title: Nobel-palkinto

text: Kuka tahansa voidaan palkita kansallisuudesta, rodusta, uskonnosta tai ideologiasta riippumatta. Palkinto voidaan myöntää samalle saajalle useammin kuin kerran. Nobel voidaan myöntää kerrallaan yhdelle, kahdelle tai kolmelle saajalle. Palkinto voidaan myöntää vain yksittäisille ihmisille, paitsi rauhanpalkinto, joka voidaan myöntää myös järjestölle.


title: Nobel-palkinto

text: Mikä tahansa Nobel-palkinnoista voidaan jättää myöntämättä, jos soveliasta ehdokasta ei löydy tai jos maailmantilanne, kuten maailmansota, estää palkitsemiseen tarvittavan tiedon saannin. Palkinnoista rauhanpalkinto on useimmin jätetty myöntämättä.


title: Nobel-palkinto

text: Jos palkintoa ei jonain vuonna myönnetä, seuraavana vuonna saatetaan myöntää kaksi palkintoa. Jos palkintoa ei kuitenkaan myönnetä silloinkaan tai jos palkittu kieltäytyy palkinnosta tai ei ota sitä vastaan ennen määräpäivää, palkintosumma palautetaan rahastoon. Kieltäytyneet merkitään kuitenkin Nobel-voittajien luetteloon huomautuksella ”torjui palkinnon”. Vapaaehtoisesti palkinnosta ovat kieltäytyneet Jean-Paul Sartre (kirjallisuuspalkinto 1964) ja Lê Ðức Thọ (rauhanpalkinto 1973). Jotkin hallitukset ovat estäneet kansalaisiaan ottamasta palkintoa vastaan. Esimerkiksi Adolf Hitler kielsi vuonna 1937 saksalaisia ottamasta palkintoa, koska natsivastainen lehtimies Carl von Ossietzky oli saanut vuoden 1935 rauhanpalkinnon.


title: Nobel-palkinto

text: Jokaiseen Nobel-palkintoon kuuluu kultainen mitali, diplomi, jossa on tekstilainaus, ja rahasumma.


title: Nobel-palkinto

text: Rahapalkinnon suuruus riippuu Nobel-komitean tuloista. Vuodesta 2012 alkaen palkintosumma on 8 miljoonaa kruunua eli noin 0,89 miljoona euroa. Taloustieteen palkinto jaetaan Ruotsin keskuspankin lahjoittamilla varoilla. Kahdelle saajalle myönnetty palkinto jaetaan tasan. Jos palkinto myönnetään kolmelle, palkintosumma voidaan jakaa suhteessa 1:1:1 tai 2:1:1.


title: Nobel-palkinto

text: Alkuperäisistä viidestä palkintomitalista neljä suunnitteli ruotsalainen veistäjä ja kaivertaja Erik Lindberg. Rauhanpalkintomitalin suunnitteli norjalainen veistäjä Gustav Vigeland. Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkintomitali on ruotsalaisen Gunvor Svensson-Lundqvistin suunnittelema.


title: Nobel-palkinto

text: Lindbergin suunnittelemien mitalien etupuolella on Alfred Nobelin rintakuvan sivuprofiili. Etupuolella on lisäksi teksti "ALFR NOBEL" ja "NAT-MDCCC XXXIII OB-MDCCC XCVI" (Nobelin synnyin- ja kuolinvuosi roomalaisin numeroin). Rauhan- ja taloustiedepalkinnon mitaleissa Nobelin kuva on hiukan erimallinen.


title: Nobel-palkinto

text: Lindbergin suunnittelemien mitalien kääntöpuolten kuvitus on kussakin erilainen, mutta niissä on mitalin kehällä sama latinankielinen teksti "Inventas vitam iuvat excoluisse per artes". Rauhanpalkintomitalissa on kääntöpuolella teksti "Pro pace et fraternitate gentium". Taloustieteen palkintomitalissa ei ole kääntöpuolella tekstiä lainkaan. Neljässä ruotsalaisessa mitalissa palkinnon saajan nimi on kaiverrettu kääntöpuolelle. Rauhanpalkintomitalissa ja taloustieteen palkintomitalissa saajan nimi on kaiverrettu mitalin reunaan.


title: Nobel-palkinto

text: Mitalit valmistetaan nykyisin 18 karaatin kullasta. Ne painavat 175 grammaa, paitsi taloustieteen palkintomitali, joka painaa 185 grammaa. Mitalien halkaisija on 66 millimetriä. Vuoteen 1980 asti mitalit tehtiin vielä 23 karaatin kullasta ja ne painoivat 200 grammaa. Mitalit on valmistettu vuodesta 2012 Svenska Medalj AB:ssa, paitsi rauhanmitali, joka valmistetaan Den Kongelige Myntissä Norjan Kongsbergissä.


title: Nobel-palkinto

text: Kukin palkitseva instituutio on itse suunnitellut jakamansa diplomin. Diplomien visuaalinen tyyli ja kuvituksen teema on vaihtunut useasti, ja kuvituksesta ja kalligrafiasta on vastannut suuri joukko taiteilijoita ja kalligrafeja. Kooltaan diplomit ovat 23 × 35 senttimetriä. Kirjallisuuspalkintodiplomi tehdään pergamentille ja muut diplomit erikoistilauksesta käsintehdylle paperille. Diplomit jaetaan kansissa, joissa on palkitun kullattu monogrammi.


title: Nobel-palkinto

text: Kaikissa ruotsalaisissa diplomeissa on samanlainen tekstisisältö: saajan nimi ja palkitsemisen perusteet. Norjalaisessa diplomissa ei ole koskaan lukenut palkitsemisen perusteita.


title: Nobel-palkinto

text: Nobel-palkinnon saajan valitseminen on perusteellinen prosessi, mikä on osaltaan tehnyt palkinnosta niin arvovaltaisen. Nobel-komiteat lähettävät edellisen vuoden syyskuusta alkaen tuhansille (kutakin palkintoa kohti noin tuhannelle) eri alojen tiedemiehille, eri organisaatioiden ja akatemioiden jäsenille sekä edellisille Nobel-palkinnon saaneille pyynnön asettaa perusteluineen ehdokas seuraavaksi palkinnon saajaksi. Rauhanpalkinnon saajaa voi lisäksi ehdottaa laaja joukko ihmisiä lähinnä politiikasta, kansainvälisestä oikeudesta ja yliopistomaailman eri aloilta. Itseään ei saa ehdottaa. Ehdolleasettajat valitaan siten, että mahdollisimman monet maat ja yliopistot ympäri maailmaa saavat vuosien aikana asettaa ehdokkaita. Vuosittain ehdolle asetetaan 100–250 ehdokasta kuhunkin palkintoryhmään. Ehdokkaiden nimiä ei julkisteta 50 vuoteen. Aikaraja ehdotusten lähettämiseen on 31. tammikuuta. Omia rauhanpalkintoehdokkaitaan voivat Norjan Nobel-komitean jäsenet ehdottaa vielä komitean ensimmäisessä kokouksessa.


title: Nobel-palkinto

text: Fysiikan ja kemian palkinnot sekä Ruotsin keskuspankin talouspalkinnon myöntää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, lääketieteen palkinnon Karoliininen instituutti, kirjallisuuden Ruotsin akatemia ja rauhanpalkinnon Norjan Nobel-komitea. Viisihenkisen rauhanpalkintokomitean nimittää Norjan suurkäräjät.


title: Nobel-palkinto

text: Helmikuun alussa kunkin palkinnon myöntävä instituutio asettaa komitean, joka alkaa käydä läpi ehdokkaita. Se konsultoi ulkopuolisia asiantuntijoita, joiden avulla kunkin ehdokkaan työn alkuperäisyys ja merkitys arvioidaan. Komitea kertoo valintansa syys- tai lokakuuhun mennessä instituutiolle, joka hyväksyy ehdokkaan. Yleensä komitean päätöstä noudatetaan, mutta instituutiot voivat vielä vaihtaa palkinnon saajaa. Lopulliset päätökset on tehtävä 15. marraskuuta mennessä. Päätösprosessi on salainen.


title: Nobel-palkinto

text: Palkitun nimi julkistetaan samana päivänä, kun valinta on tehty. Vuoden 2016 palkituista tiedotettiin lehdistötilaisuuksissa lokakuun 3. ja 13. päivän välillä.


title: Nobel-palkinto

text: Fysiikan, kemian, lääketieteen, kirjallisuuden ja taloustieteen palkintoseremonia pidetään Alfred Nobelin kuoleman muistopäivänä 10. joulukuuta Tukholmassa ja rauhanpalkintoseremonia Oslossa. Palkinnon saajat tulevat yleensä paikalle henkilökohtaisesti ja pitävät luennon. Tukholmassa luennot pidetään palkintoseremoniaa edeltävinä päivinä ja Oslossa palkitsemistilaisuudessa.


title: Nobel-palkinto

text: Tukholman tilaisuus pidetään Tukholman konserttitalossa. Oslossa tilaisuus on pidetty vuodesta 1991 Oslon kaupungintalolla. Vuosina 1947–1990 tilaisuus järjestettiin Oslon yliopistolla ja sitä ennen Nobel-instituutissa.


title: Nobel-palkinto

text: Tukholman tilaisuudessa kuullaan ensin palkittujen ja heidän työnsä esittelypuheet. Sen jälkeen Ruotsin kuningas jakaa palkituille kunniakirjan ja mitalin. Tilaisuuden jälkeen järjestetään Tukholman kaupungintalolla juhla-illallinen, johon osallistuu noin 1 300 henkilöä, mukaan lukien Ruotsin kuningaspari ja muita kuninkaallisia sekä hallituksen jäseniä ja kansanedustajia. Tilaisuudet järjestää Nobel-säätiö. Oslossa rauhanpalkinnon jakaa Norjan Nobel-komitean puheenjohtaja. Tilaisuuteen osallistuu myös Norjan kuningaspari. Illalla järjestetään juhlaillallinen.


title: Nobel-palkinto

text: Vuosien 1901 ja 2016 välillä Nobel-palkinto, mukaan lukien taloustieteen palkinto, on jaettu yhteensä 579 kertaa. Viidestä varsinaisesta Nobel-palkinnosta useimmin on jaettu fysiikan palkinto, 110 kertaa, ja harvimmin rauhanpalkinto, 97 kertaa. Taloustieteen palkinto on jaettu 48 kertaa.


title: Nobel-palkinto

text: Koska palkinto on usein jaettu useamman saajan kesken, palkinnon saajia on ollut yhteensä 911, 885 henkilöä ja 26 järjestöä. Useammin kuin yhden kerran on palkittu neljä henkilöä ja kaksi järjestöä.


title: Nobel-palkinto

text: Nuorin palkittu on Malala Yousafzai (rauhanpalkinto 2014), joka oli 17-vuotias. Tiedenobelisteista nuorin on Lawrence Bragg (fysiikanpalkinto 1915), joka oli 25-vuotias. Naisia palkituista on 49.


title: Nobel-palkinto

text: Vuodesta 1974 alkaen Nobel-palkinnon saajaksi ei ole saanut ehdottaa kuollutta henkilöä, eikä palkintoa jaeta kuolleelle henkilölle, ellei kuolema ole tapahtunut palkinnon myöntämisen jälkeen. Näin on käynyt viimeksi Ralph M. Steinmanille (lääketieteen palkinto 2011). Hän kuoli kolme päivää ennen palkinnon julkistusta, mutta koska kuolemasta saatiin tietää vasta julkistuksen jälkeen, Steinmanin palkitseminen jätettiin voimaan. Ennen vuotta 1974 Nobel-palkinto oli myönnetty henkilön kuoleman jälkeen kahdesti: Dag Hammarskjöldille (rauhanpalkinto 1961) ja Erik Axel Karlfeldtille (kirjallisuuspalkinto 1931).


title: Nobel-palkinto

text: Väkivallattoman vastarinnan kehittäjä ja sen symboli 1900-luvulla, intialainen Mahatma Gandhi ei koskaan saanut Nobelin rauhanpalkintoa, mitä on laajalti ihmetelty. Gandhi nimettiin palkintoehdokkaaksi viisi kertaa vuosien 1937 ja 1948 välillä, ja hän oli kolme kertaa Nobel-komitean kärkiehdokkaiksi nimeämien joukossa. Komitea ei ole koskaan kertonut syytä sille, miksei Gandhia palkittu. Gandhin kuoltua komitea harkitsi rauhanpalkinnon myöntämistä postuumisti, mutta jätti sen lopulta kokonaan jakamatta.


title: Nobel-palkinto

text: Josif Stalin oli vuosina 1945 ja 1948 asetettu ehdolle Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi työstään toisen maailmansodan lopettamiseksi. Eräs ruotsalainen kansanedustaja asetti Adolf Hitlerin ehdolle rauhanpalkinnon saajaksi vuonna 1939. Hänen tarkoituksensa oli ilmeisesti satirisoida sitä kautta ruotsalaista poliittista keskustelua. Ehdotus peruttiin nopeasti.


title: Nobel-palkinto

text: Jane Addamsia ehdotettiin vuosien 1916 ja 1931 välillä Nobel-palkinnon saajaksi 91 kertaa, kunnes hän viimein sai Nobelin rauhanpalkinnon. Toisaalta Emily Greene Balch, Fridtjof Nansen ja Theodore Roosevelt saivat rauhanpalkintonsa heti ensimmäisenä ehdokkaanaolovuotenaan.


title: Nobel-palkinto

text: Suomalaisista Nobelin palkinnon on saanut kaikkiaan neljä yksittäistä henkilöä: Frans Emil Sillanpää kirjallisuudesta 1939, Artturi Ilmari Virtanen kemiasta 1945, Ragnar Granit lääketieteestä 1967 (tosin Ruotsin kansalaisena), Martti Ahtisaari rauhanpalkinnon 2008. Ruotsin keskuspankin talouspalkinto puolestaan on myönnetty Bengt Holmströmille vuonna 2016.


title: Nobel-palkinto

text: Lisäksi kaikki na toimineet, suomalaiset mukaan lukien, palkittiin yhteisellä Nobelin rauhanpalkinnolla 1988. Rauhanpalkinto 2007 myönnettiin Hallitustenväliselle ilmastonmuutospaneelille, jonka työhön osallistunut suomalaistutkija Riitta Pipatti oli myös vastaanottamassa palkintoa.


title: Nobel-palkinto

text: Nobel-palkinnot ovat usein herättäneet arvostelua. Eniten kiistoja ovat aiheuttaneet kirjallisuuden- ja rauhanpalkinnot ja vähiten fysiikan, kemian sekä fysiologian tai lääketieteen palkinnot. Rauhanpalkinnon kohdalla kiistat ovat usein perustuneet siihen, että palkittu on ollut ajankohtainen ja hyvin kiistanalainen poliittinen toimija. Palkitseminen on myös usein nostanut konflikteja maailman tietoisuuteen, jolloin niiden on saatettu nähdä olevan sekaantumista jonkin maan sisäisiin asioihin. Myös Norjan Nobel-komitean kokoonpanoa on joskus arvosteltu, sillä siinä on vain norjalaisia jäseniä.


title: Nobel-palkinto

text: Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkintoa Alfred Nobelin muistoksi on kritisoitu ideologisesti motivoituneeksi ja epätieteelliseksi. Alfred Nobelin pojanpoika Peter Nobel on verrannut Ruotsin keskuspankkia käkeen, joka munii toisten pesiin.


title: Itä-Suomen lääni

text: Itä-Suomen lääni () oli vuodesta 1997 vuoteen 2009 yksi Suomen lääneistä. Läänin naapurit olivat Etelä-Suomen lääni, Länsi-Suomen lääni, Oulun lääni ja Venäjä. Läänin pääkaupunki oli Mikkeli ja väkiluvultaan suurin kaupunki Kuopio.


title: Itä-Suomen lääni

text: Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Itä-Suomen lääni luotiin yhdistämällä Mikkelin lääni (lukuun ottamatta Heinolaa ympäristöineen, joka kuului Etelä-Suomen lääniin), Kuopion lääni ja Pohjois-Karjalan lääni.


title: Itä-Suomen lääni

text: Valtion aluehallintoa läänin alueella hoitaa nykyään Itä-Suomen aluehallintovirasto.


title: Itä-Suomen lääni

text: Itä-Suomen lääninhallitus oli seitsemän ministeriön ohjaama valtion aluehallintoviranomainen. Lääninhallituksen tehtävä oli edistää läänin asukkaiden hyvinvointia ja tukea kuntia peruspalveluiden järjestämisessä ja kehittämisessä.


title: Itä-Suomen lääni

text: Lääninhallituksen palvelupisteet sijaitsivat Mikkelissä, Joensuussa ja Kuopiossa, jotka olivat Mikkelin, Pohjois-Karjalan ja Kuopion läänien pääkaupungit.


title: Itä-Suomen lääni

text: Itä-Suomen lääni oli jaettu 3 maakuntaan:


title: Itä-Suomen lääni

text: Itä-Suomen lääni jakautui vuonna 2009 54 kuntaan.Läänin asukasluvultaan suurimmat kunnat olivat lakkautusvuonna 2009:


title: Itä-Suomen lääni

text: Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Itä-Suomen lääni

text: Itä-Suomen läänin vaakuna luotiin yhdistämällä Karjalan ja Savon historiallisten maakuntien vaakunat. Kilven päällä oli herttuakunnan kruunu johdettuna Karjalan vaakunasta.


title: Ihmissuhde

text: Ihmissuhde tarkoittaa jonkin tyyppistä yhteyttä kahden tai useamman ihmisen välillä. Ihmissuhteiden onnistumiseen tarvitaan empatiaa. Ihmissuhteiden synty ja ylläpito edellyttää vuorovaikutusta ja kommunikaatiota (ei välttämättä sanallista) yksilöiden välillä.


title: Ihmissuhde

text:
Ihmissuhteet voidaan jakaa muun muassa:
Ihmissuhteet voivat toisaalta olla yhtä aikaisesti useampia ja toisaalta ne saattavat olla vaikeasti luokiteltavissa mihinkään selkeään kategoriaan.


title: Ihmissuhde

text:
Ihmissuhteita voivat olla esimerkiksi:
Huom. Sukupuolisuhde tarkoittaa arkikielessä yleensä seksisuhdetta, eli puhtaasti seksiin perustuvaa ihmissuhdetta.


title: Tasavallan presidentti

text: Tasavallan presidentti tarkoittaa seuraavia:


title: Maaherra

text: Maaherra () oli Suomessa (vuoteen 2009 saakka) ja on Ruotsissa läänin ylin johtaja ja valtionhallinnon edustaja. Nimitystä käytetään myös käännöksenä muiden maiden maakuntatason johtajista, kuten prefekteistä.


title: Maaherra

text: Suomen maaherrat nimitti valtioneuvoston suosituksesta tasavallan presidentti.


title: Maaherra

text: Maaherran tehtävät olivat:


title: Maaherra

text: 1900-luvun alkupuolella maaherra oli lääninsä johtaja, joka oli erityisesti vastuussa järjestyksestä ja lain ylläpitämisestä. Maaherrat johtivat erityisesti poliisitoimintaa ja vastasivat mm. puolustusvoimille toimitettavista luontaissuorituksista sekä painotuotteiden laillisuuden valvonnasta. 1960-luvulta alkaen maaherran tehtävät vähenivät vähän kerrallaan osana yhteiskunnan muutosta. Maaherra-virkanimike poistui vuoden 2009 lopussa Suomen läänien lakkautumisen yhteydessä lukuun ottamatta Ahvenanmaan valtionvirastoa, jonka ylimpänä johtajana toimii nimellisesti maaherra.


title: Maaherra

text: Vuodesta 1837 vuoteen 1918 maaherrat tunnettiin kuvernööreinä.


title: Maaherra

text: Ruotsissa maaherran tehtävät ovat samankaltaiset kuin Suomessa oli.


title: Kampin keskus

text: Kampin keskus on Helsingin keskustassa, Kampin kaupunginosassa sijaitseva joukkoliikenneterminaali ja kauppakeskus. Se sijaitsee vanhan linja-autoaseman bussikentällä, Lasipalatsin takana. Rakennusryhmä käsittää Narinkkatorin, Urho Kekkosen kadun, Fredrikinkadun ja Salomonkadun välisen korttelin kokonaisuudessaan, jota paitsi katujen ali kulkevat käytävät yhdistävät sen myös viereisissä kortteleissa sijaitsevaan Sähkötaloon ja Scandic Hotelli Simonkentän rakennukseen.


title: Kampin keskus

text: Terminaalin läpi kulkee päivittäin noin 200 000 ihmistä, ja se on yksi Pohjoismaiden vilkkaimmista terminaalialueista. Kampin keskus koostuu erillisestä Espooseen suuntautuvan paikallisbussiliikenteen terminaalista, kaukoliikenteen terminaalista, Kampin kauppakeskuksesta ja Kampin metroasemasta. Rakennusryhmään liittyvät myös samassa korttelissa Urho Kekkosen kadun puolella olevat asuinrakennukset, joiden alimpiin kerroksiin kauppakeskus ulottuu.


title: Kampin keskus

text: Kunnianhimoisen rakennusprojektin tavoitteena oli Kampin suuren maanpäällisen linja-autokentän tehokkaampi hyödyntäminen. Samalla saatiin lisää liike-, toimisto- ja asuinrakennuksia. Erityisenä tavoitteena oli Espoon suunnan seutubussien sekä kaukoliikenteen linja-autoterminaalin ja tavara-aseman sijoittaminen maanalaisiin tiloihin. Kampin keskuksen asemakaava vahvistettiin 6. kesäkuuta 2000. Helsingin kaupunki ja SRV Viitoset Oy solmivat 14. kesäkuuta 2002 sopimuksen Kampin keskuksen suunnittelusta ja toteuttamisesta. Rakennusyhtiö sai tontin käyttöönsä sillä ehdolla, että rakentaa alueen valmiiksi veloituksetta sisältäen ulkotilat sekä linja-autoasemat Espoon liikenteelle sekä kaukoliikenteelle.


title: Kampin keskus

text: Huhtikuussa 2006 kauppakeskuksen omistajat, SRV-yhtiöt ja Pontos, myivät sen koko osakekannan Royal Bank of Scotlandille ja Boultbeelle 345 miljoonalla eurolla. Samalla keskuksen toimitusjohtaja Henrik Wiberg jätti tehtävänsä, ja hänen tilalleen nousi Tuomas Sahi.


title: Kampin keskus

text: Maaliskuussa 2008 brittiläinen kiinteistösijoitusyhtiö Protego Real Investors osti kauppakeskuksen 452,5 miljoonalla eurolla hallinnoimansa Nordic Retail Fund -rahaston nimiin.


title: Kampin keskus

text: Maanalaista terminaalia varten kaivettiin 300×100×10 metrin kaivanto, josta puhkaistiin uusi sisäänkäynti Kampin metroasemalle. Vapaa tila terminaalin päällä (Tennispalatsinaukio) varattiin toriksi jalankulkijoille ja sen ohi kulkeva Salomonkatu kävelykaduksi. Rakennusaikana kaivannon alapuoliselle metroasemalle tihkui sateella kallion läpi vettä. Halkeamien syntyä edistivät osaltaan räjäytystyöt, jotka tärisyttivät maaperää.


title: Kampin keskus

text: Rakennusvaiheen kiihkeimpään aikaan alueella saattoi nähdä liki kymmenen nostokurkea urakoimassa. Pimeän työvoiman käytön ehkäisemiseksi työmaa noudatti urakoitsijoiden henkilökunnan kulunvalvontaa henkilökortteineen. Suljetulle työmaa-alueelle pääsivät ainoastaan valtuutetut työntekijät.


title: Kampin keskus

text: Presidentti Tarja Halonen avasi terminaalin 2. kesäkuuta 2005 klo 14.00 käynnistämällä metroasemalle johtavat liukuportaat. Avajaisiin osallistui myös valtiovierailulla ollut Tšekin presidentti Václav Klaus puolisoineen.


title: Kampin keskus

text: Kampin keskus valmistui kahdessa osassa. Kesällä 2005 terminaalista valmistui noin viidennes eli kaukoliikenteen terminaali, Espoon-bussiterminaali, uudet liukuportaat Kampin metroasemalle sekä matkakeskus ja Espoon-terminaalin tasolla olevat kaupat (mm. K-Supermarket ja kahviloita).


title: Kampin keskus

text: Kampin keskuksen toinen vaihe valmistui 2. maaliskuuta 2006, jolloin avattiin Kampin 5-kerroksinen kauppakeskus terminaalin yläpuolelle. Samalla otettiin käyttöön rakennusryhmään liittyvät asunnot sekä piha- ja torialueet.


title: Kampin keskus

text: Kampin keskus laajeni Helsingin Energian Sähkötaloon. Laajennusosa avautui asiakkaille 11. lokakuuta 2007. Kampin kauppakeskuksen laajennusosaan kuuluvat Sähkötalon kaksi alinta kerrosta sekä vanhan sähköaseman Malminrinteen puoleinen osa.


title: Kampin keskus

text:
Uusissa tiloissa oli noin 4 000 neliömetriä vuokrattavaa liiketilaa ja toimintansa siellä
aloitti 16 uutta yrittäjää, muun muassa joka päivä iltamyöhään saakka auki oleva Lidl. Kaiken kaikkiaan Kampin kauppakeskuksessa on nyt liiketiloja noin 40 000 neliömetriä ja yrityksiä 166.


title: Kampin keskus

text: Sähkötalo toimii muutostöiden jälkeenkin Helsingin Energian pääkonttorina. Myös Helsingin Energian asiakaspalvelu jatkaa uusituissa tiloissa, joiden suunnittelussa on kiinnitetty huomiota erityisesti palvelun sujuvuuteen ja monipuoliseen, energiatehokkuutta edistävään energianeuvontaan. Sähkötalossa jatkuvat energianjakelun varmuutta turvaavat valvomotoiminnot.


title: Kampin keskus

text: Peruskorjauksen tuloksena toteutui Sähkötalon suunnitelleen arkkitehti Alvar Aallon 30 vuoden takainen visio tilojen liittämisestä kiinteäksi osaksi Kampin alueen uutta liikekeskustaa. Samoilla linjoilla alueen kehittämisestä olivat olleet myös Helsingin kaupungin päättäjät.


title: Kampin keskus

text: Keskuksen suunnitteluratkaisu on tehnyt mahdolliseksi linja-autojen valtaaman kentän muuttamisen autottomaksi alueeksi. Alueen koko on noin 3 hehtaaria ja sen rakentaminen kesti noin 4 ½ vuotta. Keskuksen bruttoneliömäärä on 135 000 m², josta liiketilaa on 37 000 m², toimistoja 12 500 m² ja asuntoja 6 000 neliötä. Rakennustyöt aloitettiin elokuussa 2002. Hankkeen pääurakoitsija oli SRV Viitoset Oy ja maanpäällisten osien pääsuunnittelija Arkkitehtitoimisto Juhani Pallasmaa Ky, joka palkittiin Vuoden teräsrakenne 2006 -palkinnolla. Liikenneterminaalit palkittiin Vuoden betonirakenne 2005 -palkinnolla, pääsuunnittelija oli Arkkitehtitoimisto Davidsson Oy.


title: Kampin keskus

text: Sisäänkäyntejä Kamppiin on yhdeksän, joista kaksi sijaitsee Narinkkatorilla, kaksi Tennispalatsin aukiolla, kaksi Urho Kekkosen kadulla, yksi Fredrikinkadulla Kampin metroasemaa vastapäätä, sekä yksi Fredrikinkadun ja Urho Kekkosen kadun risteyksessä. Terminaalista on myös suora yhteys Kampin metroasemalle. Terminaalissa odotustilat ja lähtölaiturit on erotettu lasiseinällä ja ovilla. Ovet aukeavat niiden vieressä olevaa nappia painamalla vasta, kun bussi on saapunut laiturille. Laitureilta päin odotustilaan tultaessa ovet aukeavat aina, vaikka bussi ei olisikaan laiturilla.


title: Kampin keskus

text: Terminaalissa on Suomen laajin ja kehittynein liikenteen informaatiojärjestelmä. Se sisältää mm. useita sähköisiä informaatiotauluja, joista näkee esim. milloin ja mistä mikäkin bussi lähtee. Lisäksi terminaalista löytyy kolme suurta ns. kokoojanäyttöä, noin 20 aikataulumonitoria, 52 lähtölaiturimonitoria, 65 kuljettajamonitoria sekä 90 ilmaisin- ja varoitusnäyttöä. Terminaalissa on myös näyttö, joka kertoo Helsingin päärautatieasemalta lähtevät lähijunat. Metron liukuportailla puolestaan on näyttö, joka näyttää minuutteina jäljellä olevan ajan kuuden seuraavan metron lähtöaikaan sekä niiden määränpään.


title: Kampin keskus

text: Kaukoliikenteen terminaali on Helsingin linja-autoasema. Sieltä lähtevät kaikki Helsingistä lähtevät kaukoliikenteen bussit. Terminaali avattiin maanantaina 6. kesäkuuta 2005. Se sijaitsee K-kerroksessa eli –1-kerroksessa, maan alla, noin kuusi metriä maanpinnan alapuolella. Kaukoliikenneterminaali on noin 14 metriä leveä ja 125 metriä pitkä. Päivittäin terminaalista lähtee n. 700 bussivuoroa eri puolille Suomea. Ruuhkaisimpina aikoina terminaalissa saattaa olla odottamassa jopa 300–350 henkilöä yhtä aikaa. Kaukoliikenneterminaalissa on opastetaulujen lisäksi myös kuulutusjärjestelmä, joka kuuluttaa kaikki pikavuorot, mutta se on poistettu käytöstä. Terminaalissa on 35 laituria.


title: Kampin keskus

text: Espoon-terminaali on Espoon suuntaan, Länsiväylää kulkevien bussien lähtöpaikka. Terminaali sijaitsee E-kerroksessa eli katutasossa. Espoon-bussiterminaalissa on 17 lähtölaituria.


title: Kampin keskus

text: Kauppakeskus Kamppi sijaitsee terminaalissa kerroksissa 1–5, Espoon-bussiterminaalin yläpuolella. Kauppakeskuksen avasi torstaina 2. maaliskuuta 2006 kello 9 Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen. Kauppakeskuksessa on arvioitu käyvän ihmisiä jopa 100 000 päivässä ja 35 miljoonaa vuodessa. Vuosimyynniksi on arvioitu yli 200 miljoonaa euroa. Kauppakeskuksessa toimii yli 150 liikettä ja ravintolaa. Ravintoloita on yli 20.


title: Kampin keskus

text: Kauppakeskuksen ensimmäisessä kerroksessa on suurin osa kahviloista ja ravintoloista. Ne sijoittuvat pääosin Tennispalatsinaukion puolelle, missä niillä on kesäisin terassi. Ensimmäinen ja toinen kerros on teemoitettu muotiin ja vaatetukseen erikoistuneisiin liikkeisiin. Kolmannessa kerroksessa puolestaan on mm. lastentarvikeliikkeitä ja kodin sisustusta myyviä liikkeitä. Neljäs kerros on teemoitettu urheilulle ja kuntoilulle. Urheiluliikkeiden lisäksi kerroksessa sijaitsee mm. kuntokeskus ja keilahalli. Viidennessä kerroksessa on mm. nuorisomuotia myyviä liikkeitä, pelejä, nettikahvila, tanssikoulu sekä ravintolamaailma Kortteli.


title: Kampin keskus

text: Kauppakeskuksen bruttopinta-ala on 135 000 neliömetriä, mistä liiketilaa on 35 000 neliötä. Terminaalissa on maanalaisia tiloja noin 3 hehtaaria.


title: Kampin keskus

text: Kampin keskuksesta on maanalainen yhteys kauppakeskus Forumiin ja päärautatieasemalle. Kampin pysäköintihallissa on paikkoja 250 autolle. Se sijaitsee kaukoliikenneterminaalin alapuolella, mihin sieltä on suora hissiyhteys. Pysäköintihalliin pääsee Olavinkadun rampista. Lisäksi kaukoliikenneterminaaliin on varattu neljä taksin otto- ja jättöpaikkaa.


title: Kampin keskus

text:
Narinkka on Kampin keskuksen vieressä oleva torialue. Se sijaitsee kauppakeskuksen ja vanhan linja-autoaseman välissä. Narinkka sai nimensä Simonkadun yläpäässä, nykyisen Scandic Hotel Simonkentän paikalla vuosina 1870-1930 sijainneen juutalaisten torikojualueen mukaan (venäjäksi на рынке, "na rynka" ’"torilla"’). Narinkkatorilla on järjestetty lukuisia tapahtumia, kuten katusähly-, tossulätkä- ja beachvolleyturnauksia.
Helsingin Euroviisujen 2007 aikaan Narinkka toimi virallisena viisutorina.


title: Kampin keskus

text: Gekko on kampin terminaalissa sijaitseva, pienistä keltaisista laatoista valmistettu keramiikkataideteos. Se on rakennettu katutason keskusaulasta, kaukoliikenteen bussiterminaalin läpi, alas metroasemalle vievien liukuportaiden kuilun päälle. Teos on halkaisijaltaan noin neljä metriä ja siinä on keramiikkaosia noin 275 m². Sen ovat valmistaneet keramiikkataiteilijat Pekka Paikkari, Kristina Riska ja Kati Tuominen.


title: Kampin keskus

text: Kampin keskuksen turvallisuutta valvoo turvavalvomo ympäri vuorokauden kameravalvonnalla ja poikkeustilanteita varten tiloissa on kuulutuslaitteet yleisön ohjaamista varten. Myös näyttötaulut saadaan viestittämään poikkeustilanneinformaatiota. Kampin terminaalissa on maakaasubusseilla liikennöinti turvallisuussyistä kielletty, koska terminaalin suunnittelussa ei tätä polttoainevaihtoehtoa huomioitu. HSL onkin tämän vuoksi kieltänyt maakaasubussien käyttämisen niillä linjoilla, joiden lähtöpaikka on Kampin keskuksessa. Kiellon syy on pelko räjähdysvaarasta tulipalotilanteessa. Mikäli maakaasubussin lähettyvillä syttyy tulipalo, laskevat autossa olevat varolaitteet kaiken kaasun kerralla ulos. Tämä on hyvä ulkoilmassa, mutta sisätilassa äärimmäisen huono, kun kaasu ei pääse vapaasti leijailemaan taivaalle.


title: Kampin keskus

text: Kampin keskus palkittiin marraskuussa 2005 Sokeain viikon "Hyvin tehty" -kunniamaininnalla. Terminaalissa näkövammaisen liikkuminen sujuu rakennuksen kokoon nähden hyvin. Rakennus on suunniteltu turvalliseksi ja toiminnalliseksi. Terminaalin pääovien luona on sokeille tarkoitettu kohokuvioinen kartta, johon on merkitty liukuportaat, hissit ja muu tarpeellinen kohokirjaimin. Jokainen laituri on myös merkitty kohokirjaimin, jotta näkövammaiset kykenisivät helpommin tunnistamaan ne. Lattioissa on sokeille tarkoitetut metalliset pienet kohoumaviivat, jotka johdattavat kaikille bussiterminaalin lähtölaitureille. Katoissa on pitkä, viivamainen valaistus, joka johdattaa hämäräsokeita Espoon-bussiterminaalista kaukoliikenneterminaaliin sekä Kampin metroaseman liukuportaille.


title: Kampin keskus

text: Laiturit 53-57 ovat varalla sekä 58–60 Espoon terminaaliin saapuvien bussien laitureita.


title: Kampin keskus

text: Alla mainittu kaikkien tiesuuntien bussit, niiden reittikadut Helsingin kantakaupungista lähdettäessä ja kyseessä olevien bussien tärkeimmät kohdekaupungit.(*) Yöaikaan (n. 23-05) lähes kaikki bussit muualle Suomeen kulkevat Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta, jolloin bussit Kampista kulkevat Tuusulanväylän reitin kautta


title: Kampin keskus

text: Kaukoliikenneterminaalista lähtee myös seutulinjoja ja vakiovuoroja, jotka menevät HSL-alueen ulkopuolelle, mutta niillä kelpaa HSL-taksat sen alueella. Niitä kutsutaan U-linjoiksi.


title: The Rasmus

text: The Rasmus (kolmen ensimmäisen levynsä aikana ”Rasmus”) on suomalainen rock-yhtye. Se on kansainvälisesti menestyneimpiä suomalaisia yhtyeitä. Yhtye on saanut lukuisia palkintoja, saavuttanut lukuisia kulta- ja platinalevyjä useissa maissa, sekä sen levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli viisi miljoonaa kappaletta. Euroopan lisäksi The Rasmus on päässyt musiikkilistoille muun muassa Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Meksikossa ja Japanissa.


title: The Rasmus

text: Yhtyeen keulahahmo on laulaja ja perustajajäsen Lauri Ylönen. Hän oli vuosina 2005–2006 Suomen eniten ansaitseva kulttuurihenkilö. Yhtyeen tyyli on muuttunut vuosien saatossa jonkin verran. 1990-luvulla julkaistuissa kolmessa albumissa on rockin lisäksi vaikutteita funkista, hip hopista ja popista, jokainen albumi huomattavasti eri tyylillä, kun taas 2000-luvun albumit ovat lähempänä puhtaampaa rockia, raskaampia ja tummasävyisempiä. The Rasmuksen seitsemäs albumi, 24. syyskuuta 2008 julkaistu "Black Roses", oli aiempia tuotoksia elektronisempi. 25. marraskuuta 2009 julkaistiin kokoelmalevy "Best of 2001–2009". Levyllä on muun muassa Lauri Ylösen ja Anette Olzonin duetto ”October & April”.


title: The Rasmus

text: The Rasmus alkoi nauhoittaa uutta levyä heinäkuun 2011 alussa, kun ulkomailla asuvat basisti Eero Heinonen ja kitaristi Pauli Rantasalmi palasivat Suomeen. Albumi äänitettiin Tukholmassa ja se ilmestyi keväällä 2012. Uuden albumin ensimmäinen single oli ”I'm a Mess”. Kappaleen maailman ensiesitys oli Uuden Musiikin Kilpailun finaalissa 25. helmikuuta 2012. The Rasmus julkaisi pitkän hiljaiselon jälkeen uuden ”Paradise”-nimisen singlen 31. maaliskuuta 2017.


title: The Rasmus

text: The Rasmus perustettiin 1994 yhtyeen jäsenten ollessa yläasteikäisiä. Alkuaikoina ilman ”The”-etuliitettä esiintynyt Rasmus soitti Red Hot Chili Peppers -vaikutteista funk-rockia. Yhtyeen loivat nykyään laulaja-solistina toimiva Lauri Ylönen ja basisti Eero Heinonen. Silloin Lauri soitti vielä rumpuja, kunnes hänen sisarensa Hanna "pakotti" hänet kokeilemaan laulamista. Yhtyeen nimi oli aluksi "Anttila", mutta se sekoitettiin usein samannimiseen tavarataloon. Toinen ehdotus oli myös Sputnik, mutta lopulta yhtye päätyi nimeen Rasmus. Yhtyeen ensimmäinen single ”1st” julkaistiin vuonna 1995.


title: The Rasmus

text: Rasmus teki levytyssopimuksen Warner Music Finlandin kanssa vuonna 1996, jolloin ensimmäinen albumi "Peep" julkaistiin Suomessa, Venäjällä, Virossa ja Japanissa. Levyn myynti ylitti Suomessa kultarajan myyden yli 21 000 kappaletta. Rasmusta kuitenkin arvosteltiin runsaasti jäsentensä nuoruuden takia, sillä heillä oli vielä koulu kesken. Lauri jätti opiskelunsa Sibeliuslukiossa, jotta voisi keskittyä musiikin tekemiseen. Singlet ”1st”, ”2nd” ja ”3rd” on nimetty yksinkertaisesti järjestysnumeroin ja ne sisältävät "Peepin" kappaleita. ”Funky Jam” -kappaleesta tehtiin itse ohjattu video. "Peepin" musiikkityyliä voitaneen kutsua funk-vaikutteiseksi poprockiksi.


title: The Rasmus

text: Yhtyeen toinen albumi "Playboys" myi sekin vuorostaan kultaa. Siltä julkaistiin singlet ”Kola”, ”Blue”, ”Playboys” ja ”Ice”. ”Blue” myi kultaa, jääden vajaan 400 kappaleen päähän platinasinglestä. ”Playboys”-kappaleesta yhtye teki itse videon. "Playboysin" myötä yhtye sai lisää uskottavuutta ja mainetta. Albumin musiikki on hyvin monipuolista. Sillä on niin energistä pop-vaikutteista rockia kuin jazz- ja reggaevaikutteita.


title: The Rasmus

text: Kolmas albumi "Hell of a Tester" myi sekin kultaa kuten sen single ”Liquidkin”. Siitä yhtye teki videon ja se myös valittiin vuoden singleksi. Toinen single on ”Swimming with the Kids”. "Hell of a Testerin" soundi on aiempia albumeita seesteempi ja aiempia pop-vaikutteisempi.


title: The Rasmus

text: Yhtye jäi tauolle "Hell of a Testerin" jälkeen. Rumpuja soittanut Janne lähti Intiaan, joten uutta rumpalia alettiin etsiä. Yhtyeen kolmen albumin sopimus Warnerilla päättyi ja uutta levy-yhtiötä etsittiin. Yhtye ei ollut edes varma siitä, jatkaako uraansa. Lopulta nykyinen rumpali Aki Hakala luopui paitamyyjän töistään ja aloitti yhtyeessä. Rasmus aloitti ruotsalaisessa Playground Music-yhtiössä. Myös nimi vaihtui muotoon "The Rasmus", jotta yhtyettä ei sekoitettaisi Ruotsissa toimineeseen DJ Rasmus-nimiseen artistiin.


title: The Rasmus

text: Vuonna 2001 yhtye julkaisi tauon jälkeen "Into"-albumin. Se sai hurjan menestyksen. Albumi äänitettiin "Nord Studios"illa Tukholmassa ja sen tuottivat Mikael Nord Andersson ja Martin Hansen, jotka ovat tuottaneet myös kaksi seuraavaa The Rasmuksen levyä. Into julkistettiin koko Skandinaviassa ja Suomessa se myi yli tuplaplatinaa (67 000 kpl). Ensimmäinen single ”F-F-F-Falling” muodostui suureksi hitiksi; se voitti MTV Nordicin katsojaäänestyksen ja myi platinasinglen verran. Myös single ”Chill” menestyi hyvin, ja myi kultaa. Vuoden 2002 Emma-gaalassa The Rasmus voitti 4 Emmaa: "Vuoden bändi", "Vuoden biisi" (F-F-F-Falling), "Vuoden pop/rock-albumi" sekä "Vuoden albumi". Albumilta julkaistiin singlet ”F-F-F-Falling”, ”Chill”, ”Madness” ja ”Heartbreaker / Days”. Intoa voidaan vaikutteiltaan kutsua rockiksi, jossa on hieman pop-vaikutteita. Into on myös ensimmäinen levy, jolla rumpuja soittaa Aki Hakala. Musiikkivideot kuvattiin kappaleista F-F-F-Falling ja Chill. Näistä jälkimmäisen ohjasi yhtye itse ja ensimmäisen Miikka Lommi.


title: The Rasmus

text: "Inton" menestyksen myötä The Rasmus halusi esitellä uusillekin faneilleen vanhempaa tuotantoaan. "Hell of a Collection" julkaistiin marraskuussa 2001 ja se sisälsi "Peepin", "Playboysin" ja "Hell of a Testerin" kappaleita ja lisäksi "Inton" kaksi menestyssingleä ”F-F-F-Falling” ja ”Chill”. The Rasmuksen ensimmäinen kokoelma-albumi myi 50 000 kappaletta eli platinalevyn ja sen päälle kultalevyn.


title: The Rasmus

text: Vuoden 2003 "Dead Letters"-albuminsa myötä The Rasmus teki lopullisen kansainvälisen läpimurtonsa ja nousi listoille useissa maissa (kuten Saksassa sijalle yksi). Historiaa se teki päästessään ensimmäisenä suomalaisena albumina Ison-Britannian virallisen albumilistan kymmenen kärkeen. Kansainvälisesti albumi myi kahdeksan kultalevyä ja viisi platinalevyä. "Dead Letters"-albumi erosi tyylillisesti yhtyeen aikaisemmista levytyksistä The Rasmuksen musiikillisen linjan ja sanoitusten vaihtuessa synkemmiksi ja soundin tummemmaksi.


title: The Rasmus

text: Albumin single ja suurhitti ”In The Shadows” oli MTV Europen soitetuin video ja nousi Britteinsaarten singlelistan kolmanneksi keväällä 2004. Kymmenen parhaan joukkoon se nousi yli kymmenessä maassa. Muut albumin singlet ovat ”In my Life”, ”First Day of My Life”, ”Funeral Song (the Resurrection)” ja ”Guilty”. Näistä viidestä singlestä yhtye teki myös musiikkivideot, ”In the Shadowsista” kolme eri versiota. Albumi "Dead Letters" oli kymmenen myydyimmän joukossa noin kymmenessä maassa, kaiken kaikkiaan sitä myytiin yli 1,5 miljoonaa kappaletta ja 77 000 kappaletta Suomessa. "Dead Letters" on tähän mennessä eniten myynyt The Rasmuksen albumi.


title: The Rasmus

text: Vuonna 2004 yhtye julkaisi ensimmäisen DVD-julkaisunsa "Live Lettersin". Se sisältää 21. elokuuta 2004 taltioidun konsertin Gampel Open Airista, Sveitsistä, kaikki Dead Lettersin 7 musiikkivideota sekä lisämateriaalia, muun muassa musiikkivideoiden tekemistä kulissien takaa esitteleviä dokumentteja. Konsertti nauhoitettiin 5.1-äänellä ja se sisältää 11 kappaletta.


title: The Rasmus

text: The Rasmuksen kuudes studioalbumi "Hide from the Sun" ilmestyi Suomessa sekä Skandinaviassa, Keski-Euroopassa, Isossa-Britanniassa ja Japanissa 9. syyskuuta 2005. Levy menestyi hyvin ympäri Eurooppaa ja albumi ylsi albumilistan ykköseksi Suomen lisäksi myös Meksikossa. "Hide from the Sun" myi Suomessa platinaa (37 500 kappaletta) ennakkoon. "Hide from the Sun" vei The Rasmuksen soundia vielä tummemaksi ja synkemmäksi. Vaikutteita metallistakin on kuultavissa. Albumista julkaistiin oma versio myös Yhdysvaltoihin lokakuussa 2006. Tämä julkaisu sisältää albumin alkuperäiskappaleiden lisäksi myös albumin eri versioista kerättyjä bonuskappaleita sekä Immortalin aiemmin julkaisemattoman videon.


title: The Rasmus

text: Musiikkivideot on ilmestynyt kappaleista ”No Fear”, ”Shot”, ”Sail Away” ja ”Immortal”. Singlet yhtye on julkaissut muista em. kappaleista, paitsi Immortalista. Lisäksi kappaleesta ”Keep Your Heart Broken” julkaistiin radiosingle. Monet kriitikot ovat arvostelleet Hide from the Sunin Dead Lettersiä paremmaksi ja monipuolisemmaksi, mutta Dead Lettersin myyntilukuihin albumi ei yltänyt.


title: The Rasmus

text: Yhtye lähti albumin tiimoilta puolitoistavuotiselle "Hide from the Sun" -kiertueelle, jossa yhtye kiersi 38 maassa soittaen reilut 200 konserttia. Kiertue alkoi kahdella konsertilla Helsingissä, Nosturissa ja Tavastialla ja ulottui moniin yhtyeelle uusiin maihin, kuten Intiaan, Etelä-Afrikkaan ja Siperiaan. Kiertueen alkupuoli oli sekä yhtyeelle että kiertuehenkilökunnalle alkoholiton. Kiertueen jälkeen väsynyt yhtye painui puolitoistavuotiselle tauolle, jonka ajan he valmistelivat uutta albumiaan.


title: The Rasmus

text: Yhtye alkoi säveltää uutta albumiaan "Black Roses" loppuvuodesta 2006 lähtien, jolloin yhtye tapasi arvostetun tuottajan Desmond Childin, Dominikaanisessa tasavallassa "Hide from the Sun" -kiertueen konserttinsa yhteydessä. Ylönen ja Rantasalmi sävelsivät Childin kanssa uusia kappaleita mm. Kreikassa. Albumin 11 kappaleen nauhoitukset alkoivat syyskuussa 2007 Helsingissä, jonka jälkeen albumia nauhoitettiin Yhdysvaltain Nashvillessa ja neljässä muussa maassa. Levyn miksasi Michael Wagener.


title: The Rasmus

text: "Black Roses" on teema-albumi, joka käsittelee yhden henkilön tarinaa erosta itsensä etsimiseen, taisteluun ja marttyyriuteen. Albumin ensimmäinen single ”Livin' in a World Without You” esitettiin ensimmäisen kerran livenä Berliinissä 5. heinäkuuta ja radiossa 25. heinäkuuta. Sen Tukholmassa kuvatun videon ohjasi Niclas Fronda ja se julkaistiin elokuun puolivälissä. Fyysinen single kappaleesta julkaistiin 10. syyskuuta. "Black Roses" julkaistiin Suomessa 24. syyskuuta ja Keski-Euroopassa kaksi päivää myöhemmin. Myöhemmin loppuvuodesta singlenä julkaistavaksi tuli myös ”Justify”, joka on hidas ja tunnelmallinen kappale. Tyyliltään albumi sekoittaa "Inton" kaltaista kevyempää rockia ja raskaampia soundeja ja on kaikkiaan vaihtelevampi kuin yhtyeen aiemmat albumit.


title: The Rasmus

text: Vuonna 2008 yhtye esiintyi muutaman saksalaisen promokeikan lisäksi vain Skandinaviassa. Suomessa yhtyeellä oli pitkästä aikaa 3.–12. lokakuuta 2008 "Dynasty Tour 2008" -kiertue, joka kattoi kahdeksan kaupunkia. Heidän kanssaan kiertueella olivat Von Hertzen Brothers ja Mariko. "Black Roses" -maailmankiertueelle yhtye lähti tammikuussa 2009 aloittaen Euroopasta.


title: The Rasmus

text: Albumi on ollut yhtyeen kaikkien aikojen kallein tuotanto, mutta siitä huolimatta se on saavuttanut vähemmän suosiota. Albumia on myyty Suomessa alle kultarajan eli 20 000 kappaletta.


title: The Rasmus

text: Marraskuussa 2009 The Rasmus julkaisi toisen kokoelma-albuminsa. Albumilla on yksi uusi kappale, Anette Olzonin kanssa tehty duetto ”October & April”. Se julkaistiin myös singlenä. Albumilla on yhteensä 17 kappaletta.


title: The Rasmus

text: Yhtye julkaisi nimeään kantavan studioalbumin huhtikuussa 2012. Levyltä julkaistiin kaksi singleä, I'm a mess ja Stranger.


title: The Rasmus

text: Maaliskuussa 2017 The Rasmus julkaisi uuden single ”Paradise”. Se on yhtyeen ensimmäinen julkaisu viiden vuoden levytystauon jälkeen. Musiikkivideo singlelle julkaistiin 7. toukokuuta. Uusi albumi Dark Matters julkaistiin 22. syyskuuta 2017. Keväällä 2017 yhtye julkaisi myös kesän kiertueaikataulunsa. Se käynnistyy juhannuksena Virosta ja sisältää 12 konserttia. Lontoon konsertin liput myytiin hetkessä loppuun.


title: Idols

text: Idols on suomalaisversio brittiläisestä FremantleMedian tuottamasta "Pop Idol" -televisio-ohjelmaformaatista, jossa etsitään uusia laulajakykyjä.


title: Idols

text: "Idols" alkoi Suomessa syyskuun 2003 lopussa. Ohjelmaa on esitetty MTV3-kanavalla seitsemän ensimmäistä kautta ja Nelonen-kanavalla kahdeksannesta kaudesta alkaen.


title: Idols

text: Ohjelma koostuu useasta välivaiheesta, joissa jokaisessa osa kilpailijoista karsitaan pois. Välivaiheita ovat koelaulut, boot camp (tunnettu nimillä teatteriviikonloppu, kartanoviikko ja ruukkiviikko), top 10 round / semifinaalit ja finaalit. Aluksi valinnan jatkajista tekee tuomaristo, finaaleista (aiemmin semifinaaleista) alkaen katsojat. Kauden voittaja saa palkinnoksi levytyssopimuksen.


title: Idols

text: Suomen ensimmäiseksi "Idols"-voittajaksi valittiin Hanna Pakarinen 9. tammikuuta 2004. Toiseksi voittajaksi kruunattiin Ilkka Jääskeläinen 18. joulukuuta 2005, kolmanneksi Ari Koivunen 6. huhtikuuta 2007 ja neljänneksi Koop Arponen 14. joulukuuta 2008.


title: Idols

text: Viides voittaja on Martti Saarinen, joka voitti kilpailun 8. toukokuuta 2011. Kuudenneksi voittajaksi kukitettiin Diandra Flores 6. toukokuuta 2012, seitsemänneksi Mitra Kaislaranta 19. joulukuuta 2013. Kahdeksas voittaja, Anniina Timonen, valittiin 1. joulukuuta 2017. Yhdeksännen kauden voittaja Patrik Blomberg ratkesi 30. marraskuuta 2018.


title: Idols

text: "Idolsin" kautta tunnettuuteen ovat nousseet muun muassa Antti Tuisku, ABREU, Anna Puu, Alma, Pete Parkkonen, Jani Wickholm, Katri Ylander, Kristiina Brask, Kristian Meurman, Ilpo Kaikkonen ja Mia Permanto.


title: Idols

text: Monien mielessä Idols-ohjelma henkilöityy kuudella kaudella juontajana toimineeseen Heikki Paasoseen sekä pitkäaikaiseen tuomariin Jone Nikulaan.


title: Idols

text: * varatuomari


title: Idols

text: * "Idols Extra"


title: Idols

text: ** "Idols Studio"


title: Idols

text: Suomen ensimmäisen "Idolsin" tv-lähetykset alkoivat MTV3-kanavalla 26. syyskuuta 2003. Finaali järjestettiin 9. tammikuuta 2004 Helsingin Messukeskuksessa.


title: Idols

text: Koelauluja järjestettiin Helsingissä, Tampereella ja Turussa.


title: Idols

text: Ensimmäisen "Idols"-kauden finalistien yhteisesti levyttämä kappale oli ”Tuulet puhaltaa”.


title: Idols

text: Ensimmäisen "Idolsin" voitti Hanna Pakarinen finaalissa, joka järjestettiin 9. tammikuuta 2004 Helsingin Messukeskuksessa.


title: Idols

text: Ensimmäisessä finaalissa 12. joulukuuta 2003 putosivat Sonja Nurmela (nyk. Kangastalo) ja Anniina Karjalainen. Laulamista opiskellut Nurmela on "Idolsin" jälkeen laulanut Royal Max -yhtyeessä ja opiskellut restonomiksi. Annina Karjalainen levytti vuonna 2005 albumin "Traces of Me". Nykyisin hän laulaa coveryhtye Anniina & PartyProofissa.


title: Idols

text: Victoria Shuudifonya tuli Suomen ensimmäisessä "Idols"-kilpailussa viidenneksi. Hänen veljensä Jackson Shuudifonya osallistui myös kilpailuun, muttei päässyt koelauluja pidemmälle. Jackson kuitenkin osallistui Suomen "Popstars 2:een" ja pääsi voittajayhtyeeseen INDX:iin ja sanoi ostavansa voittorahoilla kotistudion, jotta voisi tehdä lauluja siskolleen. Victoria Shuudifonya ei ole levyttänyt. Neljänneksi sijoittunut Christian Forss levytti kaksi englanninkielistä albumia vuosina 2004–2005 ja osallistui vuoden 2005 Suomen euroviisukarsintoihin.


title: Idols

text: Ensimmäisen Suomen "Idolsin" kärkikolmikko on menestynyt Suomen musiikkimarkkinoilla varsin hyvin. Kolmanneksi sijoittunut Antti Tuisku on "Idols"-kilpailijoista menestynein. Tuisku on julkaissut kymmenen levyä ja tehnyt menestyneitä konserttikiertueita. Levyistä kolme on myynyt platinaa ja viisi kultaa. Toiseksi sijoittuneelta Jani Wickholmilta on julkaistu kuusi studioalbumia, joista ensimmäinen "Kaikki muuttuu" myi platinaa. "Idols"-voittaja Hanna Pakarinen nousi Suomen myydyimmäksi englannin kielellä laulavaksi naisartistiksi. Pakarinen on julkaissut neljä englanninkielistä ja kaksi suomenkielistä albumia. Albumeista kolme ensimmäistä saavutti kultalevymyynnin.


title: Idols

text: Hanna Pakarisen ”Leave Me Alone” valittiin 17. helmikuuta 2007 Suomen edustuskappaleeksi vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuihin. Pakarinen sijoittui kilpailussa 17 sijalle.


title: Idols

text: Koelauluja järjestettiin Helsingissä, Turussa, Oulussa ja Tampereella. Koelaulujen ja teatteriviikonlopun kautta pienryhmiin selvitti tiensä 30 laulajaa, joista viiden pienryhmän voittajiksi selviytyivät Ilkka Jääskeläinen, Katri Ylander, Pauliina Kumpulainen, Henna Heikkinen ja Agnes Pihlava. Tuomaristo valitsi vielä yhden pienryhmän, josta jatkoon pääsivät Pete Seppälä ja Roni Tran.


title: Idols

text: Toisen "Idols"-kauden finalistien yhteislevytys oli ”Haaveista totta”.


title: Idols

text: Ensimmäisessä finaalikonsertissa putosi Pauliina Kumpulainen ja toisessa – ehkä hieman yllättäen – pieneen ennakkosuosikin asemaan kohonnut vietnamilaissyntyinen Roni Tran. Kolmannessa finaalissa lähtölipun sai nuori Henna Heikkinen ja neljännessä puolalaissyntyinen Agnes Pihlava. Kärkikolmikosta ensimmäisenä putosi Pete Seppälä. Finaalissa voittoon ylsi Ilkka Jääskeläinen, mutta toiseksi sijoittunut Katri Ylander on menestynyt levymyyntilistoilla paremmin.


title: Idols

text: Finalisteista Jääskeläinen, Ylander, Pihlava, Seppälä ja Tran saivat levytyssopimuksen SonyBMG:n kanssa. Heistä menestynein on ollut Katri Ylander, jonka neljästä studioalbumista kaksi ensimmäistä on myynyt kultaa. Voittaja Jääskeläisen debyytti "Vuosisadan rakkaustarina" menestyi Ylanderin debyyttiä huonommin. Sittemmin Jääskeläinen on työskennellyt luokanopettajana ja laulanut muutamilla gospellevyillä. Puolasta Suomeen vuonna 2003 muuttanut Agnes Pihlava levytti kaksi albumia vuosina 2006 ja 2009. Pete Seppälältä ilmestyi suomenkielinen ja Roni Tranilta englanninkielinen albumi vuonna 2006. Artisteista Ylander on ainoa soolourallaan kultalevyrajan ylittänyt.Koelauluja järjestettiin loka–marraskuussa 2006 Tampereella, Oulussa, Turussa ja Helsingissä. Sarjaa alettiin esittää televisiossa 4. tammikuuta 2007. Koelaulujen päätyttyä kilpailu jatkui perinteisesti teatteriviikonlopulla Helsingissä. Semifinaaleihin eteni yhteensä 24 kilpailijaa, jotka jaettiin neljän hengen pienryhmiin: kolme poika- ja kolme tyttöryhmää. Näistä pienryhmistä eniten ääniä saanut kilpailija jatkoi finaalilähetyksiin. Kuuden suoraan jatkoon päässeen kilpailijan (Panu Larnos, Kristiina Brask, Ari Koivunen, Johanna Hämäläinen, Kristian Meurman ja Anna Abreu) lisäksi tuomaristo valitsi jo pudonneiden semifinalistien joukosta vielä seitsemännen finalistin, Mia Permannon.


title: Idols

text: Kolmannen "Idols"-kauden finalistien yhteislevytys oli Neljä Baritonia -cover ”Pop-musiikkia”.


title: Idols

text: Ensimmäinen finaali laulettiin Helsingissä torstaina 1. maaliskuuta 2007 Linnanmäen Peacock-teatterissa, josta kotimatkalle joutui lähtemään Johanna Hämäläinen. Toisessa finaalissa putosi Mia Permanto, kolmannessa Panu Larnos, neljännessä Kristian Meurman ja viidennessä Kristiina Brask. Viimeinen finaali järjestettiin Helsingin jäähallissa, jossa vastakkain olivat kaksi jäljelle jäänyttä kilpailijaa, Anna Abreu ja Ari Koivunen. Kilpailun voitti Ari Koivunen, joka sai 57 % äänistä.


title: Idols

text: Koivusen 30. toukokuuta 2007 julkaistu esikoisalbumi "Fuel for the Fire" meni heti ilmestyttyään listakärkeen ja oli listalla ykkösenä kaksitoista viikkoa myyden tuplaplatinaa. Myös hänen toinen albuminsa "Becoming" myi kultaa. Vuodesta 2008 Koivunen on ollut Amoral-yhtyeen laulaja. Anna Abreu on ollut finalisteista menestynein. Hänen neljästä studioalbumistaan esikoislevy on myynyt tuplaplatinaa, kaksi seuraavaa platinaa ja neljäs kultaa. Kristian Meurmanilta on ilmestynyt neljä suomenkielistä albumia, joista debyytti "Ensiaskeleet" myi kultaa. Samoin kaksi albumia levyttäneen Braskin debyytti saavutti kultalevyrajan. Panu Larnos seurusteli myöhemmin Anna Abreun kanssa. Hänen ainoa albuminsa "Million Miles" ei menestynyt kaupallisesti.


title: Idols

text: Koelaulut alkoivat kesäkuussa. Semifinalistit julkaistiin 9. lokakuuta, ja semifinaaliin pääsivät Anna Puustjärvi, Jaana Leiniäinen, Jannike Sandström, Linda Herranen, Marika Tyyvi, Saana Liikanen, Daniel S. Diago, Kalle Löfström, Koop Arponen, Pete Parkkonen, Vesa Suonto, Wellu Rowaltz ja Anna-Kaisa Riitijoki, joista finalisteiksi valittiin Anna, Jaana, Saana, Kalle, Koop, Pete ja Anna-Kaisa.


title: Idols

text: Neljännen tuotantokauden tuomareina jatkoivat Jone Nikula ja Nina Tapio. Kolmas tuomari oli Patric Sarin. Varatuomarina toimi Hannu Korkeamäki. Lähetykset juonsi edelliskausilta tutut Ellen Jokikunnas, Heikki Paasonen ja Jani Toivola.


title: Idols

text: "Tähtiluokka"-levy julkaistiin 12. marraskuuta 2008, ja sillä laulavat kaikki 13 semifinalistia. Heidän yhdessä levyttämänsä kappale on Don Huonot -cover ”Hyvää yötä ja huomenta”.


title: Idols

text: Koop Arponen voitti "Idolsin" 14. joulukuuta Helsingin jäähallissa saatuaan 70,3 % äänistä.


title: Idols

text: Koelauluja järjestettiin Helsingissä, Tampereella, Kuopiossa ja Rovaniemellä.


title: Idols

text: Voittaja Koop Arposelta on ilmestynyt kaksi englanninkielistä albumia, joista debyytti "New Town" myi kultaa. Anna Puu -taiteilijanimellä levyttävä Anna Puustjärvi on menestynyt neljännen tuotantokauden finalisteista selvästi parhaiten. Hänen kolmesta albumistaan debyytti "Anna Puu" on myynyt tuplaplatinaa, kakkoslevy "Sahara" platinaa ja kolmas "Antaudun" kultaa. Pete Parkkonen on levyttänyt neljä albumia, joista debyytti "First Album" myi hieman enemmän kuin Arposen levy saavuttaen kultalevyn. Kalle Löfströmiltä ilmestyi albumi "Born in 1984" vuonna 2009.MTV3-kanava ilmoitti 17. toukokuuta 2010 "Idolsin" saavan viidennen kauden, joka esitetään keväällä 2011. Kausi alkoi koelauluilla 3. helmikuuta 2011. Koelaulut järjestettiin loka–marraskuussa 2010 Kuopiossa, Rovaniemellä, Tampereella ja Helsingissä. Kilpailun finaalit järjestettiin Helsingissä huhti- ja toukokuussa 2011.


title: Idols

text:
Jokaisessa koelaulukaupungissa oli myös yksi vieraileva tuomari. Kuopion koelauluissa vierailevana tuomarina toimi PMMP-yhtyeen Mira Luoti,
Rovaniemellä rap-artisti Elastinen, Tampereella Jonna Geagea ja Helsingissä Olli Lindholm.


title: Idols

text: Idolsin kuudennen kauden koelaulut järjestettiin loka–joulukuussa 2011 Oulussa, Joensuussa, Vaasassa, Tampereella ja Helsingissä. Kauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 1. tammikuuta 2012. Kuudennen tuotantokauden voittajaksi selvisi Diandra Flores.


title: Idols

text: Myös kuudennella kaudella jokaisessa koelaulukaupungissa oli yksi vieraileva tuomari. Oulun koelauluissa vierailevana tuomarina nähtiin Anna Abreu, Joensuussa Suvi Teräsniska, Vaasassa Herra Ylppö, Tampereella Maarit Hurmerinta ja Helsingissä Toni Wirtanen.


title: Idols

text:
Idolsin seitsemäs tuotantokausi esitettiin syksyllä 2013. Koelaulut järjestettiin elokuussa 2013 Helsingissä, Tampereella ja Oulussa. Samalla tuli kuluneeksi kymmenen vuotta Suomen ensimmäisestä "Idolsista", jonka kunniaksi näytettiin 15. syyskuuta 2013 ennen kauden alkua erikoisjakso, jossa käsiteltiin edellisten kausien hetkiä ja laulajien kokemuksia "Idolsista" vuosien takaa. Kauden voitti Mitra Kaislaranta, joka päihitti 19. joulukuuta järjestetyssä finaalissa Joseph Miettisen. Poikkeus on se, että Heikki Paasonen on juontanut tämän kauden yksin.
Helmikuussa 2017 tiedotettiin, että "Idols" jatkuu Nelonen-kanavalla syksyllä 2017. Koelaulut alkoivat toukokuussa Helsingissä, Kuopiossa ja Oulussa. Kauden juontajat julkistettiin toukokuussa 2017. Uusi kausi alkoi 13. syyskuuta 2017.


title: Idols

text: Nelonen tiedotti, että "Idols" jatkuu yhdeksännellä tuotankaudella syksyllä 2018. Koelaulut järjestetään Helsingissä ja Oulussa. Uusina Idols-tuomareina nähdään Jannika B, Maija Vilkkumaa ja Elastinen. Tuomaristoon paluun tekee Jone Nikula.


title: Idols

text: Ensimmäisen kauden aikana tuomareiden tylyys kilpailijoita kohtaan sai aikaan keskustelua.


title: Idols

text: MTV3 sai tammikuussa 2006 Julkisen sanan neuvostolta kirjallisen huomautuksen ohjelmassa esiintyneen piilomainonnan takia. Teleoperaattori Elisan logon näkyminen 2. tuotantokauden finaalilähetyksissä oli JSN:n mielestä piilomainontakiellon vastaista.


title: Hanna Pakarinen

text: Hanna Helena Pakarinen (vir. Pakarinen-Niinikoski) (s. 17. huhtikuuta 1981 Lappeenranta) on suomalainen laulaja, joka nousi kuuluisuuteen voittamalla Suomen ensimmäisen "Idols"-kilpailun vuonna 2004. Pakarinen edusti Suomea vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuissa Helsingissä kappaleella ”Leave Me Alone”, joka sijoittui seitsemänneksitoista.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen osallistui ensimmäiseen Suomessa järjestettyyn "Idols"-kilpailuun vuonna 2003. Vuoden 2004 tammikuussa järjestetyssä finaalissa hän esitti itse valitsemanaan sävellyksenä Tina Turnerin kappaleen "Simply the Best", tuomareiden valitseman Banglesin "Eternal Flame" -kappaleen sekä Idols-voittajalle tehdyn laulun "Tulin voittamaan". Finaaliäänestyksessä Pakarinen voitti keravalaisen Jani Wickholmin. Hän sai peräti 431 000 ääntä, kuusikymmentä prosenttia koko äänipotista, kun taas Wickholm sai loput neljäkymmentä prosenttia, 282 000 ääntä. Kaiken kaikkiaan ääniä annettiin 713 000. Voittona Pakariselle ojennettiin 30 000 euron šekki ja levytyssopimus BMG:n kanssa. Ennen "Idolsin" voittoaan Pakarinen työskenteli noutomyyjänä Puukeskuksella.


title: Hanna Pakarinen

text: Hanna Pakarisen ensimmäinen single "Love Is Like a Song", englanninkielinen versio Idols-finaalissa tulkitusta "Tulin voittamaan" -kappaleesta, julkaistiin helmikuun lopussa 2004. Debyyttialbumi "When I Become Me" ilmestyi 9. kesäkuuta 2004 ja myi platinaa. Pakarinen aloitti esiintymiskiertueen, joka päättyi 20. elokuuta 2005. Toinen albumi, "Stronger", julkaistiin 7. syyskuuta 2005. Se ei enää menestynyt ensialbumin tavalla, vaikka debytoikin Suomen virallisen albumilistan toisella sijalla. "Stronger" pysyi Suomen virallisella Top40-listalla seitsemän viikkoa ja myi kultaa.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen julkaisi kolmannen albuminsa "Lovers" 14. helmikuuta 2007 ja se myi vielä saman vuoden aikana kultaa. Hanna Pakarinen valittiin helmikuussa 2007 edustamaan Suomea saman vuoden euroviisuissa, jotka järjestettiin ensimmäistä kertaa Helsingissä. Hänen edustuskappaleensa "Leave Me Alone" sai Suomen loppukarsinnassa 17,7 prosenttia kaikista äänistä. Pakarinen sijoittui lopullisessa viisufinaalissa sijalle seitsemäntoista 53 pisteellä.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen lauloi "Musta jää" -elokuvan tunnuskappaleen "Black Ice". Kappaleen on säveltänyt Apocalyptica-yhtyeen Eicca Toppinen.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen suunnitteli Kalevalan korulle oman korunsa 2008, ja näin jatkui yhteistyö mikä sai alkunsa Euroviisuista.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen aloitti kesällä 2008 uuden, neljännen albuminsa nauhoitukset. Albumi "Love In A Million Shades" julkaistiin 14. tammikuuta 2009 ja sen ensimmäinen single "Make Believe" julkaistiin syksyllä 2008. Albumin nimikkokappale julkaistiin myöhemmin albumin kolmantena singlenä ja se oli myös "Kielletty hedelmä" -elokuvan tunnuskappale.


title: Hanna Pakarinen

text:
Loppusyksystä 2009 Pakarinen aloitti uuden, viidennen albuminsa nauhoitukset. Projekti oli edellisiin albumeihin verrattuna erilainen, sillä Pakarinen oli mukana tekemässä kaikkia albumin sanoituksia ja sävellyksiä. Uusi albumi on edellisistä poiketen suomenkielinen. Albumi sai nimekseen "Paperimiehen tytär" ja se julkaistiin lokakuun puolessa välissä 2010. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin levyn nimikappale.
Muita albumilta julkaistuja singlejä olivat ”Se yksi ainoa” ja ”miehet”, jonka musiikkivideossa esiintyy muun muassa Riku Niemi.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen julkaisi "Olipa kerran elämä" albumin 23. elokuuta 2013, jota ovat edeltäneet singlet ""Sydän tuli vastaan"", ""Jokapäiväinen"" ja ""Olipa kerran elämä"".


title: Hanna Pakarinen

text: Vuonna 2008 Pakarinen levytti kappaleen ”Walking in the Winter Wonderland” Elvis Presleyn "Christmas Duets"-albumille.


title: Hanna Pakarinen

text: 2009 Pakarinen oli mukana "Ipanapa2"-albumilla kappaleella ”Mörkö Mainio”.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen on kirjoittanut Samuli Edelmanin ”Ei mitään hätää” kappaleen yhdessä Markus Koskisen (Teleks) kanssa.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen on mukana elokuussa 2015 Mannerheimin lastensuojeluliiton kampanjassa koulukiusausta vastaan. Hän teki kampanjalle kappaleen ”Stop” yhdessä Saara Törmän, Pertti Jalosen ja Lc NIck kanssa.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen voitti syksyllä 2006 Radio Novan järjestämän Juontaa tähtien kanssa -kilpailun ja sai palkinnoksi oman radio-ohjelman, joka tuli torstai-iltaisin kello 21–22.


title: Hanna Pakarinen

text: 2011 heinäkuussa Pakarinen juonsi Radio Aallon kesää yhdessä Juha Valvion kanssa ja teki juontovierailuja talven 2012 aikana samalla kanavalla. 2014 kesän Radio Voicella Kesä-aamun juontajana Eetu Teräksen kanssa. 2015 elokuusta lähtien Ylen Radio Suomessa toimittamassa musiikin ajankohtaisohjelmaa nimeltä "Parasta Aikaa" yhdessä Tuuli Saksalan kanssa. Pakarinen toimittaa myös "Lakatut varpaankynnet" -ohjelmaa samalle kanavalle.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen avioitui syyskuussa 2017 muusikko Risto Niinikosken kanssa, seurusteltuaan hänen kanssaan yli 10 vuotta. He asuvat Helsingissä ja avioparille syntyi poikavauva toukokuussa 2018.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen oli Lappeenrannassa SDP:n ehdokkaana kunnallisvaaleissa vuonna 2000 saaden 80 ääntä. Hän pääsi varavaltuutetuksi ja oli vapaa-aikalautakunnan jäsen.


title: Hanna Pakarinen

text: Pakarinen aloitti Youtube-kanavalleen säännöllisen videoiden teon tammikuun viimeisenä päivänä 2017, tarkoituksenaan luoda yli kolmikymppisille samankaltaista sisältöä kuin monet nuoremmat, suositut Tubettajat tekevät. Pakarinen lataa lähes viikoittain elämästään kertovia videoita kanavalleen.


title: SWAT

text: SWAT-ryhmä (lyhenne sanoista "Special Weapons and Tactics", suomeksi "erikoisaseet ja -taktiikat") on yleisnimitys Yhdysvaltain poliisin erikoisosastoille, joita käytetään muun muassa piiritys- ja panttivankitilanteissa.


title: SWAT

text: Ensimmäinen SWAT-ryhmä perustettiin vuonna 1968 Delanossa, Kaliforniassa maatyöläisten mellakoiden taltuttamiseen.


title: SWAT

text: SWAT-ryhmät ovat paikallispoliisin erikoisyksikköjä. Liittovaltion poliisilla (FBI) on oma koko maassa toimiva terrorisminvastainen erikoisyksikkö, FBI HRT.


title: SWAT

text: Suomessa vastaava poliisin erikoisyksikkö on Karhu-ryhmä.


title: SWAT

text: SWAT-ryhmän varustuksiin kuuluu erilaisiin tilanteisiin tarkoitettuja aseita. Niitä ovat muun muassa rynnäkkökiväärit, konepistoolit, haulikot ja karbiinit. Ryhmän tarkka-ampujat on varustettu tarkkuuskivääreillä, lisäksi SWAT-ryhmä käyttää tarvittaessa kyynelkaasua ja sokaisukranaatteja.


title: SWAT

text: Ryhmällä on käytössä myös muita erikoisvälineitä, joihin kuuluvat esimerkiksi kovat suojaliivit, erikoisvalmisteiset varsikengät, tiirikointi/ovenmurtovälineet, panssaroidut kulkuneuvot ja lämpö- ja pimeänäkölaitteet sekä erikoispeilit, joilla he voivat katsoa vaikkapa oven alitse.


title: SWAT

text: SWAT käyttää erilaisia panssaroituja ajoneuvoja. Ajoneuvokantaan kuuluvat mm. ARV-ajoneuvot ("Armored Rescue Vehicle", panssaroitu pelastusajoneuvo), panssaroidut rekat, bussit sekä helikopterit. Lisäksi SWAT saattaa käyttää myös ulkomuodoltaan normaaleja ajoneuvoja. SWAT on joissakin tapauksissa käyttänyt myös paikalla olleita satunnaisia ajoneuvoja; North Hollywoodin pankkiryöstön yhteydessä vuonna 1997 SWAT otti käyttöönsä pankin oman rahankuljetusauton hakeakseen loukkaantuneita poliiseja tulen alta.


title: SWAT

text: Kiinan Pekingissä toimiva SWAT-tiimi käyttää lisäksi erikoisvarusteltuja Hummer-katumaastureita.


title: SWAT

text: SWAT-ryhmien toimintaa on nähty usein erilaisissa toimintaelokuvissa ja televisiosarjoissa. Aiheesta on tehty myös pelejä, joista tunnetuimpia ovat Sierran "SWAT"-pelisarja. Yksi tunnetuimmista SWATin elokuva-esiintymisistä tapahtui vuonna 2003 julkaistussa Clark Johnsonin elokuvassa "S.W.A.T.". SWAT-joukot ovat myös mukana "Mirror’s Edge" -pelin päävastustajina.


title: Kurdit

text: Kurdit ovat Lähi-idässä asuva etninen ryhmä. Suurin osa kurdeista asuu Kurdistanissa, joka sijaitsee Irakin, Iranin, Turkin ja Syyrian alueilla, mutta heitä asuu paljon myös diasporassa esimerkiksi Saksassa ja Istanbulissa. Kurdeja arvioidaan olevan kaikkiaan noin 25–30 miljoonaa.


title: Kurdit

text: Kurdit puhuvat kurdin kieltä, joka kuuluu iranilaisiin kieliin. Kurdien enemmistö on sunnimuslimeja. Kurdit ovat vuosisatojen ajan kärsineet Kurdistania hallinneiden naapurivaltioiden harjoittamista sortotoimenpiteistä.


title: Kurdit

text: Kurdien etninen alkuperä on monimuotoinen. Kielellisesti ja kulttuurisesti he ovat sukua iranilaisille kansoille.


title: Kurdit

text: Kurdien kulttuurin ja perimätiedon jäljet johtavat sumerilaiseen korkeakulttuuriin 3000–1900 eaa. Kuningas Deiokes (700-647 eaa.) perusti vuonna 678 eaa. Meedian valtakunnan, joka ulottui pohjoisessa nykyisen Kurdistanin alueelle. Kurdien ajanlasku alkaa vuodesta 612 eaa., kun Meedian kuningas Kyaksares (624–585 eaa.) valloitti Ninovan ja lopetti Assyrian imperiumin valtakauden.


title: Kurdit

text: Kurdien nimen alkuperästä on useita teorioita. Nimi on liitetty sumerilaisten kirjoitusten qarduihin vuodelta 3000 eaa. Joidenkin teorioiden mukaan kurdit periytyvät cyrteista tai carducheista. Mesopotamialaisissa kirjoituksessa erinäisiä vuoristoheimoja kutsuttiin nimillä, jotka muistuttivat kurdi-sanaa. Kreikkalaisen Ksenofonin kuvailemat kardouchoit saattoivat olla kurdeja. Kurdi-nimityksen varhaisin varma käyttö tunnetaan 600-luvulta kun kurdiheimot kääntyivät islamiin.


title: Kurdit

text: Islamilaisen maailman kulta-ajassa eräät uskonnolliset kirjoitukset selittivät kurdien alkuperän Israelin kuningas Salomonin (virassa n. 970–931 eaa.) "jinneillä" (arabialaisessa tarustossa ja islaminuskossa esiintyvillä henkiolennoilla). Juutalaiset kirjoitukset taas selittivät Corduenen syntyä Salomon ja hänen viidelläsadalla "jinnillä". George Rawlinson ja monet historioitsijat pitävät muinaista Corduenen aluetta kurdien esihistoriallisena alueena (Kurdistan). Alueen sijainnilla, nimellä ja historialla on ollut ainakin merkittävä vaikutus kurdihistoriaan.


title: Kurdit

text: Meedian valtakunnan tuhoutumisen jälkeen kurdialue oli suurimman osan ajasta suurten imperiumien alaisuudessa, ja alueella käytiin jatkuvasti valtataistelua. Kurdiyhteisöt eivät tunteneet vielä tuolloin kansallistunnetta vaan olivat järjestäytyneet klaaneiksi. Kurdeilla oli suurissa imperiumeissa erityyppisiä paikallishallintoja 1800-luvun puoliväliin saakka.


title: Kurdit

text: Persiassa syntyi safavidien dynastia vuonna 1501, ja Iranin šaahi Ismail I julisti šiialaisuuden valtakuntansa uskonnoksi. Sen seurauksena Persian ja Osmanien valtakunnan välillä syttyi sota, ja kurdit jäivät kahden tulen väliin. Sunnimuslimeina kurdit tukivat osmaneja, ja kun osmanit voittivat sodan, suurin osa Kurdistanista siirtyi osmanien hallintaan, mutta osa jäi Persialle. Kuusitoista kurdiemiraattia sai Osmanien valtakunnassa virallisen aseman ja "de facto" itsenäisyyden. Osa kurdialueista ei kuitenkaan alistunut osmanien valtaan. Kurdit suostuivat puolustamaan valtakunnan itärajaa ja saivat sen vastineeksi verovapauden. Kurdien tuki osmaneille johti Persian safavidien entistä kovempaan linjaan heitä kohtaan, mikä johti koviin otteisiin sodissa sekä kurdien pakkosiirtoihin.


title: Kurdit

text: Zohabin rauhan 1639 jälkeen Kurdistan nautti kahdensadan vuoden ajan kukoistuksen ja vaurauden aikaa. Kun Ottomaani-imperiumi heikkeni 1800-luvulla, kurdiemiraateilta otettiin itsehallinto ja verovapaus pois ja heiltä vaadittiin sotilaita osmaniarmeijaan. Tästä seurasi yli sadan vuoden aikana useita kapinoita ja kansannousuja, jotka osmanit kuitenkin murskasivat. Kurdien kansallisuustunne ja halu perustaa oma valtio heräsivät 1800-luvun lopulla.


title: Kurdit

text: Kurdeilla ei ole koskaan ollut omaa itsenäistä valtiota. Kurdien kansallismielisyys ja pyrkimys saada oma valtio ovat voimistuneet 1900-luvulla. Osmanien valtakunnan hajottua ensimmäisen maailmansodan jälkeen Sèvresin rauhansopimus vuodelta 1920 määritteli autonomisen Kurdistanin, mutta sopimusta ei koskaan ratifioitu. Sen korvannut Lausannen sopimus vuodelta 1923 ei enää maininnut Kurdistania tai kurdeja, ja näin kansakunnan perustaminen ei ollut enää mahdollista. Turkki tukahdutti kurdien kapinat seuraavina vuosikymmeninä.


title: Kurdit

text: Turkki on pyrkinyt turkkilaistamaan kurdit kaikilla elämän osa-alueilla ja on myös kieltänyt kurdin kielen käytön. Samalla tavoin valtaväestön osana kurdeja ovat kohdelleet myös Iran, Syyria ja Irak. Kurdien kansallista identiteettiä vähättelevän politiikan tavoitteena on ollut evätä kurdeilta oikeus vaatia kansallisia oikeuksia.


title: Kurdit

text: Kurdit perustivat Iraniin Mahabadin tasavallan vuonna 1946 Neuvostoliiton tuella, mutta Iran lakkautti sen jo samana vuonna.


title: Kurdit

text: Saddam Husseinin johtama Irak toteutti vuonna 1988 kurdien kansanmurhaksi kutsuman Al-Anfal-kampanjan (tunnettu myös nimellä "operaatio Anfal" tai vain yksinkertaisesti "Anfal" ”saalis”), jossa Human Rights Watchin mukaan surmattiin 50 000 – 100 000 kurdia. Yksistään Halabdjan kaupungissa kaasutettiin kuoliaaksi 5000 kurdia. Kolme vuotta myöhemmin syttyneessä Persianlahden sodassa kurdit pääsivät kansainvälisten asevoimien suojeluun. Irak ja Turkki ovat tuhonneet 1970-luvun ja 1990-luvun välillä tuhansia kurdikyliä ja pakkosiirtäneet miljoonia kurdeja.


title: Kurdit

text: Kurdien sisällissota käytiin Irakissa vuosina 1994–1997 Kurdien demokraattisen puolueen ja Kurdistanin isänmaallisen liiton välillä.


title: Kurdit

text: Isis-jihadistijärjestö on hyökännyt 2010-luvulla kurdeja vastaan, mikä on samalla tuonut kilpailevia kurdiryhmittymiä yhteistyöhön. Monet alueen arabit ovat tukeneet Isisiä kurdeja vastaan.


title: Kurdit

text: Suurin osa kurdeista asuu Kurdistanin alueella, joka kattaa osia Turkista, Irakista, Iranista ja Syyriasta. Kurdistan on pinta-alaltaan noin 500 000 neliökilometriä. Se on vuoristoista aluetta, jonka mannermainen ilmasto vaihtelee kuumista kesistä kylmiin ja lumisiin talviin. Kurdistan sijaitsee niin sanotun hedelmällisen puolikuun alueella, ja se soveltuu hyvin maatalouteen. Valtaosa väestöstä onkin työskennellyt perinteisesti maanviljelijöinä ja paimentolaisina, mutta viime vuosikymmeninä kurdimaat ovat ajaneet kurdeja maalta kaupunkeihin, mikä on vaikuttanut kurdien elinkeinoihin, talouteen ja yhteiskuntarakenteisiin.


title: Kurdit

text: Kurdistanin luonnovarat ovat hyvin rikkaat. Maassa on suuret öljyesiintymät sekä mineraaleja kuten rautaa, kuparia, kromia, kultaa, hopeaa ja messinkiä. Kurdistanin mineraaliesiintymiä ei vielä ole kartoitettu kovinkaan kattavasti alueen poliittisesta tilanteesta ja sekasorrosta johtuen.


title: Kurdit

text: Kurdistania hallitsevat maat ovat vainonneet kurdeja tai pyrkineet assimiloimaan heidät valtaväestöön. Turkin hallitsemassa Pohjois-Kurdistanissa kurdin kielen käyttöä ja kulttuuria on rajoitettu. Maassa toimiva marxilainen Kurdistanin työväenpuolue tavoittelee itsenäistä Kurdistania. Myös Iranin Itä-Kurdistanissa kurdit ovat kohdanneet voimakasta painetta sulautua valtaväestöön. Irakin hallitsemassa Etelä-Kurdistanissa assimilatiopaine on ollut heikompaa, mutta toisaalta kurdeja vastaan on hyökätty usein sotilaallisesti. Syyrian Länsi-Kurdistanissa kurdit ovat 2010-luvulla joutuneet taistelemaan Isis-jihadistijärjestöä vastaan.


title: Kurdit

text: Kurdeja asuu paljon Kurdistanin ulkopuolella, mikä johtuu niin vuosisatoja kestäneistä pakkosiirroista kuin muutosta työn perässä. Kurdistanin miehittäjät ovat kurdien pakkosiirroilla pyrkineet heikentämään kurdeja ja sulauttamaan heitä omaan valtakulttuuriinsa.


title: Kurdit

text: Kurdistanin ulkopuolella kurdeja asuu paljon esimerkiksi iranin Khorasanissa (1,7 miljoonaa), Keski-Anatoliassa, Kaukasiassa ja Istanbulissa, jonka väestöstä jopa neljäsosa on kurdeja.


title: Kurdit

text: Euroopassa asuu yli miljoona kurdia, joista suurin osa on 1970–2000-luvuilla siirtolaisina ja pakolaisina muuttaneita. Suurin osa Euroopan kurdeista asuu Saksassa ja toiseksi eniten Ranskassa. Suomessa asui vuoden 2011 tilastotietojen mukaan 8 032 kurdia.


title: Kurdit

text: Kurdiyhteisöt perustuvat pitkälti klaanijärjestelmään, joiden merkitys on suuri etenkin maaseudulla sekä Kurdistanin perinteisillä ydinalueilla. Klaanijärjestelmä tarjoaa turvaa niille, jotka jäävät vaille modernin yhteiskunnan etuja, minkä lisäksi pohjoisten alueiden klaanit ja niiden johtajat pitävät kurdien puolta turkkilaisia vastaan. Suurimmilla klaaneilla on ollut omia turvallisuusjoukkoja, jotka ovat voineet taistella ulkoisia uhkia vastaan. Klaanien välinen yhteistyö on kuitenkin ollut vähäistä niiden erimielisyyksien vuoksi, minkä vuoksi ulkoiset voimat ovat joskus pystyneet kääntämään ne toisiaan vastaan. Klaanin johtajan tehtävät periytyvät usein isältä vanhimmalle pojalle, mutta joskus klaanin johtajaksi valitaan parhaiten soveltuva kuolleen johtajan lähisukulainen. Myös naisia on ollut klaanijohtajina. Maaseutukylän asukkaat ovat perinteisesti kuuluneet samaan klaaniin. Klaanijärjestelmän ansiosta kurdien kieli, kulttuuri ja perinteet ovat säilyneet hyvin, mutta samalla klaanijärjestelmä on jarruttanut yhtenäisen kansakunnan syntymistä. Pitkittyneet verikostot sukujen ja heimojen välillä ovat maaseudulla edelleen yleisiä, ja niissä kuolee vuosittain kymmeniä ihmisiä.


title: Kurdit

text: Kurdit puhuvat kurdin kieltä, joka kuuluu iranilaisiin kieliin. Kurdien kulttuuriperintö on säilynyt etupäässä suullisessa muodossa, koska kurdin kieli on ollut laitonta Pohjois-Kurdistanissa aina vuoteen 1991 asti. Kurdien tunnetuimpia vanhoja kirjoja ovat "Sharafnâma" ja kansalliseepoksena tunnettu "Mem û Zîn", jotka ovat peräisin kurdirunouden kukoistusajalta 1500-luvun lopulta 1600-luvulle.


title: Kurdit

text: Suurin osa kurdeista on sunnimuslimeja ja vähemmistö harjoittaa šiialaisuutta. Sunnalaiset kurdit eroavat osasta naapureistaan kuulumalla shafi'ilaiseen koulukuntaan hanafilaisen sijaan. Osa kurdeista harjoittaa myös synkreettisiä uskoja kuten jarsanismia (Ahl-i Haqq) ja jesidismiä, joihin on yhdistynyt piirteitä islamia edeltäneistä uskonnoista. Turkin puolella monet kurdit ovat aleveja. Merkittäviä ovat myös jotkin suuvilaiset veljeskunnat, kuten naqshbandi ja qadiri. Irakin juutalaiset karkotettiin vuoden 1948 jälkeen, minkä seurauksena juutalaisia kurdeja asuu nykyisin Israelissa noin 200 000. Pieni osa kurdeista on kristittyjä. Zarathustralaisuus oli kurdien pääuskonto ennen islamin tuloa 600-luvulla, ja myös kristittyjä oli silloin paljon nykyistä enemmän.


title: Kurdit

text: Kurdikulttuurin yksi tunnusomaisimmista piirteistä on vieraanvaraisuus, joka ylittää jopa muiden Lähi-idän kulttuurien vieraanvaraisuuden tason. Toisissa perheissä vierailut ovat hyvin tavallisia, ja vieraita kestitään aina runsaskätisesti. Useimmin vieraissa käydään kansallisten ja uskonnollisten juhlien aikana. Uuden vuoden juhlan aikaan kurdit ostavat lahjoja toisilleen, ja häiden ja surujuhlien aikana ihmiset auttavat isäntäperhettä.


title: Kurdit

text: Kurdien uudenvuoden juhla ja kansallispäivä on "newroz", jota vietetään 21. maaliskuuta. Silloin kurdit kokoontuvat yhteen näyttääkseen voimaansa ja julistaakseen poliittisia viestejään.


title: Kurdit

text: Musta tee on yleinen juoma; kahvi ja alkoholijuomat ovat harvinaisempia. Ruoka syödään yleensä lattialla "sufra"-liinan päällä tai isoilla pyöreillä tarjottimilla.


title: Kurdit

text: Ihmisten elämää säätelevät pitkälle yhteisön normit ja tavat. Omien vanhempien ja vanhusten kunnioittaminen on kurdeille hyvin tärkeää. Isä johtaa perhettä ja vastaa perheen elannosta, ja äidin roolina on perheen arjesta huolehtiminen. Kaupunkilaisnaiset käyvät joskus töissä kodin ulkopuolella. Tytöt muuttavat pois kotoa mentyään naimisiin. Miehet menevät naimisiin yleensä 20-vuotiaina ja tytöt 12-vuotiaina. Islamilaisen lain sallimaa moniavioisuutta esiintyy jonkin verran.


title: Kurdit

text: Samaa sukupuolta olevat läheiset tuttavat antavat toisilleen poskisuudelman ja joskus myös halauksen. Ystäviä ja tuttuja kätellään, ja vanhempien ja iäkkäiden ihmisten kättä voidaan suudella kunnioituksen osoituksena.


title: Kurdit

text: Kurdinaisten asema on melko heikko, vaikkakin yleisesti ottaen parempi kuin alueen muissa kulttuureissa. Naisten heikko asema johtuu islamin tiukasta tulkinnasta mutta myös paikallisista kulttuureista ja patriarkaalisesta klaanijärjestelmästä. Kurdimaiden yrityksistä huolimatta kurdinaiset eivät kuitenkaan käytä burkaa, ja hunnunkin käyttö on vapaaehtoista. Moni kurdinainen pukeutuu värikkäisiin kansallispukuihin. Miesten ja naisten välinen yhteydenpito on vapaampaa kuin naapurikulttuureissa. Kurdien poliittisissa liikkeissä naisia on suhteellisesti selvästi enemmän kuin alueen maiden parlamenteissa.


title: Kurdit

text: Kurditaiteen tunnetuimpia muotoja ovat musiikki, tarinoiden kerronta ja kansantanssit. Musiikki ja laulut ovat olennainen osa kurdien elämää. "Dengbêj"-laulut ovat kurdien perinteisiä lauluja. Ne kertovat perinteisesti rakkaudesta mutta usein myös sodista, urhoollisuudesta, historiasta tai kuuluisista ihmisistä, ja viime aikoina myös kansannousuista, vapaustaisteluista ja ajankohtaisista poliittisista tapahtumista. Käytetyimmät perinteiset soittimet ovat kielisoittimia, puhallinsoittimia ja lyömäsoittimia. Kurditansseja tanssitaan jonoissa, ja tanssit ovat juhlien suosituin ohjelmanumero. Naiset ja miehet tanssivat usein vierekkäin.


title: Kurdit

text: Kurdistanin kansallislippu sai virallisen aseman vuonna 1999, mutta lipun väreillä on hyvin pitkä historia. Kurdien kansallislaulu on nimeltään ”Hei vihollinen”. Sen kirjoitti runoilija Dildar vuonna 1938, ja se sai kansallislaulun aseman 1946.


title: Suomen sosiaalifoorumi

text: Suomen sosiaalifoorumi on kansainvälisten esikuvien mukaan järjestettävä vuotuinen tapahtuma, joka on järjestetty vuodesta 2002. Mukana on lähes sata järjestöä. Sen motto on “Toisenlainen maailma on mahdollinen.” Liike on syntynyt reaktiona uusliberaaliin talouspolitiikkaan. Pohdinnan aiheena on vaihtoehtoinen globalisaatio, joka ei tapahdu suuryritysten ehdoilla vaan jossa keskeisiä ovat solidaarisuus, ihmisoikeudet ja demokratia.


title: Suomen sosiaalifoorumi

text: Tapahtuman järjestäjien joukossa on punavihreitä järjestöjä, ammattiyhdistysaktiiveja, kirkon ja kulttuurialan väkeä ja muita yhteiskunnallisesti aktiivisia tahoja.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsi () on ruotsin kielen Suomessa käytetty kirja- ja yleiskielinen variantti, jota puhutaan pääasiassa rannikkoalueilla Uudellamaalla, Turunmaalla ja Pohjanmaalla, sekä jossain määrin myös muualla Suomessa. Myös Ahvenanmaan ruotsi kuuluu suomenruotsiin sikäli, että siinä käytetään monista virallisista termeistä suomenruotsalaista varianttia. Ääntämiseltään ja intonaatioltaan Ahvenanmaan ruotsi on kuitenkin selvästi lähempänä Ruotsissa puhuttuja ruotsin murteita. Äidinkielenään suomenruotsia puhuvia suomalaisia kutsutaan suomenruotsalaisiksi. Ruotsissa suomenruotsi luetaan kuuluvaksi murrealueeseen nimeltä "östsvenska mål". Suomenruotsi juontaa juurensa keskiajalla ruotsalaisten tekemään Suomen rannikon kolonisaatioon.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsin murteet eivät ole mitenkään yhtenäisiä, vaan esimerkiksi Itä-Uudellamaalla puhutut murteet saattavat joidenkin piirteiden osalta edustaa päinvastaista kantaa kuin pohjalaiset. Huomattavin esimerkki tästä on k:n ja g:n palatalisoituminen. Pohjalaisten murteiden merkittävä piirre on velaariklusiilien palatalisoituminen etuvokaalien edellä myös sanan sisällä, ei vain alussa - niinpä "kärringen" voidaan Pohjanmaalla ääntää . On huomattava, että g ei siellä palatalisoidu :ksi vaan :ksi, joten sana "göra" ääntyy . (Tässä esiintyy myös "göra"-verbin muoto "gära", joka on kadonnut ruotsin kirjakielestä mutta on tunnistettavissa esimerkiksi sanassa "gärning" ’teko’.) Toisaalta uusimaalaisessa ruotsissa g ja k jäävät klusiileiksi, joten esimerkiksi sanan "kjol"alkuosa ääntyy Itä-Uudellamaalla . Suomenruotsissa sanansisäiset aspiroituneet k, p ja t ovat usein korvautuneet suomen kielen vaikutuksesta geminaatta-k:lla, -p:llä ja -t:llä. Tämä fennismi (suomalaisuus) on herättänyt foneetikkojen huomiota. Suomenruotsissa on säilyneenä diftongeita ja lyhyitä vokaaleita, jotka Ruotsin ruotsissa ovat kauan sitten muuttuneet pitkiksi vokaaleiksi.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsin yleiskieli eroaa Ruotsissa käytetystä ennen muuta virallisten termien osalta: ministeriöt ovat suomenruotsiksi "ministerier", eivät "departement". Myös suomenruotsalaiset murteet ovat vaikuttaneet: esimerkiksi sellainen ilmaus kuin "ligga på åga" ’maata koko yö valveilla varhaisen herätyksen vuoksi hermoillen’ on Ruotsin puolella joko tuntematon tai mielletään selvästi murteelliseksi. Murteesta johtuu myös erityisesti pohjalaisten tapa käyttää verbiä "lämna" merkityksessä ’jäädä’. Tätä kuitenkaan kielenhuolto ei hyväksy, koska se voi aiheuttaa ymmärtämisvaikeuksia. Joskus suomenruotsin poikkeavat muodot ovat seurausta tietoisesta kielen ohjailusta – esimerkiksi "öljynjalostamosta" käytetään suomenruotsissa sanaa "oljeraffineri", koska Ruotsin puolella tavallinen "oljeraffinaderi" kuulostaa täällä tarpeettoman pitkältä ja kömpelöltä. Myös "roudarin" suomenruotsinnokseksi on suositeltu mieluummin muotoa "rådare" kuin Ruotsin puolella käytettyä sanaa "råddare", koska jälkimmäinen kuulostaa suomenruotsissa "sotkijalta". "Örfil" tarkoittaa riikinruotsissa pelkästään väkivaltaista tekoa, suomeksi korvapuustia, mutta suomenruotsin "örfil" samoin kuin suomen korvapuusti, tarkoittaa myös tiettyä leivonnaista.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsin sanastossa on alueellisia eroja. Esimerkiksi polkupyörä on etelärannikon suomenruotsissa "fillare" ja Pohjanmaalla "ped". Ruotsin sana "cykel" on hyvin yleinen ja sitä käytetään usein myös suomenruotsissa.


title: Suomenruotsi

text: Jotkin ruotsin kielen sanat tarkoittavat Suomessa eri asiaa kuin Ruotsissa. Esimerkiksi sana "villa" tarkoittaa riikinruotsissa huvilaa tai omakotitaloa, suomenruotsissa pelkästään huvilaa (omakotitalo on suomenruotsissa "egnahemshus" tai "egnahemhus"), "semla" sämpylää, riikinruotsissa taas laskiaispullaa. "Batong" tarkoittaa suomenruotsissa patonkia, riikinruotsissa pamppua. Verbi "paja" tarkoittaa riikinruotsissa "rikkoa" tai "rikkoutua" ja Suomessa "paijata".


title: Suomenruotsi

text: On joitakin riikinruotsin sanoja, joita ei tunneta ollenkaan suomenruotsissa, muun muassa "brandgul", joka on suomenruotsissa ja joskus riikinruotsissakin "orange" ja tarkoittaa oranssia.


title: Suomenruotsi

text: Vaikka suomalaisissa kouluissa opetettu ruotsi on nykyisin sanastoltaan usein riikinruotsia, ääntämisohjeet ovat suomenruotsin mukaiset.


title: Suomenruotsi

text: Ruotsissa puhuttu ruotsi vaikuttaa jatkuvasti suomenruotsiin erityisesti Pohjanmaan kautta, koska Pohjanmaalla on perinteisesti ollut tapana katsoa Ruotsin televisiota. Myös ruotsalainen kulttuurituotanto, kuten iskelmä, rock-musiikki (Magnus Uggla, Ulf Lundell ym.) ja populaarikirjallisuus (Henning Mankell, Jan Guillou ym.) on suosittua ja helposti saatavaa ruotsinkielisessä Suomessa, joka tunnetaan nimellä "Svenskfinland". Toisaalta myös suomenruotsi on täkäläisen kulttuurituotannon kautta onnistunut vaikuttamaan Ruotsin puhekieleen – erityisesti "Muumi"-kirjojen mukana levinnyt, tyypillisesti suomenruotsalaisena pidetty sana "rådd" ’sotku’ on suosittu esimerkki.


title: Suomenruotsi

text: Ruotsalaiset kutsuvat suomenruotsia joskus termillä "muminspråk" ("muumikieli"), koska japanilaista, Suomessa ruotsiksi jälkiäänitettyä mutta myös Ruotsissa esitettyä Muumi-televisiosarjaa ei aikoinaan nauhoitettu uudelleen riikinruotsiksi ja ruotsalaiset oudoksuivat muumien outoa ääntämystä.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsi on useissa tapauksissa vanhanaikaisen kuuloista ruotsalaisissa korvissa. Esimerkiksi luku 18 on suomenruotsissa "aderton" ja riikinruotsissa "arton".


title: Suomenruotsi

text: Suomen vaikutus puhuttuun suomenruotsiin on ilmeinen, mutta selvimmillään hiomattomassa ja slanginomaisessa puhekielessä etelän kaupungeissa. Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla sekä osassa Turun saaristoa, missä miljöö on varsin yksikielinen ja suomea ei välttämättä osata kovin hyvin, suomalaisten sanojen käyttäminen on arkipuhekielessäkin harvinaisempaa. Lauseopin ja fraseologian suomalaistumista pyritään vähentämään tietoisella kielenhuollolla. Suomenkielisten sanojen sijasta Ruotsin puolella käytetyt omaperäiset termit saatetaan mahdollisuuksien mukaan suomenruotsalaisten media-ammattilaisten ulottuville esimerkiksi Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaiseman "Språkbruk"-lehden sivuilla.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsissa käytetään monia käännöslainoja suomen kielen sanoista. Esimerkiksi "lukujärjestys", joka on riikinruotsissa "schema", on suomenruotsissa "läsordning", laatikkoruoka "låda" (riikinruotsissa "pudding"), uimahalli "simhall" (riikinruotsissa "badhus"), kotitalous "huslig ekonomi" (riikinruotsissa "hemkunskap") jne.


title: Suomenruotsi

text: Vakiintuneita puhekielen suomalaisuuksia ovat esimerkiksi "kiva", joka komparoidaan nykyään ruotsiksi "kivogare", "kivogast", sekä "juttu", joka on lainautunut kaikkine sivumerkityksineen suomenruotsiin, "kaveri", joka suomenruotsissa lienee alkujaan oikeastaan sotilasslangia, ja "maila", jota ilmeisesti käytetään ennen kaikkea siitä syystä, että ruotsista puuttuu yksi yhteinen sana pallon lyömiseen käytetyille pelivälineille (esimerkiksi jääkiekkomaila on "klubba", mutta tenniksessä, pingiksessä ja sulkapallossa käytetty maila on "racket").


title: Suomenruotsi

text: Tavallisesti sanat mukautuvat ruotsin taivutusjärjestelmään, mutta painottomaan vokaaliin päättyvät (varsinkin henkilöä tarkoittavat) ovat osoittautuneet ongelmallisiksi: vaikka ne ovat en-sukuisia, monikossa ne taipuvat vokaaliin päättyvien ett-sukuisten (esimerkiksi "ett äpple", "ett piano") tapaan. Niinpä "kaverin", "abin", "juttun" voivat olla sekä määräisiä yksikköjä että epämääräisiä monikkoja: "en kaveri" : "kaverin" : "kaverin" : "kaverina"; "en juttu" : "juttun" : "juttun" : "juttuna"; "en abi" : "abin" : "abin" : "abina". Kielenhuolto vaatii silloin tällöin monikkomuotoja "abir"/"abier" : "abirna"/"abierna" ja "juttur"/"juttuer" : "jutturna"/"juttuerna" ja "kaverir"/"kaverier" : "kaverirna"/"kaverierna", mutta ne eivät juuri ole osoittaneet kotoutuneet aidosti puhekieleen.


title: Suomenruotsi

text: Suomenruotsalaisessa puhekielessä saatetaan taivuttaa Suomen "-nen"-loppuisia sukunimiä suomen tavoin käyttäen "-se"-loppuista vartaloa (esim. "Heinosen koira" sanotaan joskus "Heinoses hund" eikä "Heinonens hund").


title: Richard von Mises

text: Richard von Mises (19. huhtikuuta 1883, Lemberg – 14. heinäkuuta 1953 Boston, Yhdysvallat) oli itävaltalaissyntyinen matemaatikko ja fyysikko.


title: Richard von Mises

text: von Mises syntyi Lembergissä, joka on nykyisin Ukrainan Lviv. Hänen isänsä oli rautatiellä töissä teknisenä asiantuntijana. Hänen vanhemmasta veljestään Ludwig von Misesistä tuli kuuluisa taloustieteilijä. Richard von Mises kiinnostui matematiikasta tekniikan kautta opiskellessaan Wienin teknillisessä korkeakoulussa matematiikkaa, fysiikkaa ja tekniikkaa.


title: Richard von Mises

text: von Mises tutki etenkin numeerista matematiikkaa ja kehitti soveltavan matematiikan opetusta. Hän oli soveltavan matematiikan professori Strasburgissa ja Berliinissä, missä hänen laitoksensa panosti todennäköisyyslaskentaan, differentiyhtälöiden numeeriseen ratkaisuun ja aerodynamiikkaan.


title: Richard von Mises

text: Natsien noustua valtaan von Mises pakeni ensin Turkkiin ja Ataturkin kuoltua Yhdysvaltoihin.


title: Dr16

text: Dr16 (käytössä myös kirjoitusasu Dr 16) on VR:n dieselsähköveturi. Dr16 tunnetaan myös valmistajan nimellä M-veturi. Vetureita valmistettiin vuosina 1985–1992 Valmet Oy:n Tampereen Lentokonetehtaalla kaikkiaan 23 kappaletta. Vetureita käytetään sekä tavara- että henkilöliikenteessä, mutta viime aikoina niiden käytön painopiste on siirtynyt tavarajuniin Oulun ja Joensuun seuduille sekä Oulu–Kolari-hiihtojunaliikenteeseen.


title: Dr16

text: Rautatiehallitus esitti uusien dieselveturien hankintaa vuonna 1981. Asiasta pyydettiin tarjoukset neljältä mahdolliselta valmistajalta. Tarjouksien perusteella Valtionrautatiet tilasi syksyllä 1983 Valmetilta 23 uutta dieselveturia. Dieselmoottorin valinnasta oli epävarmuutta, ja niinpä neljä ensimmäistä veturia (2801–2804) muodostivat protosarjan, jonka tarkoituksena oli tutkia eri koneistovaihtoehtoja. Vetureihin 2803 ja 2804 asennettiin Wärtsilän Vasa 8V22 -moottorit ja vetureihin 2801 ja 2802 Pielstick 12PA4V200 VG -moottorit. Protosarjan veturit valmistuivat vuosina 1985–1986.


title: Dr16

text: Sarjavetureiden (2805–2823) tuotanto alkoi vuonna 1990. Niissä päädyttiin käyttämään Pielstickin 2 280 hevosvoiman moottoria. Ensimmäiset veturit valmistettiin Valmet Oy:n Tampereen tehtaalla, mutta teollisuuden uudelleenjärjestelyiden takia veturista 2810 alkaen valmistajana on ollut Transtech. Dr16-sarjan sähköisen ohjausjärjestelmän valmisti Strömberg Helsingissä. Vetureiden koeajot suoritettiin Tampereen ja Rauman välisellä rataosalla. Alkuvaiheessa veturisarjan tietokonejärjestelmässä esiintyi paljon ongelmia, mutta ne on suurelta osin jo saatu korjatuksi.


title: Dr16

text: Dr16-sarja poikkeaa sekä tekniikaltaan että ulkonäöltään muista VR:n dieselveturisarjoista. Vetureissa on dieselsähköinen voimansiirto, eli dieselmoottori on yhdistetty sähkögeneraattoriin, jonka tuottama virta syötetään ohjaustietokoneen ohjaamien taajuusmuuttajien kautta akseleihin kiinnitettyihin sähkömoottoreihin. Ohjaussignaalit kulkevat valokuituja pitkin veturin ohjaustietokoneen ja eri moduulien välillä. Moduulirakenteen ansiosta rikkoontunut tai viallinen osa veturista voidaan vaihtaa nopeasti uuteen, eikä veturia tarvitse seisottaa viikkoja korjattavana. Useat Dr16-veturin osat ovat samoja kuin N-veturissa.


title: Dr16

text: Mahdollisuuksia veturien muuttamiseksi paremmin vaihtotyöhön sopivaksi on tutkittu ja kaiteiden sekä portaiden parantamista on kokeiltu veturilla 2812. Tarkoituksena oli selvittää veturien käyttömahdollisuuksia vaihtotyövetureina eteläisessä Suomessa. Veturi oli koekäytössä Kouvolan ratapihalla vaihtotöissä vuonna 2005. Alkuvuodesta 2007 Kouvolassa vaihtotyössä olleet veturit todettiin vaihtotyöhön sopimattomiksi ja ne palautettiin Ouluun. Suurimpana ongelmana ja vaaratekijänä vaihtotyömiehistön kannalta pidettiin huonoja portaita ja sisäänkäyntiä ohjaamon sivusta.


title: Dr16

text: Veturisarjan lempinimiksi ovat vakiintuneet "Iso-Vaalee" ja "Iso-Vaikee", johtuen veturin koosta, värityksestä sekä sarjan vetureiden ongelmista.


title: Dr16

text: Dr16-vetureille aloitettiin vuonna 2008 saneeraus eli peruskunnostustoimenpiteet. Saneeraus keskittyy veturin sähkölaitteisiin, joita uusitaan nykyaikaisemmiksi. Tavoitteena on veturin luotettavuuden parantaminen, huollon helpottaminen ja varaosien saatavuuden takaaminen. Sähkölaitteisiin ja veturin ohjelmistoihin tehtyjen muutosten avulla myös veturin hallittavuutta on yritetty parantaa ratapihatyöskentelyä ajatellen. Veturien käyntisiltojen kaiteet ja portaikot on myös uusittu samalla tavoin kuin veturissa 2812. Ensimmäinen saneerattu veturi oli 2817, ja sai saneerauksen yhteydessä ensimmäisenä Dr16-veturina uuden maalipinnan.


title: Dr16

text: Kaikki protosarjan veturit (2801–2804) on hylätty vuosina 2004 ja 2009. Numero 2802 säilyi liikenteessä muita protovetureita pidempään mutta oli kuitenkin koko ajan hylkäysuhan alla. Kaikki hylätyt veturit on myös romutettu. Sarjavetureista on hylätty veturi 2814 sen vaurioiduttua pahoin tasoristeysonnettomuudessa Iin Akolassa 9. helmikuuta 2000 sekä myöhemmin veturit 2807 ja 2808.


title: Dr16

text: Vartiuksen ratapihalla tapahtui 22. elokuuta 2006 yhteentörmäys, jossa veturit nro 2808 ja 2820 vaurioituivat pahoin. Vetureiden rungot taipuivat törmäyksessä ja molemmat veturit kuljetettiin Hyvinkään konepajalle korjausta varten. Molempien veturien rungot uusittiin vaurioituneilta osin ja niille tehtiin samat vaihtotöitä helpottavat muutokset kuin saneeratuille vetureille. Molemmat veturit palasivat liikenteeseen.


title: Dr16

text: Veturi nro 2812 syttyi tuleen 9. helmikuuta 2007, kun se oli vetämässä tavarajunaa Pohjois-Suomessa.


title: Dr16

text: Veturin nro 2820 moottoritila syttyi palamaan 23. helmikuuta 2018 Pellossa. Kuljettaja yritti alkusammutusta, mutta tuli oli jo liian iso. Lopulta Pelastuslaitos taltutti palon.


title: Dr16

text: Dr16-sarja on sijoitettu Joensuun ja Oulun varikoille, joista käsin niillä ajetaan Pohjois-Suomessa sekä Joensuun alueen sähköistämättömillä rataosilla. Lokakuussa 2007 Joensuussa aloitettiin veturinkuljettajien koulutus Dr16-vetureihin. Loppuvuodesta vetureilla päästiin jo ajamaan raskaita tavarajunia Niiralasta Joensuuhun ja Joensuusta Uimaharjuun. Oulusta käsin niillä ajetaan jonkin verran tavarajunia Kokkolaan ja Tornioon sekä yöpikajunia Kolariin.


title: Dr16

text: Vuodesta 2010 alkaen alkoi Dr16-vetoinen säännöllinen tavarajunaliikenne Kokkolasta Iisalmeen kuljettaen Talvivaaran tavaraa. Myöhemmin vuonna 2011 Dr16-vetoinen liikenne Kokkolan seudulla lisääntyi edelleen. Säännöllistä liikennettä tuli väleille Kokkola–Pyhäsalmi ja Kokkola–Pietarsaari. Vuosina 2012–2013 liikennöi kaksi päivittäistä Dr16-vetoista tavarajunaa Kokkolan ja Siilinjärven Kemiran välillä. Samaan aikaan alkoi Kokkolan ja Pyhäsalmen välillä liikennöidä päivittäinen kahden Dr16:n vetämä tavarajunapari.


title: Dr16

text: Useat veturin osat ovat samoja kuin N-veturissa. Sarjamerkinnässä Dr tarkoittaa: Dieselveturi, raskas akselipaino (veturin akselipaino yli 15,1 tonnia), ja luku 16 on erotuksena muista dieselveturisarjoista.


title: Dr16

text: Perustiedot


title: Dr16

text: PäädieselmoottoriValmistusvuodet (numerot)Hylkäykset (numerot)


title: Dynamiitti

text:
Dynamiitti (kreikk. "dynamis", voima, väkivalta) on räjähde, joka alun perin valmistettiin pääasiassa nitroglyserolista ja piimaasta,
suhteessa kolme osaa nitroglyserolia ja yksi osa piimaata. Kaikille dynamiittituotteille yhteinen ainesosa on räjähdysöljy, joka sisältää nitroglyserolia ja nitroglykolia. Nitroglyseroli räjähtää helposti itsestään esimerkiksi kolhusta tai iskusta, mutta piimaahan imeytettynä se on vakaampi ja helpompi kuljettaa. Dynamiitin vanhetessa nitroglyseriiniä voi vuotaa ulos, mikä saattaa aiheuttaa turvallisuusriskin. Dynamiitin vedenkestävyys on hyvä, koska nitroglyseroli ja -glykoli liukenevat heikosti veteen.


title: Dynamiitti

text: Räjähdysöljyn lisäksi dynamiitit sisältävät nitroselluloosia, ammoniumnitraatteja, natriumnitraattia, nitroyhdisteitä, puujauhoa ja väriaineita. Putkipanosdynamiiteissa yhtenä pääaineena on piimaa. Dynamiitteihin voidaan myös lisätä muita aineita räjähdyslämpötilan (alumiini), -nopeuden (pentriitti) tai muiden ominaisuuksien muuttamiseksi.


title: Dynamiitti

text: Dynamiitin kehitti ruotsalainen Alfred Nobel vuonna 1866 Venäjän öljykenttien tarpeisiin. Patentin dynamiitti sai 14. joulukuuta 1866. Nobel hankki dynamiitin avulla suuren omaisuuden, jonka hän testamenttasi jaettavaksi Nobel-palkintoina. Dynamiitti on joskus väitetty kehitetyn sen vuoksi, ettei kukaan uskaltaisi aloittaa sotaa niin voimakkaan räjähteen pelossa, mikä kuitenkin lienee Alfred Nobelin pasifistisista aatteista johdettua yksinkertaistamista.


title: Dynamiitti

text: Dynamiittia on käytetty jo yli sata vuotta. Sitä käytetään edelleenkin yleisesti louhintaräjähteenä suuren kaasuntuotantonsa ja suhteellisen halvan hintansa vuoksi. Kaupunkilouhinnassa se on usein pohjapanoksena aniitille, joka vielä halvemman hintansa vuoksi on usein pääasiallinen räjähdysaine.


title: Kibbutz

text: Kibbutz (monikossa "kibbutzim", suomeksi käytetään myös kirjoitusasua kibbutsi) on israelilainen kollektiivitila, joka perustuu vapaaehtoiseen toimintaan. Yleensä se on pienen kylän kokoinen kommuuni. Kibbutsit perustuvat juutalaisten siirtolaisten tarpeeseen viljellä maata yhdessä turvaamalla toisensa kylittäin.


title: Kibbutz

text: Länsirannalla kibbutzi on edelleen tukikohtamainen puolustuskeskus, jolla on radioyhteydet avun hankkimiseksi, vesisäiliö ja puomi tiesulkua varten.


title: Kibbutz

text: Ideologisesti kibbutzeja on perusteltu sekä sosialismilla, nimenomaan maan yhteisomistuksella, että sionismilla. Juutalaisvaltion maatalouden alkuvaiheessa yhteistyötä tarvittiin runsaasti myös maanparannukseen sekä uusien viljelyalueiden käyttöönottoon.


title: Kibbutz

text: Kibbutseissa kaikki oli yhteistä alkuvuosikymmeninä. Tilan tuotto käytettiin yhteisön hyväksi eikä työntekijöille yleensä maksettu palkkaa eikä eläkettä. Vastineeksi työstään kibbutsin jäsenet saivat majoituksen, ruoan ja vaatteet ilmaiseksi. Kibbutsin jäsenet asuivat makuusaleissa ja söivät kouluruokalan kaltaisissa yhteisissä tiloissa.


title: Kibbutz

text:
Jopa lastenkasvatus oli kibbutseissa aiemmin kollektiivista: kaikki lapset kasvatettiin lastenkodeissa, vanhemmat eivät asuneet edes samoissa taloissa lastensa kanssa. Perheinstituutiota ei ollut. Tästä kollektiivisesta kasvatuksesta on kirjoittanut amerikkalainen psykoanalyytikko Bruno Bettelheim kirjassaan "The Children of the Dream". Nyttemmin useimmissa kibbutseissa on luovuttu kollektiivisesta lastenkasvatuksesta sen aiheuttamien lastenpsykiatristen ongelmien vuoksi.
Nykyisin äidit saavat usean kuukauden äitiysloman ja rintaruokintaa suositaan. Lapset ovat yhteisessä päivähoidossa puolen vuoden iästä lähtien äitien siirtyessä takaisin työelämään. Suurin osa kibbutzeista on luopunut lasten yhteisestä nukkumisesta 1990-luvun alusta lähtien.


title: Kibbutz

text: Muutenkin kibbutseissa on demokraattisin päätöksin luovuttu sosialismista aste asteelta ja lisätty yksityistä omistusta sekä alettu maksaa palkkoja markkinatalouden kysynnän ja tarjonnan lain mukaan, siis esimerkiksi korkeampia palkkoja ammattitaitoisille työntekijöille.


title: Sionismi

text: Sionismi on 1800-luvulla syntynyt juutalaisten kansallinen liike, jonka tärkeimpänä tavoitteena oli luoda juutalaisille oma valtio. Israelin valtio perustettiin vuonna 1948, ja nykyisin sionismi tarkoittaa käytännössä Israelin taloudellista ja poliittista tukemista.


title: Sionismi

text: Sionistisen liikkeen perusti Theodor Herzl, joka vuonna 1896 esitti sionismin perusperiaatteet kirjassaan "Juutalaisvaltio" ja järjesti maailman ensimmäinen sionistisen kongressin Sveitsissä vuonna 1897. Juutalaisten kotimaaksi suunniteltiin Palestiinan ohella myös Argentiinaa ja Ugandaa, mutta vuoden 1906 sionistikongressi määritteli juutalaisten kotimaaksi Palestiinan.


title: Sionismi

text: Ideologian nimi tulee Siionista, joka on Jerusalemin raamatullinen nimi. Sanaa käytti ensimmäisenä wieniläinen kirjailija ja varhainen sionisti Nathan Birnbaum vuonna 1892 Wienissä pidetyssä julkisessa keskustelutilaisuudessa.


title: Sionismi

text: Vanhan testamentin mukaan juutalaisten yhteys Israeliin sai alkunsa juutalaisen historian alusta, kun Jumala neuvoi ensi sanoikseen Abrahamille tien maahan, jonne tämän tuli asettua. Sen jälkeen Israelin maalla on aina ollut juutalaisille erityinen asema, mikä on näkynyt muun muassa kertomuksissa Jaakobista, Mooseksesta ja Babylonin vankeudesta.


title: Sionismi

text: Karkotuksista huolimatta juutalaiset asuttivat Israelia aina 100-luvulle asti, jolloin suurin osa heistä joutui diasporaan roomalaisille hävityn toisen juutalaissodan myötä. Myöhemmin muslimien valtakaudella juutalaisten asema alueella vaihteli syrjitystä sorrettuun, ja ristiretkien seurauksena juutalaisasutus pyhässä kaupungissa Jerusalemissa hävisi välillä kokonaan. Roomalaisten Palestiinaksi nimeämä alue oli köyhää maata, ja pieni juutalaisasutus tuli toimeen pitkälti lahjoitusten turvin. Kukaan muukaan ei kuitenkaan pitänyt maata kotimaanaan, vaan arabit tunsivat Israelin Etelä-Syyriana ja Palestiinan arabiasukkaat tunnettiin syyrialaisina.


title: Sionismi

text: Juutalaiset eivät kuitenkaan koskaan unohtaneet elävänsä diasporassa, vaan ajatus Israelista kotimaana säilyi oleellisena osana juutalaisten kansallista identiteettiä. Juutalaisten tärkein rituaali Seder päättyy sanoihin ”Ensi vuonna Jerusalemissa”. Tämän yhteyden vahvuus ja pysyvyys selittää sionismin nopean kasvun 1800-luvun pienestä poliittisesta liikkeestä useimpia juutalaisia yhdistäväksi voimaksi, joka synnytti Israelin valtion vuonna 1948.


title: Sionismi

text: Sionismi on osa Euroopassa 1700-luvun lopulta alkaen kehittynyttä nationalismia eli kansallisuusaatetta, jonka mukaan poliittinen itsemääräämisoikeus kuuluu kansakunnalle. Juutalaiset olivat emansipoituneet 1800-luvun aikana saaden useissa Länsi-Euroopan maissa kansalaisoikeudet ja uskonnonvapauden. Vapautumisen johdosta he joutuivat kuitenkin luomaan juutalaisen identiteettinsä uudelleen, sillä he eivät enää eläneet erillään. Kolmas tärkeä tekijä sionismin synnyssä oli antisemitismi eli juutalaisvastaisuus, joka oli voimakasta edelleen etenkin Itä-Euroopassa mutta jota esiintyi yhä myös Länsi-Euroopassa uudessa etnisessä muodossaan.


title: Sionismi

text: Sionismi pyrki tarjoamaan vastauksen sekä juutalaisten identiteettiongelmaan että antisemitismin aiheuttamaan uhkaan. Useista kilpailevista ideologioista poiketen sionismi halusi korostaa juutalaisten omaa erityislaatua ja perustaa oman valtion. Sen sijaan reformijuutalaiset kehottivat juutalaisia sulautumaan valtaväestöön ja ortodoksijuutalaiset halusivat jatkaa eristäytynyttä ja perinteisiin tukeutuvaa elämää eurooppalaisten valtioiden sisällä. Myös ei-sionistinen juutalainen sosialismi houkutteli monia juutalaisia 1800-luvun lopulla, eikä siihen kuulunut käsitystä yhdestä yhtenäisestä juutalaisesta kansasta.


title: Sionismi

text: Syntyessään sionismi oli ensisijaisesti sekulaarinen liike, jonka kannattajat olivat etupäässä maallistuneita juutalaisia. Uskonnollisten juutalaisten enemmistö torjui sionismin harhaoppina, sillä se torjui Messiaan odotuksen. Sionistit loivat uuden, kansallisen juutalaisen identiteetin uskonnollisen ja kulttuurisen identiteetin rinnalle. He ankkuroivat sionismin johdonmukaiseksi jatkeeksi juutalaisten historialle, joka oli ollut jatkuvaa taistelua antisemitismiä vastaan ja pyrkimystä palata Israelin maahan, Pyhälle maalle. Muista kansallisista liikkeistä poiketen juutalaisilta puuttui kuitenkin valmis maa-alue ja kaikille yhteinen kieli, jolle kansallinen identiteetti ensisijaisesti rakentui. Sen johdosta sionismista kehittyi siirtolaisliike.