title: Konstantinopoli

text: Hippodromissa järjestetyt ajot olivat jo Roomassa olleet suosittuja. Konstantinopolissa hippodromista tuli ajan myötä myös tärkeä poliittinen areena. Hippodromissa kansalaiset kunnioittivat uutta keisaria, mutta he saattoivat myös avoimesti kritisoida hallitsijaansa tai kovaäänisesti vaatia jonkun erityisen virkamiehen eroa. Justinianuksen aikana hippodromissa toimivat kaksi joukkuetta, "vihreät" ja "siniset". Vuonna 532 hippodromissa alkaneet mellakat johtivat vallankaappausyritykseen, niin sanottuun Nika-kapinaan. Kapinassa sanotaan kuolleen jopa 30 000 ihmistä.


title: Konstantinopoli

text: Mellakoitsijoiden aloittamat tulipalot tuhosivat Hagia Sofian kirkon. Justinianus määräsi arkkitehti Isidoros Miletoslaisen ja matemaatikko Anthemios Tralleislaisen suunnittelemaan vanhan tuhoutuneen basilikan tilalle uuden ja mahtavamman kirkon. Uusi Hagia Sofia vihittiin käyttöön 26. joulukuuta 537. Siitä tuli pian Konstantinopolin ja koko Bysantin valtakunnan tärkein kirkko.


title: Konstantinopoli

text: Hagia Sofialla oli edeltäjä, joka on sittemmin hajonnut, Pyhän Polyeuktoksen kirkko. Sen rakennutti prinsessa Anicia Juliana, ja se valmistui vuonna 527 tai 528. Pyhän marttyyri Polyeuktoksen kirkossa on ollut keskuskupoli, jollainen rakennettiin sittemmin Hagia Sofiaan. Lisäksi kirkon sisätiloja kiersi marmoriin koverrettu runo, joka oli kirjoitettu heksametrillä. Kirkko oli koristeltu ylenpalttisesti. Joitakin fragmentteja siitä on löytynyt, ja ne ovat lähinnä Istanbulin arkeologisessa museossa, Venetsiassa ja Barcelonassa.


title: Konstantinopoli

text: Justinianus antoi myös rakentaa uudelleen Pyhien Apostolien kirkon, jota käytettiin keisarien hautauspaikkana aina 1000-luvulle asti. Kirkko hävitettiin lopulta turkkilaisten valloituksen jälkeen. Justinianus kutsui myös koolle viidennen ekumeenisen kirkolliskokouksen, joka pidettiin Konstantinopolissa vuonna 553.


title: Konstantinopoli

text: Justinianuksen hallitusajalla, vuonna 542, kaupunkiin saapui paiseruttoepidemia, Justinianuksen rutto, joka käänsi kaupungin väkiluvun laskuun. Konstantinopolissa tauti levisi nopeasti kaikkiin yhteiskuntaluokkiin. Keisarikin sairastui, mutta toipui. Prokopioksen mukaan tauti tappoi Konstantinopolissa pahimpina päivinä jopa 10 000 ihmistä; kaiken kaikkiaan Konstantinopolissa kuoli 200 000–300 000 ihmistä, jopa 2/5 kaupungin asukasluvusta. Kaiken lisäksi tauti jäi alueelle endeemiseksi, ja seuraavan parinsadan vuoden aikana se puhkesi ajoittain uudelleen. Seurauksena oli työvoimapula, erityisesti sotilaista oli puutetta. Ruttoa on pidetty eräänä tärkeimmistä syistä siihen, ettei Bysantti voinut estää islamin vallan leviämistä suureen osaan alueistaan 600-luvulla.


title: Konstantinopoli

text: Justinianuksen jälkeen Bysantti joutui sotilaallisiin vaikeuksiin. Lännessä valtakuntaa uhkasivat avaarit ja idässä Persia. Keisari Herakleioksen aikana tilanne hellitti ja bysanttilaiset kukistivat vastustajansa. Herakleios hellenisoi koko valtakunnan vaihtamalla kreikan viralliseksi kieleksi entisen latinan sijaan. Herakleioksen kuoleman jälkeen muslimit valtasivat suuren osan Bysantin valtakunnasta, muun muassa Syyrian, Palestiinan ja Egyptin. He piirittivät myös Konstantinopolia vuosien 674 ja 678 välillä, mutta eivät pystyneet valtaamaan kaupunkia. Kalifi Umarin veljen Maslaman johdolla muslimit palasivat piirittämään Konstantinopolia toistamiseen vuonna 717. Tällä kertaa kaupunkia piiritettiin 80 000 sotilaan kanssa maalta käsin ja lähemmäs 2000 laivan avulla mereltä käsin. Kaupungin puolustajat käyttivät hyväkseen kreikkalaista tulta vihollisen laivastoa vastaan. Seuraavana vuonna bulgaarit tulivat bysanttilaisten avuksi, ja muslimien oli pakko lopettaa piiritys ja perääntyä. Konstantinopolin toista piiritystä on verrattu Toursin taisteluun, käännekohtana joka pysäytti muslimien hyökkäyksen Eurooppaan.


title: Konstantinopoli

text: 700-luvulla ikonoklasmi riivasi Bysantin valtakuntaa. Keisari Leo III määräsi vuonna 726 tuhottavaksi ikonien ohella myös keisarillisen palatsin sisäänkäynnin yllä sijainneet Jeesusta esittäneet patsaat. Syvästi uskovaiset kansalaiset vastustivat tätä, mutta suuria määriä ikoneja ja muita kuvia tuhottiin. Vuonna 787 ikonoklasmi loppui keisarinna Irenen ansiosta.


title: Konstantinopoli

text: Bysanttilainen kulttuuri kukoisti 800–1000-lukujen aikana. Tuolloin Konstantinopoli oli Euroopan, ehkä koko maailman, suurin ja rikkain kaupunki.


title: Konstantinopoli

text: Keisari Romanos IV kärsi ratkaisevan tappion selžukkeja vastaan vuonna 1071 Manzikertin taistelussa. Häntä seuranneiden heikkojen keisareiden aikana Bysantti menetti suuren osan alueistaan Vähässä-Aasiassa turkkilaisille. Vuonna 1081 keisariksi nousi Aleksios I Komnenos, joka sai pysäytettyä valtakunnan täydellisen romahtamisen. Aleksioksen aikana Konstantinopolin kautta Pyhälle Maalle matkustivat ensimmäisen ristiretken jäsenet. Manzikertin tappion jälkeen Bysantti oli joutunut entistä enemmän luottamaan ulkomaalaisiin palkkasotilaisiin, muun muassa länsimaalaisiin ritareihin.


title: Konstantinopoli

text: Aleksios rakennutti uuden keisarillisen palatsin Blachernai-kaupunginosaan, joka alun perin oli sijainnut Theodosiuksen muurien ulkopuolella. Muureja oli 600-luvulla laajennettu suojaamaan myös tämä osa kaupunkia. Blachernaissa sijaitsi myös Pyhän Marian kirkko, josta tuli kaupungin toiseksi tärkein kirkko Hagia Sofian jälkeen.


title: Konstantinopoli

text: Neljännen ristiretken tarkoitus oli alun perin vallata Egypti, mutta Venetsian painostuksesta retken lopulliseksi päämääräksi tuli Konstantinopoli. Alkuperäisenä aikeena oli palauttaa valtaistuimelle syrjäytetty keisari Isaak II Angelos ja tämän poika Aleksios IV Angelos. Aleksios lupasi tästä avusta suuren palkkion ristiretkeläisille. Kun ristiretkeilijät olivat saaneet Isaakin ja Aleksioksen valtaan, huomattiin pian, ettei heillä ollutkaan tarpeeksi varoja maksaa luvattuja summia. Aleksios yritti hankkia varoja sulattamalla vanhoja ikoneja, mikä sai tietysti kaupungin asukkaat raivostumaan. Pian Aleksios oli niin kreikkalaisten kun latinalaistenkin, eli länsimaalaisten, vihaama. Lopulta riita johti suoranaisiin taisteluihin Konstantinopolin sisällä. Yrittäessään pakoon venetsialaiset sytyttivät eräitä rakennuksia palamaan. Tuli levisi kuitenkin nopeasti ja tuhosi suuren osa kaupungista. Latinalaiset hyökkäsivät toistamiseen kaupunkia vastaan kun Aleksios Dukas syrjäytti Aleksios III:n. Ristiretkeilijät päättivät nyt vallata kaupungin itselleen. Pitkän ja vaikean taistelun jälkeen he saivat halttuunsa Blakhernain kaupunginosan ja saivat sieltä käsin vallattua koko kaupungin. Ristiretkeilijät ryöstivät Konstantinopolia kolmen päivän ajan. Lukemattomat roomalaiset ja kreikkalaiset taideteokset tuhoutuivat näiden päivien aikana.


title: Konstantinopoli

text: Venetsialaiset ja ristiretken johtajat jakoivat kaupungin ja Bysantin valtakunnan keskenään. Ristiretken jäsenet perustivat oman, niin sanotun latinalaisen keisarikunnan, josta ei tullut pitkäikäistä. Maanpakoon lähteneet bysanttilaiset perustivat oman Nikaian keisarikunnan, joka valtasi takaisin kaupungin vuonna 1261.


title: Konstantinopoli

text: Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453 ja loppui kaupungin valtaukseen 29. toukokuuta. Tästä hetkestä lähtien Bysantin valtakunta lakkasi olemasta. Osmanien sulttaani Mehmed II siirsi Osmanien valtakunnan pääkaupungin vallattuun kaupunkiin ja teki Hagia Sofiasta moskeijan.


title: Konstantinopoli

text: Turkkilaisvalloituksen jälkeen kaupunki sai uuden nimen Istanbul, jota turkkilaiset ovat käyttäneet siitä lähtien. Kaupungissa asuvan kreikkalaisväestön keskuudessa samoin kuin kaikkialla länsimaissa se kuitenkin tunnettiin yhä paremmin Konstantinopolin nimellä siihen saakka, kunnes Kemal Atatürk vuonna 1930 päätti, että kaupungista on myös kansainvälisissä yhteyksissä käytettävä turkkilaista nimeä Istanbul.


title: Konstantinopoli

text: Konstantinopolin asukasmäärää eri aikoina ei tiedetä tarkasti. Arvioiden mukaan kaupungissa oli 400-luvulla noin 300 000 asukasta, 500-luvun alussa lähemmäs puoli miljoonaa. 540-luvulla rutto ja 600–700-lukujen arabien piiritykset kuitenkin käänsivät asukasluvun laskuun. 800- ja 900-lukujen nousukauden aikana kaupungin asukasluku lähti taas kasvuun. Arvioiden mukaan asukkaita oli tuolloin 500 000–800 000. Suuren asukasmäärän ruokkimiseen tarvittiin paljon muualta tuotua viljaa. Aluksi vilja tuotiin pääasiassa Egyptistä, mutta Egyptin muslimivalloituksen jälkeen (vuonna 639 jaa.) vilja piti tuoda muualta.


title: Konstantinopoli

text: Kaupungin vesihuollosta huolehti keisari Valensin 300-luvun lopulla rakennuttama Valensin akvedukti, joka on yhä edelleen olemassa ja jota käytettiin vielä pitkälle 1900-luvulle asti. Se kuljetti vettä noin 100 km:n päässä sijaitsevilta vuoristolähteiltä kaupunkiin.


title: Persia

text: Persia on Lähi-idän alueella sijainnut historiallinen valtio, jonka nimi on nykyään Iran. Persialaiset löivät heitä hallinneet assyrialaiset vuonna 612 eaa. Akemenidien suku hallitsi Persiaa vuoteen 330 eaa., jolloin Aleksanteri Suuri kukisti kuningas Dareios III:n ja poltti silloisen pääkaupungin Persepoliin. Persia kävi monia sotia Roomaa ja Bysanttia vastaan. Vuonna 628 Persia oli romahtanut pitkän Bysanttia vastaan käydyn sodan jälkeen, ja arabit pystyivät valloittamaan sen vuonna 639.


title: Persia

text: Persia sai nimensä nykyisen etelä-Iranin alueesta, joka tunnettiin nimellä Persis. Muinaiset kreikkalaiset alkoivat käyttää sanaa koko Iranin ylängöstä.


title: Persia

text: 21. maaliskuuta 1935 Persia vaihtoi virallisesti nimensä Iraniksi.


title: Persia

text: Persiankieliset iranilaiset ovat sassanidien kaudesta alkaen käyttäneet maasta nimitystä Iran, joka tarkoittaa ”arjalaisten valtakuntaa”, kun taas lännessä on käytetty kreikkalaisilta periytyvää Persia-nimitystä. Vuonna 1935 šaahi Reza Pahlavi vaati kansainvälistä yhteisöä käyttämään Iran-nimeä. Hänen poikansa Muhammad Reza Pahlavi salli 1959 sekä Persia- että Iran-nimien käytön. Iran on vakiintunut muoto puhuttaessa nyky-Iranista, mutta historiallisesta Iranista käytetään usein edelleen nimitystä Persia. Vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen maan koko nimi on ollut Iranin islamilainen tasavalta.


title: Persia

text: Muinoin Etelä-Persiassa lähellä Etelä-Babyloniaa oli Elam-niminen valtio. Mesopotamian kauppatiet veivät Iranin sisäosiin, joissa oli monia paikallisia valtioita. Persian imperiumilla tarkoitetaan yleensä Akemenidien dynastiaa 648–330 eaa. Akemenidit nousivat kapinaan Meediaa vastaan, ja vuosisatojen kuluttua Aleksanteri Suuri valtasi Persian. Kyyros Suuri loi Persian muinaisen suurvallan yhdistäen alueen 559 eaa. Persia laajeni Turkkiin ja Keski-Aasiaan. Kyyros Suuri valloitti Uus-Babylonian 539 eaa.


title: Persia

text: Kyyroksen seuraaja Kambyses II valtasi Egyptin, ja Dareios I:n aikana muinainen akemenidien Persia oli laajimmillaan. Valtakuntaan kuuluivat myös Vähän-Aasian länsirannikolla sijainneet kreikkalaiset kaupungit kuten Miletos. Kun ne vuonna 499 eaa. nousivat kapinaan, alkoivat persialaissodat, joiden aikana Persia yritti valloittaa Kreikankin. Kreikkalaiset pysäyttivät Dareioksen alaisten persialaisten etenemisen Marathonin taistelussa. Dareioksen poika Kserkses I koetti myös vallata Kreikan, mutta kreikkalaiset löivät persialaiset Plataian taisteluissa.


title: Persia

text: Muinainen Persia oli ensimmäinen todellinen supervalta, joka yhdisti suuren maa-alueen. Persian alueita hallitsivat satraapit. Persia kukistui, kun makedonialainen valloittaja Aleksanteri Suuri kukisti Persian 334–330 eaa. Aleksanteri Suuren kuoltua Persia jäi Seleukokselle, ja maata hallitsivat kreikkalaiset (hellenistiset) seleukidit.


title: Konstantinos III

text: Konstantinos III (612–641) oli Bysantin keisari 11. helmikuuta – 25. toukokuuta vuonna 641.


title: Konstantinos III

text: Konstantinos III hallitsi velipuolensa Heraklonasin kanssa heidän isänsä Herakleioksen kuoltua. Konstantinos oli sairaalloinen ja kuoli hallittuaan vain kolme kuukautta. Hänen kuolinsyykseen on esitetty sekä myrkytystä että tuberkuloosia.


title: Konstantinos III

text: Pian Konstantinos III:n kuoltua hänen kannattajansa nousivat kapinaan ja hänen nuori poikansa Konstans II kruunattiin keisariksi ja Heraklonas karkotettiin.


title: Heraklonas

text: Heraklonas (626–641) oli Bysantin keisari 11. helmikuuta – syyskuu vuonna 641.


title: Heraklonas

text: Heraklonas hallitsi velipuolensa Konstantinos III:n kanssa heidän isänsä Herakleioksen kuoltua. Konstantinos III:n kuoltua toukokuussa 641 todellinen valta oli Heraklonasin äidillä Martinalla.


title: Heraklonas

text: Pian Konstantinos III:n kuoltua hänen kannattajansa nousivat kapinaan ja hänen nuori poikansa Konstans II kruunattiin keisariksi. Syyskuussa Heraklonas ja Martina karkotettiin. Persialaisen mallin mukaan Martinan kieli ja Heraklonasin nenä leikattiin pois.


title: Konstans II

text: Konstans II, Herakleios Pogonatus (630–668), oli Konstantinos III:n poika ja Bysantin keisari vuosina 641–668. Konstans sai lisänimeä Pogonatus, "parrakas", koska hänellä oli vanhempana pitkä ja tuuhea parta.


title: Konstans II

text: Konstans II:sta tuli keisari, kun hänen 15-vuotias setänsä Heraklonas syrjäytettiin vallasta vuonna 641. Konstans oli tuolloin vasta vain yksitoistavuotias. Hän oli ristimänimeltään Herakleios, mutta otti nimekseen kruunajaisten yhteydessä Konstans. Todellinen valta oli sotapäällikkö Valentinoksella, joka pakotti nuoren keisarin menemään naimisiin tyttärensä Faustan kanssa. Valentionos yritti julistaa itsensä keisariksi vuonna 644, mutta vihainen väkijoukko tappoi hänet.


title: Konstans II

text: Keisari Heraklonasin alulle panema sopimus arabien kanssa pantiin käytäntöön heti Konstansin noustua valtaistuimelle. Bysantin joukot jättivät Aleksandrian 12. syyskuuta 642 ja arabit valloittivat kenraali Amrin johdolla Pohjois-Afrikan rannikkoa Tripoliin asti. Kun kalifi Omar I kuoli vuonna 644, tuli Bysantille hyvä tilaisuus vastaiskuun. Vahva laivasto lähetettiin Egyptiin kenraali Manuelin johdolla ja se saikin vallattua takaisin Aleksandrian vuonna 645. Vuonna 646 Amr kuitenkin löi Manuelin joukot.


title: Konstans II

text: Kun arabit olivat varmistaneet valloittamansa Syyrian ja Mesopotamian, he hyökkäsivät Armeniaan ja Vähään-Aasiaan vuonna 642 ja Kappadokiaan vuonna 647. Kenraali Muawijan johdolla arabit rakensivat ensimmäisen laivastonsa, jolla he vuonna 649 valloittivat Kyproksen. Bysantti neuvotteleman kolmen vuoden aselevon jälkeen Muawijan valloitti vielä Rodoksen ja Kosin. Oli selvää, että arabien seuraavana kohteena oli Konstantinopoli. Konstans otti nyt itse Bysantin laivaston johdettavakseen ja kohtasi arabien laivaston vuonna 655. Arabien voitto oli täydellinen ja keisari pääsi vain täpärästi pakenemaan. Vuonna 656 Uthman ibn Affan murhattiin ja Muawijan julistautui kalifiksi Syyriassa. Sisällissodan uhatessa Muawijan solmi rauhansopimuksen Bysantin kanssa vuonna 659.


title: Konstans II

text: Idän uhan hellitäessä Konstans pystyi vuonna 658 johtamaan retkikuntaa slaaveja vastaan Balkanilla. Suuria joukkoja slaaveja pakkosiirrettiin Vähään-Aasiaan. Vuonna 653 Konstans lähetti armeijan syrjäyttämään paavi Martinus I:n.


title: Konstans II

text: Varmistaakseen keisarinvallan perillisilleen Konstans tapatti veljensä Theodosiuksen ja teki pojastaan Konstantinoksesta keisarin. Sama kunnia annettiin nuoremmille pojille Herakleiokselle ja Tiberiukselle vuonna 659. Vuonna 663 Konstans aloitti kampanjan langobardeja vastaan Italiassa. Aluksi kaikki meni hyvin, mutta talven tultua armeijan oli vetäydyttävä Napoliin. Täältä keisari matkasi Roomaan, jossa uusi paavi Vitalianus vastaanotti hänet. Hän jatkoi matkaansa pian Sisiliaan, jonka puolustusta oli kohennettava arabien hyökkäyksiä vastaan. Konstansin toiminnasta Sisiliassa ei tiedetä paljon, mutta kesällä 668 hänet murhattiin Syrakusassa, kun hän oli kylpemässä. Konstansin kuoltua hänen pojastaan Konstantinista tuli keisari.


title: Psykoakustiikka

text: Psykoakustiikka tutkii kuuloa psykofyysisillä kokeilla. Psykoakustiikassa tutkitaan äänen aiheuttamaa vastetta kuulossa epäsuorasti havainnoimalla eikä suorilla fysiologisilla mittauksilla. Psykoakustiikan avulla on löydetty monia lainalaisuuksia ja koneistoja, joilla kuulo toimii, mutta se ei selvitä kovin matalalla tasolla kuulon toimintaa. Kuulo on kuitenkin niin monimutkainen asia, että psykoakustiikan avulla saadaan tärkeitä tuloksia, joita voidaan soveltaa monilla eri aloilla (esimerkiksi äänenpakkaus) – fysiologisella tasolla vastaavanlaajuisten tulosten saaminen ei ole vielä mahdollista, koska aivojen toimintaa ei tunneta riittävän hyvin. Fysiologinen tutkimus kuitenkin täydentää ja varmentaa tiettyjä havaintoja psykoakustiikassa.


title: Psykoakustiikka

text: Psykoakustisia käsitteitä ovat muun muassa peittoilmiö, äänekkyys, äänekkyystaso, äänenkorkeus, aistittu dissonanssi ja äänenväri.


title: Peittoilmiö

text: Peittoilmiöllä tarkoitetaan äänen peittymistä jonkin toisen äänen alle. Tätä tapahtuu sekä taajuusalueessa (äänenkorkeudeltaan läheinen ääni peittyy helposti viereisen, vähänkin voimakkaamman äänen alle) että aika-alueessa (esipeitto ja jälkipeitto).


title: Peittoilmiö

text: Ihmisen korvassa ääniä käsitellään taajuusalueittain summaten (kriittinen kaista). Lähellä toisiaan taajuusalueessa olevat äänekset (eli sinivärähtelyt) ärsyttävät lähes samoja aistinsoluja, jolloin voimakkaampi äänes kumoaa helposti heikomman ääneksen. Taajuusalueen peittoilmiö tapahtuu siten jo varhaisessa vaiheessa kuuloa.


title: Peittoilmiö

text: Aika-alueen peittoilmiöt tapahtuvat suurelta osin syvemmällä aivoissa. Esipeitossa myöhemmin tulevat, mutta voimakkaammat signaalit saavat aikaisemman tiedon käsittelyn keskeytymään, jolloin aikaisempaa signaalia ei tietoisesti havaita. Jälkipeitto, jossa myöhemmin tulevat (heikommat) signaalit peittyvät, kestää huomattavasti pidempään kuin esipeitto.


title: Peittoilmiö

text: Kun siniäänisignaalin peittoäänenä käytetään siniääntä, äänien välinen huojunta aiheuttaa alemman peittokuulokynnyksen kuin jos peittoäänenä käytetään laajakaistaista kohinaa. Laajakaistainen kohina kuitenkin toimii peittävästi vain signaalin kriittisen kaistan taajuusalueella. Peittokuulokynnys kertoo, kuinka voimakas signaali on, jotta se juuri ja juuri havaitaan peittoäänen aikana.


title: Peittoilmiö

text: Kun signaalia peitetään peittoäänellä, peittoilmiön voimakkuus riippuu peittoäänen ja signaalin voimakkuuden lisäksi peittoäänen kaistaleveydestä. Useassa tutkimuksessa on todettu, että peittoäänen kaistaleveyden lisääminen nostaa signaalin kuulokynnystä, kun kaistaleveys on keskitetty signaalin taajuuteen. Kaistaleveyttä lisättäessä vastaan tulee kuitenkin piste, jonka jälkeen kaistaleveyden lisäys ei enää vaikuta merkittävästi signaalin kuulokynnykseen.


title: Peittoilmiö

text: Ilmiö johtuu taajuuserottelusta. Korva mukautuu kuultavan äänen mukaan ja erottelee kompleksista äänistä eri taajuusalueita (). Taajuusalueet ovat keskittyneet voimakkaimpien ääneksien ympärille ja yksittäisen signaalin tapauksessa signaalin taajuuden ympärille. Kriittinen kaistaleveys kuvaa näiden taajuusalueiden leveyttä. Kun peittoäänen kaistaleveys ylittää kriittisen kaistaleveyden eli yhden taajuusalueen leveyden, peittoäänen kaistaleveyden lisääminen ei vaikuta signaalin kuulokynnykseen, koska korva tulkitsee kriittisen kaistaleveyden ylittävän osan eri taajuusalueella.


title: Peittoilmiö

text: Kriittinen kaista on oleellinen suure myös useamman kuin yhden äänen erottelussa; jos kaksi ääntä on taajuudeltaan niin lähellä toisiaan, että ne osuvat samalle taajuuskaistalle (äänten välinen taajuusero on vähemmän kuin kriittinen kaistaleveys), kaksi ääntä kuullaan yhtenä. Tässä tapauksessa kahden äänen vaikutus havaitaan karheutena tai huojuntana. Kun äänet ovat riittävän kaukana toisistaan (taajuusero ylittää kriittisen kaistan), ne kuullaan yksittäisinä ääninä. Kriittinen kaistaleveys ei ole vakio, vaan se riippuu esimerkiksi signaalin taajuudesta.


title: Peittoilmiö

text: Peittoilmiön ja dissonanssin havaitsemisen kriittiset kaistat ovat pitkälti samankaltaisia.


title: Peittoilmiö

text: Peittoilmiötä tapahtuu myös aika-alueessa. Kun peittoääni edeltää signaalia, kyseessä on esipeitto ja kun signaali edeltää peittoääntä kyseessä jälkipeitto. Esipeiton ja jälkipeiton toimintaa ei tunneta kovin hyvin. Esipeiton arvellaan johtuvan lyhyestä kuulokynnyksen nousemisesta, jonka peittoääni aiheuttaa. Vastaavaa tapahtuu kaikissa sensorisissa toiminnoissa, esimerkiksi kirkkaan valon näkeminen heikentää hetkellisesti näköä.


title: Peittoilmiö

text: Jälkipeiton arvellaan johtuvan hetkellisestä signaalin ja peittoäänen sekoittumisesta havainnossamme.


title: Peittoilmiö

text: "Cocktail party" -efekti on peittoilmiön erikoistapaus, jossa voidaan erottaa yksi ääni ja keskittyä siihen muiden äänien joukosta. Ilmiö on saanut nimensä esimerkistä, jossa henkilö pystyy keskittymään keskustelukumppaninsa puheeseen juhlien puheensorinassa. "Cocktail party" -efekti on monisäikeinen käsite, eikä sitä tunneta hyvin, mutta keskittymisen lisäksi sillä on tekemistä ääniaaltojen vaiheiden kanssa: jos puhuja, jota kuuntelemme on suoraan edessä ja turhaa ääntä tulee sivuilta, puhujan ääni saavuttaa molemmat korvat yhtäaikaa ja muut äänet eivät.


title: NMT

text: NMT (, myöhemmin "Nordisk Mobiltelefon") oli yhteispohjoismainen radiopuhelinverkko. Se oli käytössä vuosina 1981–2010.


title: NMT

text: NMT:n historia alkaa vuodesta 1969. Pohjoismaiden valtiolliset telelaitokset päättivät ryhtyä yhdessä kehittämään radiopuhelinverkkoa, joka toimisi kaikissa Pohjoismaissa. Kehitystyö käynnistyi 1970-luvulla.


title: NMT

text: NMT:n keskeisiä ominaisuuksia tulivat olemaan automaattisuus ja toiminta maiden rajojen yli. Aiemmat radiopuhelinverkot kuten Suomen ARP ja Ruotsin MTD nimittäin toimivat vain maan sisällä, ja niissä puhelut tilattiin välittäjän kautta.


title: NMT

text: 450 MHz:n taajuusalueella toiminut NMT-450 otettiin ensimmäisenä kaupalliseen käyttöön Saudi-Arabiassa 1. syyskuuta vuonna 1981, kuukautta aikaisemmin kuin ensimmäinen verkko Pohjoismaissa. Ruotsissa NMT-verkko avattiin lokakuussa 1981 ja Norjassa marraskuussa. Tanskassa NMT-toiminta käynnistettiin vuoden 1982 tammikuussa ja Suomessa maaliskuussa. Verkkoja avattiin myös muissa maissa.


title: NMT

text: NMT:tä tuli nopeasti suosittu. NMT-450 -verkon kapasiteetin alkaessa loppua kaupunkialueilla otettiin 1987 käyttöön kapasiteetiltaan suurempi 900 MHz:n taajuusalueella toimiva NMT-900 -verkko. NMT:n huippuvuosi oli Suomessa 1996, jolloin verkoissa oli yhteensä yli 600 000 liittymää. Koko maailmassa NMT:tä käytti lähes 50 miljoonaa ihmistä.


title: NMT

text: Myöhemmin NMT sai tehdä tilaa uudempien digitaalisten matkapuhelinjärjestelmien, lähinnä GSM:n tieltä, ja NMT-verkot suljettiin. Suomessa NMT-900 -verkko suljettiin vuoden 2001 alussa ja NMT-450 pari vuotta myöhemmin. Pisimpään NMT oli käytössä Islannissa, jossa verkko suljettiin 2010.


title: NMT

text: 2000-luvun alussa suljettiin myös NMT-450 taajuusallokaation reunalla analogiseen MPT1327-tekniikkaan perustuneet yksityisten puhelinyhtiöiden alueelliset AutoNet-verkot.


title: NMT

text: NMT-verkko on hunajakennomaiseen solukkoon perustuva automaattinen verkko, jossa solun koko vaihtelee maasto-olosuhteista ja tarvittavasta kapasiteetista riippuen kahdesta kolmeenkymmeneen kilometriin. Itse verkko koostuu kolmenlaisista komponenteista:


title: NMT

text: Näistä tukiasema huolehtii lähinnä oman solunsa/alueensa yhteyksien laadusta ja ylläpidosta. NMT-keskus puolestaan huolehtii periaatteessa lähes kaikista muista NMT-verkon hallintaan liittyvistä asioista, kuten verkon hallinnasta, tukiasemien ohjauksesta, puhelinyhteyksien hallinnasta, laskutuksesta ja yhteyksistä kiinteään puhelinverkkoon.


title: NMT

text: NMT oli maailman ensimmäinen täysautomaattinen matkapuhelinverkko. Se tarjosi myös ensimmäisenä matkapuhelinverkkona mahdollisuuden verkkovierailuun, eli se mahdollisti esimerkiksi suomalaisen puhelimen ja liittymän käytön Ruotsissa.


title: NMT

text: Alkuperäisessä NMT-standardissa ei ollut mahdollisuutta puheen salaukseen. Tämän takia NMT-puheluita oli mahdollista kuunnella sopivasti viritetyllä FM-skanneriradiolla. Myöhemmin NMT-spesifikaatioon lisättiin mahdollisuus kaksikaistaiseen kantataajuuskääntöön perustuvaan salaukseen. Vaikka tämä ei ole vahva salaus sanan digitaalisessa mielessä, se estää kuitenkin satunnaisen kuuntelun. Jotta NMT-salausta voisi käyttää, täytyy joko tukiaseman tai molempien käytettävien puhelinten tukea salausta. Jälkimmäisessä tapauksessa salaus täytyy kääntää puhelimista käsin päälle. Suomessa Telen NMT-verkko ei tukenut salausta.


title: NMT

text: Itse NMT-puhelin koostuu radio-osasta, ohjauselektroniikasta ja kontrollisignaaleja välittävästä modeemista. Puhelimet olivat varsinkin NMT-450-verkon alkuaikoina nykymittapuun mukaan erittäin kookkaita ja alkeellisia. NMT-standardi sinänsä ei aseta erityisiä minimivaatimuksia puhelimen koolle: viimeiseksi NMT-450-puhelimeksi jäänyt (Benefonin) Exion on 10 cm pitkä ja painaa akkuineen 109 grammaa. Valmiusaikaa puhelimessa on noin viikko. Tätä edesauttaa se, että alun perin NMT-900-verkkoa varten kehitetyt virransäästöominaisuudet siirrettiin myöhemmin myös NMT-450-verkon puolelle.


title: NMT

text: Suomalaisia 1980-luvun NMT-puhelimia olivat mm. Mobiran ensimmäinen NMT-puhelin Mobira MD25, ensimmäinen kannettava puhelin Mobira Talkman ja NMT-900 -verkon läpilyöntipuhelin Mobira Cityman 900 sekä Benefonin ensimmäinen puhelin, autopuhelin Benefon Forte. Sittemmin markkinoilla oli myös vuosien ajan suurta suosiota saaneet Mobira Cityman 100 ja Nokia 101 -matkapuhelimet NMT900-verkkoon, joista oli myös myynnissä eri järjestelmäversioita (mm. AMPS, TACS) NMT-maiden ulkopuolella.


title: Ääni

text: Ääni on kuultavissa olevaa mekaanista aaltoliikettä tai mainitun aaltoliikkeen kuuloelinten kautta aiheuttama kuuloaistimus tajunnassa. Ääniaalto ei etene tyhjiössä vaan tarvitsee väliaineen edetäkseen. Väliaine voi olla missä tahansa olomuodossa, kuten nesteenä, kaasuna, kiinteänä tai plasmana. Kun väliaineena on kaasu (esimerkiksi ilma) ääniaalto etenee pitkittäisenä. Kiinteissä aineissa esiintyy myös poikittaisia ääniaaltoja. Tieteellistä äänentutkimusta kutsutaan akustiikaksi.


title: Ääni

text: Ultraääniksi kutsutaan yli 20 kHz:n taajuuksia ja infraääniksi alle 16 Hz:n taajuuksia.


title: Ääni

text: Korkeataajuuksisen ultraäänen avulla suoritettavilla mittauksilla voidaan selvittää muun muassa paksuuksia, etäisyyksiä tai jonkin kohteen sijainti. Ultraääntä käytetään lämmönlähteenä hitsauksessa erityisesti muoveja hitsattaessa. Kaikuluotaimien toiminta perustuu ultraääneen.


title: Ääni

text: Ääntä käytetään musiikissa ja laulamisessa taiteellista tai viihteellistä arvoa sisältävien kuuloaistimusten tuottamiseen. Taiteen piirissä ääniä voidaan myös koota äänimaisemiksi tai käyttää erilaisten taideteoksien elementteinä. Ympäristössä esiintyy myös erilaisia ei-toivottuja ääniä, joiden yleisnimitys on melu.


title: Ääni

text: Ääntä voi synnyttää massan, voiman, liikemäärän ja lämmön tuotto kaasuun tai nesteeseen. Kiinteään väliaineeseen ääntä voi synnyttää vain voiman tuotto. Yleisiä äänen syntytapoja ovat mekaaninen värähtely ja virtaukset. Ääntä voi syntyä erilaisten kemiallisten reaktioiden tai fysikaalisten ilmiöiden seurauksena, tai se voi olla ihmisten tai eläinten toiminnan tulosta. Ääntä tuotetaan myös erilaisten soitinten ja äänentoistolaitteiden avulla, kuten syntetisaattori tai kosketinsoittimet.


title: Ääni

text: Ihmisääni syntyy ihmisen puhaltaessa ilmaa ulos keuhkoistaan äänihuulten, kurkun sekä suun tai nenän kautta. Ihmisääntä hyödynnetään viestinnässä puheen muodossa.


title: Ääni

text: Ääni voidaan havaita kuuloaistimuksena, tuntoaistimuksena tai erilaisten mittausten avulla. Äänen havaitsemista tutkitaan psykoakustiikassa. Ihmiset ja useimmat eläimet havaitsevat ääntä kuulonsa avulla käyttäen korviaan. Ihminen ei kuule ääniä, joiden taajuus on alle 20 hertsiä tai yli 20 kilohertsiä. Matalat äänet voidaan myös tuntea värähtelynä mikäli ääni on riittävän voimakas. Kuulo sekä kyky havaita korkeita taajuuksia heikkenee iän myötä. Kuulon heikentyminen on yksilöllistä. Siihen voivat vaikuttaa perinnölliset tekijät, yleissairaudet ja melualtistus. Voimakkaat tai korkeat äänet voivat tuottaa kipua korvissa. Jos korvat altistuvat useasti koville tai voimakkaille äänille, voi kuulo vahingoittua.


title: Ääni

text: Ääntä voidaan vaimentaa äänenvaimentimella, absorption tai vastakkaisvaiheisten aaltojen avulla. Melun torjuntaan voi käyttää kuulonsuojaimia tai korvatulppia.


title: Ääni

text: Äänen taajuuden yksikkö on hertsi (Hz). Taajuus kertoo ääniaaltojen värähtelyjen lukumäärän sekunnissa. Mitä enemmän värähdyksiä ääniaalloissa on, sitä korkeampi ääni syntyy. Ihmiskorva on herkimmillään aistimaan ääniä 500–4 000 hertsin välillä. Ihmisen korva erottaa yleensä taajuuksia 20–20 000 Hz, ja ääniä, joiden taajuus on niiden yläpuolella, kutsutaan ultraääniksi. Ääniä, jotka ovat taajuudeltaan niin matalia, että ihmiskorva ei kykene niitä havaitsemaan, kutsutaan infraääniksi. Yleensä infraäänellä tarkoitetaan alle 20 hertsin taajuisia ääniä. — Pianon äänialue on n. 30–5 000 Hz. Äänen taajuuden kaksinkertaistuminen tai puolittuminen merkitsee oktaavin muutosta sävelkorkeudessa.


title: Ääni

text: Yleensä äänen spektri koostuu useista eri ääneksistä, mutta puhtaan siniaallon voidaan katsoa olevan äänes, jolla on vain yksi taajuus ja amplitudi.


title: Ääni

text: Äänen voimakkuutta kuvataan äänenpaineen tai äänenpainetason avulla. Äänenpainetason yksikkö on desibeli (dB). Hyvin kuulevan ihmisen kuulokynnystaso, eli hiljaisin ääni, jonka hän kuulee, on noin 0 dB. Normaalin puheen voimakkuus liikkuu noin 50–60 dB:ssä. Hyvin kuulevalla ihmisellä kipukynnys on noin 120–125 dB:n vaiheilla.


title: Ääni

text: Metrin päästä kuunneltuna kuiskaus on noin 30 dB:n ja tavallinen puhe noin 60 dB:n tasolla.


title: Ääni

text: Voimakkaat äänet voivat aiheuttaa joko tilapäisiä tai pysyviä vaikutuksia kuulojärjestelmään. Meluperäiset kuulovammat syntyvät useimmiten hitaasti ajan kanssa.


title: Ääni

text: Äänen nopeus mitataan metreinä per sekunti. Nopeus ei ole vakio, vaan se riippuu väliaineesta ja lämpötilasta. Äänen nopeus 0 °C:n lämpöisessä ilmassa on 331,4 m/s ja kasvaa jokaista astetta kohden lämpötilan noustessa. Huonelämpötilassa (22 °C) äänen nopeus on noin 345 m/s.


title: Ääni

text: Esimerkkejä keskimääräisestä äänen nopeudesta, kun väliaine on kiinteä:


title: Ääni

text: Ääntä voidaan tallentaa usealla eri tavalla. Useimmiten käytetään mikrofonia josta tuleva signaali vahvistetaan ja tallennetaan tiettyyn formaattiin esim. mp3-muotoon digitaaliseksi tiedostoksi. Aiemmin käytettiin muun muassa magnetoituvia nauhoja, kuten C-kasettia.


title: Järjestysluku (kemia)

text: Kemiassa ja fysiikassa järjestysluku (Z) on atomin ytimessä olevien protonien lukumäärä. Esimerkiksi hiilen järjestysluku on kuusi (Z = 6), koska hiiliatomin ytimessä on kuusi protonia. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty kasvavan järjestysluvun mukaisesti.


title: Järjestysluku (kemia)

text: Dmitri Mendelejevin jaksollisessa järjestelmässä oli ongelmana alkuaineiden järjestys. Kun alkuaineet järjestettiin ryhmiin kemiallisen käyttäytymisen perusteella, ne eivät olleet täydellisesti atomimassan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Esimerkiksi telluuri oli jaksollisessa järjestelmässä ennen kevyempää jodia.


title: Järjestysluku (kemia)

text: Ongelman ratkaisi Henry Gwyn Jeffreys Moseley vuonna 1913. Moseley päätteli eri alkuaineiden röntgenspektrien avulla, että atomissa on perussuure, joka kasvaa tasaisesti siirryttäessä jaksollisen järjestelmän alkuaineesta seuraavaan. Tämä suure on järjestysluku, joka osoittaa alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä. Järjestysluku on yhtä suuri kuin atomin ytimen positiivinen varaus. Moseleyn kokeet osoittivat, että alkuaineen kemialliset ominaisuudet määrää järjestysluku eikä atomimassa. Siten voitiin hyväksyä se, että telluuri on jaksollisessa järjestelmässä ennen jodia.


title: Moolimassa

text: Moolimassa (tunnus "M", yksikkö g/mol tai kg/mol) on se massa, joka on yhdellä moolilla atomeita tai molekyylejä. Yhdessä moolissa on Avogadron vakion (N = 6,02214·10) osoittama määrä rakenneyksiköitä.


title: Moolimassa

text:
Alkuaineiden suhteellinen atomimassa, joka on lukuarvoltaan sama kuin niiden moolimassa, on ilmoitettu jaksollisessa järjestelmässä. Molekyyli- ja ioniyhdisteen moolimassa saadaan tietää laskemalla yhteen niiden alkuaineatomien atomimassat, joista yhdiste on muodostunut. Ioniyhdisteillä on kiinteässä olomuodossa jatkuva hilarakenne, joten niille laskettu moolimassa on niiden kaavamassa, joka ilmoittaa ioniyhdisteen empiirisen kaavan mukaisen moolimassan. Lukuarvoon liitetään yksiköksi g/mol. Moolimassa voidaan myös laskea, jos tunnetaan aineen massa ja ainemäärä:
missä "M" on moolimassa, "m" on aineen massa, ja "n" on ainemäärä mooleissa.


title: Moolimassa

text: Hiilen (isotooppi 12) moolimassa "M"(C) on määritelmän mukaisesti 12,000 g/mol, toisin sanoen yksi mooli hiiltä on massaltaan 12,000 g. Systeemin perusosaset voivat olla atomeja, molekyylejä, ioneja, elektroneja tai muita määriteltyjä hiukkasia.


title: Moolimassa

text: Alkuaineen moolimassa on sama kuin alkuaineen suhteellinen moolimassa. Luonnossa hiili esiintyy pääasiassa isotooppien C (98,9 %) ja C (1,1 %) seoksena, jolloin suhteelliseksi moolimassaksi saadaan 12,011 g/mol.


title: Moolimassa

text: Yhdisteen moolimassa saadaan laskemalla yhdisteen kaavassa esiintyvien atomien moolimassat yhteen. Veden moolimassa "M"(HO) = 2 · "M"(H) + "M"(O) = 2 · 1,008 g/mol + 16,00 g/mol = 18,016 g/mol. Tässä vedyn atomimassa on 1,008 u ja hapen atomimassa on 16,00 u.


title: Moolimassa

text: Polymeerimateriaaleille ei voida laskea yhtä yksittäistä moolimassaa, koska polymeerimateriaali sisältää käytännössä aina eripituisia ja täten myös erimassaisia polymeeriketjuja: kysessä on siis eräänlainen seos. Polymeerimateriaaleille onkin olemassa erilaisia keskimääräisiä moolimassoja, kuten painokeskimääräinen moolimassa (M), lukukeskimääräinen moolimassa (M) ja viskositeettikeskimääräinen moolimassa (M). Näistä yleisimmin käytetään M:aa ja M:aa. M:n ja M:n osamääränä (M/M) polymeerille saadaan polydispersiteetti-indeksi (PDI). Sijoittamalla polymeerimateriaalin polymeeriketjujen pituudet massan suhteen graafiseksi esitykseksi saadaan aikaan polymeerin moolimassajakauma.


title: GPS

text: GPS eli Global Positioning System () on Yhdysvaltain puolustusministeriön kehittämä ja rahoittama satelliittipaikannusjärjestelmä, viralliselta nimeltään Navstar GPS. Se on nykyään yleisimmin käytetty GNSS-järjestelmä ("Global Navigation Satellite System") ja arkikielessä sillä saatetaan tarkoittaa yleisesti satelliittipaikannusta.


title: GPS

text: GPS-satelliitit kiertävät Maata noin 20 200 kilometrin korkeudella. Satelliitit on suunniteltu lähettämään signaali vain kohti Maata eli paikannus onnistuu lähinnä niiden radan sisällä mutta vuotavan signaalin avulla on paikannusta onnistuttu käyttämään myös niiden radan ulkopuolella.


title: GPS

text: GPS-paikantimet lukevat satelliittien lähettämää mikroaaltosäteilyä ja aktiiviantenneilla varustetut paikantimet lähettävät itsekin säteilyyn koodattua informaatiota.


title: GPS

text: 9. maaliskuuta 2016 toiminnassa olevia satelliitteja on 31 kappaletta.


title: GPS

text: Navstar-GPS:n kehitystyö aloitettiin 1970-luvun puolivälissä ja tarkoituksena oli luoda alun perin sekä sotilas- että siviilikäyttöön soveltuva tarkka ja reaaliaikainen yksisuuntainen paikannusmenetelmä.


title: GPS

text: Satelliitin radiosignaalin käyttö navigoinnissa syntyi Johns Hopkinsin yliopistossa, kun Sputnik 1:n signaalia mitattiin satelliitin lentäessä Yhdysvaltojen yli lokakuussa 1957. Yhdysvaltain laivaston Polaris-ohjuksin varustettujen ydinsukellusveneiden paikantamista varten kehitettiin 1950-luvun jälkipuolelta alkaen ja 1960-luvun puolivälissä valmiiksi Transit-navigaatiosatelliittijärjestelmä, joka oli Yhdysvaltain laivaston käytössä kunnes GPS korvasi sen 1990-luvulla.


title: GPS

text: Yhdysvaltain ilmavoimat kehitti Timation- ja laivasto omaa Transitin korvaavaa järjestelmää 1960-luvun lopulta alkaen. Hankkeet yhdistettiin 1970-luvun alkupuolella, jolloin GPS:n kehitys alkoi.


title: GPS

text: Ensimmäinen navigointikäyttöön tarkoitettu Navstar-satelliitti (Block I) laukaistiin vuonna 1978. Viimeinen ensimmäisen sukupolven Block I -satelliitti laukaistiin lokakuussa 1985. Viimeinen Block I -satelliitti poistettiin käytöstä marraskuussa 1995. Nykyisin käytössä olevat satelliitit ovat toisen sukupolven Block II, Block IIA ja Block IIR -tyyppisiä. 27. huhtikuuta 1995 paikannusjärjestelmä oli täydessä toimintakunnossa (FOC, "Full Operational Capability"). Toimintakuntoiseen järjestelmään kuuluu vähintään 24 satelliittia, joista yhtä aikaa voi olla näkyvissä 12.


title: GPS

text: Vuonna 2010 piti laukaista GPS 2F-satelliitteja, mutta Boeing on niiden toteutuksessa 3,5 vuotta myöhässä ja on kaksinkertaistanut 8 satelliitin toteutuskustannukset. Lockheed-Martin kehittää GPS III-satelliittiversiota.


title: GPS

text: Yhdysvallat on 1970-luvulta alkaen panostanut 35 miljardia dollaria GPS-järjestelmään ja sen vuosikustannus on miljardi dollaria.


title: GPS

text: Navstar-GPS-järjestelmä koostuu kolmesta segmentistä, jotka ovat avaruus, kontrolliverkko ja käyttäjäosa. Avaruussegmentin muodostavat satelliitit. Satelliitteja on 24 kappaletta noin 20 200 km:n korkeudessa. Jokainen satelliitti kiertää maapallon kaksi kertaa vuorokaudessa. GPS-vastaanotin mittaa aikaa, joka signaalilta kuluu sen siirtyessä satelliitilta vastaanottimelle. Kun satelliittien sijainti tunnetaan, eri satelliiteista tulevien signaalien aikaeron avulla kyetään laskemaan vastaanottimen sijainti. Kontrolliverkossa tarkkaillaan satelliittien tilaa, ratoja ja toimintoja. Päävalvontakeskus on Yhdysvalloissa, Colorado Springsissä. Päävalvontakeskuksen lisäksi päiväntasaajan tuntumassa on neljä tarkkailuasemaa. Käyttäjäosan muodostavat miljoonat GPS-vastaanottimet.


title: GPS

text: GPS-paikannus perustuu siihen, että satelliitit lähettävät atomikellon ajan ja navigaatiosignaalin, jonka GPS-laite vastaanottaa. GPS-laite vastaanottaa signaalia samanaikaisesti useasta satelliitista. Satelliitteja tulee olla vähintään neljä, sillä päätelaitteen kello ei ole tarkka kuten satelliittien atomikellot. Päätelaitteen kellon ja todellisen ajan ero (kellovirhe) täytyy asettaa yhtälöissä tuntemattomaksi, jolloin tarvitaan vähintään neljän yhtälön ryhmä, jotta ratkaisu on yksikäsitteinen. Tämä vaatii havaintoa vähintään neljästä satelliitista.


title: GPS

text: Päätelaite laskee vastaanottamistaan radiosignaaleista joko pseudoetäisyyttä – käyttämällä satelliittisignaalin päälle moduloituja pseudosatunnaiskoodeja (PRN) – tai kantoaallon vaihetta. Pseudoetäisyyden ratkaisu perustuu olennaisesti signaalin kulkuajan mittaukseen. Paikkaratkaisu pystytään tekemään C/A-koodista (coarse acquisition) eli salaamattomasta koodista. Toisella radiotaajuudella lähetettävä P-koodi eli salattu koodi tuottaa tarkemman paikkaratkaisun. Molempia - koodi ja kantoaalto - voidaan käyttää paikannukseen, jälkimmäistä tosin vain monimutkaisissa geodeettisissa GPS-tarkkuusvastaanottimissa, sillä kantoaaltoa käytettäessä laskentaa ei voi tehdä reaaliajassa.


title: GPS

text: Paikannus perustuu pseudoetäisyyden mittaukseen:


GPS


title: GPS

text: jossa


title: GPS

text: formula_7, formula_8, formula_9 ja formula_6 ovat tuntemattomia muuttujia, jotka voidaan ratkaista neljän sopivissa paikoissa olevan satelliitin avulla.


title: GPS

text: Lauseketta kutsutaan "pseudoetäisyydeksi" koska siinä on tuntemattomia kellovirheitä. Satelliittikello on erittäin tarkka atomikello. Vastaanottimen kello on yleensä halpa kvartsikello, joka on tarkka vain lyhyellä aikavälillä eikä sen aikatietoa voi käyttää navigaatioratkaisussa.


title: GPS

text: Pseudoetäisyyden ja todellisen etäisyyden käyttäjän ja satelliittien välillä eli käyttäjän paikan virhe riippuu marginaalisesti kellovirheestä, mutta ilmakehä (sekä troposfäärin vesihöyryn tuntematon jakauma että ionosfäärin elektronien määrä, joka riippuu muun muassa Auringon aktiivisuudesta) on pysyvä epätarkkuuden lähde. Se tuottaa muutaman metrin virheen paikkaan. Tätä pyritään korjaamaan muun muassa Klobucharin algoritmilla.


title: GPS

text: GPS-paikannusta voidaan kutsua "hyperboliseksi paikannusmenetelmäksi" koska se perustuu etäisyys"erojen" eikä etäisyyksien käyttöön. Laskemalla alkuperäisistä havainnoista erotussuureet kahden satelliitin tai kahden mittauspaikan välillä saadaan kellotuntemattomat eliminoiduiksi. Vrt. Decca-järjestelmä.


title: GPS

text: Vaikka satelliittien minimimäärä on neljä, päästään sitä tarkempaan lopputulokseen mitä useamman satelliitin avulla laskutoimitukset tehdään. Mitä enemmän mittauksessa käytettävät satelliitit ovat erillään toisistaan sitä tarkempi lopputulos saadaan. Paikannus onnistuu myös kolmen satelliitin avulla, kun oletetaan, että vastaanotin on jollakin tietyllä korkeudella vertailuellipsoidista. Tällöin vastaanottimen korkeuskoordinaattia ei ratkaista, jolloin tuntemattomia suureita on vain kolme (kaksi koordinaattia ja kellovirhe). Tämä oletus on hyvä merellä, jossa korkeuseroja ei ole, mutta esimerkiksi vuoristossa oletusta vakiokorkeudesta ei voi tehdä jos vastaanotin liikkuu.


title: GPS

text: Navstar-GPS:n tarkkuus on siviilikäytössä vaakasuunnassa muutama metri. Korkeussuunnassa tarkkuus on n. 2–3 kertaa heikompi. 1. toukokuuta 2000 asti Yhdysvaltojen puolustusministeriö heikensi tahallisesti satelliittien siviilikäyttäjiin lähettämät rataelementit ja kellon käyntitiedot ("Selective Availability", SA), jota ennen siviilikäyttöön suunnattujen GPS-laitteiden tarkkuus oli vaakasuunnassa 100 metriä ja korkeussuunnassa 156 metriä. Paikannusvirhettä tuovat satelliittien rata- ja kellovirhe, ilmakehä, monitieheijastuminen, satelliittigeometria, paikantimen virheet, tahallinen häirintä ja käyttäjän virheet.


title: GPS

text: Differentiaalinen GPS kehitettiin SA-häirinnän aiheuttaman epätarkkuuden poistamiseen muun muassa merenkulkijoiden tarpeisiin. Kun SA-häirintä (poistui 2000-luvun alussa) oli päällä, paikannustarkkuus oli 100 metrin paikkeilla, mikä ei taannut järin turvallista merenkulkua. Sumuinen sää ja kapea väylä olisivat voineet olla tuhoisa yhdistelmä. Uusi tukiasema, nk. referenssiasema, jonka sijainti oli tarkkaan tiedossa, laski SA-häirinnän aiheuttaman virheen kuuntelemalla satelliittien lähettämää dataa sekä vertaamalla sitä omaan tarkkaan paikkaansa. Näin saatiin laskettua virheen suuruus. Asemia jouduttiin kuitenkin perustamaan useita, sillä virheen suuruus vaihtelee eri paikoissa maapalloa. Esimerkiksi Itämeren alueella liikuttaessa on eri paikoissa käytettävä muutamaa eri referenssiasemaa. Kun kaksi tukiasemaa on kantoetäisyydellä, vastaanotin ei välttämättä tiedä kumpaa lähetystä tulisi kuunnella. Tällöin saattaa signaali jäädä kokonaan saamatta, ja DGPS-vastaanotin ilmoittaa, että paikkakoordinaatit eivät ole saatavilla. Itämerellä tällainen paikka löytyy likipitäen Gotlannin pohjoiskärjen kohdalla.


title: GPS

text: Järjestelmän hyviin puoliin lukeutuu korjaustiedon lähetys radioteitse paikallisesti, vaikkakin usein maksullisesti, koska DGPS-tukiasemia ylläpitävät kolmannet osapuolet. Valtakunnallisten radioasemien RDS-kanavalta voi kuunnella korjaustietoa Digita Oy:n Fokus-palvelusta, jolloin paikannuksessa päästään parin metrin tarkkuuteen. Merenkulkulaitokselta palvelun saa ilmaiseksi rannikkoalueiden vesillä liikkuessaan. Vaikka SA-häirintä onkin poistettu, auttaa DGPS-järjestelmä ilmakehän aiheuttamien häiriöiden korjaamisessa.


title: GPS

text: DGPS:n ja GPS:n ohella on olemassa vielä yksi, entistäkin tarkempi tapa paikantaa: relatiivinen GPS. Se perustuu vähintään kahteen samanaikaisesti mittaavaan laitteeseen, joilla koordinaattierot pisteiden välillä määritellään. Maanmittauksessa relatiivinen GPS on hyödyllinen menetelmä.


title: GPS

text: Assisted GPS (A-GPS) eli avustettu GPS kattaa alleen monenlaisia eri tekniikoita.


title: GPS

text: Vastaanottimien herkkyyden ja toimintanopeuden parantuminen A-GPS:n myötä on johtanut siihen, että jopa sisätiloissa nopeasti toimivia GPS -vastaanottimia on kyetty rakentamaan matkapuhelimiin, joissa on jouduttu tekemään kompromisseja GPS-antennin, virrankulutuksen ja koon suhteen. Samoin A-GPS on auttanut merkittävästi erilaisten henkilö- ja eläinpaikantimien toimintaa.


title: GPS

text: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus on käytetyin GPS-mittausmenetelmä maanmittauksessa. Se perustuu signaalin kantoaallon vaihe-eron mittaukseen itse pseudoetäisyyden määrittämisen lisäksi. Koska kantoaallon lähetystaajuus on yli tuhatkertainen itse PRN- signaaliin verrattuna, päästään tekniikalla erittäin tarkkoihin mittaustuloksiin. Menetelmän hankaluudeksi muodostuu se, että koska jokainen signaalin kierros on samanlainen, on mahdotonta pelkästään mittaamalla selvittää kuinka monta kokonaista aallonpituutta signaali heittää, ja tämä aiheuttaa mittaustarkkuuteen allonpituuden tai sen moninkerran suuruista virhettä, joka on L1- signaalin tapauksessa noin 20 senttimetriä. Tästä syystä reaaliaikaista kinemaattista mittausta käytetään pseudoetäisyyden mittauksen lisänä, jolloin pseudoetäisyydestä arvioidaan kokonaisten aallonpituuksien lukumäärä


title: GPS

text: VRS-mittauksessa toista vastaanotinta ei viedä enää tukiasemaksi maastoon, vaan tukiaseman virtuaalinen paikka lasketaan kiinteiden tukiasemien mittausten perusteella ja tieto välitetään VRS-laskentakeskuksesta vastaanottimeen satelliitista saaman tiedon tueksi, jolloin korjaukset tehden tulee mittauksesta tarkka. Suomessa kiinteiden tukiasemien verkko virtuaaliasemien määrittämiseksi on Maanmittauslaitoksella ja Geotrim Oy:llä.


title: GPS

text: Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Meksikossa käytetään GPS-mittauksien tarkkuuden parantamiseksi WAAS-tukijärjestelmää. EU kehittää Eurocontrolin kanssa vastaavan järjestelmän EU:n alueelle. Sen nimi on EGNOS ja se siirtyi operatiiviseen käyttöön vuonna 2009, muttei vielä esim. ilmailukäyttöön. Vastaavat järjestelmät ovat rakenteilla vuonna 2009 Japanissa ja Intiassa (GAGAN).


title: GPS

text: GPS-satelliitit lähettävät kantoaallon päälle moduloituna ns. näennäissatunnaista signaalia (PRN, "Pseudo Random Noise"). Signaali ei läpäise kiinteitä rakenteita, joten paikantimen käyttö vaatii suoran ”näköyhteyden” taivaalle. GPS toimii kahdella päätaajuudella (L1 ja L2):


title: GPS

text: Eri taajuudet kantavat seuraavia modulaatioita:


title: GPS

text: Nimityksiä L3, L4 ja L5 käytetään myös geodeettisessa GPS-teoriassa, jossa ne ovat ns. "ionosfäärivapaa", "geometriavapaa" ja "wide lane" -taajuus. Toista käytetään ionosfääritutkimuksessa, ensimmäistä geodeettisessa paikannuksessa. Kaikki kolme ovat havaintojen käsittelyssä muodostettuja kahden signaalin laskennallisia yhdistelmiä eivätkä satelliittien oikeasti lähettämiä signaaleja.


title: GPS

text: Vuoden 2011 alussa on Yhdysvalloissa käyty keskustelua siitä, aikaansaanko Light-Squared-yhtiön kaavaileman satelliittikännykkä-maanpäällinen kännykkä (LTE)-järjestelmän tukiasemat, joiden lähetysteho on miltei 16 000 wattia, häiriöitä GPS-paikannukseen Yhdysvaltain alueella.


title: GPS

text: GPS tarjoaa kahden tasoista palvelua: SPS ("Standard Positioning Service") ja PPS ("Precise Positioning Service"). SPS on käytössä maailmanlaajuisesti kaikille ilman suoraa maksua. SPS käyttää L1-taajuutta ja tarjoaa n. 5–10 metrin paikannustarkkuuden. PPS on maailmanlaajuisesti käytössä USA:n valtuuttamille käyttäjille. PPS edellyttää paikantimen sotilaallista versiota, joka pystyy P(Y)-koodin purkamiseen. PPS käyttää molempia taajuuksia ja kykenee SPS:ä parempiin tarkkuuksiin.


title: GPS

text: Vuonna 1984 Ronald Reagan vapautti Navstar-GPS:n siviilikäyttöön järjestelmän oltua ennen tätä vain Yhdysvaltojen puolustusministeriön käytössä.


title: GPS

text: Clintonin hallinto poisti häirinnän siviilisignaalista, joka paransi sen paikannustarkkuutta, 1990-luvun lopussa.


title: GPS

text: Nykyään Venäjä ylläpitää GLONASS satelliittipaikannusjärjestelmää. Euroopan komissio rakentaa globaalia satelliittipaikannusjärjestelmäänsä, Galileo-GPS:ää, joka valmistunee Kiinan Beidou/Compass-järjestelmän kanssa samaan aikaan. Intia on ilmaissut aikeensa toteuttaa globaali satelliittipaikannusjärjestelmä. Täten satelliittipaikannus on osa suurvaltojen ominaisuuksia.


title: GPS

text: Persianlahden sodassa 1991 Navstar-GPS-laitteet olivat vielä harvinaisia. Niillä oli merkittävä osuus koko sodan voittamisessa siinä, että ne mahdollistivat koukkauksen lännen kautta, halki piirteettömän, tasaisen autiomaan, jossa irakilaisten kokemuksen mukaan ei pysty operoimaan suurilla joukoilla. Harvat GPS-laitteet mahdollistivat suurten joukkojen koordinoinnin piirteettömällä ja tasaisella aavikolla. GPS auttoi koordinoimaan panssarijoukkoja ja polttoainehuoltokolonnia.


title: GPS

text: GPS-vastaanotin kalliin risteilyohjuksen tutkaa halvempana suunnistusjärjestelmänä yksinkertaisti ja halvensi oleellisesti niiden maalin määrittämistä. GPS-vastaanotin poistaa sään haitallisen vaikutuksen ohjuksen tai muun ohjattavan ammuksen suunnistuksesta. Sää oli merkittävä rajoittava tekijä vielä Persianlahden sodassa 1991, mutta sen jälkeen GPS:n käyttöön perustuvilla aseilla alkoi olla merkitystä Kosovon sodassa 1999 ja sodassa Afganistanissa 2001.


title: GPS

text: Irakin sodassa 2003 GPS sai taktisen sovelluksen aseissa. JDAM-liitopommijärjestelmä mahdollisti GPS:ään perustuvan ja säästä riippumattoman taktisen massavaikutuksen. JDAM maksaa alle 20 000 dollaria, mikä ei ole paljon verrattuna aikaisempiin ratkaisuhin.


title: GPS

text: Vuonna 2010 ilmeni, että uudistettu GPS ei ole yhteensopiva useiden kymmenien yhdysvaltalaisten asejärjestelmien kanssa.


title: GPS

text: Koska GPS-paikannuksen edut ovat ilmeiset, on GPS-laitteista tehty puhtaita sotilasversiota, kuten Rockwell Collins DAGR.


title: GPS

text: GPS:n merkityksen kasvaessa sen häirinnästä ja harhauttamisesta tulee osa sodankäyntiä. Irakin sodassa 2003 yhdysvaltalaiset väittivät irakilaisten käytössä olevan Aviakonversijan () valmistamia venäläisiä GPS-häirintälähettimiä. Yhtiön johtaja Oleg Antonov kiisti asian AP:lle antamassaan haastattelussa. Laitteiden merkitystä kuvaa se, että yhdysvaltalaiset tuhosivat kuuden häirintäaseman laitteet, joista yhdet juuri häirittävän GPS:n avulla. ChipCenter.com:in asiantuntija Alex Mendelsohnin mukaan Aviakonversijan laitteet maksavat 40 000 dollaria ja kykenevät häiritsemään GPS:ää satojen kilometrien päähän. Aviakonversijan 1997 esittelemän GPS-häirintälaitteen ulostuloteho on neljä wattia, ja se kykenee torjumaan GPS-signaaleja 200 kilometrin päähän.


title: GPS

text: Erilaisia GPS-häirintälaitteita on ollut saatavilla maailmalla jo useita vuosia. GPS:n häirintä ja harhautus on väistettävissä muun muassa teknisillä vasta-aseilla, mutta ne lisäävät GPS-pohjaisten aseiden hintoja ja monimutkaistavat näiden aseiden käyttöä. Ensisijaisesti Irakissa kysymys oli 225 ja 450 kilon JDAM-ohjattujen pommien kyvystä ohjautua maaliinsa. Kalliimmat risteilyohjukset voivat hakeutua maaliinsa myös tutkan avulla.


title: GPS

text: GPS-ohjatut laitteet eivät tarvitse tutkaa, minkä vuoksi niiden hinta on murto-osa tutkalla varustettujen täsmäaseiden hinnasta. Etelä-Ossetiassa käytyjen taisteluiden aikana 2008 GPS-signaalia oli heikennetty siten, että venäläisten joukkojen saaman GPS-signaalin tarkkuus oli vain 300 m.


title: GPS

text: GPS-järjestelmää käytetään laajasti geodesiassa ja geoinformatiikassa. Geodeettisissa perusverkkojen mittauksissa ns. staattinen GPS on nykyisin standardimenetelmä, ja myös kartoitus- eli detaljimittauksissa käytetään ns. kinemaattista GPS:ää (RTK, "Real Time Kinematic").


title: GPS

text: Geodeettisessa käytössä mitataan yleensä pseudosatunnaiskoodien (PRN) sijasta (tai niiden lisäksi) kantoaaltojen vaihekulmat, jolloin saavutettava tarkkuus on senttimetrien luokkaa metrien sijasta. Ei-reaaliaikaisessa käytössä voidaan lisäksi käyttää jälkilaskennan avulla generoituja rataelementtejä, jolloin tarkkuus kasvaa entisestään.


title: GPS

text: GPS:n mukana on geodesiassa luotu ensimmäiset aidosti globaaliset, geosentriset vertausjärjestelmät, joiden ansiosta paikkatietojen vaihto kansainvälisestikin helpottuu. Järjestelmien maailmanlaajuinen tarkkuus liikkuu muutaman senttimetrin tasolla, jolloin voidaan jo seurata laattatektoniikkaa ja postglasiaalista maannousua.


title: GPS

text: Geotrim ylläpitää Suomessa VRS-korjaussignaalia jonka ansiosta GPS-laitteen tarkkuus on noin 15 mm luokkaa sivusuunnassa ja noin 25 mm korkeussuunnassa.


title: GPS

text: Tämän lisäksi GPS tunkeutuu yhä enemmän päivittäiseen elämään. Saatavissa on jo matkapuhelimeen integroitu GPS-paikannus, ja monet taksit ja henkilöautot käyttävät paikkatietojärjestelmään integroitua GPS-paikannusjärjestelmää.


title: GPS

text: Navstar ja Galileo –GPS:ien siviilimarkkinoiden kasvuun vaikuttavat olennaisesti seuraavat tekijät:


title: GPS

text: Joissain tapauksissa GPS:n laajaa käyttöä ja uskoa GPS-karttoihin kritisoidaan siksi, ettei enää seurata maastoa ja ympäristöä enää niin tarkkaan kuin kartalla ja kompassilla suunnistettaessa. Esimerkiksi Puolassa kuljettaja ajoi pienikokoisen linja-auton järveen uskoessaan GPS-paikantimen ilmeisesti vanhentunutta karttaa.


title: GPS

text: Häiriöt gps:ssä voivat aiheuttaa monenlaisia seurauksia. Esimerkiksi tammikuussa 2016 Metsähovin radio-observatoriossa havaittiin aikahyppy GPS-signaalissa. Myöhemmin syyksi paljastui vikaantuneen SVN23-satelliitti käytöstä poiston jälkeen osaan satelliitteista syötetyt väärät parametrit. 13 mikrosekunnin aikavirheen vuoksi GPS-paikannus saattoi heittää useamman kilometrin. Lisäksi muiden muassa BBC:n DAB-digitaaliradio lähetykset keskeytyivät.


title: GPS

text: GPS-satelliittisarjaan kuuluvat


title: Fraktaali

text: Fraktaali ( 'murtunut') on joukko, joka on "itsesimilaarinen", eli joukko näyttää samalta tai samankaltaiselta, katsoi sitä millä suurennoksella tahansa. Fraktaalille ei ole täsmällistä määritelmää, mutta erään luokituksen mukaan se on joukko, jonka fraktaaliulottuvuus on erisuuri kuin joukon topologinen ulottuvuus. Tavallinen fraktaali on itsesimilaarinen jossain määrätyssä mittakaavassa, jolloin sen fraktaaliulottuvuus on vakio. On myös mahdollista määritellä fraktaaleja, joissa itsesimilaarisuus toteutuu useammassa eri mittakaavassa. Tällaista joukkoa kutsutaan multifraktaaliksi.


title: Fraktaali

text: Fraktaalifunktio voidaan määritellä funktioksi, joka on jatkuva kaikkialla mutta ei derivoituva missään pisteessä. Tällainen on esimerkiksi Weierstrassin funktio.


title: Fraktaali

text: Fraktaali-sanan suomenkieliseksi vastineeksi on esitetty sanaa "murtomuoto".


title: Fraktaali

text: Fraktaalilla on usein seuraavat ominaisuudet:


title: Fraktaali

text: Fraktaalista löytyy samanlaisia rakenteita suurennettiinpa sitä kuinka paljon tahansa. Luonnosta löytyviä fraktaalin kaltaisia kohteita ovat esimerkiksi pilvet, vuoristot, salamat, rantaviivat, lumihiutaleet, monet vihannekset (kuten kukkakaali ja parsakaali) sekä eläinten kuviointi. Kaikki itsesimilaariset kohteet, kuten suora viiva eivät kuitenkaan ole fraktaaleita. Vaikka suora viiva onkin itsesimilaarinen, se on kuitenkin tarpeeksi yksinkertainen kuvattavaksi Euklidisella geometrialla.


title: Fraktaali

text: Fraktaaleihin liittyvä matematiikka sai alkunsa 1600-luvulla, kun matemaatikko ja filosofi Gottfried Leibniz tutki rekursiivisia itsesimilaarisia kohteita (vaikkakin hän virheellisesti ajatteli suoran viivan olevan myös fraktaalinen).


title: Fraktaali

text: Vuonna 1872 esimmäinen fraktaalina pidettävä funktio esiteltiin, kun Karl Weierstrass antoi esimerkin funktiosta joka oli jatkuva kaikkialla muttei derivoituva missään pisteessä. Vuonna 1904, Helge von Koch esitteli Kochin käyrän. Wacław Sierpiński muodosti kolmionsa vuonna 1915 ja vuotta myöhemmin neliönsä. Itsesimilaarisia käyriä tutki enemmän Paul Pierre Lévy, joka vuonna 1938 julkaistussa artikkelissaan "Plane or Space Curves and Surfaces Consisting of Parts Similar to the Whole" kuvasi uuden fraktaalikäyrän Lévy C käyrän. Georg Cantor taas antoi esimerkin eräästä toisesta fraktaalista, Cantorin joukosta. Fraktaali-sana keksittiin kuitenkin vasta myöhemmin.


title: Fraktaali

text: Kompleksitason iteroitavia funktioita tutkivat 1800- ja 1900-luvuilla Henri Poincaré, Felix Klein, Pierre Fatou and Gaston Julia. Ilman nykyaikaisista tietokonetekniikkaa fraktaalien kuvantaminen oli kuitenkin haasteellista.


title: Fraktaali

text:
1960-luvulla Benoît Mandelbrot tutki itsesimilaarisuutta esimerkiksi artikkeleissaan "How Long Is the Coast of Britain? Statistical Self-Similarity and Fractional Dimension", joka perustui Lewis Fry Richardsonin tekemiin tutkimuksiin. Vuonna 1975 Mandelbrot keksi sanan "fraktaali" kuvaamaan kohdetta, jonka Hausdorffin dimensio on suurempi kuin sen topologinen dimensio. Hän osoitti tämän määritelmän huomiota herättäneillä tietokoneitse tehdyillä visualisoinneilla.
Eräät fraktaalit on nimetty löytäjänsä mukaan


title: Fraktaali

text:
Fraktaaleja voidaan suurentaa rajatta. Niillä on yksityiskohtia kaikissa mittakaavoissa eli yksityiskohdat jatkuvat äärettömiin. Fraktaaleista voidaan laatia taideteoksia ohjelmoitavan tietokonegrafiikan keinoin.
Fraktaaliohjelmistoja:


title: Miles Davis

text: Miles Dewey Davis III (26. toukokuuta 1926 Alton, Illinois, Yhdysvallat – 28. syyskuuta 1991) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja -säveltäjä, jonka pääsoitin oli trumpetti. Häntä pidetään yhtenä jazzin keskeisimmistä suunnannäyttäjistä ja ylipäänsä modernin musiikin vaikutusvaltaisimmista hahmoista.


title: Miles Davis

text: Davis syntyi varakkaaseen afroamerikkalaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli hammaslääkäri Miles Dewey Davis, ja hänen äitinsä Cleota Mae (Henry) Davis oli soitonopettaja. Perhe muutti vuotta myöhemmin East St. Louisiin. Hänen äitinsä Cleota halusi poikansa soittavan viulua. Hän oli kyvykäs bluespianisti, mutta piti tämän salaisuutena pojaltaan, sillä ei pitänyt bluesia tarpeeksi hienona. Davis sai ensimmäisen trumpettinsa yhdeksänvuotiaana, mutta aloitti trumpetinsoiton varsinaisesti vasta 13 vuoden iässä, kun hänen isänsä hankki uuden trumpetin lisäksi poikansa soitonopettajaksi paikallisen trumpetisti Elwood Buchananin. Buchanan painotti soittamista ilman vibratoa, ja tämä painuikin nuoren Davisin mieleen koko hänen tulevan uransa ajaksi. Myös Clark Terry vaikutti vahvasti hänen soittoonsa. 16-vuotiaana Davis liittyi paikalliseen muusikkojen liittoon ja aloitti ammattimaisen soiton. Pian hän soitti Eddie Randlen yhtyeessä Blue Devils. Vuoden pestin jälkeen Davisiä pyydettiin erilaisiin yhtyeisiin, mutta hänen vanhempansa halusivat pitää opinnoista kiinni, niin että Miles kävisi koulun loppuun. Vuonna 1944 Charlie Parkerin ja Dizzy Gillespien tähdittämä Billy Eckstinen yhtye vieraili St. Louisissa. Davis pääsi soittamaan sairastuneen Buddy Andersonin tilalle kolmanneksi trumpetiksi pariksi viikoksi. Yhtyeen matka jatkui kuitenkin pian ilman Davisiä, sillä hänen vanhempansa olivat edelleen ankaria opintojen suhteen.


title: Miles Davis

text: Vuonna 1944 Davis aloitti opinnot New Yorkissa koulussa, joka otti myöhemmin nimekseen Juillard. Hän alkoi pian soittaa Parkerin kanssa klubeissa, ja vuonna 1945 hän hylkäsi akateemiset opinnot kokonaan ja ryhtyi täysipäiväiseksi jazz-muusikoksi. Hän soitti sekä Parkerin että Eckstinen kanssa ja kokosi myös oman epätavallisen yhdeksän miehen yhtyeen, jossa oli trumpetin lisäksi alttosaksofoni, baritonisaksofoni, pasuuna, käyrätorvi ja tuuba. Yhtye äänitti Capitol Recordille materiaalia, joka julkaistiin 1957 nimellä "Birth of The Cool".


title: Miles Davis

text: Davis sai vuonna 1951 pitkän levytyssopimuksen Prestigen kanssa. Vuonna 1955 hän alkoi levyttää Columbialle, mutta vanhan sopimuksen takia joka toinen levy ilmestyi Prestigeltä. Hän kokosi klassisen kvintettinsä, jossa soitti John Coltrane, Red Garland, Paul Chambers ja Philly Jo Jones. Kvintetistä muodostui sekstetti, kun Cannonball Adderley liittyi yhtyeeseen. Kun Jo Jones erosi, hänen tilalleen tuli rumpuihin Jimmy Cobb ja Garlandin tilalle pianoon Bill Evans.


title: Miles Davis

text: 1960-luvun alkupuolella Davis soitti konserteissaan samoja standardeja, kuten oli tehnyt 1950-luvulla. Hänen oli vaikeaa löytää tenorisaksofonisti, joka olisi paikannut John Coltranen jättämän aukon. Davis tiesi, että Art Blakeyllä oli yhtyeessään saksofonisti nimeltä Wayne Shorter, jonka soittoon Davis oli ihastunut. Vasta Wayne Shorterin liityttyä yhtyeeseen sai Davis haluamansa kokoonpanon valmiiksi. Siinä soitti Davisin ja Shorterin lisäksi rumpali Tony Williams, basisti Ron Carter ja pianisti Herbie Hancock. Tällä kokoonpanolla Miles Davis saavutti yhden uransa hienoimmista vaiheista. Musiikki alkoi kehittyä vapaampaan tyyliin, jossa soolon choruksia ei ole ennalta määrätty. Yhtyeen kollektiivinen osaaminen oli vailla vertaa.


title: Miles Davis

text: Davisin 1960-luvun kvintetti hajosi lopulta, kun mukaan alkoi tulla yhä uusia muusikoita. Hancockin ollessa häämatkalla Brasiliassa hänen tilalleen tuli Tony Williamsin tuttava Chick Corea. Studiossa oli toisinaan mukana myös toinen tunnettu pianisti, Joe Zawinul. Bassoon tuli Dave Holland, rumpalina kuultiin esimerkiksi Jack DeJohnettea ja kitaraa soitti John McLaughlin.


title: Miles Davis

text:
Miles Davis ei ollut ensimmäinen niistä monista artisteista, joka rupesivat yhdistelemään jazzia ja popmusiikkia 1960-luvulla, mutta hän sai kuitenkin lopulta aikaan merkittävimmät levytykset tällä saralla. Davis lähestyi selvästi fuusiota jo levyillään "Miles in the Sky" (1968) ja "Filles de Kilimanjaro" (1968). Ensin mainitun levyn avausraidalla Stuffilla Herbie Hancock siirtyi sähköpianon ääreen, Ron Carter sähköbassoon ja Tony Williams soitti tango-komppia muistuttavaa rytmiä. Lisää oli kuitenkin luvassa: vuosina 1969 ja 1970 Davis julkaisi kolme levyä, joita pidetään fuusiojazzin ehdottomina merkkipaaluina: "In a Silent Way" (1969), "Bitches Brew" (1970) ja "A Tribute to Jack Johnson" (1970).
Kolmen merkittävän fuusiolevyn jälkeen Davis julkaisi vielä muutamia vastaavia levyjä. Vuonna 1972 ilmestynyt "On the Corner" vei rytmit vielä lähemmäksi funkia. Davis ihaili Sly Stonen ja James Brownin musiikkia. Näiden lisäksi hän otti mukaan vaikutteita esimerkiksi intialaisesta musiikista. Davis oli toivonut saavansa yleisökseen mustan nuorison, mutta "On the Corner" -levy oli hyvin hankala pala nieltäväksi monille kuulijoille. 1970-luvun puoliväliin mennessä Davis julkaisi vielä muutamia fuusiolevyjä, joista osa oli äänitetty konserteissa. Tämän jälkeen Davis vetäytyi asuntoonsa käyttämään huumeita. Omien sanojensa mukaan hän ei kolmeen vuoteen koskenutkaan trumpettiinsa. Davis oli tuolloin ajoittain varsin huonossa kunnossa. Hänen uransa ei päättynyt kuitenkaan vielä tähän.


title: Miles Davis

text: 1970-luvun lopussa Davis päätti taas tarttua trumpettiinsa ja teki paluun. 1970-luvulta kuolemaansa vuoteen 1991 asti Davis levytti 1970-luvun funkista ja 1980-luvun popmusiikista vaikutteita saaneita levyjä. Myös hip hop -vaikutteinen levy ehti ilmestyä. Sanotaan että Miles Davis ei koskaan pysähtynyt. Tällä tarkoitetaan, että hän ei koskaan palannut vanhan akustisen jazzin pariin (paitsi ehkä muutamassa konsertissa). Davisin 1980-luvun tuotanto on varsin kiisteltyä. On kuitenkin lähes yleisesti hyväksytty, että varsinaisia klassikkolevyjä Davis ei enää tehtaillut 1970-luvun lopussa tapahtuneen paluunsa jälkeen. Jazz-puristit eivät tietenkään lämpene Davisin 1980-luvun tuotannolle sen enempää kuin hänen aiemmillekaan fuusio-levyilleen, mutta tämän ajan levyt ovat saaneet osakseen myös arvostusta jazzin ja laajemmin afroamerikkalaisen musiikin uudemmista suuntauksista kiinnostuneiden ihmisten parissa. 1980-luvun levyillä Davis sävelsi itse tuskin ollenkaan. Yksi syy oli, että tehdessään levytyssopimusta hän päätyi erehdyksessä antamaan tulevien sävellystensä oikeudet levy-yhtiölle. Monella levyllä hän tukeutui basisti-multi-instrumentalisti Marcus Milleriin ja hänellä oli yhtyetovereinaan vanhaan tapaan muita nousevia kykyjä, kuten kitaristi John Scofield.


title: Miles Davis

text: Vuonna 1991 Davis soitti Montreux’n jazzfestivaaleilla Quincy Jonesin yhtyeen kanssa materiaalia, jota Gil Evans oli sovittanut hänelle 1950-luvulla. Tämä hämmästytti yleisöä, sillä Davis ei ollut aiemmin palannut menneisiin. Esityksestä tehty taltiointi voitti Grammy-palkinnon.


title: Miles Davis

text: Syyskuussa 1991 Davis joutui keuhkokuumeen vuoksi santamonicalaiseen sairaalaan. Hän sai siellä aivoinfarktin ja koomaan vaivuttuaan kuoli 28. syyskuuta.


title: Miles Davis

text: Davis konsertoi Suomessa 1964, 1967 Helsingissä Messuhallissa ja 1984 ja 1987 Pori Jazz -festivaaleilla.


title: New York

text: New York tai New York City, viralliselta nimeltään City of New York, on Yhdysvaltain New Yorkin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Kaupungissa asui vuonna 2017 arviolta 8 622 698 ihmistä. New York on Yhdysvaltain runsasväkisin ja toiseksi tiheimmin asuttu kaupunki. Metropolialueella asukkaita on 23 876 155. New York on maailman tärkeimpiä talous- ja kulttuurikeskuksia ja "Globalization and World Cities Study Groupin" mukaan yksi maailman neljästä tärkeimmästä maailmankaupungista Tokion, Pariisin ja Lontoon ohella. Kaupunki on myös YK:n ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen kotipaikka.


title: New York

text: New York City sijaitsee Yhdysvaltain koillisrannikolla Hudson-joen suulla. Kaupunki on rakennettu pääosin kolmelle saarelle, jotka ovat Manhattan, Staten Island ja läntinen Long Island. Kaupungin kokonaispinta-ala on 1 214,4 km, josta 785,6 km on maata ja 428,8 km vettä. Veden osuus on 35,31 %. Kaupunginosista vain Bronx on Pohjois-Amerikan mantereella. Manhattanin saaren länsipuolella virtaa Hudson ja itäpuolella East River.


title: New York

text: Kaupunki sijaitsee 23 miljoonan asukkaan kokoisen New Yorkin metropolialueen sydämessä, ja se on eräs maailman suurimmista urbaaneista keskittymistä. New Yorkin metropolialueeseen kuuluu alueita myös New Jerseyn ja Connecticutin osavaltioiden puolelta sekä Long Islandilla sijaitseva Nassaun ja Suffolkin piirikunnista koostuva alue eli ”Nassau-Suffolk”, jota pidetään joissain laskelmissa itsenäisenä miljoonakaupunkina.


title: New York

text: New Yorkin graniittinen kallioperä on 100 miljoona vuotta vanhaa, mutta nykyiset pinnanmuodot ovat syntyneet suurimmaksi osaksi jääkauden loppuvaiheessa noin 10 000 vuotta sitten. Mannerjään vetäytymisestä muistuttavat yhä suuret siirtolohkareet Manhattanin Keskuspuistossa, syvät supat Brooklynissä ja Queensissä ja jäätikön kasaamat moreenimuodostelmat. Jään vetäytyminen uursi myös kaupunkia ympäröivät vesialueet. Hudson ja East River ovat oikeastaan Atlantin valtameren estuaareja, ja vuorovesi nousee Hudsonia pitkin pohjoiseen Troyhin asti. New Yorkin rantaviiva muuttuu jatkuvasti, kun meri kuluttaa maata yhdestä paikasta ja kasaa sitä jonnekin muualle. Vaikka satamaa ruopataan säännöllisesti, laivaväylät täyttyvät jatkuvasti jokien tuomasta lietteestä ja ovat liian matalia moderneille syvänmeren aluksille. Kallioisen Manhattanin eteläpuolella on suojainen, syvä ankkuripaikka, josta on helppo pääsy merelle.


title: New York

text: Manhattanin eteläkärki ja keskiosa ovat graniittia, ja korkeimmat rakennukset keskittyvät näille alueille. Greenwich Villagen ja Chelsean alueilla maaperä on pehmeämpää ja rakennuskantakin matalampaa. Brooklyn oli aikanaan suoaluetta, Queens taas maanviljelysseutua 1700-luvulle asti. New Yorkin kallioperästä on löydetty yli 90:tä arvokasta kivilajia ja 170 eri mineraalia.


title: New York

text: New Yorkin ekosysteemi on kokenut suuria ja nopeita muutoksia ihmisasutuksen vuoksi. Yleisimmät eläimet ovat torakka ja isorotta, jotka ovat tulleet kaupunkiin Euroopasta kauppareittejä pitkin. Silti kaupungissa on tavattu yhä 80 kalalajia, kymmenittäin lintulajeja muuttohaukasta kyyhkyihin ja nisäkkäitäkin, kuten pesukarhuja ja kojootteja. Jamaica Bay Long Islandissa, Clove Lakes Park Staten Islandissa ja Alley Pond Park Queensissä ovat luontosaarekkeita, jotka tarjoavat turvapaikan monille lajeille. Kasvillisuus on vähentynyt ja kärsinyt kaupungin laajetessa, ja nykyisten kaupunkikasvien pitää kestää happosateita, otsonia ja ilmansaasteita. Kaupungissa on kaksi kasvitieteellistä puutarhaa, Bronxissa ja Brooklynissa, ja useita eläintarhoja.


title: New York

text: New Yorkissa sataa keskimäärin hiukan harvemmin kuin joka kolmas päivä, vähiten syys-lokakuussa, jolloin sataa noin joka viides päivä.


title: New York

text: Kaupungin aiheuttama lämpösaareke tuntuu voimakkaimmin kesäöinä, jolloin kaupunki on 2–4 astetta lämpimämpi kuin ympäröivä maaseutu.


title: New York

text: Kylmin kuukausi on tammikuu, jonka keskimääräinen alin lämpötila on -4 °C, kuumimpia ovat heinäkuu ja elokuu, joiden keskimääräinen ylin on 28 astetta. Kaikkien aikojen kylmin oli -26 °C, joka mitattiin helmikuussa 1934. Lämpöennätys on vuodelta 1936, 41 astetta.


title: New York

text: New York tunnetaan erityisesti korkeista pilvenpiirtäjistään, ja niitä on New Yorkissa on enemmän kuin missään muussa maailmankaupungissa. Vaikka modernin pilvenpiirtäjän alkuperästä kiistelläänkin, yleisen käsityksen mukaan juuri Manhattanilla syntyi rakennustyyppi, jossa yhdistettiin teräsrunko ja hissi niin että korkeat rakennukset tulivat käyttökelpoisiksi. Itse sana ”pilvenpiirtäjä” () otettiin käyttöön 1880-luvulla kuvaamaan tätä newyorkilaista ilmiötä.


title: New York

text: Pilvenpiirtäjiä on rakennettu runsaasti asuin- ja toimistokäyttöön korkean maanhinnan ja väestötiheyden vuoksi. Kaupungissa on kuitenkin paljon tunnettuja rakennuksia, jotka edustavat eri arkkitehtuurisuuntauksia. Woolworth Building (1913) on tehty uusgoottilaista tyyliä noudattaen, ja 1930-luvun alussa valmistuneet Chrysler Building (1930) ja Empire State Building (1931) taas edustavat tyyliltään art decoa. Uudempaa arkkitehtuuria edustavat Seagram Building (1957) ja Condé Nast Building (2000).


title: New York

text: Pilvenpiirtäjien ohella New Yorkissa on myös monia merkittäviä riippusiltoja, jotka pääasiassa yhdistävät Manhattanin ympäröiviin kaupunginosiin. Ikonisimpana New Yorkin silloista erottuu Brooklyn-silta, joka oli aikoinaan maailman pisin silta. Myös vuonna 1964 valmistunut, Brooklynin ja Staten Islandin yhdistävä, Verrazano-Narrows Bridge oli valmistuessaan maailman pisin riippusilta.


title: New York

text: New Yorkissa vierailee vuosittain noin 47 miljoonaa turistia. Suosittuja turistikohteita ovat Empire State Building, Vapaudenpatsas, Ellis Island, Rockefeller Center, Times Square, teatteriesitykset Broadwaylla ja lukuisat museot, kuten MoMA eli Museum of Modern Art tai Metropolitan Museum of Art. Kuuluisia puistoja ovat Central Park, Washington Square Park, New York Botanical Garden -puutarha ja Bronx Zoo -eläintarha. Fifth Avenue ja Madison Avenue ovat tunnettuja ostoskatuja.


title: New York

text:
New York on jaettu viiteen hallintoalueeseen, joista jokainen on väestömäärältään suurkaupungin kokoinen. Väestöarviot ovat vuodelta 2007:New Yorkin alueen alkuperäisiä asukkaita ovat Lenape-intiaanit. He olivat metsästäjä-keräilijöitä, mutta harjoittivat myös maanviljelystä ja viljelivät maissia sekä tupakkaa. Eurooppalaisten saapuessa heitä oli noin 20 000, mutta Euroopasta tulleet taudit tuhosivat heistä pian suuren osan.
Hollantilaiset uudisasukkaat perustivat Manhattanin saaren eteläosaan Nieuw Amsterdamin () vuonna 1626. Englantilaiset valtasivat kaupungin vuonna 1664 ilman taistelua, ja se nimettiin Yorkin herttuan mukaan New Yorkiksi. Toisen Englannin ja Hollannin välisen sodan jälkeen, vuonna 1667, Alankomaat luovutti New Yorkin englantilaisille ja sai vastineeksi Surinamen siirtokunnan.


title: New York

text: Luonto on suonut New Yorkille mahdollisesti Atlantin rantojen parhaan sataman, mikä kasvatti suuresti kaupungin merkitystä 1700-luvulla kun Uuden-Englannin siirtokunnat vaurastuivat kaupankäynnillä. Uuden-Englannin hollantilaista ja englantilaista alkuperää olevien jenkkiasukkaiden joukossa oli erinomaisia merenkulkijoita. Tyypillisesti kauppaa käytiin kolmiokauppaa. Legitiimin kaupankäynnin lisäksi Uuden-Englannin jenkkipurjehtijat eivät kaihtaneet ryhtyä moraalisesti arveluttavampiinkin hankkeisiin. Tuottoisin ja vähiten kunniallinen kolmioreiteistä oli ”orjakolmio”, jonka liikenteelle eteläisten siirtokuntien maataloustuotteiden massatuotanto merkitsi paljon.


title: New York

text: Jenkit olivat valmiita suoranaiseen merirosvoukseenkin. Utrechtin rauha 1713 vei kapteeneilta laillisen oikeuden ryöstää Englannin vihollisia, mutta käytännössä se merkitsi vain kaikkien maiden kauppalaivojen joutumista saaliiksi. New York oli johtavien merirosvopäälliköiden turvapaikka ja heidän miehistöjensä eniten suosima satama. New Yorkin kauppiaat pitivät merirosvojen tuomista edullisista kauppatavaroista, sekä heidän avokätisestä rahankäytöstään. Vuoden 1700 vaiheilla kapteeni William Kidd ja hänen miehensä pitivät New Yorkia kohtauspaikkanaan. Hieman myöhemmin siirtokunnan kuvernööri vaati Lontoon amiraliteetilta laivaa, joka olisi riittävän nopea tuhoamaan merirosvot. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut pariinkymmeneen vuoteen, ja säännöllisen kaupan harjoittajat suosivat Bostonia, jossa vallitsi kunnollisen kveekarikaupungin järjestys ja vakaus. Vielä 1770 New York oli vasta siirtokuntien neljänneksi merkittävin satama Philadelphian, Bostonin ja Charlestonin jälkeen, mihin kylläkin vaikutti myös Hudson- ja Mohawk-joen laakson taloudellisen kehityksen hitaus. Yhdysvaltain itsenäisyyssodassa britit valtasivat New Yorkin, ja se vapautui vasta 1783 brittien peräännyttyä.


title: New York

text: New York oli 1800- ja 1900-luvuilla tärkeä Euroopasta tulevien siirtolaisten tulosatama. Italialaistaustainen järjestäytynyt rikollisuus sai lujan otteen kaupungista 1920-luvun kieltolain aikana. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki ajautui talousvaikeuksiin ja New York rappeutui väestön muutettua lähiöihin ja teollisuuden vähennyttyä. New York kärsi vakavista rotumellakoista 1960-luvulla, ja 1970-luvulla se sai maineen rikollisuuden pesänä. Pohjanoteerauksena vuonna 1975 kaupunki oli lähellä ajautua konkurssiin.


title: New York

text: Wall Streetistä ja New Yorkista tuli jälleen kansainvälisen rahoitusteollisuuden ja pankkitoiminnan keskus 1980-luvulla. Kaupunkiin muutti kosmopoliittisen elämäntyylin omaksuneita ihmisiä ja siirtolaisia. 1990-luvulla rikollisuus väheni merkittävästi pormestari Rudolph Giulianin (1994–2001) käyttöön ottaman nollatoleranssipolitiikan ja poliisivoimien lisäyksen ansiosta.


title: New York

text: Vuonna 2001, syyskuun 11. päivän iskuissa terroristit törmäsivät kahdella matkustajalentokoneella World Trade Centerin kaksoistorneihin ja tuhosivat rakennukset. Iskussa kuoli yli 2 700 ihmistä. Tuhoutuneiden rakennusten paikalle on rakenteilla uusi World Trade Center, jonka tunnetuimpana ja korkeimpana rakennuksena on One World Trade Center.


title: New York

text: Hurrikaani Sandy aiheutti kaupungissa vuonna 2012 yli 15 miljardin dollarin tuhot. Se pysäytti sekä lento- että raideliikennettä. Asukkaat joutuivat paikoin olemaan ilman sähköä jopa kahden viikon ajan.


title: New York

text: Kautta historian New Yorkin hallinnossa on vallinnut kaksi jännitettä: toisaalta osavaltion kanssa käyty kamppailu kaupungin itsehallinnosta ja toisaalta kaupungin osa-alueiden pyrkimys hallinnon hajauttamiseen.


title: New York

text: New Yorkin kaupunkia johtavat pormestari ja kaupunginvaltuusto (). Kaupungin tämänhetkisenä pormestarina toimii demokraatti Bill de Blasio.


title: New York

text: Pormestari valitsee kaupungin laitosten johtajat () ja rikosoikeuden tuomarit () ja valmistelee vuosibudjetin. Pormestarilla on huomattavasti valtaa, mutta hän joutuu jatkuvasti kamppailemaan siitä kaupunginvaltuuston kanssa. Pormestari ja kaupunginvaltuutetut valitaan yleisillä vaaleilla kerran neljässä vuodessa, enimmillään kolmeksi kaudeksi. La Guardian ajasta 1930-luvulla lähtien pormestarit ovat yleensä olleet myös oman puolueensa johtajia ja heillä on ollut enemmän valtaa kuin muilla puoluejohtajilla.


title: New York

text: Valtuusto hyväksyy kaupungin budjetin, valvoo kaupungin virastojen, laitosten ja virkamiesten toimintaa, päättää maankäytöstä ja antaa määräyksiä monista muista asioista. Tällaisia ovat olleet tupakoinnin rajoittaminen julkisilla alueilla, rynnäkköaseiden rajoitukset, jätteiden kierrätys ja vaalirahoitus. Kaupunginvaltuustossa on 51 jäsentä, jotka valitaan 51 vaalipiiristä: Bronxissa on 8 vaalipiiriä, Brooklynissä 16, Manhattanilla 10, Queensissä 15 ja Staten Islandilla kolme. Vuonna 2012 valtuustossa oli viisi republikaania ja 46 demokraattisen puolueen edustajaa.


title: New York

text: New Yorkin hallintorakenne muotoutui, kun nykyiset kaupunginosat yhdistettiin tammikuussa 1898. Manhattaniin liitettiin kansanäänestyksien jälkeen itsenäinen Brooklynin kaupunki, Westchesterin piirikuntaan kuulunut Bronx, Staten Island ja valtaosa Queensin piirikunnasta. Nämä viisi kaupunginosaa, joista tehtiin pian myös New Yorkin osavaltion piirikuntia, muodostivat alueellisen hallinnon perusyksiköt. Jokaiselle kaupunginosalle perustettiin puheenjohtajan () virka. Vuosina 1901–1990 kaupunginosien puheenjohtajat olivat jäseniä New Yorkin talouslautakunnassa (), joka vastasi kaupungin budjetista. Nykyään puheenjohtajat toimivat välittäjinä kaupunginosan ja pormestarin välillä ja nimittävät jäsenet paikallislautakuntiin (), kaupunkisuunnittelukomiteaan () ja sivistyslautakuntaan (). He kohtaavat paljon painetta, joka syntyy jatkuvasta kamppailusta vahvaa keskushallintoa ajavien pormestarien ja itsenäisyyteen pyrkivien paikallisjohtajien välillä.


title: New York

text: Staten Islandia lukuun ottamatta jokainen New Yorkin kaupunginosa kuuluisi itsenäisenä Yhdysvaltojen suurimpien kaupunkien joukkoon. Kaupunginosien edustajat valittavat jatkuvasti, että heidän huolenaiheistaan ei välitetä, ja monet uskovat että paikallinen hyöty uhrataan New Yorkin piirikunnan eli Manhattanin hyväksi. Tämä näkemys johti Staten Islandin selvittämään 1990-luvulla mahdollisuuksia erota New Yorkista ja alkaa itsenäiseksi kaupungiksi.


title: New York

text: New York on pystynyt menestymään taloudellisesti ja säilyttämään asemansa, vaikka onkin joutunut käymään läpi paljon muutoksia. Kaupungin vahvuus on sen monipuolisuudessa.


title: New York

text: New York oli taloudellisessa aallonpohjassa 1970-luvulla. Vielä 1950-luvulla kaupungissa oli ollut yli miljoona teollisuustyöpaikkaa, mutta vuosina 1960–1975 niistä katosi yli 600 000. Vanha talous romahti ja kaupunki ajautui käytännössä vararikkoon. Korkea vuokrataso, tungos, tuhopoltot ja rikollisuus ajoivat yrityksiä ja keskiluokkaa pois kaupungista. Kriisin ratkaisemiseksi New Yorkiin perustettiin teollisuuspuistoja, joissa yrityksille tarjottiin halvempia vuokria, parempia palveluita ja turvallinen ympäristö, ja kaupunkiin jääville yrityksille luvattiin verohelpotuksia. Jopa pörssi uhkasi lähteä, mutta 1990-luvulla se päätti jäädä Manhattanille ja rakentaa uudet toimitilat. Pankki- ja finanssipalveluista tuli kehityksen uusi moottori, yhdessä perinteisten kirjapaino- ja markkinointialojen kanssa.


title: New York

text: Myös satamassa tehtiin muutoksia. Satama-altaat laajennettiin konttialuksille sopiviksi ja kulkuväylät ruopattiin syvemmiksi, ja Manhattanin ja Brooklyn välille suunniteltiin suora raideyhteys. Vanhat laiturit purettiin tai otettiin muuhun käyttöön, kuten virkistysalueiksi. Vaikka satama on menettänyt joitakin prosentteja liikenteestään, se on silti Pohjois-Amerikan itärannikon vilkkain. Sillä on miljardien dollarien liikevaihto ja se tarjoaa tuhansia työpaikkoja. Tehdasteollisuus on menettänyt asemiaan, mutta New Yorkilla on yhä johtoasema valmisvaateteollisuudessa ja erikoistuotteiden, kuten solmioiden, käsilaukkujen ja nahkatuotteiden valmistuksessa.


title: New York

text: Huomattava osa Yhdysvaltojen tietotekniikkateollisuudesta on sijoittunut New Yorkiin. Kaupungin taloudellinen ylivertaisuus oli ilmeistä 1990-luvulla, kun Dow Jones -indeksi nelinkertaistui ja voitot kohosivat New Yorkin pörssissä korkeuksiin. New Yorkin pankit hoitivat sekä Latinalaisen Amerikan velkakriisiä 1980-luvulla että Aasian taloudellista romahdusta 1990-luvun lopussa, jolloin siitä tuli ”maailman talouden pääkaupunki”.


title: New York

text: Kaikista muutoksista huolimatta New Yorkin metropolialueella pitää yhä kotipaikkaansa yli viidennes Fortune 500 -listan yrityksistä.


title: New York

text: New York City on ollut maailman merkittävimpiä liiketoiminnan keskuksia Lontoon ohella. Aasialaisten kaupunkien kuten Hong Kongin on ennustettu ottavan niiden paikan tulevina vuosina.


title: New York

text: New Yorkin pörssi (The New York Stock Exchange, NYSE) on osakkeiden yhteenlasketulla markkina-arvolla mitattuna maailman suurin arvopaperipörssi. Päivittäisellä osakekauppojen määrällä mitattuna maailman suurin pörssi on NASDAQ. Pörssi sijaitsee Wall Streetillä Manhattanin finanssialan keskittymän "Financial Districtin" keskuksessa.


title: New York

text: Kaupungin suurimmat työnantajat ovat julkisen sektorin puolella: kaupunki itse työllistää lähes 150 000 henkeä. Muita suuria ovat kouluvirasto, liikennelaitos eli MTA, liittovaltion hallinto ja julkinen terveydenhuolto. Vuonna 2012 useimmat kaupungin suurimmista yksityisistä työnantajoista toimivat terveydenhoidon, pankkitoiminnan tai vähittäiskaupan aloilla. Viiden kärjessä olivat North Shore-LIJ Health System, Walmart, JP Morgan Chase, Wegmans Food Markets ja Verizon.


title: New York

text: New Yorkilla on kolme päälentokenttää, joiden kautta kulkee miljoonia matkustajia vuodessa: John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema, LaGuardian lentoasema ja Newarkin kansainvälinen lentoasema. Suomesta Finnair lentää päivittäin New Yorkiin.


title: New York

text: New Yorkin seudun julkisessa liikenteessä tehdään vuosittain 2,63 miljardia matkaa – kolmasosa Yhdysvaltojen joukkoliikennematkoista. New Yorkin metro avattiin 1904. Staten Island Ferry on myös osa kaupungin joukkoliikennettä.


title: New York

text: New Yorkissa on kaksi päärautatieasemaa, Grand Central Terminal Midtownin itäosassa ja Penn Station Midtownin länsiosassa. Grand Central Terminalia käyttävät Metro-North Commuter Railroadin paikallisjunat ja Penn Stationia Long Island Rail Roadin ja New Jersey Transitin paikallisjunat sekä Amtrakin kaukojunat. Molempien asemien kautta kulkee lisäksi useita metro- ja bussilinjoja. Grand Central Terminal on asemalaiturien määrän perusteella suurin rautatieasema maailmassa, kun taas Penn Station on matkustajamäärältään vilkkain rautatieasema Pohjois-Amerikassa.


title: New York

text: Kuusi merkittävää siltaa on rakennettu 1900-luvun alussa: Madison Avenue Bridge, Pelham Bay Bridge, Borden Avenue Bridge, Manhattan Bridge, University Heights Bridge ja Queensboro Bridge.


title: New York

text: Suuri osa Manhattanin kaduista on nimetty numeroilla. Useimpien itä-länsisuuntaisten nimi on Street (esim. 42nd Street), ja pohjois-eteläsuuntaisten Avenue (esim. Third Avenue).


title: New York

text: New Yorkin ja New Jerseyn satamatoimintoja hallinnoi yhteinen yhtiö, jonka seitsemästä terminaalista kaksi sijaitsee New Yorkin kaupungin alueella: Brooklyn Marine Terminal ja Howland Hook Marine Terminal Staten Islandin pohjoisrannalla.


title: New York

text: New Yorkin väestörakenne on muuttunut jatkuvasti koko sen historian ajan. Yhä uudet väestöryhmät ovat vuorollaan sopeutuneet kaupunkiin paremmin tai huonommin ja arvostelleet ihmisjoukkoja, jotka ovat tulleet sinne heidän jälkeensä. Jo vuonna 1643 kaupungissa puhuttiin 18:aa kieltä. Vapaussodassa sekä hollantilaiset että englantilaiset kauppiassuvut taistelivat itsenäisyyden puolesta, ja kun kaupungin asukkaista ehkä viidennes oli orjia vuonna 1776, heistä monet voittivat itselleen vapauden.


title: New York

text: Irlantilaisten osuus alkoi kasvaa 1800-luvun alussa. Vuonna 1844 kaupungissa oli 15 roomalaiskatolista seurakuntaa, joissa oli 80 000 irlantilaista jäsentä, ja New Yorkista oli tulossa selvästi irlantilainen jo ennen suuren nälänhädän aiheuttamaa muuttoa vuosina 1845-1849. Manhattanilla asui myös yli 24 000 saksalaista, ja joukko kasvoi nopeasti 1840-luvun vallankumousyritysten jälkeen. Yhdysvaltain sisällissodan aikaan yli puolet kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: New York

text: Uusien siirtolaisten saapuminen Itä- ja Etelä-Euroopasta vuoden 1880 jälkeen muutti New Yorkia jälleen, kun italialaiset, kreikkalaiset, venäläiset, unkarilaiset ja puolalaiset tulvivat kaupunkiin. Ellis Islandiin rakennettiin vuonna 1892 uusi siirtolaisten vastaanottokeskus, jonka kautta Yhdysvaltoihin saapui noin 12 000 ihmistä päivässä. Vuoden 1900 tienoilla Lower East Siden väestötiheys oli maailmanhistorian suurimpia. New York Times kirjoitti, että ”puhtaus on tuntematonta näillä ihmisille”, ja poliisikomentaja kiihotti kansaa 1909 väittämällä, että puolet kaupungin rikoksista oli Venäjän juutalaisten tekemiä. Kaupunki oli kuitenkin niin hajanainen, että jokainen suurikin ryhmä jäi vähemmistöksi, ja niin ”muiden” sietämisestä tuli New Yorkissa hyve.


title: New York

text: 1900-luvun alussa New Yorkiin muutti paljon myös afroamerikkalaisia, jotka pakenivat Etelä-Yhdysvaltojen maaseudun rajoituksia. He asettuivat enimmäkseen Harlemiin, jossa eli vuonna 1930 jo yli 200 000 afroamerikkalaista. Kasvava etninen ja taloudellinen vihamielisyys ajoi valkoiset muuttamaan pois, ja ainoastaan Itä-Harlem jäi suurimmaksi osaksi italialaisten asuttamaksi.


title: New York

text: 1900-luvun lopussa New Yorkin väestössä oli edustettuna noin 200 eri kansallisuutta. Nopeimmin kasvava väestöryhmä ovat aasialaiset, joiden osuus nousi yli kymmenesosaan väestöstä 1990-luvun loppuun mennessä. Eniten maahanmuuttajia tuli Dominikaanisesta tasavallasta, Venäjältä ja Kiinasta.


title: New York

text: Dominikaanien, kuubalaisten, kolumbialaisten ja meksikolaisten tulva on muuttanut New Yorkin väestörakennetta äkillisesti yhdessä sukupolvessa. 1990-luvulla latinojen määrä kasvoi noin 400 tuhannella ja kaksikielisyydestä tuli todellisuutta. New Yorkissa asuu noin 2,2 miljoonaa latinoa ja he ovat suurin yksittäinen väestöryhmä. Arviolta viidennes kaupunkilaisista puhuu kotikielenään espanjaa.


title: New York

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa 44 % oli etniseltä ryhmältään valkoisia, 25,5 % mustia ja 12,7 % aasialaisia. Kaikkiaan 28,6 % ilmoitti olevansa latinoja () eli espanjalaista tai latinalaisamerikkalaista syntyperää. Koko Yhdysvaltojen väestöön verrattuna New Yorkissa on siis vähemmän valkoisia ja enemmän muita väestöryhmiä.


title: New York

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa 72 prosenttia puhui pelkkää englantia. Muista kielistä espanja oli selvästi suurin (13,6 %), sitä seurasivat kiina (2,1% ), italia (1,7 %) ja venäjä (1,2 %).


title: New York

text:
Vuonna 2015 New Yorkin kaupungin terveysosaston julkaiseman tutkimuksen mukaan viideosa newyorkilaisista kärsii masennuksesta, päihteiden väärinkäytöstä, itsemurha-ajatuksista, tai vastaavista mielenterveyden ongelmista. Kyseessä on mielenterveyskriisi, joka kurjistaa kaupunkia sosiaalisesti ja taloudellisesti. Kahdeksan prosenttia kaupunkilaisista kärsii masennuksesta ja kahdeksan prosenttia kaupungin kouluja käyneistä on yrittänyt itsemurhaa.
Vuoden 2014 tutkimuksen mukaan katolilaisia kaupunkilaisista on 33 prosenttia, protestantteja 23 prosenttia, juutalaisia 8 prosenttia, muslimeja 3 prosenttia, hinduja 3 prosenttia, buddhalaisia 1 prosenttia, ortodokseja 1 prosentia, jehovan todistajia 1 prosenttia, muita uskontoja 2 prosenttia ja uskonnottomia 24 prosenttia väestöstä. Suurimpia protestanttisia kirkkokuntia New Yorkissa ovat metodistikirkko ja baptistikirkot.


title: New York

text: Pyhän Patrickin tuomiokirkko on New Yorkin katolisen arkkihiippakunnan piispanistuin ja yksi katolisen elämän keskeisistä paikoista Yhdysvalloissa. Emanu-Elin temppeli on maailman suurin synagoga, sinne mahtuu yli 2 500 henkeä, mikä on enemmän kuin Pyhän Patrickin tuomiokirkkoon.


title: New York

text: Järjestäytyneellä rikollisuudella on pitkään ollut aktiivista toimintaa New Yorkissa. Kaupungin ensimmäinen organisoitu rikollisjärjestö oli 1820-luvulla perustettu 40 Thieves. New Yorkissa oli jo 1850-luvulla yli 200 jengien välistä ”sotaa”. Tuolloin jengit käyttivät aseina esimerkiksi nyrkkirautoja. Tuon ajan jengejä olivat esimerkiksi Daybreak Boys, Swamp Angels ja Fourth Avenue Tunnel Gang. 2000-luvulla kaupungissa ovat voimistuneet niin mafiat kuin Bloodsin, Cripsin, Latin Kingsin ja MS-13:n tapaiset nuorisojengit.


title: New York

text: 1990-luvulla New Yorkin rikollisuus romahti niin poliisin tilastojen kuin uhritutkimustenkin mukaan alle puoleen entisestä. Vuonna 2009 New Yorkin murhaluvut olivat pudonneet alimmilleen yli 40 vuoteen, ja New Yorkista oli tullut FBI:n mukaan Yhdysvaltain turvallisin suuri kaupunki.


title: New York

text: Julkisessa perus- ja keskiasteen koulutuksessa New Yorkissa on noin 1,1 miljoonaa opiskelijaa. Julkinen peruskoulutus on kuitenkin ollut New Yorkissa pitkään kriisissä. 1960-luvulta lähtien koulujen hallinto politisoitui ja korruptio levisi samalla kun opettajien arvostus ja palkkataso aleni. Etnisten vähemmistöjen erityistarpeita ei huomioitu, rotujen eriytyminen kasvoi ja väkivallasta tuli yleistä. Samalla oppimistulokset heikkenivät ja koulupudokkaiden määrä lisääntyi. Julkisen koulujärjestelmän pitkällinen rappio on hyödyttänyt kirkkojen ja yksityisten ylläpitämiä kouluja, vaikka lukukausimaksut ovatkin kasvaneet huomattavasti.


title: New York

text: Monet New Yorkin julkiset high schoolit ovat säilyttäneet kuitenkin hyvän maineensa, kuten yliopistoon valmistava Stuyvestant, luonnontieteisiin ja tekniikkaan erikoistuneet Bronx Science ja Brooklyn Tech sekä musiikki- ja teatterialan LaGuardia. Koulutusjärjestelmä tarjoaa myös iltakouluja aikuisille ja käytännön kursseja laajalle maahanmuuttajien joukolle.


title: New York

text: New York on yksi Yhdysvaltojen tärkeimmistä yliopistokaupungeista. Metropolialueella on yli 80 korkeakoulua Ivy Leaguesta julkisiin korkeakouluihin. Koko Yhdysvalloissa arvostettuja ovat Columbian yliopisto (perustettu 1754), New Yorkin yliopisto (1831), Fordhamin yliopisto (1841), Cooper Union (1859) ja Rockefeller-yliopisto (1901). Valtavassa julkisessa New Yorkin kaupunginyliopistossa ("City University of New York", CUNY) on yli 20 yksikköä, ja sen juuret ovat City Collegessa vuodelta 1847.


title: New York

text: New Yorkin kaupungin terveysvirasto perustettiin 1800-luvulla, ja sen ensimmäisiin tehtäviin kuuluivat juomaveden laadun parantaminen ja maidon tarkastusten järjestäminen. Tuohon aikaan tärkeimpiä kuolinsyitä olivat tuberkuloosi ja keuhkokuume. 1900-luvun puolella taisteltiin lavantaudin levämistä vastaan ja järjestettiin rokotuskampanjoita poliota ja isorokkoa vastaan. 1950-luvulla tärkeimmäksi kuolinsyyksi nousivat sydäntaudit ja 2000-luvulla niiden rinnalle tulivat syöpä, diabetes ja influenssa. Nykyisin virastossa on yli 6000 työntekijää, ja sen budjetti on 1,5 miljardia dollaria. Viime vuosikymmenien haasteita ovat olleet 1980-luvun AIDS-epidemia ja sitä seurannut lääkkeille vastustuskykyisen tuberkuloosin yleistyminen, arboviruksiin kuuluvan Länsi-Niilin viruksen leviäminen kaupunkiin vuonna 1999 sekä SARSin ja lintuinfluenssan uhka 2000-luvulla.


title: New York

text: New Yorkin suurkaupunkialueella on kaikkiaan 148 sairaalaa.


title: New York

text: New Yorkiin tuotetaan juomavettä tekoaltaista, joista jotkut sijaitsevat sisämaassa jopa 200 kilometrin päässä New Yorkin osavaltion muissa osissa. Juomavesi on hyvälaatuista.


title: New York

text: New York tuottaa päivässä 4,9 miljardia litraa jätevettä. Vuonna 2011 julkistettiin suunnitelma käyttää jätevedestä erotettua lietettä metaanin tuotantoon.


title: New York

text: New Yorkissa tuotetaan sähköä öljyllä ja kaasulla. Muualla osavaltiossa on myös ydinvoimaa, vesivoimaa ja tuulivoimaa sekä muita uudistuvia energianlähteitä.


title: New York

text: New Yorkin kulttuurinen vetovoima on vahva. Yli vuosisadan ajan lahjakkaat, mutta vielä tuntemattomat taiteilijat ja kunnianhimoiset maineen tavoittelijat ympäri maailman ovat hakeutuneet kaupunkiin, jonka he ovat tunteneet henkiseksi kodikseen. Kaikilla taiteenaloilla New York on paikka, johon on pakko mennä nähdäkseen, voiko menestyä. Mikään toinen ympäristö ei tarjoa kovempaa haastetta.


title: New York

text: New York korvasi Bostonin Yhdysvaltojen kulttuurin keskuksena jo 1800-luvun puolessavälissä, kun sen lehdistö ja taiteellinen vapaus houkutteli toisinajattelijoita. Greenwich Villagesta tuli sopeutumattomien turvapaikka ennen ensimmäistä maailmansotaa. Moderni kuvanveisto, beat-runous ja abstrakti ekspressionismi ovat vain kolme esimerkkiä 1900-luvun taidesuuntauksista, jotka ovat saaneet alkunsa Greenwich Villagesta.


title: New York

text: New York on Yhdysvaltain johtava taidekaupunki. Se on nykytaiteen kansainvälinen keskus, ja kaupunki on saanut taiteeseen jonkin verran avustusta valtiolta, mutta yleensä keräämällä lahjoituksia erilaisilta yrityksiltä. Taide on joka puolella New Yorkia vahvasti läsnä ja taidetta arvostetaan.


title: New York

text: Joka vuosi järjestetään kaupungissa nykytaiteeseen keskittyvät taidemessut, jotka ovat Yhdysvaltojen merkityksellisimmät Miamin vastaavien messujen jälkeen, sillä niihin osallistui 154 taidegalleriaa ja 340 muuta näytteilleasettajaa vuonna 2006.


title: New York

text: 1800-luvulla Manhattanilla vaikutti taidemaalareiden Hudson River -koulukunta, ja Greenwich Villageen rakennettiin Tenth Street Studio. 1930-luvulla Jackson Pollock muutti Lännestä New Yorkiin, loi abstraktin ekspressionismin ja muutti modernin taiteen suuntaa.


title: New York

text: Philadelphissa syntynyt graffiti kehitti New Yorkissa omia muotojaan ja graffititaiteilijat, kuten Keith Haring nousivat kaduilta gallerioihin.


title: New York

text: Bronxin länsiosissa syntyi hip hop, kaupungin underground-klubeissa syntyi disko, ja latinalaisesta Amerikasta tulleet siirtolaiset yhdistivät maidensa rytmit 1960-luvulla ja kehittivät salsan. Harlemissa kukoisti jazz, jonka tunnetuimpia esityspaikkoja olivat Apollo-teatteri ja Cotton Club, ja Greenwich Villagen kaupunginosa oli folk-musiikin keskus 1960-luvulla.


title: New York

text: Esittävät taiteet ovat New Yorkissa aina läsnä. Niiden kirjo vaihtelee kohtuuttoman kalliista muotiesityksistä ilmaisiin amatöörinäytöksiin, ja niistä nauttii kaikenlainen yleisö.


title: New York

text: Broadway (teatteri) on ollut 1890-luvulta lähtien Yhdysvaltojen tärkein teatterikeskus, "Great White Way". New Yorkissa tuotetaan ja esitetään vakavaa teatteria ja loisteliaita musikaaleja suurelle yleisölle, mutta myös tuhansia muita näytöksiä, jota ainoastaan todelliset harrastajat seuraavat. Kaupungin off Broadway ja off off Broadway -teattereissa esitetään kokeellisempaa teatteria, ja niissä pääsevät esille uudet käsikirjoitukset, esiintyjät ja ohjaajat. 1900-luvun loppuvuosina uudet esityspaikat Times Squarella, pilvenpiirtäjissä ja yhtäkkiä muodikkaaksi tulleen 42nd Streetin varrella vetivät puoleensa uutta yleisöä ja lippujen hinnat nousivat suosion kasvun myötä. Tarjolla on kuitenkin myös ilmaisia Shakespeare-esityksiä Keskuspuistossa, ja alennuslippuja meneillä oleviin näytöksiin on aina saatavilla. Jokaisessa kaupunginosassa paikalliset ryhmät tarjoavat enemmän esityksiä kuin kukaan ehtii seuraamaan.


title: New York

text: 1960-luvulla valmistunut Lincoln Center on esittävän taiteen suosijoiden mekka, jossa toimivat Metropolitan-ooppera, New Yorkin filharmonikot ja New York City Ballet. Hienoimmat konsertit järjestetään Carnegie Hallissa. Hyviä vaihtoehtoja tarjoavat myös Manhattanin Town Hall ja Brooklynin Academy of Music, joka on Yhdysvaltojen vanhimipia esittävän taiteen keskuksia.


title: New York

text: Mikään kaupunki ei ole amerikkalaisille yhtä tunnistettava kuin New York: sen säihkyvä yöelämä ja karut asuma-alueet ovat osa kansallista tietoisuutta. Elokuvaohjaajat käyttävät kaupunkia mielellään kuvauspaikkana, ja kaupunginhallinto on rohkaissut siihen. New York on myös tärkeä dokumenttien ja independent-elokuvien tuotantopaikka. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Queens oli varhaisen elokuvateollisuuden keskus, ja siellä toimii yhtä Astorian studiokeskus.


title: New York

text: Kaupunki on ollut myös monien menestyneiden TV-sarjojen tapahtumapaikka. Sellaisten sarjojen kuin "The Goldbergs", "I Love Lucy","Perhe on pahin" ja "Seinfeld" myötä New Yorkista on tullut osa amerikkalaisten yhteistä kulttuurikokemusta.


title: New York

text: Kaupungin tunnetuin ja vierailijoiden eniten suosima museo on luultavasti Metropolitan Museum of Art. The Cloisters on erikoistunut keskiajan taiteeseen, kun taas avantgardea on esillä Museum of Modern Artissa ja Whitneyn ja Guggenheimin museoissa. Luonnontieteitä ja astronomiaa esittelee American Museum of Natural History, ja esikolumbiaanista ja Muinaisen Egyptin taidetta voi katsella Brooklyn Museumissa.


title: New York

text: Public Libraryn valtavat kokoelmat ovat Yhdysvaltojen toiseksi suurimmat Kongressin kirjaston jälkeen. Tutkijoita vetävät puoleensa myös Morgan Library, etenkin sen keskiajan ja renessanssiajan Euroopan käsikirjoitukset, ja Ellis Islandin siirtolaismuseo.


title: New York

text: New Yorkia, sen viehätyksiä ja vaaroja ovat kuvanneet niinkin erilaiset kirjalliset hahmot kuin Washington Irving, Herman Melville, Walt Whitman, O. Henry, Algonquin Round Tablen jäsenet, Rex Stout ja Evan Hunter.


title: New York

text: Yhdysvaltojen suurimpiin uutistelevisiokanaviin kuuluvien ABC:n, CBS:n ja NBC:n sekä kaapeliverkko HBOn pääkonttorit ovat New Yorkissa.


title: New York

text: Tunnettuja newyorkilaisia sanomalehtiä ovat


title: New York

text: New Yorkin monet kansallisuudet ovat tuoneet sinne omia perinneruokiaan, jotka ovat kehittyneet edelleen vuosien varrella. New Yorkissa on syntynyt monia kuuluisia ruokalajeja tai omia muunnelmia tunnetuista ruokalajeista, kuten nakkisämpylä, pizza, pastramivoileipä, hampurilainen, simpukkakeitto ja juustokakku.


title: New York

text: New Yorkin kaupunkialueen kansallisesti menestynein ammattilaisurheiluseura on baseball-seura New York Yankees, joka on voittanut 27 kertaa MLB:n mestaruuden World Seriesin. Kaupungista on myös toinen baseball-seura, New York Mets. Madison Square Gardenilla kotiottelunsa pelaavat NHL-joukkue New York Rangers, NBA-joukkue New York Knicks ja naisten NBA:ssa pelaava New York Liberty. Lisäksi kaupungissa pelaavat NBA-joukkue Brooklyn Nets.


title: New York

text: New Yorkin suurkaupunkialueella pelaa lisäksi useita muita pääsarjatason joukkuetta. Jääkiekkojoukkue New York Islanders pelaa kotiottelunsa Long Islandilla. New Jerseyn osavaltion puolella pelaavat amerikkalaista jalkapalloa pelaavat New York Jets ja New York Giants, joiden kotistadion MetLife Stadium oli valmistuessaan 2010 maailman kallein urheilustadion. New Yorkista ovat kotoisin myös pääsarjatasolla pelaavat jalkapallojoukkueet New York Red Bulls ja New York City FC.