title: Derivaatta

text:
Yhden reaalimuuttujan funktion formula_1 derivaatan formula_2 formaalinen määritelmä käyttää aina hyväkseen sen muutosnopeuden raja-arvoa. Seuraavassa funktion muutosnopeutta ilmaistaan sen erotusosamäärällä käyttäen valitun välin päätepisteitä formula_3 ja formula_4
Merkinnällä formula_6 tarkoitetaan suureen formula_7 "arvojen muutosta" tai erotusta formula_8. Välin formula_9 jälkimmäistä päätepistettä formula_4 siirretään lähemmäksi välin ensimmäistä päätepistettä formula_3. Tämä merkitään raja-arvon arvolla
Tällöin voidaan sanoa (jos raja-arvo on olemassa), että funktiolla formula_1 on derivaatan arvo kohdassa formula_3, joka merkitään tavallisesti formula_15.


title: Derivaatta

text:
Toisessa yleisessä määritelmässä erotusosamäärä muodostetaan pisteiden formula_3 ja formula_17 avulla, missä luku formula_18 on pisteiden välinen etäisyys. Sijoittamalla tämä erotusosamäärään saadaan
Nyt väliä formula_20 voidaan raja-arvossa pienentää pienentämällä lukua formula_21, jolloin saadaan (mikäli raja-arvo on olemassa) derivaatan arvo pisteessä formula_3


title: Derivaatta

text: Derivaattafunktion avulla saadaan selville sellaiset kohdat, joissa alkuperäinen funktio mahdollisesti muuttaa kulkusuuntaansa. Näissä kohdissa derivaattafunktion arvo on nolla (eli funktion kulmakerroin on 0). Derivaattafunktion merkki - ja funktion kulkusuunta - voi vaihtua vain derivaatan nollakohdassa. Mikäli tällaisia kohtia ei ole, on funktio "aidosti kasvava" tai "aidosti vähenevä".


title: Derivaatta

text:
Esimerkiksi kolmannen asteen funktio formula_24 derivoituu sääntöjen mukaisesti muotoon formula_25. Laskemalla derivaattafunktion nollakohdat, jotka ovat formula_26 ja formula_27 saadaan selville kohdat joissa alkuperäinen funktio todennäköisesti vaihtaa kulkusuuntaansa. Lasketaan derivaatan arvo kunkin nollakohdan kummallakin puolella, esimerkiksi pisteissä -2, 0 ja 2. Jos saatu arvo on negatiivinen, on funktion kuvaaja laskeva, jos positiivinen, on funktion kuvaaja nouseva.
Mikäli funktion kulkua tarkasteltaisiin suljetulla välillä formula_28, huomattaisiin, että funktio saisi "suurimman ja pienimmän arvonsa" kyseisissä derivaatan nollakohdissa. Nämä kohdat formula_26 ja formula_27 ovat funktion paikallisia maksimi- ja minimikohtia. Funktiolla ei kuitenkaan ole suurinta tai pienintä arvoa, kun tarkasteluvälinä on koko reaaliakseli, koska sen arvojoukko on negatiivisesta äärettömyydestä positiiviseen äärettömyyteen.


title: Derivaatta

text: Derivaatta on olemassa pisteessä formula_3, mikäli erotusosamäärän raja-arvo on äärellinen ja se voidaan määrittää yksikäsitteisesti. Käyttämällä hyväksi toispuoleisen derivaatan käsitteitä, voidaan derivaatan olemassaolo ilmaista niin, että sekä vasemmanpuoleisen että oikeanpuoleisen derivaatan tulee olla olemassa ja niiden arvojen tulisi olla yhtä suuret.


title: Derivaatta

text: Vaikeasti käyttäytyvillä funktioilla ei riitä erotusosamäärän raja-arvon intuitiivinen sievennys, vaan tarvitaan täsmällisempi "matemaattinen määritelmä". Sellainen on esimerkiksi


title: Derivaatta

text: Toisin sanoen kaikille ehdotetuille luvuille formula_33 löytyy siitä riippuva luku formula_34 siten, että erotusosamäärän arvot ovat alle formula_35:in päässä raja-arvosta eli derivaatan arvosta, kun muuttujan arvot ovat alle formula_36:n päässä lähestyttävästä arvosta. Mikäli aina lukua formula_35 pienennettäessä, löytyy edellistä pienempi formula_36, voidaan pitää osoitettuna, että raja-arvo tulee löytymään.


title: Derivaatta

text: Derivaattafunktio tarkoittaa sellaista lauseketta, jolla voi laskea funktion derivaatan arvon kyseisessä kohdassa ilman raja-arvon määritystä. Tällaisen funktion määrittämistä kutsutaan "derivoimiseksi". Derivointifunktiota kutsutaan yleisesti myös "derivaataksi". Derivaattafunktion määrittelyjoukko voi olla sama kuin funktion määrittelyjoukko, mutta toisinaan se on suppeampi väli.


title: Derivaatta

text:
Määritetään funktion formula_1 derivaattafunktio missä funktion määrittelyjoukon pisteessä formula_4 hyvänsä. Niissä pisteissä, missä raja-arvo on määritelty, saadaan derivaattafunktioksi formula_2 (käytetään toista määritelmää)
Tämän derivaattafunktion määrittelyjoukko saadaan, kun raja-arvon kannalta määrittelemättömät kohdat jätetään funktion määrittelyjoukosta pois.


title: Derivaatta

text:
Esimerkiksi funktion formula_43 derivaattafunktio määritetään seuraavasti. Merkitään lausekkeet erotusosamäärään ja määritetään raja-arvo:
Lausekkeella formula_45 voi helposti laskea funktion formula_43 derivaatan arvoja ilman, että raja-arvoa tarvitsee enää määrittää.


title: Derivaatta

text: Tilanteita, jossa derivaatan arvoa ei voi funktion määrittelyalueelta määrittää, liittyvät esimerkiksi funktion liian suureen jyrkkyyteen. Silloin funktion kuvaajalle piirretty tangentti on pystysuora, jolle ei ole määritelty kulmakerrointa. Jos derivaatta voidaan määrittä kaikissa muissa funktion määrittelyjoukon kohdissa, muodostuu tästä derivaattafunktion määrittelyjoukko. Laajin väli, missä derivaatta on mielekästä määrittää, on funktion oma määrittelyjoukko.


title: Derivaatta

text: Operaattoria, jolla funktion derivoinnin aikomus ilmaistaan, merkitään derivaatta-operaattorilla. Suomenkin lukiokoulutuksessa on yleisesti käytössä iso D-kirjain. Edellisen esimerkin derivointia merkitään sillä


title: Derivaatta

text:
Toinen yleinen merkintä "pilkku"-merkintä, jossa funktion derivaattafunktiota merkitään
Siinä oletetaan, että lukija tuntee muuttujan, jonka suhteen derivointi suoritetaan. Tämän vuoksi sitä käytetään pääasiassa yhden muuttujan derivoinnissa. Mikäli muuttujana on aika (merkitään "t"), kuten fysiikassa on yleistä, käytetään "piste"-merkintää


title: Derivaatta

text:
Useamman muuttujan funktioissa voidaan suorittaa derivointi yhdelle muuttujalle, joka tulee ilmoittaa lukijalle alaindeksinä tai uudella merkinnällä
Merkinnät formula_51 ja formula_52 tarkoittavat suureiden formula_53 ja formula_54 differenssejä ja nimittäjästä formula_52 voidaan päätellä, minkä muuttujan suhteen derivointi suoritetaan.


title: Derivaatta

text: Derivaatan arvo jossakin kohdassa formula_56 merkitään vastaavasti formula_57, formula_58, formula_59 tai formula_60


title: Derivaatta

text:
Kun funktion formula_53:n derivaattafunktio on myös derivoituva, voidaan funktiota formula_53 kutsutaan "kahdesti derivoituvaksi". Kahdesti derivoitu funktio eli "toinen derivaatta" määritetään
ja merkitään formula_64, formula_65 tai formula_66. Derivaattafunktioiden derivaattoja tarvitaan monissa sovelluksissa. Silloin voidaan yleistää, että jos formula_53:n formula_68:s derivaattafunktio on derivoituva, niin funktio on "formula_69 kertaa derivoituva", ja sen "formula_69:ttä derivaattaa" merkitään formula_71, formula_72 tai formula_73.


title: Derivaatta

text: Jos funktion (formula_69:s) derivaatta on olemassa ja jatkuva, niin funktion sanotaan olevan (formula_69 kertaa) jatkuvasti derivoituva. Mikäli funktion formula_69:s derivaattafunktio on olemassa ja jatkuva, sanotaan, että funktio on formula_77-funktio. Jos funktio on äärettömän monta kertaa derivoituva ja sen jokainen derivaattafunktio on jatkuva, niin funktion sanotaan olevan formula_78-funktio.


title: Derivaatta

text:
Seuraavassa luettelossa on eräiden alkeisfunktioiden derivaattojen muistikaavoja. Siinä ei oteta kantaa funktion ja derivaatan määrittelyjoukkoihin.
Potenssin derivaattafunktio voidaan määrittää derivaatan määritelmän mukaan
jolloin potenssifunktiolle saadaan


title: Derivaatta

text: Koska


title: Derivaatta

text:
missä formula_82 vastaa kunkin termin binomikerrointa (erityisesti formula_83 ja formula_84), voidaan erotusosamäärä kirjoittaa
Tämän todistuksen ja summaussäännön perusteella voidaan helposti todistaa polynomifunktion formula_89 derivaatta.


title: Derivaatta

text:
Mikäli funktio on alkeisfunktioiden yhdistelmä, kuten niiden summa, erotus, tulo, osamäärä tai yhdistelmä, voidaan niitä derivoida seuraavien sääntöjen puitteissa.
Vakiofunktion formula_90 derivointi voidaan suorittaa määritelmän kautta seuraavasti:


title: Derivaatta

text:
Jos merkitään kompleksilukujen muuttujia formula_92, ja tietyssä alueessa "G" (sisältää luvun formula_93) määriteltyä kompleksifunktiota formula_94, pystytään joskus määrittämään funktion formula_95 derivaatta.
Derivaatta on olemassa, mikäli formula_95 toteuttaa Cauchyn–Riemannin yhtälöt ja sen osittaisderivaatat ovat pisteen formula_93 ympäristössä "G" jatkuvat. Tällaisia kompleksifunktioita kutsutaan holomorfisiksi funktioiksi. Silloin raja-arvo
voidaan määrittää yksikäsitteisesti.


title: Derivaatta

text:
Esimerkiksi toisen asteen kompleksifunktio voidaan kirjoittaa auki
Derivaatan olemassaolo voidaan todeta muodostamalla funktion reaali- ja imaginaariosien osittaisderivaatat
Koska saadut osittaisderivaatat ovat polynomeina jatkuvia ja ne toteuttavat Cauchyn–Riemannin yhtälöt
ja
on funktio formula_106 derivoituva.


title: Derivaatta

text: Kompleksisten alkeisfunktioiden derivointisäännöt ja yleiset derivointisäännöt säilyvät samanlaisina kuin reaalimuuttujaisilla alkeisfunktioilla.


title: Derivaatta

text:
Yhden muuttujan funktion derivointi voidaan yleistää vektoriarvoisen muuttujan vektoriarvoiseen funktion derivaattaan. Vektorilla voidaan esittää useamman muuttujan funktion määrittelyjoukkoa. Funktion kuvaus on tällöin formula_107. Vektoreissa voidaan käyttää myös kompleksimuuttujia. Derivaatta määritellään tällaisilla funktioilla luonnollisella tavalla.
Reaaliarvoisille usean muuttujan funktiolle voidaan määritellä osittaisderivaatta, joka on tavallinen derivaatta yhden muuttujansa suhteen. Osittaisderivoitaessa yhtä muuttujaa, muita muuttujia kohdellaan kuin vakioita. Sitä käytetään, kun halutaan tietää yhden muuttujan muutoksen vaikutus funktion arvoihin.


title: Derivaatta

text: Reaaliarvoisille usean muuttujan funktiolle voidaan määritellä suunnattu derivaatta, joka on tavallinen derivaatta yhdessä pisteessä halutussa suunnassa. Kussakin määrittelyjoukon pisteessä voidaan funktiolle määrittää suunnattu derivaatta äärettömän moneen eri suuntaan. Erisuuntaiset derivaatat ovat arvoltaan usein erisuuruisia. Ne voidaan laskea kätevästi käyttäen gradienttia. Sunnatulla derivaatalle voidaan määrittää myös toispuoleinen derivaatta.


title: Derivaatta

text: Derivointi on hyödyllinen matemaattinen apuneuvo myös teknisissä tieteissä. Seuraavassa yksinkertainen esimerkki derivaatan käytöstä fysiikassa. Oletetaan, että halutaan selvittää vaikkapa putoamiskiihtyvyys formula_108, kun mitataan putoavan pallon putoama matka formula_109 ajan formula_110 funktiona. Tiedetään, että matka voidaan ilmaista


title: Derivaatta

text: ja nopeus formula_112 on matkan derivaatta ajan suhteen


title: Derivaatta

text: mistä edelleen kiihtyvyys formula_108 on nopeuden derivaatta ajan suhteen. Toisin sanoen siis matkan toinen derivaatta:


title: Derivaatta

text: Kun mitattu etäisyys derivoidaan ajan suhteen numeerisesti, saadaan kiihtyvyys. Ajan suhteen derivoitaessa saatetaan joskus myös käyttää derivaatan merkkinä pistettä derivoitavan suureen päällä formula_116 ja formula_117.


title: Derivaatta

text: Aluksi tutkittiin suureiden muuttumista kun muuttujien arvoa muutettiin. Suureen muutosnopeuden arvo riippui käytettävästä muuttujan arvon muutossuuruudesta ja se saatiin sitä paremmaksi, mitä pienempi oli muutujan muutosväli. Käyttöön otettiin infinitesimaalin käsite. Se vastasi ”pienintä mahdollista muutosta” suureen arvossa. Derivaatta määritettiin siksi funktion arvon muutosnopeudeksi, kun muuttuja muuttui vain infinitesimaalisen vähän. Infinitesimaalit on 1900-luvulta asti korvattu raja-arvon käsitteellä, jossa muutosnopeuden keskiarvo on annetulla välillä korvattu erotusosamäärällä. Kun annettua väliä pienennetään rajatta, saadaan derivaatan arvo erotusosamäärän raja-arvona.


title: Derivaatta

text: Derivaatan käsitteen esittivät ensimmäisenä Isaac Newton ja Gottfried Leibniz 1600-luvulla. Sanan derivaatta ("johdos") otti käyttöön Joseph-Louis Lagrange 1700-luvun lopulla.


title: Olav Kyrre

text: Olav Kyrre (n.1050–1093) oli Norjan kuningas 1067–1093. Olav oli Norjan kuninkaan Harald Ankaran poika, ja hän seurasi isäänsä valloitusretkelle Englantiin vuonna 1066. Harald kuitenkin kaatui Stamfordin sillan taistelussa ja Olavkin pelastui vain pakenemalla. Hänen onnistui palata Norjaan, missä hänestä tuli veljensä Maunu Haraldinpojan kanssahallitsija ja sai vastuulleen valtakunnan itäosan. Maunu kuoli vuonna 1069, jolloin Olav alkoi hallita yksin aina kuolemaansa, vuoteen 1093 asti. Hänen aikanaan maa eli suhteellisen rauhassa ja kristinusko levisi tasaisesti. Olavin hallituskaudella maa jaettiin pysyviksi hiippakunniksi, joiden ympärille Bergeniin, Osloon ja Nidarosiin (nykyään Trondheim) alkoi kasvaa kaupunkeja. Näistä Nidaros oli pääkaupunki, johon haudattiin Norjan kuninkaat Olavi Pyhästä lähtien. Saagat kertovat kuninkaan olleen iloinen ja sävyisä juomaveikko ja että hänen aikanaan tulivat yhteispidot yleisiksi kauppakaupungeissa. Hänen sisarensa Ingegerd meni naimisiin Tanskan kuninkaan Olavi Sveninpojan kanssa. Myöhempi kuningas Maunu Paljassääri oli Olav Kyrren poika.


title: Mihail Gorbatšov

text: Mihail Sergejevitš Gorbatšov ( ; 2. maaliskuuta 1931 Privolnoje) on venäläinen poliitikko, joka toimi viimeisenä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerinä 1985–1991 ja Neuvostoliiton valtionpäämiehenä vuosina 1988–1991.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov nousi ykkösmieheksi neljä tuntia Konstantin Tšernenkon kuoleman jälkeen. Juri Andropov oli toiminut Gorbatšovin suojelijana ja Tšernenkon kaudella Gorbatšovia pidettiin kakkosmiehenä. Andropov oli jo käynnistänyt laajan talouden kokeiluohjelman. Gorbatšov edusti uutta sukupolvea, joka halusi siivota vanhat stalinistit pois hallinnosta ja hänen ympärillään oli piiri, joka vakuutti että Neuvostoliiton maksukyky ja uskottavuus joutuvat vaaraan ellei talouselämää uudisteta perusteellisesti.


title: Mihail Gorbatšov

text: Hänen uudistuspyrkimyksensä johtivat liennytykseen ja vaikuttivat kylmän sodan päättymiseen, josta hän sai Nobelin rauhanpalkinnon, mutta samalla Neuvostoliiton kommunistinen puolue menetti aikaisemman poliittisen valta-asemansa, mikä lopulta aiheutti Neuvostoliiton hajoamisen.


title: Mihail Gorbatšov

text: Mihail Sergejevitš Gorbatšov syntyi 2. maaliskuuta 1931 Privolnojen kaupungissa Neuvostoliitossa. Hänen perheensä koki Josif Stalinin poliittiset vainot, ja hänen isoisänsä tuomittiin yhdeksäksi vuodeksi gulagille. Kun toisessa maailmansodassa natsi-Saksa miehitti Privolnojen 1942, Gorbatšovin perhe pakeni vuoden 1943 helmikuussa natsimiehityksen alta pois kaupungista. Teini-ikäisenä Gorbatšov toimi vuosien 1946 ja 1950 välisenä aikana leikkuupuimurin kuljettajana Stavropolin aluepiirin kollektiivin maatiloilla, minkä takia hän keskeytti koulunkäyntinsä voidakseen avustaa perhettään peltotöissä. Jo teini-ikäisenä hän sai Työn punaisen lipun kunniamerkin, kun hän avusti isäänsä saavuttamaan ennätyksellisen sadon vuonna 1948.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 1950 Gorbatšov onnistui pääsemään arvostettuun Moskovan yliopistoon, jossa hän kiinnostui erityisesti historiasta ja matematiikasta. Hän kuitenkin opiskeli lakia, koska hän uskoi lakiopinnoista olevan hyötyä tulevassa elämässä. Hän pääsi jo koulussa vuonna 1950 kommunistipuolueen koejäseneksi ja täysjäseneksi 1952. Yliopistossa Gorbatšov myös kohtasi tulevan vaimonsa Raisa Titarenkon, joka opiskeli filosofiaa. He menivät naimisiin vuonna 1953, ja yliopistosta valmistumisen jälkeen pariskunta muutti asumaan Gorbatšovin kotiseudulle Stavropoliin vuonna 1955.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov valmistui agronomi-ekonomiksi vuonna 1966. Hänen uransa lähti nopeaan nousuun, ja vuonna 1966 hänestä tuli Stavropolin ensimmäinen sihteeri ja 1970 alueen sihteeri. Seuraavana vuonna hänet nimitettiin kommunistisen puolueen keskuskomiteaan. Vuonna 1972 hän johti Neuvostoliiton valtuuskuntaa Belgiaan ja 1974 pääsi korkeimman neuvoston jäseneksi ja nuorisoasioiden komission puhemieheksi. Hän nousi politbyroon varajäseneksi 1979, jossa hän pääsi KGB:n johtajan Juri Andropovin suojelukseen. Pääsihteeriksi Brežnevin jälkeen marraskuussa 1982 noussut Andropov yritti nimittää Gorbatšovin seuraajakseen, mutta sen sijaan häntä seurasi Konstantin Tšernenko. Tämä ei haitannut Gorbatšovin uraa, sillä iäkäs Tšernenko oli liian sairas osallistumaan työskentelyyn ja kuoli vain 13 kuukauden kuluttua. Tšernenkon kuollessa nimitettiin tuolloin 54-vuotias Mihail Gorbatšov yksimielisesti puolueen pääsihteeriksi 11. maaliskuuta 1985.


title: Mihail Gorbatšov

text: Virka NKP:ssa antoi mahdollisuuden matkustaa ulkomaille. Vuonna 1975 Gorbatšov johti valtuuskuntaa Länsi-Saksaan ja 1983 Kanadaan.


title: Mihail Gorbatšov

text: Johtoasemaan noustuaan Gorbatšov teki henkilövaihdoksia, joista jotkut osoittautuivat onnistuneiksi. Yllätys oli pitkäaikaisen ulkoministeri Andrei Gromykon erottaminen ja Gruusian puoluesihteeri Eduard Ševardnadzen nimitys ulkoministeriksi. Toinen yllätysnousija oli Aleksandr Jakovlev, joka ei ollut edes keskuskomitean varajäsen Gorbatšovin valtakauden alussa, mutta jo kesällä 1987 politbyroon täysjäsen ja keskuskomitean sihteeri.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov perusti maatalouteen keskittyneen Gosagropromin yhdistämällä viisi ministeriötä ja kaksi valtion komiteaa.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov aloitti kommunistisen puolueen uudistuskampanjan kolmella iskulauseella: "glasnost" (avoimuus), "perestroika" (uudistukset) ja ulkopolitiikassa "uusi ajattelu" (novoje mnenije). Nämä tavoitteet julkistettiin puolueen 27. yleiskokouksessa helmikuussa 1986. Tammikuussa 1987 Gorbatšov ehdotti, että puolueosastojen johtajat valittaisiin alhaaltapäin, sen sijaan että heidät nimitettiin ylhäältä. Tämän hän pani toimeen kuitenkin vasta maaliskuussa 1989.


title: Mihail Gorbatšov

text: Glasnostin arvostelu alkoi kärjistyä syksyllä 1987. Gorbatšovin entinen tukija politbyroossa ja asteikossa toisella sijalla ollut Jegor Ligatšov puolusti kommunistisen puolueen johtavaa asemaa. Vastaavasti Gorbatšovin politbyrooseen Sverdlovista nostama Boris Jeltsin painosti nopeampiin uudistuksiin kuin Gorbatšov pyrki. Keskuskomitean tapaamisessa lokakuussa 1987 Jeltsin hyökkäsi Ligatšovia vastaan syyttäen tätä uudistusten sabotoinnista ja syytti Gorbatšovia hidastelusta.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšovin kohdatessa vastarintaa puoleen paikallisosastoista hän irrotti kannatuspohjansa puolueesta. Maaliskuussa 1989 järjestettiin Kansainedustajain kongressin vaalit. Kaksi kolmasosaa kansanedustajista valittiin kansanvaalilla ja yhden kolmasosan nimittivät puolue ja muut järjestöt. Kansanedustajain kongressista tuli julkisen keskustelun foorumi, jonka istunnot televisioitiin koko maahan. Kansanedustajien demokraattista ryhmittymää johti Andrei Saharov. Puolueelle uskolliset ainekset pitivät hallussaan suurinta osaa paikoista, mutta Saharovin oppositio pakotti heidät puolustuskannalle, Gorbatšovin harmiksi. Hänen otteensa glasnostista ja uudistuksista alkoivat lipsua. Saharovin kuoltua joulukuussa tämän tilalle nousi Jeltsin.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšovin uudistusten merkittävä este oli talouskasvun taantuminen. Sen lisäksi Neuvostoliiton merkittävän vientituotteen, öljyn, hinta oli vuosina 1985–1986 välillä 10–12 Yhdysvaltain dollaria barrelilta.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 1985 Gorbatšov tapasi Britannian pääministeri Margaret Thatcherin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvaltojen presidentti Ronald Reaganin Genevessä 19.–20. marraskuuta 1985. Hän puhui Genevessä Reaganin "Tähtien sota" -suunnitelmaa vastaan.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšovilla oli hyvä keskusteluyhteys Yhdysvaltojen presidenttien Reaganin ja George H. W. Bushin kanssa. He tapasivat useissa huippukokouksissa ja tasoittivat kylmän sodan päättymistä. Bushin presidenttikaudella joulukuussa 1989 pidettyä Maltan tapaamista Gorbatšov luonnehti myöhemmin seuraavin sanoin: "Maltan tapaaminen oli vedenjakaja. Siitä tuli 1990-luvun jälkipuolen käännekohta. Malta lopetti kylmän sodan." Syyskuussa 1990 Bush ja Gorbatšov tapasivat Helsingissä.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 1988 Gorbatšov julisti Neuvostoliiton hylkäävän Brežnevin opin ja sallivan demokraattiset uudistukset Itä-Euroopassa. Näiden tarkoituksena oli vahvistaa Neuvostoliittoa, joka oli alkanut uhkaavasti natista liitoksistaan, mutta valtion rakenteet eivät kestäneet uudistuksia. Tämä johti sarjaan vallanvaihdoksia Euroopassa 1989 alkaen ja sosialistisen järjestelmän romahtamiseen. Romaniaa lukuun ottamatta vallanvaihdokset olivat rauhanomaisia, ja kylmä sota Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä päättyi. Gorbatšov sai Nobelin rauhanpalkinnon 1990. Gorbatšov valittiin Neuvostoliiton ensimmäiseksi virkaatekeväksi presidentiksi 15. maaliskuuta 1990.


title: Mihail Gorbatšov

text: Mullistus Neuvostoliitossa ja Itä-Euroopassa herätti myös vastustusta, ja Neuvostoliiton johdon vanhoillinen siipi aloitti vallankaappauksen elokuussa 1991 suistaakseen Gorbatšovin vallasta. Hänet vangittiin kolmeksi päiväksi 19.–21. elokuuta loma-asunnollaan Krimillä. Kaappauksen aikana Baltian neuvostotasavallat julistautuivat itsenäisiksi, sekä Ukraina että Venäjä Boris Jeltsinin johdolla 24. elokuuta. Gorbatšov joutui erottamaan ja vangitsemaan suuren joukon politbyroota, mukaan lukien vallankaappausta Gennadi Janajevin johdolla yrittäneen kahdeksan kovan linjan kannattajan ryhmän.


title: Mihail Gorbatšov

text: Neuvostoliiton kommunistinen puolue lakkautettiin 29. elokuuta 1991 ja Gorbatšov erosi virastaan Neuvostoliiton presidenttinä 25. joulukuuta 1991. Seuraavana päivänä korkein neuvosto päätti Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton purkamisesta.


title: Mihail Gorbatšov

text: Neuvostoliiton valtion laillinen seuraajavaltio on Venäjän federaatio. Venäjän federaation johtajaksi ja yleisesti Gorbatšovin seuraajaksi tuli hänen entinen poliittinen kilpailijansa Boris Jeltsin.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 1992 Gorbatšov vieraili Stanfordin yliopistolla, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Vierailuluennossaan hän kannusti ostamaan hänen pian ilmestyvän muistelmateoksensa.


title: Mihail Gorbatšov

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Gorbatšov on luennoinut erilaisissa tilaisuuksissa sekä kirjoittanut useita kirjoja. Hän kertoo menettäneensä kaikki rahansa vuoden 1998 pankkikriisin yhteydessä, kun pankki, jossa hänen säästönsä olivat, meni konkurssiin. Sen jälkeen hän esiintyi muun muassa mainoksissa. Vuoden 1998 esiintymistä yhdysvaltalaisen Pizza Hutin mainoksessa pidetään hänen uransa noloimpana vaiheena. Gorbatšov mainosti myös saksalaista Gorbatschow-vodkaa. Puoliso Raisa Gorbatšova kuoli leukemiaan syyskuussa 1999.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 2001 Gorbatšov perusti Venäjän sosiaalidemokraattisen puolueen, mutta erosi sen johtajan virasta toukokuussa 2004 erimielisyyksien jälkeen. Puolue poistettiin myöhemmin rekisteristä vähäisen jäsenmäärän vuoksi.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov osallistui 9. kesäkuuta 2004 Yhdysvaltain entisen presidentin Ronald Reaganin hautajaisiin Washingtonissa.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov pyrki Venäjän presidentiksi 1996, mutta sai vain 0,5 % äänistä. Hän ei ollut enää Venäjällä suosittu, sillä häntä pidettiin Neuvostoliiton hajottajana. Gorbatšov itse syytti Jeltsiniä "maan menettämisestä" sekä seuranneesta yleisestä kaaoksesta, ja oli hyvillään, kun hänestä päästiin eroon. Gorbatšov on pääasiassa tukenut presidentti Vladimir Putinia.


title: Mihail Gorbatšov

text: Lokakuussa 2007 Gorbatšov perusti uuden Sosiaalidemokraattien liiton. Se ei ole puolue, eikä siten ota osaa vaaleihin. Gorbatšov julisti sen taistelevan "ääriliikkeitä" ja "kielteisiä tendenssejä" sekä korruptiota vastaan.


title: Mihail Gorbatšov

text: Syyskuussa 2008 Gorbatšov ilmoitti palaavansa politiikkaan yhdessä liikekumppaninsa Aleksandr Lebedevin kanssa muodostamalla oman puolueen, jonka on tarkoitus osallistua vuoden 2011 parlamenttivaaleihin.


title: Mihail Gorbatšov

text: Gorbatšov levytti 2009 vaimonsa Raisa Gorbatšovan lempilauluja. Levyn ainoa myyntikappale myytiin 100 000 eurolla lasten leukemian hoidon hyväksi Raisa Gorbatšovan nimeä kantavan säätiön hyväntekeväisyysillallisten huutokaupassa.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 2012 venäläinen Trade Union of Russia's Citizens -järjestö, johon kuuluu 3500 jäsentä, syytti Gorbatšovia valtiopetoksesta.


title: Mihail Gorbatšov

text: Vuonna 2014 osana Ukrainan vallankumousta Venäjällä ryhmä kansanedustajia yhdisti Ukrainan ongelmat Neuvostoliiton hajoamiseen ja vaati tutkimaan syyllistyikö Gorbatšov maanpetokseen 1980-luvulla, kun Neuvostoliitto hajosi.


title: Binäärijärjestelmä

text: Binäärijärjestelmä, binaarijärjestelmä eli 2-järjestelmä on kantalukujärjestelmä, jonka kantaluku on kaksi. Toisin sanoen siinä on käytössä vain kaksi eri merkkiä lukujen esittämiseen. Tyypillisesti käytetyt symbolit ovat 0 ja 1. Binäärijärjestelmän toteuttaminen elektronisilla piireillä on suoraviivaista, ja tästä syystä muun muassa käytännössä kaikki nykyiset tietokoneet perustuvat siihen. Prosessoreissa ja muissa digitaalipiireissä nolla ja yksi esitetään usein kahtena eri jännitetasona.


title: Binäärijärjestelmä

text: Yleisessä kymmenjärjestelmässä on binäärijärjestelmästä poiketen käytössä kymmenen eri numeroa, eli symbolit 0:sta 9:ään. Kaikkien ykköstä suurempien lukujen binääriesitys vaatii siten enemmän merkkejä kuin vastaava esitys kymmenjärjestelmässä. Esimerkiksi luku 2 on binääriesityksenä "10" ja luku 6 on "110". Luvun 999 esittämiseen binäärijärjestelmässä tarvitaan kymmenen binäärinumeroa (eli "bittiä"): "1111100111".


title: Binäärijärjestelmä

text:
Esimerkiksi luvun 6 binääriesitys on kahden potensseiksi aukikirjoitettuna seuraava: 1·2 + 1·2 + 0·2 eli siis 4 + 2 + 0.
Laskutoimitukset tapahtuvat kuten kymmenjärjestelmässä. Täytyy vain muistaa, että esimerkiksi 1+1=10 (eikä 2).


title: Binäärijärjestelmä

text: Binäärilukujen pituuden vuoksi niiden kanssa paljon tekemisissä olevat ihmiset käyttävät usein tiiviimpää oktaali- tai heksadesimaali-merkintää. Muunnos binääristä oktaali- tai heksadesimaaliluvuksi on helppoa: binääriluvut ryhmitellään oikealta alkaen kolmen (oktaali) tai neljän (heksadesimaali) bitin ryhmiin, ja kukin ryhmä muutetaan vastaavaksi kahdeksan- tai 16-kantaiseksi luvuksi.


title: Mikrotaloustiede

text: Mikrotaloustiede muodostaa uusklassisen taloustieteen teorian perustan. Se tutkii, miten ihmiset, kotitaloudet ja yritykset tekevät päätöksiä ja allokoivat niukkoja resursseja. Yleensä tarkastelun kohteena on jokin markkinoista, joilla hyödykkeillä käydään kauppaa.


title: Mikrotaloustiede

text: Mikrotaloustiede tarkastelee eri toimijoiden päätöksien vaikutusta hyödykkeiden kysyntään ja tarjontaan. Kysyntä ja tarjonta määräävät hyödykkeiden hinnan, joka taas ohjaa tulevaa tuotantoa. Mikrotaloustiede tarkastelee yksittäisten toimijoiden päätöksiä ja niiden yhteisvaikutusta. Makrotaloustiede taas tarkastelee taloudellisten toimien summaa, yleensä valtion tasolla.


title: Mikrotaloustiede

text: Teoreettisesta näkökulmasta mikrotaloustieteen yhtenä päämääränä on analysoida markkinamekanismeja, jotka asettavat hyödykkeiden suhteelliset hinnat ja allokoivat niukat resurssit eri käyttötarkoitusten välillä. Mikrotaloustiede analysoi markkinahäiriötä, kun markkinat epäonnistuvat tuottamaan tehokkaan tuloksen. Toisaalta se tarkastelee täydellisen kilpailun vaatimia teoreettisia ehtoja. Mikrotaloustieteen tärkeitä tutkimusalueita ovat epäsymmetrisen informaation tilanteet, valinta epävarmuuden vallitessa ja peliteorian taloudelliset sovellukset.


title: Mikrotaloustiede

text: Kysynnän ja tarjonnan teoria olettaa yleensä täydellisen kilpailun markkinat. Tämä tarkoittaa, että markkinoilla on suuri määrä ostajia ja myyjiä ja että yhdelläkään heistä ei ole yksinään merkittävää vaikutusta hintoihin. Todellisuudessa tällainen tilanne vallitsee harvoin. Tällöin tarkastellaan epätäydellisen kilpailun tilanteita. Teoria toimii kuitenkin hyvin yksinkertaisissa tilanteissa.


title: Mikrotaloustiede

text: Taloustieteen valtavirta perustuu uusklassiseen teoriapohjaan. Se ei oleta lähtökohtaisesti, että markkinat ovat parempi kuin jokin muu sosiaalisen järjestäytymisen muoto. Itse asiassa suuri osa analyysista on keskittynyt tarkastelemaan tilanteita, joissa markkinahäiriöt johtavat resurssien allokaatioon, joka on jollakin kriteerillä tarkasteltuna epäoptimaalinen. Näissä tapauksissa tutkimuksen tavoitteena on löytää toimintamuoto, joka vähentää tuhlausta. Näitä ovat esimerkiksi valtion suora kontrolli tai epäsuora säätely, joka ohjaa markkinoilla toimijat käyttäytymään sosiaalisen hyvinvoinnin mukaisesti. Jos on mahdollista, voidaan luoda markkinat sinne mistä ne aikaisemmin puuttuivat, jotta saavutetaan tehokkaampi ratkaisu.


title: Mikrotaloustiede

text: Ihmisten kysynnän hyödykkeille ajatellaan yleensä olevan hyödynmaksimoinnin tulos. Tämän tulkitaan siten, että ottaen huomioon resurssirajoitteet ja kysynnän määrän ja hinnan riippuvuus, kuluttaja tekee valinnan, joka tekee hänet onnellisimmaksi. Vastaavasti yritysten oletetaan maksimoivan toimintansa voittoa.


title: Mikrotaloustiede

text: Mikrotaloustieteellistä analyysia sovelletaan monille erikoisaloille.


title: Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista. Vuotta 911 edeltävät hallitsijat löytyvät sivulta luettelo frankkien kuninkaista.


text: Keskiajalla Saksan kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Matkan raskauden ja jopa vaarallisuuden vuoksi läheskään kaikki hallitsijat eivät hakeneet kruunausta, vaan jäivät Saksan kuninkaiksi. Vuonna 1508 Maksimilian I ilmoitti ottavansa "valitun keisarin" tittelin sen jälkeen kun yritys matkustaa kruunattavaksi Roomaan oli epäonnistunut. Hänen seuraajansa Kaarle V oli viimeinen Roomassa kruunattu keisari. Tämän jälkeen valtakunnan hallitsijat käyttivät vaaliruhtinaiden myöntämää "valitun keisarin" titteliä ilman Rooman kruunausta.Lännessä ei ollut keisaria vuodesta 924 vuoteen 962.


title: Bitti

text: Bitti (engl. bit eli binary digit, ’binäärinumero’) on informaatioteoriassa informaation määrän mitta ja tietotekniikassa tiedon tai tietovuon pienin käsiteltävä osa. Bitistä voidaan käyttää lyhennettä b – jota ei pidä sekoittaa tavun () lyhenteeseen B – mutta toisinaan käytetään merkintää bit.


title: Bitti

text: Yhdellä bitillä on kaksi mahdollista, toisensa poissulkevaa tilaa, joita tyypillisesti merkitään nollalla ja ykkösellä. Kahdella bitillä voidaan esittää neljä vaihtoehtoista tilaa (00, 01, 10, 11), ja useampia bittejä käytettäessä kasvaa vaihtoehtoisten tilojen määrä eksponentiaalisesti. Tämä suhde voidaan esittää kaavalla "tilojen määrä = 2":Jos halutaan koodata kaikki Suomen asukkaat yksikäsitteisesti, tarvitaan siis jokaista suomalaista kohti vähintään 23-bittinen koodi (n. 8 miljoonaa vaihtoehtoa).


title: Bitti

text: Spekuloiduissa kvanttitietokoneissa käytetään bittien asemasta kubitteja. Kun bitti voi olla vain joko tilassa 0 tai 1, niin kubitti voi samanaikaisesti olla molemmissa tiloissa eli näiden tilojen superpositiossa.


title: Bitti

text: Tavu koostui aikaisemmin vaihtelevasta määrästä bittejä, mutta nykyään sen koko on vakiintunut kahdeksaan bittiin.


title: Bitti

text: Bittiä ja sen kerrannaisia voidaan käyttää tietomäärän yksikköinä seuraavasti:


title: Bitti

text: Toisinaan näillä bittimäärillä tarkoitetaan kuitenkin vastaavia kahden potensseja (kilobitti 1 024 bittiä).


title: Bitti

text: Lyhenteinä esiintyy myös muotoja tyyliin kb, Mb, joilla tarkoitetaan kilo- ja megabittiä, mutta huolimattomasti luettuna tai kirjoitettuna esim. Mb voi sekaantua megatavuun (MB).


title: Bitti

text:
Kymmenkantaisen ja kaksikantaisen "kilon" eron selkeyttämiseksi, IEC julkaisi vuonna 1999 standardin, jossa kahden potensseihin perustuville etuliitteille on määritelty omat, yksiselitteiset, nimet:
Näiden virallisten ns. binääristen etuliitteiden käyttö ei kuitenkaan toistaiseksi ole levinnyt kovinkaan laajalle.


title: Bitti

text: Bittimääriä sekuntia kohti käytetään etenkin tiedonsiirtonopeuksista puhuttaessa (bit/s).


title: Bitti

text: Bittisyydestä puhuttaessa tarkoitetaan yleensä sitä, kuinka monesta bitistä koostuvissa palasissa tietoa käsitellään. Käsitteen vaihtelevat ja epäjohdonmukaiset käyttötavat aiheuttavat kuitenkin usein sekaannuksia.


title: Bitti

text: Binääriluvun bittisyys tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, kuinka monesta bitistä (eli binäärinumerosta 1 tai 0) luku koostuu: 8-bittisellä binääriluvulla voi ilmaista 256 mahdollista arvoa, esimerkiksi kokonaislukujen 0–255 vastineet.


title: Bitti

text: Muistipaikan tai väylän bittisyys viittaa siihen, kuinka monta bittiä siihen mahtuu rinnakkain. Jos jossain laitteessa on esimerkiksi 32-bittinen dataväylä, pystyy muistin ja suorittimen välillä siirtämään korkeintaan 32 bittiä leveän sarjan kerrallaan. 64 bittiä pitkä tieto on tällaisessa koneessa siirrettävä kahdessa palasessa.


title: Bitti

text: Tietokoneen tai suorittimen bittisyydellä tarkoitetaan useimmiten joko dataväylän tai yleisrekisterien leveyttä:


title: Bitti

text: Monissa suoritinperheissä on käytettävissä useita muunnelmia samasta konekielestä tai muuten vain erilaisia toimintatiloja, joissa ajettava koodi poikkeaa toisistaan. Näihin tiloihin viitataan yleensä "bittisyyksien" avulla, ja käsitteen merkitys vaihtelee huomattavasti suoritinarkkitehtuurista toiseen:


title: Bitti

text: Pelikonsolit jaotellaan usein harhaanjohtavasti teknologiasukupolviin "bittisyyden" mukaan. Jaottelu on kuitenkin lähinnä markkinointipuhetta, sillä bittisyydet voivat viitata hyvinkin erilaisiin asioihin. Usein laitteesta on tarkoituksellisesti etsitty markkinointikäyttöä varten leveimmät rekisterit tai väylät ja julistettu sen perusteella tietty "bittisyys".


title: Bitti

text: Tietokonegrafiikassa värien "bittisyys" viittaa yleensä värisyvyyteen eli siihen, kuinka monta bittiä yhden pikselin tallentamiseen käytetään. Esimerkiksi 8-bittisellä värisyvyydellä voi kullakin pikselillä olla 256 mahdollista väriä, kun taas 16-bittisillä väreillä mahdollisia värejä on 65 536. Nykyisin yleisin käytössä oleva värisyvyys on 24 bittiä, mikä mahdollistaa kaikkiaan 16 777 216 väriä.


title: Bitti

text: Näytönohjainten tapauksessa bittisyydellä tarkoitettiin aiemmin usein suurinta mahdollista värisyvyyttä, mutta nykyisin yleisemmin sisäisen muistiväylän leveyttä. Joskus näkee kuitenkin harhaanjohtavia mainoslauseita, kuten ”256-bittinen 3D-grafiikka”, vaikka väylän leveys ei vaikuta grafiikan luonteeseen mitenkään.


title: Bitti

text: Digitaalisessa äänentoistossa bittisyydellä tarkoitetaan yleensä yksittäisen ääninäytteen erottelutarkkuutta. Esimerkiksi CD-levyllä kukin ääninäyte vie tilaa 16 bittiä, joten mahdollisia signaalin tasoja on 65 536.


title: Bitti

text: Kryptografiassa bittisyys viittaa yleensä salausalgoritmissa käytetyn avaimen pituuteen. Mitä pitempi avain on, sitä vaikeampaa salausta on yleensä murtaa.


title: BBS

text: Bulletin Board System, suomeksi puhekielessä useimmiten purkki, on lankapuhelinverkkoon liitetty tietokone, jonka erityinen ohjelmisto vastaanottaa datapuheluita käyttäjien eli asiakkaiden tietokoneilta. Purkeissa oli yleensä erilaisia keskustelualueita ja tiedostoalueita ja ne toimivat tiedon ja ajatusten vaihtopaikkoina ja ajanvietteenä Internetin tavoin.


title: BBS

text: Yleisin purkkityyppi oli tietokoneharrastajan korvauksetta ylläpitämä ja yksi- tai kaksilinjainen. Suurimmat ja siten myös tunnetuimmat olivat usein yritysten ylläpitämiä ja käsittivät kymmeniä tai jopa satoja puhelinlinjoja tietokoneineen ja lähiverkkoineen. Laite- ja ohjelmistovalmistajat saattoivat tarjota esimerkiksi tuotetukea tai päivityksiä purkkiensa kautta.


title: BBS

text: "Purkkeja" käytettiin myös pankkimaailmassa. Asiakas pystyi ottamaan modeemiyhteyden purkkiin, maksamaan laskujaan ja tulostamaan matriisikirjoittimella omia tilitietojaan. Esimerkiksi Suomen Yhdyspankilla (SYP) oli oma purkki 1980-luvulla.


title: BBS

text: Purkkien kulta-aika oli kotitietokoneiden yleistymisestä 1980-luvun lopusta Internetin yleistymiseen 1990-luvun puolivälissä. Purkkien ympärillä toimi oma kulttuurinsa, johon liittyi sosiaalisia yhteisöjä. Edullisten laajakaistayhteyksien tuloa markkinoille 2000-luvun vaihteessa pidetään usein lopullisena kuoliniskuna purkkikulttuurille. Internet tarjoaa laajat mahdollisuudet bulletin boardien tarjoamiin palveluihin kuten tiedostojen latausmahdollisuuksiin, keskustelufoorumeihin, tiedotteisiin ja chätteihin.


title: BBS

text: Purkkiin otettiin yhteys yleensä modeemilla tai ISDN-sovittimella (tosin ISDN-yhteys oli vain harvoilla sen kalleuden ja huonon saatavuuden takia), merkkipohjaista pääte- eli terminaaliohjelmaa käyttäen. Purkkien käyttöliittymät perustuivat yleensä valikoihin, joista kulloinkin haluttu toiminto valittiin näppäilemällä toimintoa vastaava numero tai kirjain, joskin edistyneemmät käyttäjät saattoivat myös kytkeä valikot pois päältä ja käyttää komentoriviä. Purkin ulkoisesta olemuksesta tehtiin usein merkkipohjaisuuden puitteissa mahdollisimman näyttävä värikkään ANSI- ja ASCII-grafiikan avulla.


title: BBS

text: Purkkiin soitettaessa tuli yleensä ensimmäisenä vastaan kirjautumisruutu. Jos käyttäjää ei ollut olemassa, käyttäjän täytyi rekisteröidä itsensä kyseiseen purkkiin. Maailmalla oli tapana käyttää handlea eli nimimerkkiä, mutta Suomessa oli yleinen vaatimus käyttää omaa nimeä. Jotkin purkit päästivät käyttäjän heti sisään rekisteröitymisen jälkeen. Toisissa purkeissa uusilta käyttäjiltä kysyttiin yksityiskohtaisia tietoja, ja perusoikeudet purkin käyttöön sai vasta, kun SysOp oli tarkastanut tiedot.


title: BBS

text: Vaikka useimmat ei-kaupalliset purkit olivatkin avoimia kaikille soittajille, oli joillakin purkeilla tapana rajata käyttäjäkunnasta pois ne, jotka eivät olleet riittävän vihkiytyneitä purkin erikoistumisalaan. Etenkin piraatti- ja demoskene-purkeissa käyttöoikeuksien saaminen vaati usein vastaamista kyselyyn, jossa piti muun muassa määritellä termejä ja selvittää taustaansa purkin edustamassa alakulttuurissa. Usein käyttäjäkunnan laajenemista rajoitettiin myös tunnussanalla, joka uuden käyttäjän piti ottaa selville puhelinnumeron lisäksi.


title: BBS

text: Useimmissa purkeissa sisäänkirjautumista seurasi vaihteleva määrä erilaisia ilmoitusruutuja, kuten ylläpitäjien tiedotukset sekä listat edellisistä soittajista ja uusista viesteistä. Monesti näiden joukossa oli myös niin sanottu "oneliner"-ruutu, johon käyttäjät saattoivat sisään tullessaan lisätä omia yksirivisiä viestejään. Alkuruudut läpi käytyään käyttäjä pääsi purkin päävalikkoon.


title: BBS

text: Jotta purkin ylläpitäjä sai purkkiinsa uusia käyttäjiä kiinnostavia uusia tiedostoja, oli toisissa purkeissa käytössä "file-ratio" eli imurointisuhde. Esimerkiksi suhde 1:5 tarkoitti sitä, että kun käyttäjä tuo purkkiin 1 kilotavun tiedoston, hän pystyi lataamaan eli "imuroimaan" itselleen purkista 5 kilotavua tiedostoja.


title: BBS

text: Purkin samanaikaisten käyttäjien määrää rajoitti yleensä puhelinlinjojen määrä: yksilinjaisessa purkissa pystyi olemaan sisällä SysOpin lisäksi vain yksi käyttäjä. Tämän takia purkeissa oli käyttäjille usein päivittäinen aikaraja, joka oli Suomessa tyypillisesti 45—90 minuuttia. Päivittäisen aikarajan lisäksi joissakin purkeissa oli viikoittainen käyttöaika. Purkkien käyttö keskittyi iltoihin ja viikonloppuihin, jolloin puhelinlaskut olivat halvempia (pääkaupunkiseudulla ilta- ja viikonloppupuhelut olivat jonkin aikaa jopa kertaveloitettuja). Yhteydet ulkomaisiin purkkeihin olivat harvojen tapa kalliiden ulkomaanpuheluiden vuoksi.


title: BBS

text: Tyypillinen modeemin yhteysnopeus oli purkkien kultakauden alkupuolella 300, 1200 tai 2400 bittiä sekunnissa. Näillä nopeuksilla satakilotavuisenkin tiedoston siirtäminen kesti pitkään, mahdollisesti ylittäen käyttäjän oikeuden varata linja, joten tiedostojen vaihtelu oli monilla käyttäjillä teknisistä syistä toisarvoinen asia. 1990-luvulla yleisiksi nopeuksiksi vakiintuivat 14 400 ja 28 800 bittiä sekunnissa, jotka ovat nekin erittäin hitaita nykyiseen Internetissä tapahtuvaan tiedonsiirtoon verrattuna.


title: BBS

text: Julkiset purkit ilmoittivat puhelinnumeronsa ja aukioloaikansa purkkilistoille, joita pidettiin yllä harrastajien voimin. Purkkilistoja julkaistiin myös tietokonelehdissä. Kulta-aikaan purkkeja oli Helsingin seudulla (silloisella 90-alueella) toista sataa.


title: BBS

text: Lähes kaikki purkit ovat lopettaneet toimintansa, mutta muutamia on vieläkin toiminnassa. Näihin voi yleensä ottaa yhteyden modeemilla tai Internetin kautta telnet- tai ssh-ohjelmalla.


title: BBS

text: Purkkeihin otettiin yhteys käyttäjän koneen terminaaliohjelmalla. Se soitti modeemin kautta puhelinnumeroon, johon oli kytketty bulletin board -järjestelmä. Yksityisten henkilöiden ylläpitämissä purkeissa oli tavallisesti vain yksi soittolinja. Ja sekin usein käytössä vain ilta- ja yöaikaan kun samaa puhelinlinjaa käytettiin päiväsaikaan tavallisiin äänipuheluihin.


title: BBS

text: Koska purkeissa oli rajallinen määrä soittolinjoja, yhden käyttäjän linja-aika oli rajoitettu. Näin muutkin halukkaat pääsivät käymään purkissa linjojen vapauduttua. Suositut purkit olivat hyvin usein varattuja. Siksi käyttäjän terminaaliohjelman soittotoiminnossa oli tavallisesti automatiikka uudelleensoittoon joko haluttu määrä soittoja tai niin kauan kunnes purkin linja vapautui ja yhteys onnistui. Terminaaliohjelmissa oli yleisesti soittolista, jota ohjelma kävi läpi kokeillen jokaista numeroa.


title: BBS

text: Aikaraja oli monesti riippuvainen kellonajasta. Suosittuun soittoaikaan klo 20 - 23 linja-aikaa sai vähemmän kuin aamuyöllä.


title: BBS

text: Purkissaoloaikaa oli rajoitettu myös käyttäjäkohtaisesti vuorokausikohtaisesti tai viikkokohtaisesti.


title: BBS

text: Yleinen rutiini yhteyden avauduttua oli kirjautua sisään, katsoa uudet tiedostot ja lukea keskustelualueilta uudet viestit. Monesti purkin ylläpitäjä halusi hyötyä kävijästä. Järjestelmät toimivat usein siten, että kun toi itse tiedostoja, sai purkista ladata itselle uusia tiedostoja. Latauksia sai tehdä suhdeluvun eli ration mukaisesti. Esimerkiksi tuomalla 1 kB tiedostoja sai ladata vastaavasti 5 kB tiedostoja (ratio 1:5).


title: BBS

text: Alkuaikoina viestit oli luettava ja kirjoitettava puhelun aikana. Tämä tuli kalliiksi, jos kirjoittaja halusi pohtia rauhassa kirjoittamaansa tekstiä tai jos asioiden tueksi piti hakea faktatietoa esimerkiksi tietosanakirjasta. Kalleutta lisäsi huomattavasti puhelinlinjojen kalliit kaukopuhelumaksut. 1990-luvulla yleistyi tapa imuroida kaikki viestit kerralla, lukea ne vasta kun yhteys oli poikki, kirjoittaa uudet viestit ja jättää ne seuraavan yhteyden aikana. Lukemiseen ja kirjoittamiseen käytettiin niin sanottuja etälukuohjelmia (offline-ohjelmia), joiden käyttämistä viestipakettiformaateista ehkä yleisin oli nimeltään QWK.


title: BBS

text: Useimmissa purkeissa oli tiedosto- ja viestialueiden lisäksi myös erilaisia pelejä. Suosituimmat pelit olivat useamman pelaajan vuoroittain pelattavia strategiapelejä. Oli myös uhkapelejä, joissa pelattiin linjallaoloajalla.


title: BBS

text: Joissakin purkeissa oli saatavana tiedostoja CD-levyltä. Käyttäjä pystyi jopa pyytämään SysOpilta haluamaansa CD-ROM -levyä asemaan, jotta hän pystyi lataamaan halutun tiedoston.


title: BBS

text: Joissakin purkeissa oli chättejä. Ne olivat suosittuja. Ylläpitäjän kannalta huonoja, sillä ne kuluttivat runsaasti soittolinjojen yhteysaikaa.


title: BBS

text: Purkkeja voidaan pitää yhtenä nykyisten Internet-yhteisöjen esikuvista, esimerkiksi purkkien viestialueilla keskustelu muistutti teknisessä mielessä nykyisiä WWW-keskustelufoorumeita, ja isommissa purkeissa onnistui Internetin chattien tapaan reaaliaikainen keskustelu. Monet purkit erikoistuivat tietyntyyppisistä aiheista kiinnostuneiden käyttäjien kokoontumispaikoiksi: vaikka useimmat aiheet sivusivatkin tietotekniikkaa, oli Suomessa muun muassa useita eri harrastuksiin, taiteenaloihin ja jopa uskontoon ja okkultismiin keskittyneitä purkkeja. Etenkin pitkäikäisempien purkkien käyttäjäkunnat muodostivat usein tiiviitä sisäpiirejä.


title: BBS

text:
Purkkien kulta-aikakautena ne eivät olleet tunnettuja yleisesti yhteiskunnassa. Lainsäädäntö ei ohjannut erityisesti purkkikulttuuria ollenkaan. Vallalla olivat yhteiset kirjoittamattomat säännöt. Esimerkiksi tekijänoikeudet ja ihmisoikeudet eivät aina toteutuneet siinä muodossa kuin ne tunnetaan 2000-luvulla Internetin kehittymisen jälkeen.
Yleisesti pidettiin hyvänä radioamatöörien hyväksi havaitsemia periaatteita: Eetterissä (radioaalloilla) ei saa keskustella politiikasta, seksistä eikä uskonnosta. Ne aiheuttivat usein riitoja.


title: Kubitti

text: Kubitti ( eli "quantum bit" ’kvanttibitti’) on kvanttitietokoneen bitti.


title: Kubitti

text: Kubitti on kahden kvanttitilan lineaarinen superpositio. Tämä erottaa sen normaalista, digitaalisesta bitistä, joka on diskreetti ja voi saada vain arvot 0 tai 1. Tilat on yleensä merkitty kvanttimekaniikan bra-ket-merkintätavan mukaisesti formula_1 ja formula_2.


title: Kubitti

text: Kubitin tärkeä ominaisuus, joka erottaa sen normaalista bitistä, on kuitenkin tilojen lomittuminen monien kubittien välillä. Tämä mahdollistaa sen, että sarja kubitteja voi ilmaista samaan aikaan superposition useista binääriluvuista.


title: Kubitti

text: Kubitit voidaan yhdistää kubittirekisteriksi, ja kvanttitietokone toimii manipuloimalla näitä rekistereitä.


title: Kubitti

text:
Kubitin tila-avaruus voidaan kuvata geometrisesti Blochin pallolla.
Englanninkielistä termiä "qubit" käytti ensimmäisenä Stephen Wiesner vuonna 1983 ehdotuksessaan kvanttirahalle, jota hän yritti julkaista yli vuosikymmenen. Myöhemmin termiä käytti Benjamin Schumacher, joka kertoo saaneensa inspiraation William Woottersilta.


title: Kubitti

text: Kutritti on ternäärijärjestelmän vastine kubitille.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Tavu () on tietotekniikassa käytettävä mittayksikkö sellaiselle tallennuskapasiteetille, joka on riippumaton tallennetun datan tyypistä. Tavua kerrannaisineen käytetään ilmoittamaan tietokoneen keskusmuistin tai tallennuskapasiteetin määrä. Tavu on pienin tietokoneen muistiosoitteella osoitettava yksikkö. Se on myös yleinen tietotyyppi ohjelmointikielissä.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Tavun koko on "de facto" kahdeksan bittiä. IEC standardissa IEC 80000-13:2008 käytäntö on myös kirjattu.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Aiemmissa tietokonejärjestelmien arkkitehtuureissa käytettiin myös kuuden, seitsemän, yhdeksän, kymmenen ja kahdentoista bitin tavuja. Epäselvyyksien ehkäisemiseksi kahdeksan bitin tavusta käytetään muun muassa tietoliikenteessä nimeä oktetti (lyh. o). Nykyisin yhä harvemmin käytettävä termi "puolitavu" tarkoittaa nimensä mukaisesti puolikasta tavua eli käytännössä neljän bitin jonoa.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Kahdeksan bitin tavuun voidaan tallentaa kokonaisluku väliltä 0–255 (2 arvoa). Tavun sisällön merkitys voidaan tulkita usealla tavalla, esimerkiksi yhtenä kirjaimena tietyssä merkistössä. Tavun sisältö ilmoitetaan usein heksadesimaalijärjestelmässä.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Tavu lyhennetään tyypillisesti t (vain suomenkielinen lyhenne), mutta toinen yleinen ja täysin pätevä tapa, myös suomenkielisessä tekstissä, on kansainvälinen tavun yksikkö B (varsin usein käytetään virheellisesti lyhennettä b, joka on bitin lyhenne).


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Englanniksi tavua kutsutaan nimellä "byte", joka on muunnos sanasta (). Puolitavu sen sijaan on englanniksi "nibble" (). Suomessa termiksi on muodostunut "tavu" lähinnä siksi, että kahdesta tai useammasta "tavusta" muodostuu – tietokoneen tyypistä riippuen – "sana" ().


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Tavun monikertoina ei tulisi käyttää SI-järjestelmän mukaisia kymmenkantaisia kerrannaisyksiköitä kuten kilo-, mega- ja giga-, vaan binäärijärjestelmän mukaisia kahden potensseja kibi-, mebi-, gibi- ja niin edelleen, koska ne ovat yksiselitteisiä.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Binäärikantaisten yksiköiden lyhenteet ovat Ki, Mi, Gi ja niin edelleen. "Kibitavu" ("KiB") on 2 = 1 024 tavua, "mebitavu" ("MiB") 2 = 1 048 576 tavua ja "gibitavu" ("GiB") 2 = 1 073 741 824 tavua. Binäärikerrannaisyksiköt sisältyvät IEC:n vuonna 1998 hyväksymään standardiin.


title: Tavu (tietotekniikka)

text:
Eri kerrannaisyksiköitä käytetään laajasti sekaisin: yleensä tietokoneiden keskusmuistin kapasiteetti ilmoitetaan kahden potensseina sekä kiintolevyjen kapasiteetti ja tiedonsiirron nopeudet kymmenen potensseina, mutta tästäkin säännöstä on paljon poikkeuksia. Lisäksi kilotavusta käytetään tavallisesti lyhennettä "k".
Uusien binääripohjaisten monikertojen lyhenteiden käyttö ei ole levinnyt laajalle.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: JEDEC standardissa on lisäys käytössä olevan käytännön dokumentoimiseksi.


title: Tavu (tietotekniikka)

text: Lisäksi eräissä tapauksissa jälkiliite B on jätetty pois, käyttäen vain lyhenteitä K, M ja G.


title: Kingston Wall

text: Kingston Wall oli suomalainen rock-yhtye, jonka perustivat kitaristi-laulaja Petri Walli ja basisti Jukka Jylli Helsingissä vuonna 1987. Yhtyeen pitkäaikaisimpana rumpalina toimi Sami Kuoppamäki, joka liittyi yhtyeeseen vuonna 1990. Vaikka Kingston Wall julkaisi vain kolme studioalbumia lyhyen seitsemänvuotisen uransa aikana, sitä pidetään yhtenä tärkeimmistä suomalaisista psykedeelisen ja progressiivisen rockin yhtyeistä.


title: Kingston Wall

text: Kingston Wall julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa "Kingston Wall I" vuoden 1992 alussa oman levy-yhtiönsä Trinityn kautta. Yhtyeen suosio kasvoi ja se esiintyi aktiivisesti kotimaisilla rockklubeilla. Sitä pyydettiin esiintymään useasti Helsingin Tavastia-klubilla sekä lukuisilla kesäfestivaaleilla. Kingston Wall saavutti maineensa ennen kaikkea monipuolisena jamihenkisenä liveyhtyeenä. Yhtye nauhoitti seuraavan albuminsa "Kingston Wall II" vuoden 1992 syksyllä, ja se julkaistiin seuraavan vuoden alussa. Albumi nousi Suomen albumilistan kolmanneksi kaksi viikkoa julkaisunsa jälkeen. Kingston Wallin kolmas ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi "Tri-Logy" ilmestyi lokakuussa 1994. Yhtyeen viimeinen kiertue ei kestänyt pitkään ja Kingston Wall soitti viimeisen julkisen keikkansa 5. joulukuuta 1994 Helsingin Lepakossa, jonka jälkeen yhtye päätti jättäytyä määrittelemättömän pituiselle tauolle. Puoli vuotta myöhemmin 28. kesäkuuta 1995 Petri Walli teki itsemurhan hyppäämällä Töölön kirkon tornista.


title: Kingston Wall

text: Yhtyeen esikuvina on mainittu varsinkin Jimi Hendrix, Led Zeppelin ja The Who. Muita esikuvia olivat kotimaisten 70-lukua henkivien yhtyeiden ja soittajien lisäksi muun muassa Pink Floyd, Jethro Tull ja Lynyrd Skynyrd. Vuonna 2014 julkaistiin Viljami Puustisen kirjoittama kirja Kingston Wallista, "Kingston Wall – Petri Wallin saaga".


title: Kingston Wall

text: Walli ja Jylli tapasivat Helsingissä Natsa-nimisessä klubiravintolassa vuonna 1987 ja perustivat yhtyeen, joka kantoi ensin nimeä Moonshine Makers. Ensimmäiseksi rumpaliksi pestattiin Timo Joutsimäki, joka pian vaihtui Petteri Ståhliin. Moonshine Makers soitti ensimmäisen keikkansa vuoden 1988 alussa Singh’s Pubissa. Myöhemmin yhtyeen nimeksi vaihdetiin Kingston Wall. Huhtikuussa 1989 Ståhl tarvitsi tuuraajaa, ja Walli soitti Waltarin rumpalin Sauli ”Sale” Suomalaisen keikalle. Saman vuoden kesällä rummuissa vaihtelivat Ståhl ja Timo Joutsimäki, joka ilmaantui takaisin yhtyeeseen. Syyskuussa 1989 Ståhl sai potkut Kingston Wallista, ja Joutsimäki otettiin vakituiseksi rumpaliksi. Jukka Jyllin mukaan Ståhlin komppi jäi merkittäväksi osaksi yhtyeen musiikkia. Ståhl oli mukana tekemässä muun muassa kappaleita ”Shine on Me”, ”I’m Not the One” ja ”Nepal”. Joutsimäki soitti Kingston Wallissa joulukuuhun 1990 saakka, jolloin hän lopetti soittamisen kokonaan ja myi rumpunsa. Walli sai tietää 18-vuotiaasta rumpalista nimeltään Sami Kuoppamäki, joka opiskeli Los Angelesin Musicians' Institutessa, ja alkoi kosiskella tätä yhtyeeseen.


title: Kingston Wall

text: Kingston Wall julkaisi toimintansa aikana kolme levyä omalla Trinity-levymerkillään, "Kingston Wall I" (1992), "Kingston Wall II" (1993) sekä "Tri-Logy" (1994). Ensimmäisellä albumilla kuullaan psykedeelis-progressiivista rockia. Cover-versio Jimi Hendrixin kappaleesta "Fire" sai jonkin verran radiosoittoa, ja teki yhtyettä tunnetuksi. Albumin avaava kappale "With My Mind" on noussut vuosien saatossa jonkinlaiseksi suomalaisen rockin klassikoksi.


title: Kingston Wall

text: Toisella levyllä on runsaasti folk-musiikista otettuja vaikutteita. Kappaletta "Shine on Me" pidetään suurena suomalaisena rock-klassikkona, mutta Donna Summer -lainakappale "I Feel Love" herätti ihailijoissa hieman ristiriitaisia tunteita. Albumilla yhtye siirtyi entistä monimutkaisempaan ja progressiivisempaan ilmaisuun. Kolmas levy sisälsi runsaasti vaikutteita elektronisesta musiikista. Albumin kappaleesta "Another Piece of Cake" tehtiin yhtyeen ensimmäinen musiikkivideo. Albumi sisältää paljon viitteitä Wallin ystävän Ior Bockin teokseen "Bockin perheen saaga". Albumin päättää psykedeelinen teos "The Real Thing".


title: Kingston Wall

text: Jo ensilevynsä aikoihin Kingston Wallilla oli vankka ihailijapiirinsä, ja kolmoslevyn myötä yhtye nousi myös viralliselle albumilistalle. Yhtye esitti varsinaisen viimeisen julkisen esiintymisensä 5. joulukuuta 1994 kuuluisassa Helsingin ELMUn ylläpitämässä Lepakossa, jossa toimi siihen aikaan yksi maamme tärkeimmistä rockklubeista. Päivä tämän jälkeen, yhtye esiintyi viimeisen kerran yhdessä Sörnäisten vankilan "linnan juhlissa" Suomen itsenäisyyspäivänä vuonna 1994, jonka jälkeen he ilmoittivat vetäytyvänsä määrittelemättömän mittaiselle tauolle. 28. kesäkuuta 1995 Kingston Wallin tarina sai lopullisen ja samalla traagisen päätöksen, kun yhtyeen keulahahmo Petri Walli teki itsemurhan hyppäämällä Helsingissä Töölön kirkon tornista. Yhtyeen Trinity-merkillä julkaistut levyt on myyty sittemmin loppuun, ja ensipainoksista on tullut keräilyharvinaisuuksia.


title: Kingston Wall

text: Zen Garden julkaisi vuonna 1998 Kingston Wallin albumit uudelleenmasteroituina painoksina, jotka sisälsivät bonus-CD:n. Näitä painettiin ainoastaan tuhat kappaletta per albumi, ja ne on myyty loppuun. Uusintajulkaisujen myötä yhtyeen on löytänyt entistä laajempi yleisö, ja sen suosio on jatkunut 2000-luvulla. Jotkut asianharrastajat pitävät Kingston Wallia yhtenä kaikkien aikojen parhaista suomalaisista rock-yhtyeistä. Muun muassa Von Hertzen Brothers -yhtyeen on väitetty saaneen Kingston Wallilta vaikutteita.


title: Kingston Wall

text: Vuonna 2000 julkaistiin myös Kingston Wall -kunnianosoitusalbumi "Freakout Remixes", joka sisältää kotimaisten konemuusikkojen Kingston Wallin kappaleista tekemiä trance-remixejä. 21. syyskuuta 2005 SonyBMG julkaisi kolmen CD-levyn konserttitaltiointikoosteen "Real Live Thing", jonka basisti Jukka Jylli on koonnut yhtyeen vanhoista nauhoista. Levy nousi heti ilmestyttyään Suomen albumilistalle sijalle 8.


title: Kingston Wall

text: Vuonna 2012 Sony julkaisi 8 CD:n King Size Box -kokoelman.


title: Kingston Wall

text: Vuonna 2014 julkaistiin Viljami Puustisen kirjoittama kirja Kingston Wallista, "Kingston Wall – Petri Wallin saaga". Svart Records julkaisi vuosina 2014 ja 2015 Kingston Wallin cd-muotoisina julkaistut albumit vinyyleinä, "We Cannot Move / Between The Trees" -sinkun sekä Kingston Wall -kuvaajan Hannu Lappalaisen keikkataltioinneista ja haastatteluista koostetun Kingtime DVD:n. DVD:n julkaisun yhteydessä Jukka Jylli ja Sami Kuoppamäki järjestivät Tavastialla julkaisutapahtuman sekä esiintyivät Kingston Wall FreakOut! -kokoonpanolla vuoden 2015 Ruisrockissa.


title: Kingston Wall

text:
Yhtyeen elossa olevat jäsenet soittavat yhdessä Von Hertzen Brothersin kanssa kiertueen vuonna 2019.
Lisäksi Kingston Wallin levyillä ja taustahahmoina toimi Suomen rock- ja jazz-piirien suuria nimiä. Levyillä vierailivat muun muassa Sakari Kukko (saksofoni & klarinetti, soitti kuuluisassa "Shine on Me" sekä "The Real Thing" -kappaleissa), Kimmo Kajasto (syntetisaattorit) sekä Ufo Mustonen (viulu). Yhtyeen kolmoslevyä olivat miksaamassa Tom Wuori ja Robert Palomäki.


title: Kingston Wall

text: Albumeista "I", "II" ja "Tri-logy" julkaistiin 1998 remasteroidut CD-erikoisversiot, jotka kaikki sisältävät albumin lisäksi bonuslevyn sisältäen ylimääräisiä studiokappaleita ja livemateriaalia. Nämä levyt ovat nykyisin kuitenkin alkuperäisten albumien tapaan keräilyharvinaisuuksia. Zen Gardenin remasteroidut CD-versiot, jotka eivät sisällä bonuslevyä, ovat edelleen yleisessä myynnissä.


title: Kingston Wall

text: Uudelleenjulkaistut "I", "II" ja "Tri-Logy" nousivat maaliskuussa 1998 Suomen virallisen listan sijoille 9, 14 ja 18. Tämä oli ensimmäinen kerta, jolloin samalla artistilla oli kolme albumia samaan aikaan Suomen Top 40:ssä.


title: Kingston Wall

text: Albumin perään merkitty ainoastaan korkein listasijoitus.


title: Prakseologia

text: Prakseologia on ihmisen toiminnan päättelevää tutkimusta. Termiä käytti Alfred Espinas vuonna 1890 (ks. aikakauskirjassa "Revue philosophique" (15. vuosikerta, numero 30) julkaistu artikkeli "Les Origines de la technologie", sivut 114-115 ja vuonna 1897 julkaistu samanniminen Espinasin kirja) mutta yleisemmin termi liitetään Ludwig von Misesiin ja häntä seuranneeseen Itävaltalaiseen taloustieteeseen.


title: Prakseologia

text: Mises yritti löytää taloustieteiden käsitteellisen lähtökohdan prakseologialla. Klassisen taloustieteen edustajien tavoin hän hylkäsi tarkkailun taloustieteellisen analyysin lähtökohtana, vedoten ihmisten toiminnan olevan liian monimutkaista minkäänlaiselle osiin jakamiselle ja liian itsetietoista, jottei yksistään tarkkailu vaikuttaisi toimintaan. Ihmisen toiminnan tarkkailu tai tilastollisten faktojen erottelu olisi aina ylimalkaista unohdettujen muuttujien takia, toisin kuin luonnontieteissä.


title: Prakseologia

text: Jotta välttyisimme historiallisen ja tilastollisen analyysin subjektiiviselta luonteelta, Mises ehdottaa, että keskittyisimme ihmisen toiminnan logiikkaan. Koko argumentti liittyy laajempaan kiistaan, ks. methodenstreit.


title: Prakseologia

text: Prakseologiasta Mises päättelee, että kaikki ihmisen tietoinen toiminta tähtää hänen tyytyväisyytensä parantamiseen. Eritoten hän painotti, ettei prakseologiaa kiinnosta henkilön subjektiivinen näkemys toivotusta lopputuloksesta, vaan toimenpiteet joihin hän ryhtyy. Henkilö parantaa tyytyväisyyttään poistamalla epäonnellisuuden lähteen. Koska tulevaisuus on epävarma, jokainen toimenpide on spekulatiivinen.


title: Prakseologia

text: Toimivaksi henkilöksi prakseologia kelpuuttaa kenet tahansa, joka kykenee loogiseen päättelyyn. Muutoin prakseologia palaisi behavioristiseen ihmiskuvaan, jossa organismi reagoi ärsykkeisiin vaistonvaraisesti. Yhtä lailla henkilön tulee uskoa, että hänellä on jonkinlainen epäonnellisuuden lähde, jonka hän voi poistaa, jotta hän toimii.


title: Prakseologia

text: Mises tuli myös lopputulokseen, että ihminen tekee päätöksiä järjestelmällisesti sarjassa. Mieli pystyy käsittelemään tehtäviä vain yksi kerrallaan. Vaikka se kykenisikin ratkomaan tehtäviä nopeasti, se ratkoo niitä peräkkäin. Ihminen aloittaa siis polttavimmasta tarpeestaan ja jatkaa vähemmän tärkeisiin.


title: Prakseologia

text: Ratkaistuaan tärkeimmän ongelmansa henkilö jatkaa toiseksi tärkeimpään, ja niin edespäin. Tosiasiassa toisiksi tärkein tehtävä on aina vähemmän tärkeä kuin tärkein, joten tehtävä tehtävältä hyöty laskee. Tämä on laskevan rajahyödyn käsite.


title: Prakseologia

text: Ihmisyhteisössä suuri osa toiminnasta on vapaaehtoisia vaihtokauppoja, joissa henkilö pitää toisen henkilön omistusta omaansa arvokkaampana, ja päinvastoin. Tämä prakseologian osa-alue on nimeltään katallaktiikka, ja liittyy käytännönläheisemmin markkinatalouteen ja taloustieteisiin.


title: Prakseologia

text: Thomas Mayer on argumentoinut, että prakseologian hylätessä positivismin ja empirismin teorioiden kehittämisessä, se johtaa samalla tieteellisen menetelmän hylkäämiseen. Tämä teki Mayerille itävaltalaisen taloustieteen metodologiat perusteettomiksi. Itävaltalaiset argumentoivat, että empiirinen tieto itsessään on riittämätön kuvaamaan ekonomiaa; että sitä myötä empiirinen tieto ei voi osoittaa vääräksi ekonomista teoriaa; että looginen empirismi ei voi ennustaa tai selittää ihmisen toimintaa; ja että loogisen empirismin metodologiset vaatimukset ovat mahdoton täyttää ekonomistisille kysymyksille. Eritoten Ludwig von Mises argumentoi empiristisiä lähestymistapoja vastaan yhteiskuntatieteissä yleisesti, koska inhimilliset tapahtumat ovat ainutlaatuisia ja "toisiintumattomia", kun taas luonnontieteelliset kokeet ovat pakosti toisinnettavia.


title: Prakseologia

text: Taloustieteilijä Mark Blaug on kritisoinut yliluottamusta metodologiseen individualismiin, esittäen sen jättävän pois kaikki makroekonomistiset väitelauseet, joita ei voi redusoida mikroekonomistisiksi väitelauseksi, ja sitä kautta hylkäävän kaiken kehitetyn makroekonomian.


title: Ihmisen toiminta

text: Ihmisen toiminta on monenlaisen selittämisen kohteena. Psykologia tutkii yksilön toimintaa, kun taloustiede tutkii lähinnä ryhmiä. Sosiologia keskittyy molempiin.


title: Ihmisen toiminta

text: Psykologia on yrittänyt tulkita yksittäisten ihmisten toimintaa. Kuten taloustieteissä, ei psykologiassakaan voida järjestää tieteellisiä eristettyjä kokeita. Tällaisissa kokeissa ihmiseen kohdistuva tarkkailu usein saa hänet toimimaan eri tavoilla kuin yleensä.


title: Ihmisen toiminta

text: Georg Henrik von Wright toi ihmisten toiminnan selittämisen muodollisen logiikan piiriin. Hän lähti syllogistisesta näkökulmasta ja hänen mukaansa ihmisten toiminta oli perusteltavissa apriorisesti haetun tavoitteen perusteella, eikä toiminnan ja lopputuloksen välille tarvita kausaalista lakia. Esimerkiksi:


title: Avoin välityspalvelin

text: Avoin välityspalvelin ( tai "public proxy", joskus myös "open proxy") on välityspalvelimena toimiva tietokone, joka hyväksyy kaikkien internetin käyttäjien pyyntöjä.


title: Avoin välityspalvelin

text: Esimerkiksi verkkoalueeseen esimerkki.org kuuluva avoin sähköpostipalvelin välittää myös sellaisia sähköpostiviestejä eteenpäin, jotka tulevat verkkoalueen esimerkki.org ulkopuolelta ja joiden "kohdeosoite ei kuulu" verkkoalueeseen esimerkki.org.


title: Avoin välityspalvelin

text: Avoin välityspalvelin on myös vaikkapa WWW-proxy, joka vastaanottaa pyyntöjä mistä päin hyvänsä maailmaa ilman käyttäjätunnistusta. Useimpia tällaisia välityspalvelimia ei ole tarkoitettu avoimiksi, vaan ne on konfiguroitu virheellisesti.


title: Avoin välityspalvelin

text: Avoimia välityspalvelimia käytetään esimerkiksi roskapostin välittämiseen.


title: Lavatanssi

text: Lavatanssiksi kutsutaan tanssilavoilla ja -paikoissa tapahtuvaa tanssimista ja niissä erityisesti harrastettavia tanssityylejä. Suomessa yleisimpiä lavatansseja ovat foksi (foxtrot), tango, valssi ja humppa. Lisäksi lavatansseissa soitetaan yleensä kerran pari vanhempia perinteisiä tanssilajeja, eli: jenkka, polkka ja masurkka.


title: Lavatanssi

text: Nykyisin lavojen tanssiohjelmistoon kuuluvat myös rock 'n swing -tanssit. Rock 'n swing -tansseilla eli kädenalitansseilla tarkoitaan yleisnimityksenä seuraavia lavoilla tanssittavia tansseja: jive, fusku (käytetään myös sanaa lavajive), bugg ja boogie woogie, lindy hop, discoswing (käytetään myös nimiä disco-jive tai samba-jive). Näistä tansseista käytetään myös nimityksiä jenkkitanssit tai rokkitanssit.


title: Lavatanssi

text: Näiden lisäksi lavoilla tanssitaan myös latinalaistansseja eli "lattareita" kuten samba, rumba (bolero) ja cha-cha. Näistä rumba ja cha-cha ovat paikallaan tanssittavia tansseja ja sambaa tanssitaan periteisemmin lavaa kiertäen.


title: Lavatanssi

text: Lavatansseissa ei ole kirjoitettuja sääntöjä siitä, mitä tanssilajia mihinkin kappaleeseen tanssitaan. Tästä syystä onkin tyypillistä, että eri parit tanssivat samaan aikaan eri lajeja ja tanssipari voi jopa vaihtaa tanssittavaa tanssia kesken kappaleen. Esimerkiksi foksia ja fuskua tanssitaan tyypillisesti samaan aikaan, mahdollisesti joku saattaa tanssia jiveä, boogie woogieta tai lindy hoppiakin samaan aikaan. Monista tansseista onkin sekä vartalokontakti- että kädenaliversio, joissa usein askelten rytmitys pysyy samana. Tällaisia pareja ovat esimerkiksi foksi ja fusku, ja polkka ja swingpolkka


title: Lavatanssi

text: Tanssia säestää yksi tai useampi orkesteri. Settien välillä soitetaan tanssimusiikkia levyiltä. Orkesteri soittaa yleensä 45 minuuttia kerrallaan tai sen aikaa kuin tanssien järjestäjä pyytää. Sen jälkeen on 15 minuutin tauko, jonka aikana soitetaan tanssimusiikkia levyltä. Musiikki soi myös taukojen aikana samalla tavalla – aina kaksi saman tanssilajin kappaletta peräkkäin. Orkesterit ottavat jossakin määrin vastaan toiveita soitettavasta musiikista ja sijoittavat ne sopivaan kohtaan ohjelmistoa. Tavallisesti siihen kuuluu valmiina suosittuja tyylejä.


title: Lavatanssi

text: Mikäli orkestereita on kaksi, orkesteria vaihdetaan tavallisimmin 45 minuutin välein, kunnes kumpikin on soittanut repertuaarinsa läpi tai kunnes tanssit loppuvat. Orkesteri ilmoittaa illan viimeiset kappaleet.


title: Lavatanssi

text: Yleisimpiä lavatanssimusiikissa käytettäviä soittimia ovat harmonikka, basso, kitara, rummut ja kosketinsoittimet. Joissakin yhtyeissä on myös puhaltimia.


title: Lavatanssi

text: Tanssilavoilla on pääasiassa miesten haku. Tämä tarkoittaa, että naiset odottavat tanssiinkutsua hakurivissä tanssilavan reunalla. Kun orkesteri kuuluttaa seuraavan tanssin, mies hakee sopivaksi katsomaansa daamia.


title: Lavatanssi

text: Useimmilla tanssipaikoilla tietty aika illasta on varattu naisten haulle. Tämä kestää yleensä noin tunnin verran, ja tänä aikana tanssiin haku tapahtuu päinvastoin – miehet odottavat, ja naiset käyvät hakemassa heitä. Muut roolit pysyvät silti ennallaan: mies vie silti kaikki tanssit, ja mies palauttaa naisen kuten yleensäkin.


title: Lavatanssi

text: Naisten haku ilmoitetaan kyltillä tai valotaululla, sekä orkesteri tiedottaa naisten haun alkamisesta ja loppumisesta. On myös naistentansseja, joissa hakuvuoro on päinvastainen koko illan mahdollisesti pois lukien hetki, jolloin kyltillä ilmoitetaan miesten hausta.


title: Lavatanssi

text: Tanssittaessa salia kierretään vastapäivään. Mikäli lava on tarpeeksi suuri, nopeimmat tanssivat ulkokehällä ja hitaimmat sisempänä. Paikoillaan tanssittavia tansseja (kädenalitanssit, lattarit) tanssitaan joko lavan keskellä, tai niille saattaa olla varattuna tila jossain salin reunalla.


title: Lavatanssi

text: Miehen tehtävä on viedä naista, ja tähän luonnollisesti kuuluu myös ympäristön tarkkailu. Nainen seuraa miehen tanssin mukaisesti joten miehen tulee parhaansa mukaan pitää huoli törmäysten välttämisestä ja ottaa se vastaan. Törmättäessä on miehen tehtävä pyytää anteeksi, ei naisen koska hän seuraa vientiä. Miehen ei tulisikaan tanssia selkä menosuuntaan enempää kuin pari askelta kerrallaan. Jos nainen huomaa esteen, jota mies ei ole nähnyt, hän voi antaa tästä merkin käden painalluksella.


title: Lavatanssi

text: Tanssitavan valintaan voi vaikuttaa myös tanssijoiden määrä erityisesti lavoilla joilla ei ole määritelty tilaa eri tyyleille. Pienillä lavoilla tila muodostuu tavallisesti keskemmälle muiden tanssijoiden noudattaessa kiertosuuntaa.


title: Lavatanssi

text: Tanssilavoilta ja -paikoilta löytyy yleensä jonkinlainen ruoka- ja juomatarjoilu – joko kahvila, baari tai molemmat.


title: Teekkarilakki

text: Teekkarilakki on ylioppilaslakkia muistuttava päähine, jota teekkarit käyttävät ensimmäisen opiskeluvuotensa vapusta lähtien. Lakkia käytetään Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa lakki on valkoinen ja sen oikealle puolelle on kiinnitetty tupsullinen naru. Naru ja tupsu ovat mustaa silkkiä.


title: Teekkarilakki

text: Lakin käyttämisestä on määritelty yksityiskohtaisella ohjesäännöllä, joita Suomessa ylläpitävät kunkin teknillisen yliopiston ylioppilaskunta tai monialaisen yliopiston tapauksessa teekkariyhdistys. Yleisen säännön mukaan teekkarilakki on kesälakki, jonka käyttöaika alkaa vappuna ja päättyy syksyllä lakinlaskijaisiin. Lakin ulkomuoto, lakin käyttöön liittyvät perinteet ja lakkia koskevat säännöt vaihtelevat jonkin verran paikkakunnittain.


title: Teekkarilakki

text: Ensimmäinen suomalaisten teekkareiden oma lakki, niin sanottu kuntalakki, otettiin käyttöön vuonna 1874 Teknologföreningenin piirissä, mutta jo vuonna 1876 perustettiin komitea, jonka tarkoitus oli muuttaa lakkia. Komitean mietinnön mukaan lakista tulisi myssy, jonka sivulla heiluisi tupsu, mutta jäsenistö äänesti myssyä vastaan ja halusi sen sijaan palata lakkiin. Toisessa äänestyksessä luovuttiin tupsustakin. Lopulta päädyttiin käyttämään mustaa ylioppilaslakin tapaista päähinettä, jossa olisi hopeinen kokardi mutta ei tupsua.


title: Teekkarilakki

text: Kun vuonna 1884 Teknologföreningen jakaantui ruotsinkieliseen Teknologföreningeniin ja suomenkieliseen Polyteknikkojen Yhdistykseen, uusi järjestö ensi töikseen muutti teekkarilakkia: kokardi vaihtui kultaiseksi ja lakin päällinen harmaaksi silkiksi. Lakkia kiersi musta samettinauha, ja siihen kuului harmaa tupsu. Tupsun käytöstä oli alkuaikoina paljon kiistaa, ja vaikka Polyteknikkojen Yhdistyksen puheenjohtaja huomautti jäsenille, että polyteekkarilakkia ei saisi kantaa ilman tupsua, myönnettiin vuonna 1891 joillekin jäsenille oikeus käyttää tupsutonta lakkia.


title: Teekkarilakki

text: Vuonna 1893 lakin päällinen muutettiin valkoiseksi sametiksi ja tupsu mustaksi, ja tässä muodossa sitä käytetään Otaniemessä edelleen. Kun lakin ulkoasusta keskusteltiin vielä vuonna 1895 todettiin, että "erittäinkin tupsu miellyttää naisia".


title: Teekkarilakki

text: Teekkarilakkeja valmistaa helsinkiläinen E.R. Wahlman Oy sekä tanskalainen C.L. Seifert.


title: Teekkarilakki

text: Otaniemessä on käytössä kaksi hiukan erilaista teekkarilakkia: TKY- ja TF-teekkarilakki. Otaniemen eli Teknillisen korkeakoulun teekkarilakki on lakeista vanhin. Se on kuusikulmainen, ja sen päällinen on ommeltu kahdesta kappaleesta. Tupsun naru on kiinnitetty lakin keskikohtaan ja reunukseen oikealle puolelle. Lakista on kaksi hieman eriävää versiota.


title: Teekkarilakki

text: Solmu otaniemeläisen lakin tupsun narussa on yleensä merkki avioitumisesta. Kummankin kesälakin käyttöaika on 1. toukokuuta kello 0.00 — 30. syyskuuta kello 24.00. Varttuneemmat henkilöt käyttävät monesti teekkarilakkia jo vappuaattona kello 18.00 alkaen, mikä on yksiselitteisesti vastoin teekkarilakin käyttötarkoitusta, ellei Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan Teekkarijaosto ole myöntänyt lakinkäyttölupaa.


title: Teekkarilakki

text: "Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan" (TKY) myöntämä lakki on Otaniemessä yleisempi, ja sen ensimmäisen opiskeluvuoden vappuna saamiseksi vaadittavien esteettömyystodistusten myöntämisestä vastaavat killat. Esteettömyystodistuksen saamisen vaatimukset vaihtelevat killoittain, mutta yleensä ensimmäisen vuoden opiskelijan eli fuksin tulee kerätä fuksipisteitä tutustumalla teekkarikulttuuriin esimerkiksi erilaisten tapahtumien kautta.


title: Teekkarilakki

text: Lakin vuori on tekniikanpunainen, ja sen kokardina käytetään TKY:n tunnusta. Kokardin halkaisija on 15 millimetriä. Kesäkauden ulkopuolella lakinkäyttölupaa voi anoa Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan Teekkarijaostolta.


title: Teekkarilakki

text: "Teknologföreningenin" (TF) eli Aalto-yliopiston ruotsinkielisen osakunnan jäsenet ovat pitäneet omanlaista teekkarilakkia vuodesta 1923. Suurimmat erot suomenkielisten teekkareiden käyttämään lakkiin ovat hieman suurempi kokardi (halkaisija 21 millimetriä) sekä lakin vuori, joka on TF-lakissa viininpunainen ja keltainen. Teknologföreningenillä on käytössä myös talvipäähine; ympärileikattu knalli. TF-lakin saamiseksi fuksivappuna tarvittavat fuksipisteet myöntää TF.


title: Teekkarilakki

text: Kun Tampereen teknillinen yliopisto aloitti Teknillisen korkeakoulun sivutoimipisteenä vuonna 1965, sen opiskelijat käyttivät otaniemeläistä teekkarilakkia. Yliopiston itsenäistyttyä vuonna 1972 lakki säilyi muuten entisellään, mutta sen kokardi vaihdettiin paikallisen ylioppilaskunnan tunnukseksi, jossa esiintyvät vasara ja hammasratas. Lakin jakamisesta vastaa "Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunta" (TTYY). Lakin käyttöaika on Suomen neidon lakituksesta (1. toukokuuta) lakinlaskijaisiin (30. syyskuuta). Muina aikoina lakkia saa käyttää erikoisluvalla, jonka myöntää TTYY:n hallitus tai kiireellisessä tapauksessa pääsihteeri tai hallituksen teekkarivastaava.


title: Teekkarilakki

text: Oululainen teekkarilakki otettiin käyttöön vappuna 1960 Oulun yliopiston rehtorin ja hallintokollegion vastustuksesta huolimatta. Oululainen teekkarilakki on saanut vaikutteita ruotsalaisesta teekkarilakista sekä pohjoisesta neljäntuulenhatusta. Oululainen lakki on pyöreä, ja tupsu on kiinnitetty sen oikealla reunalla olevaan ulkonemaan. Lakin vuori on sinivalkoinen ja lakki on materiaaliltaan puuvillasamettia.


title: Teekkarilakki

text: Lakin kokardina käytetään kunkin killan omaa kokardia, poikkeuksena Oulun Teekkariyhdistyksen puheenjohtaja, joka käyttää lakin kokardina OTY:n logoa. Tupsun juureen liitetään lisäksi hallituskokardi, mikäli lakin kantaja toimii tai on toiminut jonkin oululaisen teekkarikillan, Oulun Teekkariyhdistyksen tai Oulun Yliopiston Ylioppilaskunnan hallituksessa. Oululaiset teekkarit solmivat lakkinsa tupsun naruun solmun jokaisen Oulussa vietetyn Teekkariwapun merkiksi. Viidennestä vapusta alkaen solmut korvataan lenkillä tai yhdellä isolla solmurykelmällä. Solmut avataan teekkarin valmistuessa diplomi-insinööriksi tai arkkitehdiksi.


title: Teekkarilakki

text: Nykyisin lakin jakamisesta vastaa "Oulun Teekkariyhdistys ry" (OTY). Fuksikaste (ja tarvittavat fuksipisteet) oikeuttavat fuksin noutamaan Teekkarilakkinsa vappupäivän aamuna kello 04.30 Rauhalassa alkavassa lakituksesta. Muille fukseille lakki jaetaan myöhemmin erityisessä surulakituksessa. Lakin saamisen myötä fuksi saa myös teekkarin arvonimen. Lakin käyttöaika on 30. huhtikuuta kello 12:00 — 30. syyskuuta kello 24:00. Muina aikoina lakin käyttöön vaaditaan OTY:ltä anottava lakkilupa. Tarkemmin lakin käytöstä on määrätty erityisessä lakkilaissa ja -asetuksessa.


title: Teekkarilakki

text: Lappeenrannan teekkarilakki on seitsenkulmainen, ja sen vuori on karjalaisittain punamusta. Muuten se muistuttaa Otaniemen lakkia. Kokardina käytetään ylioppilaskunnan tunnusta, aalef-kirjainta, jota ympäröi hammaskehä. Lakin myöntää "Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta" (LTKY). Lakin käyttöaika alkaa "wappurauhan rikkomisesta", joka tapahtuu Kurkipatsaan lakituksen yhteydessä (30. huhtikuuta kello 12), ja päättyy syksyllä vietettäviin lakinlaskijaisiin. Muina aikoina lakkia saa käyttää ylioppilaskunnasta anottavalla erikoisluvalla.


title: Teekkarilakki

text: Turussa teekkareita opiskelee kahdessa eri yliopistossa, joten lakkejakin on kahta tyyppiä.


title: Teekkarilakki

text: Åbo Akademin teekkareiden lakki muistuttaa ulkoisesti tavallista ylioppilaslakkia, mutta senkin oikeaan reunaan on liitetty tupsu. Lakin vuori on keltamusta ja sen kokardina käytetään Åbo Akademis Studentkårin kokardia. Lakkia myöntävät "Kemistklubben vid Åbo Akademi rf" ja "Datateknologerna vid Åbo Akademi rf". Lakki on ollut käytössä vuodesta 1960.


title: Teekkarilakki

text: Turun yliopiston teekkareiden lakki on lähes samanlainen kuin Åbo Akademin lakki. Sen vuori on kuitenkin sinivalkoinen, ja kokardina on "Turun yliopiston ylioppilaskunnan" kokardi. Lakit myöntää "Digit ry" sekä "Nucleus ry" . Turun yliopistossa lakkia on käytetty vapusta 2000 alkaen.


title: Teekkarilakki

text: Vaasalainen teekkarilakki on teekkarilakeista tuorein: ensimmäiset vaasalaiset teekkarit saivat oman lakkinsa vappuna 2004. Lakki on malliltaan Otaniemen lakin kaltainen, mutta sen vuori on punakeltainen ylioppilaskunnan (VYY) värien mukaisesti ja kokardina käytetään yhdistyksen omaa kokardia.


title: Teekkarilakki

text: Lakin käyttöoikeuden myöntää "Tutti ry". Lakin nostajaisia vietetään vapunpäivänä (1. toukokuuta kello 00) ja laskiaisia syyskuun viimeisenä päivänä (30. syyskuuta). Muina aikoina lakkia saa käyttää Tutti ry:n hallituksen erikoisluvalla.


title: Teekkarilakki

text: Ruotsissa teekkarilakki, tai "teknologmössan", juontaa juurensa Chalmersin tekniseen korkeakouluun jossa sitä alettiin käyttää vuonna 1878. Lakin inspiraationa oli ehkä ollut norjalainen tupsullinen ylioppilaslakki. Ruotsin ja Norjan unionin aikana Chalmersilla ja KTH:lla opiskeli paljon norjalaisia. Alkuperäinen lakki oli valkoinen, kuten ylioppilaslakkikin, mutta nykyään eri kouluilla on käytössä muitakin värejä.


title: Teekkarilakki

text: Lakissa on yleensä kokardi, joka joskus myös vaihdetaan koulusta riippuen johonkin muuhun merkkiin. Lakin naruun laitetaan yleensä pieniä palloja joiden nimi on "spegat". Pallot symboloivat aloitettuja lukuvuosia ja niiden värit kertovat mitä lakin kantaja opiskelee, ja ne poistetaan väliaikaisesti hatusta vakavammissa tilaisuuksissa kuten hautajaisissa. Koulusta riippuen lakkia pidetään niin frakin kuin teekkarihaalareiden kanssa. Teekkarilakki on myös ainut lakki, jota tradition mukaan saa pitää päässään sisätiloissa.


title: Teekkarilakki

text: Teekkarilakkia käytetään seuraavissa kouluissa:


title: São Paulo

text: São Paulo on Brasilian suurin kaupunki ja samannimisen osavaltion pääkaupunki. São Paulon metropolialueella asuu lähes 20 miljoonaa ihmistä, ja se muodostaa eteläisen pallonpuoliskon suurimman väestökeskittymän. Itse kaupungin asukasluku on noin 11 miljoonaa (2010).


title: São Paulo

text: São Paulo on Brasilian taloudellinen keskus ja se kilpailee Rio de Janeiron kanssa asemasta Brasilian kulttuurin ja urheilun pääkaupunkina. Matkailukohteena se ei kuitenkaan ole yhtä suosittu kuin Rio de Janeiro.


title: São Paulo

text: São Paulo sijaitsee noin 350 km lounaaseen Rio de Janeirosta, noin 50 km sisämaahan lähimmästä satamakaupungista Santosista.


title: São Paulo

text: São Paulo sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä lähes 800 metrin korkeudessa merenpinnasta. Kaupungin sää on vaihteleva ja sateinen erityisesti joulu–helmikuussa, jolloin Brasiliassa on kesä. Kaupunki oli aikaisemmin kuuluisa sumuistaan, mutta ne ovat vähentyneet ilman keskilämpötilan kohottua viimeisten 40 vuoden aikana.


title: São Paulo

text: Jesuiitat perustivat kaupungin vuonna 1554 ja antoivat sille nimen apostoli Paavalin mukaan, koska perustamispäivä oli Paavalin kääntymyksen vuosipäivä. Jesuiitat perustivat São Pauloon lähetysaseman ja koulun. Alkuvuosina kaupunki oli nimellä "bandeirantes" kutsuttujen seikkailijoiden tukikohta, josta käsin tehtiin sisämaahan löytö-, tutkimus- ja ryöstöretkiä. Minas Geraisista löydettiin kultaa 1600-luvulla, ja kultakuume tuntui myös São Paulossa. Osa kullan tuotosta sijoitettiin sokeriplantaaseihin, jotka olivat varsin tuottavia. São Paulo sai kaupunkioikeudet vuonna 1711. Kahvinviljely Brasiliassa alkoi 1727.


title: São Paulo

text: Kaupungin merkitys alkoi kasvaa 1800-luvulla, kun kahvista tuli Brasilian tärkein vientituote. Se oli Brasilian teollistumisen veturi 1900-luvun alkupuolella.


title: São Paulo

text: São Pauloon on tullut 1900-luvun aikana siirtolaisaaltoja Italiasta, Portugalista, Japanista, Saksasta, Kreikasta ja Lähi-Idästä. Maahanmuuttajat ovat tuoneet ruoka- ja muun kulttuurinsa mukanaan. Italialaistaustaiset ovat suurin ryhmä, yli kuusi miljoonaa, ja japanilaisia on puoli miljoonaa. Talouskasvun myötä kaupunkiin on muuttanut myös ihmisiä Brasilian eri osista.


title: São Paulo

text:
São Paulon metron ensimmäinen linja avattiin 1974. Kaupungin lentoliikennettä palvelee kaksi kansainvälistä lentoasemaa, São Paulo-Guarulhosin kansainvälinen lentoasema ja Congonhas-São Paulon kansainvälinen lentoasema.
São Paulo on vauras, mutta kaupungissa on myös paljon köyhyyttä. Faveloissa asuu iso määrä köyhiä ihmisiä vieretysten rikkaiden kanssa. Alueet on saatettu eristää sähköaidoin ja erilaisin turvajärjestelmin, koska rikkaat pelkäävät köyhien tekemiä rikoksia. Rikollisuus onkin São Paulossa maailman huippuluokkaa. Eniten tehdään kidnappauksia, ryöstöjä ja murhia. Sen takia monet liikemiehet lentävät helikoptereilla töihin ja kulkevat luodinkestävillä autoilla. São Paulossa on ennätysmäärä helikoptereita ja erillinen lentoliikennejärjestelmä helikoptereita varten. Poliiseista on huutava pula. São Pauloon on luotu erityinen erikoisryhmä kidnappauksia vastaan, mutta silti voimavarat ovat vähissä. Rikollisuuden kasvun yhtenä syynä voidaan pitää väärin käytettyä varallisuutta. Rahaa ei ole käytetty perusasioihin ja köyhyyden kitkemiseen, joten moni faveloissa asuva ei pääse nuorena töihin ja joutuu täten helposti rikoksen poluille.


title: São Paulo

text: Vuosina 1999-2011 väkivaltatilanne parani ja murhien määrä putosi kolme neljäsosaa. Viime vuosina rikollisuus on lisääntynyt uudelleen. Vuonna 2012 arvioitiin murhien määrän nousevan jälleen yli kymmeneen 100 000 asukasta kohti. Vuonna 2006 vankiloista alkanut kapina on jatkunut väkivaltaisuuksina Primeiro Comando da Capital (PCC) -rikollisjengin ja poliisin välillä. Poliisien murhat lisääntyivät 40% vuodesta 2011 vuoteen 2012. Takavarikoitujen huumeiden määrä nousi ennätykseen 2011 ja sivusi sitä 2012. Sieppauksista on kehitetty kaksi alalajia: pikasieppauksissa uhri viedään pankkiautomaatille tyhjentämään tilinsä. Virtuaalisieppauksissa väitetään perheenjäsenen olevan konnien hallussa ja vaaditaan lunnaita, taustalla soitetaan nauhoitettua lasten itkua. Yhdysvaltojen ulkoministeriö pitää São Paulon rikollisuustilannetta kriittisenä.


title: São Paulo

text: São Paulon poliisi sai paljon lisää voimavaroja vuosien 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen ja 2016 olympialaisten lähestyessä.


title: São Paulo

text: Kuten koko Brasiliassa, jalkapallo on São Paulossa suosituin urheilulaji. Kaupungin merkittävimmät jalkapalloseurat ovat Corinthians, Palmeiras, ja São Paulo Futebol Clube.


title: São Paulo

text: Formula 1:n Brasilian osakilpailu järjestetään São Paulossa, Interlagosissa.


title: São Paulo

text: Muita suosittuja urheilulajeja kaupungissa ovat koripallo, lentopallo, käsipallo ja tennis.


title: Mark Helprin

text: Mark Helprin (s. 28. kesäkuuta 1947) on yhdysvaltalainen romaanikirjailija ja journalisti, joka on palkittu lukuisilla palkinnoilla viime vuosikymmenten aikana. Helprin tunnetaan mielikuvituksellisista tarinoistaan, monikerroksisista rakenteista romaaneissaan ja rikkaasta sanankäytöstään.


title: Mark Helprin

text: Hänen tunnetuimpia menestysromaanejaan ovat "A Winter's Tale" (Eva Siikarlan suomennos "Talvinen Tarina", Tammi), "Memoirs from Antproof Case", "A Soldier of the Great War", novelleja: "Ellis Island and Other Stories", "A Dove of the East and Other Stories" sekä lastenkirjatrilogia: "Swan Lake", "A City in Winter" ja "The Veil of Snows".


title: Mark Helprin

text: Helprin valmistui Harvard Collegesta ja jatkoi opintojaan Oxfordin, Princetonin ja Columbian yliopistoissa. Hän on palvellut brittiläisillä kauppalaivoilla ja Israelin maa- ja ilmavoimissa.


title: Mark Helprin

text: Vuonna 2007 Helprin kirjoitti The New York Timesiin Vieraskynä-kirjoituksen, jossa hän vastusti tekijänoikeuksien laukeamista ajan myötä. Kirjoitus herätti laajaa keskustelua, siihen tuli 750 000 kommenttia viikon aikana.


title: Victor Hugo

text: Victor Marie Hugo [yˈgo] (26. helmikuuta 1802 Besançon – 22. toukokuuta 1885 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija ja runoilija romantiikan ajalta. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat "Pariisin Notre-Dame" (1831) ja "Kurjat" (1862).


title: Victor Hugo

text: Victor Hugo oli myös innokas ihmisoikeuksien puolustaja, vaikkakin hänen poliittiset aatteensa vaihtelivat ajan kuluessa. Nuorena hän oli äitinsä vakaumuksen mukaisesti konservatiivi. Sittemmin hän kannatti tasavaltalaisuutta ja hän oli poliittiselta kannaltaan liberaali, mutta kääntyi vuosikymmenten kuluessa yhä enemmän vasemmalle. Hänen intonsa ihmisoikeuksien puolesta oli kuitenkin jatkuvaa, ja näistä tunteista syntyi myös hänen teoksensa "Kurjat", joka ilmestyi vuonna 1862 ja saavutti suuren menestyksen heti ilmestyttyään. Käsikirjoitus "Kurjiin" syntyi alun perin jo vuosia ennen ilmestymistä, mutta koska Hugon aatteet – ja asenteet muun muassa kirkkoa kohtaan – olivat muuttuneet, kirjoitti hän koko kirjan uudelleen. "Kurjien" ilmestymisen aikaan Victor Hugo oli maanpaossa Guernseyssä, koska hän oli ankarasti arvostellut Napoleon III:n vallankaappausta.


title: Victor Hugo

text: Victor Hugo syntyi Besançonissa vuonna 1802. Hänen isänsä oli Napoleon I:n armeijan kenraali ja äiti konservatiivinen rojalisti. Hugo kasvoi isänsä mukana tämän asemapaikoilla, mutta muutti 10-vuotiaana äitinsä luokse Pariisiin. Äidin mielipiteet vaikuttivat todennäköisesti Hugon varhaisuran konservatiivisuuteen. Hugon ensimmäinen teos oli vuonna 1822 ilmestynyt "Odes et poésies diverses" Teos toi hänelle heti mainetta ja elinkoron Ludvig XVIII:lta. Hugo avioitui samana vuonna Adèle Foucherin kanssa.


title: Victor Hugo

text: Hugo siirtyi hiljalleen pois vakiintuneesta klassisesta kirjallisuusperinteistä, mikä näkyi ensimmäisenä hänen näytelmissään. Historiallisen näytelmän "Cromwell" esipuheessa (1827) hän vaati eroa klassisesta draamasta, ja näytelmässä "Hernani" (1830) hän rikkoi ajan ja paikan klassisen yhteyden ja hylkäsi ranskalaisessa draamassa pitkään käytäntönä olleen aleksandriinimitan. Näytelmän ensi-ilta aiheutti pienen mellakan, jossa olivat vastakkain konservatiivit ja boheemit romantiikan kannattajat.


title: Victor Hugo

text: Vaikka Hugo kirjoitti useita romaaneja, näytelmiä ja runoteoksia, hänen maineensa perustuu kahteen teokseen. Niistä ensimmäinen, "Pariisin Notre-Dame" ilmestyi 1831, ja sen ansiosta vakiintui hänen maineensa romanttisen tyylin mestarina. Aikalaiskriitikot eivät olleet kovinkaan suopeita teosta kohtaan, mutta lukijat innostuivat siitä ulkomaita myöten.


title: Victor Hugo

text: Victor Hugo valittiin Ranskan akatemian jäseneksi vuonna 1841, mikä vahvisti hänen asemansa Ranskan merkittävimpiin kuuluvana kirjailijana. Tämän jälkeen hän alkoi osallistua myös politiikkaan ja kannatti Ranskan muuttamista tasavallaksi. Hän vastusti muun muassa kuolemanrangaistusta ja yhteiskunnallista epäoikeudenmukaisuutta ja kannatti painovapautta. Hän ilmaisi tukevansa myös Puolan itsehallintoa. Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1848 hänet valittiin Ranskan toisen tasavallan lakiasäätävän kansalliskokouksen jäseneksi.


title: Victor Hugo

text: Kun presidentiksi valittu Louis Napoleon (Napoleon III) vuonna 1851 teki vallankaappauksen ja saattoi voimaan ei-parlamentaarisen valtiosäännön, Hugo arvosteli häntä ankarasti ja julisti hänet Ranskan petturiksi. Hugo joutui tämän vuoksi lähtemään maanpakoon, ensin Brysseliin, sitten Jerseyyn ja lopulta Guernseyn saarelle, jossa hän asui vuoteen 1870 saakka. Hugo kirjoittikin monet teoksensa, muun muassa "Kurjat", Guernseyssä.


title: Victor Hugo

text: Maanpakonsa aikana Hugo julkaisi Napoleon III:ta vastaan myös poliittiset pamfletit "Napoléon le Petit" (”Napoleon Pieni”) ja "Histoire d'un crime" (”Erään rikoksen historia”). Näiden pamflettien levittäminen Ranskassa oli kiellettyä, mutta niillä oli silti huomattava vaikutus.


title: Victor Hugo

text: Victor Hugo vaikutti osaltaan myös siihen, että Britannian hallitus päätti olla teloittamatta kuutta irlantilaista, joita syytettiin terrorismista. Hän vaikutti osaltaan myös siihen, että kuolemanrangaistus poistettiin Genevessä, Portugalissa ja Kolumbiassa.


title: Victor Hugo

text: Vuonna 1859 Napoleon III päätti armahtaa kaikki maasta lähteneet poliittiset pakolaiset ja sallia heidän palata kotimaahansa. Victor Hugo kuitenkin kieltäytyi palaamasta, ennen kuin Napoleon vuonna 1870 oli kukistettu vallasta ja Ranska oli jälleen muutettu tasavallaksi. Pian sen jälkeen hänet valittiin Ranskan kansalliskokouksen ja senaatin jäseneksi.


title: Victor Hugo

text: Victor Hugo otti monesti kantaa myös taiteilijoiden ja kirjailijoiden tekijänoikeuksia koskeviin kysymyksiin. Hän olikin yksi Association Littéraire et Artistique Internationale -järjestön perustajajäsenistä ja vaikutti osaltaan siihen, että asiasta vuonna 1886 tehtiin kansainvälinen Bernin sopimus.


title: Dante Alighieri

text: Dante Alighieri (monesti vain Dante; 1265 Firenze – 13./14. syyskuuta 1321 Ravenna) oli italialainen kirjallisuushistorian maineikkaimpiin lukeutuvan "Jumalainen näytelmä" -eepoksen kirjoittanut kirjailija ja runoilija. Häntä pidetään ”italian kirjakielen isänä”.


title: Dante Alighieri

text: Dante uskoi olevansa Pohjois-Italian Arno-joen seudun roomalaisten sotilaiden perillinen. Historiallista tukea tälle väittämälle ei ole olemassa. Varhaisin tunnettu Danten esi-isä on Adamo Elisei, jonka kahdesta pojasta toinen oli firenzeläinen toiseen ristiretkeen osallistunut Cacciaguida degli Elisei. Ilmeisesti hän sai surmansa kesken ristiretkeä Pyhällä maalla, nykyisen Israelin seudulla.


title: Dante Alighieri

text: Cacciaguida avioitui Aldighiera degli Alighierin kanssa. Suhteeseen syntyneen Alighiero I Elisein jälkeläiset Bello ja Bellincione olivat suvun ensimmäisiä, jotka omivat isoäitinsä suvun nimen Alighieri. Tästä eteenpäin suvun jäsenet olivat Alighierejä. Bellincione sai kolme jälkeläistä, joista Alighiero II tulisi olemaan Danten isä ja Donna Bellan hänen ensimmäinen puoliso ja samalla Danten äiti. Bellan sukulaisyhteyksistä ei ole kunnollisia lähteitä. Hänen isänsä kuitenkin tiedetään olleen Durante Scolaro.


title: Dante Alighieri

text: Danten synnyinpäivästä ei ole olemassa suoraa mainintaa. Danten teoksia tutkimalla on kuitenkin onnistuttu selvittämään, että hän syntyi noin toukokuun ja kesäkuun loppujen välisenä aikana vuonna 1265. "Jumalaisen näytelmän" Helvetti-osa alkaa sanoilla ”"Elomme vaelluksen keskitiessä ma harhaelin synkkää metsämaata"”, minkä katsotaan tarkoittavan Danten olevan 35-vuotias, sillä Raamatun mukaan ihmisen elämän pituus on 70 vuotta. Tarinan tiedetään alkavan pitkäperjantaina vuonna 1300 eli synnyinvuodeksi saadaan pääteltyä 1265. "Jumalaisen näytelmän" osa "Paratiisi" sisältää mahdollisen viitteen siitä, että Dante olisi syntynyt Auringon saapuessa kaksosten tähdistöön: ”"Se soppi, josta meill' on kiista tuima, myös näkyi merineen ja vuorinensa, kun kiersin kanssa iki-Kaksoisien."” (22. laulu, säkeet 151–154) Tällöin Dante olisi siis syntynyt noin 21. toukokuuta – 20. kesäkuuta.


title: Dante Alighieri

text: Hänet kastettiin San Giovannin kastekappelissa Firenzessä vuonna 1266 ja ristittiin Durante degli Alighieriksi ("Durante Alighierin suvusta"). Danten nuoruusvuosista on olemassa äärimmäisen vähän tietoja, mutta tietoa on saatu muun muassa hänen teoksistaan.


title: Dante Alighieri

text: Danten ollessa 14-vuotias hänen äitinsä menehtyi ja isä meni uusiin naimisiin Lapa di Chiarissimo Cialuffin kanssa. Uuteen suhteeseen syntyivät Francesco-poika ja Gaetana-tytär. Näiden kahden sisarpuolen lisäksi Dantella oli isänsä ensimmäiseen avioliitoon syntynyt, mutta nimeltään tuntemattomaksi jäänyt sisko, joka avioitui Leone Poggi -nimisen miehen kanssa. He saivat Andrea-pojan, joka oli yhtenä lähteenä kun Giovanni Boccaccio laati Danten elämäkertaa. On mahdollista, että Danten lapsuus oli onneton ja että hän tunsi itsensä ulkopuoliseksi. Hän oli sitä vastoin äärimmäisen kiinnostunut eri taiteen aloista. Hänen kerrotaan muistaneen Vergiliuksen "Aeneis"-eepoksen ulkoa ja harrastaneen musiikkia sekä kuvataiteita. Myöhemmässä elämänsä vaiheessa Dante opiskeli filosofiaa kerjäläissääntökunnan ylläpitämässä koulussa. Filosofian vaikutus on ilmeinen, sillä hän lainaa Aristotelesta teoksissaan lähes 300 kertaa. Samaan aikaan Dante kiinnostui logiikasta ja luonnontieteistä.


title: Dante Alighieri

text: Danten elinaikana Firenzen poliittista ilmapiiriä sävytti guelfien ja ghibelliinien välinen taistelu. Guelfit ajoivat paavillista valtaa kun ghibelliinit katsoivat vallan kuuluvan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan maallisille hallitsijoille. Tilanne oli ollut vielä 1260-luvun alussa guelfien kannalta tappiollinen (Montapertin taistelu), mutta vuonna 1266 Ranskan ja paavin tuella guelfit onnistuivat kääntämään tilanteen voitolliseksi Beneventossa. Dante oli taisteluissa mukana guelfien puolella ratkaisevassa Campaldinon taistelussa Arezzon ghibelliinejä vastaan vuonna 1289. Ghibelliinit olivat nyt lyöty, mutta guelfit joutuivat sisäisiin ristiriitoihin. Guelfit jakaantuivat kahteen leiriin: Vieri dei Cerchi johtamiin valkoisiin ja Corso Donatin mustiin guelfeihin. Valkoiset, joihin Dantekin kuului, ajoi Roomasta vapaampaa hallintoa kun mustat tukivat paavin valtaa.


title: Dante Alighieri

text: Danten äidin kuolemasta oli kulunut vasta neljä vuotta, kun hänen isänsä kuoli vuonna 1283. Isä jätti perinnöksi mittavan omaisuuden. Dante avioitui 18-vuotiaana lapsuudenystävänsä ja kihlattunsa Gemma di Manetto Donatin kanssa. Kuten tuohon aikaan oli tapana, olivat avioliitot järjestettyjä ja aviopuolisoiden todelliset ihastuksenkohteet olivat muualla. Näin oli Dantenkin tapauksessa, sillä hän oli rakastunut Portinari-naapuriperheen häntä itseään vuotta nuorempaan Beatrice-tyttäreen (Bice), jota kohtaan Danten rakkaus oli syntynyt jo 9-vuotiaana. Danten ja Beatricen välistä rakkautta kuvastaa se, kuinka Dante viittaa häneen runoissansa. Donatista taas ei löydy mainintaa yhdestäkään runosta.


title: Dante Alighieri

text: Isänsä kuoleman aikaan hän sai kirjoitettua ensimmäisen sonetin "Vita nuova" -teosta varten. Hän sai muutamilta kulttuurihenkilöiltä palautetta siitä, mukaan lukien Guido Cavalcantilta, josta tuli ajan myötä Danten parhain ystävä. Teoksensa hän sai valmiiksi joskus vuosina 1292–1294, jota ennen hän oli opiskellut runoutta. Hän laati teosta yhteensä lähes kymmenen vuoden ajan. Prosimetrum-muotoinen, italiankielinen hovirakkausteos sisältää 42 lyhyttä proosamuotoista kappaletta kommentaareineen 25 teoksen sonetista, joiden lisäksi yksi "ballata" ja neljä "canzonea". Teos kuvaa Danten ja Beatricen välistä platonista rakkautta ja heidän ensitapaamistaan sekä Danten kokemaa kurjuutta, kun ei kyennyt naimaan häntä. Viimeisessä, kesken jääneessä canzonessa Dante kuvaa Beatricen kuolemista. Hänet Dante kuitenkin tapaa vielä uudelleen "Jumalaisessa näytelmässä". Teos on hyvin henkilökohtainen ja jopa elämäkerrallinen Danten nuoruusvuosista. Käyttämänsä kielellisen ilmaisun hän oli saanut vaikutteita Guido Guinizzellilta.


title: Dante Alighieri

text: Dante aloitti poliittisen uransa vuonna 1295 päästyään Firenzen hallintovirkamieheksi sekä diplomaatiksi. Virkamiehenä hän muiden muassa johti hetken aikaa alueen teidenkunnostushankkeita. Aluksi Firenzen politiikassa valkoiset guelfit näyttivät olevan niskan päällä, mutta paavi Bonifatius VIII lupasi tukea mustia valtaamalla Firenzen heille takaisin.


title: Dante Alighieri

text: Vuonna 1301 Valois’n Kaarle matkasi Toscanaan rauhanneuvottelijana. Matkallaan hänen odotettiin pistäytyvän myös Firenzessä. Firenzessä oltiin epäileviä sen suhteen, sujuisiko Kaarlen käynti ilman ongelmia. Epäiltiin liittoa paavin, mustien ja Kaarlen välillä, mikä johtaisi mustien hyökkäykseen kaupunkiin. Tätä varten kaupunginvaltuusto lähetti lähettiläitä Roomaan selvittämään paavin aikeita. Yksi näistä lähettiläistä oli Dante.


title: Dante Alighieri

text: Danten ollessa vielä Anagnin kaupungissa Rooman läheisyydessä Kaarle hyökkäsi (1. marraskuuta 1301) Firenzeen tehden tuhotöitä kuuden päivän ajan. Uusi hallitus muodostettiin ja Dante määrättiin kahdeksi vuodeksi maanpakoon sekä maksamaan sakko. Sakkoa hän ei suostunut maksamaan, koska ei katsonut olevansa syyllinen mihinkään ja myös siksi, että mustat guelfit olivat ottaneet hänen Firenzeen jääneen omaisuutensa haltuunsa. Dante langetettiin elinikäiseen maanpakoon. Jos hän palaisi vielä Firenzeen, tultaisiin hänet uhkauksen mukaan polttamaan roviolla. Rangaistus peruutettiin vuonna 2008, lähes 700 vuotta Danten kuoleman jälkeen.


title: Dante Alighieri

text: Maanpakonsa aikana Dante vaelsi pitkin Pohjois-Italiaa asuen etupäässä Veronassa ja Ravennassa, missä sittemmin kuoli. Dante toimi maanpakonsa aikana aktiivisesti valkoisten riveissä suunnitellen vielä muutamia yrityksiä kaapata Firenze. Yritykset epäonnistuivat petosten vuoksi. Dante ei unohtanut kirjallisuutta, vaan kirjoitti "De vulgari eloquentia" -teoksen ja "Il Convivio" -tietokirjan. Jälkimmäinen teos oli italiankielinen ja se oli aidosti tarkoitettu koko kansalle, myös oppimattomalle väestölle. Samalla hän valottaa omia poliittisia ja filosofisia ajatuksiaan. Lisäksi hän viittaa kerran vanhempiinsa "Il Convivio" -teoksessa, selittäen kirjoittavansa italiaksi, koska hänen vanhempansa käyttivät sitä tutustuessaan toisiinsa. Hän tunsi sen vuoksi kiitollisuudenvelkaa italiaa kohtaan, koska ilman sitä häntäkään ei olisi ollut. Tämä ei ehkä pidä täysin paikkaansa, sillä Danten Cavalcanti-ystävällä oli ilmeisen suuri osa kielen valinnassa. 1310-luvun alussa Dante sai valmiiksi monarkiaa puolustavan "De Monarchia" -teoksen. Dante ryhtyi samalla myös laatimaan "Jumalaista näytelmää".


title: Dante Alighieri

text: Danten tuotannon ehdoton pääteos on hänen vuosina 1308–1321 kirjoittamansa "Jumalainen näytelmä" (). Se on allegorinen kertomus kristityn kuolemanjälkeisestä elämästä. Dante kertoo teoksessa kulkemisestaan helvetin ja kiirastulen läpi paratiisin kirkkauteen. Helvetissä ja kiirastulessa hänen oppaanaan toimii Vergilius, ja hän näkee niissä suuren joukon historiallisia henkilöitä ja aikalaisiaankin. Paratiisissa Danten oppaana on hänen rakastettunsa Beatrice.


title: Dante Alighieri

text: Dante kirjoitti myös teoreettisia tekstejä, joiden aihevalinnat vaihtelivat retoriikasta moraalifilosofiaan ja politiikkaan. Esimerkkeinä tällaisista teoksista ovat ajan poliittista tilannetta pohtiva "De monarchia" sekä kansankielisyyden ja latinan kielen suhdetta kartoittava "De vulgari eloquentia". Danten toinen tunnetuksi tullut teos on hovirakkautta käsittelevä "prosimetrum"-muotoinen eli runollista sekä suorasanaista tekstiä yhdistelevä "Vita nuova".


title: Dante Alighieri

text: Dante kirjoitti teoksensa kansankielellä, italiaksi. Italiankielisen tuotantonsa vuoksi Dantea pidetään ”italian kirjakielen isänä”, koska kieli oli vielä tuossa vaiheessa varsin nuori, ensimmäinen tunnettu italiankielinen teksti on 900-luvulta. Hän poikkesi muista keskiajan kirjailijoista ja runoilijoista, jotka käyttivät tuotantonsa pääkielenä latinaa kansan kielen sijasta, joskin Dantenkin tuotannosta löytyy latinankielisiä teoksia.Danten kuva on italialaisessa kahden euron kolikossa.


title: Enid Blyton

text: Enid Mary Blyton () oli englantilainen kirjailija, joka tunnetaan etenkin lastenkirjailijana.


title: Enid Blyton

text: Blyton on kirjoittanut useita lapsille ja nuorille tarkoitettuja teossarjoja, muun muassa "Viisikko"-, "Salaisuus"-, "Sos"- ja "Seikkailu"-sarjat. Blyton kirjoitti yli 600 lasten- ja nuortenkirjaa 40 vuotta kestäneen kirjailijauransa aikana. Lisäksi hän kirjoitti vuosikausia tarinoita lehtiin. Hänen kirjojaan on käännetty yli 40 kielelle ja niitä on myyty miljoonittain. Blyton on yksi 1900-luvun suosituimmista ja menestyneimmistä lasten- ja nuortenkirjailijoista.