title: Rippi

text: Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa ripin vastaanottajana voi olla pappi, seurakunnan työntekijä tai seurakunnan jäsen. Yleensä ripin ottaa vastaan pappi tai seurakunnan työntekijä, mutta erityisesti rippi sekä sielunhoito kuuluvat papin tehtäviin. Papilla on myös erityinen rippiä koskeva vaitiolovelvollisuus. Ehtoolliselle valmistava rippi ja synninpäästö toteutetaan yleensä jumalanpalveluksen alussa olevalla yhteisellä ripillä eli synnintunnustuksella ja siihen liittyvällä synninpäästöllä.


title: Rippi

text: Kristilliset kirkot katsovat yleisesti, että ripittäytymisen käytännön perusteena ovat Jeesuksen oppilailleen antama valtuutus päästää synneistä (esim. Matt. 16:19, Joh. 20:22–23).


title: Rippi

text: Katolisen näkemyksen mukaan rippi on sakramentti. Pappi toimii siinä Kristuksen sijaisena ja julistaa synninpäästön siten jumalallisella valtuutuksella, minkä vuoksi se on ehdottoman varma. Ripin tarkoituksena on tuoda anteeksianto kasteen (ja edellisen ripin) jälkeen tehtyihin kuolemansynteihin, mutta sen anteeksiantava vaikutus ulottuu toki myös lieviin synteihin.


title: Rippi

text: Luterilaisessa kirkossa rippiä ei lueta sakramentteihin. Luther piti rippiä aluksi sakramenttina. Koska sakramentin määritelmän mukaan sakramentin osat ovat paitsi armon lupaus myös näkyvä merkki, aine eli elementti, rippiä ei muodollisesti pidetä sakramenttina elementin puuttumisen vuoksi.


title: Rippi

text: Augsburgin tunnustuksen 11. artikkeli toteaa, että "yksityinen synninpäästö on pidettävä seurakunnissa voimassa eikä sitä saa hävittää, vaikkakaan kaikkia syntejä ei ole tarpeen luetella, sillä se on mahdotonta." 12. artikkelissa todetaan, että "kasteensa jälkeen syntiä tehneet saavat koska tahansa tehdä parannuksen, eikä seurakunta saa tällöin kieltää heiltä synninpäästöä. Oikean parannuksen katsotaan olevan syntien katumista ja tuskaa ja pelästymistä synnin tähden, samalla kuitenkin uskomista evankeliumiin ja synninpäästöön siten, että synti on anteeksiannettu ja armo hankittu Kristuksen kautta, mikä usko tuo lohdun." Parannukseen kuuluu myös synneistä luopuminen. 25. artikkelissa todetaan luterilaisten noudattavan sellaista tapaa, ettei ehtoollista anneta niille, joita ei ole ennen sitä tutkittu ja joille ei ole annettu synninpäästöä. Synninpäästön ei katsota olevan läsnäolevan ihmisen ääni ja sana, vaan Jumalan sana, sillä se lausutaan Jumalan sijasta ja Jumalan käskystä, ja se antaa synnit anteeksi.


title: Rippi

text: Luterilaisen kirkon vanhoissa katekismuksissa julkirippiä – jossa pahennusta herättänyt seurakuntalainen tunnustaa julkisesti seurakunnan edessä rikkomuksensa ja saa synninpäästön – pidettiin hyödyllisenä. Uppsalan arkkipiispana 1600-luvun lopulla toimineen Olaus Svebiliuksen mukaan julkisynnin tehneen julkirippi on ”ei ainoastansa tarpeellinen, vaan myös hyödyllinen; sillä siitä ihminen saa sydämessänsä lohdutuksen ja omalletunnollensa rauhan ja levon.” Hänen mukaansa sitomista ”ei ole kadotukseksi annettu, vaan sielun parannukseksi ja ojentamiseksi.” Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jumalanpalveluselämästä julkirippi poistettiin vuonna 1889.


title: Rippi

text: Rippisalaisuus tarkoittaa papin velvollisuutta pitää ehdottomasti salassa kaikki ripissä kuulemansa.


title: Murderdolls

text: Murderdolls oli yhdysvaltalainen horror punk/glam metal -yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 2002 Hollywoodissa, Kaliforniassa. Sen viimeiseen kokoonpanoon kuuluivat Wednesday 13 ja Joey Jordison. Siihen ovat aiemmin kuuluneet myös Ben Graves, Acey Slade, Eric Griffin ja Tripp Eisen.


title: Murderdolls

text: Yhtye julkaisi kaksi albumia, vuonna 2002 julkaistun "Beyond the Valley of Murderdollsin" ja vuonna 2010 julkaistun "Women and Children Lastin". Wednesday 13 ilmoitti haastattelussa 2013, että Murderdolls tuskin palaa enää yhteen..


title: Murderdolls

text: Murderdolls otti ensiaskeleensa vuonna 1994 Des Moinesissa, Iowassa. Joey Jordison soitti tuolloin yhtyeessä The Rejects, jonka laulajana toimi Dizzy Draztik. Musiikkityyli oli samantapaista kuin Murderdollsilla, mutta sanoituksissa ei ollut kauhuelementtejä.


title: Murderdolls

text: The Rejects oli Joey Jordisonin ”kakkosyhtye”. Jordison tapasi Tripp Eisenin vuonna 1999 Ozzfest-festivaalilla. Eisen suostui Jordisonin ehdottamaan projektiin, ja hänen ystävänsä Racci Shay aloitti rumpalina. Myös Ian-niminen basisti soitti heidän kanssaan keikoilla.


title: Murderdolls

text: Murderdollsin kokoonpano ol vuonna 2002 muuttunut lähes täysin. Racci Shayn tilalle palkattiin myöhemmin muun muassa Davey Suiciden rumpalina toiminut Ben Graves ja basistiksi liitettiin Synical-yhtyeen kitaristi Eric Griffin. Tripp Eisen erotettiin bändistä, tilalle tuli Acey Slade, joka myös erotettiin hieman ennen yhtyeen ensimmäistä hajoamista. Vokalistiksi oli tullut Frankenstein Drag Queensin laulaja Joseph Poole alias Wednesday 13.


title: Murderdolls

text: Murderdollsin ensimmäinen albumi menestyi kohtuullisesti, ja yhtye teki 2002–2003 maailmankiertueen, joka ulottui myös Suomeen.


title: Murderdolls

text: Murderdolls lopetti ensimmäisen kerran vuonna 2004. Yhtye kuitenkin palasi vuonna 2010 muutetulla kokoonpanolla, johon kuuluivat nyt Jordisonin ja Wednestay 13:n lisäksi soolokitaristi Roman Surman, basisti Jack Tankersley ja yhtyeeseen palannut Racci Shay, joka korvattiin kuitenkin seuraavan vuoden aikana Jason ”Shakes” Westillä. Yhtyeen kakkosalbumi "Women and Children Last" julkaistiin kesällä 2010, ja yhtye kiersi Yhdysvaltoja ja Eurooppaa noin vuoden verran.


title: Murderdolls

text: Vuonna 2013 Wednesday 13 paljasti kiertueen olleen hänelle henkisesti raskas, koska ei enää tullut toimeen Jordisonin kanssa. Hänen mukaansa yhtye hajosi myös samoista syistä ja oletettavasti hänen soolobändinsä kappale ”Fuck You (In memory of...)” kertonee myös samasta aiheesta.


title: Murderdolls

text: Murderdollsin tyyli muistuttaa varhaista punk rockia ja 1970-luvun rockia, kuten Kissiä ja Alice Cooperia. Yhtye on ottanut vaikutteita myös kauhuelokuvista. Konserteissa yhtyeen tyyliin kuuluu muun muassa käyttää mustia vaatteita, synkkää rekvisiittaa ja meikkiä.


title: Buena Vista Social Club

text: Buena Vista Social Club on kuubalainen musiikkiyhtye. Yhtye on nimetty Havannan Marianaon kaupunginosassa Kuubassa 1940-luvulla toimineen musiikkiklubin mukaan.


title: Buena Vista Social Club

text: 1990-luvun lopulla kitaristi Ry Cooder kutsuttiin Kuubaan levyttämään afrikasta kutsuttujen muusikoiden kanssa, jotka eivät kuitenkaan saaneet viisumia, joten yhtye koottiin kuubalaismuusikoista. Hän kokosi muusikot, joista tuolloin useimmat olivat jo yli 90 vuoden iässä, yhteen nauhoittamaan uutta "Buena Vista Social Club" albumia. Levy myi puolessa vuodessa viisi miljoonaa kappaletta ja sai Grammyn vuoden 1998 parhaana levynä. Saksalainen Wim Wenders ohjasi heistä vuonna 1998 samannimisen elokuvan. Sekä levy että elokuva olivat huippumenestyksiä, ja aiheuttivat sekä Pohjois-Amerikassa että Euroopassa kuubalaisen musiikin uuden suosion nousun.


title: Buena Vista Social Club

text: Yhtye on esiintynyt Suomessa useita kertoja, viimeksi se konsertoi Lahdessa 4.11.2012.


title: Buena Vista Social Club

text: Useat jäsenet ovat levyttäneet myös soololevyjä.


title: Buena Vista Social Club

text: Vuonna 2011 ryhmään otettiin uusi jäsen Idania Valdes.


title: Ristinmerkki

text: Ristinmerkki on ortodoksisessa sekä katolisessa sekä uudelleen myös enenevässä määrin luterilaisessa kirkossa käytettävä rukouksen muoto.


title: Ristinmerkki

text: Ristinmerkkiä käyttävät ortodoksisessa sekä katolisessa ja luterilaisessa kirkossa niin papit kuin kirkkokansakin rukouksena.


title: Ristinmerkki

text: Ristinmerkillä kuvataan ihmisen eteen risti, kristillisyyden symboli. Ortodoksit ja katolisen kirkon kreikkalaiskatoliset jäsenet tekevät ristinmerkin koskettamalla otsaa ja rintaa sekä sen jälkeen ensin oikeaa sitten vasenta olkaa ja katolisen kirkon roomalaiskatoliset jäsenet loppuosassa toisin päin: ensin vasen sitten oikea olkapää. Luterilaiset tekevät ristinmerkin läntisen perinteen mukaisesti samoin kuin roomalaiskatoliset.


title: Ristinmerkki

text: Ortodokseilla ja kreikkalaiskatolisilla on ristinmerkkiä tehdessä yhdistetty kolme sormea, roomalaiskatolisilla merkki tehdään usein koko kämmenellä. Itäisessä tavassa käytetään yhteen puristettuja peukaloa, etusormea ja keskisormea, jotka symboloivat Jumalan kolmea persoonaa. Erillään ovat kämmentä vasten puristetut pikkusormi ja nimetön, jotka symboloivat Jeesuksen inhimillistä ja jumalallista olemusta. Venäjän vanhauskoiset tekevät kuitenkin ristinmerkin kahdella sormella.


title: Ristinmerkki

text: Kolmen sormen käyttö on venäläinen tapa ja peräisin patriarkka Nikonin liturgisista uudistuksista, jotka nimenomaan aiheuttivat vanhauskoisuuden synnyn.


title: Ristinmerkki

text: Varhaisin maininta ristinmerkistä on kirkkoisä Tertullianukselta, jolloin kyseessä oli ristinmerkin ilmeisesti kaikkein vanhin muoto, otsaan tehtävä ns. pieni ristinmerkki.


title: Ristinmerkki

text: Martti Luther neuvoi Vähässä katekismuksessaan aloittamaan päivän ristinmerkillä: ”Noustessasi aamulla vuoteesta siunaa itsesi pyhällä ristinmerkillä ja lausu: Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen haltuun. Aamen.” Samat sanat tuli lausua illalla nukkumaan mentäessä. Ristinmerkin käyttöön aamuin illoin neuvoi myös Mikael Agricolan Abc kiria sekä monet muut 1500- ja 1600-luvun ruotsalaiset ja suomalaiset katekismukset.


title: Ristinmerkki

text: 1664 ilmestyneessä saarnakirjassaan Loimaan kirkkoherra Laurentius Petri esitti neljä syytä, miksi ristinmerkki tehdään: ""1. Pyhä risti muistuttaa Jeesuksen kärsimyksestä ja kuolemasta. 2. Se muistuttaa myös Kristuksen antamasta esikuvasta sekä kristityn halusta eritä tästä maailmasta ja olla Kristuksen kanssa (Fil. 1:23) 3. Risti kuvaa uskon asettamista perkeleen kiusauksia, helvettiä ja kuolemaa vastaan ja niiden voittamista. 4. Ristinmerkki erottaa kristityn pakanoista. Sillä me tunnustamme uskomme Kolmiyhteiseen Jumalaan ja annamme itsemme Hänen haltuunsa"". Kun ristinmerkki myöhemmin hävisi messusta luterilaisessa kirkossa, pieni ristinmerkki säilyi Suomessa edelleen osana kasteliturgiaa.


title: Ristinmerkki

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jumalanpalveluksen oppaan mukaan messun aikana "seurakuntalainen voi tehdä ristinmerkin alkusiunauksen yhteydessä, vastaanottaessaan synninpäästön, evankeliumin lukemisen alkaessa, vastaanottaessaan sakramentin ja kiittäessään siitä sekä Herran siunauksen yhteydessä".


title: Pappeus

text: Pappeus (, ) tarkoittaa yleisesti tehtävää tai toimea, jonka tehtävä on jollakin tapaa uhrien toimittaminen jumaluudelle tai Jumalalle. Niitä, joilla on tällainen tehtävä, nimitetään papeiksi.


title: Pappeus

text: Myöhäisessä juutalaisuudessa pappeus oli leeviläisen heimon tehtävä, eli pappeus oli perinnöllistä. Siihen kuului erilaisten eläinuhrien toimittaminen Jerusalemin temppelissä. Papit muodostivat oman yhteiskuntaluokkansa, jonka sisällä oli ylimyspapistoa ja alempaa, köyhempää papistoa.


title: Pappeus

text: Kristillinen näkemys pappeudesta yleensä jakautuu kahteen käsitykseen, kaikkien uskovien yhteiseen pappeuteen ja erityisen pappisviran haltijoiden pappeuteen. Pappeudella viitataan yleiskielessä usein juuri jälkimmäiseen.


title: Pappeus

text: Luterilaisessa kirkossa pappeus tai pappisvirka annetaan papiksi vihkimisessä. Piispa vihkii vihittävän pappisvirkaan. Pappisvirka antaa oikeuden ja velvollisuuden toimittaa sakramentteja, saarnata ynnä muita oikeuksia.


title: Pappeus

text: Kysymys siitä, onko pappeus sakramentti, on epäselvä; se ei kuulu kahden pääsakramentin, kasteen ja ehtoollisen, joukkoon, mutta sillä on monia niille yhteisiä ominaisuuksia, jonka vuoksi sitä on nimitetty myös sakramentiksi:


title: Pappeus

text: Yleinen pappeus, eli kaikkien yhteinen pappeus, ei sisällä oikeutta sakramenttien toimittamiseen. Siihen kuuluu kuitenkin muun muassa oikeus rukoilla, opettaa hengellisesti ja lohduttaen hoitaa sieluja.


title: Pappeus

text: Pappeus ("pappeuteen vihkiminen") on yksi ortodoksisen kirkon pyhistä mysteerioista eli sakramenteista. Pappeuteen vihkiminen tapahtuu liturgiassa ja sen ajoittuminen liturgian eri kohtiin riippuu pappeuden asteesta, onko siis kyse alempaan papistoon vihittävästä, diakonista, papista vai piispasta.


title: Pappeus

text: Pappeuden alimpiin asteisiin, alempaan papistoon kuuluvat alidiakoni (ipodiakoni) lukija, veisaaja (laulaja). Yleisesti tähän pappeuteen vihkimistä ei enää nykyisin pidetä mysteerion osana, vaan ulkonaisiin tehtäviin siunaamisena. Ylempään papistoon kuuluvat: diakoni, pappi ja piispa.


title: Pappeus

text: Piispuus on jakaantunut ortodoksisessa kirkossa kolmeen eri palvelutehtävän mukaiseen kategoriaan: piispa, metropoliitta ja arkkipiispa. Paikalliskirkon johtaja (usein arkkipiispa) on saanut useissa kirkoissa oman arvonimensä, joka voi olla patriarkka, katolikos, paavi tai sitten vain arkkipiispa.


title: Pappeus

text: Pappeus on ortodoksisessa kirkossa vain miesten tehtävä. Kristus oli mies ja hänen pappeutensa jätettiin apostoleille ja heiltä se on siirtynyt piispojen ja pappien kautta. Piispat ja papit ovat samalla Kristuksen ikoneja.


title: Pappeus

text: Myös ortodoksinen kirkko tuntee kaikkien uskovien yhteisen, kuninkaallisen pappeuden.


title: Pappeus

text: Katolisessa kirkossa pappeus on sakramentti. Siinä on kolme astetta, diakonaatti, varsinainen pappeus ja piispuus, jossa ilmenee pappeuden täyteys. Tämä sakramentaalinen pappeus poikkeaa olennaisesti kaikkien kastettujen yleisestä pappeudesta, jonka perusteella kaikki Kristukseen uskovat on kutsuttu julistamaan evankeliumia.


title: Pappeus

text: Pappeuden sakramentti voidaan jakaa vain miehille. Tämän kirkon pysyvän opin paavi Johannes Paavali II vahvisti lopullisesti apostolisessa kirjeessään Ordinatio sacerdotalis (1994). Olennaista sen argumenteissa on se, ettei (katolinen) kirkko voi jakaa vihkimyksen sakramenttia naisille, koska sillä ei ole siihen valtaa. Tämä johtuu toisaalta siitä, ettei Kristus itse apostoleiden joukkoon valinnut ketään naista, toisaalta taas siitä, ettei kirkon traditio koskaan ole pitänyt sitä mahdollisena. Paavi muistuttaa kirjeessä myös siitä, ettei pappeus ole kunnia- vaan palvelutehtävä.


title: Pappeus

text: Läntisessä katolisuudessa eli latinalaisessa riituksessa diakonaatti laajeni Vatikaanin II kirkolliskokouksen jälkeen siten, että myös naimisissa olevia miehiä voitiin vihkiä pysyviksi diakoneiksi. Muuten tässä riituksessa papeiksi voi vihkiä vain miehiä, jotka vapaaehtoisesti omaksuvat naimattomuuden voidakseen kokopäiväisesti ja -sydämisesti palvella Jumalaa ja heille uskottua laumaa. Monissa muissa riituksissa papit voivat ortodoksikirkon tapaan olla naimisissa. Selibaattisääntöjen muuttaminen ei kirkon johdon silmissä näytä ajankohtaiselta eikä hyödylliseltä.


title: Pappeus

text: Sakramentin kolmen eri asteen lisäksi on olemassa myös joitakin arvonimiä, joita papeille ja piispoille annetaan. Näitä ovat esimerkiksi (alemmasta asteesta ylemmäs):


title: Pappeus

text: Myös katolinen kirkko tuntee kaikkien uskovien yhteisen pappeuden.


title: Frakki

text: Frakki eli hännystakki (saksan sanasta "Frack", joka tulee muinaissaksan sanasta "frok", lieve) on länsimaisessa kulttuurissa juhlallisin ja muodollisin käytössä oleva miesten juhlapuku. Frakki oli alkujaan 1700-luvun lopulla miesten arkipuku ja muusikot käyttivät frakkia työasunaan. Nykyään frakkia käytetään akateemisissa tilaisuuksissa ja toimituksissa (esimerkiksi karonkka), muodollisissa valtiollisissa tilaisuuksissa, arvokkaiden vierailujen yhteydessä ja häissä. Iltaan painottuvissa tanssiaisissa frakki voi olla väriltään yön sininen.


title: Frakki

text: Frakkiin kuuluu musta, edestä avoin hännystakki ja mustat housut, valkea liivi ja valkea frakkipaita sekä valkea rusetti. Mustaa rusettia frakin kanssa käyttävät perinteisesti vain tarjoilijat ja muu henkilökunta. Frakkipaitaan kuuluvat yleensä valkeat helmiäisnapit sekä kultaiset kalvosinnapit. Takin rintataskussa tulee olla valkoinen taiteltu liina paitsi käytettäessä suuria kunniamerkkejä. Kengät ovat mustat ja mielellään lakeriset. Päällysvaatteina käytetään pitkää mustaa takkia tai viittaa, valkoista kaulaliinaa ja valkeita käsineitä sekä silinterihattua. Etiketin mukaan frakin kanssa ei käytetä rannekelloa, vaan taskukelloa, jonka ketjun pää on toisessa liivin taskussa


title: Frakki

text: Frakkia käytetään pääasiassa arvokkaissa iltajuhlissa ja tanssiaisissa sekä virallisilla vastaanotoilla. Myös kouluratsastuskilpailuissa ratsastaja voi käyttää Vaativa A -tasolta lähtien frakkia kuten myös tanssikilpailujen kilpatanssi vakiotanssiosuuksilla miehet D- ja sitä ylemmissä taitoluokissa. Suomessa tunnetuin frakkijuhla on epäilemättä Itsenäisyyspäivän vastaanotto. Frakkia käytetään pukuna akateemisissa seremonioissa, kuten promootioissa ja väitöstilaisuuksissa, joissa käytetään poikkeuksellisesti valkeiden sijasta mustia liivejä. Juhlallisissa häissä sulhanen ja virallisen aseman vuoksi morsiamen isä (appi) ja bestman voivat käyttää frakkia. Frakkia käyttävät esiintymisasunaan klassisen musiikin soittajat, mieskuorojen laulajat ja kapellimestarit. Frakki on myös yleinen miesten puku lukion vanhojen tansseissa.


title: Frakki

text: Kun kutsussa lukee juhlapuku, se tarkoittaa tummaa pukua tai frakkia, ei esimerkiksi smokkia. Juhlapuvun voi korvata tumman puvun lisäksi myös kansallispuvulla tai juhlaunivormulla. Tämä tarkoittaa klo 18.00 jälkeisiä tilaisuuksia esim. juhlatanssiaiset, suuret päivälliset, häät, juhlakonsertit, juhlanäytännöt ja Suomessa tasavallan presidentin itsenäisyyspäivä-vastaanotot. Kun pukukoodina on frakki, nainen pukeutuu täysipitkään juhlapukuun, vain kengän kärjet saavat näkyä puvun alta.


title: Smokki

text: Smokki on musta miesten puku, joka puetaan ylle juhliin, vihille tai illalliselle. Sana "smokki" tulee vanhasta englanninkielisestä käsitteestä "smoking jacket" eli ”tupakkatakki”, jota ei kuitenkaan juuri nykyenglannissa käytetä.


title: Smokki

text: Smokin kanssa käytetään valkoista paitaa ja mustaa solmuketta sekä mustia nahkakenkiä. Smokkipaidan nappien ei ole tarkoitus näkyä ulospäin, vaan ne on peitetty paidan toiselle puolelle. Smokkia on tapana käyttää iltakuuden jälkeen. Smokki on lähinnä länsimaalaisessa kulttuurissa käytetty vaatekappale.


title: Smokki

text: Virallisten kunniamerkkiohjeiden mukaan smokin kanssa ei käytetä suuria kunniamerkkejä, ainoastaan pienoiskunniamerkkejä joita kannetaan vasemmassa takinkäänteessä. Valkoinen rintataskunenäliina kuuluu myös asuun.


title: Smokki

text: Smokki ei sovi käytettäväksi, mikäli etiketti edellyttää juhlapukua. Tällöin soveliaita ovat frakki, tumma puku, juhlaunivormu tai kansallispuku.


title: Smokki

text: Takki on yleensä joko musta tai todella tummansininen ja siinä on joko yksi- tai kaksirivinen napitus. Napit on päällystetty useimmiten silkillä. Takissa on joko shaalikaulus (yleensä yksirivisessä takissa) tai perinteisempi pystykuosillinen kaulus. Kauluksessa on musta silkkipäällys. Kaksirivinen smokkitakki on yleensä kuusinappinen. Koska iltatilaisuuksissa on monesti lämmintä, ovat kankaat ohuita. Käytetyn smokin ostamisessa on riskinä vanhan tyylin poikkeuksetta paksu ja hiostava villakangas. Valkoista smokkitakkia käyttävät esiintyjät, mutta ulkona, tropiikissa, kesällä tai purjehduksilla se kelpaa myös vieraiden ylle. 1960–70-luvulla smokkitakin kuosina saatettiin käyttää melko villejä ja värikkäitäkin kankaita. Paidan kaulus saattoi olla poolomallinen, jolloin solmuketta ei käytetty.


title: Smokki

text: Housut ovat samaa väriä kuin takki, ja niissä on sivusauman kohdalla silkkinen sivunauha. Upslaakeja ei käytetä. Jos takki on valkoinen, ovat housut yleensä mustat, mutta valkoisiakin kokonaisuuksia on käytetty.


title: Smokki

text: Smokkipaita on valkoinen, siinä on piilonapitus ja ranskalaiset kalvosimet. Materiaali on ohutta puuvillaa, ja edustassa voi olla pikeepuuvillavahvike, tai pystysuuntaisia koristelaskoksia. Perinteikäs pukeutuja valitsee irtokauluksisen mallin, toinen mahdollinen vaihtoehto on kiinteällä kauluksella varustettu. Kaulukset ovat joko pystymallia, tai taitettavat.


title: Smokki

text: Kalvosinnapit ovat hillityt. Erityisesti kullan ja mustan onyksin yhdistelmä sopii erinomaisesti smokin kanssa. On myös hienoja smokkipaitoja, jotka kiinnitetään erillisillä koristenapeilla.


title: Smokki

text: Taskuliina on puhtaan valkoinen, joko pellavaa tai puuvillaa. Mikäli isännältä on saanut luvan, voi rohkea pukeutuja laittaa värillisen taskuliinan, jossa on häivähdys valkoista vaikkapa ympyräkuviossa.


title: Smokki

text: Solmuke on yleensä mustaa silkkiä tai samettia, mutta epävirallisemmissa tai teemallisissa tilaisuuksissa voidaan käyttää solmuketta, jonka väri sopii juhlan henkeen. Tällöin solmukkeen ja taskuliinan väri tulee olla yhteneväinen smokkivyön kanssa. Muita kuin mustia värejä käytetään yleensä vain kutsussa mainiten.


title: Smokki

text: Cummerbund eli vyöliivi on muunnos ikiaikaisesta intialaisesta vyöliivistä, ja sillä peitetään smokkihousujen vyötärö. Se voi olla värikäs, mutta musta on aina varma valinta. Vyöliivi on tehty silkistä, ja se sidotaan niin että laskokset osoittavat ylöspäin.


title: Smokki

text: Sukat ovat samaa väriä kuin smokki, ja ne ulottuvat polviin asti. Materiaalina joko villa tai silkki, joskin jälkimmäinen on hyvin hauras.


title: Gwyneth Paltrow

text: Gwyneth Kate Paltrow (s. 27. syyskuuta 1972 Los Angeles) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet palkittiin roolistaan elokuvassa "Rakastunut Shakespeare" parhaan naispääosan Oscarilla, Golden Globella ja SAG-palkinnolla.


title: Gwyneth Paltrow

text: Vuodesta 2008 Paltrow on näytellyt Rautamiehen rakastettua Pepper Pottsia Marvelin elokuvissa "Iron Man" (2008), "Iron Man 2" (2010), "The Avengers" (2012), "Iron Man 3" (2013), "" (2017), "" (2018) ja "" (2019).


title: Gwyneth Paltrow

text: Paltrow on näyttelijä Blythe Dannerin ja tuottaja Bruce Paltrow’n tytär. Hänen veljensä Jake Paltrow on ohjaaja ja käsikirjoittaja. Näyttelijä Katherine Moennig on heidän serkkunsa.


title: Gwyneth Paltrow

text: Vuosina 2003–2014 Paltrow oli naimisissa Coldplayn laulajan Chris Martinin kanssa. Ex-pariskunnalla on kaksi lasta: tytär Apple Blythe Alison Martin (s. 14. toukokuuta 2004 Lontoossa) ja poika Moses Bruce Anthony Martin (s. 8. huhtikuuta 2006 New Yorkissa).


title: Gwyneth Paltrow

text: Gwyneth Paltrow on ollut kihloissa näyttelijä Brad Pittin kanssa (1996–1997) ja seurustellut näyttelijä Ben Affleckin kanssa. Paltrow kihlautui tammikuussa 2018 Glee-tv-sarjan tekijän Brad Falchukin kanssa ja heidät vihittiin syyskuussa 2018.


title: Gwyneth Paltrow

text: Paltrow asuu nykyään Britanniassa.


title: Ratanopeus

text:
Ratanopeus on keskuskappaletta kiertävän satelliitin nopeus radallaan. Kaukana kappaleesta ratanopeus on alhainen ja lähellä kappaletta suurempi. Ratanopeus riippuu keskuskappaleen massasta ja etäisyydestä siten, että lähellä olevaa suurimassaista kappaletta kiertolainen kiertää nopeasti, kaukana oleva kiertolainen hitaasti.
Kulmanopeus on ratanopeus kulmayksikössä.


title: Ratanopeus

text:
Jos satelliitin omaa massaa ja muita kuin keskuskappaleen massoja ei oteta huomioon,
keskiratanopeus on:


title: Ratanopeus

text: Tarkemmassa yhtälössä halutaan tietää m-massaisen satelliitin ratanopeus, kun m on keskuskappale.


title: Ratanopeus

text: Ellipsiradalle ratanopeus on


Ratanopeus


title: Ratanopeus

text: missä


title: Saija-Reetta Kotirinta

text: Saija-Reetta Kotirinta (s. 13. syyskuuta 1975 Halikko) on suomalainen näyttelijä, ääninäyttelijä ja laulaja. Hän näytteli Inka Haapalan roolissa vuosina 2001–2004 saippuasarjassa "Salatut elämät". Sen jälkeen Kotirinta on näytellyt teatterissa ja sivuroolissa muun muassa elokuvassa "Onnen varjot" (2005). Kotirinta on myös antanut äänensä Hannah Montana -sarjassa Amber Addisonille. Kesällä 2011 Saija-Reetta näytteli Särkänniemessä Peter Pan-musikaalissa. Vuonna 2008 Kotirinta juonsi Sub-kanavalla esitettävää paranormaaleja ilmiöitä tutkivaa sarjaa "Piiriä"..


title: Saija-Reetta Kotirinta

text: Kotirinta työstää myös omaa musiikkia Sare taiteilijanimellä. Debyyttisingle "Auki ja rikki" julkaistiin toukokuussa 2012 ja sen musiikkivideo sai ensinäyttönsä Iltalehden verkkosivuilla 4. kesäkuuta. Kotirinta osallistui vuonna 2011 Tangomarkkinoille, mutta karsiutui kisasta juuri ennen semifinaaleja. Hän on osallistunut myös The Voice of Finland -ohjelman toiselle tuotantokaudelle. Hän ei kuitenkaan edennyt kaksintaisteluvaiheeseen.


title: Saija-Reetta Kotirinta

text: Kotirinta oli naimisissa juontaja Ivan Puopolon kanssa ja heillä on vuonna 2010 syntynyt tytär. Tammikuussa 2013 he erosivat. Kotirinta oli Vihreän liiton ehdokkaana kuntavaaleissa 2017 ja sai 78 ääntä eikä tullut valituksi.


title: Miinanraivaus

text: Miinanraivaus tarkoittaa meri- tai maamiinojen vaarattomaksi tekemistä. Ensin miinat on tarkalleen paikannettava ja sen jälkeen joko purettava, ammuttava tai räjäytettävä hallitusti. Miinanraivauksesta vastaa usein pioneeriaselaji.


title: Miinanraivaus

text: Miinanraivaus on tärkeä vaihe sodan jälkeisen yhteiskunnan rakentamisessa. Ennen kuin laajamittainen jälleenrakennus voidaan aloittaa, on maa- ja merialueet saatettava turvallisiksi siviileille puhdistamalla ne miinoista. Miinanraivauksesta on tullut yksi YK:n rauhanturvaajien avaintehtävistä konfliktien jälkeisessä rauhanrakentamisessa.


title: Miinanraivaus

text: Maamiinoja voidaan etsiä ja tehdä vaarattomaksi henkilövoimin, jolloin oletetulta miinakentältä etsitään miinoja metallinpaljastimen eli miinaharavan avulla tai mekaanisella koettimella. Paljastin antaa hälytyksen mahdollisesta kohteesta. Jos kyseessä on miina, koulutuksen saanut raivaaja tekee sen vaarattomaksi.


title: Miinanraivaus

text: Toinen vaihtoehto on koneellinen miinanravausajoneuvo, joka laukaisee miinat mekaanisesti pyörivän "varstan" ("raivausroottorin") avulla. Tällainen toiminta on parhaimmillaan tunnetuilla miinakentillä. Eräs tunnettu ja YK-tehtävissäkin käytetty raivausajoneuvo on suomalainen Raisu.


title: Miinanraivaus

text: Merimiinojen raivaustapa riippuu niiden aktivointitavasta, jonka mukaan miinat jaetaan kosketusmiinoihin ja herätemiinoihin. Pinnan alla ankkurinsa pitelemänä odottava kosketusmiina laukeaa kohteen koskettaessa sen "sarvia". Pohjassa makaava herätemiina puolestaan toimii monimutkaisemmin reagoiden läheltä kulkevan aluksen potkuriääniin, rungon magneettikenttään tai näiden yhdistelmiin.


title: Miinanraivaus

text: Kosketusmiina voidaan tehdä vaarattomaksi räjäyttämällä, purkamalla tai upottamalla. Sodan jälkeisessä laajamittaisessa miinanraivauksessa käytettiin usein tykkitulella upottamista. Räjäyttäminen ja etenkin purkaminen tulivat kysymykseen lähinnä erityisolosuhteissa.


title: Miinanraivaus

text: Herätemiinat raivataan aiheuttamalla raivauskalustolla tarvittava sähköinen tai akustinen ärsyke miinan räjäyttämiseksi turvallisen etäisyyden päässä raivaaja-aluksesta.


title: Miinanraivaus

text: Nykyään tarkoitukseen käytetään myös ohjattavia vedenalaisia robotteja eli ROVeja.


title: Miinanraivaus

text: Toisen maailmansodan rauhanehtojen mukaisesti Suomen tehtäväksi tuli suorittaa merimiinakenttien raivaus Suomenlahdella. Nämä miinat olivat Suomen, Saksan ja Neuvostoliiton laskemia. Vuosina 1944–1948 yli 2 000 miehen ja 200 aluksen voimin raivattiin laaja merialue Suomenlahden perukasta Ahvenanmaalle asti puhtaaksi sodan aikana lasketuista miinoista. Tässä työssä menetti henkensä 28 miestä. Kotkan Haapasaaressa sijaitsee raivaajamuistomerkki. Yksittäisiä miinoja on löytynyt Suomenlahden saaristoista vielä 2000-luvullakin.


title: Miinanraivaus

text: 1990-luvulla Turussa paljastettiin toinen raivaajamuistomerkki; se on alustalle asennettu tähysmiinan kuori. Paljastuspuheen piti jalkaväenkenraali Adolf Ehrnrooth, joka sanoi puheessaan, että kauan unohdetuille ja ilman veteraanien tammenlehvää jääneille miinanraivaajille kuuluisi ehdottomasti huomattava osa hänen henkilökohtaisesta tammenlehvästään.


title: Jarmo Myllys

text: Jarmo Pentti Kalevi Myllys (s. 29. toukokuuta 1965 Savonlinna) on suomalainen mittavan uran tehnyt entinen jääkiekkomaalivahti, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: Jarmo Myllys

text: Myllys oli parhaimmillaan voittava maalivahti, jonka vahvuuksia olivat nopeat refleksit, hyvä hanskakäsi ja loistava mailapeli. Hän ei ollut vahvimmillaan läpiajoissa. Varsinkin Elitserienissä hän otti usein yhteen vastustajan pelaajien kanssa ja sai maalivahdiksi paljon jäähyjä.


title: Jarmo Myllys

text: Myllys aloitti jääkiekon harrastamisen kotinsa lähellä Savonlinnan Nätkillä luonnonjääkentällä seitsemän vuoden ikäisenä. Hän on naimisissa ja perheessä on neljä lasta.


title: Jarmo Myllys

text: Jarmo Myllys aloitti jääkiekon pelaamisen SaPKossa, ja kausi 1982–1983 oli hänen ensimmäinen kautensa aikuisten joukkueessa. Kaudeksi 1983–1984 hän lähti Tampereen Ilvekseen, ja pääsi pelaamaan siellä SM-liigaa. Ilveksessä Myllys voitti Suomen mestaruuden keväällä 1985. Kolmen Ilveksessä pelatun kauden (1983–1986) jälkeen hän siirtyi Rauman Lukkoon, jossa hän pelasi kaudet 1986–1988. Jälkimmäinen Lukko-kausi päättyi SM-hopeaan. Myllys palkittiin parhaana maalivahtina ja valittiin tähdistökentälliseen. Jarmo Myllys valittiin vuoden 1995 parhaaksi pelaajaksi.


title: Jarmo Myllys

text: Myllyksen loistavat otteet etenkin Suomen maajoukkueessa herättivät kykyjenetsijöiden huomion. Minnesota North Stars varasi hänet vuoden 1987 numerolla 172. Ensimmäisellä kaudellaan Pohjois-Amerikassa Myllyksellä oli joukkuetoverina Minnesotassa toinen suomalainen maalivahti Kari Takko. Molemmilla oli vaikeuksia sopeutua amerikkalaiseen jääkiekkotyyliin, minkä vuoksi he viettivät suurimman osan kaudesta Minnesotan farmijoukkueessa IHL-liigan Kalamazoo Wingsissä. Kolmella Minnesotassa vietetyllä kaudellaan Myllys pelasi yhteensä 12 ottelua, joista puolet tulivat jo . Sen sijaan IHL:ssä hänet valittiin All Stars -joukkueeseen kahdesti.


title: Jarmo Myllys

text: San Jose Sharks perustettiin kaudeksi , ja Myllys siirtyi sinne muutaman muun North Stars -pelaajan kanssa . Hän pelasi sarjassa viimeisenä olleessa tulokasseurassa 27 ottelua, joista vain kolme päättyi voittoon. Lopulta Myllyksen pelaajaoikeudet myytiin Toronto Maple Leafsiin. Sen sijaan, että hän olisi jatkanut läpimurron yrittämistä NHL:ssä, hän päätti palata kauden lopuksi Suomeen pelaamatta ollenkaan Torontossa.


title: Jarmo Myllys

text: Kaudeksi 1992–1993 Myllys liittyi I-divisioonassa pelanneeseen KooKoohon. Tuolla kaudella KooKoo selvisi liigakarsintoihin ja oli lähellä SM-liigaan nousua. Seuraavaksi kaudeksi Myllys siirtyi Rauman Lukkoon jossa pelasi kauden 1993–1994. Kausi päättyi Lukon SM-pronssiin ja Myllys valittiin jälleen tähdistökentälliseen. Kaksi kautta Suomessa pelattuaan Myllys allekirjoitti sopimuksen Ruotsin pääsarjassa pelanneen Luleå HF:n kanssa.


title: Jarmo Myllys

text: Ensimmäisen Luleåssa pelatun ja maailmanmestaruuteen päättyneen kauden jälkeen Ottawa Senators tarjosi NHL-sopimusta Myllykselle, mutta tämä päätti jatkaa uraansa Elitserienissä. Lopulta Myllys pelasi Luleåssa seitsemän kautta, joiden aikana hän voitti useita palkintoja ja pelasi kahdesti Elitserienin tähdistö-ottelussa. Luleå menestyi hyvin Elitserienin runkosarjassa Myllyksen pelatessa joukkueessa, joskin voitti vain kertaalleen Ruotsin mestaruuden. Myllys onnistui maalinteossa Elitserienin historian ensimmäisenä maalivahtina kaudella 1996–97 ottelussa Leksandia vastaan. Hän osui uudelleen kaudella 2000–01 Malmön verkkoon. Lisäksi hän teki urallaan Elitserienin siihenastisen nollapelien ennätyksen: 35 kpl. Myöhemmin ennätyksen ovat rikkoneet Fredrik Norrena ja Stefan Liv. Myllyksestä tuli Luulajan vuosien aikana erittäin suosittu joukkueen kannattajien keskuudessa.


title: Jarmo Myllys

text: Seitsemän Ruotsissa vietetyn vuoden jälkeen Jarmo Myllys siirtyi Suomeen ja Espoon Bluesiin kaudeksi 2001–02. Hän pelasi Bluesissa kaksi kautta vähäisellä menestyksellä. Bluesin jälkeen Myllys siirtyi Lappeenrantalaiseen SaiPaan kaudeksi 2003–2004. SaiPan menetettyä mahdollisuudet pudotuspeleihin, Myllys lähti Elitserienin kärkijoukkueeseen HV71:een, jossa hän tuurasi muutaman ottelun loukkaantunutta ykkösmaalivahtia. Kausi päättyi lopulta HV:n mestaruuteen. Myllys pelasi vielä yhden kauden SaiPassa, jossa hän päätti menestyksekkään uransa keväällä 2005.


title: Jarmo Myllys

text: Sen lisäksi, että Myllys pelasi hienosti seurajoukkuetasolla, hän oli myös kokenut maalivahti kansainvälisellä tasolla. Myllys pelasi yhteensä 188 ottelua maajoukkueessa. Kaiken kaikkiaan Myllys osallistui seitsemiin jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin, kolmiin olympialaisiin ja kahteen jääkiekon maailmancupiin. Suomen saavuttaessa ensimmäisen jääkiekon arvokisamitalin Calgaryn talviolympialaisissa 1988, Myllys oli joukkueen parhaimmistoa, samoin Lillehammerissa 1994. Myllyksen maajoukkueuran kohokohta lienee kuitenkin MM-kilpailuissa 1995 voittettu maailmanmestaruus, joka oli Suomen ensimmäinen. Loppuottelussa Ruotsia vastaan Myllys pelasi lähes nollapelin, mutta ottelun lopussa pieni virhe kaukolaukauksen vastaanotossa kostautui ja Suomi voitti 4–1. Jarmo Myllys on yksi menestyneimmistä maalivahdeista Suomen jääkiekkomaajoukkueen historiassa. Myllyksen pelinumero oli 35.


title: Jarmo Myllys

text: Vuonna 2009 hänet aateloitiin jääkiekkoleijonaksi numerolla 197.


title: Mangrove

text: Mangrove on puiden ja pensaiden muodostamaa tiheää kasvillisuutta, jota kasvaa tropiikissa runsassateisilla alueilla suojaisilla merenrannikoilla ja jokisuistoissa. Tavallisesti sitä esiintyy rannoilla matalassa vedessä ja vuorovesien vaihteluvyöhykkeellä, kuitenkin suojassa voimakkaimmilta aalloilta. Kasvualustana on hiekka tai lieju, jota kasvillisuus sitoo tehokkaasti. Mangroven katsotaan yleensä muodostavan oman biominsa. Mangrovekasvit kuuluvat eri heimoihin, mutta niiden rakenteessa on paljon yhtäläisyyksiä. Merkittävimpiä mangroven esiintymisalueita ovat Kaakkois-Aasia, Uusi-Guinea, Intia, Afrikan lounaisrannikko Senegalista Angolaan ja itärannikko Etelä-Afrikasta Keniaan, Madagaskar, Väli-Amerikka ja Brasilia.


title: Mangrove

text: Mangrovekasveille on yhteistä pönkkäjuuret, jotka antavat puulle tukea epävakaalla kasvualustallaan. Lieju on lähes hapetonta, joten lisäksi puut kasvattavat erityisiä hengitysjuuria hapen saamiseksi. Siemenet itävät usein vielä ollessaan kiinni emokasvissa, minkä jälkeen ne kaivautuvat terävän juurensa avulla tukevasti kasvualustaan. Sitomalla liejua mangrovekasvillisuus suojaa rannikoita eroosiolta ja jopa tsunameilta.


title: Mangrove

text: Varsinaisia mangrovelajeja katsotaan olevan 54 yhteensä 20 eri suvussa. Niitä esiintyy lähes yksinomaan mangrovemetsissä. Merkittävin heimo on mangrovepuukasvit ("Rhizophoraceae"), jonka suvuista punamangrovet eli mangrovepuut ("Rhizophora") käsittää kahdeksan ja muut suvut yhdeksän mangrovelajia. Muita merkittäviä mangroveheimoja ovat "Avicenniaceae" (9 lajia) ja "Sonneratiaceae" (5 lajia).


title: Mangrove

text: UNEP:n vuonna 2010 julkaiseman raportin mukaan mangrovemetsät tuhoutuvat neljä kertaa muita metsiä nopeammin.


title: Mangrove

text: Mangrovea käytetään myös akvaarioissa.


title: Mikä-Mikä-Maa

text: Mikä-Mikä-Maa (vuoden 2002 "Peter Pan" -käännöksessä Kaukamaa; ) on kirjailija J. M. Barrien luoma mielikuvitusmaailma, jossa satuhenkilö Peter Pan asuu ystäviensä Helinä-keijun ja Kadonneiden Poikien kanssa.


title: Mikä-Mikä-Maa

text: Mikä-Mikä-Maassa kaikki neljä vuodenaikaa mahtuvat yhteen vuorokauteen ja siellä unohdus on äärimmäisen helppoa: siellä ei tarvitse kauan asua, kun on jo unohtanut kokonaan perheensä ja luultavasti kaiken muunkin, mitä menneisyydessään oli, eikä niitä muista enää, vaikka kuinka yrittäisi. Unohdus on molemminpuolinen, eli sinut tunteneet unohtavat sinut vastavuoroisesti.


title: Mikä-Mikä-Maa

text: Mikä-Mikä-Maan ”tavaramerkki” on se, ettei siellä tarvitse eikä voi kasvaa isoksi/aikuiseksi – siellä nimittäin kukaan ei vanhene päivääkään. Mikä-Mikä-Maahan pääsee vain lentämällä, osoitteena "toisesta oikealle ja suoraan aamuun saakka". Alkuperäistarinassa Mikä-Mikä-Maa on ”enemmän tai vähemmän saari” täällä maapallolla, ja Peter Pan antaa aina edellä mainitun osoitteen, mutta Disney otti osoitteen kirjaimelliseen käyttöön ja sijoitti elokuvassaan Mikä-Mikä-Maan toiseen tähteen oikealta. Siellä asuu Peterin ja kumppaneiden lisäksi myös keijuja, merenneitoja, intiaaneja ja merirosvoja, mukaan lukien merirosvokapteeni Koukku.


title: Mikä-Mikä-Maa

text: Michael Jackson nimesi Neverland-tilansa Mikä-Mikä-Maan mukaan.


title: Metsäradio

text: Metsäradio on Yle Radio Suomen ohjelma, jossa puhutaan metsänhoidosta, retkeilystä ja luonnosta. Ohjelmaa lähetetään keskiviikkoiltaisin.


title: Metsäradio

text:
Metsäradio perustettiin viihdykkeeksi ja myös hyödyksi, kun metsän välittömät työllistämisvaikutukset olivat Suomessa huomattavasti nykyistä suuremmat ja väkeä oli muun muassa tukkikämpillä paljon. Puuta tarvittiin teollisen käytön lisäksi runsaasti muun muassa lämmitykseen ja sotakorvaustoimituksiin, ja myös moottoriajoneuvot kulkivat puupilkkeiden voimalla vielä pitkään sotien päätyttyä. Talven 1945–1946 aikana Suomen metsissä työskenteli lähes neljännesmiljoona miestä. Näissä oloissa kansanhuoltoministeriö patisti Yleisradiota tekemään propagandaa metsätöiden puolesta.
Aloitteen Metsäradiosta teki Yleisradion pääjohtaja Hella Wuolijoki ja sen taustavoimiin kuului myös silloinen sisäministeri, myöhempi Lapin läänin maaherra Kaarlo Hillilä. Ohjelman ensimmäinen juontaja vuosina 1945-1965 oli Pekka Tiilikainen. Ensimmäinen lähetys tapahtui 14. tammikuuta 1946. Ohjelmaa lähetettiin aluksi kolmesti viikossa, mutta jo kevään 1946 aikana lähetyskerrat harvenivat kahteen lähetykseen viikossa ja vuodesta 1947 Metsäradio kuultiin kerran viikossa. Ohjelman yleisvalvonnasta huolehti Metsäradiokomitea, jossa istuivat niin radion, valtiovallan kuin ammattiliittojenkin edustajat. Metsäradio oli tarkoitettu pohjimmiltaan metsätöiden tehostamiseksi ja niinpä monet metsäyhtiöt kustansivat työmailleen kalliina pidetyt radiovastaanottimet.


title: Metsäradio

text: Metsäradion runkona oli kansanomainen musiikki, mutta lähetyksissä käsiteltiin myös ajankohtaisia alan kysymyksiä, pidettiin esitelmiä metsänhoitoon ja metsätöihin liittyvistä aiheista, esitettiin muun muassa Reino Helismaan käsikirjoittamia sketsejä ja vastattiin kuuntelijoiden lähettämiin kysymyksiin "Metsä-Kallen kirjelaatikossa". Viimeksi mainittu osoittautui erittäin suosituksi ja jo Metsäradion kolmen ensimmäisen kuukauden aikana sen hoitaja, metsänhoitaja Veikko Lyytikäinen, sai vastattavakseen liki 10 000 kirjettä. Kirjeiden aiheina olivat kulloinkin ajankohtaiset metsätyömiesten ongelmat: palkkaus, työntekijöiden oikeudet, hevosten rehutilanne, miesten ja hevosten terveydenhoito, metsätöiden vauhdittamiseksi jaettujen ns. tehopakkausten jakoperusteet jne. Sosiaalisten kysymysten käsittely toi pääosin viihteellisen ja ammatillisen ohjelman sisältöön väistämättä myös poliittisia sävyjä. Äärivasemmistolaisten kuuntelijoiden epäiltyä Lyytikäistä mielipiteiltään oikeistolaiseksi ja työnantajapuolta myötäileväksi hänen rinnalleen pestattiin kommunistien Lauri Kantola. Metsäradiosta tuli välittömästi erittäin suosittu ja sitä kuuntelivat varsinaisen kohderyhmän lisäksi monet muutkin.


title: Metsäradio

text: Ohjelman tunnuskappaleena oli pitkään Oskar Merikannon sävellys "Vielä niitä honkia humisee" laulunäytelmästä "Tukkijoella", jonka jälkeen juontaja lausui "Hyvää iltaa, metsien miehet." Metsäradioon kuuluivat myös vuosikymmenien ajan kuuntelijoiden lähettämät merkkipäiväonnittelut ja levytoiveet, jolloin tulivat hyvin suosituiksi muun muassa amerikansuomalaisen Hiski Salomaan levytykset, erityisesti kappale "Lännen lokari". Hella Wuolijoki inhosi kyseistä laulua ja yritti saada sen tilalle "korkeampaa" musiikkia, mutta kuuntelijoiden voimakkaiden vastalauseiden vuoksi hän joutui antamaan periksi. Pääosa Metsäradiossa kuulluista levyistä oli vuosikymmenestä toiseen kotimaista vanhaa tanssimusiikkia muiden muassa Kauko Käyhkön, Henry Theelin ja Veikko Lavin esittämänä.


title: Metsäradio

text: Metsäradio oli tauolla 1950-luvun puolivälistä lähtien, koska Hella Wuolijoen seuraajien aloittama ohjelmapolitiikka ei suosinut tämän kaltaisia, erillisille kuuntelijaryhmille suunnattuja ohjelmia. Radion kuuntelijoilta ja Maaseututyöväen Liitosta tulleen palautteen perusteella Metsäradio herätettiin henkiin viikoittaiseksi ohjelmaksi vuonna 1965, jolloin ensimmäisessä lähetyksessä suoritettiin vahdinvaihto Pekka Tiilikaiselta Adolf Turakaiselle. Myöhempiä juontajia ovat olleet Leo Ahonen, Jukka Koponen, Raino Hurme ja Terttu Lehmuskoski. Vielä Turakaisen kaudella Pekka Tiilikainen juonsi persoonallisella ja rehevällä tyylillään pari lähetystä vuodessa.


title: Metsäradio

text: Adolf Turakainen uudisti Metsäradion rakenteen siten, että ohjelmassa vaihtelivat puheet ja musiikki sopivasti rytmitettyinä. Aikaisemmat sketsit, luennat ja varta vasten tehdyt musiikkiesitykset jäivät pois. Siten Turakainen suuntasi ohjelman entistä määrätietoisemmin metsässä työskentelevien ihmisten lisäksi tavallisille radion kuuntelijoille, joille voitiin tarjota paitsi viihdettä, myös tietoa metsäalalta. Metsäradio pyrki myös kohottamaan metsätöiden yleistä arvostusta, ja vuonna 1967 järjestetyn kilpailun tuloksena otettiin käyttöön vanhentuneeksi katsotun metsätyömiehen tilalle nimitys metsuri. Turakaisen hahmottelema ohjelmarakenne säilyi 1990-luvulle saakka.


title: Metsäradio

text: Turakaisen siirryttyä Yleisradiossa uusiin tehtäviin 1970-luvun alussa Metsäradion vetovastuu siirtyi maatalous- ja metsätieteiden tohtori Leo Ahoselle, jonka päätyö oli Helsingin yliopiston liiketieteen laitoksella. Ahonen tarvitsi juontoonsa valmiiksi kirjoitetun tekstin, mutta hänellä oli taito lukea sitä niin, että kuuntelijat luulivat hänen puhuvan vapaasti. Toisaalta juuri tästä syystä Ahonen lähti hyvin vastahakoisesti tekemään haastatteluja kentälle ja niinpä ohjelmaan tarvittiin – ja saatiinkin – suuri määrä avustajia.


title: Metsäradio

text:
Metsäradion kuuntelijaluvut nousivat Turakaisen ja Ahosen kausilla parhaimmillaan 1,2 miljoonaan, mikä oli paljon television aikakaudella. Näinä vuosina ohjelman tekoon osallistuivat hyvin suuressa määrin Maaseututyöväen Liiton puheenjohtaja Pekka Virtanen ja tämän seuraaja Esa Ihalainen sekä Metsäteollisuuden Työnantajaliiton osastopäällikkö Tauno Simonen. Lisäksi ohjelmalla oli eri puolilla maata lukuisia avustajia, jotka haastattelivat metsureita hakkuupalstoilla, istutustyömailla ja muualla, missä näitä saattoi tavata. Sen sijaan metsäkoneurakoitsijat pääsivät ääneen huomattavan harvoin. Varsinkin Leo Ahosen kaudella Metsäradiota arvosteltiin ajoittain siitä, että haastateltavina oli vanhoja metsätyömiehiä tyyliin ""silloin kun puut kaadettiin justeerilla eikä moottorisahaa vielä ollut"". Toisaalta ohjelman suosio perustui osittain juuri tällaiseen nostalgiseen sisältöön. Metsäradion menestyksen myötä Yleisradiossa aloitetiin myös muita erikoisohjelmia, mm. Työmiehen tunti ja Maamiehen tunti.
Nykyään Metsäradiolla ei ole tunnuslaulua eikä varsinaista juontajaa.


title: The Sims

text: The Sims on Maxisin kehittämä ja Electronic Artsin alun perin vuonna 2000 julkaisema "The Sims" -pelisarjaan kuuluva simulaatiopeli. Peli on julkaistu usealle alustalle. Japanissa peli on julkaistu nimellä SimPeople ().


title: The Sims

text: Maailmanlaajuisesti peliä ja sen lisäosia on myyty yli 70 miljoonaa kappaletta, näin tehden siitä historian myydyimmän Microsoft Windows -pelin. Sarjaan on ilmestynyt useita lisäosia, jotka ovat "Livin’ It Up" (myös nimellä "Livin' Large"), "House Party", "Hot Date", "Lomalla", "Lemmikit", "Superstar" ja "". Windows-versioille on tarjolla internetissä lukuisia fanien tekemiä tavaroita, kuten taloja, huonekaluja, vaatteita, lemmikkejä, hiustyylejä, jne.


title: The Sims

text: Pelille on tehty jatko-osat "The Sims 2", "The Sims 3" ja "The Sims 4".


title: The Sims

text: "The Simsissä" pelattavia hahmoja kutsutaan simeiksi. Alussa pelaaja voi luoda oman simperheen tai pelata valmiilla perheellä. Perheessä voi olla enintään kahdeksan henkilöä, johon lasketaan mukaan lemmikit (vain lisäosassa ""). Pelaajan luodessa perhettä hän saa valita simeilleen nimet, sukupuolen, iän, ihonvärin, pään, asun ja luonteen. Luonteessa muokataan simien siisteyttä, menevyyttä, toimeliaisuutta, leikkimielisyyttä ja mukavuutta, mitkä muokkaavat simin käyttäytymistä. Simeillä on kahdeksan tarvetta, joista pelaajan tulee pitää huolta: nälkä, mukavuus, hygienia, rakko, energia, hupi, sosiaalisuus ja huone. Simit voivat opiskella erilaisia taitoja, joita tarvitaan kotitöissä ja työpaikalla; näitä ovat ruoanlaitto, mekaniikka, luovuus, karisma, kunto ja logiikka.


title: The Sims

text: Tarpeiden lisäksi simeillä on palkit, jotka kertovat heidän yleisen mielialansa. Jos simeistä ei huolehdi, palkit muuttuvat punaisiksi, mikä aiheuttaa monenlaisia ongelmia: simit eivät suostu suorittamaan kaikkia toimintoja ja onnettomuuksia sattuu helpommin. Simit osaavat tehdä myös itse asioita ja heillä on oletusasetuksena vapaa tahto. Ne eivät pysty kumoamaan pelaajan tekemiä valintoja, ellei kyseessä ole jokin taitoa nostattava asia (esimerkiksi mekaniikan lukeminen), jolloin sim kieltäytyy hänen asioidensa ollessa liian huonosti. Sosiaalisuutensa vuoksi simit eivät pärjää yksin, joten heillä tulee olla mahdollisten sukulaisien lisäksi ystäviä. Simit voivat myös suuttua ja rakastua. Kun kahdella simillä on tarpeeksi hyvä suhde, he voivat nukkua samassa sängyssä. Kun suhde on hyvässä kunnossa, simit voivat mennä naimisiin ja saada lapsia.


title: The Sims

text: Simperheessä olevaa vauvaa voi muun muassa syöttää, leikittää ja laulaa uneen. Kolme päivän kuluttua vauva kasvaa lapseksi, mutta lapsi ei kasva koskaan aikuiseksi. Lapset eivät pysty tekemään ruokaa, ja heidän on mentävä joka päivä kouluun - liian monesta lintsaamisesta rangaistaan sotilaskoululla. Simperheen voi asuttaa joko valmiiseen tai pelaajan suunnittelemaan taloon, joka on omalla tavalla muokattavissa ja sisustettavissa. Kodin viihtyvyys ja sisustus vaikuttavat simien mielialoihin, joita voi seurata mielialamittarista.


title: The Sims

text: Simien täytyy tehdä töitä saadakseen pelimaailman rahana toimivia simeleoneja. Simit voivat etsiä töitä sanomalehdestä tai tietokoneelta. Simin taidot ja mieliala vaikuttavat työsuoritukseen: kun sim lähtee hyvällä tuulella töihin, hän voi saada ylennyksen. Rahaa saa myös muillakin tavoilla kuin vain töitä tekemällä, kuten myymällä maalattuja taideteoksia.


title: The Sims

text: Pelaaja ohjaa luomiaan simejä niin kauan kuin ne ovat elossa, sillä simit eivät ikäänny. Simit voivat kuolla nälkään tai erilaisiin tapaturmiin, kuten sähköiskuun tai tulipaloon.


title: Viivakoodi

text: Viivakoodi on informaation esitysmuoto, jossa tietoalkiot koodataan optiseen koneellisesti luettavaan muotoon. Viivakoodeissa jokaista merkkiä vastaa tietynlainen mustien ja valkoisten raitojen tai pisteiden yhdistelmä. Viivakoodin keksivät Norman Joseph Woodland ja Bernard Silver Yhdysvalloissa (patentti v. 1952). Keksinnössä morseaakkosia venytettiin ohuiksi ja paksuiksi viivoiksi. Viivakoodi tuli tuotteissa käyttöön 1970-luvulla kaupallisten lukulaitteiden tultua markkinoille.


title: Viivakoodi

text: Viivakoodeja käytetään yleisesti tuotepakkauksissa ja yritysten välisessä logistiikassa. Tuote voidaan tunnistaa viivakoodinlukijalla esimerkiksi kaupan kassalla. Viivakoodistandardeihin, kuten EAN, sisältyy viivakoodin tyypin lisäksi sopimus tietosisällöstä. Esimerkiksi laskuissa on usein viivakoodi, joka sisältää tiedot maksettavasta rahasummasta, tilistä, jolle se on maksettava, eräpäivästä ja laskun viitenumeron.


title: Viivakoodi

text: Perinteinen viivakoodi on lineaarinen: se koostuu yhdessä suunnassa peräkkäin olevista vaihtelevan paksuisista mustista raidoista ja valkeista raitojen väleistä.


title: Viivakoodi

text: Lineaarisen viivakoodin rinnalle on kehitetty useita kaksiulotteisia (2D) koodeja, joissa pienelle alueelle saadaan mahtumaan enemmän tietoa. 2D-viivakoodit muistuttavat kuvioltaan shakkilautaa. Esimerkkejä 2D-koodeista ovat Datamatrix ja QR-koodi.


title: Viivakoodi

text: Viivakoodien muunnelmia on useita. Muunnelman tyyppi määrittää esitettävät merkit (pelkät numerot tai esimerkiksi sekä numerot että kirjaimet), mahdollisesti lukusuunnan ja viivakoodin sisäisen tarkistusnumeron.


title: Viivakoodi

text: Viivakoodimuotoja ovat esimerkiksi


title: Viivakoodi

text: Suomessa yleisin tavaroiden tunnistamiseen käytetty viivakoodistandardi on EAN. Kassojen järjestelmät käyttävät Suomessa yleisesti EAN/UCC 13 -koodia. Koodi koostuu yleensä kaksinumeroisesta maa- tai aluetunnuksesta (Suomi=64), viisinumeroisesta valmistajan tunnuksesta ja viisinumeroisesta vapaasti valittavasta tuotekoodista. Maa- tai aluetunnus kertoo missä maassa tuotteelle on annettu EAN-koodi. Se ei siis välttämättä kerro tuotteen valmistusmaata. Valmistajan tunnuksen ja tuotekoodin välissä on lyhyt, usein alku- ja lopputunnisteen tavoin hieman korkeammilla viivoilla merkitty välitunniste. Maatunnus voi olla myös kolminumeroinen, jolloin valmistajan tunnus jää nelinumeroiseksi.


title: Viivakoodi

text: Suomessa EAN-viivakoodien koodipankin ylläpitäjänä ja keskuselimenä toimii Keskuskauppakamarin tytäryhtiö GS1 Finland.


title: Viivakoodi

text: Monet suomalaiset kirjastot käyttävät CODE 39 -koodeja kirjatunnisteissa ja kirjastokorteissa.


title: Viivakoodi

text: Kela-korteissa ja Kelan sairausvakuutustiedot sisältävissä henkilökorteissa henkilötunnus on koodattu CODE 39 -muodossa.


title: Viivakoodi

text: VR-Yhtymä käyttää Aztec Codea kaikissa muissa kuin junissa myytävissä matkalipuissa.


title: Grateful Dead

text: Grateful Dead oli vuonna 1965 perustettu sanfranciscolainen rock-yhtye. Psykedeelisen rockin tunnetumpiin edustajiin lukeutuva yhtye säilyi varsinkin Yhdysvalloissa hyvin suosittuna hippinostalgian ikonina, kunnes hajosi vuonna 1995 kitaristi Jerry Garcian kuoltua. Yhtye tunnettiin uniikista tyylistään, jossa yhdistyivät rock, folk, bluegrass, blues, reggae, country, jazz, psykedelia, space rock ja gospel sekä konserteissa pitkät improvisaatiot.


title: Grateful Dead

text: Grateful Dead julkaisi säännöllisesti livealbumeita, jotka ovat olennainen osa yhtyeen kehitystä. Nämä ”alkuperäiset” livealbumit, jotka usein sisältävät studioalbumeilla julkaisematonta materiaalia, on lueteltu tässä.


title: Riku Rantala

text: Riku Samuli Rantala (s. 20. heinäkuuta 1974 Hamina) on suomalainen toimittaja, joka tunnetaan parhaiten Subin "Madventures"-matkailuohjelmasta sekä Ylen Docventures-sarjasta. Tuomas Milonoffin kanssa hän on tehnyt "Madventuresia" kolme tuotantokautta ja "Docventuresia" viisi tuotantokautta. Hän on kirjoittanut yhdessä Ari Lahdenmäen kanssa kirjan "Isänmaan asialla. Matkaopas syrjäytettyjen Suomeen" (Johnny Kniga, 2004). Vuonna 2007 Rantalalta, Milonoffilta ja Lahdenmäeltä ilmestyi kirja "" (Johnny Kniga, 2007). Sitä seurasivat kirjat "Mad Cook: Kulinaristinen seikkailukirja" (2010), "Mad World: Seikkailijan atlas" (2011), "Mad Manners: Seikkailijan etiketti: Opas maailman tapoihin" (2012) sekä "Mad Music – musiikin maailma" (2016).


title: Riku Rantala

text: Vuonna 2012 Rantala ja Milonoff saivat valtion tiedonjulkistamispalkinnon ”maantieteen ja maailman tuntemuksen edistämisestä erityisesti nuorisoa kiinnostavalla tavalla”. Vuonna 2015 he saivat Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon.


title: Riku Rantala

text: Rantala omistaa yhdessä Milonoffin kanssa tuotantoyhtiö Gimmeyawallet Productions Oy:n, joka on perustettu vuonna 2001. "Madventuresin" lisäksi Rantala on tuottanut vuonna 2008 Ylen ja Suomen elokuvasäätiön rahoittaman Suomalainen novellielokuva -hankkeen elokuvan "Monte Rosso" sekä joitakin mainoselokuvia. Hänellä on ollut myös cameorooli "Pasila"-televisiosarjassa.


title: Riku Rantala

text: Rantala ja Milonoff ovat myös tehneet Bassoradiossa "Truths & Rights" -ohjelmaa. Heillä on ollut vuosina 2013–2016 Ylellä "Docventures"-dokumenttisarja.


title: Riku Rantala

text: Rantalan ja kumppaneiden Startup Refugees -verkosi esitteli joulukuussa 2016 Slush-tapahtumassa Fair Start -brändillä tuotetun Life Seeker Boat -kaarnaveneen, jonka turvapaikanhakijat ovat valmistaneet. Rantala esitteli venettä myös aamu-tv:ssä. Fair Start -brändin alla myytyjen ”design-tuotteiden” tuottojen on tarkoitus mennä ne tehneille turvapaikanhakijoille.


title: Riku Rantala

text:
Projekti herätti arvostelua sosiaalisessa mediassa. Päivän Byrokraatti -blogi kirjoitti virheellisesti että Rantalan Startup Refugees -projekti olisi saanut 150 000 euroa verorahoja kaarnalaivan suunnitteluun, vaikka hanke sai kyseiset 150 000 euroa vasta vuodelle 2017. Rantala hyökkäsi blogia vastaan Helsingin Sanomien kolumnissaan, syytti sitä vihapuheeksi, valemediaksi ja uhkasi oikeustoimilla. Hän paljasti myös nimettömän blogin kirjoittajan olevan työssä helsinkiläisessä asianajotoimistossa.
Suomen Uutiset selvitti miten Startup Refugees on käyttänyt sille Suomi 100 -hankkeelta ja ME-säätiöltä myönnettyjä avustuksia. Vuoden 2017 ensimmäisellä puoliskolla hankkeen henkilökulut olivat 122 375 euroa. Varainhankinnasta 1 570 euroa oli myyntituottoa.


title: Riku Rantala

text:
Rantala on suorittanut lukio-opintonsa Ressun lukiossa. Lisäksi hän on opiskellut tiedotusoppia Tampereen yliopistossa ja käynyt sitä ennen vuoden kadettikoulua.
Hän työskenteli rikostoimittajana Helsingin Sanomissa vuosien 1999–2001 aikana ja teki yhden vuoden 2001 merkittävimmistä uutisista, joka liittyi Lahdessa samana vuonna pidettyjen hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen dopingskandaaliin. Rantala paljasti Suomen Hiihtoliiton silloisen päävalmentajan, Kari-Pekka Kyrön, unohtaneen Ala-Tikkurilan Shell-huoltoasemalle lääkärinlaukun, joka sisälsi dopingaineita.


title: Riku Rantala

text: Tammikuussa 2009 Matkailutoimittajien Kilta ry palkitsi Riku Rantalan ja Tuomas Milonoffin "Madventures"-ohjelman johdosta Vuoden matkailuhenkilöt -nimityksellä, joka on jaettu vuodesta 1972 lähtien tunnustuksena parhaille matkailutuotteille ja ansioituneille henkilöille. Rantala on voittanut Kultainen TV -gaalan "Paras miesesiintyjä" -palkinnon vuosina 2009 ja 2010.


title: Mäkihypyn maailmancup 1983–1984

text: Mäkihypyn maailmancup 1983–1984 käsitti 24 osakilpailua. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 10. joulukuuta 1983 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 25. maaliskuuta 1984.


title: Mäkihypyn maailmancup 1984–1985

text: Mäkihypyn maailmancup 1984–1985 käsitti 23 osakilpailua, joista kaksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 8. joulukuuta 1984 ja viimeinen osakilpailu Štrbské Plesossa Tšekkoslovakiassa 24. maaliskuuta 1985.


title: Samppanjalasi

text: Samppanjalasi on vetoisuudeltaan noin 15–23 senttilitran kokoinen lasi. Samppanjalasin ominaispiirteisiin kuuluu lyhyt kaula ja huilumainen lasi, joka hyvin usein levenee ylöspäin. Perusmuodoltaan samppanjalasi on pyöreä. Samppanjalasin muodon vuoksi se on erittäin soveltuva kupliviin juomiin ja näyttäviin, kerrostettuihin drinkkeihin.


title: Palestrina-tyyli

text: Palestrina-tyyli on myöhäisrenessanssin ajan teosten luonteenomainen sävellystyyli, jonka keskeisin vaikuttaja oli Giovanni Pierluigi da Palestrina. Sen keskeisin piirre on tiukka kontrapunktin sääntöjen noudattaminen. Barokin aikaan tätä renessanssin kontrapunktityyliä ryhdyttiin kutsumaan stile anticoksi tai "prima pratticaksi", ensimmäiseksi käytännöksi, erotukseksi barokkimusiikin vapaammasta sävellystyylistä "secunda pratticasta".


title: Palestrina-tyyli

text: Erityisen merkityksellistä musiikin kehityksen kannalta oli Palestrinan kontrapunktin käyttö, jota on käytetty musiikin opetuksessa lajinsa tyylipuhtaimpana esimerkkinä Johann Fuxin vuonna 1725 julkaisemasta "Gradus ad Parnassum" -kirjasta aina meidän päiviimme saakka. Palestrinan kontrapunktissa tunnuksenomaisia piirteitä olivat musiikin rikas tekstuuri, jossa konsonanssit seurasivat dissonansseja lähes joka rytmin iskulla. Palestrina oli ensimmäisiä säveltäjiä, jonka tyyliä tulevien sukupolvien säveltäjät tietoisesti imitoivat.


title: Palestrina-tyyli

text: Palestrinaa on kutsuttu "musiikin ruhtinaaksi" ja hänen teoksiaan renessanssiajan kirkkomusiikin täydelliseksi huipentumaksi. Teokset, varsinkin hänen 104 messuaan, ovat rauhallisia ja elegantteja, mutta samalla sisältävät laajaa melodista ja rytmillistä vaihtelua. Palestrinan käyttämät melodiat saivat paljon vaikutteita gregoriaanisista lauluista ja sisältävät pitkiä, rytmiikaltaan vaihtelevia kaaria. Eri äänet liikkuvat yleensä yhden sävelaskeleen hypyin. Useamat yli terssin mittaiset hypyt yhdessä äänessä tasapainottuvat jonkin toisen äänen sävelaskelkululla vastakkaiseen suuntaan. Melodiat on sävelletty siten, että ne noudattavat tekstin luonnollista rytmiä ja että keskeiset sanat korostuvat. Pitkiä tekstejä sisältävät teokset (esimerkiksi messun Credo-osa) on usein sävelletty homofonisesti siten, että teksti on helposti ymmärrettävissä.


title: Highball

text: Highball on vetoisuudeltaan noin 24–35 senttilitran kokoinen lasi, ja sen ominaispiirteisiin kuuluu paksu pohja sekä tasaleveä lasi. Highball on periaatteessa kaksi kertaa niin iso kuin grogilasi, ja soveltuukin erinomaisesti pidennettyjen juomien tarjoiluastiaksi (aivan kuten ohutpohjaisempi collins-lasi). Yleensä highball on perusmuodoltaan pyöreä, joskus neliskulmainen.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpin (esiintynyt Suomessa myös nimellä Keppi ja Tappi), oikealta nimeltään Wilson Fisk on Marvel-kustantamon luoma sarjakuvahahmo. Hahmon loivat Stan Lee ja John Romita. Kingpin esiintyi ensimmäistä kertaa "The Amazing Spider-Man" -sarjakuvan numerossa 50 (1967). Kingpinin pääasiallisia vihollisia ovat muun muassa Hämähäkkimies, Daredevil ja Tuomari. Hahmo perustunee näyttelijä Sydney Greenstreetin esittämään henkilöön elokuvassa "Maltan haukka".


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpin on valtaisan kokoinen, kylmäverinen New Yorkin mafiajohtaja, vaikka hänen lukuisat lakimiehensä pitävätkin "nöyrän maustekauppiaan" julkisuuskuvan jatkuvasti puhtoisena. Kingpin oli keskeisessä roolissa Frank Millerin Daredevil-tarinoissa, jonka jälkeen Kingpin ja Daredevil ovat olleet toistensa arkkivihollisia.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpin esiintyi tärkeässä osassa myös Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa, ja vuoden 2003 Daredevil-elokuvassa Kingpiniä esitti Michael Clarke Duncan, joka palasi rooliinsa vuonna 2003 valmistetussa Hämähäkkimies-animaatiosarjassa.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Suomessa Kingpin esiintyi ensimmäisen kerran Ihmesarjan numerossa 19 (1967) tarinassa "Keppi iskee".


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text:
Kingpin oli lapsena köyhä ja häntä kiusattiin koulussa ylipainonsa takia. Sen vuoksi hän aloitti voimaharjoittelun, ja hänen vellova läskinsä on itse asiassa silkkaa lihasta. Hänestä kehkeytyi yksi New Yorkin menestyneimmistä rikollisista. Kaduilta hän pääsi pois kun rikollispomo Don Rigoletto löysi hänet ja otti hänet turvamiehekseen.
Lopulta hän tappoi Rigoletton ja otti hänen liiketoimensa haltuunsa.
Kingpinistä tuli New Yorkin suurin rikollispomo, mutta hän sai myös lukuisia vihamiehiä.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Monet jengit, erityisesti Maggia ja HYDRA halusivat hänet pois vallasta. Myöhemmin jengit liittoutuivat Fiskiä vastaan ja romahduttivat hänen valtakuntansa. Fisk pakeni ensin puoleksi vuodeksi Lontooseen ja sieltä Japaniin ja aloitti siellä pikku liiketoimia kerätäkseen rahaa paluutaan varten. Lopulta hän palasi ja otti kuviot haltuunsa jälleen ja tapasi myös elämänsä naisen, Vanessan, joka pyysi Fiskiä valitsemaan hänen ja rikollisuuden välillä.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Siispä hän jätti väliaikaisesti bisneksensä ja muutti vaimoineen ja lapsineen (Richard Fisk) takaisin Japaniin kunnes jengisodat veivät hänen kiinnostuksensa takaisin New Yorkiin. Richard Fisk ei tiennyt isänsä rikollistaustasta ennen kuin hän meni yliopistoon. Valmistuttuaan hän sanoi vanhemmilleen matkustavansa läpi Euroopan. Vain kuukausia tämän jälkeen Kingpin vaimoineen sai tiedon että heidän poikansa oli kuollut hiihto-onnettomuudessa. Tämä ei kuitenkaan pitänyt paikkaansa ja Richardista tuli yksi isänsä suurimmista vihollisista. Myöhemmin Richard valtasi isänsä bisnekset. Sittemmin Vanessa tappoi Richardin ja karkasi maasta Kingpinin rikkauksien kanssa sillä välin kun tämä oli tervehtymässä nimeltä mainitsemattomassa Euroopan maassa.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Tällä hetkellä Kingpin on vankilassa.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpinillä ei ole varsinaisia supervoimia. Hän on kuitenkin erittäin vahva ja kestävä. Kingpinin etuna on hänen jatkuva ruumiillisen kuntonsa harjoittaminen ja suuri koko. Kingpin nostaa useita satoja kiloja ja on kokoonsa nähden hämmästyttävän ketterä sekä nopea. Kingpin on myös useiden taistelulajien mestari, erityisesti sumon, jujutsun ja hapkidon. Hän onkin helposti pitänyt puolensa jopa supervoimaisia vastustajia, kuten Hämähäkkimiestä vastaan.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpin käyttää tyypillisesti kevlarliiviä pukunsa alla. Hän on myös menneisyydessä käyttänyt kävelykeppiään aseena. Kepillä kykeni tällöin ampumaan korkeatehoisen laseriskun, jolla Kingpin kykeni haihduttamaan jopa käsiaseen. Keppi sisälsi myös unikaasua, jonka Kingpin kykeni suihkuttamaan vastustajansa kasvoille. Huomattavan varallisuutensa ja teollisen mahtinsa vuoksi Kingpinillä on ollut aikojen kuluessa käytössään myös monenlaisia muita korkean teknologian laitteita. Aloittaessaan vihanpitonsa Daredevilin kanssa Kingpin on siirtynyt enemmänkin taustavaikuttajaksi rikollisissa suunnitelmissaan.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Fysiikkansa ja laitteidensa lisäksi Kingpin on erinomainen taktikko. Hän on itseoppinut valtiotieteiden tuntija ja kykenee organisoimaan vaivatta valtavat lailliset ja laittomat organisaationsa.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpin on lievästi sanoen "tukevahko" mieshenkilö ja saa tästä hyvästä alituiseen kuunnella Hämähäkkimiehen vitsejä aina taistelun ohessa. Esimerkkivitsinä "Olet niin läski, että jos saat haavan, siitä valuu rypsiöljyä." Useimmiten tämä raivostuttaa Kingpiniä ja hän äityy virheisiin taistelun kuluessa.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Ultimate Marvel -sarjakuvissa Kingpin on muuttunut normaalijatkumon arkkityypistä vain vähän. Hän on New Yorkin rikollisryhmittymien johtaja, tunteeton murhaaja ja pahamaineinen lahjoja. Ultimate-Kingpin on kuitenkin enemmän Hämähäkkimiehen kuin Daredevilin vihollinen.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text:
Kingpin esiintyi Hämähäkkimies-animaatiosarjassa tiheään, ja hän oli yhteistyössä monien Hämähäkkimiehen vihollisten kanssa.
Hämähäkkimies ei aluksi tiennyt, kuka Kingpin oli, mutta sarjan keskivaiheilla Daredevil paljasti totuuden Hämähäkkimiehella (koska Daredevil luotti Hämähäkkimieheen ja halusi kostaa Kingpinille isänsä kuoleman).


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpin on myös sarjan ainut konna, jota ei ikinä napattu (ellei lasketa Carnagea, joka päätyi toiseen maailmaan, Silvermanea, josta tuli vauva ja Alistair Smythea, joka vain halusi isänsä eloon sarjan loppuaikoina). Hänen äänenään oli Roscoe Lee Browne.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Sarjassa, muutamat hyvät hahmot saivat selville, että Wilson Fisk oli Kingpin, ja he olivat:


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Tiana (jakso 30)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Hämähäkkimies (Peter Parker) (jakso 34)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Mary Jane Watson (jakso 34, ehkä)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Felicia Hardy (Musta Kissa) (jakso 43)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Hobbie Brown (Hiipijä) (jakso 52)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Harry Osborn (Vihreä Menninkäinen II) (jakso 53)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Robbie Robertson (jakso 57)


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Jaksot, joissa Kingpin esiintyy:


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Kingpinin toinen animaatio esiintyminen tapahtuu Spider-Man The New Animated series sarjan toisessa jaksossa Royal Scam. Hahmo perustuu selvästi enemmän Daredevil elokuvassa nähtyyn versioon, sillä tämä on musta ja Michael Clarke Duncan uusii roolinsa Kingpininä. Tämä versio Kingpinistä syö suuria määriä roskaruokaa, mutta hän on silti fyysisesti tarpeeksi vahva repimään Hämähäkkimiehen seittiä ja on aseistautunut kävelykepillä, joka sisältää laser aseen, kaasusuuttimen ja kyvyn singota heittotähtiä.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Michael Clarke Duncan näytteli Kingpiniä vuonna 2003 valmistuneessa Daredevil-elokuvassa. Kuten animaatiosarjassakin, Kingpin on elokuvassa vastuussa Daredevilin isän murhasta. Vaikka Kingpin onkin elokuvassa afroamerikkalainen vastakohtana sarjakuvien kaukaasialaiselle Kingpinille, päätti elokuvastudio kuitenkin hyödyntää Duncania tämän vaikuttavan koon vuoksi. Duncanin suoritus saikin kehuja niin kriitikoilta kuin sarjakuvien ystäviltä.


title: Kingpin (sarjakuvahahmo)

text: Elokuvassa Kingpin aloittaa uransa työskentelemällä kätyrinä Fallon -nimiselle gangsterille. Hänen ensimmäinen tehtävänsä oli tappaa nyrkkeilijä Jack Murdock tämän kieltäydyttyä järjestetystä ottelusta. Vuosia myöhemmin Kingpin kohosi kaupungin suurimmaksi rikollispomoksi ja palkkasi Napakympin tappamaan Nikolas Natchioksen. Napakymppi onnistuikin, mutta Kingpin halusi koko perheen kuolevan. Niinpä Napakymppi hyökkäsi Natchioksen tyttären, Elektran kimppuun. Onnistuttuaan Elektran surmaamisessa Napakymppi hävisi Daredevilille. Daredevilin saatua selville Kingpinin identiteetti hän hyökkäsi Fiskiä vastaan tämän toimistossa. Kingpin voitti Daredevilin ja riisui tämän naamion, saaden selville tämän oikean identiteetin. Daredevil kuitenkin tuhosi koko toimistoa koristavan lasiset vesiputket, jolloin hänen tutka-aistinsa toimi paremmin. Murskaten Kingpinin jalat hän oli jo aikeissa lävistää rikkolispomon teräaseella, mutta päätti lopulta, että tämän tekemällä hän vain vajoaisi Kingpinin tasolle. Jättäen Kingpinin odottamaan poliisia Daredevil pakeni paikalta. Kingpin vannoi, ettei jättäisi asiaa tähän.


title: Richard Burns

text: Richard Burns (17. tammikuuta 1971 Reading, Englanti – 25. marraskuuta 2005) oli englantilainen ralliautoilija, joka ajoi kuusi kautta maailmanmestaruussarjassa. Hän voitti maailmanmestaruuden 2001 ja koko urallaan 10 MM-osakilpailua.


title: Richard Burns

text: Burns aloitti autolla ajamisen jo 8-vuotiaana pellolla lähellä kotiaan isänsä vanhalla Triumph 2000:lla. Hän liittyi alle 17-vuotiaiden autokerhoon 11 vuoden ikäisenä. Vuonna 1984 Burns sai kerhon vuoden ajajan palkinnon. Pari vuotta myöhemmin hän taivutteli isänsä päästämään hänet liittymään Craven Motor Clubiin kotikaupungissaan Readingissa.


title: Richard Burns

text: Burns ajoi 1989 ensimmäisen rallinsa lainatulla Toyotalla. Toisen rallinsa hän voitti, ja vuosina 1990–1991 hän voitti Peugeot Challengen mestaruuden. Burns sai 1993 Subarun tallipaikan ja voitti samana vuonna nuorimpana ajajana rallin Britannian-mestaruuden. Hän jatkoi Subarulla vuoteen 1995. Hän ajoi Subarulla muun muassa Aasian–Tyynenmeren-mestaruussarjaa ja ajoittain yksittäisiä MM-sarjan osakilpailuja.


title: Richard Burns

text:
Vuonna 1996 Burns siirtyi Mitsubishille ja ajoi sillä ensimmäisen kokonaisen MM-sarjansa 1998. Hän otti kauden aikana ensimmäisen osakilpailuvoittonsa, kun hän voitti Safari-rallin Mitsubishi Carisma GT:llä. Lisäksi Burns voitti kauden aikana myös RAC-rallin. Kaudeksi 1999 Burns vaihtoi takaisin Subarulle ja oli tiukasti mukana mestaruustaistelussa. Hän oli ykkönen Akropolis-rallissa, Australian rallissa ja RAC-rallissa. Lopullisissa sijoituksissa Burns oli toinen.
Burns oli kaudella 2000 hetkellisesti jopa MM-sarjan johdossa, mutta Marcus Grönholm voitti kuitenkin kokonaiskilpailun. Burns voitti jälleen RAC-rallin. Hän aloitti kauden 2001 heikosti, mutta hänen kautensa lähti parempaan suuntaan, kun hän sijoittui Argentiinan rallissa toiseksi Colin McRaen jälkeen. Tämän jälkeen Burns tuli muutaman kerran toiseksi, kunnes voitti Uuden-Seelannin rallin. Kauden päättäneessä RAC-rallissa Burns sijoittui kolmanneksi ja varmisti näin rallin maailmanmestaruuden. Kartturina toimi Robert Reid.


title: Richard Burns

text: Kaudeksi 2002 Burns siirtyi Peugeot’lle ajamaan Peugeot 206 WRC:llä. Hän ei ensimmäisellä Peugeot-kaudellaan pystynyt voittamaan yhtään osakilpailua. Hän sijoittui kuitenkin neljästi toiseksi ja loppupisteissä viidenneksi. Burns aloitti kauden 2003 hyvin ja johti kauden puolivälissä kokonaistilastoa neljällä pisteellä. Hän menetti kuitenkin johtonsa kauden aikana. Walesin rallin aattona Burns sai ajaessaan hetkellisen tajunnanmenetyksen, ja autossa matkustajana ollut Markko Märtin pysäytti Burnsin auton. Marraskuussa hänellä diagnosoitiin astrosytooma.


title: Richard Burns

text: Burnsia hoidettiin kemoterapialla ja sädehoidolla, ja hän pääsi kesällä 2004 pois sairaalasta. Hän näytti toipuvan, mutta tilanne huononi jälleen puolen vuoden kuluttua. Huhtikuussa 2005 Burnsille tehtiin onnistunut aivoleikkaus. Se helpotti joitakin oireita, ja auttoi häntä pysymään aktiivisena. Burns vajosi kuitenkin koomaan marraskuussa ja kuoli 25. marraskuuta.


title: Richard Burns

text: Burns muistetaan nopeana, mutta myös järkeään käyttäneenä kuljettajana. Jos voitto oli karannut, Burns ei yrittänyt ajaa kärkeä kiinni kasvattamalla riskejä, vaan ajoi niille sijoille ja pisteille mitä oli saatavissa. Burns näytti omaksuneen sanonnan ”kaikki pisteet ovat tärkeitä ja ne lasketaan vasta kauden lopussa.”


title: Collins-lasi

text: Collins-lasi on vetoisuudeltaan noin 25–35 senttilitran kokoinen lasi, joka on tasaleveän sylinterin muotinen. Collins-lasi soveltuu erityisesti pidennettyjen juomien tarjoiluastiaksi (aivan kuten paksupohjaisempi highball). Collins-lasi on aina perusmuodoltaan sylinteri, ja periaatteessa muun muotoiset ohutpohjaiset lasit eivät virallisesti ole collins-laseja vaan juomalaseja.


title: Tuhoaja-droidi

text: Tuhoajadroidi (tunnetaan myös nimellä droideka) on "Tähtien sota" -elokuvissa ja oheismateriaalissa esiintyvä kuvitteellinen hahmo. Ne vierivät asemiin pyörämuodossa ja perillä ne avautuvat ja muuttuvat pelottaviksi aselaveteiksi. Droidekan käsinä ovat lasertykit ja niillä on omat suojakenttägeneraattorit. Jopa jedeillä on vaikeuksia voittaa näitä vaarallisia droideja, joita on Kauppaliiton armeijoissa. Esimerkiksi elokuvassa "" Anakin Skywalker ja Obi-Wan Kenobi pakenevat nähdessään muutaman droidekan lähestyvän.


title: Tuhoaja-droidi

text: Tuhoajadroidit suunnittelivat väkivaltaiset Colicoidit jotka rakensivat droidit itsensä näköisiksi.


title: Benjamin McKenzie

text: Benjamin McKenzie Schenkkan (s. 12. syyskuuta 1978 Austin, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa rooleistaan Ryan Atwoodina televisiosarjassa "O.C." ja James Gordonina televisiosarjassa "Gotham".


title: Benjamin McKenzie

text: McKenzie valmistui lukiosta vuonna 1997 ja jatkoi opintojaan Virginian yliopistossa pääaineinaan ulkomaanpolitiikka ja taloustieteet. Yliopistossa hän innostui näyttelemisestä ja esiintyi näytelmissä "Measure for Measure" ja "Zoo Story". Hän muutti ensin New Yorkiin, jossa hän elätti itsensä tarjoilijana sekä näytteli näytelmässä "Life is a Dream", mutta muutti jo vuonna 2002 Los Angelesiin. Hän kävi monissa koe-esiintymisissä ja sai lopulta pienen roolin sarjasta "Poliisipäällikkö Mannion". McKenzie teki läpimurtonsa saatuaan pääroolin televisiosarjasta "O.C.", jota esitettiin vuosina 2003–2007.


title: Benjamin McKenzie

text: McKenzie käyttää taiteilijanimeä Benjamin tai Ben McKenzie, koska on halunnut välttää sekaannuksen Benjamin Schenkman -nimiseen näyttelijään.


title: Dumnorix

text: Dumnorix (k. 54 eaa.) oli gallialaisten heedujen päällikkö. Hänen nimensä tarkoittaa 'maailman kuningasta'.


title: Dumnorix

text: Dumnorix kapinoi roomalaisia vastaan ja pyrki muodostamaan liiton Orgetorixin ja erään kolmannen gallialaispäällikön kanssa. Dumnorixin hanke kuitenkin paljastui, ja vuonna 54 eaa. roomalaiset sotilaat surmasivat hänet.


title: Aromilasi

text: Aromilasin vetoisuus vaihtelee 12–50 senttilitran välillä. Aromilasin ominaispiirteisiin kuuluu lyhyt kaula ja päädyistä (ylhäältä ja alhaalta) keskelle laajeneva lasi. Muotonsa ansiosta juomaa voidaan ’pyörittää’ lasissa vapauttaen juoman aromeja samalla kun lasin kapeampi suuaukko pitää aromit pidempään juoman pinnalla.


title: Aitoviikuna

text: Aitoviikuna ("Ficus carica") on viikunoiden ("Ficus") sukuun ja mulperikasvien heimoon kuuluva kasvi. Se on lähtöisin Vähästä-Aasiasta. Nykyään aitoviikunoita viljellään laajalti trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla.


title: Aitoviikuna

text: Aitoviikuna on kesävihanta pensas tai pieni puu, joka voi kasvaa kuusi metriä korkeaksi ja lehvästö yhtä leveäksi. Lehtilapa on 3–5-liuskainen. Lehtiruoti on kellanvihreä.


title: Aitoviikuna

text: Vaikka viikunassa on paljon siemeniä, sen hedelmäliha on pehmeä ja punertava. Kuivattujen viikunoiden maku on makeampi kuin tuoreen hedelmän, joka on katkeranmakea. Kuivan viikunan makeus johtuu siitä, että sen kuivuttua painosta 70 prosenttia on sokeria. Makeuden vuoksi hedelmä sopii muun muassa hedelmäkeittoihin. Viikuna sopii jälkiruuaksi tai syötäväksi kylmän lihan kanssa. Viikunan kuori on vaalean harmaa tai tumman sinertävä, ja sitä voi syödä sen ollessa tarpeeksi ohut.


title: Viikunat

text: Viikunat eli fiikukset ("Ficus") on mulperikasvisuku, johon kuuluu yli 800 trooppista tai subtrooppista puuta, pensasta ja liaania. Useimmat lajeista ovat kotoisin Itä-Aasian trooppisista osista. Viikunoiden yksineuvoiset kukat ovat onton, turpean kukkalapakon sisässä.


title: Viikunat

text: Noin viisi metriä korkeaksi kasvavaa paksurunkoista aitoviikunaa ("F. carica") kasvatetaan varsinkin Välimeren maissa maukkaiden kukkalapakoidensa, viikunoiden, vuoksi. Sillä on sormihalkoiset, nahkeat lehdet. Kypsät viikunat ovat päärynän muotoisia, ja niissä on jopa 70 % sokeria. Myös sykomoriviikunapuuta ("F. sycomorus") kasvatetaan syötävien kukkalapakoidensa, ns. faaraon- eli aataminviikunoiden vuoksi. Banian eli banianiviikuna ("F. benghalensis") on ilmajuurien avulla suuria kasvustoja muodostava laji, ja temppeliviikuna ("F. religiosa") buddhalaisten ja hindujen pyhä puu, jonka varjossa Buddhan sanotaan mietiskelleen.


title: Viikunat

text: Kumiviikuna ("F. elastica") oli aikaisemmin tärkeä kautsukasvi. Nykyisin se tunnetaan kookkaana sisätilojen viherkasvina, huonekumipuuna eli fiikuksena. Suvun muita suosittuja huonekasveja ovat limoviikuna ("F. benjamina"), lyyraviikuna ("F. lyrata") ja kääpiököynnösviikuna ("F. pumila").


title: Adam Brody

text: Adam Brody (s. 15. joulukuuta 1979) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Seth Cohenin roolista televisiosarjassa "O.C." vuosina 2003–2007.


title: Adam Brody

text: Brody kasvoi San Diegossa, Kaliforniassa. Teini-iässä hän harrasti surffausta. Valmistuttuaan high schoolista hän lähti 19-vuotiaana collegeen Los Angelesiin, mutta samalla hänen tarkoituksenaan oli koettaa uraa näyttelijänä.


title: Adam Brody

text: 2000-luvun alkuvuosina Brody esiintyi pienissä rooleissa televisiosarjoissa kuten "Once and Again", "Grounded for Life", "Amyn lailla" ja "Undressed" sekä elokuvissa "American Pie 2" ja "Ring", kunnes hänet valittiin "O.C:hen". Sarjan päätyttyä neljän tuotantokauden jälkeen Brody sai ensimmäisen elokuvapääosansa Jonathan Kasdanin "In the Land of Womenissä" (2007).


title: Adam Brody

text: Brody avioitui kollegansa Leighton Meesterin kanssa helmikuussa 2014. He kohtasivat vuonna 2011 ilmestyneen "The Oranges" -elokuvan kuvauksissa. Pariskunnan esikoistytär syntyi 4. elokuuta 2015.


title: MC Taakibörsta

text: MC Taakibörsta on suomen kielellä räpännyt underground-hiphopyhtye. Yhtyeen muodosti kolme MC:tä, helsinkiläinen Davo Ukki Eirasta sekä Kehäkettu ja Setä Koponen Espoon Olarista.


title: MC Taakibörsta

text: Ennen Davon liittymistä yhtyeeseen, Kehäkettu ja Koponen julkaisivat vuonna 2000 . EP tehtiin yhteistyössä tuottaja Didier Selinin kanssa. Samana vuonna Tommi Mattila ohjasi Taakibörstan kappaleesta "PL 2000" videon, jota esitettiin usein MoonTV:llä. Ensi-iltansa video sai syyskuussa samanaikaisesti Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla ja Yle TV1:n ohjelmassa Pop-komissio. Toukokuussa 2001 MC Taakibörstalta ilmestyi EP "PA 2001", jonka nimikappale pääsi muun muassa Radiomafian soittolistalle ja sen videota esitettiin MoonTV:lla. Parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan sijalle 7. yltäneen levyn julkaisi Johanna Kustannuksen Megamania. Levyn nimibiisissä vieraili DJ:nä aiemminkin jo yhteistyötä yhtyeen kanssa tehnyt Didier Selin.


title: MC Taakibörsta

text: Muun muassa yhtyeen haastatteluissa mainitun pitkäsoiton oli määrä ilmestyä syksyllä 2002, mutta sen valmistuminen venyi eikä tuotosta lopulta koskaan julkaistu, sillä yhtye hajosi marraskuussa 2002. Jäsenistä Kehäkettu ja Davo ovat jatkaneet soolouralla. Tämän lisäksi Kehäkettu ja Davo muodostavat yhdessä yhtyeen No Smoking Team. Setä Koponen on nykyään osa Reilukerho-yhtyettä, jonka ensimmäinen albumi julkaistiin keväällä 2007.


title: MC Taakibörsta

text: Voitettuaan Flow Festivalin järjestämässä bändiäänestyksessä, MC Taakibörsta teki comeback-keikan Flow Festivalin Heineken Open Source Stage -lavalla vuonna 2011. Viiden vuoden hiljaiselon jälkeen loppuvuodesta 2016 MC Taakibörstan uutisoitiin esiintyvän Tavastialla. Liput keikalle myytiin loppuun minuutissa.


title: MC Taakibörsta

text:
MC Taakibörstan suosion myötä tuli tunnetuiksi myös muita artistien kanssa yhteistyötä tehneitä artisteja kuten olarilaiset Tuomio, Kone ja Raimo.
__notoc__


title: Olutlasi

text: Olutlasi on yleisnimitys lasisille juoma-astioille, joista juodaan olutta. Eri oluttyylien juomiseen on erityyppisiä laseja, joita käyttämällä pyritään saamaan kunkin tyylin oluen aromit ja ulkonäkö parhaalla mahdollisella tavalla esille. Olutlasia käytetään myös olutmerkkien mainostamiseen ja monille olutmerkeille onkin syntynyt omia klassisia olutlasejaan (kuten belgialaisen Pauwel Kwakin puisella jalustalla oleva lasi). Olutravintoloissa pyritään tarjoilemaan eri oluet näiden omista nimikkolaseista. Erilaisia nimikkolaseja on tuhansia .


title: Olutlasi

text: Lasituoppien ja olutlasien rikkoutumis- ja siruvaaran vuoksi joissain ulkotarjoilupaikoissa on lasiset juoma-astiat korvattu muovisilla tai jopa kertakäyttöisillä muovisilla astioilla. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi uimalat ja kylpylät, joissa lasia voi joutua vaikeasti puhdistettavaan uima-altaaseen, poreammeeseen tai muuhun vedestä tyhjennettävään tilaan.


title: Olutlasi

text: Tavallisin yleislasi kansainvälisten lager-tyyppisten ja muiden "perusoluiden" juomiseen on vetoisuudeltaan 25, 33 tai 50 senttilitran tavallisesti yläosastaan hieman pohjaa leveämpi lasi. Suomen puhekielessä sitä kutsutaan usein nimellä "tuoppi". Suomessa erityisesti aikaisemmin puolen litran vetoinen oluentarjoiluastia oli tuopin muotoinen lasiastia, mutta myöhemmin juomalasia muistuttavat yläosastaan juomalasia leveämmät ja puolen litran vetoiset olutlasit yleistyivät. Näin ollen "tuoppi" ei tarkoita tuopillista olutta, vaan puolta litraa olutta hanasta vaihtoehdon ollessa 1/3-litran pullollinen. Joissain ravintoloissa tuopillinen on alkanut tarkoittaa hanaolutta olutlasista tarjoiltuna, jonka vetoisuus on enää vain 0,4 litraa.


title: Olutlasi

text: Brittiläinen hieman ämpärin muotoinen versio on vetoisuudeltaan yhden pintin suuruinen eli 568 millilitraa. Pint-lasia käytetään myös brittiläisten ale-tyylin oluiden kuten bittereiden, porttereiden ja stoutien juomiseen. Amerikkalaistyylistä lasia, joka levenee tasaisesti kohti yläosaa, kutsutaan nimellä "shaker". Pilsnerilasi voi joskus olla myös jalallinen.


title: Olutlasi

text: Vehnäolutlasia käytetään saksalaistyylisen vehnäoluen juomiseen. Se on pohjastaan kapeahko, keskiosaa kohden vielä hieman kapeneva ja sen jälkeen suuaukkoa kohden laajeneva 50 senttilitran vetoinen lasi. Muoto tuottaa vehnäoluelle tyypillisen suuren vaahtokukan. Belgialaista witbieriä juodaan useimmiten pienemmästä, tavallista juomalasia muistuttavasta lasista ("tumbler", kooltaan yleensä 25 tai 33 senttilitraa).


title: Olutlasi

text: Kolpakko on perinteinen kahvalla ja usein kannella varustettu astia oluen juontiin. Näitä on valmistettu muun muassa savesta, hopeasta, posliinista, puusta ja tinasta. Nykypäivänä käytetään kahvallisia paksuja lasista tehtyjä kolpakoita. Kahvallinen on myös olutkannu, jota käytetään isomman olutmäärän tarjoilemiseen kerralla esimerkiksi koko pöytäseurueelle.


title: Olutlasi

text: Konjakille tarkoitettua aromilasia käytetään usein vahvojen ja aromikkaiden oluttyylien kuten barley wine, eisbock ja imperial stout juomiseen. Lasi on jalallinen, pohjasta sipulinmuotoinen kaventuen suuaukkoa kohden.


title: Olutlasi

text: Kuohuviinille tarkoitettu lasi on tavallisesti jalallinen, kapea ja aavistuksen suuaukkoa kohden kaventuva pitkä lasi. Sitä käytetään lambicien ja hedelmäolueiden nauttimiseen, koska näiden oluiden hiilihappoisuus on usein samankaltainen kuin kuohuviinien.


title: Olutlasi

text: Pikari- tai maljatyyppisiä laseja käytetään erityisesti belgityyppisten luostarioluiden juomiseen. Siitä voidaan joskus käyttää nimitystä "trappistilasi". Lasi on suustaan laaja ja avoin ja se on jalallinen. Laaja suuosa päästää oluen aromit kunnolla esiin.


title: Olutlasi

text: Eniten varioitu olutlasi on tulppaaninmuotoinen jalallinen pohjasta leveämpi ja keskeltä hieman suuaukkoa kapeampi lasimalli. Lasia käytetään erityisesti blond- ja tripel-tyylin belgioluiden kanssa, mutta myös monien muunlaisten oluiden kanssa. Kuuluisin tulppaanilasi on Duvel-oluen nimikkolasi.Eri oluttyypit kaadetaan lasiin hieman eri tavalla. Kaatamistekniikka vaikuttaa muun muassa vaahdon muodostumiseen. Tavallisesti oluesta kaadetaan puolet tai kaksi kolmasosaa lasia kallistaen sen reunaa pitkin ja loput suoraan lasiin. Joissakin oluttyypeissä (kuten sahti) vaahtoamista ei juuri tapahdu. Lasin puhtaudella on merkitystä vaahdonmuodostuksessa, samaten lasin kasteleminen veteen juuri ennen kaatamista edesauttaa halutun vaahtokukan saamista. Vaahtokukka suojelee oluen aromeja ja koristaa juomaa.


title: Pedro’s Heavy Gentlemen

text: Pedro's Heavy Gentlemen on 1970-luvun lopulla perustettu suomalainen yhtye. Yhtyeen keulahahmona toimii kosketinsoittaja-haitaristi ja ainoa alkuperäisjäsen Pedro Hietanen. Yhtye on niin kutsuttu "studioyhtye", joka ei varsinaisesti keikkaile. Yhtyeen kokoonpanot ovat vaihtuneet useaan otteeseen ja yhtyeen levyillä on vieraillut useita muusikoita, kuten muun muassa Tuomari Nurmio, Pepe Willberg, Harri Marstio, Pave Maijanen, Jukka Tolonen, Jim Pembroke ja Ismo Alanko.


title: Hiukkassäteily

text: Hiukkassäteily koostuu subatomisista hiukkasista, joilla on massa ja liike-energiaa. Hiukkassäteily syntyy radioaktiivisen hajoamisen seurauksena atomin ytimessä. Se voi koostua esimerkiksi alfasäteilystä, beetasäteilystä, neutroneista, positroneista tai neutriinoista. Esimerkiksi aurinkotuuli on Auringosta Maahan saapuvaa hiukkassäteilyä. Hiukkassäteily vaikuttaa sähköisiin palveluihin sekä maan päällä eläviin olentoihin.


title: Mauno Koski

text: Mauno Yrjö Aulis Koski (21. helmikuuta 1930 Raisio – 2. marraskuuta 2005 Turku) oli suomen kielen ja kirjallisuuden professori Åbo Akademissa.


title: Mauno Koski

text: Ollessaan jatko-opiskelijana Koskella oli harvinainen mahdollisuus opiskella Tarton yliopistossa. Kosken tohtorinväitös oli vuonna 1967 Turun yliopistossa, ja hänen aiheenaan oli itämerensuomalaisten kielten "hiisi"-sanue. Sen jälkeen hän toimi jonkin aikaa suomen kielen vs. professorina sekä Turun että Tampereen yliopistossa. Vuonna 1971 hänet nimitettiin Åbo Akademin suomen kielen ja kirjallisuuden professoriksi.


title: Mauno Koski

text: Kosken tutkimuskohteisiin kuuluivat muun muassa murteet ja paikannimet. Myös semantiikasta hän julkaisi teoksia. Murteista Turun murre oli hänelle tärkeä. Koski oli Turkuseuran murrejaoston jäsen ja oli toimittamassa Turun murteen sanakirjaa "Kummottos".


title: Mauno Koski

text: Mauno Koski oli nuoruudessaan myös huippu-urheilija. 19-vuotiaana Koski voitti Suomen mestaruuden 200 metrin juoksussa ja oli vuonna 1949 Suomen nopeimman miehen tittelin haltija. Koski pelasi myös jääkiekkoa SM-sarjassa kaudella 1952–1953 Turun Palloseurassa 7 ottelun verran ilman tehopisteitä. Kosken urheilijan ja kielitieteilijän ura yhdistyi, kun hän Paavo Karikon kanssa teki 1975 Paavo Nurmen elämäkertakirjan "Yksin aikaa vastaan".


title: Rokokoo

text: Rokokoo on tyylisuuntaus, joka syntyi Ranskan hovissa 1700-luvun alkupuolella ja levisi sieltä muihin Euroopan maihin. Rokokoota edelsi barokki ja seurasi taiteenlajista riippuen uusklassismi tai klassismi. Rokokoo on ensisijaisesti sisustus- ja huonekalutyyli, mutta sen vaikutus näkyi 1700-luvulla myös muilla aloilla. Rokokoon piirteitä ovat mukavuuden tavoittelu, siro leikillisyys, eloisat ääriviivat, kaarevat linjat ja kevyt väriasteikko.


title: Rokokoo

text: Rokokoon nimitys tulee tyylille tunnusomaisista koristeaiheista ja ornamenteista. "Rocaille" on alun perin tarkoittanut kivistä, simpukoista tai koralleista tehtyä koristeluolaa tai muuta sommitelmaa puutarhasuunnittelussa ja -arkkitehtuurissa.


title: Rokokoo

text: Rokokoo-nimitystä käytettiin myös pilkkanimenä, sillä jotkut näkivät erityisesti myöhäisen rokokoon yhtä teennäisenä kuin sen suosimat luolasommitelmatkin.


title: Rokokoo

text: Rokokoon varhaisvaihe alkoi Ranskassa vuonna 1715 Aurinkokuningas Ludvig XIV:n kuoltua, ja se kesti vuoteen 1730. Aurinkokuninkaan aikana vallalla ollut jäykkä, kaavamainen ja mahtaileva barokki alkoi korvautua uudella, vapaammalla ja hienostuneemmalla elämäntavalla.


title: Rokokoo

text: "Rocaille"-ornamentin rokokoohon toi italialaissyntyinen kuninkaallinen suunnittelija Juste-Aurèle Meissonnier, joka myös antoi rokokoolle sen tunnusomaisen järjestelmällisen epäsymmetrian. Meissonnier loi rokokoolle pohjan 1720-luvulla hopea- ja pronssiesineillään, sisustuksillaan ja huonekaluillaan, ja hänen tyyliään kutsuttiin nimityksellä "grande pittoresque". Toinen johtava varhaisrokokoon sisustussuunnitelija oli Gilles Marie Oppenord, joka oli Orleansin herttuan hoviarkkitehti. Myös taidemaalari ja sisustussuunnittelija Antoine Watteaulla oli vaikutuksensa varhaisrokokoon kehitykseen. Varhaisvaiheen nimekkäin huonekalusuunnittelija oli lipastoistaan tunnettu Charles Cressent, Orleansin herttuan hoviebenisti.


title: Rokokoo

text: Ranskan täysrokokoon ("Ludvig XV:n tyyli") aika oli vuosina 1730–1750. Kauden tunnetuin puuseppä oli Jean Francois Oeben. Myöhäisrokokoo kesti Ranskassa vuodet 1750–1774 kuningas Ludvig XV:n kuolemaan asti, jolloin sen syrjäytti arkkitehtuurissa ja sisustuksessa uusklassismi.


title: Rokokoo

text: Englannissa rokokoo sai vaikutteita etenkin Ranskan varhaisrokokoosta, ja se kehittyi maassa omaperäiseksi tyyliksi. Englantilaisen rokokoon varhaiskausi 1720–1750 nimettiin kuningatar Annan mukaan "Queen Anne" -tyyliksi. Siihen otettiin piirteitä myöhäisbarokista, gotiikasta ja kiinalaisuudesta. Englantilainen täysrokokoo vuosina 1750–1780 on nimetty aikansa nimekkäimmän huonekalusuunnittelijan Thomas Chippendalen mukaan "chippendaletyyliksi". Englantilainen rokokoo oli ranskalaiseen verrattuna suoralinjaisempaa ja hillitympää, käsityöläisten taidetta.


title: Rokokoo

text: Saksassa, Italiassa ja Espanjassa rokokoo kehittyi pidemmälle kuin Ranskassa, mutta tyyli sai esikuvaansa raskaamman ja hengettömämmän sävyn. Ruotsiin rokokoo saapui 1730-luvun alussa ranskalaisten taiteilijoiden mukana. Rokokoon valtavuosikymmenet Ruotsissa olivat 1750–1780. Suomessa varhaisrokokoo omaksuttiin 1720-luvulla Englannista, ja tyyli jäi vallitsevaksi koko vapauden ajaksi. Ranskalainen rokokoo ei Suomessa saavuttanut suosiota, ja se jäi aateliston ja yläluokan piiriin hillittynä muunnelmana. Etenkään sille tyypillistä epäsymmetriaa ei Suomessa juuri koskaan nähty.


title: Rokokoo

text: Uusrokokoo nousi kertaustyylinä muotiin aluksi Ranskassa 1830-luvulla ja myöhemmin muualla, ja se säilytti suosionsa vuosisadan loppuun asti. Toisin kuin 1700-luvulla, uusrokokoossa suosittiin tummia puulajeja, kuten pähkinäpuuta ja mahonkia. Huonekalujen kaarevuudessa mentiin entistä pidemmälle, ja verhoilua käytettiin aiempaa enemmän. Suomeen uusrokokoo tuli 1840-luvulla Pietarista.


title: Rokokoo

text: Rokokoo oli hovityyli, jonka keskus oli Pariisi, Ranskan taide- ja seuraelämän keskus. Rokokoo oli ennen kaikkea sisustustyyli; sen vaikutus arkkitehtuuriin oli melko pieni ja ilmenee yksikerroksisten rakennusten suosimisessa. Sisustustyylinä rokokoo oli kuitenkin hyvin kokonaisvaltainen – huoneiden koko interiööri suunniteltiin yhteen sointuvaksi jokaista yksityiskohtaa myöten.


title: Rokokoo

text: Rokokoon piirteitä olivat pyrkimys miellyttää, siro leikillisyys, eloisat ääriviivat ja kevyt väriasteikko. Suoria kulmia vältettiin, ja sisustusta hallitsivat epäsymmetria ja kaariviivat, liike ja keveys. Takat pienenivät aikaisemmasta, ja ovi- ja ikkuna-aukot muuttuivat korkeammiksi. Kultauksen käyttöä vähennettiin, ja heleät värit sekä helmenharmaa tulivat käyttöön. Tapetteina ja päällisinä käytettiin koristeellisesti kuvioituja silkkejä. Seinillä käytettiin rintapaneeleja.


title: Rokokoo

text: Rokokoon suosikkihuonekalu oli sohva, joita suunniteltiin monenmuotoisina. Sohvan merkitys rokokoossa kuvasti tyylin pyrkimystä mukavuuteen. Kalusteet alettiin myös järjestellä aiemmasta poiketen pois seinän vierestä vapaamuotoisiin ryhmiin, jotta ihmiset saattoivat viihtyä huoneissa seurustellen. Pienet ja helposti siirreltävät pöydät tulivat muotiin, ja niistä keksittiin monenlaisia muunnelmia. Peilien merkitys sisustuksessa nousi oleelliseksi, sillä niiden avulla huoneisiin saatiin valoisuutta samoin kuin uusista kristallikruunuista ja posliinikyntteliköistäkin.


title: Rokokoo

text: Rokokoon kalusteet tehtiin aiempaa vaaleammasta puusta, kuten pähkinäpuusta, pyökistä tai ruusupuusta, ja ne usein maalattiin helein värein ja päällystettiin kauniisti. Tuoleista tehtiin mukavia istua, ja niiden selustat mataloituivat ja jaloista sekä selästä tehtiin kaarevat, minkä oli mahdollistanut kovien puulajien käyttöönotto materiaalina. Vuoteissa suosittiin katoksia ja puolikatoksia, päätyjä ja kulmapylväitä.


title: Rokokoo

text: Rokokoon aikana otettiin käyttöön lipastot, lipastokaapit ja kirjakaapit. Etenkin lipastoista tehtiin kauniita ja koristeltuja, ja niiden kansi oli usein värillistä marmoria. Eräs täysrokokoolle tyypillinen tuote oli pulleamuotoinen lipasto, ”mahapiironki”.


title: Rokokoo

text: Leimallista rokokoon sisustustaiteelle oli etenkin kiinalaisuus, "chinoiserie". Mielenkiinto Kiinaan oli Euroopassa suurimmillaan juuri rokokoon aikana. Kaukoidästä tuotiin Eurooppaan uusia ja nopeasti suosioon nousseita materiaaleja kuten rottinkia, jalopuuta, helmiäistä, lakkahuonekaluja, posliinia, emalitöitä, norsunluuveistoksia, paperi- ja silkkitapetteja, riikinkukon sulkia, peililasille tehtyjä maalauksia sekä erilaisia kankaita kuten silkkiä, satiineja, tafteja ja sametteja. Myös kiinalaiset sermit, huonekalut, paneelit ja pikkuesineet jäljitelmineen tulivat suosituiksi. Arkkitehtuurissa kiinalaisuuden vaikutusta olivat matalat paviljongit.


title: Rokokoo

text: Rokokoon maalaustaiteen aihevalinnoissa näkyvät sensuaalinen kauneus ja elämänilo, ja niihin kuului fantasiahahmoja ja kepeitä eroottisia kohtauksia. Joutilaan yläluokan huvielämän kuvauksiin sijoitettiin keskustelevia nuoria miehiä ja naisia sekä erilaisia vauhdikkaita seuraelämään kuuluvia tapahtumia.


title: Rokokoo

text: Rokokoon muotokuvataitessa tavoiteltiin intiimisti kohteen persoonallisuutta, ja tyypillisiä ajalle olivat henkevästi ja vapautuneesti toteutetut naisten muotokuvat.


title: Rokokoo

text: Rokokookauden taidemaalarit suosivat öljyvärejä ja aiempaa enemmän myös pastellimaalausta. Tunnetuimpia tyylisuunnan edustajia olivat Antoine Watteau (1684–1721), Francois Boucher (1703–1770), Rosalba Carriera ja Jean-Honoré Fragonard (1732–1806).


title: Rokokoo

text: Rokokoon aika merkitsi myös Euroopan taidemaailman laajenemista, kun pohjoismaisia maalareita otettiin ensi kerran eurooppalaisen taidemaailman jäseniksi ja Pohjois-Eurooppaan ja Venäjälle perustettiin kansallisia taideakatemioita, joita käynnistämään kutsuttiin ranskalaisia taiteilijoita.


title: Rokokoo

text: Rokokoon veistotaiteelle ovat tyypillisiä etenkin posliinista valmistetut pienikokoiset ihmishahmoja esittävät figuriiniveistokset. Aiemmasta jännittyneestä barokkityylistä poiketen rokokooveistosten hahmot ovat usein levollisissa asennoissa.


title: Rokokoo

text: Musiikissa rokokoo liitetään enemmän sosiaalis-kulttuuriseen kuin musiikilliseen näkökulmaan. Rokokoohon luetaan 1700-luvun aateliston ja ylemmän porvariston pittoreskia musiikkimakua edustavia teoksia, ranskalainen 1700-luvun alun huilukoulukunta ja viulukoulu, François Couperinin pikkukappaleet ja Jean-Philippe Rameaun harmoniset yllätykset. Rokokoota vastaava aikalainen musiikkityyli on galantti tyyli. Sille on tunnusomaista homofonia, pienten ornamenttien runsas ja intiimi käyttö sekä soitinten vähäisyys verrattuna edeltäviin tyyleihin.


title: Rokokoo

text: Rokokoon aika oli muodissa hyvin monivivahteista. Muodin noudattamisesta tuli entistä suurempien kansanjoukkojen hupia, ja muotiteollisuus sekä muotilehdet kukoistivat niin Ranskassa kuin Englannissakin.


title: Rokokoo

text: Naisten muotiin kuuluivat etenkin muhkeat hameenhelmat ja kireät yläosat sekä korsetit. Pääntie oli neliön mallinen, kankaat kukkakuvioisia ja koristelu runsasta. Suurimmat hameet olivat ranskalaisnaisilla, jopa kolme metriä leveät, ja niissä saattoi olla pitkä laahus. Edessä olevasta halkiosta näkyi alushame. Englannissa puvut olivat yksinkertaisempia, ja avoimen yläosan kanssa käytettiin usein huivia. Myös Ranskan aatelismiesten pukeutuminen oli hyvin näyttävää.


title: Rokokoo

text: Naiset puuteroivat hiuslaitteensa, ja aikakauden loppupuolella niin naiset kuin miehetkin ryhtyivät suosimaan peruukkeja, joita naiset koristelivat mielikuvituksellisin koristein.


title: Rokokoo

text: Rokokoon tärkein muodinluoja oli Madame de Pompadour, Ranskan kuninkaan rakastajatar. Hänen viehtymyksensä pastelliväreihin ja kepeään tyyliin nosti hennot raidat ja kukkakuviot suosioon. Myöhemmässä vaiheessa näkyvään asemaan muodin esikuvana nousi Marie-Antoinette, joka suosi näyttävyyttä.


title: Droidihävittäjä

text: Droidihävittäjät (tunnetaan myös nimillä droiditähtihävittäjä, saalistajadroidi tai moskiittodroidi) ovat Tähtien sota -elokuvissa ja oheismateriaalissa esiintyviä hahmoja. Ne ovat Kauppaliiton käyttämiä avaruusaluksia, jotka maassa liikkuessaan muuttuvat hämähäkkimäisiksi. Ne voivat liikkua maassa, ilmassa ja avaruudessa. Droidihävittäjä on aseistettu tehokkailla lasertykeillä.


title: Droidihävittäjä

text: Monimutkaiset, tarkuustyönä valmistetut droidihävittäjät, jotka on rakennettu Kauppaliiton käyttöön Xi Charin katedraalitehtaissa, ovat variaadeligeometriaa hyödyntäviä koneita. Pitkät, siipimäiset, kynnet kätkevät sisäänsä tehokkaat laserkanuunat. Muidenkin droidien tapaan, droidihävittäjää ohjataan sotarahtialukseen sijoitettuilla keskusohjaustietokoneella.


title: Taisteludroidi

text: Taisteludroidit ovat Tähtien sota -elokuvissa ja niiden oheismateriaalissa esiintyviä hahmoja. Taisteludroidit ovat Kauppaliiton armeijan jalkaväkeä. Ne musertavat vihollisen järjestäytyneen taktiikan sekä lukumääräisen ylivoiman avulla. Kaikki taisteludroidit ovat kauko-ohjattuja. Eri tyypit erottaa väristä, komentajilla on keltaiset merkinnät, ohjaajilla siniset (joillakin vihreät) ja turvallisuusjoukoilla punaiset. Taisteludroidit ovat usein todettu heikkotekoisiksi, eivätkä ne opi kokemuksen perusteella. Ne ovat kuitenkin suhteellisen halpoja ja yksinkertaisia rakentaa. Droidien yleisin käyttämä sana on "Selvä-Selvä" ("Roger-Roger"), jota ne toistelevat joskus ilman tarvettakin. Ainoa, joka tunnettiin nimeltä, on kenraali OOM-9.


title: Valgamaa

text: Valgamaa on maakunta Etelä-Virossa Latvian rajalla. Maakunnan pinta-ala on 1 917 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on 29 571 (1.1.2018). Maakunnan keskuspaikka on Latvian rajalla sijaitseva Valgan kaupunki.


title: Valgamaa

text: Valgamaa on kumpuilevaa moreenimäkimaata, eteläosastaan yksittäisten kohoumien katkaisemaa lakeutta. Kolme neljäsosaa alueesta on peltoa, niittyä ja laidunmaata.


title: Valgamaa

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Valgamaan yhdeksästä kunnasta, kahden kunnan osista (Palupera, Puka) ja kahdesta kaupungista (Tõrva, Valga) muodostettiin kolme kuntaa: Otepään, Tõrvan ja Valgan kunnat. Osa Pukasta ja Paluverasta siirrettiin Elvan kuntaan Tartumaalle.


title: Valgamaa

text: Vuonna 2011 silloisella Valgamaalla oli 30 123 asukasta, joista 25 041 (83,1 %) oli virolaisia, 3 662 (12,2 %) venäläisiä ja 1 377 (4,6 %) muita kansallisuuksia.


title: Viljandimaa

text: Viljandimaa eli Viljandin maakunta sijaitsee Võrtsjärven länsipuolella Etelä-Virossa Latvian rajalla. Maakunnan pääkaupunki on Viljandi.


title: Viljandimaa

text: Viljandimaan asukasluku on noin 48 000. Maakunnan pinta-ala on 3 420 km².


title: Viljandimaa

text: Viljandimaa on suureksi osaksi kumpuilevaa moreenimäkimaata ja Viron viljavimpia seutuja. Se on muinaisen Sakalan maakunnan ydinaluetta. Soomaan kansallispuisto sijaitsee osittain Viljandimaalla.


title: Viljandimaa

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Viljandimaa koostuu kolmesta kunnasta ja yhdestä kaupungista. Ennen kuntauudistusta kuntia ja kaupunkeja oli yhteensä 15.


title: Viljandimaa

text: Maakunnan kunnat ovat (asukasluku 1.1.2018):Vuonna 2011 Viljandimaalla oli 47 599 asukasta, joista 45 391 (95,4 %) oli virolaisia, 1 305 (2,7 %) venäläisiä ja 880 (1,8 %) muita kansallisuuksia.


title: Viljandimaa

text: Maakunnan teollisuudenaloja ovat puu- ja huonekaluteollisuus, metalli- ja tekstiiliteollisuus sekä maatalous ja elintarviketeollisuus.


title: Võrumaa

text: Võrumaa (võroksi "Võromaa") eli Võrun maakunta sijaitsee Kaakkois-Virossa. Se rajoittuu idässä Venäjään ja etelässä Latviaan. Maakunnan keskuspaikka on Võru.


title: Võrumaa

text: Võrumaan asukasluku on noin 47 000. Maakunnan pinta-ala on 2 773 km². Võrumaassa puhutaan perinteisesti viron läheistä sukukieltä võroa.


title: Võrumaa

text: Võrumaa on pinnanmuodoiltaan vaihtelevaa. Eteläosassa on Viron korkein osa, Haanjan mäkimaa, jossa Iso Munamäki kohoaa 318 metrin korkeuteen.


title: Võrumaa

text: Aikaisemmin kuului Võrun maakuntaan myös nykyinen Põlvamaa ja osia Tartumaasta ja Valgamaasta. Võrun maakuntaan kuuluu osa historiallisesta Setumaasta, josta suurin osa siirrettiin Venäjän neuvostotasavallalle vuonna 1945.


title: Võrumaa

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Võrumaa koostuu neljästä kunnasta ja yhdestä kaupungista. Ennen kuntauudistusta kuntia ja kaupunkeja oli yhteensä 13, joiden lisäksi alueeseen kuuluu kolme Põlvamaan entistä kuntaa: Mikitamäe, Orava ja Värska.


title: Võrumaa

text: Maakunnan kunnat ovat (asukasluku 1.1.2018):Vuonna 2011 silloisella Võrumaalla oli 33 452 asukasta, joista 31 893 (95,3 %) oli virolaisia, 1 141 (3,4 %) venäläisiä ja 400 (1,2 %) muita kansallisuuksia.