title: Tedjärvi

text: Aitniemen, Lukinsaaren ja Mäntselän kylillä on kulttuuriperintökohteen status. Äänisen Unitsanlahdessa sijaitsevan Kolgsaaren (ven. "Kolgostrov") rannalla on kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1700–1800-luvuilta peräisin olevat Lukinsaren ja Mäntselän sekä autioiksi jääneiden Kolgostrovin ja Mihiänselän ("Mihejeva Selga") kylien tsasounat. Lismassa on Venäjän kansalaissodan muistomerkki. Seudulla sijaitsee useita lomakyliä.


title: Luettelo kuvitteellisista avaruusaluksista

text: Kuvitteellisia avaruusaluksia ovat muun muassa


title: Tiudia

text: Tiudia eli Tiutia (, ) on kylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Hirvaksen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Sandaljärveen laskevan Tiudianjoen varrella 22 kilometriä Hirvaksesta koilliseen. Kylässä on 197 asukasta (vuonna 2013).


title: Tiudia

text: Tiudian lyydiläiskylä on kuuluisa sen läheltä vuonna 1757 löydetyistä marmoriesiintymistä. Vuonna 1807 perustettiin Tiudian marmoritehdas. Se käsitteli paikallista marmoria, Šokšun kvartsiittia ja muita kivilajeja, joita käytettiin Pietarin Kazanin katedraalin ja Iisakinkirkon koristeluun. Tehdas suljettiin vuonna 1892 ja samalla loppui myös Tiudian marmoriesiintymän teollinen hyödyntäminen.


title: Tiudia

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Tiudia kuului Kontupohjan volostin Niinisaaren (ven. "Lytšnyi Ostrov") kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 58 taloa, koulu ja 510 asukasta. Myöhemmin Tiudia erotettiin omaksi volostikseen.


title: Tiudia

text: Neuvostoaikana perustettiin Kontupohjan piiriin kuulunut Tiudian kyläneuvosto, joka käsitti myös Ližmajärven (ven. "Ližmozero") Pienisaaren ("Malyi Ostrov") ja Suurisaaren ("Bolšoi Ostrov"), Maamäen ("Zemljanyje Gory"), Matjun ("Matjukov Navolok"), Naumaisen ("Naumovo"), Paloselän ("Paloselga") ja Valkeamäen ("Belaja Gora") kylät. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli lähes 1 500 asukasta, joista noin kolme neljännestä oli karjalaisia ja loput venäläisiä ja muiden kansallisuuksien edustajia. Valkeamäen kylä oli lähes kokonaan venäläinen. Tiudiassa asukkaita oli 595.


title: Tiudia

text: Tiudian ohi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Sieltä on linja-autoyhteydet Hirvakseen ja Kontupohjaan. Kylässä toimii karjatila ja lohenkasvattamo. Palveluihin kuuluvat lastentarha ja lääkintäasema.


title: Tiudia

text: Paikallinen nähtävyys on Valkeamäen entinen marmorilouhos. Valkeamäen kylässä sijaitsee myös vuonna 1856 rakennettu Kazanin jumalanäidin ikonin kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Konstantin Ton. Tiudianjoen koski on suosittu melontakohde.


title: Princeps senatus

text: Princeps senatus oli Rooman senaatin johtaja. Virallisesti virkaan ei liittynyt mitään erityistä käskynvaltaa, mutta todellisuudessa viran haltijalla oli suuri arvovalta. Kensorit valitsivat aina toimikautensa alussa uuden senaatin johtajan tai jatkoivat edellisen viranhaltijan kautta viidellä vuodella. Princeps senatuksen piti olla patriisi, joka oli yleensä aikaisemmin toiminut myös kensorina.


title: Princeps senatus

text: Princeps senatuksen tehtäviin kuuluivat


title: Princeps senatus

text: Keisariaikana keisari oli yleensä "princeps senatus".


title: José Théodore

text: José Nicolas Théodore (s. 13. syyskuuta 1976 Laval, Quebec, Kanada) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkomaalivahti. Montreal Canadiens varasi hänet vuoden numerolla 44. Théodore voitti kaudella 2001–2002 NHL-liigan parhaalle maalivahdille annettavan Vezina Trophy-palkinnon. Théodoresta tuli viides NHL-maalivahti, joka on onnistunut laukomaan kiekon maaliin.


title: José Théodore

text: Théodore pelasi ensimmäistä kertaa NHL:ssä kaudella 1995–1996 seuranaan Montreal Canadiens. Tuolloin peliaikaa heltisi vain vaivaiset 10 minuuttia koko kaudella. Seuraavalla kaudella hän saikin jo enemmän vastuuta, ja hän pelasi 18 ottelua. Kauden 1998–1999 hän pelasi koko kauden AHL:ssä. Seuraavalla kahdella kaudella Théodore toimi Montrealin kakkosvahtina, ja hänelle kertyi 18 sekä 30 ottelua. Kaudella 2001–2002 hän ohitti Jeff Hackettin joukkueen arvojärjestyksessä, ja voitti sekä parhaan maalivahdin palkinnon Vezina Trophyn että arvokkaimman pelaajan palkinnon Hart Memorial Trophyn. Siitä lähtien hän oli Montrealin ykkösvahti ja torjui kaudessa noin 60 ottelua. Théodore kärysi kaukalon ulkopuolella dopingin käytöstä kansallisen dopingorganisaation testissä marraskuussa 2005, mutta ei saanut liigalta sanktiota, koska testi tapahtui ennen NHL:n uutta dopingohjelmaa.


title: José Théodore

text: 9. maaliskuuta vuonna 2006 Montreal myi hänet Colorado Avalancheen. Vastakkaiseen suuntaan meni David Aebischer. Hän pelasi Coloradossa loppukauden 2005–2006 ja kaksi seuraavaa kautta, minkä jälkeen siirtyi heinäkuussa 2008 vapaana pelaajana Washington Capitalsiin. Washingtonissa hän pelasi kaksi kautta, joiden jälkeen siirtyi kaudeksi 2010–2011 Minnesota Wildiin. Heinäkuussa 2011 Theodoré teki vapaana pelaajana kahden vuoden ja kolmen miljoonan dollarin sopimuksen Florida Panthersin kanssa.


title: José Théodore

text: Théodoren lapsi kuoli vuonna 2010, mutta hän pelasi kuitenkin kaudella 2009–2010 yhden uransa parhaista kausista. Kauden jälkeen hän voitti Bill Masterton Trophyn sisukkuudesta, urheiluhengestä ja omistautumisesta jääkiekolle.


title: Novinka

text: Novinka () on maalaiskunta Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen keskuskylä Ulitina Novinka eli Ylä-Novinka () sijaitsee Vašozeron lounaispuolella 13 kilometriä Kontupohjasta kaakkoon. Kylässä on 254 ja kunnassa 416 asukasta (vuonna 2014).


title: Novinka

text: Novinkan kunnan pinta-ala on 464,06 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piirin Tedjärven ja luoteessa Kontupohjan kuntiin sekä muualla Ääniseen.


title: Novinka

text: Kunnan alueella virtaavat Tšapa ja Tšebinka -joet. Järviä ovat Äänisen lisäksi Vašozero, Maloje, Nurmozero ja Gangozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabrodiabaasi, doleriitti, hiekka ja sora. Luonnonsuojelualueita ovat istutetut siperianlehtikuusi-, tervaleppä- ja siperiansembrametsät. Alueelle suunnitellaan Äänisniemen luonnonpuistoa.


title: Novinka

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu yhdeksän kylää: Golyševa Novinka, Gorka, Jerkojeva Novinka, Kulmuz eli Kulmus (ven. "Kulmuksa"), Lukin Navolok, Pieni Hanhijärvi ("Maloje Gangozero"), Podgornaja, Suuri Hanhijärvi ("Bolšoje Gangozero") ja Tšobalahti eli Tsopolahti ("Tšebolakša").


title: Novinka

text: Lyydiläisalueen itäpuolella sijainneet pääosin venäläistyneet Novinkan kylät kuuluivat 1900-luvun alussa Kontupohjan volostiin ja kyläkuntaan. Ulitina Novinkassa oli vuonna 1905 35 taloa, koulu ja 274 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kontupohjan piiriin kuulunut Novinkan kyläneuvosto. Sen neljässä asutuksessa oli vuonna 1933 800 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä. Myöhemmin siihen liitettiin myös Gorkan ja Kulmusin kyläneuvostot.


title: Novinka

text: Kunnassa toimii maatalousyritys Novinka. Ulitina Novinkassa on pieni sahalaitos. Keskuskylän palveluihin kuuluvat alakoulu, lääkintäasema ja kerhotalo. Siellä on myös vuonna 2006 rakennettu tsasouna.


title: Novinka

text: Paikallisia nähtävyyksiä ovat muutamat vanhat asuintalot, 1800-luvun puolivälissa rakennettu Gorkan kirkko sekä Kulmusin hautausmaan karsikkometsä.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Irene Jurkka (o.s. Bergström, vuodesta 1906 Tuomi; ) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja. Hän oli Jurkan laajan teatterisuvun kantaäiti ja teki rooleja näyttämöllä yli 80-vuotiaaksi asti. Hän näytteli myös elokuvissa ja televisiossa.


title: Emmi Jurkka

text: Teatteriin Emmi Jurkan vei jo sukutausta: hänen isänsä suvussa oli näyttelijöitä ja sisaruksista kolme toimi teatterissa. Näyttelijät Valter ja Arvi Tuomi olivat hänen veljiään. Hänen puolisonsa Eino Jurkka oli näyttelijä, kaikki heidän kolme lastaan valitsivat urakseen näyttämön ja myös seuraavassa polvessa on näyttelijöitä.


title: Emmi Jurkka

text: Uransa aikana Emmi Jurkka näytteli yli kymmenessä teatterissa. Hän aloitti 16-vuotiaana harrastajateatterin avustajana. Kansan näyttämöltä hän sai ensimmäisen välikirjansa vuonna 1919. Tämän jälkeen hän näytteli Helsingin lisäksi Oulussa ja Viipurissa sekä Turun Teatterissa ja Tampereen Työväen Teatterissa. Vuonna 1931 hän siirtyi Helsinkiin Koiton Näyttämölle, jossa hän esiintyi joissakin miehensä Eino Jurkan ohjaamissa näytelmissä. Hän oli myös kiinnitettynä Suomen Kansallisteatterissa, Radioteatterissa ja Intimiteatterissa. Näyttämökiertueita hän teki eri puolille Suomea.


title: Emmi Jurkka

text: Intimiteatterissa Jurkka näytteli yhdessä miehensä ja poikiensa Sakarin ja Jussin kanssa. Myös Jurkkien tytär Vappu oli näyttelijä. Näyttelijä Rauli Tuomi oli hänen veljenpoikansa ja veljentytär Liisa Tuomi toimi niin ikään näyttelijänä. Hänen tunnettuja lapsenlapsiaan ovat Laura Jurkka, Mikko Jurkka, Timo Jurkka ja Ville Sandqvist.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkka oli suomalaisen näyttämötaiteen legenda, valloittavan valovoimainen ja monipuolinen näyttelijä, ja teki harvinaisen rikkaan ja pitkän teatteriuran, joka kesti yli kuusi vuosikymmentä. Teatteri nousi aina perhe-elämän yläpuolelle, ja Jurkkien lapset kasvoivat lähinnä kotiapulaisten huostassa, vanhemmat olivat harvoin kotona. Emmi Jurkka ei mieltänyt itseään äidiksi; Vappu Jurkan mukaan äiti sanoi olevansa kolmelle lapselleen kaveri, jota myös kutsuttiin vain Emmiksi.


title: Emmi Jurkka

text: Jurkan laajan näyttelijäsuvun oma, Helsingin ensimmäisiin kuuluva ja yhä toimiva huoneteatteri Teatteri Jurkka perustettiin 1953, ja Emmi Jurkka oli sen kantava voima ja johtaja 1953–1974 ja 1976–1981. Teatterissaan Emmi Jurkka esiintyi sekä näyttelijänä että ohjaajana. Hänen sydäntään lähellä olivat nuoret näyttelijät, joiden uran alkua hän halusi tukea. Jurkka esitti myös useita operettirooleja hurmaten muun muassa "Iloisen lesken" Sylva Varescuna 1970-luvulla. Vielä yli 80-vuotiaana hän esitti yksinpuheluita. Emmi Jurkan näyttelijänlaadulle oli ominaista, että hän ei juuri tarvinnut ohjaajaa, vaan hän rakensi roolitulkintansa sisältäpäin.


title: Emmi Jurkka

text: Jurkka palkittiin vuonna 1954 Pro Finlandia -mitalilla, ja hän sai elinaikanaan paljon muitakin kunnianosoituksia. Vuonna 1977 hän sai yhdessä Ella Erosen kanssa ensimmäisen Ida Aalberg -palkinnon. Kirjailija Outi Pakkanen on kirjoittanut vuonna 1984 ilmestyneen elämäkerran "Rakas Emmi".


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkan vanhemmat olivat Gustav Robert Bergström ja Emma Tuominen. He muuttivat sukunimensä Tuomeksi vuonna 1906 – Tuomi oli mukaelma Emman tyttönimestä. Emmi syntyi kolmanneksi perheen seitsemästä lapsesta. Hänellä oli kaksi vanhempaa veljeä, Leo Robert Arvid (Arvi) ja Valter Bernhard, sekä nuorempi sisko, Aino Johanna, joka nuoruudessaan näytteli Koiton Näyttämöllä sivuosia. Muut Emmin nuoremmista sisaruksista kuolivat varhain: Naima Johanna menehtyi nelivuotiaana kuumetautiin, Yrjö Ilmari puolestaan kuoli heti syntymänsä jälkeen. Lisäksi perheeseen syntyivät kaksoset Laura ja Lauri, joista ensin mainittu menehtyi vauvaiässä. Laurilla ilmeni selkeitä näyttelijänlahjoja, ja hän toimi muutamaan otteeseen avustajana Koiton Näyttämöllä, kunnes kuoli 24-vuotiaana tuberkuloosiin. Neljä ensimmäistä lasta elivät pitkälle aikuisikään asti, vanhimmiksi elivät Emmi sekä Aino-sisar.


title: Emmi Jurkka

text: Tuomet asuivat Helsingin Kampissa, ensin Eerikinkadulla ja sitten Uudenmaankadulla, josta Emmi Tuomi muutti pois 20-vuotiaana. Hänen välittömin lapsuudenympäristönsä oli ahtaasti asuttu puutalokortteli, johon kuului useiden eri ammattien harjoittajia runsaine lapsikatraineen. Emmi Tuomi aloitti koulutiensä Lapinlahdenkadun "pikkukoulussa" seitsenvuotiaana. Hän oli lahjakas oppilas, mutta taloudellisista syistä hän ei jatkanut oppikouluun, vaan aloitti 13-vuotiaana opiskelun ammattikoulun kaksivuotisella liinavaatelinjalla. Myöhemmin elämänsä tiukkoina aikoina Emmi Jurkka paikkasi horjuvaa talouttaan ompelutaitonsa avulla.


title: Emmi Jurkka

text: Ammattikoulun jälkeen Emmi Tuomi työskenteli vuoden verran Valistuksen kirjansitomossa ja muutaman viikon eräässä kahvilassa tarjoilijana. Sen jälkeen hän aloitti työn kenkäkauppa Pallaksessa Siltasaaressa. Työt kenkien parissa päättyivät siihen, kun Pallaksen omistaja vaihtui ja uusi omistaja kohteli Emmiä kaltoin. Nuoruuden lyhyiden työjaksojen jälkeen Emmi Tuomen näyttämöharrastuksesta alkoi kehkeytyä kokopäivätyö, hän oli toiminut jo tovin aikaa Koiton Näyttämön avustajana.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Tuomen vanhemmat muuttivat Hietaniemeen Suomen sisällissodan jälkeen. Gustav Robert Tuomi kuoli vuonna 1922 ja Emma Tuomi kolme vuotta myöhemmin. Sisällissodasta Tuomet pyrkivät pysymään syrjässä. Valter Tuomi toimi tosin jossain vaiheessa miliisinä punaisten joukossa, Arvi Tuomi taas oli valkoisten puolella. Vastakkainasettelusta huolimatta perheenjäsenten välit säilyivät hyvinä. Emmi Tuomella oli jossain määrin sympatioita punaisia kohtaan, mutta hän oli täysin epäpoliittinen henkilö niin sodan aikana kuin sen jälkeenkin.


title: Emmi Jurkka

text: Tuomen perhettä yhdisti intohimo teatteritaiteeseen. Myös Emmi Tuomen serkut, hänen setänsä Teodor Bergströmin lapset Ertta Virtamo ja Rafael Bergström työskentelivät näyttelijöinä. Emmi Tuomi aloitti näyttelijäntyöt Kansan Näyttämöllä vuonna 1919. Kautena 1920–1921 hän sai ensimmäisen näyttelijävälikirjansa, joten hän oli teatterikoulutuksen puuttumisesta huolimatta ammattinäyttelijä. Tuomen varhaisia näyttelijäntehtäviä olivat "Seitsemän veljeksen" Venla ja yksi "Mustalaisruhtinattaren" kuudesta Grisettitytöstä. Jälkimmäisestä näytelmästä muodostui hänen uransa kannalta merkittävä: hän näytteli operetin eri rooleja vuosikymmenten varrella ja nimiroolia ruhtinattarena Teatteri Jurkassa vielä 1970-luvulla.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Tuomen ura Kansan Näyttämöllä päättyi teatterin talousvaikeuksiin ja hän siirtyi Tampereen Työväen Teatteriin. Samoihin aikoihin Emmi Tuomi seurusteli tulevan miehensä, näyttelijä Eino Jurkan kanssa. Pariskunta avioitui vuonna 1922; suuria häitä ei pidetty, vaan naimisiinmeno hoidettiin maistraatissa näytelmän harjoitustauolla. Tuore aviopari suuntasi Ouluun: Eino Jurkka oli saanut paikan Oulun Työväen Näyttämön johtajana ja Emmi Jurkka sai kiinnityksen samaisen teatterin näyttelijäksi.


title: Emmi Jurkka

text: Jurkkien esikoinen, Heikki Sakari, syntyi Oulussa syyskuussa 1923. Seuraavana vuonna Emmi ja Eino Jurkka saivat näyttelijänpaikat Viipurin Näyttämöltä. Viipuri oli eloisa teatterikaupunki ja huomattavasti Oulua suurempi ja kansainvälisempi. Viipurin Näyttämölle Emmi Jurkka oli kiinnitettynä vuosina 1924–1928. Työtahti oli hektinen, kuten suomalaisissa teattereissa ylipäätään. Jurkka näytteli muun muassa suosikkinäytelmässä "Pohjalaiset" ja "Bajadeerissa", missä hän vuorotteli Marietten roolissa kälynsä Santa Tuomen kanssa. Kymmenvuotistaitelijajuhlassaan Jurkka näytteli operetissa "Iloinen leski" Hanna Glavarin osassa. Eino Jurkan ohjaama "Peer Gynt" oli sekä kaupallinen että taiteellinen napakymppi: näytelmää esitettiin yli 70 kertaa, Emmi Jurkalla oli Vihreäpukuisen rooli vuorotellen Elli Rannan kanssa. "Peer Gyntin" kesäkiertueen aikana Emmi Jurkka löysi oman puheäänensä, matalan ja täyteläisen, siihen saakka hänen äänensä oli ollut aavistuksen kypsymätön.


title: Emmi Jurkka

text: Viipurin vuosina, marraskuussa 1927, syntyi Jurkkien tytär Vappu Sinikka.


title: Emmi Jurkka

text: Kun Eino Jurkan johtajanpesti Viipurin Näyttämöllä päättyi, pariskunta muutti Turkuun. Turun Teatteri oli juuri saanut uuden, Alvar Aallon suunnitteleman rakennuksen. Jurkkien kuopus, Jussi Tapani, syntyi kesäkuussa 1930. Turun kausi kesti vuodesta 1928 vuoteen 1931. Turusta Jurkat siirtyivät Helsinkiin. Eino Jurkka oli saanut johtajan paikan Koiton Näyttämöltä, josta oli tehty ammattiteatteri. Emmi Jurkka kiinnitettiin näyttelijäksi samaiseen teatteriin. Koitossa Emmi Jurkka sai merkittäviä rooleja ja tässä vaiheessa uraa kriitikot tunnustivat hänen taiteellisen lahjakkuutensa. Hän näytteli muun muassa Tolstoin "Ylösnousemuksessa" Katjušaa. Eino ja Emmi Jurkka ottivat avioeron vuonna 1931.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkka siirtyi Suomen Kansallisteatteriin vuonna 1933. Hän sai suuria rooleja, kuten vaimon osan Kaj Munkin näytelmässä "Sana", mutta ei kokenut teatterin ilmapiiriä omakseen. Jurkka jätti Kansallisteatterin 1935, jonka jälkeen hän aloitti työt Helsingin Kansanteatterissa. Siellä hän näytteli muun muassa Maria Stuartin roolin ja pääosan Aino Kallaksen "Sudenmorsiamessa". Hella Wuolijoen "Niskavuoren naisissa" Jurkka teki Telefuuni-Santran roolin ja sai yleisön ratkeamaan riemusta.


title: Emmi Jurkka

text: Kaksikymmenvuotistaiteilijajuhlassaan Emmi Jurkka näytteli nimiosan Wuolijoen "Juurakon Huldassa". Kappale oli sekä yleisö- että arvostelumenestys. Jurkan Kansanteatterin kausi päättyi vuonna 1940.


title: Emmi Jurkka

text: Talvisodan kuukausina Emmi Jurkka lapsineen oli evakossa Jämsässä. Perheellä oli paikkakunnalle verisiteitä, sillä Eino Jurkan äiti Rosa oli sikäläisen Saaren kartanon tytär. Jatkosodan vuosina Emmi Jurkka näytteli Tampereen Teatterin riveissä. Hän sai hyviä roolitehtäviä, mutta ei viihtynyt Tampereella. Tällöin lapsista nuorin, Jussi, muutti hänen mukanaan kaupunkiin. Samaan ajankohtaan sattui Emmi Jurkan rakkaussuhde taiteilija Arvid Bromsin kanssa. Suhde kuitenkin kariutui.


title: Emmi Jurkka

text: Jurkan viisihenkinen perhe teki ensimmäisen ja ainoan yhteisen kesäkiertueensa 1945. Näytelmänä oli "Isontalon Antti ja Rannanjärvi" ja se menestyi erinomaisesti. Kaudella 1944–1945 Emmi Jurkka näytteli vierailijana veljensä Arvi Tuomen luotsaamassa Helsingin Työväenteatterissa ja kaudella 1945–1946 niin ikään vieralijana Suomen Työväen Teatterissa. Lisäksi hän kierteli ympäri Suomea pienimuotoisten monologiesitysten merkeissä, jotka eivät saavuttaneet yleisön suosiota.


title: Emmi Jurkka

text: 1940-luvun loppu oli Emmi Jurkalle vaikeaa aikaa. Hän oli perheensä päähuoltaja ja ainaisten taloushuolien rasittama. Hänen pestinsä Suomen Työväen Teatterissa päättyi siihen, kun ex-puoliso Eino Jurkka jätti teatterin. Vuosina 1947–1948 Emmi Jurkalla oli kiinnitys Radioteatteriin, joka oli hänelle eräänlainen säännölliset ansiot taannut hätäapu. Radiossa hän esitti erinäisiä monologeja.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkka oli mukana perustamassa Intimiteatteria 1940-luvun lopulla. Hankkeen alkuunpanija oli Mauno Manninen. Myös Jussi Jurkka liittyi samaan teatteriin; äidin ja pojan rooliasetelma oli useissa teoksissa äiti ja poika, kuten Jean Cocteaun tragikomediassa "Kurittomat vanhemmat". He näyttelivät erinomaisesti yhteen, eikä nuori Jussi Jurkka tullut missään vaiheessa liian riippuvaiseksi äidistään, kuten eräät kriitikot varoittelivat. "Kurittomien vanhempien" ensi-ilta on mainittu yhdeksi Suomen teatterihistorian odotetuimmista ja siihen oli ladattu suuret ennakko-odotukset. Vastaanotto oli lopulta tyly, ainoastaan näyttelijät saivat myönteistä kritiikkiä.


title: Emmi Jurkka

text: Näytelmässä "Britannicus" Emmi Jurkka näytteli Agrippinaa. "Britannicus" sai ristiriitaiset arviot; Emmi ja Jussi Jurkan näyttelijäntyöt arvioitiin jälleen erinomaisiksi, amatööri Jouni Kaarnakari ei sen sijaan vakuuttanut pääosassa. Ohjaaja Mauno Manninen oli matkustanut Emmi Jurkan, Jussi Jurkan ja Tiina Rinteen kanssa Roomaan hakemaan syvyyttä "Britannicuksen" tulkintaan, mutta näytelmästä ei muotoutunut Mannisen toivomaa merkkitapausta. Emmi Jurkan Intimiteatterin kautta kesti vuodesta 1949 vuoteen 1953.


title: Emmi Jurkka

text: Oma teatteri oli siintänyt Emmi Jurkan mielessä tuon tuostakin: Huoneteatteri Jurkka aloitti toimintansa Helsingin Kruununhaassa vuonna 1953. Intimiteatterissa Jurkka oli tuossa vaiheessa lähinnä vieraileva tähti, Teatteri Jurkka sai alkusysäyksensä puolestaan siitä, että näytelmälle "Neiti Julie" tarvittiin esityspaikka. Teatteri Jurkan perustamisen keskeisiä syitä olivat niin ikään riittävän harjoitusajan ja näyttelijän sisäisen näkemyksen turvaaminen. "Neiti Julien" ensi-ilta 9. marraskuuta 1953 oli menestyksekäs. Teatteri Jurkalle Emmi Jurkka asetti vain yhden päämäärän: tehdä mahdollisimman hyvää teatteria omilla ehdoillaan.


title: Emmi Jurkka

text: Teatteri Jurkan virallinen avajaisnäytelmä oli komedia "Että en unohtuisi". Emmi Jurkka teki teatterissaan melko rohkeita näytelmävalintoja, kuten Eino Leinon lähes tuntemattomaksi jääneen teoksen "Johan Wilhelm". Lisäksi hän teki ennakkoluulottomia sovituksia yhdysvaltalaisista nykydraamoista. Nelikymmenvuotistaitelijajuhlansa näytelmäksi Jurkka valitsi Leinon monologinäytelmän "Puolan paanit" ja sai jälleen taiteellisen voiton roolityöstään.


title: Emmi Jurkka

text: 1960-luvulla Teatteri Jurkasta puhuttiin usein ”Emmin teatterina”. Emmi Jurkan saamat arvostelut olivat lähes yksinomaan myönteisiä. 1970-luvun taitteessa Jurkka teki jälleen rohkean valinnan. Hän näytteli primadonna Sylva Varescun osan Emmerich Kálmánin operetissa "Mustalaisruhtinatar". Operetin soveltuvuutta huoneteatteriin epäiltiin, mutta siitä tuli suuri menestys. Jurkan vastanäyttelijänä oli Ossi Ahlapuro. Helsingin Sanomien Sole Uexküll kirjoitti: "Verraton, uskomaton Emmi! Teatterin suurkaupungeissa hänen Sylva Varescunsa myytäisiin yks' kaks' loppuun kuukausimääriksi. Kiiruhtakaa jonoon Vironkadulle!"


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkka peräänkuulutti näyttelijäntyöltä vaistonvaraista herkkyyttä, jota hänen mielestään ei enää ollut sen enempää teatterikoulutuksessa kuin esityksissäkään. Hänen mukaansa useat hyvätkin näyttelijät tulkitsivat pitkistä harjoitusajoista huolimatta lähinnä omia ajatuksiaan, eivät kirjailijan luomaa henkilöä. Teatteri Jurkassa oli paljon nuoria näyttelijöitä, joille oli annettava koulutusta työn ohessa. Eräässä vaiheessa Jurkka kaavaili oman teatterikoulun perustamista ohjaaja Verna Piponiuksen kanssa, mutta suunnitelmat eivät edenneet.


title: Emmi Jurkka

text: Uransa lopussa Emmi Jurkka näytteli yhden naisen näytelmässä "Hummeri". Arvostelut olivat totuttuun tapaan ylistäviä. Kesäkuussa 1980 hän halvaantui onnettomuudessa Ohkolan mökillään ja teatteriura sai jäädä. Hän menetti liikuntakykynsä ja vietti viimeiset vuotensa sairaalassa, kunnes kuoli 91-vuotiaana 17. lokakuuta 1990.


title: Emmi Jurkka

text: Koko kansan suosikki Jurkasta tuli televisiotöiden sekä elokuvaroolien ansiosta. Televisio taltioi useita hänen yhden naisen esityksiään, muun muassa Walentin Chorellin näytelmän "Kissantassu". 1960-luvun suositussa televisiosarjassa "Asemahotelli" oli mukana lähes koko Jurkkien perhe: Emmi, Jussi ja Sakari. Teatteri Jurkka ja Sakari Jurkan perustama Arena-Jurkka esittivät television alkuaikoina suoria televisionäytelmiä.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkka esiintyi lähes 40 elokuvassa. Hänen elokuvatyönsä olivat paria poikkeusta lukuun ottamatta lähinnä pienehköjä sivuosia. Jurkan elokuvaura alkoi lastenhoitajan osalla mykkäelokuvassa "Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa" (1921). Kymmenen vuotta myöhemmin hän näytteli äänielokuvassa "Sano se suomeksi". Vuonna 1935 Jurkka teki Kyllikki Mattlerin osan Valentin Vaalan komediassa "Kun isä tahtoo". Myöhemmin hän näytteli sivurooleja useissa Vaalan elokuvissa. Lisäksi hän esiintyi parissa entisen puolisonsa Eino Jurkan ohjaamassa teoksessa ja poikansa Sakari Jurkan ohjaamassa elokuvassa "Helunan häämatka" (1955). Emmi Jurkka näytteli valkokankaalla useaan otteeseen myös Lasse Pöystin, Toivo Särkän, Aarne Tarkaksen ja Jack Witikan ohjauksessa. Vuonna 1949 hänet huomioitiin harvoin esitetyssä komediaelokuvassa "Keittiökavaljeerit".


title: Emmi Jurkka

text: Elokuvatöiden suhteen Jurkan aktiivisimpia aikoja olivat toisen maailmansodan vuodet ja 1950-luvun puoliväli. Vaikka Jurkka ei juuri näytellyt elokuvien pääosissa, hänen roolinsa olivat varsin monipuolisia. Hän näytteli vahvoja kansannaisten osia niin draamoissa kuin komedioissakin. Tunnetuimpia ovat Hilda Husson rooli Erik Blombergin elokuvassa "Kun on tunteet" (1954) ja tupakkakauppiaan rooli Tarkaksen elokuvassa "Jokin ihmisessä" (1956). Jorma Nortimon farssielokuvassa "Oi, muistatkos..." (1954) Jurkalla oli pääosa Emma Mäkisenä. Jurkan ainoaksi värielokuvaksi ja samalla viimeiseksi elokuvaksi jäi taiteellisilta ansioiltaan köykäinen "Iloinen Linnanmäki", joka kuvattiin kesällä 1960.


title: Emmi Jurkka

text: Emmi Jurkka oli myös tuttu radioääni 1940-luvulta lähtien.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Heinähattu ja Vilttitossu on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut koko perheen elokuva, jossa pienet tytöt taistelevat oikeudestaan spagettiin ja oikeaan lapsuuteen. Elokuva perustuu Sinikka ja Tiina Nopolan suosittuun lastenkirjasarjaan. Ensimmäinen Heinähattu ja Vilttitossu -kirja julkaistiin 1989.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Elokuvan käsikirjoitus on uusi, vain elokuvaa varten luotu tarina. Se sisältää joitakin yksityiskohtia sarjan eri teoksista. Kansainvälisessä yhteistyössä kehitellyn käsikirjoituksen tapahtumat sijoittuvat sadunomaiseen maaseutuidylliin. Elokuvassa ei ole lainkaan väkivaltaa, ja se on sallittu kaikkein pienimmillekin katsojille. Elokuva on ollut maailmalla erittäin kehuttu ja sitä on näytetty myös Japanin elokuvateattereissa.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Heinähatusta on tulossa iso tyttö. Hän aloittaa viikon kuluttua koulunkäynnin. Heinähattu ei kuitenkaan ehdi nauttia lapsuutensa viimeisistä hetkistä. Hänellä on kiire laittaa perheen asiat järjestykseen ennen koulun alkua. On saatava selvyys siitä, kuka hoitaa hänen hommansa kotona sillä aikaa, kun hän itse on koulussa. Kuka leikkii Vilttitossun kanssa? Kuka tiskaa? Kuka kuorii Vilttitossun perunat?


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Äiti ja isä näyttävät olevan onnellisen tietämättömiä siitä mullistuksesta, minkä esikoistyttären kouluunlähtö tulee aiheuttamaan. Heinähattu yrittää tuloksetta selittää heille asian vakavuutta. Uhmakas Vilttitossu päättää ottaa käyttöön järeämmät aseet. Hän karkaa "kuivapallojen" luota muuttaakseen naapurin muhkeiden Alibullenin neitien herkkupatojen ääreen.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Tilanne kuumenee. Heinähattu panee toimeksi, ja Kattilakosken huushollin asiat sotkeentuvat entisestään. Kun apua ei löydy naapurista, poliisilta eikä edes Taivaan Isältä, on jäljellä vain yksi keino: Heinähatun on muututtava itse. Hän joutuu oppimaan sen minkä uhmakas Vilttitossu osaa: aikuiset ei opi mitään, jos lapset on aina vaan kilttejä.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Heinähattu ryhtyy puhumattomaksi, niin myös Hannakin, mutta lopulta kaikki taas puhuvat.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text:
Koulu alkaa. Kun Heinähattu loittonee reppu selässään kohti koulua, äiti ja isä havahtuvat huomaamaan, miten viiltävän lyhyt onkaan lapsuuden hetki.
Sivuosissa:


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: Elokuva voitti kaksi Jussi-palkintoa, parhaasta puvustuksesta (Tiina Kaukanen) ja parhaasta lavastuksesta (Kati Ilmaranta). Se oli ehdolla myös Parhaan elokuvan Jussi-palkintoon.


title: Heinähattu ja Vilttitossu (elokuva)

text: "Heinähattu ja Vilttitossu" oli lapsiraadin suosikki Chicagon kansainvälisillä lastenelokuvafestivaaleilla 2003. Tukholman filmifestivaaleilla se sai Junior-sarjan pääpalkinnon, ja Teheranin Roshd-filmifestivaaleilla elokuva voitti kultaisen palkinnon ja tuomariston erikoispalkinnon.


title: Petrovski

text: Petrovski () on maalaiskunta Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen keskuskylä Munjärvenlahti sijaitsee Munjärven länsirannalla 39 kilometriä Kontupohjasta maanteitse länteen. Kunnassa on 1 000 asukasta (vuonna 2012).


title: Petrovski

text: Petrovskin kunnan pinta-ala on 1 183 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piirin Hirvaan ja idässä Kentjärven kuntiin, etelässä Kurortin, Prääsän piirin Tšalnan ja Essoilan sekä Suojärven piirin Veskelyksen kuntiin ja lännessä Naistenjärven kuntaan. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Petrovski

text: Kunnan alueella virtaavat Vuohtjoki (ven. "Vohta"), Hirvasjoki ("Girvas"), Päläjoki ("Pjalja"), Pieni-Suunujoki ("Malaja Suna"), Vilkanjoki ("Vilga") ja Viikšjoki ("Vikša"). Suurimmat järvet ovat Suunujärvi ("Sundozero"), Vaatšilanjärvi ("Vattšelskoje"), Päljärvi ("Pjalozero"), Munjärvi ("Munozero"), Säpsäjärvi ("Sjaptšozero"), Venjuranjärvi ("Vendjurskoje"), Märändys ("Mjaranduksa"), Urosjärvi ("Uros") ja Vuohtjärvi ("Vohtozero"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat dolomiitti, graniitti, diabaasi ja turve. Luonnonsuojelualueita ovat Munjärven rauhoitusalue, kolme luonnonmuistomerkkiä sekä Martsialnyje Vodyn parantolaa ympäröivät metsät.


title: Petrovski

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Nielkamajärven taajama ja kymmenen kylää: Jekunniemi ("Deknavolok"), Ješšu ("Verhnjaja Lamba"), Munjärvi ("Munozero"), Päljärvi, Pälniemi ("Navolok"), Törökkä ("Tereki"), Utukka ("Utuki"), Varhomia ("Gotnavolok"), Vaatšila ("Vattšela") ja Vuohtjärvi. Suurimmat asutuskeskukset ovat yli 400 asukkaan Munjärvenlahti, 300 asukkaan Nielkamajärvi ja reilun 200 asukkaan Varhomia.


title: Petrovski

text: Kunnan itäosassa on vanhaa lyydiläisasutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 59 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 26 % karjalaisia, 8 % valkovenäläisiä ja 2 % suomalaisia.


title: Petrovski

text: Venäjän keisarikunnassa alue kuului Aunuksen läänin Petroskoin kihlakunnan Munjärven volostiin eli kuntaan. Vuonna 1923 volosti nimettiin Petrovskiksi seudulla syntyneen elintarvikekomissaari Ivan Petrovin mukaan. Vuonna 1927 perustettiin Petrovskin piiri, jonka keskuksena toimi Munjärvenlahden kylä. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Petrovskin piiri lakkautettiin vuonna 1957 ja sen alue liitettiin Kontupohjan ja Suojärven piireihin. Munjärven kyläneuvosto nimettiin Petrovskiksi vuonna 1962. Nielkamajärven kylähallinto liitettiin Petrovskin kuntaan 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa.


title: Petrovski

text: Munjärvenlahden kautta kulkee Suojun aseman ja Hirvaan välinen kestopäällystetty maantie, josta haarautuu tie Vuohtjärvelle. Keskuskylästä on linja-autoyhteydet Petroskoihin, Kontupohjaan, Hirvaaseen ja Vuohtjärvelle.


title: Petrovski

text: Kunnassa toimii kaksi puunjalostuslaitosta ja kalanviljelylaitos. Varhomian eteläpuolella on psykiatrinen sairaala.


title: Petrovski

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, ruokala ja pari kauppaa. Nielkamajärvellä on kerhotalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja kauppa. Munjärvenlahdella on vuonna 2001 rakennettu tsasouna.


title: Petrovski

text: Entisen Venjuran kylän luona on kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Zaharovin talo Vaatšilassa sekä kylän lähelle 1800-luvun lopussa rakennettu pato. Historialliset kohteet liittyvät Vuohtjärvellä asuneeseen runonlaulaja Anastasija Nikiforovaan sekä toisen maailmansodan tapahtumiin.


title: Petrovski

text: Munjärvenlahden lähellä toimii laskettelukeskus. Seudulla on kolme lomakylää.


title: Petrovskin piiri

text: Petrovskin piiri oli Karjalan ASNT:n hallintoyksikkö. Se muodostettiin 1920-luvulla yhdistämällä lakkautetut Munjärven, Lintujärven ja Porajärven kunnat sekä Mäntyselän kunnan itäosa. Piirin hallintokeskus oli Munjärvelahden kylä. Petrovskin piiri oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941-44. Petrovskin piiri lakkautettiin vuonna 1957 ja sen alue liitettiin Suojärven ja Kontupohjan piireihin .


title: Salvatore Accardo

text: Salvatore Accardo (s. 26. syyskuuta 1941) on italialainen viulisti ja kapellimestari. Hän on tulkinnut muun muassa Johann Sebastian Bachin ja Niccolò Paganinin teoksia sekä johtanut nykymusiikkia ja oopperoita.


title: Salvatore Accardo

text: Accardo syntyi Pohjois-Italiassa ja opiskeli viulua Napolissa 1950-luvulla. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa 13-vuotiaana, jolloin hän soitti Paganinin kapriisit viululle. Accardo voitti vuonna 1956 Geneva-kilpailun ja kaksi vuotta myöhemmin Paganini-kilpailun Genovassa. Vuonna 1986 Accardo oli yksi Walter Stauffer-akatemian perustajista ja vuonna 1992 hän perusti Accardo-kvartetin.


title: Salvatore Accardo

text: Accardolla on kaksi Stradivarius-viulua ja on ensimmäinen viulisti, joka on levyttänyt kaikki Paganinin kuusi viulukonserttoa.


title: Kapriisi

text: Kapriisi tarkoittaa lyhyttä, eloisaa ja vapaamuotoista musiikkikappaletta.


title: Kapriisi

text: Kapriiseja on sävelletty barokin ajalta lähtien. Silloin kapriisit olivat usein kosketinsoittimelle ja niitä sävelsi muun muassa Girolamo Frescobaldi. Kokonaiselle orkesterille sävelletyistä kapiiseista tunnettuja ovat Nikolai Rimski-Korsakovin "Capriccio espagnol" sekä Pjotr Tšaikovskin "Capriccio italien". Johannes Brahms sävelsi myöhempinä vuosinaan useita kapriiseja pianolle. Kenties esitetyimmät kapriisit ovat Niccolò Paganinin säveltämät 24 kapriisia viululle. Beethoven on säveltänyt virtuoosien keskuudessa suositun "Rondo a Cappriccion".


title: Ompeluseurat

text: Ompeluseurat on hengellinen tilaisuus, jonka hengellinen ohjelma on samatyyppinen kuin seuroissa: Raamatun lukemista ja selittämistä sekä hengellisten laulujen laulamista. Laulamisen ja puheen kuuntelun ohessa tehdään yhdessä käsitöitä myyjäisiin ja arpajaisiin. Käsityöt myydään ja tuotto käytetään hyväntekeväisyyteen.


title: Ompeluseurat

text: Myös muut kuin kristilliset järjestöt, esimerkiksi vapaapalokunnat ja Punainen risti, ovat järjestäneet ompeluseuroja.


title: Ompeluseurat

text: Perinteisesti ovat ompeluseuroissa kylän naiset kokoontuneet ompelemaan, mutta nykyään ompeluseuroissa ei välttämättä ommella ollenkaan, vaan harrastetaan muunlaista yhdessä oloa, muun muassa kahvittelua, keskustelua ja laulua. Tavallisesti ompeluseurat ovat liittyneet voimakkaasti herätyskristillisyyteen, ja seuroissa on laulettu virsiä ja pidetty uskonnollisia puheita. Perinteisesti ompeluseuroissa tehdyt vaatteet lahjoitettiin vähäosaisille, tai ne myytiin ja rahat lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen.


title: Ompeluseurat

text: Ompeluseurat pidetään usein jonkun ihmisen kotona tietyin väliajoin, esimerkiksi viikon välein. Nykyään Suomessa väen vähetessä maaseudulla, ovat ompeluseurat eräs lähialueen ihmisten viimeisimpiä yhteistoiminnan muotoja.


title: Dennis DeYoung

text: Dennis DeYoung (s. 18. helmikuuta 1947) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hän tuli tunnetuimmaksi Styx-yhtyeen laulajana.


title: Dennis DeYoung

text: DeYoung syntyi Chicagossa. Hän aloitti uransa vuonna 1961 yhtyeessä Tradewinds, joka sittemmin nimettiin Styxiksi. Vuonna 1970 DeYoung meni naimisiin tyttöystävänsä kanssa. Pari on saanut kaksi lasta.


title: Dennis DeYoung

text: Vuonna 1984 DeYoung yritti soolouraa, mutta ei saanut paljoa suosiota. DeYoung erosi Styxistä vuonna 1999. Tällä hetkellä hän on soolouralla ja suunnittelee uuden studioalbumin julkaisua. Vuonna 2005 DeYoung esiintyi elokuvassa "The Perfect Man".


title: Messier 110

text: Messier 110 (tunnetaan myös nimellä "NGC 205") on elliptinen galaksi Andromedan tähdistössä. Sen löysi Charles Messier 10. elokuuta vuonna 1773. Tuntemattomista syistä Charles Messier ei itse lisännyt M110 galaksia luetteloonsa, vaan sen teki Kenneth Glyn Jones vuonna 1966. M110 on Andromedan galaksin kiertolainen ja kuuluu paikalliseen galaksiryhmään. M110 on toiseksi kirkkain galaksi Andromedaa kiertävistä galakseista. M110 luokitellaan nykyisin usein myös kääpiösferoidigalaksiksi, mutta se on huomattavasti kirkkaampi kuin muut kääpiösferoidit. Galaksin arvioitu massa sijoittuu 3,6 ja 15 miljardin auringon massan väliin. M110 on suurin piirtein saman välimatkan päässä Maasta kuin Andromedan galaksi (M31) eli noin 2,9 miljoonan valovuoden päässä.


title: Gian Carlo Menotti

text: Gian-Carlo Menotti (7. heinäkuuta 1911 – 1. helmikuuta 2007) oli italialaissyntyinen, mutta Yhdysvalloissa asunut klassisen musiikin säveltäjä ja libretisti.


title: Gian Carlo Menotti

text: Menotti aloitti säveltämisen seitsemänvuotiaana. Hän sävelsi ensimmäisen oopperansa yksitoistavuotiaana. Menotti kirjoitti libreton siihen itse. Hän alkoi opiskella musiikkia konservatoriossa Milanossa vuonna 1923. Isänsä kuoleman jälkeen Menotti muutti äitinsä kanssa Yhdysvaltoihin. Menottin ensimmäinen täysimittainen ooppera "The Consul" esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1950.


title: Gian Carlo Menotti

text: Menotti oli erikoistunut oopperoiden säveltämiseen. Hän teki muutaman italiankielisenkin oopperan, mutta suurin osa hänen oopperoistaan on englanninkielisiä. Menotti kirjoitti kaikkiin oopperoihinsa libreton itse. Menotti sävelsi myös muun muassa baletteja ja pianokonserton. Omien teostensa lisäksi Menotti kirjoitti librettoja muun muassa Samuel Barberin oopperoihin. Barber oli Menottin elämänkumppani 30 vuoden ajan.


title: Gian Carlo Menotti

text: Menotti kuoli 95-vuotiaana sairaalassa Monacossa, jossa hänellä oli koti.


title: Leonardo Balada

text: Leonardo Balada (s. 22. syyskuuta 1933 Barcelona) on espanjalainen säveltäjä. Hän opiskeli Barcelonassa ja muutti vuonna 1956 Yhdysvaltoihin. Yhdysvalloissa hän opiskeli sävellystä Vincent Persichettin ja Aaron Coplandin johdolla sekä orkesterin johtamista Igor Markevitchin johdolla. Vuodesta 1970 lähtien Balada on opettanut musiikkia Pennsylvaniassa.


title: Leonardo Balada

text: Balada on säveltänyt muun muassa kuusi sinfoniaa.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Louhi () on kaupunkimainen taajama, kaupunkikunta ja Louhen piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Muurmannin radan varrella 480 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Asukkaita on 5 200 henkeä (vuonna 2011).


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Louhen kaupunkikunnan pinta-ala on 91 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Louhen piirin Plotinan, etelässä ja lounaassa Ambarnyin ja luoteessa Kiestingin maalaiskuntiin. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesistöjä.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Seutu on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka maisemaa leimaavat lukuisat suot, joet ja järvet. Järviä ovat Panovo, Maloje Panovo (Grjaznyi-lahti), Selgojärvi, Korpijärvi, Jelovoje, Beloje, Bannoje ja Sennoje (Semafornoje). Kunnan alueella virtaa 12 kilometrin pituinen Salmajoki.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Kunnan ilmasto on leuto. Talvi on pitkä ja kesä lyhyt ja viileä. Helmikuun keskilämpötila on –12,4 °C ja heinäkuun 14,8 °C. Vuotuinen sademäärä on 542 millimetriä. Aurinkoisia päiviä on vähän.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Louhen taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 81 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 7 % karjalaisia, 3 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text:
Asukasluvun kehitys
Taajama on saanut alkunsa Muurmannin radalle vuonna 1914 rakennetusta rautatieasemasta. Vuonna 1927 Louhesta tuli hallintopiirin keskus. Louhen kyläneuvostossa oli tuolloin 1 100 asukasta, joista puolet oli karjalaisia. Seudun karjalaiskyliä olivat muun muassa Novaja, Panovo, Parfejevo eli Tyrhy, Pinka (ven. "Pingosalma") ja Polubojarskaja eli Tjupikka. Vuonna 1944 Louhi sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1954 siihen liitettiin Panovon kylä sekä joukko rautatien, tielaitoksen ja maatalousyritysten asutuksia. Neuvostoaikana Louhessa toimi turkissovhoosi.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Louhen rautatieaseman kautta kulkee päivittäin noin kymmenen paria henkilöjunia ja kaksi paria paikallisjunia. Muurmannin radalta haarautuu rautatie Pääjärvelle. Taajaman länsipuolitse kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18. Louhesta on maantieyhteys Pääjärven kautta Suoperän rajanylityspaikalle. Linja-autoliikenne suuntautuu Pääjärvelle ja Tšuuppaan sekä etelään Vienan Kemin, Segežan ja Karhumäen kautta Petroskoihin. Taajaman sisällä on yksi linja-autoreitti.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Taajaman talous perustuu rautatieliikenteeseen ja rakennusteollisuuteen. Louhessa toimii rakennusyrityksiä, tielaitos, asfalttitehdas, elintarviketehdas ja metsätalous.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Louhessa toimii kolme lastentarhaa, keskikoulu, iltakoulu, lasten harrastuskeskus ja musiikkikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuritalo, piirin keskuskirjasto ja lastenkirjasto. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirin keskussairaala poliklinikkoineen sekä kaksi sosiaalipalvelukeskusta. Taajamassa on ortodoksinen ja evankelinen kirkko..


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Seudulta on löydetty kivikautinen asuinpaikka. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikat.


title: Louhi (Karjalan tasavalta)

text: Taajamassa on kaksi pientä hotellia. Murmanskin valtatien varrella huoltoaseman yhteydessä on pieni motelli.


title: Éamon de Valera

text: Éamon de Valera (synt. "George de Valero", joskus ; 14. lokakuuta 1882, New York, Yhdysvallat – 29. elokuuta 1975 Dublin, Irlanti) oli irlantilainen valtiomies ja pitkään maansa politiikan hallitseva hahmo. Hän toimi Irlannin hallituksen johtajana vuosina 1919–1922, pääministerinä 1932–1948, 1951–1954 ja 1957–1959, samanaikaisesti ulkoministerinä 1932–1948 sekä presidenttinä 1959–1973. De Valeralla oli merkittävä rooli Irlannin itsenäistymisessä ja täyden suvereniteetin saavuttamisessa sekä nykyisen perustuslain säätämisessä vuonna 1937. Hän perusti Fianna Fáil -puolueen ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana 1926–1959.


title: Éamon de Valera

text: Hänet tunnettiin lempinimellä ”Dev”.


title: Éamon de Valera

text: De Valeran äiti oli Yhdysvaltoihin siirtolaiseksi muuttanut irlantilainen Catherine Coll, kun taas hänen isänsä oli espanjalainen taiteilija Juan Vivion DeValera. Hän syntyi New Yorkin Manhattanilla. Isä kuoli hänen ollessaan kaksivuotias, jolloin hänet lähetettiin enonsa maatilalle Brureen kylään Limerickin kreivikuntaan Irlantiin, missä isoäiti kasvatti hänet. Amerikkaan jäänyt äiti meni myöhemmin uudelleen naimisiin. De Valera aloitti koulunkäyntinsä Limerickissä ja sai 16-vuotiaana vaatimattoman stipendin Dublinin katoliseen Blackrock Collegeen. Hän opiskeli matematiikkaa Dublinin kuninkaallisessa yliopistossa ja valmistui vuonna 1904. Hän työskenteli matematiikan opettajana Rockwell Collegessa 1903–1904 ja sen jälkeen Belvedere Collegessa. De Valera liittyi vuonna 1908 iirin kielen elvyttämistä ajeneeseen Conradh na Gaeilge -seuraan ja vuonna 1913 Irlannin vapaaehtoisjoukkoihin, joiden oli tarkoitus puolustaa suunniteltua itsehallintolakia. Thomas MacDonagh kutsui hänet myös tasavaltalaisseparatistien salaiseen taistelujärjestöön Irlannin tasavaltalaisveljeskuntaan (IRB). De Valera muutti etunimensä Edwardista iirinkieliseksi Éamoniksi.


title: Éamon de Valera

text: De Valera osallistui vuoden 1916 epäonnistuneeseen pääsiäiskapinaan, jonka tarkoituksena oli Irlannin vapauttaminen Ison-Britannian vallasta. Hän komensi Dublinissa Bolandin myllyä miehittänyttä pataljoonan vahvuista kapinallisosastoa ja antautui pääsiäiskapinan komentajista viimeisenä. De Valera tuomittiin sotaoikeudessa kuolemaan, mutta tuomio muutettiin armahduksella elinkautiseksi vankeudeksi. Pääsyynä hänen henkensä säästämiseen lienee ollut se, että hän oli vielä tuolloin virallisesti Yhdysvaltain kansalainen, mutta kyse oli myös reaktiosta teloitusten aiheuttamaan mielialojen muutokseen. Häntä pidettiin merkittävimpänä henkiinjääneenä pääsiäiskapinan johdosta ja hän kohosi nopeasti yhdeksi separatistiliikkeen johtajista. Hän vapautui yleisellä armahduksella kesäkuussa 1917 ja hänet valittiin jo heinäkuussa Sinn Féin -puolueen edustajana täydennysvaaleissa Ison-Britannian parlamenttiin East Claren vaalipiiristä, tosin puolueen linjan mukaisesti hän ei ottanut paikkaansa vastaan. Lokakuussa 1917 hänet valittiin Sinn Féinin puheenjohtajaksi. Uutta kapinaa Irlannissa pelännyt varakuningas John French vangitsi hänet uudelleen muun puoluejohdon mukana toukokuussa 1918 ja hänet vietiin vankina Englantiin.


title: Éamon de Valera

text: De Valera oli vankilasta käsin ehdokkaana joulukuun 1918 parlamenttivaaleissa ja tuli valituksi kolmesta eri vaalipiiristä Sinn Féinin saadessa Irlannissa maanvyöryvoiton. Puolueen edustajat eivät ottaneet paikkojaan vastaan vaan perustivat tammikuussa 1919 Dubliniin Irlannin oman parlamentin, Dáil Éireannin, joka julisti maan itsenäiseksi. De Valera pakeni toveriensa avulla Lincolnin vankilasta helmikuussa 1919 ja palattuaan Irlantiin hänet valittiin huhtikuussa ”Dáil Éireannin presidentiksi” () eli Irlannin tasavaltalaishallituksen johtoon. Hallitus joutui ryhtymään sissisotaan brittiviranomaisia vastaan, joten de Valera siirtyi pian väärällä henkilöllisyydellä Yhdysvaltoihin, missä hän keräsi varoja vapaustaisteluun muun muassa myymällä obligaatioita hallituksensa nimissä ja pyrki muodostamaan suhteita amerikkalaisiin poliitikkoihin. Hän sai kesäkuun 1919 ja joulukuun 1920 välisenä aikana kerättyä noin kuusi miljoonaa dollaria. Hänen poissaollessaan vt. presidenttinä toimi Arthur Griffith, mutta johtavan roolin hallituksessa sai valtiovarainministeri Michael Collins. De Valera palasi Irlantiin johtamaan hallitusta itsenäisyyssodan loppuvaiheessa. Elokuusta 1921 alkaen hän käytti virallisesti nimikettä Irlannin presidentti.


title: Éamon de Valera

text: Aselevon solmimisen jälkeen de Valera kävi kesällä 1921 Lontoossa epävirallisia rauhanneuvotteluja David Lloyd Georgen hallituksen kanssa, mutta protestanttisen Pohjois-Irlannin asemasta ja Irlannin itsenäisyyden laajuudesta ei syntynyt yhteisymmärrystä. Lokakuussa de Valeran hallitus lähetti lopullisiin rauhanneuvotteluihin valtuuskunnan, johon de Valera ei tuntemattomasta syystä itse tullut jäseneksi. Griffithin ja Collinsin johtama valtuuskunta allekirjoitti joulukuussa 1921 omalla vastuullaan sopimuksen, jonka mukaan pääosasta Irlantia muodostettaisiin Irlannin vapaavaltio ja se jäisi Brittiläisen imperiumin osaksi dominion asemassa. De Valera vastusti sopimusta, koska se jakoi Irlannin kahtia jättämällä Pohjois-Irlannin vapaavaltion ulkopuolelle, eikä se antanut Irlannille täyttä itsenäisyyttä. Kun Dáil Éireann hyväksyi kiistellyn sopimuksen täpärällä enemmistöllä 7. tammikuuta 1922, de Valera erosi protestiksi hallituksen johdosta. Dáil Éireannissa 10. tammikuuta järjestetyssä presidentinvaalissa Griffith voitti de Valeran kahden äänen enemmistöllä. Kiista sopimuksesta johti kesällä 1922 puhjenneeseen Irlannin sisällissotaan, jossa de Valera oli sopimusta vastustaneiden kapinallisten poliittinen mutta ei sotilaallinen johtaja. Hän perusti sodan aikana tasavaltalaisen varjohallituksen, mutta tappion tultua selväksi hän ilmoitti huhtikuussa 1923 tunnustavansa vapaavaltion hallituksen. W. T. Cosgraven johtama hallitus vangitsi hänet, mutta hänet vapautettiin jo vuonna 1924.


title: Éamon de Valera

text: De Valera toimi vuodesta 1921 muiden tehtäviensä ohella Irlannin kansallisen yliopiston kanslerina kuolemaansa asti.


title: Éamon de Valera

text: Ensimmäisinä sisällissodan jälkeisinä vuosina de Valera johti Sinn Féinin radikaalisiivestä syntynyttä tasavaltalaista oppositiota, joka osallistui vaaleihin mutta ei parlamentin toimintaan, sillä he kieltäytyivät vannomasta vapaavaltion perustuslaissa kansanedustajilta vaadittua uskollisuudenvalaa Englannin kuninkaalle, mikä oli ollut yksi vuoden 1921 sopimuksen kiistellyistä kohdista. Jyrkimmät tasavaltalaiset eivät suostuneet tunnustamaan vapaavaltion parlamenttia lainkaan, mutta de Valera teki vuonna 1926 pesäeron heihin. Kun Sinn Féinin puoluekokous hylkäsi hänen ehdotuksensa parlamenttityöskentelyn aloittamisesta jos uskollisuudenvala lakkautettaisiin, hän erosi puolueesta ja perusti muutamaa kuukautta myöhemmin kannattajineen Fianna Fáil -puolueen. Kun Cosgraven hallitus seuraavana vuonna varapääministeri Kevin O’Higginsin salamurhan jälkeen teki uskollisuudenvalaan sitoutumisesta pakollista kaikille valituille kansanedustajille, de Valera päätti lopettaa parlamentin boikotoinnin ja julisti uskollisuudenvalan olevan vain ”tyhjä poliittinen ele”. Kesäkuun 1927 vaaleissa valitut Fianna Fáilin edustajat allekirjoittivat uskollisuudenvalan, mutta eivät lukeneet sitä ääneen. Puolue muodosti nyt vahvan parlamentaarisen opposition, joka vaati edelleen vuoden 1921 sopimuksella tehtyjen myönnytysten kumoamista, mutta jätti sisällissodan aikaisen aseellisen radikalismin taakseen.


title: Éamon de Valera

text: Fianna Fáilin voitettua helmikuun 1932 vaalit de Valera muodosti hallituksen Työväenpuolueen tuella ja otti samalla itselleen ulkoministerin salkun. Huhuista huolimatta sisällissodan häviäjien valtaantulo ei johtanut poliittisiin puhdistuksiin. Tammikuun 1933 hajotusvaaleissa Fianna Fáil sai parlamenttiin yksinkertaisen enemmistön. Pääministerinä de Valera otti ensimmäiseksi tavoitteekseen katkaista alistussuhteen Isoon-Britanniaan. Vihattu uskollisuudenvala kuninkaalle lakkautettiin jo toukokuussa 1933 ja brittiläisen kenraalikuvernöörin vaikutusvaltaa vähennettiin. De Valeran hallitus katkaisi myös vanhoihin maanlunastuslakeihin liittyneen valtionvelan vuosittaisen maksamisen Ison-Britannian valtiolle, mikä johti Irlannin ja Ison-Britannian välillä useita vuosia jatkuneeseen kauppasotaan (ns. taloussota, "economic war"). De Valera pyrki protektionistisella talouspolitiikalla lisäämään Irlannin omavaraisuutta ja tukemaan kotimaisen teollisuuden kehittämistä suojatullien avulla. Omavaraisuuspolitiikan ja tullisodan hintana oli suuren laman aiheuttaman niukkuuden koveneminen. Tämä kuitenkin lisäsi de Valeran hallituksen suosiota, sillä hän saattoi syyttää Isoa-Britanniaa Irlannin taloudellisista vaikeuksista. Myös sosiaalietuuksia lisättiin. De Valeran hallitus kääntyi 1930-luvun aikana tasavaltalaisten äärisiipeä eli Irlannin tasavaltalaisarmeijaa (IRA) vastaan ja alkoi tukahduttaa sitä voimakeinoin.


title: Éamon de Valera

text: Hyödyntäen kuningas Edvard VIII:n kruunustaluopumista vuonna 1936 de Valeran hallitus lakkautti kenraalikuvernöörin viran ja päätti yksipuolisesti korvata vuoden 1921 sopimuksen kokonaan uudella valtiosäännöllä. De Valera laati pääosin itse Irlannin uuden perustuslain, joka hyväksyttiin vuonna 1937 kansanäänestyksellä. Perustuslaki lakkautti vapaavaltion ja teki Irlannista lähes täysin suvereenin suhteessa emämaahansa, poikkeuksena vain diplomaattisuhteet kolmansiin maihin, mutta maata ei vielä muodollisesti nimetty tasavallaksi. Perustuslaki myös antoi katoliselle kirkolle erityisaseman uskontokuntien joukossa ja teki iirin kielestä virallisesti maan pääkielen. Perustuslain astuessa voimaan 29. joulukuuta 1937 de Valerasta tuli ensimmäinen "Taoiseach", pääministeri, ja hän jatkoi myös ulkoministerinä. Hän vakuutti Ison-Britannian pääministerin Neville Chamberlainin, että Irlanti ei sallisi aluettaan käytettävän sotatoimiin Isoa-Britanniaa vastaan. Huhtikuussa 1938 solmitulla sopimuksella Iso-Britannia luopui Irlannissa sijaitsevista kolmesta laivastotukikohdastaan, jotka se oli vuoden 1921 sopimuksen nojalla saanut pitää, mikä mahdollisti Irlannille puolueettomuuden sodan aikana. Samalla kauppasota lopetettiin solmimalla kauppasopimukset ja Irlanti kuittasi kertakorvauksella maksamattomat velat.


title: Éamon de Valera

text: De Valera oli vuonna 1932 Kansainliiton neuvoston ja vuonna 1938 sen yleiskokouksen puheenjohtajana.


title: Éamon de Valera

text: Toisen maailmansodan puhjettua de Valera julisti syyskuussa 1939 Irlannin pysyvän puolueettomana, mutta maahan julistettiin sodan ajaksi hätätila ("emergency"). Puolueettomuutta pidettiin tärkeänä Irlannin itsenäisyyden ilmaisuna. Vaikka Irlanti ei osallistunut sotaan, se teki sota-aikana salaista sotilaallista ja tiedusteluyhteistyötä Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen kanssa, sillä de Valera arveli Saksan mahdollisen voiton vaarantavan Irlannin itsenäisyyden. Joulukuussa 1941 Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill tarjosi salaa jopa Pohjois-Irlantia vastineena Irlannin liittymisestä sotaan liittoutuneiden puolelle, mutta de Valera torjui tarjouksen epärealistisena. Pää- ja ulkoministerin tehtävien ohella de Valera oli omassa hallituksessaan myös opetusministerinä 1939–1940 sekä kunnallishallinto- ja terveysministerinä vuonna 1941. Sota-aikana Irlanti nautti suhteellisesta vauraudesta, mutta sodan jälkeen taloudellinen kehitys alkoi polkea paikallaan. Pyhän Patrickin päivänä 1943 pitämässään kuuluisassa radiopuheessa de Valera maalasi kuvan Irlannin tulevaisuudesta pienviljelyyn perustuvana maalaisidyllinä, jossa perinteinen yhteisöllisyys olisi aineellista vaurautta keskeisempää. Poliittiset vastustajat leimasivat tämän jälkeen hänet menneisyyteen juuttuneeksi modernisaation vastustajaksi.


title: Éamon de Valera

text: De Valera säilyi pitkään suosittuna, mutta hajanainen oppositio onnistui yhdistämään voimansa helmikuun 1948 parlamenttivaaleissa, joissa Fianna Fáil menetti enemmistönsä, vaikka säilyikin suurimpana puolueena. Pääministeriksi tuli Fine Gael -puolueen John A. Costello, jonka hallitus julisti Irlannin lopullisesti tasavallaksi myöhemmin samana vuonna. De Valeran johtama Fianna Fáil ja Costellon liittouma vuorottelivat tämän jälkeen vallassa, mutta niiden välillä ei ollut suuria aatteellisia eroja eivätkä ne kyenneet ratkaisemaan maan talouden kasautuvia ongelmia. De Valera oli vähemmistöhallitusten pääministerinä vaalikauden 1951–1954 ja vuodesta 1957, kunnes hänet valittiin Irlannin presidentiksi ("Uachtarán na hÉireann") kesäkuun 1959 vaaleissa. Hän erosi samalla puolueensa johdosta.


title: Éamon de Valera

text: De Valera toimi presidenttinä kaksi seitsemän vuoden kautta, sillä hänet uudelleenvalittiin vuoden 1966 vaaleissa. Hänen näkökykynsä oli heikentynyt 1930-luvulta alkaen ja presidenttikautensa lopulla hän oli lähes sokea. Toisen kautensa päätyttyä vuonna 1973 hän vetäytyi 90-vuotiaana viettämään eläkepäiviään hoitokotiin Dublinin esikaupunkialueelle Blackrockiin. Hän kuoli siellä kaksi vuotta myöhemmin. Kuolinsyyksi ilmoitettiin keuhkokuume ja sydämen vajaatoiminta. Hänet haudattiin Glasnevinin hautausmaalle Dubliniin.


title: Éamon de Valera

text: De Valeran saavutukset ovat olleet Irlannissa kiisteltyjä. Häntä on kutsuttu ”nyky-Irlannin isäksi”, mutta toisaalta syytetty muun muassa sisällissodan aiheuttamisesta. Käytännössä hänen valtakautenaan katolisuus muodostoi keskeiseksi osaksi Irlannin kansallista identiteettiä. De Valeran toteutumattomana elinikäisenä tavoitteena oli Irlannin ja Pohjois-Irlannin yhdistäminen.


title: Éamon de Valera

text: De Valeralle pystytettiin vuonna 1981 näköispatsas Ennisiin entisen vaalipiirinsä alueelle.


title: Éamon de Valera

text: De Valeran puoliso oli vuodesta 1910 Sinéad de Valera, o.s. Flanagan. Heille syntyi seitsemän lasta. Monet de Valeran jälkeläisistä ovat osallistuneet Irlannin politiikkaan, muun muassa hänen poikansa Vivion de Valera sekä hänen lapsenlapsensa Síle de Valera ja Éamon Ó Cuív.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Pääjärvi (; ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Koutajoen vesistöön kuuluvan Pääjärven eteläpuolella 112 kilometriä Louhesta maanteitse länteen. Taajamassa on 2 400 asukasta (vuonna 2011).


title: Pääjärvi (taajama)

text: Pääjärven kunnan pinta-ala on 53,29 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Louhen piirin Ambarnyin ja muissa ilmansuunnissa Kiestingin kuntaan. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesialuetta


title: Pääjärvi (taajama)

text: Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön. Kunnan alueella virtaavat Pontselenjoki (ven. "Pontša") ja Korpijoki ("Tuhkapaduk"). Järviä ovat Kalladijärvi, Tuhka, Kollat ja Ruokonjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka ja sora.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Pääjärven taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 67 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 19 % karjalaisia, 7 % valkovenäläisiä, 3 % ukrainalaisia ja 1 % suomalaisia.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Suomalaisten rakentama Pääjärven taajama on perustettu vuonna 1973.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Pääjärven kautta kulkee Louhen ja Suoperän rajanylityspaikan välinen päällystetty maantie A136, josta haarautuu soratie Paanajärven kansallispuistoon. Taajamasta on linja-autoyhteydet Louheen ja Petroskoihin. Sen luoteis- ja pohjoispuolella on kaksi huoltoasemaa. Muurmannin radalta Louhessa Pääjärvelle haarautuvalla sivuradalla on vain tavaraliikennettä. Taajaman länsipuolella sijaitsee käytöstä poistettu lentokenttä.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Seudun pääelinkeino on metsäteollisuus. Pääjärvellä toimii puunhankintaa ja sahateollisuutta harjoittava Pääjärven metsäteollisuuspiiri sekä Paanajärvi-niminen yhteisyritys. Taajamassa on metsänhoitoalueen ja valtion metsätaloudet konttorit, Paanajärven kansallispuiston hallinto sekä tulliasema.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, lastenkoti, kulttuuritalo, kotiseutumuseo, poliklinikka, sairaala, posti, pankki ja joukko kauppoja. Taajamassa on ortodoksinen kirkko.


title: Pääjärvi (taajama)

text: Pääjärvellä toimii kaksi hotellia: 70-paikkainen Bolšaja Medveditsa ja 15-paikkainen Solo. Tuhkajärven rannalla on lomakylä.


title: Irlannin sisällissota

text: Irlannin sisällissota käytiin 28. kesäkuuta 1922 – 24. toukokuuta 1923 vasta muodostetussa Irlannin vapaavaltiossa. Sodassa olivat vastakkain Michael Collinsin johtama vapaavaltion hallitus ja Britannian kanssa solmitun vapaavaltiosopimuksen vastustajat, joita johti Eamon de Valera. Viimeksimainitut eivät hyväksyneet Ulsterin jäämistä Britannian hallintaan eivätkä vapaavaltion muodollista sidettä Britanniaan. Sodassa kuoli enemmän ihmisiä kuin sitä edeltäneissä Irlannin itsenäisyystaisteluissa.


title: Irlannin sisällissota

text: Itsenäisyystaisteluiden rauhansopimuksen mukaan Irlannin vapaavaltio, jonka muodostivat eteläiset 26 kreivikuntaa, sai samantasoisen itsenäisyyden kuin Australia ja Kanada. Parlamentin piti edelleen vannoa uskollisuutta Britannian monarkille, ja britit saivat pitää kolme laivastotukikohtaa Irlannin vapaavaltion alueella. Sopimus hyväksyttiin täpärästi parlamentissa, mutta presidentti de Valera ja kaksi ministeriä erosivat protestiksi. Sopimuksen allekirjoittajat perustivat väliaikaishallituksen Michael Collinsin ja Arthur Griffithin johdolla.


title: Irlannin sisällissota

text: Sotaan johti IRA:n hajoaminen sopimuksen puolustajiin (pro-treaty) ja vastustajiin (anti-treaty) eli tasavaltalaisiin. Vastustajat valtasivat huhtikuussa 1922 Dublinissa sijaitsevan Four Courts -oikeustalon. Kymmenen päivää myöhemmin IRA surmasi brittiläisen sotamarsalkka Henry Wilsonin Lontoossa. Britit syyttivät teosta Four Courtsin valtaajia ja uhkasivat käyttävänsä Irlannissa olevia brittisotilaita. Collins määräsi tämän jälkeen joukot antautumaan, mutta nämä eivät suostuneet. Collins hyökkäsi Four Courtsiin briteiltä lainaamallaan tykistöllä, mistä alkoi Dublinin taistelu. Tämän jälkeen kaikki IRA:n joukot joutuivat valitsemaan puolensa.


title: Irlannin sisällissota

text: Sopimuksen puolustajat katsoivat tukevansa parlamentin hyväksymää laillista sopimusta ja pitivät vastustajia kapinallisina, ”irregulars”. Vastustajat sanoivat sopimuksen olevan brittien sanelua ja kutsuivat puolustajia miehittäjiä mielisteleväksi sotilasjuntaksi. Eamon de Valera liittyi vastustajiin aluksi tavallisena vapaaehtoisena, mutta perusti lokakuussa 1922 tasavallan hallituksen vaihtoehtona vapaavaltiolle.


title: Irlannin sisällissota

text: Collinsin johtamat sopimusta tukevat joukot valtasivat Dublinin viikon kestäneiden taisteluiden jälkeen ja etenivät myös muualla Irlannissa briteiltä saatujen aseiden turvin. Elokuussa 1922 sopimuksen puolustajat olivat voittaneet varsinaisen sisällissodan. Vihamielisyydet kuitenkin jatkuivat sissisodan muodossa. Sopimusta vastustanut IRA:n osa ei luovuttanut aseitaan eikä hajonnut. Osa sopimuksen vastustajista liittyi De Valeran muodostamaan Fianna Fáil -puolueeseen ja lähti politiikkaan.


title: Irlannin sisällissota

text: Sodassa kuolleiden lukumäärästä on ollut monenlaisia arvioita. Sopimuksen puolustajia kuoli eri arvioiden mukaan 540–800, tasavaltalaisia ”paljon enemmän”. Lisäksi tuhansia tasavaltalaisia oli pidätettyinä ja vangittuina.


title: Rollo

text: Rollo tai Rolf, ranskaksi Rollon, (noin 847–932) oli viikinkipäällikkö, jonka alkuperä on hämärän peitossa. Rollo on latinalaistettu ja Rolf nykyaikaistettu muoto germaanisesta nimestä, jonka muinaisnorjankielinen kirjoitusmuoto oli Hrólf.


title: Rollo

text: Saagojen mukaan Rollo lähti Harald Kaunotukan hallitsemasta Norjasta, koska halusi olla oma herransa. Hän purjehti ryöstöretkille Skotlantiin, Englantiin ja Flanderiin. Rollon johtama tanskalaisarmeija hyökkäsi Ranskaan 900-luvun alussa, ja asettui pysyvämmin Seine-joen alueelle. Ranskan kuningas Kaarle Yksinkertainen onnistui torjumaan Rollon Pariisin piirityksen ja löi tämän myöhemmin Chartresin lähistöllä. Kaarle teki sen jälkeen Rollon kanssa sopimuksen, jossa Rollo sai läänityksekseen maa-alueen Neustriasta sillä ehdolla, että hän lopettaisi ryöstelyn ja puolustaisi Seinen suuta muita viikinkejä vastaan. Rollosta tuli alueen herttua, ja sitä alettiin sittemmin kutsua Normandiaksi, pohjanmiesten maaksi, ja Rolloa ja hänen miehiään normanneiksi. Rollo luovutti herttuakunnan hallinnon pojalleen William I:lle vuonna 927. Rollo kastettiin 912, mutta hänen sanotaan silti kuolleen pakanana.


title: Rollo

text: Myöhemmin saagat yhdistivät Rollon norjalaistaustaiseen viikinkipäällikköön nimeltä Gengu-Hrólf eli Kävelijä-Rolf. Tätä nimeä selittämään syntyi tarina, jonka mukaan Rollo oli ollut liian iso ratsastaakseen hevosella. Kävelijä-Rolfia pidetään historiallisena hahmona, mutta ei ole varmaa oliko hän todella sama henkilö kuin Normandian lääninhaltija Rollo, vai onko kyseessä 1100- ja 1200-lukujen skandinaavisten historiankirjoittajien erehdys.


title: Rollo

text: Vilhelm Valloittaja polveutuu suoraan Rollosta ja Britannian nykyinenkin kuninkaallinen perhe on siten hänelle etäistä sukua.


title: Anderson (Alaska)

text: Anderson on kaupunki Alaskassa. Se on saanut nimensä Arthur Andersonin mukaan. Tämä oli tilallinen, joka asui alueella 1950-luvun loppupuolella. Anderson jakoi maansa osiin ja myi suurimman osan läheisen Clear Air Force Stationin siviilityöntekijöille.


title: Anderson (Alaska)

text: Vuoden väestönlaskennassa kaupungissa oli 367 asukasta. Heistä 86,38% edusti etnisesti valkoisia ("white").


title: Scaled Composites White Knight

text: Scaled Composites Model 318 White Knight oli yhdysvaltalainen Scaled Compositesin valmistama kaksimoottorinen yksipaikkainen emoalus. White Kinght kehitettiin SpaceShipOnen (SS1) emoalukseksi osana Scaled Compositesin Tier One -ohjelmaa. Konetta käytettiin myös SS1:n lentojen päätyttyä Boeing X-37 -koelentokoneen pudotuskokeisiin ja Adaptive compliant wing -siipirakenteen aerodynaamiseen testaamiseen. Kone teki viimeisen lentonsa Washingtonin Everettin Paine Fieldin lentokentälle heinäkuussa 2014, minkä jälkeen se museoitiin kentän läheisyydessä sijaitsevaan Flying Heritage Collection -ilmailumuseoon. Konetyypin pohjalta kehitettiin myöhemmin SpaceShipTwo -turistiavaruuslentokoneen emoalus White Knight Two.


title: Scaled Composites White Knight

text: Kehitystyön alkupuolella Tier One -ohjelman emoalus sai mallitunnuksen 318. Kone sai myöhemmin mallinimensä Scaled Compositesin työntekijä Cory Birdiltä, jonka piirtämä valkoinen ritarihahmo innoitti Burt Rutanin nimeämään koneen White Knightiksi. White Knightin rekisterinumero N318SL koostui mallitunnuksen numerosta 318 ja kirjaimista SL, jotka olivat lyhenne sanoista spaceship launcher. White Knight aloitti koelentonsa elokuussa 2002 noin kahdeksan kuukautta ennen Rutanin avaruuslentokonseptin julkistusta.


title: Scaled Composites White Knight

text: White Knight lensi ensilentonsa 1. elokuuta 2004. Ensilento jouduttiin keskeyttämään muutaman minuutin lennon jälkeen, kun puuskaisten olosuhteiden siivekeohjauksen parantamiseksi koneen siipiin asennetut ulommat spoilerit alkoivat häiritä White Knightin lentoa. Neljän siivenkärkiin asennetun spoilerin toistuva aukeaminen ja sulkeutuminen aiheutti huomattavia rakenteellisia värähtelyjä, mikä johti lopulliseen pakkolaskupäätökseen. Spoilerijärjestelmä poistettiin myöhemmin käytöstä perinteisen siivekeohjauksen taatessa riittävän ohjauskyvyn.


title: Scaled Composites White Knight

text: SpaceShipOnen lentojen päätyttyä White Knightille löytyi uutta käyttöä lentävänä tutkimusalustana. Konetyyppiä hyödynnettiin elokuusta joulukuuhun 2006 Flexsysin kehittämän Adaptive Compliant Wing -siipirakenteen aerodynaamisessa ja rakenteellisessa testaamisessa. Tutkimuslennoilla testattiin suuren lentokorkeuden ja pitkän lentomatkan tehtäviin suunniteltua Mission Adaptive Compliant Wing (MAC-Wing) -prototyyppisiipeä. Koelentoa varten siipi kiinnitettiin White Knightin ohjaamon alla olevan pylonin etummaiseen kiinnityspisteeseen.


title: Scaled Composites White Knight

text: Koelennoilla tehtiin mittauksia pääasiassa kaksissa etukäteen määritellyissä olosuhteissa: 12 kilometrin korkeudessa 0.55 Machin nopeudessa ja 7,6 kilometrin korkeudessa 0.40 Machin nopeudessa, mistä 0.55 Machin olosuhteiden tutkimusta painotettiin enemmän. MAC-Wing-prototyyppiä koelennettiin kaikkiaan 27 tuntia.


title: Eurovision laulukilpailu 1973

text: Eurovision laulukilpailu 1973 pidettiin 7. huhtikuuta 1973 Luxemburgissa. Kilpailun juonsi Helga Guitton. 18. Euroviisut voitti Luxemburgin edustaja Anne-Marie David kappaleella "Tu te reconnaîtras". Israel osallistui kilpailuun ensimmäistä kertaa. Kun sääntö, joka oli velvoittanut maat laulamaan omalla kielellään, nyt poistettiin, muutama maa esitti kappaleensa englanniksi. Kilpailussa toiseksi sijoittui Espanjan edustaja Mocedades kappaleella "Eres tú", josta tuli myöhemmin suurmenestys muun muassa Yhdysvalloissa. Marion Rung saavutti kappaleella "Tom tom tom" kuudennen sijan, joka on Suomen kaikkien aikojen neljänneksi paras; Suomen parhaana se säilyi aina vuoteen 2006 saakka.


title: Eurovision laulukilpailu 1973

text: Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale.


title: Tšalna

text: Tšalna () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Prääsän piirissä Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen joen varrella 23 kilometriä Petroskoista maanteitse luoteeseen. Taajamassa on 2 400 ja kunnassa 3 200 asukasta (vuonna 2012).


title: Tšalna

text: Tšalnan kunnan pinta-ala on 883,4 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Prääsän piirin Matroosan ja Prääsän ja lännessä Essoilan kuntiin sekä pohjoisessa Kontupohjan ja idässä Äänisenrannan piireihin. Pinta-alasta 92,9 % on metsää ja 4,7 % vesistöjä.


title: Tšalna

text: Kunnan alueella virtaavat Suojoki, Tšalna, Takajoki (ven. "Zadnjaja") ja Kutismonjoki ("Kutižma"). Järviä ovat Ylä-Paatjärvi ("Verhneje Padozero"), Ala-Paatjärvi ("Nižneje Padozero"), Tervalampi, Tsoptsomanjärvi ("Tšoptšem"), Nimijärvi ("Nimozero") ja Liptsakanjärvi ("Liptšagskoje"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennuskivi ja sora. Luonnonsuojelualueita ovat Uutjärvi ("Urozero") ja Kutisman lähellä sijaitseva Tšuunoisuo.


title: Tšalna

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Viitanan, Ala-Viitanan (ven. "Nižnije Vidany") ja Paadjärven kylät, Kutisman ("Kutižma") ja Villavaaran ("Villagora") asutukset sekä Kutisman, Paadjärven ja Villavaaran rautatieasemat. Toiseksi suurin asutuskeskus on yli 300 asukkaan Viitana. Kesäaikaan väestö kolminkertaistuu lomanviettäjien ansiosta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 67 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 13 % suomalaisia, 8 % karjalaisia, 5 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Tšalna

text: Tšalnan taajama on perustettu vuonna 1949 Suojun ja Viitanan metsäteollisuuspiirin työläisasutukseksi. Sen asukkaista suuri osa oli inkerinsuomalaisia. Vuodesta 1950 lähtien Tšalnalla oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Tšalna

text: Tšalnan kautta kulkee Petroskoin ja Suojärven välinen rautatie ja maantie. Rautatiellä on Tšalnan asema sekä Tšalna-Onežskajan, Paadjärven, Villavaaran ja Kutisman pysäkit. Taajaman lähellä sijaitsee Petroskoin lentoasema.


title: Tšalna

text: Seudun pääelinkeino on puunhankinta. Tšalnassa toimii metsäteollisuusyritys Šujales. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, musiikkikoulu, metsäoppilaitos, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka ja sairaala. Taajamassa on luterilainen kirkko.


title: Tšalna

text: Paadjärvien rannoilta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Lukinin talo ja aitta entisessä Markelitsan kylässä. Tšalnassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka ja Paadjärvellä saksalaisten sotavankien hautausmaa.


title: Tšalna

text: Kunnan matkailupotentiaali perustuu sen luontoon, vesistöihin ja kulttuuriperintöön. Ala-Viitanan kylässä järjestetään helluntaisin suomalais-ugrilainen kulttuurijuhla "Suguvastavundu".


title: Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)

text:
Pyhäjärvi (karjalaksi ja lyydiksi Pyhärv, ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Pyhäjärvi oli myös historiallinen Aunuksen Karjalan kunta Venäjän keisarikunnan aikaan.


title: Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Pyhäjärven kylä sijaitsee Pyhäjärvi-nimisen järven länsirannalla Petroskoista Aunukseen johtavan maantien varrella 80 kilometriä Aunuksesta pohjoiseen ja 65 kilometriä Petroskoista lounaaseen. Pyhäjärven kylässä on noin 1 030 asukasta. Kylässä on muutama kauppaliike.


title: Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Pyhäjärven nimi johtuu järven nimestä, joka puolestaan perustuu tarinan mukaan siihen, että Pietari Suuri oli alueen halki matkatessaan sairastunut silmätulehdukseen, joka oli parantunut huuhtomalla silmää kyseisen järven vedellä.


title: Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Pyhäjärven maalaiskunta (ennen kylähallintoalue) sijaitsee Prääsän piirin kaakkoisosassa Äänisenrannan piirin, Aunuksen piirin ja Leningradin alueen vastaisella rajalla Pyhäjärven ympärillä. Kunta rajoittuu pohjoisessa Prääsän kaupunkikuntaan ja luoteessa Nuosjärven maalaiskuntaan. Kunnan nykyiset asutuskeskukset ovat Pyhäjärven kylä (hallinnollinen keskus), Ylä-Važinan taajama (Verhnije Važiny, Ylä-Vaaseni), Ližman kylä sekä Važinan laituri.


title: Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Historiallinen Venäjän kesarikunnan Aunuksen kuvernementin Pyhäjärven kunta () käsitti ennen vuotta 1917 yhteensä 39 kylää, joissa oli noin 3 500 asukasta, joista lyydiläisiä oli 19 kylässä yhteensä 2 282. Vuonna 1902 oli Pyhäjärven kunnassa 3 682 asukasta. Pyhäjärven kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja vuodesta 1930 lähtien sen alue tuli kuulumaan Prääsän piiriin. Pyhäjärven alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941-1944.


title: Jumalan kaupunki

text: Jumalan kaupunki ("Cidade de Deus") on maailmanmaineeseen noussut brasilialainen elokuva. "Jumalan kaupunki" sai ensi-iltansa Brasiliassa vuonna 2002 ja muualla maailmassa 2003. Elokuva sai sekä kriitikoiden ylistykset että taloudellista menestystä. Se on menestynyt myös elokuvajuhlilla ympäri maailmaa, ja se sai neljä Oscar-ehdokkuutta vuonna 2004.


title: Jumalan kaupunki

text: Vuonna 2016 "Jumalan kaupunki" äänestettiin BBC:n kyselyssä alkaneen vuosisadan 40 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Jumalan kaupunki

text: Jumalan kaupunki perustuu riodejaneirolaisen professori Paulo Linsin kirjoittamaan, vuonna 1997 ilmestyneeseen samannimiseen romaaniin.


title: Jumalan kaupunki

text: Elokuvan näyttelijät eivät Matheus Nachtergaelea ja Seu Jorgea lukuun ottamatta olleet koskaan aikaisemmin näytelleet. Suuri osa näyttelijöistä oli kotoisin Brasilian faveloista, osa jopa Rio de Janeiron Cidade de Deusin slummialueelta, josta elokuva kertoo. Näyttelijät löydettiin laajalti järjestettyjen koe-esiintymisten ansiosta.


title: Jumalan kaupunki

text: Jumalan kaupunki alkaa 1960-luvun alusta, kun Rio de Janeiroon on juuri perustettu Cidade de Deusin asuinalue. Elokuva kertoo kahden favelassa asuvan pojan elämästä kahden vuosikymmenen ajalta: huumejengin johtajaksi kasvavasta Zé Pequenosta ja väkivaltaa kaihtavasta, valokuvaajan urasta ja sitä kautta favelasta pois pääsemisestä haaveilevasta Busca-pé:stä. Elämä Cidade de Deusissa on täynnä murhia ja rikollisuutta.


title: Matroosa

text: Matroosa (myös "Matrossa", "Matrosi", "Matruusi"; ; ) on maaseututaajama ja maalaiskunta Karjalan tasavallan Prääsän piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suojoen rannalla 16 kilometriä Prääsästä koilliseen ja 28 kilometriä Petroskoista länteen. Asukkaita on 1 400 henkeä (vuonna 2013).


title: Matroosa

text: Matroosan kunnan pinta-ala on 74,75 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Prääsän piirin Tšalnan ja etelässä Prääsän kuntiin sekä idässä Äänisenrannan piirin Uuden-Vilkan kuntaan. Pinta-alasta 90,3 % on metsää, 2,7 % vesistöjä, 2,5 % asuinaluetta ja 1,6 % maatalousmaata.


title: Matroosa

text: Matroosa on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 65 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 18 % karjalaisia, 6 % suomalaisia, 4 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia. Kesäaikaan väestö kolminkertaistuu lomanviettäjien ansiosta.


title: Matroosa

text: Yksitaloinen Matroosan (ven. "Matros") kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1873 asutusluettelossa. Sen nimeä on selitetty tarinalla, jonka mukaan vuonna 1905 kylään ilmestyi panssarilaiva Potjomkinin matruuseja, jotka rakensivat tsasounan ja joista osa jäi sinne asumaan. Kylän kanta-asukkaat olivat lyydiläisiä.


title: Matroosa

text: Nykyinen taajama on syntynyt vuonna 1929 perustetun koneellistetun metsätyökeskuksen yhteyteen. Aluksi sen väestö koostui Kanadasta muuttaneista suomalaisista metsätyöläisistä. 1930-luvulla Matroosaan perustettiin metsurien koulutuskeskus. Vuonna 1933 taajamassa oli 582 asukasta, joista 480 oli suomalaisia, 66 karjalaisia ja 35 venäläisiä. Matroosan kyläneuvostoon kuuluivat myös Puolivälin (ven. "Polovina") ja Vilkan ("Vilga") kylät. 1930-luvun lopussa monet asukkaat joutuivat Stalinin vainojen uhreiksi. Jatkosodan aikana vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Metsätyömaa lakkautettiin 1990-luvulla raaka-ainevarojen ehtymisen takia.


title: Matroosa

text: Matroosan kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Sen kautta kulkee myös Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Äänisen rannalle johtava kansainvälinen matkailutie Sininen tie.


title: Matroosa

text: Taajamassa toimii puunjalostuslaitos. Tärkeimmät työnantajat ovat Matroosan lähelle vuonna 1986 rakennettu Karjalan tasavallan psykiatrinen sairaala sekä muut julkiset palvelut. Palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, kirjasto, lääkintäasema ja posti.


title: Matroosa

text: Taajama koostuu Prääsän maantien varrella sijaitsevista matalista kerrostaloista sekä Suojoen rantaan ja maantien eteläpuolelle rakennetuista puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Sairaalan eteläpuolelle on rakenteilla kolme viisikerroksista asuintaloa.


title: Matroosa

text: Matkailijoita houkuttelee Matroosan ohi virtaava Suojoki, jossa on 2,5 metriä korkea ja 30 metriä leveä Tollikoski. Majoitusta tarjoaa kaksi retkeilymajaa.


title: Vesipuisto Serena

text: Vesipuisto Serena on Espoon Lahnuksen kaupunginosassa sijaitseva vesipuisto.


title: Vesipuisto Serena

text: Vesipuisto Serena avattiin mittavien louhinta- ja rakennustöiden jälkeen vuonna 1989. Suomen 1990-luvun alun laman myötä Serenaland Oy meni konkurssiin. Konkurssipesä siirtyi Tervakosken Puuhamaan omistukseen vuonna 1992. Nykyinen omistaja on espanjalainen Aspro Ocio, S.A., jolle sen aiemmin omistanut Puuharyhmä Oyj myytiin maaliskuussa 2007.


title: Vesipuisto Serena

text: Alun perin vesipuisto oli avoinna vain kesäaikaan. Nykyään se on avoinna vuoden useimpina viikonloppuina sekä koululaisten lomien aikaan.


title: Vesipuisto Serena

text: Vesipuistossa vierailee vuosittain yli 200 000 ihmistä.


title: Vesipuisto Serena

text: Vesipuistosta löytyy muun muassa erilaisia liukumäkiä, terassi- ja porealtaita, lasten altaita ja kuohuvia koskia. Saunaosastot on louhittu kallioon.


title: Vesipuisto Serena

text:
Alueelta löytyy myös ravintola ja kahviloita. Talvisaikaan avoinna on laskettelukeskus Serena Ski.
Ympäri vuoden on vuokrattavissa kuusi mökkiä, joita on kolmea eri kokoa (6-13 pax).


title: Vesipuisto Serena

text: Rockfestivaali Serena Pop & Rock pidettiin alueella ensimmäisen kerran vuonna 2014.


title: Churro

text: Churro, katalaaniksi xurro, on espanjalainen uppopaistettu pitkä leivonnainen, joka on Espanjasta levinnyt mm. Ranskaan ja Latinalaiseen Amerikkaan. Churron valmistukseen käytetään jauhoja, öljyä, ripaus suolaa ja joskus mausteena hiven sitruunaa. Churrot syödään yleensä aamiaisena paksun, melkeinpä vellimäisen kaakaon kanssa tai vain sellaisenaan tuoreena sokerissa pyöritettyinä. Churro on poikkileikkauksesta katsoen yleensä kuusikulmainen, mikä johtuu taikinan pursottamisesta tähden muotoisen erikoispursottimen läpi.


title: Churro

text: Churro kuuluu etenkin Madridin ruokakulttuuriin, joten kaupungissa on tiheästi churroihin erikoistuneita churreríoita. Muualta Espanjasta varsinaisia churreríoita on vaikea löytää, mutta churroja myyviin kärryihin tai kojuihin voi törmätä missäpäin maata tahansa. Tällöin tosin saattaa olla kyse paitsi perinteisestä churrosta, myös jostain churron variantista, kuten "porra"sta tai "tejeringo"sta.


title: Churro

text: Churroja syödään aamiaiseksi, välipalaksi tai jälkiruoaksi. Niiden sanotaan olevan alkujaan paimenten kehittämä leivonnainen, joka on voitu valmistaa ilman uunia.


title: Nuosjärvi

text: Nuosjärvi eli Krošnajärvi (; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Prääsän piirissä Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 23 kilometriä maanteitse Prääsästä länteen. Kunnassa on 385 asukasta (vuonna 2013).


title: Nuosjärvi

text: Nuosjärven kunnan pinta-ala on 315,5 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Prääsän piirin Vieljärven, pohjoisessa Essoilan, koillisessa Prääsän ja kaakossa Pyhäjärven kuntiin sekä etelässä Aunuksen piiriin. Pinta-alasta 73,2 % on metsää ja 25,5 % vesistöjä.


title: Nuosjärvi

text: Kunnan alueella virtaavat Mattšelitsa, Makkelskaja ja Manganjoki (ven. "Manga"). Järviä ovat Nuosjärvi, Mikkilänjärvi ("Mikkilskoje"), Sokajärvi ("Šogarvi"), Kaskesnavolok, Topasjärvi ("Topozero") ja Nikonovo.


title: Nuosjärvi

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu viisi kylää: Honganalusta (ven. "Gongonalitsa"), Kaskesniemi ("Kaskesnavolok"), Kiiskoiniemi ("Jeršnavolok"), Kokkoila ja Kotsuri ("Kottšura"). Kesäaikaan väestö kaksinkertaistuu lomanviettäjien ansiosta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 51 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 43 % venäläisiä, 2 % ukrainalaisia ja 2 % valkovenäläisiä.


title: Nuosjärvi

text: Nuosjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1563. 1900-luvun alussa Nuosjärven rannalla sijainneet Holman, Kiiskoiniemen, Kotsurin ja Pirdoiniemen kylät sekä Rodinjärvi muodostivat Vieljärven volostiin kuuluneen Nuosjärven kyläkunnan. Vuonna 1905 siinä oli 710 asukasta. 1920-luvulla perustettiin Prääsän piiriin kuulunut Nuosjärven kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen kahdeksassa asutuksessa oli 908 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Lamminkankaan ja Pirdoiniemen kylät liitettiin Nuosjärveen virallisesti vuonna 1957.


title: Nuosjärvi

text: Nuosjärven kautta kulkee Sortavalan, Lemetin ja Prääsän välinen maantie. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimpiä työnantajia ovat julkiset palvelut, kalanviljelylaitokset ja asukkaiden palstaviljelmät. Palveluihin kuuluvat peruskoulu, kulttuuritalo ja lääkintäasema.


title: Nuosjärvi

text: Huomattavin nähtävyys on 1800-luvulla rakennettu Kokkoilan tsasouna, joka on valtakunnallinen suojelukohde. Vanhoja tsasounoja on myös Honganalustassa ja Kotsurissa sekä autioituneissa Ahpoiselän (ven. "Afanasjeva Selga") ja Terunselän ("Teruselga") kylissä. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat Topasjärven ("Topozero") rautatehtaan rauniot.


title: Nuosjärvi

text: Kunnan matkailupotentiaali perustuu sen luontoon ja kulttuurinähtävyyksiin. Majoitusta tarjoaa Honganaluksen vierasmaja. Nuosjärven rannalle suunnitellaan lomakylää.


title: Michel van der Aa

text: Michel van der Aa (s. 10. marraskuuta 1970) on alankomaalainen klassisen musiikin säveltäjä.


title: Michel van der Aa

text: Michel van der Aa opiskeli ääniteknikoksi Haagin Royal Conversatoryssa. Hän opiskeli sävellystä yhdessä Diderik Wagenaarin, Gilius van Bergeijkin ja Louis Andriessenin kanssa.


title: Michel van der Aa

text: Eri orkesterit ovat esittäneet Van der Aan musiikkia kansainvälisesti. Muun muassa seuraavat orkesterit ja yhtyeet ovat esittäneet Van der Aan musiikkia: Asko/Schönberg Ensemble, Freiburger Barockorchester, Melbournen sinfoniaorkesteri, Alankomaan ooppera, Mozarteum Orchestra of Salzburg, Seattle Chamber Players, Ensemble Nomad Tokyo, musikFabrik, Continuum Ensemble Toronto, SWR Orchestra Baden-Baden & Freiburg, Netherlands Radio Orchestras, Norrköpingin sinfoniaorkesteri, Orchestra Sweden js Helsinki Avanti.


title: Michel van der Aa

text: Van der Aa valmisti lyhytelokuvan elokuvaohjauksesta New Yorkin elokuva-akatemiaan vuonna 2002. Vuonna 2007 hän osallistui myös lyhyelle intensiivikurssille lavaohjauksesta.


title: Michel van der Aa

text: Michel van der Aan musiikkityöt, kuten kamariooppera One (2002) sekä ooppera After Life (2006), ovat saaneet saaneet kansainvälistä kritiikkiä sekä toisaalta myös julkista suosiota.


title: Michel van der Aa

text: Van der Aa ohjasi televisioversion "One":sta Hollannin kansalliselle televisioyhtiö NPS:lle. van der Aan lyhytelokuva, Passage (2004) on näytetty lukuisia kertoja kansainvälisillä juhlilla ja se on esitetty myös Hollannin televisiossa.


title: Michel van der Aa

text: Van der Aa sai vuonna 1999 Gaudeamus International Composers -palkinnon. Hän vastaanotti myös arvostetun Matthijs Vermeulen -palkinnon vuonna 2004. Vuonna 2005 van der Aa palkittiin Siemens Composers -palkinnolla. Charlotte Köhler palkinnolla hänet puolestaan palkittiin vuonna 2005 ohjaustyöstään sekä tieteidenvälisestä luonteesta teoksissaan. Vuonna 2006 van der Aa nappasi Paul Hindemith -palkinnon.


title: Michel van der Aa

text: Michel van der Aan nykyiset projektit sisältävät uusia kappaleita mezzosopraano Christiane Stotijnille. Royal Concertgebouw orkesteri, Ranskan kansallisooppera sekä NDR-orkesteri ovat myös tilanneet van der Aalta kappaleita. Näiden teosten ensi-ilta tulee olemaan vuosina 2008–2009.


title: José Antonio Abreu

text: José Antonio Abreu (7. toukokuuta 1939 Valera – 24. maaliskuuta 2018) oli venezuelalainen säveltäjä, kansanedustaja ja kulttuuriministeri. Opiskeltuaan musiikkia Caracasissa hän alkoi esiintyä pianistina, cembalistina ja urkurina. Vuonna 1975 Abreu perusti Venezuelan ensimmäisen sinfoniaorkesterin.


title: José Antonio Abreu

text: Abreu perusti Venezuelaan 1975 myös lapsiorkesterin, josta kehittyi Simón Bolívar -nuoriso-orkesteriverkosto. Orkesteria on johtanut hänen entinen oppilaansa Gustavo Dudamel. Lisäksi Venezuelaan on perustettu neljä vankilaorkesteria, ja nuoriso-orkesterien esimerkin mukaan samanlaisia orkestereita on perustettu esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Saksaan ja Britanniaan.


title: José Antonio Abreu

text: Abreu on säveltänyt muun muassa kamarimusiikkia, pianokappaleita ja kaksi sinfoniaa.


title: Angoon

text: Angoon on kaupunki Alaskassa ja ainoa pysyvä asuimisto Admiralty Islandilla. Se sijaitsee saarella Hood Bayn päässä. Angoon sijaitsee 97 kilometriä lounaaseen Juneausta. Kaupungin tlingitinkielinen (lingit) nimi "Aangóon" tarkoittaa suunnilleen "kannaskylää".


title: Angoon

text: Vuoden väestönlaskennassa asukasluku oli 459. Näistä 75,8 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Angoon

text: Admiralty Island on ollut pitkään tlingittien asuinpaikkana. 1700-luvun alusta 1800-luvun puoliväliin alueella oli merkittävää turkiskauppaa. Vuonna 1878 Northwest Trading Company perusti Killisnoo Islandille kauppapaikan ja valaanpyyntiaseman ja työllisti Angoonin asukkaita valaanpyytäjinä. Valaanpyynti, koulu ja venäläis-ortodoksinen kirkko houkuttelivat monia tlingittejä läheiselle Killisnoolle.


title: Angoon

text: Vuonna 1882 valaanpyyntialuksen harppuuna laukesi vahingossa ja tappoi miehistön jäsenen, joka oli tlingittišamaani tai -lääkintämies. Kyläläiset vaativat 200 huovan maksua miehen perheelle, kuten oli tapana tällaisissa tapauksissa. Northwest Trading Company pyysi apua Sitkasta Yhdysvaltojen laivastolta. Laivaston kutteri U.S.S. Corwin tulitti ja tuhosi Angoonin ja läheisen kesäasutuksen.


title: Angoon

text: Pian tämän jälkeen Northwest Trading Company siirtyi sillinkäsittelyyn. Monet tlingitit muuttivat Killisnoohon työskentelemään kalatehtaalla. Vuonna 1928 Killisnoo tuhoutui tulipalossa ja monet tlingitit palasivat Angooniin.


title: Angoon

text: Vuonna 1973 Yhdysvaltojen hallitus hyvitti Angoonia 90 000 dollarilla vuoden 1882 pommituksista. Kalastus ja kalankäsittely ovat Angoonin tärkeimmät elinkeinot nykyään.


title: Miguel del Aguila

text: Miguel del Aguila (s. 1957) on uruguaylainen säveltäjä ja pianisti. Hän syntyi Montevideossa, mutta muutti Los Angelesiin, Yhdysvaltoihin vuonna 1978. Vuonna 1982 hän lähti Wieniin opiskelemaan. Hän palasi Los Angelesiin vuonna 1992. Vuoteen 2005 mennessä del Aguila oli säveltänyt 88 teosta, joihin kuuluu muun muassa kaksi klarinettikonserttoa.


title: Killisnoo

text: Killisnoo on kylä Alaskassa Killisnoosaarella (Killisnoo Island) lähellä Admiraltysaarta (Admiralty Island), jolla sijaitsee Angoonin kaupunki.


title: Killisnoo

text: Tlingitit ovat asuttaneet Killisnoosaarta pitkään. 1800-luvun lopussa Northwest Trading Company rakensi kalankäsittelytehtaan Killisnoohon ja monet tlingitit muuttivat Angoonilta ja muilta lähialueilta työskentelemään tehtaassa. Tulipalo tuhosi tehtaan 1928 ja useimmat asukkaat jättivät Killisnoon.


title: Killisnoo

text: Kuten Angoon, Killisnoo on vähäsateisempaa aluetta kuin suurin osa Kaakkois-Alaskaa, mistä syystä nykyään Killisnoolla on kesäasuntoja ja joitakin hotelleja vapaa-ajankalastajia ja turisteja varten.


title: Blackrock

text: Blackrock () on Irlannin pääkaupungin Dublinin esikaupunki Dún Laoghaire–Rathdownin hallinnollisessa kreivikunnassa Dublinin keskustan kaakkoispuolella Irlanninmeren rannikolla. Se sijaitsee kreivikunnan pääkaupungin Dún Laoghairen luoteispuolella.


title: Blackrock

text: Blackrockilla ei ole tarkasti määriteltyjä rajoja, mutta alueen kymmenen vaalipiirin (Blackrock-Booterstown, -Carysfort, -Central, -Glenomena, -Monkstown, -Newpark, -Seapoint, -Stradbrook, -Templehill, ja -Williamstown) yhteenlaskettu väkiluku on 29 461 asukasta (vuonna 2011) ja pinta-ala 7,55 neliökilometriä.


title: Blackrock

text: Blackrockista on hyvät liikenneyhteydet Dubliniin DART-junan ansiosta.


title: Verenpaine

text: Verenpaine tarkoittaa ihmisen suurimmissa valtimoissa olevaa painetta. Verenpaineen suhteellisen säännöllisesti jatkuva muutos pitää veren liikkeessä, ja sitä ylläpitää sydän.


title: Verenpaine

text: Lievä tai kohtalainen kohonnut verenpaine ei itsessään yleensä vaikuta henkilön toimintakykyyn ja hoito on pääasiassa lääkehoitoa, mutta siihen kuuluvat myös mahdollisen ylipainon pudottaminen, kolestrolin laskeminen ja liikunta. Ellei verenpaine laske hoidon myötä, lääkitystä on täydennettävä ja on selvitettävä, mitkä vaihtoehtoiset syyt voivat kohottaa verenpainetta. Työterveyslaitoksen ohjeistuksen mukaan kohonnut verenpaine ei itsessään anna aihetta sairauslomaan.


title: Verenpaine

text: Matala verenpaine eli hypotensio ei aiheuta välttämättä mitään oireita, mutta se voi aiheuttaa myös suurta toimintakyvyn alenemaa häiritessään aivojen ja muiden elimien verenkiertoa ja hapensaantia. Yleisimpiä matalan verenpaineen aiheuttamia oireita ovat väsymys, voimattomuus, keskittymiskyvyttömyys, unihäiriöt ja palelu.


title: Verenpaine

text: Jos verenpaine on liian matala, ei pidä pyrkiä vähäsuolaiseen ruokavalioon. Päinvastoin kannattaa kokeilla, onko suolan normaalia runsaammasta syömisestä apua. Silloin tulee myös muistaa juoda paljon.


title: Verenpaine

text: Verenpaineen arvo vaihtelee sydämen pumppauksen tahdissa. Suurimmillaan se on sydämen puristaessa verta valtimoihin. Tätä kutsutaan yläpaineeksi eli "systoliseksi paineeksi". Alimmillaan paine on supistusten välissä, jolloin sydän lepää. Tätä paineen pienintä arvoa kutsutaan alapaineeksi eli "diastoliseksi verenpaineeksi".


title: Verenpaine

text: Verenpaine ilmoitetaan muodossa systolinen/diastolinen mmHg, esimerkiksi suomalaisten keskimääräinen verenpaine on 135/85 mmHg. Jos potilaalla epäillään olevan kohonnut verenpaine, tehdään mittaukset lääkärin tai terveydenhoitajan luona useana eri päivänä lyhyehkön ajanjakson sisällä, sillä verenpaine saattaa vaihdella ja koska luotettavan tuloksen saamiseksi on tehtävä useita mittauksia. Koska mittaustilanne saatetaan kokea niin jännittävänä, että se nostaa verenpainetta, suositellaan yhä useammin kotimittauksia. Verenpaineen voi mitata kotona yksinkertaisella verenpainemittarilla.


title: Verenpaine

text:
Keskipaineella () tarkoitetaan veren keskimääräistä painetta yhden pulssisyklin aikana. Keskipaine on suunnilleen diastolinen paine + kolmannes systolisen ja diastolisen paineen erotuksesta.
Keskipaineeseen vaikuttaa sydämen minuuttitilavuus ja ääreisvastus. Minuuttitilavuus on riippuvainen sydämen supistustilavuudesta ja syketaajuudesta. Supistustilavuuteen ja syketaajuuteen vaikuttaa verimäärä, joka palaa sydämeen sekä autonomisten hermojen aktiivisuus. Virtausvastus on riippuvainen vastussuonten läpimitasta. Läpimitan pienikin muutos vaikuttaa virtausvastukseen, koska virtausvastus on kääntäen verrannollinen vastussuonten yhteisen läpimitan neljänteen potenssiin.


title: Verenpaine

text: Pulssipaineella tarkoitetaan systolisen ja diastolisen verenpaineen erotusta formula_2. Pulssipaine heijastaa suurten valtimoiden elastisuutta ja pulssiaaltoa, joka palaa ääreissuonista. Pulssipaine nousee, kun suuret valtimot jäykistyvät. Pulssiaallon nopeus riippuu verisuonen seinämän jäykkyydestä. Ikääntymisen myötä suuret valtimot jäykistyvät ja pulssiaalto nopeutuu. Verisuoniston painekäyrä on sydämestä lähtevän paineaallon ja ääreisverisuonista takaisin heijastuvan paineaallon summa.


title: Verenpaine

text: Lyhyellä aikavälillä (sekunteja ja minuutteja) verenpaineen säätely tapahtuu pääasiallisesti neuraalisten refleksikaarien avulla. Aortankaaressa ja kaulavaltimoissa on paineherkkiä baroreseptoreja. Nämä välittävät tiedon valtimoveren keskipaineen muutoksista ydinjatkeessa sijaitsevaan kardiovaskulaariseen säätelykeskukseen, joka säätelee verenpainetta autonomisen hermoston välityksellä. Valtimopaineen noustessa refleksikaari saa aikaan vasodilataation ja sydämen sykkeen hidastumisen, jotka laskevat verenpainetta. Valtimopaineen lasku puolestaan saa aikaan vasokonstriktion ja sydämen sykkeen nousun.


title: Verenpaine

text: Painemuutoksiin perustuvan säätelyn lisäksi veren koostumukselle herkät kemoreseptorit osallistuvat verenpaineen neuraaliseen säätelyyn. Näistä tärkeimmät sijaitsevat aortankaaressa ja kaulavaltimoissa, sekä myös sentraalisesti ydinjatkeessa. Kemoreseptorit aistivat havaitsevat veren pH:n sekä hapen ja hiilidioksidin osapaineen muutoksia. Happiosapaineen laskiessa ne aikaansaavat hengitystiheyden ja sydämen sykkeen nousun.


title: Verenpaine

text: Pidemmällä aikavälillä keho säätelee verenpainetta humoraalisten mekanismien avulla. Näihin kuuluu sekä veren kokonaisvoluumiin vaikuttavia järjestelmiä, että verisuonten tonukseen vaikuttavia aineita.


title: Verenpaine

text: Veren kokonaisvoluumiin vaikuttavat ainakin reniini-angiotensiini-järjestelmä ja antidiureettinen hormoni (ADH) eli vasopressiini.


title: Verenpaine

text: Verisuonten tonukseen vaikuttavia eli verisuonia laajentavia tai supistavia aineita ovat mm. adrenaliini, serotoniini, histamiini sekä peptideihin kuuluvat angiotensiini, vasopressiini, endoteliini, natriureettiset peptidit ja bradykiniini.


title: Richard Arnell

text: Richard Arnell (15. syyskuuta 1917 – 10. huhtikuuta 2009) oli brittiläinen säveltäjä. Hän aloitti säveltämisen 1930-luvulla, jolloin hän sävelsi muun muassa viulukonserton (1938). Vuonna 1945 Arnell sävelsi teoksen "The War God" sopraanolle, kuorolle ja orkesterille. Hän sovitti sen 1980-luvun puolivälissä kertojalle, sopraanolle, vaskipuhaltimille, lyömäsoittimille, syntetisaattoreille, kuorolle ja nauhalle. Sovitus ensiesitettiin vuonna 1987. Arnellin muita teoksia ovat muun muassa kuusi sinfoniaa.


title: Admiralty Island

text: Admiralty Island on saari Alexandersaaristossa Kaakkois-Alaskassa, Juneaun kaupungin eteläpuolella. Saaresta käytetään myös nimeä Kootznoowoo. Sen pinta-ala on 4 310 km². Saari on 145 km pitkä ja 56 km leveä. Admiralty on yksi ABC-saarista.


title: Admiralty Island

text: Saaren asutus on Angoonin kaupungissa.


title: Vytautas Barkauskas

text: Vytautas Barkauskas (s. 1931) on liettualainen säveltäjä. Hän opiskeli nuorena sävellystä ja matematiikkaa. Barkauskasin tuotanto on pääasiassa avantgardemusiikkia. Hän sai varhaisella urallaan musiikkiinsa vaikutteita Krzysztof Pendereckiltä, Witold Lutosławskilta ja György Ligetiltä. Barkauskas on säveltänyt yli sata teosta, joihin kuuluu muun muassa sinfonioita ja konserttoja.


title: Alexandersaaristo

text: Alexandersaaristo () on saaristo Alaskan kaakkoisrannikolla. Saaristossa on noin 11 000 saarta. Syvät ja kapeat salmet erottavat saaret mantereesta. Suurimmat saaret ovat Chichagof Island, Admiralty Island, Baranof Island, Wrangell Island, Revillagigedo Island, Kupreanof Island ja Prince of Wales Island. Alueen alkuperäisasukkaita ovat tlingitit ja haidat.


title: Alexandersaaristo

text: Kaikki saaret ovat metsäisiä, louhikkoisia ja niillä elää runsaasti riistaeläimiä. Niinpä sahateollisuus, metsästys ja kalastus ovat tärkeitä elinkeinoja, nykyisin myös turismi työllistää.


title: Alexandersaaristo

text: Ketchikan Revillagigedo Islandilla ja Sitka Baranof Islandilla ovat saariston suurimmat kaupungit. Koko alueen suurin kaupunki Juneau sijaitsee mantereella eikä kuulu saaristoon.


title: Alexandersaaristo

text: Saariston nimesi Yhdysvaltain rannikkokartoituksen ja geodesian laitos () Venäjän keisarin Aleksanteri II:n mukaan vuonna 1867. Venäläiset kartoittivat saaria vuodesta 1741 alkaen. Saaristo siirtyi Yhdysvaltojen hallintaan 1867 Alaskan kaupan yhteydessä.


title: Aleksandr Arutjunjan

text: Aleksandr Grigori Arutjunjan (; 23. syyskuuta 1920 Jerevan – 28. maaliskuuta 2012 Jerevan) oli armenialainen säveltäjä. Arutjunjan aloitti pianon ja sävellyksen opiskelun Jerevanin konservatoriossa vuonna 1934 (sävellystutkinto vuonna 1941). 1940-luvulla Arutjunjan opiskeli Moskovassa.


title: Aleksandr Arutjunjan

text: Arutjunjan sävelsi muun muassa konserttoja pianolle (1941), viululle (1988), sellolle (1976), huilulle (1980), oboelle (1977), trumpetille (1950), käyrätorvelle (1962), pasuunalle (1991), tuuballe (1992) ja sopraanolle (1950) sekä pianomusiikkia, kantaatteja ja elokuvamusiikkia. Hänen musiikkinsa perustuu armenialaiseen kansanmusiikkiin, mutta hänen tuotannossaan näkyy myös venäläisten klassikoiden ja Aram Hatšaturjanin perinteiden vaikutus.


title: Logo (ohjelmointikieli)

text: Logo on proseduraalinen ohjelmointikieli, jonka kehittivät Wally Feurzeig ja Seymour Papert Lisp-kielen pohjalta. Kieli tehtiin tarkoituksella helppolukuisemmaksi kuin Lisp. Nykyään kieli tunnetaan pääasiassa kilpikonnagrafiikasta, mutta siihen kuuluu myös merkittäviä helpotuksia listojen, tiedostojen ja I/O:n hallintaan. Kieltä käytetään tietojenkäsittelytieteiden peruskäsitteiden opettamisessa.


title: Marius Constant

text: Marius Constant (7. helmikuuta 1925 Bukarest - 15. toukokuuta 2004 Pariisi) oli romanialainen säveltäjä.


title: Marius Constant

text: Constant aloitti musiikinopintonsa konservatoriossa Bukarestissa. Muutettuaan Ranskaan hän jatkoi opintojaan Pariisissa, jossa häntä opettivat muun muassa Olivier Messiaen, Nadia Boulanger ja Arthur Honegger. Constantin varhaisimmissa teoksissa oli vaikutteita impressionismista. Hänen sävellyksiinsä kuuluu useita baletteja ja sinfonista musiikkia.


title: Nissan

text: Nissan Motor Company Ltd (, aikaisemmin Suomessa ja monilla muilla markkina-alueilla Datsun) on japanilainen autonvalmistaja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Jokohamassa.


title: Nissan

text: Vuonna 1912 japanilainen, Yhdysvalloissa opiskellut insinööri Masujiro Hashimoto perusti Tokioon Kwaishinsha moottoritehtaat -yhtiön ja rakensi ensimmäisen auton prototyypin. Tehtaan rahoittajien etunimien alkukirjaimista saatiin kirjaimet DAT, josta tuli uusien autojen merkki. Vuonna 1931 suuri teollisuuslaitos Tobata Imono osti yhtiön. Tobato Imonolla oli suunnitelmissa rakentaa halpoja jokamiehen autoja kotimarkkinoille. Autojen mallinimeksi kaavailtiin Datsonia, mutta koska japanin kielessä son-loppu tarkoittaa tappiota ja koska merkin haluttiin viittaavan Japaniin – nousevan auringon maahan – tuli tehtaan uusien autojen merkiksi Datsun.


title: Nissan

text: Datsunien tuotanto alkoi vuonna 1932, ja 26. joulukuuta 1933 tehtaan nimi muutettiin Nissaniksi. Autoja myytiin kuitenkin Datsun-nimellä vielä 51 vuotta eteenpäin eli aina vuoteen 1983, jolloin merkiksi tuli Nissan.


title: Nissan

text: Ensimmäiset autot toivat Eurooppaan norjalaiset vuonna 1960, ja nämä 16 Bluebird-autoa myytiin lähinnä Norjassa. Virallisen maahantuonnin Eurooppaan aloitti kuitenkin Suomessa Aro-Yhtymä vuonna 1962. Aro-Yhtymä Oy toimi Nissan-maahantuojana vuoteen 2006, jolloin Nissan Nordic Europe aloitti toimintansa. Espoossa sijaitseva Nissan Nordic Europe on Nissan-maahantuoja kaikissa Pohjoismaissa.


title: Nissan

text: Vuonna 1966 Nissaniin pakkofuusioidun PMC:n (Prince Motor Company) mallisto sulautettiin Nissaniin, jolloin myös Skyline-mallinimi tuli Nissanin omistukseen.


title: Nissan

text: Nissan on nykyään Japanin kolmanneksi suurin autonvalmistaja. Se oli aikaisemmin toiseksi suurin, mutta Honda on ohittanut sen. 1990-luvun lopussa Nissanilla oli taloudellisia vaikeuksia, minkä vuoksi se ryhtyi yhteistyöhön ranskalaisen Renault’n kanssa. Tuolloin perustettiin niin sanottu "Renault-Nissan Allianssi", ja Renault tuli Nissanin omistajaksi 22,5 prosentin osuudella, joka on sittemmin noussut 44,3 prosenttiin. Nissan omistaa vastavuoroisesti 15 prosenttia Renault’n osakekannasta.


title: Nissan

text: Uuden pääjohtajansa Carlos Ghosnin luotsaamana yhtiö on palannut takaisin menestyväksi autonvalmistajaksi. Yhtiö valmistaa ylellisempiä autoja myös Infiniti-merkillä Yhdysvaltain markkinoille. Infinitiä myydään myös esimerkiksi Lähi-idässä, Venäjällä ja Yhdysvalloissa.


title: Nissan

text: Nissanin Suomessa myynnissä olevat nykyiset mallit ovat (aakkosjärjestyksessä):Nissanin eri markkina-alueiden automalleja verratessa tulee huomioida, että malleilla on ollut eri alueilla eri nimiä ja että nimissä on ollut päällekkäisyyksiä alueiden välillä. Esimerkiksi Suomessa myydyn Maxima QX:n kaksi viimeisintä sukupolvea olivat Yhdysvalloissa nimeltään Infiniti I30 (myöhemmin I35) ja Japanissa Nissan Cefiro. Japanissa ja Yhdysvalloissa puolestaan myytiin samaan aikaan Maximaa, joka oli QX:n/I30:n/Cefiron läheinen sukulainen muttei kuitenkaan identtinen sen kanssa.