title: Jäänmurtaja

text: Tuuli saa jään liikkeelle ja kasautumaan röykkiöiksi. Tällaiset kasautumat, ahtojäät, muodostavat pitkiä harjanteita eli ahtojäävalleja. Vallin näkyvää osaa nimitetään harjaksi ja vedenalaista osaa köliksi. Jäävallissa on Arkhimedeen lain mukaisesti vedenpinnan alapuolella 8–10 kertaa niin paljon jäätä kuin pinnan yläpuolella. Itämerellä on mitattu vedenpinnasta 3,5 metrin korkeudelle ulottunut valli, joka oli 31,5 metriä syvä. Yleensä vallit ovat 0,5–2 metriä korkeita. Itämerellä tyypillisessä metrin korkuisessa ahtojäävallissa on vedenpinnan alapuolella parimetrinen kerros ydinjäätä eli yhteenjäätyneitä jäälauttoja. Niiden alla voi olla 8-metrinen vyöhyke lähes irrallisia jäälauttoja ja jääsohjoa. Tällainen röykkiö siirtyy helposti sivuun murtajan edestä.


title: Jäänmurtaja

text: Arktisten merien monivuotisissa jäävalleissa saattaa olla 5–6 metrin paksuudelta kiinteää ydinjäätä, jollaisen murtamiseen keulapotkurit eivät kykene, vaan tarvitaan muunlaista murtotekniikkaa.


title: Jäänmurtaja

text: Keulapotkurien käyttö on ilmahuuhtelua tehokkaampi menetelmä rungon huuhteluun. Ne myös auttavat aluksen ohjailussa hitaasti kuljettaessa: alus voi kääntyä paikallaan ja kulkea sivuttain.


title: Jäänmurtaja

text: Pienissä sisävesialuksissa käytetty jäissä liikkumiskykyä parantava laite on tärinäherätin. Se perustuu siihen, että keulakannella pyörivä muutaman tonnin epäkesko saa aluksen keulan tärisemään, jolloin jään ja rungon välinen kitka pysyy liikekitkana.


title: Jäänmurtaja

text: Eräs keino optimoida aluksen kulku sekä jäissä että avovedessä on tehdä aluksesta kaksitoiminen. Tällainen DAT (double acting tanker)- tai DAS (double acting ship) -alus kulkee avovedessä keula edellä ja jäissä perä edellä. Menetelmää käytti jo 1880-luvulla Amerikan suurilla järvillä murtaja "Algomah" kulkiessaan vaikeissa jääoloissa takaperin.


title: Jäänmurtaja

text: Uudelleen em. tapaa alkoivat käyttää 1990-luvulla rakennetut alukset, joissa on atsimutaaliset 360 astetta kääntyvät potkurijärjestelmät. Suomalaisista aluksista "Nordicassa" ja "Fennicassa" on Aquamaster®-potkurilaitteet ja "Botnicassa" Azipod®-potkurilaitteet.


title: Jäänmurtaja

text: Vinomurtaja on kokeiluasteella oleva alustyyppi, joka kulkisi joko normaalisti keula edellä tai vinosti sivuttain. Vinokulussa syntyisi riittävän leveä uoma suurillekin aluksille, jos idea toimii myös käytännössä.


title: Jäänmurtaja

text: Nykymurtajista on pyritty tekemään monitoimialuksia, jotta niitä voidaan käyttää myös avovesillä. Perinteinen pullea murtajatyyppi on vahva ja kulkee hyvin jäissä mutta on avovedessä kiikkerä ja paljon tehoa vaativa. Nykymurtajien keinumista vähennetään palleköleillä ja aktiivisella keinunnanvaimennuksella, joka pumppaa vettä edestakaisin tankista toiseen.


title: Jäänmurtaja

text: Pohjoisilla merialueilla on aina siitä lähtien kun jäisillä vesillä on ylipäänsä navigoitu suunniteltu laivoja jään kestävyyden huomioiden. Rakenteet on tehty tukeviksi, ja erityisesti keulaa on saatettu vahvistaa puulaivojen aikaan rautaisilla suojilla.


title: Jäänmurtaja

text: 1800-luvun lopulla useissa maissa alettiin rakentaa jäänmurtajia, yleensä rannikoiden, satamien ja pienten merien, kuten Itämeren, laivaväylien aukipitämiseen. Tosin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä käytetään myös valtamerireiteille suunniteltuja suuria, ydinkäyttöisiä jäänmurtajiakin. Niillä pystytään murtamaan useiden metrien paksuista ikijäätä, ja edes pohjoisnapa ei ole niille saavuttamattomissa. Ensimmäisenä pinta-aluksena pohjoisnavan saavutti NS "Arktika" 17. elokuuta 1977.


title: Jäänmurtaja

text: Muita merkittäviä jäänmurtajien käyttäjiä ovat Suomi, Ruotsi, Norja, Kanada ja Yhdysvallat. Myös eräillä eteläisillä mailla, kuten Argentiinalla, on jäänmurtokalustoa.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Washingtonin laivastosopimus rajoitti viiden allekirjoittajamaan laivastojen kokoa. Allekirjoittajamaat 6. helmikuuta 1922 Washington (DC):ssä olivat Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Japani, Ranska ja Italia.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Ensimmäisen maailmansodan seurauksena tärkeimmät laivastovaltiot ryhtyivät kehittämään erityisesti uusia taistelulaivoja. Yhdysvallat oli uhonnut kehittävänsä suurimman laivaston, mutta talouden taantuman ja sen tosiasian edessä, että Britannialla ja Japanilla oli sekä laajimmat laivastot että keskinäinen puolustussopimus, tuo tavoite näytti epärealistiselta, jopa tuhoon tuomitulta. Siksi Yhdysvallat käynnisti neuvottelut, joiden tarkoituksena oli päästä sopimukseen, jossa rajoitettaisiin allekirjoittajamaiden suurten sotalaivojen määrää.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Laivastosopimuksen alussa sovitaan, että Yhdysvallat saa ottaa käyttöön kaksi rakenteilla olevaa West Virginia -luokan taistelulaivaa sillä ehdolla, että se niiden valmistuttua romuttaisi taistelulaivat North Dakota ja Delaware. Lisäksi Kuninkaallisen laivaston sallittiin rakennuttaa kaksi korkeintaan 35 560 tonnin alusta, kunhan se niiden valmistuttua romuttaisi taistelulaivat Thunderer, King George V, Ajax ja Centurion.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Sopimuksessa rajoitettiin sopijamaiden suurten taistelulaivojen tonnistoja seuraavasti: Yhdysvaltain laivasto ja Britannian kuninkaallinen laivasto eivät saaneet ylittää 533 000 tonnia, Ranskan laivasto ja Italian laivasto oli rajoitettu 178 000 tonniin ja Japanin laivasto 320 000 tonniin. Yksittäisen taistelulaivan uppouma ei saanut ylittää 35 560 tonnia eikä yhdessäkään laivassa saanut olla yli 16 tuuman (406 mm) tykkejä.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Tonnisto määriteltiin sopimuksessa niin, ettei siihen laskettu polttoainetta mukaan, koska Britannian mukaan he tarvitsevat muita korkeampia polttoainemääriä globaaliin toimintaansa ja tämän takia heitä ei tulisi siitä rangaista.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Suuret sotalaivat määriteltiin siten, että niiden uppouma oli yli 10000 tonnia ja niissä oli yli 8 tuuman (203 mm) tykit. Näitä rajoja pienemmät alukset eivät kuuluneet sopimuksen piiriin.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Lentotukialusten osalta rajoitettiin Yhdysvaltain ja Britannian tonnistot 137 000 tonniin, Ranskan ja Italian 61 000 tonniin sekä Japanin 82 000 tonniin. Jokaisella maalla sai olla korkeintaan kaksi lentotukialusta, joiden uppouma oli suurempi kuin 27 400 tonnia ja niidenkin yläraja oli 33 500 tonnia. Suurikaliiperisten tykkien määrää lentotukialuksissa rajoitettiin niin, että yli 27 400 tonnin lentotukialuksessa sai olla ilmatorjuntatykkien lisäksi korkeintaan kahdeksan korkeintaan 6 tuuman (152 mm) tykkiä. Pienemmissä lentotukialuksissa sai puolestaan olla korkeintaan kymmenen korkeintaan 8 tuuman (203 mm) tykkiä. Ilmatorjuntatykkien suurin sallittu kaliiperi oli 5 tuumaa (127 mm). Tällä rajoituksella varmistettiin se, että yksikään sopijamaa ei voisi kutsua taistelulaivaa lentotukialukseksi vain sillä perusteella, että siinä on lentokone.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Sopimuksen allekirjoittajamaat sopivat jäädyttävänsä linnoitukset ja laivastotukikohdat allekirjoitusajankohdan tasolle. Uusia linnoitteita tai laivastotukikohtia ei saanut perustaa eikä olemassa olevia saanut parantaa tietyillä määritellyillä alueilla. Yleisesti määriteltiin, että linnoitusten ja laivastotukikohtien rakentaminen oli sallittua maiden pääasiallisella rannikolla, mutta ei pienemmillä saarialueilla. Esimerkiksi Yhdysvallat sai rakentaa Havaijille ja Alaskan mantereelle, mutta ei Aleuttien saarille. Brittiläisen imperiumin eri dominiot ja itsehallintoalueet (Hongkong, Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti) laskettiin sopimuksessa yhdeksi kokonaisuudeksi. Japani sai rakentaa kotisaariaan, mutta ei Formosaa.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Japanin hallitus ilmoitti 29. joulukuuta 1934, että se irtautuu sopimuksesta. Tämä varauma pysyi voimassa vuoden 1936 loppuun, eikä sitä uusittu.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Sopimus muutti useimpien allekirjoittajavaltioiden uusien sotalaivojen rakennuttamissuunnitelmia. Investoinnit kohdistettiin laivoihin, joita sopimus ei rajoittanut (uppouma korkeintaan 10 160 tonnia ja tykkien kaliiperi korkeintaan 8 tuumaa (203 mm)). Sopimuksen seurauksena syntyi jako kevyisiin (noin 6 tuuman eli 152 mm tykit) ja raskaisiin risteilijöihin (noin 8 tuuman eli 203 mm tykit). Uusia taistelulaivoja rakennettiin vain muutamia. Taistelulaivojen osalta keskityttiin olemassa olevien taistelulaivojen ja taisteluristeilijöiden kehittämiseen, jolloin toisessa maailmansodassa laivastot koostuivat pääasiassa laivoista, joiden rakentaminen oli aloitettu jo ennen ensimmäistä maailmansotaa.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Vaikka suurten taistelulaivojen rakentaminen oli vähäistä 1920-luvulla ja 1930-luvun alkupuolella, koettiin laivastosopimuksen 35 560 tonnin uppoamarajoitus haasteeksi tehokasta taistelulaivaa kehitettäessä. Taistelulaivan tehokkuus perustuu sen tulivoimaan, panssarointiin ja nopeuteen ja ne pyrittiin maksimoimaan laivastosopimuksen rajoissa. Tämä johti kokeellisiin konstruktioihin, kuten brittien Nelson-luokan tai ranskalaisten Richelieu-luokan taistelulaivat.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Jokainen valtio pyrki eri tavoilla kiertämään sopimusten rajoitteita. Yhdysvallat käytti tehokkaampia höyrykattiloita saavuttaakseen suuremman nopeuden pienemmillä laivoilla. Britit suunnittelivat laivoja, joihin olisi voitu lisätä panssarointia sodan puhjettua ja "HMS Rodneyssa" sekä "HMS Nelsonissa" oli vedellä täytetyt "polttoainesäiliöt" panssarointina. Italia yksinkertaisesti valehteli laivojensa tonnistot. Saksalaiset hyödynsivät uutta tekniikka käyttämällä hitsausta ja dieselmoottoreita 1920-luvulla tilatuissa "taskutaistelulaivoissaan".


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Vain harvat eurooppalaiset joukot operoivat kaukana rannikosta ja siksi lentotukialusten rakentamiseen ei kiinnitetty huomiota. Saksalaiset, ranskalaiset ja italialaiset eivät välittäneet lentotukialuksista ennen kuin toinen maailmansota oli jo ovella, jolloin ne kaikki aloittivat rakentamisen pienessä määrin.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Yhdysvallat rakensi valmiiksi sopimuksen mukaiset kaksi West Virginia -luokan taistelulaivaa (USS West Virginia ja USS Colorado), jotka valmistuivat vuonna 1923. Niiden käyttöön ottaminen edellytti taistelulaivojen North Dakota ja Delaware romuttamista. Luokan aluksista ensimmäinen (USS Maryland) oli valmistunut jo vuonna 1921 ja sisältyi laivastosopimuksen tonnistoon. Sen sijaan luokan aluksista neljännen (USS Washington) rakentaminen keskeytettiin. Kuusialuksiseksi suunniteltu ja keskeneräinen South Dakota -luokka peruutettiin kokonaan. Yhdysvallat keskeytti uusien taistelulaivojen rakentamisen; seuraava uusi alus oli USS North Corolina (BB-35), jonka rakennustyöt aloitettiin vuonna 1937.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Muiden sopijamaiden tavoin Yhdysvallat keskittyi risteilijöiden rakentamiseen. Raskaista risteilijöistä esimerkkinä olivat Yhdysvaltain Northampton-luokka vuosilta 1929–1931 (9050–9100 tonnia, 9–10 kpl 203mm) ja Astoria-luokka vuosilta 1932–1937 (9800–9950 tonnia, 9 kpl 203mm).


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Laivaston ilmatoimintaa ei 1920-luvulla arvostettu vaikka Billy Mitchell vuonna 1921 osoitti armeijan pommikoneilla, että taistelulaivan upottaminen lentokoneilla on mahdollista. Laivastolla oli vain yksi lentotukialus ennen sopimuksen allekirjoitusta: "USS Langley (CV-1)" (11 700 tonnia), joka oli muunnettu hiililaivasta. Yhdysvaltain laivastolla oli siten vapaat kädet rakentaa uusia tukialuksia. Yhdysvalloilla oli suuria laivoja yli sopimuksen rajoitusten sen ratifiointihetkellä, joten sen täytyi poistaa käytöstä tai riisua aseista useita vanhempia aluksia täyttääkseen sopimuksen ehdot. Niinpä kaksi taisteluristeilijää - Lexingtonin ja Saratogan - muunnettiin lentotukialuksiksi. Laivoihin jätettiin kuitenkin kahdeksan 8-tuumaista tykkiä siltä varalta, että ne olisivat epäonnistuneita lentotukialuksina.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Vuonna 1931 Yhdysvallat oli edelleen paljon alle sopimuksen sallimien rajojen tukialuksien suhteen. "USS Ranger (CV-4)" (14 700 tonnia) oli ensimmäinen Yhdysvaltain lentotukialus, joka oli suunniteltu alkujaan sellaiseksi. Koska muita suuria sotalaivoja ei sopimuksen takia voinut rakentaa, alkoi laivasto suunnitella vielä kahden uuden tukialuksen rakentamista. Vuonna 1933 kongressi hyväksyi rahoituksen näille uusille tukialuksille: "USS Yorktown (CV-5)" (20 100 tonnia) ja "USS Enterprise (CV-6)" (20 100 tonnia). Edelleen sopimuksen rajoittamaan 137 000 tonniin sitoutuneena aloitettiin viimeisen sotia edeltävän tukialuksen "USS Wasp (CV-7)" (14 900 tonnia) 1. huhtikuuta 1936, jonka jälkeen Yhdysvaltain laivastolla oli kuusi lentotukialusta, yhteensä 137 000 tonnia, jossa määrä pysyi siihen saakka kun Japani irtaantui sopimuksesta 1936. Toisen maailmansodan alkaessa Yhdysvalloilla kuusi lentotukialusta, kun mukaan ei lasketa vanhaa "USS Langley (CV-1)" -tukialusta, joka oli muutettu vesitasojen kuljetusalukseksi vuonna 1936, jotta uusi "USS Wasp (CV-7)" voitiin rakentaa. Sopimus ja hyökkäys Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941 olivat pääasialliset syyt Yhdysvaltain laivasto muuttumiseen taistelulaivakeskeisestä lentotukialuskeskeiseksi.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Britit rakensivat sopimuksen mukaisesti kaksi Nelson-luokan taistelulaivaa HMS Nelsonin ja HMS Rodneyn. Ne otettiin käyttöön vuonna 1927 ja edustivat yrityksiä rakentaa uudenlainen taistelulaiva laivastosopimuksen ehtoihin, joista merkittävin oli 35 560 tonnin uppoamarajoitus.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Kuninkaallinen laivasto, jonka piti huolehtia pitkänmatkan operaatioista ympäri maailmaa, tarvitsi selkeästi tukialuksia ja jatkoi niiden rakentamista. Vuoden 1920 (ennen sopimusta) ja toisen maailmansodan alkamisen välillä britit rakensivat kuusi uutta tukialusta, jotka olivat jokainen ainoita luokassaan.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Japani muunsi keskeneräisen taistelulaiva "Kagan" ja taisteluristeilijä "Akagin" lentotukialuksiksi pysyäkseen sopimuksen rajoitteissa. Nämä muutokset antoivat lisäkokemusta ja auttoivat myöhemmin uusien lentotukialusluokkien suunnittelussa. Japanilla oli kymmenen tukialusta sodan alkaessa.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Japani vetäytyi sopimuksesta 1936 ja jatkoi aiemmin aloittamaansa rakennusohjelmaa, jossa taistelulaiva "Yamatoon" asennettiin 18,1 tuuman (460 mm) tykit.


title: Washingtonin laivastosopimus

text:
Muista merkittävistä laivastomaista Neuvosto-Venäjä ja Saksa eivät kuuluneet laivastosopimuksen piiriin. Saksaa rajoitti kuitenkin Versailles'n rauhansopimus, jonka mukaan se sai pitää kuusi taistelulaivaa sekä kuusi risteilijää ja kaksitoista hävittäjää. Taistelulaivat ja risteilijät sai korvata uusilla aikaisintaan 20 vuoden kuluttua niiden valmistumisesta tai 15 vuoden kuluttua pienempien alusten tapauksessa. Tonnistoa rajattiin siten että taistelulaivojen korvaajat saivat olla uppoumaltaan korkeintaan 10 000 tonnia, risteilijät 6000 tonnia ja hävittäjät 800 tonnia.
Saksan laivaston suuret alukset olivat kaikki vanhoja (valmistuneet vuosina 1902–1908), sillä uudemmista taistelulaivoista kymmenen upotettiin Scapa Flow'ssa 21.7.1919, seitsemän romutettiin 1920-luvulla ja kahta käytettiin maalialuksena.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Uusien taistelulaivojen rakentamisen Saksa aloitti vasta vapauduttuaan Versailles'n rauhan rajoituksista vuonna 1935.


title: Washingtonin laivastosopimus

text: Venäjän laivasto menetti suurimman osan laivastoaan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904-1905, ensimmäisessä maailmansodassa sekä Venäjän sisällissodassa; jäljelle jäi lähinnä neljä Gangut-luokan taistelulaivaa. Neuvostoliitto suunnitteli 16:n Sovetski Sojuz -luokan taistelulaivan rakentamista. Neljän rakentaminen aloitettiin vuonna 1938 mutta yksikään ei valmistunut.


title: Prometheus (raketti)

text: Prometheus oli Nasan Jet Propulsion Laboratoryn projekti, jonka tarkoituksena oli kehittää ydinkäyttöinen raketti avaruustutkimuksen käyttöön. Ohjelman nimi oli alun perin "Nuclear Systems Initiative" (suom. ydinjärjestelmäaloite), mutta se muutettiin Prometheukseksi kreikkalaisen mytologian mukaisesti. Prometheus oli viisain titaaneista ja hän antoi ihmisille tulen, joka avasi uusia mahdollisuuksia. Koska kauas suuntautuvat avaruusmatkat ovat hankalia, elleivät liki mahdottomia ilman erittäin suurienergiaista energianlähdettä, avaa ydinenergian hyödyntäminen uusia mahdollisuuksia avaruuden tutkimiselle.


title: Prometheus (raketti)

text: Nasa oli jo selvittänyt ydinkäyttöisen raketin toimivuuden avaruudessa SNAPSHOT-lennolla vuonna 1965. Silloin ydinreaktorista voimansa saava raketti lensi ensi kerran Maan kiertoradalla. Prometheus-projektin tarkoituksena oli kehittää paljon suuremman mittakaavan ydinraketti planeettojen välisille lennoille. Yksi tutkittu mahdollisuus oli käyttää ionirakettia, joka voisi hyödyntää käyttövoimanaan sähköä.


title: Prometheus (raketti)

text: Ohjelman rahoitusta vähennettiin merkittäväst, ja aluksi kaavaillun JIMO-luotaimen tilalle suunniteltiin pienennettyjä lentoja läheisille taivaankappaleille.


title: Prometheus (raketti)

text: Projekti lopetettiin vuonna 2005.


title: Canopus

text: Canopus, α Carinae, on Kölin tähdistön päätähti ja taivaan toiseksi kirkkain tähti Siriuksen jälkeen. Se sijaitsee suunnilleen Siriuksen ja eteläisen taivaannavan puolessavälissä, eikä siten nouse lainkaan horisontin yläpuolelle esimerkiksi Euroopassa. Kreikkalaisessa mytologiassa Kanopos () oli Menelaoksen laivan kapteeni tämän matkatessa pelastamaan Helenaa, jonka Paris oli ryöstänyt. Nimi annettiin tähdelle, koska sen katsottiin olevan Argo-laivan, nykyisin jo käytöstä poistuneen suuren tähdistön, kapteeni. Toinen selitys nimelle on koptinkielinen sana "Kahi Nub", joka tarkoittaa ’kultaista Maata’, sillä näkyessään Egyptissä matalalla horisontissa se on saattanut näyttää punertavalta. Samoin lähellä Niilin suistoa on todennäköisesti tähden mukaan nimetty muinainen satama.


title: Canopus

text: Canopus on kellertävänvalkoinen F-spektriluokan ylijättiläinen. Ennen Hipparcos-satelliitin astrometrisiä mittauksia tähden etäisyydeksi oli arvioitu 96–1 200 valovuotta; jälkimmäisessä tapauksessa se olisi ollut yksi koko Linnunradan valovoimaisimmista tähdistä. Hipparcoksen mittaukset antoivat tähden etäisyydeksi 313,6 valovuotta 4,7 prosentin virhemarginaalilla. Tällöinkin Canopus on valovoimaisin tähti 700 valovuoden säteellä Auringosta; seuraava kirkkaampi tähti on Orionin Rigel noin 773 valovuoden päässä. Sirius voittaa Canopuksen näennäisessä kirkkaudessa, koska se sijaitsee yli 30 kertaa lähempänä.


title: Canopus

text: Sijaitessaan Auringon paikalla Canopuksen pinta ulottuisi etäisyydelle, joka on kolme neljännestä Merkuriuksen radan säteestä. Canopuksen korona on kymmenen kertaa Auringon koronaa kuumempi ja lähettää havaittavia röntgen- ja radioaaltoja. Tähti on ehtinyt kehityskaarensa jättiläisvaiheeseen, ja siitä saattaa tulla tai se on jo saattanut olla Betelgeuzen kaltainen punainen ylijättiläinen. Se ei ole tarpeeksi massiivinen räjähtääkseen supernovana, joten se tulee päätymään Sirius B:n kaltaiseksi valkoiseksi kääpiöksi menetettyään ensin ulko-osansa avaruuteen.


title: Luettelo käyttöjärjestelmistä

text:
Tämä on luettelo käyttöjärjestelmistä.
Unixiin liittymättömät:


title: S-VHS

text: S-VHS (Super VHS, Super Video Home Entertainment System) on Japanissa vuonna 1987 esitelty kuvanauhaformaatti. Se on VHS:ää hieman kehittyneempi versio. S-VHS:llä tarkoitetaan myös joskus virheellisesti S-Videota.


title: S-VHS

text: S-VHS:n videokaistanleveys on 5 MHz ja sen tarkkuus on 400 viivaa, kun VHS-tarkkuus on ainoastaan 240 viivaa. S-VHS:ssä on täten paljon parempi kuvanlaatu. S-VHS tallentaa myös teksti-tv:n.


title: S-VHS

text: S-VHS on taaksepäin yhteensopiva VHS:n kanssa, joten tavalliset VHS-kasetit toimivat S-VHS-nauhureissa. Sekä S-VHS:n ja VHS:n nauhanopeus on 2,399 cm/s.


title: Hullun Hevosen muistomerkki

text: Hullun Hevosen muistomerkki () on Lakota-päällikkö Hullun Hevosen kunniaksi Custerin ja Hill Cityn väliselle alueelle Thunderhead Mountain-vuoren seinämään Etelä-Dakotaan louhittava monumentti. Valmistuessaan tämä jättiläismäinen muotokuva tulee olemaan maailmanhistorian suurin veistos, kaiken kaikkiaan 195 metriä pitkä ja 172 metriä korkea. Se tulee siis olemaan korkeampi kuin Tampereen Näsinneula. Vertailun vuoksi mainittakoon että 20 kilometrin päähän Crazy Horsen muistomerkistä veistetyillä, Mount Rushmoren seinämästä pilkistävillä Yhdysvaltain presidenttien muotokuvilla on korkeutta 18 metriä, kun taas yksistään tämän jättiläisveistoksen kasvoilla on 30 metriä korkeutta.


title: Hullun Hevosen muistomerkki

text: Vuonna 1939 intiaanipäälliköt päättivät luoda muistomerkin oglala siouxien päällikölle Hullulle Hevoselle, joka oli vuoden 1876 Little Bighornin taistelun suurin intiaanisankari. Vuonna 1948 kuvanveistäjä Korczak Ziolkowski esitti useille Lakota-johtajille pyynnön, saada veistää Hullun Hevosen kuvan, joka päätettiin louhia vuoren seinään.


title: Hullun Hevosen muistomerkki

text: Valtavaa muistomerkkiä on louhittu tähän mennessä jo yli 60 vuotta, mutta silti työtä on vielä valtavasti jäljellä. Taideteoksen massiivisesta mittakaavasta kertoo jotain se, että suuresta veistoksesta ovat valmistuneet tähän mennessä vasta kasvot, jotka vihittiin vuonna 1998. Valmiin veistoksen on tarkoitus esittää Hullua Hevosta ratsastamassa. Päällikön hiukset hulmuavat taakse ja vasen käsi osoittaa suoraan eteen. Veistostyömaan lähistöllä on nähtävillä valmista muotokuvaa esittävä pienoismalli.


title: Hullun Hevosen muistomerkki

text: Työtä on nykyaikana helpottanut laserskanneri, jolla siirretään pienoismalleista mittoja patsastyömaalle. Pienoismallien mittakaavat ovat välillä 1:34 ja 1:300. Korczak käytti aloittaessaan taiteellista silmäänsä, mittanauhaa sekä vanhaa teodoliittia, joiden avulla hän siirsi mitat, jotta irrotettava ylimääräinen kivi lähtisi oikeasta paikasta kasvoista pois. Vuoden 1998 jälkeen ryhdyttiin käyttämään laserskannausta. Reiät porataan panostusta varten tiheään, jotta saadaan kallio irtoamaan haluttuun suuntaan, niin ettei patsaaseen jäävä kivi vahingoitu. Työssä pitää ottaa huomioon, että irtoavat palat ovat sopivan kokoisia ja että ne irtoavat oikeaan suuntaan pois kuljettamista varten.


title: D-VHS

text: D-VHS on digitaalinen kuvanauhaformaatti, jonka kehitti JVC yhteistyössä Hitachin, Matsushitan ja Philipsin kanssa. Se käyttää samaa fyysistä kasettikokoa ja tallennusmekaniikkaa kuin VHS. Se myös pystyy tallentamaan ja esittämään sekä tavallisen tarkkuuden että korkean tarkkuuden sisältöä.


title: D-VHS

text: HD-sisältö tallennetaan 28,2 Mbit/s-bittivirralla, kun taas SD-sisältö tallennetaan bittivirralla, joka voi olla välillä 2,0 Mbit/s–14,2 Mbit/s. Suurikapasiteettisin D-VHS-kasetti voi tallentaa 3,5 tuntia HD-sisältöä ja 7–49 tuntia SD-sisältöä vastaten 44 gigatavua videodataa. Tällainen kasetti sisältää 430 metriä (1 378 jalkaa) nauhaa, vastaten 3,5 tunnin NTSC-VHS-kasettia tai 4,9 tunnin PAL VHS-kasettia.


title: D-VHS

text: D-VHS:n suosio ei koskaan saanut kannatusta varsinkaan Hollywoodin piirissä, joka halusi promotoida DVD-järjestelmää ennen kaikkea sen halvan monistamisen ja kopioinnin estämiseen pyrkivien tekniikoiden vuoksi.


title: Die schöne Müllerin

text: Die schöne Müllerin (Kaunis myllärintytär), D. 795, on Franz Schubertin säveltämä lied-tyyliä edustava laulusarja, jonka tekstinä ovat runoilija Wilhelm Müllerin runot.


title: Die schöne Müllerin

text: Müller julkaisi runonsa vuonna 1820, ja Schubert sävelsi useimmat niistä vuoden 1823 toukokuun ja syyskuun välillä, jolloin hän työskenteli myös "Fierabras"-oopperan parissa. Schubert jätti teoksestaan pois muutaman runon sekä runosarjaan kuuluneen esipuheen ja jälkipuheen.


title: Die schöne Müllerin

text: Teoksen alkuperäinen nimi kokonaisuudessaan kuuluu "Die schöne Müllerin, ein Cyclus von Liedern, gedichtet von Wilhelm Müller" (Kaunis myllärintytär, laulusarja Wilhelm Müllerin runoihin). Joskus sarjaan viitataan nimellä ”Müllerlieder”, joka tarkoittaa 'myllärin lauluja', sillä päähenkilö on mylläri.


title: Die schöne Müllerin

text: Sarjassa on kaksikymmentä laulua, joista noin puolet perustuu yksinkertaiseen säkeistön toistoon ja puolessa taas on hieman monimutkaisempi rakenne. Laulujen tunnelmat vaihtelevat paljon. Mukana on sekä optimistisia että traagisia lauluja, ja samoin kappaleiden tempossa on suuria vaihteluita. Sarjan alussa mies, itsekin mylläri, vaeltelee pitkin virtaa lumoutuneena siitä. Mies saapuu myllyn luokse ja rakastuu siellä asuvaan myllärintyttäreen. Aluksi asiat näyttävät menevän suotuisasti, mutta pian selviää, että tyttö rakastaa metsästäjää. Tarinan päähenkilö vaipuu epätoivoon ja heittäytyy virtaan. Viimeinen laulu on joen kehtolaulu sen pohjassa makaavalle sankarille. Kyseessä on siis tyypillinen romanttisen aikakauden kertomus.


title: Die schöne Müllerin

text: "Die schöne Müllerin" on Schubertin pidetyimpiä teoksia, ja sitä esitetään ja levytetään usein. Esitykset kestävät tempojen vaihteluiden mukaan keskimäärin noin 60–70 minuuttia. Tunnettuja levytyksiä menneiltä vuosikymmeniltä ovat esimerkiksi Fritz Wunderlichin levytys ja Dietrich Fischer-Dieskaun useat levytykset. Viime vuosina ainakin Werner Güran, Ian Bostridgen sekä Peter Schreierin levytykset ovat saaneet suotuisan vastaanoton.


title: Antioksidantit

text: Hapettumisenestoaine eli antioksidantti on kemiallinen yhdiste, joka estää toisten yhdisteiden hapettumista. Biologisissa järjestelmissä antioksidantit tasapainottavat oksidatiivisen stressin aikaansaamia haitallisia reaktioita ja ovat siten välttämättömiä elimistön terveenä säilymiselle. Ravinnosta antioksidantteja saadaan runsaasti kasvikunnan tuotteista, ja niitä hyödynnetään myös teollisuudessa säilöntäaineina.


title: Antioksidantit

text: Hapen löytänyt tutkija Joseph Priestley päätteli jo 1700-luvulla, että happi voi lyhentää ihmisen elämää. Hän havaitsi kynttilän palavan nopeammin puhtaassa hapessa kuin tavallisessa ilmassa. 1930-luvulla kemianteollisuudessa havaittiin, että rasva, muovi ja kumi härskiintyvät vapaiden happiradikaalien vaikutuksesta. Nebraskan yliopiston tutkija, tohtori Denham Harman esitti vuonna 1956, että happiradikaalit vaurioittavat myös soluja. Hänen teoriansa mukaan ne aiheuttavat suuren osan pitkäaikaissairauksista ja vaikuttavat merkittävästi vanhenemiseen.


title: Antioksidantit

text: Antioksidantit ovat yhdisteitä, jotka estävät muiden yhdisteiden hapettumista; kemiallisesti tämä tarkoittaa sitä että useimmiten ne hapettuvat itse. Monet antioksidantit voidaankin siis lukea pelkistäviksi yhdisteiksi. Tyypillinen antioksidatiivinen mekanismi on radikaalien sieppausreaktio, jossa antioksidantti pysäyttää radikaalinsiirroista koostuvan reaktioketjun reagoimalla elimistössä olevien radikaalien kanssa ja muodostaen suhteellisen pysyvän rakenteen joka ei siirrä radikaalirakennetta enää eteenpäin. Reaktiivisia happiradikaaleja muodostuu elimistössä useita erilaisia, ja eri antioksidanttien kyky estää eri radikaalien vaikutuksia vaihtelee suuresti. Siksi suuri määrä mitään yksittäistä antioksidanttia ei elimistössä riitä suojaamaan oksidatiiviselta stressiltä.


title: Antioksidantit

text: Termit vitamiini ja antioksidantti eivät ole toistensa synonyymejä. Antioksidantti tarkoittaa siis yhdisteen kykyä estää hapettumisreaktioita, kun taas vitamiini viittaa yleisesti ottaen elimistölle välttämättömään, ravinnon mukana saatavaan kasvikunnan tuotteeseen. Vain osalla vitamiineista on antioksidatiivisia vaikutuksia, ja toisaalta vain osa antioksidanteista on vitamiineja (esim. suuri joukko erilaisia kasvien polyfenoleita ei ole vitamiineja). Toisaalta myös antioksidatiivisilla vitamiineilla ja muilla antioksidanteilla on tämän ominaisuutensa lisäksi lukuisia muita vaikutuksia, jotka yhdessä muodostavat kullekin yhdisteelle tyypilliset terveysvaikutukset.


title: Antioksidantit

text: Elimistössä tapahtuu jatkuvasti suuri määrä hapetusreaktioita osana normaalia aineenvaihduntaa. Vaikka nämä reaktiot ovat välttämättömiä elimistön toiminnalle, ne muodostavat elimistön rakenteita kuluttavan tekijän, jota kutsutaan oksidatiiviseksi stressiksi. Antioksidantit suojaavat elimistöä oksidatiivisen stressin liiallisilta vaikutuksilta ja edistävät siten terveyttä. Osa oksidatiivisista reaktioista on kuitenkin myös tarpeellisia esim. infektioiden torjunnan kannalta, ja siksi antioksidanttien tarkoituksena ei ole poistaa happiradikaaleja elimistöstä kokonaan vaan ainoastaan pitää niiden määrä kohtuullisella tasolla. Elimistön antioksidantit koostuvat ravinnon mukana saatavista antioksidatiivisista yhdisteistä sekä elimistön itse tuottamista entsyymeistä ja vastaavalla tavalla toimivista molekyyleistä. Järjestelmien eri osat toimivat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa, ja siksi oikea tasapaino eri antioksidanttien välillä on olennaista järjestelmän optimaalisen toiminnan kannalta. Oksidatiivinen stressi vaikuttaa vahvasti mm. ikääntymiseen liittyvissä muutoksissa elimistössä, ja antioksidanteilla onkin myös tässä keskeinen osa. Oksidatiivista stressiä pidetään myös keskeisenä syynä useiden rappeumasairauksien synnyssä. Aivot ovat erityisen herkkä elin oksidatiiviselle stressille, sillä siellä on jatkuvasti vilkas aineenvaihdunta sekä erityisen runsaasti lipidiperoksidaatiolle alttiita tyydyttymättömiä rasvahappoja.


title: Antioksidantit

text: Seuraavilla vitamiineilla ja hivenaineilla on havaittu myönteisiä antioksidanttivaikutuksia:


title: Antioksidantit

text: Monia ruoan lisäaineita (kuten askorbiinihappoa ja tokoferolista johdettuja yhdisteitä) käytetään hapettumisen estäjinä suojaamaan ruokaa pilaantumiselta.


title: Antioksidantit

text: Tutkimuksissa on havaittu antioksidanttivaikutuksia muun muassa seuraavilla aineilla: karnosiini, sinkki, ubikinoni (koentsyymi Q10), pyknogenoli (rannikkomännyn kuori) ja vihreä tee. Muita antioksidantteja ovat tietyt entsyymit. Näihin kuuluvat glutationiperoksidaasi, superoksididismutaasi (SOD) ja katalaasi.


title: Antioksidantit

text: Antioksidanttirikkaan ravitsemuksen edulliset terveysvaikutukset on osoitettu useissa erityyppisissä tutkimuksissa, niin vaikutuksen syy ja seurausuhteet ovat epävarmoja. Esimerkiksi betakaroteenin ja tokoferolin käyttöä sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisyssä on tutkittu useissa kliinisissä tutkimuksissa. Tutkimuksissa ei kuitenkaan ole voitu osoittaa synteettisen antioksidantin alentavan sairastavuutta sydän- ja verisuonisairauksiin tai parantavan jo sairastuneiden tilaa. Tutkimuksissa on havaittu lisäravinteina annettavien "antioksidanttihoitojen" lisäävän kuolleisuutta.


title: Antioksidantit

text: Koska fyysisessä rasituksessa elimistön hapenkulutus kasvaa moninkertaiseksi lepotilaan verrattuna, samalla kasvaa myös reaktiivisten happiradikaalien muodostus ja siten oksidatiivinen stressi. Happiradikaalien aiheuttamilla kudosvaurioilla onkin muiden tekijöiden ohella merkittävä osuus liikunnan jälkeisestä lihassärystä ja -vaurioista. Tästä huolimatta liikunta kuitenkin tutkitusti parantaa terveydentilaa ja hyvinvointia, minkä uskotaan olevan seurausta elimistön omien antioksidatiivisten mekanismien, etenkin glutationijärjestelmän, kohonneesta aktiivisuudesta. Tämän mekanismin uskotaankin olevan taustalla siinä, että liikunta on monen oksidatiivisesta stressistäkin johtuvan sairauden suojatekijä.


title: Antioksidantit

text: Ravintolisinä käytettyjen antioksidanttivalmisteiden edullisesta vaikutuksesta suorituskyvyn parantamisessa ei kuitenkaan ole juurikaan näyttöä. E-vitamiinin ei ole voitu osoittaa parantavan lihasvoimaa tai suorituskykyä, ja C-vitamiinin osalta tulokset ovat olleet ristiriitaisia: erään tutkimuksen mukaan ennen harjoittelua nautittu C-vitamiinilisä vähentää kudosvaurioita ja nopeuttaa paranemista, kun taas toisissa tutkimuksissa C-vitamiinisupplementaation on havaittu jopa hidastavan palautumista.


title: Antioksidantit

text: Antioksidantteja käytetään yleisesti myös ruoan lisäaineina parantamaan ruoan säilyvyyttä ja estämään pilaantumista. Esimerkiksi rasvojen härskiintymisessä on kyse juuri hapettumisreaktioista, ja hapen vaikutuksesta tapahtuva ruoan pilaantuminen poikkeaa olennaisesti mikrobien aikaansaamasta pilaantumisesta siinä suhteessa, että hapettumisreaktiot jatkuvat lähes samalla nopeudella vaikka ruoka pidettäisiin jääkaapissa tai pakastimessa. Hapettumisreaktiot tapahtuvat ilmakehän hapen ja auringonvalon vaikutuksesta, joten ruoka-aineiden säilymisen kannalta olisi edullista säilyttää ne pimeässä ja mahdollisimman vähähappisissa oloissa. Kuitenkin esim. kasvikunnan tuotteisiin muodostuu täysin hapettomissa oloissa epämiellyttäviä makuja ja värejä, ja siksi jakeluverkostoissa kasvikunnan tuotteet pyritään säilyttämään olosuhteissa, joissa vallitseva happipitoisuus on 8 % hengitysilman 21 %:n sijasta. Elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä antioksidantit merkitään tuotteen sisältämien ainesosien listaan yleensä termillä hapettumisenestoaine sekä merkitsemällä käytetyn lisäaineen E-koodi. Tavallisimpia elintarvikkeissa käytettyjä antioksidantteja ovat:


title: Antioksidantit

text: Antioksidantit poikkeavat toisistaan vesiliukoisuuden suhteen, ja tämä ominaisuus on ratkaiseva myös mahdollisten käyttöön liittyvien riskien kannalta. Vesiliukoisten antioksidanttien, kuten C-vitamiinin ja useimpien polyfenolien ylimäärä poistuu elimistöstä helposti virtsan mukana, ja siksi suuriakin määriä antioksidanttilisiä nauttineita haittavaikutukset ovat melko harvinaisia. Sen sijaan rasvaliukoiset antioksidantit, kuten karotenoidit ja tokoferolit, eivät poistu elimistöstä yhtä helposti vaan pikemminkin varastoituvat rasvoihin. Siksi niiden liikakäytön yhteydessä riskit voivat olla suurempia.


title: Antioksidantit

text: Keskeinen ongelma tablettimuotoisena tai muina ravintolisinä nautittujen antioksidanttien kohdalla on tasapaino elimistön omien antioksidatiivisten järjestelmien kesken.


title: Antioksidantit

text: Ravinnosta saatavien antioksidanttien lisäksi elimistö suojautuu oksidatiiviselta stressiltä myös mm. omien entsyymijärjestelmiensä avulla, ja erilaiset antioksidatiiviset järjestelmät vaikuttavat toistensa toimintaan. Tämän vuoksi tarpeettoman suuri ravinnon mukana tuleva antioksidanttimäärä vaikuttaa elimistön muiden vastaavien järjestelmien toimintaan. Tätä arvellaankin osatekijäksi sille, että ravintolisinä käytettyjen antioksidanttien ei ole voitu osoittaa vähentävän merkittävästi sairausriskiä.


title: Antioksidantit

text: Antioksidanttiparadoksi tarkoittaa sitä, että vaikka hedelmät ja vihannekset ovat yhteydessä kuolleisuuden, sydäntautien ja syöpien vähenemiseen, synteettiset antioksidanttiravintolisät eivät juurikaan näytä auttavan. Erään teorian mukaan tämä johtuisi siitä, että tehoaineet olisivatkin muita kuin antioksidantteja. Monivitamiinipilleritkään eivät ole osoittautuneet hyödyllisiksi vaan saattavat jopa lisätä kuolleisuutta.


title: Antioksidantit

text: Useimmat antioksidantit ovat molekyylejä, joille on tyypillistä eräänlainen syklinen reaktiosarja, jossa kyseinen yhdiste vuoroin hapettuu ja pelkistyy. Tästä seuraa paradoksi, jossa antioksidantiksi tunnettu yhdiste saattaakin toimia "pro-oksidanttina" eli hapetusreaktioita kiihdyttävänä tekijänä. Ilmiö on parhaillaan intensiivisen tutkimuksen kohteena, mutta sen merkitystä synteettisten antioksidanttilisien käytön kannalta ei tällä hetkellä tarkkaan ottaen tunneta.


title: Antioksidantit

text: Tieteellisen todistusaineiston perusteella beetakaroteeni, E-vitamiini ja mahdollisesti suuret A-vitamiiniannokset lisäävät kuolleisuutta, ja katsauksen mukaan muista antioksidanteista ei ole todistettu selkeää hyötyä.


title: Antioksidantit

text: Muun muassa kalaöljyt ja beetakaroteeni ovat kliinisen ravitsemustieteen dosentin Ursula Schwabin ja erikoistutkija Marja-Leena Ovaskaisen mukaan terveellisiä ruoasta saatuna mutta epäterveellisiä ravintolisinä. Tutkimusten mukaan antioksidanteilla voi olla haitallisia vaikutuksia ainakin suurina määrinä käytettäessä. Betakaroteenilla tehty koe jouduttiin tämän vuoksi keskeyttämään. Myös erään metatutkimuksen mukaan synteettisellä betakaroteenilla on haitallisia vaikutuksia, ja sama koskee suuria määriä E-vitamiinia ja A-vitamiinia.


title: Antioksidantit

text: Näissä tutkimuksissa tablettimuotoisen betakaroteenin todettiin odotusten vastaisesti kasvattavan keuhkosyövän riskiä etenkin tupakoivilla eli lähtökohtaisesti korkean sairastumisriskin omaavilla henkilöillä. Samankaltaisia tuloksia on saatu myös paksusuolen syövän suhteen. Alhaisemman sairastumisriskin omaavilla henkilöillä myös haitallinen vaikutus on ollut vaikeammin havaittavissa. Ilmiön taustalla uskotaan ainakin osatekijänä olevan eräiden antioksidanttien mahdollinen rooli pro-oksidantteina. Useat antioksidantit ovat kemialliselta rakenteeltaan polyfenolisia yhdisteitä, ja siksi ne kykenevät estämään ravinnon mineraaliaineiden, kuten raudan, magnesiumin ja kalsiumin imeytymistä ruoansulatuskanavasta kelatoimalla niitä. Länsimaisessa ravinnossa kyseisiä mineraaleja on kuitenkin tarjolla riittävästi siihen, ettei tällä ilmiöllä ole meillä kansanterveydellistä merkitystä. Sen sijaan aliravitsemuksesta kärsivillä alueilla ja mineraalien imeytymishäiriöistä kärsivillä henkilöillä seikka voi olla huomionarvoinen.


title: Antioksidantit

text: Suomalaistutkimuksen mukaan suuret antioksidanttiannokset voivat tappaa kantasoluja. Erityisen haitallisia liialliset antioksidanttimäärät ovat hermoston kantasoluille, eivätkä ne sovi siten hermoston rappeutumissairauksien hoitamiseen. Antioksidantit vähentävät happiradikaalien määrää, mutta ne ovat kuitenkin pieninä määrinä välttämättömiä, esimerkiksi kantasolujen sisäisessä viestinnässä.


title: Nyosjärvi

text: Nyosjärvi on Kamerunissa Keski-Afrikassa sijaitseva järvi, jonka vesi on kasautunut vanhaan vulkaanisen toiminnan seurauksena syntyneeseen kraatteriin. Vesialtaan pohjaan on varastoitunut suuria määriä hiilidioksidia. Kaasun on arveltu päätyvän järven pohjaan joko luonnollisen hajoamisprosessin tai vulkaanisen toiminnan seurauksena. Nyosjärven kaltaisissa järvissä tämä kaasuvarasto ei aina lämpimän pintaveden ja järven syvyydestä aiheutuvan pohjaveteen kohdistuvan paineen takia poistu pohjasta normaaliin tahtiin, minkä seurauksena sitä voi kasaantua pinnan alle suuriakin määriä. Pienikin maanjäristys tai myrsky voi kuitenkin saada järven vedet sekoittumaan niin, että pohjaliejun alle juuttuneet kaasukuplat vapautuvat. Tällöin voi seurauksena olla vakava luonnonkatastrofi, kun hiilidioksidin määrä ilmassa nousee äkisti.


title: Nyosjärvi

text: Tällainen mullistus tapahtui Nyosjärvellä elokuussa vuonna 1986. Tuolloin ilmaan purkautui yhden ainoan yön aikana niin paljon hiilidioksidia, että se syrjäytti hapen suurella alueella ja tukehdutti 1 600–1 800 ihmistä hengiltä. Ihmisten lisäksi kuoli suuri määrä karjaa ja muita eläimiä. Viime vuosikymmeninä Nyosjärven kaasupurkaukset ovat vieneet yhteensä noin 2 000 ihmisen hengen. Vuoden 1986 Nyosjärven katastrofin kaltaiset onnettomuudet on nykyisin pyritty estämään purkamalla järven pohjaan kasautuneita kaasuvarastoja keinotekoisesti ennen kuin hiilidioksidin määrä kasvaa liian suureksi.


title: Nyosjärvi

text: Maailmassa on Nyosjärven lisäksi vain kaksi järveä, joiden veteen tiedetään varastoituvan samalla lailla hiilidioksidia. Toinen niistä on Manounjärvi, joka sijaitsee myös Kamerunissa, ja toinen on Kivujärvi Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan rajalla.


title: Luettelo black metal -yhtyeistä

text: Tämä on aakkosellinen luettelo black metal -yhtyeistä. Ennen yhtyeen lisäämistä luetteloon, katso luettelon käyttökelpoisuudesta ja merkittävyyskynnyksestä.


Luettelo black metal -yhtyeistä


title: Ydinvoiman historia

text: Ydinvoima on historiallisesti tarkasteltuna uusi energiamuoto ihmisen käytössä. Sen käyttö alkoi vasta 1900-luvulla, mikä tekee siitä nuorimman laajamittaisesti käytössä olevan primäärienergianlähteen. Sen käyttöönottoa edelsi pitkällinen tutkimustyö aineen luonteeseen ja sen pienimpiin osasiin, atomeihin, liittyen.


title: Ydinvoiman historia

text: Antiikin filosofit, etenkin Demokritos, teoretisoivat, että aine ei ole luonteeltaan yhtenäistä, vaan koostuu äärimmäisen pienistä yksiköistä, atomeista. Antiikin filosofeille atomi oli jakamaton, mitä atomin kreikankielinen nimi atomos tarkoittaakin. Nykyaikaisessa tieteessä atomikäsitteen juuret ovat jossain määrin Daniel Bernoullin yrityksessä mallintaa aineen käyttäytymistä atomeilla vuonna 1738 ja etenkin John Daltonin varhaisella 1800-luvulla tekemissä tutkimuksissa, jotka osoittivat eräiden aineiden, jotka nyttemmin tiedetään alkuaineiksi, muodostavan yhdisteitä täsmällisissä kokonaisluvuin ilmaistavissa suhteissa. Tämä viittasi vahvasti aineen atomiluonteeseen.


title: Ydinvoiman historia

text: Ensimmäiset vihjeet siitä, että atomin itsensä sisällä esiintyy reaktioita, saatiin 1896, kun Antoine Henri Becquerel löysi radioaktiivisuuden. Jo hyvin varhain kävi selväksi, että atomin sisältämät energiamäärät ovat hyvin suuria verrattuna sähkövoimaan perustuviin kemiallisiin energioihin. Tutkimus oli jo vuonna 1908 edennyt tarpeeksi, jotta suomalainen kemian professori Gustaf Komppa saattoi ennustaa:


title: Ydinvoiman historia

text: Myöhemmin laivaliikenteestä todella tuli yksi ydinvoiman käyttökohteista.


title: Ydinvoiman historia

text: Ytimen olemassaolosta saatiin viitteitä 1919, kun Ernest Rutherford altisti typpikaasun alfahiukkassäteilylle: osa hiukkasista törmäsi ja jäi typpiatomiin transmutatoiden eli muuttaen ne hapeksi. Reaktiossa atomi emittoi protonin, jonka myöhemmät tutkimukset osoittivat ydinhiukkaseksi. Toisen ydinhiukkasen, neutronin, löysi Sir James Chadwick 1932. Pian italialainen Enrico Fermi kollegoineen havaitsi, että uraaniin törmätessään hitaat neutronit synnyttävät kohteessa ainakin neljää erilaista ainetta. Vähän myöhemmin saksalaiset Otto Hahn ja Fritz Strassmann osoittivat, että reaktiossa uraaniatomit halkeavat. Keinotekoinen fissio oli keksitty.


title: Ydinvoiman historia

text: Vuonna 1939 Fermi pakeni Italian fasisteja Yhdysvaltoihin; Niels Bohr puolestaan pakeni saksalaismiehitetystä Tanskasta. He aloittivat yhteistyön Columbian yliopistossa ja kehittivät energianlähteeksi käyvän ketjureaktion käsitteen. Energiakäytöstä tutkimuksen painopiste siirtyi kuitenkin nopeasti ydinaseen kehittämiseen, sillä natseja paenneet eurooppalaiset tiedemiehet, Albert Einstein eritoten, näkivät atomiaseella varustetun Natsi-Saksan realistisena uhkana, johon oli välttämättä varauduttavana.


title: Ydinvoiman historia

text: 1940 alkoi Yhdysvaltain hallituksen Manhattan-projekti, jonka tavoitteena oli ydinaseen kehittäminen. 1942 Enrico Fermin johdolla rakennettiin ensimmäisen kokeellinen ydinreaktori Chicagon yliopistoon. Tämä oli ensimmäinen kerta maailmanhistoriassa kun ihminen toteutti hallitun fissioiden ketjureaktion. Vuotta myöhemmin Oak Ridgessä kokeiltiin plutoniumin tuotantoon tarkoitettua reaktoria ja vuoteen 1945 mennessä Hanfordissa oli käynnissä kolme täysimittaista reaktoria. Ensimmäistä ydinpommia testattiin Alamogordon lentotukikohdassa Uudessa Meksikossa heinäkuussa 1945. Tähän mennessä Saksa oli jo antautunut, mutta sota Japanin kanssa jatkui. Seurauksena oli Hiroshiman ja Nagasakin kaupunkien tuhoaminen ydinpommeilla sodan viimeisinä viikkoina.


title: Ydinvoiman historia

text: Sodan jälkeen ydinohjelmat ympäri maailman keskittyivät ydinaseiden hankkimiseen, sillä kylmän sodan alku johti ripeään kilpavarusteluun. Omat reaktorityyppinsä asetuotannon tarpeisiin kehittivät Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Ranska. Huoli ytimen energian sotilaallisen käytön vaaroista johti vaatimuksiin sen energian käyttämisestä ennemmin ihmiskunnan tarpeiden palveluksessa. Sota oli osoittanut, kuinka mahtava voima atomiin kätkeytyy ja sen saattamista rauhanomaiseen käyttöön vaati muun muassa presidentti Eisenhower kuuluisassa "Atomit rauhan puolesta" -puheessaan. 40- ja 50-lukujen vaihteessa aloitettiinkin ensimmäiset hankkeet sähkön tuottamiseksi ydinvoimalla.


title: Ydinvoiman historia

text: Ensimmäinen sähköntuotantoon tarkoitettu ydinreaktori saavutti kriittisyyden 27. kesäkuuta 1954 kello 17:30 Neuvostoliitossa, Obninskissa lähellä Moskovaa. Neuvostoliitto rakensi seuraavan siviilikäyttöön tarkoitetun ydinvoimalaitoksen vasta kymmen vuotta myöhemmin. Vuonna 1956 Calder Hallissa Englannissa aloitti toimintansa ensimmäinen kaupallinen Magnox-tyyppinen ydinvoimala. Vuonna 1957 aloitti toimintansa ensimmäinen ydinvoimala Yhdysvalloissa Shippingportissa. Yhdysvallat samoin kuin Neuvostoliitto keskittyivät ydinvoiman sotilaalliseen käyttöön. Maailman ensimmäinen ydinsukellusvene Nautilus laskettiin vesille 1955. Calder Hallinkin voimala tuotti alkuun myös ydinasemateriaaleja.


title: Ydinvoiman historia

text: Voimalaitosten lisäksi ydinvoimaa on hyödynnetty laajalti monissa muissa käyttökohteessa, kuten avaruudessa ja merenkulussa. Ensimmäinen ydinkäyttöinen rahtilaiva NS Savannah laskettiin vesille 1962.


title: Ydinvoiman historia

text: 1950-luvun jälkeen ydinvoimaloiden määrä on kasvanut huomattavasti. Vuoteen 1964 mennessä maailmassa oli 14 reaktoria kytkettynä sähköverkkoon, vuonna 1970 81 reaktoria, vuonna 1975 jo 167, vuonna 1985 365 ja vuonna 1999 428. Ydinvoimalla tuotetaan tätä nykyä noin 17 % maailman sähköstä ja 6,5 % kaikesta energiasta, mikä on vain hieman vesivoiman osuutta vähemmän. Nykyisin monissa teollisuusmaissa ydinvoiman käytön lisääminen on hidastunut tai estetty poliittisista syistä, ja energiankulutuksen kasvua katetaan pääasiassa fossiilisin polttoainein.


title: Ydinvoiman historia

text: Ajatus ydinenergian käytöstä tuli ensi kerran esiin Suomen Akatemiassa, jonka aloitteesta valtioneuvosto perusti vuonna 1955 Energiakomitean. Sen piti TKK:n professori Erkki Laurilan johdolla arvioida atomienergian käyttötarvetta Suomessa. Pohjois-Suomen jokien tultua valjastetuiksi Suomen hallitus pyysi 1961 kansainvälistä atomienergiajärjestöä IAEA:ta selvittämään ydinvoiman tarvetta Suomessa.


title: Ydinvoiman historia

text: Helsinki osti Sipooseen kuuluvan Granön saaren uutta ydinvoimalaitosta varten. Arveltiin, että voimaverkkoon voitaisiin liittää 150–250 megawatin ydinvoimala. Granön saaren voimalaa ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Tämän jälkeen pääkaupunkiseudulle kaavailtiin ruotsalaisen Asea-Atomin, VTT:n ja Finnatomin kehittämää lämpövoimareaktoria, joka olisi tuottanut kallioluolassa ainoastaan kaukolämpöä 200 megawatin lämpöteholla. Tutkimus- ja koulutuskäyttöön TKK:lle Espoon Otaniemeen hankittiin 1960-luvulla Yhdysvalloista General Atomicsin pieni tutkimusreaktori FiR 1 .


title: Ydinvoiman historia

text: Vuonna 1961 Imatran Voima käynnisti kansainvälisen tarjouskilpailun ydinvoimalasta avaimet käteen -periaatteella. Yhtiö halusi 1967 tilata joko saksalaisen AEG:n tai amerikkalaisen Westinghousen reaktorin Neuvostoliiton tarjousta pidettiin puutteellisena. Valtioneuvosto päätti kuitenkin luopua tilauksesta tarjousten perusteella. Teollisuusministeri Väinö Leskinen allekirjoitti Moskovassa 1969 tavaranvaihtosopimuksen, joka sisälsi ydinvoimalan tilauksen Neuvostoliitosta. Novo Voronesh -painevesireaktoria täydennettiin suomalaisella insinööritaidolla. Turvatekniikka, automaatio ja mittaristot suunniteltiin Suomessa ja hankittiin lännestä. Loviisan ydinvoimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1977, jolloin Loviisa 1 valmistui sähköntuotantoon .


title: Husband Hill

text: Husband Hill on noin sadan metrin korkeuteen ympäröivän maaston yläpuolelle kohoava geologinen pinnanmuodostuma Columbiankukkuloilla Marsissa. Husband Hill on Columbiankukkuloiden korkein kohta ja se on nimetty edesmenneen yhdysvaltalaisen astronautin Rick Husbandin mukaan. Husband toimi komentajana avaruussukkula Columbian viimeisellä matkalla, jonka päätteeksi sukkula räjähti maan ilmakehässä ja kaikki aluksessa olleet seitsemän astronauttia, Husband mukaan lukien, menehtyivät.


title: Husband Hill

text: NASAn Mars-mönkijä Spirit saapui Colubiankukkuloille heinäkuussa 2004 ja alkoi kavuta kohti Husband Hillin huippua huhtikuussa 2005.


title: Arkala

text: Arkala on noin 20 taloutta käsittävä kylä Oulussa Joloksen kaupunginosassa, entisen Ylikiimingin kunnan alueella valtatien 20 varrella. Kylä sijaitsee noin 40 kilometriä Oulusta itään ja noin 25 kilometriä pohjoiseen Ylikiimingin taajamasta.


title: Arkala

text: Kylässä toiminut Pohjoiskulman koulu lakkautettiin vuonna 2009. Arkala kuuluu Ylikiimingin koulun koulupiiriin.


title: Arkala

text: Kylällä toiminut kyläkauppa lakkautettiin vuonna 2005. 40 vuotta toiminut Teboilin huoltoasema, myöhemmin kylmäasema, lopetti toimintansa vuoden 2008 lopussa. Nykyään ainoa toimiva yritys kylällä on Arkalan Puuperinne Oy.


title: Arkala

text: Valtatiellä 20 liikennöi Arkalan kohdalla noin 8 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kaupunginosan sisäinen liikenne on pääasiallisesti sidottu koululaisvuoroihin. Ajomatka Oulun keskustaan kestää noin 40–50 minuuttia liikennetilanteesta riippuen.


title: Arkala

text: Kuten usein on tapana, myös Arkalan kylän kerrotaan saaneen nimensä sen ensimmäisen asukkaan mukaan. Aikoinaan paikalle on perimätiedon mukaan asettunut asumaan Arka-Jussi.


title: Rupert Grint

text: Rupert Alexander Lloyd Grint (s. 24. elokuuta 1988 Watton-at-Stone, Hertfordshire, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Ron Weasleyn roolista "Harry Potter" -elokuvasarjassa (2001–2011). Grint on näytellyt lisäksi muun muassa elokuvissa "Driving Lessons" (2006), "Cherrybomb", "Wild Target" (molemmat 2010) ja "Into the White" (2012).


title: Rupert Grint

text: Grint syntyi Hertfordshiressa, ja hän on Nigel ja Jo Grintin viisilapsisen perheen esikoinen: hänellä on yksi veli, James (1990), ja kolme siskoa, Georgina (1993), Samantha (1996) ja Charlotte (1999).


title: Rupert Grint

text: Rupert katsoi televisiosta lastenohjelmaa, kun siellä haettiin näyttelijöitä elokuvaan "Harry Potter ja viisasten kivi". Rupert lähetti hakemuksen, mutta siihen ei vastattu. Hän meni ohjelman internet-sivuille ja näki siellä erään näyttelijän lähettämän videon. Hän lähetti toisen viestin ja liitti mukaan videon, jonka hän teki äitinsä kanssa. Videossa hän räppäsi ja kertoi, miksi juuri hän olisi sopiva Ronald Weasleyksi. Hän jopa naamioitui opettajattareksi. Rupert Grint valittiin rooliinsa 10 929 hakijan joukosta. Hän harrastaa piirtämistä, kitaransoittoa, jalkapalloa, uimista, pyöräilyä ja golfia.


title: Rupert Grint

text: Haastatteluissa Grint on myöntänyt hämähäkkikammon vaikeuttaneen "Harry Potter ja salaisuuksien kammio" -elokuvan kuvauksia.


title: Rupert Grint

text: Vuonna 2002 Rupert voitti Nuori taiteilija -palkinnon lupaavimmasta tulokkaasta sekä Empire Awardsin Paras debyytti -palkinnon samaisesta "Harry Potter ja viisasten kivi" -elokuvasta. Samana vuonna hän sai palkinnon Golden Satellites Awardsissa erityisestä saavutuksesta. Hän sai myös "Driving Lessonsista" parhaan näyttelijän palkinnon.


title: Matti Kurikka

text: Matti Kurikka (24. tammikuuta 1863 Tuutari, Inkerinmaa – 1. lokakuuta 1915 Rhode Island, Yhdysvallat) oli inkerinsuomalainen lehtimies ja teosofis-sosialistinen kirjailija sekä utopisti.


title: Matti Kurikka

text: Kurikka syntyi varakkaaseen maanviljelijäperheeseen; isä Aatami Kurikka oli valistunut ja kansallisesti herännyt maanviljelijä, äiti oli nimeltään Anna Pöyhönen. Kurikka aloitti filosofian opinnot ja avioitui ensimmäisen kerran vuonna 1886 Anna Palmqvistin kanssa. Vuonna 1888 hänestä tuli "Viipurin Sanomien" toimittaja ja myöhemmin omistaja. Lehti ajautui kuitenkin vararikkoon ja Kurikka menetti koko omaisuutensa. Vuonna 1887 ilmestynyt Kurikan "Pilvenhattaroita"-niminen kirja joutui takavarikkoon, koska Kurikka väitti "Syvällä tammen juuret" -nimisessä kirjan kertomuksessa inkeriläisen kansantarinan perusteella, että Venäjän keisari Paavali I olisi ollut Pietari III:n ja inkerinsuomalaisen talonpoikaistytön avioton poika.


title: Matti Kurikka

text: Kurikka toimi "Työmies"-lehden päätoimittajana 1897–1899. Työmiehen myötä Kurikasta tuli aktiivinen työväenliikkeen toimija, jonka sosialismi oli omanlaisensa sekoitus tolstoilais-utopistis-teosofis-sosialistisia ajatuksia. Toukokuussa 1899 Kurikka luennoi Helsingissä innostuneelle kuulijakunnalle haaveestaan ihanneyhteiskunnan toteuttamisesta. Hanketta varten perustettiin ”Kalevan Kansa” -niminen yhdistys, ja se perustikin suomalaissiirtokunnan Chillagoen kaivoskaupungin liepeille Queenslandiin Australiaan. Kokeilu kuitenkin epäonnistui täysin epäkäytännöllisen Kurikan johdolla ja jäi käytännössä vain kymmenen kuukauden mittaiseksi telttaleiriksi, jossa suomalaiset raivasivat metsää ja valmistivat ratapölkkyjä ankeissa oloissa.


title: Matti Kurikka

text: Kurikka muutti Pohjois-Amerikkaan vuonna 1900, kun hänen edustamansa linja oli jäänyt häviölle vuotta aikaisemmin Turussa järjestetyssä Suomen Työväenpuolueen perustavassa kokouksessa. Kurikan johdolla perustettiin uutta siirtokuntaa varten Kalevan Kansa Colonization Company ja sanomalehti "Aika". Kalevan Kansa sai marraskuussa 1901 hankittua 11 000 hehtaaria maata Malcolm Islandilta (Malkosaari), joka sijaitsee Kanadan länsirannikolla mantereen ja Vancouverinsaaren salmessa Brittiläisessä Kolumbiassa. Tänne perustettiin Sointula, osuustoimintaan ja yhteistoimintaan perustuvaa ihanneyhteisö. Kurikka valittiin Sointulan presidentiksi. Sointula kuitenkin kaatui talousvaikeuksiin ja riitelyyn, ja Kurikka joutui jättämään yhteisön lokakuussa 1904. Sointula meni vararikkoon seuraavana vuonna.


title: Matti Kurikka

text: Sointulasta lähteneiden 24 poikamiehen kanssa Kurikka perusti Sammon Takojat -siirtokunnan, joka sijaitsi 50 kilometrin päässä Vancouverista. Siirtokunta eli enemmän tai vähemmän kituuttaen vuosina 1905–1912, mutta Kurikka lähti jo keväällä 1905 luentomatkalle ja palasi syyskuussa Suomeen. Suomessa hän aktivoitui politiikassa ja oli aloitteentekijänä työväen yhtymisessä suurlakkoon. Elokuussa 1906 hän kuitenkin erosi SDP:stä Oulussa järjestetyssä puoluekokouksessa, kun häntä oltiin näkemyserojen vuoksi erottamassa puolueesta. Nyt Kurikka liittoutui avoimesti teosofien kanssa kirjoitellen perustamassaan "Elämä"-lehdessä aatteistaan. Hän toimi myös New Yorkissa ilmestyvän suomenkielisen sanomalehden "New Yorkin Uutiset" toimittajana ja päätoimittajana vuodesta 1908 alkaen. Häneltä ilmestyi myös useita kirjoja. Marxilaista ja materialistista historiankäsitystä jyrkästi vastustanut Kurikka palasi joulukuussa 1908 Yhdysvaltoihin. Hän oli Suomessa avioitunut toisen kerran Hanna Räihän kanssa, mutta mukana seuranneet vaimo ja pariskunnan tytär palasivat pian Suomeen. Ensimmäinen avioliitto oli päättynyt vuonna 1898.


title: Matti Kurikka

text: Kurikka asettui asumaan maatilalle Penkereen kylään Connecticutissa. Hän eli viimeiset vuotensa kasvattamalla kanoja ja kirjoittelemalla amerikansuomalaisiin lehtiin. Kurikka myös suunnitteli uusien siirtokuntien perustamista suunnitelmien jäädessä kuitenkin ajatuksen asteelle. Lokakuussa 1915 hän kuoli Westerlyssä, Rhode Islandilla, sydänhalvaukseen.


title: Jokikokko

text: Jokikokko on kylä Nuorittan kaupunginsassa Oulussa, entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Kylä sijaitsee lähellä Kiiminki- ja Nuorittajokien yhtymäkohtaa, noin kymmenen kilometriä Ylikiimingin taajamasta itään. Pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous. Vakinaisia asukkaita kylällä on noin 60, lisäksi kylällä on kesäasuntoja.


title: Jokikokko

text:
Koulutoiminta Jokikokon kylällä aloitettiin yksityisissä tiloissa vuonna 1946, oma koulutalo rakennettiin 1950. Koulu lakkautettiin 1982 ja on nykyisin asumiskäytössä. Vuosina 1993–2005 kylä kuului Nuorittan koulun koulupiiriin, ja sen jälkeen Ylikiimingin koulun koulupiiriin.
Vaaralampi on kalastuspaikka noin 1,5 kilometrin päästä Jokikokon koulusta.
Lammelle istutetaan lohta ja muita kalalajeja.


title: Vepsä (Oulu)

text: Vepsä, myös "Vepsänkylä", on noin 130 asukkaan kylä ja 1. tammikuuta 2009 alkaen Oulun 42. kaupunginosa entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Vepsän kylä sijaitsee noin 13 kilometriä kaakkoon Ylikiimingin taajamasta, ja noin 50 kilometriä Oulusta itään. Alueen suurin järvi on Vepsänjärvi.


title: Vepsä (Oulu)

text: Vepsän kylän Kokon tilalla on asuttu jo 1600-luvulla, mutta 1600–1700-lukujen vaihteessa maakirjoihin on merkitty tilan olevan autiona ja talonpojan vaimoineen olevan kerjuulla. Tilan maille on myöhemmin rakennettu torppia, kansakoulun rakennukset sekä nuorisoseuran talo.


title: Vepsä (Oulu)

text: Seurantalo perustettiin virallisesti 10. huhtikuuta 1910. Aluksi toiminta oli vaatimatonta, ja seurantalolla tapahtui myös tulipalo. Se kuitenkin perustettiin uudelleen vuonna 1929, mutta paloi vuonna 1943. Vuonna 1947 seurantalolle saatiin tilat Jurvakaisen puojirakennuksesta, joka peruskorjattiin 1980-luvulla.


title: Vepsä (Oulu)

text: Vepsältä raivattiin metsäautotie 13 kilometrin päähän Kivijärvelle. Tie oli valmistuessaan vuonna 1952 Pohjois-Pohjanmaan ensimmäinen metsäautotie. Tie rakennettiin ilman koneellista apua vain hevosten avulla, ja työkaluina olivat lapiot, kuokat, kanget, kirveet ja pokasahat.


title: Vepsä (Oulu)

text: Nykyisin Vepsän kylään voi tutustua perinnepolun avulla. Perinnepolku alkaa Vepsän koulun laavulta, jossa on saatavilla myös reitin karttoja.


title: Vepsä (Oulu)

text: Vepsä on nykyisen seututien 836 varrelle noin 10 km² laajuiselle alueelle muodostunut kylä, jonka pääelinkeinoina ovat maa- ja metsätalous. Kylän oma koulu muodostaa Vepsän koulupiirin, johon kuuluvat Vepsän lisäksi myös jokelan, Alavuoton sekä Ylivuoton kylät. Vepsällä toimii nuorisoseura. Vepsänkylällä asuu 181 asukasta.


title: Vepsä (Oulu)

text: Brunninkylän kulmakunnan muodostavat viisi maatilaa. Se sijaitsee noin 1,5 kilometriä Vepsänkylän eteläpuolella paikallistien 18697 eli Aittokyläntien varrella. Alkuperäiset viisi maatilaa ovat kylälle nimensä antaneen Brunnin lisäksi Honkanen, Kukkula, Miehelä ja Lepistö.


title: Vepsä (Oulu)

text: Ylikylä on noin 40 asukkaan kulmakunta noin kolmen kilometrin päässä Vepsänkylältä kaakkoon. Se sijaitsee lähes seututien 836 varrella.


title: Kiteen eläinpuisto

text: Kiteen eläinpuisto on Kiteellä sijaitseva eläinpuisto, joka perustettiin vuonna 1996. Puistosta avautuu näkymä Pyhäjärvelle. Eläinpuistossa on kotieläimiä ja Suomen luonnon villieläimiä, mutta myös muiden maiden eläimiä, esimerkiksi alpakoita ja strutseja.


title: Kiteen eläinpuisto

text: Eläinpuiston yhteydessä on Pajarinhovin matkailukeskus, jossa on ravintola, matkamuistomyymälä, mökkivuokraamo sekä kylpylä.


title: Sointula

text: Sointula on suomalaisten siirtolaisten 1900-luvun alussa Kanadaan perustama yhteisö Malcolmin saarella Brittiläisessä Kolumbiassa. Saari sijaitsee Tyynenmeren rannikolla Vancouverinsaaren ja mantereen välisessä salmessa, noin 300 kilometrin päässä Vancouverin kaupungista. Sointula on tunnettu pitkistä osuustoiminnan ja yhteisöllisyyden perinteistään. Saarella on noin 800 asukasta (2005). Pääelinkeino on kalastus. Sointulassa on museo sekä provinssin vanhin osuuskauppa, joka perustettiin vuonna 1909.


title: Sointula

text: Sointula sai alkunsa Brittiläisessä Kolumbiassa Nanaimon kaivosalueella asuneiden suomalaissiirtolaisten unelmasta elää omavaraisesti ja itsenäisesti. Siirtolaisten ryhmä otti yhteyttä inkeriläiseen Matti Kurikkaan, teosofis-sosialistiseen kirjailijaan ja sanomalehtimieheen ("Työmies"-lehti), joka saapui Nanaimoon vuonna 1900. Kurikan johdolla perustettiin vuonna 1901 osuuskunta "Kalevan Kansa Colonization Company" ja lehti "Aika". Siirtolaisten ryhmä aloitti myös neuvottelut Brittiläisen Kolumbian paikallishallinnon kanssa maan ostamisesta. Kurikan ystävä A. B. Mäkelä saapui Suomesta auttamaan hankkeessa. Ennen Sointulaa Kurikka oli yrittänyt perustaa Chillagoen ihanneyhdyskuntaa Australiaan, mutta siellä hanke oli kariutunut riitoihin ja ankariin trooppisiin olosuhteisiin.


title: Sointula

text: Sopimukseen päästiin 27. marraskuuta 1901, ja Kalevan Kansa oli valmis ottamaan haltuunsa koko Malcolm-saaren, jonka pinta-ala oli 28 000 eekkeriä (113 neliökilometriä). Ensimmäinen raivausryhmä matkusti saarelle 6. joulukuuta 1901. Vuonna 1902 saarelle oli jo muuttanut suuri joukko ihmisiä. Aluksi siirtokunnan nimeksi annettiin "Koti", mutta se muutettiin pian Sointulaksi. Yhteisö kasvoi nopeasti, sillä monia ihmisiä viehättivät Kurikan idealistiset ajatukset: yhteisomistus, demokraattinen päätöksenteko, sama palkka miehille ja naisille, päiväkoti. Jokaisen siirtokuntaan saapuneen aikuisen piti maksaa 200 dollarin liittymismaksu, jotta yhteisölle saatiin alkupääoma.


title: Sointula

text: Saarelaiset pyrkivät omavaraisuuteen, joten saarelle ostettiin kalastusvälineitä ja jopa Höyrylaiva "Vinetta". Yhdyskunnan jäsenet jakautuivat erilaisiin työryhmiin: osa viljeli maata, osa kalasti, osa teki metsätöitä.


title: Sointula

text: Vaikeudet alkoivat kuitenkin pian. Aluksi saarella oli vain suuri hirsimaja, joka toimi yhteisasuntona. Osa väestä lähti saarelta omien asuntojen puuttumisen vuoksi. Saarelle hankittu karja jouduttiin siirtämään Vancouverinsaaren puolelle, koska navettaa ei saatu rakennettua valmiiksi. Vasta rakennettu suuri kokoustila paloi 29. tammikuuta 1903. Tulipalossa kuoli 11 ihmistä, ja palossa tuhoutui myös suuri määrä varastoissa olleita tarvikkeita. Ajatus päiväkodistakin takkuili. Osa äideistä ei halunnut viedä lapsia hoitoon kodin ulkopuolelle. Yhteisön velat kasvoivat nopeasti. Ahdingossa Kurikka solmi huonon sillanrakennussopimuksen, joka romahdutti lopullisesti yhteisön talouden. Sointulan miehet viettivät viikkokausia siltatyömaalla lähes palkatta, jotta sopimus olisi saatu täytettyä.


title: Sointula

text: Vuonna 1904 yhteisön ja epäkäytännöllisen Kurikan välit tulehtuivat, ja Kurikka jätti Sointulan vieden mukanaan puolet yhteisöstä. Huonon taloudenhoidon lisäksi yksi riidan aiheista oli Kurikan radikaalit ajatukset vapaasta rakkaudesta, joita hän kirjoitteli "Aika"-lehteen. Saarella ei harrastettu vapaata rakkautta, mutta Kurikan kirjoittelut saivat aikaan villejä huhuja mantereen puolella. Jäljelle jääneet yrittivät selvitä veloista, mutta tehtävä osoittautui ylivoimaiseksi, ja vuonna 1905 Kalevan Kansa joutui vararikkoon. Suurin osa saarta palasi Kanadan valtion omistukseen. Yhteisön jäsenet saivat kuitenkin pitää omat palstansa ja talonsa.


title: Sointula

text:
Sointula on vaikeiden alkuvaiheidensa jälkeen menestynyt melko hyvin. Saaren asukkaiden pääelinkeinoina ovat olleet metsätyöt ja kalastus. Saarelle muutti 1960-luvulla paljon uutta väkeä sekä Kanadasta että Yhdysvalloista. Viime aikoina väestö on kuitenkin ikääntynyt, eikä kalastus ole ollut enää yhtä kannattavaa kuin ennen. Matti Kurikka päätti aikanaan, että hänen siirtokuntansa katkaisee siteet kirkkoon. Kirkko kuitenkin rakennettiin saarelle 1960-luvulla, kuten myös kapakka, jota myös alun perin vastustettiin.http://www.migrationinstitute.fi/files/pdf/suomenkieliset_historialliset_julkaisut/sointulan_historia.pdf
https://www.uvic.ca/research/centres/cccbe/assets/docs/publications/RochdalePress/PracticalDreamers.pdf
https://church.cybo.com/CA/sointula/churches/


title: Pierre Nkurunziza

text: Pierre Nkurunziza (s. 18. joulukuuta 1963 Bujumbura) on hutu-taustainen Burundin presidentti ja CNDD-puolueenjohtaja. CNDD oli hutujen etninen kapinaliike, mutta muuttui sisällissodan jälkeen poliittiseksi puolueeksi. Nkurunziza valittiin presidentiksi 19. elokuuta 2005 ja hän astui virkaansa 26. elokuuta 2005. Hänen edeltäjänsä oli Domitien Ndayizeye.


title: Pierre Nkurunziza

text: Nkurunzizan isä oli kansanedustaja. Hänet surmattiin 1972 etnisissä levottomuuksissa yli 100 000 muun burundilaisen kanssa.


title: Pierre Nkurunziza

text: Nkurunziza on opiskellut Burundin yliopistossa kasvatustiedettä ja liikuntatiedettä. Hän liittyi CNDD:hen 1995 kun tutsiarmeija hyökkäsi yliopistolle. Nkurunziza nousi CNDD:n apulaispääsihteeriksi 1998, puheenjohtajaksi 2001 ja ministeriksi 2003.


title: Pierre Nkurunziza

text: Nkurunziza valittiin uudelle kaudelle kesäkuussa 2010. Hän oli opposition boikotoimassa vaalissa ainoa ehdokas ja sai 91,62 % äänistä.


title: Pierre Nkurunziza

text: Nkurunzizaa vastaan alkoivat protestit, kun hän huhtikuussa 2015 ilmoitti pyrkivänsä kolmannelle kaudelle. Korkeimman oikeuden päätöksen mukaan kolmas kausi oli laillinen, koska häntä ei valittu vaalilla 2005, vaan parlamentti asetti hänet tehtäväänsä. 13. toukokuuta 2015 Nkurunzizan ollessa Tansaniassa tiedustelupalvelua johtanut kenraalimajuri Godefroid Niyombare ilmoitti että Nkurunziza on syrjäytetty. Presidenttiä tukeneet joukot saivat pääkaupunki Bujumburan hallintaansa kahden päivän taistelujen jälkeen.


title: Pierre Nkurunziza

text: Nkurunziza valittiin kolmannelle kaudelle 21. heinäkuuta 2015 järjestetyssä opposition boikotoimassa vaalissa.


title: Pierre Nkurunziza

text: Maassa murhattiin tämän jälkeen maan tiedustelupalvelun johtaja kenraali Adolphe Nshimirimana, ihmisoikeusaktivisti Pierre Claver Mbonimpaa ammuttiin, ja tutseja sisällissodan aikana edustanut entinen pääesikunnan päällikkö eversti Jean Bikomagu surmattiin 15. elokuuta 2015.


title: Paviaanit

text: Paviaanit ("Papio") ovat ihmisapinoiden ja drillin jälkeen kookkaimpia apinoita. Sukuun kuuluu nykyisen käsityksen mukaan viisi lajia: vaippapaviaani ("Papio hamadryas"), sfinksipaviaani ("Papio papio"), keltapaviaani ("Papio cynocephalus"), anubispaviaani eli oliivipaviaani ("Papio anubis", syn. "P. olivaceus") ja karhupaviaani eli tsakma ("Papio ursinus"). Anubis- ja karhupaviaani luokiteltiin ennen keltapaviaanin alalajeiksi. Eräissä luokituksissa nämä kaikki viisi lajia on yhdistetty vain yhden lajin, "Papio hamadryas", alalajeiksi.


title: Paviaanit

text: Aiemmin myös drilli ("Mandrillus leucophaeus") ja mandrilli ("Mandrillus sphinx") luettiin kuuluvaksi paviaaneihin, mutta nyttemmin ne on erotettu omaan "Mandrillus"-sukuunsa.


title: Paviaanit

text: Paviaanit elävät avoimessa maastossa Afrikan savanneilla. Ne ovat kaikkiruokaisia, mutta pääosa niiden ravinnosta on kasviperäistä. Ne liikkuvat vanhan uroksen johtamissa 5–250 yksilön laumoissa. Luonnossa paviaanit elävät noin 30-vuotiaiksi.


title: Luettelo Kroatian sodan operaatioista

text: Tämä on luettelo Kroatian itsenäisyyssodan tunnetuimmista sotilasoperaatioista. Operaationimet kroatialaisia. Operaatio on kroatiaksi "operacija" tai "aktcija".


title: Kroatian sodan alku

text:
Kroatian sodan taistelut alkoivat pieninä yhteenottoina jo ennen
Kroatian itsenäistymispäivää 25. kesäkuuta. Sloveniaan matkalle olleet panssarit tulittivat Osijekissa jo 27. kesäkuuta. Slovenian sodan aikana pieniä kahakoita oli päivittäin. Celijen kylän etninen puhdistus 4.–7. heinäkuuta 1991 ja Tenjan taistelu 7. heinäkuuta aloittivat varsinaisen sodan. Joskus heinäkuun 20. päivän tienoilla
aseelliset yhteenotot syvenivät jatkuvimmiksi taisteluiksi. Serbit pyrkivät valtaamaan Kroatian serbialueita ja karkottamaan ja tappamaan niillä asuvat kroaatit pois.


title: Kroatian sodan alku

text: Serbien tavoitteena lienee ollut vallata Kroatia linjalla Vitrovitica-Karlovac-Karlobag, Tonavan ympäristö sekä saada pääsy Adrianmerelle, mikä tarkoittaa noin 45 prosenttia Kroatiasta. Mutta serbit saivat käsiinsä vain noin kolmanneksen Kroatiasta.


title: Kroatian sodan alku

text: Kun Kroatia itsenäistyi, Jugoslavian liittoarmeija halvaantui viikossa muun muassa miehistöpaon vuoksi. Kroatian sota laajeni asteittain heinäkuusta lokakuuhun sekä vielä marraskuussakin serbien vallatessa koko ajan uusia alueita.


title: Kroatian sodan alku

text: Kesäkuun lopusta elokuun puoliväliin asti Kroatian taistelut rajoittuivat lähinnä maan serbienemmistöisille alueille ja olivat pienellä voimalla tapahtuvia, joskin paikallisesti vakavia. Serbisissit laajensivat aluettaan tuhoten kyliä, tappaen, kiduttaen ja ryöstäen. Sissit hyökkäsivät johonkin kylään, tekivät puhdistuksen ja hävisivät kuin tuhka tuuleen iskeäkseen seuraavassa kylässä. Heinäkuun lopussa kuolonuhreja saattoi olla vielä alle 100.


title: Kroatian sodan alku

text: Serbit perustivat muutamia tukikohtia Itä-Slavoniaan: Bobota, Markushica, Gabos (Garbor?), Ostrovo, Pachetin, Brshadin ja Mirkovci Vinkovcin lähelle.


title: Kroatian sodan alku

text: Kroatia oli sotilaallisesti heikko serbien ja kroaattien välisen sodan alkaessa. Kroatia ei Slovenian tapaan ollut ehtinyt rakentaa kunnollista aluepuolustusta serbien kaapattua suuren osan aluepuolustuksen aseista. Asejoukkoina oli heikko kansalliskaarti ja kevyesti aseistetut poliisit, ja joitain vapaaehtoisia puolisotilaallisia joukkoja. Kansalliskaartilta puuttui aseita ja koulutettuja upseereita. Ensimmäisten taistelujen alkaessa Serbian ohjaamaa liittoarmeijaa ei oltu nimetty viholliseksi, päävastustaja olivat "serbiterroristit". Kroatian presidentin Franjo Tuđmanin politiikka oli horjuvaa, luultavasti hän pyrki neuvotteluratkaisuun Serbian kanssa, koska tiesi Kroatian sotilaallisen heikkouden. Toisaalta Kroatian kansallismieliset ainekset toimivat serbejä vastaan ajaen omalta osaltaan kroaatteja konfliktiin serbien kanssa. Sodan jo alettua kroaattipoliisi räjäytti terroristien tukikohdaksi väitetyn talon, josta kuitenkin löytyi äidin ja lapsen ruumiit.


title: Kroatian sodan alku

text: Vanha Jugoslavia oli kuollut viimeistään silloin, kun Slovenia ja Kroatia lakkasivat tukemasta sitä taloudellisesti. Puhkesi monia yhteenottoja serbikapinallisten ja kroaattien välillä, joissa liittoarmeija tuki heti serbejä. Ensimmäiset yhteenotot olivat yleensä pieniä hyökkäyksiä kroaattipoliisia vastaan tai pommien räjäyttelyä. Kroatian presidentti Tuđman sanoi niitä tihutöiksi, ja serbejä sanottiin terroristeiksi. Toukokuun alussa sattuneen Borovo Selon välikohtauksen jälkeen serbit ja kroaatit olivat vihollisia, ja levottomuudet kiihtyivät hiljalleen. Propaganda lietsoi jatkuvasti äärikansallismielisyyttä nimenomaan serbien puolella. Kroatiasta pakeni ennen sotaa ja sodan alkaessa tuhansia serbisiviilejä. Paenneiden serbien kertoman mukaan jotkut kroaatit painostivat ja uhkailivat serbejä sekä kävivät näiden kimppuun. Kroaattien serbeihin kohdistama painostus alkoi Franjo Tuđmanin valtakaudella ja saattoi olla vastaus tapahtumiin Kninin alueella. Koston kierre oli alkanut. Äärikroaatit perustivat serbičetnikkejä vastaavan puolisotilaallisen HOS-joukon, jota johti Dobroslav Paragan.


title: Kroatian sodan alku

text: 25. kesäkuuta Jugoslavian kroaattipääministeri Ante Marković varoitti Kroatiaa eroamasta Jugoslaviasta, ettei sota syttyisi. Mutta päivittäiset kahakat alkoivat Kroatiassa samana päivänä. Saman päivän iltana Kroatia julistautui itsenäiseksi, ja seuraavana päivänä alkoivat liittoarmeijan tankit jyrätä Kroatiassa ja Sloveniassa. Euroopan neuvosto tuomitsi voimankäytön. Ulkovallat eivät tunnustaneet kumpaakaan eronnutta valtiota. Sodan syttyminen oli selvää, Kroatiassa kansojen välinen vihamielisyys oli käsinkosketeltavaa.


title: Kroatian sodan alku

text: 26. kesäkuuta Kroatiassa kuoli kuusi ja saman verran haavoittui serbitčtnikkien hyökättyä Glinan poliisiasemalle, jossa oli myös kansalliskaartilaisia.


title: Kroatian sodan alku

text: 27. kesäkuuta liittoarmeijan panssareita lähti liikkeelle parakeistaan Kroatiassa ja Sloveniassa. Slovenian sota oli alkanut, mikä näkyi myös Kroatiassa. Kun Jugoslavian kroaattipresidentti Stipe Mesić yritti käskeä panssarijoukkoja palaamaan kasarmeille, niiden serbijohtajat eivät totelleet, koska Slobodan Milošević oli todellinen liittoarmeijan komentaja. Mesić pakeni myöhemmin salassa Miloševićin määräämiä palkkamurhaajia. Hwrmosodassa näkyi aavistuksia alkavasta sodasta. Kroatiassa Osijekissa 27. kesäkuuta liittoarmeijan panssarit ajoivat tavallista reittiä ulos kaupungista, ja yksi tankki ruhjoi yhden fiat-henkilöauton alleen ampuen samalla sarjatulta. Nämä tankit ajoivat kohti Sloveniaa. Saman päivän iltana Osijekin kasarmista ammuttiin rauhalliseen mielenositukseen kokoontuneita kaupunkilaisia, vammauttaen 17:aa.


title: Kroatian sodan alku

text: Kroaatit eivät enää liittyneet Jugoslavian armeijaan 29. kesäkuuta alkaen.


title: Kroatian sodan alku

text:
1. heinäkuuta saatiin Brionissa aikaan tulitaukosopimus, ja Tuđman uskoi Kroatian rauhoittuvan, jos
"liittoarmeijan kommunistiset kuumapäät" eivät sitä estä. Tuđman ei pitänyt serbijohtoista liittoarmeijaa niin jyrkästi pahana uhkana rauhalle kuin Slovenian Kucan, jonka mielestä liittoarmeija oli vienyt rauhanomaisen ratkaisun mahdollisuuden jo ajat sitten. 1. heinäkuuta Osijekin poliisipäällikkö Josip Reihl-Kir tapettiin hänen autoaan ampumalla Tenjassa. Ampujina oli äärikroaatti Antun Gudelj, jollaiset pitivät maltillisen poliisipäällikön toimia serbejä vastaan liian pehmeinä. Samassa välikohtauksessa kuoli kaksi muuta virkamiestä,
Milan Knezevicin ja Goran Zobundzijn


title: Kroatian sodan alku

text:
Samana päivänä serbisissit hyökkäsivät Borovo Naseljessa, Vukovarin läntisessä esikaupungissa liittoarmeijan tukemana.
Varhain aamulla 1.7 kroaattipoliisit ja -siviilit hyökkäsivät nationalistiserbien miehittämään Borovo Seloon, missä oli ollut verinen yhteenotto toukokuun alussa, mutta läheine Borovo oli kroaateilla. Näihin aikoihin monet serbit pakenivat kroaattipoliisin häirintää ja väkivaltaa Kroatiassa mm Borovo Selon ja Backa palackan kautta Vojvodinaan. Kroatian monet serbit olivat olleet jo kuukausia poissa töistä koska pelkäsivät kroaatteja. Pääkaupungin Zagrebin 50000 serbiä olivat menneet "maan alle".


title: Kroatian sodan alku

text: Liittoarmeija kannatti vielä ainakin osin ajatusta yhtenäisestä Jugoslaviasta. Jopa 200 000 serbiä oli tähän mennessä kutsuttu armeijan palvelukseen. Kroaattiliittopresidentti Stipe Mesić totesi Jugoslavian järjestelmän olevan mennyttä, sillä Jugoslavia oli ollut ilman presidenttiä jo 45 päivää. 3. heinäkuuta sotilaat ampuivat väkijoukkoa Zagrebissa. Samana päivänä Jugoslavian liittoarmeijan panssareita saapui Baranjaan ja Itä-Slavoniaan Batinan sillan yli. Batinan silta vie Itä-Slavonian pohjoisosasta Baranjasta Vojvodinaan Backaan. Hyökkäyksestä tiedettiin Kroatiassa jo seuraavana päivänä. 180 panssarin kolonna lähti kohti Kroatiaa.


title: Kroatian sodan alku

text: Heinäkuun alussa serbit ja kroaattipoliisi taistelivat Kninin alueella ja samoihin aikoihin myös Osijekin seuduilla. Kroatian parlamentin puhemies Žarko Domljan sanoi Kroatian odottavan yhteenottoa liittoarmeijan kanssa, vaikka Kroatia pyysi Jugoslaviaa vetämään armeijansa pois. 4. heinäkuuta kroaatit yrittivät todistaa liittoarmeijan ja serbisissien yhteistyön ja väittivät liittoarmeijan tuoneen salaa serbisissejä Kroatiaan. Serbisissit ylittivät Tonavan kumilautoilla. Taisteluja käytiin Borovo Selossa, kaksi kuoli ja yksi haavoittui. Jugoslavian uutistoimisto Tanjugin mukaan taisteluja oli puhjennut Celijessä, 5 haavoittui. 10 aseistettua liittoarmeijan ajoneuvoa asettui asemiin Baranjan alueella. Baranja oli Jugoslavian öljyalue. Puolet 180 liittoarmeijan ajoneuvon kolonnasta päätyi Osijekin lähelle, puolet Serbiaan lähelle Kroatian rajaa. Kolonna toi 100 serbiä Kroatiaan. Italia kuten muut Jugoslavian rajamaat nostivat joukkojensa hälytysvalmiutta.


title: Kroatian sodan alku

text: Liittoarmeijassa kiisteltiin vieläkin Jugoslavian ja suuren serbivaltion välillä. 5. heinäkuuta Jugoslavian armeijan esikuntapäällikkö, kenraali Blagoje Adžić asettui uusille, entisten tilalle vaihdetuille upseereilleen pitämässään puheessa vastustamaan Suur-Serbiaa, mikä kertoi siitä että armeija ei ollut vieläkään Miloševićin linjoilla.


title: Kroatian sodan alku

text:
6. heinäkuuta 1991 Milošević sanoi tulevansa toimeen ilman Sloveniaa ja Kroatiaa sekä kehotti serbejä olemaan valmiina puolustamaan maataan. Hän totesi sodan jo alkaneen. Serbian oli Miloševićin mukaan "varauduttava suojelemaan itseään sodalta" ja "puolustettava rauhaa". Milošević kannatti puheessaan liittoarmeijaa, vaikka Serbiassa vaadittiin Serbian armeijaa. Liittoarmeija oli Serbian valvoma mutta sitä arvosteltiin voimakkaasti Slovenian sodan tappion takia.
6. heinäkuuta Kroatian tiedotusministeri Hitrec sanoi, että "Slovenia on pelkkä huvipuisto tulevaan Kroatiaan verrattuna" – puhe oli tietenkin sodasta.


title: Kroatian sodan alku

text: 7. heinäkuuta liittoarmeija otti haltuunsa Baranjan aluetta, jossa on öljyntuotantoa.


title: Kroatian sodan alku

text:
7. heinäkuuta allekirjoitettiin Brionin sopimus, joka teoriassa peruutti Slovenian ja Kroatian itsenäistymisen kolmeksi kuukaudeksi. Käytännössä sopimus lopetti Slovenian sodan, mutta ei puhkeamassa olevaa Kroatian sotaa.
Serbia ei allekirjoittanut sopimusta, vaan maan edustaja lähti kokouksesta pois kesken kaiken. Jugoslavian käytännössä valtansa menettäneen liittohallinnon korkeat kroaattijäsenet Stipe Mesic ja Ante Markovic suhtautuivat sopimukseen varauksen toiveikkaasti, muualla oltiin kriittisempiä. Brionin sopimus jarrutti toimia sotaa lietsovaa Serbiaa vastaan, koska serbit saattoivat puhua sisällissodasta, joka ei kansainväliselle yhteisölle kuulu.
Mutta toisaalta Tuđmanin Kroatiakaan ei halunnut vielä heinäkuun alussa antaa serbeille itsehallintoa. Brionin julistus ei hillinnyt tai liennyttänyt Jugoslavian kriisin pahenemista, koska sen mukaan neuvottelut aloitettaisiin vasta elokuussa.


title: Kroatian sodan alku

text: Näihin aikoihin Kroatian että Serbian johtajat sanoivatkin sisällissodan olevan puhkeamassa.


title: Kroatian sodan alku

text:
Osijekin lähellä Tenjassa taisteltiin kovasti 7. heinäkuuta kaikkiaan kahdeksan tuntia, jolloin ainakin viisi kuoli ja 24 haavoittui. Taistelevat osapuolet olivat ensin kroaattipoliisi ja serbikapinalliset, sitten kansalliskaarti tuli ensi kertaa tykistön kanssa avuksi. Tenjan taistelu alkoi varhain sunnuntaiaamuna ja päättyi illalla liittoarmeijan panssarien väliintuloon. Osijekissa oli mielenosoituksia, joissa suuttuneet kroaatit kertoivat liittoarmeijan olevan serbikapinallisten puolella. 7.–8. heinäkuuta serbit hyökkäsivät tykein ja kranaatinheittimin Celijen kroaattikylään Itä-Slavoniassa.
Jokin verran kylän asukkaita surmattiin. Kylän asukkaat karkotettiin pois mm liittoarmeijan kuljetusautojan avulla. Kylän asukkaat karkotettiin pois, jonkin verran heitä tapettiin. Lopuksi kylä poltettiin. Tämä oli ensimmäinen, tosin hieman lievä esimerkki etnisestä puhdistuksesta, jonka tarkoitus oli raivata kroaatit pois tulevan Suur-Serbian tieltä.


title: Kroatian sodan alku

text:
EY:n ja Etykin toimet sodan hillitsemiseksi olivat tuon ajan lehtien mukaan tehottomia. Asevientikielto ei haitannut sotaa Jugoslaviassa, jossa oli liittoarmeijalle suuret asevarastot.
Slobodan Milošević ei ollut Brionissa, ei myöskään hänen oikea kätensä Borislav Jović.
Serbien mielestä Kroatia ei saanut itsenäistyä Kroatian serbialueet mukanaan, vaan Kroatian tulisi myöntää serbeilleen itsehallinto, koska nämä haluavat kuulua Jugoslaviaan.
Serbipuolue SPO:n oppositiojohtaja väitti Kroatian havittelevan serbialueita. Heinäkuun alussa liittoarmeija oli jo käytännössä Serbian armeija, ja se levittäytyi Kroatian serbialueille. Jović lupasi tukea Kroatian serbeille.


title: Kroatian sodan alku

text:
Brionin sopimuksen luoma tulitauko rikkoutui Kroatiassa
jo illalla 8. heinäkuuta 1991.
Armeijan uskottiin yhdessä kommunistien kanssa olevan kriisin syy ja pyrkivän pitämään Jugoslaviaa kasassa ja valvovan omia poliittisia ja taloudellisia etujaan.
kenraali Adzic sanoi armeijan tekevän mitä se haluaa vaikka presidenttineuvosto olisikin toista mieltä, mutta liittopresidentti Mesic sanoi, ettei Adzic edusta armeijaa. Serbi- ja kroaattinationalismin uskottiin tarttuvan helpoimmin maaseudun kouluttamattomiin ihmisiin.
Zagrebissa haastatellut nuoret eivät uskoneet kriisin ratkeavan, ja kaupungin serbit olivat kadonneet "maan alle".


title: Kroatian sodan alku

text: Slovenian tilanteen rauhoittuessa painopiste siirtyi Kroatiaan, jossa tehtiin sissi-iskuja jo päivittäin. 9. heinäkuuta tehtiin monta iskua Kroatian ja Serbian rajalla. Liittoarmeija auttoi serbejä, jotka pyrkivät laajentamaan tukialueitaan. Itä-Slavoniassa Ilokin lähellä taisteltiin samana päivänä, ja kroaattien poliisiauto tuhottiin pst-ohjuksella, jolloin 1 kuoli ja 4 haavoittui. Taisteluja käytiin myös muualla Slavoniassa, muun muassa Mirkovcissa, Vinkovcissa ja Glinassa. Liittoarmeijan kenraali Blagoje Adžić arvosteli Suur-Serbia -ajatusta ja kannatti Slovenian pitämistä Jugoslaviassa. Serbian hallinto ja puoluejohto puolestaan pitivät hyvänä ajatusta, jonka mukaan Serbiaan liitettäisiin Kroatian serbialueet, Bosnia ja Hertsegovina, Makedonia ja Montenegro, mikäli Jugoslavia hajoaisi.


title: Kroatian sodan alku

text:
Serbian presidentin Miloševićin tiedettiin olevan keskeinen hahmo kriisin hallinnassa, mutta hänen toimensa olivat lännelle arvoitus. Veljko Kadijević vaati petturien eliminoimista. Käynnissä olikin
lähinnä serbireserviläisiä koskenut liikekannallepano, ja tällöin liittoarmeija oli yhä selkeämmin muuttumassa Serbian armeijaksi. Jugoslavian liittotasavallan hallinto oli muuttunut pelkäksi sätkynukeksi viimeistään Slovenian sodan aikana. Serbien hallinto ja puoluejohto näyttivät ajavan Jugoslavian korvaavaa uutta valtiota.


title: Kroatian sodan alku

text: Kiivaita taisteluja käytiin Bosnia-Hertsegovinan länsiosissa myös 11. heinäkuuta. Nämä yhteenotot tällä Bosnia-Hertsegovinan vaarallisimmalla alueella päättyivät kroaattimiliisin voittoon. Jopa liittovaltion tiedotustoimiston mukaan kiihkokansallista propagandaa levitettiin uskomattomalla voimalla. 14. heinäkuuta joukko kroaattisiviilejä ajettiin kodeistaan Dragotincin kylästä. 15. heinäkuuta kuultiin monien Itä-Slavonian kaupunkien ympäriltä automaattiaseiden tulitusta ja pommien räjähdyksiä. Muutamaa päivää myöhemmin liittoarmeija päätti vetäytyä Sloveniasta ja keskittyä Kroatian taisteluihin. Serbien hyökkäys laajeni Kroatian serbialueilla heinäkuun lopussa, jolloin Osijekia, Vukovaria ja Erdutia alettiin tulittaa, päivä päivältä yhä kiivaammin. Serbian ilmavoimat iskivät Vukovarin ympäristön kyliin.


title: Kroatian sodan alku

text: Noin 20. heinäkuuta jälkeen taistelut olivat yhä jatkuvampia ja niissä alkoi kuolla yhä enemmän ihmisiä. Kroaattikansaan kohdistuvasta hyökkäyksestä, kansanmurhasta eli etnisestä puhdistuksesta saatiin lisää merkkejä. Taistelut levisivät Itä-Slavoniaan, Banijaan ja Pohjois-Dalmatiaan. Liittoarmeija alkoi toimia yhdessä serbikapinallisten kanssa. Taistelut rajoittuivat kuitenkin yhä Kroatian serbienemmistöisille alueille, ja tyypillisesti monissa tapauksissa serbikapinalliset hyökkäsivät kroaattien puolustusasemia vastaan. Heinäkuussa tyhjennettiin Tordincin, Antinin ja Ernestinovon kroaattienemmistöiset pikkukaupungit.


title: Kroatian sodan alku

text:
17. heinäkuuta Kroatian puolustusministeri ilmoitti serbien valmistelevan laajaa hyökkäystä viikon sisällä: "Kammottavan verinen sota uhkaa Kroatiassa". 19. heinäkuuta serbien puolisotilaalliset joukot hyökkäsivät ensimmäistä kertaa Vinkovciin ja Vukovariin, jotka olivat suurehkoja kaupunkeja Itä-Slavoniassa. Samoihin aikoihin alettiin tulittaa Osijekia ja Vukovaria satunnaisesti. Seuraavana päivänä kroaattien asuma-alueita tulitettiin Gospicissa. Puhuttiin jo avoimesti Miloševićin pyrkimyksestä luoda Suur-Serbia.
21. heinäkuuta olivat sodan tappiot molemmin puolin yli 50 kuollutta ja 300 haavoittunutta. Slavoniassa ihmisiä kuoli sairauksiin, koska he eivät saaneet katkeilleitten tieyhteyksien takia lääkäriapua. Seuraavana päivänä Serbia alkoi lähettää apua taisteleville "enklaaveille" eli serbialueille, mikä johti taistelujen kiihtymiseen. 22. heinäkuuta yöllä Vinkovcissa serbit tulittivat kaupunkia kranaatein Mirkovcin kylän suunnasta. Četnikit olivat pitäneet Mirkovcia pitkään hallussaan ja paikalla oli heidän suurehko tukikohtansa. Kroatian kansalliskaarti käynnisti kranaattihyökkäyksen Mirkovcia vastaan, ja noin 20 kuoli taisteluissa. 23. heinäkuuta Mirkovcissa käydyissä, tämän päivän rajuimmassa taistelussa kuoli 20. Ohridin rauhanneuvottelut epäonnistuivat, suora sota, sisällissota uhkasi lähipäivinä sekä serbien että kroaattien johtajien mukaan. Kroatian sisäministeri Milan Brezakin mukaan 60 terroristia kuollut viime päivinä, 150 sairaalahoidossa, 112 pidätetty.


title: Kroatian sodan alku

text: 26. heinäkuuta kiivaat taistelut jatkuivat, liittoarmeija joka sanoi turvaavansa rauhaa, tulitti jo toisen kerran suoraan kroaatteja. 9 kroaattipoliisia kuoli, 17 haavoittui. Seuraavana päivänä Serbia ilmoitti virallisesti auttavansa humanitaarisesti kapinoivia Kroatian serbejä lähettämällä ruokaa, vaatteita ym. 27. heinäkuuta Strugan kylässä serbit puhdistivat kylää, muun muassa serbikoulutoverit heittivät erään 20-vuotiaan kroaattipojan kodistaan ulos, ja pakottivat liittymään kymmeniin kroaatteihin, joita pistettiin menemään veitsin ja kiväärinperin eteenpäin. 28. heinäkuuta käytiin Glinassa kovia taisteluja ja tehtiin etninen puhdistus, joissa serbisissit tappoivat raa'asti kymmeniä siviilejä. Tappajat olivat "kapteeni Draganin" puolisotilaallisia joukkoja. Ruumiita lojui Glinan kylän ympärillä. Serbit ottivat kroaattisiviilejä vangiksi ihmiskilveksi suojaamaan ilmatorjuntatykkejä. Serbisissit silpoivat kroaattipoliiseja. Elokuun vaihteessa alkoi voimakas tykistötulitus Itä-Slavonian Vojvodinan puolelta Erdutiin.


title: Kroatian sodan alku

text: 1. elokuuta alkaen Daljissa Osijekin lähellä tapahtui ensimmäinen kroaatteihin kohdistunut suuri massamurha. Kylästä lähti pakolaisia. Taistelussa kuoli 80 kroaattipoliisia ja 7 serbiä. Samoihin aikoihin serbit puhdistivat Erdutin ja Aljmasin. Kymmenen kroaattipoliisia joukkomurhattiin Kozibrodissa. Tätä seurasivat samankaltaiset tapahtumat Strugassa ja Kuljanissa Banijan lähellä, joissa kuoli yhteensä 17 siviiliä. Daljin jälkeen kohteina olivat Sarvas, Ceric ,Nustar, Bogdanovci ja Borovon teollisuusalue Vukovarin lähellä. Vukovariin alettiin hyökätä elokuun puolivälissä. 1. elokuuta kaikkia Kroatian kansalaisia kehotettiin puolustamaan Kroatian itsenäisyyttä. Kroatian johto torjui itsehallinnon tasavallan serbivähemmistölle. Serbivähemmistölle tehtiin myönnytyksiä, mutta samalla Kroatia valmistautui täysimittaiseen sotaan. 70 000 miehen vahvuisten kroaattijoukkojen liikekannallepano lisäsi kroaattijoukkojen vahvuutta 30 000:lla. Kroatiassa oli 4,5 miljoonaa asukasta, 600 000 serbin vähemmistö.


title: Kroatian sodan alku

text: 4. elokuuta Serbia hylkäsi van der Broekin rauhansuunnitelman.


title: Kroatian sodan alku

text: Elokuun alussa Kroatiassa oli 30 000 pakolaista. Sota laajeni voimakkuudeltaan ja alueeltaan niin suureksi, etteivät Kroatian päivälehdet enää kyenneet pitämään kirjaa kaikista yksittäisistä tapahtumista. Serbien liittoarmeija tuli yhä useammin tukemaan paikallisten sissien hyökkäyksiä. Elokuussa Serbian armeijan tekemien hyökkäysten johto vakautui. Bosnia-Hertsegovinan puolella liikkui yhä enemmän sotilasajoneuvoja. Kroatian armeija kasvoi sodan aikana yhteen paikallisesta väestöstä muodostetuista yksiköistä ja nuorista vapaaehtoisista. Euroopan yhteisö yritti järjestää rauhanneuvotteluja, mutta serbipresidentti Milošević boikotoi niitä.


title: Kroatian sodan alku

text: Elokuun puolessavälissä taistelut olivat levinneet laajalle Itä-Slavoniaan. 14. elokuuta vastaisena yönä taisteltiin kiivaasti, ainakin 5 kuoli Beli Monastirin lähellä. Koillis-Kroatiassa kuoli 3 ja 3 haavoittui. Topuskossa 60 kilometriä Zagrebista länteen kuoli 1 poliisi. Puskurina toimiva liittoarmeija osallistui laukaustenvaihtoon. Serbit iskivät kroaattikylä Borovo Baseljeen, 1 kuoli ja 12 haavoittui. 14. elokuuta käytiin taisteluja Borovo Selossa, Beli Monastirin lähellä. 17 haavoittui, yli 100 kuoli. Kroatia pyysi Daljin lähellä tapahtuneen joukkomurhan hautojen avaamista.


title: Kroatian sodan alku

text: Serbit tappoivat siviilejä, ryöstivät heidän omaisuutensa ja tulittivat tykistöllä rakennuksia. Pakolaisvirta kasvoi viikko viikolta sitä mukaa kun kyliä tuhottiin yhä enemmän ja niistä karkotettiin väestö pois. Kroatian TV:n kuvaajia ja lehtimiehiä tapettiin. Uusia taistelupaikkoja olivat Banija ja Kordun Dalmatiassa, Sinj, Sibenik, Zadar ja Maslenica sekä Lika.


title: Kroatian sodan alku

text: Elokuun puolivälissä alle viikon kestäneen tulitauon murruttua Kroatian serbialueen johtaja Milan Martic sanoi, että tulitauko ei kestä kauan ja suuri taistelu on tulossa, ja että nyt on vaikea lopettaa. Marticin mukaan kroaatit käyttivät tulitaukoa hyväkseen aseistautuakseen. Marticin mukaan rauhanomainen ratkaisu olisi parempi, mutta tarvittaessa tuloksiin pyritään sodalla. Hieman myöhemmin Krajinan presidentti Milan Babic sanoi suoraan joukkojensa olevan liittoarmeijan osa.


title: Kroatian sodan alku

text: Kroatian sota laajeni huomattavasti elokuun puolivälistä syyskuun puoliväliin 1991. Kroaatit eivät vieläkään uskaltaneet käydä serbien komentaman liittoarmeijan kasarmien kimppuun. Elokuussa sota levisi serbivähemmistöisille alueille ja suuriin kaupunkeihin. Lehdistö ei pystynyt enää pitämään kirjaa sotatapahtumista. Virallisesti Serbia ei ollut mukana taisteluissa, mutta käytännössä liittoarmeija tuki serbisissien hyökkäyksiä elokuun alusta alkaen yhä pontevammin. Serbien harjoittamat etniset puhdistukset ja joukkomurhat jatkuivat, eivätkä länsimaat halunneet puuttua tapahtumien kulkuun. Serbit hävittivät asutuskeskuksia tykistöllä. Rauhanneuvottelut kariutuivat usein vahvemmassa asemassa olleiden serbien vastustukseen. Vaikka Kroatia joutui hyvin tukalaan asemaan, länsi ei auttanut sitä.


title: Kroatian sodan alku

text: Elokuun puolivälissä 1991 sota laajeni serbivähemmistöisille alueille Kroatiassa. Nyt alettiin entistä enemmän hyökätä myös suuriin kaupunkeihin. Jugoslavian liittoarmeija ja serbikapinalliset tekivät nyt avoimesti yhteistyötä. Kun kylään hyökättiin, sitä tulitettiin ensin kranaatinheittimillä ja tykistöllä, sitten liittoarmeijan panssarit ajoivat kylään. Tämän jälkeen ei-serbiväestö ajettiin pois ja/tai tapettiin. Katoliset kirkot tuhottiin. Näin kylistä tuli etnisesti puhtaita serbikyliä. Serbian äärioikeistopoliitikko Vojislav Šešeljin mielestä serbien oli valloitettava Virovitica-Karlovac-Ogulin-Karlobag -linjan itäpuolella oleva alue. Tätä Serbia ei virallisesti julistanut.


title: Kroatian sodan alku

text: Syyskuun alussa Petrinjaan saapui panssarivaunuja, jotka tuhosivat kaupungin keskustaa tulittamalla sitä tykeillä tuhoten varsinkin merkittävien kroaattiaktivistien omistamia liikkeitä. Kohteena oli myös katolinen kirkko ja silta. Ennen tätä kaupungin serbit olivat alkaneet kartalla kroaatteja ja eräänä päivänä heinä-elokuussa useimamt serbit oli kuljetettu kuorma-autoilla pois. Pian panssarihyökkäyksen jälkeen serbit valtasivat kaupungin.


title: Kroatian sodan alku

text: Samoihin aikoihin alettiin Pakracin-Okucanin alueen valtaus ja sen moottoritie katkaistiin. Bosnia ja Hertsegovinasta tullut liittoarmeija liittyi Kroatian sotaan mukaan avoimesti, mikä laajensi taisteluja. Kuun lopussa Serbiasta tuli satojen ajoneuvojen kolonna Länsi- ja Itä-Slavoniaan. Itä-Slavoniassa alkoivat suuret taistelut. Vukovarin kaupunki piiritettiin 24. elokuuta 1991, ja suuri osa Vukovaria ympäröivistä kroaattikylistä vallattiin ja puhdistettiin. Sota laajeni myös rannikolle.


title: Kroatian sodan alku

text: 25. elokuuta serbit aloittivat täyden hyökkäyksen muun muassa Osijekia, Vinkovcia ja Kijevoa vastaan. Näinä päivinä käytiin myös ankaria taisteluja Borovo Naseljessa ja Otočacissa liittoarmeijan ja kroaattien välillä. Elokuun lopussa konfliktit levisivät myös Likaan, Korduniin ja Karlovaciin. Krajinalaiset kapinalliset liittyivät liittoarmeijan osiksi.


title: Kroatian sodan alku

text:
Jo maaliskuusta lähtien 8 kuukautta saarrettu Kijevon kroaattikylä tuhottiin 26. elokuuta 1991 ensimmäisessä liittoarmeijan ja serbisissien yhteishankkeessa, jota pidetään monissa lähteissä Kroatian sodan ensimmäisenä järjestelmällisenä etnisenä puhdistuksena. Kijevo oli yksinäinen tavallaan kylän läpi kulkevan tien sulkeva kroaattikylä serbikylien keskellä, ja Marticin mielestä turvallisuusriski.
Kninin paikalliset Milan Marticin kapinalliset olivat jalkaväkeä, ja liittoarmeija tuki heitä raskailla aseilla ampuen kylää jatkuvasti 12 tuntia.


title: Kroatian sodan alku

text: Kylä puhdistettiin etnisesti, kroaatit ajettiin pakoon. Vaikka sota oli käynnissä elokuun lopussa, rintamia ei vielä ollut. Elokuussa oli puhdistettu etnisesti suuri osa Banovinan alueen kylistä, ja liittoarmeijan koneet pommittivat Kroatian kyliä. Kuun loppuun mennessä kuolleiden lukumäärä oli noin 1 000–2 200 henkeä, 140 000 oli ajettu tai joutunut lähtemään kodeistaan. Vukovar piiritettiin ja alkoi pitkä taistelu. Liittoarmeija valtasi Drnišin, mikä auttoi montenegrolaisia valtaamaan Konavlen.


title: Kroatian sodan alku

text: Elokuun lopulla taisteltiin tai oli taisteltu seuraavissa kaupungeissa: Dubrovnik, Šibenik, Zadar, Karlovac, Sisak, Slavonski Brod, Osijek, Vinkovci ja Vukovar. Kroaatit olivat huomattavasti heikommin aseistettuja kuin serbit, joita entisen keskushallituksen liittoarmeija tuki. Sota oli alussa pitkään rintamatonta sotaa. Ankarimmin taisteltiin alueilla, joilla ei ollut selvää serbi- tai kroaattienemmistöä. Kroatia ei kyennyt pitkään aikaan vastustamaan Jugoslavian liittoarmeijan hyökkäyksiä. Liittoarmeija ei kuitenkaan ollut niin voimakas kuin sen aseistuksesta olisi voinut päätellä.


title: Kroatian sodan alku

text: Elokuun lopussa Kroatian sodassa oli kuollut noin 1000, ja pakolaisia oli 130000.


title: Kroatian sodan alku

text: Kroatian presidentti Franjo Tuđman uhkasi 31. elokuuta, että jos liittoarmeija ei lopeta hyökkäyksiään, Kroatia katsoo armeijan miehittäjäksi. Tämä oli tyypillistä Tuđmanin politiikkaa. Tuđman hallitsi Kroatiaa hyvin itsevaltaisesti eikä antanut muiden poliitikkojen saada ääntään kuuluville. Sodan alussa hänen politiikkansa oli hapuilevaa: Tuđman luotti Bosnian Izerbegovicin tavoin kansainväliseen apuun, jota ei tullut. Näin olleen Kroatian varustautuminen ja armeijan järjestäytyminen viipyi. Tuđmanin kansansuosio olikin sodan alussa pohjalukemissa. Häntä vastaan tehtiin jopa tappoyrityksiä, sillä kovan linjan kroaatit eivät pitäneet hänen epäröivästä asenteestaan. Toinen näistä tapahtui 1. syyskuuta. Tuđman ei ollut varautunut laajaan sotaan, koska uskoi kansainvälisen yhteisön tunnustavan Kroatian nopeasti ja auttavan sitä. Siinä hän erehtyi pahemman kerran. Myös vielä istuvat hajoavan Jugoslavian liittohallituksen kroaatit kuten liittopresidentti Stipe Mesic häiritsivät Kroatian uutta orientoitumista itsenäisyystaisteluun.


title: Kroatian sodan alku

text: Lordi Carrington aloitti rauhantunnustelut syyskuussa 1991. Kansainväliset yritykset luoda rauha kariutuivat yli kymmenen kertaa serbien vastustukseen. Esimerkiksi 19. syyskuuta Slobodan Milošević, Franjo Tuđman ja Jugoslavian puolustussihteeri Kadijević allekirjoittivat rauhansuunnitelman, josta ei tullut mitään. Etyk, Euroopan Yhteisö ja YK olivat kyvyttömiä pysäyttämään sotaa varsinkin sen takia, että serbit halusivat vallata uusia alueita ja laajentaa sotaa. Serbičetnikit eivät yleensä allekirjoittaneet mitään tulitaukoa. YK:n avustuskuljetuksia verotettiin ankarasti, jos ne yleensä pääsivät kohteisiinsa. Lännen kesäkuussa julistama aseidenvientikielto tuki serbejä, joilla oli raskasta aseistusta yllin kyllin, kun taas kroaatit olivat avun tarpeessa. Kroatian sodassa ilmenivät länsivaltojen päättämättömyys ja haluttomuus toimia serbejä vastaan, vaikka heidät tiedettiin laajalti syyllisiksi taistelujen jatkumiseen.


title: Kroatian sodan alku

text: 1. syyskuuta oli Jugoslavian ilmavalvonta sulkenut muun muassa Kroatian ilmatilan, minkä vuoksi kroaatit ja sloveenit sulkivat lentokenttänsä. Serbian ulkoministeri sanoi, ettei Serbia hallinnut Kroatian serbikapinallisia ja että sillä ei ollut mitään tekemistä Kroatian taistelujen kanssa. Serbian johdon mukaan Serbia tuki Kroatian serbejä vain moraalisesti ja lähettämällä avustustarvikkeita serbeille, jotka puolustivat itseään Kroatian julmia hyökkäyksiä vastaan. Serbian taipuminen rauhaan ei lopettanut taisteluja, ja rauhan mahdollisuuteen suhtauduttiin epäillen.


title: Kroatian sodan alku

text: Daruvarin taistelut olivat kovimmat: serbit tulittivat kaupungin laidoilla kranaatein ja tykein. Kaksi ulkomaista toimittajaa oli kadonnut Bosnia-Hertsegovinassa Kostajnican lähellä – heidän luotien lävistämä autonsa löytyi Vedro Poljen kylästä serbien kapina-alueelta. Ugandan lentoyhtiön koneesta löytyi kroaateille menossa oleva aselasti, kaikkiaan 19 tonnia aseita. Serbit varautuivat Bjelo Brdon kylässä kroaattien hyökkäykseen. EY:n mukaan rauhanyritysten epäonnistuminen oli Serbian syytä. Hollannin ulkoministerin Hans van den Broekin mukaan "EY oli aikaisemmin liian innokas säilyttämään Jugoslavian yhtenäisenä".


title: Kroatian sodan alku

text: Jugoslavian liittoarmeija hyökkäsi 2. syyskuuta Petrinjaan tuhoten kaupungin sillan niin, ettei sitä voitu ylittää autolla, vaan vain jalan. Myös Vukovarin lähistöillä ammuskeltiin hajanaisesti, panssaroitu yksikkö ampui 2 tuntia Berakin kylää ja Osijekin ympäristössä oli kranaatti-iskuja. Banijassa ja rannikolla taisteltiin. Franjo Tuđmanin mukaan serbikapinallisten aseistariisuminen ei tulisi olemaan helppoa. Mm. Serbian presidentti Slobodan Milošević allekirjoitti tulitaukosopimuksen EY:n vastatoimien uhatessa. Sopimus tuotti hataran tulitauon. Rauhansopimus loi toivoa, mutta Kroatiassa oli petytty Euroopan vitkasteluun. Kroaatit kyselivät, miksi EY tuli apuun vasta nyt, kun 300 kroaattipoliisia ja kansalliskaartilaista oli kuollut 2 kuukautta kestäneissä taisteluissa. Mukaan ei ollut laskettu siviilejä ja serbien kaatuneita.


title: Kroatian sodan alku

text: Samaan aikaan hajoavasta Neuvostoliitosta aiottiin tehdä suvereenien valtioiden liitto. Kommunistien vallankaappausyritys oli romahtanut. Tämä tuki Jugoslaviankin hajoamista ja Suur-Serbian luomista. Jugoslavian liittovaltion pääministeri Ante Marković ei uskonut rauhaan vaikka tulitaukosopimus allekirjoitettiin, ja Jugoslavian kroaattipresidentti Stipe Mesić oli varovaisen luottavainen rauhanmahdollisuuksiin. EY:n diplomaattien mukaan kestävä rauha saattoi olla kaukana. Tulitaukosopimuksen mukaan EY:n tarkkailijat saivat toimia Kroatiassa Serbian vastahakoisesti suostuessa.


title: Kroatian sodan alku

text: Syyskuun alkupäivinä eri puolilla Kroatiaa suoritettiin 17 hyökkäystä, joissa kuoli ainakin seitsemän ja haavoittui lähes 40. Kroatian mukaan liittoarmeija rikkoi tulitauon, kun kroaatit pidättäytyivät taisteluista. Kyseltiin, kuka käskee armeijaa. Armeija toimi rajusti Petrinjassa ja Berakissa. Berakista paenneiden mukaan jopa 40 ihmistä saattoi kuolla armeijan tulitettua kylää muun muassa panssarivaunujen tykeillä. Petrinjaan taas tuli kasarmeilta armeijan panssarivaunuja, jotka kylvivät järjettömällä tavalla tuntikausia tuhoa kaupungin keskustassa. Armeijan ilmoituksen mukaan se vain "vastasi tuleen".