title: Villamammutti

text:
Esimerkiksi Wrangelinsaaren mammuttilöydöt onkin tehty pääosin jokivarsilta joko sen takia, että mammutteja on sieltä helpompi löytää, tai siksi että mammutit elivät jokivarsien lähellä. Myös lähes kaikki Siperian mammuttilöydöt on tehty jokien tai rantojen läheltä. Nykyajan norsutkaan eivät mene kauas juomapaikkojen läheltä, mutta saattavat vaeltaa vettä etsiäkseen jopa 30 km. Arotundra oli mosaiikki, jossa aavikkomaisten alueiden keskellä oli kosteampia niittyjä. Esimerkiksi ajoittain veden alle jääneet tulvaniityt olivat hyvin tuottavia. Tyypillisesti nykyisllä tundralla eläimet laiduntavat
joko


title: Villamammutti

text: Jääkauden ympäristöt eivät liene kaikilla alueilla olleet niin kylmät kuin mitä perinteisesti on ajateltu. Esimerkiksi "Berezovkan mammutista" on löydetty kasveja, joita elää nykyään huomattavasti etelämpänä. Jääkaudella lienee mammuttien elinympäristössä ollut nykyistä lämpimämpää erilaisten ilmavirtausten tai pilvettömyyden takia.


title: Villamammutti

text: Villamammutti näyttää Alaskassa viihtyneen melko lähellä jääkautisen mannerjään reunaa. Jääkauden huippukaudella Alaskan heinäkuun keskilämpötila oli tyypillisesti +3–6 °C. Tällöin villamammutin kylmänsietokyky lienee ollut sama kuin nykyisen myskihärän. Mammutin lisäksi suurista eläimistä hyvin pohjoisessa eli esimerkiksi villasarvikuono. Villamammutteja on löydetty Euroopasta ja Aasiasta alueelta, jonka eteläraja kuljee Pohjois-Espanjasta Italian eteläkärkeen ja Pohjois-Balkanin halki Kaukasukselle ja suunnilleen Araljärven halki Pohjois-Sahalinin leveyksille ja Kamtšatkan niemimaan pohjoisosan halki. Tämän mukaan Amerikassa eli villamammutteja lähinnä Alaskassa, Länsi-Kanadassa ja Pohjois-Yhdysvalloissa jopa New Yorkin seuduilla. Villamammutti eli Euroopassa jopa Keski-Suomen ja Keski-ruotsin leveyksillä asti, ja Aasiassa jopa Jäämeren rannoilla asti.


title: Villamammutti

text: Pohjoismaissa mammutteja eli Etelä-Norjassa ja Keski-Ruotsissa sekä pohjoisessa Keski-Suomessa asti, joskin useimmat jäännökset ovat jääkauden hävittämiä.


title: Villamammutti

text: Suomessa on löydetty mammutin jäännöksiä ainakin yhdeksältä eri paikkakunnalta. Kolme luista on löytynyt Helsingistä (Töölöstä, Herttoniemestä ja Vuosaaresta).


title: Villamammutti

text: Viimeisin paljastunut löytö tapahtui vuonna 2006, kun professori emerita Marja Simonsuuri-Sorsa löysi muuton yhteydessä autotallistaan mammutin olkaluun, jonka hän itse oli kaivanut esiin jo opiskeluaikoinaan vuonna 1960. Sen ikää ei ole toistaiseksi määritelty.


title: Villamammutti

text: Mammutit esiintyvät monien Siperian kansojen kansanperinteissä. Vaikka mammutit ovat kuolleet sukupuuttoon jo kauan sitten, Siperian asukkaat löysivät toisinaan niiden luita ja jopa hyvin säilyneitä ruhoja. Siksi he uskoivat, että mammutit elävät yhä. Eläviä mammutteja ei kuitenkaan näkynyt, joten niiden uskottiin siirtyneen jokiin ja pyörteisiin ja saavan aikaan rantojen vyörymisen. Erään hantien heimon sankarilaulu kertoo, miten Ob-joen mammutit hävitettiin. "Multavatsaisten vesimammuttien" poikaset, kuten kertomus olentoja kutsui, hyökkäsivät syvyyksistä, tuhosivat monta venettä ja söivät niiden miehistöt. Sankari iski tyhjien veneiden pohjiin kiinni rautaisia ongenkoukkuja, ja työnsi veneet vesille. Mammutin poikaset hyökkäsivät veneiden kimppuun ja kuolivat koukkuihin. Tätä jatkettiin, kunnes hyökkäykset loppuivat. Tällöin arveltiin mammuttien loppuneen. 1800-luvulla Renwallin sanakirjassa ja M. A. Castrénin Kalevalan ruotsinkielisessä käännöksessä suomen sana "tarvas" käännettiin "elefantiksi". Nykytutkimus ei kuitenkaan tue tätä käännöstä.


title: Villamammutti

text: Yleensä mammuteista on löydetty vain yksittäisiä luita ja joskus kokonaisia luurankoja. Tavallisesti mammutit eivät ole säilyneet hyvin, koska maan pinnalle kuollut eläin joutuu yleensä haaskansyöjien ruoaksi, ja loput pehmeästä kudoksesta hävittää bakteerien mädätystoiminta. Siperiasta on kuitenkin löydetty muutamia mammutteja, joiden nahka on melko hyvin säilynyt ja jopa mammutin syömää ravintoa on löydetty niiden vatsoista. Tunnetuin lienee Berezovkajoen jäätynyt mammutti, joka löytyi Itä-Siperiasta vuonna 1900 paikallisen metsästäjän löytämänä. Sudet olivat syöneet raatoa, vaikka se oli löydettäessä haissut. Mammutin suussa ja mahassa oli vielä ruohoa ja mammutti näytti kuolleen äkillisesti tukehtumalla. Kuollut mammutti hautautui aikoinaan maahan, ja nousi routimisen ja sulamisen takia maan pinnalle. Berezovkajoen mammuttiin on liitetty monia tarinoita, joiden todenperäisyys on enemmän tai vähemmän kiistanalainen. Mammuttia katsomaan saapuneiden tutkijoiden on väitetty syöneen jopa pakastunutta mammuttia pihvinä. Vuonna 1960 tunnettu amerikkalainen näennäistieteeseenkin erikoistunut tutkija Ivan Sanderson väitti "Saturday Evening Post"issa tämän ja monen muunkin mammutinraadon säilyneen niin siksi, että ne olivat pakastuneet alle –100 asteeseen hyvin nopeasti. Tämä olisi saattanut johtua äkillisestä katastrofista, vaikkapa tulivuorenpurkauksesta. Toisten tutkijoiden mukaan se olisi voinut johtua vaikkapa avaruudesta pudonneista vesimassoista, jotka imivät mukaansa avaruuden kylmyyden. Monetkaan paleontologit eivät ole silti Sandersonin ja muiden jättikatastrofia kannattavien väitteitä vahvistaneet, päinvastoin vastustaneet niitä. Ei voida esimerkiksi todistaa sitä, että mammutti olisi äkkiä jäätynyt hyvin kylmäksi ulkoisen pakastumisen takia ja sen ansiosta säilynyt hyvin, eikä myöskään sitä, että suuri määrä mammutteja olisi kuollut kerralla yhtaikaa samalla tavoin, kuin hyvin säilyneinä löydetyt mammutit.


title: Villamammutti

text: Katastrofiteorioita arvostelevat paleontologit pitävät joidenkin mammuttien säilymistä harvinaisten yhteensattumien tuloksena. Paleontologi Björn Kurténin mukaan mammutin säilyminen perustui harvinaiseen jäätymiseen, kuivumiseen ja säästymiseen haaskansyöjiltä. Maanvyöryt ovat arktisilla alueilla yleisiä, ja jokin niistä on saattanut haudata mammutin kylmään ikiroudan lähelle vaikkapa maassa olevaan kanjoniin tai halkeamaan. Eristävä maakerros suojasi mammuttia sulamiselta. Esimerkiksi Suomessakin Lapin palsoissa näkyy, että turve peittää suuria jääkimpaleita, jotka sulavat vasta, kun palsan sisällä kasvava jääkimpale rikkoo turpeen.


title: Villamammutti

text:
Yleisesti uskotaan jääkauden lopun ilmastonmuutosten ja nykyihmisen harjoittaman lisääntyneen metsästyksen hävittäneen mammutit. Mammuttien määrä alkoi pienentyä Euroopassa noin 40 000 vuotta sitten, jolloin nykyihminen saapui alueelle. Jääkauden kylmin vaihe harvensi mammuttien määrää ehkä ilmaston kuivumisen vuoksi. Jääkauden lopussa ihminen levittäytyi mammuttien elinalueilla. Toisaalta ilmasto, maaperä ja kasvillisuus muuttuivat kostumisen takia. Kuiva lössipitoinen, ikiroutainen mammuttiaro korvautui metsällä ja soisella tundralla laajoilla alueilla. Ehkä kasvilajisto harveni ja muuttui mammuteille sopimattomaksi, ja metsittymien vähensi mammutin syömien heinien ja muiden kasvien määrää. Maaperän kostuminen hapatti maan ja hävitti mammuttien tarvitsemia kivennäisaineita. Tämä huononsi niiden syömän ravinnon laatua. Talvien kostuminen johti lumen syvenemiseen. Lopullinen häviäminen tapahtui noin 16 000–10 000 vuotta sitten. Mammutti hävisi laajalta alueelta Euraasiasta noin 14 000 vuotta sitten, jolloin ensimmäinen jääkauden jälkeinen lämmin kausi oli päättymässä
On myös pidetty mahdollisena, että koirien levittämä kulkutauti olisi tappanut mammutit.


title: Villamammutti

text: Villamammutti on yksi niistä lajeista, joita jotkut suunnittelevat herätettäväksi henkiin sukupuutosta geenitekniikan avulla. Harvardin yliopiston vuonna 2015 aloittaman ja George Churchin johtaman hankkeen tarkoituksena on kehittää villamammutin ja aasiannorsun hybridi, jolla olisi useita mammutille ominaisia piirteitä. Hanke hyödyntää Crispr/Cas9-geenimuuntelutekniikkaa, jolla tutkijat yhdistelevät villamammutin jäänteistä saatua geeniperimää aasiannorsun ihosoluihin. Alkiot kasvatettaisiin keinotekoisessa kohdussa.


title: Apollonios Rhodoslainen

text: Apollonios Rhodoslainen (, , noin 290 eaa.–230 eaa.) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija ja grammaatikko, jonka pääteos on argonauttien retkestä kertova laaja runoelma "Argonautika".


title: Apollonios Rhodoslainen

text: Apollonios eli Aleksandriassa. "Argonautika" on ainoa hellenistiseltä kaudelta säilynyt eeppinen runoelma. Se toimi Vergiliuksen "Aeneis"-eepoksen muutamien episodien esikuvana. Myös myöhempi roomalainen runoilija Valerius Flaccus piti hänen teostaan esikuvana laatiessaan omaa "Argonautica"-runoelmaansa.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Apollonios Tyanalainen (; n. 40–120) oli antiikin kreikkalainen uuspythagoralainen filosofi ja matemaatikko. Hänen ajattelunsa vaikutti satoja vuosia hänen kuolemansa jälkeen. Apollonios tunnetaan parhaiten Filostratoksen kirjoittamasta elämäkerrasta "Apollonios Tyanalaisen elämä", jossa jotkut ovat nähneet samankaltaisuuksia Jeesuksesta kertovien tarinoiden kanssa.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Apollonios syntyi Tyanassa, Kappadokiassa, Vähässä-Aasiassa. Hän opiskeli lähellä sijainneessa Tarsoksessa. Hän oli kasvissyöjä ja alkoi jo nuorena seurata Pythagoraan opetuksia. Hän pukeutui pellavaisiin asuihin ja käveli paljain jaloin tai puun tuohesta tehdyin jalkinein. Hän ei juonut lainkaan viiniä ja antoi hiustensa kasvaa pitkiksi. Legendanomaiseksi hänen elämänsä muuttui, kun hänen kerrotaan käyneen Roomassa ja herättäneen erään senaattorin tyttären kuolleista. Toinen yleisesti tunnettu tarina kertoi, että keisari Domitianuksen aikaan, kun Apollonius oli Roomassa syytettynä, hän oikeussalissa satojen läsnäolijoiden edessä katosi ilmaan.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Apollonios kirjoitti elämänsä aikana useita kirjoja ja tutkielmia monista eri aiheista, muun muassa luonnontieteistä, lääketieteestä ja filosofiasta. Hänen tieteelliset teoriansa oli sovellettu Ptolemaioksen maakeskiseen todellisuuskäsitykseen, jossa aurinko kiersi maan ympäri. Joitakin vuosikymmeniä Apollonioksen kuoleman jälkeen keisari Hadrianus keräsi hänen teoksensa ja takasi niiden julkaisun koko valtakunnassa.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Jotkut sekä muinaiset että nykyiset oppineet ovat ajatelleet, että Apollonios oli todellisuudessa kristitty apostoli Paavali, sillä kummatkin olivat opiskelleet Tarsoksessa suunnilleen samoihin aikoihin, monet heidän opetuksensa muistuttavat toisiaan ja kummatkin tekivät joitakin samantyyppisiä tekoja. Jotkut ovat jopa esittäneet Apollonioksen olleen kristillisten kirjoitusten Jeesus. Jotkut, kuten toisella vuosisadalla elänyt Lukianos, pitivät "tunnettua Apolloniosta" ainoastaan Alexender-nimellä tunnetun väärän profeetan huijauksena. Tämä oli kiertelevä maagi, joka esiintyi Asklepioksen pappina noin vuosina 150–170.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Filostratoksen kertoman mukaan Apollonios pysytteli välillä syrjemmällä muutaman vuoden, mutta matkusti sitten Kreikasta Intiaan keskustellakseen brahmaanien kanssa. Tällä matkalla hän sai kirjurin ja opetuslapsen nimeltä Damis, joka kirjoitti ylös tapahtumia filosofin elämässä. Lopulta Damiin muistiinpanot päätyivät keisarinna Julia Domnan haltuun. Tämä määräsi Filostratoksen kirjoittamaan elämäkerran viisaan elämästä käyttämällä muistiinpanoja apunaan.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Apollonioksen maine oli elossa vielä vuonna 272, kun keisari Aurelianus valtasi Tyanan, joka oli kapinoinut Rooman valtaa vastaan. Aurelianus väitti Apollonioksen puhuneen hänelle näyssä tai unessa, ja anoneen keisaria säästämään synnyinkaupunkinsa. Aurelianus kertoi Apollonioksen sanoneen hänelle: "Aurelianus, jos haluat hallita, pidättäydy viattomien verestä! Aurelianus, jos haluat valloittaa, ole armollinen!" Apolloniosta ihaillut Aurelianus säästi Tyanan.


title: Apollonios Tyanalainen

text: Keskiaikaisen islamilaisen alkemistin Jabir ibn Hayyanin teos "Kivien kirja" on laaja tutkimus Apollonioksen nimiin laitetusta alkemistisesta teoksesta nimeltään "Balinas".


title: Kapillaari-ilmiö

text: Kapillaari-ilmiö eli hiusputki-ilmiö tai hiushuokoisuus on ilmiö, jossa neste etenee pinnan vettymisilmiön seurauksena kapeassa rakenteessa tai putkessa. Ilmiö on nähtävissä pystysuoraan asennetussa putkessa jossa neste nousee ylöspäin painovoimaa vastaan. Ilmiö johtuu siitä, että molekyylien väliset voimat ovat voimakkaampia nesteen ja kiinteän aineen välillä kuin pelkän nesteen sisällä. Kapillaari-ilmiö aiheuttaa nestepinnan kaareutumisen ylöspäin putken reunojen lähellä. Joissakin nesteissä, kuten elohopeassa, molekyylien väliset voimat ovat suurempia nesteen sisällä kuin nesteen ja kiinteän aineen välillä. Tällöin neste pyrkii sellaiseen muotoon, jossa sillä on mahdollisimman pieni ala. Kapillaari-ilmiö toimii siis päinvastaiseen suuntaan eli nestepinta kaareutuu alaspäin.


title: Kapillaari-ilmiö

text: Kotioloissa ilmiötä voidaan havainnollistaa leikkaamalla esim. sanomalehden sivun reunasta paperisuikale, ripustamalla suikale pystyasentoon ja asettamalla paperin alapää vedellä täytettyyn läpinäkyvään juomalasiin. Vesi nousee paperia pitkin ylöspäin.


title: Kapillaari-ilmiö

text:
Nestepatsaan korkeus "h" (metreissä) saadaan yhtälöstä:
missä


title: Kapillaari-ilmiö

text: Lasiputkessa olevalle vesipatsaalle (ilmassa merenpinnan korkeudella) pätee


title: Kapillaari-ilmiö

text: joten nestepatsaan korkeus on


title: Apuleius

text: Lucius Apuleius eli Apuleios (n. 123/125 - n. 180) oli roomalainen retoriikan opettaja, kirjailija ja keskiplatonilainen filosofi. Häneltä tunnetaan varhaisin kokonaisuudessaan säilynyt latinankielinen romaani "Kultainen aasi" ("Metamorphoses"), jonka arvioidaan valmistuneen vuonna 123.


title: Apuleius

text: Apuleius oli kotoisin Numidian Madaurasta. Hän opiskeli Karthagossa ja Ateenassa. Hän avioitui varakkaan naisen kanssa, mutta joutui vaikeuksiin tämän sukulaisten kanssa, koska nämä syyttivät Apuleiusta noituudesta. Puolustuspuheensa Apuleius julkaisi nimellä "Apologia". Teoksen nimi on sittemmin yleistynyt tarkoittamaan johdonmukaista ja rationaalista todistelua sekä kristinuskon teologista puolustamista eli apologetiikkaa. Apuleiuksen kirjoitustyyli oli rehevää ja sananvalinnoiltaan omaperäistä. Hän sai Karthagossa arvostetun pappisviran, "sacredos provinciae". Filosofialtaan Apuleius katsoi olevansa platonilainen, mutta hänen ajattelussaan on vahva mysteeriuskonnon vivahde. Hän tunsi Isiksen ja Osiriksen mysteerit, jotka kuvastuvat hänen tunnetuimmassa teoksessaan "Kultainen aasi". Teoksen päähenkilö muuttuu aasiksi. Teoksessa on myös tunnettu kohtaus Eroksesta ja Psykhestä. Kokoelma "Florida" käsittää hänen parhaita luentojaan ja teos "Sokrateen jumalasta" ("De deo Socratis") pohdintaa omastatunnosta.


title: Areios

text: Areios (256–336) oli Aleksandrian presbyteeri. Hän aiheutti ensimmäisen vakavan "areiolaiseksi riidaksi" kutsutun oppiriidan kristillisessä kirkossa. Hänen mukaansa Kristuksessa ihmiseksi tullut "Sana" ("logos") on eri olemusta kuin Isä. Sana ei ole iankaikkinen, vaan luotu ja myös oli aika, jolloin häntä ei ollut.


title: Areios

text: Areios oli käynyt teologiset opintonsa Antiokiassa. Myöhemmin hänestä tuli pappi Aleksandriassa.


title: Areios

text: Aleksandriassa ollessaan Areios esitti teologisia näkemyksiään, jotka saivat kannatusta loogisuudellaan. Kaupungin piispa Aleksander Aleksandrialainen varoitti Areiosta, että tämä oli poikkeamassa oikeasta uskosta, jolloin Areios syytti Aleksanderia vääräuskoiseksi. Vastalauseeksi Aleksander kokosi piispankokouksen vuonna 320, jossa Areios kannattajineen tuomittiin harhaoppisiksi ja he joutuivat kirkon ulkopuolelle.


title: Areios

text: Areios siirtyi Antiokiaan, jossa hän sai jalansijaa. Uusi teologia alkoi jakaa kristikuntaa kahtia. Keisari Konstantinus Suuri halusi tehdä sovun ja määräsi Nikean kirkolliskokouksen kutsuttavaksi koolle 325. Kirkolliskokous julisti areiolaisuuden harhaopiksi, mikä ei kuitenkaan vähentänyt areiolaisuuden kannatusta.


title: Areios

text: Konstantinus Suuri määräsi muutamia vuosia kokouksen jälkeen, että areiolaiset on otettava takaisin kirkon yhteyteen. Vuonna 336 Konstantinopolissa oli määrä järjestää kokous Areioksen anateeman purkamisesta, mutta Areios kuoli päivä ennen kokouksen alkua sisäiseen verenvuotoon.


title: Areios

text: Areioksen mukaan jos Jumala on Jumala, ei hän voi olla luotu eikä syntynyt. Jumalan poika ei siis voi olla Jumala sanan varsinaisessa merkityksessä, sillä Jeesus oli syntynyt, mikä tarkoittaa että hänet on myös luotu. Areios ei hyväksynyt, että yksi ainoa Jumala jaetaan kahdeksi, Isäksi ja Pojaksi, koska Jumala on ainutlaatuinen ja jakamaton.


title: Areios

text: Jeesus on kuitenkin täydellinen luomus ja synnitön, jonka Jumala on korottanut Pojan arvoon, mikä mahdollistaa sovitustyön. Pelastus näin tuli jumalalta, joka ei ollut Jumala.


title: Areios

text: Areiolaisuus julistettiin heresiaksi vuonna 325 Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa ja vuonna 381 Konstantinopolin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa.


title: Areios

text: Yhä vielä ortodoksisen kirkon piispanvalaan kuuluu kohta:


title: Šapur I

text: Šapur I oli Persian šahanšah ja sasanidien hallitsijasuvun toinen kuningas vuoden 240 paikkeilta vuoteen 270 tai 272 isänsä Ardašir I:n jälkeen. Valtakaudellaan Šapur otti huomattavan voiton roomalaisista keisari Valerianuksen jäätyä Šapurin vangiksi roomalaisten sotaretkellä Persiaa vastaan. Sotien ohella Šapurin ja hänen isänsä kaudella toteutettiin hallinnollisia uudistuksia. Šapurin valtakaudella alkoi myös levitä profeetta Manin opetuksiin perustunut manikealaisuus.


title: Šapur I

text: Valtaosa Rooman ja Persian sotia koskevista tiedoista on lähtöisin roomalaisilta, mutta Šapurilta on säilynyt Persepoliin lähellä Naqš-e Rostamissa sijaitseva kallioreliefi, niin sanottu "Res gestae divi Saporis", joka löydettiin vuonna 1939.


title: Šapur I

text: Šapurin isä Ardašir I oli Persian sasanidien hallitsijasuvun perustaja. Ardašir kuului farsilaiseen sukuun ja hän nousi Persian valtaistuimelle kukistamalla arsakidien dynastian hallitsija Artabanus IV:n taistelussa vuonna 224 ja kruunauttamalla itsensä kuninkaiden kuninkaaksi ("šahanšah") Ktesifonin valtauksen jälkeen vuonna 226. Šapur osallistui isänsä sotiin arsakideja vastaan ja hänet on kuvattu myös Ardaširin voittoa kuvaavassa kaiverruksissa Firuzabadissa ja Naqš-e Rajabissa. Ardašir hallitsi valtakautensa loppupuolella yhdessä poikansa Šapurin kanssa käyden myös sotia Rooman valtakuntaa vastaan. Merkittävämpää menestystä ei sodissa Roomaa vastaan saatu. Šapurin nousi valtaan isänsä paikalle mahdollisesti vuonna 240 ja Ardašir kuoli vuoden 241 paikkeilla.


title: Šapur I

text: Sodat Roomaa vastaan jatkuivat Šapurin valtakaudella, jolloin saavutettiin myös eräät suurimmista persialaisten roomalaisista ottamista voitoista. Rooman keisari Gordianus III johti vuonna 242 suurta sotaretkeä sasanideja vastaan ja roomalaisten onnistui vallata persialaisten tuolloin hallitsemat Antiokia, Carrhae ja Nisibis. Gordianus kirjoitti Rooman senaatille uhkaavansa voittojensa jälkeen jo Persian pääkaupunki Ktesifonia, mutta hän kuoli epäselvissä olosuhteissa sotaretkensä aikana. Useimpien lähteiden mukaan Gordianus päätyi Philippus Arabsin agenttien murhaamaksi. Persialaisissa lähteissä Gordianus sai puolestaan surmansa Misikoessa käydyssä taistelussa. Kaikissa lähteissä keisariksi nousseen Philippus Arabsinin mainitaan solmineen rauhan Šapurin kanssa. Länsi-Armenia liitettiin sodan jälkeen jälleen Persiaan. Šapur teki uuden sotaretken Roomaa vastaan vuosina 252–256, jolloin valloitettiin myös muu Armenia ja Georgia. Pojalleen Hormizdille Šapur antoi tittelin armenialaisten kuningas.


title: Šapur I

text: Roomalaisia vaivasivat samoihin aikoihin myös gootit, kulkutaudit ja poliittinen epävakaus. Näistä tekijöistä huolimatta keisari Valerianus johti vuosina 259–260 sotaretkeä Šapurin Persiaa vastaan. Joissakin lähteissä roomalaisen armeijan kooksi mainitaan 70 000 miestä. Roomalaiset voitettiin Edessan länsipuolella ja keisari Valerianus jäi persialaisten vangiksi. Piirtokirjoituksissa väitetään, että Šapur otti keisarin vangiksi henkilökohtaisesti taistelun aikana. Sen sijaan roomalaisten ja kreikkalaisten historioitsijoiden mukaan Šapur kutsui Valerianuksen neuvottelemaan ja vangitsi petollisesti koko tämän seurueen, mukaan lukien pretoriaanikaartin päällikkö Succesianuksen ja useita senaattoreita. Tapaus oli joka tapauksessa huomattava nöyryytys roomalaisille. Ei ole täysin selvää mitä Valerianukselle tapahtui hänen vangiksi jäämisensä jälkeen. Šapurin on kerrottu nöyryyttäneen Valerianusta muun muassa käyttämällä tätä jalkajakkarana noustessaan hevosensa selkään. Tarinan erään version mukaan Valerianus nyljettiin ja hänen heinillä täytettyä nahkaansa pidettiin näytillä. On kuitenkin myös mahdollista, että tarina heijastelee vain roomalaisten historioitsijoiden näkemystä persialaisista ja näiden raakalaisuudesta. Lisäksi useat tiedot Valerianuksen nöyryytyksestä ovat peräisin kristityltä historioitsija Lactantiukselta, joka kuvasi propagandatarkoituksessa kristittyjä vainonneiden pakanakeisarien vastoinkäymisiä. Naqš-e Rostamin kirjoituksissa mainitaan, että roomalaiset vangit asutettiin eri puolille Persiaa. Esimerkiksi Bišapurissa ja Šustarissa on jäänteitä roomalaisperäisinä pidetyistä rakennelmista, joita vangiksi jääneet roomalaiset insinöörit mahdollisesti rakensivat. Persiaan asutettiin myös kristittyjä vankeja esimerkiksi Antiokiasta. Šapur alkoi käyttää titteliä Iranin ja Aniranin (ei-Iran) kuninkaiden kuningas, viitaten asemaansa myös ei-iranilaisina pidettyjen alueiden ja alamaisten kuninkaana. Titteliä käyttivät sittemmin ajoittain myös myöhemmät sasanidihallitsijat. Rooman vastaisten sotiensa ohella Šapur teki isänsä tapaan sotaretkiä kušanoja vastaan levittäen sasanidien valtapiiriä kohti Keski-Aasiaa, Afganistania ja Pohjois-Intiaa. Persialaiset sotivat myös roomalaisten kanssa Palmyran hallitsija Odaenathusta vastaan. Odaenathuksen sotaretkiä persialaisia vastaan on kuvailtu joissain lähteissä menestyksekkäiksi, mutta niiden merkityksestä ja laajuudesta on kiistelty.


title: Šapur I

text: Sotimisen ohella Šapurin ja hänen isänsä kausilla oli toteutettu huomattavia hallinnollisia uudistuksia. Kirjoituksissa alettiin puhua uusista hallinnollisista tehtävistä, kuten kirjureista ("dibir"), rahainhoitajista ("ganzwar") ja tuomareista ("dadwar"). Šapur perusti myös uusia kaupunkeja, kuten Bišapurin ja Nišapurin. Piirtokirjoituksissa mainitaan Šapurin vaikuttaneen myös uskonnollisessa politiikassa hänen pystyttäen uusia zarathustralaisia tulitemppelejä. Šapurin valtakauden uskonnollinen ilmiö oli myös profeetta Manin opetuksista muodostunut manikealaisuus, jonka maailmankuva levisi nopeasti myös Persian ulkopuolelle Eurooppaan ja Keski-Aasiaan. Šapur kuoli ilmeisesti sairauteen Bišapurissa eri lähteiden mukaan joko toukokuussa 270 tai vuonna 272. Šapurin kuoleman jälkeen valtaan nousi hänen poikansa Hormizd, ja hänen jälkeensä Šapurin kaksi muuta poikaa Bahram ja Narseh lyhyine valtakausineen.


title: Moroni

text:
Moroni on Komorien pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Arvion mukaan vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 48 543. Kaupunki sijaitsee Grande Comore -saaren länsirannalla. Sitä palvelee kaupungin pohjoispuolella sijaitseva Moroni Hahayan kansainvälinen lentokenttä (IATA-koodi: HAH).
Arabit perustivat Moronin luultavasti 10. vuosisadalla. Kaupunki oli Bambaon sulttaanikunnan pääkaupunkina. Kauppaa käytiin Sansibarin kanssa.Suuri Badjanami-moskeija valmistui vuonna 1427. Ranskan valta alkoi alueella 1840-luvulla.
Moronin sataman kautta kulkee Komorien ulkomaankauppa. Satamasta viedään ulkomaille vaniljaa, kaakaota, kahvia sekä puu- ja metallituotteita. Kaupungin matkailuelinkeino on kehittynyt huonosti.


title: Triumfi

text: Triumfi (lat. "triumphus") on kulkue, jolla palkittiin sotilasmenestystä saavuttanut komentaja antiikin Roomassa. Tapa saattaa olla lähtöisin etruskeilta, jo Rooman kuninkaiden kerrotaan viettäneen triumfeja. Alun perin kyseessä oli uskonnollinen kulkue, jolla pyrittiin puhdistamaan palaava armeija. Rooman senaatti myönsi triumfin, jos edellytykset täyttyivät, esimerkiksi vastustajia oli täytynyt surmata riittävästi. Myöhemmin kulkueesta tuli keisarien yksinoikeus ja sotapäälliköille saatettiin myöntää ainoastaan triumfin arvomerkit eli "ornamenta triumphalia".


title: Triumfi

text: Triumfin viettäjä oli triumfaattori ("triumphator"). Hän matkusti vaunuissa kaupungin halki joukkojensa, sotasaaliin ja merkittävien sotavankien kanssa.


title: Niuvanniemen sairaala

text: Niuvanniemen sairaala on Kuopion Niuvan kaupunginosassa sijaitseva psykiatrinen sairaala. Se on toinen valtion oikeuspsykiatrisista sairaaloista, joista toinen on Vanhan Vaasan sairaala. Niuvanniemen potilaista enemmistö on oikeuspsykiatrisia potilaita ja kaikki ovat tahdosta riippumattomaan hoitoon määrättyjä. Oikeuspsykiatrisella potilaalla tarkoitetaan rikokseen syyllistynyttä henkilöä, joka on jätetty yleensä kaksi kuukautta kestävässä mielentilatutkimuksessa ilmenneen mielisairauden vuoksi syyntakeettomina oikeudessa tuomitsematta. Vähemmistö potilaista on tahdosta riippumattomassa hoidossa sairaalassa oman sairaanhoitopiirinsä hakemuksella, vaikeahoitoisen potilaan statuksella.


title: Niuvanniemen sairaala

text: Sairaalassa on 12 osastoa, joista yksi on avo-osasto ja yksi nuoriso-osasto. Paikkoja sairaalassa on 296. Henkilökuntaa on noin 440. Osastoista seitsemän on miesosastoja, kolme sekaosastoa, yksi naisosasto ja yksi alaikäisten osasto (os. 20, NEVA).


title: Niuvanniemen sairaala

text: Hoitoajat sairaalassa ovat yleensä pitkiä, oikeuspsykiatrisilla potilailla keskimäärin yli kahdeksan vuotta, ja vaikeahoitoisilla potilailla yli viisi vuotta. Niuvanniemen sairaalasta pois siirtyessä tuomitsematta jätetyt sekä vaaralliset ja/tai vaikeahoitoiset potilaat siirtyvät pääsääntöisesti sairaanhoitopiirien psykiatrisiin sairaaloihin, joskus avohoitoon.


title: Niuvanniemen sairaala

text: Vuodesta 2000 lähtien eristämiset ja rajoittamiset on tilastoitu potilaan statuksen mukaan. Enemmistö aikuisikäisten rajoittamisista kohdistui vaarallisiin ja vaikeahoitoisiin eli 61–77 prosenttia vuosina 2000–2009 ja 90 prosenttia vuonna 2010. Vastoin yleistä luuloa suurin osa eristetyistä ei ole syyntakeettomiksi todettuja rikoksen tehneitä, sillä 2000-luvulla rajoittamisista vain noin 8−33 % on kohdistunut heihin.


title: Niuvanniemen sairaala

text: Niuvanniemen sairaala on Suomen vanhin toiminnassa oleva psykiatrinen sairaala, se perustettiin vuonna 1885.


title: Niuvanniemen sairaala

text: Vielä 1980-luvun alussa Niuvanniemessä ei juuri käytetty lepositeitä ja eristäminen oli varsin harvinaista. Eristystiloja oli kolmella osastolla. Sähköshokkihoidosta luovuttiin 1960-luvun taitteessa, mutta se on otettu myöhemmin takaisin käyttöön.


title: Vanhan Vaasan sairaala

text: Vanhan Vaasan sairaala on Vaasassa sijaitseva valtion oikeuspsykiatrinen sairaala. Se on toinen valtion omistamista mielisairaaloista; toinen on Kuopion Niuvanniemen sairaala.


title: Vanhan Vaasan sairaala

text: Vanhan Vaasan sairaala aloitti toimintansa vuokratiloissa vuonna 1768. Oman rakennuksensa se sai vuonna 1769. Sairaalan nimi oli Mustasaaren sairaala vuoteen 1988 asti.


title: Vanhan Vaasan sairaala

text: Sairaalan ensimmäinen lääkäri oli Barthold Rudolf Hast, joka oli myös Ruotsin vallan aikaisen Suomen ensimmäinen piirilääkäri. Potilasmäärä kasvoi sinä aikana kahdesta 30−50:een.


title: Vanhan Vaasan sairaala

text: Vuosina 1939−1963 johtavana ylilääkärinä toimi Yrjö K. Suominen, joka vuonna 1945 julkaistussa lehtikirjoituksessaan kannatti mielisairaiden ihmisten tappamista rotuhygienian nimissä. Vuosina 1963–1992 ylijohtajana toimi myös kokoomuksen kansanedustajana työskennellyt Eeva Kauppi. Nykyinen johtava lääkäri on Markku Eronen.


title: Hempelin–Oppenheimin malli

text:
Hempelin–Oppenheimin malli, peittävän lain malli eli deduktiivis-nomologinen malli eli selittämisen subsumptioteoria
() on tieteellisen selittämisen tapa, joka vastaa kysymykseen: "Miksi jokin ilmiö E tapahtui?" Mallissa selitettävä ilmiö X seuraa loogisesti yhtäältä yleisistä laeista ja tilannetta riittävästi kuvaavista alkuehdoista. Tämän vuoksi peittävän lain soveltaminen ilmiön X selittämiseksi vaatii alkuehdot ja ainakin yhden yleisen lain. Selittävän osan ja selitettävän osan suhde voi olla myös induktiivinen (loogisesti epäpätevä), ja universaalin lain asemesta selittävä osa voi sisältää myös probabilistisia tai tilastollisia lakeja; tällöin "Miksi välttämättä P?" voidaan lieventää muotoon "Miksi mahdollisesti P?"


title: Hempelin–Oppenheimin malli

text: Mallia ovat kehittäneet tieteenfilosofit Carl Hempel, Paul Oppenheim ja Karl Popper.


title: Hempelin–Oppenheimin malli

text: Mallissa tieteellinen selittäminen muotoillaan seuraavien termien avulla: Hempelin alkuperäisen version vaatimukset deduktiivis-nomologiselle selitykselle olivat seuraavat:Lopullinen päätelmä tehdään etsimällä suhde selittävän S:n ja selitettävän P:n välillä; käytännössä tämä tarkoittaa sitä, kuinka laajasti ja kuinka tarkasti ilmiö P on deduktiivisesti johdettavissa S:stä eli kuinka paljon S selittää P:tä siten, että se samalla rajaa ulkopuolelleen mahdollisimman paljon sellaista, mikä ei ole P.


title: Argos (taruolento)

text: Argos (, ), myös Argos Panoptes ('kaikkinäkevä'), oli kreikkalaisessa mytologiassa satasilmäinen jättiläinen, jonka silmistä ainoastaan kahden tarvitsi nukkua kerrallaan ja muut jatkoivat vartioimista. Hera asetti Argoksen vartioimaan Io-neitoa, johon Zeus oli rakastunut. Argos vartioikin lehmäksi muuttunutta Ioa tunnollisesti, mutta vapauttaakseen rakkautensa kohteen Zeus lähetti Hermeen surmaamaan Argoksen.


title: Argos (taruolento)

text: Paimeneksi pukeutunut Hermes alkoi keskustella Argoksen kanssa, ja pian Argos pyysikin Hermestä soittamaan kanssansa. Hermes jatkoi tarinoitaan ja soittoaan, kunnes Argoksen kaikki silmät olivat yksi kerrallaan nukahtaneet. Välittömästi tämän jälkeen Hermes sivalsi jättiläiseltä pään irti yhdellä iskulla.


title: Argos (taruolento)

text: Kun Hera sai tietää Argoksen kuolemasta, hän otti tämän silmät haltuunsa ja levitti ne riikinkukon viuhkamaiseen pyrstöön.


title: Argos (taruolento)

text: Sanaa "argos" voidaan käyttää myös vertauskuvallisesti, jolloin se tarkoittaa tarkkasilmäistä, valpasta vartijaa.


title: Argonautit

text: Argonautit (, yksikössä , "Argonautēs") olivat kreikkalaisen mytologian sankarijoukko, joka tunnetaan varsinkin Argo-laivalla ennen Troijan sotaa tekemästään "argonauttien retkestä". Iason tovereineen matkusti Argoksen rakentamalla laivalla Kolkhiiseen noutamaan siivekkään oinaan kultaisen taljan, jota uneton lohikäärme vartioi.


title: Argonautit

text: Argonautteja oli viisikymmentä. Heihin kuuluvat muun muassa Asklepios, Herakles, Autolykos, Kastor, Polydeukes, Theseus, Amfion, Meleagros, Augeias, Laokoon, Nestor, Ankaios, Iolaos ja Akhilleuksen isä Peleus.


title: Argonautit

text: Argonauttien taru tunnetaan ennen kaikkea Apollonios Rhodoslaisen laajasta runoelmasta "Argonautika".


title: Argonautit

text: Tarun mukaan Iason, nuori thessalialaisen ruhtinaan poika, tuli tervehtimään Peliasta, joka oli anastanut hänen isänsä valtakunnan. Päästäkseen eroon nuorukaisesta Pelias taivutti hänet lähtemään Kolkhiiseen Mustanmeren itärannalle noutamaan sieltä kultaista taljaa.


title: Argonautit

text: Orkhomenoksen kaupunkia Boiotiassa hallitsi kerran kuningas, jolla oli kaksi lasta, poika Friksos ja tytär Helle. Äitinsä kuoleman jälkeen lapset saivat häijyn äitipuolen, joka väijyi heidän henkeään. Eräänä yönä äitivainaja näyttäytyi lapsille ja antoi heille kultavillaisen ja kultasarvisen oinaan. Sillä Friksos ratsasti pois sisarensa Hellen kanssa. Kun he saapuivat salmeen, joka erottaa Aasian Euroopasta, Helle putosi veteen, jota siksi kutsutaan Hellen mereksi eli Hellespontokseksi. Mutta veli vei oinaan Kolkhiiseen, uhrasi sen siellä ja ripusti taljan metsikköön, joka oli pyhitetty sodan jumalalle Areelle. Tämä talja Iasonin piti nyt noutaa.


title: Argonautit

text: Retkelle osallistui monta kuuluisaa Kreikan sankaria, myös Herakles ja Theseus. Suuri laiva rakennettiin, ja rakennusmestari Argoksen mukaan se nimitettiin Argoksi. Iasonin johdolla sankarit läksivät purjehtimaan. Monen seikkailun jälkeen he viimein saapuivat Kolkhis-maahan Fasis-joelle ja nousivat maihin. Iason meni maan kuninkaan Aieteen luo ja pyysi kultataljaa. Kuningas lupasi sen hänelle, jos hän ensin yksinään valjastaisi auran eteen kaksi vaskikavioista, tulta puuskuvaa villiä härkää, kyntäisi niillä kappaleen maata, kylväisi siihen lohikäärmeen hampaita ja viimein taistelisi niitä asemiehiä vastaan, jotka kasvoivat kylvöstä.


title: Argonautit

text: Kuninkaan tytär, taikoja osaava Medeia, rakastui heti ensi näkemältä tulisesti Iasoniin ja lupasi auttaa tehtävissä, jos Iason ottaisi hänet puolisokseen. Medeia antoi sankarille voidetta, jolla tämän piti sivellä ruumiinsa ja aseensa: siten ei härkien tuli eivätkä vaskikaviot pystyneet häneen. Iason sai härät kiinni, valjasti ne auran eteen, kynti vainion ja kylvi sinne lohikäärmeen hampaita. Silloin alkoi hiljakseen kasvaa maasta sotilaita kypärineen ja kilpineen. Iason heitti piilopaikastaan heidän keskelleen kiven, jolloin he heti joutuivat riitaan ja tappoivat toisensa. Vaikka Iason nyt oli tehnyt hänelle määrätyt työt, Aietes ei kuitenkaan tahtonut antaa hänelle kultaista taljaa. Siksi Medeia vei Iasonin yöllä metsikköön, jossa talja riippui, vaivutti vartijaksi asetetun lohikäärmeen taikajuomalla uneen ja antoi taljan Iasonille.


title: Argonautit

text: Iason nousi Medeian ja matkakumppaniensa kanssa laivaan. Medeia otti mukaan pienen Absyrtos-veljensä. Kuultuaan argonauttien purjehtineen pois kuningas Aietes lähti ajamaan heitä takaa. Tunnistettuaan purjeista isänsä laivan Medeia surmasi pikkuveljensä, heitti paloitellun ruumiin mereen ja asetti pään ja kädet kalliohuipulle meren rantaan. Kauhistuksissaan Aietes ei nyt huolehtinut muusta kuin poikansa jäsenten kokoamisesta voidakseen ne haudata, ja sen vuoksi jäi takaa-ajaminen sikseen.


title: Argonautit

text: Medeia ei saanut lopulta mitään hyötyä rikoksestaan. Iason hylkäsi hänet, ja kostaakseen Medeia teki vielä lisää rikoksia sekä kuoli lopulta inhottuna.


title: Stephen R. Donaldson

text: Stephen Reeder Donaldson (s. 13. toukokuuta 1947) on yhdysvaltalainen fantasia- ja tieteiskirjailija. Hän on kirjoittanut teoksia perinteisestä fantasiasta avaruusoopperaan.


title: Stephen R. Donaldson

text: Stephen R. Donaldson syntyi Clevelandissa, mutta eli suuren osan lapsuudestaan Intiassa. Donaldson opiskeli yliopistossa Yhdysvalloissa ja valmistui vuonna 1971 pääaineenaan englannin kieli ja kirjallisuus. Donaldson on voittanut fantasiakirjoillaan useita palkintoja, muun muassa John W. Campbell -palkinnon vuonna 1979 ja World Fantasy Awardin vuonna 2000.


title: Stephen R. Donaldson

text: Donaldson tunnetaan parhaiten kolmesta "Thomas Covenant" -trilogiasta. Kaksi ensimmäistä sarjaa julkaistiin 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Kolmannen ja viimeisen julkaiseminen alkoi vuonna 2004. Kirjat ovat myyneet erittäin hyvin, ja ne on käännetty useille kielille. Covenant-kirjoja on myyty yli kuusi miljoonaa kappaletta, ja niitä myydään joka vuosi kymmeniä tuhansia kappaleita.


title: Stephen R. Donaldson

text: Donaldson on romaaniensa ohella kirjoittanut myös paljon novelleja.


title: Stephen R. Donaldson

text: Suomeksi Donaldsonilta on julkaistu vain yksi teos, "Berek Puolikäden paluu" vuonna 1988. Useimpien arvostelijoiden mukaan suomennos on epäonnistunut eikä välitä todellista kuvaa teoksesta.


title: Stephen R. Donaldson

text: Vaikka Donaldson usein mainitaan J. R. R. Tolkienin seuraajana, hänen tarinoihinsa ovat vaikuttaneet paljon myös William Shakespeare, Mervyn Peake ja Richard Wagnerin oopperat. Thomas Covenantin aikakirjat ja Mordant's Need -sarja myös käyttää ”vaihtoehtoisen maailman” kaavaa hieman samaan tapaan kuin C. S. Lewis Narnia-kirjoissaan. Huomionarvoinen vaikute Mordant's Neediin on myös Roger Zelaznyn "Amber"-sarja.


title: Stephen R. Donaldson

text: Donaldsonin tunnetuin henkilöhahmo on "Thomas Covenant", spitaalinen yhteiskunnan hylkiö, joka tempautuu mukaan "The Land" -nimisen maailman eeppiseen fantasiaseikkailuun. Tässä maagisessa maassa heikko Covenant on ennustettu sankari, jolla on hallussaan lähes rajaton mahti. Hänen tehtävänsä on tuhota paha "Lord Foul the Despiser", joka haluaa murtaa vankilanaan toimivan maailman päästäkseen jälleen taistelemaan arkkivihollistaan "Luojaa" vastaan.


title: Stephen R. Donaldson

text: Covenantia vain ei urakkaan ryhtyminen kiinnosta – hän kieltäytyy pitämästä maailmaa edes totena sen elävän taikuuden vuoksi. Rajatonta mahtiaan Covenant ei osaa käyttää eikä halua opetella – koska voima tuo mukanaan vastuuta, täydellisen voimaton voi olla myös täysin vastuuton."Thomas Covenant Epäuskojan aikakirjat I:"


title: Stephen R. Donaldson

text: "Thomas Covenant Epäuskojan aikakirjat II:"


title: Stephen R. Donaldson

text: "Mordant's Need"


title: Stephen R. Donaldson

text: "The Gap Cycle" (scifiä)


title: Stephen R. Donaldson

text: Novellikokoelmia:"Axbrewder"/"Fistoulari" -teokset;"Gilden-Fire" on "Illearth Warista" käsikirjoitusvaiheessa poistettu noin 70-sivuinen osuus. Se julkaistiin ensin itsenäisenä teoksena, mutta sisällytettiin myöhemmin "Daughter of Regals" -kokoelmaan. Kyseessä on kirjailijan mukaan vain ylimääräinen aineisto, jota ei alun perin pitänyt julkaista ollenkaan.


title: Ariel (nimi)

text: Ariel () on juutalainen nimi, joka merkitsee ’Jumalan leijonaa’. Vanhassa testamentissa sitä käytetään paitsi henkilönnimenä myös Jerusalemin vertauskuvallisena nimityksenä. Tällöin sen merkitys on ’Jumalan lauma, asuinsija, liesi, alttari’. Suomessa Ariel saattaa olla Adiel-nimen (hepr. ’Jumala on koristautunut’) murteellinen muoto.


title: Ariel (nimi)

text: Tavallisesti Ariel on miehen etunimi. Se on kuitenkin yleistynyt englanninkielisissä maissa myös naisennimenä varsinkin sen jälkeen, kun Walt Disneyn elokuvassa "Pieni merenneito" (1989) esiintyi pääosassa merenneito Ariel.


title: Ariel (nimi)

text: Loitsuissa Ariel-nimi on viitannut vedenhaltiaan. Shakespearen näytelmästä "Myrsky" ja Goethen näytelmästä "Faust" tunnetaan myös tämänniminen ilman henki.


title: Aristagoras

text: Aristagoras (k. 497 eaa.) oli Persian alaisen Miletoksen hallitsija. Hän sai Vähän-Aasian joonialaisissa kaupungeissa aikaan niin kutsutun Joonian kapinan. Kapinointi laajeni niin, että persialaissodat syttyivät.


title: Aristeides (poliitikko)

text: Aristeides () (530–468 eaa.), lempinimeltään ”Oikeamielinen” (), oli ateenalainen poliitikko. Hänet karkotettiin Ateenasta, koska hän oli vastustanut Themistokleen ajamaa laivojen rakennusohjelmaa. Hän palasi Ateenaan vuonna 480 eaa. ja perusti 477 eaa. kuulun Deloksen meriliiton.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Jakob Ludwig Felix Mendelssohn Bartholdy (3. helmikuuta 1809 Hampuri – 4. marraskuuta 1847 Leipzig) oli saksalainen romantiikan ajan säveltäjä. Mendelssohn oli Mozartin ohella yksi historian suurimmista musiikin lapsineroista, ja hän lukeutuu taidemusiikin suurimpien säveltäjien joukkoon. Hän nosti unohdetun musiikillisen esikuvansa Johann Sebastian Bachin arvostetuksi säveltäjäksi. Mendelssohn oli lisäksi taitava pianisti, urkuri ja kapellimestari.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohnin tunneituimpiin sävellyksiin kuuluu näytelmämusiikkiin "Kesäyön unelma" sisältyvä häämarssi (op. 61 no. 9).


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohn syntyi 3. helmikuuta tuolloin itsenäisessä kaupunkivaltiossa Hampurissa varakkaaseen juutalaisperheeseen. Hänen isänsä Abraham Mendelssohn oli pankkiiri ja isoisänsä puolestaan kuuluisa filosofi Moses Mendelssohn (1729–1786). Hänen siskonsa Fanny (1805–1847), jolla oli veljeensä hyvin läheinen suhde, oli myös lahjakas säveltäjä ja pianisti. Mendelssohnit muuttivat Berliiniin vuonna 1812 ja kääntyivät luterilaisuuteen, minkä johdosta he ottivat lisänimen "Bartholdy".


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text:
Kuusivuotiaana Felix alkoi saada pianotunteja äidiltään, ja seitsemänvuotiaana hän sai ohjausta Marie Bigot’lta Pariisissa. Vuodesta 1817 alkaen hän opiskeli sävellystä Carl Friedrich Zelterin (1758–1832) johdolla. Yhdeksänvuotiaana hän esiintyi todennäköisesti ensimmäisen kerran julkisesti osallistumalla kamarimusiikkikonserttiin. 12-vuotiaasta lähtien hän alkoi säveltää hyvin varhaiskypsiä teoksia, ja vuotta myöhemmin hän julkaisi ensimmäisen teoksensa, varhaisen pianokvarteton. Nuori lahjakkuus sai perheeltään kaiken tarvitsemansa henkisen kannustuksen ja rahallisen tuen, ja hänen teoksiaan esitettiin usein kotona salongissa, jonne oli kutsuttu pieni yksityinen orkesteri. Musiikkiesityksistä tuli pian kuuluisia Berliinissä.
Ensimmäiset kaksitoista jousisinfoniaansa Mendelssohn sävelsi 12–14-vuotiaana, ja 15-vuotiaana hän teki ensimmäisen täysimittaiselle orkesterille sävelletyn sinfonian (opus 11, c-molli), joka oli ensimmäinen täyden tunnustuksen saanut teos. Vuotta myöhemmin valmistunut jousioktetto oli hämmästyttävän kypsä saavutus, ja sitä pidetään yhä yhtenä säveltäjän arvostetuimmista töistä. Tämän ohella vuonna 1826 ilmestynyt alkusoitto William Shakespearen "Kesäyön unelmaan", joka sai innostuksensa Felixin luettua siskonsa kanssa kyseistä näytelmää, varmisti nuoren säveltäjälupauksen maineen Mozartin veroisena lapsinerona. 16 vuotta myöhemmin hän sävelsi alkusoiton jatkoksi lisää musiikkia samaiseen näytelmään. Tämä vokaaliosuuksiakin sisältävä teos on kenties viulukonserton ohella Mendelssohnin suosituin. Siihen sisältyy kuuluisa häämarssi.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohn sävelsi nuorena myös useita oopperoita. Vuonna 1827 sävelletty "Die Hochzeit des Camachon" otettiin kuitenkin Berliinissä vastaan huonosti, eikä säveltäjä enää jatkanut oopperoiden tekoa. Häntä pidettiin muusikkopiireissä liian etuoikeutettuna ja egoistisena – mielipiteitä väritti myös antisemitismi, joka kohdistui säveltäjän juutalaistaustaan.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohn oli Bachin musiikin suuri ihailija ja puolestapuhuja. Hänen johtamansa "Matteuspassion" lyhennetty esitys vuonna 1829 oli ensimmäinen sitten barokkisäveltäjän kuoleman vuonna 1750. Se merkitsi myös kansainvälistä tunnustusta 20-vuotiaalle Mendelssohnille ja toi unohduksiin vaipuneen Bachin jälleen suuren yleisön tietoisuuteen.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Etsiessään sopivaa työpaikkaa Mendelssohn lähti useille kiertomatkoille, ja vuoden 1829 lopussa hän saapui Lontooseen ensimmäisellä kymmenestä Englannin-vierailustaan. Hän matkusti myös Skotlantiin, jossa Staffan-saaren kivimuodostelmat tekivät häneen suuren vaikutuksen ja antoivat innoituksen "Hebridit-alkusoitolle". Seuraavana vuonna hän vieraili jälleen Skotlannissa ja Italiassa, mikä tuotti kuvaukset kummankin maan luonteesta musiikin muodossa: "Skotlantilaisen sinfonian" (nro 3) ja "Italialaisen sinfonian" (nro 4). Näitä pidetään Mendelssohnin parhaina sinfonioina.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Useiden matkojen jälkeen Mendelssohn sai lopulta vakituisen musiikillisen johtajan paikan Düsseldorfista vuonna 1833. Hän sävelsi sinä aikana yhden "Sanattomien laulujen" sarjoistaan, jotka ovat nykyään suosittuja pianolle kirjoitettuja tunnelmakappaleita. Hänen yksinvaltainen ja määräilevä lähestymistapansa johtajana kohtasi pian vastustusta, ja jo 1835 hän muutti Leipzigiin saatuaan sieltä kapellimestarin paikan kuuluisasta "Gewandhausista", missä hän pysyi seuraavat yksitoista vuotta. Konsertteihin hän sisällytti aikalaistensa ohella Bachin, Georg Friedrich Händelin ja wieniläisten klassikoiden (Joseph Haydn, Mozart ja Ludwig van Beethoven) teoksia. Vuonna 1836 hän johti "Paulus"-oratorionsa kantaesityksen Düsseldorfissa.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohn tapasi elämänsä aikana useita kuuluisuuksia, joista ensimmäisenä Johann Wolfgang von Goethen. Tämän tiedetään sanoneen nuorelle muusikolle: ”Kun olen alla päin, tule ja piristä minua soitollasi”. Hän tunsi myös Hector Berliozin, jonka hän tapasi ensin ranskalaisten taiteiden akatemiassa Roomassa ja myöhemmin Saksassa. Myös Berlioz mainitsee hänet muistelmissaan. Matkallaan Pariisiin vuonna 1831 hän tapasi Frédéric Chopinin ja Franz Lisztin. Mendelssohn oli onnellisesti naimisissa Cécile Jeanrenaudin kanssa vuodesta 1837 lähtien, ja he saivat neljä lasta.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Vuonna 1840 Mendelssohn ehdotti konservatorion perustamista Leipzigiin. Neuvottelut suunnitelmasta keskeytti Preussin kuninkaan Fredrik Vilhelm IV:n kutsu (käytännössä kuninkaallinen käsky) Mendelssohnille tulla kapellimestariksi Berliiniin hänen palvelukseensa. Siellä Mendelssohn sai jälleen nuivan vastaanoton sekä yleisöltä että muusikoilta, ja niinpä hänen eronpyyntönsä hyväksyttiin jo parin vuoden kuluttua. Hän palasi Leipzigiin, jossa suunniteltu konservatorio perustettiin vuonna 1843.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohn jatkoi kapellimestarin tehtäviään Gewandhausissa, jonka orkesterin johtohahmoja oli maineikas viulisti Ferdinand David. Hänestä tuli Mendelssohnin hyvä ystävä. David innoitti Mendelssohnia säveltämään viulukonserttonsa (opus 64) vuonna 1844. Viulukonsertto on nykyään yksi säveltäjän useimmin esitetyistä teoksista. Muita myöhäisen kauden teoksia ovat pianomuunnelmateos "Variations sérieuses" (1841), kuusi urkusonaattia (1844–1845) sekä suuri oratorio "Elias", joka sai ensiesityksensä Birminghamissa vuonna 1846 ja jossa Mendelssohn antaa kaikkensa dramaattisesta ja romanttisesta puolestaan. Teos on Händelin ja Haydnin oratorioiden rinnalla tunnetuin teos lajissaan.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Viimeisinä elinvuosinaan Mendelssohn kärsi jatkuvan matkustamisen ja ylitöiden aiheuttamasta liikarasituksesta. Kun Fanny kuoli veljensä oratorion harjoituksissa toukokuussa 1847, Mendelssohn masentui syvästi. Hän kärsi värinä- ja päänsärkykohtauksista, ja kuoli sydänkohtaukseen marraskuussa 1847 Leipzigissä, Saksin kuningaskunnassa vain 38-vuotiaana. Häntä suremaan jäi erityisesti Robert Schumann, joka oli nähnyt hänessä mahdollisen Beethovenin seuraajan.


title: Felix Mendelssohn Bartholdy

text: Mendelssohn oli säveltäjänä puhdas romantikko. Hän ei kuitenkaan hakenut innoitteita tyylisuunnan pimeistä ja dramaattisista puolista, vaan löysi siitä sävellyksiinsä sadunomaisen ilmaisutavan. Mendelssohn tutki tarkoin suurten wieniläisklassikoiden töitä ja sai heiltä runsaasti vaikutteita. Siksi hänen musiikkinsa on klassisen sopusuhtaista ja monella tapaa klassismin periaatteiden mukaan sävellettyä – hänellä oli tapana säveltää teokset ensin pianolle ja vasta sitten suuremmille kokoonpanoille, mikä ilmensi säveltäjän mieltymystä pitää rakennetta soitannan värikkyyttä tärkeämpänä tekijänä. Hän suosi myös perinteisiä klassisia sävellysmuotoja, kuten sinfoniaa, konserttoa ja kamarimusiikkia. Tästä huolimatta Mendelssohnin musiikki henkii aitoa romantiikkaa.


title: Harmodios ja Aristogeiton

text: Harmodios (n. 530-514 eaa.) ja Aristogeiton (n. 550-514 eaa.), jotka tunnetaan nimillä "Vapauttajat" ja "Tyranninmurhaajat", tulivat ateenalaisten sankareiksi heidän osallisuudestaan Peisistratoksen hallitsijasuvun tyrannien syrjäyttämisessä. He murhasivat tyranni Hippiaksen veljen Hipparkhoksen vuonna 514 eaa.


title: Arkhilokhos

text: Arkhilokhos (n. 680 – n. 645 eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija ja mahdollisesti myös palkkasoturi. Hän on vanhimpia tunnettuja elegia- ja jambirunoutta luoneita henkilöitä.


title: Arkhilokhos

text: Arkhilokhoksen elämästä tiedetään lähinnä vain hänen omien runojensa pohjalta. Niiden mukaan hän syntyi Paroksen saarella. Hänen isänsä, ylimys Telesikles, oli perustanut Thasokselle siirtokunnan, koska Delfoin oraakkeli oli käskenyt häntä siihen. Paroslainen Lykambos oli luvannut Arkhilokhokselle tyttärensä Neobulen vaimoksi, mutta myöhemmin kieltäytyi. Arkhilokhos ilmaisi loukatut tunteensa julmassa satiirissa, jossa hän syytti Lykambosta väärästä valasta ja hyökkäsi häntä ja hänen tytärtään vastaan niin voimakkaasti, että Lykamboksen ja hänen tyttäriensä on sanottu hirttäneen itsensä. Myöhemmin Arkhilokhos siirtyi Thasokselle köyhyyden painostamana. Arhilokhoksesta tuli Thasoksella palkkasoturi, mikä oli yleistä aikakauden maattomille ja juurettomille nuorille.


title: Arkhilokhos

text: Arkhilokhos ei viihtynyt Thasoksella. Siirtokunta oli jatkuvasti riidoissa naapuriensa kanssa, ja sodassa traakialaisia vastaan hän luopui kilvestään ja pakeni taistelukentältä. Hän ei hävennyt pakoaan, vaan katsoi sen pelastaneen hänen henkensä. Thasoksen jälkeen Arkhilokhos siirtyi Spartaan, mutta sieltä hänet karkotettiin pelkuruuden vuoksi. Hän siirtyi sitten Suur-Kreikkaan, josta hän antaa erittäin myönteisen kuvan. Lopulta Arkhilokhos palasi Parokselle, jossa hän kuoli taistelussa naksoslaisia vastaan.


title: Arkhilokhos

text: Arkhilokhoksen tuotannosta on säilynyt vain noin 300 lyhyttä runokatkelmaa (fragmenttia). Nekin osoittavat hänen olleen yksi antiikin nerokkaimmista runoilijoista. Hänen runonsa kertoivat ensi sijassa hänen omista asenteistaan, elämästään, kokemuksistaan ja tunteistaan - vastakohtana eeppiselle homeeriselle runoudelle. Runoissa mainitaan historiallisia tapahtumia vuosilta 660-648 eaa. ja niiden avulla myös päätelty runoilijan elinaika. Omaa kaksoisrooliaan runoilijana ja sotilaana hän kuvaa: ”Minähän olen sodan Herran Areksen palvelija, mutta hallitsen myös muusain ihanan lahjan.” Kerrotaan, että Delfoin oraakkeli ei ottanut vastaan Arkhilokhoksen surmannutta naksoslaista, koska tämä oli ”surmannut muusain palvelijan”.


title: Arnold Brescialainen

text: Arnold Brescialainen (1090-1155) oli italialainen munkki. Hän vastusti kirkon valtaa maallisissa asioissa ja vaati paluuta "apostolienaikaiseen köyhyyteen". Hän oli jonkin aikaa korkeassa asemassa vuonna 1147 perustetussa Rooman tasavallassa. Sittemmin paavi poltatti hänet roviolla.


title: Asklepios

text: Asklepios () oli kreikkalaisessa mytologiassa lääkinnän ja terveyden jumala. Hän oli Apollonin ja Koronis-nimisen kuolevaisen naisen poika, jonka Zeus surmasi, koska Asklepios herätti taidollaan kuolleetkin. Asklepioksen symbolina oli käärme, usein kuvattuna hänen sauvansa ympäri kiemurtelevana. Tämä käärme esiintyy lääketieteen tunnuksena nykyisinkin. Asklepios oli yksi harvoista jumalan aseman saavuttaneista sankareista Antiikin Kreikassa.


title: Asklepios

text: Kreikkalaiset samastivat egyptiläisen, jumalaksi julistetun Imhotepin Asklepiokseen.


title: Asklepios

text: Kreikassa Asklepioksen temppelit muodostivat maan terveydenhuollon ytimen. Tärkeimmät niistä olivat Epidauroksessa, Kos-saarella ja Pergamonissa. Niissä parantamismenetelminä olivat jumalallinen ilmestys, pesut, ruokavaliot ja yrttilääkintä. Muun muassa Hippokrates työskenteli Kosin saaren Asklepionissa.


title: Aspasia

text: Aspasia Miletoslainen () (n. 470–410 eaa.) oli antiikin kreikkalainen oppinut nainen. Aspasia kohahdutti ateenalaisia älyllään ja puhetaidollaan aikana, jolloin naisen suurin hyve oli vaikeneminen.


title: Aspasia

text: Aspasia muutti perheensä kanssa Miletoksesta Ateenaan 450-luvulla eaa. Hänet tunnetaan Perikleen puolisona ja heille syntyi ainakin yksi poika. Siirtolaisena Aspasia ei kuitenkaan voinut saada Ateenan kansalaisuutta eikä mennä virallisesti naimisiin Perikleen kanssa. Aspasia osallistui ainoana naisena Perikleen filosofisen piirin toimintaan. Mahdollisesti Perikles ja Aspasia tapasivatkin miletoslaisissa oppineiden piireissä. Perikleen kuoleman jälkeen Aspasia avioitui poliitikko Lysikleen kanssa ja liitosta syntyi yksi poika. Aspasian tarkkaa kuolinpäivää ja -paikkaa ei tiedetä.


title: Aspasia

text: Aspasiaa on kutsuttu naispuoliseksi Sokrateeksi, sillä he olivat kumpikin taitavia puhujia ja elivät samoihin aikoihin. Kumpikaan heistä ei myöskään esittänyt ajatuksiaan tekstimuodossa. Tiedot Sokrateesta ja Aspasiasta ovat lisäksi peräisin samoista lähteistä ja kumpaakin vuoroin ylistettiin, vuoroin parjattiin.


title: Aspasia

text: Aspasia järkytti antiikin kreikkalaisia, jotka joutuivat pohtimaan kysymystä, osaako nainenkin ajatella. Aspasia on jäänyt historiaan kysymyksen ensimmäisenä ikonina.


title: Aspasia

text: Aspasian kuva aikalaisteksteissä on ristiriitainen. Toisaalta hänet esitetään vaikutusvaltaisena prostituoituna, toisaalta jopa Sokrateen veroisena filosofina. Aikalaiset pilkkasivat Aspasiaa hetairaksi, koska aika ei sallinut poikkeamista naisen normista. Lähteissä ei ole kuitenkaan mainintaa, että Aspasia olisi ollut hetaira.


title: Aspasia

text: Mainintoja Aspasiasta on löydettävissä aikakauden kreikkalaisista huvinäytelmistä ja Platonin, Ksenofonin sekä Aiskhineksen kirjoittamista dialogeista.


title: Aspasia

text: Osa ateenalaisista piti Aspasiaa vaarallisena ja epäilyttävänä siirtolaisena. Aspasiaa pilkattiin komediakirjailijoiden Aristofaneen ja Eupoliksen näytelmissä bordelliemännäksi ja prostituoiduksi. Lisäksi hänet esitettiin niissä vallanhimoisena ja jumalattomana naisena, joka johdatteli Perikleetä huonoihin ratkaisuihin. Jopa peloponnesolaissodat katsottiin joissain kirjoituksissa Aspasian syyksi.


title: Aspasia

text: Aspasia esiintyy Platonin dialogissa Meneksenos, jossa Platon epäsuorasti pilkkaa Aspasiaa pelkästään ulkokullatun puhetaidon taitajaksi, jota ei olisi syytä pitää oikeana filosofina. Aiskhines puolestaan esittää Aspasian retoriikan ja erotiikan opettajana. Ksenofonin dialogeissa Aspasia on puolestaan itsenäinen puheitadon opettaja sekä Sokrateen lähipiiriläinen. Aspasian rooli Ksenofonin tekstissä on eräänlainen kodinhoidon ja avioliittoasioiden neuvoja.


title: Aspasia

text: Plutarkhos arveli Aspasian olleen hetaira, mutta tunnusti Aspasian merkittävän poliittisen ja älyllisen vaikutusvallan.


title: Aspasia

text: Antiikin filosofiaan perehtynyt nunna Héloïse mainitsee Aspasian kirjoituksissaan. Hän sanoi haluavansa olla Aspasian kaltainen.


title: Aspasia

text: Vuonna 1864 Ateenan yliopiston päärakennuksen aulaan sijoitettiin fresko, joka on nimeltään "Aspasian salonki". Siinä Aspasia on kuvattu muiden antiikin Kreikan merkittävien oppineiden joukkoon.


title: Ateneum

text: Ateneum voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Suure

text: Suure on jonkin asian tai esineen mitattava ominaisuus (muun muassa fysiikassa). Suureen arvo mitataan käyttäen yksikköä, joka on sovittu määrä kyseistä ominaisuutta. Mittauksessa selvitetään kuinka moninkertainen mitattava arvo on yksikköön nähden. Suureen lukuarvo on tämä kerroin ja suure ilmoitetaan lukuarvon ja yksikön kertolaskuna.


title: Suure

text: Esimerkiksi pituus on suure, jolla mitataan kuinka etäällä esimerkiksi janan päätepisteet ovat toisistaan. Mittanauhalla mitattaessa tutkitaan, miten monta metriä jonkin mitattavan kohteen pituus on.


title: Suure

text:
Arkisia suureita ovat muun muassa seuraavat:
Näistä perussuureista voidaan muodostaa johdannaissuureita: esimerkiksi nopeus on edetty matka tietyssä ajassa. Nopeuden yksikkö on siten m/s (metri sekunnissa) tai km/h (kilometri tunnissa).


title: Suure

text: Koska eräät suureet voidaan mitata helposti suoraan ja toiset suureet taas useiden mittauksien kombinaatioina, on eräille suureille annettu erityisasema. Perussuureeksi kutsutaan niitä seitsemää suuretta, joista kaikki muut suureet voidaan tavalla tai toisella johtaa. Perussuureiksi on valittu suureet matka, massa, aika, sähkövirta, lämpötila, ainemäärä ja valovoima. Koska perussuureiksi olisi voitu valita muitakin suureita, sovittiin ne yhteisellä sopimuksella ("Systeme International d'Unites" eli 11. yleinen paino- ja mittakonferenssi) vuonna 1960. Sama sopimus sisälsi myös ehdotukset yksiköiksi, joita kutsutaan siksi SI-yksiköiksi. Perussuureiden yksiköitä voidaan nimittää perusyksiköiksi.


title: Suure

text:
Perussuureista voidaan muodostaa johdannaissuureita. Esimerkiksi suureen nopeus määrittämiseksi mitataan kuljetun matkan pituus ja kulkemiseen käytetty aika. Nopeus voidaan laskea näiden perussuureiden osamääränä
Nopeuden johdannaisyksikkö saadaan saman suureiden määritelmän avulla jakamalla pituuden yksikkö metri ajan yksiköllä sekunti. SI-yksikköjä käyttämällä nopeuden yksikkö on siten m/s (metri sekunnissa). Jos pituus ilmoitetaan muina yksiköissä esimerkiksi jaloissa (tunnus ft), tulee nopeuden yksiköksi ft/s eli "jalkaa sekunnissa". Koska monet johdannaisyksiköt sisältävät useita perusyksiköitä potenssimuodossa, merkitään tai nimetään ne uudelleen muuksi yksiköksi. Esimerkiksi voiman yksikkö on newton, vaikka voima määritellään massan ja kiihtyvyyden tuloksi.


title: Suure

text: Suure voi olla skalaarisuure tai vektorisuure. Skalaarisuureen ja vektorisuureen arvot ilmaistaan lukuarvon ja yksikön tulona. Skalaarisuureella ilmaistaan vain mitattavan ominaisuuden suuruus, kun taas vektorisuurella ilmaistaan sekä ominaisuuden suuruus että suunta. Skalaarisuureita ovat esimerkiksi pituus, lämpötila, massa ja energia. Vektorisuureita ovat esimerkiksi siirtymä, nopeus, voima ja sähkökenttä.


title: Suure

text: Fysiikassa suureita merkitään myös tunnuksilla. Skalaarisuureen tunnukset kirjoitetaan yleensä normaalein aakkosin, kun vektorisuureiden päälle lisätään viiva tai nuoli (esimerkiksi nopeus formula_3 tai formula_4) tai aakkonen pelkästään lihavoidaan (nopeus formula_5).


title: Suure

text:
Vektorisuureen käsittelytapa riippuu käytettävästä koordinaatistosta. Jos mittauksia tehdään 1-ulotteisessä avaruudessa, esimerkiksi junan kulkua kiskoilla, riittää suunnan ilmaisemiseen suureen etumerkki. Tällöin plus merkitsee suuntaa sovittuun positiiviseen suuntaan ja miinus vastakkaiseen suuntaan. Mikäli mittaukset käsitellään 2-ulotteisessa avaruudessa, valitaan kaksi koordinaattiakselia (yleensä x- ja y-akselit) ja muodostetaan kantavektorit näiden suuntaisiksi. Kantavektorit ovat yksikkövektoreita, joiden pituudet ovat esimerkiksi 1 m tai 1 m/s tai 1 m/s². Kantavektorit olisivat silloin formula_6 Voimavektori esitetään näillä merkinnöillä
Laksutoimituksissa merkinnät voivat olla


title: Suure

text: Kolmannessa ulottuvuudessa käytettäisiin kolmea koordinaattiakselia ja kolmipaikkaista vektoria.


title: Suure

text: Jos halutaan viitata suureen arvon osaan, käytetään aalto- ja hakasulkeita. Jos pituuden arvo on formula_9, on pituuden lukuarvo formula_10 ja pituuden yksikkö on formula_11 Siten on formula_12


title: Suure

text: Tarkemmin suureita ja niiden yksiköitä esitellään kansainvälistä yksikköjärjestelmää käsittelevässä artikkelissa. Siinä esitellään myös vain tieteellisemmässä käytössä olevat suureet.


title: Suure

text:
Suureen arvo on saatu mittaamalla se. Mittaamisen tarkkuutta rajoittaa käytettävän mittavälineen erottelukyky. Jos tiedetään, että etäisyysmittarilla pystytään aina määrittämään etäisyys oikein metrien tarkkuudella, voidaan tulos ilmoittaa sillä yksiköllä formula_13. Työntömitalla on mahdollista mitata lyhyitä etäisyyksiä kymmenesosan millimetrin tarkkuudella. Sellaisen mittauksen tulos voidaan ilmoittaa
Siinä suureen tulos on ilmoitettu kolmen merkitsevän numeron tarkkuudella.


title: Suure

text: Jos tiedetään, että mittaamisessa esiintyy virhettä, joka voidaan arvioida, esitetään mittausvirhe suureen arvon yhteyteen. Virheen suuruus voidaan esittää absoluuttisena virheenä. Jos virheen suuruus on formula_15 voidaan mitattu leveys ilmoittaa


title: Mittayksikkö

text: Mittayksikkö eli yksikkö on luonnontieteissä mittaamiseen tarvittava apuväline. Yksiköiden avulla voidaan verrata mitattujen suureiden arvoja.


title: Mittayksikkö

text: Esimerkiksi pituuden mittaamiseksi pitää olla sovittuna jokin yleisesti tunnettu yksikkö, jotta annetulla pituuslukemalla olisi jotakin laajempaa merkitystä. Pituuden mittaamiseen sovittu yksikkö on metri (tunnus m) ja sen "kerrannaisyksiköt" kilometri, senttimetri, millimetri jne. (tunnukset km, cm ja mm). Näissä esimerkeissä kilo tarkoittaa tuhatkertaista, sentti sadasosaa ja milli tuhannesosaa. Mittaamiseen tarvitaan vertailukohdaksi sovitun yksikön lisäksi "mittaväline" tai "mittalaite" - pituuden tapauksessa esimerkiksi mittanauha. Mittaustoimenpiteen jälkeen voidaan siis ilmoittaa, että mies on kaksi metriä (2 m) pitkä.


title: Mittayksikkö

text: Eri aikoina ja eri maissa on varsinkin pituudelle, tilavuudelle ja painolle (tai massalle) ollut käytössä mitä moninaisimpia mittayksiköitä, jotka useimmiten on määritelty toisistaan riippumatta. Saman niminenkin yksikkö on eri aikoina tai eri maissa saattanut olla hyvinkin eri suuruinen. Koska yksiköiden sekaantumisesta oli suurta haittaa, laadittiin Ranskassa 1700-luvun lopulla metrijärjestelmä, jonka perusyksiköt olivat metri ja kilogramma. Muut yksiköt määriteltiin näiden kerrannaisina tai murto-osina kymmenjärjestelmän mukaisesti. Myöhemmin metrijärjestelmä tuli käyttöön useimmissa muissakin maissa. Tieteen myöhempi kehitys teki kuitenkin tarpeelliseksi määritellä yksiköitä useille sellaisillekin suureille, joille alkuperäisessä metrijärjestelmässä ei ollut yksiköitä. Eri yhteyksissä on ollut käytössä useitakin yksikköjärjestelmiä, joita voidaan pitää metrijärjestelmän laajennuksina. Sellaisia ovat olleet esimerkiksi cgs-järjestelmä ja tekninen mittajärjestelmä. Nykyisin lähes kaikissa maissa käytetään "kansainvälistä yksikköjärjestelmää" eli SI-järjestelmää.


title: Mittayksikkö

text: Yksiköiden mahdollisten sekaantumisten takia on kehitetty kansainvälinen yksikköjärjestelmä, jota käytetään myös Suomessa. Yksikköjärjestelmää kutsutaan SI-järjestelmäksi eli "Système International d'Unités".


title: Mittayksikkö

text: SI-järjestelmän "perusyksiköt" ovat pituuden yksikkö metri, massan yksikkö kilogramma, ajan yksikkö sekunti, sähkövirran yksikkö ampeeri, absoluuttisen lämpötilan yksikkö kelvin, ainemäärän yksikkö mooli ja valovoiman yksikkö kandela. Mutta perusyksiköt paitsi prototyyppikappaleeseen pohjautuva kilogramma on määritelty luonnonilmiöihin ja -vakioihin perustuen.


title: Mittayksikkö

text: Muiden suureiden arvot voidaan ilmaista näistä perusyksiköistä johdetuilla "johdannaisyksiköillä". Johdannaisyksiköitä ovat muun muassa nopeuden yksikkö formula_1 ja voiman yksikkö formula_2, jolla on sovinnaisnimi newton.


title: Mittayksikkö

text: "Lisäyksiköksi" sanotaan yksikköjärjestelmän yksiköstä poikkeavaa, mutta käyttöön hyväksyttyä yksikköä. Lisäyksiköiden hyväksymiseen varsinaisten yksiköiden rinnalle on ollut myös vahvoja paineita historiassa pitkään jatkuneiden arkisten käytäntöjen takia. Esimerkiksi ajan mittaaminen vain sekunneissa ja sen kerrannaisina olisi epäkäytännöllistä. Siten käytetäänkin myös ajan lisäyksiköitä minuutti, tunti ja vuorokausi.


title: Mittayksikkö

text: Joissain maissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, SI-järjestelmän pituusmittojen sijaan käytetään vanhaa brittiläistä järjestelmää, jota nimitetään myös mailijärjestelmäksi.


title: Mittaaminen

text: Mittaaminen eli mittaus on kohteen määrän eli kvantiteetin määrittämistä. Määrän rinnalla voidaan puhua paljouden tai suuruuden määrittämisestä. Mittaamisen kohteena on aina jokin ominaisuus kuten pituus, paino, lämpötila tms., jonka määrä halutaan saada selville. Mittaamisen lähtökohta on mittauksen tarkoituksen ymmärtäminen. On tiedettävä, mitä tietoa mittaamisella voidaan saada ja mihin tarkoitukseen tietoa voidaan käyttää. Mittaus käynnistetään valitsemalla kohteen mittaamiseen soveltuva mittayksikkö. Kun tämän suuruudeksi asetetaan yksi ja selvitetään kuinka monta kertaa tämä mittayksikkö sisältyy mittauskohteeseen, saadaan lopputuloksena mittaamisen kohteen mittaluku määrätyksi. Hyvään mittaamiseen kuuluu, että mittaajalla on realistinen käsitys mahdollisten mittausvirheiden suuruudesta.


title: Mittaaminen

text: Mittauksen tarkoitus on paremman ymmärryksen saaminen mittauksen kohteena olevasta asiasta tai ilmiöstä. Parempi ymmärrys johtaa oikeampiin johtopäätöksiin ja toimenpiteisiin. Mittaus on aina perusluonteeltaan objektiivista eli mittaajan arvoista riippumatonta ja sen yleiset säännöt kaikille tieteen aloille samanlaiset. Yleinen mittausteoria kuvaa ne mittaamisen säännöt ja kriteerit, jotka ovat yhteisiä mittaamiselle kaikilla tieteenaloilla.


title: Mittaaminen

text: Mittauksen käytännöt ja termit eroavat jossain määrin eri tieteenaloilla, koska mittaamisen kohteet ovat erilaisia. Luonnontieteissä kiinnostuksen ja mittaamisen kohteina ovat fyysiset ilmiöt. Yhteiskuntatieteissä pääkohteena on ihmisten mielipiteet ja asenteet. Taloudessa mitataan määriä, hintoja ja arvoja. Koska mittaaminen on eriytynyt tieteenaloittain, on syntynyt samaa tarkoittavia termejä ja niiden paljous voi aiheuttaa sekaannusta. Oheinen kuva pyrkii selkeyttämään asiaa luokittelemalla mittaustermien synonyymit kolmeen luokkaan.


title: Mittaaminen

text: Mittauksen kohde tarkoittaa yleisesti asiaa tai ilmiötä, josta halutaan saada määrätietoja. Mittaussuure tarkoittaa samaa ja samalla ilmaisee, että sen suuruus on selvittämisen kohteena. Taloudellisessa toiminnassa ollaan kiinnostuneita menestystekijöistä, jotka sellaisenaan kertovat toiminnan menestyksestä tai tekijöistä, jotka johtavat menestykseen. Kun kiinnostuksen kohde on laaja, siitä pyritään saamaan ymmärrystä mittaamalla siihen liittyviä muuttujia.


title: Mittaaminen

text: Fyysisten ilmiöiden mittaamiseen käytetään usein mittalaitetta. Mittalaite (mittauslaite, mittausväline, mittari) on laite, jolla mittauksen tulokset kiinnostavista suureista saadaan esille. Mittari on alkuperäisen määrittelyn mukaan itsetoimiva fyysinen mittauslaite, kuten sähkömittari, jonka avulla sähkön kulutus mitataan. Mittarilla tarkoitetaan mittalaitteen lisäksi mittaa, mittayksikköä tai kaavamuotoilua, jonka avulla mittaaminen suoritetaan. Mittarilla tarkoitetaan niitä sääntöjä, joiden mukaisesti mittauksen kohteen jollekin ominaisuudelle määritetään sitä kuvaava mittaluku.


title: Mittaaminen

text: Mittaamisen tulos on yleisesti lukuarvo, josta käytetään nimityksiä mittaluku, suureen arvo, muuttujan arvo ja tunnusluvun arvo. Mitattavat muuttujat voidaan jakaa jatkuviin muuttujiin ja epäjatkuviin (diskreetti) muuttujiin. Jatkuvan muuttujan mittaluku on tyypillisesti desimaaliluku, kun taas epäjatkuvan muuttujan mittaluku on tyypillisesti kokonaisluku, esimerkiksi lukumäärä. Käytetystä mitta-asteikosta riippuu minkälaisia matemaattisia operaatioita mittauksen tuloksena saaduilla mittaluvuilla voidaan suorittaa.


title: Mittaaminen

text: Operationalisointi tarkoittaa sellaisia määrittelyjä, joiden perusteella kiinnostuksen kohteesta voidaan mittaamalla saada määrätietoja. Luonnontieteissä mittaaminen on vakiintunutta ja siitä syystä käytettävissä on vakiintuneita mittayksiköitä. Yhteiskuntatieteissä ja taloudellisen toiminnan mittaamisessa kiinnostus kohdistuu usein asioihin tai ilmiöihin, joille ei ole olemassa valmista mittaria. Tällöin se pitää tapauskohtaisesti kehittää ja tätä prosessia kutsutaan operationalisoinniksi. Operationalisointi voi olla joskus hyvin vaikeaa, joskus jopa mahdotonta. Esimerkiksi väestön onnellisuuden tutkiminen edellyttää onnellisuuden käsitteen operationalisointia. Organisaatioiden johtaminen perustuu nykyään yleensä hajautettuun tulosvastuuseen. Tulosvastuun operationalisointia vaikeuttaa se, että tilanteen muuttumisen myötä operationalisointi on suoritettava yhä uudelleen. Väestön hyvinvoinnin käsitteen operationalisoimiseksi perustettiin kansainvälinen komitea, Stiglitzin komitea, joka 300-sivuisessa raportissaan pystyi vain hahmottamaan hyvinvoinnin mittaamisen periaatteita.


title: Mittaaminen

text: Hyvä mittaamisen tärkein kriteeri on, että kohde on laadultaan tunnettu ja homogeeninen. Mikäli mittauskohde ei ole laadultaan homogeeninen, sisältyy mittaustuloksiin sekä määrän että laadun vaihtelua, mutta niiden suhde on epäselvä. Vain määrää voi mitata. Laatua ei koskaan voi suoraan mitata, mutta kylläkin määrämittausten perusteella voidaan tehdä päätelmiä laadusta. Esimerkiksi jonkin ominaisuuden määrä voidaan tulkita laaduksi kuten tulostimen tulostusnopeus, kuvan resoluutio, koneen teho jne. Laadusta voidaan myös tehdä päätelmiä jakamalla mittauskohde erilaisiin laatuluokkiin ja mittaamalla määriä näissä laatuluokissa


title: Mittaaminen

text: Mittaamisessa tunnistetaan seuraavat kolme päävaihetta.


title: Mittaaminen

text:
Hyvän mittaamisen ominaisuudet on määritelty yleisessä mittausteoriassa. Niistä tärkeimpiä ovat seuraavat viisi:
Mittaamisen hyvät ominaisuudet eivät aina toteudu täysimääräisesti, vaan tavoitteena on toteuttaa tasapainoinen mittaus, jossa ominaisuuksia on riittävästi. Se, mikä on riittävää, on tilannekohtaisesti pääteltävä.


title: Mittaaminen

text: Ensimmäinen tehtävä mittauksen toteuttamisessa on mittauskohteen ja mittauksen tarkoituksen määrittely. Mittaamisen tarkoitus on määriteltävä selkeästi, jotta valittavan mittarin hyvyyttä tai huonoutta voidaan arvioida kriittisesti. Mittaamisen tarkoituksen määrittely kuvaa sen ilmiön, jota halutaan mitata. Pohdinta mittaustulosten relevanssista eli tärkeydestä on myös tärkeää. Mittaus on silloin relevanttia, kun siitä koituu hyötyä. Eli mittaamisen tulosta voidaan käyttää hyödyllisesti aiotussa tarkoituksessa.


title: Mittaaminen

text: Validiteetti tarkoittaa, missä määrin mittari mittaa sitä, mitä sen ajatellaan mitattavan. Validilta mittarilta edellytetään, että se kuvaa mahdollisimman hyvin eli harhattomasti sitä ilmiötä, jota halutaan mitata. Mittarin heikosta validiteetista johtuva mittausvirhe on systemaattinen. Se on kuin epätarkka ase, joka antaa systemaattisesti epätarkkoja osumia. Epätarkkuus toistuu niin kauan kuin samaa mittaria käytetään mittaamiseen.


title: Mittaaminen

text: Mittarin validiteettia arvioitaessa käytetään usein termejä alkuperäismitta ja sijaismitta. Tällöin kysymys on siitä, kuinka harhattomasti mittariksi valittu sijaismitta kuvaa mitattavan kohteen alkuperäismittaa. Alkuperäismitta on mittauskohteen täysin validi mittari. Alkuperäismitoilla voidaan yleensä mitata vain perussuureita kuten pituutta, massaa, pinta-alaa jne. Yleensä toiminnan mittaamisessa joudutaan käyttämään sijaismittoja, koska mitattavan kohteen alkuperämittoja ei ole käytettävissä kuin poikkeustapauksessa. Sijaismitta on terminä hyvä, koska se itsessään muistuttaa siitä, että mittarin validiteetti ei ole täydellinen. Mittarin validiteetista joudutaan usein käytännössä tinkimään, kun tavoitellaan yksinkertaisuutta ja ymmärrettävyyttä. Tästä syystä on tärkeää tapauskohtaisesti arvioida mittarin validiteettia kriittisesti.


title: Mittaaminen

text: Mittausprosessin reliabiliteetti on sen luotettavuutta. Reliabiliteetti on mittaustapahtuman ominaisuus erotuksena mittarin ominaisuudesta. Luotettava mittaus tarkoittaa sovitun mukaista mittauksen toteutusta. Luotettavan mittauksen tuloksiin eivät vaikuta mittaamisen satunnaiset tekijät kuten mittaaja, mittausolosuhteet jne. Mittauksen epäluotettavuus aiheutuu mittaustapahtumaan liittyvistä satunnaisista häiriöistä ja vaihteluista. Mittaus on luotettavaa, jos samasta aineistosta suoritetut mittaukset antavat eri mittauskerroilla ja eri mittaajien suorittamana samat tulokset. Mittauksen luotettavuus voidaan varmistaa laatuajattelun mukaisesti hyvillä mittausohjeilla. Mittauksen luotettavuuden varmistamiseksi on tärkeää määritellä mittauksen toteutustapa niin yksikäsitteisesti, että toteutustapaa koskevien ohjeiden perusteella eri suorittajat saavat samasta aineistosta samat tulokset.


title: Mittaaminen

text: Mittausprosessin tulisi olla mahdollisimman yksinkertainen ja ymmärrettävissä oleva. Käytäntö on osoittanut, että mittaustuloksia ei käytetä, jos mittaustulosten käyttäjä ei ymmärrä niiden syntymekanismia.


title: Mittaaminen

text: Mittaaminen merkitsee aina kustannuksia. Hyvässä mittaamisessa hyödyt ovat kustannuksia suuremmat. Mittaus on väline välineiden joukossa ja sen on tuotettava lisäarvoa kuten kaikkien välineiden. Tämä kriteeri pätee kaikkiin välineisiin. Käytännössä mittauksen tuottaman arvon ja sen vaatiman uhrauksen osoittaminen on vaikeaa.


title: Mittaaminen

text: Mittauskohteena voi olla kvantitatiivisia eli määrällisiä ja kvalitatiivisia eli laadullisia ominaisuuksia. Kohteen kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset ominaisuudet saavat erilaisen mittausratkaisun.


title: Mittaaminen

text: Esimerkiksi valmistusprosessin hyvyyttä voidaan kuvata valmisteisiin liitetyillä laatusanoilla virheetön ja virheellinen. Mittauksen kohteena ovat siis kvalitatiiviset eli laadulliset ominaisuudet virheettömyys ja virheellisyys. Mittaajan tehtävänä on selvittää kahden eri kvaliteetin paljous mittaamisen keinoin. Ratkaisu on luokittelu kahteen luokkaan ja sen jälkeen mitataan kvaliteetin paljous molemmissa luokissa. Oleellista tässä tapauksessa on, että mittaaja itse joutuu ratkaisemaan, miten käsite ”valmistusprosessin hyvyys” operationalisoidaan eli tehdään mitattavaksi suureeksi.


title: Mittaaminen

text: Kvantitatiivinen ominaisuus on sellainen, jolle on olemassa valmis käyttökelpoinen mittayksikkö tai -ratkaisu. Itse asiassa kvantitatiivinen ominaisuus on yleensä määritelty mittayksikön avulla. Edellisen esimerkin valmisteen ominaisuudet pituus, leveys, korkeus ja paino ovat kvantitatiivisia ominaisuuksia ja nämä kaikki on määritelty mittayksiköiden avulla. Kansainvälinen SI-järjestelmä on mittayksiköiden järjestelmä, jossa nimetään kvantitatiivinen ominaisuus ja annetaan sen mittayksikölle määrittely. Kvantitatiivisen ominaisuuden mittaamiseen on olemassa valmis vakiintunut mittayksikkö. Mittaajalta ei siis vaadita mitattavan käsitteen operationalisointia, kuten kvalitatiivisen ominaisuuden mittaamisessa on tilanne. Kvantitatiivista ominaisuutta mitataan yleisimmin suhdeasteikolla.


title: Mittaaminen

text: Mittauksessa on käytettävissä ilmaisu- ja suorituskyvyltään erilaisia mitta-asteikkoja. Mitta-asteikon ilmaisukyky tarkoittaa tapaa ja tarkkuutta, jolla tietoa mittauskohteesta saadaan. Mitta-asteikon suorituskyky kertoo siitä, minkälaisia matemaattisia operaatioita mittauksen tuloksena saatavilla mittaluvuilla voidaan suorittaa. Mitta-asteikot ovat siis ominaisuuksiltaan erilaisia. Seuraava taulukko kuvaa mitta-asteikkojen tärkeimpiä ominaisuuksia. Mitä enemmän ominaisuuksia siinä on, sitä enemmän se kykenee ilmaisemaan tietoa mitattavasta kohteesta.


title: Mittaaminen

text: Tällä asteikolla mitattaessa kysymys on luokittelusta laatuerojen mukaan, sillä mittaustulokset luokitellaan ominaisuuksiensa mukaan yhteen toisensa poissulkevista luokista. (esimerkiksi "nainen/mies" tai "moottoripyörä/polkupyörä/henkilöauto"). Luokitteluasteikosta käytetään myös nimitystä laatueroasteikko, mikä kuvaa asteikon perustarkoitusta luokitella laatuerojen mukaisiin luokkiin. Luokitteluasteikolla mitattaessa voidaan vain sanoa mihin luokkaan mittaustulos kuuluu ja mihin ei. Luokilla ei ole keskinäistä järjestystä eikä niiden välimatkaa tunneta. Mittaustuloksilla ei voi suorittaa matemaattisia operaatioita. Esimerkiksi asteikolla 1=mies ja 2=nainen saadaan selville kumpaankin luokkaan kuuluvien lukumäärät, mutta aineiston keskiarvolla ei ole käsitteellistä merkitystä.


title: Mittaaminen

text: Tällä asteikolla mitattaessa mittaustulokset (so. luokat) asetetaan järjestykseen jonkin ominaisuutensa mukaan. (esimerkiksi mineraalien kovuusluokka: "pehmeä, normaali, kova" tai sotilasarvot: "kapteeni, majuri, everstiluutnantti, eversti"). Järjestysasteikko on yksinkertaisimmillaan luokitteluasteikko, jossa luokkien välinen järjestys tunnetaan. Esimerkiksi Likert-asteikko muodossa 'täysin eri mieltä - jokseenkin eri mieltä - jokseenkin samaa mieltä - täysin samaa mieltä' on yksiselitteinen järjestysasteikko, jossa toiseen suuntaan samanmielisyys kasvaa ja toiseen vähenee.


title: Mittaaminen

text: Nimessä oleva 'välimatka' tai 'intervalli' viittaa siihen, että välimatka-asteikon muuttujan arvot, joiden erotus on vakio, ovat säännöllisen välimatkan päässä toisistaan. Siirryttäessä edellisestä seuraavaan asteikon pisteeseen, siirrytään aina täsmälleen saman verran. Mitattavalla suureella on siis vakiosuuruinen mittayksikkö. Tyypillistä välimatka-asteikolla mittaamista on lämpötilan mittaaminen (esimerkiksi Fahrenheit-asteikko ja Celsius-asteikko). Mittaustuloksilla voidaan suorittaa rajoitetusti matemaattisia operaatioita. Keskilämpötila on keskimääräinen lämpötila. Koska asteikon nollapiste on sopimuksenvarainen, ei asteikolla voi saada mittaustuloksia, jotka voitaisiin matemaattisesti suhteuttaa toisiinsa. Lämpötila 20 astetta verrattuna 10 asteeseen ei tarkoita, että lämpötila olisi kaksi kertaa suurempi. Tällainen mittaustulos on tulkittava kokemuksen perusteella.


title: Mittaaminen

text: Suhdeasteikolla mitattaessa on mittayksiköiden lisäksi käytettävissä luonnollinen nollapiste (absoluuttinen nollapiste), jolloin päästään mittaustulosten määrällisten suhteiden matemaattiseen vertailuun. Asteikon nimi tulee tästä määrällisten suhteiden vertailtavuudesta. Jos esimerkiksi saamme kahden kappaleen painon mittauksessa tuloksiksi 10 kg ja 20 kg, voimme sanoa, että jälkimmäinen on kaksi kertaa painavampi. Suhdeasteikko on mitta-asteikoista suorituskykyisin. Sen tuottamilla mittaluvuilla voidaan suorittaa eri tarpeita palvelevia matemaattisia operaatioita. Mittalukujen erilaisuudella, järjestyksellä, yhteen- ja vähennyslaskulla, kerto- ja jakolaskulla on mielekäs tulkinta. Tärkeä esimerkki suhdeasteikolla mittaamisesta on lukumäärän laskeminen.


title: Mittaaminen

text: Muutamia suureita mitataan vakiintunesti logaritmisella asteikolla. Tällainen suure on periaatteessa mitattavissa suhdeasteikollakin, mutta koska sen arvot saattavat olla hyvin eri suuruusluokkaa, käytetään suhdeasteikon mukaisen mittaluvun asemesta sen logaritmia. Samaan tapaan kuin intervalliasteikolla, on tällöinkin jokin sopiva vertailukohta valittava nollapisteeksi. Esimerkkejä logaritmisesta asteikoista ovat äänen voimakkuuden mittaus desibeleinä, maanjäristysten voimakkuuden mittaamiseen käytetty Richterin asteikko sekä tähtien magnitudit.


title: Mittaaminen

text: Mittauksen käytännöt eroavat eri tieteenaloilla, koska mittaamisen kohteet ovat erilaisia. Luonnontieteissä kiinnostuksen ja mittaamisen kohteina ovat fyysiset ilmiöt ja mittaamiseen käytetään mittayksiköitä, jotka on sovittu kansainvälisessä SI-järjestelmässä. Yhteiskuntatieteissä pääkohteena on ihmisten mielipiteet ja asenteet. Taloudessa mitataan määriä, hintoja ja arvoja. Koska mittaaminen on eriytynyt tieteenaloittain, on niille ominaisia mittausratkaisuja tarkasteltava erikseen.


title: Ariel

text: Ariel-nimellä on useita merkityksiä. Se voi olla muun muassa:


title: Perusyksikkö

text: Perusyksikkö voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kuwait (kaupunki)

text: Kuwait (Kuwait City, Al-Kuwait, ) on Kuwaitin pääkaupunki. Kaupungin nimi on johdettu arabian linnoitusta tarkoittavasta sanasta "kūt".


title: Kuwait (kaupunki)

text: Kaupungin väkiluku on 544 156 ja koko metropolialueen noin 2,8 milj. (arvio 30.6.2015). Väkiluku on kasvanut voimakkaasti, sillä vastaavat luvut olivat vuonna 2000 383 000 ja 1,2 miljoonaa.


title: Kuwait (kaupunki)

text: Kaupungin talous perustuu ennen kaikkea öljynjalostukseen. Siellä tuotetaan myös katkarapuja ja helmiä. Yliopisto on perustettu vuonna 1962.


title: Kuwait (kaupunki)

text: Kuwait on rannikkokaupunki, joka sijaitsee Persianlahden luoteisnurkassa Kuwaitinlahden etelärannalla. Kuwaitissa vallitsee kuuma ja kuiva ilmasto. Kuumimpia kuukausia ovat heinä- ja elokuu, jolloin päivän maksimilämpötilat nousevat yli 45 asteeseen. Kesäkuun alusta syyskuun loppuun sadetta ei saada lainkaan, muulloinkin sateet ovat vähäisiä. Vain joulu- ja tammikuun sademäärät ylittävät 20 millimetriä.


title: Kuwait (kaupunki)

text: Kuwaitin ankara ilmasto piti alueen asukasluvun pitkään pienenä. 1700-luvulle saakka nykyisen Kuwaitin paikalla oli Bani Khalid-heimon hallitsema pieni kylä ja linnake. 1700-luvun aikana alueelle alkoi saapua Utab-heimoon kuuluneita siirtolaisia Najidista ja vuosisadan puoliväliin mennessä heidän yksi linjansa, as-Sabahien suku, oli noussut valtaan Kuwaitissa. Sama suku hallitsee Kuwaitia edelleen. 1760-luvulla tanskalainen tutkimusmatkailija Carstin Niebuhr kertoi kaupungissa olevan noin 10 000 asukasta. Vielä tuolloin kaupungin asukkaiden pääasiallisia elinkeinoja olivat helmestys ja kaupankäynti. Kauppareitit kulkivat merta pitkin ja yhdistivät Kuwaitin esimerkiksi Muscatin ja Bahrainin kanssa. Joskus kaupparetkiä tehtiin pitemmällekin, kuten Jemeniin ja Intiaan. Niebuhrin mukaan kaupunkilaisilla oli 800 pientä kauppalaivaa. Kauppa kulki myös maalla etenkin 1700-luvun lopulla, kun karavaanit kulkivat Persian miehittämän Basran sijaan Kuwaitin kautta. Suhteellisen varakas kaupunki herätti nykyisessä Saudi-Arabiassa vaikuttaneiden wahhabilaisten mielenkiinnon, mutta kuwaitilaisten onnistui Englannin Itä-Intian kauppakomppanian ja sittemmin vahvistuneen Osmanien valtakunnan tuella ajaa näiden sotajoukot alueelta 1800-luvun alussa.


title: Kuwait (kaupunki)

text: As-Sabahien suku jatkoi valtaansa Kuwaitissa ja 1800-luvulla kaupungissa oli arviolta 15 000–25 000 asukasta. Alue oli käytännössä itsenäinen vuoteen 1871 saakka, jolloin Osmanien valtakunta vahvisti siihenasti nimellistä otettaan alueesta. Kuwaitilaiset tukivat al-Hasan maakuntaa miehittäneitä osmaneja, jotka palkitsivat Kuwaitin hallitsijan kuvernöörin arvonimellä. Kuwaitilaiset halusivat kuitenkin saavuttaa suuremman itsenäisyyden osmaneista ja he kääntyivät Britannian puoleen. Britit allekirjoittivatkin vuonna 1899 sopimuksen, jolla he takasivat Kuwaitin itsenäisyyden. 1900-luvun alussa kaupungissa asui kauppareittien johdosta arabien lisäksi esimerkiksi persialaisia, juutalaisia ja afrikkalaisia. Sen asukasluku oli noin 35 000 ja vuonna 1904 alueelle lähetetyn brittivirkamies J. G. Lorimerin mukaan kaupunki oli kaksinkertaistunut maantieteelliseltä kooltaan edellisen vuosikymmenen aikana. Myös Kuwait kärsi 1930-luvun lamasta, mutta tästä huolimatta saman vuosikymmenen aikana perustettiin terveydenhuoltojärjestelmä, sekä poliisi, tulli ja palokunta.


title: Kuwait (kaupunki)

text: Öljyä löydettiin kaupallisesti merkittävässä mittakaavassa Kuwaitissa ensimmäisen kerran vuonna 1938, jolloin avattiin Burganin öljykenttä. Kuwaitissa toimi Anglo-Persian Oil Companyn ja Gulf Oilin yhteisyrityksenä vuonna 1934 perustettu Kuwait Oil Company. Toinen maailmansota häiritsi öljykentän hyödynnystä ja öljyn vienti aloitettiin vuonna 1946. Öljystä saaduilla varoilla rahoitettiin sijoituksia infrastruktuuriin, sähköntuotantoon, koulutukseen ja suolanpoistoon. Kuwait julistautui itsenäiseksi vuonna 1961, mutta se säilytti ystävyyssopimuksen Britannian kanssa. Kuwait Oil Company kansallistettiin vuonna 1975, mikä toi lisää rahaa valtion kassaan. Talouselämän kasvun myötä kaupunkiin tuli siirtotyöläisiä, joiden joukossa oli suuri joukko palestiinalaisia. Palestiinalaisia oli alkanut saapua vuodesta 1948 ja kaupungissa töitä tehneiden palestiinalaisten joukossa oli esimerkiksi Jasser Arafat. Vuonna 1990 maassa oli yli 400 000 palestiinalaista ja suurin osa heistä asui Kuwaitin kaupungissa.


title: Kuwait (kaupunki)

text: Irak hyökkäsi vuonna 1990 Kuwaitiin ja sen joukot miehittivät koko maan. Vuonna 1991 Irakin joukot ajettiin maasta Persianlahden sodassa. Sodan jälkeen valtio joutui käyttämään suuria määriä rahaa esimerkiksi infrastruktuurin korjaamiseen ja suurien ympäristötuhojen puhdistukseen. Palestiinalaiset ajettiin maasta, koska Palestiinan vapautusjärjestö oli tukenut Irakia. Kaupunki toipui taloudellisesti, vaikka sota jättikin arpensa.


title: Kuwait (kaupunki)

text: Nykyinen Kuwaitin kaupunkikuva on sekoitus perinteistä ja nykyaikaista arkkitehtuuria. Yksi kaupungin symboleista ovat Kuwait Towers -tornit, jotka toimivat myös vesitorneina. Kuwaitin parlamenttitalon on suunnitellut Jørn Utzon, joka tunnetaan paremmin Sydneyn oopperatalon suunnittelijana. Rakennus jäljittelee perinteisen beduiiniteltan muotoja. Perinteisempiin rakennuksiin kuuluu as-Sadun talo ja Bayt al-Bader, joista jälkimmäisessä esitellään nykyisin käsitöitä.


title: Nikosia

text: Nikosia (, ) on Kyproksen pääkaupunki. Se on samalla myös vain Turkin itsenäiseksi tunnustaman Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan pääkaupunki.


title: Nikosia

text: Nikosia on Kyproksen tasavallan paitsi hallinnollinen myös taloudellinen keskus. Kyproksen tilanteen vuoksi se on jaettu kaupunki, ja eteläosa siitä kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja sen Nikosian alueeseen, ja pohjoisosa eli Pohjois-Nikosia turkkilaiseen Pohjois-Kyprokseen ja sen Lefkoşan alueeseen. Kaupunki on kummankin alueen hallinnollinen keskus. Eteläosa muodostaa Nikosian kunnan (Δήμος Λευκωσίας, "Dímos Lefkosías"), jonka väkiluku on . Pohjois-Nikosian väkiluku on ja sen kunnan väkiluku , mikä tekee koko kaupungin yhteenlasketuksi väkiluvuksi (2011).


title: Nikosia

text: Nikosia sijaitsee Kyproksen saaren keskiosissa Pediaíos-joen varrella. Kaupunki on Berliinin muurin sortumisen jälkeen Euroopan ainoa jäljellä oleva kahtia jaettu pääkaupunki. YK valvoo kaupunkia jakavaa demilitarisoitua ”Vihreää linjaa”. Pohjoispuolella sijaitsee miehitetty turkkilainen osa ja etelässä kreikkalainen osa. Rajan voi ylittää muutamista rajanylityspaikoista.


title: Nikosia

text: Nikosian ytimessä on vanhakaupunki, jota ympäröivät venetsialaisaikaiset, 1500-luvulla rakennetut kaupunginmuurit. Muurien pituus on noin 4,5 kilometriä. Muureissa on 11 bastionia ja kolme porttia. Vanhankaupungin ympärillä on uusi kaupunki, ja sen ympärille Mesaorían tasangolle levittäytyvät laajat esikaupungit. Kyproksen tasavallan puoleisen Nikosian suurkaupunkialueen väkiluku on ja Pohjois-Nikosian suurkaupunkialueen väkiluku , mikä tekee koko Nikosian metropolialueen väkiluvuksi (2011). Pohjois-Kyproksen väestöstä yli puolet asuu Pohjois-Nikosiassa.


title: Nikosia

text: Etäisyys Nikosiasta Famagustaan saaren itärannikolle on noin 62 kilometriä, Lárnakaan kaakkoisrannikolle noin 45 kilometriä, Limassoliin etelärannikolle noin 85 kilometriä ja Páfokseen lounaisrannikolle noin 148 kilometriä.


title: Nikosia

text: Lämpimimpiä kuukausia ovat heinä- ja elokuut, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 37,5 astetta. Kylmintä on joulukuusta maaliskuuhun, jolloin alin lämpötila käy 10 asteen alapuolella. Sateisin kuukausi on tammikuu; koko vuoden sademäärä jää 325 millimetriin.


title: Nikosia

text: Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimillä "Leukosia" () ja "Leukusia" (myös "Leukousia", ), mikä on säilynyt kaupungin nykyisessä kreikkalaisessa nimessä. Se ei ollut kaupunkivaltio eikä kuulunut saaren merkittävien kaupunkien joukkoon.


title: Nikosia

text: Leukosiasta tuli pääkaupunki keskiajalla 900-luvun loppupuolella, ja se kasvoi tuolloin nopeasti, kun levottomina aikoina saaren asukkaat halusivat välttää rannikolla sijainneita kaupunkeja ja siirtyivät mieluummin sisämaahan turvaan. Lusignanin hallitsijasuvun Kyproksen kuninkaat pitivät kaupungissa hoviaan vuodesta 1192. Venetsialaiset valloittivat saaren ja kaupungin vuonna 1489 ja osmanit vuonna 1571. Nimi "Nikosia" ("Nicosia") tuli käyttöön Lusignanien hallituskaudella.


title: Nikosia

text: Nikosiasta tuli jaettu kaupunki Turkin vallattua saaren pohjoisosan vuonna 1974. Nykyisin liikkuminen kaupungin etelä- ja pohjoisosan välillä on aikaisempaa helpompaa.


title: Nikosia

text: Nikosian kreikkalaispuolen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vanhakaupunki ja sen muurit ja portit, Pyhän Johannes Teologin katedraali ("Ágios Ioánnis"), Panagía Chrysaliniótissan kirkko, Trypiótiksen kirkko eli Arkkienkeli Mikaelin kirkko ("Archángelos Michaíl Trypiótis"), Arkkipiispan palatsi, kunnantalo (”kaupungintalo”), Chatzigeorgákis Kornésioksen talo sekä Omarin moskeija. Merkittävimmät museot ovat Kyproksen museo, joka on saaren tärkein arkeologinen museo, sekä Levéntis-museo (Levénteion kunnallinen museo), vapaustaistelun museo, nykytaiteen museo ja kansantaiteen museo.


title: Nikosia

text: Pohjois-Nikosian nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa moskeijoiksi muutetut goottilaistyyliset kirkot, kuten Selimin moskeija (entinen "Agía Sofía") ja Haydarpaşan moskeija (entinen "Agía Kateríni"), sekä basaarit ja turkkilaiset kylpylät.


title: Nikosia

text: Nikosiassa toimivat sekä Nikosian yliopisto, Kyproksen yliopisto että Kyproksen kansainvälinen yliopisto.


title: Metri sekunnissa

text: Metri sekunnissa (tunnus m/s) on SI-järjestelmän mukainen nopeuden yksikkö. Nopeus on tietyssä ajassa kuljettu matka — siten nopeuden yksikkö on matkan yksikkö metri jaettuna ajan yksiköllä sekunnilla.


title: Metri sekunnissa

text:
Ajoneuvojen kohdalla käytetään metriä sekunnissa yksikön sijaan yksikköä kilometri tunnissa (tunnus km/h) tai etenkin Yhdysvalloissa mailia tunnissa. Muunnos metreistä sekunneissa kilometreiksi tunnissa tapahtuu kertomalla nopeuden lukuarvo luvulla 3,6. Vastaavasti muunnos toisin päin tapahtuu jakamalla lukuarvo samalla luvulla. Tarkemmin siis:
formula_1


title: Kilometri tunnissa

text: Kilometri tunnissa (tunnus km/h) on nopeuden SI-järjestelmän lisäyksiköistä johdettu yksikkö. Nopeus on tietyssä ajassa kuljettu matka – siten nopeuden yksikkö on matkan yksikkö (kilometri tai metri) jaettuna ajan yksiköllä (tunti tai sekunti). Esimerkiksi ajoneuvojen nopeudet ja tieliikenteen nopeusrajoitukset ilmoitetaan yleisesti kilometreinä tunnissa. Britanniassa ja Yhdysvalloissa ne ilmoitetaan kuitenkin maileina tunnissa.


title: Kilometri tunnissa

text: Toinen yleisesti etenkin fysiikan laskelmissa käytetty nopeuden yksikkö on metri sekunnissa (tunnus m/s).


title: Kilometri tunnissa

text: Yleiskielisessä tekstissä kilometri tunnissa voidaan lyhentää myös km/t.


title: Liquid Tension Experiment

text: Liquid Tension Experiment on Yhdysvalloista kotoisin oleva instrumentaalinen, progressiivisen metallin yhtye. Se sai alkunsa vuonna 1997, kun Magna Carta -levy-yhtiön Mike Varney pyysi Dream Theaterin rumpalia Mike Portnoyta kasaamaan superyhtyeen. Lopulta kokoonpanoksi muodostui Portnoy, kitaristi John Petrucci (Dream Theater), kosketinsoittaja Jordan Rudess (Dixie Dregs, nyk. Dream Theater) ja basisti Tony Levin (Yes, King Crimson, Peter Gabriel). Yhtye soitti fuusiojazz-vaikutteista Dream Theaterin tyylistä musiikkia, mutta ilman laulua.


title: Liquid Tension Experiment

text: Liquid Tension Experiment on julkaissut kaksi studioalbumia Magna Cartan kautta sekä kolme livealbumia ja CD/DVD-boksin oman levy-yhtiönsä Lazy Tomato Entertainmentin kautta. Yhtyeestä muodostunut Liquid Trio Experiment on myös julkaissut yhden albumin.


title: Liquid Tension Experiment

text: Liquid Tension Experiment sai alkunsa syksyllä vuonna 1996, kun Magna Carta Recordsin Mike Varney ja Pete Morticelli saivat idean luoda progressiivista rockia soittavia superyhtyeitä. He ehdottivat tällaisen yhtyeen perustamista Mike Portnoylle, joka otti tarjouksen vastaan ja rupesi kokoamaan yhtyettä. Kosketinsoittajan paikkaa varten Portnoy otti yhteyttä sekä Jordan Rudessiin että Jens Johanssoniin. Basistin paikkaa hän tarjosi Tony Levinille ja Billy Sheehanille. Rudess ja Levin eivät voineet ottaa tarjousta vastaan muiden kiireiden vuoksi, joten paikan saivat Johansson ja Sheehan. Kitaristin löytäminen osoittautui kuitenkin suureksi ongelmaksi: noin kahdestakymmenestä kitaristista, joihin Portnoy otti yhteyttä, yksikään ei tullut mukaan projektiin joko kiinnostuksen tai ajan puutteen vuoksi. Projekti jouduttiin lopulta hautaamaan, sillä aika loppui muiltakin yhtyeen jäseniltä.


title: Liquid Tension Experiment

text: Puoli vuotta myöhemmin Varney ja Morticelli pyysivät Portnoyta yrittämään uudelleen superyhtyeen kokoamista. Aika oli jälleen tiukalla: Portnoyn ensisijaisen yhtyeen Dream Theaterin "Falling Into Infinity"n julkaisun ja sitä seuraavan kiertueen harjoitusten alkamisen väliin jäi aikaa yksi viikko kappaleiden säveltämiseen ja nauhoittamiseen. Näin ahtaan aikavälin vuoksi Johansson ja Sheehan joutuivat tällä kertaa torjumaan projektin, mutta Rudess ja Levin olivat vapaina ja tulivat mukaan yhtyeeseen. Kitaristin ongelma säilyi kuitenkin yhä, kunnes Portnoyn vaimo Marlene ehdotti Dream Theaterin kitaristia John Petruccia. Portnoy epäröi, sillä hän halusi pitää sivuprojektin täysin erossa Dream Theaterista, mutta muutti lopulta mielensä.


title: Liquid Tension Experiment

text: Ennen studioon astumista Liquid Tension Experiment kokoontui Portnoyn kotiin aloittamaan sävellystyön. Yhtye, kuten levy-yhtiökin, oli etukäteen huolissaan lyhyestä studioajasta, mutta nämä harjoitukset osoittivat, että yhtye kykeni toimimaan nopeasti. Kokoontumisen aikana kolme ensimmäistä kappaletta, "Paradigm Shift", "Kindred Spirit", ja "Universal Mind" saatiin jo suurimmilta osin tehtyä. Muutamia viikkoja myöhemmin 20. syyskuuta 1997 ensimmäisen albumin äänitykset aloitettiin New Yorkin Millbrook Studiosissa. Nauhoitukset saatiin päätökseen jo kuuden päivän kuluttua. Materiaali oli osin sävellettyä, mutta myös suurelta osin improvisoitua. Albumin miksasi seuraavan marraskuun aikana paljon Dream Theaterin kanssa työskennellyt Kevin Shirley. Ensimmäinen albumi "Liquid Tension Experiment" julkaistiin 10. maaliskuuta 1998.


title: Liquid Tension Experiment

text: Vaikka ensimmäinen albumi ei ollutkaan varsinainen myyntimenestys, Liquid Tension Experiment kokoontui jälleen Millbrook Studiosiin nauhoittamaan toista albumiaan vuoden 1998 lokakuussa. Albumi tehtiin jälleen lyhyessä ajassa luottaen paljon spontaaniin improvisaatioon. Äänitysten aikana John Petruccin oli lähdettävä studiolta tukemaan vaimoaan Renaa heidän kolmannen lapsensa synnytyksessä. Portnoy, Rudess ja Levin jäivät studioon jammailemaan ja äänittivät kahden päivän aikana paljon materiaalia. Osa näistä täysin suunnittelemattomista improvisaatioista päätyi muokatussa muodossa uudelle albumille, ja osa julkaistiin myöhemmin vuonna 2007 Liquid Trio Experiment-nimellä levyllä "Spontaneous Combustion" alkuperäisessä muodossaan. Yhtyeen erityisen hyvin yhteensopivat musiikilliset mieltymykset johtivat äänitysten loppupuolella siihen, että Portnoy ja Petrucci pyysivät Jordan Rudessia liittymään Dream Theateriin Derek Sherinianin tilalle. Rudess otti tarjouksen vastaan. Liquid Tension Experiment 2:n julkaisun yhteydessä yhtye teki myös muutaman konsertin kiertueen. Konserttien jälkeen Liquid Tension Experiment laitettiin jäihin, sillä nyt jo kolme yhtyeen neljästä jäsenestä kuului Dream Theateriin.


title: Liquid Tension Experiment

text: Kymmenen vuotta ensimmäisen albumin julkaisun jälkeen Liquid Tension Experiment heräsi jälleen hetkeksi eloon ja teki lyhyen kiertueen Yhdysvalloissa kesäkuussa 2008. Kiertueeseen kuului muun muassa esiintyminen NearFestin pääesiintyjänä. Yhtyeen työskentelylle ominaisesti kiertueen ohjelmiston harjoitteluun jäi vain kaksi päivää. Konserteissa oli varattu aikaa yhtyeen kappaleiden lisäksi myös improvisoidulle osuudelle.


title: Liquid Tension Experiment

text: Kiertueelta julkaistiin livealbumi vuonna 2009. Konsertti oli erikoislaatuinen, koska se oli improvisoitu alusta loppuun. Rudessin kosketinsoitin oli hajonnut kiertuebussissa, ja vika huomattiin vasta lavalla. Varasoitinta ei ollut, joten yhtye ei voinut soittaa kappaleitaan. Rudess poistui lavalta selvittämään ongelmaa sillä aikaa, kun yhtyeen muut jäsenet jäivät improvisoimaan lavalle. Albumi julkaistiin nimellä "Liquid Trio Experiment 2" yhtyeen oman levy-yhtiön Lazy Tomato Entertainmentin kautta. Kiertueelta julkaistiin myös albumit "Live in NYC" ja "Live in LA", kuten myös "Liquid Tension Experiment Live 2008 - Limited Edition Boxset", joka sisälsi edellämainitut livealbumit CD:nä ja DVD:nä, kaikkien kiertueen konserttien improvisoidut jamit ja kirjasen.


title: Mallas

text: Mallas on idätettyä viljaa, josta idut on poistettu ja jonka jyvät on kuivattu ja rouhittu. Käytetyintä on ohrasta tehty mallas, joka on muun muassa oluen ja viskin valmistuksen raaka-aine. Rukiista tehtyä mallasta taas käytetään muun muassa mämmin ja toisinaan myös ruisleivän raaka-aineena. Myös vehnää, riisiä ja maissia mallastetaan.


title: Mallas

text: Nykyisin mallas-sanaa käytetään myös kielikuvassa ”maksaa maltaita”. Sillä viitataan tällöin tavaran, tuotteen tai palvelun korkeaan hintaan. Se on jäänne ajalta, jolloin veroja maksettiin maltailla.


title: The Spirit

text: The Spirit on Will Eisnerin kesäkuussa 1940 luoma sarjakuvahahmo, joka seikkaili sunnuntaisin sanomalehtien sarjakuvaliitteessä. Spiritin seikkailut jatkuivat vuoteen 1952.


title: The Spirit

text: Spiritiä on Yhdysvalloissa julkaistu moneen otteeseen sarjakuvalehtenä ja sitä pidetään yhtenä niin sanotun Golden Age -ajan sarjakuvan klassikoista. Sitä ovat piirtäneet Eisnerin lisäksi Jack Cole ja Wally Wood.


title: The Spirit

text: Spirit oli nuori etsivä Denny Colt, joka näytti kuolevan heti ensimmäisessä tarinassa. Hän oli kuitenkin vain kuoleman kaltaisessa tilassa, jonka oli aiheuttanut hänen perivihollisensa tohtori Cobra. Kun Colt havahtui hereille hautausmaalla (Wildwood Cemetary), hän perusti sinne tukikohtansa ja alkoi kuin henkenä ( ’henki’) taistella rikollisuutta vastaan. Hän ei sonnustautunut mihinkään erityiseen supersankariasuun vaan käytti sinistä pukua, sormikkaita ja vain silmät peittävää naamiota. Spirit seikkaili kaupungissa nimeltä Central City.


title: The Spirit

text: Aluksi Spirit-tarinat olivat perinteistä seikkailusarjakuvaa, mutta vuosien myötä niihin tuli yhä enemmän yhteiskuntakriittisiä sävyjä, melodraamaa ja kuvallista kokeilua. Alkuruudussa sarjan nimi The Spirit oli usein upotettu kolmiulotteiseksi tekstiksi osaksi maisemaa. Puhekuplat, tekstaustyyli, ruutujako ja -koko muuttivat usein muotoaan tarinan vaatimusten mukaisesti ja joskus pelkästään piirtäjän inspiraatiosta.


title: The Spirit

text: Vuonna 2008 sai ensi-iltansa sarjakuvaan perustuva elokuva "The Spirit", jonka ohjasi sarjakuvantekijänä tunnettu Frank Miller. Elokuva sai ilmestyessään pääosin negatiivisia arvioita.


title: Baabelin torni

text: Baabelin torni (vuoden 1992 raamatunkäännöksessä Babylonin torni, heprean sanasta "Bābhel" ’sekaannus’, assyrialais-babylonialaisesta sanasta "bāb-ili" ’Jumalan ovi’) oli muun muassa Raamatun Ensimmäisen Mooseksen kirjan kertomuksen (1. Moos. 11) mukaan korkea torni, jota Nooan jälkeläiset ryhtyivät rakentamaan vedenpaisumuksen jälkeen Baabelin kaupunkiin.


title: Baabelin torni

text:
Raamatun mukaan ihmiskunta tunsi olevansa yksikielinen ja yksimielinen, ja he halusivat rakentaa tornin maamerkiksi ja tavoittaakseen taivaan. Siksi Jumala sekoitti ihmisten kielet ja ihmiset hajaantuivat ympäri maailmaa. Kertomus on Raamatun selitys ihmisroduista ja ihmiskunnan jakautumisesta eri kansoihin, joilla on omat kielensä.
Baabelin tornilla lienee viitattu Etemenanki-temppeliin, joka oli rakennettu Babylonian pääjumala Mardukille. Rakennuksesta ja sen mittasuhteista on olemassa uus- ja myöhäisbabylonialaisia nuolenpäätekstejä. Kaupungissa olleet juutalaiset nimittivät Etenemankia Baabelin torniksi. Rakennus oli seitsemänkerroksinen ja noin 90 metriä korkea zikkurat, joka oli kaupungissa hallitsevalla paikalla. Sitä käytettiin tähtitieteellisiin havaintoihin.


title: Kyyros

text: Kyyros tai Kyros (persiaksi Koroush tai Khorvash) tarkoittaa seuraavia:


title: Kyyros

text: Kyyros on ollut useamman kuin yhden Persian kuninkaan nimi:


title: Babylonin vankeus

text: Babylonin vankeus (vanhassa raamatunkäännöksessä Baabelin vankeus) oli juutalaisten maanpakolaisuus Babyloniassa Kaksoisvirranmaassa Mesopotamiassa. Se alkoi vuonna 597 eaa., jolloin Nebukadressar II ensimmäisen kerran valloitti Jerusalemin, ja päättyi Kyyroksen valloitettua Babylonin vuonna 539 eaa.