissa törmäyksissä ensin kiven kokoisiksi, sitten yhä suuremmiksi. Syntynyttä maapalloa pommittivat satoja miljoonia vuosia meteoriitit, komeetat ja asteroidit. Alussa maa pyöri nykyistä nopeammin ja Aurinko oli nykyistä himmeämpi, kirkkaudeltaan vain 70 prosenttia nykyisestä.


title: Hadeeinen aioni

text: Tällä hetkellä vallitsevan teorian mukaan esi-Maahan törmäsi melko hitaasti Marsin kokoinen pikkuplaneetta, joka synnytti Kuun, kun törmäyksessä Maasta irtosi pirstaleita. Suuria pikkuplaneettojen törmäyksiä maapalloon sattui 4,0–3,8 miljardia vuotta sitten. Maa kuumeni sisustan radioaktiivisten aineiden takia ainakin ytimeltään täysin sulaksi.


title: Hadeeinen aioni

text: Komeetat saattoivat tuoda Maahan vettä, joka höyrystyi, sekä kaasukehän kaasuja. Kaasukehää luultavasti lämmitti laavan lisäksi kasvihuoneilmiö.


title: Hadeeinen aioni

text: Maassa tapahtui laajaa vulkaanista toimintaa. Kauden alussa Maan pinta oli sulaa laavaa ja ilmakehä lienee ollut erittäin tiheä ja kuuma. Kun syntymässä oleva esi-Maa kasvoi riittävän suureksi, ehkä noin 1 000 km:n läpimittaiseksi, siinä alkoi sulaminen ja aineitten lajittuminen – lopulta keskelle syntyi kuuma rautaydin. Jotkut väittävät Maan olleen erittäin kuuma hadeeisen kauden alussa ja lämpötila olisi ollut kasvihuoneilmiön takia jopa 2 000–3 000 °C.


title: Hadeeinen aioni

text: Maan alkuilmakehä oli suurelta osin hiilidioksidia ja typpeä sekä hiilidioksidin osapaine oli 0,1-10 ilmakehää, mutta joidenkin toisten tietojen mukaan koko paine saattoi olla jopa 250 ilmakehää.


title: Hadeeinen aioni

text: Pinta jäähtyi, ja kaasukehästä satoi maan pinnalle ensimmäinen meri, alkumeri. Vettä saattoi olla Maan pinnalla jo 3,9–3,8 miljardia vuotta sitten, mutta suuria määriä varmasti 3,5 miljardia vuotta sitten.


title: Hadeeinen aioni

text: Eräiden uusien ikivanhaa zirkoniumia koskevien isotooppitutkimusten mukaan maalle olisi syntynyt kiinteä kuori ja meri jo pian, 200 miljoonaa vuotta maan syntymisen jälkeen. Muinaisen zirkoniumin koostumisen katsotaan kertovan, että se olisi uudelleen sulanutta maan kuorta, joka olisi syntynyt noin 700 asteen lämpötilassa. Suurin osa hadeeisen kauden kivistä on muokkautunut geologisissa mullistuksissa tunnistamattomiksi.


title: Hadeeinen aioni

text: Uusien tutkimusten mukaan alkumeri olisi syntynyt jo noin 200 miljoonaa vuotta Maan synnyn jälkeen, eli suunnilleen 4,35 miljardia vuotta sitten. Tämän mukaan maan pintalämpötila oli alle 100 °C jo 4,4–4,3 miljardia vuotta sitten. Tältä ajalta ovat esimmäiset zirkonimineraalit, jotka ovat syntyneet 700 asteen lämpötilassa uudelleen sulaneesta maan kuoresta noin 10 kilometrin syvyydessä. Jatkuva meteoriittipommitus olisi nostanut lämpötilan 900-1100 °C:hen. Toiset tutkijat sanovat Maan jäähtyneen hitaasti hadeeisella kaudella, toiset hyvin nopeasti suunnilleen nykyiselleen. On myös sanottu, että nestemäistä vettä oli 230 °C:n lämpötilasta huolimatta suuren hiilidioksidi-ilmakehän paineen takia.


title: Hadeeinen aioni

text: Vielä 3,8–3,9 miljardia vuotta sitten Kuuhun törmäsi erittäin suuria kappaleita, jotka synnyttivät siellä valtavia laavan täyttämiä kraattereita, joita sanotaan meriksi. Samoihin aikoihin maatakin lienee pommitettu rajusti, ja vielä pitkään sen jälkeenkin Maahan lienee osunut hyvin suuria asteroideja. Hiilidioksidia alkoi sitoutua maasta irronneeseen kalsiumoksidiin CaO ("sammuttamaton kalkki") muodostaen kalsiumkarbonaattia CaCO ("sammutettu kalkki"). Joka tapauksessa kauden alussa tapahtui valtavasti meteoriittitörmäyksiä ja tulivuorenpurkauksia.Hadeeisen kauden varhaisia kiviä on löydetty mm. Swazimaasta. Ne ovat 4000 miljoonaa vuotta vanhoja.


title: Amyntas III

text: Amyntas III oli Makedonian kuningas vuosina 393–369 eaa.


title: Amyntas III

text: Vuonna 383 eaa. illyrialaiset karkottivat Amyntaan Makedoniasta, mutta hän palasi thessalialaisten avustuksella seuraavana vuonna.


title: Amyntas III

text: Vaimonsa Eurydiken kanssa Amyntas sai kolme poikaa, jotka kaikki hallitsivat Makedonian kuninkaina: Aleksanteri II, Perdikkas III ja Aleksanteri Suuren isä Filippos II.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanikaarti eli pretoriaanit ( tai "praetoriani") oli Rooman keisarien henkivartiokaarti. Ryhmä koostui valiosotilaista, jotka saivat huomattavasti parempaa palkkaa kuin tavalliset sotilaat. Kaarti oli sijoitettu Roomaan, ja sen avulla keisari pystyi ehkäisemään kapinoita ja murskaamaan levottomuudet. Se oli keisarin tärkein suoja vallankaappauksia vastaan, mutta oli toisinaan myös hänen vaarallisimpia vihollisiaan.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanikaartilla oli hyvin suuri vaikutus keisarin valintaan. Kaarti muun muassa surmasi Caligulan ja nosti Claudiuksen keisariksi, osallistui salaliittoon Neroa vastaan sekä nosti Pertinaxin valtaistuimelle, mutta surmasi hänet pian. Se saattoi uhata väkivallalla, toteuttaa uhkauksensa ja pakottaa tahtoonsa poliittiset laitokset, etenkin senaatin. Henkivartiokaarti ja sen prefekti osoittautuivat usein keisarille monin verroin vaarallisemmiksi kuin ulkoiset uhat. Jos sotilaiden säännöllinen suosiminen oli laiminlyöty, kaarti saattoi surutta hankkiutua eroon keisarista ja nostaa tilalle uuden.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanikaartin loppu koitti 300-luvun alussa. Keisari Diocletianus vähensi pretoriaanikaartin merkitystä omalla hallintokaudellaan, ja lopulta keisari Konstantinus Suuri hajotti kaartin vuonna 312 ja hävitti sen Roomassa sijainneen tukikohdan Castra praetorian.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanikaartin esikuvina olivat tasavallan ajan sotapäälliköiden henkivartiostot ("cohors praetoria amicorum"). Tasavallan aikana Rooman viranhaltijoilla ei ollut virallisia henkivartiojoukkoja. Sotaretken aikana sotapäälliköt kokosivat itselleen "cohors praetoria" -yksiköitä, jotka toimivat heidän henkivartijoinaan. Nimi tulee sotilasleirin päämajasta ("praetorium"). Scipio Aemilianus Africanuksella oli 500 miehen henkivartiokaarti Numantian sodan aikana vuonna 133 eaa. Termiä saatettiin käyttää myös epävirallisesti nimittämään komentajan tai maaherran ystäviä tai seuraajia. Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. termi saattoi tarkoittaa henkivartijoina toimivia joukkoja. 40-luvun eaa. lopulla sekä Octavianuksella ja Marcus Antoniuksella oli pretoriaanikohortteja. Appianos kertoo, että he jakoivat keskenään 8 000 veteraanisotilasta, jotka jaettiin pretoriaanikohortteihin. Antoniuksella oli mukanaan kolme kohorttia idässä ja Orosiuksen mukaan Octavianusta palveli viisi kohorttia Aktionin taistelussa vuonna 31 eaa. Octavianus voitti sisällissodan ja noustessaan Rooman ensimmäiseksi keisariksi otti nimen Augustus. Hän ei kuitenkaan lakkauttanut pretoriaanikohortteja vaan päätti ylläpitää henkivartiokaartia myös rauhan aikana. Vuonna 27 tai 28 eaa. Augustus asetti yhdeksän pretoriaanikohorttia suojelemaan itseään ja perhettään.


title: Pretoriaanikaarti

text: Augustuksen perustamassa pretoriaanikaartissa oli yhdeksän 500 miehen kohorttia, joita komensivat sotatribuunit. Augustuksen aikana vain kolme kohorttia oli sijoitettu Roomaan, ja niitäkään ei ollut majoitettu samaan paikkaan vaan eri puolille kaupunkia. Loput kohortit oli sijoitettu kaupunkeihin eri puolille Italiaa. Augustus oli varuillaan kaartin suhteen eikä halunnut näyttää olevansa riippuvainen pretoriaaneista. Aluksi jokainen kohortti oli itsenäinen yksikkö, jota komensi ritarisäätyinen tribuuni, mutta vuonna 2 eaa. Augustus nimitti kaksi vanhempaa ritarisäätyistä miestä koko kaartin pretoriaaniprefekteiksi.


title: Pretoriaanikaarti

text: Kaartin ollessa Roomassa sen päätehtävä oli Augustuksen kodin vartioiminen Palatinus-kukkulalla. Muihin tehtäviin kuului keisarin ja keisarillisen perheen jäsenten saattaminen ja toimiminen tarvittaessa eräänlaisena mellakkapoliisina. Välttääkseen suututtamasta Rooman kansalaisia ja rikkomasta tasavallan aikaisia lakeja pretoriaanit eivät käyttäneet virantoimituksessa haarniskoja vaan toogaa, joka oli siviilien asuste. Sotilasasussa pretoriaanit esiintyivät vain harvoin.


title: Pretoriaanikaarti

text: Augustuksen kuoltua vuonna 14 jaa. hänen seuraajansa Tiberiuksen aikana puhkesi kapinoita oloihinsa tyytymättömissä Reinin ja Pannonian armeijoissa. Pretoriaanikaartin yksiköitä lähetettiin sotaan ensimmäistä kertaa. Kaksi pretoriaanikohorttia ja kaartin ratsuväki palvelivat Tiberiuksen poikaa Drususta Pannonian kapinan kukistamisessa. Pretoriaaneja osallistui myös Germanicuksen germaaneja vastaan käytyyn sotaretkeen vuosina 14–16.


title: Pretoriaanikaarti

text: Tiberiuksen valtakaudella tapahtui myös kunnianhimoisen Lucius Aelius Sejanuksen nousu ja tuho. Sejanus oli toiminut pretoriaanikaartin prefektinä isänsä rinnalla Augustuksen aikana mutta vuonna 15 jaa. hänestä tuli koko kaartin prefekti ilman virkakumppania. Hän oli yksi monista pretoriaaniprefekteistä, jotka käyttivät valtaansa omien tarkoitusperiensä ajamiseksi. Vuonna 23 jaa. Sejanus suostutteli Tiberiuksen antamaan luvan koko kaartin sijoittamiseksi yhteen leiriin Castra praetoriaan Viminalis-kukkulalle Rooman laitamille. Sen jälkeen pretoriaanit ottivat tunnuksekseen Tiberiuksen horoskooppimerkin Skorpionin. Sejanus sai käsiinsä paljon valtaa, ja hän ehkä murhautti Tiberiuksen pojan Drusuksen vuonna 23 jaa. Sejanus yritti taivutella Tiberiusta nimittämään itsensä tämän perijäksi ja oli vähällä onnistua, mutta hänen juonittelunsa paljastuivat vuonna 31 jaa. ja hänet teloitettiin.


title: Pretoriaanikaarti

text: Tiberiuksen seuraaja oli Caligula, joka nousi keisariksi vuonna 37 pretoriaanikaartin prefektin Quintus Sutorius Macron tuella. Caligulan kausi kesti kuitenkin vain neljä vuotta. Se päättyi hänen murhaansa 24. tammikuuta 41. Murhan takana saattoi olla henkilökohtaisia syitä, ja salaliittoon osallistui useita pretoriaanikaartin upseereita. Caligula oli pilkannut erästä kaartin tribuunia Cassius Chaereaa tämän vikisevästä äänestä. Chaerea oli yhdessä kahden muun kaartin upseerin kanssa tavannut Caligulan syrjäisessä käytävässä palatsissa ja murhannut hänet.


title: Pretoriaanikaarti

text: Murhan jälkeen pretoriaanit ryhtyivät ryöstelemään palatsia, kun he tarinan mukaan huomasivat Caligulan sedän Claudiuksen piilossa verhon takana. Pretoriaanit huusivat Claudiuksen keisariksi ja kantoivat hänet leiriinsä. Tämä oli virallinen tarina, jota Claudius itse suosi. Toisen tarinan mukaan pretoriaanit olivat Caligulan murhan jälkeen keskustelleet tilanteesta leirissään. Rooman senaatti oli palauttamassa tasavaltaa, mutta jos ei olisi keisaria, ei olisi myöskään tarvetta pretoriaanikaartille. Pretoriaanit tarvitsivat uuden keisarin, ja koska Claudius oli ainoa aikuisiässä oleva hallitsijasuvun jäsen, he lähtivät heti etsimään häntä julistaakseen hänet keisariksi. Valtaannousunsa jälkeen Claudius antoi kaartille palkkioksi viiden vuoden palkan etukäteen. Piirtokirjoitusten mukaan hän otti vuonna 43 kaartin mukaansa Britannian sotaretkelle.


title: Pretoriaanikaarti

text: Claudius kuoli 13. lokakuuta 54. Antiikin lähteiden mukaan hänen vaimonsa Agrippina murhasi hänet myrkyttämällä. Agrippinan pojasta Nerosta tuli uusi keisari, ja pretoriaanikaarti ryhtyi pian tukemaan häntä. Neron kaudella pretoriaaniprefekti Sextus Afranius Burruksella oli paljon vaikutusvaltaa. Burruksen kuoltua vuonna 62 uusiksi prefekteiksi nousivat Faenius Rufus ja Ofonius Tigellinus. Neron toimet aiheuttivat tyytymättömyyttä joidenkin kaartin upseereiden keskuudessa, ja Rufus osallistui Neron vastaiseen salaliittoon vuonna 65. Tigellinus kuitenkin kukisti salaliiton ja monia ihmisiä teloitettiin, mukaan lukien Rufus. Pretoriaanit palkittiin antamalla 500 denaaria jokaiselle kaartilaiselle.


title: Pretoriaanikaarti

text: Vuonna 68 pretoriaanikaarti hylkäsi epäsuositun Neron ja asettui tukemaan Galbaa. Nero teki itsemurhan ja Galbasta tuli uusi keisari. Hän kuitenkin kieltäytyi maksamasta prefekti Sabinuksen kaartille lupaamia rahalahjoja. Tämä antoi Marcus Salvius Otholle tilaisuuden vallankaappaukseen. Otho lahjoi muutamia kaartin sotilaita ja julistautui näiden tuella keisariksi 15. tammikuuta 69. Hän onnistui saamaan loput kaartista puolelleen, ja Galba murhattiin.


title: Pretoriaanikaarti

text: Jo ennen Galban kuolemaa Ala-Germanian maaherra Aulus Vitellius oli julistautunut keisariksi tammikuussa 69 ja lähtenyt marssimaan kohti Roomaa. Othon joukot, joihin kuului pretoriaaneja ja Tonavan armeijan sotilaita, kohtasivat Vitelliuksen joukot Cremonan taistelussa 14. huhtikuuta 69. Othon armeija kärsi tappion, osin pretoriaanien kurittomuuden vuoksi. Hän teki itsemurhan 16. huhtikuuta.


title: Pretoriaanikaarti

text: Vitellius kosti kaartille teloittamalla sen kenturiot ja lakkauttamalla kaikki kohortit. Sen jälkeen hän perusti 16 uutta pretoriaanikohorttia, joissa jokaisessa oli tuhat miestä ja jotka koostuivat hänen omista sotilaistaan. Sisällissota ei kuitenkaan ollut vielä ohi: Titus Flavius Vespasianuksen tukemat joukot olivat julistaneet komentajansa keisariksi ja marssivat nyt kohti Roomaa. Vitelliuksen erottamat pretoriaanit liittyivät Vespasianuksen joukkoihin. Vitelliuksen ja Vespasianuksen armeijat kohtasivat toisessa Cremonan taistelussa lokakuussa 69. Taistelu päättyi Vespasianuksen voittoon. Rooma vallattiin, ja 20. joulukuuta 69 Vitellius sai surmansa.


title: Pretoriaanikaarti

text: Vespasianus oli ensimmäinen Flaviusten hallitsijasuvun keisari. Hän palautti pretoriaanikohorttien määrän yhdeksään, ja uuteen kaartiin kuului sotilaita sekä Vitelliuksen kohorteista että Vespasianuksen joukoista. Sisällissodassa vaurioitunut Castra praetoria korjattiin ja Vespasianuksen poika ja perijä Titus nimitettiin pretoriaaniprefektiksi. Pretoriaanit olivat erittäin uskollisia Flaviuksille. Vespasianuksen kuoltua vuonna 79 keisariksi nousi Titus, joka ehti hallita vain kaksi vuotta ennen kuolemaansa vuonna 81. Uudeksi keisariksi nousi Tituksen veli Domitianus, joka nosti pretoriaanikohorttien määrän kymmeneen. 80-luvun puolivälissä pretoriaanit osallistuivat taisteluihin Germaniassa ja Daakiassa, ja vuonna 87 pretoriaaniprefekti Cornelius Fuscus sai surmansa daakialaisia vastaan käydyssä taistelussa. Domitianus murhattiin vuonna 96, ja pretoriaanit surivat häntä suuresti.


title: Pretoriaanikaarti

text: Keisariksi nousi senaatin valitsema Marcus Cocceius Nerva, joka saattoi olla sekaantunut Domitianuksen murhaan. Pretoriaanit olivat raivoissaan Domitianuksen murhasta ja siitä, että häntä ei oltu julistettu jumalaksi, ja vaativat prefektinsä Petronius Secunduksen teloittamista. Tämä oli ollut osallisena salaliittoon. Kaarti kapinoi Casperius Aelianuksen johdolla lokakuussa 97, otti Nervan panttivangiksi ja vaati tätä luovuttamaan Domitianuksen murhaajat pretoriaaneille. Nerva joutui taipumaan kaartin tahtoon, ja hän joutui pitämään julkisen puheen, jossa hän kiitti pretoriaaneja näiden toimista. Nöyryytys heikensi Nervan arvostusta sotilaiden keskuudessa. Pian Nerva ilmoitti adoptoivansa Ylä-Germanian maaherran ja suositun sotapäällikön Marcus Ulpius Trajanuksen ja nimittävänsä tämän perijäkseen.


title: Pretoriaanikaarti

text: Ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa kaarti osallistui lukuisiin sotiin Rooman vihollisia vastaan ja osoitti kyvykkyytensä taisteluissa. Nerva kuoli 27. tammikuuta 98 ja Trajanus seurasi häntä valtaistuimelle. Trajanus teloitutti kaartin prefektin ja tämän tukijat. Hänen kaudellaan pretoriaanikaarti osallistui sotiin Daakiaa vastaan vuosina 101–102 ja 105–106 ja Parthian sotaan vuosina 113–117. Kaarti esiintyy näkyvästi Trajanuksen pylväässä, joka kuvaa Daakian sotaretkiä.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanikaarti osallistui Lucius Veruksen Parthian sotaan vuosina 162–166 ja Marcus Aureliuksen sotaan germaaneja vastaan vuosina 169–175 ja 178–180. Kaksi pretoriaaniprefektiä sai surmansa sodissa, ja kaartin kyvykkyyttä juhlistettiin Marcus Aureliuksen pylväässä.


title: Pretoriaanikaarti

text: Marcus Aureliuksen pojan Commoduksen noustua valtaistuimelle vuonna 180, kaarti palasi takaisin osaksi poliittisia juonitteluja. Commodus oli pretoriaaniprefektiensä Sextus Tigidius Perenniksen ja Marcus Aurelius Cleanderin vallan alla. Perenniksen juonittelut paljastuivat, ja hänet teloitettiin vuonna 185. Cleander nousi kaartin komentoon vuonna 188, mutta sai surmansa vuonna 190. Commodus taas murhattiin 31. joulukuuta 192. Salaliiton johdossa oli prefekti Laetus. Uudeksi keisariksi tuli Pertinax, joka antoi pretoriaaneille 3 000 denaarin palkkion. Hänen valtakautensa kesti kuitenkin vain kolme kuukautta ja päättyi 28. maaliskuuta 193, kun tyytymättömät pretoriaanit murhasivat keisarinsa.


title: Pretoriaanikaarti

text: Tämän jälkeen sattui kuuluisa tapahtuma, kun kaarti huutokauppasi keisarin viran eniten maksavalle. Voiton vei senaattori Didius Julianus, joka maksoi kullekin kaartilaiselle 25 000 sestertiusta. Pannonian maaherra Septimius Severus kuitenkin julistautui Pertinaxin murhan jälkeen keisariksi ja lähti valloittamaan Roomaa. Kesäkuun alussa 193 Severuksen joukot olivat jo melkein Rooman porteilla, kun pretoriaanit ilmoittivat hylkäävänsä Didiuksen ja tukevansa Severusta. Didius tapettiin ja Severus marssi ilman taistelua Roomaan. Severus ei kuitenkaan luottanut kaartiin, vaan huijasi kaartilaiset aseettomina ulos. Koko kaarti lakkautettiin ja perustettiin uudestaan. Uuteen pretoriaanikaartiin Severus otti sotilaat omista joukoistaan.


title: Pretoriaanikaarti

text: Sisällissota ei kuitenkaan ollut vielä ohi. Severuksen joukot kukistivat vuonna 194 keisariutta tavoitelleen Pescennius Nigerin, joka sai surmansa. Severuksen uusi pretoriaanikaarti taisteli Clodius Albinuksen joukkoja vastaan Lugdunumin taistelussa vuonna 197. Hävittyään Albinus teki itsemurhan, ja sisällissota päättyi. Pretoriaanikaarti osallistui Severuksen sotaretkeen idässä vuosina 197–202 ja Britanniassa vuodesta 208 Severuksen kuolemaan 211.


title: Pretoriaanikaarti

text: Severuksen seuraajat olivat hänen poikansa Caracalla ja Geta, joka kuitenkin murhattiin Caracallan käskystä joulukuussa 211. Caracalla itse sai surmansa salaliiton uhrina Carrhaen lähellä 8. huhtikuuta 217. Käskyn murhaan antoi hänen pretoriaaniprefektinsä Marcus Opellius Macrinus, joka oli pelännyt henkensä puolesta. Macrinus julistautui keisariksi 11. huhtikuuta, mutta Severuksen vaimon Julia Domnan sisaren Julia Maesan johtama kapina nosti keisariksi toukokuussa 218 teini-ikäisen Elagabaluksen. Macrinuksen joukot, joihin kuului myös pretoriaanikaarti, hävisi taistelun Elagabaluksen joukkoja vastaan 8. kesäkuuta 218 Antiokian lähistöllä. Dion Kassioksen mukaan pretoriaanit olivat niskan päällä, kun Macrinus yhtäkkiä joutui jostakin syystä kauhun valtaan ja pakeni taistelukentältä. Komentajansa pelkuruudesta suuttuneet pretoriaanit siirtyivät Elagabaluksen puolelle.


title: Pretoriaanikaarti

text: Uusi keisari matkusti Roomaan, missä hän aiheutti levottomuutta kansan ja armeijan keskuudessa. Lopulta pretoriaanit kapinoivat Elagabalusta vastaan ja murhasivat maaliskuussa 222 hänet ja hänen äitinsä. Uudeksi keisariksi nostettiin Severus Alexander, joka oli vasta 13-vuotias. Hänen kaudellaan pretoriaanit riistäytyivät hallinnasta. Kaarti murhasi vihatun prefektinsä, kuulun juristin Ulpianuksen, kävi katutaisteluita ihmisiä vastaan Roomassa ja pakotti historioitsija Dion Kassioksen kaupungista.


title: Pretoriaanikaarti

text: Severus Alexander murhattiin vuonna 235, ja keisariksi nousi Maximinus Thrax. Niin sanotun 200-luvun kriisin katsotaan alkaneen tästä hetkestä. Sen aikana valtakunta vajosi kaaokseen ja anarkiaan. Germaanit uhkasivat valtakunnan pohjoisia rajoja, sotapäällikkö toisensa jälkeen kaappasi armeijan avulla vallan ja nousi keisariksi. Vuonna 238 suurin osa pretoriaaneista oli rintamalla, kun kaartin sortovaltaan suuttuneet ihmiset piirittivät Roomassa Castra praetorian. Väkivaltaisuuksien aikana Roomassa syttyi tulipalo, joka tuhosi suuren osan kaupunkia. Tämän jälkeen pretoriaanit murhasivat keisarit Pupienuksen ja Balbinuksen, koska olivat tyytymättömiä heihin ja pelkäsivät, että Pupienus korvaisi koko kaartin omilla joukoillaan.


title: Pretoriaanikaarti

text: Marcus Aureliuksen ajoista lähtien kaartin kuri oli heikentynyt huomattavasti. Tähän oli syynä sekasortoiset olot, paine raja-alueilla ja keisarit, jotka eivät pystyneet pitämään järjestystä yllä. Vuodesta 238 lähtien sekä kirjalliset että epigrafiset lähteet ovat vähäisiä ja tietoa pretoriaaneista on niukasti. Vuonna 249 pretoriaanit murhasivat keisari Philippus Arabsin pojan leirissään, ja keisari Aurelianuksen (hallitsi 270–275) aikana kaarti osallistui Palmyraa vastaan käytyyn sotaretkeen. Vuonna 297 kaarti oli Maximianuksen mukana Africassa. Keisari Diocletianuksen (hallitsi 284–305) sanotaan pienentäneen kaartin kokoa.


title: Pretoriaanikaarti

text: Keisarit Diocletianus ja Maximianus jäivät vuonna 305 eläkkeelle. Heidän seuraajikseen nousivat Galerius ja Constantius, joka kuitenkin kuoli seuraavana vuonna. Sen jälkeen Britannian armeija julisti Constantiuksen pojan Konstantinuksen keisariksi. Pretoriaanikaarti teki viimeisen keisarinsa julistamalla Maximianuksen pojan Maxentiuksen keisariksi 28. lokakuuta 306. Maxentius vainosi kristittyjä, ja hänen sanotaan antaneen kaartille tehtäväksi surmata heitä.


title: Pretoriaanikaarti

text: Maxentius oli vihollistensa piirittämä, mutta hänen pretoriaaniprefektinsä Rufius Volusianus onnistui kukistamaan usurpaattori Domitius Alexanderin vuonna 309 tai 311. Lopulta Konstantinus hyökkäsi Italiaan vuonna 312 ja kukisti Maxentiuksen prefektin Pompeianuksen. Maxentius valmistautui yhdessä pretoriaaniensa kanssa kohtaamaan Kontantinuksen joukot. Hän oli rakennuttanut Tiberin yli lähellä kivistä Mulviuksen siltaa ponttonisillan. 28. lokakuuta 312 armeijat kohtasivat joen toisella puolella. Maxentiuksen pretoriaanit kärsivät tappion ja yrittivät perääntyä ponttonisillan kautta. Silta kuitenkin sortui, ja sitä ylittämässä olleet pretoriaanit hukkuivat. Maxentius itse koki saman kohtalon.


title: Pretoriaanikaarti

text: Taistelun jälkeen Konstantinus lakkautti pretoriaanikaartin lopullisesti ja määräsi Castra praetorian läntisen muurin tuhottavaksi. Henkiin jääneet pretoriaanit siirrettiin muihin tehtäviin eri puolille valtakuntaa. Kaartin korvasivat Konstantinuksen omat henkivartiojoukot, "scholaet". Pretoriaaniprefektin virka säilytettiin, mutta siitä tuli siviilivirka. Pretoriaaneja ei enää perustettu uudelleen.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanikaartissa oli aluksi yhdeksän kohorttia, mutta Augustus lisäsi määrää lyhyeksi ajaksi 12 kohorttiin. Vuoden 12 jaa. tienoilla pretoriaanikohorttien määräksi tuli jälleen yhdeksän, kun kolme kohorttia muutettiin "cohortes urbanae" -joukoiksi. Piirtokirjoitukset paljastavat, että kohorttien määrää lisättiin uudestaan Caligulan tai Claudiuksen aikana 12:een. Vitellius nosti lukumäärän lyhyeksi ajaksi 16 kohorttiin, mutta Vespasianus palautti lukumäärän taas vuonna 76 yhdeksään. Domitianus perusti yhden uuden pretoriaanikohortin, jolloin kohorttien määrä nousi kymmeneen. Kymmenessä kohorttien määrä pysyi aina kaartin lakkauttamiseen saakka.


title: Pretoriaanikaarti

text: Vuodesta 2 eaa. lähtien kaarti oli kahden tai yhden prefektin komennossa, mutta yksittäiset kohortit olivat yhä organisoitu itsenäisesti. Kohorttia komensi tribuuni, jolla oli alaisenaan vanhempi kenturio arvonimenään "trecenarius" sekä muita tavallisia samanarvoisia kenturioita. Kukin heistä komensi 80 miehen kenturiaa.


title: Pretoriaanikaarti

text: Kohorttien koosta on kiistelty, ja ne ovat varmasti vaihdelleet vuosien aikana. Jos ne olivat samankokoisia kuin legioonien kohortit, niin kussakin kohortissa oli aluksi noin 500 miestä, jotka oli organisoitu kuuteen 80 miehen kenturiaan. Tacitus kertoo, että Vitelliuksen kohortit olivat kukin 1 000 miehen vahvuisia, mutta niiden oikea koko oli ehkä 800 miestä eli samanvahvuinen kuin legioonien ensimmäinen kohortti. Eräiden todisteiden mukaan kohorttien kokoa nostettiin 1 500 mieheen Commoduksen tai Septimius Severuksen aikana. On arvioitu, että koko pretoriaanikaartin miesvahvuus oli Augustuksen aikana 4 500–6 000 miestä, 12 800 Vitelliuksen aikana, 7 200 Vespasianuksen aikana, 8 000 Domitianuksen ja Commoduksen tai Severuksen välisenä aikana ja 15 000 näiden jälkeen.


title: Pretoriaanikaarti

text: Suurin osa kaartista oli jalkaväkeä, mutta joukkoon kuului myös osasto ratsuväkeä. Piirtokirjoitusten perusteella kaartin sotilaat saivat värväytyä ratsuväkeen noin viiden vuoden palveluksen jälkeen. Nämä miehet pysyivät alkuperäisen kenturiansa listoilla mutta toimivat yhdessä 30 miehen "turmae"-yksiköissä, joita komensi "optio equitum" -niminen upseeri. Erään piirtokirjoituksen perusteella näiden ratsuväkiyksiköiden määrä oli Augustuksen aikana kolme jokaista kohorttia kohti, ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvulla viisi ja 200-luvulla kymmenen jokaista kohorttia kohti. Pretoriaanikaartiin kuului myös yksikkö eliittiratsuväkeä, "speculatores Augusti", jotka toimivat keisarin henkivartioratsuväkenä. Tämän yksikön koko on epävarmaa.


title: Pretoriaanikaarti

text: Palvelus pretoriaanikaartissa oli erittäin haluttua. Miehet nauttivat lyhyemmästä palvelusajasta ja paremmasta palkasta kuin legioonissa. Lisäksi kaartilaiset asuivat mukavissa ja turvallisemmissa oloissa leirissään Roomassa kuin tavalliset sotilaat. Piirtokirjoitusten perusteella tiedetään, että värvätyt miehet olivat 15–32 vuotiaita, mikä on suurempi haarukka kuin legioonissa, joissa ikähaarukka oli 18–23. Vitelliuksen (hallitsi 69) aikana ja Septimius Severuksen (hallitsi 193–211) valtakaudesta eteenpäin pretoriaanikaartiin saatettiin siirtää miehiä Rooman "vigiles"-yksiköstä, "cohortes urbanae" -joukoista ja legioonista. Tästä tuli 200-luvulla normaali rekrytoinnin muoto.


title: Pretoriaanikaarti

text: Tacituksen mukaan keisari Tiberiuksen (14–37) valtakaudella pretoriaaneja värvättiin pääasiassa Etruriasta, Umbriasta ja Latiumista. Dion Kassios kertoo, että ennen Septimius Severuksen aikaa pretoriaanit tulivat ainoastaan Italiasta, Hispaniasta, Macedoniasta, ja Noricumista. Piirtokirjoitukset vahvistavat, että suurin osa värvätyistä oli ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla jaa. kotoisin Keski- ja Pohjois-Italiasta sekä Dion mainitsemilta alueilta. Kaartilaiset värvättiin pääasiassa valtakunnan rikkaimmilta ja roomalaistuneimmilta alueilta. Septimius Severuksen aikana tuli kuitenkin muutos. Severus erotti kurittomat pretoriaanit ja korvasi heidät omilla joukoillaan Tonavan alueelta. Italialaisia ei tämän jälkeen värvätty enää ollenkaan, vaan pretoriaanit olivat pääosin kotoisin roomalaistuneista Tonavan alueen provinsseista.


title: Pretoriaanikaarti

text: Pretoriaanit palvelivat vuodesta 5 eaa. lähtien kaartissa 16 vuotta. "Cohortes urbanae" -joukoissa palvelusaika oli 20 vuotta ja legioonissa 25. Vuonna 27 eaa. Augustus sääti pretoriaanien palkan kaksinkertaiseksi verrattuna legioonalaisiin. Vuonna 14 jaa. pretoriaanit saivat 720 denaaria vuodessa, mikä oli kolme kertaa enemmän kuin legioonalaisilla. Tiberius antoi pretoriaaneille 1 000 denaarin bonuksen Sejanuksen kuoleman jälkeen vuonna 31 jaa. Claudius antoi heille viiden vuoden palkan etukäteen noustessaan valtaan. Suetoniuksen mukaan hän oli näin ensimmäinen keisari, joka osti kaartin uskollisuuden. Suurin osa keisareista seurasi Claudiuksen esimerkkiä ja lahjoitti valtaan noustessaan pretoriaaneille muhkean rahalahjan, kun toisaalta legioonat eivät usein saaneet mitään. Jäädessään eläkkeelle pretoriaanit saivat 5 000 denaaria, kun legioonalaiset saivat 3 000. Ja, toisin kuin legioonissa, pretoriaanit saivat pronssisen asiakirjan, joka laillisti heidän ensimmäisen avioliittonsa ja niistä saadut lapset. Ennen Septimius Severuksen aikaa sotilaat eivät saaneet avioitua. Suuri ero pretoriaanien ja legioonalaisten kohtelussa johtui tietenkin kaartin läsnäolosta Roomassa ja heidän kyvystään nostaa ja kaataa keisareita.


title: Cyrix Cx486

text: Cyrix Cx486 oli Cyrixin ensimmäinen suoritin. Se julkaistiin toukokuussa 1992. Aikaisemmin Cyrix oli valmistanut matematiikkasuorittimia.


title: Cyrix Cx486

text: Cx486 oli seuraajansa Cyrix Cx5x86:n kanssa hybridisuoritin. Se sisälsi uuden sukupolven suorittimen ominaisuuksia (tässä tapauksessa Intel i486:n), mutta sopi edeltäjänsä suoritinkantaan (Intel 80386:n). Se käytti 25, 33 tai 40 megahertsin kellotaajuutta. Se sisälsi 486:n käskykannan sekä 1 kilotavu L1-välimuistia. Pienen välimuistin sekä hitaan 386:n väylän takia Cx486 ei pärjännyt Intelin tai AMD:n 486:lle nopeudessa. Sen etuna oli kuitenkin se, että sen rinnalle pystyi asentamaan 387-matematiikkasuorittimen, mikä paransi suorituskykyä.


title: Cyrix Cx486

text: Cx486 oli saatavana kahtena eri mallina: Cx486SLC ja Cx486DLC.


title: Cyrix Cx486

text: Intelin pudotettua oman mallistonsa hintoja Cyrix ei kyennyt enää myymään suoritinta tarpeeksi, joten se julkaisi 486:n kanssa yhteensopivan suorittimen 1993.


title: Cyrix Cx486

text: Cx486SLC vastasi 80386SX:ää, eli siinä oli 16-bittinen ulkoinen väylä. Cx486SLC:tä käytettiin halvoissa PC-klooneissa sekä sen pienen virrankulutuksen takia kannettavissa tietokoneissa.


title: Cyrix Cx486

text: Cx486DLC vastasi 80386DX:ää. Cx486DLC oli suosittu tietokoneharrastajien keskuudessa edullisen hintansa sekä kohtuullisen suorituskyvyn ansiosta.


title: Arkeeinen aioni

text: Arkeeinen aioni on geologinen ajanjakso 4,0–2,5 miljardia vuotta sitten. Arkeeista aionia on kutsuttu myös arkeotsooiseksi aioniksi. Arkeeista aionia edelsi eloton hadeeinen aioni. Arkeeisen kauden alussa alkoi elämä, joka oli bakteerien kaltaisia alkeistumaisia. Niistä on jäänyt jäljelle kerrostuneita bakteerimattoja, stromatoliitteja. Viimeistään kauden lopulla sinibakteerit alkoivat yhteyttää. Monet tutkijat sanovat Maan olleen kaudella huomattavasti nykyistä lämpimämpi, minkä toiset tutkijat kiistävät. Aurinko oli nykyistä himmeämpi, ja paksu hiilidioksidikasukehä lämmitti Maata.


title: Arkeeinen aioni

text: Elämän arvellaan syntyneen 4,0–3,5 miljardia vuotta sitten, joissain tarkasteluissa vasta noin 3,2 miljardia vuotta sitten. Elämä oli tällä kaudella yksisoluisia, alkeistumallisia. Sinibakteerien kaltaiset eliöt kasautuivat kerrostuessaan stromatoliitteiksi kauden alusta lähtien. Varsinaisia eubakteereja on löydetty vain vähän. On myös löydetty fossiilisia äärioloihin sopeutuneita ekstremofiileja, jotka kuuluvat arkeoneihin. Aitotumaisten fossiileja ei tunneta tältä ajalta.


title: Arkeeinen aioni

text: Luultavasti kaasukehässä ei ollut juurikaan happea, mutta tästä on kiistelty. Yhteyttäminen syntyi tällä kaudella (sinibakteerit eli sinilevät). On teoretisoitu, että osa alkeellisista tumattomista solutyypeistä olisi kuollut viimeistään arkeeisen kauden lopussa sukupuuttoon.


title: Arkeeinen aioni

text: Arkeeinen kausi oli elämän synnyn kausi. Sen eliöistä on todisteina vain äärimmäisen harvat ja vaikeasti tutkittavat fossiilit. Eräs vanhimmista fossiileista nimeltään Corycium enigmaticum on löytynyt Suomesta Tampereen lähistöltä, ja sen ikä on eräiden arvioiden mukaan jopa yli kaksi miljardia vuotta. Corycium enigmaticum on pieni pussimainen hiilimuodostuma. Isotooppitutkimusten mukaan sen hiili on elollisesta olennosta peräisin. Se on saattanut olla jonkinlainen alkeellinen leväkasvi.


title: Arkeeinen aioni

text: Kaudella syntyivät mantereet. Viimeistään kauden lopulla maan geologia oli nykyisenlaisine mannerliikuntoineen ja muine tektonisine tapahtumineen.


title: Arkeeinen aioni

text:
Tulivuoritoiminta oli huomattavasti nykyistä voimakkaampaa ja maalämpö kauden alussa kolme kertaa nykyistä voimakkaampi ja kauden lopussa kaksi kertaa nykyistä voimakkaampi. Useimmat arkaaisen kauden sedimentit ovat toisin kuin myöhemmän proterotsooisen kauden sedimentit,
syvän veden metamorfisia kiviä. Kaudelle tyypillinen vihreäkivi liittyy saarikaariin. Arkeeisella kaudella syntyi 7 % nykyisistä mannerytimistä, kratoneista. Karbonaattikivet ovat harvinaisia, mikä viittaa suureen veteen liuenneen hiilihapon määrään.


title: Arkeeinen aioni

text: Kauden alussa suurin meteoriittipommitus hiljeni. Yleensä tutkijat ovat sitä mieltä, että arkeeisella jaksolla Maan ilmakehä oli kasvihuoneilmiön takia jopa kymmeniä asteita nykyistä kuumempi mutta lämpötilaltaan alle 100 °C. Korkea lämpötila johtui kasvihuonekaasuista. Toisten mielestä Maa olisi ollut suunnilleen yhtä viileä kuin nyt.


title: Arkeeinen aioni

text: Arkeeisella kaudella aurinko oli nykyistä himmeämpi, sen kirkkaus oli vain 75 % nykyisestä, mikä olisi tuottanut nykyisenlaisella ilmakehällä kasvihuoneilmiöineen noin -5 asteen pintalämpötilan.Paikallisia kerrostumia:


title: Proterotsooinen aioni

text: Proterotsooinen aioni on geologinen ajanjakso 2 500–542 miljoonaa vuotta sitten. Proterotsooisella ajalla mantereista tuli vakaita, happi lisääntyi ilmakehässä ja syntyi supermantereita monien mantereiden törmätessä toisiinsa. Edellisellä arkeeisella eonilla syntynyt elämä kehittyi bakteerien ja sinilevien kaltaisista alkeistumallisista ensin aitotumaisiksi 2,5–1,5 miljardia vuotta sitten. Monisoluiset syntyivät ehkä 1,5–1,0 miljardia vuotta sitten, viimeistään niitä oli noin 800 miljoonaa vuotta sitten, jolloin useimmat bakteerimatot, stromatoliitit oli syöty. Ajalta noin 2,0–1,8 miljardia vuotta sitten on rautaraitoja, niitä lienee syntynyt eniten noin 2,5–2,0 miljardia vuotta sitten raudan hapettuessa ilmakehässä olleen vapaan hapen takia. Ilmakehän vapaa happi lienee ollut fotosynteesin ja bakteerien kemiallisen toiminnan aikaansaamaa.


title: Proterotsooinen aioni

text: Vihreät levät syntyivät ehkä noin 1,3 miljardia vuotta sitten ja alkueläimiä saattoi olla hieman alle miljardi vuotta sitten. Ensimmäiset jääkaudet koettiin ainakin jo 2,3 miljardia vuotta sitten. Happipitoinen ilmakehä syntyi välillä 2,0–0,5 miljardia vuotta sitten.


title: Proterotsooinen aioni

text: Jättiläismanner Rodinia syntyi noin 1,1 miljardia vuotta sitten. Kauden lopulla ediacarakaudella noin 570 miljoonaa vuotta sitten eli ainakin kymmeniä alkueläinlajeja. Viimeistään proterotsooisen kauden lopussa maan lämpötila oli suunnilleen sama kuin myöhemmin fanerotsooisella kaudella, mutta melko varmasti jo kauden alussa.Tai myös


title: Ford Motor Company

text: Ford Motor Company (lyhenne FoMoCo) on yhdysvaltalainen Henry Fordin 1903 Detroitissa perustama autonvalmistaja. Fordilla on omia itsenäistä suunnittelutyötänsä tekeviä tehtaita Yhdysvaltain lisäksi Britanniassa (perustettu 1911), Saksassa (perustettu 1925), Australiassa (perustettu 1925), Brasiliassa (perustettu 1925) ja Turkissa. Ford Motor Companyn tuotemerkkejä ovat Fordin lisäksi Lincoln. Ford omistaa vähemmistöosuuden Mazdasta.


title: Ford Motor Company

text: Vuonna 2008 Ford tuotti 5,532 miljoonaa autoa ja työllisti noin 213 000 henkilöä ympäri maailman 90 tehtaassa. 2009 Ford tuotti 4,817 miljoonaa autoa. Fordin liikevoitto oli vuonna 2009 2,7 miljardia dollaria. Yhtymän omaisuuden arvioidaan olevan noin 200 miljardia dollaria.


title: Ford Motor Company

text: Fordin Euroopan toimintojen päämaja sijaitsee Saksan Kölnissä.


title: Ford Motor Company

text: Maaliskuussa 2008 Ford myi brittiläiset Jaguarin ja Land Roverin intialaiselle Tata Motorsille 2,3 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Vuonna 2010 Ford myi ruotsalaisen Volvon kiinalaiselle Geelylle.


title: Ford Motor Company

text: 1990-luvun puolivälissä Ford tuotti voittoa myymällä isoja maastureita. 2000-luvun puolella yhtiö ajautui talousvaikeuksiin. Vuonna 2006 se tuotti tappiota 12,7 miljardia dollaria ja vuonna 2007 2,7 miljardia.


title: Ford Motor Company

text: Alan Mulallyn johdolla Ford vältti konkurssin, joka kohtasi sen kilpailijoita General Motorsia ja Chrysleriä vuonna 2009. Vuonna 2011 yhtiön liikevaihto oli 136 264 miljoonaa dollaria ja liikevoitto 20 213 miljoonaa dollaria.


title: Ford Motor Company

text: Yhtiö oli vuoden 2012 Fortune 500 -listalla yhdeksännellä sijalla.


title: Ford Motor Company

text: Ensimmäinen Ford-auto tuli Suomeen vuonna 1904. Auton myyjänä oli G. F. Stockmann ja sen osti apupappi Walter Lampen, jolle myyjä hankki myös autonkuljettajan. Kyseessä oli vuosikausiin ainoa Stockmannin tekemä autokauppa, koska liike palasi autotuonnin pariin vasta vuonna 1912. Vuonna 1911 saivat Yhdysvalloissa siirtolaisina olleet veljekset Aleksander, Fritiof ja Tor Nyberg Fordin edustuksen Suomeen Fordin Pariisissa toimineelta edustajalta. Seuraavana vuonna veljekset aloittivat myyntitoimintansa Helsingissä ja heidän ensimmäinen myyntieränsä käsitti kolme Ford T -autoa. Ensimmäisen maailmansodan syttymiseen saakka Fordeja myytiin Suomessa eri puolilla maata toimineiden kahdeksan jälleenmyyjän kautta noin sata kappaletta.


title: Ford Motor Company

text: Fordin myyntiverkoston jälleenrakennus Suomessa alkoi vuonna 1919, jolloin Kööpenhaminaan perustettiin Ford-autojen kokoonpanotehdas Skandinavian maita varten ja Ford Motor Companyn agentit alkoivat etsiä Suomesta jälleenmyyjiä. Samana vuonna Oy Argos Ab sai yksinoikeuden Fordson-traktorien myyntiin Suomessa. Vuonna 1921 Ford Motor Company solmi maahantuontisopimuksen Korpivaara & Halla Oy:n kanssa. Osapuolet joutuivat kuitenkin pian erimielisyyksiin autojen markkinoinnista ja sopimus purkautui vuonna 1924. Tämän jälkeen Ford Motor Company vuokrasi Helsingin Hernesaaresta tehdas- ja konttoritilat, joihin suunniteltiin myös kokoonpanotehdasta. Vuonna 1926 perustettiin pääyhtiön alainen tytäryhtiö Ford Motor Company of Finland Oy, joka oli ensimmäinen Suomeen perustettu autotehtaan tytäryhtiö. Yhtiön nimi muutettiin vuonna 1937 Oy Ford Ab:ksi. Ennen toisen maailmansodan syttymistä alkoi Ford-autojen tuonti Yhdysvaltain ohella myös Britanniasta. 1920- ja 1930-luvuilla Suomen Fordin alaisina olivat myös Ford-autojen myynti- ja huoltotoiminnot Virossa. Oy Ford Ab listautui Helsingin pörssiin vuonna 1938. Vuonna 1939 Ford oli Suomen yleisin henkilöautomerkki yli neljäsosalla (26,7 prosenttia) rekisteröidyistä autoista. Samaan vuoteen mennessä Suomeen oli tuotu yli 5 000 Fordson-traktoria.


title: Ford Motor Company

text: Talvisodan sytyttyä kaikki Fordin toiminnot evakuoitiin Vaasaan, josta ne palasivat Helsinkiin kesällä 1940. Yhdysvalloista tilattiin sodan aiheuttaman poikkeustilanteen helpottamiseksi 4 400 Ford-kuorma-autoa, jotka saatiin Suomeen kuitenkin vasta välirauhan aikana. Jatkosodan aikana Helsingin Hernesaaressa koottiin uusia ja kunnostettiin vaurioituneita ja sotasaaliiksi saatuja kuorma-autoja puolustusvoimien käyttöön. Heti toisen maailmansodan jälkeen Suomeen tuotiin Ford Motor Companyn myöntämien suurten moottoriajoneuvoluottojen turvin Britanniasta oikeanpuoleisella ohjauksella varustettuja Fordson Sussex- ja Thames-kuorma-autoja vuosina 1945–1948. Sodanjälkeisinä vuosina Ford-autoja alettiin tuoda myös silloisesta Länsi-Saksasta. Vuosina 1946–1947 Oy Ford Ab varasi moottoriliikenteen ja maatalouden koneistamisen edistämis-, opetus- ja tutkimustyöhön yhteensä 15 miljoonaa markkaa ja vuonna 1947 perustettiin Henry Fordin säätiö, joka on myöntänyt apurahoja tekniikan alan ja maatalousoppilaitosten opiskelijoille sekä maatalouden ja liikenteen tutkimushankkeisiin. Vuonna 1946 presidentti J. K. Paasikivi sai Ford Motor Companyn lahjana sen malliston hienoimman auton Lincoln V-12:n.


title: Ford Motor Company

text: Sotien jälkeisinä vuosikymmeninä Suomeen on tuotu Ford-autoja yhtymän tehtailta Yhdysvalloista, Britanniasta, Saksasta, Belgiasta, Ranskasta ja Brasiliasta. 1960-luvulle saakka kussakin maassa valmistetut Fordit olivat luonteeltaan niin erilaisia autoja, että ne olisi voitu luokitella kukin omaksi merkikseen. Vuoden 1969 lopussa Suomessa oli rekisterissä yli 73 000 brittiläistä ja runsaat 24 000 saksalaista Fordia. Suosituimpia henkilöautomalleja 1960-luvulta 1980-luvulle olivat Anglia, Cortina, Taunus, Escort, Capri, Fiesta ja Sierra. Ford-autojen tuontisatama siirrettiin ruuhkaantuneesta Helsingistä Hankoon vuonna 1963, mutta Hangon liikenteellisesti hankalan sijainnin vuoksi maahantuonti siirrettiin Turkuun rakennettuun uuteen vapaasatamaan vuonna 1969. Yhdysvalloissa valmistettuja Fordeja markkinoitiin Suomessa aktiivisesti vuoteen 1967 saakka, minkä jälkeen niitä on tuotu maahan lähinnä erikoistilauksesta. Oy Ford Ab:n liikevaihto vuonna 1982 oli 813,9 miljoonaa markkaa. Vuoden 1988 lopussa Suomessa oli rekisterissä 170 791 Ford-henkilöautoa ja se oli kolmanneksi yleisin henkilöautomerkki Nissanin ja Toyotan jälkeen. Fordit muodostivat tällöin vajaat kymmenen prosenttia Suomen koko henkilöautokannasta (1 795 908 kappaletta).


title: Ford Motor Company

text: Jorma Ollila oli Fordin hallituksessa vuosina 2000–2008 samoin kuin Vodafonen hallituksen puheenjohtaja John Bond.


title: Ford Motor Company

text: Ford Motor Company on valmistanut myös traktoreita.


title: Prekambri

text: Prekambri on geologinen ajanjakso, joka ulottuu maapallon synnystä (noin 4 600 miljoonaa vuotta sitten) fanerotsooisen aionin alkuun (541 miljoonaa vuotta) saakka. Prekambri on niin sanottu "yläaioni" ja se on jaettu kolmeen geologisen ajanlaskun aioniin: hadeeinen aioni, arkeeinen aioni ja proterotsooinen aioni. Prekambri käsittää 88 % maapallon geologisesta ajasta.


title: Prekambri

text:
Prekambrikausi on heikosti tunnettua aikaa, vaikka se kattaa 7/8 koko maapallon historiasta, koska kyseiseltä ajanjaksolta on säilynyt melko vähän fossiileja. Kauden alussa Maa oli aivan täysin sula, sitten syntyi Maan kiinteä pinta ja alkumeri, kun kaasukehän jäähdyttyä sen vesihöyry satoi Maahan.
Alussa oli voimakasta meteoriittipommitusta ja tulivuoritoimintaa. Ilmakehä saattoi olla pitkään kuuma kasvihuone-ilmiön takia, tai viiletä nopeasti. Aurinko oli pitkään nykyistä himmeämpi, ja kasvihuone-ilmiö lämmitti Maata.
Varhaisimmat prekambrikauden fossiilit ovat noin 3,5 miljardia vuotta vanhoja bakteereja, monisoluisia tuli vasta kauden lopulla. Merkittävä hyppäys oli aitotumaisten solujen synty, niin kuin myös yhteyttämisen alku ja hapen määrän lisääntyminen alkuilmakehässä noin 2 miljardia vuotta sitten.


title: Prekambri

text:
Kausi voidaan jakaa geologisen ajanlaskun mukaisiin kausiin tai esimerkiksi seuraaviin vaiheisiin:Maapallo syntyi kasautumalla pienemmistä kappaleista 4,5–4,6 miljardia vuotta sitten. Törmäyshypoteesin mukaan nuoreen Maahan törmäsi Marsin massainen planeetta, ja törmäyksen sinkoamasta aineesta muodostui Kuu. Maapallon vakaa kuori syntyi noin 4 400 miljoonaa vuotta sitten. Väitetään
että eloperäistä hiiltä olisi ajalta 4 000 miljoonaa vuotta sitten. Elämää saattoi olla jo 3 850 miljoonaa vuotta sitten, jolla ajalla syntyi rautamuodostumia.
Varmempia todisteita elämästä on kuitenkin noin 3 500–3 450 miljoonan vuoden takaa. Ensimmäinen jääkausijakso oli 3 000 miljoonaa vuotta sitten.


title: Prekambri

text:
Elämä muodostui aluksi tumattomista bakteerien ja syanobakteerien kaltaisista yksisoluisista eliöistä. Noin 3 000 miljoonaa vuotta sitten bakteerit alkoivat yhteyttää. Ensimmäiset kehittyneet solut, aitotumaiset eli eukaryootit, syntyivät noin 1 800 miljoonaa vuotta sitten.
Rauta alkoi oksidoitua jo 2 700 miljoonaa vuotta sitten. 2 500 miljoonaa vuotta sitten hapen määrä alkoi lisääntyä ilmakehässä ilmeisesti syanobakteerien ansiosta. Tästä ajasta lähtien löytyy lukuisia bakteerien mikrofossiileja. Eukaryooteista kehittyi lukuisia erityyppisiä alkueläimiä.
Viherleviä saattoi olla 2 300 miljoonaa vuotta sitten.


title: Prekambri

text:
Monet uskovat että meret olivat suurempia myöhäisellä prekambrilla. Australialainen tutkija Nicolas Flament uskoo, että Maan vaippa oli 200 astetta nykyistä kuumempi voimakkaan radioaktiivisen hajoamisen vuoksi. Tietokonesimulaatioiden perusteella lämpö olisi aiheuttanut laajenemista merenpohjan alla olevassa kuoressa ja muokannut myös mantereista kuorta madaltaen sitä. Kuivaa maata oli 2,5 miljardia vuotta sitten ehkä vain 2-3 %.
Maassa oli luultavasti myös enemmän vettä. Ajan kuluessa vettä on karannut höyrynä tropopaussin läpi avaruuteen, tosin hitaasti. Tämän toisen oletuksenkin mukaan Maa olisi ollut noin 3 miljardia vuotta sitten suurimmaksi osaksi veden peitossa. Tämän näkemyksen mukaan Maassa on kolmen miljardin vuoden kuluttua elämää vain napojen lähellä, jos Aurinko ei ole silloin liian kuuma..


title: Prekambri

text:
Noin 2,5 miljardia vuotta sitten Maassa on voinut olla ensimmäinen lumipallomaa-ajanjakso, jolloin koko Maa on ollut kilometrien paksuisen jääkerroksen peitossa.
Merkittäviä määriä happea oli 2 500–2 000 miljoonaa vuotta sitten kivien rautaoksidista päätellen. 1700 miljoonaa vuotta sitten rautaraitoja ei enää syntynyt, ja punaiset kerrostumat muuttuivat tavallisiksi (hapettava ilmakehä). Stromatoliitit, bakteerimadot, yleistyivät 1 800 miljoonaa vuotta sitten.
Ehkä jo noin 1 400–1 200 miljoonaa vuotta sitten elivät ensimmäiset monisoluiset levät akritarkeista, hiilisulkeumista päätellen.
Ensimmäinen varmasti tunnettu supermanner Rodinia muodostui 1 100 miljoonaa vuotta sitten.


title: Prekambri

text: Tutkijat ovat väittäneet happi-isotooppitutkimusten perusteella, että Maa olisi ollut pitkään kasvihuoneilmiön takia kuuma.. Toiset ovat sitä mieltä että Maassa vallitsi lauhkea ilmasto viimeistään 3,3 miljardia vuotta sitten.


title: Prekambri

text: Viimeisen 800 miljoonan vuoden aikana on voinut olla neljä lumipallomaavaihetta, jolloin jäätikkö on peittänyt koko Maapallon 10 miljoonaa vuotta tai kauemmin.


title: Prekambri

text: Kerrostumista päätellen maapallon keskilämpötila oli korkea prekambrin alussa, vaikka Aurinko oli teorioiden mukaan jopa 70 % nykyistä himmeämpi. Tämän katsotaan johtuvan siitä, että ilmakehässä oli alkuaikoina runsaasti kasvihuonekaasuja kuten metaania. Alkuilmakehässä oli hiilidioksidia arviolta 80 %, mutta jo 3500 miljoonaa vuotta sitten enää 20 %, 2700 miljoonaa vuotta sitten 15 %, 2000 miljoonaa vuotta sitten 8 % ja 600 miljoonaa vuotta sitten 1 %. Happea alkoi kertyä ilmakehään 2200-1850 miljoonaa vuotta sitten, jolloin sen määrä kasvoi nopeasti 15 %:iin.


title: Prekambri

text:
Prekambrikauden kerrostumissa huomataan voimakasta happi-18:n kulumista, joka viittaa myöhemmissä kerrostumissa korkeaan lämpötilaan.
Lämpötila prekambrikaudella olisi tämän mukaan ollut kymmeniä asteita nykyistä korkeampi. Erään arvion mukaan Maan keskilämpötila oli 80 celsiusastetta 3,8 miljardia vuotta sitten, 40 astetta 3,0 miljardia vuotta sitten ja 20 astetta 2 miljardia vuotta sitten. Tämän jälkeen maan keskilämpötila on ollut aina alle 30 astetta.


title: Prekambri

text: Toiset tutkijat olettavat vanhojen kerrostumien köyhtyneen happi-18:sta jostain muusta syystä kuin kuumuudesta, ja että Maa olisi ollut viimeistään 3,3 miljardia vuotta sitten yhtä viileä kuin nyt, ja ensimmäinen jääkausijakso saattoi olla jo 2,9 miljardia vuotta sitten.


title: Prekambri

text: Jotkut sanovat, että alussa Maassa oli korkeapaineinen hiilidioksidi-ilmakehä, joka aiheutti n. 230 °C lämpötilan, mutta joka painoi veden kiehumispisteen niin korkeaksi, että vesi saattoi pysyä nesteenä hyvin kuumana.


title: Prekambri

text: Väitetään myös maapallon jäätyneen kokonaan prekambrin loppupuolella.


title: Prekambri

text: Prekambrin jako International Commission on Stratigraphyn (ICS) v2013/01 mukaan.


title: Prekambri

text: Arkeeiselta kaudelta löytyviä kerrostumia:


title: Prekambri

text: Proterotsooisen kauden kerrostumia:


title: Neoproterotsooinen maailmankausi

text: Neoproterotsooinen maailmankausi alkoi noin tuhat miljoonaa vuotta sitten ja päättyi kambrikauden ja paleotsooisen maailmankauden alkuun 542 miljoonaa vuotta sitten. Tätä kautta luonnehtivat ensimmäiset monisoluiset ja monisoluisten eliöiden varhainen kehitys. Alkueläimet kehittyivät viimeistään tämän kauden aikana. Kauden tarkkaa alkamisajankohtaa ei tiedetä, sillä jotkut ensimmäisten monisoluisten fossiilit ovat kiistanalaisia. Jotkin löydöt viittaavat siihen, että monisoluisten aika olisi alkanut jo 2000 miljoonaa vuotta, toiset taas 900-600 miljoonaa vuotta sitten.


title: Neoproterotsooinen maailmankausi

text: Neoproterotsooisella maailmankaudella oli huomattavia jääkausia, kuten niin sanottu Sturt-Varanger jääkausi kryogeeni- ja tonuskausilla 950–600 miljoonaa vuotta sitten, joka jakautui 2–4 kylmään vaiheeseen. Sturt-jääkausi oli 800 miljoonaa vuotta sitten ja Varanger- tai Marino-jääkausi 650 miljoonaa vuotta sitten. Juuri ennen kambrikautta esiintyi Ediacara-eläimistö (vendikauden eläimistö) 620–542 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin oli olemassa muun muassa matoja ja merisulka- ja merivuokkomaisia ja muita alkeellisia selkärangattomia merieläimiä.


title: Eoarkeeinen maailmankausi

text: Eoarkeeinen maailmankausi noin 3,8-3,6 miljardia vuotta sitten käsittää ajan, jolta on löydetty kivissä olevia hiilipusseja, joita pidetään todisteena ensimmäisestä akteerityyppisestä elämästä. Hiilipussien eloperäinen alkuperä ei ole täysin varma. Niissä olevien isotooppien eli alkuaineiden alalajien suhde on sama kuin eliöissä.


title: Paleoproterotsooinen maailmankausi

text:
Paleoproterotsooinen maailmankausi eli "Huron-kausi" 2,5–1,5 miljardia vuotta sitten oli prekambrin proterotsooisen eonin kolmesta jaksosta ensimmäinen. Sitä luonnehtivat hapen määrän kasvu ilmakehässä ja ensimmäinen jääkausi, Huron-jääkausi.
Happea tuottivat luultavasti sinibakteerit (sinilevät). Aitotumaiset eli eukaryootit kehittyivät molekyyleistä päätellen noin 2,2 miljardia vuotta sitten, mutta tämä ei liene täysin varmaa, eukaryoottien synty ajoitetaan joskus
aikaan 1,5–1 miljardia vuotta sitten.
Tällä kaudella syntyi kerrostumiin rautaraitoja ilmakehässä olleen hapen hapettaessa rautaa. Tämä viittaa yhteyttämiseen tai muunlaiseen bakteeritoimintaan, joka tuottaa happea ilmakehään.
Kauden keskivaiheilla Vredefortiin ja Sudburyyn osuivat suuret asteroidit, jotka synnyttivät valtavat kraatterit.


title: Mesoproterotsooinen maailmankausi

text:
Mesoproterotsooinen maailmankausi oli 1,6–1,0 miljardia vuotta sitten, Se oli prekambriajan proterotsooinen eonin keskimmäinen jakso. Tällä kaudella kehittyivät monisoluiset levät ja jättiläismanner Rodinia muodostui. Mantereet olivat jo vakaita.
Happea oli ilmakehässä huomattavia määriä.


title: Mesoproterotsooinen maailmankausi

text: Noin 1,5 miljardia vuotta sitten Maa pyöri 2–2,5-kertaisella nopeudella.


title: Paleoarkeeinen maailmankausi

text:
Paleoarkeeinen kausi oli 3,6–3,2 miljardia (3 600–3 200 miljoonaa) vuotta sitten.
Tältä kaudelta on löydetty ensimmäiset varmat todisteet bakteereita muistuttavasta alkeistumallisesta yksisoluisesta elämästä. Väitetään, että tällä kaudella olisi elänyt happea tuottavia bakteereita, päätellen kivikerrostumissa olevasta hapettuneesta raudasta.


title: Paleoarkeeinen maailmankausi

text: Kaudella oli varmasti suuria meriä. Kauden ajoitus on epämääräinen, eikä sille ole paikkaa kivikerrostumasarjassa.


title: Kyyvesi

text: Kyyvesi on suuri järvi Etelä-Savossa, Kangasniemen kunnan ja Pieksämäen ja Mikkelin kaupunkien alueella. Järvi kuuluu Kymijoen vesistöalueeseen osana Mäntyharjun reittiä.


title: Kyyvesi

text: Kyyveden pinta-ala on 129,95 neliökilometriä ja vedenpinnan keskimääräinen korkeus merenpinnasta 100,6 m. Sen pituus on luoteesta Siikalahdesta kaakkoon Mustalahteen on noin 35 km ja suurin leveys Rauhasalmesta Karvannonsalmeen noin 15 km. Järvelle luonteenomaista on voimakas luode-kaakko -suuntaisuus sekä pitkät, kapeat niemet ja lahdet. Kyyveteen laskee koillisesta pohjoisesta ja luoteesta useita vesireittejä. Suurin on alaosaltaan Nykälänjokena tunnettu reitti, joka kokoaa vedet laajalta alueelta Pieksämäen etelä- ja länsiosasta, muun muassa Naakkimajärvistä, Naarajärvestä ja Pyhäjärvestä. Toinen on Kangasniemen Kutemajärvestä laskeva reitti. Kyyvesi laskee Rauhasalmen kautta noin puoli metriä alempana olevaan Rauhajärveen ja edelleen Läsäkosken kautta Puulaan. Pääosa Kyyvedestä on Mikkelin kaupungin alueella. Haukivuoren keskustaajama sijaitsee järven itärannalla. Länsirannalla Luusniemen kylä kuuluu Kangasniemen kuntaan, ja luoteessa järvi ulottuu hiukan myös Pieksämäen alueelle.


title: Kyyvesi

text: Kyyvedessä on lähes 1 400 saarta. Kyyveden pintaa laskettiin vuosina 1869–1870 yhteensä 1,78 metriä, mikä näkyy rantaluhtien, somerikkojen ja pienten saarten lukuisuutena ja vesialueen kivikkoisuutena. Järven keskisyvyys on vain 4,4 metriä. Järvenlaskun seurauksena suuria osia järvestä, esimerkiksi Rauhajärvi ja Suovunselkä, kurourui erillisiksi altaiksi. Nykyisin järveä ei säännöstellä, joten vedenpinnan vaihtelut ovat luonnonmukaisia.


title: Kyyvesi

text: Kyyveden ainoa venesatama on Haukivuoren keskustaajamassa. Järven vesi on humuspitoista ja väriltään ruskeaa.


title: Mesoarkeeinen maailmankausi

text: Mesoarkeeinen kausi oli 3,2–2,8 miljardia vuotta sitten. Tältä ajalta ovat ensimmäiset tunnetut stromatoliitit, kivettyneiden bakteerien muodostamat orgaanisen aineen kupumaiset kerrostumat. Elämä oli tällä ajalla edelleen vain mikroskooppisen pientä. Oli edelleen vain bakteereja muistuttavia monisoluisia. Luultavasti tällä ajalla oli jo manner nimeltä Ur noin 3 miljardia vuotta sitten.


title: Neoarkeeinen maailmankausi

text:
Neoarkeeinen maailmankausi vallitsi 2,8–2,5 miljardia vuotta sitten. Stromatoliitit, nykyisin kivettyneet bakteerimassat yleistyivät tällä kaudella noin 2,8 miljardia vuotta alkaen. Tältä ajalta havaitaan myös merkkejä vapaasta hapesta ilmakehässä, tosin happea oli vähän. Happi synnytti kiviin hapettuneen raudan kerrostumia. Kaudella syntyivät hapettumisen tuloksena raitaiset rautamalmit 2,8–2,2 miljardia vuotta sitten. Auringon säteilykyky tällä kaudella oli ehkä vain 70 % nykyisestä. Kaudella ei edelleenkään ollut aitotumallisia soluja, oli
vain alkeistumallisia bakteereita. Kauden päätti joko aitotumallisten synty tai vapaan hapen määrän kasvu.


title: Puccini (täsmennyssivu)

text: Puccini on italialainen sukunimi, joka voi viitata muun muassa seuraaviin henkilöihin:Muihin merkityksiin kuuluvat:


title: Cyrix Cx5x86

text: Cyrix Cx5x86 on Cyrixin valmistama x86-arkkitehtuurin mukainen suoritin. Se julkaistiin elokuussa 1995, neljä kuukautta ennen kuuluisamman Cyrix 6x86:n julkaisua. Cx5x86 oli nopein suoritin, joka sopi Socket 3 -suoritinkantaan.


title: Cyrix Cx5x86

text: Suoritin perustui 6x86:n käyttämään M1-ytimeen, mutta siitä oli poistettu puolet transistoreista. Tämä pudotti hieman suorituskykyä, joka oli noin 80-prosenttinen 6x86:een verrattuna. Cx5x86:ssa oli Intel i486:n 32-bittinen väylä, mutta sisäisesti sillä oli enemmän yhteistä 6x86:n, AMD K5:n, Intel Pentiumin ja jopa Intel Pentium Pron kanssa kuin 486:n. Siksi Cx5x86:ta ei tulisi sekoittaa AMD Am5x86:een, joka oli käytännössä nopea 486.


title: Mesotsooinen maailmankausi

text:
Mesotsooinen maailmankausi eli elämän keskiaika oli geologinen ajanjakso noin 251–65 miljoonaa vuotta sitten.
Maailmankausi tunnetaan dinosaurusten ja muiden matelijoiden valtakautena. Matelijat valloittivat maan, veden ja ilman ja niistä kehittyi suuria kasvinsyöjä- ja lihansyöjäliskoja. Kauden loppupuolella nisäkkäät ja linnut lajiutuivat omiksi ryhmikseen. Hyönteiset ja kalat alkoivat muistuttaa nykyisiä. Kasvillisuutta hallitsivat käpypalmut ja saniaiset. Koppisiemeniset kasvit ilmestyivät liitukaudella. Maailmankausi jaetaan kolmeen kauteen: triaskauteen, jurakauteen ja liitukauteen.


title: Mesotsooinen maailmankausi

text:
Maapallolla oli tänä aikana lämmintä ja kuivaa, liitukauden keskivaiheilla saavutettiin kaikkien aikojen lämpöhuippu. Lämmin ja kuiva ilmasto suosi matelijoita. Millään mantereella ei ollut jäätiköitä.
Tällä kaudella jättiläismanner Pangea (Pangaia) hajosi pohjoiseksi Lauraasiaksi ja eteläiseksi Gondwanamaaksi. Lauraasiassa oli mm. Amerikka ja Aasia, Gondwanamaassa taas mm. Etelä-Amerikka ja Afrikka.
Gondwana alkoi pian hajota Amerikaksi ja Afrikaksi ja Aasia irrota Amerikasta.


title: Mesotsooinen maailmankausi

text:
Monia alkeellisempia matelijoita kuoli suuressa sukupuuttoaallossa trias- ja jurakauden välissä noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Mesotsooisen maailmankauden lopuksi
jättiläisliskot kuolivat sukupuuttoon noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Samaan aikaan hävisi meristä lukuisia elämänmuotoja kuten ammoniitit. Henkiin jäi vain alle kolmemetrisiä eläimiä.
Tämän liitukauden lopun katastrofin syynä pidetään yleisimmin suuren asteroidin törmäystä maahan. Samoihin aikoihin tapahtui myös Intiassa Deccanin ylängöllä valtavia tulivuorenpurkauksia.


title: Mesotsooinen maailmankausi

text: Karkea jako:Mesotsooista maailmankautta edelsi paleotsooinen maailmankausi (elämän vanha aika) ja seurasi nykyinen kenotsooinen maailmankausi (uusi aika). Juuri ennen mesotsootsooisen kauden alkua oli permikausi. Mesotsooisen maailmankauden päätti liitukauden "Maastricht-vaihe", jota seurasi kenotsooisen maailmankauden "Dania-vaihe". Maailmankausien taitekohdassa on liitukauden päättänyt KT-raja (LT-raja).


title: Mesotsooinen maailmankausi

text: Tarkempi jako:


title: Kivihiilikausi

text: Kivihiilikausi eli hiilikausi (359–299 miljoonaa vuotta sitten) oli geologinen kausi devonikauden ja permikauden välissä. Sammakkoeläimet ja hyönteiset lajiutuivat tuolloin valtavasti. Kaudelle tyypillisiä olivat monilajiset, suuret kortemetsät, jättiläismäiset sammakot sekä valtavat sudenkorennot ja kaksimetriset tuhatjalkaiset. Kivihiili syntyi myöhemmällä kivihiilikaudella kortemetsien jouduttua meren alle ja vajottua merenpohjaan sedimenttikerrostumien alle. Suuressa paineessa ja kuumuudessa kasvijätteet muuttuivat lopulta kivihiileksi.


title: Kivihiilikausi

text: Kausi jaetaan vanhempaan Mississippi-kauteen (359–323 miljoonaa vuotta sitten) ja nuorempaan Pennsylvania-kauteen (323–286 miljoonaa vuotta sitten), ja nämä edelleen yhteensä seitsemään vaiheeseen. Kausia erottaa toisistaan pieni massasukupuutto, jossa eläinlajistosta tuhoutui alle 30 prosenttia. Ylähiilikausi eli Pennsylvania oli varsinainen kivihiilimetsien syntykausi. Kerrostumista huomataan kivihiilen vuorottelua rantakerrostumien, matalan meren kerrostumien ja syvemmän meren kerrostumien välillä. Kausi päättyi massasukupuuttoon, jossa kuoli alle 30 % lajeista.


title: Kivihiilikausi

text: Kivihiilikaudella mantereiden sijainti oli hyvin erilainen nykyiseen verrattuna. Paleomagnetismista ja mannerten liikejäljistä on koetettu päätellä mannerten muinaisia sijainteja. Kivihiilikaudella maassa oli kaksi suurta päämannerta, Gondwana ja Laurussia, jotka ajautuivat toisiaan kohti. Gondwana sijaitsi etelänavan ympärillä. Siihen kuuluivat nykyiset Etelä-Amerikka, Afrikka, Intia, Australia ja Etelämanner. Lisäksi oli pienempiä mantereita, muun muassa Siperia ja Kiina.


title: Kivihiilikausi

text: Mantereita ympäröi suuri Panthalassa. Pohjoisnapa oli merellä, ja sitä lähinnä sijaitsi Siperian pienmanner. Panthalassan osana oli Paleotethys Siperian, Australian, Afrikan ja Kiinan sisässä päiväntasaajan lähellä. Kivihiilikauden alkupuolella eteläinen suurmanner Gondwana ja Pohjois-Amerikasta ja Euroopasta koostuvat Laurussia olivat erillään toisistaan. Maapallo oli silloin lämmin, koska lämmin merivirta pääsi kulkemaan Pohjois-Amerikan ja Afrikan välisestä salmesta.


title: Kivihiilikausi

text: Kauden lopussa Gondwana ja Laurussia olivat törmänneet toisiinsa. Siperia ja Kiina olivat erillisinä pienmantereina. Laurussia esti päiväntasaajaa kiertävän lämpimän, maapalloa lämmittävän merivirran kulun.


title: Kivihiilikausi

text: Meren pinta oli korkealla. Se alkoi vaihdella kauden lopulla jäätiköitymisten takia, ja niinpä Pohjois-Amerikassa mantereiset metsät ja planktonia sisältänyt matala meri vuorottelivat. Siksi kerrostumiin syntyi ajoittain kivihiiltä, ajoittain kalkkia. Näiden välissä oli muun muassa hiekkakiveä, jota syntyi jokisuistoihin. Eräs tyypillinen kerrostumasarja on hiili - kalkkikivi - piipitoinen kalkkikivi - hiekkakivi - savi - hiili. Näitä kerrostumia sanotaan sykloteemeiksi.


title: Kivihiilikausi

text: Ilmasto oli kauden alussa lämmin ja kostea. Se oli nykyistä lämpimämpi, muttei niin lämmin kuin trias- tai liitukaudella. Ilmasto viileni kauden jälkipuoliskon alussa melko nopeasti jäätiköitymisvaiheen lähestyessä. Ilmasto kostui kauden alussa ja kuivui nopeasti kauden keskivaiheilla ja pysyi koko kauden nykyistä kosteampana. Ilmaston vyöhykkeisyys oli suuri varsinkin silloin, kun Gondwanamanner jäätiköityi kivihiilikauden loppupuolella. Jää ulottui laajimmillaan jopa 30 eteläiselle leveysasteelle. Korkeilla leveysasteilla olleiden puiden jäännöksissä näkyy vuosirenkaita ja tropiikista ne puuttuivat niin kuin nykyään.


title: Kivihiilikausi

text: Ilmakehän happipitoisuus nousi korkealle, jolloin happipitoisuus oli kaksinkertainen nykyiseen verrattuna. Noin 330 miljoonaa vuotta sitten Maan keskilämpötila oli korkea, 20 astetta. Noin 320 miljoonaa vuotta sitten ylemmän kivihiilikauden, Pennsylvaniakauden alussa Maa viileni nykyistä kylmemmäksi. Noin 290 miljoonaa vuotta sitten Maan keskilämpötila oli noin 10 astetta, oltiin Kivihiili-Permin jääkaudessa. Happipitoisuus oli samaan aikaan korkeimmillaan. Jääkausi päättyi seuraavan permikauden alussa noin 270 miljoonaa vuotta sitten.


title: Kivihiilikausi

text: Kivihiilikaudella sanikkaismetsät kukoistivat ja kasvillisuus oli rehevimmillään, sillä ilmasto oli ainakin osan kautta päiväntasaajan lähellä hyvin lämmin ja kostea. Muita kaudella kasvaneita kasvilajeja olivat kortteet ja liekokasvit ("Lycopodum", "Selaginella"). Kaudella oli monilajisia, suuria kortemetsiä. Puusto koostui muun muassa sinettipuista ("Sigillaria") ja suomupuista ("Lepidodendron"). Suomupuu saattoi kasvaa yli 35 metriä korkeaksi. Jotkin sanikkaispuut kasvoivat 50 metriä korkeiksi ja saniaispuut kahdeksanmetrisiksi. Kivihiilikauden maailma oli vihreä, mutta kukkakasveja ei vielä ollut.


title: Kivihiilikausi

text: Noin 350 miljoonaa vuotta sitten kasveille kehittyivät ilmaraot. Noin 305 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi yksi varhaisimmista tunnetuista puumaisista siemenkasveista, "Cordaites".


title: Kivihiilikausi

text: Noin 335-325 miljoonaa vuotta sitten kasvoivat ensimmäiset laajat trooppiset metsät. Kasvun kukoistuksen on ajateltu johtuneen nykyistä suuremmasta ilmakehän hiilidioksidipitoisuudesta. Tällä kaudella syntyivät suuret kivihiilikerrostumat maahan hautautuneiden kasvien jätteistä. Syyksi puiden laajamittaiseen fossiloitumiseen on epäilty kasvien solujen kuorien ligniiniä hajottavan bakteeriston puuttumista yhdessä tai erikseen suoperäisen maaperän kanssa, johon kaatuneet rungot upposivat ennen kuin aerobiset bakteerit ehtivät hajottaa niitä. Ennen kaikkea on selvitetty, että lahottajasienet kehittyivät vasta maailmankauden aikana, ja tästä syystä laajojen fossiilisten polttoainekerrostumien synty oli mahdollista. Ensimmäiset havupuut ja siemenkasvit ilmestyivät kauden aikana.Puuvartisten kasvien muodostamissa metsissä eli mm. sammakkoeläimiä ja jättimäisiä hyönteisiä. Lentävät hyönteiset kehittyivät kivihiilikaudella. Kivihiilikauden loppupuolella ja seuranneella permikaudella hyönteisten lajiutuminen oli nopeaa. Kivihiilikaudella ilmestyivät mm. torakoiden edeltäjät. Tunnetuimpia kivihiilikauden hyönteisiä ovat jättiläissudenkorennot ("Namurotypus"), joiden siipien kärkiväli saattoi olla 66 cm. Oli myös noin kaksimetrisiä tuhatjalkaisia ("Arthropleura") ja metrin pituisia jättiläisskorpioneja "Gigantoscorpio". "Megarachne"-hämähäkki oli noin 30 cm:n pituinen. Ilmakehässä oli happea enimmillään jopa 35 %, minkä arvellaan mahdollistaneen jättiläismäisten hyönteisten kehittymisen.


title: Kivihiilikausi

text: Kivihiilikauden valtiaita olivat kauden alussa ilmaantuneet nykyisiä salamantereita muistuttaneet ensimmäiset maaselkäjänteiset sammakkoeläimet ("Amphibia"). Kivihiilikaudella eli sammakoista kehittyneitä matelijamaisia sammakoita, muun muassa kauden alun "Westlothiana". Myöhemmin kivihiilikaudella kehittyivät ensimmäiset matelijat, mm. anapsidi "Hylonomus". Se eli noin 310 miljoonaa vuotta sitten nykyisessä Kanadan Nova Scotiassa. Tämä pieni lisko lienee ollut metsän pohjalla elävä hyönteissyöjä. Anapsidin kallo oli samanlainen kuin sammakkoeläimellä.


title: Kivihiilikausi

text: Kauden lopussa noin 300 miljoonaa vuotta sitten eli Pohjois-Amerikassa pitkähäntäinen, neljällä jalalla kulkeva matala "Petrolacosaurus", joka taas oli varhainen diapsidi. Samoihin aikoihin eli sammakkomainen "Paleothyris".


title: Kivihiilikausi

text: Fossiilistossa on runsaasti myös rustokaloja ja luukaloja.


title: Geopotentiaali

text: Geopotentiaali on Maan painovoimakentän potentiaali.


title: Geopotentiaali

text: Painovoima, joka on pyörivän Maan pinnalla vallitseva gravitaation ja Maan pyörähdysliikkeen yhteisvaikutus, on konservatiivinen voimakenttä. Tämä merkitsee sitä, että kentässä liikkuva koemassa ei suorita eikä siihen suoriteta työtä, kun se liikkuu suljetun polun ympärillä.


title: Geopotentiaali

text:
Konservatiivista voimakenttää voidaan kuvata potentiaalin gradienttina: voima per massayksikkö, painovoiman
tapauksessa sama kuin vapaan putoamisen kiihtyvyys, on potentiaalin paikan derivaatta. Potentiaali kuvaa yksikkömassan
saavuttamaa energiatasoa, kun se on siirrety tarkasteltavana olevaan paikkaan sovitusta lähtöpisteestä.


title: Geopotentiaali

text: Pisteen absoluuttinen potentiaali ei ole suoraan mitattavissa, mutta pisteiden väliset potentiaalierot kyllä, tarkkavaaituksen avulla. Potentiaalin lähtö- eli datumpisteeksi valitaan yleensä keskimerenpinta, esimerkiksi Suomen N60-korkeusjärjestelmä käyttää lähtötasonaan vuoden 1960 alun keskimerenpintaa Helsingin satamassa. N60-järjestelmän metriset korkeudet johdetaan itse asiassa geopotentiaaliluvuista, joita lasketaan keskimerenpinnasta ylöspäin.


title: Geopotentiaali

text: Avaruudessa geopotentiaali merkitsee taas inertiaalijärjestelmässä "gravitaatiokentän" potentiaalia, jonka gradientti on vetovoima. Tämä potentiaali on nolla äärettömyydessä. Fysikaalisen määritelmän mukaan se on negatiivinen maapallon läheisyydessä. Geodesiassa se kuitenkin määritetään päinvastaisella etumerkillä, jolloin se on Maan läheisyydessä positiivinen.


title: Geopotentiaali

text: Geopotentiaalin yksikkö on formula_1.


title: Geopotentiaali

text:
Geopotentiaaliluku formula_2 on Maan painovoimakentän potentiaali geoidilla formula_3 vähennettynä potentiaalilla havaintopisteessä formula_4:
Geodesiassa painovoimakentän potentiaali määritellään siten, että se pienenee ylöspäin. Geopotentiaaliluku on nolla geoidilla ja kasvaa ylöspäin. Geopotentiaalilukujen mittausyksikkö on geopotentiaaliyksikkö (lyh. "GPU", ), joka on formula_6 ja vastaa lähestulkoon metrin korkeuseroa, koska geopotentiaalin pystygradientti eli painovoima Maan pinnalla on noin formula_7.


title: Nykypäivä

text: Nykypäivä on vuonna 1955 perustettu kerran kuukaudessa ilmestyvä Kansallisen Kokoomuksen järjestöjulkaisu, joka on ollut puolueen pää-äänenkannattaja 1970-luvulta lähtien. Nykypäivä ilmestyi kerran viikossa syyskuuhun 2015 asti, jolloin lehti muuttui kerran kuukaudessa ilmestyväksi. Painetun lehden levikki on vuonna 2014 ollut 20 009.


title: Nykypäivä

text: Kokoomus julkaisee omistamansa Kansalliskustannus Oy:n kautta myös netissä toimivaa Verkkouutiset-julkaisua.


title: Nykypäivä

text: Nykypäivän päätoimittajana toimii Alberto Claramunt, ja toimitusjohtaja on Timo Elo.


title: Usurpaattori

text: Usurpaattori (, ottaa haltuunsa, käyttää) tarkoittaa vallananastajaa. Erityisesti sillä tarkoitetaan Rooman keisarien vallantavoitelussa epäonnistuneita henkilöitä. Usurpaatioksi nimitetään yleisestikin julkisen vallan anastamista.


title: Usurpaattori

text: Roomalaisessa oikeudessa usurpaatiolla tarkoitettiin alun perin esineen hallinnan menetystä.


title: Usurpaattori

text: Vallananastusyritykset olivat varsin yleisiä Rooman valtakunnassa keisariajalla. Koska keisarius ei ollut perinnöllinen ja Augustus oli virallisesti väittänyt säilyttävänsä tasavallan sen tuhotessaan, oli vallantavoittelu helppo perustella ennakkotapauksilla. Rooman 200-luvun kriisi johti jatkuvaan poliittiseen epävakauteen ja lukemattomiin vastakeisareihin, joiden menestys oli vaihtelevaa. Kaikkia ei varmasti nykyisin tunneta edes nimeltä. Ehkä kuuluisimmat epäonnistuneet usurpaattorit olivat Gallian keisarikunnan keisarit, joiden nujertaminen ei silloiselta heikolta keskushallinnolta pitkään aikaan onnistunut.


title: Usurpaattori

text: Usurpaattori oli usurpaattori vain kunnes pääsi keisarin purppuraan. Tämän jälkeen hänestä tuli laillinen hallitus, ja häntä vastustaneet muuttuivat vallananastajaksi. Tämän vuoksi usurpaattoriksi määritteleminen on epämääräistä. Keisareiksi nousseita usurpaattoreita olivat muun muassa Otho, Vitellius ja Vespasianus.


title: Permikausi

text: Permikausi oli geologinen kausi paleotsooisen maailmankauden lopulla (300–245 tai 280–248 miljoonaa vuotta sitten). Silloin vallitsi kuiva ja kylmä monsuuni-ilmasto. Kausi oli matelijoiden aikaa ja päättyi suureen eläinlajien tuhoon. Havupuut levittäytyivät silloin laajalle alueelle. Nisäkäsmäiset matelijat ilmestyivät. Permikaudella eli matelijoitten lisäksi muun muassa hämähäkkieläimiä, sammakkoeläimiä sekä lukuisia kasvilajeja. Permikauden nimi tulee Venäjän Permin alueesta. Permikauden jälkeen tuli triaskausi.


title: Permikausi

text: Permikaudella merenpinta oli alhaalla, oli vain yksi suurmanner, Pangea (Pangaia) ja valtava meri, Panthalassa. Pangea oli C:n muotoinen, ja sen C:n sisuksessa, Tethysmeressä oli pieniä saaria. Pangea säilyi suunnilleen samana koko permikauden.. Pangean yhtenäinen maamassa muutti merivirtoja ja ilmastoa hajanaisiin mentereisin nähden. Ilmasto oli ainakin Pangean rannikolla monsuunityyppinen, kauden alussa nykyistä kylmempi sekä mantereinen ja kuiva laajoilla alueilla Pangean sisäosissa. Ilmasto lämpeni rajusti permikauden alkuvaiheessa ja saavutti nykyisen lämpötilan kauden keskivaiheilla, minkä jälkeen nousu jatkui hieman hitaampana. Samalla ilmasto, joka oli ollut kauden alussa nykyistä kosteampi, kuivui nykyiselle tasolleen. Pangeassa oli laajalti aavikoita, subtrooppinen kuivuusvyöhyke oli huomattavasti nykyistä laajempi. Permikauden alkupuolella päiväntasaajan seudulla kasvoi trooppista metsää tai savannia, mutta kauden lopulla aavikko oli levinnyt sinne. Näin subtrooppinen kuivuusvyöhyke ulottui noin 40 pohjoiselta leveysasteelta 40 eteläiselle.


title: Permikausi

text: Kivihiilikauden "Lepidodendron"-puut korvautuivat asteittain havupuilla, jotka lajiutuivat moniin nykyisiin ja sukupuuttoon kuolleisiin ryhmiin. Havupuut sekä Ginkgokasvit ilmestyivät evoluution reaktiona kuivaan ilmastoon. Käpypalmut ilmestyivät. Käpypalmut ja neidonhiuspuut, vanhimmat nykyisen tyyppiset siemenkasvit, yleistyivät. Eteläisen Gondwanan lauhkeilla vyöhykkeellä kasvoi kapealehtisiä "Glossopteris"-siemensaniaspuita ja -pensaita.Nämä kielisaniaiset hävisvät permikauden lopun suuressa joukkotuhossa.


title: Permikausi

text: Matelijat olivat permikauden valtalajeja, mutta vielä ei ollut dinosauruksia. Matelijat olivat yleensä synapsideja, pelycosaureja ja terapsideja. Permikaudelle kehittyi ensimmäisen kerran suuri maaeläimistö kasvinsyöjineen ja lihansyöjineen. Permikauden lopulle mentäessä ilmastyivät ensimmäiset arkosaurit (proterosuchidi tekodontit)


title: Permikausi

text: Matelijat kehittyivät ja lajit synnyttivät uusia taajaan tahtiin permikaudella sammakkoeläinten lajimäärän vähetessä. Tunnetuin permikauden matelija lienee Dimetrodon, joka oli hieman krokotiilia muistuttava liskomainen, neljällä jalalla kävelevä matelija, jolla oli selässään suuri selkäevä, joka toimi luultavasti lämmönsäätelyelimenä. Laji eli noin 280-260 miljoonaa vuotta sitten ja oli noin 2 m pitkä. Kaudella kehittyi myös kaksijalkainen peto Postosuchus ja kasveja syövä Desmatosuchus. Keskisen permin Guadalupian-(Capitanian) kaudella 270-260,4 miljoonaa vuotta sitten alkeelliset terapsidit, nisäkäsmäiset liskot korvasivat pelycosaurit. Guadalupian-kauden lopulla noin 260,4 ± 0,7 miljoonaa vuotta sitten sattui joukkotuho, joka enteili valtavaa permikauden lopun tuhoa.


title: Permikausi

text: Meressä olivat ammoniitit, kierteissarvikotiloiset lonkerojalkaiset, helmiveneen edeltäjät, yleisiä. Samoin esiintyi merisiilin tapaisia piikkinahkaisia. Permikerrostuma tunnistetaan fusulinideista, kovakuorisista yksisoluisista alkueläimistä.


title: Permikausi

text: Permikauden lopulla tapahtui maapallon elämän historian suurin tunnettu joukkotuho, jossa suurin osa merieläimistöstä ja maaselkärankaisista hävisi. Joukkotuhon syytä ei tarkkaan tiedetä, se saattoi johtua suurestaasteroiditörmäyksestä, Siperian valtavista tulivuorenpurkauksista, mannerliikuntojen aiheuttamista ilmaston muutoksista tai ehkä näiden yhdistelmästä. Tulivuorten hiilidioksidin aiheuttama ilmaston lämpeneminen saattoi vapauttaa syvämeren metaaniklatraattien metaanin. Tämäkin kuumensi Maata ja muutti merien kierron niin että syvämeristä tuli hapettomia. Metaanin hapettuminen hiilidioksidiksi maan ilmakehässä imi Maan ilmakehästä happea. Syvämerien hapettomuus suosi rikkibakteereja, joiden tuottama rikkivety myrkytti osaltaan ilmaa. Näin Maa muuttui lyhyeksi aikaa hyvin epäystävälliseksi paikaksi elämälle.


title: Permikausi

text: Joukkotuho lienee edennyt miljoonien-satojen tuhansien vuosien aikana asteittain ja monena aaltona. Pahin tuho tapahtui aivan permikauden lopulla. Joukkotuhoon liittyvä Maan ilmakehän happipitoisuuden lasku tapahtui miljoonien vuosien aikana noin 1,5 kertaa nykyistä suuremmasta määrästä prosenttiin, joka oli noin 2/3 nykyisestä. Permikauden joukkotuhosta toipuminen triaskaudella oli hidasta, ja kesti kymmeniä miljoonia vuosia.


title: Permikausi

text: Tiedetään tarkoin, mitkä eläinlajit määrittelevät permikauden, mutta kauden ajoitus on hieman epätarkka – sama koskee useimpia geologisia kausia.


title: Permikausi

text: Permikausi jaotellaan seuraavasti:


title: Permikausi

text: Vaihtoehtoisesti permikauden jaottelussa voidaan yhdistää Loping- ja Guadalup-epokit, jolloin ne muodostavat yläpermikauden. Kisurali muodostaa tällöin alapermikauden.


title: Permikausi

text: Erään jaon perusteella:


title: Kambrikausi

text: Kambrikausi on geologinen ajanjakso 542-490 miljoonaa vuotta sitten. Se oli monisoluisten kuorellisten merieläinten nopean kehityksen aikaa. Maaeläimiä ei vielä ollut. Uusia lajeja ja eläinryhmiä syntyi nopeasti, jotkin katosivat yhtä nopeasti. Kambrikauden eläimet olivat enimmäkseen selkärangattomia, mm. molukkirapumaisia trilobiitteja ja nilviäisiä, jotka elivät kauden lämpimissä ja matalissa merissä. Kuoret kehittyivät suojaksi eläimille petoja vastaan. Kambrikauden nopeaa eläinkunnan kehitystä sanotaan kambrikauden räjähdykseksi. Kambrikauden melko suurilla kovakuorisilla eliöillä oli ollut pienempiä, pehmeäkuorisempia edeltäjiä. Kambrin alussa eli nykyisin tuntemattomia merieläintyyppejä. Nimensä kambrikausi on saanut Walesin latinankielisestä nimestä "Cambria"; ensimmäiset tämän kauden löydöt tehtiin Walesissa.


title: Kambrikausi

text:
Kambrikaudella yksikään mantereista ei ollut samanmuotoinen kuin nykyään.
Geologien arvioiden mukaan 30 leveysasteen eteläpuolella oli suuri Gondwanamanner.
Sitä ympäröi valtava Panthalassa-valtameri, joka ulottui pohjoisnavalle.


title: Kambrikausi

text: Gondwanamaassa olivat Afrikka, Intia, Arabia, Etelä-Amerikka, Etelämanner ja Australia reunasaarikaarena ja mantereen osana.


title: Kambrikausi

text: Varsinkin nykyinen Aasia oli pirstaleina.


title: Kambrikausi

text: Gondwanasta itään oli monia pikkumantereita, Laurentia, Baltica, Siperia, Kazakstania ja Kiina. Laurentia oli nykyisten Grönlannin ja Pohjois-Amerikan alku. Balticaan kuului muun muassa nykyinen Suomi. Se sijaitsi noin 50. eteläisellä leveysasteella.


title: Kambrikausi

text: Myöhäiskambrikaudella Gondwana näytti ajautuneen osin navalle.


title: Kambrikausi

text:
Kambrikausi alkoi jääkauden päättyessä. Kauden ilmasto oli leuto, koko ajan nykyistä lämpimämpi ja kosteampi. Jääkauden arvellaan tuhonneen aikaisempaa lajistoa ja näin jättäneen tilaa nopealle kehitykselle. Kambrikaudella lämpimät, matalat meret olivat yleisiä, merenpinta lienee ollut korkealla. Mannerliikunnot olivat nopeita.
Kauden alussa 580 miljoonaa vuotta sitten syntynyt supermanner Pannotia oli jo hajoamassa. Kambrikauden alussa ilmakehässä oli jo huomattava määrä happea, josta oli syntynyt maata suojaava otsonikerros. Tämä kiihdytti ehkä evoluutiota. Kambrikaudella tapahtui kaikkiaan noin viisi pientä alle 30 % lajistosta tuhonnutta joukkotuhoa, joista viimeinen päätti kambrikauden. Se tuhosi 50 % nautiloideista (kuorellisia pääjalkaisia) ja trilobiiteista. Silloin alkoi jääkausi. Kambrikauden alussa ilmakehän hiilidioksidipitoisuus nousi 4500:sta 7000 ppm:iin, mutta palautui kauden loppuun mennessä. Silloinkin se oli huomattavasti korkeampi kuin nyt. Toisen tutkimuksen mukaan hiilidioksidipitoisuus olisi ollut suunnilleen 15 kertaa niin suuri kuin nyt koko kauden ajan. Kambrikaudella Maan keskilämpötila oli 5,5-,5 astetta suurempi kuin nyt. Maapallo oli kambrikaudella lämpimässä tilassa, jossa keskilämpötila oli noin 22 °C, koska lämmittävä merivirta kiersi päiväntasaajan seuduilla.


title: Kambrikausi

text: Kambrikaudella ei ollut maakasveja. Merissä esiintyi varhaisia leväryhmiä.


title: Kambrikausi

text: Kambrikauden elämä oli enimmäkseen merissä. Maaelämä ei ollut kehittynyt ainakaan mainittavissa määrin. Äyriäisten sukuiset niveljalkaiset trilobiitit olivat yleisiä. Erilaisia simpukoiden ja kotiloiden sukulaisia oli runsaasti. Monet kambrikauden eläimet olivat erilaisia kuorellisia mustekaloja. Trilobiitit muistuttavat muodoltaan hieman siiroja, esimerkiksi "Bathyriscus formosis" keskikambrikaudelta. Trilobiitteja oli alle millimetrin kokoisista 72 sentin mittaisiin.


title: Kambrikausi

text: Kambrikaudella kuorelliset merieläimet yleistyivät nopeasti. Kauden eläimistöön kuuluu jaokkeisia matoja, simpukoita, kotiloita, simpukkaa muistuttavia lonkerojalkaisia, piikkinahkaisia, sienieläimiä ja niiden sukupuuttoon kuolleita sukulaisia archaeocyatideja sekä alkeellisia graptoliitteja ja merililjoja. "Tommotia" oli ilmeisesti merihiiren kaltainen nilviäinen joka eli meren pohjalla. Kambrikauden suurin eläin 60 senttiä pitkä "Anomalocaris" oli meressä liikkuva kaukaisesti katkarapua ja muodoltaan hieman rauskua muistuttava eläin. Kambrikaudella eli alkeellinen ankeriasmainen selkäjänteinen "Pikaia" joka lienee selkärankaisten kantamuoto. Kambrikaudella "Odontogriphus"-lajin tyyppiset liikkuvat eläimet söivät mikrobimatot, stromatoliitit, suurimmaksi osaksi pois. Odontogriphus oli litteä, meressä uiva matomainen eläin, jolla oli päänsä alapinnalla ympyrämäinen suu.


title: Kambrikausi

text: Kuorellisia pienikuorisia fossiileja on jo kambria edeltävältä ediacarakaudelta 565 - 543 miljoonaa vuotta sitten, aivan kauden lopulta. Pienikuoriset olivat paikallakokiputkiloita, esimerkiksi "Cloudinidae", "Sinotubulina" sekä sabellitideja ja vendotaenideja. Putkien pituus saattoi olla senttimetriluokkaa, paksuus millimetrejä. Alimmalla kambrilla ilmestyivät "Anabarites, Protohertzina" ja alkeelliset nilviäiset. Jotkin fossiilit (ehkä "Protoherzina") ovat putkilomaisia, kolmeharjanteisia fossiileja (trilobiitissa on kolme harjannetta).


title: Kambrikausi

text: Seuraavassa, noin 5-15 miljoonaa vuotta kestäneessä vaiheessa noin 543 - 530 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi muutamia kovakuorisia lajeja. Nämä fossiilit olivat pienikuorisia eläimiä eläessään. Esimerkiksi kalsiumfosfaattikuorinen "Protohertzina", joka muistuttaa nuolimatoja, on ensimmäinen tunnettu saalistajaeläin. Samalta ajalta on löydetty monia jälkiä, jotka kertovat eläinten liikkuneen. Tänä aikana lähes koko Ediacara-eläimistö kuoli luultavasti saalistajien ilmestyttyä mukaan. Jäljelle jäi vain kuorellisia eläimiä, jotka kykenivät suojautumaan saalistajilta.


title: Kambrikausi

text: Tommot-Atdaban-kaudella 530-525 ilmestyivät lähes kaikki nykyiset kovakuoristen pääjaksot fossiilistoon. Sitten 10-20 miljoonassa vuodessa ilmestyi useampia kuoriaislajeja, saalistajaeläimiä ja Siperian seuduilla kuppimaisia archaeocyanteja, sienieläintä tai korallia muistuttavia muotoja noin 530-525 miljoonaa vuotta sitten ja kalkkileviä. Tommot-kaudella 530-527 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät brakiopodit ja archaeocyantit ja "Lapworthella" ja monia pehmeäruumiisia eläimiä. Trilobiitit ilmestyivät Atdaban-kaudella 527-525 miljoonaa vuotta sitten, samoin alkeelliset piikkinahkaiset. Archaeocyantit levisivät koko maapallon alueelle. Tätä kautta edustaa Burgess Shalen fauna. Burgessin faunasta tunnetaan muun muassa tikaripyrstömäinen saalistava pohjaeläin "Marrella splendens".


title: Kambrikausi

text: Kambrikausi merkitsi valtavaa hyppäystä fossiilistossa prekambrikauteen verrattuna. Kambrikauden alkuvaiheessa noin 15-20 miljoonaa vuotta lajisto pysyi fossiiliaineistosta päätellen suunnilleen samana, kunnes selkäjänteiset ja monet selkärangattomat, muun muassa piikkinahkaiset, lonkerojalkaiset ja niveljalkaiset ilmestyivät. Tämän sanotaan monesti johtuvan siitä, että eläimille ilmestyi kova kuori ja niiden koko kasvoi. Kambrikaudella syntyivät ensimmäiset nykyaikaiset eliöyhteisöt, joissa oli saaliita ja saalistajia kasvi- ja planktonravinnon syöjien lisäksi. Kambrin nopean evoluution uskotaan myös johtuvan eläinten yksinkertaisesta geeniperimästä, jossa suurikaan mutaatio ei tuota lisääntymiskyvytöntä tai elinkyvytöntä eläintä. Kuorten kehitys liittynee puolustautumiseen viimeistään kambrin alussa ilmaantuneita saalistajia vastaan. Koska prekambrikaudella ei ollut merkittävää saalistusta, evoluutiolla ei ollut tarvetta kehittää kuoria. Kuorellinen mutaatio aikaisemmasta kuorettomasta lajista säilyi hengissä saalistuskautena. Kambrikautinen peto "Anomalocaris" hyökkäili trilobiitteja vastaan. Tällöin tapahtui niin sanottu kambrikauden räjähdys noin 550-530 miljoonaa vuotta sitten, jolloin fossiilistoon ilmaantui noin 1600 lajia, aikaisemmalta ajalta on löydetty noin 100 lajia. Lajien määrä yli kymmenkertaistui 10-15 miljoonan vuoden aikana. Kambrikauden räjähdyksen esihistoria on osin hämärä. Sen arvellaan ulottuvan 750-570 miljoonan vuoden taakse nykyhetkestä.


title: Kambrikausi

text: Toisen analyysin mukaan 11 20 pääjaksosta ilmestyi kambrikaudella, 8 myöhemmin ja 1 ennen kambria. Molekyylitutkimusten mukaan kambria ennen olisi syntynyt jopa 6 pääjaksoa. Erään käsityksen mukaan monisoluisten kehityslinja olisi lähtenyt kehittymään 650 miljoonaa vuotta sitten, toisen jo 1000 miljoonaa vuotta sitten. Jotkut väittävät, että monisoluisten ruumiinonteloisten perusjako protostomaatteihin (alkusuiset)ja deuterostomaateihin (jälkisuiset) olisi ollut jo 1200 miljoonaa vuotta sitten. Joidenkin tutkijoiden mielestä kambrin räjähdys alkoi ainakin 30 miljoonaa vuotta ennen kambrikauden alkua. Useimmat sienieläimet ilmestyivät kambrikauden alussa tai juuri ennen kambrikautta. Kambrikautta ennen oli ainakin matoja ja medusoja.


title: Kambrikausi

text: Kambrikaudella alkoi uusi maailmankausi, paleotsooinen, sekä uusi ajanjakso, fanerotsooinen. Kambrikauden räjähdys ajoitetaan varhaiskambriin joka oli 542 ± 0,3 - 513 ± 2 miljoonaa vuotta sitten. Epävarmuutta kambrikauden ajoituksesta on kuitenkin ainakin 20 miljoonaa vuotta.


title: Kambrikausi

text: "Kambrikauden räjähdystä" voidaan selittää todellisella evoluution käynnistymisellä ja eliömäärän lisääntymisellä kylmän jääkauden jälkeen ja myös kovakuoristen lajien, kuten trilobiittien, säilyvydellä fossiiliaineistossa. Lisäksi kambrikaudella ilmastonmuutos saattoi luoda olot, joissa fossiloituminen oli helpompaa. Kambrikauden aloittaa eläimistöjaotteluissa pitkä Tommot-kausi ("Tommuntum"), joka kesti erään arvion mukaan 3 miljoonaa vuotta.


title: Kambrikausi

text: Niveljalkaiset lienevät kehittyneet valejalkaisista eli lobodeista.


title: Kambrikausi

text: Pääjaksoja väitetään ilmestyneen kambrikautena 37, jopa 100. Ns. Burgessin liuskeessa keskikambrilla näkyvät nämä.Artikkelin yläkulmassa on nykyinen geologisen kattojärjestön hyväksymä kambrikauden alajako. Tässä joitakin aiempia käytäntöjä.


title: Ediacarakausi

text: Ediacarakausi oli prekambrin ja proterotsooisen aionin päättänyt geologinen ajanjakso 635-542 miljoonaa vuotta sitten, välittömästi ennen fanerotsooisen aionin, paleotsooisen maailmankauden ja kambrikauden alkua. Aiemmin käytetty nimitys vendikausi vastaa osapuilleen tätä jaksoa. Ediacarakaudella alkoi monisoluisten eliöiden kehitys ja levittäytyminen. Alussa kehittyi alkeellisia paikoillaan pysyviä merieläimiä, jotka kaudella kehittyivät edelleen, alkoivat liikkua ja saalistaa. Ediacaran eläimistöön kuului merisulkamaisia eläimiä, meduusoja, sienieläimiä, jaokkeisia käsnäjalkaisia ja ("Onychophora") muistuttavia eläimiä ja monia vielä luokittelemattomia eliöitä. Ediacara-eläimet saattoivat syödä mikrobimattoja. Ediacaran loppupuolelta on löydetty matojen ja muiden eliöiden mutaan jättämiä, myöhemmin kivettyneitä jälkiä. Monet ediacara-eläimet olivat hyvin litteitä, joskus pyöreitä ja joskus pitkulaisia. Litteys liittyi luultavasti eläinten alkeellisuuteen ja tukirangan puutteeseen. Tämä aiheutti näiden eläinten tuhon, kun kambrikauden alussa ilmestyi saalistajia, jotka hävittivät mikrobimatot ja ediacara-faunan sukupuuttoon.


title: Ediacarakausi

text: Nimi "Ediacara" tulee Australiassa sijaitsevasta Ediacara Hillsistä, jossa tämän aikakauden kerrostumia on tutkittu ensimmäisenä vuodesta 1946 alkaen.


title: Ediacarakausi

text: Monet varsinkin varhaiset ilmapatjaa muistuttavat ediacara-eläimet näyttävät olleen liikkumattomia. Ediacara-eläimistö ei ollut myöhempiin lajistoihin verrattuna runsaslajista tai oli fossiileissa huonosti säilyvää. Ediacara-lajeilla ei ollut yleensä kovaa kuorta, mutta sellaisia ilmaantui kauden loppupuolella. Ne liittyivät aina mikrobimattoihin, stromatoliitteihin, joita oli ilmestynyt maapallolle kauan ennen monisoluisia eliöitä ja ediacaraa. Mikrobimatot hävisivät laajoilta alueilta kambrikauden räjähdyksessä. Ediacarakauden loppuun mennessä oli kehittynyt 12 92:sta mahdollisesta peruselinmuodosta, joihin kuuluvat muun muassa liikkumistavat, hermosto ja ravinnonhankinta.


title: Ediacarakausi

text: Näiden ediacara-eläinten kasvutapa oli "säteittäinen" (ympyräsymmetrinen, kolikkomainen), "2-kylkissymmetrinen" ylhäältä katsoen venemäinen, "kolmisymmetrinen", "viisikulmainen" tai "pitkulainen", yhteen suuntaan matomainen). Eläimet olivat millimetrien-metrien kokoluokkaa. Eläimet olivat pehmeitä tai jäykkiä.


title: Ediacarakausi

text: Kauden loppupuolella 570 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi kerrostumiin jalallisten matojen jälkiä noin 550 miljoonaa vuotta sitten ja joitain pieniä kovakuorisia muotoja, muun muassa hieman simpukoita muistuttavien brakiopodien edeltäjiä.


title: Ediacarakausi

text: Ediacara-lajeja pidetään nykyisten eläinten kantamuotoina, mutta lajeja on löydetty vain hieman yli sata. Näistä on vaikea johtaa kehityslinjoja nykyeliöstöön. Tarvittaisiin lisää fossiililöytöjä prekambriselta ajalta.


title: Ediacarakausi

text:
Ediacara-eläimet olivat litteitä, koska ottivat ravintonsa suoraan vedestä ja luultavasti elivät symbioosissa yhteyttävien levien kanssa.
Merisulkia muistuttavat kiekkomaiset fossiilit on tulkittu merisulkien kannoiksi tai kuppimaisiksi eläimiksi. Jos ne olivat kuppimaisia, nämä "Cyclomedusa"-eläimet olivat nykyisiä merivuokkoja muistuttavia. Näitä olivat "Mawsonities", "Hiemalora" ja "Inaria".
Niiden läpimitta oli alle sentistä jopa metriin.
Sienieläimiä muistutti muun muassa "Palaeophragmodictya". Matoa muistutti litteä, soikea, bilateraalinen ja jaokkeinen "Dickinsonia". Se saattoi olla metrin pituinen. Ediacarakaudelta on löydetty matojen jälkiä.
Ediacaran alku voidaan määritellä ajaksi, jolloin ei-eloperäistä hiilen isotooppia C-13 puuttuu piikkimäisesti kerrostumissa. Tämä viittaa ehkä eloperäisen aineksen nopeaan leviämiseen. Tämä piikki ajoittuu aikaan 635 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin päättyi suurin jääkausijaksoista, kryogeenikausi, jolloin jää peitti koko Maan tai suuren osan siitä.


title: Ediacarakausi

text: Marinoan-jääkausi oli 605 - 585 Mvs. Mittauksista voi päätellä eloperäiseksi katsottavan hiili-12:n määrän vaihdelleen ediacarakaudella ja sitä edeltävällä prekambrikaudella huomattavasti, mikä viittaa maan lämpötilan rajuihin vaihteluihin.


title: Ediacarakausi

text: Ediacara-eläimistöä alkoi esiintyä vasta 575 miljoonaa vuotta sitten ja niitä on löydetty kerrostumasta Drook Formation. Mutta jo 585 miljoonaa vuotta sitten eli merisulkamaisia eliöitä.


title: Ediacarakausi

text: 565 miljoonaa vuotta sitten oli saniaisen lehtiä ja sukkulamatoa muistuttavia muotoja, jotka luultavasti liikkuivat.


title: Ediacarakausi

text: 560 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät pienet 2-symmetriset matomaiset eliöt ediacara-faunaan.