title: Suomalainen kansantanssi

text:
Enkeliskat yleistyivät Suomessa viimeistään 1800-luvun alkupuolella. Suosituimmillaan ne olivat 1800-luvun puolivälissä. Toisin kuin monet muut tanssinlajit, enkeliska on ollut meillä lähes pelkästään kansanomaisessa käytössä, eikä sitä juuri tunneta säätyläistansseina.
Enkeliska tuli todennäköisesti Britteinsaarilta merimiesten mukana. Nimi onkin ilmeisesti suora suomennos ruotsin kielen sanasta engelska = englantilainen. Enkeliska oli erityisen suosittua Ahvenanmaalla, vaikka tietoja on 1800-luvun alusta lähtien lähes koko maasta Karjalaa lukuun ottamatta.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Enkeliskaa tanssitaan tasajakoiseen musiikkiin ja sen tunnistettavat piirteet ovat paikallaan suoritettava enkeliskahyppely, sekä kuviossa pujottelu eli enkeliskakierto. Enkeliskatanssikuvion koko voi olla vaihteleva: 3, 4, 5, 6, 8 tai 9 tanssijaa. Aina ei siis tanssita pareittain. Ahvenanmaalta on tietoja myös vielä useamman hengen kuvioista.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Enkeliskan piirteitä tunnetaan nykyäänkin Britteinsaarten reel-tansseista. Hyppely on omaksuttu meille pehmeämpänä ja tempoltaan hitaampana. Askel on kuitenkin ilmava ja rullaa päkiältä kannalle.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kolmen hengen kuviossa tanssijat kiertävät kahdeksikkoa ja neljän hengen kuviossa kolmisilmukkaista kahdeksikkoa. Kiertäessä tanssijat tulevat aina toisiaan vastaan. Enkeliskakiertoa voidaan harjoitella mm. ajattelemalla, että annetaan joka toiselle vastaantulevalle oikea käsi ja joka toiselle vasen.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kolonnatanssit ovat kontratansseja, joiden tanssikuvio muodostuu useista kolmikkoriveistä. Monissa maissa kolonnatanssit tunnetaan ranskankielisellä nimellä "tempete". Suomessa tunnetaan muutamia kolonnatansseja, esim. Yhdeksänhenkinen, Hampuri, Hollolalainen, Tyrvään lysti ja Pappi varis. Kolonnatanssit ovat olleen yleisempiä muualla Euroopassa, missä niitä on tanssittu myös suuremmissa kuvioissa. Sana purpuri tulee ranskalaisesta sanasta potpourri, joka tarkoittaa sekaliharuokaa: kuten ruoassa on useita lihalajeja, siten purpurissa on useita tanssilajeja.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Katrilleja on Suomessa muistiinmerkitty useita. Se on ollut suosituin kontratanssin muoto Suomessa. Katrillia tanssitaan neliössä.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Franseesi (ranseesi, pransiisi) yleistyi säätyläistanssina kontratansseista viimeisenä 1800-luvun lopulla, ja kansanomaisessa käytössä se ei ole ollut kovinkaan yleinen. Franseesia leimasi tietty herraskaisuus, ja se oli käytössä vain lyhyen aikaan. Se on poloneesin ohella säilyttänyt asemansa akateemisten juhlatilaisuuksien tanssina. Franseesista on tietoja neliö- ja vastakkaisrivitanssina Länsi- ja Etelä-Suomesta, ja ainoastaan Helsingin ympäristössä sillä on ollut vahva asema kansan keskuudessa. Franseesi muistutti rakenteeltaan sekä katrilleja että purpureita: katrillimaisia piirteitä siinä oli vastuut, paikanvaihdot, karkelot ja muut vastaavat vakio-osat ja purpurimaisia piirteitä olivat monimuotoiset kuviomarssit tanssin lopussa.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Purpuri on eräs komeimmista ja näyttävimmistä suomalaisen kansanomaisen tanssiperinteen edustajista. Tämä pitkä, moniosainen ja monivuoroinen tanssi on alun perin muodostunut useista itsenäisistä tansseista, jotka ovat sitten liittyneet yhä kiinteämmiksi kokonaisuudeksi muodostaen lopulta yhtenäisen tanssin, jonka vuoroiksi nämä tanssit on käsitetty.Kižata-sana on alun perin tarkoittanut todennäköisesti kaikenlaista ilonpitoa: leikkiä, tanssia, laulua ja kisailua. Karjalaisissa illanvietoissa kisoilla ollut suuri merkitys niiden kuvioinnin, askelikkojen ja soitinsäestyksen tarpeettomuuden vuoksi. Usein kisoja säestettiin laulamalla.Polska on piirissä, ketjussa tai pareittain tanssittava, useimmiten tahtilajiltaan 3/4. Suomeen puolalaista alkuperää oleva polska on tullut Ruotsista, jossa sillä on hyvin suuri arvostus kansantanssina. Tilassa liikkuva paritanssiversio tunnetaan myös nimellä hamburska.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Masurkka on kolmijakoinen paritanssi, jonka oletetaan tulleen Suomeen Venäjän kautta. Suurin osa muista paritansseista on todennäköisesti tullut Suomeen Keski-Euroopasta Ruotsin kautta.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Masurkan perusaskel tanssitaan seuraavasti:


title: Suomalainen kansantanssi

text: Suomalaisessa polkassa on paljon askelvariaatioita ja nostoja.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Jenkkaa tanssitaan edelleen tanssilavoilla. Jenkka ja sottiisi ovat aiemmin olleet saman tanssin muunnoksia, mutta ne on eronneet omiksi tansseikseen. Jenkka ja sottiisi eroavat toisistaan siten, että sottiisi tanssitaan sitkeästi "maata pitkin"ja jenkka puolestaan hyppelemällä.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Jenkan perusaskel tanssitaan tyypillisimmin seuraavasti:


title: Suomalainen kansantanssi

text:
Sottiisia sanotaan myös "laiskan pojan jenkaksi", koska askelten kaava on sama, mutta se tanssitaan ilman hyppyä.Paritanssi ja sävelmä, joka oli suosiossa Viipurin läänissä ja Etelä-Suomessa ainakin 1900-luvun alkukymmenillä. Tanssia ruvettiin Venäjän vallankumousten aikana säestämään pääministeri Aleksandr Kerenskistä kertovalla samannimisellä pilkkalaululla ja nimittämään yleensäkin kerenskiksi. Laulu kiellettiin räikeän sisältönsä takia samalla myös tanssi alkoi jäädä pois suosiosta. Tanssi ja sävelmä tunnetaan edelleen Ukrainassa nimellä karapet (карапет - videolla 06:35-08:41) .
Tanssijat liikkuvat piirissä myötä- ja vastapäivään eri askelikoilla.


title: Suomalainen kansantanssi

text:
Todennäköisesti hambon tanssiminen on alkanut Suomessa 1800-luvulla, mutta sen historia on hyvin epäselvä ja hämärän peitossa. Luultavimmin hambo on saapunut Suomeen Ruotsin kautta ja suurin osa hambon variaatioista onkin syntynyt kansantanssijoiden luomina sekä Suomessa että Ruotsissa. Hamboa on kutsuttu myös nimillä hambopolska ja hamburska. Hambomusiikin tahtilaji on 3/4. Tanssillisesti hambo on lähempänä polskaa, mutta musiikillisesti masurkkaa. Hambo soitetaan kuitenkin masurkkaa enemmän triolimaiseksi, eli tahdit soitetaan kolmimuunteisina. Hambon tanssillisen fraasin pituus on 8 tahtia. Hambo sisältää pääsääntöisesti kaksi osiota: inledning (kaksi dahlstegiä ja yksi tresteg) ja hambopyörintä polskaotteessa.
Kansanparitanssina valssi on kolmijakoinen tanssi, josta löytyy useita askelvariantteja, jopa nostoja. Perusmuodossaan kansanomaisena, seura- tai kilpatanssityyppisenä paritanssina valssin perusaskelikko on samantyyppinen, mutta kustakin lajista löytyy omat vivahde-eronsa valssille. Valssin kotimaana pidetään Itävaltaa. Vanhin tieto valssista Suomessa on vuodelta 1800. jolloin 14-vuotias Jacobina Charlotte Munsterhejlm kirjoitti päiväkirjaansa tanssineensa valssia. Vuonna 1931 perustettu Finlands Svenska Folkdansring edistää toiminnallaan suomenruotsalaisen kansanperinteen tunnettuutta.
Vanhin suomalainen kansantanssijärjestö, joka on perustettu vuonna 1901. Sen tärkeimpiä tehtäviä ovat suomalaisen kansanperinteen elvyttäminen ja kulttuuriperinteen tuntemuksen lisääminen.
Kansantanssinuorten liitto on perustettu 1982 huolehtimaan Suomalaisen Kansantanssin Ystävien varhaisnuorisotoiminnasta.
Kalevan Nuorten Liitto on perustettu vuonna 1960 ja se toimii yhteistyössä Suomen Nuorisoseurojen Liiton kanssa. KN-liiton toiminta keskittyy edistämään lasten kulttuurikasvatusta, kansanperinteen tuntemusta ja terveitä elämäntapoja. KN-liitto järjestää kulttuuritoimintaa pääasiassa alle 16-vuotiaille.
Perustettu vuonna 1980. Huolehtii karjalaisen kulttuurin ylläpitämisestä ja tunnetuksi tekemisestä Suomessa.
Suomen Nuorisoseurojen Liiton syntyvaiheet liittyvät kiinteästi kansallistunteen ja sivistysaatteen nousuun Suomessa 1800-luvun loppupuolella. Se aloitti toimintansa kansanliikkeenä ja organisoitui myöhemmin piirijärjestöiksi ja liitoiksi. Suomen Nuorison Liitto aloitti toimintansa 1897 ja 1994 vuodesta lähtien sen keskusliiton nimi on ollut Suomen Nuorisoseurojen Liitto.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Ammatillista koulutusta suomalaisen kansantanssin saralla voi Suomessa hankkia kahdessa paikassa: Oulussa ja Rovaniemellä.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Tanssijan ammatillisen perustutkinnon voi suorittaa Lapin Urheiluopistossa Santasportissa Rovaniemellä. Em. oppilaitoksessa voi erikoistua kansantanssiin ammattinimikkeellä tanssija. Koulutuksen laajuus on 120 opintoviikkoa.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Tanssialan korkea-asteen koulutusta tarjoaa Oulun ammattikorkeakoulu eli OAMK, jossa voi opiskella tanssinopettajaksi pääaineena kansantanssi. Oamkista valmistuneiden ammattinimike on tanssinopettaja(AMK). Vuodesta 1991 alkaen Oulussa koulutettiin opistoasteella tanssinopettajia Oulun konservatorion tanssinopettajakoulutuksessa, josta valmistuneiden tutkintonimike on tanssinopettaja. Oulun konservatorion tanssinopettajakoulutus muutti Oulun ammattikorkeakoulun alaisuuteen vuonna 1998. Opiskelu tanssinopettajaksi kestää neljä vuotta ja opintojen laajuus on 240 opintopistettä eli 160 opintoviikkoa.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Suomalaiset kansantanssijärjestöt luokittelevat ryhmiä säännöllisesti eri taitosarjoihin.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Suomen Nuorisoseurojen Liiton (myöh. SNL) luokitteluissa ryhmät luokitellaan erilaisiin taitoa kuvaaviin sarjoihin. SNL:n luokitteluiden tavoitteena on muun muassa ryhmien kartoittaminen kansallisiin ja kansainvälisiin edustustehtäviin.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Karjalaisen Nuorisoliiton vuosittain järjestettävän kansantanssiluokittelun ensisijainen tarkoitus on toimia koulutustapahtumana sekä ohjaajille, tanssijoille että muusikoille. Samalla kartoitetaan ryhmien senhetkinen taso.


title: Suomalainen kansantanssi

text: Kansantanssinuorten Liiton kansantanssikatselmus on näytös- ja koulutusluonteinen tapahtuma. Sen tarkoituksena on tukea ohjaajan opetus- ja kasvatustyötä. Ryhmiä innostetaan kehittämään omaa osaamistaan ja niille annetaan kannustavaa ja rakentavaa palautetta.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin lääni () on lääni Itämeren rannikolla Etelä-Ruotsissa. Se kattaa Smålandin maakunnan rannikkoalueen ja koko Öölannin maakunnan. Läänin pääkaupunkina toimii Kalmar. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Kalmarin läänin vaalipiirin.


title: Kalmarin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 239,11 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,0 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin lääni luotiin vuonna 1634, mutta sai nykyiset rajansa vasta 1700-luvulla.


title: Kalmarin lääni

text: Monien mielestä lääni on "keinotekoinen" alue, jossa ainoita yhdistäviä tekijöitä ovat vain harva asutus ja läänin suuri koko. Osoituksena epäyhtenäisyydestä läänissä ei ollut yhtä maakäräjäkuntaa, vaan kaksi: Kalmarin läänin pohjoinen maakäräjäkunta ja Kalmarin läänin eteläinen maakäräjäkunta, jotka yhdistettiin vasta vuonna 1971. Maakäräjäkuntien pääpaikat olivat Västervik ja Kalmar, joista Kalmarissa oli myös lääninhallitus ja maaherra. Syynä tähän jakoon oli läänin suuruus ja alhainen väestötiheys, sekä Kalmarin ja Västervikin välillä vallinnut kilpailu siitä kumpi saisi olla johtava Smålandin satamakaupunki. Västervik olisi halunnut muodostaa oman läänin, mihin Kalmar ei suostunut. Ratkaisuna lääniin perustettiin vuonna 1864 kaksi maakäräjäkuntaa, mikä oli poikkeuksellista Ruotsissa. Pohjoinen maakäräjäkunta kärsi kuitenkin väestön vähenemisestä, joten yli sadan vuoden olemassaolon jälkeen maakäräjäkunnat yhdistettiin nykyiseksi Kalmarin läänin maakäräjäkunnaksi.


title: Kalmarin lääni

text: Läänin pohjoisosassa oli perinteenä hakea yhteyksiä Itä-Götanmaan suuntaa, koska alue sijaitsi myös Linköpingin hiippakunnassa. Läänin eteläosa puolestaan kuului Växjön hiippakuntaan ja suuntautui enemmän etelään. Nykyäänkin läänin kahtiajako näkyy murteissa, sillä pohjoisosassa puhutussa kielessä on piirteitä Itä-Götanmaan murteesta ja eteläosassa taas puhutaan Kalmarin seudun murteella.


title: Kalmarin lääni

text: Vaakunaselitys: "Smålandin ja Öölannin vaakunoiden jakama kilpi." (Ruotsiksi "Sköld kvadrerad av Smålands och Ölands vapen.")


title: Kalmarin lääni

text: Lääninhallitus käytti aiemmin molempien läänien vaakunoita rinnakkain tai jaetussa kilvessä. Nykyinen lääninvaakuna vahvistettiin vuonna 1944.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin lääni oli pitkään köyhä ja jälkeenjäänyt jopa Smålandiin verrattuna. Se teollistui myöhään ja teollistuminen jäi heikoksi. Vuonna 1880 läänissä asui 245 000 asukasta, minkä jälkeen väkiluku kääntyi laskuun. Vielä nykyäänkin läänin väkiluku on pysytellyt tuon lukeman alapuolella. Etenkin pohjoinen lääni ja metsäseudut ovat kärsineet väestön vähenemisestä, mutta Kalmarslättenin tasankoalueella ja Keski-Öölannissa on mennyt paremmin. Kalmar oli tärkeä rajakaupunki siihen asti kunnes Ruotsi liitti Skånen, Blekingen ja Hallandin itseensä vuonna 1658 Roskilden rauhasa. Tuolloin Kalmar menetti strategisen merkityksensä. Öölanti oli 1800-luvulle asti kruununpuistoa, jota leimasivat kannattamaton maatalous, maastamuutto ja köyhyys. Öölannin väestö väheni koko 1900-luvun alun aina Ölansbronin sillan vihkimiseen asti vuonna 1972. Sen jälkeen saaren taajamista on tullut eräänlaisia Kalmarin esikaupunkeja, joista mainittakoon Färjestaden.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin läänistä voidaan erottaa tiettyjä maisema-alueita:


title: Kalmarin lääni

text: Rannikot läänin pohjois- ja eteläosassa eroavat toisistaan. Pohjoisen graniittikalliot ovat hyvin vanhoja, mutta etelässä viimeisin jääkausi on luonut moreenisaaristoa kivistä ja sorasta sekä upeita hiekkarantoja.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin läänin pohjoisosassa on murrosvyöhyke, jossa on paljon järviä ja pittoreskejä kyliä, kuten Djursdala ja Hjorted. Alueelta löytyy esimerkkejä myös kuylistä, joissa isojakoa ei ole tehty. Tällaisia säilyneitä kyliä ovat esimerkiksi Stensjö ja Lund Oskarshamnin ja Västervikin välisen tien varressa.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin läänissä on kaksi kansallispuistoa, 14 luonnonhoitoalueta ja noin 100 luonnonsuojelualueta.


title: Kalmarin lääni

text: Vuonna 2010 Kalmarin läänissä sijaitsi 90 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Kalmarin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmar, Västervik, Oskarshamn, Nybro ja Vimmerby ovat entisiä kaupunkeja; Hultsfred, Emmaboda ja Mönsterås puolestaan entisiä kauppaloita. Lindsdalia ja Färjestadenia lukuun ottamatta luettelon taajamat ovat kaikki samannimisten kuntien keskustaajamia. Taajamat sijaitsevat mantereella lukuun ottamatta Öölannin saarella sijaitsevaa Färjestadenia. Öölannissa sijaitsee myös entinen Borgholmin kaupunki.


title: Kalmarin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kalmarin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Kalmarin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 9 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Kalmarin lääni

text: Kalmarin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kalmarin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Kalmarin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Kalmarin lääni on jaettu seuraaviin 6 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 67 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Kalmarin lääni

text: Lääniin kuuluu nykyään 12 kuntaa:


title: Kalmarin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 11,1 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,1 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Kalmarin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 1 863 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia läänin väestöstä.


title: Kalmarin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 2 142 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Kalmarin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 179 751 kruunua.


title: Kalmarin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Kalmarin lääni

text:
Kalmarin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 233 090 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Öölannin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta Småland vain osittain.


title: Ernos

text: Ernos on lokakuussa 1965 perustettu suomalainen pop-/rockyhtye, joka sai nimensä perustajansa Erno Lindahlin (s. 1944) mukaan. Yhtye esitti paljon Lindahlin säveltämiä ja sanoittamia suomenkielisiä kappaleita, mutta myös monia tuon ajan Britannian ja Yhdysvaltojen listoilla menestyneitä hittejä. Ernos levytti suomeksi monta maailmalla menestynyttä hittiä suomenkielisenä käännöksenä. Yhtyeen tunnetuimpia levytyksiä olivat ”Harha”, ”Yksin”, ”Maria Louiza”, ”Kesäaikaan”, ”Kaikki hyvin” ja ”Elämältä halua en enempää”. Alkuvuosinaan Ernos levytti kolme albumia: kaksi studiossa äänitettyä julkaisua ja yhden live-tallenteen Kulttuuritalon keikalta vuonna 1969. Ernos tuli kuuluisaksi 1960-luvulla hurjasta lavashowsta. Savua, pommeja, valoja, huonekalujen tuhoamista, kermakakuilla, ketsupilla, piimällä, jauhoilla, vaikka millä toistensa sotkemista. Tämä kaikki sisältyi hurjalla musiikilla höystettynä Ernosten esiintymiseen. Ernos lienee ainoa suomalainen 1960-luvun yhtye, joka on ollut toiminnassa jatkuvasti, tosin eri kokoonpanoissa. Nykyiseen kokoonpanoon kuuluvat Erno Lindahl (laulu, koskettimet, kitara), Martti Koskimo (laulu), Milli Helomaa (laulu), Harri Iso-Kokkila (kitara), Eero Iso-Kokkila (basso) ja Risto Huostila (rummut).


title: Ernos

text: Erno Lindahl soitti pikkupoikana viulua ja kiinnostui popmusiikista oppikoulun yläluokilla. Hänen ensimmäinen esiintymisensä tapahtui nelivuotiaana. Armeijassa Lindahl soitteli kaiken vapaa-ajan Martti Koskimon kanssa, ja armeijan jälkeen he alkoivat kasata bändiä. Aluksi pojat soittelivat triona Mikko Kuoppamäen kanssa. RUK:ssa Erno, Ilari Hannula ja Jori Dolivo voittivat RUK:n laulukilpailun. Vastus oli kova, mm. Kivikasvot. Armeijan jälkeen Lindahl ryhtyi lukemaan yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä mm. matematiikkaa, kemiaa, fysiikkaa, biokemiaa ja tähtitiedettä.


title: Ernos

text: Vuonna 1965 Lindahl perusti Ernos yhtyeen. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Lindahl (laulu, kitara), Jorma Toivonen (s. 1946, ex-Viikarit, koomikko Eemelin poika, basso), Mikko Kuoppamäki (s. 1946, Jukan nuorempi veli, rummut), Martti Koskimo (s. 1944, laulu, koskettimet, siirtyi Ernosten jälkeen Kivikasvoihin) ja Matti Vattulainen (s. 1947, ex-Viikarit, laulu, kitara). Yhtyeen ohjelmisto oli jo alusta alkaen vahvasti sidottuna moniääniseen lauluun.


title: Ernos

text: Ensimmäinen single ”Yksin" / "Ole iloinen” levytettiin 11. kesäkuuta 1966. ”Yksin” oli tällöin 21-vuotiaan Lindahlin säveltämä ja sanoittama melodinen laulu. Kappaleessa kuulee hyvin Lindahlin tunnistettavan, omintakeisen laulutyylin, joka jatkui läpi koko Ernos-yhtyeen levytyshistorian.


title: Ernos

text: Syksyllä 1966 Ernos hajosi ja Kuoppamäki siityi vähäksi aikaa Boys-yhtyeeseen. Uuteen Ernos-ryhmään tulivat Sebastian Nurmi (basso), Kari Laakso (kitara, laulu), Timo Penttilä (rummut) ja Ilari Hannula (laulu). Matti Vattulainen jatkoi ensimmäisestä kokoonpanosta. .


title: Ernos

text: Yhtyeessä tapahtui kokoonpanomuutoksia. Yhtye levytti 8. marraskuuta 1966 toisen singlensä ”Harha" / "Unelmatyttöni”, joka oli yhtyeen varsinainen "läpimurtolevy". ”Harha”-kappaleen suurena innoittajana oli The Mamas & the Papas -yhtyeen levytys ”California Dreamin’”. Seuraavana vuonna 1967 yhtye äänitti Beach Boys -yhtyeen ”Good Vibrations” -menestyssinglen suomeksi nimellä ”Kaikki hyvin”, kääntöpuolella ”Tahdon sun takaisin”. Molemmat olivat tuolloin 20-vuotiaan Matti Vattulaisen sanoittamia ja jälkimmäinen myös hänen säveltämänsä. Myös seuraava single "Olet liian kaukana/Jos anteeksi pyydät" tehtiin tekstien sekä sävellysten osalta yhteistyönä Lindahlin ja Vattulaisen käsialana. Vattulainen meni armeijaan loppuvuonna 1967.


title: Ernos

text: Maaliskuussa 1968 yhtye äänitti ensimmäisen LP-levynsä "Rutto ja romu". Kokoonpanossa oli tällöin mukana muun muassa Kalervo ”Randy” Korlin (koskettimet), joka sittemmin oli perustamassa Solistiyhtye Suomea. Rummuissa oli Jouni ”Jode” Hietaniemi.


title: Ernos

text: Kesäkuussa 1968 Ernosiin liittyivät laulajatytöt Kati Borg (s. 1948) ja Marjo-Riitta Kervinen (s. 1950). Yhtye panosti monipuoliseen musiikkiin ja stemmalauluun. Kappaleita lainattiin muun muassa Beach Boysilta, The Mamas & the Papasilta, Supremesiltä ja tuon ajan soulmusiikista. Beatles-hiteistä tehtiin omia sovituksia samoin kuin monista muistakin tuon ajan ja 1950-luvun rocksuosikeista.


title: Ernos

text: Elokuussa Kalervo Korlin siirtyi ammattimuusikoksi ja Hietasen tilalle rumpaliksi tuli takaisin Timo Penttilä. Tällä kokoonpanolla yhtye esiintyi vuosina 1968–1970. Elokuussa 1968 yhtye levytti singlen ”Maria Louiza”, josta ei kuitenkaan tullut mikään myyntimenestys, eikä se koskaan noussut Suomen levymyyntilistoilla kymmenen parhaan joukkoon.


title: Ernos

text:
23. syyskuuta 1968 Ernos teki suomalaista rockhistoriaa esiintymällä ensimmäisenä länsimaisena rockyhtyeenä Neuvosto-Virossa Tallinnassa. Konsertin järjestivät Viron Filharmonian johtaja Rait Ivalo ja Viron Radion pomuusiikkitoimittaja Jüri Lina sen jälkeen kun Ernoksen manageri Raimo Pirskanen oli heinäkuussa käynyt Tallinnassa Radiotalolla ja Filharmoniassa.
Lindahl on kertonut, että ”saimme vierailullamme aikaan hysterian, joka miltei vastasi beatlemaniaa. Tytöt kulkivat perässämme ja ihailijat melkein kaatoivat keikkabussin. Virolaiset olivat vierailusta niin innoissaan, että vierailu uusittiin seuraavana vuonna.” Keikkajärjestelyt olivat Neuvostoliiton aikaan hyvin tiukkoja, keikkalista oli lyötävä lukkoon jo ennen esiintymistä. Vuoden 1969 keikka jäi viimeiseksi, kun Ernos ei noudattanut etukäteen hyväksyttyä ohjelmaa, vaan esitti encorena kappaleen ”Papa oom mow mow”. Viranomaiset rankaisivat yhtyettä esiintymiskiellolla. Esiintymisillä lienee kuitenkin ollut vaikutus virolaiseen rock- ja popmusiikin kehitykseen, toivathan ne mukanaan vivahduksen länsimaisesta rockista ”rautaesiripun” taakse. Yleisönjoukossa oli nuoria virolaisia muusikoita, kuten Ivo Linna, Gunnar Graps, Reet Linna ja Vello Salumets. Jaak Joala on tehnyt kappaleesta ”Maria Louiza” version viron kielellä.


title: Ernos

text: Ernos esiintyi myös Tukholmassa Canned Heat -yhtyeen lämmittely-yhtyeenä. Vuonna 1969 yhtye valittiin Suosikki-lehden äänestyksessä Suomen parhaaksi yhtyeeksi.


title: Ernos

text: Tammikuussa 1969 Erno Lindahl levytti omalla nimellään käännöksen Beatles-hitistä “Ob-La-Di-Ob-La-Da” nimellä ”Elämältä halua en enempää”, kakkospuolella The Turtles -käännös ”Ei hätää” (”Eleanore“). Saman vuoden toukokuussa Ernos levytti The Move-yhtyeen hitistä ”Blackberry Way” suomenkielisen singleversion ”Jos vain käyt takaisin” ja vielä lokakuussa kappaleen ”Kerran kohtaan ystävän”, joka on käännös Bee Geesin hitistä ”Don’t Forget to Remember”.


title: Ernos

text: Ernosin seuraava LP-levy "Lekaa otsaan" oli live-levy. Se oli taltioitu Kulttuuritalolla vuonna 1969, mutta julkaistiin vuoden 1970 puolella.


title: Ernos

text: Yhtyeen kokoonpano muuttui keväällä 1970, kun Marjo-Riitta Kervinen ja Sebastian Nurmi lähtivät yhtyeestä. Basistiksi tuli Jeremy Gould, opiskelija Yhdysvalloista. Heinäkuussa yhtye levytti singlen ”Kesäaikaan vaan”, suomennos Mungo Jerry -hitistä ”In The Summertime”. Levyn b-puolella kappaleen ”Tässä olen vain” esittäjiksi on merkitty Erno ja Kati.


title: Ernos

text: Kati Borg ja rumpali Timo Penttilä lähtivät yhtyeestä syksyllä 1971, mutta Marjo-Riitta Kervinen palasi takaisin. Rumpaliksi tuli Timo ”Tonttu” Aittokallio, joka oli soittanut oululaisessa Creeping Madness -yhtyeessä. Kosketinsoittajaksi siirtyi valomies Jukka Borg. Kervinen lähti vuonna 1972 opiskelemaan musiikkia ja jätti yhtyeen. Ernos julkaisi kolmannen, pelkästään yhtyeen nimeä kantavan albumin 1972. Levyn sisältö koostuu pelkästään omasta materiaalista. Ilari Hannula lähti yhtyeestä 1973.


title: Ernos

text:
1970- ja 1980-luvuilla Ernos-yhtyeen tyyli seurasi ajan suuntauksia tinkimättä kuitenkaan moniäänisestä laulusta. Johtuen huippuluokan soittajista Ernos oli taitavimmillaan silloin. Etenkin Deep Purple ja Uriah Heep -tyyppinen heavy musiikki sopi yhtyeelle. Lisäksi Lindahlin sävellykset oli suuri osa ohjelmistoa. Ainakin neljässä eri kokoonpanossa oli kaksi laulavaa tyttöä, esimerkiksi Leena Nilsson ja Leena Hernesniemi. Yhtye esiintyi konserteissa, festivaaleilla, juhlissa ja tanssikeikoilla säännöllisesti. Yhtyeessä tuolloin soittaneita muusikoita olivat muun muassa Harri Merilahti, Risto Pihkasalo, Samppa Salmi, Momo Koso, Harri Hämäläinen, Jarmo Räihä, Pepe Laurokari, Stefan Hindström, Harri Iso-Kokkila, Jorma Vuorinen, Markku Lindfors, Kai Vallineva, Anders Viksten. Vuonna 1979 Ernos julkaisi Kauneimmat joululaulut -levyn.
Lisäksi Roope Koistinen, Sonja Lumme, Tuomas Peippo ovat esiintyneet Ernos-yhtyeen keikoilla.


title: Ernos

text: Esiintymisen ohella Erno perusti Helsinkiin oman LM-Studion, jossa hän on työskennellyt ja ollut äänittämässä muun muassa Agents-yhtyeen levytyksiä. 1980-luvun alussa Erno levytti soolona ja julkaisi 1982 omaa nimeään kantavan albumin, joka jäi pienelle huomiolle. Kuitenkin levyn laulu ”Mikset voi mua uskoa” oli kesällä 1982 eniten soitettu levy radiossa. Mainittakoon, että kyseisellä levyllä Erno soitti itse lähes kaikki soittimet. Vuonna 1998 yhtyeen levytyksistä julkaistiin kokoelmalevy "20 suosikkia – Harha".


title: Ernos

text: Ernos-kokoonpano vuodelta 1968 koottiin uudelleen hyväntekeväisyysjuhlaa varten vuonna 1993: Erno, Ilari, Kati, Marjo-Riitta, Yogi, Sebastian ja Timo. 1960-luvun musiikki tuli taas muotiin, ja Vuokatin Katinkullassa alettiin järjestää Back to the Sixties -tapahtumia. Vuonna 1994 Ernos esiintyi tilaisuudessa ensimmäisen kerran ja on ollut siitä lähtien tapahtumien vakioesiintyjänä. Vuodesta 2009 lähtien tapahtuma on järjestetty Tallinnan-laivoilla. Vuonna 1999 yhdistys julkaisi oman CD:n, jolla Ernos esittää kappaleet ”Harha” ja ”Turhaan” uusina versioina. Katinkullan kymmenvuotisjuhlasta vuonna 2002 nauhoitettiin televisio-ohjelma, jossa Ernos esittää hittinsä ”Maria Louiza”. 3. syyskuuta 2008 yhtye teki paluun Tallinnaan ja piti konsertin Estonia-teatterissa, täsmälleen samassa salissa ja samaan aikaan kello 19.00 kuin 40 vuotta sitten. Muina esiintyjinä olivat Ivo Linna ja Rock Hotel sekä juontaja Joke Linnamaa. Marjo-Riitta lopetti Ernoksessa 2010, ja keväällä 2015 koko tunnetuin Ernos-kokoonpano lopetti toimintansa.


title: Ernos

text: Tunnetuimman Ernos-kokoonpanon lopetettua toimintansa keväällä 2015, Erno jatkoi keikkailua Crazy Dogs -yhtyeensä kanssa, joka esittää 1960-80-lukujen rock- ja heavymusiikkia Ernos-hittejä unohtamatta sekä kitaristi Harri Iso-Kokkilan omia kappaleita. Harri on ollut mukana Ernoksessa 1970-luvun lopusta asti. Syksyllä 2015 Erno pyysi yhdelle keikalle mukaan laulajiksi Milli Helomaan ja alkuperäisestä Ernoksesta tutun Martti Koskimon, ja vähitellen tästä kokoonpanosta tuli uusi Ernos. Kokoonpanossa lauloi neljän kuukauden ajan (syyskuu 2016-7.1.2017) myös Ilari Hannula, joka esiintyi kahdella keikalla. Uusi Ernos lanseerattiin yleisölle 7.1.2017 legendaarisella Natsalla. Nykyiseen kokoonpanoon kuuluvat Erno Lindahl (laulu, koskettimet, kitara), Martti Koskimo (laulu), Milli Helomaa (laulu), Harri Iso-Kokkila (kitara), Eero Iso-Kokkila (basso) ja Risto Huostila (rummut). Tämä kokoonpano esiintyi myös 1993-2015, tosin Marjo-Riitta lopetti 2010.


title: Tsutomu Tomita

text: Tsutomu Tomita (冨田 務 "Tomita Tsutomu") (s. 14. lokakuuta 1943) on japanilainen entinen Toyotan Formula 1 -tallin tallipäällikkö. Hänet valittiin Toyota Motorsportin puheenjohtajan John Howettin suosituksesta 66-vuotiaan Ove Anderssonin tilalle vuodeksi 2004. Huhtikuussa 2007 Tomita ilmoitti jättävän tallipäällikön tehtävän ja hänet korvasi kesäkuun lopussa Tadashi Yamashina. Sen jälkeen Tomita siirtyi Fuji Speedwayn moottoriradan uudeksi johtajaksi.


title: Kreivikunta

text: Kreivikunta (, iiriksi "contae") on paikallishallinnon yksikkö Englannissa, Walesissa, Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa. Useimmat näistä kreivikunnista vastaavat suurin piirtein entisiä Suomen läänejä.


title: Kreivikunta

text: Suomeen 1500-1600-luvuilla perustettuja feodaalisia kreivikuntia käsitellään artikkelissa Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat.


title: Kreivikunta

text: Englanti on jaettu 81 kreivikuntaan, joista kuusi on metropolikreivikuntia ("metropolitan counties") ja loput 75 muita kreivikuntia ("non-metropolitan counties"). Jälkimmäiset jaetaan usein shire-kreivikuntiin ("shire counties") sekä yhden tason hallintoyksiköihin ("unitary authorities"). Lisäksi Suur-Lontoon alue (Greater London) muodostaa oman, muihin luokkiin kuulumattoman hallintoyksikkönsä.


title: Kreivikunta

text: Wales on jaettu 22 paikallishallintoalueeseen, joista yhdeksän on nimeltään kreivikuntia. Walesissa kreivikunnat ovat paikallishallinnon perusyksikköjä ja vastaavat lähinnä Suomen kuntia.


title: Kreivikunta

text: Irlannin saari on jaettu yhteensä 32 kreivikuntaan, joista 26 on Irlannin tasavallassa ja kuusi Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnoimassa Pohjois-Irlannissa.


title: Weberin luku

text: Weberin luku on dimensioton suure virtausmekaniikassa. Sitä käytetään usein tilanteissa, joissa on kahden fluidin välinen rajapinta. Se kuvaa pintajännityksen merkitystä ja on siten hyödyllinen myös pisaroiden ja kuplien muodostusta sekä ohuita vesikalvoja tarkasteltaessa. Luku on nimetty Moritz Weberin (1871–1951) mukaan.


title: Weberin luku

text: Weberin luku määritellään


title: Weberin luku

text: formula_1 , usein myös edellisen neliönä eli formula_2


title: Weberin luku

text: missä formula_3 on fluidin tiheys, formula_4 sen nopeus, formula_5 virtausta luonnehtiva pituus ja formula_6 pintajännitys.


title: Weberin luku

text: Edellinen muoto on havainnollisempi, koska siinä nimittäjä on kapillaariaallon nopeus. Näin Weberin luku on analoginen Frouden luvun kanssa, jonka nimittäjässä on matalan veden aaltojen nopeus formula_7. Jälkimmäinen muoto puolestaan kuvaa nestepartikkeliin vaikuttavan inertiavoiman suhdetta pintajännityksen aiheuttamaan voimaan.


title: Carola

text: Carola Christina Standertskjöld-Liemola, (o.s. Standertskjöld, 23. maaliskuuta 1941 Helsinki – 12. marraskuuta 1997 Kirkkonummi) oli 1960-luvun suosituimpia suomalaisia laulajia. Hän esitti jazzahtavaa iskelmämusiikkia, jossa oli usein myös blues- ja soul-vaikutteita. Hän oli suomenruotsalaisesta aatelisperheestä, puhui viittä kieltä ja pystyi esiintymään yhdeksällä kielellä.


title: Carola

text: Carolan säännölliset esiintymiset alkoivat vuonna 1962, kun hänestä tuli solisti Esa Pethmanin yhtyeeseen, jonka mukana laulaja kävi keikoilla kotimaan lisäksi myös Puolassa ja Tšekkoslovakiassa. Vuonna 1963 Carola kierteli laajemminkin Euroopassa Hazy Osterwaldin yhtyeen kanssa, ja samana vuonna ilmestyi ensimmäisenä singlenä juutalainen kansansävelmä ”Hava nagilah”.


title: Carola

text: Ensimmäinen suuri menestyskappale oli vuonna 1966 ilmestynyt ”Kielletyt leikit” ja sitä seurasivat 1960-luvulla muun muassa ”Jerusalem” (1968), ”Nuori tumma” (1968), ”Ei aina käy niin kuin haaveillaan” (1967), ”Mä lähden stadiin” (1967) (duetto Lasse Mårtensonin kanssa) sekä ”Rakkauden jälkeen” (1968). 1960-luvulla Carola osallistui euroviisukarsintoihin vuonna 1965 Lasse Mårtensonin sävellyksellä "Ge mig en grabb" ja vuonna 1966 kappaleella "Meren laulu". Vuonna 1965 Carola esiintyi elokuvissa "Vaaksa vaaraa" sekä vuonna 1966 "Topralli". Carolan esityksiä taltioitiin myös Yleisradion kantanauhoille.


title: Carola

text: 1970-luvun alussa Carola levytti muun muassa kappaleet ”Penkki, puu ja puistotie” (1971), ”Herrojen kanssa pellon laidalla” (1971), ”Rakastan saavuthan” (1972) ja ”Yksin” (1972). Vuonna 1971 hän osallistui euroviisukarsintoihin yhdessä Aarno Ranisen kanssa kappaleella ”Ei koskaan”, joka oli Ranisen säveltämä.


title: Carola

text: 1970-luvun puolivälissä Carola siirtyi töihin miehensä liikeyritykseen vihannestukkuun. Esiintymislavoille hän palasi 1980-luvulla jazz-ohjelmistolla. Carola levytti vuonna 1980 Aarno Ranisen tuottaman albumin "Maria, Maria" ja vuonna 1985 Kassu Halosen tuottaman "Sydämeen jäi soimaan blues". 1980-luvun lopulla Carola konsertoi muun muassa UMO:n ja Iiro Rantalan kanssa. Viimeiseksi levytykseksi jäi kappale ”Sydämeni jäi Sorrentoon” (1988), joka ilmestyi kokoelmalevyllä "Ciao ciao bambina".


title: Carola

text:
Carola ei tehnyt paljoakaan tavallisia tanssikeikkoja, vaan esiintymiset keskittyivät konserttilavoille, televisioon ja yökerhoihin.
Vuonna 1965 Carola oli mukana televisio-ohjelmassa "Lumilinna", joka voitti Montreux’n Kultaisen ruusun.


title: Carola

text: Vasta vuonna 2004 julkaistiin postuumisti albumi, joka sisälsi sitä jazz-ohjelmistoa, jonka parissa Carola oli parhaimmillaan; "Carola & Heikki Sarmanto Trio" -albumin äänitykset tehtiin jo vuonna 1966, mutta niitä ei tuolloin julkaistu.


title: Carola

text: Carola sairastui alle 50-vuotiaana Alzheimerin tautiin ja kuoli siihen vuonna 1997 56-vuotiaana. Hän oli aikoinaan naimisissa Lasse Liemolan veljen Georg Liemolan kanssa. Vuodesta 1992 lähtien Carola vietti viimeiset vuotensa pysyvässä laitoshoidossa.


title: Carola

text: Tuija Wuori-Tabermann kirjoitti Carolasta kirjan "Sydämeen jäi soimaan blues" (Helsinki Music Company, 2011, ISBN 9789526704456).


title: FK Saturn Moskovan alue

text: Saturn () oli jalkapalloseura Venäjän pääkaupungin Moskovan 85 100 asukkaan esikaupungista Ramenskojesta. Seuran joukkue edustaa Moskovan aluetta.


title: FK Saturn Moskovan alue

text: Saturn perustettiin paikallisen tehtaan joukkueeksi vuonna 1946. Vuoteen 1957 saakka se tunnettiin nimellä Krylja Sovetov (Крылья Советов), vuosina 1958–1959 nimellä Trud (Труд) ja vuosina 2002–2004 nimellä Saturn-REN TV (Сатурн-REN TV). Venäjän pääsarjassa joukkue on pelannut kaudesta 1999 lähtien, ja se on sijoittunut sarjassa parhaimmillaan viidenneksi kaudella 2007. Sijoituksen myötä joukkue pääsi mukaan kesän 2008 Intertoto Cupiin, mikä oli sen ensimmäinen kerta eurocupeissa. Venäjän cupissa Saturn on yltänyt välieriin.


title: FK Saturn Moskovan alue

text: Kauden 2010 jälkeen Saturn joutui vetäytymään Venäjän liigasta talousvaikeuksien vuoksi.


title: FK Saturn Moskovan alue

text: Suomalaisista Saturnissa on pelannut muun muassa Alexei Eremenko Jr.


title: Mora-puukko

text: Mora-puukko (ruots. [mu:ra] suom. [mora]) on laajassa käytössä oleva ruotsalainen yleispuukko. Nimensä puukko on saanut Taalainmaalla sijaitsevasta Moran kunnasta.


title: Mora-puukko

text: Vanhemmissa Mora-puukoissa on käytetty laminoitua terää, joka on tehty kolmesta eri liuskasta. Rakenteen etuna on muun muassa terän ytimen parempi kestävyys katkeamista vastaan. Terä kestää katkeamatta pientä taivutustakin. Keskimmäisenä olevan karkaistun ja sitkeän teräksen ansiosta puukkoa voi käyttää pehmeämpien metallien, muun muassa meltoraudan, käsittelyyn. Alkuperäinen Mora-puukko tehtiin ahjoteräksestä (kankirautaa ahjossa hiilestämällä saadusta teräksestä). Nykyään suurin osa Morista tehdään yhdestä teräslaadusta: joko hiiliteräksestä tai ruostumattomasta teräksestä.


title: Mora-puukko

text: Puukkojen valmistus aloitettiin vuonna 1891. Valmistaja on vuodesta 2005 ollut Mora of Sweden, johon yhdistyivät Mora – KJ Eriksson (perustettu 1912) ja Frosts Knivfabrik (perustettu 1891).


title: Palus

text: Palus on kylä Ulvilassa entisen Kullaan kunnan alueella, Palusjärven rannalla. Asukkaita kylässä on noin 230. Palus valittiin Satakunnan vuoden kyläksi vuonna 2000.


title: Husaari

text: Husaari on kevyen ratsuväen sotilaan nimitys. Husaareja on ollut 1400-luvulta lähtien useissa Euroopan armeijoissa.


title: Husaari

text: Husaarit saivat alkunsa Unkarissa kuningas Matias Corvinuksen aikaan, joka määräsi 1458 joka 20:nnen aatelisen puolustusjoukkoihin turkkilaisia vastaan. Hän oli ottanut mallia mongoleista ja pustan hevosmiehistä. Husaarien pääaseena oli yleensä sapeli. Husaarit olivat Unkarin eliittiratsuväkeä. Heitä pidettiin yleisesti hyvinä ratsastajina ja he niittivät mainetta vastustajan jalkaväessä ja myös raskaassa ratsuväessä. Ajan saatossa sana "husaari" yleistyi tarkoittamaan muitakin kuin vain Unkarin kevyen ratsuväen sotilaita.


title: Nvidia

text: NVIDIA Corporation on yhdysvaltalainen grafiikkateknologia-alan yhtiö, joka tunnetaan parhaiten näytönohjaimissa käytettävien grafiikkasuorittimien valmistajana. Nvidia valmistaa myös mobiililaitteille tarkoitettuja järjestelmämikropiirejä sekä ammattikäyttöön tarkoitettuja tuotteita. Yhtiön tunnetuimpia kuluttajatuotteita ovat GeForce-sarjan grafiikkaprosessorit. Nvidian näytönohjainteknologioihin kuuluu myös SLI-teknologia, joka mahdollistaa useamman näytönohjaimen liittämisen toisiinsa suorituskyvyn parantamiseksi.


title: Nvidia

text: Nvidian ensimmäisiä tuotteita olivat RIVA 128- ja RIVA TNT -grafiikkasuorittimet 1990-luvulla.


title: Nvidia

text: GeForce 265 -grafiikkasuorittimen kehittämisen jälkeen vuonna 1999 yhtiö kasvoi nopeasti yritysostoin 2000-luvun alussa. Vuonna 2000 Nvidia osti konkurssiin menneen 3DFX:n, ja joulukuussa 2005 se hankki omistukseensa ULI Electronics -yhtiön, joka toimitti kolmannen osapuolen oheislaitepiirejä ATI:n emolevyihin.


title: Nvidia

text: Yhtiön yritysostoihin perustuva laajentuminen jatkui vuonna 2006, jolloin yhtiö hankki omistukseensa mm. suomalaisen Hybrid Graphics Oy:n. Vuonna 2006 Nvidian henkilöstömäärä kasvoi yhteensä lähes 50 prosenttia.


title: Nvidia

text: Vuoden 2006 joulukuussa kuluttajat olivat nostaneet ryhmäkanteen Nvidiaa ja ATI:ta vastaan. Kanteen mukaan näytönohjainvalmistajat olivat liittoutuneet pitääkseen hinnat korkeina. Vuonna 2008 Nvidia suostui maksamaan 850 000 dollaria. Vuoden 2008 heinäkuussa Nvidia joutui uudelleen käräjille, kun Rambus haastoi sen oikeuteen syyttäen sitä patenttirikkomuksista.


title: Nvidia

text: Talouselämää seuraava lehti "Forbes" valitsi Nvidian vuoden 2007 yritykseksi.


title: Nvidia

text: Nvidia ei itse valmista näytönohjaimia vaan lisensoi teknologiansa sopimusvalmistajille (mm. Asus, Club 3D, MSI, Palit, PNY, Sapphire ja XFX). Markkinoiden johtavat grafiikkasuorittimien valmistajat ovat Nvidia ja AMD.


title: Nvidia

text: Vuoden 2008 helmikuussa Nvidia osti AGEIA Technologiesin ja sai omistukseensa AGEIA:n kehittämän PhysX-ohjelmistotekniikan.


title: Nvidia

text: Vuosi 2008 oli yhtiölle käräjähaasteen lisäksi taloudellisesti haastava, sillä yritys teki tappiota 147,7 miljoonaa dollaria.


title: Nvidia

text: Vuoden 2009 helmikuussa Intel haastoi Nvidian oikeuteen prosessoreitaan tukevien piirisarjojen lisenssiin liittyvien erimielisyyksien vuoksi. Tämän seurauksena Nvidia haastoi Intelin kuukautta myöhemmin oikeuteen sopimusrikkomuksen takia.


title: Nvidia

text: Raskaasti tappiolliseksi osoittautuneen vuoden 2009 toisella neljänneksellä Nvidia siirtyi 40 nanometrin prosessilla valmistettaviin näytönohjaimiin. Tulos kääntyi voitolliseksi viimeisellä neljänneksellä.


title: Nvidia

text:
Yhtiön Tegra X1 -järjestelmäpiiri on käytössä Nintendo Switch -pelikonsolissa.
Nvidia kehittää laskentapiirejä robottiautojen supertietokoneiksi. Pegasus-piiri kykenee 320 biljoonaan laskuoperaatioon sekunnissa, mikä mahdollistaa tason viisi autonomisen ajamisen. Piiriä aletaan toimittaa autonvalmistajille vuonna 2018.


title: Zelenogorsk

text: Zelenogorsk () on seuraavien kaupunkien nimi Venäjällä:


title: Doncaster

text: Doncaster on kaupunki Etelä-Yorkshiren kreivikunnassa Englannin pohjoisosassa. Kaupungin asukasluku vuonna 2001 oli 287 000, ja se kuuluu Sheffieldin metropolialueeseen. Sen perustivat roomalaiset sotilaat ensimmäisellä vuosisadalla.


title: Doncaster

text: Doncasterilla on pitkä ilmailuun liittyvä historia. Maailman kaikkien aikojen toinen lentonäytös pidettiin kaupungissa, ja ensimmäisen maailmansodan aikana kaupungin lähistölle, Finningleyn kylään, perustettiin lentotukikohta. Tukikohta oli toiminnassa vuoteen 1996 asti, jolloin se suljettiin. Keväällä 2005 lentotukikohdan paikalle avattiin uusi kansainvälinen lentoasema, Robin Hood Airport Doncaster Sheffield.


title: Doncaster

text: Doncaster on myös tärkeä rautatieliikenteen solmukohta.


title: Doncaster

text: Kaupungissa vaikuttaa jalkapallojoukkue Doncaster Rovers FC, joka pelaa Englannin ykkösliigassa. Sen osaomistaja, One Direction -yhtyeen Louis Tomlinson, on kotoisin Doncasterista.


title: Saturn

text: Saturn tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Nekala

text: Nekala on Tampereen kaupunginosa ja alue, joka muodostuu Nekalan, Vihiojan ja Jokipohjan kaupunginosista. Virallisesti Nekala, Vihioja ja Jokipohja ovat Tampereen XXIV, XXV ja XXVI kaupunginosat. Etelässä Nekalan alue rajoittuu Vihiojan puroon, lännessä Lempääläntiehen, pohjoisessa Pahalammen puistoon, Viinikan bulevardinomaiseen puistoon ja lopulta Iidesjärveen sekä idässä Muotialantiehen. Nekalaa ympäröivät pohjoispuolelta Viinikan kaupunginosa, eteläpuolelta Taatala, Koivistonkylä ja Veisu, länsipuolelta rautatie ja Hatanpää sekä itäpuolelta Muotialan lähiö. Vihioja – yläjuoksullaan nimeltään Houkanoja – saa alkunsa Houkanjärvestä Kangasalan puolelta ja laskee Pyhäjärven Vihilahteen.


title: Nekala

text: Nekalan pääkadut ovat länsi-itä-suuntainen Kuokkamaantie, joka yhtyy itäpäässään Viinikan liikenneympyrästä kaakkoon kulkevaan Nekalantiehen, sekä pohjois-etelä-suuntainen Jokipohjantie.


title: Nekala

text: Nekalan kaupunginosan asukasluku vuoden 2007 lopussa oli 1 093 henkeä ja keski-ikä 40,5 vuotta. Nekalan alueen väkiluku oli noin 3 000 asukasta.


title: Nekala

text: Ensimmäiset säilyneet tiedot Nekalan alueen asukkaista ovat 1500-luvulla. Iidesjärven rantamilla oli Per Nekan isännöimä Nekalan talo, jonka mukaan tuleva kaupunginosakin sai nimensä.


title: Nekala

text: Nekalan päärakennus sijaitsi Iidesjärven rannassa nykyisellä kaupungin varastoalueella. Vielä 1980-luvulla se oli pystyssä rapistuneena muistomerkkinä mahtavasta kartanoiden ajasta. Nekalasta Hatanpään kartanoon johtava tie kulki suunnilleen nykyisen Nekalantien paikalla.


title: Nekala

text: Talousrakennukset – 30 lehmän navetta, talli kymmenelle hevoselle, riihi sekä muut tarpeelliset pikkurakennukset – sijaitsivat talosta länteen ja itäpuolella oli puutarha ja vainioita. Iidesjärven rannassa oli jykevistä hirsistä tehty laituri. Järven rannat olivat korkean ja monta metriä leveän kaislan vallassa. Pohja oli upottava, mutta silti uimaranta oli muonamiesten lasten vilkkaassa käytössä.


title: Nekala

text: Nekalasta johti toinenkin tie kohti nykyistä Muotialantietä. Sen varrella olivat muonamiesten asunnot: Koivula, Uotila, Vinni (Finni), Heikkilä ja toinen Uotila sekä riihi konehuoneineen.


title: Nekala

text:
Uotilan päärakennus on edelleen pystyssä ja palvelee nykyisin Nekalan siirtolapuutarhan yhteistilana, mutta toinen asuinrakennus on purettu sen jälkeen kun kaupunki osti Hatanpään maat. Uotilan torpalta Vihiojaan päin oli kuuluisa Rautalähde.
Uotilan ja Finnin talojen kohdalta lähti toinen tienhaara, jota sanottiin Tohkantieksi. Tie kulki samaa reittiä kuin nykyinen Muotialantie, joka tosin loppuu nyt Jokipohjantiehen. Aiemmin tie jatkui aina vanhalle Lempäälän tielle saakka. Sen varrella tai lähituntumassa olivat Saviniemen, Jokipohjan ja Tohkan torpat.


title: Nekala

text: Saviniemi oli Muotialantien pohjoispuolella pienen mäen päällä. Sen pihalla oli muutamia puita ja suosilmäinen lammikko, josta vesi kulki pientä ojaa myöten Vihiojaan.


title: Nekala

text: Vanhasta Tohkantiestä Vihiojaan päin, nykyisen Jokipohjantien paikalla oli Severi Jokipohjan talo. Samannimisiä torppia oli lähiympäristössä ollut kaksi muutakin, joten nykyisen tien nimellä on vankat perinteensä. Torpat olivat saaneet nimensä siitä, että kaikkien kolmen talon välissä oli notko, jossa on joskus ollut oja, jota pitkin vesi on kulkenut soilta Nirvan kallion ympäri Vihiojaan. Notko oli siis joen pohjaa, mistä nimi Jokipohja. Sekä Jokipohjan että Saviniemen torpat on hävitetty joskus vuosisadan vaihteessa.


title: Nekala

text: Kuoppamäentien nimi viittaa alueella sijainneeseen Kuoppamäkeen, jossa oli Hatanpään kartanon muonamiesten perunakuoppia. Kuoppamäki mainittiin vuodelta 1795 olevassa isonjaon pöytäkirjassa Nekalan tilan peltona. Viljelysnimiin pohjautuvat myös Kuokkamaantie (Kuokkamaa), Mäntyhaantie (Mäntyhaka) ja Paksunmullantie (Paksunmullanniitty).


title: Nekala

text: Rautalähde oli Uotilan torpalta Vihiojaan päin sijainnut lähde. Siinä oli kirkas ja kylmä vesi ja sen pohja oli punertavan ruskeaa santaa, aivan kuin ruostetta.


title: Nekala

text: Nykyinen Nekala-Viinikan alue oli pitkään Hatanpään kartanon viljapeltoa, kunnes Tampereen kaupunki osti kartanon vuonna 1913 Idmanin kavallusjutun seurauksena ja palstoitti maat työväestön omakotitaloalueeksi. Nekalassa pidettiin kesäkuussa 1922 Suomen XII yleinen maatalousnäyttely ja teollisuusnäyttely. 1950-luvulle asti Nekalaan rakennettiin runsaasti myös pienkerrostaloja. Nekalan teollisuusaluetta (Vihiojan kaupunginosa) alettiin rakentaa 1940-luvulla.


title: Nekala

text: Vuonna 1932 Nekalaan perustettiin siirtolapuutarha. 1920-luvun lopussa tila alkoi loppua Hatanpään ja Litukan siirtolapuutarhoissa. Tampereen kaupunki päätti vastata siirtolapuutarhatonttien kysyntään perustamalla uuden siirtolapuutarha-alueen Nekalaan, aivan Messukylän rajan tuntumaan, sen sijaan, että olisi laajentanut jo olemassa olevia. Paikaksi valittiin Nekala muun muassa siksi ettei siirtolapuutarhan kasvu haittaisi kaupungin kasvua. Nekalan siirtolapuutarha on Suomen toiseksi suurin ja käsittää reilut 300 mökkiä ja 16,4 hehtaarin kokoisen alueen.


title: Nekala

text: Toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1946, Nekalan alueen itäosaan entisen Hatanpään kartanon pelloille siirtolapuutarhan viereen rakennettiin kymmenen yksinkertaisen rivitalon, niin sanottu pikatalon ryhmä. Pikatalojen tarkoituksena oli helpottaa Tampereen silloista vakavaa asuntopulaa. Kussakin talossa oli kuusi pinta-alaltaan 25 neliömetrin asuntoa, joista jokaisessa oli huone ja keittokomero. Kustannussäästöjen vuoksi asuntoihin ei asennettu vesijohtoja, vaan asukkaat hakivat käyttövetensä yhteisestä vesipisteestä. Nämä talot purettiin loppuvuonna 2009. Pirkanmaan maakuntamuseo vastusti talojen purkamista.


title: Nekala

text: Nekalan koulussa toimi 1940- ja 1950-luvuilla opettaja Antti Jussilan perustama ja johtama "Nekalan tyttökuoro". Kuoron tunnetuin ohjelmanumero oli vielä nykyisinkin radiossa kuultava Oskar Merikannon "Kesäillan valssi", jonka Jussila sanoitti ja sovitti. Tyttökuoroa säestäneessä Nekalan poikaorkesterissa soitti muun muassa myöhemmin säveltäjänä ja muusikkona tunnetuksi tullut Rauno Lehtinen. Kuoro ja orkesteri tekivät kaksi esiintymismatkaa Ruotsiin vuosina 1947 ja 1949 sekä vuonna 1950 äänilevyn, jolla olivat "Kesäillan valssi" ja "Kesäpäivä Kangasalla".


title: Nekala

text: Nekalaan kulkee Tampereen keskustasta kolme bussilinjaa: 10, 12 ja 31. Nekalan länsirajalla kulkee Tampere–Helsinki-moottoritie. Nekalassa on myös Pirkanmaan suurin ratapiha.


title: Nekala

text: Nekalaan on kasvanut rakennus- ja sisustusalan yritysten markkinapaikka. Nekalassa on myös useita ravintoloita ja pizzerioita. Esimerkiksi ravintola Wanha tappi Jokipohjankadulla entisessä pankkikonttorissa on tullut tunnetuksi oman grillikeittiön tuhdeista hampurilaisista joten se on menestynyt hyvin kaupunkilehti Tamperelaisen lähiökapakkakilpailussa. Nekalassa sijaitsee myös suosittu Kahvila Mari.


title: Nekala

text: Nekalan teollisuusalueella sijaisee muun muassa kaksi suurta elintarvikkeiden tukkuliikettä, sähkötarvikkeiden tukkuliike, kuntosaleja, useita rengasliikkeitä sekä lukuisia pienempiä yrityksiä.


title: Nekala

text: Nekalassa on runsas määrä erilaisia puistoja ja puistikoita. Alla listaus.


title: Sinisimpukka

text: Sinisimpukka ("Mytilus edulis") on 20–30 mm pitkä simpukka. Se kiinnittyy pysyvästi kalliopohjaan, kiviin, laiturirakenteisiin tai rakkolevään. Se käyttää ravinnokseen veden mukana kulkeutuvia pieneliöitä. Sinisimpukasta on myös haittaa. Liikaa levitessään sinisimpukka voi levitä myös vesiputkiin. Sinisimpukka käyttää ravinnokseen myös levää.


title: Sinisimpukka

text: Sinisimpukoita käytetään ravintona. Niitä on kasvatettu syötäväksi 1930-luvulta asti. Alan suurimmat valtiot Alankomaat ja Tanska tuottavat kumpikin vuosittain satatuhatta tonnia viljeltyjä sinisimpukoita . Itämeren sinisimpukka ("Mytilus trossulus x edulis"), on Atlantin sinisimpukan ja Tyynenvaltameren sinisimpukan risteymä. Sinisimpukan kanssa samannäköisiä lajeja ovat vaeltajasimpukka ("Dreissena polymorpha") ja valesinisimpukka eli valekirjosimpukka ("Mytilopsis leucophaeata").


title: Sinisimpukka

text:
Sinisimpukka esiintyy Pohjois-Atlantin rannoilla sekä Euroopan että Pohjois-Amerikan puolella.
Sinisimpukka esiintyy paikoin hyvinkin runsaslukuisena meren rantavesissä Porvoosta Merenkurkkuun asti. Merenkurkun matala kynnys muodostaa esteen merellisten eläin- ja kasvilajien levinneisyydelle. Merenkurkun pohjoispuolella vesi on liian vähäsuolaista sinisimpukalle.


title: Vihioja

text: Vihioja on Tampereen XXV kaupunginosa. Se muodostaa Nekalan ja Jokipohjan kanssa Nekalan alueen. Vihioja rajoittuu pohjoisessa Nekalaan, idässä Jokipohjaan, etelässä Koivistonkylään ja lännessä Hatanpäähän.


title: Vihioja

text: Kaupunginosan epävirallinen nimi perustuu sitä sivuavaan Vihiojaan. Puro saa alkunsa Kangasalan puolella sijaitsevasta Houkanjärvestä ja laskee Pyhäjärven Vihiojanlahteen. Sana "vihi" merkitsee metsälinnun pyydyksen kuusenoksista tehtyä johdetta. Vihioja on ollut myös Hatanpään kartanoon kuulunut peltoalue puron varrella. Alkujaan Messukylään kuulunut kaupunginosa kaavoitettiin vuonna 1939 teollisuusalueeksi.


title: Skånen lääni

text: Skånen lääni (joskus myös "Skoonen lääni", ) on Ruotsin eteläisin lääni. Se muodostettiin vuonna 1997 yhdistämällä Kristianstadin lääni ja Malmöhusin lääni. Skånen läänin pääkaupunki on Malmö, mutta maakäräjäkunnan hallinto sijaitsee Kristianstadissa. Väkiluvultaan lääni on Ruotsin kolmanneksi suurin ja toiseksi tiheimmin asuttu. Alueeltaan se vastaa historiallista Skånen maakuntaa lukuun ottamatta Östra Karupin pitäjää, joka kuuluu Hallandin maakuntaan.


title: Skånen lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 4 508,82 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 40,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Skånen lääni

text: Malmöhusin ja Kristianstadin läänit oli perustettu vuonna 1719. Vuoden 1997 alusta lähtien nämä kaksi lääniä yhdistettiin nykyiseksi Skånen lääniksi. Uuden läänin pääkaupungiksi tuli Malmö. Lisäksi lääni otti käyttöönsä aiemman Malmöhusin läänin läänikoodin 12 ja läänikirjaimen M, joka sattumalta oli myös Malmöhusin läänin nimen alkukirjain.


title: Skånen lääni

text: Maaherrana on vuodesta 2006 lähtien ollut Göran Tunhammar.


title: Skånen lääni

text: Valtiopäivävaaleissa Skånen lääni on jaettu neljään vaalipiiriin: Malmön kunnan vaalipiiri (Malmön kunta), Skånen läänin pohjoinen ja itäinen vaalipiiri (sama kuin vanha Kristianstadin lääni), Skånen läänin eteläinen vaalipiiri ja Skånen läänin läntinen vaalipiiri.


title: Skånen lääni

text: Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä kruunattu aarnikotkan pää, kaikki kultaa." (Ruotsiksi "I rött fält ett avslitet griphuvud, krönt med öppen krona, allt av guld.")


title: Skånen lääni

text: Useimmissa tapauksissa, joissa läänillä on sama nimi kuin maakunnalla ja niiden alueetkin ovat lähes samat, sekä lääni että maakunta käyttävät samanlaisia vaakunoita. Valittaessa vaakunaa Skånen läänille päätettiin kuitenkin valita värien osalta hieman toisenlainen vaakuna.


title: Skånen lääni

text: Skånen lääni on pinta-alaltaan Ruotsin kymmenenneksi suurin, mutta väestöltään kolmanneksi suurin Tukholman läänin ja Länsi-Götanmaan läänin jälkeen. Läänin väestötiheys on yli 100 asukasta neliökilometriä kohti verrattuna koko Ruotsin noin 20 asukkaaseen neliökilometriä kohti. Noin 90 % läänin yli 1,2 miljoonasta asukkaasta asuu taajamissa. Kunnista Hässleholm on pinta-alaltaan suurin ja Kristianstadin kunnassa puolestaan on eniten taajamia koko Ruotsissa, 26 kappaletta. Sundsvallin kunnassa on yhtä monta taajamaa, kaikissa muissa kunnissa vähemmän.


title: Skånen lääni

text: Vuonna 2010 Skånen läänissä sijaitsi 250 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Skånen lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.


title: Skånen lääni

text: Nämä taajamat ovat kaikki entisiä kaupunkeja ja toimivat nykyisin samannimisten kuntien keskustaajamina. Luettelot Malmöhusin läänin ja Kristianstadin läänin entisistä kaupungeista, kauppaloista ja maalaiskunnista löytyvät näiden läänien omista artikkeleista.


title: Skånen lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Skånen lääni

text: Skånen lääni on jaettu neljään vaalipiiriin. Seuraavassa on lueteltu vaalipiirien nimet ja suluissa on ilmoitettu kunkin vaalipiirin kiinteät paikat (ruots. "fasta mandat") vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Skånen lääni

text: Malmön kunnan vaalipiiriin kuuluu vain Malmön kunta. Skånen läänin pohjoiseen ja itäiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin "Kristianstadin läänin vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Skånen lääni

text: Skånen läänin eteläiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin "Malmöhusin läänin eteläinen vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Skånen lääni

text:
Skånen läänin läntiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin "Malmöhusin läänin pohjoinen vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:
Skånen läänin pohjoinen vaalipiiri vastaa alueeltaan entistä Kristianstadin lääniä. Malmön kunnan vaalipiiri, Skånen läänin eteläinen vaalipiiri ja Skånen läänin läntinen vaalipiiri vastaavat alueeltaan entistä Malmöhusin lääniä.


title: Skånen lääni

text: Viimeisimmät vuoden 2010 valtiopäivävaalien tulokset on seuraavassa esitetty vaalipiireittäin.


title: Skånen lääni

text: Skånen lääni kuuluu kokonaisuudessaan Skånen läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Skånen lääni

text: Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Skånen läänin maakäräjäkunta muodostettiin vuonna 1999 yhdistämällä Malmöhusin läänin maakäräjäkunta, Kristianstadin läänin maakäräjäkunta ja Malmön kunnan vastuulla olleet toiminnot. Tätä ennen Malmö ei ollut kuulunut mihinkään maakäräjäkuntaan, vaan huolehti niille kuuluvista tehtävistä itse. "Skånen läänin maakäräjäkunta" on virallinen nimi, mutta myös nimitystä "Region Skåne" käytetään. Maakäräjäkunnan pääpaikaksi valittiin Kristianstad, jossa maakäräjäkunnan valtuusto kokoontuu.


title: Skånen lääni

text:
Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Skånen lääni on jaettu seuraaviin 6 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 149 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Skånen lääni

text: Skånen lääniin kuuluu nykyään seuraavat 33 kuntaa:


title: Skånen lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 23,5 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 18,1 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Skånen lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 7 438 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia läänin väestöstä.


title: Skånen lääni

text: Skånen lääni on muodostettu aikaisemmista Kristianstadin ja Malmöhusin lääneistä. Seuraavien vuoden 1984 lopun mukaisten tietojen mukaan 4,5 prosenttia Kristianstadin läänin ja 9,0 prosenttia Malmöhusin läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin Kristianstadin läänissä asui 2 023 Suomessa syntynyttä ja Malmöhusin läänissä 6 383 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia Kristianstadin läänin ja 0,9 prosenttia Malmöhusin läänin väestöstä.


title: Skånen lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 183 255 kruunua.


title: Skånen lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Skånen lääni

text:
Skånen läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 252 933 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Skånen maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta Halland vain osittain.


title: Rotherham

text: Rotherham on kaupunki Etelä-Yorkshiren kreivikunnassa Englannin pohjoisosassa. Se sijaitsee Don-joen laaksossa Sheffieldin ja Doncasterin välissä, ja kuuluu Sheffieldin metropolialueeseen. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli 257 700. Noin viisi prosenttia heistä kuuluu etnisiin vähemmistöihin.


title: Rotherham

text: Rotherham oli ensimmäisiä kaupunkeja Britanniassa, jotka saivat oman "yliopiston" - "the College of Jesus" valmistui kaupunkiin 1400-luvun lopussa. Kuningas Edvard VI kuitenkin lakkautti sen 1500-luvun puolessavälissä.


title: Rotherham

text: 1900- ja 2000-lukujen vaihteessa viranomaisten laiminlyönnit johtivat kaupungissa 16 vuoden aikana vähintään 1 400 tytön raiskauksiin ja hyväksikäyttöihin. Enimmäkseen aasialaistaustaisista miehistä koostuneet rikollisjengit saivat jatkaa toimintaansa rauhassa, sillä poliisit ja sosiaaliviranomaiset eivät uskaltaneet puuttua tapahtumiin rasisteiksi leimautumisen pelossa. Vakavia seksuaalirikoksia katsottiin pari vuosikymmentä läpi sormien, eikä laiminlyönneistä ollut vuoteen 2014 mennessä tullut seurauksia brittiviranomaisille.


title: Rotherham

text: Vuonna 2014 julkaistun raportin mukaan suuri osa 1 400 tytön hyväksikäyttäjistä oli pakistanilaistaustaisia miehiä. Vuonna 2016, 30 vuotta rikosten alkamisen jälkeen Britannian oikeuslaitos viimein tuomitsi viisi ihmistä vuosina 1987–2003 tapahtuneista, yhteensä 15 teinitytön raiskauksista ja avunannosta.


title: Tähtitalvikki

text: Tähtitalvikki ("Moneses uniflora", aiemmin "Pyrola uniflora") on monivuotinen, pienikokoinen ruohovartinen kasvi. Se on kanervakasveihin kuuluvan sukunsa ainoa laji. Aiemmin sen katsottiin kuuluvan talvikkeihin. Tähtitalvikkia kutsutaan myös nimellä yksikukkainen talvikki.


title: Tähtitalvikki

text: Tähtitalvikki kasvattaa 5–12 senttimetriä korkean pystyn varren. Ruusukemaisesti varren tyvellä olevat lehdet kasvavat vastakkain. Lehdet ovat 1–1,5 cm pitkiä, vastapuikean pyöreitä, pyöreäkärkisiä ja matalaan sahalaitaisia. Lehdet talvehtivat vihreinä. Kukkavana on yksisuomuinen ja sen kärjessä on yksi nuokkuva, hyväntuoksuinen kukka. Viisi valkoista terälehteä muodostavat noin kaksi senttiä leveän näyttävän kukan. Tähtitalvikki kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.


title: Tähtitalvikki

text: Tähtitalvikkia kasvaa Euroopassa Pohjois-Italiasta ja Saksasta itään Uralille saakka. Pohjoisessa levinneisyysalue kattaa koko Fennoskandian ja Pohjois-Venäjän tundra-alueita lukuun ottamatta. Lajia tavataan Aasian puolella satunnaisesti läpi Siperian Tyynelle merelle saakka. Tähtitalvikkia kasvaa laajasti myös Pohjois-Amerikan pohjois- ja länsiosissa. Suomessa tähtitalvikkia tavataan koko maassa. Runsaimmin sitä kasvaa Itä- ja Pohjois-Suomessa, muualla maassa sitä tavataan satunnaisemmin.. Tähtitalvikki on pohjoisessa Suomessa harvinaisuus.


title: Tähtitalvikki

text: Tähtitalvikkia viihtyy varjoisissa, tuoreissa metsissä, korvissa ja puronvarsilla. Kasvupaikat ovat usein lähdeperäisillä tai laidunnetuilla paikoilla.


title: Tähtitalvikki

text: Tähtitalvikkia on aikaisemmin käytetty kansanlääkinnässä parantamaan vuotavia ja tulehtuneita silmiä.


title: Operaatiovahvistin

text: Operaatiovahvistin (engl. operational amplifier) (puhekielessä opari, oppari tms.) on elektroniikan komponentti, joka vahvistaa kahden sisääntulonsa välistä jännite-eroa tietyllä vahvistuskertoimella A. Komponentissa on viisi napaa: kaksi sisääntuloa, käyttösähkön navat ja ulostulonapa. Tyypillisesti operaatiovahvistinta käytetään vahvistamaan analogisia signaaleja, kuten äänisignaalia tai antureilta tulevaa mittaustietoa. Ideaalisen operaatiovahvistimen vahvistus on ääretön. Käytännössä vahvistus ei ole ääretön, vaan esimerkiksi LM358-operaatiovahvistimessa vahvistus on 100 000 -kertainen.


title: Operaatiovahvistin

text:
Operaatiovahvistin koostuu useista eri komponenteista, kuten transistoreista, kondensaattoreista ja vastuksista, mutta käytännössä käyttäjän ei tarvitse tietää operaatiovahvistimen sisäistä kytkentää. Useat eri valmistajat myyvät operaatiovahvistimia yksittäisinä valmiina mikropiireinä. Esimerkiksi LM358-komponentti sisältää kaksi erillistä operaatiovahvistinta, joita voidaan käyttää toisistaan riippumatta. Operaatiovahvistin on hyvin yleinen komponentti niin kulutuselektroniikassa, teollisuudessa, kuin myös tieteellisissä tutkimuslaitteissa.
Operaatiovahvistin vertailee kahden tuloliittimensä välistä jännite-eroa. Lähtöjännitteen yhtälö voidaan kirjoittaa muodossa
missä A on avoimen silmukan vahvistus, ja V ja V sisääntulonapojen jännitteet. Lähtöön välittyy siis yksinkertaisimmillaan tulojännitteiden erotus tietyllä vahvistuksella. Käytännössä usein kannattaa operaatiovahvistimeen lisätä negatiivista takaisinkytkentää järjestelmän suodatuksen ja paremman signaalin laadun takia.
Oikealla olevassa kuvassa on operaatiovahvistimen piirrosmerkki; koko operaatiovahvistin voidaan ajatella "kolmiona", joka vahvistaa sisääntuloliittimien välistä jännitettä ja syöttää sen ulostuloon (V). Riippuen operaatiovahvistimen käyttökohteesta, valitaan joko invertoiva (V) tai ei-invertoiva sisääntulo (V). Invertoivaa tuloa käytettäessä ulostulossa on vahvistuksen lisäksi 180 asteen vaihesiirto. V ja V ovat operaatiovahvistimen oman käyttöjännitteen napoja. Operaatiovahvistin tarvitsee toimiakseen käyttösähkön, joka toimii käytännössä vahvistuksen maksimi- ja minimiarvona. Esimerkiksi kaksipuoleisella 12 V:n käyttöjännitteellä lähtöön voidaan saada maksimissaan ±12 V, vaikka vahvistus vahvistaisikin jännitettä suuremmaksi. Pinnien nimeämisessä voi olla eroja riippuen käytettävästä standardista ja alueellisista eroista johtuen. Yleensä operaatiovahvistimesta jätetään merkitsemättä käyttöjännitteen navat, koska ne eivät vaikuta muun piirin toimintaan.Avoimen silmukan operaatiovahvistimessa ei ole takaisinkytkentää, jolloin se toimii komparaattorina. Tällöin operaatiovahvistin vahvistaa sisääntulonapojen välisen jännitteen avoimen silmukan vahvistuskertoimensa A arvolla, kuitenkin saamansa käyttöjännitteen rajoissa. Esimerkiksi jos invertoiva sisääntulo on kytketty maahan ja ei-invertoivaan tuloon kytketään positiivinen jännite, niin ulostuloon tulee käyttöjännitteen maksimiarvo; jos ei-invertoivaan sisääntuloon kytketään negatiivinen jännite, niin ulostuloon tulee käyttöjännitteen minimiarvo.


title: Operaatiovahvistin

text: Suljetun silmukan operaatiovahvistimessa on takaisinkytkentä ulostulosta jompaankumpaan sisääntulonapaan, riippuen käyttötarkoituksesta. Suljetun silmukan vahvistuksen suuruus riippuu takaisinkytkennässä käytetyistä komponenteista, jolloin suljetun silmukan vahvistuksen arvo on huomattavasti pienempi kuin avoimen silmukan operaatiovahvistimen.


title: Operaatiovahvistin

text: Ideaalisella operaatiovahvistimella on seuraavanlaisia ominaisuuksia:


title: Operaatiovahvistin

text: Suljetussa silmukassa operaatiovahvistin tekee kaikkensa pitääkseen kahden tulojännitteen eron nollana.


title: Operaatiovahvistin

text: Todellisuudessa ei ole olemassa ideaalisia operaatiovahvistimia. Käytännön vahvistimilla ei ole edellä mainittuja ideaalisia ominaisuuksia.


title: Operaatiovahvistin

text: "Pääartikkeli: Operaatiovahvistimen kytkennät"


title: Operaatiovahvistin

text: Operaatiovahvistin toimii komparaattorina jos sen vahvistusta ei hallita takaisinkytkennällä. Lähtöjännite vastaa positiivista käyttöjännitettä, kun "V" on pienempi kuin "V" ja negatiivista, kun "V" on pienempi kuin "V".


title: Operaatiovahvistin

text: Positiivisella takaisinkytkennällä voidaan toteuttaa esimerkiksi hystereesiä käyttävä komparaattori eli Schmitt-liipaisin. Piirit, kuten aktiivisuotimet ja kolmioaalto-oskillaattorit, käyttävät positiivista sekä negatiivista takaisinkytkentää.


title: Operaatiovahvistin

text:
Negatiivinen takaisinkytkentä on yleisin operaatiovahvistimen kytkentä. Negatiivisen takaisinkytkennän seurauksena operaatiovahvistimen tulojen jännite-ero on nolla. Kun huomioidaan ideaalinen ääretön tuloimpedanssi, eli virtaa ei kulje tuloihin, operaatiovahvistimen kytkentöjen analyysi helpottuu.
Ei-invertoivaan tuloon kytketty tulosignaali vastaa vahvistettua lähtöä, kun invertoiva tulo on kytketty maahan.
Lähtöjännite V saadaan laskettua kaavalla
Ei-invertoiva tulo on kytketty maahan ja invertoituun tuloon tuleva signaali muuttuu vastakkaismerkkiseksi vahvistetussa lähdössä.
Lähtöjännite V saadaan laskettua kaavalla1941: Ensimmäinen operaatiovahvistin


title: Operaatiovahvistin

text: 1947: Ensimmäinen operaatiovahvistin ei-invertoivalla sisääntulolla


title: Operaatiovahvistin

text: 1949: Ensimmäinen chopper-tasapainotettu operaatiovahvistin


title: Operaatiovahvistin

text: 1961: Ensimmäinen diskreetti integroitu operaatiovahvistinpiiri


title: Operaatiovahvistin

text: 1962: Ensimmäiset operaatiovahvistimet suljetuissa koteloissa


title: Operaatiovahvistin

text: 1963: Ensimmäinen operaatiovahvistin yhdellä IC-piirillä


title: Operaatiovahvistin

text: 1966: Ensimmäiset varaktorioperaatiovahvistimet


title: Operaatiovahvistin

text: 1968: μA741:n julkaisu


title: Operaatiovahvistin

text: 1970: Ensimmäinen nopea, pieni tulovirtainen kanavatransistori (FET, Field Effect Transistor) malli


title: Operaatiovahvistin

text: 1972: Yksipuolisen käyttöjännitteen operaatiovahvistimet tuotantoon


title: Operaatiovahvistin

text: Nykyiset trendit:


title: Luettelo jalkapallon Neuvostoliiton mestaruuden voittaneista joukkueista

text: Tämä on luettelo Neuvostoliiton jalkapallon mestareista vuosina 1936-1991.


title: Peltokorte

text: Peltokorte ("Equisetum arvense") on yhtäläisitiöinen, sanikkaisiin kuuluva kasvilaji, joka on levinnyt erittäin laajalle pohjoisella pallonpuoliskolla. Suomessa laji on yleinen.


title: Peltokorte

text: Monivuotinen peltokorte kasvattaa erilliset kevät- ja kesäversot. Itiötähkällinen kevätverso kasvaa 10–20 cm pitkäksi. Vaaleanruskea varsi on pehmeä, uurteeton ja haaromaton, ja se lakastuu nopeasti. Lehdet ovat lyhyitä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat varren ympärille hammasreunaisen tupen. Kevätverson tupet ovat väljiä ja vaaleita. Tupissa on mustanruskeita, usein osittain yhdiskasvuisia hampaita tavallisesti 10–15 kappaletta. Itiötähkä on käpymäinen. Itiöpesäkkeet sijaitsevat perällisten, kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Kevätversojen itiöt kypsyvät Suomessa touko-kesäkuussa. Peltokorteen alkeisvarsikko on kaksikotinen, maanpäällinen, liuskainen ja väriltään vihreä.


title: Peltokorte

text: Peltokortteen kesäverso kasvaa 20–40 cm pitkäksi ja on väriltään puhtaan- tai harmahtavanvihreä. Varsi on pysty, nivelikäs, koheneva tai maanmyötäinen ja sileä. Varressa on korkeahkoja harjuja tavallisesti 10–15 kappaletta. Varren keskiontelo on neljäsosa varren läpimitasta. Tupet ovat melko ahtaita, vihreitä, suippoja, ja niissä on mustahkoja hampaita tavallisesti 10–15 kappaletta. Kesäversot ovat useimmiten runsashaaraisia ja tukevahkoja, toisinaan myös niukkahaaraisia tai lähes haarattomia. Varsinkin varjossa kasvaessaan kesäversot ovat hyvinkin pitkiä ja sirottavia. Kesäverson ylä- ja keskiosassa haaran alin nivelväli on tuppea paljon pidempi ja suora. Vaurioitumisen seurauksena myös peltokortteen kesäversoissa voi olla itiötähkiä.


title: Peltokorte

text: Peltokorte jaetaan nykyisin kahteen alalajiin: isopeltokortteeseen (ssp. "arvense") ja tunturipeltokortteeseen (ssp. "boreale"). Alalajien välimuodot ovat yleisiä.


title: Peltokorte

text: Peltokortteen ja järvikortteen ("E. fluviatile") risteymä tunnetaan nimellä rantakorte ("E. arvense" x "fluviatile"). Risteymä on yleinen lajien yhteisillä esiintymisalueilla. Ulkonäöltään risteymä on monenasuinen välimuoto kantalajien väliltä.


title: Peltokorte

text: Peltokorte on levinnyt erittäin laajalle alueelle pohjoisella pallonpuoliskolla. Sitä tavataan koko Euroopassa, lähes koko Aasian puoleisella Venäjällä, Japanissa ja paikoin Keski- ja Etelä-Aasiassa. Pohjois-Amerikassa laji on levinnyt Alaskasta ja Kanadasta Yhdysvaltojen keskiosiin saakka. Myös Grönlannissa laji on tavallinen. Suomessa peltokorte on yleinen laji koko maassa. Alalajeista isopeltokorte on yleinen etelässä, tunturipeltokorte pohjoisessa.


title: Peltokorte

text: Peltokorte kasvaa nimensä mukaisesti hankalana rikkaruohona pelloilla, mutta viihtyy myös monilla muillakin kasvupaikoilla. Sitä tavataan hiekka- ja sorarannoilla, rantapensaikoissa ja -metsissä, korvissa, lähdepaikoilla, tunturikosteikoilla ja lumimailla, kosteilla niityillä, hiekkakuopissa sekä ojan- ja tienpenkereillä.


title: Peltokorte

text: Peltokortteessa on paljon piitä ja kaliumia ja parkkiaineita, joten sen kesäversoja on käytetty rohtona maksavaivoihin ja lisäämään virtsaneritystä..Sitä käytetään myös teen ainesosana. Juurakkomukuloita on aikoinaan käytetty pähkinöiden tapaan. Peltokortteen rohdoskäytössä pitää kuitenkin varoa samannäköistä, myrkyllistä suokortetta ("E. palustre").


title: Peltokorte

text: Korkean piihappopitoisuutensa vuoksi peltokortetta on käytetty puhdistusaineena muun muassa hopeaesineiden kiillottamiseen.


title: Peltokorte

text: Luomuviljelyssä peltokortetta käytetään toisinaan maanparannusaineena. Muutoin puutarhoissa ja viljelyksillä peltokorte on erittäin hankala rikkaruoho, jonka hävittäminen on hankalaa. Kasvin juuret saattavat työntyä jopa toista metriä syvälle.


title: Keltamatara

text: Keltamatara ("Galium verum") monivuotinen, Euraasiassa laajalle levinnyt matarakasvi.


title: Keltamatara

text: Keltamatara kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Kasvin vankka varsi on pysty, hienokarvainen, liereä ja vain tyviosastaan nelisärmäinen. Neulasmaiset, alta valkokarvaiset lehdet muodostavat tavallisesti 8-lehtisiä kiehkuroita. Kukinto on laaja, tiheäkukkainen viuhko. Keltaiset kukat tuoksuvat voimakkaasti. Keltamatara kukkii heinä–syyskuussa.


title: Keltamatara

text: Keltamatara risteytyy helposti paimenmataran ("G. album") kanssa. Lajien risteymä piennarmatara ("G." x "pomeranicum") on esimerkiksi Suomessa monin paikoin jo keltamataraa yleisempi. Risteytyminen onkin harvinaistanut merkittävästi keltamataran kantaa.


title: Keltamatara

text: Keltamataran levinneisyysalue on varsin laaja. Sitä tavataan lähes koko Euroopassa, ja levinneisyysalue ulottuu Lähi-idän ja Siperian kautta Pohjois-Aasiaan aina Japaniin saakka. Ihmisen mukana laji on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan. Suomessa keltamataraa tavataan harvinaisena Etelä-Lappia myöten, mutta tavallinen laji on linjan Kristiinankaupunki–Lappeenranta eteläpuolella.


title: Keltamatara

text: Keltamatara viihtyy kuivilla, aurinkoisilla paikoilla, kuten kedoilla, kallioilla, tienvarsilla sekä ulkosaariston nummilla ja katajikoissa.


title: Keltamatara

text: Keltamatara on vanha rohdoskasvi. Sitä on käytetty muun muassa ihotautien ja kouristusten hoitoon sekä munuaisvaivoihin. Sitä on käytetty myös maidon juoksuttamiseen juustonvalmistuksessa. Keltamatara on myös perinteinen värikasvi, jonka juurista saadaan punaista ja kukista keltaista väriä.


title: Keltamatara

text: Monissa maissa, myös Suomessa, keltamataraa on nimitetty Neitsyt Marian sänkyheinäksi, koska vanhan pyhimystarun mukaan Maria nukkui keltamataran oljilla. Esimerkiksi lajin englanninkielinen nimi Lady's Bedstraw viittaa tähän taruun. Toisen tarinan mukaan Jeesuksen seimeen laitettiin pehmusteeksi mataroita, sillä aasit olisivat syöneet muut kasvit. Suomessa keltamatara on tunnettu myös nimellä ruumiinheinä, koska mataroita laitettiin arkkuun vainajan alle.


title: Mustakonnanmarja

text: Mustakonnanmarja ("Actaea spicata") on Euroopassa kasvava mustamarjainen ja hyvin myrkyllinen lehtojen leinikkikasvi.


title: Mustakonnanmarja

text: Suomessa mustakonnanmarja on tunnettu myös kansanomaisilla nimillä karhunmarja, surmanmarja, konnanmarja.


title: Mustakonnanmarja

text: Monivuotinen mustakonnanmarja kasvaa 30–60 cm korkeaksi. Juurakko on lyhyt, viisto ja puutunut. Pystyt varret ovat kaljuja ja niiden tyvellä on kolme tai neljä suomua. Aluslehdet ovat pitkäruotisia. Tummahkonvihreä lehtilapa on kolmiomainen, jopa 40 cm leveä ja tavallisesti kolmekertaa sormilehdykkäinen. Pikkulehdykät ovat leveänpuikeita ja lyhyehköhampaisia, päättölehdykkä on kookas, tavallisesti hertta- tai tylppätyvinen. Keskiliuska on hieman sivuliuskoja pitempi, kärkihammas hieman laidan hampaita pitempi. Varsilehtiä on yhdestä kolmeen ja ne ovat aluslehtiä pienempiä, vähemmän kerrannaisia ja lyhytruotisia. Kukinto on tiheä, pysty terttu, jonka alapuolella on usein muutamia yksittäisiä kukkia. Joskus kukkaterttuja saattaa olla kaksi tai kolmekin kappaletta. Heikosti tuoksuvat pienet kukat ovat väriltään valkoisia tai punertavia. Verholehtiä on 3–5, terälehtiä tavallisesti neljä kappaletta. Sekä verho- että terälehdet ovat heteitä lyhyempiä ja varisevat varhain. Suomessa mustakonnanmarja kukkii kesäkuussa. Hieman mustikkaa ("Vaccinium myrtillus") muistuttavat monisiemeniset marjat ovat 12–14 mm pitkiä ja kypsinä kiiltävän mustia. Marja on myrkyllinen. Marjat sisältävät ainakin protoanemoniinia(CHO) ja trans-akoniittihappoa (CHO).


title: Mustakonnanmarja

text: Suomessa esiintyvä harvinainen punakonnanmarja ("A. erythrocarpa") on muistuttaa suuresti mustakonnanmarjaa, mutta on vaaleampi ja marjat ovat kypsinä punaisia. Lajien yhteisillä kasvupaikoilla saattaa syntyä risteymiä ("A. erythrocarpa" x "spicata"). Risteymäyksilöiden marjat ovat mustanpunaisia ja epämuodostuneita.


title: Mustakonnanmarja

text: Mustakonnanmarjaa tavataan lähinnä Euroopassa. Sen päälevinneisyysalue ulottuu Keski-Ranskasta ja Alpeilta Uralille saakka. Eteläisimmät esiintymät ovat Etelä-Italiassa, Albaniassa, Pohjois-Kreikassa, Bulgariassa ja Kaukasuksen alueella. Pohjoisessa sitä kasvaa Fennoskandian pohjoisosissa ja Pohjois-Venäjällä arktisimpia alueita lukuun ottamatta. Lisäksi lajia kasvaa paikoitellen myös Britteinsaarilla, Espanjassa ja Turkissa.


title: Mustakonnanmarja

text: Suomessa mustakonnanmarjaa kasvaa jokseenkin yleisenä mutta paikoittaisena Etelä-Lappiin saakka. Runsaimmillaan laji on Etelä- ja Itä-Suomessa. Pohjoisimmat yksittäiset havainnot siitä on Keski-Lapista.


title: Mustakonnanmarja

text: Mustakonnanmarja viihtyy tuoreissa ja kuivahkoissa lehdoissa etenkin kallionalusilla ja rinteillä. Pohjoisessa laji on kalkinsuosija.


title: Mustakonnanmarja

text: Mustakonnanmarjan marjoista on yhdessä alunan kanssa keitetty mustetta. Kasvia on käytetty myös rohtona kansanlääkinnässä. Esimerkiksi juurista keitettyä puuroa on käytetty ihotautien hoitoon. Juurista keitettyä väkevää lientä on käytetty luteiden karkottamiseen.


title: Mustakonnanmarja

text: Mustakonnanmarja on kokonaan myrkyllinen kasvi. Pienen lasten tiedetään kuolleen syötyään kasvin marjoja. Myös juuren syömisestä saa myrkytyksen. Joutuessaan ihon kanssa kosketuksiin marjat aiheuttavat punoitusta ja rakkoja, syötäessä seurauksena on pahoinvointia, vatsakipuja ja ripulia, myöhemmin myös huimausta ja hengenahdistusta. Kuolettava annos marjoja aiheuttaa hengityshalvauksen ja verenkierron pysähtymisen. Mustakonnanmarjasta aiheutunut myrkytys vaatii pikaista lääkärinhoitoa.


title: Osamu Dazai

text: Osamu Dazai (, syntyjään Shūji Tsushima (), s. 19. kesäkuuta 1909, Kanagi, Aomorin prefektuuri, Japani – k. 13. kesäkuuta 1948, Mitaka, Tokio) oli japanilainen kirjailija. Dazain pääteos "Ei enää ihminen" kertoo syrjäytymisestä 1930-luvun japanilaisessa yhteiskunnassa. Hänen muuta tuotantoaankin sävyttää pessimismi ja tarkka yhteiskuntakuvaus. Dazai yritti useita kertoja itsemurhaa ja kuoli 13. kesäkuuta 1948 heittäytymällä Tamajoen kanaaliin rakastajattarensa kanssa.


title: Sinirikko

text: Sinirikko ("Saxifraga oppositifolia") on vihreänä talvehtiva, vuoristojen ja arktisten alueiden pienikokoinen rikkokasvi.


title: Sinirikko

text: Sinirikko on kasvutavaltaan mätästävä ja muodostaa mattomaisia tai patjamaisia kasvustoja. Se on runsashaarainen, rento ja tiheälehtinen. Kasvin kukalliset varret kasvavat 2–5 cm korkeiksi ja nousevat kohenevasti ylöspäin. Möyheät, ruodittomat lehdet ovat nelirivisesti vastakkain. Ne ovat pitkulaisia, ripsilaitaisia ja väriltään sinivihreitä ja usein kalkkitäpläisiä. Sinipunaiset, kaksineuvoiset kukat ovat yksittäin. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen. Emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Suhteessa kasvin muuhun kokoon sen kukat ovat varsin suurikokoisia. Sinirikko kukkii lumen sulamisen jälkeen, Suomessa heinä-elokuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy kaksiosainen, monisiemeninen kota.


title: Sinirikko

text: Sinirikon voi sekoittaa tunturikohokkiin ("Silene acaulis").


title: Sinirikko

text: Sinirikon levinneisyys on sirkumpolaarinen mutta varsin hajanainen. Euroopassa sitä tavataan Skandeilla, Kuolan niemimaalla, Uralilla, Islannissa, Huippuvuorilla, Pohjois-Irlannissa, Skotlannissa, Sudeeteilla, Karpaateilla, Alpeilla, Apenniineilla ja Pyreneillä. Aasiassa lajia tavataan paikoitellen Pohjois-Siperiassa ja Keski-Aasian vuoristoseuduilla. Sinirikko on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä kasvaa Kalliovuorilla ja Kanadan koillisosissa. Laji on tavanomainen myös Grönlannissa. Suomessa sinirikkoa esiintyy vain Enontekiön ja Utsjoen tuntureilla. Vain Enontekiön suurtuntureilla laji on Suomessa tavanomainen.


title: Sinirikko

text: Sinirikolle mieluisia kasvupaikkoja ovat Suomessa tuntureiden soraiset ja lietteiset puronvarret ja lumenviipymäpaikat, kallioiden pengermät sekä valuvesihyllyt. Laji on kalkinvaatija.


title: Palusjärvi

text: Palusjärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee entisen Kullaan kunnan alueella, lähellä Paluksen kylää. Palusjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen.


title: Palusjärvi

text: Järven pinta-ala on 534 hehtaaria, josta vesialaa on noin 505 hehtaaria. Järven pituus on 5,1 kilometriä ja leveys 1,5 kilometriä. Palusjärvi on matala järvi, sen keskisyvyys on vain 1,21 metriä. Järven laskujoki on Palusjoki, joka saa alkunsa järven länsirannalta. Palusjoki on 4,5 kilometriä pitkä, ja se laskee Palusjärven eteläpuolella sijaitsevaan Pyhäjärveen, mistä vedet laskevat edelleen Pyhäjärvenjokea pitkin Kullaanjokeen. Palusjärveen laskevista ojista suurimmat ovat Tyvijoki, Mustaoja ja Kourinoja. Tuurujärvestä tulee Palusjärveen keinotekoinen laskuoja, mutta sen käytöstä on luovuttu ja oja on suljettu padolla.


title: Palusjärvi

text: Palusjärven valuma-alue on 83,49 km, mistä suurin osa on metsää. Valuma-alueeseen kuuluu noin 16 pientä järveä tai lampea. Suurin niistä on Noormarkussa sijaitseva noin puolentoista neliökilometrin alainen Iso-Lankko.


title: Palusjärvi

text: Palusjärven rantaviiva on 21,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven lounaisrannat rajautuvat hiekkaharjuun ja pohjoisosat ovat suomaastoa ja niiden rannat ovat heinittynyneitä.


title: Palusjärvi

text: Palusjärvi kuuluu Kullaanjoen vedensäännöstelyn piiriin, joka aloitettiin vuonna 1977 Porin kaupungin talousveden saannin turvaamiseksi. Porin kaupunki saa käyttövetensä Palusjärven itäpuolella sijaitsevasta Tuurujärvestä, josta kaivettiin avo-oja järvien välisen Kuhimasuon kautta Palusjärveen. Tarkoitus oli johtaa Tuurujärven ja Joutsijärven vettä Palusjärven kautta Tyvijärveen, mistä vesi ohjattiin edelleen Harjakankaan tekopohjavesilaitoksen kautta käyttövedeksi Poriin. Palusjärven luusuaan tehtiin säännöstelypato, joka nosti järven pintaa noin metrillä.


title: Palusjärvi

text: Järjestelyt eivät kuitenkaan toimineet halutulla tavalla, jolloin Tuurujärven ja Palusjärven välinen säännöstelypato suljettiin vuonna 1988, eikä juoksutusta Tuurujärvestä Palusjärveen ole enää tehty. Korvaavaksi ratkaisuksi Palusjärven pohjaan rakennettiin raakavesiputki, joka johtaa Tuurujärven vedet suoraan Tyvijoen kautta Harjakankaan vedenottamoon. Palusjärvi jäi näin ollen kokonaan vedenoton ulkopuolelle, mutta sen pintaa säännöstellään korkeudella 29,62−30,62 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven veden laatu kuuluu näin velvoitetarkkailun piiriin.


title: Palusjärvi

text: Järven rannoilta on laajoja luonnonsuojelualueita, jotka ovat säilyneet rakentamattomina. Ruovikkoa on säilynyt niin laajasti, että Palusjärvellä on nähty kesäisin harvinaisia ruskosuohaukkoja. Kesäisin järvellä voi nähdä ruskosuohaukan lisäksi mm. kuikkia, härkälintuja, silkkiuikkuja, taveja, haapanoita, harmaahaikaroita, kanadanhanhia ja runsaasti punasotkia.


title: Palusjärvi

text: Järvi on ennen ollut suppeampi, mutta padon rakentamisen jälkeen 1980-luvulla veden pintaa nostettiin niin, että järvi peittää nykyään alleen suurehkon alueen. Talvisin järvi on suosittu pilkkipaikka.


title: Palusjärvi

text: Järven rannalla on myös uimaranta ”Las Palus”, joka kesäisin vetää hiekoilleen auringonottajia ja uimareita.


title: Palusjärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Kottojärvi". Sille oli myös piirretty kahdeksan saarta, kun niitä on nykyään vain kolme. Pohjoisosassa järvellä oli kaksi lahtea, kun nykyään on vain yksi. Erot johtuvat järvenlaskusta, jonka Kaarlo Valli haki vuonna 1911 ja toteutti ryhmineen vuonna 1915 alkaen. Myöhemmin Palusjärven vedeninnan korkeutta alennettiin alemmaksi kuin se on nykyään. tarkoituksena oli lisätä järvenrannoille lisää niittyjä karjan rehuksi ja laitumiksi. Myöhemmin Palusjärven pintaa nostettiin.


title: Into Saxelin

text: Into Ilmari Saxelin (11. heinäkuuta 1883 Hämeenlinna – 25. toukokuuta 1927 Pariisi) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänen isänsä Carl Otto Saxelin oli oluttehtailija ja äitinsä Saida Maria taiteellisesti lahjakkaasta Blåfieldien suvusta.


title: Into Saxelin

text: Saxelin opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1903–1905 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1908–1912.


title: Into Saxelin

text: Into Saxelin tunnetaan parhaiten nuoria miehiä ja naisia kuvaavista veistoksistaan. Opiskeluaikanaan Saxelin sai vaikutteita Auguste Rodinin töistä, mutta hänen omat teoksensa ovat tyyliltään lähempänä klassismia.


title: Into Saxelin

text: Into Saxelin kuoli kesken tuotteliaan luomisvaiheensa äkilliseen sairauteen Pariisissa.


title: Kanpur

text: Kanpur (, ) on Intian pohjoisen osavaltion Uttar Pradeshin suurin kaupunki. Se sijaitsee Gangesin varrella 80 kilometriä osavaltion pääkaupungista Lucknow'sta lounaaseen. Kaupungissa asui noin 2,8 miljoonaa ihmistä vuonna 2011. Kanpur on alueen teollisuuskeskus, liikenteen solmukohta ja kulttuurikeskus.


title: Kanpur

text: Britit kehittivät Kanpuria (silloin nimellä Cawnpore) raja-asemaksi vuodesta 1801 alkaen. Vuoden 1857 Sepoykapinan aikana kapinalliset surmasivat Kanpurissa brittijoukkoja, joille on pystytetty muistomerkki.


title: Kanpur

text:
Kanpur on yksi Intian suurimmista kaupungeista ja merkittävä maantie- ja rautatieliikenteen risteys.
Kanpurin lentoasema palvelee alueen lentoliikennettä. Kanpur Central on kaupungin päärautatieasema.


title: Kanpur

text: Kantakaupunki sijaitsee taajama-alueen pohjoisosassa, teollisuus enimmäksen länsiosassa.


title: Kanpur

text: WHO:n vuonna 2011 tekemän selvityksen mukaan Kanpur oli Intian toiseksi saastunein kaupunki, vain Ludhiana oli likaisempi. Delhi jäi kolmannelle tilalle.


title: Kanpur

text: Kanpurin yliopisto on perustettu 1966. Siellä on yli 450 000 opiskelijaa. Varsinaisen kampuksensa lisäksi se toimii 15 piirikunnassa eri puolilla osavaltiota.


title: Regulaattori

text: Regulaattori on jotakin tasaava ja säätävä laite. Regulaattori voi olla esimerkiksi hydraulinen, pneumaattinen tai elektroninen.


title: Regulaattori

text: Elektroniikassa regulaattorikytkentöjä käytetään muun muassa jännitteen ja sähkövirran vakavoimiseksi.


title: Regulaattori

text: Jänniteregulaattori on elektroninen piiri, jonka tarkoitus on syöttää ennalta määrättyä tasajännitettä, joka on riippumaton lähtöön kytketyn kuorman virrasta, lämpötilasta ja reguloimattomasta syöttöjännitteestä.


title: Regulaattori

text: Lineaarisen jänniteregulaattorin toiminta perustuu säädettävään jännitehäviöön ennen piirin syöttöä. Lineaariset regulaattorit voidaan jakaa kahteen luokkaan: sarjaregulaattoreihin ja shunttiregulaattoreihin. Sarjaregulaattoripiireissä jännite reguloidaan kuorman kanssa sarjaan kytketyn transistorin avulla. Transistori toimii säätövastuksena, joka säätyy takaisinkytketyn lähtöjännitteen mukaan. Shunttiregulaattorit perustuvat esimerkiksi zenerdiodin ominaisuuteen säilyttää vakiojännitettä piirissä. Shunttiregulaattorit ovat yleensä passiivisia ja yksinkertaisia sekä yleensä aina hyötysuhteeltaan huonoja. Lineaariset regulaattorit ovat yleisesti halpoja ja toimintavarmoja, mutta ne eivät sovellu suuritehoisiin sovelluksiin, sillä transistorin luodessa suuren jännitehäviön siinä kuluu paljon häviötehoa lämmöksi.


title: Regulaattori

text: Hakkuriregulaattorit perustuvat käämien ominaisuuteen säilöä energiaa. Hakkuriteholähteessä sisään tulevaa tasavirtaa katkotaan kytkimenä toimivana transistorilla suurella taajuudella, jolloin piirissä oleva kela vastustaa virran muutosta ja ylläpitää jännitettä. Koska hakkuripiiri on joko kokonaan johtavassa tilassa tai kytkettynä pois päältä, se kuluttaa erittäin vähän tehoa. Hakkuriregulaattorit ovat hyötysuhteeltaan parempia kuin lineaariset regulaattorit ja niiden antojännite voi olla myös suurempi kuin tulojännite, toisin kuin lineaarisilla regulaattoreilla. Hakkurien haittapuolia ovat muun muassa virran nopean katkomisen aiheuttamat häiriöt ja piirien monimutkaisuus.


title: Regulaattori

text: Virtaregulaattori on jänniteregulaattoria vastaava piiri, jonka tarkoituksena on reguloida sähkövirtaa.


title: Regulaattori

text: Monet virtaregulaattorit muistuttavat lineaarisia jänniteregulaattoreita, mutta niiden takaisinkytkentä säätyy virran, eikä jännitteen mukaan. Virtaregulaattorit pitävät virran tasaisena säätämällä lähtönsä jännitettä.


title: Lonkkanivel

text: Lonkkanivel () on lonkkaluun muodostaman lonkkamaljan ("acetabulum"), ja reisiluun pään muodostama pallonivel. Lonkkanivel tekee ihmisellä mahdolliseksi alaraajan liikkeen ruumiiseen nähden lähes mihin tahansa suuntaan. Kavio- ja sorkkaeläimillä nivel lähinnä ojentuu ja koukistuu. Lihansyöjillä esiintyy edellisten lisäksi myös kierto- ja sivuliikettä. Lonkkanivelen liikkeissä on osansa myös alaraajan lihaksilla ja hermoilla.


title: Lonkkanivel

text: Lonkkamalja on syvyydeltään pienempi kuin reisiluun pää, jonka vuoksi lonkkamaljan reunoja peittää rustoinen "labrum acetabulare", joka lisää lonkkamaljan syvyyttä. Lonkkaniveleen liittyvien reisiluun pään ja lonkkamaljan pinnat ovat nivelruston peittämiä ja niiden välissä on nivelnestettä, joka vähentää liikkeen aiheuttamaa kitkaa.


title: Lonkkanivel

text:
Reisiluun kaula voi murtua useasta kohdasta. Mikäli murtuma on "lateraalinen", jolloin luu murtuu selkeästi kaukaa nivelestä, lonkan voi saada paranemaan konservatiivisin keinoin. Mikäli lonkka murtuu "mediaalisesti" eli lähellä niveltä, reisiluun pään verisuonitus kärsii, ja luun pää (caput) joutuu nekroosiin eli kuolioon. Tällöin auttaa vain lonkan korjaus proteesein.
Myös lonkan asetabulum voi murtua, mutta se vaatii suurta energiaa, eikä ole niin yleistä kuin reisiluun murtuma, joka on jopa varsin yleinen vanhusten kuolinsyy.


title: Lonkkanivel

text: Vammoissa lonkkanivel voi mennä sijoiltaankin.


title: Lonkkanivel

text: Lonkkanivel voi olla myös synnynnäisesti sijoiltaan. Tämä johtaa ontumiseen, ellei sitä havaita ajoissa. Vauvaiässä tämän voi korjata suhteellisen helposti koko lonkan seudun kipsauksella. Neuvolatarkastukset ovat suuresti vähentäneet synnynnäisen lonkkaluksaation aiheuttamaa sairautta.


title: Mašhad

text: Mašhad (; myös muodossa "Mashad", "Meshed", "Meshhed") on Iranin toiseksi suurin kaupunki yli 2,7 miljoonalla asukkaallaan (2011). Mašhad sijaitsee Kashaf-joen laaksossa lähellä Turkmenistanin rajaa, noin 850 kilometriä Teheranista itään. Se on Khorāsān-e Razavin provinssin pääkaupunki. Mašhad on myös yksi šiialaisuuden pyhimmistä kaupungeista.


title: Mašhad

text: Mašhad perustettiin noin vuonna 823, ja kaupungin nimi juontuu arabiasta ("mašhad-i-riza" on suomeksi "marttyyrikuoleman paikka"). Nimi viittaa šiialaisuuden kahdeksannen imaamin ‘Alī ibn Mūsā al-Riḍāin kuolemaan. Šiialaisten mukaan hänet myrkytettiin tuolla paikalla kalifi Al Ma'munin käskystä. Sitä ennen paikalla oli sijainnut Sanabadin kylä.


title: Mašhad

text: Mašhad oli koko Iranin pääkaupunki Nadir Šahin aikana vuodesta 1736 vuoteen 1747.


title: Mašhad

text: Mašhadin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 241 989 (1956), 409 616 (1966), 667 770 (1976), 1 463 508 (1986), 1 759 155 (1991), 1 887 405 (1996), 2 427 316 (2006) ja 2 766 258 (2011).


title: Mašhad

text: 1. syyskuuta 2006 venäläisvalmisteinen Tupolev Tu-154 matkustajakone suistui kiitotieltä laskeutuessaan Mašhadin kansainväliselle lentoasemalle. Koneen 147 matkustajasta 29 kuoli.


title: Transkonduktanssi

text: Transkonduktanssi (tunnus g) on elektroniikassa lähtevän sähkövirran ja tulevan jännitteen suhde. Transkonduktanssin yksikkö on siemens eli A / V (ampeeria / voltti). Samoin kuin konduktanssi on resistanssin käänteisarvo, transkonduktanssin pari on transresistanssi, joka on lähtevän jännitteen ja tulevan virran suhde.


title: Aino Kassinen

text: Aino Lydia Kassinen () oli suomalainen selvänäkijä.


title: Aino Kassinen

text: Kassinen työskenteli Oulussa muun muassa kotiapulaisena ja ompelijana kunnes muutti Helsinkiin 1930-luvulla. Helsingissä hän tutustui ennustaja Axel Ringströmiin, jonka luona kävi liikemiehiä ja poliitikkoja. Kassinen kertoi päässeensä näihin piireihin Suomen Ulkomaankauppaliiton toimitusjohtaja Jaakko Kahman myötä ja tavanneensa usein myös Suomen Pankin pääjohtajana vuosina 1924–1939 toimineen Risto Rytin.


title: Aino Kassinen

text: Kassisen vastaanotolla Helsingissä kävi julkisuuden henkilöitä ja poliitikkoja. Kirjassa "Aino Kassinen kertoo" Kassinen väitti, että sotien aikana Mannerheim lähetti Mikael Gripenbergin kysymään häneltä tietoja. Kassinen kertoo myös ennustaneensa ystävälleen Bruno Nybergille Adolf Hitlerin Suomen vierailulla 1942 lentokoneeseen ilmenneen vian, joka johti lentokoneen osittaiseen syttymiseen tuleen.


title: Aino Kassinen

text: Kassisen mukaan hänen oppilaitaan olivat muun muassa Vesa-Matti Loiri ja Pekka Siitoin.


title: Aino Kassinen

text: Vuoden 2018 presidentinvaaleissa ehdokkaana ollut Pekka Haavisto esitti seitsemän minuutin puheen Yle TV1:n vaalitentissä. Yleisön tervehtimisen jälkeen Haavisto aloitti puheensa kertomalla Aino Kassisesta seuraavasti: ""Oma isoäitini asui aikanaan Helsingissä Lapinlahdenkadulla talossa, jossa hänellä oli hyvin kiinnostava naapuri. Hänen naapurinsa oli selvänäkijä, ennustaja Aino Kassinen. Isoäitini kertoi, että aina kun Suomessa tapahtui isoja asioita, suuria murroksia, niin sinne Lapinlahdenkadun ovelle alkoi tulla jonoa. Kun talvisota syttyi, siellä oli myöskin mustia autoja, diplomaattiautoja. Ihmiset tulivat kysymään, mitä tapahtuu heidän perheelleen, heidän läheisilleen? Mitä tapahtuu Suomelle? Mitä tapahtuu Euroopalle? Selvänäkijä omana selvänäön hetkenä, joka oli aamulla viiden ja seitsemän välillä, vastaili näihin kysymyksiin.""


title: Aino Kassinen

text: Kassinen on haudattu Malmin hautausmaalle kortteliin 83.


title: Martti Innanen

text: Martti Mikko Sakari ”Huuhaa” Innanen (20. maaliskuuta 1931 Helsinki – 3. joulukuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen muusikko, laulaja, kirjailija ja taidemaalari. Hän tuli tunnetuksi kappaleillaan ”Elsa, kohtalon lapsi”, ”Urjalan taikayö”, ”Gunnar vierasmaalainen” ja ”Kumiteräsaappaat”. Innanen tunnettiin erityisesti parodisista kappaleistaan, joilla hän pilkkasi mielestään huonoa suomalaista musiikkimakua, kuten iskelmää ja tangoa. Martti Innaselle on vuonna 1968 ainoana suomalaisena myönnetty yhdysvaltalaisen "Billboard"-lehden vuotuinen tunnustuspalkinto.


title: Martti Innanen

text: Martti Innanen teki myös ohjelmia Yleisradiolle, kirjoitti kirjoja ja piti naivistisen taiteensa näyttelyitä. Innasen satiirinen asenne suomalaisuuteen yhdisti hänen musiikkiaan ja maalauksiaan. Omien sanojensa mukaan hän ei koskaan pyrkinyt suuren yleisön suosikiksi.


title: Martti Innanen

text: Innasen 1970-luvulla käyttöön ottama lisänimi ”Huuhaa” oli hänen itsensä mukaan suomennos jazz-muusikko Dizzy Gillespien taiteilijanimestä. Innasen mukaan sana ’dizzy’ tarkoittaa suomeksi huuhaata.


title: Martti Innanen

text: Martti Mikko Sakari Innanen syntyi 20. maaliskuuta 1931 tuolloin Helsingin Neitsytpolulla sijainneella Kätilöopistolla. Hän vietti lapsuutensa Kalliossa ja Ullanlinnassa virkamiesperheen lapsena. Hänen isänsä oli poliisi. Perhe asui vuoteen 1937 asti Toinen linja 5:n kaksikerroksisessa puutalossa ja myöhemmin Ullanlinnan Pietarinkadulla. Koulua Innanen kävi ensin Tehtaankadun kansakoulussa, josta hän vuonna 1942 siirtyi oppikouluun Helsingin Norssiin. Norssin aikoina, noin 15-vuotiaana, Innanen löysi tavaramerkikseen muodostuneen parodisen ilmaisutavan.


title: Martti Innanen

text: Norssin päätyttyä vuonna 1949 Innasta eivät jatko-opinnot kiinnostaneet. Taide sekä erityisesti jazz-musiikki olivat viehättäneet häntä lapsesta asti, joten Innanen ryhtyi ammattimuusikoksi soittaen aluksi rumpuja. Vuonna 1952 hänen soittimekseen vakiintui kuitenkin kitara. Innanen perusti vuonna 1954 oman MI-yhtyeen, joka läpäisi Yleisradion koesoittotilaisuuden ja teki keikkoja tanssimusiikkia soittaen aina vuoteen 1964 asti. Sen jälkeen hän toimi kolme vuotta kitaristina Åke Sjöblomin yhtyeessä ja sitten vuoden Rolf Kronqvistin orkesterissa.


title: Martti Innanen

text:
Musiikillisesti Martti Innanen löi itsensä läpi vuonna 1967. Hän tunsi entuudestaan levy-yhtiö Finndiscin perustajat Erik Lindströmin ja Rolf Kronqvistin. Innanen ehdotti Lindströmille, että Finndisc julkaisisi hänen radiossa puhumiaan "Seikkailija Joe Smithin" tarinoita levyllä. Lindström kuitenkin vastaavasti ehdotti, että Innanen ryhtyisi laulajaksi ja levyttämään iskelmäparodioita. Innanen suostui, ja hänen ensimmäinen levynsä oli Lindströmin säveltämä tangoparodia ”Elsa, kohtalon lapsi”. Single oli listaykkösenä neljä kuukautta, ja sitä myytiin yli 25 000 kappaletta. Innasen mukaan ”umpitollo Suomen kansa” otti parodian tosissaan ja piti kappaletta ”hirveän hienona”. Ensilevyä seurasivat samana vuonna 1967 niin ikään Innasen tunnetuimpiin kappaleisiin lukeutuvat ”Esteri, tyttö sadepisarain” ja ”Urjalan taikayö”. Myös Innasen esikoisalbumi "Rakkauden ja onnensatumaan täysivaltainen suurlähettiläs" oli myyntimenestys.
Martti Innanen jätti vahtimestarin työnsä Yleisradiossa vuonna 1968 ja ryhtyi ammattimuusikkona vapaaksi taiteilijaksi. Samana vuonna Innanen osallistui ensimmäiseen Syksyn sävel -kilpailuun Erik Lindstömin säveltämällä ja Saukin sanoittamalla kappaleella ”Miesten mies”, joka sijoittui kahdeksanneksi. Innaselta ilmestyi myös hitti, iskelmäparodia ”Gunnar vierasmaalainen”, jonka innoittamana Innanen teki seuraavan vuoden puolella viisi kuukautta kestäneen ja paljon julkisuutta saaneen kiertueen Gunnar-nimisen pässin kanssa. Innanen perusteli tempausta ironisesti sillä, että pässin täytyi kiinnostaa suomalaista yleisöä, koska se mainittiin ulkomaalaisena ja siksi sen täytyisi olla ”jotain todella erikoista ja parempaa”. Samana vuonna yhdysvaltalainen "Billboard"-lehti myönsi Innaselle vuotuisen tunnustuspalkintonsa parhaana kansallisena taiteilijana, ja hän on toistaiseksi ainoa kyseisen palkinnon saanut suomalainen. Niin ikään vuonna 1968 ilmestynyt ”Kumiteräsaappaat” oli Innasen viimeinen listahitti seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi.