title: Suomenlahden tykistösulku

text: Tykistö- ja miinasulusta selvinneitä laivoja oli tarkoitus metsästää Suomen ja Viron sukellusveneillä. Sukellusveneiden tuli odottaa läpimurtoa yrittävää laivaosastoa Hangonniemen eteläpuolella ja toimia yhdessä.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Suomen järeät tykkitornit oli varustettava maan itsenäistyessä venäläisten jättämillä 12-tuumaisilla putkilla. Niistä neljä määrättiin tykistösulun luomiseksi, joiden yksi kaksoistorni sijoitettiin Porkkalan Mäkiluotoon ja toinen Helsingin edustan Kuivasaareen. Jos ne kaikki olisi keskitetty Porkkalaan kahteen kaksoistorniin, olisi ristituli Aegnan kanssa ollut tehokkainta. Suomessa kuitenkin laskettiin, että jos Neuvostoliitto saisi Tallinnan haltuunsa ja perustaisi sinne laivastotukikohdan, tarvitsisi Helsinki vahvan meripuolustuksen.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Elokuussa 1931 puolustusministeriö myönsi varat saarien varustamiseksi. Rakennustyöt alkoivat samana vuonna. Mäkiluodon kaksoistorni valmistui ampumakuntoon 1935 ja Kuivasaaren 1936. Viro päätti 1937 vahvistaa tykistösulkua ja Tallinnan puolustusta varustamalla Naissaaren yhdellä 12-tuumaisella kaksoistykkitornilla. Sen oli määrä valmistua vuoteen 1945 mennessä.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Rakennustöiden alkua seurasi välittömästi Suomen ja Viron yhteistyön tiivistyminen. Virolaiset luovuttivat Suomelle venäläisten jättämät kaksoistykkitornin piirustukset, opettivat tornin käyttöä Aegnassa ja kauppasivat arvokkaita tornin osia. Suomalaiset antoivat virolaisille järeiden tykkien ballistisia ammuksia ja rannikkotykin taktillista tietoutta.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Viron oli tarkoitus varustaa laivastonsa kolmella uudella sukellusveneellä sulkujärjestelmän tarpeisiin, mutta suuri lama vaikutti maahan niin, että sukellusvenehankintoja oli lykättävä. Varat se sitten hankki myymällä laivastostaan hävittäjä Lennukin ja Vambolan 1933. Sukellusveneet tilattiin Isosta-Britanniasta osittain sotilaallisten suhteiden lähentämiseksi. Yhdistyneelle kuningaskunnalle myös luovutettiin salaista tietoa sulkuyhteistyöstä. Sukellusveneet Viro sai 1937. Niiden asejärjestelmät yhdenmukaistettiin suomalaisten kanssa yhteistoiminnan helpottamiseksi.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Mäkiluodon puolustamiseksi maihinnousulta Rönnskär ja Träskö varustettiin kumpikin kahdella 6-tuumaisella tykillä. Myös Aegna ja Naissaari varustettiin yhteensä yhdellätoista 6-tuumaisella. Koska näiden tykkien kantama oli 20 kilometriä, pystyivät ne ampumaan molemmilta puolilta kapeikon keskelle ja siten myös vahvistamaan tykistösulkua. Helsingin edustalla puolestaan Isosaari, Katajaluoto, Rysäkari ja Villinki varustettiin kukin neljällä 10-tuumaisella tykillä. Niiden tuli puolustaa Helsinkiä ja Kuivasaarta, mutta ne pystyivät myös leikkaamaan Aegnan 12-tuumaisten kantaman, ja siten vahvistamaan tykistösulkua. Lisäksi Suurupin linnakkeella Tallinnan länsipuolella oli kolme 9,2-tuumaista tykkiä.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Suunnitelmaan kuului olennaisena osana tulenjohtojen yhteistyö. Suomalaiset pystyivät johtamaan virolaisten tykkien tulta ja päinvastoin. Täten järeiden tykkien tulta pystyttiin johtamaan toiselle rannalle tuliasemien horisontin taa. Viron rannikolle rakennettiin useita tulenjohto- ja mittausasemia, ja ne kytkettiin Suomenlahden ali kulkevaan merikaapeliin. Ensimmäiset tulenjohtojen yhteistoimintaharjoitukset järjestettiin syksyllä 1936. Tämä harjoitus vei yhteistyön itsenäisen Suomen historiassa ainutlaatuiselle tasolle, kun suomalaisista tykeistä ammuttiin Viron aluevesille. Tykistön yhteisharjoituksia järjestettiin joka vuosi siitä eteenpäin.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Panssarilaivojen Väinämöinen ja Ilmarinen tarkoitus oli asettua ankkuriin Mäkiluodon lähistölle ja kytkeytyä merikaapeliin, jotta virolaiset olisivat voineet johtaa ja mitata laivojen 10-tuumaisten tykkien tulta. Niiden oli myös kyettävä liikkumaan molempien maiden saariston suojassa ja ampua liikkeessä. Panssarilaivat tutustuivat Viron saaristoon purjehduksilla. Viron laivasto teki vastaavia purjehduksia Suomen rannikolla. Maiden sotalaivat harjoittelivat strategista yhteistoimintaa alkaen vuodesta 1933. Sukellusveneiden yhteistoimintaharjoitus oli 1939.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Yhteistyö oli sotilassalaisuus. Neuvostoliitto oli siitä kuitenkin tietoinen alusta alkaen. Kopioita suomalaisista suunnitelmista toimitti Neuvostoliitolle vakooja luutnantti Vilho Pentikäinen. Sulkujärjestelmän olemassaolo synnytti huolta puna-armeijassa ja maan poliitikoissa.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Puna-armeija järjesti 1930-luvun lopulla kolme strategista sotapeliä, jossa se tutki sulun tehokkuutta. Sotapeleissä oletettiin, että Saksa hyökkäisi Neuvostoliittoon Puola, Suomi, Viro ja Latvia liittolaisinaan. Kaikki sotapelit päätyivät siihen, että sulun läpäiseminen olisi mahdotonta ilman vakavia tappioita, mihin myös Suomi ja Viro olivat sotapeleissään päätyneet.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Suomenlahden sulkujärjestelmän mahdollisuus päättyi, kun Viro allekirjoitti Neuvostoliiton painostamana sen kanssa avunantosopimuksen syyskuussa 1939 ja luovutti tukikohdat Neuvostoliitolle. Talvisotaa edeltäneissä Suomen ja Neuvostoliiton neuvotteluissa lokakuussa 1939 Josif Stalin ilmoitti haluavansa Hankoniemen puna-armeijan käyttöön, että se voisi rautatietykein sulkea Suomenlahden välillä Hangosta Viron Paldiskiin.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Vuosikymmenen kestäneen panostuksen jälkeen Suomen rannikkotykistö oli talvisodan alkaessa kenties ainoa aselaji, joka oli kalustonsa puolesta valmis sotaan, vaikkakin operatiiviset suunnitelmat olivat vanhentuneet Viron ja Neuvostoliiton avunantosopimuksen myötä. Meripuolustus osoittautuikin merkitykselliseksi; Neuvostoliiton maihinnousuyritys rannikolle kenttäarmeijan selustaan torjuttiin. Tykistösulun yhteiseksi tulenjohtamiseksi rakennettuja merenalaisia kaapeleita käytettiin edelleen Suomen ja Viron tiedusteluyhteistyöhön, ja Suomi sai talvisodan aikana arvokasta ja tarkkaa tiedustelutietoa Virosta. Lopullisesti Viron ja Suomen sotilaallinen yhteistyö päättyi Neuvostoliiton miehitettyä Viron 1940 ja sitä myöten Viron itsenäisen armeijan olemassaolon loputtua.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Jatkosodassa Suomi ja Saksa sulkivat neuvostolaivaston Suomenlahdelle jo Barbarossa-yöksi lasketulla miinakentällä. Suomen ja Saksan laivastojen yhteistyö alkoi jo 17. kesäkuuta 1941, päiviä ennen operaatio Barbarossaa ja jatkosodan virallista toteamista Suomen puolelta 26. kesäkuuta 1941 Neuvostoliiton Suomeen suorittamien lentopommitusten vuoksi.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Puna-armeija tuhosi Viron rannikkotykit vetäytyessään. Suomalaiset rakensivat kuitenkin Naissaareen tulenjohtotornin, voidakseen tähystää Suomenlahden koko leveydeltään Mäkiluodon järeiden tykkien tulen paremmaksi johtamiseksi. Merkittäviä taisteluammuntoja ei käyty, mutta sulku pystyi olemassaolollaan turvaamaan Suomen ja Saksan välisen kauppalaivaliikenteen jatkosodan ajan Neuvostoliiton laivaston toiminnalta. Toisen maailmanson aikaisia merimiinoja on ollut Baltian rannikolla runsaasti, ja niitä ovat vielä 2000-luvullakin useat laivastot käyneet harjoituksina purkamassa.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Jatkosodan päätyttyä Suomen ja Viron sotilasyhteistyön salaamiseksi Suomen puolustusvoimien johto hävitytti asiakirjat, koska sopimusten mukaisesti liittoutuneiden valvontakomissiolla oli oikeus saada suomalaisia sotilasasiakirjoja. Yhteistyöstä tietävät virolaiset poliittiset ja sotilaalliset johtajat koottiin vankileireille muiden tavoin Neuvostoliiton miehittäessä Viron 1940. Näistä syistä ja Suomen puolueettomuuspolitiikkaan liittyneen varovaisuuden vuoksi Suomenlahden tykistösulku pysyi suurelta yleisöltä tuntemattomana 1990-luvulle asti, jolloin siitä alettiin kirjoittaa.


title: Kultainen liiga

text: Yleisurheilun Kultainen liiga (IAAF Golden League) oli vuosittainen kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n järjestämä an kuuluva huippuyleisurheilukilpailujen sarja. Siihen kuului 6 todellista huippuyleisurheilutapahtumaa.


title: Kultainen liiga

text: Kultainen liiga järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1993. Silloin sarjaan kuului Zürichin, Berliinin, Brysselin ja Oslon osakilpailut. Vuonna 1998 katsotaan alkaneeksi uudenaikainen Kultainen liiga. Silloin sarjaan liittyi Rooman ja Monacon osakilpailut. Pariisi liittyi sarjaan vuonna 1999. Monaco pudotettiin sarjasta pois vuoden 2002 jälkeen.


title: Kultainen liiga

text: Kultainen liiga järjestettiin viimeisen kerran kesällä 2009. Vuodesta 2010 lähtien Kultaisen liigan korvasi Timanttiliiga, joka on edeltäjäänsä laajempi niin lajivalikoimansa kuin järjestäjäpaikkakuntien määrän osalta.


title: Kultainen liiga

text: Kultaisessa liigassa osa vuosittain vaihtelevista sekä miesten että naisten sarjoissa kilpailtavista lajeista olivat ns. "Kultaisen liigan lajeja", joissa järjestettiin kilpailut jokaisen Kultaisen liigan Grand Prix'n yhteydessä. Aikaisemmin urheilija, joka voitti kaikki osakilpailut Kultaisen liigan lajissaan, sai osuuden voittopotista. Potti oli aluksi miljoona Yhdysvaltain dollaria, mutta vuonna 2000 se muutettiin 50 kilogrammaksi kultaa.


title: Kultainen liiga

text: Kaudeksi 2006 IAAF uudisti kultapotin jakoperusteita. Miljoonan dollarin potti oli jaettu kahteen osaan. Puolet rahoista jakoivat kaikki urheilijat, jotka voittivat viisi osakilpailua lajissaan, ja toisen puolen ne, jotka voittivat myös kuudennen osakilpailun. Vuonna 2007 palattiin jälleen entiseen systeemiin; kaikki 6 osakilpailua tuli voittaa halutessaan osallistua jättipotin jakoon. Kuitenkaan jos kukaan ei voittanut kuutta osakilpailua, niin silloin viisi osakilpailua voittaneet jakoivat 500 000 dollarin potin.


title: Kultainen liiga

text: Kultaisen liigan lajit olivat miehillä 100 metriä, 400 metriä, 5 000 metriä, 110 metrin aidat ja keihäänheitto, ja naisilla 100 metriä, 400 metriä, 100 metrin aidat, korkeushyppy ja seiväshyppy.


title: Kansainvälinen apukieli

text: Kansainvälinen apukieli (harrastajien kesken joskus "IAL" tai "auxlang" englannin sanoista "international auxiliary language") on keinotekoinen kieli, jota käytetään eri kieliä käyttävien kansallisuuksien välisessä kommunikaatiossa. Joskus sanalla voidaan tarkoittaa myös luonnollista kieltä, kuten latina, jota ehdotetaan käytettäväksi tällaisena kielenä, mutta useimmiten sillä tarkoitetaan harrastajien keskuudessa nimenomaisesti keinotekoista kieltä, jotka on luotu korvaamaan kansallisten valtakielten – kuten englannin, ranskan ja espanjan – asema lingua francana. Sanalla "apukieli" viitataan siihen, että kielen tarkoitus on olla ylimääräinen käyttökieli ihmisille, eikä niinkään korvata heidän äidinkieliään.


title: Kansainvälinen apukieli

text: Kansainvälisiä apukieliä ei käytetä kovin laajalti, eivätkä eri apukielten kannattajat ole päässeet yksimielisyyteen siitä, minkä kielen pitäisi olla kansainvälisessä käytössä. Näiden pulmien ratkaisemiseksi on ehdotettu, että maailman kansojen valitsemat virkahenkilöt päättäisivät yhdessä asiantuntijoiden avustuksella sopivan kielen, jolla olisi sekä puhuttu että kirjoitettu muoto. Kieli otettaisiin käyttöön mahdollisimman monen valtion koulujärjestelmässä ensimmäisenä vieraana kielenä. Toisen ratkaisumallin mukaan kieltä yritetään levittää mahdollisimman laajaan käyttöön, jotta siitä tulisi yleisin lajissaan.


title: Kansainvälinen apukieli

text: Myös yhteisen sokeiden kirjoitusjärjestelmän omaksumista on ehdotettu vastaamaan valittua kansainvälistä kieltä. Lisäksi viittomakieliä, kuten gestunoa, on ehdotettu kuurojen lingua francaksi, koska viittomakielet eivät ole keskenään ymmärrettäviä.


title: Banana

text: Banana tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Kissankäpälä

text: Kissankäpälä eli ahokissankäpälä ("Antennaria dioica") on monivuotinen asterikasvi.


title: Kissankäpälä

text: Ahokissankäpälä on monivuotinen ruoho, joka kasvaa 5–30 cm korkuiseksi ja kasvattaa pienen lehtiruusukkeen. Varsi on harmahtavanvihreä, pysty ja tiheäkarvainen, sen varsi ei haaraudu. Ruusukkeen lehtien lapa on vastapuikea, kärki pyöreä ja yleensä otakärkinen, muistuttavat muodoltaan lusikkaa. Lehtien alapinta on tiheäkarvainen, päältä melko kalju. Varsilehtiä on 6–10 ja näiden lavan pituus on 10–15 mm ja ne ovat paljon kapeampia ja teräväkärkisiä. Ahokissankäpälä rönsyilee ja muodostaa mattoja.


title: Kissankäpälä

text: Ahokissankäpälä on kaksikotinen kasvi eli sen hede- ja emikukat ovat eri yksilöissä. Emikukkien kehtosuomut ovat vaaleanpunaisia ja antavat mykeröille punertavan yleisvärin. Emiö yhdislehtinen, 1-vartaloinen, 2-luottinen. Hedekukat ovat yleensä vastaavasti valkeita, heteitä on 5. Kukinto on suppea, 2–8 mykerön muodostama tiiviin sykerömäinen tai huiskilomainen ryhmä. Mykeröitten perät ovat tiheäkarvaisia ja tavallisesti lyhyitä, laitakukat puuttuvat ja kehräkukat torvimaisia. Hedelmä on soikea harmaanruskea pähkylä, jonka päässä on haituvia. Kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Kissankäpälä

text: Ahokissankäpälää tavataan koko Euroopassa Espanjaa ja Portugalia lukuun ottamatta. Ahokissankäpälä on yleinen koko Suomessa, tiheimmin se kasvaa maan kaakkois-, itä- ja pohjoisosassa. Kasvi on arvioitu Suomessa silmälläpidettäväksi lajiksi.


title: Kissankäpälä

text: Ahokissankäpälä kasvaa kuivilla, aurinkoisilla kankailla, niityillä, kedoilla, kallioilla ja tunturikankailla. Yleensä yhteistä on avoimuus ja maaperän kuivuus. Tälläisten paikkojen määrä on pienentynyt selvästi Suomessa verrattuna 50 vuoden takaisen aikaan, jolloin perinteinen maatalous loi monille muillekin kasvilajeille sopivia kasvupaikkoja.


title: Superscope

text: Superscope oli eräs elokuvafilmiformaatti, jota RKO-elokuvastudio käytti elokuvissaan 1950-luvulla. Superscope 235, joka tunnetaan myös nimellä RKO-Scope, oli sen variaatio.


title: Superscope

text: Superscopen kehittivät veljekset Irving ja Joseph Tushinsky, ja ainoastaan Howard Hughesin omistama elokuvastudio RKO ja muutamat itsenäiset elokuvatuottajat ottivat sen lopulta käyttöönsä. RKO halusi kaikkien muiden studioiden tavoin kuvata suurimmat elokuvansa laajakuvaformaatissa, mutta koska 20th Century Fox ei antanut CinemaScope-tekniikkansa muiden käyttöön, oli RKO:n tyydyttävä vaihtoehtoiseen tekniikkaan. Ensimmäinen Superscope-elokuva oli Gary Cooperin ja Burt Lancasterin tähdittämä lännenelokuva "Vera Cruz" (1954).


title: Superscope

text: Superscopessa kamera ja sen optiikka eivät juurikaan poikkea tavallisesta, ja filmi on normaalia filmiä, joka käyttää neljää perforaatiota yhtä kuvaruutua kohden. Superscopessa kamera kuitenkin valotti myös optiselle ääniraidalle varatun alueen, jolloin kuva-ala kasvoi. Kameranegatiivin kuvasuhde oli tällöin 1,33:1, mutta jälkituotannossa kuva rajattiin laajakuvaksi suhteeseen 2:1. Ennen rajausta filmistä tuotettiin Technicolor-väriseparaatio. Esityskopioissa 2:1-kuvasuhteen kuva oli anamorfisesti litistetty 1:1-neliöksi. Huonon suunnittelun johdosta kuva sijaitsi esityskopion toisessa laidassa, ja toisella puolella oli tyhjä musta palkki. Tämän takia projektorien käyttäjät joutuivat keskittämään kuvan uudestaan, mikäli Superscope-esitykseen kuului muissa formaateissa esitettäviä trailereita, uutispätkiä tai muita elokuvia. Superscope käytti kuitenkin samaa esitysoptiikkaa kuin CinemaScope. Yleisön haittana oli tavallista rakeisempi kuva.


title: Superscope

text: Superscopesta julkaistiin myöhemmin variaatio Superscope 235 (joka kulki myös nimellä RKO-Scope), jolla yritettiin ratkaista sekä huonoon kuvanlaatuun että projisoinnin hankaluuteen liittyviä ongelmia. Uudessa järjestelmässä alkuperäisnegatiivin kuva rajattiin suhteeseen 2,35:1, joka oli sama kuin CinemaScope-formaatissa. Tällöin esityskopioiden koko kuva-ala saatiin täytettyä, ja ne voitiin projisoida täysin samalla tavalla kuin CinemaScope-filmit. Tiukempi rajaus kuitenkin lisäsi entisestään kuvan rakeisuutta, jota saatiin kuitenkin myöhemmin hillittyä Techniscope-värjäysmenetelmän ja Eastman-värifilmien edistyttyä. Superscopen käyttö loppui kuitenkin vuonna 1958, kun RKO siirtyi Warner Brothersin omistukseen. Superscopen tekniikan perimmäinen idea – koko negatiivikuva-alan valottaminen – on sittemmin otettu uudestaan käyttöön, kun Super 35 -formaattia alettiin käyttää 1980-luvun alusta lähtien.


title: Zulut

text: Zulut ovat Etelä-Afrikassa elävä bantukansa. Zulut muodostuivat alun perin nguni-heimoista ja heillä on tästä syystä samat juuret esimerkiksi xhosien ja swazien kanssa. He ovat myös lukumäärältään suurin Etelä-Afrikan kansallisuusryhmistä. Zuluja on noin 10,6 miljoonaa (tieto vuodelta 2001), joista suurin osa asuu Etelä-Afrikan KwaZulu-Natal -nimisessä provinssissa.


title: Zulut

text: 1700-luvun lopulla pohjoisten ngunien keskuudessa syntyi poliittisia levottomuuksia liiallisen väestönkasvun ja kaupallisen kilpailun seurauksena. Koska ngunien hallitsema rannikkoalue rajoittui Intian valtamereen, Lohikäärmevuoristoon ja eurooppalaisten hallitsemaan Kapmaahan, oli tarvittavan lisämaan hankkiminen mahdollista vain sisäisten sotien avulla. Ngunien väliset etniset yhteenotot johtivat uudenlaisen sotilaallisen ja hallinnollisen järjestelmän syntymiseen. "Mustaksi Napoleoniksi" kutsutun Shaka Zulun johdolla syntyikin vahva zuluvaltio. 1820-luvun puoleen väliin mennessä Shaka hallitsi jo yli 100 000 ihmisen valtakuntaa ja hänen armeijassaan oli 40 000 sotilasta. Shaka keskitti vallan kuninkaan persoonaan ja hoviin ja peri heimopäälliköiltä veroja. Hän myös sijoitti armeijansa yksiköitä ympäri valtakuntaa taatakseen alueiden uskollisuuden.


title: Zulut

text: Vuonna 1828 Shakan velipuoli Dingane toteutti onnistuneen salajuonen Shakan salamurhaamiseksi ja nousi zulujen kuninkaaksi. Dinganen asema valtaistuimella ei kuitenkaan koko hänen valtakaudellaan ollut täysin vakaa. Voortrekkerien ja zulujen välisessä Blood Riverin taistelussa buurit tuhosivat Andries Pretoriuksen johdolla suuren zuluarmeijan. Taistelun jälkeen zuluvaltakunta ajautui sisäpoliittiseen kriisiin ja hajosi. Dinganen velipuoli Mpande pakeni etelään tuhansien seuraajien kanssa voortrekkerien vasalliksi ja löi Dinganen joukot buurien tuella Magongon taistelussa 1840. Dingane pakeni ja murhattiin vuotta myöjemmin Ubombo-vuoristossa.


title: Zulut

text: Zulut puolustivat elinalueitaan brittejä vastaan aina 1870- ja 1880-lukujen taitteeseen asti, mutta joutuivat lopulta tappiolle eurooppalaisten tehokkaiden tuliaseiden vuoksi. Brittien ja zulujen välillä käytiin 1870-luvun lopussa zulu-sota, jossa Isandlwanan taistelussa saavutetusta voitosta huolimatta zuluvaltio kukistettiin ja liitettiin Natalin siirtokuntaan vuonna 1897.


title: Zulut

text: 1900-luvulla zulujen elämään vaikutti voimakkaasti apartheid. Tämän rotuerottelupolitiikan perusteella 1970-luvulla zuluille perustettiin oma bantustan KwaZulu, joka sisälsi vain pienen osan zulujen alkuperäisistä alueista. Alue kuuluu nykyisin KwaZulu-Natalin alueeseen. Apartheidin lopun myötä 1990-luvulla zuluista tuli merkittävä poliittinen tekijä Etelä-Afrikassa Inkatha-vapauspuolueen kautta.


title: Zulut

text: Monet zuluista työskentelevät esimerkiksi kaivoksilla ja teollisuudessa, mutta maatalous on edelleen zulujen pääelinkeino. Tämä siitäkin huolimatta, että KwaZulu-Natalin maa on heikkolaatuista viljelyn kannalta ja monin paikoin kärsitään myös eroosiosta. Zulut viljelevät esimerkiksi hirssiä, maissia, bataattia ja kasviksia, sekä kasvattavat nautakarjaa, vuohia ja lampaita.


title: Zulut

text: Zulujen perinteinen sosiaalinen järjestelmä on paljolti säilynyt. Sen perusyksikkö on "imzi", eli joukko yhteenrakennettuja taloja joiden alue on aidattu. Imzi koostuu perheen vanhimmasta ja tämän suvusta. Imzit on yleensä rakennettu noin kilometrin välein toisistaan ja muodostavat näin kyliä. Sosiaalinen järjestelmä käsittää edelleen alueen ja klaanien päälliköt zulujen kuninkaan ollessa korkeimmassa asemassa. Kuninkaan asema on lähinnä kulttuurillinen nykypäivän Etelä-Afrikassa. Zulumies voi mennä naimisiin usean naisen kanssa ja avioliitto katsotaan alkaneeksi kun mies antaa lahjoja vaimon perheelle. Avioliitot saman klaanin sisällä eivät ole yleisiä, vaan pari haetaan yleensä toisesta klaanista.


title: Zulut

text: Suurin osa zuluista on kristittyjä ja he kuuluvat useisiin eri itsenäisiin kirkkoihin. Perinteistä uskontoa harjoitetaan kristinuskon ohella. Perinteiseen uskoon kuuluu esivanhempien palvonta. Esivanhempien uskotaan voivan vaikuttaa jälkeläistensä elämään. Uskontoon kuuluu myös usko henkiparannukseen ja henkiparantajien apua käytetään edelleen. He työskentelevät usein virallisen terveydenhuollon piirissä.


title: Zulut

text: Zulujen oma kieli on zulun kieli, mutta nykyään heidän joukossaan on myös englannin- ja afrikaansinkielisiä sekä Etelä-Afrikan kahdeksan muun virallisen kielen puhujia.


title: Zulut

text: Zulujen ja heidän ngunitaustansa laulutyylit ovat erityismaininnan arvoisia. Kuten isossa osassa Afrikkaa, musiikkia arvostetaan. Se mahdollistaa sellaisista tunteista ja tilanteista kommunikoimisen, joille ei ole puheessa ilmaisuja. Zulujen musiikissa yhdistyy rytmi, melodia ja harmonia - jälkimmäinen on usein voimakkain ja sitä kutsutaan nimellä "isigubudu".


title: Zulut

text: Isicathamiya on tunnetuimpia zulujen musiikkityyleistä. Se on vokaalimusiikkia, jonka tunnetuimpia esittäjiä on eteläafrikkalainen Ladysmith Black Mambazo -kuoro. Iscathamiyaa on ollut olemassa jo kauan, mutta nykyiseen muotoonsa se kehittyi 1960-luvulla. Musiikkia esitetään tavallisesti ilman säestystä, ja sen harmonioissa on paljon gospel-vaikutteita. Laajemman yleisön tietoisuuteen tyyli tuli Paul Simonin "Graceland"-levyn myötä, jolla Ladysmith Black Mambazo esiintyy muun muassa kappaleilla "Diamonds on the Soles of her Shoes" ja "Homeless".


title: Zulut

text: Zulujen kuninkaana on vuodesta 1971 lähtien toiminut Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu.


title: Synty (mytologia)

text: Synty on jonkin asian myyttinen alkuperä suomalaisessa mytologiassa. Syntysanat on syntyä selittävä kertomus. Synnyt ovat olleet tärkeä osa muinaista maailmankuvaa. Alkuperän ja menneiden vaiheiden uskottiin olevan olennainen osa kaikkia asioita. Uskottiin, että alkuperän tuntemisen avulla asioita saatettiin tuntea ja hallita. Muun muassa monet loitsut pyrkivät hallitsemaan jotakin tai jotakuta kertomalla tälle, miten se on syntynyt. Loitsussa voitiin esimerkiksi sanoa ""Kyllä tunnen syntymäsi"". Synnyn kertomista kutsuttiin toisinaan "synnyn luvuksi" (lukemiseksi). Asioiden alkuperiä kerrottiin myös myyttisissä taruissa.


title: Synty (mytologia)

text: Muinaissuomalainen saattoi tarkasti tuntea ja muistaa monien luonnonilmiöiden, eläinten, aineiden ja asioiden syntykertomukset. Syntyjen suurin tuntija oli tietäjä, hän saattoi tuntea salaisia kertomuksia, luotteita, joita ei saanut paljastaa kuin oppilaalle. Tietäjien uskottiin voivan muun muassa parantaa sairaita selvittämällä sairauden alkuperän, ja palauttamalla sairauden sinne mistä se on tullutkin. Tarinoissa suuret tietäjät osasivat "syntyjä syviä, asioita ainoisia", jotka olivat ilmeisesti merkittäviä maailman tai perusasioiden alkuperää koskevia tietoja. Tietäjä oli usein paitsi parantaja, myös runonlaulaja, joka tunsi syntykertomuksia myös osana myyttisiä tarinoitaan. Taltioiduista loitsuista ja kertomuksista on saatu paljon tietoa siitä, millaisena muinaissuomalaiset maailman näkivät.


title: Synty (mytologia)

text: Monien ilmiöiden kerrottiin syntyneen tarkoituksella. Toisaalta jotkut ilmiöt (kuten haava, pistosnuoli ja tuli) ovat kertomusten mukaan syntyneet vahingossa. Tietäjä saattoi loitsussaan vakuuttaa vaivan aiheuttajalle, että ihmistä satuttaessaan se toimii turhaan tai tarkoitustaan vastaan. Voitiin myös uhata, että jos vaivan syy ei korjaa tekosiaan, asiasta kerrotaan sen vanhemmille. Nykyajan ihmisestä uhkaus voi kuulostaa lievältä, mutta entisaikaan syvän pettymyksen aiheuttaminen vanhemmille oli pahimpia kuviteltavissa olevia asioita.


title: Synty (mytologia)

text: Syntykertomuksiin suhtauduttiin yleensä vakavasti. Aiheetonta syntyjen lukemista vältettiin samoin kuin turhaa joidenkin olentojen nimien lausumista. Laulaessa ei saanut mennä liian "syviin" tai "kaukaisiin" syntyihin ilman syytä. Kristillistyneen käsityksen mukaan Luoja katsoo synniksi sen, että hänen töitään luetaan turhaan SKVR: I1 426: "Jos myö syyttä laulelemma, tarpehitta taitelemma, luoja synniksi lukou. Ei syyttä syville mennä, asietta aivan kauas." Katso myös: SKVR: I2 849, I3 1341, 1342, 2010, XIII1 2655, XIII2 3023, I4 539, V2 2203, V3 1065. Tämän kieltää myös Väinämöinen..


title: Synty (mytologia)

text: Synty ei ole pelkästään sanallinen kertomus, vaan myös yliluonnollinen ilmiö tai ominaisuus, joka kuuluu kaikkeen olevaiseen samaan tapaan kuin myyttisesti uskottiin nimen kuuluvan. Asioita voitiin hallita myös lausumalla niiden nimi, ja siksi täytyi käyttää kiertoilmauksia, jos asioista haluttiin puhua vaikuttamatta niihin. Kaikkien asioiden syntyjä ei tunnettu, mutta silti kaikilla asioilla ajateltiin olevan syntynsä yhtä välttämättä kuin asioilla on nimet. Joissain loitsuissa tietäjä kerskaa kyllä tuntevansa kohteen synnyn, mutta ei kuitenkaan kerro kohteen alkuperästä. Joskus loihdinnan kohdetta käsketään etsimään itse oma syntynsä. Myös jokaisella ihmisyksilöllä oli oma syntynsä päätellen loitsuista, joissa synty rinnastettiin luontoon, ihmisen henkilökohtaiseen suojelushaltijaan. Tämä synty-luonto oli selvästi henkiolento, eikä sitä varmaankaan edes kuviteltu sanalliseksi kertomukseksi. Sananmukaisesti luonto tarkoittaa synnytettyä.


title: Synty (mytologia)

text:
Tunnetaan myyttinen kertomus siitä, miten verta vuotavien haavojen arkkityyppi, "ensimmäinen haava", syntyi ja miten se hoidettiin, tehtiin "ensimmäinen verenseisautus". Tämä syntykertomus kuului loitsuihin, joiden avulla hoidettiin vertavuotavia haavoja.
Kertomuksen mukaan Väinämöinen veisti vuorella venettä. Jostain syystä mainitaan usein, että kirves ei kalkahtanut kallioon. Alun perin tällä lienee tarkoitettu, että työskentely oli hiljaista. Paha henkiolento, kuten piru tai lempo, ohjasi kirveen sivuun, jolloin se osui Väinämöisen polveen tai varpaaseen. Syntyi vertavuotava haava, jota Väinämöinen lähti hoidattamaan. Muutamasta talosta ei löytynyt kunnollista parantajaa. Vihdoin eräästä talosta löytyi ukko, joka oli parantanut pahemmatkin haavat. Hän paransi Väinämöisen käyttäen muun muassa taikavoidetta.


title: Synty (mytologia)

text: Kertomuksen katsotaan kuuluvan lähes maailmanlaajuisesti tunnettuihin vedenpaisumusmyytteihin, joista eräissä, ehkäpä kaikkein vanhakantaisimmissa, tulvivan veden tilalla on tapetun alkuolennon veri.


title: Synty (mytologia)

text: Tunnetaan joitakin ihmisen syntyloitsuja, joissa ihmisen kerrotaan syntyneen joko hyvästä äidistä kuten Neitsyt Maariasta tai pahasta äidistä kuten Panun akasta. Erään loitsun mukaan tämän jälkeen Jumala antoi hengen ja puhekyvyn ihmiselle. Erään tiedon mukaan ihmisen syntykertomusta käytettiin lähinnä toisen ihmisen kynsillä tai hampailla tekemien haavojen hoitoon, joten se tuskin oli mytologisesti kovin merkittävä.


title: Synty (mytologia)

text: Joissain kertomuksissa ihmisen mainitaan vain ilmaantuvan esiin maasta kuin nurmen. Eräässä loitsussa mainitaan ihmisen tulleen mullasta:


title: Synty (mytologia)

text: Tietyillä ihmisryhmillä, kuten vihollisnoidilla, kateilla, oli syntykertomuksia. Samoin tarusankareista, kuten Väinämöisestä ja Ilmarisesta, ja muista myyttien aiheista, kuten ihme-esine Sammosta, tunnettiin syntykertomuksia. Väinämöinen oli joidenkin mukaan ensimmäinen ihminen, joten hänen syntynsä selittäisi ihmisten alkuperän. Väinämöistä pidettiin toisinaan kantavanhempana.


title: Synty (mytologia)

text: Joissain loitsuissa ihmisyksilön suojelushaltijasta luonnosta käytetään nimitystä synty, ja tätä olentoa pyydetään nousemaan lovesta, siis vainajalasta. Luontoa on myös voitu pitää esi-isän henkenä. Tämä voisi viitata uskomukseen, että ihminen saa sielunsa, luonteensa tai henkensä esivanhemmaltaan. Muissa yhteyksissä on merkkejä siitä, että toisinaan näin on uskottu. Tosin muitakin uskomuksia sielun alkuperästä on ollut, kuten että sielut tuo sielulintu lintukodosta.


title: Synty (mytologia)

text: Ensimmäisen kanteleen ja samalla ensimmäisen soittimen on tehnyt tietäjä Väinämöinen. Yleisen käsityksen mukaan hän teki sen ison hauen leukaluusta. Toisen käsityksen mukaan kannel tehtiin hirven sarvesta. Väinämöinen soitti uutta soitinta niin taidokkaasti, että metsän eläimet, ihmiset ja jumalolennotkin tulivat kuuntelemaan ja liikuttuivat. Soitollaan hän herätti myös pahan Pohjolan väen, joka ryhtyi ajamaan Väinämöistä ja hänen miehiään takaa.


title: Synty (mytologia)

text: Suomalaisen mytologian ehkä tärkeimmästä metsän villieläimestä Karhusta on kerrottu useammanlaisia syntytarinoita. Niitä on kerrottu joko loitsuissa, joilla suojellaan karjaa karhun hyökkäyksissä, tai niitä on laulettu tapetun karhun kunniaksi karhunpeijaisissa.


title: Synty (mytologia)

text: Erään tarinan mukaan karhu on syntynyt metsän siimeksessä, toisen mukaan taas Ukko ylijumalan veteen heittämistä villoista, jotka ajelehtivat rantaan. Ehkä merkittävin syntykertomus on kuitenkin kertomus Karhun syntymästä taivaalla "otavaisen olkapäillä, luona kuun, tykönä päivän". Sieltä karhu on laskettu maahan hopeisissa köysissä riippuvassa kultaisessa korissa.


title: Synty (mytologia)

text: Karhunpeijaisissa karhu on pyritty palauttamaan taivaaseen, muun muassa nostamalla sen pää kallohonkaan. Karhun syntyä on luettu muun muassa vietäessä karjaa laitumelle, ettei karhu tulisi karjan kimppuun.


title: Synty (mytologia)

text:
Kasvillisuus on syntynyt myyttisen ensimmäisen kylväjän, kuten Sampsa Pellervoisen kylvettyä maita. Mukana on voinut olla myös jättikokoinen ensimmäinen kyntöeläin, joka on kyntänyt maat. Toisaalta joissain kertomuksissa pahat olennot tekevät turhat tai ikävinä ryteikköinä kasvavat puut, kuten pajut, ja hyvät olennot tekevät hyödylliset puut, kuten männyt ja koivut. Puulajien syntymällä on järjestys. Huonoimmat tai pienimmät puut syntyvät ensin, ja isoimmat tai parhaimmat viimeiseksi. "Paju on puista ensimmäinen", sanoo kertomus. Myös muita pienimpiä voidaan luetella oman joukkonsa ensimmäisiksi:
Iso tammi, maailmanpuu, ei ala kasvaa muiden puiden kanssa. Se odottaa, että sille järjestetään paremmat olosuhteet. Koivut olivat aluksi kuorettomia, aivan alastomia. Neitsyt Maaria emoinen antoi koivulle silkkisen liinansa, vaatteensa tai hikeään, josta muodostui tuohi. Tuohi onkin puhtaan valkeaa kuten Maarian ajateltiin olevan. ; )


title: Synty (mytologia)

text: Jos ihminen loukkasi itsensä kiveen, tarvittiin kiven syntysanoja. Niiden mukaan kivi on pudonnut taivaasta, jossa se on ollut "päivättären pääaloilla" tai "jalan juuressa Jumalan". Lisäksi kiven aiheuttamasta vammasta syytettiin olentoa, josta tunnettiin monia nimityksiä, kuten Kimmo tai Kammo. Tämä olento kuvattiin usein kiveksi, "maan munaksi" tai "pellon kakkaraksi". Nämä syntysanat eivät kuitenkaan koskeneet vahingon aiheuttanutta kiveä, vaan hoidossa käytettävää kiveä. Kiven aiheuttamaa vammaa paineltiin toisella, taikakaluksi otetulla kivellä, joka edusti kaikkia kiviä. Tätä kiven syntykertomusta muistuttaa käsitys, jonka mukaan Ukko ylijumala heittää salaman iskiessä maahan kiviesineen, ukonvaajan. Myös ukonvaajoja on otettu taikaesineiksi.


title: Synty (mytologia)

text: Kansanomaisessa käsityksessä kiviä tulee peltoihin myös toiselta suunnalta, ne nousevat maasta. Näkemys pohjautuu tosiasioihin; moreenimaaperässä lähellä pintaa olevat kivet routivat esille. Myös maasta nousemaan manatut "mannun eukot" ja "pellon peri-isännät" on toisinaan käsitetty kiviksi. Björn Landström on kuvannut nämä hahmot maasta nouseviksi kiviksi vuoden 1985 Kalevalan kuvitukseensa. Tutkimuksessa nämä hahmot kuitenkin yleisimmin tulkitaan vainajiksi, kalman väeksi.


title: Synty (mytologia)

text: Käärmeiden syntysanoja on lausuttu käärmeenpuremia hoidettaessa tai käärmeitä karkotettaessa. Erään loitsuperinteen mukaan käärmeiden on uskottu syntyneen soturi Istervon vääntyneistä aseista. ("katso:"Istervo) Käärmeiden on kerrottu myös syntyneen salamoista. Kumpikin kerrottu syntytapa selittää sekä käärmeiden muotoa, niiden metallinkiiltoa että vaarallisuutta. Käärme on voitu myös koota eri aineksista.


title: Synty (mytologia)

text: Eräässä loitsuperinteessä kerrotaan, että pahat olennot, kuten Lapalievo ja Syöjätär kuolaavat tai oksentavat veteen. Lima leviää lautaksi, joka ajelehtii rantaan. Maalla se saa hengen joltakin inhottavalta taholta, kuten hiiden hiilloksesta, ja niin syntyy käärme.


title: Synty (mytologia)

text:
Maailman syntytarinat ovat olleet tärkeä osa suomalaista muinaisrunoutta ja ilmeisesti samalla tavalla olennainen osa maailmankuvaa, kuin nykysuomalaisille ovat tieteelliset teoriat tai kristilliset kertomukset. Pakanalliset käsitykset maailman synnystä säilyivät vielä pitkään kristilliselle ajalle. Vielä Elias Lönnrot tapasi runonkeruumatkoillaan ihmisiä, jotka ilman muuta ajattelivat maailman syntyneen Väinämöisen polvelle munitusta linnunmunasta.
Maailman synnystä oli useita erilaisia kertomuksia. Itämerensuomalaisille kansoille yleisen käsityksen mukaan maailma oli syntynyt linnun munasta (vrt. Kristillisen opin kyyhky/lintu on Pyhä-Henki). Tätä edeltävistäkin ajoista kerrotaan. Eräät näitä aikoja koskettavat kertomukset limittyvät siten, että toisen loppu esiintyy toisen kertomuksen alkuna. Näin niiden voidaan nähdä aikaisemmin muodostaneen yhtenäisen isomman kertomuksen. Se kulki seuraavaan tapaan. Aluksi oli Iro-neito, joka synnytti kolme poikaa, Joukahaisen, Väinämöisen ja Ilmarisen. Ilmarinen tekee pajan, mutta Väinämöinen ja Joukahainen lähtevät reellä tai ratsain kulkemaan yhtä matkaa. Koska maailmaa ei ole, ei ole maatakaan, joten he ratsastavat kuvaannollisesti "merellä". Heidän tiensä kuitenkin eroavat, mutta he palaavat taas yhteen, ja sananmukaisesti törmäävät toisiinsa. Joukahainen, nuori mies, haastaa riitaa jo tuolloin viisaalle ja vanhalle Väinämöiselle, ja syntyy yhteenotto. Tämä on maailman ensimmäinen vastakkaisuus, ja savolainen runonlaulaja Matti Immonen varmisti tämän sanomalla, että "ei kuka mailmassa on ännen tullut vastattain kuin ukko vanha Väinämöinen ja itte ukko Joutavoinen".


title: Synty (mytologia)

text: Yhteenotto on yleisimmissä runon versioissa taian mittely, kilpalaulanta, mutta se voi olla myös miekkojen mittely. Tällöin Joukahainen perääntyy jo nähdessään Väinämöisen miekan pitemmäksi. Joissain runoissa Joukahainen pelastuu lupaamalla Väinämöiselle sisarensa puolisoksi. Joukahainen kuitenkin alkaa hautoa kostoa. Viimeistään tässä vaiheessa hänestä on tullut lappalainen, siis vihollinen ja vieras. Lappalainen tekee jousen ja asettuu vaanimaan Väinämöistä, vaikka häntä varoitetaan, tai kielletäänkin ampumasta sukulaistaan. Väinämöinen ratsastaa hevosella meren selällä, ja Joukahainen ampuu. Viimeistään kolmas nuoli osuu Väinämöiseen tai hevoseen, ja Väinämöinen putoaa veteen. Hän ajelehtii kauan meressä.


title: Synty (mytologia)

text: Lintu kiertelee veden yllä etsien pesäpaikkaa. Linnun laji vaihtelee kertomusten välillä, se on esimerkiksi pääskynen, sotka, kokko tai kuikka. Eräässä versiossa (esimerkiksi runonlaulaja Mateli Kuivalattarella) pääskysen "päivälinnun" toisintonimenä esiintyy lepakko "yölintu". Lintu joutuu lopulta munimaan ensimmäiselle löytämälleen kiinteälle paikalle. Edellä esitetyn kertomuksen mukaan se munii vedessä kelluvan Väinämöisen polvelle, toisissa kertomuksissa esimerkiksi laivaan tai ruohomättäälle. Se munii munan tai munia (Kalevalassa kuusi kultaista munaa ja seitsemännen rautamunan). Huonolla paikalla ollut pesä tuhoutuu, ja munat särkyvät aaltoihin. Ne eivät kuitenkaan mene hukkaan. Kuoren yläpuolesta syntyy taivaankansi ja munan alaosasta maa, keltuaisesta tai valkuaisesta tulee aurinko, munan kirjavuudesta tähdet ja munan muista osista muita maailman asioita. Joissain runoissa Väinämöinen käskee munan eri osien siirtyä maailmankaikkeuden osiksi, eli jotkut ovat käsittäneet Väinämöisen maailman luojaksi. Esimerkiksi:


title: Synty (mytologia)

text: Väinämöinen myös liikehtii ajelehtiessaan vedessä, ja tästä syntyvät syvänteet, saaret ja luodot, ja jopa maat ja mantereet. Eräissä runoissa Väinämöinen samalla tekee kiveen merkintöjä ja kuvioita:


title: Synty (mytologia)

text: Kivi halkeaa, ja kiven sisältä löytyy käärmeitä juomassa olutta. Väinämöinen tappaa käärmeet, ja niiden verestä tulee tulinen koski, eräässä runossa niiden vereen kasvaa iso tammi.


title: Synty (mytologia)

text: Maailman siis usein kerrottiin syntyneen yhteenoton seurauksena ikään kuin sattumalta, vaikka Väinämöisen toiminta voikin ohjailla maailman lopullista tilaa. Jotkut tutkijat, kuten Timo Heikkilä, näkevät tässä dualistisen maailmankuvan, jossa Joukahaisen ja Väinämöisen edustavat maailmankaikkeuden vastavoimia, joiden taistelu paitsi aloitti kaiken, myös pitää kaikkea yllä. "(Heikkilän teoria jatkaa huomattavasti pidemmälle. Siitä enemmän artikkelissa Timo Heikkilä)"


title: Synty (mytologia)

text: Toisten runojen mukaan alussa oli ilman impi, jonka meri hedelmöitti. Hän synnytti Väinämöisen mereen, josta lintu sitten keksi Väinämöisen polven pesäpaikakseen. Elias Lönnrot on kansanrunojen perusteella kootussa Kalevalassa muuttanut tapahtumien kulkua siten, että sotka munii jo Ilman immen polvelle, eikä siis Väinämöisen. Muutama suorasanainen (ei-runomuotoinen) versio on tallennettu myös Euraasiassa laajalle levinneestä maansukellusmyytistä, tosin Suomesta tallennetut versiot ovat hyvin pelkistettyjä. Sen mukaan alussa oli meri, jossa seisoi kultapatsas. Patsaan päällä istui Jumala, joka käski jotakuta hakemaan maata meren pohjasta. Tästä maasta syntyi maailma. Maan hakija oli esimerkiksi paholainen tai kuikka. Lisäksi joissain kertomuksissa mainitaan, että jokin sankari, kuten Väinämöinen tai Ilmarinen, on ollut takomassa tai asentamassa taivaankantta, viemässä paikoilleen aurinkoa ja kuuta, ja muokkaamassa meren pohjaa ja maan pintaa.


title: Synty (mytologia)

text: Syntynyt maanpinta oli monissa taruissa vielä tyhjä ja eloton, mutta toisissa siihen kasvoi kuin itsestään kasvillisuutta ja jopa ihmisiä. Erään käsityksen mukaan taruolento Sampsa Pellervoinen on kylvänyt luonnon kasvillisuuden. Maanviljelyn synnytti ihme-esine sampo. Monet keksinnöt keksivät sankarit kuten Väinämöinen tai Seppo Ilmarinen. Isoja kiviä siirsivät ja kasasivat ja saariakin loivat jättiläiset ja muut myyttiset alkuasuttajat.


title: Synty (mytologia)

text: Pistos eli ampumatauti tarkoitti erilaisia sairauksia ja kohtauksia, joiden syyksi arveltiin noidan tai muun pahan olennon ampuma näkymätön nuoli, kuten noidannuoli tai pistosnuoli. Nuolen vaarallisuus riippui siitä, mihin ruumiinosaan se osui. Päähän tai sydämeen osunut pistosnuoli saattoi jopa tappaa. Pistoksen syntymän voidaan tulkita siis selittävän myös kuoleman alkuperän. Pistoksen syntyloitsua tarvittiin, kun haluttiin hoitaa pois ihmistä vaivaava pistos.


title: Synty (mytologia)

text: Loitsuissa ensimmäiset pistosnuolet tehtiin maailman alkuajan päätteeksi kaadetun ison tammen, maailmanpuun lastuista. Ison tammen kaato toi myös paljon hyvää. Taustalla saattoi olla myyttinen käsitys, että aseet tai sairaudet syntyivät samaan aikaan ja liittyvät samoihin kulttuurin edistysaskeliin kuin monet hyvää tuottavat asiat. Alussa oli ilmeisesti vallinnut monien uskontojen paratiisiin tai alkuaikaan verrattava rauhallinen ja onnellinen tila.


title: Synty (mytologia)

text: Loitsut kertovat, että kun tammi oli kaadettu kirveellä, sen lastut heitettiin tarkoituksella mereen, jottei niistä olisi tehty nuolia. Lastut kuitenkin ajelehtivat Pohjolaan, jossa jokin paha olento löysi ne rannasta. Olento vei lastut jollekulle, esimerkiksi seppojen pajalle, kavoksi sanotulle immelle tai pirulle. Lastuista tehtiin kolme nuolta. Nuolet annettiin kolmelle veljekselle, jotka olivat rujo, rampa ja perisokea. Olennot ampuivat yhden nuolen maaemään (maaperään), joka oli vähällä haljeta nuolen iskusta. Loitsija toteaa, että tätä nuolta ei kukaan kaipaisi takaisin. Toinen nuoli sinkosi taivaankanteen, joka oli vähällä romahtaa iskusta. Tätäkään nuolta ei loitsun mukaan perittäisi takaisin. Kolmas, kaikkein vihaisin nuoli osui rautaiseen, kallioiseen vuoreen. Siitä nuoli kimposi, ja osui sattumalta ihmisten alastomalle iholle. Siitä lähtien on maailmassa sinkoillut nuolia, jotka ovat toisinaan osuneet ihmisiin tappaen ja sairastuttaen. Pistokseen sairastunutta hoitava tietäjä haluaa periä tämän nuolen takaisin ja palauttaa sen lähettäjälleen. Hän muistuttaa, että ensimmäisiä pistosnuolia ei tarkoituksella suunnattu ihmisiin, ja satuttaessaan ihmisiä pistosnuolet toimivat tarkoitustaan vastaan.


title: Synty (mytologia)

text: Umpimähkään sinkoilevien nuolten voidaan katsoa olevan laajemminkin ihmisten satunnaisilta vaikuttavien kohtaloiden vertauskuva. Itse asiassa jokainen kuolee lopulta "kohtalon nuoleen". Rautainen vuori, joka loitsuissa kestää nuolen osumat jopa taivasta ja maata paremmin, on ilmeisesti maailman keskellä seisova mahtava maailmanvuori. Käsitys maailmanvuoresta on laajalle levinnyt, mutta suomalaisessa mytologiasta siitä on säilynyt suhteellisen vähän merkkejä, ja se on tavallaan ristiriidassa maailman keskellä sijaitsevan kuopan, Kinahmin kanssa.


title: Synty (mytologia)

text: Olut oli suomalaisten uskonnon kannalta merkittävä juoma. Sitä juotiin joissakin pyhissä toimituksissa, kuten Ukon vakoissa. Oluen syntysanat pyrkivät kohteensa hallintaan. Niiden avulla pyrittiin saamaan oluen teko onnistumaan.


title: Synty (mytologia)

text: Oluen syntysanojen mukaan Osmotar tai vastaavan niminen henkilö, ilmeisesti jumaluus, on luonut ensimmäisen oluen. Osmotar hieroi käsiään, jolloin syntyi eläimiä, kuten orava, kettu tai näätä. Osmotar lähetti eläimet hakemaan tarpeita olutta varten. Eläimet hakivat tarpeita, kuten palkoheinää, käpyjä tai mettä. Olut ei kuitenkaan alkanut käydä. Apuri-eläin toi sitten kuolaa, jota valui tappelevien eläinten suusta, ja sen avulla olut vihdoin alkoi käydä.


title: Synty (mytologia)

text: Martti Haavio pitää mahdollisena, että lueteltuja tarpeita tai niitä muistuttavia tarpeita on oikeasti käytetty oluen valmistukseen. Esimerkiksi Ruotsissa tiedetään pannun olutta, jossa on käytetty kuusen kerkkoja, joten ajatus kävyistä oluen tarpeena ei liene kovin kaukaa haettu. Palkoheinääkin tiedetään käytetyn Ruotsissa. Mettä tiedetään käytetyn oluessa monien kulttuurien piirissä. Sylkeä on joissain kulttuureissa käytetty alkoholijuomien käyteaineena. Haavion mukaan lueteltuja aineita ei kuitenkaan tiedetä käytetyn Suomessa, joten niiden esiintyminen syntysanoissa voi olla joko muistoa varhaisemmilta ajoilta tai vain sattumaa.


title: Synty (mytologia)

text: Jotkut ovat pitäneet oluen syntysanoja oluen valmistuksen rapistuneena kaavana. Säilyneiden syntysanojen avulla voi oppia enintään joitain oluen mausteita – itse oluen valmistusta sanat eivät opeta, ja tuskin niitä on siihen käytetty. Sanat on luettu oluen valmistuessa siksi, että niiden on ajateltu edesauttavan käymistä yliluonnollisesti.


title: Synty (mytologia)

text: Pakkasen ja tuulen syntykertomukset ovat samankaltaiset. Alku oli aineeton ja kurja. Pakkasta imetti mato ilman nännejä. Pakkasen isäksi mainitaan olento, josta tunnettiin runsaasti eri nimityksiä, kuten Pukuri, Näräpää tai Näsärvä.


title: Synty (mytologia)

text: Pakkasen syntyä lausuttiin, kun pakkasta haluttiin torjua esimerkiksi sadon turvaamiseksi tai paleltumien, kylmänvihojen tai tuulenvihojen hoidossa. Pakkasen alkuperän lisäksi pakkasta torjuvaan loitsuun saattoi kuulua käsky, että pakkasen pitäisi olla kylmämättä lämmintä ihmistä, vaan soita, maita ja kiviä, jotka ovat jo valmiiksi kylmiä.


title: Synty (mytologia)

text: Eräässä tarinassa Ukko ylijumala hieroo käsiään. Tästä syntyy kolme neitoa, jotka kerrotaan myös luonnottariksi. Rauta on syntynyt näiden neitojen rinnoissa. Yksi lypsi mustan maidon, toinen valkean, kolmas punaisen; näistä syntyivät erityyppiset raudat. Raudat valuivat maahan, mutta maan pinnalla tuli karkotti raudat suohon. Raudat säilyivät suossa kauan, kunnes karhu ja susi vaelsivat suolla. Niiden jalanjäljistä rautaruostetta nousi pintaan. Syntyi Seppo Ilmarinen, joka löysi raudan. Rautaa pelotti joutua taas tulen kanssa tekemisiin, mutta Ilmarinen tyynnytteli sitä ja sanoi, että se saa tulessa entistä upeamman muodon. Suo sotkettiin ja rauta nostettiin Ilmarisen pajalle. Rauta sulatettiin velliksi, mutta se alkoi rukoilla päästäkseen pois tulesta. Seppo Ilmarinen vaati rautaa vannomaan, ettei se koskaan vuodata verta, vaan syö vain kiveä ja puuta, jos tulesta pääsee. Rauta vannoi. Ilmarinen työsti raudan esineiksi. Lopuksi hän karkaisi raudan upottamalla sen lipeään. Katkerasta lipeäkylvystä rauta kuitenkin suuttui ja petti valansa ja on siitä lähtien vuodattanut verta.


title: Synty (mytologia)

text:
Raudan aiheuttamia haavoja hoidettaessa on luettu raudan syntyä. Tällöin on pyritty muistuttamaan rautaa sen antamasta valasta ja siitä, että se on kaiken velkaa ihmiselle. Ihminen on nostanut sen suosta, jossa se oli pelkkää liejua. Rautaa on käsketty korjaamaan tekemänsä vahingon, sillä sillä ei ole ollut valtuuksia verenvuodatukseen.
Tunnettiin myös toinen loitsuperinne, jossa vamman aiheuttaneen raudan tai aseen tekijäksi mainitaan Vuolankoinen, Vuolainen tai Vuolahatar. Häntä vaaditaan korjaamaan poikansa tekemä paha. Kaarle Krohnin (1917) mukaan nämä nimet pohjautuvat Vuojola-paikannimeen. E. N. Setälän (1932) mukaan nämä nimet pohjautuvat voimakasta virtausta tarkoittavaan sanaan "vuolas" samaan tapaan, kuin Väinämöisen nimi pohjautuu tyventä vedenkohtaa tarkoittavaan sanaan "väinä". Viimeisin sana on Martti Haavion (1967), jonka mukaan nimien alkuperänä on kristillisen Pyhän Olavin saamelainen nimitys, josta on eri muotoja, kuten Vuola, Vuollo ja Vuollabba. Pyhän Olavin kerrottiin olleen soturi, joka kuoli taistelussa, ja tästä syystä hänestä tuli keskiajalla suomalaisten sotilaiden pyhimys, jonka kuva oli sotalipussakin. Haavion mukaan Pyhän Olavin legendasta on seurannut kansanomainen käsitys, että tämä henkilö olisi synnyttänyt raudan tai teräaseet.


title: Synty (mytologia)

text: Monien sairauksien ja vammojen ajateltiin aiheutuneen haltijoiden väen tartuttua ihmiseen ympäristöstä. Tällöin sairautta hoidettiin käskemällä väen palata sinne mistä se oli tullutkin. Jos tässä tapauksessa tarvittiin syntysanat, ne olivat usein väen oman elementin syntysanat. Esimerkiksi rautaesineen aiheuttamaa vammaa hoidettiin lukemalla raudan syntysanat.


title: Synty (mytologia)

text: Joillekin sairauksille, vammoille ja kivuille oli kuitenkin myös omat syntysanansa. Eräs melko yleinen loitsu kertoo useiden sairauksien synnyn. Syntyvien sairauksien määrä eri loitsuissa vaihtelee; yleinen määrä on yhdeksän. Ne on synnyttänyt paha eukko, Loveatar (josta on monia muitakin nimityksiä). Loveatar makaa alapää paljastettuna, ja tuuli tekee hänet raskaaksi. Hän synnyttää ja nimeää lapsensa jossain pahassa paikassa. Yleisimpiä nimiä ovat pistos, ähky, riisi, horkka, rutto, raani, ajos, ruusu ja luuvalo. Tällainen monen sairauden synnyn selittävä kertomus on kelvannut monien eri sairauksien hoitoon.


title: Synty (mytologia)

text: Samaan tapaan, pahasta eukosta, syntyivät myös kivut. Toisaalta kipujen kerrotaan aiheutuvan siitä, että kipu-tyttö, Tuonen neitsyt, vääntää ja jauhaa kipukiveä kipuvuorta vasten. Tämä ei välttämättä tapahdu myyttisenä alkuaikana vaan juuri silloin kun kipu tuntuu. Loitsussa kipu-tyttöä käsketään keräämään aiheuttamansa kivut, ja palauttamaan ne kiven sisään, sillä "ei kivi kipuja itke, paasi vaivoja valita".


title: Synty (mytologia)

text: Rutolle on myös omat syntysanansa, joiden mukaan rutto syntyi suurilla taistelukentillä verisissä vaatteissa. Loitsija kuitenkin kerskaa syntyneensä itse aiemmin ja verisemmissä vaatteissa, joten hän voi käskeä ruttoa vanhemman ominaisuudessa.


title: Synty (mytologia)

text: Suden syntyä on luettu varauduttaessa susien varalta. Susi on syntynyt naisesta, jonka hedelmöittää tuuli. Samaan tapaan syntyivät myös eräät taudit. Suden ja koiran sukulaisuus oli hyvin tiedossa, ja koiran syntykertomus oli samankaltainen kuin sudenkin. Suden ja koiran synnystä kerrottiin myös samassa kertomuksessa:


title: Synty (mytologia)

text: Martti Haavion mukaan kertomuksen taustalla on kristilliseen pyhimykseen, pyhään Margaretaan liittyvä keskiaikainen eurooppalainen legenda. Margaretan legendan mukaan hänet yritettiin naittaa pakanalle. Margareta kieltäytyi ja joutui vankilaan. Lohikäärme tuli syömään Margaretan, mutta uskonsa avulla Margareta voitti pahan olennon. Toisaalta Margareta oli synnyttäjien suojelupyhimys. Näiden roolien, lohikäärmeen voittajan ja synnyttäjien suojelijan sekoittumisesta seurasi kansanomainen käsitys, että Margareta synnyttikin pahan olennon. Kirkkomaalausten katselu saattoi vahvistaa tätä käsitystä rahvaan keskuudessa. Kuvassa, joka oli tarkoitettu esittämään Margareta polkemassa kukistamaansa lohikäärmettä, saattoi rahvas nähdä pienen eläimen suojelevan äitihahmon jalkojen juuressa. Suomalaisessa käsityksessä lohikäärme muuttui sudeksi, kun sana lohikäärme oli tuntematon, ja kirkkomaalausten lohikäärmeet saattoivat tuoda mieleen suden. (Lohikäärme saatettiin kyllä tuntea, mutta ei sillä nimellä. Lohikäärme oli esimerkiksi Uisko tai Lievo)


title: Synty (mytologia)

text: Taivaanvalojen, siis kuun ja auringon, alkuperästä oli erilaisia käsityksiä. Yleisessä maailman syntykertomuksessa ne syntyivät muun maailman kanssa linnun munasta. Toisaalta suurimpien sankarien, kuten Ilmarisen, kerrotaan auttaneen aurinkoa ja kuljettaneen kuuta paikoilleen.


title: Synty (mytologia)

text:
Sampo-kertomusten joissain toisinnoissa sanotaan auringon ja kuun syntyvän samalla kun maanviljely syntyy, nimittäin sammon sirpaleiden ajauduttua rantaan. Tällöin sankari toteaa:
Käsitykset auringon ja kuun vapauttamisesta voidaan myös käsittää niiden "syntymäksi". Yleisen kertomuksen mukaan iso tammi kasvoi niin isoksi, että se peitti päivän paisteen ja kuun kumotuksen. Kun tammi kaadettiin, taivaanvalot vapautuivat. On myös kertomus taivanvalojen kätkennästä ja vapauttamisesta. Pohjolan Emäntä tai joku muu paha olento kätkee auringon ja kuun kiviseen mäkeen. Sankarit kuitenkin vapauttavat taivaanvalot.


title: Synty (mytologia)

text:
On muitakin kertomuksia taivaanvalojen kätkennästä. Kuumet, kapeet tai Rahko kätkevät auringon rautaiseen riiheen tai kehään, tai sotkevat ne tervalla. Kapeet tai "päästäjä" kerrotaan auringon vapauttajiksi. Parantaja on loitsunnut päästävänsä ihmisen sairaudestaan, kuten Kapeet ennen päästivät auringon tai kuun kehältään.
Erään kertomuksen mukaan maailman alkuaikana vallitsi pimeys. Elettiin ilman päivän ja kuun valoa. Maita etsittiin käsillä, tietä sormilla ja jalan sijaa varpailla. Kylvö tehtiin kynttilän valossa ja toukotyöt tuohuksen loimussa. Joku lähti etsimään aurinkoa ja kuuta. Tämä taivaanvalojen vapauttaja tunnetaan useilla nimillä ja kuvauksilla, hän on joko Jumalan ja auringon poika, "Sepon tyttö, selvä neito" tai Tuima Turo, kavala mies . Valot löytyivät pimeästä paikasta, kuten Hiitolasta tai Pohjolasta, tai eräässä toisinnossa Viipurin mäeltä aitasta. Taivaanvalot löytyvät neitojen käsistä. Soikkolasta taltioidussa virressä neitoset pesevät taivaanvaloja. (Tämänkaltainen käsitys oli myös virolaisilla, joiden erään uskomuksen mukaan taivaanvaloja pestään niiden pimennysten aikana, jolloin niiden pimeä taustapuoli tulee näkyviin.) Taivaanvalojen vapauttaja oli matkalle lähtiessään kerinyt unista kerän. Hän heitti sen neitoja kohti, vaivuttaen nämä uneen. Vapauttaja sai nyt taivaanvalot.


title: Synty (mytologia)

text: Kertomus jatkuu siten, että vapauttaja otti kuun käteensä kukaksi ja auringon merkiksi kypäräänsä, ja toi ne omille mailleen. Aluksi hän laittoi taivaanvalot "maan perille". Sitten hän laittoi ne puuhun alaoksalle, ehkä ripusti ne mahtavaan maailmanpuuhun. Sieltä ne paistoivat isällisille ja emollisille, mutta eivät isättömille eivätkä emottomille. Vapauttaja mietti, miten saisi päivän paistamaan myös isättömille ja emottomille. Hän nosti oksaa ylemmäksi tai siirsi valoja ylimmille oksille. Nyt paistoi päivä kaikille. Monimutkaisemman, Inkeriläisen päätännön mukaan valot laitettiin ensin alaoksille. Sieltä ne paistoivat vain rikkaille. Sitten yläoksille, josta ne paistoivat vain köyhille. Lopulta keskimmäisiltä oksilta ne paistoivat kaikille.


title: Synty (mytologia)

text: Martti Haavion mukaan tämä kertomus selittää oikeudenmukaisuuden alkuperän. Koska aurinko ja kuu oli tarkoituksella asetettu paistamaan kaikille, olisi ihmistenkin syytä olla oikeudenmukaisia. Haavio arvelee, että tämä kertomus olisi peräisin ortodoksisten kerjäläislaulajien lauluista, joilla pyrittiin vaikuttamaan ihmisen omaantuntoon.


title: Synty (mytologia)

text: Tulen syntyä on selitetty siten, että jumalolento tai -olennot, kuten Ukko ylijumala, on iskenyt tulta aseellaan tai erilaisista esineistä. Esineet ovat voineet olla esimerkiksi Kokon sulkia. Eräässä tarinassa ukon iskemä tuli putoaa taivaasta kipunana Aluen järveen, maahan tai manalaan asti ja sytyttää metsiä palamaan. Kytevästä metsäpalosta on ihminen saanut ensimmäisen tulen. Tulen syntyä on luettu esimerkiksi palovammoja hoidettaessa.


title: Synty (mytologia)

text:
Usein mainitaan veden syntyneen vuoresta. Eräät yleiset säkeet kuuluvat tähän tapaan:
Käsitys veden synnystä vuoresta voi perustua yleiseen tietoon, että vesi virtaa ylemmiltä alueilta alemmille. Niinpä se on syntynyt korkeilla paikoilla. Käsitys voi myös etäisesti perustua käsitykseen maailmanvuoresta, joka oli ensimmäinen asia maan päällä. Vaikka vuori syntyi meren selälle, on tämä meri edeltänyt maailman syntymää, joten se ei oikeastaan ollut samaa kuin nykyinen vesi. Nykyisin tunnetun veden täytyi vielä syntyä. Perustavanlaatuisena elementtinä se syntyi ensimmäisten asioiden joukossa, ja kun juuri muutakaan ei vielä ollut, se syntyi vuoresta.


title: Synty (mytologia)

text: Usein kerrotaan myös, että "vesi on vanhin voitehista", eli ensimmäinen ihmisten hoitoon, siunaamiseen tai puhdistukseen käytetty aine. Tästä on tullut myös yleinen sananlasku. Käsitys voi olla peräisin kristillisestä kertomuksesta, jossa Jeesus kastetaan, eli tehdään "ensimmäinen kaste". Tosin ihmisiä on kasteltu vedellä myös monissa pakanallisissa menoissa. Eräässä runossa kerrotaan:


title: Synty (mytologia)

text: Veren synnyksi ovat jotkut tutkijat ja ilmeisesti kansanparantajatkin nimittäneet haavan ja parannuksen syntysanoja eli kertomusta Väinämöisen haavasta ja parannuksesta. Veristä haavaa parannettaessa käytettiin paitsi haavan ja parannuksen syntysanoja, myös haavan aiheuttaneen elementin, kuten raudan tai kiven syntysanoja. Vuotavalle verelle voitiin myös ilmoittaa, että sen oikea paikka on ihmisen ruumiissa. Näissä kertomuksissa ei kuitenkaan paljasteta, miten veri sai alkunsa tai tuli ihmiseen.


title: Synty (mytologia)

text: Veri on joka tapauksessa ihmisruumiin tärkeimpiä "osia", sillä se periytyy jopa sukupolvelta toiselle. Ihminen saattoi kokea oman verensä olevan peräisin paitsi vanhemmiltaan, myös sukunsa kantavanhemmilta, jopa myyttisiltä ensimmäisiltä ihmisiltä. Veressään ihminen kantoi sukunsa luonnetta, ominaisuuksia ja voimia. Sukua tai sukulaista voitiin runollisesti kutsua omaksi vereksi tai verelliseksi. Loitsija saattoi luetella erilaisia veriä, ja kerskailla oman verensä parhaaksi niistä.


title: Synty (mytologia)

text:
Verettömyydeksi kutsuttiin voimat tai innon vieviä sairauksia, joiden uskottiin johtuvan veren vähenemisestä tai heikentymisestä. Toisinaan sairastuneen voitiin katsoa saaneen itseensä vierasta verta ympäristön haltijoilta. Oma ja vertauskuvallisesti oikean värinen veri pyydettiin loitsulla takaisin:
Erään loitsun mukaan veri ja vesi ovat veljekset ja vesi tietää siksi, missä veri kulkee. Veren alkuperästä mainitaan myös sivumennen eräässä kertomuksessa. Kesän tullen taruolento, Kesäpoika, tuo elämänvoimaa, joka herättää luonnon eloon. Samalla mainitaan syntyvän myös ihmisen veren, jossa uskottiin asuvan ihmisen elämänvoiman. Kasvillisuuden myyttistä kylväjää Sampsa Pellervoista vastaava Sämpsöi kiittää Kesäpoikaa avusta:


title: Synty (mytologia)

text: Maanviljelyksen on kerrottu saaneen alkunsa särkyneen sammon sirpaleista, jotka ajelehtivat rantaan. Sampo on myyttinen, myllyä muistuttava esine, joka luo viljaa ja muuta hyvää. Alun perin sampo on ollut kosminen "rotaatiokone", maailmanpylväs, jonka varassa taivaankansi pyörii, aiheuttaen päivän- ja vuodenkierron. Vuodenkierto onkin merkittävässä osassa maanviljelyssä. Tavallaan kertomus sammosta on myös kertomus siitä, miten vuodenkierto sai alkunsa.


title: Synty (mytologia)

text:
Kuuluisan runonlaulajan Ontrei Malisen pojanpoika Jyrkini Iivana kertoi kansanperinteen kerääjälle, että heidän suvullaan on ollut tapana kevätkylvöjen aikaan laulaa kylvösanat eli hedelmällisyyttä lisäävä loitsu, ja sen jälkeen kertomukset sammon taonnasta ja ryöstöstä. Tarinan lopuksi sampo luo maanviljelyn:
Rukiin tai ohran vihneelle eli "siikaselle" oli aivan oma syntyloitsunsa. Sen mukaan herralta (Jumalalta tai Jeesukselta) putosi helmi maahan. Siitä kasvoi viljan taimi. Tätä loitsua tarvittiin vihneen aiheuttaman tulehduksen hoitoon.


title: Synty (mytologia)

text: Varsinaisten syntykertomusten lisäksi monien muidenkin eläin- ja kasvilajien alkuperästä oli käsityksiä. Niiden mukaan lajilla oli kantavanhempanaan yliluonnollinen olento, emuu, jonka kautta lajiin saattoi vaikuttaa. Esimerkiksi pahaa eläintä saatettiin käskeä palaamaan vanhempiensa luokse, tai uhattiin, että jos eläin tekee pahaa, tästä kannellaan sen vanhemmille. Riista- ja turkiseläinten ja kalojen emuita taas lepytettiin, jotta nämä olisivat antaneet jälkeläisiään ihmisille.


title: Synty (mytologia)

text: Lastensaduissa, muun muassa eläinsaduissa, kerrotaan usein eläinten tai ilmiöiden tai niiden joidenkin ominaisuuksien alkuperä. Esimerkiksi jäniksen suu on haljennut, koska jänis nauroi suu ammollaan voitettuaan vedonlyönnin. Lastensatuihin ei kuitenkaan uskottu samalla tavalla kuin myyttisiin taruihin. Niillä ei myöskään ollut myyttistä tai rituaalista merkitystä, eikä niillä pyritty vaikuttamaan yliluonnolliseen.Syntykertomusten yhteyteen liittyy toisinaan sana "syy", jonka merkitys tässä yhteydessä on epävarma. Sana merkitsee sekä aiheuttajaa että säiettä, tässä tapauksessa siis joko asian alkuunpanijaa tai jonkinlaista elämänlankaa. Joskus harvoin syy on voitu jopa rinnastaa syntyyn.


title: Synty (mytologia)

text: Sana synti on joskus käytössä syntykertomuksissa sanan synty tilalla. Synti on kuitenkin sanana ja merkityksenä aivan eri kantaa kuin synty, ja kyse lienee kansanomaisesta asioiden sekoittamisesta.


title: Synty (mytologia)

text: Sanan synty on voitu käsittää tarkoittavan myös sukua, kuten nykyisinkin sana "syntyperä". Loitsuissa kerrotaan usein juuri jonkun asian suvun alku. Jos sukua on kutsuttu synnyksi, on voitu puhua "synnyn synnystä", siis suvun alkuperästä. Esimerkiksi:


title: Kuvitteellinen kieli

text: Taidekieli (harrastajien kesken usein "artlang", englannin sanoista "artistic language") on keinotekoinen kieli, jota ei yleensä ole suunniteltu laajalti ihmisten käytettäväksi, vaan esimerkiksi ammattimaisesti kirjallisuuden ja elokuvien käyttöön, tai harrastelijamaisesti omaksi iloksi käyttöön keinotekoisessa maailmassa tai ilman erikoisempaa käyttötarkoitusta.


title: Kuvitteellinen kieli

text: Taidekielen tarkoituksena on yleensä olla esteettisesti miellyttävä. Toisin kuin kansainväliset apukielet tai suunnitelmakielet, taidekielet ovat yleensä luonnollisten kielen oloisia, jolloin niihin sisältyy monimutkaisia kielioppisääntöjä ja epäsäännöllisyyksiä. Monet taidekielet on luotu keinotekoisia maailmoja, kuten "Tähtien sodan" universumia tai Keski-Maata varten. Joillakin taas ei ole mitään erityistä käyttötarkoitusta, vaan ne on luotu esimerkiksi harrastuksena.


title: Kuvitteellinen kieli

text: Taidekielten harrastajien keskuudessa on muutamia erilaisia koulukuntia. Huomattavimpia ovat naturalististen kielten kehittäjät, joiden kielet matkivat luonnollisten kielten monimutkaisia sääntöjä, epäsäännöllisyyksiä ja historiaa. Muita koulukuntia ovat esimerkiksi mikrovaltioiden käyttöön tarkoitetut kielet, henkilökohtaiset kielet ja vitseiksi tarkoitetut pilailukielet.


title: Clive Barker

text: Clive Barker (s. 5. lokakuuta 1952 Liverpool) on brittiläinen kirjailija, ohjaaja ja kuvataiteilija. Hänen "Veren kirjat" -kauhunovellikokoelmistaan (osat 1–6, 1984–86) tuli suuri menestys.


title: Clive Barker

text: Barker opiskeli Liverpoolin yliopistossa englantia ja filosofiaa. Lontooseen muutettuaan hän kokosi oman teatteriseurueen, joka esitti hänen kirjoittamiaan ja ohjaamiaan näytelmiä. Monet näytelmistä sivusivat samankaltaisia aiheita kuin myöhemmin romaanit ja novellit. Kauhunovelleja Barker kirjoitti aluksi lähinnä omaksi huvikseen. Veren kirjat -kokoelmista tuli suuri menestys Yhdysvalloissa Stephen Kingin suosituksen vauhdittamana. Vuonna 1987 hän ohjasi elokuvan "Hellraiser", jolle on sittemmin tehty useita jatko-osia. Barker ohjasi ja käsikirjoitti romaaniinsa "Yön kansaan" (1988) perustuvan elokuvan "Nightbreed" vuonna 1990. 1990-luvulla Barkerin kertomistapa muuttui kauhusta kohti dark fantasya.


title: Clive Barker

text: Näyttelemisen, ohjaamisen ja kirjoittamisen lisäksi Barker on myös kuvataiteilija, ja toisinaan hän kuvittaa omat kirjansa. Hän on homoseksuaali ja asuu Los Angelesissa partnerinsa David Armstrongin ja tyttärensä Nicolen kanssa.


title: Eigenmath

text: Eigenmath on melko suppea, ilmainen ja vapaasti saatava matemaattinen ohjelmisto Linuxiin, Windowsiin ja Mac OS X -käyttöjärjestelmään. Sen on luonut George Weigt C-kielellä. Sen lähdekoodi on myös vapaasti saatavilla.


title: Eigenmath

text: Eigenmathilla voidaan mm. ratkaista sekä ensimmäisen että korkeamman asteen yhtälöitä, derivoida ja integroida lausekkeita sekä piirtää funktioiden kuvaajia.


title: Eigenmath

text: Lisäksi Eigenmath sisältää mm. alkeellisen komentosarjakielen jolla voidaan tehdä monimutkaisempia matemaattisia algoritmeja.


title: Eigenmath

text:
Tehtävä 1: Sievennä lauseke formula_1.
Syötetään Eigenmathiin: simplify(3a+2a)


title: Eigenmath

text: Eigenmath tulostaa:


Eigenmath


title: Eigenmath

text: Tehtävä 2: Integroi (x:n suhteen) funktio formula_2


title: Eigenmath

text: Syötetään Eigenmathiin: integral(2x,x)


title: Eigenmath

text: Tehtävä 3: Derivoi (x:n suhteen) funktio formula_2


title: Eigenmath

text: Syötetään Eigenmathiin: derivative(2x,x)


title: Eigenmath

text: Tehtävä 4: Ratkaise (x:n suhteen) yhtälö formula_4


title: Eigenmath

text: Syötetään Eigenmathiin: roots(x+1=3,x)


title: Kalenjinit

text: Kalenjin tai kalenji on niloottinen afrikkalaisheimo, joka elää Itä-Afrikan hautavajoamassa, läntisessä Keniassa ja itäisessä Ugandassa. Heimo koostuu kahdeksasta erillisestä alaheimosta, joita ovat elgeyo, kipsigis, marakwet, nandi, keiyo, pokot, sabaot, terik ja tugen.


title: Kalenjinit

text: Alkujaan kalenjit olivat paimentolaisia, joiden epäillään tulleen nykyisille asuinsijoilleen Sudanin alueelta noin 2 000 vuotta sitten. Nykyään suurin osa harjoittaa maanviljelyä.


title: Kalenjinit

text: Vielä 1950-luvun alussa nykyään kalenji-heimolaisina tunnetulla väellä ei ollut yhteistä nimeä, vaan heidät tunnettiin muun muassa hallinnon väestökirjanpidossa "nandinkielisinä heimoina". 1940–1950-lukujen taitteessa joukko nandinkielisiä ryhmittymiä yhdistyi kalenji-nimen alle. "Kalenjin" on nandinkielinen ilmaus, joka tarkoittaa suomeksi "minä sanon".


title: Kalenjinit

text: Nykyään kalenji-heimolaisia on noin neljä miljoonaa, ja he muodostavat 12 prosenttia Kenian väestöstä. He puhuvat erilaisia kieliä, jotka kuuluvat kalenjin-kielten ryhmään.


title: Kalenjinit

text: 44 prosenttia kalenjin-heimolaisista on kristittyjä, ja epämääräinen osa palvoo auringonjumala Asiista, joka on samaa perua kun muinaisen Egyptin jumalat.


title: Kalenjinit

text: Kenian entinen pitkäaikainen presidentti Daniel arap Moi kuuluu kalenjin-heimoon, tugenien alaryhmään. Vuonna 1997 presidentinvaalien alla kalenjin- ja kikuju-heimojen välille puhkesi levottomuuksia, joissa sai surmansa yli sata ihmistä. Oppositio syytti kalenjin-heimoa kikujuihin kohdistetuista väkivaltaisuuksista, koska nämä eivät olleet äänestäneet Moita vaan kikuju Mwai Kibakia. Moi kuitenkin voitti vaalit vielä tuolloin.


title: Kalenjinit

text: Nandit luokitellaan kalenjin-heimon haaraksi. Nandit elävät Nandin piirikunnan Nandi Hillsin seudulla. Nandien perinteisiin kuuluu ympärileikkaus, joka suoritetaan molemmille sukupuolille. Poikien ympärileikkaus tapahtuu noin seitsemän ja puolen vuoden välein järjestettävissä juhlissa. Tyttöjen sukuelinten silpominen on osa avioliittoon valmistautumista. Nandit palvoivat perinteisesti auringonjumala "Asista".


title: Kalenjinit

text: Nandit jakaantuvat erikseen klaaneihin, joilla jokaisella on toteemi, eläin, jota klaanin jäsenet eivät saa syödä. Perinteisesti nandien johtajana toimi poppamies, "Orkoiyot", joka johti myös taisteluita muun muassa brittiläisiä rautatien rakentajia vastaan. Tuohon aikaan johtajana toiminut Koitalel Arap Samoei sai kuitenkin taisteluissa surmansa. Menneinä aikoina nandit olivat pelättyä väkeä, jonka alueella liikkumista orjien metsästäjät ja norsunluukauppiaat välttivät. Ne harvat, jotka alueelle uskalsivat, yleensä tapettiin.


title: Kalenjinit

text: Kalenjinien alaryhmistä erityisesti nandit ovat menestyneet juoksussa.


title: Kalenjinit

text: Kipsigisit ovat suurilukuisin kalenjinien haara noin 785 000 hengellään. Kipsigisien elinalue ulottuu ylämailta Timboroalta Mara-joelle etelässä, Mau-jyrkänteelle idässä ja lännessä Kebenetiin. Kipsigisejä asuu myös Laikipiasa, Kitaleessa, Nakurussa, Eldoretissa ja Nandi Hillseillä. Alkujaan kipsigisien arvellaan olevan lähtöisin Sudanista.


title: Kalenjinit

text: Daniel arap Moin hallintokaudella kipsigisit joutuivat heikkoon asemaan ja syrjinnän alaisiksi, sillä Moin suosikkeja kalenjinien haaroista olivat tugenit ja keiyosit. Moi itse oli tugen.


title: Kalenjinit

text: Kipsigiseillä ympärileikkaus suoritetaan useimmiten vain pojille. Noin 14 vuoden iässä pojat viedään metsän reunalla sijaitsevaan "menjoon", jossa heille suoritetaan kolme seremoniaa: "Kelab-eun", "Tyenjinet" ja "Kayaet". Vasta tämän seremonian jälkeen pojat ovat oikeutettuja metsästämään jousella ja puisilla nuolilla. Kuitenkin kristinuskon leviämisen seurauksena nämä kolme seremoniaa on monin paikoin korvattu raamatullisilla opetuksilla. Kristinuskon seurauksena myös naisten sukupuolielinten silpominen on lopetettu ainakin suuremmilta osin.


title: Kalenjinit

text: Pokotit, "pökootit" tai "sukit" ovat Ugandan puolella elävät kalenjinien haara. Pokottien lukumäärä on epäselvä; lähteestä riippuen heidän määräkseen ilmoitetaan 115 000–264 000. Alueellisten ja kulttuurillisten erojen perusteella pokotit jaetaan vielä kahteen ryhmään: aavikko- ja vuoripokotteihin. Vuoripokotit elävät sateisilla ylämailla ja harjoittavat sekä maanviljelyä että paimentolaisuutta. Kuivilla alueilla elävät aavikkopokotit paimentavat nautoja, lampaita ja vuohia.


title: Kalenjinit

text: Monien itäisillä pokottialueilla elävien pokottien mielestä he ovat alkujaan peräisin Cherenganin vuoristoisilta alueilta, ja 1800-luvulla siirtyneet nykyisille alueilleen pääasiassa Laikipan masai-heimolaisten ekspansion tieltä.


title: Kalenjinit

text: Terikit ovat noin 120 000 hengen kalenjin-heimon haara, joka elää Kakamegan ja Nandi Districtin alueilla. Heidän asuinalueensa muodostaa kiilan nandien, luojen ja luhyien asuinalueiden väliin (kaksi jälkimmäistä eivät ole kalenjinien haaroja). Terikit itse kutsuvat itseään nimellä "Terikeek", ja "Terik" viittaa kieleen, maahan ja kulttuuriin. Luot kutsuvat terikkejä nimellä "nyangóóri", jota terikit itse pitävät halventavana.


title: Kalenjinit

text: Terikien suullisen kansanperinteen mukaan he ovat lähtöisin Mount Elgonilta, mitä myös kielentutkimukselliset teoriat tukevat. Ennen siirtomaa-aikoja sekä nandit että terikit ryöstelivät toisiltaan naisia sekä karjaa, ja myös maa-alasta oli kiistoja. Nykyaikaan tultaessa nandien ja terikkien suhteet ovat kuitenkin lähentyneet erinäisistä syistä.


title: Kalenjinit

text: Viimeisinä vuosikymmeninä tapahtunut luhyiden asuinalueen laajentaminen on kiristänyt näiden kahden heimohaaran suhteita. Terikit pitävät luhyoita uhkana heidän perinteiselle kulttuurilleen ja identiteetilleen, ja seka-avioliittojen määrä onkin viime vuosina puolittunut. Lyhioiden väestöpaineen kasvu sekä viljelymaan heikentyminen on ajanut monia terikkejä itään, nandien alueille. Monet terikit jopa väittävät, että he ovat muuttaneet, koska pelkäävät luhyianeja. Terik- ja nandipojilla on muun muassa yhteinen ja yhtäläinen aikuistumisriitti.


title: Kalenjinit

text: Sulautuminen nandeihin on myös ollut suurena tekijänä luomaan ajatusta ja tietoisuutta yhteisestä kalenjin-kansallistunteesta.


title: Kalenjinit

text: Viime aikoina nandialueille muuton tahti on hiipunut ja uhanalaiselta vaikuttanut terikin kielen asema on voimistunut. Nykyään terikit yhä suuremmissa määrin käyvät kouluopetuksensa omalla kielellään.


title: Kalenjinit

text: Tugenit elävät Baringon ja Koibatekin alueilla. Tugenit ovat karjanpitäjiä, joiden kulttuurissa lehmällä on keskeinen asia. Ruoan ja juoman (maito) lisäksi lehmiä käytetään muun muassa valuuttana ja lahjoina.


title: Kalenjinit

text: Tugenit puhuvat tugenin kieltä. Kenian pitkäaikainen presidentti Daniel Arap Moi (1978–2002) on tugeni.


title: Kalenjinit

text: Tugenit voidaan jakaa vielä neljään alahaaraan: arrorit elävät Kabartonjon ylängöillä, samorit Kabarnetissa laajemmalla alueella, lembut Eldama Ravinessa ja eldorait Koibatekin alangoilla.


title: Kalenjinit

text: Erityisen tunnettu 2 000 metrin korkeudessa merenpinnasta elävä kalenjin-heimo on juoksijoistaan. 1960-luvulta lähtien kalenjijuoksijat ovat menestyneet maailman huipulla kaikilla juoksumatkoilla 400 metriltä aina maratoniin saakka.


title: Kalenjinit

text: Vuodesta 1980 lähtien kalenjin-heimolaiset miehet ovat voittaneet 40 prosenttia kaikista kansainvälisten arvokilpailujen (olympialaiset, MM-kilpailut sekä maastojuoksun MM-kilpailut) juoksulajien kultamitaleista.


title: Kalenjinit

text: Kalenjinjuoksijat ovat tuoneet yli 70 % Kenian olympiamitaleista. Vielä tarkemmin katsottuna puolet kalenjien mitaleista on nandi-alaheimon (n. 1,8 % Kenian väestöstä) voittamia. Muut Kenian heimot ovat esittäneet väitteitä, että heidän juoksijoitaan syrjitään arvokisavalinnoissa, ja että joistakin heimoista on lähes mahdotonta päästä maajoukkueeseen.


title: Kalenjinit

text: Menestyneitä kalenjin-juoksijoita ovat muun muassa 3 000 metrin esteiden olympiavoittajat Ezekiel Kemboi, Reuben Kosgei, Julius Korir, Julius Kariuki, Matthew Birir, Joseph Keter, Amos Biwott ja Kipchoge Keino, joka nykyään toimii Kenian Olympiakomitean puheenjohtajana.


title: Kalenjinit

text: Lisäksi Moses Kiptanui hallitsi 1990-luvun alkupuolella melko ylivoimaiseen tyyliin maailman estejuoksukilpailuja. Maailmanmestareita kyseisellä matkalla ovat myös Wilson Boit Kipketer, Christopher Koskei, edellä mainittu olympiavoittaja Reuben Kosgei ja nykyisin Qataria edustava lajin maailmanennätysmies Saif Saaeed Shaheen (entinen Stephen Cherono).


title: Kalenjinit

text: 2005 Helsingin MM-kisoissa kalenjinit ottivat esteissä kolmoisvoiton, kun Qatarin Saif Saeed Shaheen peittosi kirikamppailussa Ezekiel Kemboin. Kolmanneksi kiihdytti viime metreillä Brimin Kipruto.


title: Kalenjinit

text: 800 metrillä ovat menestynet matkan entinen ME-mies ja kolminkertainen maailmanmestari Wilson Kipketer, joka edustaa Tanskaa, sekä olympiavoittajat William Tanui ja Paul Ereng ja hopealle heimoveljensä taakse Barcelonassa 1992 jäänyt Nixon Kiprotich.


title: Kalenjinit

text: Pitemmillä matkoilla menestyneitä ovat muun muassa 1 500 metrin sisäratojen maailmanmestari Paul Korir, kahden mailin ja 3 000 metrin ME-mies ja 5 000 metrin maailmanmestari Daniel Komen sekä vitosen kaksinkertainen maailmanmestari Ismael Kirui. Maileri Bernard Lagat edustaa tätä nykyä Yhdysvaltoja.


title: Kalenjinit

text: 10 000 metrillä heimon mainetta ovat ylläpitäneet muun muassa Ismael Kiruin veli ja Moses Kiptanuin serkku, jo edesmennyt entinen ME-mies ja 1992 olympiahopeamitalisti Richard Chelimo, 1993 MM-hopeamitalisti ja vuoden 1991 maailmanmestari Moses Tanui, sekä vuoden 1968 olympiavoittaja Naftali Temu.


title: Kalenjinit

text: Vuonna 2000 tanskalais-ruotsalainen tutkijaryhmä päätti ottaa selvää mikä on kalenjinien juoksumenestyksen salaisuus.


title: Kalenjinit

text: Tutkijat vertailivat tanskalaisten ja kalenjin-juoksijoiden sekä tavallisten, harjoittelemattomien tanskalaisten ja kalenjinien hapenottokykyä, ruumiinrakennetta, lihaksiston rakennetta, ruokavaliota, asuinympäristöä ja monia muita asioita. Nämä asiat osoittautuivat merkityksettömiksi.


title: Kalenjinit

text: Esimerkiksi maksimisykkeessä ja hapenottokyvyssä ei tanskalaisten ja nandien kärkijuoksijoiden, samoin kuin myöskään treenaamattomien nuorten miesten välillä ollut minkäänlaista eroa, ainakaan mikä olisi puoltanut asiaa kalenjinien hyväksi.


title: Kalenjinit

text: Tutkimusprojektissa laadittiin 12 viikon samanlainen harjoitusohjelma juoksua harrastamattomille tanskalaisille ja kalenjineille nuorille pojille. Harjoitusohjelman lopulla kalenjinkoekaniinit juoksivat 5 000 metriä noin 2 minuuttia nopeammin kuin saman harjoitusohjelman läpi käyneet tanskalaiset. Lisäksi kalenjinit juoksivat matkan korkeassa ilmanalassa, noin 2 000 metrin korkeudessa, kun taas tanskalaiset merenpinnan tasolla.


title: Kalenjinit

text: Kalenjinien ylivoiman katsottiin johtuvan taloudellisemmasta juoksutyylistä, minkä taas katsottiin olevan seurausta heidän kevyemmistä ja tilavuudeltaan pienemmistä alaraajoista.


title: Kalenjinit

text: Kun katsoo listaa esimerkiksi kalenji-juoksijoista, huomaa että monet nimistä alkavat K-kirjaimella, Kip-etuliitteet ovat yleisiä, ja monet nimistä ovat muutenkin hyvin samankaltaisia, toisinaan jopa täysin samoja.


title: Kalenjinit

text: Lapsen syntyessä etunimi annetaan yleensä niiden olosuhteiden ja/tai senhetkisen sijainnin perusteella, jotka syntymähetkellä vallitsevat. Muutaman kuukauden päästä syntymästä lapselle annetaan isovanhemmilta peritty nimi, jota käyttävät vain lähimmät sukulaiset – ja yleensä samoihin aikoihin annetaan myös raamatullinen nimi.


title: Kalenjinit

text: Sukunimen lapsi saa isältään, mutta ei isänsä sukunimeä. Kun poika on käynyt aikuistumisriitit lävitse noin 15 vuoden iässä, hän valitsee sukunimekseen jonkun isänsä etunimistä (syntymähetken olosuhteita kuvaavan, perityn tai raamatullisen) sukunimekseen. Yleensä sisarukset valitsevat eri nimiä erottuakseen toisistaan, varsinkin jos etunimi sattuu olemaan sama. Nykyaikana on tosin alkanut yleistyä länsimainen käytäntö, että lapsi ottaa sukunimekseen isänsä sukunimen.


title: Kalenjinit

text: Kip-etuliite tarkoittaa poikaa, Chep- tai Jep- tyttöä.


title: Kalenjinit

text: Joitakin kalenji-nimien merkityksiä:


title: Tirunesh Dibaba

text: Tirunesh Dibaba (s. 1. kesäkuuta 1985 Bekoji, Arsi, Etiopia) on etiopialainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja. Hän kuuluu oromo-heimoon ja kasvoi korkeassa ilmanalassa Arsissa, Oromiassa. 14-vuotiaana, vuonna 2000, hän muutti Addis Abebaan ja aloitti juoksuharjoittelun. Hänen serkkunsa on olympiavoittaja ja maailmanmestari Derartu Tulu. Myös hänen sisarensa Ejegayehu ja Genzebe sekä puolisonsa Sileshi Sihine ovat kansainvälisen tason juoksijoita. Dibaba on 158 senttimetriä pitkä ja painaa 47 kilogrammaa.


title: Tirunesh Dibaba

text: Ensimmäisissä arvokisoissaan 2001 Oostenden maastojuoksun MM-kisoissa hän sijoittui juniorien matkalla viidenneksi. Vuotta myöhemmin 2002 Dublinissa hän saavutti samalla matkalla hopeaa. Ratajuoksujen puolella hän voitti samana vuonna 5 000 metrillä nuorten MM-hopeaa. 2003 maastojuoksun MM-kisoissa Lausannessa juniorien kisan mitali kirkastui kultaiseksi. Samoissa kisoissa hän oli pitkällä matkalla seitsemäs. Samana vuonna Pariisin MM-kisoissa hän voitti kultamitalin 5 000 metrillä.


title: Tirunesh Dibaba

text: Vuoden 2004 maastojuoksun MM-kisoissa Dibaba sijoittui pitkällä matkalla hopealle ja myöhemmin samana vuonna Ateenan olympialaisissa, 19-vuotiaana, 5 000 metrillä pronssille. Hän juoksi 5 000 metrin hallimaailmanennätyksen 14.32,93 Bostonissa 29. tammikuuta 2005. Saman vuoden MM-maastojuoksuissa hän voitti kultaa sekä pitkältä että lyhyeltä matkalta. Toinen tupla samana vuonna tuli Helsingin MM-kisoissa, missä hän voitti kultaa sekä 5 000 että 10 000 metrillä. 2006 MM-maastojuoksukisat hän aloitti pitkän matkan voitolla. Hän juoksi 5 000 metrin sisäratojen maailmanennätyksen 14.27,42 Bostonissa 27. tammikuuta 2007. Maastojuoksun MM-kilpailuissa hän sai hopeaa. Dibaba uusi 10 000 metrin maailmanmestaruutensa 2007 Osakan MM-kilpailuissa. Edinburghin maastojuoksun MM-kisoissa 2008 hän voitti MM-kultaa. Hän juoksi 6. kesäkuuta Oslossa 5 000 metrin maailmanennätyksen 14.11,15.


title: Tirunesh Dibaba

text: Pekingin olympialaisissa Dibaba voitti 10 000 metrillä kultaa kukistamalla 350 metrin loppukirissään turkkilaisen Elvan Abeylegessen. Dibaban voittoaika 29.54,66 oli matkan kaikkien aikojen toiseksi paras aika ja samalla hän alitti toisena naisena Wang Junxian jälkeen puolen tunnin rajan, jonka alitti myös kilpailun toiseksi sijoittunut Abeylegesse. Dibaba voitti olympialaisissa myös 5 000 metrin juoksun viimeisen kierroksen kirillään. Hänestä tuli näin ensimmäinen nainen, joka on voittanut samojen olympialaisten aikana sekä 5 000 että 10 000 metrin matkat. Edellinen tässä onnistunut miesjuoksija oli Miruts Yifter Moskovassa 1980.


title: Tirunesh Dibaba

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Dibaba ei kilpaillut jalkavamman vuoksi. Marraskuussa 2009 hän juoksi 15 kilometrin maantiejuoksussa maailmanennätyksen 46.28. Vuoden 2010 maastojuoksun MM-kilpailuissa Bydgoszczissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa neljänneksi. Maastojuoksun joukkuekilpailun maailmanmestaruuden hän on voittanut kuusi kertaa.


title: Tirunesh Dibaba

text: Lontoon olympialaisissa 2012 Dibaba voitti 10 000 metrillä toisen peräkkäisen olympiakultansa ajalla 30.20,75. 5 000 metrillä hän sai pronssia ajalla 15.05,15. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti 10 000 metriä ajalla 30.43,35.


title: Tirunesh Dibaba

text: Dibaba juoksi ensimmäisen maratoninsa huhtikuussa 2014 sijoittuessaan kolmanneksi Lontoon maratonilla ajalla 2.20.35. Hän saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 10 000 metrillä ennätysajallaan 29.42,56. Hän sijoittui Lontoon maratonilla 2017 toiseksi Etiopian ennätysajalla 2.17.56. Saman vuoden Lontoon MM-kilpailuissa hän saavutti 10 000 metrillä hopeaa ajalla 31.02,69. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti Chicagon maratonin ajalla 2.18.31.


title: Meseret Defar

text: Meseret Defar (s. 19. marraskuuta 1983 Addis Abeba) on etiopialainen kestävyysjuoksija. Hän on 155 senttimetriä pitkä ja painaa 45 kilogrammaa.


title: Meseret Defar

text: Defar juoksi alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 1999 toiseksi 3 000 metrin juoksussa ajalla 9.02,08. Seuraavana vuonna hän oli 5 000 metrin juoksussa toinen sekä Afrikan-mestaruuskilpailuissa Algerissa ajalla 15.49,86 että Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa ajalla 16.23,69. Tammikuussa 2002 hän juoksi Bostonissa kahden mailin sisäratojen Afrikan ennätyksen ja nuorten maailmanennätyksen 9.34,03. Dublinin maastojuoksun MM-kisoissa hän sijoittui nuorten sarjassa kolmanneksitoista. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Kingstonin nuorten MM-kisoissa kultaa sekä 3 000 metrillä ajalla 9.12,61 että 5 000 metrillä ajalla 15.54,94.


title: Meseret Defar

text: Defar siirtyi aikuisten sarjoihin vuonna 2003 ja oli kolmas 3 000 metrillä sisäratojen MM-kilpailuissa Birminghamissa 2003 ajalla 8.42,58. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Pariisin MM-kisoissa 5 000 metrillä ajalla 15.11,72 ja juoksi neljänneksi ajalla 8.38,31. Lokakuussa hän voitti kultaa Abujan Afrikan kisojen 5 000 metrillä ajalla 16.42,0. Vuonna 2004 hän voitti Budapestin MM-hallikisoissa 3 000 metrillä maailmanmestaruuden ajalla 9.11,22 ja Ateenan olympialaisissa 5 000 metrillä olympiakultaa ajalla 14.45,65. Kauden lopussa hän voitti 3 000 metrillä ajalla 8.36,46.


title: Meseret Defar

text:
Defar sijoittui Helsingin MM-kisoissa 2005 5 000 metrillä hopealle ajalla 14.39,54 maannaisensa Tirunesh Dibaban viedessä voiton. Hän juoksi 26. elokuuta Brysselissä 5 000 metrin Afrikan ennätyksen 14.28,98. Hän voitti myöhemmin samana vuonna sekä 3 000 metrin että 5 000 metrin kilpailun.
Seuraavana talvena hän juoksi 2 000 metrin sisäratojen Afrikan ennätyksen 5.34,74 Stuttgartissa. Moskovan MM-hallikisoissa 2006 hän uusi hallimaailmanmestaruutensa 3 000 metrillä ajalla 8.38,80.


title: Meseret Defar

text: 3. kesäkuuta 2006 Defar juoksi New Yorkissa 5 000 metrillä uuden maailmanennätyksen 14.24,53 parantaen Turkin Elvan Abeylegessen edellistä ennätystä 0,15 sekuntia. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Bambousissa Afrikan-mestaruuden 5 000 metrillä ajalla 15.56,0 ja juoksi voittoon 3 000 metrillä ja toiseksi 5 000 metrillä. Hän voitti myös yleisurheilun maailmancupin 5 000 metrillä ajalla 14.39,11.


title: Meseret Defar

text: 3. helmikuuta 2007 hän juoksi 3 000 metrin hallimaailmanennätyksen 8.23,72 Stuttgartissa ja 20. toukokuuta 2007 uuden kahden mailin maailmanennätyksen 9.10,47 Carsonissa Yhdysvalloissa. Defar paransi 5 000 metrin maailmanennätystään lukemiin 14.16,63 Oslossa 15. kesäkuuta 2007. Hän voitti kultaa Algerin Afrikan kisojen 5 000 metrillä ajalla 15.02,72. Myöhemmin samana vuonna hän voitti 5 000 metrin MM-kultaa Osakan MM-kisoissa ajalla 14.57,91 ja 3 000 metrin kilpailun . Syyskuussa hän juoksi ensimmäisenä naisena kaksi mailia alle yhdeksän minuutin tehdessään Kultaisen liigan Brysselin osakilpailussa epävirallisen maailmanennätyksen 8.58,58.


title: Meseret Defar

text: Tammikuussa 2008 Defar juoksi Bostonissa kahdella maililla epävirallisen hallimaailmanennätyksen 9.10,50 alittaen Regina Jacobsin vanhan ME:n lähes 13 sekunnilla. Maaliskuussa hän voitti Valenciassa kolmannen kerran 3 000 metrin hallimaailmanmestaruuden ajalla 8.38,79. Hän sijoittui Addis Abeban Afrikan-mestaruuskilpailuissa toiseksi 5 000 metrillä ajalla 15.50,19. Pekingin olympialaisissa 2008 Defar sijoittui pronssille hidasvauhtisessa 5 000 metrin kilpailussa ajalla 15.44,12. Hänen maannaisensa Tirunesh Dibaban loppukiri oli liikaa myös Defarille. hän voitti sekä 3 000 että 5 000 metriä.


title: Meseret Defar

text: 18. helmikuuta 2009 Defar juoksi Tukholmassa 5 000 metrillä sisäratojen maailmanennätyksen 14.24,37 ja runsasta viikkoa myöhemmin hän juoksi Prahassa kaksi mailia aikaan 9.06,26, ja paransi omissa nimissään ollutta epävirallista hallimaailmanennätystä. Heinäkuussa 2009 hän juoksi Birminghamissa 10 000 metriä aikaan 29.59,20, ja alitti kautta aikain viidentenä naisena puolen tunnin rajan. Berliinin MM-kisoissa hän juoksi 5 000 metrillä kolmanneksi ajalla 14.58,41 ja sijoittui 10 000 metrillä viidenneksi. hän voitti sekä 3 000 että 5 000 metrin juoksut.


title: Meseret Defar

text: Defar voitti Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 kultaa 3 000 metrillä ajalla 8.51,17 ja sai Afrikan-mestaruuskilpailuissa Nairobissa hopeaa 5 000 metrillä ajalla 16.20,54. Splitin maanosien cupissa hän voitti 3 000 metrin juoksun. Daegun MM-kisoissa 2011 hän sai pronssia 5 000 metrillä ajalla 14.56,94 ja keskeytti 10 000 metrin juoksun. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sai hopeaa 3 000 metrillä ajalla 8.38,26. Lontoon olympialaisissa hän voitti 5 000 metriä ajalla 15.04,25.


title: Meseret Defar

text: Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Defar saavutti 5 000 metrin maailmanmestaruuden ajalla 14.50,19. Hän sai Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 hopeaa 3 000 metrillä ajalla 8.54,26.


title: Matlock (televisiosarja)

text: Matlock on yhdysvaltalainen television draamasarja, jota tuotettiin vuosina 1986–1995. Lajityypiltään sarja on oikeussalidraama, jossa päähenkilönä on kuvitteellinen asianajaja Ben Matlock. Jaksojen juonet ovat usein samankaltaiset: Matlock selvittää, kuka on murhaaja, ja kohtaa usein tämän (tai heidät) kasvokkain lopun dramaattisessa oikeussalikohtauksessa. Päähahmoa asianajaja Ben Matlockia esittää Andy Griffith.


title: Matlock (televisiosarja)

text: Benjamin Leighton Matlock on maineikas, kansanomainen puolustusasianajaja. Usein rikoksia tutkiessaan hänellä on taipumus panna merkille ratkaisevia asioita, jotka muilta jäävät huomaamatta. Usein hän pähkäilee kulloisenkin rikoksen (useimmiten murhan) mahdollisia ratkaisuja istuen toimistossaan ukulelea rämpyttäen tai kenkiään kiillottaen. Matlock pukeutuu aina harmaaseen pukuun ja hänen lempiruokansa on nakkisämpylät. Matlockin kerrotaan lukeneen lakia Harvardin yliopistossa, ja hän pitää lakitoimistoa Atlantassa Georgiassa.


title: Matlock (televisiosarja)

text: Matlockin hahmo näyttäytyi myös televisiosarjassa "".


title: InterCity

text: InterCity on yleiseurooppalainen nimitys rautateiden kaukoliikenteen junille. InterCity-junat pysähtyvät tyypillisesti vain suurimmilla asemilla, ja junassa matkustaminen saattaa vaatia lisämaksun verrattuna taajamajuniin tai tavallisiin pikajuniin. Termi on peräisin British Rail -yhtiöltä Yhdistyneestä kuningaskunnasta.


title: Sappirakko

text: Sappirakko () on maksaan kiinnittynyt ruoansulatusnestettä eli sappea erittävä elin. Sappirakko puuttuu useilta lajeilta, kuten hevoselta, porolta ja rotalta, joilla sappineste kulkee suoraan maksasta pohjukaissuoleen. Sappirakon tilavuus on noin 50 ml, mutta se pystyy väkevöimällä varastoimaan 5-20 kertaa suuremman määrän maksasappea.


title: Sappirakko

text: Sappi erittyy maksasta sappirakkoon sapenjohtimia pitkin ja sappirakosta se siirtyy ohutsuoleen ison pohjukkaissuolinystyn kohdalle sappitiehyitä pitkin. Maksasolujen muodostama sappi erittyy solujen välissä kulkeviin "sappihiussuoniin". Nämä yhtyvät sappihiussuoniksi, jotka kulkevat lähellä porttilaskimon ja maksavaltimon haaroja. Lopulta sappi tulee ulos maksaportista pitkin vasenta ja oikeaa maksatiehyettä, jotka yhdistyvät heti maksan ulkopuolella yhteiseksi maksatiehyeksi ("ductus hepaticus communis"). Sappirakkoon vie sappirakon tiehyt ("ductus cysticus"). Sappirakon ja pohjukaissuolen välistä tiehyttä kutsutaan sapenjohtimeksi tai yhteiseksi sappitiehyeeksi ("ductus choledochus").


title: Sappirakko

text: Suolen alkuosasta erittyvä kolekystokiniini eli pankreotsymiini aiheuttaa sappirakon seinämän sileälihaskerroksen supistumisen, jolloin sappi erittyy suoleen. Sapen eritystä maksasta kiihdyttävät sekretiini ja parasympaattinen hermosto.


title: Sappirakko

text: Sappi koostuu kolesterolista, sappisuoloista ja sappiväriaineista. Kolesteroli osallistuu sappisuolojen valmistukseen, mutta liiallisena se voi aiheuttaa sappikiviä, jotka voivat estää sapen pääsyn pohjukaissuoleen. Seurauksena on useimmiten kovia kipuja vatsan alueella ja lisäksi rasvat eivät voi pilkkoutua pohjukaissuolessa normaaliin tapaansa. Useimmiten myös iho saattaa muuttua kellertäväksi ja uloste harmaaksi. Sappisuolat mahdollistavat rasvojen imeytymisen siten, että ne emulgoivat ohutsuolessa veteen liukenemattomia rasvahappoja. Tällöin haiman erittämä vesiliukoinen lipaasi -entsyymi pystyy hajottamaan ravinnon rasvahappoja.


title: Sappirakko

text:
Misellit eli pienet rasvapalloset tuovat rasvojen pilkkoutumistuotteet lähelle limakalvosoluja, että ne voivat imeytyä soluihin. Suurin osa tästä rasvojen imeytymisestä tapahtuu jo ohutsuolen yläosassa. Ellei sappea pääse suoleen, rasvojen ja rasvaliukoisten vitamiinien imeytyminen vaikeutuu. Suurin osa sappisuoloista imeytyy ohutsuolen loppuosasta, kulkeutuu porttilaskimon kautta maksaan ja sieltä takaisin sappeen, kiertoa kutsutaan enterohepaattiseksi kiertokuluksi, jota käyttävät myös eräät lääkeaineet.
Sappiväriaineet ovat elimistön kuona-aineita, jotka aiheuttavat sapen ja ulosteiden värin. Tärkein sappiväriaine on bilirubiiniglukuronidi, jota maksasolut valmistavat hemoglobiinin ja myoglobiinin pilkkoutumistuotteesta bilirubiinista. Konjugaatio glukuronihapon kanssa muuttaa rasvaliukoisen bilirubiinin vesiliukoiseksi ja siten helpommin elimistöstä poistuvaksi.


title: Serhi Bubka

text: Serhi Nazarovytš Bubka (, , s. 4. joulukuuta 1963 Vorošilovgrad, nyk. Luhansk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen entinen seiväshyppääjä ja uransa jälkeen kansainvälinen urheiluvaikuttaja. Hänellä oli hallussaan lajin maailmanennätys lähes katkeamattomasti vuosien 1984–2014 välillä, ja häntä pidetään yleisesti kaikkien aikojen parhaana seiväshyppääjänä. Vuonna 1985 hänestä tuli ensimmäinen saavuttamattomana pidetyn kuuden metrin rajan ylittänyt hyppääjä.


title: Serhi Bubka

text:
Bubka aloitti seiväshypyn jo yhdeksänvuotiaana. Vuonna 1978 Bubka muutti 15-vuotiaana valmentajansa Vitali Petrovin kanssa Donetskiin. Neuvostoliiton järjestelmä mahdollisti Bubkan täyspainoisen seiväshyppyharjoittelun jo nuoresta pojasta lähtien. Harjoittelu keskittyikin perusasioiden hiomiseen ja turvalliseen hyppäämiseen tulosten ja ennätyksiin tuijottamisen sijaan.
Vuonna 1983 Bubka voitti 19-vuotiaana Helsingissä järjestetyissä yleisurheilun ensimmäisissä MM-kisoissa kultaa tuloksella 570 cm. Hänen tekniikkaansa pidettiin jo tuolloin täydellisenä, eikä hänen tarvinnut enää harjoitella kuin voimaominaisuuksia, joiden myötä voisi käyttää jäykempiä seipäitä ja suurempia otekorkeuksia, ja tämän kautta saavuttaa parempia tuloksia. Bubka voittikin maailmanmestaruuden myös viisissä seuraavissa MM-kisoissa:Olympiakultaa Bubka voitti vuoden 1988 Soulin kisoissa tuloksella 5,90 m ja Euroopan mestaruuden vuonna 1986 Stuttgartissa.


title: Serhi Bubka

text: Uransa aikana Bubka edusti ensin Neuvostoliittoa ja sittemmin Ukrainaa.


title: Serhi Bubka

text: Seiväshypyn maailmanennätystä Bubka paransi uransa aikana yhteensä 35 kertaa: Ulkoradoilla 18 ja hallissa 17 kertaa. Ulkoratojen ennätyksen 614 cm Bubka hyppäsi 31. heinäkuuta 1994 Sestrieressä, Italiassa. Hallissa hän on hypännyt vielä senttimetrin korkeammalta: 615 cm.


title: Serhi Bubka

text: Lopetettuaan aktiiviuransa Bubka on toiminut aktiivisesti politiikassa. Hän on sekä Ukrainan parlamentin, Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) että Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n hallituksen jäsen.


title: Serhi Bubka

text: Politiikassa Bubka toimi Ukrainan parlamentissa ja sen nuorisosta, kulttuurista, urheilusta ja turismista vastaavassa komiteassa vuosina 2002-2006. Hän kuului Ukrainan hallitukseen ministerinä ja urheilusta vastaavana neuvonantajana vuosina 2002-2005 Viktor Janukovytšin hallituksissa. Edelleen hän toimi presidenttineuvostossa vuosina 2005-2010. Hän on toiminut myös Unescon hyvän tahdon lähettiläänä.


title: Serhi Bubka

text:
Urheilu-uran jälkeen hänet valittiin KOK:n urheilijakomission jäseneksi 1996 ja suomalaisen Peter Tallbergin jälkeen urheilijakomission puheenjohtajaksi vuodesta 2002 alkaen aina vuoteen 2008. KOK:n toimeenpanevassa komiteassa Bubka on toiminut 2000-2008 ja uudelleen 2012-.
Hän toimi vuoden 2008 Pekingin kesäolympialaisten arviointi- ja koordinointikomiteassa sekä vuoden 2016 kisojen arviointikomiteassa. Bubka oli vuonna 2015 käydyn puheenjohtajaäänestyksen yhtenä kuudesta ehdokkaasta. Valituksi tuli saksalainen Thomas Bach. Bubka sai ensimmäisellä kierroksella kahdeksan ääntä ja toisella neljä ääntä, kun valituksi tullut Bach sai 49 ääntä. Ukrainan kansallisen olympiakomitean puheenjohtajaksi Bubka valittiin 2005.


title: Serhi Bubka

text: Bubka valittiin IAAF:njäseneksi 2001 ja järjestön hallitukseen sen vanhemmaksi varapuheenjohtajaksi vuonna 2007. Hän toimi IAAF:n urheilukomission jäsenenä 2001-2011. Bubka vastasi IAAF:n puolesta Daegun vuoden 2011 ja Moskovan vuoden 2013 yleisurheilun MM-kisoista koordinointikomitean puheenjohtajana. Elokuussa 2015 käydyssä IAAF:n puheenjohtajavaalissa Bubka hävisi Sebastian Coelle äänin 92-115.


title: Amharat

text: Amharat ovat Etiopian ylängöillä Addis Ababan pohjoispuolella asuva amaharan kieltä puhuva kansa. Amharat ovat suurimpia Etiopian etnisistä ryhmistä ja he dominoivat maan talous- ja poliittista elämää. Amharoja on noin 15 000 000.


title: Amharat

text: Amharojen esivanhemmat ovat eläneet Etiopiassa ainakin 2 000 vuotta. He kuuluivat ensimmäisten maanviljelijöiden joukkoon Afrikassa. 100-luvulla jaa. amharojen maille muodostui Aksumin kuningaskunta. Perimätiedon mukaan Saban kuningatar vieraili Salomon luona Jerusalemissa ja nämä kaksi saivat lapsen nimeltä Menelik. Tämä valmisti kopion liiton arkusta ja vaihdatti alkuperäisen salaa tekemäänsä jäljennökseen. Tämän jälkeen hän kuljetti arkun Aksumiin, jonne hän perusti kuningaskunnan. Ensimmäiset todisteet Aksumin kuningaskunnasta ovat kuitenkin vasta 100-luvulta. Kuningas Ezanan kääntyi kristinuskoon vuosien 320 - 355 välillä ja tätä myöten myös amharoista tuli kristittyjä.


title: Amharat

text: Aksumin kuningaskunnan kultakauden päättyessä 400-luvulla amharoista tuli Etiopian ylänköjen johtava kansa. 600-luvulla islamin ruvettua leviämään amharat jäivät kristittyinä eristyksiin aina portugalilaisten saapumiseen asti 1500-luvulla. Etiopiaa hallitsivat vuosisatojen ajan kristityt hallitsijat, joista monet väittivät polveutuvansa kuningas Salomosta. Etiopia säilyi muslimi- ja eurooppalaisvalloittajilta itsenäisenä aina vuoteen 1935, jolloin Italia miehitti maan. Viimeinen Etiopian keisari Haile Selassie kukistui vallankumouksessa vuonna 1974. Viime aikoina Etiopiassa on ollut sisäisiä ristiriitoja maan eri kansallisuuksien kesken johtuen amharojen hallitsevasta asemasta. Tämä oli yksi syy, minkä takia Eritrea irrottautui Etiopiasta vuonna 1991.


title: Amharat

text: Arviolta 90 % kaikista amharoista elää maaseudulla. Vuoteen 1974 asti suuri osa maanviljelijöistä eli käytännössä maaorjuudessa. Monet amharamaanviljelijät lähetettiin etelään osana maatilojen uudistamista. Tämä johti monen kuolemaan vieraiden olojen takia. Amharat viljelevät pääasiassa maissia, hirssiä ja teff-nimistä viljakasvia. Myös herneitä ja pippureita viljellään. Alangoilla asuvat viljelijät tuottavat kaksi satoa vuodessa, mutta ylämailla saadaan vain yksi sato vuosittain. Peltojen kyntämiseen käytetään härkiä. Lampaat, vuohet, aasit ja muulit ovat tavallisimpia kotieläimiä. Amharat keräävät myös villikahvia. Tavallisin ateria on lihasta ja kasviksista valmistettu muhennos, sekä kahvi, olut tai maito. Miehet hoitavat yleensä kotieläimiä. Lapsien odotetaan ryhtyvän työskentelemään seitsemänvuotiaasta saakka. Naiset hoitavat kokkaamisen sekä veden- ja polttoaineen keruun.


title: Amharat

text: Tyypillinen amharaperhe koostuu perheen päämiehestä, vaimosta ja näiden lapsista, sekä perheelle sukua olevista vanhuksista. Yhteisöllinen elämä keskittyy tyypillisesti paikalliselle kirkolle. Naimisiin menosta päättävät yleensä parin vanhemmat. Miehet menevät naimisiin 17-21 vuoden ikäisinä, kun taas tytöt saattavat mennä naimisiin jo 14-vuotiaina. Liitot ovat yleensä avoliittoja, mutta jotkut menevät naimisiin kirkossa. Kirkkohäiden jälkeen avioeroon ei ole mahdollisuutta. Poikalapset on tapana ympärileikata. Useimmat amharat ovat ortodoksisen kirkon jäseniä, mutta osa kuuluu myös koptilaiseen kirkkoon.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Matti Henrikki Järvinen (18. helmikuuta 1909 Tampere – 22. heinäkuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen keihäänheittäjä. Hän voitti kultaa 1932 olympialaisissa ja paransi maailmanennätystä kymmenen kertaa.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Matti Järvisen isä oli Verner "Isä" Järvinen, antiikin tyylin kiekonheiton olympiavoittaja välikisoista 1906. Hänen veljensä Kalle (1903–1941) oli aikanaan Suomen paras kuulantyöntäjä ja Akilles (1905–1943) kymmenottelun maailmanennätysmies ja olympiakisojen 1928 ja 1932 hopeamitalisti. Yrjö Järvinen kuului samaan veljessarjaan ja hän voitti pronssia keihäänheitossa Kalevan Kisoissa vuonna 1924.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Järvinen voitti Los Angelesissa 1932 olympiakultaa. Berliinin olympialaisissa 1936 Järvinen sijoittui viidenneksi.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Järvinen voitti Euroopan mestaruuden vuosina 1934 ja 1938.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Järvinen paransi keihäänheiton maailmanennätystä peräti kymmenen kertaa peräkkäin – paras tulos oli 77,23 metriä. Hän ylitti 70 metrin rajan ensimmäisenä suomalaisena keihäänheittäjänä ja toisena koko maailmassa.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Suomenmestaruuksia Järvinen voitti kahdeksan. Suomea hän edusti maaotteluissa 15 kertaa.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Seuratasolla Järvinen, joka tunnettiin lempinimellä "Maailman Matti", edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Jatkosodan aikana jo uransa lopetettuaan Matti Järvinen oli mukana Urho Kekkosen johtamassa ryhmässä, joka osallistui elokuussa 1942 Berliinin olympiastadionilla järjestettyihin kansainvälisiin akselivaltojen edustajien yleisurheilukilpaluihin.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Urheilu-uransa jälkeen Järvinen toimi Otaniemen Urheilusäätiön toiminnanjohtajana ja sai talousneuvoksen arvonimen.


title: Matti Järvinen (keihäänheittäjä)

text: Porin stadionin pääsisäänkäynnin edustalla on kuvanveistäjä Kalervo Kallion suunnittelema Matti Järvisen patsas, joka paljastettiin vuonna 1966. Se kuvaa hänen kultamitaliheittoaan Los Angelesin olympialaisissa.


title: Ašgabat

text: Ašgabat (, ), on Turkmenistanin pääkaupunki. Ašgabatin väkiluku vuonna 2010 oli noin 947 000. Se sijaitsee Karakumin autiomaan ja Kopet Dagin vuoristoalueen välissä. Kaupungin väestö on pääasiassa sunnimuslimeja.


title: Ašgabat

text: Ašgabat on suhteellisen nuori kaupunki. Samanniminen kylä on perustettu paikalle vuonna 1818. Neuvostoliiton vallan aikana Ašgabat oli Turkmenistanin neuvostotasavallan pääkaupunki. Vuosina 1917–1927 sen nimi oli "Poltoratsk". Kaupunkia ravisutti 6. lokakuuta 1948 voimakkuudeltaan arviolta 7,3 momenttimagnitudin maanjäristys. Maanjäristys surmasi arviolta 110 000 ihmistä, neuvostovallan aikana uhriluku oli salaisuus.


title: Ašgabat

text: Turkmenistanin itsenäistyminen 1991 vaikutti suuresti kaupunkikuvaan. Keskustaan rakennettiin Presidentin palatsi ja Parlamenttitalo, joiden julkivisut ovat valkeaa marmoria ja katolla kiiltää kullattu kupoli.


title: Ašgabat

text: Ašgabatin tärkeimmät teollisuudenhaarat ovat metalli- ja tekstiiliteollisuus, lähinnä puuvillan jalostus. Se on tärkeä asema Keski-Aasian rautatieverkostossa, joka kulkee Kaspianmereltä Venäjälle, ja yhtyy Siperian rataan joka johtaa Moskovaan.


title: Tero Nykänen

text: Tero Markus Nykänen (s. 10. marraskuuta 1981) on järvenpääläinen kamppailu-urheilija ja valmentaja. Hän on toiminut kasvattajaseurassaan Järvenpään Taekwondo Hwang ry:ssä valmentajana vuodesta 1997 ja vastannut seuran toiminnasta toiminnanjohtajana vuodesta 2003. Nykänen on kilpaillut vuosina 1996–2001 kansallisella tasolla taekwondossa, potkunyrkkeilyssä, nyrkkeilyssä, Sin Moo Hapkidossa sekä Hoi Jeon Moo Soolissa. Hän lopetti kilpailemisen vuonna 2001 kokonaan ja siirtyi valmentajaksi.Nykyään Tero Nykänen toimii omavalmentajana eli Personal Trainerina pääkaupunkiseudun alueella.