title: Korallieläimet

text: Korallieläimiä on ollut merissä jo prekambrikaudella 500 miljoonaa vuotta sitten, joten ne ovat pisimpään säilynyt polttiaisluokka. Korallieläimet ovat säteittäissymmetrisiä, ja ne jaetaan symmetriatasojen mukaan kahteen alaluokkaan: sulkakoralleihin (Octacorallia) ja kukkakoralleihin (Hexacorallia). Kukkakoralleissa suuta ympäröi kuusi tai kuudella jaollinen määrä pyyntilonkeroita ja niillä on kuusi täydellistä väliseinää ruoansulatusontelossaan, kun taas sulkakoralleilla on kahdeksan pyyntilonkeroa ja täydellistä väliseinää ontelovatsassa. Kukkakoralleihin kuuluvat myös merivuokot.


title: Korallieläimet

text: Korallit elävät joko kovalla alustalla tai liejussa ja hiekassa meren pohjassa. Korallieläimet viihtyvät parhaiten trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla päiväntasaajan molemmin puolin merialueilla, joissa veden lämpötila pysyy yli +20-asteisena ympäri vuoden. Kylmänveden korallit esiintyvät syvemmässä ja kylmemmässä vedessä.


title: Korallieläimet

text: Kivikorallit (Scleractinia) kuuluvat kukkakoralleihin, kun taas pehmytkorallit (Alcyonacea) ovat sulkakoralleja.


title: Korallieläimet

text: Ravinnokseen korallieläimet käyttävät pääasiassa planktonia. Jotkut korallit kuitenkin saalistavat selkärangattomia eläimiä ja pikkukaloja suulonkeroiden polttiaissoluilla. Suulonkeroiden välissä on putkimainen nielu, joka jakautuu ruoansulatuslokeroihin osittaisilla tai täydellisillä väliseinillä, jolloin ravintoa sulattava pinta on suurempi. Väliseinissä on myös ruoansulatusentsyymejä erittäviä soluja, polttiaissoluja sekä puolustamiseen tarkoitettuja lihaksia ja sukupuolirauhaset.


title: Korallieläimet

text: Lisääntyessään korallieläimet vapauttavat sukusolut ontelovatsan ja nielun kautta. Hedelmöittyneistä munasoluista muodostuu planula-toukkia, jotka kiinnittyvät meren pohjaan ja joista muodostuu uusia polyyppejä. Korallieläinpolyyppi voi lisääntyä myös sekä suvuttomasti jakautumalla kahtia että silmikoimalla uusia yksilöitä, jotka jäävät emonsa luo kasvattamaan runkokuntaa.


title: Korallieläimet

text: Koralliriuttojen laaja kasvu perustuu monilta osin niissä eläviin symbioottisiin zooksantellileviin , jotka saavat koralleilta suojaa ja fotosynteesiin tarvittavia ravinteita, kuten hiilidioksidia. Isäntänä koralli hyötyy levien tuottamasta energiasta ja saa näin paremmat kasvumahdollisuudet. Korallit sijaitsevat suhteellisen matalilla alueilla, joten riutoilla olevat levät saavat hyvin valoa ja näin myös korallieläimet hyötyvät valon määrästä.


title: Korallieläimet

text: Ilmaston lämpeneminen uhkaa koralliriuttoja sekä merenpinnan nousun että varsinkin pintaveden lämpötilan nousun kautta. Jos merivesi lämpenee 1–2 astetta, lämmönsietokykynsä äärirajoilla elävät korallit vaalenevat. Jos lämpötila nousee 3–4 astetta, koko riutta voi tuhoutua.


title: Korallieläimet

text: Yksi koralliriuttoja uhkaavista tekijöistä on rantojen ja rantavesien voimakas muokkaaminen ja sen seurauksesta syntynyt eroosio. Eroosion seurauksena rantavesistöt samentuvat. Korallieläimen kanssa symbioosissa elävä levä tai bakteeri, tarvitsee yhteyttääkseen kirkasta vettä. Vesistön samentuessa korallieläin ei enää kykene yhteyttämään ja kuolee.


title: Korallieläimet

text: Myös meriveden happamoituminen uhkaa koralliriuttoja. Ilmakehän hiilidioksidi liukenee veteen ja saa aikaa veden happamoitumista. Happamissa olosuhteissa korallieläimen kalkkikuoren muodostuminen estyy.


title: Portugalinsotalaiva

text: Portugalinsotalaiva ("Physalia physalis") on polyyppieläimiin (Hydrozoa) kuuluva polttiaiseläinlaji. Se on yksi parhaiten tunnetuista ja ihmiselle vaarallisimmista polttiaiseläimistä. Sitä tavataan lämpimillä merialueilla tavallisimmin Golfvirran alueella Pohjois-Atlantilla, Intian valtamerellä sekä Tyynellämerellä. Portugalinsotalaiva ei ole yksilö, vaan se on useista erikoistuneista polyypeista koostuva yhdyskunta.


title: Portugalinsotalaiva

text: Tyynellämerellä ja Intian valtamerellä esiintyvää "Physalia urticulusta" pidetään nykyään samana lajina portugalinsotalaivan kanssa. Portugalinsotalaiva on täten sukunsa ja heimonsa ainoa laji.


title: Portugalinsotalaiva

text: Portugalinsotalaivalla on noin 15 cm vedenpinnan yläpuolelle kohoava, 9–35 cm pitkä, typpi-happi-hiilimonoksidi-kaasuseosta täynnä oleva ja sulkijalihaksella varustettu kelluke, joka toimii purjeen tavoin auttaen liikkumisessa. Veden alla sillä on pitkät lonkerot, joissa on ravinnonhankinnassa käytettävät polttiaissolut. Portugalinsotalaiva voi levittää lonkeronsa jopa 30 metrin päähän.


title: Portugalinsotalaiva

text: Kovassa merenkäynnissä portugalinsotalaiva tyhjentää uimakellukettaan kaasusta, jolloin se painuu pinnan alle turvaan pahimmalta aallokolta. Lisääntyminen tapahtuu tavallisesti suvuttomasti eli silmikoitumalla; yksittäisiä polyyppeja irtoaa yhdyskunnasta omiksi uusiksi yhdyskunnikseen.


title: Portugalinsotalaiva

text: Ravinnokseen portugalinsotalaiva käyttää pikkukaloja, joita se lonkeroidensa polttiaissoluilla lamauttaa ja tappaa, minkä jälkeen ne nostetaan ruuansulatuspolyyppien käsiteltäviksi. On kuitenkin muutamia lajeja, jotka ovat immuuneja portugalinsotalaivan polttiaissolujen myrkylle, ja ne elävätkin turvassa lonkeroiden lomassa houkutellen muita pieniä kaloja saaliiksi ja syöden niiden jäännöksiä sekä kuolleita lonkeroita. Näitä lajeja ovat esimerkiksi polyyppikala ("Nomeus gronovii"), sinimerietana ("Glaucus atlanticus") ja violettikotilo ("Janthina janthina").


title: Kaisa (biljardi)

text: Kaisa eli karoliina on biljardilaji, jota pelataan lähinnä vain Suomessa ja jonkin verran myös Venäjällä.


title: Kaisa (biljardi)

text: Kaisan erikoisuus on, että kummallakin pelaajalla on oma lyöntipallo. Yhteensä pelissä on viisi palloa; keltainen pallo (kaisa), kaksi punaista palloa ja kaksi valkoista palloa (lyöntipallot).


title: Kaisa (biljardi)

text: Viralliset pelipallot ovat halkaisijaltaan 68 mm ja painoltaan 220g-230g. Virallinen kaisapöydän koko on 10 jalkaa (3050 millimetriä). Kulmapussien leveys on 71-72 mm ja keskipussien leveys 81-82 mm.


title: Kaisa (biljardi)

text: Ensimmäiset kaisan maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Kotkassa huhtikuussa 2010.


title: Kaisa (biljardi)

text:
Peliä pelataan 60 pisteeseen. Pisteitä saa pallojen pussituksesta ja lisäpisteitä pussituksen yhteydessä hankituista kosketuksista muihin palloihin, eli ”nakeista”. Ennen jokaista lyöntiä pitää etukäteen ilmoittaa eli ”maalata” mitä palloa yrittää ja mihin pussiin. Myös osumat valleihin ja toisten pallojen kautta lyömiset täytyy maalata. Nakkeja ei tarvitse erikseen maalata. Peliä ei voi lopettaa valkoisen pussitukseen ilman nakkia. Pistemäärä voi ylittää 60 pelin ollessa käynnissä.
Erityisin kaisa-pelin lyönti on "kaisa yli keskelle", eli kaisa vallin kautta keskelle, lyönnistä saa 12 pistettä. Lyönnin voi lyödä hyväksytysti myös siten, että vain lyöntipallo osuu valliin. Mikäli lyönti lyödään kyydillä tai toisen pallon kautta lyönnistä saa 6 pistettä.
Mikäli pallo pussitetaan toisen pallon kyydillä tai karasta (toisen pallon kautta), ei "nakkeja" lasketa.


title: Kaisa (biljardi)

text: Mikäli oma lyöntipallo menee pussiin seuraa siitä virhepisteitä sen pallon pistearvon mukaan mihin palloon pelaaja on lyöntivuorollaan ensimmäisenä osunut.


title: Kaisa (biljardi)

text: Vaikka kaisan pisteytyssäännöt saattavat vaikuttaa sekavilta, niiden takana on kuitenkin verrattain yksinkertainen logiikka:Huom! Nämä muutokset lopullisiin pisteisiin tehdään vain kerran lyöntiä kohti, vaikka nakkeja olisi tullut useampia.


title: Kaisa (biljardi)

text:
Esimerkki1:
Valkoinen pussitetaan, nakit kaisaan ja punaiseen, punainen menee myös pussiin:
Yhteensä 2 + 6 + 3 + 3 - 1 = 13.


title: Kaisa

text: Kaisa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pool

text: Pool on biljardipeli, jonka yleisimmät pelimuodot ovat: 8-pallo, 9-pallo, 10-pallo, 14.1 eli "straight pool", Killeri, One pocket ja Rotaatio.


title: Pool

text: Pool-peleissä käytetään yleensä 16 saman kokoista palloa: valkoinen, numeroimaton lyöntipallo (ns. "kivi") sekä 15 kohdepalloa. Kohdepallot on yleensä numeroitu yhdestä viiteentoista ja "pienet pallot" (pallot numero 1-7) ovat "yksivärisiä" ja "isot pallot" (pallot numero 9-15) "raidallisia". Erityisesti 8-pallossa tällä kahtiajaolla on merkitystä. Pallo numero 8 on musta. Rotaatiopelejä 7-pallo, 9-pallo ja 10-pallo pelataan nimen mukaisesti 7, 9 tai 10 pallolla (ja valkoisella lyöntipallolla). Näissä pallojen värillä ei ole merkitystä – ainoastaan numeroilla. 8-palloa varten on olemassa myös numeroimattomia pallosarjoja, joissa lyöntipallon lisäksi on yksi kokomusta, 7 keltaista ja 7 punaista palloa. Nämä ovat suomalaisissa biljardisaleissa harvinaisia, koska näiden kanssa ei voi pelata rotaatiopelejä.


title: Pool

text: Pool-peleissä aloittaja voidaan valita kolikkoa heittämällä, tai enemmän taitoperusteisesti, teikkaamalla. Teikkausta (ja kolikonheittoa) käytetään yleensä ensimmäisessä pelissä ja seuraavan pelin aloittaa edellisen pelin voittaja, ellei ole sovittu pelattavan vuoroaloituksin, eli pelaajien (tai joukkueiden) aloittavan vuorotellen voittajasta riippumatta. Pelin aloittajan ei tulisi olla pallopakan asettaja. Pakan tulisi olla tuomarin asettama. Ilman erillistä tuomarina toimivaa henkilöä, kulloinkin lyöntivuorossa olevan pelaajan vastustajan katsotaan olevan tuomari.


title: Pool

text: Pelipöytään ei tulisi pelin aikana koskea muiden kuin lyöntivuorossa olevan pelaajan. Vastapelaajaa ei pidä häiritä, esimerkiksi seisomalla tämän tiellä, tai lyöntilinjalla tämän näkökentässä.


title: Pool

text: Jos pelaaja avaa pelissä käyttämänsä kepin liitoksen, tämä katsotaan pelin luovuttamiseksi. Sääntöä ei sovelleta pelaajan keppiin, jota hän käyttää yksinomaan erikoislyönteihin, kuten aloitus-, hyppy- ja masselyönteihin, joista kahteen jälkimmäiseen tarkoitukseen yhdistelmäkeppi on suunniteltu lyhennettäväksi.


title: Pool

text: 8-pallossa toinen pelaajista pussittaa yksivärisiä palloja ja toinen raidallisia palloja. Aloituspakassa 8-pallon tulee olla kolmannen rivin keskimmäinen pallo, muuten aloituspakan pallot saavat olla sattumanvaraisessa järjestyksessä lukuun ottamatta lähinnä kulmaa olevat kaksi palloa kolmion nurkissa oltava eriväriset, toinen "iso" ja toinen "pieni". Mikäli aloituslyönnissä menee numeropallo pussiin, saa aloituksen lyöjä jatkaa lyöntivuoroaan. Aloituslyönnin jälkeen valitaan joko yksiväriset tai raidalliset pallot ensimmäisellä laillisella lyönnillä, jolloin pallo sekä pussi on maalattu.


title: Pool

text: Kun pelaaja on pussittanut kaikki kohdepallonsa, hän yrittää pussittaa 8-pallon laillisella lyönnillä. 8-pallo voidaan maalata kuten kaikki pallot lyöntivuoron alussa mihin tahansa pöydän pussiin.


title: Pool

text: 8-pallo on spottaamaton peli, eli mitään palloa ei nosteta takaisin pilkulle. Mikäli kohdepallo lentää pöydältä, on kyseessä virhe ja vastustajalle vapaa käsipallo, pöydältä lentänyt pallo katsotaan pussitetuksi. Paitsi jos aloituksesta menee 8-pallo sisään, silloin 8 nostetaan alapisteelle tai lähimpään vapaaseen pisteeseen alapisteestä katsoen.


title: Pool

text: Pelaaja voi lyödä turvalyönnin samalla pussittamalla oman kohdepallonsa, ilmoittamalla kilpailun johtajalle "safety" tai "ei maalausta". Turvalyönnin jälkeen lyöntivuoro vaihtuu. Turvalyöntiä käytetään yleensä tilanteessa, jossa kohdepallot ovat "jäätyneet" eli kiinni toisissaan, eikä vastustajalla ole pussituksen jälkeen mahdollisuutta pussittaa palloa.


title: Pool

text:
Virheistä seuraa vastustajalle "Käsipallo", eli pelaaja saa ottaa valkoisen pallon käteensä ja sijoittaa sen haluamaansa kohtaan pöydälle. Käsipallo syntyy jos:
Poikkeuksena käsipallon sijoittamisesta on aloituslyönnin jälkeinen tilanne, "scratch". Jos aloituksessa tapahtuu virhe, käsipallo on lyötävä ylälinjan takaa. Myöhemmissä pelitilanteissa käsipallon sijoitus on vapaa. Sitä ei kuitenkaan saa laittaa täysin kiinni kohdepalloon.


title: Pool

text: 9-pallo on kansainvälisesti arvostetuin poolbiljardimuoto, ja suurin osa isoista pool-turnauksista keskittyy siihen.


title: Pool

text:
9-palloa pelataan yhdeksällä pussitettavalla pallolla. Molemmat kilpailijat pussittavat samoja palloja, ja voittajan ratkaisee se, kumpi pussittaa pallon numero 9. Lyöntivuorolla lyöntipallon on kuitenkin aina osuttava ensimmäisenä pöydän pieninumeroisimpaan palloon, joten ysi pitää pussittaa joko jonkin muun pallon avulla (ratsastaminen), kimmokkeella (karalla) muuten laillisella lyönnillä tai kaikkein viimeisimpänä. Muiden pallojen pussittamisesta ei ole pelaajalle mitään muuta hyötyä kuin se, että hän pääsee jatkamaan vuoroaan.
9-palloa ei tarvitse missään pelin vaiheessa maalata, joten etenkin aloittelevilla pelaajilla voi tuurilla
olla suuri merkitys pelin lopputulokseen 9-pallon mennessä vahingossa pussiin.


title: Pool

text: Peli vaatii kuitenkin enemmän taktikointia kuin 8-pallo. Pelaajan on pyrittävä jatkamaan vuoroaan tai piilotettava kivi muiden pallojen taakse niin, että vastustaja ei voi osua seuraavaksi lyöntivuorossa olevaan palloon. Virhelyönnistä seuraa käsipallo, jolloin vastustaja voi nopeasti pelata tilanteen omaksi edukseen. Jos pallo lentää pois pöydältä, se nostetaan pussiin ja peli jatkuu. Poikkeuksena ysipallo, joka spotataan alapisteelle.


title: Pool

text:
Myös suomalaiset ovat pärjänneet kansainvälisillä areenoilla. Vuonna 2001 Mika Immonen voitti 9-pallon maailmanmestaruuden. Vuotta myöhemmin, vuonna 2002, kaarinalainen Jouni Tähti voitti pyörätuolisarjassa 9-pallon maailmanmestaruuden.
2006 Markus Juva voitti ensimmäisen Eurotour-osakilpailun, ja samana vuonna Aki Heiskanen voitti EM-hopeaa häviten finaalin Saksan Oliver Ortmannille. Sen lisäksi Immosella on 9-pallon avoimia mestaruuksia 3, Japanista -08 ja Yhdysvalloista -08 sekä -09


title: Pool

text: 10-pallo on 8- ja 9-pallon risteytys, jossa pakassa on 10 palloa, jotka muodostavat 4 rivin kolmion kympin ollessa keskellä ja ykkösen kärjessä. Säännöt ovat muuten normaalit 9-pallon säännöt, paitsi voimassa on maalauspakko, eikä palloja spotata, paitsi kymppi virheellisellä lyönnillä tai väärällä maalauksella tai pöydältä lentäessä. Mika Immonen voitti 10-pallon maailmanmestaruuden 2009.


title: Pool

text: 14.1 eli "straight pool" on peli, jossa kaikki pallot ovat sallittuja kohdepalloja lyöntipallo pois lukien. Pelin voittoon tarvitaan ennalta sovittu pistemäärä, joka saavutetaan pussittamalla palloja. Peliä pelataan niin, että kun pöydällä on jäljellä enää yksi kohdepallo, kootaan loput 14 palloa uudelleen kolmioon alapisteelle. Pelaaja voi siten pussittamalla viimeisen kohdepallon samalla yrittää osua pakkaan ja irrottaa siitä palloja jatkaakseen lyöntivuoroaan, mahdollisesti myös lyödä suoraan pakasta pussiin. Turvalyönnit ja taktikointi ovat merkittävä osa peliä. Kaikki lyönnit maalataan.


title: Pool

text: Aloituslyönti voi olla joko pussituslyönti tai turvalyönti. Mikäli pelaaja valitsee turvalyönnin, on vähintään kaksi palloa pakasta osuttava valliin. Kaikki turvalyönnin aikana pussitetut pallot pilkutetaan ja lyöntivuoro vaihtuu.


title: Pool

text: Jokaisesta oikein maalatusta sekä pussitetusta pallosta saa pisteen. Jos oikein maalatun pallon lisäksi pussittaa muita kohdepalloja, näistä saa yhden pisteen pussitettua palloa kohti. Virheestä vähennetään yksi piste, ellei kyseessä ole aloitusvirhe jolloin vähennetään 2 pistettä. Kolmannesta peräkkäisestä virheestä vähennetään yhden pisteen lisäksi vielä 15 pistettä. Tahallisesta virheestä menettää pisteen. Pelin voittaa pelaaja joka ensimmäisenä saavuttaa ennaltasovitun pistemäärän, kilpailupeleissä usein 150.


title: Pool

text: Killeri on normaaleista pool-peleistä poiketen mielekkäämpää useamman kuin kahden pelaajan pelinä, joskin sitä voi pelata myös kahdestaan.


title: Pool

text: Pelissä käytetään normaalien pool-välineiden lisäksi tavallista, länsimaista korttipakkaa. Pelin alussa jokaiselle pelaajalle jaetaan viisi korttia, joita ei tule tässä vaiheessa näyttää muille pelaajille. Korttien numeroarvojen katsotaan vastaavan pallojen numeroarvoja: Ässä on 1-pallo, kahdeksikko on 8-pallo, jätkä on 11-pallo, kuningatar kaksitoista ja kuningas kolmetoista. Pallojen 14 ja 15 katsotaan olevan lisäpalloja, joilla on mahdollista ansaita lisäpisteitä.


title: Pool

text: Pelin tarkoitus on pussittaa pöydältä ne pallot, joita vastaavat kortit ovat kädessä. Pelaajat pelaavat lyöntivuoronsa pelin alussa valitsemassaan järjestyksessä ja onnistuneista pussituksista ansaitsee uuden lyönnin. Kaikki pallot ovat kohdepalloja, myös pallot, joiden kortteja itsellä ei ole, sekä 14 ja 15. Pelin voi voittaa niin omalla kuin vastustajan lyöntivuorolla, näyttämällä omat korttinsa, kun yhtään käden korttien vastaavista palloista ei enää ole pöydällä.


title: Pool

text: Pelin taktisia elementtejä on pyrkiä päättelemään, mitä kortteja vastustajilla on ja vastavuoroisesti estämään oman kätensä paljastumista, esimerkiksi pelaamalla vain yhtä palloa kerrallaan, tai yrittämällä näennäisesti palloa, jota omissa korteissa ei ole. Tuurielementtinä käteensä voi saada useampia samanarvoisia kortteja, jolloin yhden pallon pussitus kattaa useamman kortin.


title: Pool

text: Killeriä arvostetaan enemmän viihdepelinä, eikä siitä järjestetä turnauksia.


title: Provinssi (festivaali)

text: Provinssi (vuoteen 2014 Provinssirock) on yksi Suomen suurimmista rockmusiikkifestivaaleista. Kolmipäiväinen festivaali järjestetään kesäkuun viimeisellä viikolla Seinäjoen Törnävänsaarella.


title: Provinssi (festivaali)

text: Tapahtuman järjestää Seinäjoen elävän musiikin yhdistys (SELMU ry). Ensimmäinen Provinssirock järjestettiin vuonna 1979, jolloin festivaali oli yksipäiväinen ja käytössä oli vain yksi esiintymislava. Kaksipäiväiseksi tapahtuma laajeni vuonna 1982 ja vuonna 1997 kolmipäiväiseksi. Vuonna 2008 Provinssirockissa oli jo viisi lavaa: Päälava, Saarilava, X-Stage, Rumba Tent sekä Zanzibar.


title: Provinssi (festivaali)

text: Vuonna 2008 järjestettiin 30. Provinssirock ja festivaalikävijöitä oli tuolloin ennätysmäärä. Kaikki liput myytiin ennakkoon loppuun, joka päivälle 25 000 lippua. Viikonlopun kokonaiskävijämäärä oli peräti yli 80 000. Yleisradio lähetti historiallisen viikonlopun aikana suoraa videostreamia internetissä festivaalin X-Stage ja Rumba Tent -lavoilta.


title: Provinssi (festivaali)

text: Provinssirock on aiemmin avannut Suomen kesän rockfestivaalikauden, mutta myöhemmin tämä asema on ollut jo muillakin festareilla kuten vuonna 2013 lakkautetulla Sauna Open Air -festivaalilla.


title: Provinssi (festivaali)

text: Euroopan festivaalijärjestö Yourope myönsi Provinssirockille Green'n'Clean -ympäristötunnustuksen vuonna 2008.


title: Provinssi (festivaali)

text: Vuonna 2014 Provinssirock tiivistyi takaisin kaksipäiväiseksi


title: Provinssi (festivaali)

text: Vuonna 2015 Provinssirock muutti nimensä Provinssiksi ja laajeni nelipäiväiseksi. Kävijöitä oli toiseksi eniten festivaalin historiassa, n. 79 000.


title: Provinssi (festivaali)

text: Vuonna 2016 festivaali oli kolmipäiväinen ja teki kaikkien aikojen yhden päivän yleisöennätyksensä lauantaina 2.7 jolloin kävijöitä oli 31 000 ja yhteensä n. 71 000.


title: Huhtala

text: Huhtala on Seinäjoen 14. kaupunginosa. Se sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta, Läntisen suuralueella Kantakaupungin ja Kyrkösjärven välissä. Kerros-, rivi- ja omakotitaloista koostuvaan kaupunginosaan kuuluu varsinaisen Huhtalan lisäksi vuoden 2016 asuntomessualue Pruukinranta. Kaupunginosan asukasluku oli 1 929 joulukuussa 2016. Sen pohjoispuolella on Jouppilan ja Marttilan kaupunginosat, eteläpuolella Simunan ja Törnävän.


title: Huhtala

text: Metsäinen Huhtala nousee melko jyrkästi kohti Kyrkösjärven tekoallasta.


title: Huhtala

text: Huhtalan alueella sijaitsee valtaosa Seinäjoen terveyspalveluista eli keskussairaala ja terveyskeskus. Oppilaitoksista alueella on Seinäjoen ammattikorkeakoulun terveysalan yksikkö. Alueella sijaitsee yksi kolmesta Seinäjoen teknologiakylä Trianon yksiköistä, terveysteknologiakeskus Mediwest. Lisäksi alueelta alkaa Kyrkösjärvi. Tämä tekojärvi yltää myös Ilmajoen puolelle.


title: Kapernaumi

text: Kapernaumi on Seinäjoen kaupunginosa. Se jakautuu Hyllykallion suuralueeseen kuuluvaan Kapernaumin osa-alueeseen ja Kantakaupungin suuralueeseen kuuluvaan Puukapernaumin osa-alueeseen. Joulukuussa 2016 kaupunginosassa oli 914 asukasta, joista suurin osa sijoittui Puukapernaumin alueelle.


title: Kapernaumi

text: Kaupunginosa rajautuu Kuortaneentien, Ruukintien ja valtatie 18 väliin. Etelässä alueen rajaa Siipipyöränkatu ja Kivistöntie. Kapernaumin koillinen osa on kokonaan teollisuusaluetta. Se rajoittuu Kuortaneentiehen, VR:n ratapihaan ja Roveksen teollisuusalueeseen. Puukapernaumiksi kutsutulla alueella sijaitsee vielä nykyäänkin Seinäjoen vanhimpia omakotitaloja.


title: Kapernaumi

text: Kapernaumin kaupunginosassa sijaitsee muun muassa K-Market ja Minimani.


title: Kapernaumi

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Raamatun Kapernaumista.


title: Kapernaumi

text: Kapernaumin ensimmäiset talonrakentajat ja asukkaat olivat rautatieläisiä 1920-luvun alussa. Asutus alkoi muodostumaan aluksi rautatien ja Ruukintien väliselle alueelle ja rautatien välittömään läheisyyteen sen pohjoispuolella.


title: Kapernaumi

text: 1970-luvulla Kapernaumiin rakennettiin kerrostaloja ja myöhemmin myös rivitaloja.


title: Triano

text: Triano on Seinäjoen teknologia- ja innovaatiokylä.


title: Triano

text: Kylän fyysisinä ytiminä palvelee kolme rakennuskokonaisuutta: Foodwest-talo kaupungin pohjoispäässä, terveysteknologiakeskus Mediwest keskussairaalan naapurissa sekä kampusalueen vastarannalle kaupungin keskustan tuntumaan valmistunut teknologia- ja innovaatiokeskus Frami yrityspuistoineen.


title: Törnävä

text: Törnävä on Seinäjoen vanhin asuinalue, jossa sijaitsevat muun muassa Etelä-Pohjanmaan maakuntamuseo, Törnävän kartano, Törnävän kirkko, Hotelli Sorsanpesä, Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin psykiatrisia osastoja, Törnävän leirintäalue sekä Törnävän kesäteatteri. Alueen asukasluku oli 1 163 joulukuussa 2016.


title: Törnävä

text: Noin kolme kilometriä kaupungin keskustan eteläpuolella sijaitseva Törnävä on Seinäjoen maalaiskunnan entinen kuntakeskus. Alueella järjestetään vuosittain muun muassa Provinssirock.


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Oikeudenkäynti riita-asiassa eli siviiliprosessi on Suomessa oikeudenkäyntimenettely, jota noudatetaan silloin, kun asiaa ei ole ratkaistava rikosprosessissa tai kyse ei ole hakemusasiasta. Siviiliprosessi tuomioistuinmenettelynä perustuu siihen, että kaksi lähtökohtaisesti tasavahvaa osapuolta käy oikeutta puolueettoman ja suhteellisen passiivisen oikeuden edessä. Tuomioistuin ei saa puuttua asian materiaaliseen kysymyksen juuri lainkaan, vaan "asianosaisten, siis kantajan ja vastaajan, on tuotava esiin kaikki vaatimukset, tosiasiat ja todisteet tuomioistuimen tietoon". Tuomioistuin ei voi perustaa päätöstään sisällöllisesti mihinkään muuhun kuin mitä oikeudenkäynnissä on julkilausuttu. Jos oikeudessa on esimerkiksi unohdettu vaatia viivästyskorkoa sopimuksen rikkomista koskevassa jutussa, niin oikeus ei viivästykorkoa voi tuomita maksettavaksi, vaikka siihen lain mukaan kantajalla olisi oikeus.


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Siviiliprosessi alkaa Suomessa haastehakemuksella, jonka perusteella oikeus päättää haasteen antamisesta vastaajalle. Kantajan on esitettävä jo haastehakemuksessa yksilöity vaatimuksensa, sen perusteet ja ilmoitettava ne todisteet, joita hän haluaa kanteensa tueksi esittää. Kantajan "haastehakemus valmistelussa esitettyine tarkennuksineen muodostaa ne asialliset rajat, joita käsittelyssä noudatetaan". Tämä näkyy myöhemmin käsittelyn aikana "kanteenmuutoskieltona". Myöhemmin ei voi vaatia enää muuta kuin mitä haastehakemuksessa on ilmoitettu vaadittavaksi. Tuomioistuin huolehtii haastehakemukseen perustuvan haasteen tiedoksiannosta vastaajalle. Mikäli haastehakemus on puutteellinen, niin oikeus kehottaa täydentämään haastehakemusta. Mikäli kehotusta ei noudateta ja haastehakemus on niin puutteellinen, ettei sitä voida asettaa oikeudenkäynnin perusteeksi, niin oikeus voi jättää haastehakemuksen tutkimatta. Oikeus voi myös hylätä kanteen haastetta antamatta, jos kantajan hakemus on selvästi perusteeton. Haasteen johdosta kantajaa kehotetaan antamaan kirjallinen vastaus haasteeseen. Haastehakemuksen jättämisestä kantajan vastineen käsittelyyn kuuluvaa osaa prosessista kutsutaan myös "kirjalliseksi valmisteluksi"


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Valmistelun tarkoituksena on nimensä mukaisesti pääkäsittelyn valmistelu. Asia voidaan kuitenkin myös ratkaista valmistelussa. Näin voidaan tehdä asiassa, jossa sovinto on sallittu mikäli vastaaja, jota on kehotettu vastaamaan kirjallisesti asiassa,Kanne hyväksytään tällöin yksipuolisella tuomiolla. Siltä osin kuin kantaja on luopunut kanteesta tai se on selvästi perusteeton, kanne hylätään tuomiolla.


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Yksipuolinen tuomio saadaan antaa, vaikka kantaja ei ole sitä vaatinut. Asia voidaan valmistelussa ratkaista myös siten, että vahvistetaan sovinto asianosaisten kesken.


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Mikäli asiaa ei ratkaista valmistelussa, niin asia siirtyy pääkäsittelyyn


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Pääkäsittelyssä asia käsitellään seuraavassa järjestyksessä:


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: 1. istunnon alussa tuomioistuimen on lyhyesti yhteenvedon avulla selostettava, mihin asian valmistelussa on päädytty, sekä tiedusteltava, vastaavatko valmistelussa esitetyt vaatimukset edelleen asianosaisten kantaa;


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: 2. asianosaisten on vuorollaan perusteltava kantaansa ja lausuttava vastapuolen perustelujen johdosta;


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: 3. tuomioistuimen on otettava vastaan todistelu; sekä


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: 4. asianosaisten on esitettävä loppulausuntonsa.


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text: Asianosaisten kuulustelu todistelutarkoituksessa on toimitettava ennen kuin muuta suullista todistelua otetaan vastaan siitä kysymyksestä, jota kuulustelu koskee. Tuomioistuin voi määrätä, että tiettyä seikkaa koskeva todistelu otetaan vastaan ennen muuta todistelua.


title: Oikeudenkäynti riita-asiassa Suomessa

text:
Kuten alussa mainittiin, on tuomioistuin siviiliprosessissa varsin passiivinen. Oikeudenkäyntimateriaalin esittäminen on asianosaisten tehtävä. Tuomioistuimen tehtävät oikeudenkäymiskaaren mukaan ovat:
Siviiliprosessi on nykyään kokonaan suullista. Tämä merkitsee sitä, että kaikki materiaali on esitettävä suullisesti oikeudelle. Oikeus ei ole velvollinen ottamaan vastaan mitään kirjallista materiaalia.


title: Luottamusmies

text: Luottamusmies on ammattiliiton ja siihen kuuluvien työntekijöiden edustaja työpaikalla. Luottamusmiehen tehtäviä on muun muassa


title: Luottamusmies

text: Luottamusmies on useimmiten ammattiliittoon kuuluvien työntekijöiden suoraan valitsema, mutta toisinaan luottamusmiehen nimittää esimerkiksi ammattiosaston tai liiton hallitus. Luottamusmiesten asema perustuu työntekijä- ja työnantajajärjestöjen keskinäisiin sopimuksiin. Mm. yhteistoimintalaissa luottamusmies nimetään kuitenkin työntekijöiden edustajana. Koska luottamusmies edustustehtävänsä takia on usein vaarassa joutua työnantajan painostuksen tai syrjinnän kohteeksi, on luottamusmiehellä myös lakisääteisesti parempi irtisanomissuoja. Luottamusmiehet on usein osittain tai kokonaan vapautettu normaaleista työtehtävistään luottamustoimen hoitoon. Luottamusmiehellä on yleensä myös työehtosopimukseen perustuvat oikeudet saada työntekijöiden asemaan liittyvää tietoa ja käyttää työpaikan tiloja, puhelimia, kopiokoneita ym. tehtäviensä hoidossa. Mikäli saman työnantajan palveluksessa on esimerkiksi eri osastoilla tai toimipisteissä useita luottamusmiehiä, valitaan myös "pääluottamusmies" joka edustaa kaikkia työntekijöitä.


title: Luottamusmies

text: Elinkeinoelämän keskusliitto ilmoitti helmikuussa 2017 ettei se enää tee keskusjärjestösopimuksia ja sanoi irti olemassa olevat 22 sopimusta, jotka koskivat mm. luottamusmiesten asemaa. Suurissa liitoissa tätä koskevat asiat voivat olla liittojen sopimuksissa.


title: Luottamusmies

text: Suomen Yrittäjien entinen puheenjohtaja Eero Lehti (kok.) on esittänyt luottamusmiesten irtisanomissuojan heikentämistä, siten että luottamusmies irtisanottaisiin ensimmäisenä, kun henkilöstöä vähennetään. Lehden mukaan pääluottamusmiehen pitää olla yritykselle resurssi, ei rasite. Ammattiliitot tyrmäsivät ajatuksen. SAK:n Lauri Lylyn mukaan ""ehdotus osoittaa, ettei SY:stä ole sopijaksi, sotijaksi kyllä."" Palkansaajat ovat jo pitkään vaatineet luottamusmiesten aseman parantamista. Asia nousi esille myös Eduskunnan käsittelyssä. Eduskunnan työelämävaliokunnan puheenjohtaja Jukka Gustafsson (sd.) sanoi Lehden esityksen olevan ""ennätyksellisen röyhkeä ja loukkaava, ja yhteiskunnan velvollisuus on tuomita se"". Mikko Kuoppa (vas.) kysyi "kenen kanssa Lehti aikoo neuvotella kun hän ensiksi potkii pois luottamusmiehen - vaimonsako?" Yleisesti ajatus herätti Eduskunnassa voimakasta vastarintaa ja kaikki puolueet Kokoomus mukaan lukien sanoutuivat irti Lehden esityksestä.


title: Konjektuuri

text: Konjektuuri on matemaattinen väite, jonka arvellaan olevan tosi, mutta jota kukaan ei ole vielä todistanut todeksi tai epätodeksi. Kun konjektuuri on osoitettu todeksi, siitä tulee teoreema eli lause.


title: Konjektuuri

text: Kuuluisin konjektuuri oli Fermat'n suuri lause, joka osoitettiin todeksi vuonna 1995 ja siitä tuli teoreema. Muita kuuluisia konjektuureja:Matemaattisen konjektuurin voi kumota esittämällä vastaesimerkin. Vaikka monet konjektuurit on laskettu tietokoneella valtavien lukujen päähän, se ei silti ole tae siitä, että konjektuuri olisi tosi.


title: Konjektuuri

text: Ennen pitävää todistusta konjektuureista ei voi johtaa muiden lauseiden todistuksia, sillä jos konjektuuri todistetaan epätodeksi, se romuttaa myös muut sitä käyttäneet todistukset. Jotkin todisteet kuitenkin käyttävät esimerkiksi Riemannin hypoteesia, vaikka sitä ei ole näytetty toteen. Silloin kyseessä on konditionaalinen todistus, joka on "tosi sillä ehdolla, että hypoteesi x on tosi".


title: Konjektuuri

text: Konjektuurit voidaan todistaa toden ja epätoden lisäksi ratkeamattomaksi. Esimerkiksi Georg Cantorin kontinuumihypoteesi on todistettu ratkeamattomaksi: se on aksiomaattisen järjestelmän ulkopuolella, ja se voidaan hyväksyä joko todeksi tai epätodeksi ja uudeksi aksioomaksi.


title: Konjektuuri

text: Joistain konjektuureista tiedetään, että ne eivät voi olla ratkeamattomia. Esimerkiksi Goldbachin konjektuuri (kaikki kakkosta suuremmat parilliset kokonaisluvut ovat kahden alkuluvun summa) on tällainen. Jos Goldbachin konjektuuri olisi ratkeamaton, se olisi myös tosi, sillä jos sitä ei voi todistaa epätodeksi, ei ole olemassa paritonta kokonaislukua, joka ei ole kahden alkuluvun summa, mikä taas on konjektuurin väite.


title: Seinäjoen keskusta

text: Seinäjoen keskusta on kaupunginosa Seinäjoen kantakaupungilla. Seinäjoen keskusta rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Valtionkatuun, idässä Ruukintiehen ja ratapihaan, etelässä Kirkkokatuun ja Aaltokeskukseen ja lännessä Vapaudentiehen.


title: Seinäjoen keskusta

text:
Keskustan kaupunginosassa on 1 373 asukasta (vuonna 2012).
Alue on kaupungin ja monessa mielessä koko Etelä-Pohjanmaan maakunnan erikoisliikkeiden, liikenteen ja viihdetarjonnan keskus.


title: Seinäjoen keskusta

text: Keskustassa sijaitsee Suomen ensimmäinen matkakeskus, joka valmistui 1970. Siinä toimivat sekä Seinäjoen rautatie- että linja-autoasemat. Keskustassa on myös mm. elokuvateatteri Bio Rex Marilyn, tori, "Vekseliaukio" pankkeineen, sekä ostoskeskukset Torikeskus, Epstori, Megakeskus ja Lehtisen kauppakeskus. Alueella sijaitsee myös valtaosa Seinäjoen hotelleista ja ravintoloista. Oppilaitoksista keskustaan ovat sijoittuneet Marttilan koulu (alakoulu), Seinäjoen lyseo (yläkoulu) ja kansalaisopisto (entinen Tiklaksen tehdas Vapaudentiellä). Pääkirjasto, teatteri, kaupungintalo ja Lakeuden Ristin kirkko sijaitsevat Aaltokeskuksessa keskustan ja Upan rajalla.


title: Seinäjoen keskusta

text: Seinäjoen nykyisen keskustan kehitys alkoi, kun Östermyran kartano teki konkurssin 1890 ja seudun kauppatoiminta alkoi siirtyä Törnävältä pohjoisemmaksi. Sopivaksi kauppapaikaksi muodostui ensin Nygårdin talosta nimensä saanut Nyykoolinmäki, nykyinen Itikanmäki, joka sijaitsi Ylistaroon, Ilmajoelle ja Nurmoon johtavien teiden risteyksessä. Sinne nousi yksityisten kauppiaiden puotien lisäksi vuosisadan vaihteen tienoilla Seinäjoen Osuuskaupan päämyymälä, joka toimi siinä kunnes uusi funkkis-osuuskauppa rakennettiin 1936 nykyiseen Keskus- ja Koulukadun risteykseen. Nyykoolin- tai Itikanmäelle nousi 1925 myös Matti Visannin piirtämät kunnantalo, sittemmin kauppalantalo, ja säästöpankin talo.


title: Seinäjoen keskusta

text: Seinäjoen rautatieasema valmistui Tampere–Vaasa-rautatien varrelle 1883, minkä seurauksena Seinäjoen taajama-asutuksen painopiste alkoi siirtyä uudelle asemanseudulle. Vuosina 1883–1886 rakennetun Oulun-radan valmistuminen merkitsi Seinäjoen muuttumista tärkeäksi risteysasemaksi. Seuraavan kerran asema-alue laajeni, kun Suupohjan rata Kaskisiin ja Kristiinankaupunkiin valmistui 1913. 1970-luvulla Parkanon rata nopeutti matkaa Tampereen ja Seinäjoen välillä, ja vanha puinen asemarakennus sai tehdä tietä uudelle betoniselle matkakeskukselle.


title: Seinäjoen keskusta

text: 1920-luvun lopulla pelkästään rautatiehenkilökuntaa oli Seinäjoella jo yli 450. Monet heistä rakensivat itselleen talon paikkakunnalle, muun muassa keskustan kaakkoispuolella sijaitsevalle Kapernaumin alueelle. Asemanseudulle alkoi ilmaantua yhä enemmän liikkeitä palvelemaan niin rautatieläisiä, matkustavaisia kuin lähiseutujen asukkaita. Kauppaliikkeitä alkoi Itikanmäen ohella nousta aseman kohdalle Puskantien ja Kalevankadun välimaastoon, sekä Törnävälle johtavalle Vapaudentielle. Asemanviertä kulkevalle Valtionkadulle alkoi syntyä ravintoloita, kahviloita sekä autokauppoja. Säästöpankki pysyi pitkään Itikanmäellä, mutta aseman liepeille nousi muun muassa Valter Thomén suunnittelema Pohjoismaiden Yhdyspankin talo.


title: Seinäjoen keskusta

text: Seinäjoen keskustan vilkastumiseen vaikuttivat myös sen laitamille syntyneet teollisuusyritykset ja muut suuret työnantajat. Keskustan lounaispuolelle vanhan vesitornin ympärille perusti Israel Yritys ensin Seinäjoen Saha Oy:n ja sitten Seinäjoen Kehruu- ja Kutomotehtaan. Kolmas alueen yritys oli Mallaskosken panimo ja virvoitusjuomatehdas. Nyykoolinmäelle nousi monien muiden teollisuuslaitosten ohella Itikan teurastamo (nykyinen Atria), nahkimo ja lapikastehdas, ja paikan nimikin muuttui kansan suussa Itikanmäeksi. Marttilaan, Vapaudentien ja joen väliin valmistui vuonna 1931 valtava lääninsairaala, joka nyt on pääosin Seinäjoen ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan kampuksena.


title: Seinäjoen keskusta

text: Kun rautatietoiminta oli huomattavasti kasvattanut Seinäjoen asemanseutua, vuonna 1931 Seinäjoen kirkonkylä jaettiin Seinäjoen kauppalaksi (nykyinen keskusta ja ympäröivä kantakaupunki) ja maalaiskunnaksi (nykyinen Törnävä). Vuoden 1959 alussa maalaiskunta liitettiin Seinäjoen kauppalaan, ja kaupungiksi Seinäjoki nimettiin vuonna 1960.


title: Seinäjoen keskusta

text: Vilkkaasta kauppatoiminnasta huolimatta Seinäjoen kauppalan keskustan kadut olivat pitkään päällystämättömiä ja savisia ja varustettu parhaimmillaan vain puusta tehdyillä jalkakäytävillä. Siitä syntyi haukkumanimi ”kurakauppala”. Viimeistään 1960-luvulla kadut saivat asfalttipäällysteen, ja kivi oli jo aiemmin syrjäyttänyt puun talojen rakennusmateriaalina. Muiden kaupunkien tapaan alkoi 1960-luvulla myös vanhojen puutalojen purkuvimma ja korvaaminen uusilla, Seinäjoella yleensä vain 2–3-kerroksisilla kivitaloilla.


title: Seinäjoen keskusta

text: Seinäjoen ydinkeskustan isommista puutaloista on nyt jäljellä enää lähinnä Pollarin talo ”Vekseliaukion” kulmalla, entinen rautatieläisten talo (nyt hotelli Alma) sekä Alvar Aallon nuoruudentyö, Kauppakadun suojeluskuntatalo. Vanhoista kivitaloista komeimpiin kuuluu Matti Visannin piirtämä ja hiljattain kunnostettu vanha Seurahuone, jonka ohi kulkeva kävelykatu Puistopolku nimettiin uudelleen Matti Visannin kujaksi. Visannin jäljiltä ovat yhä pystyssä myös Puskantien vanha "kivikoulu", nykyinen Nuorisokeskus, sekä Marttilan koulu. Pienempi kivitalo, punainen Talvitien talo Kauppakatu 7:ssä, on jäänyt Epstorin ostoskeskuksen kainaloon.


title: Seinäjoen keskusta

text: Viime vuosina Seinäjoen keskustan tyhjille tonteille on alkanut nousta entistä korkeampia rakennuksia, uusia hissillä varustettuja asuinkerrostaloja. Keskustan katuverkostoa ollaan muuttamassa paremmin jalankulkua ja pyöräilyä, huonommin autoilua palvelevaksi muun muassa kävelypainotteisten katujen ja maanalaisten pysäköintihallien avulla.


title: Seinäjoen keskusta

text: Seinäjoen Keskustori eli ”Vekseliaukio” rakennettiin 2010-luvun lopulla merkittäviltä osiltaan uudelleen. Aukion alle kaivettiin pysäköintihalli, minkä teossa torin länsilaidan suojeltu Vaasantalo oli vaarassa sortua. Aukion laidoille tuli myös uusia rakennuksia, joiden tieltä entisiä purettiin pois. Torin laidalle tulee myös paviljonkimainen kahvila. Keskustorin on tarkoitus valmistua vapuksi 2019.


title: Uppa

text: Uppa on Seinäjoen keskustan eteläpuolella keskustan välittömässä läheisyydessä oleva asuinalue. Vuoden 2016 joulukuussa Upan asukasluku oli 3 539. Pääosin kerrostaloasutuksesta muodostuvalla alueella sijaitsee mm. Mallaskosken olutpanimo, taidehalli ja Seinäjoen keskusurheilukenttä. Alueella on myös Pajuluoman varren hoidettu puisto- ja ulkoilualue.


title: Uppa

text: Alueella on merkittävä kulttuurihistoriallinen Alvar Aallon suunnittelema hallintokeskus, jossa on teatteri, kirjasto, virastotalo ja Lakeuden Ristin kirkko. Aaltokeskus on Alvar Aallon yhtenäisin rakennuskokonaisuus ja Seinäjoen merkittävin turistinähtävyys.


title: Uppa

text: Upassa sijaitsee myös Uppalan kartano, joka on toiminut ensin Wegelius-suvun ja sittemmin Björkqvist-Koivusalo-suvun kantatilana. Talon viimeisen isännän Jussi Talan mukaan se tunnettiin myös Talan talona. Kartano kuuluu nykyään yksityiselle ravintoloitsijalle, joka pitää siinä ravintolaa nimeltä Uppalan kartano. Vapaudentien varressa sijaitsevan kartanon vieressä on Talankuja ja asuntoyhtiö Tala.


title: Vanhasen I hallitus

text: Vanhasen I hallitus oli Suomen tasavallan 69. hallitus, joka toimi 24. kesäkuuta 2003 – 19. huhtikuuta 2007. Kun pääministeri Anneli Jäätteenmäki (kesk.) erosi menetettyään luottamuksen niin sanotun Irak-skandaalin vuoksi, puolustusministeri Matti Vanhanen (kesk.) nousi hallituksen johtoon ja uudeksi puolustusministeriksi nousi eduskunnan varapuhemies, entisenä kauppa- ja teollisuusministerinä hallituskokemusta jo hankkinut Seppo Kääriäinen.


title: Vanhasen I hallitus

text: Vanhasen hallitus jatkoi näitä muutoksia lukuun ottamatta samalla pohjalla ja hallitusohjelmalla kuin Jäätteenmäen hallitus. Vanhasen hallitus oli "punamultahallitus", joka perustui Suomen keskustan ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen yhteistyön vahvistettuna Ruotsalaisella kansanpuolueella.


title: Vanhasen I hallitus

text: 8. syyskuuta 2005 SDP päätti vaihtaa ministereitään puolueen puheenjohtajaksi nousseen Eero Heinäluoman aloitteesta siten, että hallitukseen nousivat Heinäluoma itse (valtiovarainministeriksi) ja kansanedustaja Susanna Huovinen (liikenne- ja viestintäministeriksi) ja aiempien SDP:n ministerien (Antti Kalliomäki, Tuula Haatainen ja Leena Luhtanen) salkut vaihtuivat. Vanhoista ministereistä Johannes Koskinen ja Sinikka Mönkäre jättivät hallituksen. Nimitykset astuivat voimaan 23. syyskuuta.


title: Vanhasen I hallitus

text: Vaihdoksen jälkeen Suomen hallituksesta puuttui ensimmäisen kerran oikeustieteellisen (aikaisemmin lakitieteellisen) tutkinnon suorittanut ministeri, mikä oli mahdollista uuden perustuslain mukaan. Oikeusministeriksi nimitettiin oikeustieteen kandidaatti Johannes Koskisen jälkeen Eero Heinäluoman ministerikierrätyksessä valtiotieteen maisteri Leena Luhtanen.


title: Vanhasen I hallitus

text: RKP:n uusi puheenjohtaja Stefan Wallin tuli Jan-Erik Enestamin tilalle hallituksen ympäristöministeriksi 1. tammikuuta 2007. Wallinista tuli RKP:n puheenjohtaja kesäkuussa 2006, mutta ministerivaihdos lykättiin vuodenvaihteeseen, jotta siitä ei olisi aiheutunut haittaa Suomen toimimiselle Euroopan unionin puheenjohtajana syksyllä 2006.


title: Vanhasen I hallitus

text: Valtioneuvoston jäsenillä oli avustajinaan erityisavustajia ja valtiosihteereitä.


title: Manikealaisuus

text: Manikealaisuus eli manilaisuus oli yksi suurista Persian alueella alkunsa saaneista uskonnoista, joka levisi lännessä aina Rooman valtakunnan länsiosiin ja idässä aina Kaakkois-Kiinaan saakka. Manikealaisuus on hävinnyt lähes kokonaan järjestäytyneenä uskontona, tosin sen elvyttämistä on yritetty neomanikealaisuuden nimellä. Kuitenkin suurin osa uskonnon perustaneen profeetta Manin kirjoituksista on hävinnyt tai hävitetty. Jäljellä on vain katkelmia ja jonkin verran toisenkäden kirjoituksia. On esitetty, että manikealaisuuden perintö on osittain jatkunut kristinuskon ja buddhalaisuuden eräissä suuntauksissa. Mani itse kuvaili uskontoaan merenä, johon muut uskonnot kuten zarathustralaisuus, kristinusko ja buddhalaisuus yhtyvät.


title: Manikealaisuus

text: Manikealaisuuden perusti 200-luvulla profeetta Mani, joka eli ja vaikutti Persiassa Sassanidien valtakaudella. Manin syntymän aikoihin hänen isänsä liittyi erään Al Hasihin perustamaan uskonnolliseen yhteisöön, jolla saattoi olla yhteyksiä mandealaisuuteen, toiseen gnostilaiseen uskontoon. 12-vuotiaasta lähtien Mani sai uskonnollisia näkyjä, joissa jumalaiseksi kaksoseksi kutsuttu henki ilmestyi hänelle. Jumalainen kaksonen paljasti Manille uskonnollisia totuuksia, joista oli muotoutuva manikealaisuuden opinkappaleita, ja kehotti häntä julistamaan uskontoa.


title: Manikealaisuus

text: Manikealaisuus on synkretistinen uskonto, johon Mani yhdisti vaikutteita juutalaisuudesta, kristinuskosta, zarathustralaisuudesta, buddhalaisuudesta ja mahdollisesti muistakin filosofisista suuntauksista. Mani julisti olevansa viimeinen profeettojen sarjassa, johon kuuluivat mm. Zarathustra, Buddha, Hermes, Platon ja Jeesus. Mani tunsi erityisen suurta kunnioitusta Jeesusta kohtaan. Hän kutsui itseään "Jeesuksen apostoliksi", mutta manikealaisuuden ei katsota kuuluvan kristinuskon piiriin. Itse asiassa kristinusko, sellaisena kuin se nykyään tunnetaan, haki vielä muotoaan Manin elinaikana. Eräs tunnetuimmista manikealaisista on sata vuotta myöhemmin elänyt kirkkoisä Augustinus, joka oli manikealainen ennen kuin hän kääntyi kristinuskoon ja tuli yhdeksi sen johtavista teologeista.


title: Manikealaisuus

text: Kun Mani alkoi levittää oppiaan, zarathustralaisuus oli Persian valtionuskonto. Hän kuitenkin pääsi kuningas Šahpur I:n suosioon ja sai kuninkaallisen luvan levittää uskontoaan Persiassa. On arveltu, että kuningas oli suosiollinen, koska hän arveli muita uskontoja suvaitsevan manikealaisuuden olevan sopivampi uskonto laajalle valtakunnalleen kuin omaan perinteeseensä nojaava zarathustralaisuus. Zarathustralaiset saivat kuitenkin yliotteen, kun Bahram I nousi valtaistuimelle. Pian sen jälkeen Mani vangittiin ja hänen seuraajiaan alettiin vainota. Mani kuoli vankeudessa vuonna 276 tai 277.


title: Manikealaisuus

text: Manikealaisuus oli hyvin hierarkkinen ja voimakkaasti lähetystyötä tekevä uskonto. Kristinuskon saavutettua valtionuskonnon aseman Roomassa ja zarathustralaisuuden nauttiessa samaa arvovaltaa Persiassa, manikealaisuus joutui vainon uhriksi lännessä. Mani itse kuoli Persiassa vankeudessa. Manikealaisuus kuitenkin selviytyi vielä satojen vuosien ajan idässä nykyisen Kiinan alueella, jossa se hiljalleen sulautui buddhalaisiin ja taolaisiin suuntauksiin. Suurin osa Manin kirjoituksista on nykypäivään mennessä hävinnyt.


title: Manikealaisuus

text: Manikealainen maailmanselitys sisältää opit kahdesta alkuperästä ja kolmesta vaiheesta.


title: Manikealaisuus

text: Manikealaisuuden todellisuuskäsityksessä keskeistä on voimakas kaksijakoisuus eli dualismi. Kaksi alkuperää tarkoittaa valoa ja pimeyttä, jotka ovat toisistaan riippumattomia elementtejä. Yleisen tulkinnan mukaan valo tarkoittaa henkeä ja pimeys tarkoittaa ainetta. Kyse ei siis ole suoranaisesti hyvän ja pahan vastakkainasettelusta toisin kuin joskus luullaan.


title: Manikealaisuus

text: Ensimmäisessä vaiheessa valo ja pimeä olivat kokonaan erillään toisistaan ja toisiaan tiedostamattomia. Toisessa vaiheessa pimeä havaitsi valon ja alkoi himota sen ominaisuuksia. Pimeä hyökkäsi valon valtakuntaan ja syntyi suuri taistelu, jossa osa valosta joutui pimeän nielemäksi. Näin valo antoi aineelle elämän henkäyksen. Manikealaisuuden mukaan kaikissa elävissä olennoissa on valoa pimeän vankina. Manikealaisten tehtävä on vapauttaa valoa toimimalla valon eikä pimeän periaatteiden mukaan. Kolmannessa vaiheessa lähes kaikki valo on vapautettu, jolloin valo ja pimeä ovat jälleen erillään toisistaan.


title: Manikealaisuus

text: Kertomus kolmesta vaiheesta eli kolmesta ajasta on voimakkaasti mytologisoitu manikealaisissa teksteissä, joissa sekä valo että pimeys personoidaan lukuisiksi jumaluuksiksi ja muiksi yliluonnollisiksi olennoiksi. Mytologisesta luonteestaan johtuen manikealaisuutta on pidetty myös monijumalaisena uskontona.


title: Manikealaisuus

text: Manikealaisuuden seuraajat jaettiin kahteen luokkaan, valittuihin ja kuulijoihin, joilla oli eri velvollisuudet. Valitut toimittivat uskonnollisia rituaaleja, tekivät lähetystyötä ja opettivat uskontoa kuulijoille. Kuulijat vuorostaan tukivat valittuja aineellisesti.


title: Manikealaisuus

text: Valittujen täytyi noudattaa kolmea sinettiä ja viittä käskyä. "Suun sinetti" tarkoitti lihansyönnin ja viininjuonnin välttämistä, "kätten sinetti" tarkoitti väkivallattomuutta ja "rinnan sinetti" tarkoitti sukupuolista siveyttä eli käytännössä selibaattia. Viisi käskyä sisältävät käytännössä samat asiat kuin kolme sinettiä, jotka ovat:Lisäksi valittujen piti paastota seitsemän päivää joka kuukausi.


title: Manikealaisuus

text: Kuulijoita sitoi kymmenen käskyä, joissa kiellettiin epäjumalien palvonta, valehtelu, ahneus, tappaminen, aviorikos, opetuksen turmeleminen, varastaminen, taikuus, uskonnon kieltäminen ja laiskuus. Manikealaisuuden moraalisäädökset olivat siis hyvin lähellä yleisiä moraalisia periaatteita, jotka ilmenevät myös kristinuskon kymmenessä käskyssä. Toisaalta näkemystä yleisistä moraalisista periaatteista on arvosteltu siitä, että se ottaa annettuna kristinuskon moraaliperiaatteet muttei tunnusta niiden alkuperää.


title: Manikealaisuus

text: Pohjoisafrikkalainen kirkkoisä Augustinus oli ennen kristinuskoon kääntymistään manikealainen. Vaikka Augustinus kääntymyksensä jälkeen oli manikealaisuuden tiukka vastustaja, on manikealaisten vaikutteiden väitetty vaikuttaneen hänen kauttaan myös kristinuskon kehitykseen. Toisaalta on myös esitetty ettei Augustinuksen aiempi manikeolaisuus olisi vaikuttanut kristinuskon kehitykseen.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Valtioneuvosto (kansanomaisesti hallitus, ) on Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Se käsittää pääministerin ja ministerien muodostaman hallintovallan keskittymän ja laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostamaa hallitus- ja hallintoasioiden päätöksentekoelintä. Toimeenpanovalta kuuluu perustuslain mukaan valtioneuvostolle, toisin sanoen se panee eduskunnan ja tasavallan presidentin päätökset täytäntöön ja antaa asetuksia. Valtioneuvostolla on oikeus antaa asetuksia laissa säädetyissä asioissa.


title: Suomen valtioneuvosto

text:
Parlamentarismin periaatteen mukaisesti valtioneuvoston on nautittava eduskunnan luottamusta (PeL 3 §).
Valtioneuvosto antaa yhdessä presidentin kanssa esitykset eduskunnalle ("hallituksen esitys"). Hallituksen istunnosta käytetään nimitystä "presidentin esittely".


title: Suomen valtioneuvosto

text: Toukokuun 29. päivästä 2015 alkaen valtioneuvoston on muodostanut Sipilän hallitus.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Nimitystä "valtioneuvosto" on käytetty vuoden 1918 lopusta, Ingmanin I hallituksen muodostamisesta lähtien. Sitä ennen Suomen hallituksista käytettiin nimitystä "senaatti".


title: Suomen valtioneuvosto

text: Valtioneuvostoa johtaa pääministeri, hänen apunaan on valtioneuvoston kanslia, yksi kahdestatoista ministeriöstä, joka vastaa pääministerin johdolla hallitusohjelman toimeenpanon valvonnasta ja avustaa pääministeriä valtioneuvoston johtamisessa. Valtioneuvoston kanslia vastaa Suomen EU-politiikan yhteensovittamisesta ja käsittelee EU:n kehittämistä. Valtioneuvoston kanslia turvaa kaikissa olosuhteissa pääministerin ja hallituksen toimintaedellytykset.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Presidentti nimittää ministerit pääministerin esityksestä. Ministeriksi nimitettävien on oltava lain mukaan ”rehellisiksi ja taitaviksi tunnettuja” Suomen kansalaisia. Ministerien ei tarvitse olla kansanedustajia. Ministerit ovat virkatoimistaan vastuullisia eduskunnalle, ministerien ja koko hallituksen on nautittava eduskunnan luottamusta.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Suomessa on nykyisin 12 ministeriötä. Ne vastaavat toimialallaan lainsäädännön valmistelusta ja valtioneuvostossa päätettävien asioiden valmistelusta.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Valtioneuvostossa voi olla myös enemmän ministereitä kuin ministeriöitä on. Osin tämä johtuu tehtävien jakamisesta ja osin salkuttomista ministereistä, joita nimitetään valtatasapainon takia.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Valtioneuvostossa on asioiden valmistelua varten neljä pysyvää, lakimääräistä valiokuntaa. Jokaisen valiokunnan puheenjohtajana toimii pääministeri.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Koko itsenäisyyden ajan ovat toimineet ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta sekä raha-asiainvaliokunta. Monissa toisen maailmansodan jälkeisissä hallituksissa asetettu talouspoliittinen ministerivaliokunta vakinaistettiin vuonna 1977. Suomen liityttyä Euroopan unionin jäseneksi on edellisten lisäksi asetettu EU-ministerivaliokunta.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Valtioneuvoston yleisistunnossa käsiteltävien asioiden valmistelua varten voidaan tarvittaessa asettaa muitakin ministerivaliokuntia, joiden jäsenet määrää pääministeri.


title: Suomen valtioneuvosto

text: "Ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan" jäseninä ovat pääministerin lisäksi ulkoministeri ja puolustusministeri sekä kolme muuta, pääministerin määräämää ministeriä. Valiokunta käsittelee tärkeät ulko- ja turvallisuuspoliittiset ja muut Suomen ulkovaltasuhteisiin liittyvät kysymykset. Tällaisia ovat esimerkiksi ulkoasiainhallinnon korkeiden virkamiesten nimitykset, ulkopoliittiset puheet ja lausunnot sekä valtiovierailuja ja kansainvälisiä järjestöjä ja konferensseja koskevat asiat.


title: Suomen valtioneuvosto

text: "Raha-asiainvaliokunnan" jäseninä ovat lain mukaan pääministeri, valtiovarainministeri ja vaihtuvana jäsenenä se ministeri, jonka hallinnonalaan käsiteltävä asia kuuluu. Edellisten lisäksi valiokuntaan kuuluu yksi pääministerin määräämä ministeri. Valiokunnan tärkeimpänä tehtävänä on valmistella taloudellisesti erityisen merkittävät asiat, nimenomaan sellaiset, jotka kuuluvat ministeriöiden päätösvaltaan ja joissa valiokunnan käsittely siten edeltää ministeriöissä tapahtuvaa lopullista käsittelyä. Valiokunnalla on eräänlainen veto-oikeus, koska ministeriö ei voi tehdä päätöstä, joka aiheuttaisi suuremman menon kuin valiokunnan hyväksymä päätösehdotus. Ellei valiokunta yhdy ministeriön aikomaan ratkaisuun eikä ministeriö siitä luovu, asia on alistettava koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Sekä ulko- ja turvallisuuspoliittiseen valiokuntaan että raha-asiainvaliokuntaan voidaan tarvittaessa määrätä lisäjäseniä.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Enintään yhdeksänjäsenisen "talouspoliittisen ministerivaliokunnan" tehtävänä on muiden muassa kokonaistaloudellista kehitystä ja yleisiä talouspoliittisia toimia koskevien asioiden sekä julkisen talouden kehityksen pääsuuntaviivojen käsittely. Keskeisen toimialansa vuoksi se on eräänlainen valtioneuvoston yleinen työvaliokunta.


title: Suomen valtioneuvosto

text: "EU-ministerivaliokunta" on Suomen suhteita unioniin keskeisesti koordinoiva ja hallituksen kannanottoja valmisteleva työryhmä. Puheenjohtajana pääministeri voi tuoda sinne haluamansa asian, samoin ministeri omaan toimialaansa kuuluvan asian. Suureksi osaksi valiokunnan käsittelemät asiat tulevat kuitenkin ministeriöiden kansliapäälliköiden kautta.


title: Suomen valtioneuvosto

text:
Valtioneuvoston jäsenille maksetaan tehtävän asianmukaisen hoitamisen vaatima palkkio. Palkkio vastaa suuruudeltaan eduskunnan varapuhemiehelle maksettavaa palkkiota vähennettynä viidellä prosentilla. Vuonna 2015 palkkion suuruus on 9 298,60 euroa kuukaudessa. Pääministerin palkkio vastaa puhemiehen palkkiota vähennettynä viidellä prosentilla ja on 11 115,90 euroa kuukaudessa. Palkkio on veronalaista tuloa.
Valtioneuvoston jäsenellä on kalenterivuosittain oikeus vuosilomaan rinnastettavaan 30 päivän vapaaseen, jonka sijoittumisesta päättää valtioneuvoston yleisistunto. Jos valtioneuvoston jäsen ei voi pitää vapaataan, se korvataan hänelle rahamääräisenä. Valtioneuvoston jäsenelle maksetaan myös lomarahaa.
Valtioneuvoston jäsenen virka-autopalvelusta sekä kuljetus- ja turvallisuusjärjestelyistä määrätään valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
Valtioneuvoston jäsenelle korvataan tehtävien hoitamisesta aiheutuneet ylimääräiset kohtuulliset kustannukset valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
Valtioneuvoston jäsenen tehtävään liittyy oikeus maksuttomaan matkustamiseen. Tämä ei ole veronalaista tuloa. Valtioneuvoston jäsenten virkamatkat korvataan samankaltaisella tavalla kuin valtion virkamiesten matkakustannusten korvaamisesta on sovittu.


title: Suomen valtioneuvosto

text:
Valtioneuvoston yhteydessä toimiva oikeuskansleri ja oikeuskanslerinvirasto valvoo valtioneuvoston, sen jäsenten ja presidentin päätösten ja toimenpiteiden lainmukaisuutta.
Valtioneuvoston toiminnan laillisuusvalvonta suoritetaan ensisijaisesti tarkastamalla yleisistuntojen ja tasavallan presidentin istuntojen esittelylistat ennakolta siten, että havaitut virheet voidaan korjata.
Vuonna 2003 tarkastettiin noin 2 300 lista-asiaa.


title: Suomen valtioneuvosto

text: Hallitusten keskimääräinen ikä on "/ 74 round 0 vrk" (02. ta 2022).


title: Suomen valtioneuvosto

text: Taulukossa muoto on jokin seuraavista


title: Suomen valtioneuvosto

text: Huomautukset


title: Aalto-keskus

text: Aalto-keskus on Seinäjoella sijaitseva Alvar Aallon suunnittelema hallinto- ja kulttuurikeskus. Aalto-keskus on yksi merkittävimpiä arkkitehtonisia kokonaisuuksia Suomessa. Kuuden rakennuksen kokonaisuus koostuu seuraavista rakennuksista:Lakeuden risti on toinen Seinäjoen kirkoista. Sen kellotornin korkeus on 65 metriä.


title: Jouppila (Seinäjoki)

text: Jouppila on Seinäjoen 10. kaupunginosa. Se sijaitsee Läntisellä suuralueella, noin yhden ja puolen kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Vuoden 2016 joulukuussa Jouppilan asukasluku oli 939. Alueella on Seinäjoen korkein kohta, Jouppilanvuori (118 metriä merenpinnasta) ja urheilukeskus, jossa on muun muassa tenniskentät, kaksi jäähallia ja täysimittainen luistelustadion. Jouppilan alueella joen rannassa on myös Seinäjoen teknologia- ja yliopistokeskus Frami. Jouppilan asuinalueella on pääasiassa omakotitaloja.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Taloustieteessä on useita erilaisia koulukuntia, joilla on erilaisia käsityksiä taloustieteen metodologiasta, teoreettisesta perustasta tai talouden toiminnasta. Puhuttaessa koulukuntien näkymyseroista viitataan yleensä näkemyseroihin makrotaloustieteestä. Siinä tunnetuin jako syntyi 1970-luvulla, jolloin monetaristit kyseenalaistivat siihen asti vallinneen keynesiläisen teorian.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Nykyään taloustieteen voi katsoa jakautuvan valtavirran hyväksymään teoriapohjaan, jota opetetaan lähes kaikissa yliopistoissa sekä useisiin pieniin koulukuntiin. Valtavirtana mikrotaloustieteessä uusklassisen koulukunnan yhtenäistä teoriaa yksittäisten taloudellisten toimijoinen käyttäytymisestä ja niiden aggregoimisesta koko kansantalouden tasolle. Yleensä taloustieteilijät hyväksyvät markkinahäiriöiden olemassaolon.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Makrotaloustieteessä katsotaan yleisesti, että teorialla tulee olla mikrotaloudelliset perusteet. Makroteorian hajanaisuuden vuoksi erilaisille lähestymistavoille on enemmän tilaa kuin mikroteorian puolella. Valtavirtana voidaan pitää uusklassisen koulukunnan ja keynesiläisen koulukunnan yhdistelmää. Valtavirran sisällä on erilaisia näkemyksiä siitä, kuinka tehokasta keynesiläinen elvytyspolitiikka on. Monetaristit Milton Friedmanin johdolla suhtautuvat elvytykseen erityisen krittisesti. Uuskeynesiläiset ovat taas omaksuneen uusklassisen teoriapohjan malleilleen, mutta painottavat analyysissaan keynesiläisiä teemoja kuten hinta- ja palkkajäykkyyttä.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: 1960-luvulla keynesiläiset ja monetaristit kiistelivät inflaation syistä ja vaikutuksesta työllisyyteen (ks. Phillipsin käyrä), rahan kysynnän korkojoustosta ja siitä, onko finanssipolitiikalla toivottua vaikutusta kokonaiskysyntään. Professori Vesa Kanniaisen mukaan empiiriset tosiasiat ratkaisivat kiistan monetarismin voittoon ja keynesiläisten usko finanssipolitiikan ylivertaiseen kykyyn hoitaa työttömyysongelma on kuollut.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Vuosien 2007-2008 finanssikriisin jälkeen jotkut taloustieteilijät kuten Nouriel Roubini ovat arvioineet, että onnistunutta talouspolitiikkaa ei voida harjoittaa, jos otetaan johtotähdeksi vain toinen näistä teorioista.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Heterodoksisia koulukuntia yhdistää se, että niillä on jyrkästi valtavirtataloustieteestä poikkeavia näkemyksiä. Niiden keskinäiset näkemyserot ovat vielä suurempia. Monet koulukunnista syntyivät marginalismin vallankumouksen jälkeen 1800-luvun lopussa. Useat niistä ovat edelleen olemassa, mutta niiden vaikutus on hyvin heikko verrattuna valtavirtaan. Tärkeimmät näistä koulukunnista ovat institutionaalinen taloustiede, marxilainen taloustiede ja itävaltalainen taloustiede.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: John Hicksin muodostaman keynesiläisyyden ja uusklassisen taloustieteen synteesin jälkeen keynesiläisyys siirtyi osaksi taloustieteen valtavirtaa. Tiukimmat keynesiläiset valtavirran kriitikot ovat muodostaneet jälkikeynesiläisen koulukunnan.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Useimmat heterodoksisista koulukunnista ovat kapitalsmin kriitikoita, mutta itävaltalainen taloustiede on näistä poikkeus. Itävaltalaisen taloustieteen edustajat, pääosassa Ludwig von Mises, kehittivät prakseologiaksi kutsutun opin, jonka mukaan ihmisen toiminta on redusoitavissa filosofisen logiikan perusteisiin. Nykyään tyypilliset itävaltalaisen taloustieteen kannattajat ovat rothbardilaisia anarkokapitalisteja, mutta useimmat liberaalit taloustieteilijät kuten Bryan Caplan ja Milton Friedman ovat argumentoineet koulukunnan keskittyvän liian vähän valtavirtataloustieteelliseen empiiristen havaintojen käsittelemiseen ja teoretisointiin.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Historiallinen tai preussilainen koulukunta puolestaan puolusti näkemystä, jota he kutsuivat historisismiksi. Sen mukaan historian tarkastelu on yhteiskunnan ja talouden lainalaisuuksien selvittämisen päälähde. Koska talouden toiminta on kulttuurista riippuvaista eivät he hyväksyneet taloustieteen teoreemoista johdettuja tuloksia.


title: Taloustieteen koulukunnat

text: Tuoreempia koulukuntia ovat muun muassa evolutionaarinen, feministinen, vihreä taloustiede ja Ekonofyysikot.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan kirkko on vuosina 1964–1966 rakennettu moderni kirkkorakennus Liisankallion kaupunginosassa Tampereella. Sen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Raili ja Reima Pietilä. Kalevan kirkko on Kalevan ja koko Tampereen tunnetuimpia nähtävyyksiä.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan seurakunta perustettiin Tampereelle vuonna 1953, mutta seurakunta sai oman kirkon vasta 1966.


title: Kalevan kirkko

text: Vuonna 1959 Tampereen evankelis-luterilaisten seurakuntien kirkkohallintokunta julisti kilpailun, jossa arkkitehteja pyydettiin suunnittelemaan Kalevassa sijaitsevalle Liisankalliolle suuri, monumentaalinen kirkkorakennus Kalevan seurakunnan käyttöön. Kilpailuun otti osaa kaikkiaan 49 työtä. Näiden töiden joukosta valittiin jatkokäsittelyyn arkkitehti Reima Pietilän suunnittelema ehdotus ”Hellitä mäkivyötä, meridiaani”. Ehdotuksessa oli otettu vaikutteita kristillisestä symboliikasta: kirkon pohjapiirros muistuttaa kalaa.


title: Kalevan kirkko

text: Varsinaisen suunnitteluvaiheen Reima Pietilä hoiti yhdessä vaimonsa arkkitehti Raili Pietilän kanssa. Kirkko on kokonaisuudessaan, sisustusta myöten, Pietilöiden suunnittelema. Toteutusvaiheessa rakennusta pienennettiin kilpailuehdotuksesta noin 15 prosenttia.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkon rakennustyöt aloitettiin 1964, ja rakennus valmistui vuonna 1966. Kalevan kirkko vihittiin lopulta käyttöön elokuussa 1966, kun seurakunnan perustamisesta oli kulunut jo kolmetoista vuotta. Kirkon rakensi Tampereen rakennusliikke Auttila Oy.


title: Kalevan kirkko

text: Pietilä suunnitteli vuonna 1963 toteutetun Branderin kahvilan Kalevan kirkon sisätilojen kokeiluprototyypiksi. Kahvila sijaitsi Tampereen Hämeenpuiston ja Kauppakadun kulmassa. Se purettiin 1984, ja kalusteet ja puurakennelmat siirrettiin Pietilöiden suunnittelemaan Hervannan toimintakeskukseen.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan kirkko on Suomen mittakaavassakin varsin omaperäinen rakennus, ja se suojeltiin vuonna 2006. Museoviraston luonnehdinnan mukaan se on ”uudemman kirkkoarkkitehtuurin monumentaalisin esimerkki Suomessa”. Kirkon seinät ovat pystysuorat ja korkeat. Sisätiloissa on käytetty paljon puupintoja ja rakennuksen ulkoseinien väri on sama kuin valkaisemattomalla pellavalla. Pystysuorat, lattiasta kattoon yltävät ikkunat antavat runsaasti valoa ja korostavat seinien katedraalimaista korkeutta. Kirkolle onkin ominaista avaruus, valoisuus ja pitkät sisänäkymät.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkkoa on silloisen Kalevan kirkkoherran Paavo Viljasen mukaan sen viljasiiloa muistuttavaksi katsotun ulkomuodon vuoksi kutsuttu myös nimillä ”Sielujen siilo” tai ”Viljasen (vilja)siilo”.


title: Kalevan kirkko

text: Pinta-alaa kirkossa on 3 600 m², ja sen kokonaistilavuus on 47 000 m³. Salin lisäksi rakennuksessa on kokoontumistiloja ja muita tiloja. Kalevan kirkko on suosittu ehtoollis- ja jumalanpalveluskirkko, joka tarjoaa mahdollisuuksia myös muuhun seurakuntatyöhön.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan kirkko on rakennettu betonista liukuvalumenetelmällä. Menetelmä oli 1960-luvulla poikkeuksellinen erityisesti sakraalirakennuksiin käytettynä. Rakennuksen rungossa on betonia kaikkiaan 4 500 m³ ja terästä 150 tonnia. Seinien liukuvalu kesti 12 vuorokautta.


title: Kalevan kirkko

text: Rakennuksen teräsbetonisten kattopalkkien leveys on neljä metriä, ja niitä on kymmenen metrin välein. Pisin palkeista on 35-metrinen. Kirkossa on kaikkiaan 18 lattiasta kattoon ulottuvaa suurta puukehyksistä ikkunaa, joiden ruudut ovat umpiolaseja, kaikki eri kokoisia. Myös ulko-ovia on 18 kappaletta.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkon koko julkisivu on vaaleakeltaisista laatoista. Laatat on poltettu seitsemästä erilaisesta englantilaisesta savilajista. Laattoja tarvittiin kaikkiaan 8 000 m² eli 150 000 kappaletta. Kilpailuehdotuksessa rakennus oli betonipintainen, ja laatat oli sijoitettu kirkon ulkoseinien sisäpintaan, mutta ne siirrettiin rakennuksen julkisivuun, kun kävi ilmeiseksi, että betoniraudoitukset olisivat ajan kuluessa aiheuttanut ulkoseiniin ruostevalumia. Pietilän mukaan saumauksen mittakaava on väärä, ja siksi veistoksellinen muoto heikkenee. Alun perin laattojen oli tarkoitus olla suurikokoisia.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkossa on ilmakeskuslämmitys. Ulkoseinän ja lattian taitteessa on rakoja, joista lämmitysilma puhalletaan sisään. Kirkkosalissa ilmanpoisto tapahtuu keskikäytävän penkkien alla olevien laatikkomaisten venttiilien kautta.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkkosalin tilavuus on 36 000 m³ ja kokonaispinta-ala 1 200 m². Korkeutta salilla on vaikuttavat 30 metriä, ja istumapaikkoja löytyy 1 120 kappaletta, näistä 115 kuoron käyttöön.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkkosalin pääovelta kertyy alttarille matkaa noin 50 metriä. Salin lattia laskee puoli metriä alttaria kohti kuljettaessa. Tämä varmistaa hyvän näkyvyyden kaikista salin osista. Kirkkosalin lattian klinkkerilaatat on valmistettu Suomessa, ja ne muistuttavat väriltään kosteaa rantahiekkaa.


title: Kalevan kirkko

text: Pietilät suunnittelivat kirkkorakennuksen ohella myös kirkkosalin sisustuksen ja alttariveistoksen. Kaikki kalusteet ja varusteet, kuten alttari, penkit ja urkufasadi on valmistettu suomalaisesta männystä. Myös kirkon sisällä voi huomata perinteisestä poikkeavan tyylin. Alttarin risti ei ole suora, vaan sillä on hieman kumartuva asento, joka symboloi siunausta ja suojaamista. Alttarikaide poikkeaa perinteisestä, koska se kaartuu kohti kirkkosalia eikä alttaria, kuten tavallisesti. Alttarivaatteessa ovat kirjaimet alfa ja omega, kreikkalaisten aakkosten ensimmäinen ja viimeinen kirjain, jotka merkitsevät, että Jeesus on ensimmäinen ja viimeinen.


title: Kalevan kirkko

text: Alttariveistoksena on Reima Pietilän teos "Särkynyt ruoko" vuodelta 1969. Veistoksen innoitus on tullut Jesajan kirjan jakeesta Raamatusta: ”Särjettyä ruokoa hän ei muserra.”


title: Kalevan kirkko

text: Valot on suunnattu joko ylhäältä alas tai alhaalta ylös ja niiden kirkkautta voidaan säädellä. Salin seinissä on muutama luukku aputiloihin mahdollisia televisiokuvauksia varten.


title: Kalevan kirkko

text: Ikkunoiden puhdistuksessa käytetään apuna käsikäyttöistä huoltohissiä. Ikkunasyvennyksissä on tikkaat, joita käytetään apuna vaihdettaessa kirkon lamppuja.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan kirkon urut on valmistettu Kangasalan urkutehtaassa. Niissä on 41 äänikertaa, kolme sormiota ja jalkio. Urkujen 16 metriä korkea julkisivu on Pietilöiden suunnittelema. Urkujen koneisto on osittain mekaaninen ja osittain sähköpneumaattinen. Uruissa on kaikkiaan 3 500 pilliä, joista suurin on 6,3 metriä pitkä. Pienimmällä on pituutta vain 1,5 senttiä.


title: Kalevan kirkko

text: Kirkkosalissa on myös kahdeksan kaiutinta ja 5–6 jumalanpalveluksissa käytettävää mikrofonia.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan kirkon laella kohoaa ristimäiseksi muotoiltu kellotorni. Se toimittaa tavallaan kirkon katolla yhtä aikaa sekä kellotornin että ristin virkaa, sillä rakennuksen ulkosivulla ei ole nähtävissä yhtään tavanomaista ristiä.


title: Kalevan kirkko

text: Kellotornissa on kolme Länsi-Saksassa valmistettua kelloa, jotka painavat 1 300 kg, 840 kg ja 550 kg. Kellojen äänet ovat e-g-a, ja niillä soitetaan joka päivä kello 12 ”Rauhankelloiksi” kutsutut lyönnit, jotka ovat lainaus unkarilaisesta perinteestä.


title: Kalevan kirkko

text: Kalevan kirkko sijaitsee Liisankalliolla Kalevan kaupunginosassa Teiskontien ja Sammonkadun välissä. Kirkkoa ympäröivä Liisanpuisto on avointa aluetta, jolla on vain vähän puita. Tämä antaa kirkolta hyvän näkyvyyden lähiympäristöön. Hyvää näkyvyyttä korostaa entisestään se, että kirkko kohoaa ympäristöään korkeammalla pienen mäen päällä.


title: Kalevan kirkko

text: Alun perin Tampereen kaupunki tarjosi Liisankallion tonttia Tampereelle muuttamassa olleen Yhteiskunnallisen korkeakoulun opiskelija-asuntolan paikaksi kesällä 1957, mutta kun paikalle päätettiinkin rakentaa Kalevan kirkko, asuntolalle osoitettiin uusi paikka Väinämöisenkadulta.


title: Kalevan kirkko

text: Liisanpuistossa Kalevan kirkon länsipuolella kohoaa 4,5 metriä korkea Kalevala-muistomerkki, jonka on suunnitellut Terho Sakki. Pronssisen veistoksen valmistusta siirrettiin Kalevan kirkon rakennustöiden takia ja se paljastettiin 30. syyskuuta 1973. Veistos kuvaa maailman syntyä sotkan munasta. Sakki sai ajatuksen veistoksensa ulkonäköön sen vieressä kohoavalta kirkolta. Kuvanveistäjä halusi luoda veistoksessaan vastakohdan kirkon pystysuorille pinnoille. Ulkonäkönsä vastakohtaisuuden lisäksi Kalevan kirkossa ja Kalevala-muistomerkissä kohtaavat Kalevala ja luterilainen kristinusko.


title: Ilkka-Yhtymä

text: Ilkka-Yhtymä Oyj on eteläpohjalainen viestintäyhtymä, jonka toimipaikat sijaitsevat Seinäjoella ja Vaasassa. Ilkka-Yhtymä-konsernin liiketoiminnan alueelle kuuluuvat monikanavainen kustannustoiminta, sanomalehtien ja mainosmateriaalien painaminen sekä arvopaperikauppa ja sijoitustoiminta.


title: Ilkka-Yhtymä

text: Ilkka-Yhtymä Oyj toimii emoyhtiönä kustannusyhtiö I-Mediat Oy:lle sekä painotoimintayhtiö I-print Oy:lle. Konserniin kuuluu lisäksi kiinteistöyhtiö sekä osakkuusyhtiöt Arena Partners Oy (37,8 %) ja Yrittävä Suupohja (38,5 %). Ilkka-Yhtymällä on myös 10,9 %:n osuus Alma Media Oyj:n osakkeista. Konserni vähensi omistustaan Alma Mediasta marraskuussa 2018 myymällä 16,4 prosenttia sen osakkeista.


title: Ilkka-Yhtymä

text: Helsingin pörssissä Ilkka-Yhtymä Oyj:n osake on ollut listattuna vuodesta 1981 (I-sarja); II-sarjan osake on ollut listattuna vuodesta 1988 alkaen. Osakkeen noteeraus siirtyi pörssin päälistalle 10. kesäkuuta 2002.


title: Ilkka-Yhtymä

text: Maakuntalehdet


title: Ilkka-Yhtymä

text: Paikallislehdet


title: Ilkka-Yhtymä

text: Kaupunkilehdet


title: Ilkka-Yhtymä

text: Painotuotteet ja palvelut


title: Ilkka-Yhtymä

text: Viisi suurinta osakkeenomistajaa osakemäärän mukaan, tilanne 30. marraskuuta 2018.


title: Syndikalismi

text: Syndikalismi on sosialistisen työväenliikkeen aatesuunta, joka perustuu ammattiyhdistystoimintaan. Syndikalismi syntyi Ranskassa 1800-luvun lopulla jatkona anarkisti Pierre-Joseph Proudhonin perustamalle ammattiyhdistyssosialismille. Se pyrkii tuotantovälineiden haltuunottoon voimakeinoin ja poliittiseen valtaan käyttäen keinonaan ammattiyhdistysten joukkovoimaa, sekä sitä kautta toteuttamaan sosialismia.


title: Syndikalismi

text: Syndikalistinen ammattiyhdistysliike on ollut toimintatavoiltaan radikaali ja suosinut pitkällekin menevää suoraa toimintaa tavoitteidensa saavuttamiseksi. Sen tärkeimpinä keinoina ovat olleet lakot, jotka tapaavat olla yllättäviä ja joilla usein pyritään aiheuttamaan vahinkoa, sekä jopa suoranainen sabotaasi ja vastaava. Kaikesta tästä huolimatta aate pysyi suhteellisen maltillisena, luottaen pikemminkin ammattiliittojen yhdistämien työläisten joukkovoimaan painostuskeinona ennemmin kuin suoranaiseen vallankumouksellisuuteen. Syndikalismin ero kahteen muuhun tasa-arvoa ajavaan liikkeeseen, sosialismiin ja kommunismiin, ilmeni sen painottumisena työväestön yhteiskunnalliseen toimintaan osana teollisen työ ammattiliittoa, toisin kuin muiden korostamassa työväestön poliittisessa toiminnassa puolueissa ja kansanliikkeissä.


title: Syndikalismi

text: Tärkein vaikuttaja syndikalismin teoriaan oli ranskalainen filosofi Georges Sorel, jonka näkemyksen mukaan proletariaatin myöntyminen sopimuksiin porvariston kanssa ei ollut oikea tie tasa-arvoiseen yhteiskuntaan. Sen sijaan ammattiliittojen tulisi lakkojen ja yleislakon avulla horjuttaa porvarien ja kapitalistien valtaa johtaen yhteiskunnan kriisiin. Kriisi johtaisi tuotantovälineiden siirtymiseen yhteisomistukseen, ja tämän uuden tuotantojärjestelmän yhteenliittymä, syndikaatti, muodostaisi uuden yhteiskunnan taloudellisen perustan. Sana syndikaatti (, alkujaan kreikkaa) tarkoittaa yhteenliittymää, työväenyhdistystä ja ammattiliittoa.


title: Syndikalismi

text: Syndikalismin aate levisi 1900-luvun alussa laajalle ammattiyhdistyspiireissä etenkin Ranskassa. Sillä oli paljon kannatusta myös useissa Etelä-Euroopan maissa, Latinalaisessa Amerikassa sekä Yhdysvalloissa. Syndikalismi oli merkittävä aatesuunta koko 1900-luvun ensimmäisen puoliskon ajan, mutta useimmissa maissa se alkoi nopeasti jäädä syrjään jo ensimmäisen maailmansodan jälkeen, menettäessään asemiaan marxilaisille suuntauksille. Lisäksi fasismi ja muut oikeistolaiset liikkeet pitivät sitä yhtenä päävihollisistaan. Toisen maailmansodan alettua syndikalismi käytännöllisesti katsoen hävisi.


title: Syndikalismi

text: Syndikalismista eronneista liikkeistä huomattavin on anarkosyndikalismi, yhdistelmä anarkismia ja syndikalismia. Ranskalaisen syndikalismin eräillä vaikuttajilla (esimerkiksi Fernand Pelloutier) oli yhteyksiä anarkismiin, ja tämä yhdistelmä tuotti uuden vallankumouksellisen poliittisen suunnan, joka osittain jopa jätti edeltäjänsä varjoonsa. Anarkosyndikalismi keskittyi Espanjaan, jossa se jo 1900-luvun alussa nousi yhdeksi tärkeimmistä poliittisista voimista, ja oli tässä asemassa vielä Espanjan sisällissodassa. Sittemmin syndikalismi ja sen sivujuonne ovat lähestyneet toisiaan, ja niiden yhteisenä kansainvälisenä ammattiliittona on 1905 perustettu IWW.


title: Valio

text: Valio Oy on suomalainen elintarvikeyritys, joka jalostaa ja markkinoi pääasiassa maitotuotteita. Sen omistavat 17 suomalaista maidontuottajaosuuskuntaa. Omistajaosuuskunnista kahdeksan toimittaa 6 400 omistajansa tuottaman maidon Valiolle. Yhtiön päätuoteryhmiä ovat tuoremeijerituotteet, juustot, rasvat, mehut, maitojauheet ja demineralisoidut herajauheet sekä suurkeittiötuotteet. Valio on Suomen suurin maidonjalostaja ja vastaanottaa 85 prosenttia Suomessa tuotetusta maidosta.


title: Valio

text: Valion perusti vuonna 1905 seitsemäntoista osuusmeijeriä tavoitteenaan edistää ja valvoa vientivoin laatua. Yrityksen alkuperäinen nimi oli "Voinvienti-osuusliike Valio r.l." Nimellä haluttiin korostaa pyrkimystä vientivoin korkeaan laatuun. Mukaan kelpuutettiin vain ensiluokkaista voita valmistavat meijerit. Toiminta alkoi Hangossa, ja tärkein vientimaa oli Englanti.


title: Valio

text: Toimiala laajeni voista muihin maitotuotteisiin 1909 ja vuonna 1916 Valion laboratorio, nykyinen Tutkimus- ja kehityslaitos, aloitti toimintansa. Vasta 1920-luvulla Valion kotimaankauppa oli laajempaa kuin ulkomaankauppa. Valio on Suomen suurin elintarvikkeiden viejä. Tuotteiden vienti kattaa nykyään noin 30 % Suomen elintarvikeviennistä. Valio vie tuotteitaan lähes 60 maahan.


title: Valio

text: Nobelin kemianpalkinnon ainoa suomalainen saaja Artturi Ilmari Virtanen aloitti laboratorion johtajana 1921 ja ehti toimia Valion laboratorion johtajana noin 50 vuotta. Hän oli Valion tutkimuksen ja tuotekehitysperinteen luoja. Professori Virtanen palkittiin Nobel-palkinnolla vuonna 1945, aiheena erityisesti AIV-rehun valmistusmenetelmä ja sen pH-periaate. Säilörehun merkitys karjataloudelle ja sitä kautta koko kansanravitsemukselle pulavuosina tiedostettiin laajalti.


title: Valio

text: Osuusliikkeen nimi muutettiin vuonna 1955 muotoon "Valio Meijerien Keskusosuusliike". Se oli osuuskunta vuoteen 1992 saakka, jolloin se muutettiin Valio Oy -nimiseksi osakeyhtiöksi.


title: Valio

text: Valio myi jäätelöliiketoimintansa vuonna 2004 sveitsiläiselle elintarvikealan yritykselle Nestlélle. Nestlé sai samalla pitkäaikaisen sopimuksen Valiojäätelö-nimen käyttämiseen. Samana vuonna Valio myi lastenruokaliiketoimintansa hollantilaiselle Royal Numicolle. Valio kuitenkin palasi jäätelömarkkinoille maaliskuussa 2018 ja vie jäätelötuotteitaan myös Venäjälle.


title: Valio

text: Valiota syytettiin vuonna 2012, että se olisi pyrkinyt vuodesta 2010 hävittämään maitoalan kilpailijansa Suomen markkinoilta niin sanotuilla "saalistushinnoilla". Alihinnoittelulla pyrittiin estämään etenkin Arla Ingmanin toiminta Suomen markkinoilla. Kilpailuvirasto esitti joulukuussa 2012 Valiolle 70 miljoonan euron seuraamusmaksua määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Valio valitti Kilpailuviraston päätöksestä markkinaoikeuteen, joka kuitenkin yhtyi vuonna 2014 päätöksessään Kilpailu- ja kuluttajaviraston näkemykseen.


title: Valio

text: Kilpailuvirasto luonnehti Valion monopoliaseman tavoittelua Suomen siihen asti laajamittaisimmaksi määräävän markkina-aseman väärinkäytöksi. Valion toimitusjohtaja Pekka Laaksonen kritisoi päätöstä väittäen sen estävän aidon kilpailun maitomarkkinoilla. Hänen mukaansa maailmalla ei tunneta vastaava tapausta, jossa yritys olisi tuomittu liian alhaisesta hinnoittelusta. Valio valittikin markkinaoikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka yhtyi asiaa aiemmin käsitelleiden KKV:n ja markkinaoikeuden kantaan, pitäen tuomion ennallaan joulukuussa 2016 annetussa päätöksessä. Kolme vuotta kestäneestä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä langennut 70 miljoonan euron sakkotuomio oli tuolloin historian suurin yksittäiselle yritykselle Suomessa määrätty kilpailuoikeudellinen seuraamusmaksu.


title: Valio

text: Valio Oy:n omistajina on 17 osuuskuntaa (tilanne 31.12.2014), joista suurimmat ovat ItäMaito (27,0 %), Tuottajain Maito (25,5 %), Pohjolan Maito (17,4 %), Maitosuomi (15,4 %) ja Länsi-Maito (13,0 %). Näiden viiden yhteenlaskettu omistusosuus Valiosta on 98,2 %. Omistajista kahdeksan kuuluu ”Valio-ryhmään” toimittaen kaiken hankkimansa raakamaidon Valion jalostettavaksi. Osuuskuntien jäsenet ovat maitotilayrittäjiä, minkä myötä maitotilayrittäjät pääsevät vaikuttamaan Valion toimintaan. Valion omistajahallinnon muodostavat yhtiökokous, hallintoneuvosto ja hallitus. Korkein päätösvaltaa kuuluu hallintoneuvostolle ja hallitukselle, ja ne muodostuvat osuuskuntien hallituksissa toimivista maitotilayrittäjistä. Lisäksi hallintoneuvostoon kuuluu neljä edustajaa Valion henkilöstöstä. Valion hallituksen muodostaa neljä maitotilayrittäjää, jotka valitsee hallintoneuvosto.


title: Valio

text: Pienomistajina Valiossa on myös yhtiön suoria kilpailijoita kuten Maitokolmio, Maitomaa ja Satamaito.


title: Valio

text: Valio pyrkii luomaan maidolle parhaan mahdollisen arvon, maitotuoton, joka maksetaan Valio-ryhmän maidontuottajille osuuskuntien kautta tilityshintana. Vuonna 2014 Valio-konsernin liikevaihto oli 1 950 miljoonaa euroa, josta ulkomaantoimintojen osuus oli 686 miljoonaa euroa. Vuoteen 2013 verrattuna laski kokonaisliikevaihto 4 % ja ulkomaan liikevaihto 9 %.


title: Valio

text: Valion pääkonttori sijaitsee Helsingin Pitäjänmäessä. Toimitusjohtajana on toiminut Annikka Hurme lokakuusta 2014 alkaen. Vuonna 2015 Valio työllisti keskimäärin 4 272 työntekijää, joista Suomessa oli 3 437 ja ulkomaisissa tytäryhtiöissä 835 henkilöä. Vuoden 2015 päättyessä henkilökunnan lukumäärä oli 3942. Vuonna 2014 Valio työllisti keskimäärin 4 662 työntekijää, joista Suomessa 3 734 ja ulkomailla 928 henkilöä.


title: Valio

text: Suomessa yhtiöllä on 15 tuotantolaitosta. Lisäksi Virossa on kaksi tuotantolaitosta ja Moskovassa on jakeluterminaali ja sulatejuustola.


title: Valio

text: Valio-konsernilla on ulkomailla yhteensä yksitoista tytäryhtiötä kahdeksassa maassa; Ruotsissa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Valion henkilöstöstä noin 900 työskentelee ulkomailla.


title: Valio

text: "SIA Valio International" on Valion Riiassa sijaitseva latvialainen tytäryhtiö. Latviaan tuotavat "Gefilus"-jogurtit valmistaa Valio Eestiin kuuluva Laeva Meierei Virossa, kun taas paikallinen Rigas Piena Kombinats valmistaa "Gefilus"-kefiirin.


title: Valio

text: Valion ja riikalaisen Rigas Piena Kombinats -meijerin yhteisyritys RPK Valio aloitti vuoden 2003 alusta toimintansa Latviassa. Yhteisyrityksen tärkein tehtävä oli markkinoida terveysvaikutteisia elintarvikkeita Latviassa. Valion "Gefilus"-tuotteet lanseerattiin maassa vuonna 2003. Valion tytäryhtiö SIA Valio International aloitti toimintansa helmikuussa 2004, kun Valio osti Rigas Piena Kombinatsin osuuden RPK Valiosta.


title: Valio

text: "UAB Valio International" on Valion Kaunasissa sijaitseva liettualainen tytäryhtiö. Yhtiössä työskentelee neljä työntekijää. Maassa myytävät "Gefilus-"jogurtit ja -juusto tuodaan Suomesta, kun taas Valion yhteistyömeijeri Rigas Piena Kombinats valmistaa "Gefilus-"kefiirin Latviassa.


title: Valio

text: Vuonna 1993 Valio aloitti tuoretuotteiden viennin Liettuaan. Tytäryhtiö UAB Valio International perustettiin vuoden 1998 lopulla. Syksyllä 2003 Liettuan markkinoille tuotiin "Gefilus"-tuoretuotteet. Paikallisen meijeriteollisuuden kehittyessä Liettuassa jäätelön ja tuoretuotteiden maahantuonti on vähentynyt huomattavasti.


title: Valio

text: Valio erosi vuoden 2012 alusta Elintarviketeollisuusliitosta ja perusti itse uuden etujärjestön, Maidonjalostajien ja meijeritukkukauppiaiden liiton. Muutoksen tavoitteena on hakea parempia vaihtoehtoja Valion etujen ajamiseksi. Elokuun lopulla 2015 Valio palasi Elintarviketeollisuusliiton jäseneksi. Yhtiö on liiton suurin yritys.


title: Valio

text: Valiolla on valikoimissaan noin 1000 tuotetta. Valion tuotekehitys on aktiivista, ja yhtiö julkistaa vuosittain toista sataa uutta tuotetta (vuonna 2014 136 kpl, vuonna 2013 120 kpl).


title: Valio

text: 1990-luvun lopulla Valio tutki ja kehitti laktoosittomien tuotteiden valmistusmenetelmää. Ensimmäinen laktoositon tuote, kevytmaitojuoma, tuli myyntiin 2001. Koska laktoosi on maidon merkittävä aineisosa, EU-lainsäädäntöä on tulkittu niin että laktoositonta maitoa tulee kutsua maidon sijaan laktoosittomaksi maitojuomaksi. Seuraavina vuosina laktoositon tuoteperhe laajeni sisältämään muun muassa ruuanvalmistustuotteita ja välipaloja.


title: Valio

text: Tutkimuksessa tehdään yhteistyötä yliopistojen kanssa maidon terveysvaikutusten selvittämiseksi. Valion terveysvaikutteinen maitohappobakteeri on lisensoitu LGG-brändillä kymmeniin maihin. Suomessa tätä probioottia käytetään Valio Gefilus -tuotteissa.


title: Valio

text: Vuonna 2005 avattiin Kampin keskukseen Valion baari. Toinen Valion baari avattiin Helsingissä Linnanmäellä vuonna 2007. Baareissa käytettävän Kukkamaito-kuosin on suunnitellut Paola Suhonen. Molemmat Valion baarit suljettiin myöhemmin.


title: Valio

text: Valio lisensoi eli myy teknologiaosaamistaan ympäri maailmaa meijeriyrityksille. Vuonna 2015 Valiolla oli yhteensä 17 lisenssiasiakasta. Lisensoinnissa Valio antaa ostajalle käyttöoikeuden Valion tietotaitoon ja patentteihin määräajaksi, minkä lisäksi Valio toimii tarvittavan ainesosan toimittajana.


title: Valio

text: Eniten myydyt lisenssit koskevat LGG-maitohappobakteeria, jota on myyty vuodesta 1990 alkaen yhteensä 60 maahan. Laktoosittoman maidon valmistusmenetelmä on lisensoitu viidelle asiakkaalle kuuteen maahan.


title: Valio

text: Valion vanhoja ja perinteisiä tuotteita ovat muun muassa juustot kuten Koskenlaskija (myyty vuodesta 1933), Viola (1934), Aura (1935) ja Oltermanni (1981) sekä muut tuotteet Grandi (1971), HYLA (1978) ja Gefilus (1990).


title: Valio

text: Valion levitteitä ovat Valio Oivariini ja Valio KevytLevi. KevytLeviä on valmistettu vuodesta 1987 lähtien. Vuonna 1999 Voilevin nimi muutettiin KevytLeviksi voimaan tulleen EU-säädöksen takia, joka kielsi rasvatuotteiden harhaanjohtavan markkinoinnin. Esimerkiksi voin kaltainen tuote, joka ei ole tehty kokonaan maidosta, ei saa olla nimetty siten, että sitä voisi luulla voiksi. Koska Voimariini ja VoiLevi eivät ole voita, vaan maitorasva-kasviöljyseoksia Valio muutti niiden nimet Oivariiniksi ja KevytLeviksi.


title: Valio

text: Vuonna 2010 markkinoille tuli enemmän proteiinia, kalsiumia ja D-vitamiinia sisältävä Valio Plus Maito sekä Valio Olo -jogurtti. Vuonna 2012 Valio aloitti jälleen imeväisikäisten tuotteiden valmistuksen Turengin tehtaassaan.


title: Valio

text: Vuonna 2016 Valio valittiin Suomen vastuullisimmaksi brändiksi suomalaisten kuluttajien toimesta Sustainable Brand Index -tutkimuksessa. Tämä oli Valiolle kolmas kerta peräkkäin.


title: Valio

text: Valio Oltermanni ja Valio Oivariini valittiin luotetuimmiksi merkeiksi omissa juusto- ja voikategorioissaan vuonna 2016 Valittujen Palojen järjestämässä "Luotetuin Merkki" -tutkimuksessa. Nämä tuotemerkit ovat saaneet kyseisiä palkintoja myös aikaisempina vuosina.


title: Valio

text: Valio voitti Grand One -palkinnon vuonna 2015 parhaasta käyttäjäkokemuksesta valio.fi -verkkopalvelussa. Kategoriassa palkitaan mobiili- ja verkkopalveluita, joiden suunnittelussa on kiinnitetty erityistä huomiota kokonaisvaltaiseen käyttäjäkokemukseen.


title: Valio

text: Valiolla on kahdellatoista paikkakunnalla tuotantolaitoksia, joista Oulun tehdas on pohjoisin. Vuonna 1965 aloittaneessa Haapaveden tehtaalla valmistetaan pääasiassa Oltermanni-juustoa. Oulun tehtaalla, Maikkulassa valmistetaan tuoremaitotuotteita kuten viilejä, piimää ja jogurttia. Vuonna 1971 perustetussa Helsingin mehutehtaalla, Pitäjänmäellä valmistetaan yrityksen kaikki mehut, marjakeitot ja glögi.


title: Valio

text: Turengin tehtaassa on valmistettu lastenruokia 1970-luvulta lähtien ja tehtaalla valmistetaan myös UHT-käsittelymenetelmällä eli iskukuumennuksella valmistetut tuotteet Jyväskylässä valmistetaan erikoismaitoja kuten laktoositonta maitoa. Vantaan tehtaalla valmistetaan sulatejuustoja. Äänekoskella valmistetaan muun muassa sinihome- ja salaattijuustoja. Lapinlahden tehtaalla valmistetaan Valion lastenruokia ja juustoja kuten edam- ja emmentaljuustoja. Myös Joensuun tehdas valmistaa juustoja, joista se valmistaa kolmanneksen kaikista Valion juustoista.


title: Valio

text: Riihimäen tehtaalla on valmistettu Valiojogurtti tuotemerkin tuotteita 1960-luvun lopulta lähtien. Vuonna 2017 valmistui uusi moderni välipalatehdas nykyisen Riihimäen vanhan tehtaan rinnalle. Seinäjoen tehtaalla valmistetaan raejuustoa, Oivariini-levitteet ja maitojauhetta. Vuonna 1974 perustetussa ja vuonna 1984 Valion omistukseen siirtyneessä Suonenjoen tehtaassa valmistetaan hilloja.


title: RuneQuest

text: RuneQuest on fantasia-aiheinen roolipeli, jonka suomennos julkaistiin ensimmäisen kerran 1988. RuneQuestin säännöt liittyivät alun perin myyttiseen fantasiamaailma Gloranthaan, jossa taikuus ja jumalat ovat todellisia. RuneQuest sopii silti myös muiden fantasiamaailmojen pelaamiseen, ja on sitä sovellettu jopa historiaan, nykymaailmaan ja tulevaisuuteen sijoittuvissa peleissä.


title: RuneQuest

text: Seuraava sääntöjen kuvaus koskee Ace-Pelien julkaisemaa suomenkielistä RuneQuestin versiota. Se eroaa RuneQuestin englanninkielisestä toisesta versiosta joiltakin osin.


title: RuneQuest

text: RuneQuestin sääntöjen pyrkimyksenä on mallintaa simuloida realistista todellisuutta yksinkertaisesti. RuneQuestissa on seitsemän hahmoa kuvaavaa ominaisuutta: voima (VMA), ruumiinrakenne (R-R), koko (KOK), äly (ÄLY), mahti (MHT), näppäryys (NPP) ja ulkonäkö (ULK). Ominaisuuksien arvo on ihmisellä tavallisesti 3:n ja 18:n välillä mutta voi olla suurempi tai pienempikin. Mitä suurempi ominaisuus on, sitä enemmän ihminen on ominaisuutta kuvaavan asian kaltainen, esimerkiksi suurikokoinen tai älykäs.


title: RuneQuest

text: Ominaisuuksien perusteella lasketaan useita muita muuttujia, jotka vaikuttavat hahmon kykyihin, kestävyyteen, maagiseen voimaan jne. Kyvyt kuvaavat RuneQuestissa hahmon osaamia taitoja, ja niiden prosenttiarvot ovat yleensä 0:n ja 100:n välillä; joskus ne voivat olla jopa yli 100:n. Jälleen korkeampi kykyarvo tarkoittaa paremmin hallittua kykyä. Kykyjä ovat esimerkiksi Kiipeily, Puhetaito, Yleistieto, Laadi, Kuuntelu ja Hiipiminen. Myös aseiden käyttämiseen käytetään samantapaisia kykyjä.


title: RuneQuest

text: Kun hahmo yrittää tehdä jotakin kykyä käyttämällä, toimen onnistuminen ratkaistaan arpomalla nopilla luku 1:n ja 100:n väliltä. Jos luku on alle kykyarvon tai sama kuin kykyarvo, tekeminen onnistuu. Mikäli heitto on yli kykyarvon, se epäonnistuu. Erittäin matalilla ja korkeilla arvoilla on erityisiä seurauksia: kriittisiä tai erikoisia onnistumisia tai kompurointeja.


title: RuneQuest

text: RuneQuestissa taikuus on varsin yleistä. Taikuutta mallinnetaan loitsuilla, joiden kuvaukset kertovat, mitä tietyn taian tekemisestä seuraa. RuneQuestin perustaikuuslajit ovat hengiltä opittava henkitaikuus, jumalien tarjoama riimutaikuus ja maailmankaikkeuden lakien tuntemiseen perustuva velhotaikuus.


title: RuneQuest

text: RuneQuestin ensimmäinen version julkistettiin Origins '78 -tapahtumassa, ja sen julkaisija oli yhdysvaltalainen peliyritys Chaosium. RuneQuestin kehittäjiä ovat mm. Steve Perrin, Ray Turner, Steve Henderson, Warren James, Greg Stafford, Lynn Willis, Sandy Petersen ja Charlie Krank.


title: RuneQuest

text: RuneQuestissa oli julkaisuhetkellä joitakin aivan uusia piirteitä: säännöissä ei ollut hahmoluokkien rajoituksia, kyvyt kehittyivät käytettyjen taitojen mukaan, ja pelihahmoilla ja ei-pelihahmoilla saattoi molemmilla olla täydelliset numerotiedot. Myös maailman kuvaus oli yksityiskohtaista ja lukuisista kulttuureista vaikutteita ammentavaa.


title: RuneQuest

text: RuneQuestin englanninkielinen ensimmäinen ja toinen versio olivat sidoksissa Gloranthaan, joka oli esiintynyt jo aikaisemmin Chaosiumin julkaisemissa lautapeleissä White Bear and Red Moon ja Nomad Gods. Chaosium julkaisi RuneQuestiin lukuisia lisäkirjoja, jotka kuvasivat Gloranthan maailmaa RuneQuestin sääntöjen kautta.


title: RuneQuest

text: 1980-luvun alkupuolella Chaosium solmi Avalon Hill -peliyrityksen kanssa sopimuksen RuneQuestin kolmannesta versiosta. Avalon Hill julkaisi 1984 RuneQuestin kolmannen version, joka poikkesi useissa suhteissa ensimmäisestä ja toisesta versiosta. Kolmannessa versiossa kykymekaniikka oli muutettu täysin prosenttipohjaiseksi, Glorantha ei ollut enää oletusmaailma ja velhotaikuus oli luotu uudeksi taikuuslajiksi. Uudistukset jakoivat fanien mielipiteet: jotkut siirtyivät uuteen versioon, jotkut pitäytyivät vanhassa.


title: RuneQuest

text: Avalon Hill julkaisi monia lisäosia RuneQuestiin, osa RuneQuestin toisen version kirjojen uusia. Vaikka monet kirjat liittyivät Gloranthaan, Avalon Hill julkaisi myös huomattavan määrän kirjoja, jotka sijoittuivat geneeriseen Fantasiamaahan. Avalon Hillin RuneQuest-version pohjalta Ace-Pelit julkaisi myös suomennetun fantasiaroolipeli RuneQuestin.


title: RuneQuest

text: 1990-luvun puolivälissä Chaosiumin ja Avalon Hillin välit rikkoutuivat, eikä suunnitteilla ollut RuneQuestin neljäs versio koskaan ilmestynyt. Avalon Hill ryhtyi suunnittelemaan uutta peliä nimeltä , jolla ei ollut mitään yhteyttä Gloranthaan. RuneQuest: Slayers jäi Avalon Hilliltä julkaisematta, mutta se laitettiin myöhemmin Internetiin ladattavaksi ilmaiseksi.


title: RuneQuest

text: Gloranthaa varten uusi yritys nimeltä Issaries, Inc. loi oman uuden sääntösysteeminsä Hero Warsin, joka eroaa suuresti RuneQuestista ja painottaa tarinankerronnallisuutta ja elokuvamaisuutta. Pelin uusi versio on HeroQuest, jonka nimi viittaa jo RuneQuestissa lupailtuun heroquestingiin, sankarimatkaamiseen. Vaikka HeroQuest-kirjat eivät ole säännöiltään yhteensopivia RuneQuestin kanssa, niitä voi käyttää taustamateriaalina RuneQuestin pelaamiseen Gloranthassa.


title: RuneQuest

text: Chaosium kehitti RuneQuestin pohjalta useita muita roolipelejä, joita ovat mm. Cthulhun kutsu, Basic Role-Playing ja Stormbringer ja joista kaksi ensimmäistä ovat yhä myynnissä. Lisäksi RuneQuestin sääntömekaniikat ovat inspiroineet roolipelaajia luomaan omia RuneQuestin kaltaisia roolipelisääntöjään.


title: RuneQuest

text: Moon Design Publication on julkaissut Chaosiumin luvalla joitakin RuneQuestin toisen version aikaisia kirjoja. Myös RuneQuestin fanit ovat kirjoittaneet paljon epävirallista materiaalia fanilehtiin ja Internet-sivuilleen. Kansainväliset postituslistat puolestaan liittävät RuneQuest-harrastajia yhteen.


title: RuneQuest

text: Suomessa RuneQuestia Gloranthan, Hero Warsin ja HeroQuestin ohella tukee Kalikos – Suomen Glorantha-seura ry. Kalikos julkaisee omaa The Zin Letters -nimistä englanninkielistä lehteä. Suomessa monista muista maista poiketen RuneQuestin kirjoja on yhä hyvin saatavilla roolipeliliikkeistä.


title: RuneQuest

text: Mongoose Publishing julkaisi uuden version RuneQuestistä elokuussa 2006. Uudet säännöt ovat Open Game License alaisia ja sääntödokumentit ovat ladattavissa vapaasti Mongoose Publishingin sivuilta. Mongoose Publishingin Runequestiin viitataan yleisesti lyhenteellä MRQ. Pelin nimi ja sen maailma Glorantha ovat lisensoitu Issaries, Inc. -yritykseltä.


title: RuneQuest

text: Mongoose Publishing käyttää Runequest-sääntöjä myös muissa kuin Gloranthaan sijoittuvissa peleissään. Näitä ovat Lankhmar ja Slaine (vaativat Runequestin perussäännöt) sekä Hawkmoon ja Elric of Melniboné (sisältävät säännöt eivätkä vaadi muita kirjoja).


title: RuneQuest

text: The Design Mechanism loi Runequest 6 sääntöversion vuonna 2011 ja on julkaissut useita skenaario - ja sääntökirjoja eri pelimaailmoja varten mm Monster Island, Luther Arkwright ja Mythic Britain. Kevään 2016 aikana julkaistaan Runequest Classic Fantasy.


title: RuneQuest

text: Runequestin julkaisuoikeudet siirtyvät kesällä 2016 takaisin Chaosiumille mutta The Design Mechanism jatkaa Runequest 6 pohjaisten sääntöjen julkistamista myöhemmin ilmoitettavalla tavalla.


title: RuneQuest

text: Chaosium julkaisi Runequest toisen version Kickstarterissa tammikuussa 2016 ja julkaisee ensin PDF:nä ja sitten paperiversioina kaikki RQ2 lisäosat QuestWorldia lukuun ottamatta . Chaosium on ilmoittanut että se on suunnittelemassa Runequest Glorantha sääntökirjaa joka tulee olemaan yhteensopiva RQ2 ja RQ3 lisäosien kanssa.


title: Olaus Petri

text: Olaus Petri, myös muodossa Olavus Petri latinalaistettu, alkuaan "Olof Persson", (6. tammikuuta 1493 – 9. huhtikuuta 1552 Tukholma) oli Wittenbergissä opiskellut ruotsalainen uskonpuhdistaja ja pappi. Hän oli kotoisin Örebrosta, Närken maakunnasta. Hänen isänsä oli seppämestari Peder Olofsson ja äitinsä Kerstin Larsdotter. Hän saarnasi uskonpuhdistuksen puolesta ja käänsi Raamatun ruotsiksi. Olaus Petriä pidetään ruotsin kirjakielen isänä samaan tapaan kuin aikalaistaan Mikael Agricolaa suomen kielen isänä. Olaus Petri toimi 1531–33 Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan kanslerina. Häntä pidetään yleisesti Pohjoismaiden merkittävimpänä renessanssiajattelijana.


title: Olaus Petri

text: Ensimmäinen asiakirjamerkintä Olavus Petristä on kesältä 1516, jolloin hän kirjoittautui opiskelijaksi Leipzigin yliopistoon. Matrikkeliin kirjattu nimimuoto on Paulus Phase de Svezia, jonka katsotaan tarkoittavan Olavus Petriä. Syksyllä 1516 Olavus kirjoittautui Laurentinus-veljensä kanssa Wittenbergin yliopistoon. Siellä he opiskelivat nopeasti: filosofian maisterin oppiarvo tuli jo vuoden 1518 promootiossa. Uskonpuhdistaja Martin Luther vaikutti tuolloin samassa kaupungissa; veljesten myöhempien vaiheiden perusteella on päätelty heidän ryhtyneen jo tuolloin uskonpuhdistuksen kannattajiksi. Olavus palasi kotimaahansa vuonna 1519. Hän sai Strängnäsin tuomiokirkosta kaniikin tehtävän ja toimi hetken aikaa piispa Matthias Gregoriin kanslerina. Piispa toimi puolestaan perinteen mukaisesti kuninkaan kanslerina. Piispa kuitenkin surmattiin kerettiläisenä marraskuussa 1520 sisällissotaan liittyvässä Tukholman verilöylyssä.


title: Olaus Petri

text: Olaus Petri laati lukuisia uskonnollisia kirjoituksia, mutta parhaiten hänet tunnetaan tuomarinohjeistaan, jotka julkaistiin ensi kerran painettuina vuonna 1616 (teos nimellä "Rättegångs–Oordningh, Ruotsissa laajalle levinneet Tuomarinohjeet eli Swenska Dommar Regler"). Olaus Petrin tuomarinohjeet ovat olleet jo runsaan 360 vuoden ajan lakikirjan johdantona sekä Ruotsissa että Suomessa. Vuosisatojen kuluessa tuomarinohjeista on tullut olennainen osa pohjoismaista oikeusperinnettä. Oikeusfilosofiassa hänen ajatuksensa luetaan usein luonnonoikeudelliseen koulukuntaan kuuluviksi.


title: Olaus Petri

text: Olaus Petrin tuomarinohjeet kuuluvat pitkään tuomareille annettavien ohjeiden perinteeseen, jonka edustajia löytyy jo Vanhasta testamentista ja Muinaisen Egyptin teksteistä. Ohjeet ovat Raamattun, roomalaiseen ja kanoniseen oikeustraditioon sekä germaanis-pohjoismaisiin perinnäistapoihin liittyviä, ja monet niissä esitetyt periaatteet ovat voimassa nykyisessäkin lainsäädännössä. Erityisesti mukana olevat jo kirjoittamishetkellä vanhat sananlaskut ovat muodostuneet suomalaisen kansanperinteen osaksi: "Mikä ei ole oikeus ja kohtuus, se ei voi olla lakikaan."


title: Olaus Petri

text: Tuomarinohjeita ei ole koskaan sellaisenaan vahvistettu lakiteksteiksi, mutta vanhan tavan mukaisesti nämä tuomarinohjeet painetaan nykyäänkin Ruotsissa ja Suomessa lakikirjojen alkusivuille.


title: Olaus Petri

text: Olaus Petri, humanisti ja uskonpuhdistaja, teki merkittävää työtä myös historiankirjoituksen parissa. Hänen työnsä rakentui antiikin ja keskiajan perinteille, mutta hän harrasti edeltäjiään ja aikalaisiaan vahvempaa lähdekritiikkiä, analysoi aiempaa laajemmin syy-seuraussuhteita ja vaati kaikkien henkilöiden toiminnan puolueetonta kuvaamista. Olaus Petri käytti ruotsia latinan sijasta ja kirjoitti akateemista yhteisöä laajemmalle yleisölle käyttäen selvää ja yksinkertaista kieltä.


title: Olaus Petri

text: Olaus Petrin näkökulmasta historioitsijan tehtävä oli kertoa totuuden kaikki puolet, niin hyvät kuin pahatkin. Historioitsijan velvollisuus Jumalaa kohtaan oli kertoa tapaukset niin kuin ne olivat sattuneet. Koska Jumala oli kaikkitietävä ja kaikkivaltias, olisi loppujen lopuksi pahasta väännellä totuutta. Olaus Petri arvosti empiriaa. Kun lähteet olivat niukkasanaisia tai epäselviä, oli parempi olla spekuloimatta. Kuulopuheita ja suullisia kertomuksia hän piti epäluotettavina ja niin helppoina vääristellä, että niitä ei voinut käyttää luotettavina lähteinä. Olaus Petri kiinnitti huomiota siihen, että ajan saatossa muistot haalistuvat ja että kertoja ei koskaan kerro tarinaa juuri siten kuin hän on sen kuullut. Keskiaikaiset historioitsijat puolestaan selvittivät kyllä joitain syysuhteita, mutta he eivät katsoneet historioitsijoiden tehtävänä olevan kysyä, miksi jokin asia tapahtui. Sen sijaan heidän tehtävänään oli kertoa opettavainen ja mieluiten mukava kertomus. Yhteensattumusten tulkinta kuului filosofeille ja teologeille.


title: Olaus Petri

text: Juridisen kokemuksensa pohjalta Olaus Petri vaati historioitsijalta pitkälti samoja asioita kuin tuomarilta. Tuomarinohjeissaan hän määritteli nämä hyväksi yleissivistykseksi, asiantuntemukseksi, oikeudenmukaiseksi todistusten (lähteiden) arvioinniksi, tunteettomaksi puolueettomuudeksi ja syyttömyysoletukseksi. Olaus Petrin merkittävin ero antiikin historioitsijoihin, vaikka tämä ei ollutkaan hänelle ainutlaatuista, oli se, että hän käsitti historian lineaariseksi, eteneväksi prosessiksi, ei sykliseksi. Jumala oli kerran aloittanut maailman ja jonain tulevana hetkenä maailma myös loppuisi.