title: Kauhuelokuva

text: Paramount Pictures ei halunnut vain katsoa vierestä, kun itsenäiset elokuvayritykset keräsivät merkittäviä taloudellisia voittoja slashereillään. Paramount toi "Halloweenin" ja "The Amityville Horror" -elokuvan jälkeen teattereihin elokuvan "Perjantai 13.", joka muunsi slasher-elokuvat entistä raaistavampaan suuntaan ja joka oli ilmestyessään suuri taloudellinen menestys. Vielä kolme vuotta aiemmin 20th Century Fox oli julkaissut Dario Argenton "Suspirian" tytäryhtiön kautta, mutta Paramountin elokuvan saatua suosiota muutkin elokuvayhtiöt seurasivat sen esimerkkiä ja tuottivat itse omat splatterinsa.


title: Kauhuelokuva

text: Slasherit, kuten edellä mainittu "Perjantai 13." ja Wes Cravenin "Painajainen Elm Streetillä" (1984), saivat useita jatko-osia. Monissa elokuvissa oli avoin loppuratkaisu, ja jatko-osia tuotettiin samaan tahtiin kuin Universal 1930-luvulla. "Psykon" innoittamina monet slasherit olivat seksuaalisesti värittyneitä. "Painajainen Elm Streetillä" ennakoi goottilaisen perinteen paluuta, sillä siinä yhdistyivät yliluonnolliset ainekset ja sarjamurhaaja. Elokuvan päähenkilön Freddy Kruegerin seuraajiksi kauhuelokuviin ilmestyi monia karismaattisia hirviöitä, kuten "Hellraiserin" (1987) Pinhead, sadomasokistinen demoni, jonka pää oli lävistetty tuhansilla neuloilla. Vuonna 1987 ilmestyi kaksi suosittua vampyyrielokuvaa: Joel Schumacherin "The Lost Boys" ja Kathryn Bigelow’n "Pimeyden läheisyys". Samaan aikaan tuotantoyhtiöt alkoivat lopettaa slashersarjojaan VHS-nauhurin suosion ja niihin kohdistetun painostuksen takia.


title: Kauhuelokuva

text: VHS tuli markkinoille jo 1970-luvun lopussa, mutta suuret elokuvayhtiöt eivät hyödyntäneet uutta tekniikkaa piratismin pelossa. Pienemmät yritykset kuitenkin etsivät videolle monenlaista materiaalia. Monet videolla levitetyt kauhuelokuvat olivat kiisteltyjä ja synkkiä, eikä niiden teatterilevitys olisi onnistunut laajassa mittakaavassa sensuurin takia. Elokuvia mainostettiin jopa raaoilla kansikuvilla. Pian perustettiin myös ensimmäiset elokuvayhtiöt, jotka suuntasivat elokuvansa suoraan videolevitykseen.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhun ja jännityselokuvan raja hämärtyi 1990-luvulla. Slasher-elokuvat olivat menettäneet tehonsa ylituotannon takia, ja Peter Jacksonin "Aivokuollut" (1992) oli enää kauhukomedia, jossa kauhu ei ollut pääosassa. Psykologiset jännityselokuvat tarjosivat kauhua aikuisemmalle väestölle. "Vaarallisen suhteen" (1987) menestyksen jälkeen ilmestyi teattereihin useita jännityselokuvan ja kauhun sekoituksia, joiden joukosta syntyi myös 1990-luvun tunnetuin antisankari, Hannibal Lecter. Lecteriä näytteli Jonathan Demmen ohjaamassa "Uhrilampaissa" (1991) Anthony Hopkins, joka voitti roolistaan myös Oscar-palkinnon. Kauhuelokuvat palasivat todelliseen maailmaan, kuten kävi myös "Psykon" jälkeen 30 vuotta aiemmin. Slasher-elokuvien murhaajissa oli usein yliluonnollisia piirteitä, mutta psykologisissa jännityselokuvissa murhaajat olivat inhimillisiä. Lajityypin toinen mestariteos 1990-luvulla oli David Fincherin ohjaama "Seitsemän".


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuva palasi goottilaisen romaanin pariin 1990-luvulla. Francis Ford Coppolan ohjaama "Bram Stokerin Dracula" ilmestyi vuonna 1992 ja Kenneth Branaghin ohjaama "Mary Shelleyn Frankenstein" vuonna 1994. Kiinnostus goottilaiseen romaaniin näkyi siinäkin, että Universalin alkuperäisistä hirviöstä myös ihmissusi ("Wolf", 1994) ja muumio ("Muumio", 1999) tuotiin valkokankaalle. "Muumio" oli kuitenkin enemmän seikkailuelokuva kuin kauhuelokuva. Uusintaversioista tuli arkea, ja monia vanhoja elokuvia tuotettiin uudelleen. Vuonna 1998 ilmestyi Gus Van Santin ohjaama "Psycho". Trendi jatkui 2000-luvulla, ja vuosikymmenen alussa tehtiin 1970–1980-lukujen slashereiden päivityksiä, kuten "Texasin moottorisahamurhat" (2003), "Halloween" (2007), "Friday the 13th" (2009) ja "Painajainen Elm Streetillä" (2010). Aasialaisista kauhuelokuvista ja niiden uudelleenfilmatisoinneista tuli suosittuja 1990-luvun lopulla. Aiemmin aasialaista kauhua esitettiin lähinnä pienelle yleisölle taidepiireissä, mutta "Ringu" (1998) ja "Audition" (1999) nostivat sen suosiota myös länsimaissa.


title: Kauhuelokuva

text: Vuoden 1999 elokuva "The Blair Witch Project" käytti mainostamisessa uutta tekniikkaa, ja se oli historian tuottoisin kauhuelokuva. Elokuvaa mainostettiin kuukausia ennen ensi-iltaa tositapahtumana internetissä. Todella pienellä budjetilla tehty elokuva tuotti teattereissa yli 245 miljoonaa dollaria. Kymmenen vuotta myöhemmin ilmestyi teattereihin "Paranormal Activity", joka oli kuvattu vuonna 2007 vain 15 000 dollarilla. Elokuva käytti myös verkkomarkkinointia, ja se on tuottanut kymmeniä miljoonia dollareita. Kauhuelokuvien uutena lähteenä ovat 1990- ja 2000-lukujen sarjakuvat ja videopelit. Sarjakuvafilmatisointeja edustavat "Crow" (1994) ja "Blade" (1998). Monet videopeleihin perustuvat elokuvat olivat olleet epäonnistumisia. Paul W. S. Andersonin ohjaama zombielokuva "Resident Evil" tuotti kuitenkin hyvin. Tämän jälkeen on kuvattu useita kauhuelokuvia, jotka perustuvat videopeleihin. Lisäksi monet suuren budjetin kauhuelokuvat, kuten "Varjojen valtakunta" (2003) ja "Van Helsing" (2004), ovat saaneet runsaasti vaikutteita videopeleistä.


title: Kauhuelokuva

text: 2000-luvun puolivälissä elokuvateattereihin ilmestyi useita huomattavan raakoja valtavirran elokuvia, jotka käsittelevät kidutusta, kuten "Saw" (2004) ja "Hostel" (2006). Niiden sisältämä väkivalta on hyvin visuaalista. Aiemmin vastaavat elokuvat olivat yleensä pienten yhtiöiden tuottamia ja menivät suoraan videolevitykseen. "Saw" ja "Hostel" olivat kuitenkin suurten levittäjien markkinoimia, ja ne keräsivät lippuluukuilla maailmanlaajuisesti kymmeniä miljoonia dollareita. Vastaavista realistisesti kuvatuista kidutuselokuvista on käytetty nimitystä ”kidutusporno”.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuvassa käytetään yhä tiettyjä tehokeinoja, vaikka tekniikka onkin kehittynyt. Voimakkaiden tunteiden luomiseen on käytetty näkökulmaotoksia, tummaa tai chiaroscuro-valaistusta, hyppyleikkauksia, visuaalisia ja usein väkivaltaisia kohtauksia, joissa hyödynnetään maskeerausta, proteeseja ja visuaalisia tehosteita sekä hermostuttavia äänitehosteita ja musiikkia. Kauhuelokuvalle tyypillistä on, että kauhua herättäviä asioita näytetään suoraan eikä niihin vain viitata. Tällaisia asioita ovat kauhua herättävät ulkomuodot ja kuolemaan sekä demonisuuteen liittyvät symbolit.


title: Kauhuelokuva

text: Saksalaisissa ekspressionistissa kauhuelokuvissa (esimerkiksi "Tri Caligarin kabinetti" ja "Nosferatu") hyödynnettiin chiaroscuro-valaistusta sekä käytettiin valon ja varjon ääripäitä. Valaistuksen vaikutuksen Hollywood-elokuviin voi nähdä etenkin Universal Picturesin kauhuelokuvissa 1930-luvulla ja seuraavan vuosikymmenen film noireissa. Kauhuelokuvat käyttävät edelleen ekspressionistista valaistusta ja kuvakulmia. Kauhuelokuvat olivat vielä värielokuvankin läpimurron jälkeen pitkään mustavalkoisia. Niistä tuli värillisiä vasta 1960- ja 1970-luvuilla, mikä johtui erityisesti brittiläisen Hammerin menestyneistä värillisistä kauhuelokuvista.


title: Kauhuelokuva

text: Musiikista on tullut kauhulle tärkeä elementti. Katsojat jännittyvät tunnistaessaan tietyt musiikilliset vihjeet: pitkät ja syvät sävelet voivat lisätä jännitystä ja staccato-rytmi hermostuneisuutta. Musiikki on yleensä synkkää ja painostavaa. Äänitehosteet lisäävät pelottavaa ilmapiiriä, ja niihin kuuluu usein ihmisääniä, kuten sydämenlyöntiä, hengitystä tai kirkumista. Toisaalta hiljaisuudellakin pystytään luomaan samantapainen painostava tunnelma.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuvissa leikkaukset ovat esimerkiksi vastakuvia, joissa esitetään uhrin reaktio hirviöön, tai kohteita, jotka ennakoivat pahuuden läsnäoloa. Sellainen saattaa esimerkiksi olla ihmissusielokuvassa täysikuu. Kauhuelokuvalle tyypillisiä ovat myös niin sanotut šokkileikkaukset, joiden tarkoituksena on säikyttää katsoja. Šokkileikkaus on nopea siirtyminen järkyttävään kuvamateriaaliin, ja sen vaikutusta tehostetaan muilla elokuvatekniikoilla, kuten kuvan rajauksella ja äänitehosteilla.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuva on ollut pitkään suosittu lajityyppi. Se on kuitenkin hyvin harvoin saanut kulttuurista tunnustusta, ja monien kauhuelokuvien on epäilty vahingoittavan esimerkiksi lapsia tai naisia. Kauhuelokuva on yhdistetty moraaliarvojen rappeutumiseen ja sen kieltämistä tai säätelemistä on ajettu poliittisin kampanjoin. Kauhuelokuvien kohua herättäviä aineksia ovat olleet erityisen raaka väkivalta, avoin seksuaalisuus, tietyt uskonnolliset ja moraaliset aiheet ja yhteiskunnallisten laitosten kuten hallituksen, tieteen, kirkon tai perheen kyvyttömyys pahuutta vastaan. Monia kauhuelokuvia on sensuroitu ankarasti, ja esimerkiksi myöhemmin mestariteoksena arvostettu "Kurkistelija" leikattiin 1960-luvulla pilalle. Mykkäajan kauhuelokuvat eivät vielä aiheuttaneet suurta yhteiskunnallista huolta, mutta 1930-luvun ensimmäiset äänelliset kauhuelokuvat herättivät jo kohua. Kuitenkin jo 1920-luvulla Benjamin Christensenin ohjaama dokumentaristinen "Noita" (1922) kiellettiin kuvastonsa takia useassa maassa.


title: Kauhuelokuva

text: 1930-luvulla elokuvien sisältöön alettiin suhtautua tarkemmin ja kauhuelokuvat aiheuttivat huolta sisältönsä takia. Niissä yhdistyi usein seksi, väkivalta ja yliluonnollinen. Kokonaisuus rikkoi tabuja, kyseenalaisti kristillisiä arvoja ja horjutti yhteiskunnallista tasapainoa. Monet varhaiset kauhuelokuvat olivat suosittuja lasten keskuudessa, minkä takia Yhdistyneessä kuningaskunnassa kauhuelokuville annettiin H-merkintä. H-merkinnän syntymiseen vaikutti erityisesti vuoden 1931 "Frankenstein"-elokuva, jossa pieni tyttö kuolee hirviön käsiin. National Society for the Prevention of Cruelty to Children valitti British Board of Film Classificationin (BBFC) riittämättömästä valppaudesta, minkä seurauksena BBFC loi H-merkinnän elokuville, joissa on pelottavaa tai ahdistavaa sisältöä. Vaikka merkintä oli vain suuntaa antava, monet paikalliset viranomaiset kielsivät H-elokuvien katsomisen kokonaan alle 16-vuotiailta. Yhdysvalloissa kauhuelokuvat olivat suosittuja 1930-luvun laman aikana, vaikka muuten elokuvateollisuuden tuotto laski. Will H. Hays pyrki hidastamaan kauhuelokuvien (ja gangsterielokuvien sekä seksikomedioiden) tuotantoa, sillä elokuvien moraalittomuutta vastaan taistelemalla uskottiin voitavan lieventää myös kasvavaa yhteiskunnallista kriisiä. Kauhuelokuvat keräsivät erityisesti uskonnollisten kansalaisryhmien huomiota, ja monet paikalliset tarkastajat leikkasivat kauhuelokuvia mielensä mukaan. Vuonna 1934 Motion Picture Producers and Distributors of America alkoi valvoa tarkemmin elokuvien sisältöä, mikä näkyi myös Universalin kauhuelokuvien pehmentymisessä. Italiassa sensuuri oli iskenyt jo aiemmin, sillä maassa ei tehty ainuttakaan kauhuelokuvaa lähes 40 vuoteen 1920-luvun alun jälkeen.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuviin on kohdistunut yhä enemmän arvostelua 1960-luvulta alkaen, kun niistä on tullut väkivaltaisempia. Aikaisemmin kauhuelokuvissa esitettiin vain viitteitä väkivaltaan, mutta moderni kuvasto on muuttunut raaemmaksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa syntyi 1980-luvulla kampanja raakojen videoelokuvien kieltämiseksi. Kauhu oli suosituin genre VHS-elokuvissa, ja lapsetkin pystyivät vuokraamaan raakoja tallenteita, sillä elokuvalaki ei koskenut VHS-elokuvia. Mary Whitehousen ja "Daily Mailin" aloittamassa kampanjassa oltiin sitä mieltä, että väkivaltaiset videoelokuvat aiheuttavat väkivaltaa. Konservatiivipuolue käytti kampanjaa hyväkseen, sillä samaan aikaan eri puolella maata oli köyhyyden ja työttömyyden aiheuttamia mellakoita. Vuonna 1984 säädettiin laki, joka sääteli videonauhoitteita. Suomessa vuoden 1987 videolaki kielsi kaikki yli 16-vuotiaille tarkoitetut elokuvat. Alun perin toimikunta oli esittänyt ylimmäksi ikärajaksi 18 vuotta, mutta eduskunta laski ikärajan 16 vuoteen. Seurauksena oli korkeatasoisten K-18 elokuvien esityskielto. Erityisesti "Texasin moottorisahamurhista" tuli järjettömän väkivallan tunnuskuva, vaikka ohjaaja Tobe Hooper esittääkin suurimman osan teurastuskohtauksista kuvan ulkopuolella. Suomessakin videolain puolestapuhujat käyttivät sitä esimerkkinä, vaikka kyseistä elokuvaa ei ollut edes vielä nähty Suomessa.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuvien kielteisestä vaikutuksesta lapsiin ja nuoriin on näyttöä. Neurologi Antonio Damasion mukaan lasten ylialtistuminen väkivallalle voi olla kehittyvälle psyykelle haitallista. Michiganin yliopiston tutkimuksen mukaan kauhuelokuvien katsomisella voi olla lapsille jopa pitkäaikaisia vaikutuksia, jotka haittaavat vielä aikuisiässäkin. Lisäksi Yhdysvaltain kansallisen mielenterveysinstituutin rahoittamassa tutkimuksessa osoitettiin, että kauhuelokuvien katsominen voi altistaa nuoret lapset ahdistuneisuudelle ja unihäiriöille sekä aiheuttaa aggressiivisuutta ja itsetuhoista käytöstä.


title: Kauhuelokuva

text: Akateemisessa tutkimuksessa kauhuelokuvaa alettiin käsitellä vakavasti vasta 1970-luvun puolivälissä. Ensimmäiset kauhuelokuvaa käsitelleet kirjoitukset olivat 1930- ja 1940-luvuilla raportteja kauhuelokuvien haitallisista yhteiskunnallisista vaikutuksista. Hammerin menestymisen jälkeen 1950-luvulla brittiläisissä elokuvalehdissä käsiteltiin lajityypin psykologiaa. Carlos Clarens ja Ivan Butler pitivät 1960-luvun lopussa kauhuelokuvaa taiteena ja yhdistivät sen kauhukirjallisuuden pitkään historiaan. Clarensia ja Butleria seurasivat useat tutkijat 1970-luvulla. Kirjallisuudessa keskityttiin kauhuelokuvien hirviöihin ja näyttelijöihin sekä lajityypin historiaan ja psykologiaan.


title: Kauhuelokuva

text: Elokuvateoria on tutkinut erityisesti sitä ristiriitaiselta tuntuvaa seikkaa, että kauhuelokuva voidaan kokea miellyttäväksi. Kauhuelokuvien tutkimus käynnistyi erityisesti freudilaisella psykoanalyysillä. Tutkimus lisääntyi 1970-luvun aikana, jolloin myös feministiset kriitikot kiinnostuivat kauhusta erityisesti naisiin kohdistuneen väkivallan takia. Pian osa tutkijoista hylkäsi kuitenkin psykoanalyyttisen mallin. Kognitivismi haastoi psykoanalyysin 1990-luvulla. Kognitivismi perustui ihmisten omiin käsityksiin kauhusta eikä pelkästään tiedostamattomiin prosesseihin, kuten psykoanalyysi. Lisäksi sosiaalipsykologisen mallin kohteena oli myös faniuden tutkimus.


title: Kauhuelokuva

text: Psykoanalyysin mukaan monet kauhuelokuvan piirteistä kuvastavat pelkoja, huolia ja haluja, jotka on jostain syystä torjuttu. Sigmund Freudin mukaan monet yksilöä eteenpäin ajavat tunteet on haudattu tiedostamattomaan mieleen. Voidaan ajatella, että kauhuelokuvien hirviöt tai traumaattiset tapahtumat edustavat katsojan tiedostamattomia tunteita tai haluja, jotka saavat näin turvallisen purkauskanavan.


title: Kauhuelokuva

text: Robin Woodin mukaan hirviö on torjutun ruumiillistuma, ja hirviön ensiesiintyminen elokuvassa symboloi torjutun paluuta. Tästä syystä kauhuelokuvien hirviö on usein menneisyyden hahmo, joka palaa kiusaamaan muita henkilöitä. Hahmo voidaan nähdä myös hirviömäisenä toisena: se edustaa jotakin, joka on erilainen kuin minä tai yhteiskunnan ulkopuolella. Woodin mukaan länsimainen yhteiskunta on yksiavioinen, heteroseksuaalinen, porvarillinen, patriarkaalinen ja kapitalistinen. Normaaliutta kauhuelokuvissa esittääkin heteroseksuaalinen pariskunta, perhe ja näitä tukevat yhteiskunnalliset instituutiot, kuten poliisi, kirkko ja armeija. Hirviö edustaa länsimaisessa kauhuelokuvassa usein yhteiskunnan torjuttua toiseutta, mihin kuuluvat toiset ihmiset, naiset, köyhälistö, muut kulttuurit ja etniset ryhmät, vaihtoehtoiset aatteet ja poliittiset järjestelmät, seksuaalisesti poikkeavat ja lapset. Kauhuelokuvien keskeisenä teemana voikin nähdä normaaliuden ja toiseuden ristiriidan. Torjutun paluu on Woodin mukaan yhteiskunnalle uhka, ja kauhuelokuvissa tämä uhka voidaan kohdata ja käsitellä.


title: Kauhuelokuva

text: Barbara Creed on käsitellyt kauhuelokuvia psykoanalyytikko Julia Kristevan töiden, erityisesti abjektion käsitteen, pohjalta. Kristeva yhdistää abjektion vastenmieliseen reaktioon, joka syntyy, kun jokin objekti uhkaa minuuden ja toiseuden rajoja. Creedin mukaan kauhuelokuvissa äidilliset hahmot esitetään usein abjekteina, jotka edustavat hirviömäistä naiseutta. Kauhuelokuvien keskeisenä teemana voidaankin nähdä abjektin puhdistaminen. Kauhuelokuvat esittävät abjektin kohtaamisen ja sen häätämisen ihmismaailmasta. Ne voidaan nähdä nykyaikaisena riittinä, jossa kaikki järjestystä uhkaava erotetaan ja asetetaan holhoavan lain alaiseksi.


title: Kauhuelokuva

text: Kaikki tutkijat eivät pidä psykoanalyysia aidosti tieteellisenä, ja he ovat etsineet myös kauhuelokuvien tulkitsemiseen muita filosofisia tai psykologisia tapoja. Noël Carroll on lähestynyt kauhuelokuvia kognitivismin näkökulmasta. Carrollin mukaan kauhusta pitäminen on ristiriitaista. Hän on kysynyt tutkimuksissaan, miksi katsoja pelkää sellaista, jonka hän tietää olevan epätodellista, ja pitää sellaisesta, joka ei ole miellyttävää. Carroll kutsuu elokuvan herättämää kauhua taidekauhuksi erotuksena todellisesta kauhusta.


title: Kauhuelokuva

text: Carrollin mukaan kauhuelokuvaa määrittävät kaksi tunnetta: pelko ja inho. Jälkimmäinen syntyy välimuodossa olevasta hirviöstä, jota ei esimerkiksi pystytä määrittelemään eläväksi tai kuolleeksi. Kauhuelokuvassa pitääkin olla jokin olio, joka aiheuttaa kauhun tunteet. Sen pitää olla vaarallinen aiheuttaakseen pelkoa, epäpuhdas aiheuttaakseen inhoa ja lisäksi vielä selittämätön. Katsoja pystyy kokemaan taidekauhua hirviötä kohtaan, koska hän luo mielikuvan siitä, että se on todellinen. Katsoja ei kuitenkaan samaistu elokuvan henkilöihin, vaan hän kokee samanlaisia tunteita kuin elokuvassa pelkäävä hahmo. Carrollin mukaan katsojat eivät varsinaisesti pidä kauhusta, vaan heitä kiehtoo tarinan rakenne. Mielenkiinto syntyy tarinasta, joka käsittelee hirviön tunnistamista, kohtaamista ja kukistamista. Hirviö itsessään ei ole kiinnostuksen kohde.


title: Kauhuelokuva

text: Kognitivistisessakin lähestymistavassa on omat ongelmansa. Se ei vastaa siihen, miksi eri katsojat voivat reagoida samaan elokuvaan eri tavalla. Toiset voivat rakastaa ja toiset vihata elokuvaa syistä, jotka liittyvät esimerkiksi sukupuoleen, etniseen taustaan tai historialliseen yhteyteen.


title: Kauhuelokuva

text: Robin Wood esittää esseessään, että kauhuelokuvan teemoihin ja niiden muuttumiseen on vaikuttanut kulttuuripoliittinen tilanne. Monet kauhuelokuvien nopeista temaattisista muutoksista voidaan selittää yhteyskunnallisen ja kulttuurisen tilanteen muutoksella. Tällainen muutos näkyy erityisen hyvin monissa jatko-osissa tai uudelleenfilmatisoinneissa, joiden aihepiiri on vaihtunut.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuvassa käsitellään usein suuria yhteiskunnallisia huolenaiheita, ja Paul Wells onkin kutsunut kauhuelokuvan historiaa 1900-luvun pelkojen historiaksi. Monet kauhuelokuvat ovatkin kuvastaneet juuri oman aikansa huolenaiheita. Esimerkiksi "Godzilla" syntyi atomipommista kärsineessä Japanissa. 1970-luvulla yleistyneet avioerot näkyvät elokuvassa "The Brood" (1979) ja perheväkivalta "Hohdossa" (1980). Yhteiskunnan ja vähemmistöjen välisiä ristiriitoja käsittelevät "Texasin moottorisahamurhat" (maaseudun työttömät 1970-luvulla), "Candyman" (1992, afroamerikkalaiset) ja "Veren vangit" (1994, homoseksuaalit). Hullun lehmän tauti ja suu- ja sorkkatauti Yhdistyneessä kuningaskunnassa vaikutti elokuvan "28 päivää myöhemmin" (2002) syntymiseen.


title: Patrick O’Callaghan

text: Patrick ”Pat” O’Callaghan (28. tammikuuta 1906 Cork – 10. joulukuuta 1991 Tipperary) oli irlantilainen yleisurheilija ja kaksinkertainen moukarinheiton olympiavoittaja.


title: Patrick O’Callaghan

text: Vuonna 1927 O’Callaghan kilpaili Dublinissa ensimmäistä kertaa moukarikilpailussa. Vain kolmetoista kuukautta myöhemmin hän osallistui lajiin vuoden 1928 Amsterdamin olympialaisissa. Finaalissa Ruotsin Ossian Skiöld johti kisaa aina toiseksi viimeiselle kierrokselle asti. Tällöin O’Callaghan heitti uransa siihen asti pisimmän heiton (51 sentillä) ja otti itsenäiselle Irlannille sen ensimmäisen olympiakullan.


title: Patrick O’Callaghan

text: Seuraavissa olympialaisissa Los Angelesissa 1932 Suomen Ville Pörhölä johti kilpailua viimeiselle kierrokselle asti, jolloin O’Callaghan heitti 53,92 ja otti toisen olympiakultansa.


title: Patrick O’Callaghan

text: Vuoden 1936 kisoihin O’Callaghan ei päässyt osallistumaan, sillä IAAF ei tunnustanut Irlannin urheiluliittoa. Samasta syystä IAAF ei hyväksynyt hänen Corkin piirikunnan mestaruuskisoissa 1937 tekemäänsä maailmanennätystä (59,55), joka syntyi ylipainoisella välineellä ja tavallista pienemmästä kehästä. Se kesti rikkomattomana epävirallisesti vuoteen 1949. O’Callaghan voitti Irlannin mestaruuden kuudessa lajissa: moukari, kuula, kiekko, 56 paunan (25 kg) painon pituus- ja korkeusheitto ja korkeushyppy.


title: Patrick O’Callaghan

text: Urheilu-uransa jälkeen O’Callaghan toimi lääkärinä Clonmelin kaupungissa aina 1980-luvun lopulle asti.


title: Riivattu rehtori

text: Riivattu rehtori ("The Demon Headmaster") on samannimiseen nuorten kirjasarjaan perustuva BBC:n tilaama 18-osainen sarja. Yksi jakso kestää 25 minuuttia. Sarja kertoo koulusta, jonka pahalla rehtorilla on hypnoottisia voimia.


title: Riivattu rehtori

text: Sarja esitettiin alun perin BBC1-kanavalla 15. tammikuuta 1996 – 10. lokakuuta 1998. Suomessa sarja esitettiin Yle TV1 -kanavalla 22. helmikuuta 1999 alkaen. Sarjaa tehtiin kolme tuotantokautta: "The Demon Headmaster" (1996), "The Demon Headmaster Strikes Again" (1997) ja "The Demon Headmaster Takes Over" (1998).


title: Painonheitto

text: 56 paunan painonheitto oli yleisurheilulajina mukana kaksissa olympiakisoissa: vuonna 1904 St. Louisissa ja vuonna 1920 Antwerpenissä. Se on myös yksi Ylämaan kisojen lajeista. 56 paunaa on noin 25,4 kiloa.


title: Painonheitto

text: Olympialaisissa painolla kilpailtiin pituussuuntaisesti, mutta Ylämaan kisoissa painoa (25,40 kg) heitetään myös korkeussuuntaisessa kilpailussa. Ylämaan kisoissa naiset heittävät 28 paunan painoa ja ikämiessarjoissa saatetaan heittää 42 paunan painolla.


title: Painonheitto

text: Nykyään painonheittoa harrastavat lähinnä moukarinheittäjät kakkoslajinaan. Sekä moukaria että painoa heitetään kahdella kädellä (Ylämaan kisoissa yhdellä kädellä ja heittopaino painaa 56 paunaa). Kummassakin pyörähdystekniikka on samanlainen. Veteraanisarjoissa painonheitto on virallinen kilpailulaji SM-tasolta aina MM-tasolle asti.


title: Painonheitto

text: Heittopainon kokonaispituus on 41 cm ja välineen painot eri ikäsarjoissa ovat seuraavat:


title: Painonheitto

text:
Miehet: yleinen sarja 15,88 kg,
35–49-vuotiaat 15,88 kg,
50–59-vuotiaat 11,34 kg,
60–69-vuotiaat 9,08 kg,
70–79-vuotiaat 7,26 kg,
yli 80-vuotiaat 5,45 kg.


title: Painonheitto

text:
Naiset: yleinen sarja 9,08 kg,
35–49-vuotiaat 9,08 kg,
50–59-vuotiaat 7,26 kg,
yli 60-vuotiaat 5,45 kg.


title: Painonheitto

text:
Painonheiton (pituusheitto) Suomen ennätys (15,88 kg) on Juha Tiaisen 22,13. Naisten SE (9,08 kg) on Sini Pöyryn 20,15.
Painonheiton (korkeusheitto) Suomen ennätys (25,40 kg) on Pasi Paaviston 5,40 (heitto yhdellä kädellä, heitetty Hollannissa vuonna 2000 Voimamiesten EM-kisassa).
Pasi Paavisto heitti kahden käden painon korkeusheiton 25,4kg maailmanennätyksen 650 cm Pariisissa vuonna 2001.


title: Ginger Snaps

text: Ginger Snaps on John Fawcettin vuonna 2001 ohjaama kanadalainen elokuva, joka on saanut myös kaksi jatko-osaa: ""Ginger Snaps 2: Unleashed"" ja ""Ginger Snaps Back: The Beginning"".


title: Ginger Snaps

text: Sisarukset Ginger, 16, ja Brigitte, 15, asuvat pienessä esikaupungissa. He tuntevat olonsa ei-toivotuiksi koulussa ja heillä on yksi ainoa kiinnostuksen kohde - kuolema. Siskokset viihtyvät keskenään omaa kuolemaansa suunnitellen. He lavastavat ja kuvaavat eri tapoja kuolla, ja mitä oudompi, verisempi ja väkivaltaisempi kuolema, sen parempi. Kaikki muuttuu, kun Ginger joutuu vesikauhuisen pedon puremaksi. Muutamassa päivässä Ginger muuttuu miehiä päivisin iskeväksi seksikkääksi vampiksi, joka syö lihanhimossaan paikallisten koiria öisin. Edes viaton Brigitte ei kykene pysäyttämään verenjanoista sisartaan. Halloween-juhlan ja täydenkuun lähestyessä Gingerin verenhimo vain kasvaa kasvamistaan, ja enää eivät ainoastaan koirat ole vaarassa. Ajan käydessä vähiin, Brigitten on valittava pelastautuminen tai liityttävä Gingerin lihanhimoiseen maailmaan.


title: Ginger Snaps

text:
Brigitte on nuorempi Fitzgeraldin sisaruksista, joka syntyi syyskuussa 1985, vuosi myöhemmin kuin hänen siskonsa Ginger. Hän kasvoi Bailey Downsissa, jossa hän ja hänen siskonsa tunsivat olevansa ei-toivottuja.
Vuonna 2000, Bailey Downsiin ilmaantui peto, joka puri Gingeria. Brigitte haki apua Samilta, paikalliselta pojalta, joka oli ajanut pedon yli. He alkoivat etsiä parannuskeinoa lykantropia-virukseen.


title: Ginger Snaps

text: Ginger on vanhempi Fitzgeraldin sisaruksista, joka syntyi vuonna 1984. Hän varttui Bailey Downsissa tuntien olonsa ei-toivotuksi, kuten sisarensa. Vuonna 2000, Bailey Downsiis ilmaantunut peto puri Gingeria. Ginger muuttui ihmissudeksi, joka söi paikallisten koiria öisin.


title: Ginger Snaps

text: Sam on paikallinen kasvihuoneen pitäjä ja huumekauppias. Hänestä tulee kasvituntemuksensa myötä tärkeä hahmo auttaessaan Brigitteä ihmissusiongelman ratkaisemissa.


title: Interglasiaali

text:
Interglasiaali on jääkausien välinen lämpimämpi aika. Nykyään elämme holoseeni-interglasiaalia jonka lämpöhuippu oli atlanttisella kaudella. Tällöin jopa Norjan vuoristojäätikkö Jostedalsbreen suli. Interglasiaaliaikoina maapallon akselikallistuma on suuri, mikä tuottaa lämpimät kesät.
Eem-interglasiaali oli huippunaan nykyistä lämpimämpi. On myös ollut pitempiä interglasiaaleja, jolloin jäätiköt ovat kasvaneet nykyistä suuremmiksi. Kasvillisuus ja maaperä noudattavat laajoilla alueilla jäätikön reunan ulkopuolella kiertoa jääkausien ja jääkausien välisten lämpimien interglasiaalien kautta. Kylmän ja lämpimän vaiheen välillä on siirtymätiloja.Tämän mukaan jääkauden tullessa ensin kostuu, ja sitten viilenee.
Jääkausihan vaatii kylmää, kosteaa ilmastoa.


title: Interglasiaali

text: Maaperän kiertoEri alueilla kasvillisuus vaihtelee eri tavoin. Monesti jääkaudella lämpimän, kostean ilmanalan lajisto korvautuu kuivan, kylmän ilmaston lajilla kaukana jäätiköstä. Esimerkiksi tammen tilalle tulee jääkaudella joillain alueilla mäntyä tai arokasvillisuutta. Jotkut kuivat alueet kostuvat jääkausilla niin että aavikolle voi ilmestyä mäntyä ja katajaa.


title: Jostedalsbreen

text: Jostedalsbreen (Jostedalin jäätikkö) on suurehko lakijäätikkö Etelä-Norjan länsirannikon lähellä vuoristossa. Jäätikön pinta-ala on 486 km² ja korkein kohta on Lodalskåpa, 2 083 metriä. Jäätiköstä leviää sen eri puolille useita virtamaisia vuoristojäätiköitä eli laaksojäätiköitä, joissa ylhäälle kertyneet jäämassat valuvat rinteitä pitkin alas. Jostedalsbreenin osia ovat Austdalsbreen, Bergsetbreen, Bøyabreen, Fåbergstølsbreen, Langedalsbreen, Lodalsbreen, Melkevollbreen, Stigaholtbreen, Tuftebreen ja Tunsbergdalsbreen.


title: Jostedalsbreen

text: Jäätiköt toimivat herkkinä ilmaston vaihteluiden mittareina, joten ne ovat myös arvokkaita kohteita ilmaston historiallisessa tutkimuksessa. Tarkemmat jäätiköiden pituus- ja massamuutoksiin kohdistuvat mittaukset alkoivat kuitenkin vasta 1800-luvun lopulla, joten sitä edeltävän ajan tilanteita tarkastellessa on turvauduttu muihin historiallisiin ja geomorfologisiin lähteisiin. Vanhojen piirrosten, maalausten, painokuvien, valokuvien, karttojen sekä kirjoittujen dokumenttien avulla Jostedalin jäätikön pituuden muutoksia on voitu tarkastella noin 300 viimeisen vuoden ajalta.


title: Jostedalsbreen

text: Varhain holoseenin aikana, noin 7 600 vuotta ennen ajanlaskun alkua, Jostedalin jäätikkö suli kokonaan olemattomiin. Syynä olivat nykyiseen verrattuna korkeammat kesälämpötilat sekä/tai alhaisemmat talvisademäärät. Kesäiset keskilämpötilat olivat useiden vuosisatojen ajan noin 0,7 °C korkeampia kuin nykyisin. Talviset sademäärät ovat kuitenkin olleet melko samanlaisia kuin nykyisin (esim. keskimääräinen talvisadanta vuosivälillä 1961-1990).


title: Jostedalsbreen

text: Vaikka suoria historiallisia todisteita ei ole löydetty 1800-lukua edeltäneeltä ajalta, on joidenkin epäsuorien dokumenttien perusteella voitu päätellä, että pienen jääkauden aikana Jostedalin jäätikkö oli suurimillaan noin vuoden 1750 paikkeilla. Varhain 1700-luvulla jäämassat kasvoivat suuresti, mikä todennäköisesti johtui jopa enemmän runsaslumisista talvista kuin viileämmistä kesistä. Esimerkiksi Jostedalin jäätikköön kuuluvan Nigardsbreen-laaksojäätikön pituus kasvoi 2 800 metriä 25 vuoden aikana vuosien 1710 ja 1735 välillä, joten sen keskimääräinen kasvu oli tuolloin noin 110 metriä vuodessa. Useat tutkitut jäätikön ulosvirtauskohdat eli laaksojäätiköt saavuttivat pienemmän kasvuhuippunsa myös 1870-luvun lopussa.


title: Jostedalsbreen

text: Jäätikön ympärille perustettiin Jostedalsbreenin kansallispuisto vuonna 1991, ja suojeltua aluetta laajennettiin edelleen vuonna 1998. Nykyisin kyseinen kansallispuisto kattaa 1 310 neliökilometrin laajuisen alueen, joten se on Norjan kansallispuistoista neljänneksi suurin.


title: Power over Ethernet

text: Power over Ethernet (lyh. PoE) on tekniikka, jolla ethernet-lähiverkkoon yhdistetylle laitteelle voidaan järjestää virransyöttö saman kierretyn parikaapelin avulla, jota laite käyttää verkkoliikenteeseen. Standardi olettaa kaapeloinnin olevan vähintään tasoa CAT5. Tavanomaisia käyttösovelluksia ovat mm. WLAN-tukiasemat ja -sillat, IP-valvontakamerat, IP-pöytäpuhelimet, sekä pienet tietokoneet.


title: Power over Ethernet

text: Power over Ethernet on standardoitu IEEE 802.3af-standardissa ja yksittäisen liitettävän laitteen (PD = Powered Device) suurin tehontarve saa olla 15,4 W ja jännite 48V. Kaapelin pituus ei saa ylittää 100 metriä. Suurempaan tehontarpeeseen on määritelty PoE+ (PoE plus), joka määritellään standardissa IEEE 802.3at. PoE+ -laitteen suurin tehontarve saa olla 25,5 W. PoE+ -standardin syöttöteho on maksimissaan 30 W.


title: Power over Ethernet

text: Standardoidun PoE:n lisäksi on yleisesti käytössä epästandardeja tapoja syöttää käyttösähkö datapäätelaitteelle datakaapelissa. Yleisin menettely on, että päätelaitteen oma virtalähde kytketään kaapelin väliin toisessa päässä ja laitte joko osaa ottaa sähkönsä datakaapelista suoraan tai sinnekin päähän tulee väliin haarotin datalle ja käyttösähkölle. Tekniikka kulkee yleisesti nimellä Passive PoE, joka tarkoittaa, että siihen ei ole rakennettu standardin vaatimaa laitteen tunnistusta ja tehon valvontaa.


title: Power over Ethernet

text: Virransyöttöön tarvitaan PoE-kytkin tai injektori (Power sourcing equipment, PSE). Virta syötetään kaapeliin joko parikaapelin käyttämättömien parien kautta (mode B) tai datan seassa (mode A). Mode B on mahdollista vain 10/100 Mbit siirtoluokilla, jotka eivät käytä molempia pareja datan siirtoon. Molempien parien käyttö yhtä aikaa on kielletty standardissa 802.3at. PoE+-yhteensopivan laitteen tulee osata vastaanottaa käyttöjännite kummalla tavalla tahansa. Parikaapeliin syötetty jännite vaihtelee 44-57 voltin välillä riippuen tapauksesta ja häviöistä. Liitettävä laite muodostaa tästä PoE-jännitteestä itselleen sopivan käyttöjännitteen.


title: Power over Ethernet

text: Liitettävien laitteiden on oltava PoE-yhteensopivia.


title: Power over Ethernet

text: Liitettävä laite tulee tunnistaa fyysisellä tasolla, lisäksi PD:n on ilmoitettava teholuokkansa ennen syöttöjännitteen kytkeytymistä.


title: Götanmaa

text: Götanmaa (myös Göötanmaa, ) on eteläisin Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Sveanmaa ja Norlanti. Götanmaan maapinta-ala on 87 262,1 km². Vuoden 2011 lopussa alueella oli 4 543 533 asukasta, joten alueen väentiheys oli 52,1 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Götanmaa

text: Götanmaa koostuu kymmenestä maakunnasta, jotka ovat


title: Götanmaa

text: Historiallisesti Skåne, Halland ja Blekinge eivät kuuluneet Götanmaahan, sillä ne liitettiin Tanskasta Ruotsiin vasta Roskilden rauhassa (1658). Näistä neljästä maakunnasta käytetään joskus yhteisnimitystä "Skåneland". Bohuslän puolestaan kuului viikinkiajalta 1660-luvulle asti Norjalle.


Early Days: The Best of Led Zeppelin Volume One on rock-yhtye Led Zeppelinin vuonna 1999 julkaistu kokoelma, joka sisältää kappaleita vuosilta 1969-1971.
Seuraavana vuonna 2000 yhtyeeltä julkaistiin toinen kokoelma "", jossa on kappaleita vuosilta 1973-1979.


title: Paavo Suoranta

text: Paavo Lauri Matias Suoranta (10. joulukuuta 1917 Karstula – 4. marraskuuta 2002 Pello) oli talvi- ja jatkosodan kaukopartiomies ja Mannerheim-ristin ritari numero 88. Siviiliammatiltaan hän oli metsäteknikko. Paavo Suoranta oli naimisissa Liisa Suorannan o.s. Puurusen kanssa.


title: Paavo Suoranta

text:
Suoranta osallistui aktiivisesti suojeluskuntatoimintaan ja toimi YK-tehtävissä Suezilla vuosina 1956–1957. Jatkosodan jälkeen hän osallistui asekätkentään sekä oli mukana Tornionjokilaakson Stella Polaris -operaation valmistelussa. Myöhemmin Suoranta toimi aktiivisesti politiikassa. Hän oli aluksi kokoomuslainen mutta liittyi Perustuslaillisiin 1970-luvulla vastalauseena Kokoomuksen kannattamalle Kekkosen valitsemiselle jatkokaudelle poikkeuslailla. Ulkoiselta olemukseltaan Paavo Suoranta oli pienikokoinen, luonteeltaan iloinen ja sitkeä, mikä mainitaan myös ritarinimityksen perusteluissa.
Suorannan varusmiespalvelus alkoi syyskuussa 1938 Jääkäripataljoona 4:ssä. Tuolloin palveli samassa yksikössä myös Lauri Törni, johon Suoranta tutustui. Urheiluharrastukset, valinta aliupseerikouluun ja ensimmäiset kosketukset tiedustelutoimintaan varusmiesaikana pohjustivat tulevaa tiedustelu-uraa.


title: Paavo Suoranta

text:
Talvisodassa Suoranta oli mukana 8. divisioonan hiihto- eli sissiosastossa. Joukkueen vahvuista osastoa on kutsuttu myös divisioonan kaukopartioyksiköksi. Moni osastoon kuulunut toimi myöhemmin päämajan tiedustelijana ja kaukopartiomiehenä.
Välirauhan aikana Paavo Suoranta toimi tiedustelijana pääesikunnan Tilastotoimiston Viipurin alatoimistossa. Tuolloin hän teki siviilivaatteissa seitsemän salaista partiomatkaa Neuvostoliiton puolelle. Suoranta oli mukana tiedustelemassa joukkojen keskityskuljetuksia ja siviiliväestön evakuointia Hiitolan, Inkilän ja Kaarlahden alueella.
Hän osallistui välirauhan aikana tiedustelu-, radiosähköttäjä- ja laskuvarjohyppykursseihin.
Jatkosodassa Suoranta toimi päämajan kaukopartiotoiminnassa osasto Vehniäisessä. Ansioistaan Suoranta nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 31. elokuuta 1942 hänen ollessaan sotilasarvoltaan ylikersantti. Partioretkiä radistina ja partion johtajana kertyi yhteensä 17.


title: Paavo Suoranta

text: Noita vaiheita on kuvattu kaunokirjallisesti Esa Anttalan kaukopartioromaanissa "Partisaanit tulessa", jossa Paavo Suoranta osallistuu partisaanien vangitsemiseen Kainuussa ja Mauri Ahtosalon (aik. Kärpänen) romaanissa "Sissejä yli Äänisen", jossa partionjohtajan haavoituttua Paavo Suorannasta tulee partionjohtaja.


title: Paavo Suoranta

text: Siviiliin päästyään Paavo Suoranta pohti ammatinvalintaa jo varusmiesajalta tutuksi tulleen rajavartioston ja metsäalan välillä. Jälkimmäisen valittuaan Suoranta asettui Keski-Suomeen Kuohulle. Paikkakunnalle hakeutui metsätöihin muitakin entisiä kaukopartiomiehiä ja myöhemmin sinne perustettiin myös tiedustelun peiteorganisaationa toiminut puualan yritys Kuohun Pilke, jonka toimitusjohtajina olivat vuorollaan Suoranta ja Heikki Määttänen, joka katosi Neuvostoliittoon suunnatulla tiedustelumatkalla 1950. Määttäsen kadottua liike meni konkurssiin, jolloin todettiin, että osa sen käyttämästä kalustosta oli puolustusvoimien omaisuutta.


title: Paavo Suoranta

text: Vuoden 1946 alkupuolella Suoranta muutti Kuruun opiskellakseen metsäteknikoksi. Valmistuttuaan 1947 lopulla Suoranta siirtyi metsänhoitoyhdistyksen tehtäviin Vieremälle. Kuohun tavoin myös Vieremällä asui ja liikkui Suorannan tuntemia entisiä päämajan sissejä. Suorannasta tuli 1951 lapinlahtelaisen Savon Puuliike Oy:n toimitusjohtaja. Myös tämä yritys palveli tiedustelun etuja tarjotessaan toimitusjohtajalle mahdollisuuden työllistää entisiä kaukopartiomiehiä tiedustelun peitetehtäviin ja liikkua yhtiön asioissa huomiota herättämättä.


title: Paavo Suoranta

text: Vuodesta 1947 lähtien entisiä suomalaisia kaukopartiomiehiä alettiin värvätä Neuvostoliiton alueelle suunnattuun tiedustelutoimintaan. Samana vuonna oli perustettu Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA. Sen lisäksi kaukopartiomiesten palveluksista oli kiinnostunut ainakin Iso-Britannian MI6 sekä Norjan tiedustelu. Suomalaisten partiomiesten voimin tehty tiedustelu oli laajimmillaan vuonna 1951. Myös Suoranta osallistui värvärinä tähän toimintaan. Yksi hänen värväyskohteistaan oli myöhemmin kirjailija Esa Anttalana tunnettu "Urpo Lempiäinen", joka ei kuitenkaan ottanut tarjousta vastaan. Vielä 1954 Suoranta oli mukana värväämässä norjalaisten toimeksiantajien laskuun. Aiemmin häntä oli Norjan-vierailullaan myös houkuteltu muuttamaan sinne tiedusteluasiantuntijaksi.


title: Paavo Suoranta

text:
Suoranta osallistui YK-toimintaan 1956–1957 Siinailla Suomen ensimmäisessä YK-rauhanturvatehtäviin lähetetyssä yksikössä, komppaniassa, jonka tunnus oli YKSK (YKSK 1). Pohjosen mukaan Suorannan YK-tehtävää oli järjestelemässä pääesikunnan tutkintatoimiston edustaja, luutnantti Kaarlo Paloheimo.
Rauhanturvatehtävistä palattuaan Suoranta työskenteli metsäteknikkona Kemi Oy:n palveluksessa vuosina 1957–1977. Itsenäisyyspäivänä 1967 hänet ylennettiin yliluutnantiksi. Vuonna 1994 Suoranta kutsuttiin presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolle.


title: Epigrammi

text: Epigrammi (< ) on lyhyt runo, jossa on lopussa terävä pisto, tai lakoninen tai kiusoitteleva toteamus. Epigrammit ovat hyvä osoitus runouden voimasta oivallusten ja sukkeluuksien esittämisessä.


title: Epigrammi

text: Epigrammit saivat alkunsa antiikin Kreikassa. Niitä kirjoitettiin usein piirtokirjoituksina eli epigrafeina monumentteihin tai hautamuistomerkkeihin. Sana "epigrammi" tarkoittaakin "päälle kirjoitettua". Tämän vuoksi epigrammit olivat paljon lyhyempiä kuin lyyriset runot, jotka oli tarkoitettu esitettäviksi musiikin säestyksellä.


title: Epigrammi

text: Tärkein lähde kreikkalaiseen epigrammirunouteen on "Kreikkalainen antologia". Roomalaiset epigrammit ovat paljossa velkaa kreikkalaisille edeltäjille ja aikalaisille. Roomalaiset epigrammit olivat kuitenkin kreikkalaisia useammin satiirisia ja käyttivät joskus epäsiveellistä kieltä vaikutuksen aikaansaamiseksi.


title: Epigrammi

text: Nykypäivänä epigrammin tunnetuin muoto on viisisäkeinen limerikki.


title: Epigrammi

text: Journalismissa epigrammi ei tarkoita runomuotoista kerrontaa, vaan pelkästään poikkeuksellisen napakkaa ja asian ytimekkäästi kiteyttävää toteamusta.


title: Kyrene

text:
Kyrene () oli antiikin kreikkalainen siirtokunta nykyisessä Libyassa. Se on vanhin alueen viidestä kreikkalaisesta kaupungista ja antoi koko seudulle, myöhemmälle roomalaiselle provinssille, nimen Kyrenaika.
Kyrenen perustivat Theran kreikkalaiset, joiden johdossa toimi Aristoteles Theralainen, vuonna 630 eaa. Evankeliumikertomusten (Matt. 27:32, Mark. 15:21) mukaan Simon, jonka roomalaissotilaat matkan varrelta pakottivat auttamaan Jeesusta kantamaan ristinpuunsa Golgatalle, oli kotoisin Kyrenestä.


Latter Days: The Best of Led Zeppelin Volume Two on rockyhtye Led Zeppelinin vuonna 2000 julkaistu kokoelma ja se sisältää kappaleita vuosilta 1973–1979.


title: Latter Days: The Best of Led Zeppelin Volume Two

text: Joitakin merkittäviä kappaleita puuttuu tältä kokoelmalevyltä, kuten puuttui edelliseltäkin kokoelmalta "". Merkittävimmät puutteet ovat "D'yer Mak'erin" (albumilta "Houses of the Holy") ja "Black Country Womanin" (albumilta "Physical Graffiti") "poissaolo".


title: Ortodoksisuuden sunnuntai

text: Ortodoksisuuden sunnuntai on Suuren paaston ajalle sattuva ensimmäinen sunnuntai. Nimi johtuu ensimmäisten vuosisatojen ikonienriistäjistä ja ikonoklasmista saadusta voitosta vuodelta 843, jolloin keisarinna Theodora kantoi 11. maaliskuuta 843 suurin juhlallisuuksin ikonit takaisin Konstantinopolin Hagia Sofian kirkkoon.


title: Ortodoksisuuden sunnuntai

text: Ikonien voitto on ortodoksisuuden voitto: ilman ikoneja ei olisi tällaista ortodoksista uskoa. Seitsemännessä ekumeenisessa kirkolliskokouksessa tehtyjen päätöksien kautta on kristinuskoon kirjoitettu selvät säännöt ikonien kunnioittamiselle.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Suomen Rauhanpuolustajat - Fredskämparna i Finland ry on 18. toukokuuta 1949 perustettu kansalaisjärjestö, joka ilmoittaa olevansa poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonJärjestö (www.rauhanpuolustajat.fi) linkki. Rauhanpuolustajat on Kansainvälisen rauhantoimiston (International Peace Bureau) jäsen. Rauhanpuolustajien nykyinen puheenjohtaja on Markku Kangaspuro. Järjestöllä on noin 2 500 jäsentä, keskustoimisto Helsingissä ja paikallista toimintaa ympäri maata.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Rauhanpuolustajat ilmoittaa järjestön tarkoitukseksi toimia "rauhan, aseistariisunnan, suvaitsevaisuuden, ihmisoikeuksien ja maailmanlaajuisen tasa-arvon puolesta". Toiminnan aatteellisina lähtökohtina pidetään humanismia, sodan- ja rasisminvastaisuutta sekä kansainvälistä yhteisvastuuta. Rauhan käsitettä tulkitaan positiivisesti, eli rauha on yhteistoimintaa perustuvaa rauhaa, eikä tarkoita pelkästään konfliktin puuttumista.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Joidenkin mielestä Rauhanpuolustajien edeltäjänä voidaan pitää vuonna 1923 perustettua Suomen Anti-Militaristista Liittoa, jonka viranomaiset kielsivät jatkosodan aikana.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Suomen Rauhanpuolustajat saa vuosittain valtionavustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Vuonna 2015 avustus oli 169 000 €.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Rauhanpuolustajien toiminnan näkyvimpiä puolia ovat kannanotot ja julkinen reagointi sotiin ja konflikteihin. Järjestö pyrkii tekemään tunnetuksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päämääriä. Se pyrkii myös vaikuttamaan Suomen ulko- ja puolustuspolitiikan linjauksiin esimerkiksi kannanotoin sekä vetoomuksin.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Rauhanpuolustajat vastustaa Suomen liittymistä NATO:n jäseneksi, rauhanturvalain muuttamista kriisinhallintalaiksi sekä taloudellista globalisaatiota.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Järjestö on jäsen mm. Kehitysyhteistyön Palvelukeskuksessa ja Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiö KIOSssa.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Järjestö yhteistyökumppaneineen järjestää Helsingin Alppipuistossa joka kesä kaksipäiväisen Pax-festivaalin, jossa on mm. musiikki- ja kulttuuriohjelmaa eri maista.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Rauhan Puolesta on Rauhanpuolustajien lehti, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehti postitetaan järjestön jäsenille ja lehden tilaajille, sekä kirjastoille. Lehden artikkelit käsittelevät ajankohtaisia aiheita sekä Rauhanpuolustajien omia kampanjoita. Lehdessä myös esitellään muiden maiden rauhanjärjestöjä.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Rauhanpuolustajat julkaisee yhdessä Liken kanssa yhteiskunnallista Pystykorva-kirjasarjaa (1997–). Tunnetuimpia kyseisen sarjan teoksia ovat Noam Chomskyn, Anna Politkovskajan, Jaana Airaksisen kirjat sekä Solidaarisuuskalenteri (1998–). Rauhanpuolustajat julkaisee myös (Voima Kustannus Oy:n osakkaana) yhdessä Maan ystävien, Luonto-Liiton, Liken ja Heikki Hiilamon kanssa kymmenen kertaa vuodessa ilmestyvää Voima-lehteä (1999–).


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Rauhanpuolustajat on kuulunut Neuvostoliitto-johtoiseen Maailman rauhanneuvostoon, jonka päämaja sijaitsi Helsingissä. SKDL oli puolestaan Rauhanpuolustajien jäsenjärjestö ennen puolueen lakkauttamista. 1960-luvulla järjestö tuki sissiliikkeiden aseellista itsenäisyystaistelua monissa maissa katsoen näiden toiminnan olevan leniniläisen imperialismiteorian oikeuttamaa.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Suomen kommunistisen puolueen oppositiolla, jota 1970-luvun alussa alettiin kutsua taistolaisiksi, oli vankka asema Rauhanpuolustajissa. Ydin-lehdessä väitettiin vuonna 1984, ettei järjestön kymmenien palkkatoimitsijoiden joukkoon ollut koskaan kelpuutettu kuin "yksi ainoa ei-taistolainen". Järjestö vastusti pääsihteeri Mirjam Vire-Tuomisen johdolla NATO:n toimintaa, mutta ei kritisoinut Neuvostoliiton toimintaa. Rauhanpuolustajat antoi hyväksyntänsä esimerkiksi Tšekkoslovakian miehitykselle 1968. Vuonna 1990 järjestön varapuheenjohtaja Pekka Koskinen myönsi, että järjestön ongelmina olivat ainakin 1970- ja 80-luvuilla olleet "kaksinapainen käsitys maailmasta Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton hallitsemana, poliittis-emotionaalinen sitoutuminen Neuvostoliittoon sekä osin opportunistinen sitoutuminen sisäpoliittiseen valtaan Suomessa." Monet puolueet pyrkivät hakemaan Rauhanpuolustajien kautta suhteita Neuvostoliittoon, muun muassa Keskustapuolue ja Demarinuoret kuuluivat järjestöön.


title: Suomen Rauhanpuolustajat

text: Puheenjohtaja toimii Karl Marx -seurassa Rauhanpuolustajat on myös markkinoinut useissa maissa sotineen kommunistin Che Guevaran muistotilaisuutta syksyllä 2007.


title: Korvat auki

text: Korvat auki r.y. on vuonna 1977 perustettu suomalainen kulttuuriyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää ja tehdä tunnetuksi uutta suomalaista musiikkia ja joka on merkittävästi vaikuttanut modernin eurooppalaisen taidemusiikin tuomiseen Suomeen. Yhdistyksen perustajiin kuuluvat muun muassa Kaija Saariaho, Jouni Kaipainen, Magnus Lindberg, Olli Kortekangas, Jukka Tiensuu, Eero Hämeenniemi ja Esa-Pekka Salonen, ja sen ”henkisenä isänä” toimi säveltäjä Erik Bergman.


title: Korvat auki

text: Korvat auki -yhdistys toimii Helsingissä ja järjestää konsertteja ja seminaareja. Yhdistyksen säveltäjien teosten esittämistä varten on perustettu Toimii-yhtye, joka on kantaesittänyt useitten jäsenten sävellyksiä, muun muassa Magnus Lindbergin teokset "Action – Situation – Signification" (1982) ja "Kraft" (1982–85).


title: Korvat auki

text: Korvat auki -yhdistys toimii edelleen aktiivisesti uuden musiikin ja nuorten säveltäjien esiintuojana. Yhdistys muun muassa juhli 30-vuotista toimintaansa järjestämällä 24.11.–1.12.2007 juhlafestivaalin, johon kuului neljä tapahtumaa. Viime vuosina Korvat auki on oman konserttitoimintansa ohella ollut näkyvästi esillä muun muassa Musica nova Helsinki- ja Viitasaaren Musiikin aika -festivaaleilla sekä Runokuu-festivaalilla Helsingin Juhlaviikoilla. Yhdistyksen konserttitoiminta on myös levinnyt pääkaupunkiseudun ulkopuolelle, muun muassa Turkuun. Korvat auki -yhdistyksen viime vuosien aktiivijäseniä ovat olleet muun muassa Jarkko Hartikainen, Markku Klami, Jaakko Kortesharju, Salla Hakkola ja Jouni Hirvelä.


title: CEN

text: CEN, ( tai ) on yksityinen voittoa tavoittelematon järjestö, jonka päätehtävinä on edistää eurooppalaista standardisointia.


title: CEN

text: EEC ja EFTA-maiden standardisointijärjestöt perustivat CEN:n vuonna 1961. Järjestön kansalliset jäsenet tuottavat yhteistyössä vapaaehtoisia eurooppalaisia "EN-standardeja". CENin vastuualueeseen kuuluvat elektroniikkaa (Cenelec) ja tietoliikennettä (ETSI) lukuun ottamatta kaikki standardit.


title: CEN

text: CENiin kuuluvat tällä hetkellä Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Islanti, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Makedonia, Malta, Norja, Puola, Portugali, Ranska, Romania, Ruotsi, Slovakia, Saksa, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tšekki, Tanska, Turkki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta. Suomea CENissä edustaa Suomen Standardisoimisliitto SFS. CENin standardit vahvistetaan Suomessa SFS-EN-standardeiksi.


title: CEN

text: Kansainvälisen standardoimisjärjestön ISO:n kanssa CEN on tehnyt Wienin sopimuksen.


title: CEN

text: CEN kotisivut


title: Avanti! (orkesteri)

text: Avanti! () on suomalainen kamariorkesteri, jonka perustivat Esa-Pekka Salonen ja Jukka-Pekka Saraste vuonna 1983. Orkesterin kokoonpano vaihtelee jousikvartetin ja sinfoniaorkesterin välillä tilanteesta riippuen, lähtökohtana on itse musiikki eikä orkesterin kokoonpano. Avanti! syntyi tarpeesta korkealaatuiseen yhteismusisointiin innostuneiden ja taitavien muusikoiden kesken, sekä tietoisuudesta siitä, että suuri osa nykymusiikista ja muusta harvoin kuullusta ohjelmistosta saattaisi muutoin jäädä soittamatta.


title: Avanti! (orkesteri)

text: Vuodesta 1986 on orkesteri järjestänyt Porvoossa "Avanti!n Suvisoitto" -musiikkijuhlan, joka kuuluu taidemusiikkiin keskittyneiden kesätapahtumien eturiviin. Orkesteri on esiintynyt ulkomailla muun muassa Salzburgin, Edinburghin ja Lockenhausin musiikkijuhlilla. Avantin taiteellisena johtajana toimii klarinetisti Kari Kriikku.


title: Avanti! (orkesteri)

text: Avanti on tehnyt yhteistyötä myös tanssiryhmä Tero Saarinen Companyn kanssa, koreografi Tero Saarisen George Crumbin "Valaan ääniä" -sävellykseen perustuvassa teoksessa "Vox Balaenae" (2011).


title: Avanti! (orkesteri)

text: Avantin toiminnanjohtaja on syyskuusta 2015 alkaen Maati Rehor. Hänen edeltäjänsä on Maija Kylkilahti.


title: Espanja talviolympialaisissa 2006

text: Espanja osallistui Torinin talviolympialaisiin 2006 16 urheilijan voimin. Joukkueen edustaja kisojen avajaisissa oli alppihiihtäjä María José Rienda.


title: Espanja talviolympialaisissa 2006

text:
Andrea Casanovas
Leyre Morlans
María José Rienda
Carolina Ruiz Castillo


title: Espanja talviolympialaisissa 2006

text: Luis Alberto Hernando


title: Espanja talviolympialaisissa 2006

text: Nuria Montané


title: Espanja talviolympialaisissa 2006

text:
Jordi Font
Ibón Idigoras
Iker Fernández
Queralt Castellet
Clara Villoslada


title: Espanja talviolympialaisissa 2006

text:
Laia Aubert Torrents
Juan Jesús Gutiérrez
Laura Orgue
Diego Ruiz
Vicenç Vilarrubla


title: Dracula – vanha vampyyri

text: Dracula – vanha vampyyri () on Tod Browningin ohjaama kauhuelokuva vuodelta 1931. Garrett Fortin käsikirjoitus perustuu Bram Stoker romaaniin "Dracula" (1897) sekä Hamilton Deanen ja John L. Balderstonin romaanin pohjalta kirjoittamaan näytelmään (1927). Karpaateille sijoittuva elokuvan alkuosa seuraa enemmän Stokerin romaania, kun taas Englantiin sijoittuvat kohtaukset seuraavat näytelmää.


title: Dracula – vanha vampyyri

text: Draculaa esitti Bela Lugosi, joka oli näytellyt saman roolin myös näytelmäsovituksessa. Lugosin Dracula on ollut esikuvina lukuisille myöhemmille Draculan esittäjille.


title: Dracula – vanha vampyyri

text: Elokuvan leikkauksessa on mahdollisesti tapahtunut virhe, sillä useassa kohdassa on näkyvillä pöytälampun edessä valosuojaksi asetettu pahvi. Monet tosin uskovat pahvin olleen tarkoituksellinen, sillä elokuvan käsikijoituksessa mainitaan ohimennen "lampun varjostimesta", joka saattaa viitata pahviin.


title: Dracula – vanha vampyyri

text: Elokuvasta kuvattiin samanaikaisesti myös espanjankielinen versio "Drácula" (1931). Kun Browning oli saanut englanninkieliset kohtaukset kuvattua päivällä, George Melford ja Enrique Tovar Avalos kuvasivat öisin samoissa lavasteissa espanjankielistä versiota. Sen pääosissa olivat


title: Dracula – vanha vampyyri

text: "Dracula – vanha vampyyri" valittiin vuonna 2000 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Per Nørgård

text: Per Nørgård (s. 13. heinäkuuta 1932, Gentofte) on tanskalainen säveltäjä. Hän aloitti musiikinopintonsa Kööpenhaminassa Vagn Holmboen johdolla ja jatkoi niitä myöhemmin Pariisissa opettajanaan Nadia Boulanger. Nørgård sai erityisesti uransa alkuvaiheissa vaikutteita Vagn Holmboelta, Carl Nielseniltä ja Jean Sibeliukselta. Myöhemmin sveitsiläinen taiteilija Adolf Wölfli on toiminut inspiraation lähteenä monille Nørgårdin teoksille.


title: Per Nørgård

text: Nørgårdin tuotantoon kuuluu muun muassa kuusi oopperaa, kaksi balettia, kahdeksan sinfoniaa ja konserttoja. Hän on julkaissut myös useita musiikkiin liittyviä kirjoituksia.


title: Per Nørgård

text: Per Nørgårdille myönnettiin Sibelius-palkinto 2006.


title: Xian Xinghai

text: Xian Xinghai (13. kesäkuuta 1905 – 30. lokakuuta 1945) oli kiinalainen säveltäjä.


title: Xian Xinghai

text: Xian Xinghai syntyi Macaossa vuonna 1905. Hän aloitti klarinetinsoiton vuonna 1918. Myöhemmin hän opiskeli myös pianon- ja viulunsoittoa. Vuonna 1929 Xian Xinghai siirtyi Pariisiin. Vuodesta 1931 lähtien hän opiskeli Pariisin konservatoriossa sävellystä Vincent d’Indyn ja Paul Dukasin johdolla. Xian Xinghai palasi Kiinaan vuonna 1935. Vuonna 1940 hän kuitenkin muutti Neuvostoliittoon, jossa hän kuoli tuberkuloosiin vuonna 1945.


title: Xian Xinghai

text: Xian Xinghai sävelsi yli kolmesataa teosta. Niihin kuuluu muun muassa "Keltainenjoki" -kantaatti.


title: Karhu 1

text: Karhu 1 oli Karhumäen veljesten ensimmäinen omatekoinen ja yksi koko Suomen ensimmäisistä omatekoisista lentokoneista. Kone rakennettiin 1920-luvun puolessa välissä alkaen syksystä 1924 omassa verstaassa saksalaisen lentokonerakennekirjan pohjalta.


title: Karhu 1

text: Kone oli yksipaikkainen, puinen ylätaso ja se oli varsin matala. Sitä on pidetty lähinnä moottoroituna liitokoneena. Siipi oli vapaastikantava, sillä ainoastaan yksi tuki yhdisti kummankin siiven laskutelineeseen. Kone oli kokonaan käsityötä, esimerkiksi vaneri oli hiottu millimetrin verran ohuemmaksi. Runko oli tehty haapavanerista ja se oli poikkileikkaukseltaan munan muotoinen. Siivet oli rakennettu pääsalon ja apusalon varaan. Koneessa ei ollut lainkaan siivekkeitä, vaan siiven jättöreunat taipuivat tarpeen mukaan ohjaussauvaa liikuttamalla. Siipikangas oli vernissamaalilla maalattua liimasiveltyä sertinkiä. Kone oli suunniteltu pelkästään talvikäyttöön, joten se oli vain suksilla varustettu. Potkuri oli itsesuunniteltu. Ensimmäinen noin neljän hevosvoiman venemoottori ei jaksanut nostaa konetta ilmaan edes auratulta jäältä, vaikka lähtöpaikalla oli torni, josta putoava paino kiihdytti koneen lentoonlähtöä. Vasta kevättalvella 1926 suoritettu lento parannetulla Harley-Davidsonin HD 24 FE -moottorilla toi tulosta 25. maaliskuuta 1926.


title: Karhu 1

text: Karhu 1 -koneella suoritettiin useita kymmeniä lentoja. Suurimmat ongelmat olivat moottorin heikkotehoisuus ja itsesuunniteltu potkuri. Kone ei loppujen lopuksi täyttänyt Karhumäen veljesten asettamia vaatimuksia ja veljekset ryhtyivät suunnittelemaan parempaa lentokonetta. Karhu 1 luovutettiin syksyllä 1926 Keljon lentokerholle.


title: Sananlasku

text: Sananlaskut ovat lyhyitä, usein vertauskuvalliseen muotoon puettuja mietelauseita ja elämänohjeita, jotka leviävät suullisesti kansan keskuudessa. Sananlasku on usein muodoltaan rytmikäs ja sisällöltään kuvaannollinen.


title: Sananlasku

text: Valtaosa sananlaskujen luojista on tuntemattomia, koska sananlaskut edustavat kansanperinnettä. Sananlaskun vastine kirjallisuudessa on aforismi.


title: Sananlasku

text: Sananlaskuissa korostetaan yleensä perinteisiä hyveitä, kuten oikeudenmukaisuutta, maltillisuutta, rehellisyyttä ja järkeä.


title: Blaž Arnič

text: Blaž Arnič (31. tammikuuta 1901, Luče – 1. helmikuuta 1970, Ljubljana) oli slovenialainen säveltäjä ja urkuri.


title: Blaž Arnič

text: Arnič siirtyi 19-vuotiaana Ljubljanaan, missä hän aloitti musiikkiopintonsa. Myöhemmin hän opiskeli musiikkia myös Wienissä. Säveltäjän tuotantoon kuuluu muun muassa yhdeksän sinfoniaa, sinfonisia runoelmia ja kantaatti.


title: Marianne Alopaeus

text: Marianne Alopaeus (o.s. Rosenbröijer; 9. lokakuuta 1918 Tammisaari – 10. marraskuuta 2014 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, joka muutti Ruotsiin 1973. Hänen esikoisromaaninsa oli "Lähtö" ("Uppbrott", 1945), joka käsitteli naisen itsenäisyyttä. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1965 ilmestynyt "Pimeyden ydin" ("Mörkrets kärna"), jossa on voimakkaita vaikutteita Simone de Beauvoirin eksistentialistisesta tyylistä. Ruotsalaisuutta ja Ruotsin valtiota ruotinut keskustelukirja "Ruotsin pauloissa" ("Drabbad av Sverige") vuodelta 1983 puhuttaa Ruotsissa edelleen. Teos oli ehdokkaana Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Marianne Alopaeus

text: Tuva Korsström toteaa, että Alopaeus on monelle 1960-luvun kulttikirjailija, yhden kirjan kirjailija, "tai ehkä hän on kahden kirjan kirjailija niille, jotka yhä muistavat 80-luvulla teoksen "Ruotsin pauloissa" ympärillä käydyn polemiikin". Kritiikki suhtautui kuitenkin myönteisesti jo hänen esikoisromaaniinsa "Lähtö", ja teos sai ruotsalaisen "Svenska Dagbladetin" kulttuuripalkinnon 1946.


title: Marianne Alopaeus

text: Alopaeuksen ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1940 Karl-Gustaf Alopaeus. Avioliitosta syntyi kaksi lasta; puolisot erosivat vuonna 1963. Vuonna 1974 Alopaeus avioitui tuomari ja kirjailija Jan Gehlinin (1922–2010) kanssa. Paitsi Suomessa ja Ruotsissa Alopaeus asui myös Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Hän käänsi Eeva Joenpeltoa ruotsiksi.


title: Marianne Alopaeus

text: Marianne Alopaeus asui Ruotsissa vuoteen 2014 saakka. Viikkoa ennen kuolemaa hänet siirrettiin omasta pyynnöstä ”kotiin” Suomeen, ja hän kuoli Helsingissä Eiran sairaalassa 10. päivänä marraskuuta 2014.


title: Marianne Alopaeus

text: Alopaeus sai useita merkittäviä palkintoja sekä Suomessa että Ruotsissa.


title: Marian evankeliumi

text: Marian evankeliumi on yksi apokryfisistä evankeliumeista. Se on gnostilainen kirjoitus, joka löydettiin Akhmimista, Egyptistä vuonna 1896 ja kuuluu Berliinin koodeksiin (BG 8502,1; sivut 7-19).


title: Marian evankeliumi

text: Kirjoitus on nimetty Marian evankeliumiksi. Monesti on esitetty, että evankeliumi olisi Magdalan Marian nimiin laitettu evankeliumi, ja siksi se tunnetaan joskus tällä nimellä. Kirjoitus ei kuitenkaan mainitse hänen toista nimeään, ja periaatteessa kyseessä voisi olla kuka tahansa Uuden testamentin kuudesta muusta Mariasta. Kirkkoisiltä on säilynyt viittauksia "Marian evankeliumin" nimellä kulkeneeseen teokseen 200-luvulta.


title: Marian evankeliumi

text: Kirjoituksen hankki Dr. Rheinhardt Kairossa vuonna 1896. Kirjoitus julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 1955 sen jälkeen kun Nag Hammadin kirjasto oli löydetty. Muista Berliinin koodeksin kirjoituksista löydettiin kopiot myös Nag Hammadista, mutta ei Marian evankeliumista. Näin Akhmimista löydetty versio on kirjoituksen ainoa tunnettu kopio. Kirjoitusten samankaltaisuuden vuoksi Marian evankeliumi julkaistaan kuitenkin usein yhdessä Nag Hammadin tekstien kanssa.


title: Marian evankeliumi

text: Katkelmallinen kirjoitus on säilynyt kahtena 200-luvulta olevana kreikankielisenä katkelmana ja pidempänä 400-luvulta peräisin olevana koptinkielisenä käännöksenä kreikankielisestä alkutekstistä. Kirjoituksessa on 18 sivua, mutta kopiosta puuttuvat sivut 1-6 ja 11-14. Myöhemmässä, 400-luvun versiossa naisopetuslapsen asemaa on puolusteltu enemmän, mikä osoittaa, että kristinuskon suhtautuminen naisiin muuttui 200-luvulta 400-luvulle tultaessa.


title: Marian evankeliumi

text: Kirjoituksen alussa opetuslapset esittävät kysymyksiä ylösnousseelle Vapahtajalle ja saavat tältä vastauksia. Nimityksen 'Vapahtaja' perusteella kirjoitus voidaan ajoittaa toiselle vuosisadalle tai sitä myöhäisemmäksi.


title: Marian evankeliumi

text: Tämän jälkeen Vapahtaja lähtee ja oppilaat murehtivat, sanoen: ""Kuinka voimme mennä saarnaamaan valtakunnan evankeliumia tosi ihmisestä muille ihmisille? Kun he eivät säästäneet Vapahtajaa, kuinka he säästäisivät meitäkään?"" (s. 9). Maria lohduttaa heitä ja alkaa miesoppilaiden pyynnöstä kertoa heille Vapahtajan sanoja, jotka hän tietää mutta muut eivät. Maria kertoo saamastaan näystä, mikä osoittaa gnostilaista vaikutusta.


title: Marian evankeliumi

text: Kirjoitus käsittelee lähinnä:


title: Marian evankeliumi

text: Suurin osa näistä käsitellään keskusteluna Marian ja muiden opetuslasten välillä. Maria esittää vastaukset. Vapahtajan lähdön jälkeen Maria toimii siis kirkon ylimpänä auktoriteettina, mikä osoittaa että kirjoituksen on tuottanut lahko, joka on katsonut Marian olleen lahkon perustaja tai joka on arvostanut Mariaa enemmän kuin muita apostoleja. Naispuolisen opetuslapsen suosiminen on saattanut johtua siitä, että hän on naispuolisena voinut edustaa gnostilaisen teologian Sofiaa eli Viisautta, Jeesuksen naispuolista "syzygosta" eli vastinparia.


title: Marian evankeliumi

text: Miesopetuslapset eivät kuitenkaan hyväksy opetusta suorilta käsin. Andreas kysyy: ""Mitä mieltä te olette Marian puheista? Minä en ainakaan usko, että Vapahtaja puhui näin. Tämä oli todella outoa opetusta"". Pietari puolestaan kysyy: ""Puhuiko Vapahtaja todella salaa, meidän tietämättämme, naisen kanssa? [..] Pitikö Vapahtaja häntä meitä parempana?"" (s. 17)


title: Marian evankeliumi

text: Samanlainen vastakkainasettelu Marian ja muiden opetuslasten välillä esiintyy myös "Tuomaan evankeliumissa", "Pistis Sofiassa" ja "Koptilaisessa egyptiläisten evankeliumissa". Tämä saattaa heijastaa toisen vuosisadan kristityiden parissa olleita jännitteitä. Pietari ja Andreas edustivat "oikeaoppista" suhtautumista, joka kielsi esoteeriset ilmestykset ja hylkäsi naisten auktoriteetin opettajina.


title: Marian evankeliumi

text: Kirjoituksen lopussa Maria esitetään Vapahtajan suosikkioppilaana, jota hän rakasti enemmän kuin muita oppilaita. Kirjoitusta on käytetty eräiden muiden gnostilaisten kirjoitusten kanssa tukemaan teoriaa, jonka mukaan Jeesus ja Maria olisivat olleet naimisissa. Tätä ei kuitenkaan voida perustella itse tekstillä.


title: Vltava

text: Vltava () on Elben sivujoki ja Tšekin pisin joki. Se alkaa Böhmerwaldilta ja virtaa muun muassa Prahan läpi.


title: Vltava

text: Elokuussa 2002 Vltava tulvi runsaasti, ja tulviminen surmasi useita ihmisiä sekä aiheutti valtavia tuhoja.


title: Vltava

text: Tšekkiläissäveltäjä Bedřich Smetana omisti joelle tunnetuimman osan sävelrunoelmastaan Má vlast ("Isänmaani").


title: Mesías Maiguashca

text: Mesías Maiguashca (s. 24. joulukuuta 1938, Quito) on ecuadorilainen säveltäjä. Hän syntyi ja aloitti pianonsoiton ja sävellyksen opiskelunsa Quitossa. Myöhemmin hän jatkoi opintojaan New Yorkissa ja Buenos Airesissa. Säveltäjä on asunut vuodesta 1965 lähtien Saksassa. Hän on erikoistunut elektroniseen musiikin.


title: Askøy

text: Askøy on kunta ja saari Norjassa. Se sijaitsee Midhordlandin seutukunnassa, Hordalandin läänissä. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 26 835 asukasta.


title: Askøy

text: Kunnan pinta-ala on noin 100 km². Kunnan asukasluku on yksi Norjan nopeimmin kasvavia. Kunnan kasvu alkoi 1992, kun saareen rakennettiin 1 057 metriä pitkä silta Norjan toiseksi (2006) suurimmasta kaupungista Bergenistä. Kunnan hallinnollinen keskus on Kleppestø, josta ajaa autolla Bergeniin noin 20 minuutissa.


title: Mohammed Mourhit

text: Mohammed Mourhit (s. 10. lokakuuta 1970 Khouribga, Marokko) on belgialainen kestävyysjuoksija.


title: Mohammed Mourhit

text: Mourhit voitti maastojuoksun maailmanmestaruuden pitkällä matkalla 2000 Vilamourassa ja 2001 Oostendessa. 1999 yleisurheilun MM-kisoissa Sevillassa hän oli 5 000 metrillä kolmas ja 2001 sisäratojen MM-kisoissa Lissabonissa 3 000 metrillä toinen.


title: Mohammed Mourhit

text: Mourhit sai Belgian kansalaisuuden avioliiton myötä vuonna 1997. Hän oli kilpailukiellossa kesäkuusta 2002 kesäkuuhun 2004 kiellettyjen lääkeaineiden käytön takia. Hän on 164 senttimetriä pitkä ja painaa 55 kilogrammaa.


title: Sandro Mazzola

text: Alessandro (Sandro) Mazzola (s. 8. marraskuuta 1942 Torino, Italia) on italialainen jalkapalloilija.


title: Sandro Mazzola

text: Mazzola edusti koko uransa ajan milanolaista Interiä. Hän pelasi ensi kerran Serie A:ssa ottelussa Juventusta vastaan 10. kesäkuuta 1961. Inter hävisi ottelun 9-1. Hän voitti seurajoukkueurallaan neljä kertaa Italian mestaruuden, eli Serie A:n, vuosina 1963, 1965, 1966 ja 1971. Vuosina 1964 ja 1965 hän voitti lisäksi Euroopan Cupin ja Inter-Continental Cupin. Kaudella 1964/65 Mazzola oli myös liigan maalikuningas. Yhteensä hän teki Interissä 116 pääsarjamaalia.


title: Sandro Mazzola

text: Italian maajoukkueessa Mazzola pelasi 70 ottelua, joissa hän teki 22 maalia. Hän pelasi ensi kerran maajoukkueessa 12. toukokuuta 1963 ottelussa Brasiliaa vastaan vain 20-vuotiaana. Mazzola edusti Italiaa kolmissa MM-kisoissa, 1966, 1970 ja 1974. Maajoukkueessa hänen paras saavutuksensa oli vuoden 1968 EM-kisojen voitto.


title: Sandro Mazzola

text: Myös Mazzolan isä Valentino oli kuuluisa jalkapalloilija.


title: Planet Hollywood Resort & Casino

text: Planet Hollywood Resort & Casino on Hollywood-teeman mukaan rakennettu ja sisustettu hotelli ja kasino Las Vegasissa. Se sijaitsee kuuluisan Las Vegas Stripin varrella. Planet Hollywood avattiin vuonna 1963 nimellä Aladdin Casino & Resort, ja nykyään siellä on 2 567 huonetta, pelikasino, teatteri ja 44 000 neliömetrin ostoskeskus nimeltä Miracle Mile Shops.


Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta (KY) oli vuonna 1911 perustettu, ylioppilaskunta-asetuksella määrätty julkisyhteisö. Ylioppilaskunta lakkautettiin 1.1.2010 sen yhdistyessä osaksi Aalto-yliopiston ylioppilaskuntaa. Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan toimintaa jatkaa vuonna 2010 perustettu Helsingin kauppatieteiden ylioppilaat ry, jonka nimi sittemmin keväällä 2016 muutettiin Aalto-yliopiston kauppatieteiden ylioppilaat ry:ksi toiminnan muutettua Otaniemeen.


title: Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta

text: KY oli sääntöjensä mukaan perustettu jäsentensä yhdyssiteeksi sekä edistämään heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä pyrkimyksiään, sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä. Ylioppilaskunta toimi jäsentensä edunvalvojana erityisesti korkeakoulu- ja opintososiaalisissa asioissa. KY tarjosi jäsenilleen monenlaisia palveluja ja takasi taloudelliset resurssit laajalle harrastustoiminnalle. Ylioppilaskunnan jäseniä olivat asetuksen mukaan kaikki entisessä Helsingin kauppakorkeakoulussa (HSE) ylempää tai alempaa korkeakoulututkintoa suorittaneet. Lisensiaatin- tai tohtorintutkintoa suorittavat pystyivät halutessaan liittyä ylioppilaskunnan jäseniksi. Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnalla oli mittava omaisuus. Sen sijoitussalkun arvo oli syksyllä 2007 noin 60 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 perustetty yhdistys (nyk. Aalto-yliopiston kauppatieteiden ylioppilaat ry) jatkaa ylioppilaskunnan toimintaa kylterien etujen ajajana.


text: Akateeminen kaupallinen koulutus sai alkunsa Suomessa vuonna 1904, kun Suomen Liikemiesten Kauppaopistoon perustettiin ylioppilaille omat rinnakkaisluokat. Vuodesta 1904 vuoteen 1911 ylioppilaiden luokat kuuluivat Suomen Liikemiesten Kauppaopiston Oppilasyhdistykseen. Yhteiselo ei toiminut näiden eri tason opiskelijoiden välillä kitkattomasti ja riidat kärjistyivät äärimmilleen vuonna 1911, kun ylioppilasluokista muodostettiin ensimmäinen suomenkielinen Kauppakorkeakoulu. Tämän seurauksena 7.10.1911 perustettiin Kauppakorkeakoulun Oppilasyhdistys (KKO), josta tuli myöhemmin 1920-luvulla Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunta (KY).


text: Ensimmäisinä vuosina jäsenmäärä oli vain noin 70, ja toimintaa vaikeutti taloudellisten resurssien niukkuus. Toiminnalla pyrittiin kuitenkin jo silloin ajamaan opiskelijoiden etuja. Lisäksi Oppilasyhdistyksen nykyäänkin näkyviä aikaansaannoksia olivat ylioppilaskunnan oma lippu, kuntanauha ja -merkki. Vuosikymmenen loppua leimasivat epävakaisuudet, sisällissota ja pula-aika, ja syksyllä 1917 toiminta jouduttiin vuoden ajaksi keskeyttämään kokonaan.


text: Vuosikymmenen alussa voimakas uudistumisenhalu johti uuden, jatkuvuutta tavoittelevan Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan (KY) perustamiseen vuonna 1923. KY:n perustamisvuodeksi katsotaan kuitenkin jo Kauppakorkeakoulun Oppilasyhdistyksen syntymävuosi 1911. Vapaa-ajantoimintaa pyrittiin ahkerasti harjoittamaan esimerkiksi kaupungin eri ravintoloissa.


text: Oman haasteensa ylioppilaskuntatoiminnalle aiheutti kieltolaki, mutta neuvokkaiden opiskelijoiden ansiosta juhlissa ei yleensä tarvinnut litkiä pelkkää limonadia. Ratkaisu ongelmalliseen yhteisen tilan puuttumiseen löytyi vuonna 1927, kun rehtori Bonsdorff antoi ylioppilaskunnalle käyttöön oman huoneiston Kauppakorkeakoulun piharakennuksesta. Tämä oli selvä piristysruiske ylioppilaskuntatoiminnalle, koska nyt opiskelijoilla oli mahdollisuus nauttia yhteisestä vapaa-ajan viettopaikasta ja siellä sijainneesta ravintolasta aamusta iltaan. Unelma oman talon hankkimisesta oli kuitenkin jo alkanut kehittyä ja se hallitsi KY:n toimintaa lähes 20 vuoden ajan.


text: Talohankkeen rahoituksen saaminen oli pitkä prosessi ja monenlaisia varainkeruumenetelmiä nähtiin, huipennuksena arpajaiset vuonna 1930. Välillä heikentynyt taloudellinen tilanne ajoi koko projektin vastatuuleen, mutta omakotiajatukseen uskovan ydinjoukon, sitkeän ponnistelun ja onnenkantamoistenkin turvin lopulta vuonna 1939 allekirjoitettiin nykyisen KY-talon tontin ostosopimus ja rakennustyöt polkaistiin käyntiin heti. Kolmekymmenluvun uudistuksiin kuului myös vuonna 1934 aloitettu mursukasvatus. Valmistuneet, viisaat mursaattorit pitivät huolta uusien opiskelijoiden akateemisesta perussivistyksestä jakamalla tietämystä oman ylioppilaskunnan historiasta ja traditioista. KY:n kansainvälinen yhteistyökin sai alkunsa, kun toteutettiin ensimmäinen harjoittelijavaihto ulkomaille.


text:
Sotien aikaan vuosikymmenen alussa korkeakoulun ovet olivat vaihtelevasti auki. KY ansiosta rintamalla oleville lähetettiin asemasodan aikaan opintomonisteita, joista tuli pian suosittuja myös kotona olevien keskuudessa. Vaikka ylioppilaskunnalla ei sodan aikaan varsinaista toimintaa ollutkaan, traditioista, kuten mursujaisista ja vapun vastaanottajaisista, pidettiin kiinni. KY-talo valmistui Pohjoiselle Rautatiekadulle vuonna 1940. Sota oli hidastanut sen rakentamista, mutta lopulta se saatiin valmiiksi. Helmikuussa valmistuneessa talossa juhlittiin heti ylioppilaskunnan ensimmäistä vuosijuhlaa. Pian tämän jälkeen 42 onnellista kuntalaista pääsi muuttamaan uuteen oppilaskotiin. Talossa avattiin myös KY:n omat kerhotilat. Vielä 1940-luvulla kaikilla muualta muuttaneilla ei ollut mahdollisuutta asua KY:n ylläpitämissä asunnoissa. Pohjoisen Rautatiekadun asunnot olivat kiven alla ja hintakin oli kaupungin alivuokralaisasuntoihin verrattuna huima.
Kuvataiteilija Aarre Heinonen voitti ensimmäisen palkinnon rakennuksen seinämaalauskilpailussa vuonna 1945 ja maalaus valmistui vuonna 1947.


text: Aatteet olivat jääneet 1930-luvulle ja sodanjälkeisessä Suomessa aika kului yhteiskuntaa ja talouselämää jälleenrakentaen. Tutkinnon muututtua kolmivuotiseksi, KY kasvoi hetkessä parin sadan jäsenen yhteisöstä tuhatpäiseksi opiskelijajoukoksi. KY:n ensimmäinen saavutus kaupallisessa yrittäjätoiminnassa oli Amer-Tupakka Oy:n perustaminen 1950. Amerin laadukkaasta Boston-savukkeesta tuli nopeasti suosikkimerkki taitavan markkinoinnin, kuten verkkosukissa esiintyneiden Boston-tyttöjen, avulla. Julkisuudessa KY ja Boston yhdistettiin nopeasti; myös Mursujaiset ja vappu järjestettiin Bostonin nimissä. Kun KY:llä myöhemmin vuonna 1964 perustettiin jazz-orkesteri, sai sekin nimen Boston Promenade.


text: Kerhotoiminta alkoi elpyä 1950-luvun alussa. KY:n urheiluseura eli loistoaikojaan, esimerkiksi akateemisissa sarjoissa KY oli usein voittamaton. Tällöin perustettiin myös pari kertaa vuodessa ilmestyvä KY:n Sanomat ja useita kerhoja valokuvauksesta autoiluun. Yksi uusista kerhoista oli Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat (KYL), joka alun perin toimi sekakuorona, kunnes se vuonna 1953 muutettiin mieskuoroksi.


text: Opiskelijamäärät kasvoivat nopeasti 1960-luvun alussa ja asunto-ongelmat lisääntyivät varsinkin Helsingissä. Tilannetta helpottamaan KY:llä suunniteltiin jopa risteilijäaluksen ostoa opiskelija-asuntolaksi, mutta hanke kaatui liian korkeaan hintapyyntöön. Sen sijaan nykyäänkin KY:n omistuksessa olevaa Ruusulankadun opiskelija-asuntolaa alettiin rakentaa.


text: Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunta oli 1960-luvulla mukana myös televisiobisneksessä: sillä oli osuus Suomen ensimmäisen kaupallisen televisiokanavan perustajasta, Tesvisiosta. Yleisradio koki kilpailun piikkinä lihassaan ja osti tuolloin jo konkurssikypsän Tesvision tammikuussa 1964. Heti perään Yleisradio osti myös tamperelaisen Tamvision osakkeet – näistä muotoutui sittemmin nykyisinkin voimissaan oleva Yleisradion TV2.


text: Suurin tapahtuma KY:n historiassa 60-luvulla oli kuitenkin Finnfocus – mittava vientinäyttely Lontooseen vuonna 1968. Runsaan tuen avulla KY vuokrasi Amerin varustamolta M/S Finnpartner -laivan, joka purjehti Towerin sillan kupeeseen ja teki Suomea sekä suomalaisia yrityksiä tunnetuksi kansainvälisesti. Hanke oli rohkea riskisijoitus, joka onnistuessaan keräsi laajaa myönteistä julkisuutta ylioppilaskunnalle.


text: Ylioppilaskuntatoiminta politisoitui 1970-luvulla, ja aikakaudelle olivat leimallista KY:n poliittiset valtataistelut ja niistä johtuva hallitusten suuri vaihtuvuus. Suurin puheenaihe 70-luvulla oli KY-talon kohtalo, vaihtoehtoina rakennuksen opiskelija-asuntojen säilyttäminen tai kiinteistön kaupallisen potentiaalin hyödyntäminen. KY:läisten ongelmat asuntojen saatavuuden kanssa jatkuivat vielä 70-luvulle, vaikka Vaasankadun asuntola valmistui 1970. Pitkällisen kädenväännön jälkeen KY kuitenkin päätti muuttaa KY-talon asuntolan konttoritiloiksi. Tämä pahensi opiskelijoiden asuntotilannetta väliaikaisesti, mutta pitkällä aikavälillä osoittautui tuottavaksi ja viisaaksi ratkaisuksi. Osittain tämän päätöksen ansiosta KY pystyy tarjoamaan opiskelijoilleen asuntoja nykyiseen malliin.


text: Ylioppilaskunnan toiminta ei ollut 1980-luvulla enää niin poliittista. Haalareiden käyttö yleistyi, kun opiskelijaelämä kehittyi lähemmäksi nykymuotoaan eli hauskanpitoa. Kuntalaiset juhlivat ylioppilaskunnan omistamissa ravintoloissa ja erityisesti KY-talossa sijainnut KY-Exit oli Helsingin suosituimpia yökerhoja. Myös vanhoja perinteitä elvytettiin järjestämällä kevättanssiaiset koulun juhlasalissa vuonna 1982. KY-taloon saatiin viimein 1980-luvulla monta vuosikymmentä toivottu sauna. Kasinotalouden pyörteissä KY alkoi hajauttaa osakesalkkuaan.


text: KY:n omistamia yrityksiä hallinnoimaan perustettiin "Ekomen"-konserni, jonka alla muut yritykset toimivat. Ekomen Oy perustettiin yhdistämällä siihen ravintolatoimintaa harjoittanut "Kylteri Oy", graafisen alan "Kyriiri Oy" ja kiinteistöpalveluyritys "Ekoservice Oy". Toimintansa Ekomen aloitti 1985. Muutamassa vuodessa yritys kasvoi keskisuureksi konserniksi, joka työllisti yli 280 henkilöä.


text: Opiskelijat olivat aikaisemmin saaneet kokeilla business-taitojaan KY:n yrityksissä, mutta 1980-luvulla yritysten johtoon siirtyi ammattilaisia. Erityisesti ravintolatoiminta katsottiin parhaimmaksi antaa alan ammattilaisten johdettavaksi. Myös erilaiset yrityspelit kuuluivat ajan henkeen. KY:läisten aloittamasta pelistä kasvoi satojen yritysten pohjoismainen ”Skandinavian Business Tournament” -kilpailu.


text: KY oli paljon mukana myös ylioppilaskunnan ulkopuolisessa toiminnassa ja tiedotusvälineet seurasivat ahkerasti KY:n asioita. Vuonna 1983 ylioppilaskunta osallistui yleisurheilun Helsingin MM-kisojen järjestelyihin vastaamalla virallisten kisatuotteiden myynnistä. KY jatkoi rajojensa etsimistä ja antoi rahoitusta uuden radiokanavan perustamiseksi. Kyseinen kanava, Radio City, täytti vappuna 2005 kaksikymmentä vuotta.


text: Vuosikymmenen alun lama iski myös KY:n toimintaan. Ekomen-konserni meni konkurssiin 1991. Konkurssi tuli monille yllätyksenä. Konkurssiin vaikuttivat Ekomenin liiallinen keskittyminen kiinteistö- ja ravintola-aloille, jotka molemmat hiipuivat. Yrityksen kasvuvauhti oli ollut liian kova ja hallitsematon, eikä kustannusrakenne suurten korkokulujen vuoksi sopeutunut tulojen pienenemiseen. Ekomenin saneeraus oli aloitettu liian myöhään.


text: KY painiskeli suurten taloudellisten vaikeuksien kanssa. Vuosikymmentä leimasivat organisaation uudelleenjärjestelyt ja paremman palvelutarjonnan tavoittelu, esimerkiksi 1990-luvulla perustettiin Suomen ensimmäinen korkeakoulussa toimiva rekrytointipalvelu, joka jatkaa toimii tänäkin päivänä. KY teki lisää kiinteistösijoituksia vastauksena opiskelijoiden huonoon asuntotilanteeseen ja opiskelijoiden etuja valvottiin erityisen kärkkäästi aikojen ollessa vaikeita. Talouden tasapainoon saaminen vaati lopulta sen, että KY luopui Amerin K-osakkeista suuren mediakohun saattelemana: edustajiston kokousta seurattiin kansallisissa uutisissa asti. Kansainvälinen toiminta vilkastui 1990-luvulla entisestään ja ympäristöasiat olivat tärkeitä ylioppilaskunnalle.


text: KY perusti oman Kylteri-lehden monivuotisen Contactorin tultua tiensä päähän. Asuntojen määrä oli edelleen kasvussa, viimeiset asuntokohteet valmistuivat Helsingin Arabianrantaan alkuvuodesta 2006, ja huhtikuussa 2009 Arkadiankadulle Töölöön.


text: Vuoden 2010 alussa Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta yhdistyi Aalto-yliopiston ylioppilaskuntaan yhdessä Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan (TKY) ja Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunnan (TOKYO) kanssa. Kylterikulttuurin jatkumisen turvaamiseksi perustettiin yhdistysmuotoinen Helsingin kauppatieteiden ylioppilaat ry ja KY-säätiö, joille ylioppilaskunta lahjoitti osan omaisuudestaan. Lahjoitukset ovat herättäneet erimielisyyksiä ja keskustelua niin Aalto-yliopiston ylioppilaskunnassa kuin mediassakin.


text: Edustajisto oli ylioppilaskunnan ylin päättävä elin. Sen 30 jäsentä valittiin joka toinen vuosi pidettävissä vaaleissa, joissa ehdolle saattoi asettua kuka tahansa ylioppilaskunnan jäsen. Edustajiston toiminnasta määrättiin KY:n säännöissä.


text: Hallitus käytti ylioppilaskunnan yleistä toimeenpano- ja hallintovaltaa eli johti ylioppilaskunnan toimintaa, vastasi hallinnosta sekä valvoi sääntöjen ja määräysten noudattamista.


text: Hallitukseen kuului puheenjohtajan lisäksi vähintään viisi ja enintään yhdeksän jäsentä. Edustajisto nimitti hallituksen puheenjohtajan ja hänen esityksestään hallituksen jäsenet. Parlamentaarisen periaatteen mukaan hallituksen ja sen yksittäisten jäsenten tuli jatkuvasti nauttia edustajiston luottamusta.


text: "Hallituksen puheenjohtajat"


text: KY:n toimistolla työskenteli osa- tai täyspäiväisesti noin 20 henkilöä. Palvelu- ja aatteellisen toimiston esimiehenä toimi pääsihteeri, joka omalta osaltaan vastasi henkilöstöhallinnosta, budjetista ja sääntöjen noudattamisesta. Edustajisto valitsi pääsihteerin kolmivuotiskaudeksi.


text: "Pääsihteerit"Hallituksen alaisuudessa toimi kuusi valiokuntaa:Jaostojen toiminta oli hyvin värikästä ja laajamittaista. Niillä oli kerhoja vakiintuneempi asema KY:n organisaatiossa.


text: KY:llä toimi kolme erilaista jaostoa: KY:llä ennen toimineita jaostoja


text: Ainejärjestöt toimivat ylioppilaskunnan korkeakoulusektorin yhteydessä. Yleensä ainejärjestön perustivat kyseisen aineen pääaineopiskelijat. Ainejärjestöjen toiminta oli hyvin monimuotoista. Ne järjestivät esimerkiksi vierailuja alan yrityksiin, yhteistä ohjelmaa professoreiden ja muun henkilökunnan kanssa, illanviettoja sekä paljon muuta hauskaa ja mielenkiintoista. Ainejärjestöillä oli myös mahdollisuus osallistua opetuksen kehittämiseen omassa aineessaan. Ylioppilaskunnan alaisuudessa toimi lukuisia kerhoja. Kerhot järjestivät muun muassa erilaisia tapahtumia, illanviettoja ja kilpailuja.


title: Bellagio

text: Bellagio on Clarkin piirikunnassa, Las Vegas Stripin varrella sijaitseva hotelli ja kasino. Sen omistaa MGM Resorts International. Bellagio on varsin uusi hotelli: se avattiin vuonna 1998.


title: Bellagio

text: Bellagion suunnitteluun vaikutti Italiassa olevan Como-järven rannalla oleva kylä. Bellagio on kuuluisa eleganssistaan, ja se on yksi näyttävimpiä hotelleja ja kasinoita maailmassa. Yksi suosituimmista nähtävyyksistä on hotellin edessä oleva yli kolmen hehtaarin kokoinen tekojärvi ja järvelle rakennettu vesisuihkujärjestelmä. Bellagion sisätiloissa on Dale Chihulyn "Fiori di Como", yli 2 000 käsin puhallettua lasikukkasteosta, jotka on ripustettu hotellin aulan kattoon.


title: Bellagio

text: Bellagion tilalla oli aikaisemmin tunnettu Dunes-hotelli. Steve Wynnin omistama Mirage Resorts Inc. osti Dunesin, purki sen ja rakennutti tilalle Bellagion. Bellagion ovat suunnitelleet Marnell Corrao Associates ja Jon Jerde.


title: Bellagio

text: Bellagiolla on ollut useita elokuvarooleja (mm. elokuvassa "Ocean’s Eleven"), ja se toimii kotipaikkana Cirque du Soleil’n kuuluisalle produktiolle "O."


title: Jänhijoki (joki)

text: Jänhijoki on 27 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Jokioisten, Forssan ja Tammelan alueilla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen pohjoinen sivujoki. Jänhijoen yhtymäkohta sijaitsee 94 kilometriä ylävirtaan Loimijoen liittymiskohdasta Kokemäenjokeen ja se on valuma-alueensa laskujoki. Jänhijoen valuma-alueen pinta-ala on 200 km², siinä on 29 järveä ja sen järvisyys on 3,85 % .


title: Jänhijoki (joki)

text: Joen vanha nimi on todennäköisesti ollut Jänhijoki, koska valuma-alueella on kaksi muutakin jänistä tarkoittavaa vesistöä. Setälänlammi oli aikaisemmalta nimeltään "Jänhilampi" ja lähdejärven nimi on Jänijärvi. Kuitenkin joen nimi saattoi vaihtua asutuksen mieltymyksen mukaan. Joen alkujuoksua kutsuttiin 1800-luvulla myös nimellä "Kiipujoki" läheisen Kiipun kylän mukaan. Ylempänä joen keskijuoksulla sijaitsi samaan aikaan Jänhijoen kylä. Nykyään Jänhijoen yläjuoksun väliä, joka alkaa Jänijärvestä ja jatkuu Forssan Kalsun kylään saakka kohtaan, missä Tyytynoja yhtyy pääuomaan, kutsutaan Peräjoeksi.


title: Jänhijoki (joki)

text: Jänijärvi on nykyään säännöstelty järvi, jonka pohjapato on rakennettu järven luusuaan. Luusuasta laskee Peräjoki kohti alle kolmen kilometrin päässä olevaa Lempäätä. Tällä matkalla Tammelan ja Forssan raja seuraa joen mutkia yli kilometrin matkalla. Viiden kilometrin päästä kohdassa, missä Lylyoja yhtyy siihen oikealta, joen kulku taittuu luoteesta lounaaseen. Lopulta joki kiertää Pyrynpyölin mäen laskien koskena alas Kalsun kylän suvantoihin. Täällä joki on murtanut tiensä harjujakson läpi ja samalla siihen yhtyy vasemmalta Hako-oja (17 km, 17 km²), joka hakee vetensä Forssan kaupungin laitamilta saakka, ja siihen yhtyy oikealta Kämpinoja, joka tuo vedet Passinsuolta.


title: Jänhijoki (joki)

text: Tyytynoja (15 km, 18 km²) virtaa Kuuman Peiliönsuolta ja vasemmalta jokeen yhtyy Yöniinoja, joka tuo vettä Kullaanharjun kupeessa sijaitsevalta Yöninlammilta. Tämän kohdan jälkeen joen ylittää valtatien 2 Latovainion kylän kohdalla ja vajaan kolmen kilometrin päässä joki virtaa Setälänlammin läpi. Täällä joen ylittää yhdystie 2813 ja museorata rautatiesiltaa myöten.


title: Jänhijoki (joki)

text: Minkiön aseman kohdalla jokeen yhtyy pohjoisesta Lähdeoja (9 km, 20 km²), jonka valuma-alue ylettyy Humppilan taajamaan saakka. Siellä sijaitsevat Koivistonlammi ja Enttu. Kaakosta yhtyy lähes samaan kohtaan Syrjäniitunoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Rehtijärvi ja Laikkalammi, jotka ovat Kirmunharjun ja Kukonharjun pohjavesialueella.


title: Jänhijoki (joki)

text: Tämän jälkeen Jänhijoki kaartaa 9 kilometriä kohti etelää ja yhtyy Loimijokeen Lintupajun luhdassa pari kilometriä Jokioisten taajaman alapuolella Vaulammin luona.


title: Jänhijoki (joki)

text: Jänhijoen valuma-alueen laskujoki Jänhijoki laskee Jänijärvestä, johon vuorostaan laskee Heinijärvestä lähtevä Heinijoki. Heinijärven takana ovat kaikki valuma-alueen yläosan muut suuret järvet lukuun ottamatta Särkijärveä, jonka laskuoja yhtyy Heinijokeen sen puolivälissä. Heinijoki on 6,2 kilometriä pitkä välijoki, jonka korkeusero järvien välillä on 6,7 metriä. Joessa on Saukoniemenkulmalla pato.


title: Jänhijoki (joki)

text: Heinijärven valuma-alue on 38 km² ja se on vain 19% koko Jänhijoen valuma-alueesta. Silti siinä sijaitsee 22 järveä, mikä tekee 76% koko valuma-alueen järvistä. Alajuoksun savikkoalueilla järviä on syntynyt lähinnä vain harjujen yhteydessä suppiin kun taas yläjuoksulla ne ovat syntyneet epätasaisen ylängön syvänteisiin.


title: Jänhijoki (joki)

text: Heinijärveen laskevat Korpipohjanen, Suopohjanlammi ja Luolalammi omien laskuojiensa kautta. Näiden lisäksi laskevat Hylöjärven kautta yhteisen laskuojan kautta Iso-Näkiäinen, Pikku-Näkiäinen ja Sammakkolammi.


title: Jänhijoki (joki)

text: Muut järvet laskevat Heinijärveen kahta ojaa myöten, jotka kummatkin ovat Kuivajärven laskuojia. Toinen oja, Myllyoja, laskee siihen läntistä reittiä, joka lienee luontainen. Myllyojaan yhtyy Forssan Kiimalammi ja sen kautta laskevat Pikku Kiimalammin vedet. Soiden läpi on kaivettu itäinen reitti on välillä hyvin suora oja, joka on ilmeisesti vesien nykyinen pääuoma. Se virtaa Tammelan Kiimalammin ja Mustalammin läpi.


title: Jänhijoki (joki)

text: Kuivajärvi toimii myös kokoavana järvenä kuten tekivät myös Heinijärvi ja Jänijärvi. Loput valuma-alueen järvistä laskevat siihen. Pohjoisesta laskevat Valkjärvi ja sen kautta Suopohjanlammi. Koillisesta laskevat Kyynäräjärvi ja sen kautta Iso-Pakonen ja Pikku-Pakonen. Idän suunnalta laskevat Saloistenjärvi ja sen kautta Kuuliaislammi. Valuma-alueella on vielä pieni Kaipiaislammi, jonka valumissuunta on tulkinnanvarainen.


title: ZIS-5

text: ZiS-5 (ЗиС-5) -kuorma-auto oli Neuvostoliiton tärkein kuljetusajoneuvo toisessa maailmansodassa. ZiS-5 perustuu yhdysvaltalaiseen Autocar-kuorma-autoon. Vuonna 1931 neljä kuorma-autoa laitettiin kokeeseen, jossa testattiin ajoneuvojen kestävyyttä ja luotettavuutta: kuorma-autot purettiin osiksi ja jokainen osa tutkittiin tarkasti. Uusi kuorma-auto, Zis-5, todettiin erittäin kestäväksi. ZiS-5 kulki huonoimmallakin polttoainelaadulla, ja kesti huoltajien laiminlyöntiäkin. Myöhemmin ZiS-5:stä tehtiin monia muunnoksia. Auto varustettiin esimerkiksi ”Stalinin urkuina” tunnetulla BM-13-raketinheitinjärjestelmällä.


title: ZIS-5

text: ZiS-5 oli ensimmäinen Neuvostoliiton ulkomaille myymä automalli; vuonna 1934 sata autoa myytiin Turkkiin.


title: Curtis Davies

text: Curtis Davies (s. 15. maaliskuuta 1985 Lontoossa, Englannissa) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa keskuspuolustajana Hull Cityssä.


title: Curtis Davies

text: Davies aloitti ammattilaisuransa Lutonissa vuonna 2003. Elokuussa 2005 hän siirtyi Valioliigan West Bromwichiin kolmen miljoonan punnan siirtosummalla. Tammikuusta 2011 kevääseen 2014 hän pelasi Birmingham Cityn joukkueessa. Davies debytoi Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 28. helmikuuta 2006 ottelussa Norjaa vastaan.


title: Taksikuljetus

text: Taksikuljetus Oy on vuonna 1954 perustettu helsinkiläinen taksi- ja linja-autoliikennettä harjoittava yritys. Sen päätoimipaikka sijaitsee Malmilla. Linjaliikennettä yhtiöllä on eri puolilla pääkaupunkiseutua. Yhtiö liikennöi lähinnä matkustajamääriltään tavallista hiljaisempia linjoja, joita ajetaan yleensä pikkubusseilla. Taksikuljetus Oy työntekijämäärä on noin 50 ja liikevaihto noin 4 milj. € (2010).


title: Tomaž Svete

text: Tomaž Svete (s. 29. tammikuuta 1956, Ljubljana) on slovenialainen säveltäjä ja kapellimestari.


title: Tomaž Svete

text: Svete syntyi Ljubljanassa ja aloitti siellä musiikinopintonsa. Myöhemmin hän opiskeli sävellystä Wienissä Friedrich Cerhan johdolla. Sveten tuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita.


title: Hamheung

text: Hamheung (, hanja 咸興市, McCune-Reischauer "Hamhŭng-si") on Pohjois-Korean kolmanneksi suurin kaupunki ja Etelä-Hamgyeongin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee pääkaupunki Pjongjangin koillispuolella maan keskiosassa. Hamheungissa on vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 703 610 asukasta.


title: Hamheung

text: Hamheung sijaitsee Hamheungin tai Hamjun tasangon itäosassa. Tasankoa halkoo useita jokia, kuten Sǒngchǒn ja Kwangpho. Singhungin vastaisella rajalla kohoaa Pakdalvuori (905 m) ja muita huippuja alueella ovat Kaejae (883 m) Ponghwa (814 m) ja Kalmi (787 m). Tammikuun keskilämpötila on -4,2 °C ja elokuun 22,8 °C. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 822,3 mm. Talvia lukuun ottamatta mereltä kaupunkiin päin puhaltaa tavallisesti navakka tuuli. Noin 60 % kaupungin alueesta on metsää.


title: Hamheung

text: Hamheungia pidetään korealaisen Joseon-dynastian kotikaupunkina. Joseon-dynastian perustanut Yi Seong-gye vietti nuoruutensa kaupungissa ja palasi kotiseuduilleen menetettyään valtaistuimensa pojalleen vuonna 1398. Hn rakennutti myös Hamheungin kuninkaallisen huvilan paikalle, jolla hänen esi-isiensä talo sijaitsi. Kaupunki säilyi kuitenkin varsin pitkään pienenä kalastajakylänä. 1800-luvun lopulla Hamheungissa oli arviolta 10 000 asukasta. Teollisuuskaupunki Hamheungista kehittyi Japanin miehitysaikana Koreassa. Alueen teki teollisuudelle sopivaksi lähistön jokien vesivoima ja alueen luonnonvarat. Vuonna 1931 valmistunut Noguchin lannoitetehdasta kuvailtiin vielä 1940-lvun alussa maailman suurimmaksi. Kaupunkikuva muuttui olennaisesti japanilaisten rakentaessa uusia kaupunginosia asfaltoituine suorine teineen ja monikerroksisin taloineen kaupungin asukkaiden määrän samalla kymmenkertaistuessa. Monet kaupungin uusista asukkaista olivat japanilaisia siirtolaisia. Korealaiset elivät kaupungin eteläosassa.


title: Hamheung

text: Suuri osa Korean kaupungeista kärsi tuhoja Korean sodan aikana. Hamheung kärsi erityisen suuret tuhot amerikkalaisjoukkojen vetäytyessä kiinalaisten tieltä marras-joulukuussa 1950. Kaupungista tuhoutui arviolta 80-90 %. Sodan jälkeen kaupungit jälleenrakennettiin Itä-Euroopan maiden ja Hamheung erityisesti Itä-Saksan tuella. Hungnamin satamasta tehtiin osa Hamheungia vuonna 1960 ja sitä on hallittu erillisenä kaupunkina myös vuosina 2001–2005. Pohjois-Korean nälänhätä iski rajusti Hamheungiin, jota on kuvailtu nälänhädästä pahiten kärsineeksi kaupungiksi. Nälänhätä johti myös maan sisäisen epävakauteen. Tietojen mukaan hamheungilaiset upseerit suunnittelivat vallankumousta, jonka salainen poliisi kuitenkin esti jo ennen sen toteuttamista. Pohjois-Korean armeijan 6. armeijakunnan hajottaminen on liitetty vallankumoushankkeen kaatumiseen.


title: Hamheung

text: Hamheung on tunnettu teollisuuskaupunkina ja erityisesti kemianteollisuudesta. Hungnam lannoitekompleksi ja 8. helmikuuta vinylonkompleksi kuuluvat Pohjois-Korean tärkeimpiin alan yrityksiin. Kemianteollisuuden lisäksi kaupungissa on esimerkiksi kone-, metalli- ja tekstiiliteollisuutta. Hamheungin teollisuus on kärsinyt etenkin 1980-luvun jälkeen, jolloin viennin määrä Kiinaan ja Venäjälle romahti.


title: Hamheung

text: Hungnamin satama on Pohjois-Korean kolmanneksi suurin kauppasatama, jonka kautta viedään esimerkiksi magnesiittia, sementtiä, terästä, rautaa, lannoitteita ja koneita. Vastaavasti sataman kautta tuodaan esimerkiksi kalkkikiveä, hiiltä, koksia ja suolaa.


title: Raimundo Orsi

text: Raimundo Bibian "Mumo" Orsi (2. joulukuuta 1901 Avellaneda, Argentiina – 6. huhtikuuta 1986 Santiago, Chile) oli jalkapalloilija, joka edusti uransa aikana sekä Argentiinaa että Italiaa maajoukkuetasolla.


title: Raimundo Orsi

text: Orsi aloitti uransa Independienten joukkueessa vuonna 1920. Vuonna 1928 hän siirtyi Italiaan, Juventuksen riveihin. Siellä hän saavutti suurimmat seuratason voittonsa, kirkkaimpina viisi peräkkäistä Serie A:n voittoa vuosina 1931-1935. Hän jätti Italian heti viidennen mestaruuden jälkeen, ja edusti vielä muutamia eteläamerikkalaisseuroja, tunnetuimpia hänen kasvattajaseuransa Independiente sekä Peñarol ja Flamengo.


title: Raimundo Orsi

text: Maajoukkuetasolla Orsi debytoi 10. elokuuta 1924 ottelussa Argentiina – Uruguay. Seuraavien 12 vuoden aikana hän pelasi Argentiinan paidassa 13 maaottelua, joissa teki kolme maalia. Vuosina 1929–1935, jotka hän pelasi Italiassa, hän edusti Argentiinan sijaan Italian maajoukkuetta, mikä olisi nykysääntöjen mukaan täysin mahdotonta. Italian joukkueessa Orsi pelasi 35 ottelua ja teki niissä 13 maalia. Tämän jälkeen hän pelasi vielä joitakin otteluita Argentiinaa edustaen.


title: Raimundo Orsi

text: Maajoukkueuralla hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1934 Italian paidassa ja olympiakultaa 1928 Argentiinan joukkueessa.


title: Marij Kogoj

text: Marij Kogoj (20. syyskuuta 1892 Trieste - 25. helmikuuta 1956 Ljubljana) oli slovenialainen säveltäjä. Hän opiskeli sävellystä muun muassa Wienissä Franz Schrekerin johdolla. Kogoj sävelsi uransa aikana muun muassa pianokappaleita, sinfonista musiikkia sekä sloveeninkielisen oopperan "Črne maske", joka sai ensiesityksensä Ljubljanassa vuonna 1929.


title: Marek Jankulovski

text: Marek Jankulovski (s. 9. toukokuuta 1977 Ostrava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitalinkki. Hän pelasi pitkään Italiassa Napolin, Udinesen ja Milanin joukkueissa.


title: Marek Jankulovski

text: Jankulovski pelasi vuosina 1994—2000 Banik Ostravassa, 2000—2002 Napolissa ja 2002—2005 Udinesessa ennen siirtymistään Milaniin. Jankulovski kuului Tšekin maajoukkueen vakiopelaajiin ja pelasi joukkueessa sekä vuoden 2000 että 2004 EM-turnauksessa. Hän pelasi maajoukkueessa myös Saksan MM-kisoissa 2006. Kaikkiaan hän pelasi 78 maaottelua ja teki niissä 11 maalia.


title: Karvion kanava

text:
Karvion kanava on yksisulkuinen kanava Karvion kylässä Heinävedellä, Etelä-Savossa. Kanava yhdistää Kermajärven Varisveteen, siitä Suvasveteen. Karvionjärveltä on yhteys Suvasveteen, jota pääsee Kuopioon asti. Kanava on 300 metriä pitkä ja se on Heinäveden vanhin kanava, rakennettu 1895–1896. Kanavassa menee varsinkin kesäaikaan paljon laivoja, ja on Heinäveden reitin vilkkaimpia kanavia. Kanavan yli kulkee silta, jonka alikulkukorkeus on 11 metriä ja sen vierestä menee Karvionkoski, joka on suosittu kalastuskoski. Kanavan ja kosken ympärillä on Karvion kylän keskus, jossa on palveluja, vierassatama ja Karvio Camping-retkeilyalue. Pudotuskorkeutta kanavalla on 1,8 metriä.
Kanavaan mahtuvat 31,2 metrin pituiset, 7,1 metrin levyiset ja 1,8 metrin syvyydessä kulkevat laivat. Kanavan yli kulkevan maantiesillan alituskorkeus on 11 metriä.


title: Karvion kanava

text: Talvella 1892 alettiin perata Suvasveden ja Kermajärven välistä kulkuväylää Kärängänvirran ja Rusinvirran kautta Varisveteen ja siitä Karvioon. Kuitenkin huomattiin väylän olevan paikoin liian kapea, alle 30 jalkaa. Näin päätettiin tehdä esitys väylän oikaisemisesta.


title: Karvion kanava

text: Karvionkosken viereen oli seuraavaksi rakennettava kanava, joka ratkaisi kuljetuspulmat Heinävedeltä Kuopioon. Kanavan rakennustyöt aloitettiin 1895 heinäkuun alussa. 31. elokuuta 1896 kanava oli sulkuportteineen valmis ja kanavahenkilökunnan asunnot valmiita. Rakentaminen maksoi kunnalle 120 206 markkaa. Pituutta kanavalle tuli 175 metriä, pohjaleveydeksi 9 metriä. Sen sululle tuli pituutta 35,5 metriä, syvyyttä 2,1 metriä ja leveyttä 7,5 metriä.


title: Karvion kanava

text: Kanava on osa historiallista, kansallismaisemaksi valittua Heinäveden reittiä. Heinäveden reitti on yksi Suomen suosituimmista venereiteistä.


title: Karvion kanava

text: Kanava on automatisoitu, eikä siellä ei ole miehistöä.


title: Alojz Ajdič

text: Alojz Ajdič (s. 6. syyskuuta 1939, Fojnica) on slovenialainen säveltäjä.


title: Alojz Ajdič

text: Ajdič syntyi Fojnicassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa, lähellä Sarajevoa. Hän siirtyi toisen maailmansodan aikana vanhempineen Kroatiaan ja sittemmin Sloveniaan. Ajdič opiskeli Ljubljanassa klarinetinsoittoa ja valmistui vuonna 1968. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa sinfonioita ja kantaatti. Ajdič asuu tällä hetkellä Kranjissa.


title: Matarenki

text: Matarenki (, ) on Ruotsin Ylitornion kunnan keskustaajama. Taajama sijaitsee Ruotsin ja Suomen rajan tuntumassa Tornionjoen länsirannalla. Suomen puolella on Aavasaksan kylä; Suomen Ylitornion keskustaajama on noin 5 km etelämpänä. Taajaman väkiluku on 1 965, ja sen pinta-ala on 268 hehtaaria.


title: Matarenki

text: Taajama sijaitsee Tornionjokilaaksossa Särkivaaran ja Isovaaran välisellä alueella, tien 98 sekä tien 99 risteyskohdassa.


title: ZiL

text: ZiL (ЗиЛ) eli Zavod imeni I. A. Lihatšova (Завод имени И. А. Лихачёва), suom. I. A. Lihatšovin mukaan nimetty tehdas on suuri venäläinen kuorma-autojen ja raskaiden ajoneuvojen valmistaja. Yhtiö on valmistanut panssaroituja autoja useimmille neuvostojohtajille, samoin kuin myös käsityönä tehtyjä limousiinejä ja korkealaatuisia luksus-autoja pienissä määrissä, enimmäkseen Venäjän hallitukselle. ZiLin henkilöautot vastaavat hinnoiltaan Maybachin ja Rolls-Roycen tuotteita, mutta ovat suhteellisen tuntemattomia entisen Neuvostoliiton ulkopuolella ja niitä valmistetaan vuosittain vain tusinan verran.


title: ZiL

text: "Avtomobilnoje Moskovskoje Obštšestvo" (AMO) perustettiin 1916. Ensimmäinen kuorma-auto tuli tuotantoon 1924. Vuonna 1931 tehtaan nimeksi tuli 1. J. V. Stalinin mukaan nimetty valtion automobiilitehdas (1-й государственный автомобильный завод имени И. В. Сталина) eli ZiS (ЗиС). Tehdasta vuosina 1926–1939 ja 1940–1950 johtanut Ivan Aleksejevitš Lihatšov kuoli vuonna 1956, jolloin tehdas päätettiin nimetä uudelleen hänen mukaansa. Uudeksi nimeksi tuli "Zavod imeni I. A. Lihatšova" eli ZiL.


title: ZiL

text: Neuvostojohtajien suosiossa olleen Zil-loistoautojen tuotannon uudelleenaloittamista on harkittu Venäjällä. Moskovan kaiku -radioaseman mukaan presidentti Dmitri Medvedev on antanut määräyksen tutkia, voitaisiinko edustusautoiksi hankkia Zilejä.


title: Willemstad

text: Willemstad on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluvan Curaçaon autonomisen alueen pääkaupunki. Se oli aikaisemmin myös lokakuussa 2010 hajotetun Alankomaiden Antillien pääkaupunki. Sen väkiluku on 135 000. Kaupungin jakaa kahteen osaan: Pundaan ja Otrobandaan, jotka erottaa St. Annan lahti, joka muodostaa luonnonsataman nimeltä Schottegat.


title: Willemstad

text: Pundan perustivat 1634 hollantilaiset, jotka valtasivat saaren espanjalaisilta. Nimi oli alun perin "De Punt". Otrobanda perustettiin 1707. Sen nimi tulee papiamentun sanoista "otro banda", toisella puolella. Pundan ja Otrobandan yhdistää ponttonisilta. Willemstadin keskus on Otrobandan puolella. Kaupungissa on runsaasti siirtomaa-ajan arkkitehtuuria, ja sen eurooppalaisen tyylin vuoksi sitä pidetään koko Länsi-Intian eurooppalaistyylisimpänä. Kaupungin keskusta on UNESCOn maailmanperintökohde.


title: Willemstad

text: Kaupunki on matkailukohde ja sitä palvelee Haton kansainvälinen lentoasema.


title: Milan Baroš

text: Milan Baroš (s. 28. lokakuuta 1981 Vigantice, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Tšekin maajoukkueessa 93 maaottelua ja teki niissä 41 maalia. Seuratasolla hän on pelannut muun muassa Englannissa Liverpoolin, Aston Villan ja Portsmouthin joukkueissa sekä Turkissa Galatasarayn ja Antalyasporin joukkueissa.