title: Prinz Eugen

text: RAF pommitti satamaa säännöllisesti ja yöllä 1. heinäkuuta alukseen osui pommi, joka räjähti tykistön komentohuoneessa surmaten 60 miehistön jäsentä. Alus oli sidottu Brestiin, kunnes helmikuussa 1942 operaatio Cerberuksessa palasi Saksaan.


title: Prinz Eugen

text: Pian Saksaan paluunsa jälkeen helmikuussa "Prinz Eugen" komennettiin Norjaan mahdollisen liittoutuneiden maihinnousun varalta. Matkalla 23. helmikuuta 1942 sukellusvene "HMS Tridentin" laukaisema torpedo osui aluksen perään. Alus pääsi kuitenkin Trondheimiin, missä siihen tehtiin alustavat korjaukset. Alus palasi Kieliin telakalle 18. toukokuuta korjattavaksi, joka valmistui lokakuussa. Alus sai palvelukseen palattuaan käskyn palata Norjaan. Kahden epäonnistuneen yrityksen jälkeen aluksen siirto Norjaan peruutettiin helmikuussa 1943.


title: Prinz Eugen

text: Syyskuussa 1944 "Prinz Eugen" oli Ahvenanmaalla suojaten saksalaisten laivasaattueiden kulkua evakuoitaessa Lapin armeijan miehiä ja materiaalia Suomesta aselevon jälkeen.


title: Prinz Eugen

text: Keväällä 1945 alus oli Itämerellä Liivinmaalla, Preussissa ja Puolassa aiheuttaen Puna-armeijalle suuria tappioita tykkitulellaan.


title: Prinz Eugen

text: "Prinz Eugen" antautui Britannialle Kööpenhaminassa 7. toukokuuta 1945, minkä jälkeen se siirrettiin Wilhelmshaveniin. Alus luovutettiin Yhdysvaltain laivastolle, joka antoi saaden nimen "USS Prinz Eugen" ja runkonumeron IX-300. Tammikuussa 1946 alus lähti saksalais-amerikkalaisella miehistöllä varustettuna ja päällikkönään A. H. Grauber Bostoniin, jonne se saapui 24. tammikuuta. Alus jatkoi matkaansa Philadelphian ja Panaman kanavan kautta Tyynellemerelle Bikinin atollille.


title: Prinz Eugen

text: Amerikkalaisten kiinnostus magneettivahvistintekniikkaan virkosi suurelta osin sen vuoksi, että he löysivät aluksesta magneettivahvistimilla toteutetun tulenjohtojärjestelmän.


title: Prinz Eugen

text:
Alus selvisi 25. heinäkuuta atollilla ydinpommikokeesta uppoamatta, minkä jälkeen se hinattiin Kwajaleiniin. Alus kallistui 21. joulukuuta ja huolimatta yrityksestä ajaa alus maihin niin se kaatui ja upposi seuraavana päivän koordinaateissa .
Aluksen hylky oli edelleen 1970 ruostumassa Enubuj'n koralliriutalle Kwajaleinin atollilla. Entisten miehistön jäsenten aloitteesta aluksen vasen potkuri irrotettiin 1978 ja nostettiin ylös. Se liitettiin elokuussa 1979 osaksi Laboen laivastomuistomerkkiä.


title: Tornion koiravaljakkoturma

text: Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus tapahtui 26. joulukuuta 2005 hieman ennen klo 19.00 Tornion pohjoispuolella Korpikylässä. Onnettomuudessa saivat surmansa koiravaljakkosafarille osallistuneet kaksi nuorta italialaisturistia, joiden reki jäi pikajunan veturin alle.


title: Tornion koiravaljakkoturma

text: 18 hengen italialaisryhmä oli juuri ennen onnettomuutta aloittanut koiravaljakkosafarin. Safariin kuului useita koiravaljakoita, ja ne etenivät jonomuodostelmassa Tornio–Kolari-rautatien poikki tasoylikäytävän kohdalta.


title: Tornion koiravaljakkoturma

text: Ryhmässä viimeisenä olleessa koiravaljakossa oli nuori poika ja tyttö. Heidän perässään seurasi vielä moottorikelkalla safariopas, joka yritti varoittaa nuoria lähestyvästä pikajunasta. Nuorten reki kuitenkin jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan veturin alle, ja reessä olleet saivat välittömästi surmansa. Onnettomuuden uhrien omaisille järjestettiin kriisiapua.


title: Tornion koiravaljakkoturma

text: Turman poliisitutkinta kesti yli kaksi vuotta, ja sitä viivästyttivät muun muassa lausuntojen hankkiminen Italiasta sekä niiden kääntäminen suomeksi. Turman oikeuskäsittely alkoi Kemi-Tornion käräjäoikeudessa 23. maaliskuuta 2009. Käräjäoikeus tuomitsi safariyrittäjät 60 päivän ehdolliseen vankeuteen kuolemantuottamuksesta. Uhrien omaiset valittivat päätöksestä ja tapauksen käsittely Rovaniemen hovioikeudessa alkoi 14.4.2010. Hovioikeus ei kuitenkaan muuttanut käräjäoikeuden vahvistamia tuomioita.


title: Savang Vatthana

text: Savang Vatthana (13. marraskuuta 1907 – 13. kesäkuuta (?) 1978) oli Laosin viimeinen kuningas.


title: Savang Vatthana

text:
Vatthana syntyi Luang Prabangissa kuningas Sisavang Vongin pojaksi. 7. lokakuuta vuonna 1930 hän nai kuningatar Khamphouin. Avioliitosta syntyi 7 lasta kruununprinssi Vong Savang, prinssi Sisavang Savang, prinssi Savang, prinssi Sauryavong Savang, prinsessa Savivanh Savang ja prinsessa Thala Savang.
Vuonna 1951 hänestä tuli maan pääministeri, kun hänen isänsä vakava sairaus pakotti isän luopumaan vallasta. Vattahanasta tuli 20. elokuuta 1959 sijaishallitsija.


title: Savang Vatthana

text:
29. lokakuuta 1959 Savangista tuli kuningas, kun hänen isänsä kuoli.
Häntä ei koskaan kruunattu. Kruunajaiset piti järjestää, mutta sisällissota ehti ensin ja kuningas luopui kruunusta 2. joulukuuta 1975 kun kommunistit ottivat vallan. Savang kuoli noin vuonna 1978 eristysleirillä Pohjois-Laosissa yhdessä kuningatar Khamphouin ja kruununprinssi Vong Savangin kanssa. Laosin kommunistinen hallitus ei ole koskaan kertonut yksityiskohtia heidän kuolemastaan.


title: Savang Vatthana

text: Vatthanan nuorin poika Sauryavong Savang oli suvunpäämies ja kruununtavoittelija maanpaossa Pariisissa. Nykyinen päämies on Sauryavongin veljenpoika (Vong Savangin poika) Soulivong Savang.


title: Eemeli (koomikko)

text: Esko Olavi ”Eemeli” Toivonen (28. kesäkuuta 1920 Helsinki – 9. marraskuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, koomikko ja viihdyttäjä. Hänet tunnettiin vakavakasvoisena koomikkona ja ”Suomen Buster Keatonina”.


title: Eemeli (koomikko)

text: Esko Toivonen hankki ensimmäisen kitaransa 14-vuotiaana, ja oppi soiton alkeet orkesterimuusikko Viljo Immoselta. Laulaja-viihdyttäjän ura alkoi sota-aikana rintamalla erilaisissa viihdytystilaisuuksissa. Taiteilijanimi Eemeli syntyi noina aikoina Repe Helismaan nähtyä Toivosen esiintymässä. Helismaa tuli esityksen jälkeen kysymään: ”Mikäs mies se sinä olet?”. Tähän tämä oli vastannut: ”Tällainen Uuno-Eemeli vaan” (noihin aikoihin ymmärrykseltään yksinkertaista ihmistä oli tapana kutsua Uuno-Eemeliksi). Helismaa totesi: ”Kyllä sinä enemmänkin olet se Eemeli”, ja niin tuli Toivosesta Eemeli.


title: Eemeli (koomikko)

text: Sotien jälkeen Toivonen elätti itsensä muun muassa Westerbackin kultasepänliikkeen edustajana ja kauppamatkustajana. Autolla ympäri Suomea kiertäessään hän kuljetti kitaraa mukanaan. Laulellen ja vitsejä kertoen kauppa kävi hyvin. Eemeli kehitti repertuaariinsa myös niin sanotun suutrumpetin eli imitoi suullaan trumpetin ääntä (elokuvassa "Oho, sanoi Eemeli": ”Minun on vain taloudellisen hädän vuoksi pakko soittaa trumpettia ilman trumpettia”). Myöhemmin hän piti omaa kelloliikettä sekä toimi mainoslahjatavaroiden maahantuojana ja Oy Veho Ab:n PR-miehenä.


title: Eemeli (koomikko)

text: Eemelin läpimurto julkisuuteen tapahtui 1950-luvun puolivälissä Helismaan nähtyä Eemelin esittämässä Helismaan kappaleita omintakeisella tyylillään. Parivaljakko lähti kesällä 1956 yhteiselle kiertueelle, josta alkoi kymmenvuotinen yhteinen taival. Pian kävi tie Helismaan kautta Tesvision hupailuihin sekä Helismaan yhteyksien kautta elokuviin ja levystudioille.


title: Eemeli (koomikko)

text: Eemelin ensimmäinen elokuvarooli oli keväällä 1959 Veikko Itkosen tuottamassa musiikkikavalkadissa "Suuri sävelparaati", jossa Eemeli ja Repe esiintyvät lavastemiehinä. He heittävät huulta musiikkinumeroiden välissä ja esittävät itsekin pari kappaletta. Vuoden 1959 aikana hän teki Suomen Filmiteollisuudelle vielä toisen elokuvan, "Yks’ tavallinen Virtanen", jossa Eemeli näytteli Pummi-nimistä työtä vieroksuvaa duunaria, jolla on takanaan kaksi vuotta kansakoulua ja neljä kuukautta ”Seutulan kansanopistoa” (tuolloin rattijuopot suorittivat tuomionsa Seutulan lentokenttätyömaalla). Tässä elokuvassa on jo nähtävissä Eemelin komiikan lajityyppi, jota muut elokuvaroolit noudattivat: vakavanaamainen vitsejä laukova, kirjakieltä puhuva hahmo.


title: Eemeli (koomikko)

text: Aikalaisten mielestä hänen televisio- ja elokuvaesiintymisissään oli näkyvillä vain aavistus siitä, millainen koomikkolahjakkuus hän todella oli. Tommi Rinne muisteli asiaa Peter von Baghin haastattelussa seuraavasti: ”Me naurettiin niin, että ei sillä ollut mitään määrää, paitsi niinä hetkinä, kun sanottiin: ’Kuvaus! Kamerat käyntiin!’ Silloin Eemeli jäykistyi. Se ei saanut ollenkaan sitä parasta itsestään irti, mitä se sai kosketuksessa yleisön kanssa.”


title: Eemeli (koomikko)

text: Eemelin esiintyminen elokuvassa "Yks’ tavallinen Virtanen", oli herättänyt siinä määrin huomiota, että Suomen Filmiteollisuuden tuottaja T. J. Särkkä päätti ottaa Eemelin seuraavaksi filmin pääosaan. "Oho, sanoi Eemeli", jonka ensi-ilta oli keväällä 1960, oli vuoden katsotuimpia kotimaisia elokuvia. Sitä seurasi vielä kaksi Eemelin nimissä tehtyä elokuvaa "Molskis, sanoi Eemeli, molskis!" (1960), ja "”Ei se mitään!” sanoi Eemeli" (1962). Vuoden 1960 aikana Eemeli nähtiin vielä elokuvissa "Kaks’ tavallista Lahtista" ja "Kankkulan kaivolla" sekä vuonna 1961 Veikko Itkosen elokuvissa "Mullin mallin" ja "Voi veljet, mikä päivä!". Kriitikot eivät juurikaan Eemelin komiikkaa tuolloin arvostaneet, mutta kansa piti Eemelistä. Eemelin elokuvaura katkesi vuoden 1963 näyttelijöiden lakkoon, jonka myötä elokuvien tuotanto lähes loppui Suomesta useaksi vuodeksi.


title: Eemeli (koomikko)

text: Elokuvien teon ohessa Eemeli ja Repe kiertelivät ahkerasti iltamissa ympäri Suomea muun muassa ”Eemelin saunailta” -nimellä ja tekivät myös pienimuotoisen Euroopan-kiertueen. Helismaan kuoltua vuonna 1965 Eemelin pariksi tuli Toivo ”Topi” Gerdt. Nämä esiintyivät yhdessä muun muassa televisiossa. 1970-luvun puolella Eemeliä säesti usein hanuristi Reino Markkula. Eemeli esiintyi säännöllisesti myös radiossa ja mainoksissa muun muassa Mallasjuomien mannekiinina. Vuonna 1967 Eemeliltä ilmestyi kirja "Eemelin hätäopas eli Välttämätön kirja kaikille jotka käyttävät käymälää".


title: Eemeli (koomikko)

text: Esa Pakarisen kanssa yhdessä tehty albumi "Esa & Eemeli" ilmestyi vuonna 1972. Samana vuonna he tekivät yhteisen kiertueen Yhdysvalloissa, missä esiintyivät amerikansuomalaisille. Vielä vuonna 1980 Eemeli nähtiin Spede-elokuvassa "Tup-akka-lakko" ja saman vuoden "Syksyn Sävelien satoa" -ohjelmassa kappaleella ”Mulla menee hitaasti”. Eemelille myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 1984, ja hän vietti elämänsä viimeisinä vuosina talvet Floridassa ja kesät Suomessa.


title: Hexen

text: Hexen: Beyond Heretic "(kirj. myös HeXen tai HEXEN)" on vuonna 1995 Doomin pelimoottorilla tehty peli. Hexenin teki Raven Software id Softwarelle. Pelin nimi tulee todennäköisesti saksankielisestä sanasta "Hexen", joka tarkoittaa noitaa. Hexen on väkivaltainen FPS-peli, jossa pelaaja raivaa tiensä läpi tappamalla kaikki eteen tulevat hirviöt.


title: Hexen

text: Hexenissä pelialue on rakennettu siten, että jokainen jakso koostuu keskuspaikasta ja alajaksoista, jotka voi suorittaa eri järjestyksissä. Yhdessä alajaksossa voi vaikuttaa toiseen, joten niiden välillä joutuu usein liikkumaan ristiin.


title: Hexen

text: Hexen suunniteltiin alun perin Hereticin lisäosaksi, mutta sille annettiin lopulta oma nimi. Hexen muistuttaa kuitenkin Hereticiä monessa mielessä. Esimerkiksi Energia-Potion on graafiselta asultaan täsmälleen samannäköinen Hereticissä ja Hexenissä. Myös jotkut hirviöt ovat samoja. Pelissä voi valita kolmesta hahmosta, joilla on erilaiset aseet. Soturihahmo joutuu pelaamaan pitkän aikaa ilman ampuma-asetta.


title: Hexen

text: Pelin tarkoituksena on tuhota Korax, yhden kolmesta Käärmeratsastajasta (eng. The Serpent Riders), jotka ovat valloittaneet Cronos-maailman. Ensimmäisen näistä Käärmeratsastajaveljeksistä, D'Sparillin, pelaaja kohtasi Hereticissä, ja viimeisen, Eidolonin, pelaaja tulee kohtaamaan pelissä Hexen II.


title: Hexen

text: Hexen sai pääasiassa varsin myönteiset arviot lehdistössä. Pelin grafiikka oli ehkä rujompaa kuin Hereticissä, mutta monipuoliset ja laajat jaksot sekä hirviö- ja asevalikoima vakuuttivat.


title: Hexen

text: Pelin musiikista vastasi Kevin Schilder.


title: Hexen

text: Vuonna 1999 pelin tekijät julkaisivat Hexenin lähdekoodin ilmaiseksi jakeluun. Tämän seurauksena peliä pystyy nykyään pelaamaan muillakin alustoilla, esimerkiksi Linuxilla.


title: Hexen

text:
Pelin alussa pelaaja saa valita yhden kolmesta hahmosta. Hahmot ovat soturi, kleeri ja velho. Jokaisella on omat vahvuutensa ja heikkoutensa.
Soturi "(Fighter)" on hahmoista fyysisesti vahvin ja nopein. Soturi hyötyy eniten suojuksista ja panssaroinnista, joita löytää pelin aikana. Soturin aseet ovat lähinnä lähitaistelua varten. Soturin ainoa ase pelin alussa on Spiked gauntlets(=piikkihansikkaat). Myöhemmin saa Timon's axe -kirveen, Hammer of retribution -sotavasaran ja Quietus-miekan. Piikkihansikkaat ja kirves ovat molemmat pelkästään lähitaisteluaseita. Hammer of retribution ja Quietus voivat molemmat ampua magiaa, mutta molemmat aseet ovat silti tehokkaampia lähitaistelussa. Ts. jokaista soturin asetta kannattaisi käyttää lähitaistelussa.


title: Hexen

text: Pappi "(Cleric)" on tasavahva sekä fyysisesti että maagisesti. Pappi ei kuitenkaan ole yhtä vahva fyysisesti kuin soturi tai yhtä vahva maagisesti kuin velho. Kleerin ensimmäinen ase, Spiked mace(=piikkinuija), on koko pelin tehottomin ase. Kleerin toista asetta, Serpent staff:ia(=käärmesauva), pystyy käyttämään sekä lähi- että kaukotaistelussa. Matkan päähän ase ampuu kaksi myrkyllistä kuplaa, jotka haavoittavat vihollista. Käsikähmässä ase imee viholliselta elämää ja siirtää tämän pelaajalle. Käärmesauva on ainoa ase pelissä, jolla pystyy parantamaan itseään. Kolmas ase, Firestorm(=tulimyrsky-loitsu), ampuu tulivanan, joka saattaa imeä vihollisen tuleen ja tappaa sen. Kleerin paras ase on kuitenkin Wraithverge(="haamusauva"), joka lähettää pahoja henkiä vihollisten perään. Henget repivät viholliset kappaleiksi, olivatpa ne kuinka kestäviä tahansa.


title: Hexen

text: Velho "(Mage)" on maagisesti vahvin hahmoista. Fyysisesti velho on hahmoista heikoin ja hitain, mutta velhon tehokkaat loitsut tekevät tästä kuitenkin pahan vastuksen. Velhon ensimmäinen ase, Sapphire wand(=safiirisauva), on heikkotehoinen, mutta sillä on todella pitkä kantama, se ei käytä taikavoimaa ja sen ammukset läpäisevät viholliset, joten sillä voi helposti vahingoittaa useampaa vihollista yhdellä laukauksella. Velhon toinen ja kolmas ase ovat molemmat pikemminkin taikoja kuin aseita. Toinen ase, Frost shards(=jäänsirpaleet), ampuu jääsiruja velhon kädestä, jotka vahingoittamisen lisäksi saattavat myös jäädyttää vihollisen jääpatsaaksi. Kolmas taika, Arc of Death(=kuolonsalama), ampuu sähköisen pilarin velhon käsistä, joka vahingoittaa vihollista. Bloodscourge(=verivitsa)-sauva on kiistatta velhon tehokkain ase. Sauva ampuu kolme hakeutuvaa tulipalloa, jotka liiskaavat kohtalaisen helposti raskaammankin mörön kilon paloiksi. Aseella on todella pitkä kantomatka.


title: Hexen

text: Ettinit olivat aikoinaan ylpeitä legioonalaisia, mutta Korax lumosi ettinit ja ne muuttuivat hirviöiksi. Ettinit eivät aiheuta pelaajalle suurta varaa - paitsi isoissa laumoissa - sillä ne voivat vain iskeä lähietäisyydeltä piikkinuijallaan. Ettinit eivät voi torjua hyökkäyksiä. Ne myös pysähtyvät hetkellisesti, jos pelaaja haavoittaa niitä.


title: Hexen

text: Koraxilla on rajaton määrä ettineitä, joten hän lähettää niitä säännöllisesti pelaajan harmiksi pelin kuluessa. Nämä ettinit ovat viisaampia kuin tavalliset veljensä, sillä he seuraavat pelaajaa, kunnes kuolevat tai jäävät kiinni johonkin esteeseen.


title: Hexen

text: Afrit muistuttaa paljon gargoylea Hereticistä. Afriteja näkee jokaisella alueella Hexenissä. Ne voivat vahingoittaa pelaajaa ampumalla kolmen tulipallon sarjoja pelaajaa päin. Nämä eivät kuitenkaan ole erityisen vaarallisia, mutta afritit voivat olla vaikea vastus, jos pelaajalla ei ole yhtään pitkänkantaman asetta. Onneksi afritin tuliset siivet tekevät hirviön näkyväksi pimeillä alueilla.


title: Hexen

text: Aikoinaan D'Sparil ratsasti Serpentillä, mutta tässä maailmassa Serpentit ovat vapaita, mikä tekee niistä heikkoja. Serpentejä on kaksi eri lajia:


title: Severi

text: Severi on suomalainen miehen etunimi.


title: Severi

text: Severi on lähtöisin latinan nimestä "Severus", joka merkitsee ’vakaata’, ’ankaraa’. Mikael Agricolan ensimmäisessä almanakassa vuodesta 1544 nimi oli merkitty 23. päivään lokakuuta muodossa "Sewerinus pijspa" ja on siitä lähtien hieman eri kirjoitusmuodoissa ollut sinä päivänä suomalaisessa kalenterissa. Nykyisessä kirjoitusasussaan se on ollut Suomen almanakassa vuodesta 1911 lähtien, sitä ennen se oli muodossa "Seweri" vuosina 1890–1907 ja "Severin" 1908–1909. Vuosina 1708–1907 oli lisäksi 22. päivänä lokakuuta nimi Sewerus. Suomenruotsalaisessa almanakassa nimi on edelleen muodossa "Severin".


title: Severi

text: Nimen käyttö lisääntyi 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa etenkin jälkimmäisenä nimenä.


title: Severi

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Severi-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä saanut 4 537 ja Severin-nimen 494 henkilöä.


title: Severi

text: Katolisissa maissa on ollut 6–10 eri pyhimystä nimillä joko Severus, Severin tai Severinus, jotka elivät vuosina 300–800, joukossa useita piispoja ja yksi paavi, Severinus.


title: Konstantinus Suuren Ritarikunta

text: Konstantinus Suuren Ritarikunta () on ekumeeninen, Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkka ja paavi Theodoros II:n suojeluksessa toimiva virallinen, kansainvälinen ritarikunta, johon kuuluu noin 500 eri kristillisiin uskontokuntiin kuuluvaa jäsentä Itävallasta, Kreikasta, Ruotsista, Saksasta, Suomesta, Tšekin tasavallasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista. Ritarikunnan juuret johtavat keisari Konstantinus Suureen ja vuoteen 323; se rekisteröitiin nykymuodossaan Sveitsin lain mukaan vuonna 1953 ja sai virallisen asemansa vuonna 1958 Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkan ja paavin otettua sen suojelukseensa. Ritarikunnan nykyinen suurmestari on Beaufort-Spontinin prinssi, herttua Friedrich; hallituksen puheenjohtajana eli kanslerina toimi vuosina 1999–2009 Raimo Ilaskivi, varakanslerina Hans-Olof Kvist, pääsihteerinä Jürgen Schumacher ja rahastonhoitajana Reino Koskinen. 21. toukokuuta 2009 suurmestari nimitti Raimo Ilaskiven varasuurmestariksi. Uudeksi kansleriksi tuli Jürgen Schumacher, varakansleriksi Leif Syrstad ja pääsihteeriksi Jorma Ahonen. Hallituksen viisivuotiskauden päättyessä 24. toukokuuta 2014 ja Schumacherin pyydettyä vapautusta Suurmestari nimitti uudeksi kansleriksi Toivo Salmen ja rahastonhoitajaksi Mika Pynnösen Jorma Ahosen jatkaessa pääsihteerinä. Ritarineuvoston puheenjohtaja on Rune Rydén ja ritarikunnan suurlähettiläs patriarkaattiin 21. toukokuuta 2009 lähtien George Haramis. Ritarikunnan kunniamerkit ovat viisiluokkaiset: suurristi, suurupseeri, komentaja, ansioristi ja ansiomitali. Ritarikunnalla on myös sen suojelijan kunniaksi lyöty Ami du Patriarch -mitali. Ritarikunnan suurmestarille ja varasuurmestarille suojelija on myöntänyt korkeimman maallikolle annettavan arkontin arvon.


title: Sauryavong Savang

text: Prinssi Sauryavong Savang (22. tammikuuta 1937 – 2. tammikuuta 2018) oli Laosin viimeisen kuninkaan, Savang Vatthanan, nuorin poika. Marraskuussa 1975, kun hänen isänsä oli syrjäytetty, Sauryavong pakeni Laosista uimalla Mekong-joen yli Thaimaan puolelle.


title: Sauryavong Savang

text: Sukunsa päämies asuu maanpaossa Ranskassa ja oli paikallisen autoyrityksen Renault'n palveluksessa. Hänen sijaisenaan ja suvun päänä toimii hänen veljenpoikansa Soulivong Savang. Vuonna 1965 Saryavong otti puolisokseen prinsessa Dalavanin. Avioliitosta syntyi neljä lasta: Sthira Sauryavong, Dayavant Sauryavong, Balavant Sauryavong ja Krishnajina Sauryavong. Sauryavong johti Laosin kuninkaallista sukua yhdessä prinssi Mangkra Souvannaphouman ja Soulivong Savangin ja Thayavong Savangin kanssa.


title: Sauryavong Savang

text: Syyskuussa 1997 kruununprinssi Soulivong Savang ja tämän veli Thayavong Savang osallistuivat Royal Lao -konferenssiin Seattlessa Yhdysvalloissa, jossa 300 laosilaista maanpakolaista ja hmong-kansan edustajia oli paikalla.


title: Soulivong Savang

text: Prinssi Soulivong Savang (s. 8. toukokuuta 1963) on Laosin viimeisen kuninkaan Savang Vatthanan pojanpoika.


title: Soulivong Savang

text: Soulivong Savang syntyi Luang Prabangin kuninkaallisessa palatsissa prinssi Vong Savangin poikana joka oli Savang Vatthanan poika. Kommunistien vallankumouksen jälkeen vuonna 1975 Laosin kuninkaallisen perheen jäseneet pidätettiin ja pantiin arestiin. Soulivong pakeni kotiarestista yhdessä veljensä Thayavong Savangin kanssa vuonna 1981, ja he saapuivat Ranskaan pakolaisina. Monet Laosin kuninkaallisen perheen jäsenet murhattiin.


title: Soulivong Savang

text: Soulivong Savang meni Ranskassa Clermont-Ferrandin yliopistoon ja opiskeli lakia. Soulivong työskentelee ns. Laos-ohjelman kanssa, jonka tarkoitus on luoda perustuslaillinen kuningaskunta Laosiin. Soulivongin setä prinssi Sauryavong Savang on suvun päämies.


title: Soulivong Savang

text: Syyskuussa vuonna 1997 Soulivong Savang ja tämän veli Thayavong Savang osallistuivat Royal Lao -konferenssiin Seattlessa,Yhdysvalloissa, jossa 300 laosilaista maanpakolaista ja hmong-kansan edustajia oli paikalla.


title: Soulivong Savang

text: Souligvong johtaa Laosin kuninkaallista sukua yhdessä prinssi Mangkra Souvannaphouman ja Thayavong Savangin ja Sauryavong Savangin kanssa.


title: Petén

text: El Petén on departementti Guatemalan pohjoisosassa, joka kattaa kolmasosan maasta. Peténin pinta-ala on 33 566 km² ja asukasluku noin 450 000 vuonna 2005. Alueella sataa runsaasti, mutta siellä on myös kuiva vuodenaika. Alueen suurin kaupunki on La Libertad. Hallinnollinen keskus on Flores.


title: Petén

text: Alue tunnetaan klassisen mayasivilisaation keskuksena. Maya-ajan varhaisia keskuksia olivat aluksi El Mirador ja Cival noin 500 eaa. – 200 jaa. Klassisella maya-ajalla keskuksiksi kasvoivat muun muassa Tikal, Naranjo, Piedras Negras ja Uaxactun.


title: Grace Hopper

text: Grace Murray Hopper (9. marraskuuta 1906 – 1. tammikuuta 1992) oli yhdysvaltalainen tietojenkäsittelyn tutkija ja laivaston lippueamiraali. Hän oli ensimmäinen Harvard Mark I -tietokoneen ohjelmoija ja kehitti ensimmäisen kääntäjän ohjelmointikielelle.


title: Grace Hopper

text: Hopperin alkuperäinen nimi oli Grace Brewster Murray. Hän meni naimisiin Vincent Hopperin kanssa 1930, mutta avioliitto päättyi eroon 1945. Hopper valmistui 1928 Vassar Collegesta kandidaatiksi pääaineinaan matematiikka ja fysiikka. Hän jatkoi opintojaan Yalen yliopistossa, josta valmistui 1930 maisteriksi samoista pääaineista. Vuonna 1934 Hopper väitteli filosofian tohtoriksi alanaan matematiikka. Hänen väitöskirjansa nimi oli "New Types of Irreducibility Criteria". Opiskelun jälkeisen uransa Hopper aloitti matematiikan lehtorina Vassarissa 1931, ja vuonna 1941 hänestä tuli apulaisprofessori.


title: Grace Hopper

text: Hopper liittyi 1943 Yhdysvaltain laivastoon. Hänet määrättiin työskentelemään Howard Aikenin kanssa "Mark I" -tietokoneella. Hopper oli ensimmäinen joka kirjoitti ohjelman laitteelle. Sodan lopulla hän jätti vakinaisen palveluksen ja siirtyi reserviin, mutta jatkoi silti työtään Mark II ja Mark III -tietokoneiden kehitystyössä. Mark II -koneen kanssa työskennellessään hän löysi koiperhosen laitteen releitten välistä; "bugin" tai "virheen" tietokoneessa. Hopper kertoi löydöstään laitteen lokikirjassa ja kiinnitti kuolleen eläimen siihen viitaten tapaukseen ensimmäisenä löytyneenä bugina. Virheellisesti tätä tapausta pidetään termin tietokonebugi alkuperäisenä lähteenä, sillä sitä käytettiin jo yleisesti tuohon aikaan.


title: Grace Hopper

text: Vuonna 1949, Hopper siirtyi työskentelemään "Eckert-Mauchly Computer Corporation" -yhtiöön ja liittyi UNIVAC I -kehitystiimiin. 1950-luvulla yritys siirtyi "Remington Rand" -yhtiön omistukseen ja Randilla työskennellessään Hopper sai alkuperäisen kääntäjänsä valmiiksi. Myöhemmät versiot julkaistiin tuotenimillä "ARITH-MATIC", "MATH-MATIC" ja "FLOW-MATIC".


title: Grace Hopper

text: Myöhemmin Hopper palasi laivaston palvelukseen, jossa työskenteli COBOL-ohjelmointikielelle tarkoitetun todennusohjelmiston ja kääntäjän parissa. COBOLin toiminnallisuudet oli määritellyt CODASYL-komitea, joka yhdisti FLOW-MATICiin piirteitä IBM:n vastaavasta ohjelmointikielestä COMTRANista. Ajatus ohjelmien ohjelmoinnista kielellä joka on lähempänä luonnollisia kieliä (englantia) kuin konekieltä oli Hopperin. Voidaankin sanoa COBOLin perustuvan paljolti Hopperin ajatuksiin.


title: Grace Hopper

text: 1970-luvulla Hopper teki uraauurtavaa työtä ottaessaan standardit käyttöön tietokoneiden ja erityisesti ohjelmointikielten, kuten COBOL ja FORTRAN, testauksessa. Laivaston tekemät yhteensopivuustestit johtivat ennen pitkää eri valmistajien omien ohjelmointikielten murteiden yhdenmukaistumiseen. Nämä kokeet ja niiden virallinen hallinnointi siirtyivät myöhemmin 1980-luvulla Kansalliselle standarditoimistolle, "National Bureau of Standards", nykyiselle NISTille.


title: Grace Hopper

text: Hopper jäi eläkkeelle laivastosta komentajan arvoisena vuoden 1966 loppupuolella. Hänet kuitenkin kutsuttiin uudestaan vakinaiseen palvelukseen elokuussa 1967, ensin puoleksi vuodeksi, mikä myöhemmin muutettiin toistaiseksi voimassa olevaksi. Hopper jäi eläkkeelle uudestaan 1971, mutta häntä pyydettiin palaamaan palvelukseen jälleen 1972. Hänet ylennettiin kapteeniksi 1973.


title: Grace Hopper

text: Kun kongressiedustaja Philip Crane näki Hopperin maaliskuussa 1983 ohjelmassa 60 minuuttia, Crane ehdotti lakia, joka johti Hopperin ylennykseen kommodoriksi presidentin erityismenettelyllä. 1985 laivaston kommodorit nimettiin lippueamiraalin arvoisiksi. Hopper jäi eläkkeelle laivastosta 1986 vastoin omaa tahtoaan. Bostonissa hänen eläkkeellejäämistään juhlistaneessa tapahtumassa, joka pidettiin USS Constitution -aluksella, Hopperille myönnettiin "Defense Distinguished Service" -mitali, puolustusvoimain korkein kunnianosoitus. Jäädessään eläkkeelle hän oli vanhin laivaston upseeri ja palveli vanhimmalla laivaston aluksella.


title: Grace Hopper

text: DEC palkkasi Hopperin vanhemmaksi konsultiksi, jona hän jatkoi kuolemaansa saakka 1992. Pääasiallisesti Hopper toimi hyväntahdon lähettiläänä, luennoiden tietokoneiden varhaisista ajoista, omasta urastaan ja siitä, että tietokonevalmistajien tulisi tehdä tietokoneiden käyttäminen helpommaksi. Useiden yliopistojen ja yritysten tiloissa pidetyt luennot päättyivät yleensä raikuviin aplodeihin. Luennoidessaan Hopper oli aina pukeutunut laivaston virka-asuunsa.


title: Grace Hopper

text: Kuoltuaan Hopper haudattiin Arlingtonin sotilashautausmaalle täysin sotilaallisin kunnianosoituksin.


title: Grace Hopper

text: Hopperin muistoa kunnioittaa muun muassa hänen mukaansa nimetty puisto Arlingtonissa, Virginian osavaltiossa. Se sijaitsee Hopperin entisen asunnon edessä.


title: Grace Hopper

text: Microsoftin naistyöntekijät ovat muodostaneet työntekijäyhteisön nimeltä "Hoppers", ja perustivat myös apurahan häntä kunnioittaakseen. Hoppers-ryhmään kuuluu yli 3 000 jäsentä maailmanlaajuisesti.Koko loppu-uransa ajan Hopper oli erittäin kysytty puhuja erilaisissa tietokonetapahtumissa. Hän oli tunnettu eläväisestä ja vanhoja käsityksiä rikkovasta puhetyylistään, kuten myös laajasta "kokoelmasta" sotajuttuja.


title: Thayavong Savang

text: Prinssi Thayavong Savang (s. 17. huhtikuuta 1964) on Laosin kuninkaallisen perheen jäsen ja Laosin viimeisen kuninkaan Savang Vatthanan pojanpoika. Thayavong syntyi Luang Prabangissa. Hänen isänsä oli prinssi Vong Savang.


title: Thayavong Savang

text: Kommunistien vallankumouksen jälkeen vuonna 1975 Laosin kuminkaalisen perheen jäseneet pidätettiin ja pantiin arestiin. Thayavong pakeni kotiarestista yhdessä veljensä Soulivong Savangin kanssa vuonna 1981 ja he saapuivat Ranskaan pakolaisina. Hän asuu nykyään maanpaossa Pariisissa.


title: Thayavong Savang

text: Syyskuussa vuonna 1997 Thayavong Savang ja tämän veli Soulivong Savang osallistui Royal Lao konferenssiin Seattlessa, Yhdysvalloissa, jossa oli paikalla 300 laosilaista maanpakolaista hmong-kansan edustajaa.


title: Thayavong Savang

text: Sauryavong johtaa Laosin kuninkaallista sukua yhdessä prinssi Mangkra Souvannaphouman ja Soulivong Savangin kanssa.


title: PanOULU

text: panOULU on Oulun kaupungin, Oulun yliopiston, Oulun seudun ammattikorkeakoulun ja Oulun Puhelin Oyj:n tarjoama, WLAN-teknologiaan perustuva, langaton ja kaikille käyttäjille avoin ja maksuton Internet-verkko. Internet-yhteys panOULUn kautta ei vaadi rekisteröitymistä eikä sisäänkirjautumista. Päätelaitteiksi käyvät tietokoneet, tabletit ja matkapuhelimet, joissa on WLAN-valmius.


title: PanOULU

text:
Oulun kaupunki ryhtyi rakentamaan kaikille avointa, langatonta Internet-yhteyttä kaupungin 400-vuotisjuhlien kunniaksi. panOULU -verkon pohjana oli Oulun yliopiston, mobiilipalveluiden tutkimusprojektia varten jo vuonna 2003 asennettu, langaton lähiverkko, joka kattoi Oulun ydinkeskustan (SmartRotuaari) ja Linnanmaan kampuksen
(SmartCampus). Yliopiston tietotekniikan osaston MediaTeam Oulu -tutkimusryhmä vastasi myös panOULUn teknologian kehittämisestä ja ylläpidosta.


title: PanOULU

text: panOULU oli vuonna 2005 potentiaaliselta käyttäjämäärältään ja kuuluvuusalueen laajuudeltaan Suomen laajin julkinen langaton verkko ja oli sitä edelleen vuonna 2010.


title: PanOULU

text: panOULU toimii Oulun keskustan alueella, yliopiston ja OAMK:n kampuksilla sekä useissa julkisissa rakennuksissa, kuten kaupunginkirjastossa, Raksilan jäähallissa, Nallikarin leirintäalueella, sekä useissa asukastuvissa ja nuorisotaloissa. Lisäksi panOULU kuuluu muun muassa Hailuotoon liikennöivillä Merisilta- ja Meriluoto-lautoilla, muutamissa paikallisliikenteen linja-autoissa, Kajaanissa Oulun yliopiston kampuksilla sekä Kokkolassa Chydenius-instituutissa.


title: PanOULU

text: Vuosien 2006–2007 aikana kaupunki laajensi verkkoa yli 400 tukiasemalla. Huhtikuussa 2008 verkossa oli yli tuhat tukiasemaa.


title: PanOULU

text: panOULU toimii myös Oulun lentoasemalla. Kyseessä on ensimmäinen avoin ja maksuton WLAN-verkko Suomen lentoasemilla.


title: PanOULU

text: panOULU-verkko laajeni 31. toukokuuta 2007 Ylikiiminkiin, jossa verkkoa voi käyttää keskustaajamassa, kirjastossa, Ylikiimingin koululla, terveyskeskuksessa ja kunnantalolla, jossa sijaitsee muun muassa nuorisotila.


title: PanOULU

text: Vuosina 2008–2009 panOULU-verkko oli tarkoitus laajentaa seudulliseksi. Vuonna 2010 siitä oli kehittymässä seudullinen kokonaisuus, joka kattoi reilusti yli tuhat tukiasemaa. Tulevaisuudessa verkon on tarkoitus kattaa ennen kaikkea julkiset tilat, kuten kaupungin laitokset, Rotuaari sekä yhteistyökumppanien, kuten yliopiston ja VTT:n, tilat.


title: Richard Bull

text: Richard Bull (26. kesäkuuta 1924 Zion, Illinois, Yhdysvallat – 3. helmikuuta 2014) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Suomessa hänet muistetaan parhaiten Nels Olesonin roolista 1970- ja 1980-lukujen televisiosarjassa "Pieni talo preerialla". Sarjan jälkeen hän esiintyi myös Michael Landonin tuottamassa televisiosarjassa Enkeli maantiellä.


title: Raparperitaivas

text: Raparperitaivas on Leevi and the Leavings -yhtyeen yhdeksäs albumi, ja se julkaistiin vuonna 1991. Levyllä on paljon luonnosta ja sen tuhoutumisesta kertovia kappaleita, kuten "Tikapuut taivaaseen" ja "Raparperitaivas".


title: Raparperitaivas

text: Albumin kansitaiteen on toteuttanut Mikko Kurenniemi.


title: Raparperitaivas

text: Santtu Luoto kirjoitti myös samannimisen teoksen yhtyeen vaiheista.


title: Raparperitaivas

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Raparperitaivas

text: "Nuorgam"-verkkomedian diskografia-artikkelissa vuonna 2013 toimittaja Tommi Forsström listasi levyn yhtyeen parhaimpiin. Forsströmin mukaan Sundqvist ”otti ensimmäisen kerran voimakkaammin kantaa kulutushulluuden ja suorituskeskeisyyden syöksykierteeseen, johon ihmiskunta oli heittäytymässä”. Hänen arvionsa mukaan kappaleet olivat edelleen viiltävän sarkastisia, mutta uusi ote toi niihin ”raikkaan tuulahduksen”.


title: Kotkan merikaapeli

text: Kotkan merikaapeli oli 2000-vuosikymmenen puolivälissä vireillä ollut hanke, jonka tarkoituksena oli lisätä sähköntuontia Suomeen Venäjältä 1 000 MW:n merikaapelin avulla, noin 8,7 terawattituntia vuodessa. Määrä olisi vastannut noin kymmentä prosenttia Suomen sähkönkulutuksesta. Kauppa- ja teollisuusministeriö hylkäsi hankkeen joulukuussa 2006.


title: Kotkan merikaapeli

text:
Tarkoituksena oli rakentaa merikaapeli Suomen Mussalon ja Venäjän Kernovon välille. Venäjän puolella merikaapeli olisi liitetty Venäjän kantaverkkoon Sosnovyi Borin lähistöllä sijaitsevan Leningradin ydinvoimalaitoksen läheltä. Leningradin ydinvoimalaitos tuotti tuolloin 28 % koko Luoteis-Venäjän sähköstä ja 50 % Pietarin alueen sähköstä.
Hankkeen takana oli Rosenergoatom, joka olisi luonut näin rinnakkaisen markkinakanavan Suomeen sähköä noin 1 460 MW:n maksimiteholla tuovalle Venäjän jakeluverkkomonopolille Inter RAO:lle.


title: Kotkan merikaapeli

text: Hakemus pantiin vireille vuonna 2003. Kesällä 2006, kun asiaa oli selvitetty pidemmälle Suomen kantaverkon näkökulmasta, päädyttiin siihen, että investoinnit Suomen kantasähköverkkoon olisivat pienemmät mikäli 1 000 MW:n merikaapeli jaettaisiin kahdeksi pienemmäksi 500 MW:n kaapeliksi.


title: Kotkan merikaapeli

text: VTTn selvityksen mukaan vahvistuva sähköntuonti olisi alentanut sähkön tukkuhintaa joitain prosentteja Suomessa. Kustannuslaskelmissa puheena olleen sähkömäärän hinta oli tuolloin Venäjällä maan sisäisin hinnoin noin 150 miljoonaa euroa, kun taas pohjoismaisten sähkömarkkinoiden, Nordpoolin hinnoin sen arvo tukkuhinnoin oli noin 320 miljoonaa euroa. Kaapelin rakentaminen olisi tullut maksamaan noin 300 miljoonaa euroa ja sen olisi toteuttanut United Power, josta omisti 51 % Baltenergo, josta enemmistön puolestaan omisti Rosenergoatom. 49 %:n suomalaisomistuksesta pääosasta vastasi Atanas Tilevin Clippercourt-yhtiö. Hankkeen rahoituksesta pääosan lupasi hoitaa Venäjän ulkomaantalouspankki.


title: Kotkan merikaapeli

text: Silloiset kaapelin tehonvaraukset olivat seuraavat:


title: Kotkan merikaapeli

text: Kauppa- ja teollisuusministeriö hylkäsi joulukuussa 2006 United Power -yhtiön hakemuksen merikaapelin rakentamisesta. Yhtiö valitti päätöksestä Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka päätti marraskuussa 2007 ministeriön toimineen oikein hylätessään hakemuksen.


title: Kotkan merikaapeli

text: Suomen sähkönjakelusta vastaavan Fingridin mukaan 1 000 MW:n sähköntuonnin lisäys Venäjältä olisi vaarantanut Suomen sähköverkkoturvallisuuden. Myös Fingridin yksi omistajista, Pohjolan Voima, vastusti merikaapelia.


title: Kotkan merikaapeli

text:
Suomen valtion sähköviranomainen Energiamarkkinavirasto totesi elokuussa 2006 julkitulleessa lausunnossaan, ettei Suomen kantaverkko kestäisi uuden ns. Venäjän merikaapelin aiheuttamaa sähkönsiirtoa ilman merkittäviä vahvistuksia Suomen kantaverkkoon ja uusien siirtoyhteyksien rakentamista Ruotsiin ja Baltiaan. Energiamarkkinavirasto totesi suurhäiriöriskin Suomen kantaverkossa viisinkertaistuvan ja Suomen riippuvuuden tuontienergiasta nousevan huolestuttavan korkealle.
Kotkan Energian mukaan Suomen kantaverkko taas olisi kestänyt sähkön lisätuonnin.


title: Kotkan merikaapeli

text: Kotkan merikaapelia kannattivat mm. SCA, Outokumpu ja Stora Enso.


title: Kotkan merikaapeli

text: Ruotsin teollisuus on kannattanut sähkön lisätuontia Suomen kautta pohjoismaiseen Nordpooliin. Tämän toteuttamiseksi Ruotsi kannatti siirtokaapelin rakentamista Olkiluodosta Ruotsiin, jolloin Ruotsi voi käyttää Suomessa tuotettua ydinsähköä. Suomi puolestaan voisi korvata Ruotsin vientiä tuomalla omaan käyttöönsä lisää sähköä Venäjältä, josta ainakin osa olisi edelleen ydinvoimalla tuotettua.


title: Juha T. Koskinen

text: Juha T. Koskinen (s. 26. lokakuuta 1972 Espoo) on suomalainen konserttimusiikin säveltäjä. Tyylilajiltaan Koskinen lukeutuu modernisteihin.


title: Juha T. Koskinen

text: Koskinen opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa 1990–1998 opettajinaan Kalevi Aho, Anders Eliasson, Paavo Heininen ja Kaija Saariaho. Musiikin maisteriksi hän valmistui 2008. Koskinen opiskeli myös Lyonin National Supérieur de Musique -konservatoriossa 1996–1997 opettajinaan Philippe Manoury, Gilbert Amy ja Philippe Schoeller sekä 1997–1998 Académie européenne de Musique -oppilaitoksessa Pariisissa Philippe Manouryn johdolla. Sävellyksen mestarikursseilla Koskisen opettajia ovat olleet Franco Donatoni, Ivan Fedele, Magnus Lindberg, Kaija Saariaho, Jouni Kaipainen ja York Höller. Koskinen osallistui sävellyksen ja tietokonemusiikin kurssille IRCAMissa 1999–2000.


title: Juha T. Koskinen

text: Juha T. Koskisen tuotanto sisältää kuusi oopperaa, yhden sinfonian sekä useita kamarimusiikki- ja soolosoitinteoksia. Yleisradion tilaustöitä ovat olleet yhtiön 75-vuotisjuhlia varten tehty "Hehkuva graniitti" (2001)sekä 2008 kantaesitetty ensimmäinen sinfonia.


title: Juha T. Koskinen

text: Koskisen musiikille on tyypillistä värien ja soitinmaailmojen etsintä sekä ajan ja liikkeen kontrapunktin tutkiminen. Koskisen tuotantoa leimaa syvällisyys ja harkitsevuus. Joskus hänen musiikkiaan kuvaa myös pyrkimys epätavallisiin esitysratkaisuihin ja poikkitaiteellisiin kokeiluihin.


title: Perttu

text: Perttu on suomalainen miehen etunimi ja sukunimi


title: Perttu

text: Perttu on lyhentymä kreikkalais-latinalaisesta nimestä "Bartolomeus", joka puolestaan tulee aramealaisesta nimestä "Bar Tolmai", 'Ptolemaioksen poika'. Hyvin samankaltainen nimi Pertti on kuitenkin eri kantaa.


title: Perttu

text: Suomessa Perttu on ollut käytössä etunimenä 1800-luvulta lähtien, ja 1900-luvun lopulla se yleistyi hieman. Nimen vanhoja muunnelmia ovat Pertteli, Perttuli ja Pärttyli.


title: Perttu

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan vuoden 2009 loppuun mennessä 3 083 miestä on saanut nimekseen Perttu.


title: Perttu

text: Pertun nimipäivä on 24. elokuuta, joka on vanhastaan apostoli Bartolomeuksen muistopäivä. Nykyisessä muodossaan nimi on ollut almanakassa vuodesta 1929.


title: Perttu

text: Pertun päivää vietetään Suomessa paikallisena juhlapäivänä muun muassa Pertunmaalla ja Ypäjällä. Pertunmaan kunnanjohtaja kutsui Pertun päivänä 2004 kaikki Suomen Pertut nimipäiväkahville, ja samalla tehtiin samannimisten henkilöiden joukkokokoontumisen maailmanennätys: 297 henkilöä, joiden ensimmäinen etunimi on Perttu.


title: Perttu

text: Historiassa Pertun eli aikaisemmin Pärttylin päivään liittyy Pariisissa 24. elokuuta 1572 tapahtunut pärttylinyön verilöyly.


title: Kilpitulivuori

text: Kilpitulivuori on leveä ja loivarinteinen tulivuorityyppi. Kilpitulivuoret syntyvät virtaavasta ja nopeasti juoksevasta laavasta, minkä vuoksi tulivuorten keilat muodostuvat mataliksi. Niiden purkaukset ovat muihin räjähdysmäisesti purkautuviin tulivuoriin verrattuna rauhallisia. Pienet kilpitulivuoret voivat muodostua yhdessä jatkuvassa purkauksessa, mutta suuret kilpitulivuoret ovat syntyneet noin miljoonan vuoden aikana sadoista tai tuhansista peräkkäisistä purkauksista.


title: Kilpitulivuori

text: Laavan juoksevuus ja nopea virtaus johtuvat laavan emäksisyydestä. Kilpitulivuorten laava on juuri tällaista basalttista laavaa.


title: Kilpitulivuori

text: Monet maapallon suurimmista tulivuorista ovat kilpitulivuoria. Suurin tulivuorista on Havaijin suurimmalla saarella sijaitseva Mauna Loa. Kilpitulivuoria on myös mm. Galápagossaarilla sekä Luoteis-Yhdysvalloissa Oregonin ja Washingtonin osavaltioissa. Réunionin saarella sijaitseva "Piton de la Fournaise" on yksi maapallon aktiivisimpia tulivuoria. Se purkautuu keskimäärin kerran vuodessa.


title: Kilpitulivuori

text: Purkautuvan magman viskositeetti riippuu sen lämpötilasta ja koostumuksesta. Havaijilaisista kilpitulivuorista magma purkautuu noin 1200 °C:n lämpötilassa, kun taas useimpien mantereella sijaitsevien tulivuorten magma saavuttaa vain 850 °C:n lämpötilan. Laavan juoksevuuden takia purkauksessa ei tapahdu suurempia räjähdyksiä, jollei vettä pääse purkautumisaukkoon. Myös laajenevat kaasut voivat aiheuttaa huomattavaa suihkuamista matalaviskositeettisessa laavassa.


title: Kilpitulivuori

text: Myös muilla planeetoilla on kilpitulivuoria. Marsissa sijaitsevan Olympus Monsin, joka on suurin tunnettu vuori aurinkokunnassamme, on arveltu olevan sammunut kilpitulivuori. Marsilaiset kilpitulivuoret ovat korkeampia ja paljon suurempia kuin maapallon vastaavat. Mannerlaattojen liikkeen takia maapallon kuumissa pisteissä syntyvät tulivuoret siirtyvät ajan myötä syrjään eivätkä ehdi kasvaa suuremmiksi.


title: Azcapotzalco

text: Azcapotzalco() oli tepaneekki-intiaanien keskus Meksikon eteläisellä keskiylängöllä Texcoco-järven länsirannalla.


title: Tepaneekit

text: Tepaneekit olivat Mesoamerikassa asunut kansa. He asuivat Meksikon laaksossa keskuspaikkanaan Azcapotzalco. Tepaneekit olivat asteekkien sisarkansa ja puhuivat nahuatlin kieltä.


title: Vilppu

text: Vilppu on suomalainen miehen etunimi.


title: Vilppu

text: Vilppu on lähtöisin kreikkalaisesta "Filippos"-nimestä, joka merkitsee 'hevosystävää', 'hevosten ihailijaa'.


title: Vilppu

text: Vilpun nimipäivä on 8. maaliskuuta. Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1908, mutta on esiintynyt jo 1882–1883 Kansanvalistusseuran kalenterissa.


title: Vilppu

text: Maaliskuuhun 2017 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 603 miestä on saanut nimekseen Vilppu.


title: Atanas Tilev

text: Atanas Tilev (s. 1944) on bulgarialaissyntyinen liikemies ja Suomen kansalainen, joka on aikaisemmin toiminut muun muassa Tampellan kaupallisena johtajana. Hän tuli kuuluisaksi Kukka-Maaria Karjalaisen puolisona ja Ahti Karjalaisen vävynä.


title: Atanas Tilev

text: Tilev oli Kotkan merikaapelia koskevassa hankkeessa mukana United Power -yhtiön kautta.


title: Rebbe

text: Rebbe on hasidijuutalaisen lahkon ylin johtaja sekä arvostettu opettaja ja neuvonantaja. Kullakin hasidisella lahkolla eli dynastialla on oma rebbensä. Rebben virka periytyy usein isältä pojalle. Sana "rebbe" on jiddišinkielinen muunnos hepreankielisestä sanasta rabbi.


title: Rosenergoatom

text: Rosenergoatom on Venäjän valtion Atomenergoprom-holdingin hallitsema yhtiö, joka operoi maan operatiivisessa sähköntuotannossa olevia ydinvoimaloita. Venäjän liittovaltion omaisuuskomitea muodosti Rosenergoatomin 7. syyskuuta 1992 Neuvostoliiton atomienergiaministeriön Venäjän alueella sijaitsevista ydinvoimaloista.


title: Rosenergoatom

text: Lisäksi Venäjällä on pienempiä ydinreaktoreita esimerkiksi atomienergian tutkimuslaitoksissaan, ydinjäänmurtajissaan ja -sukellusveneissään.


title: Rosenergoatom

text:
Rosenergoatomilla on kymmenen sähköntuotannossa olevaa ydinvoimalaa, joissa oli vuoden 2014 alussa käytössä yhteensä 33 reaktoria. Lisäksi Venäjällä on käytöstä poistettuja, alasajovaiheessa olevia ydinvoimaloita, joista osa on muilla paikkakunnilla kuin nykyisin tuotannossa olevat ydinvoimalayksiköt. Tuotannollisia voimaloita ovat:
Uusia ydinvoimaloita on tarkoitus rakentaa ja yksikkömäärää nostaa 59:ään vuoteen 2030 mennessä. Entisten ydinvoimaloiden uusimisen ja lisäyksiköiden rakentamisen ohella ydinvoimaloita rakennetaan myös uusille ydinvoimalapaikkakunnille. Uusia venäläisiä paikkakuntia, joille vuoden 2014 maaliskuussa oli rakenteilla ydinvoimala:


title: M/S Oasis of the Seas

text: M/S Oasis of the Seas on STX Europen Turun telakalla Royal Caribbean International -varustamolle rakennettu risteilyalus. Se on Oasis-luokan ensimmäinen alus, joka tunnettiin aiemmin työnimellä "Genesis". Alus tilattiin 6. helmikuuta 2006 ja luovutettiin varustamolle 28. lokakuuta 2009. Se ja sen sisaralus "Allure of the Seas" olivat maailman kaikkien aikojen suurimmat matkustaja-alukset, kunnes niiden uusin, suurempi sisaralus, "Harmony of the Seas", valmistui. 900 miljoonaa euroa maksaneet matkustaja-alukset olivat valmistuessaan maailman kalleimmat, ja ne olivat kooltaan suurimmat yksittäiset vientituotteet Suomesta.


title: M/S Oasis of the Seas

text: Laivan nimi on peräisin varustamon ja USA Today -sanomalehden yhdessä käynnistämästä nimikilpailusta, joka oli avoinna Yhdysvaltojen kansalaisille. Lopulliset nimet julkistettiin 23. toukokuuta 2008. Oasis-luokan toinen alus, "Allure of the Seas", valmistui 2010.


title: M/S Oasis of the Seas

text: 225 000 bruttotonnin jättialus on 360 metriä pitkä, 47 metriä leveä, 64,9 metriä korkea vedenpinnasta mitattuna, ja se voi kuljettaa 5 400 matkustajaa ja 3 000 miehistön jäsentä. Aiemmin maailman suurimpiin Freedom-luokan aluksiin verrattuna "Oasis of the Seas" on 21 metriä (6,2 %) pidempi ja 8,4 metriä (21,7 %) leveämpi. Syväys on hieman Freedom-aluksia suurempi, ja vetoisuus on 43 % suurempi. Laiva koottiin 181:stä 400–600 tonnin painoisesta suurlohkosta. Tällainen suurlohko voi olla esimerkiksi 22 metriä pitkä ja 32 metriä leveä.


title: M/S Oasis of the Seas

text: Oasis of the Seas lähti Turun telakalta 9. kesäkuuta 2009 koeajolle Gotlantiin. Toiselle koeajolle se lähti 28. syyskuuta 2009.


title: M/S Oasis of the Seas

text: Alus on korkeampi kuin Ison-Beltin sillan alituskorkeus. Aiemmat Freedom-alukset mahtuivat juuri ja juuri sillan ali laskuveden aikaan täydellä vauhdilla, jolloin aluksen perä painuu hieman syvemmälle. Oasis-luokan aluksille se ei enää riitä, ja siksi aluksen savupiiput voidaan tilapäisesti laskea alemmas.


title: M/S Oasis of the Seas

text: Aluksen erityispiirteitä ovat esimerkiksi keskelle, yläosaan rakennettu jalkapallokentän pituinen puisto "Central Park" (). Sen molemmilla puolilla on kaksi erillistä hotellia. Puistossa on aitoja, puita, nurmikkoa ja istutuksia. Reunoille on sijoitettu kahviloita ja kauppoja. Aluksessa on myös kolmen kannen väliä hissin lailla liikkuva baariravintola. Lisäksi aluksessa on vesiteatteri, päiväkoti, terveyshoitolat aikuisille ja nuorille, muutama teatterilava, iso uima-allasalue, tenniskenttä, minigolf-alue, koripallokenttä, kalliokiipeilyseinä, noin 2 700 matkustajahyttiä, useita ravintoloita, oleskelutiloja, kauppoja aikuisille ja nuorille sekä lasten oma alue.


title: M/S Oasis of the Seas

text: Projektin merkitys telakalle ja kumppaneille oli 12 000 henkilötyövuotta. STX Europe on toimittanut kyseiselle varustamolle yksitoista alusta.


title: M/S Oasis of the Seas

text: Oasis of the Seas matkustajaristeilijäaluksen runkorakenteen lujuus- ja värähtelyteknisestä suunnittelusta myönnettiin suomalainen insinöörityöpalkinto 2010.


title: Jaakkima (nimi)

text: Jaakkima on suomalainen miehen etunimi.


title: Jaakkima (nimi)

text: Jaakkima on suomalainen ja karjalainen muunnos heprealaisesta nimestä Joakim, joka merkitsee "Jahve herättää".


title: Jaakkima (nimi)

text: Nimi on esiintynyt Kansalaisvalistusseuran kalenterissa 1882–1883 ja on ollut almanakassa vuodesta 1890 lähtien. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Jaakkima-nimen on 1900-luvun alusta maaliskuuhun 2017 mennessä saanut 203 miestä ja alle viisi naista.


title: Jaakkima (nimi)

text: Nimeä Jaakkima on suomenkielisessä kirjallisuudessa käytetty myös muutamista historiallisista henkilöistä, joiden varsinainen etunimi on ollut Joakim.


title: M/S Rigel III

text: M/S Rigel III (ent. "M/S" "Turella", "M/S" "Stena Nordica", "M/S" "Lion King", "M/S" "Fantaasia", "M/S" "Kongshavn" ja "M/S Regina della Pace") on Ventouris Ferries varustamon omistama matkustaja-autolautta, joka valmistui vuonna 1979 Wärtsilän Turun telakalta SF Linelle "M/S" "Turella" -nimisenä, jolloin se liikennöi Suomen ja Ruotsin välillä pääasiassa Turku–Tukholma- ja Naantali–Kapellskär-reiteillä. Laiva on "M/S" "Rosellan" sisaralus.


title: M/S Rigel III

text: Viking Linen suomalainen osakasvarustamo SF Line tilasi Wärtsilä Oy:ltä uuden, silloisia käytössään olleita autolauttoja selvästi suuremman aluksen, käytettäväksi Turku–Maarianhamina–Tukholma-reitillä. Aluksen valmistusnumero oli 1242, ja se luovutettiin tilaajalleen kesäkuun alussa 1979. Kesällä 1980 "M/S" "Viking Sallyn" ja "M/S" "Rosellan" valmistumisen myötä "Turella" siirrettiin Naantali–Maarianhamina–Kapellskär-reitille, jossa se jatkoi aina vuoden 1988 loppupuoliskolle asti. "Turella" myytiin kesällä 1988 ruotsalaiselle Stena Rederi AB:lle, mutta sen käyttöä jatkettiin Viking Linellä (SF-Line) aina lokakuulle 1988. Alkuperäisen suunnitelman mukaan "Rosella" piti myydä "Turellan" sijasta, mutta "M/S" "Amorellan" toimitus venyi, eikä Viking Line voinut luopua "Rosellasta". Stena Linelle "Turellan" osto sopi hyvin, koska se oli paremmassa kunnossa kuin "Rosella" ja koska se oli helpompi muuttaa Stena Linen käyttötarkoituksiin. Vuosina 1996–1998 Lion Ferry -varustamo liikennöi aluksella "M/S" "Lion King" -nimisenä Ruotsista Tanskaan ja Puolaan.Alus palasi Suomen-liikenteeseen vuoden 1998 helmikuussa, jolloin se aloitti Tallinkin väreissä liikennöinnin Helsinki–Tallinna-reitillä "M/S" "Fantaasia" -nimisenä Viron lipun alla. Vuonna 2002 alus asetettiin Tallinna–Tukholma-reitille, jolla se palveli vuoteen 2004 asti, kunnes "M/S" "Victoria I" korvasi sen. Saman vuoden huhtikuussa "M/S" "Fantaasia" asetettiin Tallinna–Pietari–Helsinki-reitille, jota se ehti liikennöidä joulukuun loppuun asti, jolloin Tallink päätti lopettaa reitin. Syyt reitin lopettamiseen olivat liian vähäiset matkustajamäärät, huono kannattavuus, viisumiongelmat, vuodelle 2005 merkittävästi korotetut satamamaksut Pietarissa ja maapalveluiden kova hintataso.


title: M/S Rigel III

text: Myöhemmin alus vuokrattiin algerialaiselle Algerie Ferries -varustamolle Välimerelle. Huhtikuussa 2006 alus palasi takaisin Itämerelle Tallinkin liikenteeseen, Riika–Tukholma-reitille. "M/S" "Regina Baltica" kuitenkin korvasi sen vapauduttuaan Tallinna-Tukholma-reitiltä, ja se siirtyi marokkolaisen varustamon käyttöön. Marraskuussa 2007 laiva pysäytettiin Göteborgin satamaan vakavien puutteiden takia. Tarkastuksessa aluksesta löytyi 18 niin vakavaksi luokiteltua puutetta, että yksikin niistä olisi riittänyt liikenneluvan epäämiseen. "Fantaasia" oli läpäissyt virolaisviranomaisten tarkastuksen kesällä 2007. Norjalaisvarustamo Kystlink Estonia oli vuokrannut aluksen liikennöimään Tanskan, Ruotsin ja Norjan väliselle reitille ja vaihtanut laivan nimen "Kongshavniksi". Kun aluksella ei ollut liikennöintilupaa, se makuutettiin Sandefjordiin. Blue Line osti Kongshavnin vuonna 2010 liikennöimään reitillä Split–Ancona. Laivan nimi muuttui tällä kertaa "Regina della Paceksi". Alus liikennöi seitsemän vuotta Blue Line -varustamon omistuksessa Kroatian ja Italian välillä. "M/S Regina della Pace" myytiin tammikuussa 2017 Ventouris Ferries -varustamolle, joka antoi sille nimeksi "M/S Rigel III". Alus asetettiin reitille Bari–Durrës.


title: Fingrid

text: Fingrid Oyj on julkinen osakeyhtiö, jonka osakkeet eivät ole julkisesti kaupan. Yhtiön tehtävänä on ylläpitää ja kehittää Suomen sähkönsiirron kantaverkkoa. Fingridin maanlaajuisen kantaverkon kautta kulkee noin 75 prosenttia kaikesta Suomessa käytetystä sähköstä. Yhtiön vastuulla ovat kantaverkon käytön suunnittelu ja valvonta sekä verkon ylläpito ja kehittäminen.


title: Fingrid

text: Yhtiön osakkeista 53,2 ja äänivallasta 70,9 prosenttia on julkisyhteistöjen hallussa. Muut osakkeet jakaantuvat rahoitus- ja vakuutuslaitosten kesken. Suomen valtio omistaa osakkeista 28,2 prosenttia ja äänivallasta sillä on 37,7 prosenttia. Työ- ja elinkeinoministeriön alaisen Huoltovarmuuskeskuksen osuudet ovat 24,9 posenttia osakkeista ja 33,2 prosenttia äänivallasta. Muita suuria osakkeenomistajia ovat Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen (19,9 prosenttia osakkeista ja 17,2 prosenttia äänistä) ja Aino Holdingyhtiö Ky (26,4 prosenttia osakkeista ja 11,7 prosenttia äänistä).


title: Fingrid

text:
Kantaverkko yhdistää sähkön tuottajat ja kuluttajat ja mahdollistaa näiden osapuolien keskinäisen sähkökaupan koko valtakunnan tasolla ja myös valtakunnan rajat ylittävän kaupan. Fingrid ei tee sähkökauppaa, vaan huolehtii sähkön siirrosta tuottajilta jakeluverkko- ja teollisuusyrityksille. Kantaverkkoon liittyneitä asiakkaita on yli sata. Kantaverkkoon kuuluu 400, 220 ja 110 kilovoltin voimajohtoja yli 14 000 kilometriä sekä yli sata sähköasemaa. Fingridin verkko on rakennettu rengasverkoksi niin, että minkään yksittäisen johdon vioittuminen ei keskeytä sähkönsiirtoa. Voimalaitosten ja verkon häiriöiden varalle yhtiöllä on hallinnassaan nopeasti käynnistettävää varavoimalaitoskapasiteettia Suomen suurimman ydinvoimalaitosyksikön verran.
Fingrid on julkaissut kantaverkon kehittämissuunnitelman vuosille 2015–2025. Koko maan kattava investointi-ohjelma pohjautuu Suomen pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategiaan.


title: Fingrid

text: Uusien voimajohtojen rakentaminen edellyttää aina valtioneuvoston lupaa, mitä edeltää viranomaisten ja maanomistajien kuuleminen. Voimajohtoalueen käyttökorvaus korvataan maanomistajille lunastuslain mukaisesti. Fingrid ei itse päätä korvauksista, vaan niistä päättää puolueeton lunastustoimikunta.


title: Fingrid

text: Sähkömarkkinalaki tuli voimaan vuonna 1995 ja se edellytti, että sähkön myynnin ja siirron liiketoimet tuli erottaa toisistaan. Niinpä perustettiin Suomen Kantaverkko Oyj. Yhtiön perustivat vuonna 1996 Imatran Voima Oy, Pohjolan Voima Oy ja Suomen valtio. Suomen Kantaverkko Oy osti IVO Voimansiirto Oy:ltä ja Teollisuuden Voimansiirto Oy:ltä näiden yhtiöiden omistamat 400:n, 220:n ja tärkeimmät 110 kilovoltin sähkönsiirtoverkot, jotka yhdessä muodostavat Suomen kantaverkon. Myöhemmin osakkaiksi tulivat vakuutusyhtiöt Pohjola, Sampo ja Tapiola-ryhmä. Yhtiön nimi muutettiin Fingrid Oyj:ksi vuonna 1999. Vuonna 2011 voimaan tullut EU:n kolmas lakipaketti edellytti, että tuottajat eivät saaneet omistaa siirtoyhtiöitä. Fortum ja Pohjolan voima joutuivat luopumaan omistuksesta ja suurimmaksi omistajaksi tuli Suomen valtio.


title: Fingrid

text: Vuosina 2004–2006 oli Suomen ja Venäjän mediassa keskustelua uuden sähkön siirtokaapelin rakentamisesta Suomen ja Venäjän välille. Kaapelin kapasiteetiksi oli suunniteltu noin tuhat megawattia ja Suomeen siirrettävä sähkö tuotettaisiin pääasiassa Venäjän ydinvoimalla. Fingrid vastusti hanketta voimakkaasti vedoten kalliisiin, arviolta noin kahden miljardin euron, kustannuksiin kantaverkkoon. Suuret suomalaiset sähköä käyttävät teollisuusyritykset, kuten Outokumpu ja Stora Enso puolestaan kannattivat hanketta arvioiden sen laskevan Suomessa tarjottavan sähkön hintaa.


title: Fingrid

text: Sähkön kaupallinen vienti Suomesta Venäjälle tuli mahdolliseksi vuoden 2014 lopulla jolloin Fingrid ja venäläiset kantaverkko-osapuolet allekirjoittivat Suomen ja Venäjän välisen kaksisuuntaisen sähkökaupan mahdollistavat sopimukset.


title: Fingrid

text: Fingrid ja Ruotsin kantaverkosta vastaava Svenska kraftnät toteuttivat maiden välille uuden merikaapeliyhteyden, joka oli Fenno-Skanin laajennus. Teholtaan 800 megawatin tasasähköyhteys valmistui vuonna 2011. Investointikustannukset olivat noin 300 miljoonaa euroa. Fenno-Skan 2 oli vastaus sähkömarkkinoiden tarpeisiin. Yhteys lisäsi Suomen ja Ruotsin välistä sähkönsiirtomahdollisuutta ja liitti maiden sähkömarkkinat entistä kiinteämmin toisiinsa. Investointi vähensi sähkömarkkinoiden jakautumisesta johtuvia maiden välisiä tilapäisiä sähkön hintaeroja ja pienensi markkinaosapuolten suojauskustannuksia. Yhteyden avulla pienennettiin myös pohjoismaisten sähkönsiirtoverkkojen häviöitä ja reservien hankintakustannuksia sekä parannettiin käyttövarmuutta.


title: Fingrid

text: Itämeren alueen kantaverkko-organisaatiot saivat vuoden 2009 alussa valmiiksi yhteisen sähköverkkoselvityksen, jossa tutkittiin Baltian maiden liittämistä pohjoismaisiin ja Manner-Euroopan sähkömarkkinoihin. Selvityksen tuloksena nousi esille tarve rakentaa uusi sähkön siirtoyhteys, EstLink 2, Suomen ja Viron välille. EstLink 2 tasasähköyhteys Suomen ja Viron välillä on siirtokapasiteetiltaan 650 megawattia. Yhteyden kokonaispituus on noin 165 km, josta noin 14 km on avojohtoa Suomessa, noin 140 km Suomenlahden pohjaan upotettavaa merikaapelia ja noin 11 km maakaapelia Virossa. EstLink 2 otettiin kaupalliseen käyttöön helmikuussa 2014.


title: Fingrid

text:
Fingrid on selvittänyt tuulivoiman lisäämisen vaikutuksia Suomen kantaverkkoon. Selvityksen mukaan 2000 MW maantieteellisesti hajautettua tuulivoimaa voidaan liittää Suomen voimajärjestelmään vuoteen 2020 mennessä. Liittäminen vaatii kuitenkin lisäinvestointeja.
Toimitusjohtaja Jukka Ruusunen ei kannata Suomeen Saksan mallin mukaista tukijärjestelmää, jossa kaikille tuulivoimaloille koosta riippumatta taataan liittymä kantaverkkoon. Ruusunen pitää järjestelmää huonona, koska myös tuulivoimayhtiöt saavat suuret voimalansa ja esimerkiksi merellä olevat tuulivoimapuistonsa kantaverkkoon ilmaiseksi. Tuulivoimaloiden liittymien rakentamisen maksaa kokonaisuudessaan kantaverkon omistajayhtiö, joka joutuu hoitamaan myös sähkön myynnin tuulivoimayhtiön puolesta. Ruusunen toivoi Suomeen rajoitetumpaa tukimallia.


title: Fingrid

text: Uusiutuvien energiamuotojen syöttötariffijärjestelmää kaavailtiin alun perin Fingridin hoidettavaksi, mutta perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen sen sitä hoitaa Energiamarkkinavirasto.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyllikki Saaren murha on Suomen kuuluisimpia selvittämättömiä henkirikoksia. Saari oli 17-vuotias nuori nainen, joka surmattiin kotikunnassaan Isojoella 17. toukokuuta 1953. Saari oli pyöräilemässä iltayöllä hartaustilaisuudesta kotiin, mutta hän katosi oudosti. Suohautaan kätketty ruumis löydettiin saman vuoden lokakuussa. Saaren murha sai ympärilleen valtavat valtakunnalliset mittasuhteet. Kohu ja suoranainen hysteria tapauksen ympärillä oli voimakkaimmillaan ruumiin löytymisen aikaan ja muutamia kuukausia sen jälkeen. Murhaajaa ei ole saatu selville, vaikka tapausta tutkittiin paljon. 2000-luvulla kerrottiin julkisuuteen, että poliisilla oli vahva epäilys tekijästä, mutta todisteet eivät olleet riittäviä. Poliisi on ollut asiasta muutenkin vaitonainen, sillä epäilty on jo kuollut.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Auli Kyllikki Saari (6. joulukuuta 1935 – 17. toukokuuta 1953) oli isojokelainen 17-vuotias maalaistalon tytär. Hän oli Vilhelmiina ja Eino Saaren kuudesta lapsesta toiseksi nuorin. Hän kävi töissä kirkkoherranvirastossa. Saari oli uskovainen ja teki usein polkupyörämatkoja kirkolle ja osallistui hartaustilaisuuksiin.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kansakoulun jälkeen Kyllikki oli käynyt kaksi luokkaa oppikoulua Kauhajoella, mutta lopettanut koulunkäynnin hänelle sattuneen vakavan polkupyöräonnettomuuden jälkeen. Työskenneltyään kesällä 1952 kotiapulaisena eräässä perheessä Kokemäellä Saari meni syyskuun alussa 1952 työhön Isojoen kirkkoherranvirastoon. Saaren ystävien mukaan Kyllikki oli luonteeltaan kotipiirissä vilkas ja iloinen, mutta vieraassa seurassa ujo ja hiljainen. Useimmista muista ikätovereistaan poiketen Kyllikki ei elämänsä aikana käynyt kertaakaan tanssimassa. Hänellä ei tiedetä olleen myöskään poikaystävää tai kirjeenvaihtokumppaneita.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Sunnuntai-aamupäivällä 17. toukokuuta 1953 Saari pyöräili 13 kilometrin matkan Isojoen kirkolle jumalanpalvelukseen. Palattuaan kotiin kello 13 hän ilmoitti vanhemmilleen olevansa väsynyt ja menevänsä lepäämään. Se oli poikkeuksellista, hän ei ollut aikaisemmin tehnyt niin. Kyllikki puhui hieman levottomia ja synkkiä asioita koko päivän ajan.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Saari oli ollut levottoman oloinen valmistellessaan matkaa illan nuorisotilaisuuteen. Hän oli sanonut jotakin sen tapaista, että lähtö oli mukava asia, mutta myöhäinen paluu pelotti. Saaren ystävä Maiju Yli-Hietala oli kertonut kuulusteluissa Saaren olleen levoton jo päivällä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Tilaisuus päättyi kello 22.00, jolloin aurinko oli jo laskenut ja ilta hämärtyi.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyllikki Saari nähtiin elossa viimeisen kerran tuolloin sunnuntaina illalla Isojoen ja Kauhajoen välisellä maantiellä. Hän oli lähtenyt kello 18 hengelliseen nuorisotilaisuuteen Kortteenkylän kansakouluun ystävänsä Yli-Hietalan kanssa. Kotiin palatessaan tytöt erosivat meijerin risteyksessä noin kello 22:30, josta Saari lähti pyöräilemään Kauhajoentietä pohjoiseen kotiinsa Heikkilän kylään.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Saaren viimeiset sanat ystävälleen olivat: "”Eiköhän se tästä mene nytkin, kuten ennenkin on mennyt. Hei vain, Maiju.”"


title: Kyllikki Saaren murha

text: Meijerin risteyksestä hänellä oli vielä noin kuusi kilometriä kotimatkaa jäljellä. Tie-Jaskaksi kutsuttu TVH:n työmies oli palaamassa Möykystä hartaustilaisuudesta polkupyörällä ja hän oli viimeinen, joka oli nähnyt Saaren elossa noin 1,5 kilometrin päässä meijerin tienhaarasta, jossa he olivat kohdanneet noin kello 22.40. Kyllikki Saari ei päässyt kotiinsa asti. Hän kohtasi murhaajansa ilmeisesti ajettuaan noin kilometrin matkan eteenpäin paikasta, jossa hän kohtasi Tie-Jaskan.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Vanhemmat eivät aluksi ihmetelleet tyttärensä poissaoloa, koska tämä oli yöpynyt toisinaan ystävättärensä Yli-Hietalan kotona. Vasta kun Saaren työpaikalta kirkkoherranvirastosta soitettiin tiistaina kotiin ja ihmeteltiin, miksei tyttö tule töihin, vanhemmat tekivät katoamisilmoituksen.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Keskiviikkona 20. toukokuuta järjestivät paikalliset poliisiviranomaiset Kyllikki Saaren ja Maiju Yli-Hietalan eroamispaikan läheisyydessä maaston haravoinnin, johon osallistui noin 30 miestä. Kadonneesta ei löydetty jälkeäkään, kuten ei myöskään hänen polkupyörästään. Tieto katoamisesta levisi nopeasti kautta koko pitäjän.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Torstaina 21. toukokuuta lähetettiin Vaasan läänin rikospoliisikeskuksesta poliisitutkija johtamaan kadonneen etsintöjä meijerin risteyksen lähiympäristössä olevaan metsään ja suoalueelle. Sadat miehet etenivät ketjussa rinnatusten. Etsintäpartiot alkoivat herättää valtakunnallista huomiota ja runsaasti lehtimiehiä kerääntyi paikalle. STT:n radiouutisissa kerrottiin kadonneesta neitosesta. Tässä vaiheessa pidettiin jo yleisesti selvänä, että Kyllikki Saari oli joutunut rikoksen uhriksi.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Pian Kyllikki Saaren vanhempien tehtyä tyttärestään katoamisilmoituksen kävi ilmi, ettei Maiju Yli-Hietala ollut ollut viimeinen henkilö, joka oli nähnyt Kyllikin elossa. TVH:n työntekijä Jaakko Lähteenmäki oli ollut palaamassa Heikkilän kylässä pidetystä hartaustilaisuudesta polkupyörällä kotiinsa Isojoen kirkonkylään ja häntä vastaan oli tullut noin kello 22.40 samoin polkupyörällä nuori nainen, jonka Lähteenmäki oli nähnyt pari kertaa aiemmin kirkkoherranvirastossa. Seuraavana aamuna noin kello 7.20 tilallinen Oskari Forsby ja hänen poikansa Vilho Forsby olivat olleet kuljettamassa hevosilla maitoa Heikkilän kylästä Isojoen meijeriin, kun he olivat havainneet maantiellä auton kääntymisjälkiä ja jäljet, jollainen syntyy kun polkupyörää työnnetään sivuttain eteenpäin.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Paikalla oli runsaasti jalanjälkiä, polkupyörän renkaiden jälkiä, auton kääntymisjälkiä sekä lasinsiruja. Heidän saamansa käsityksen mukaan paikalla oli käyty kamppailua. Paikka oli ollut noin puolentoista kilometrin päässä meijerin tienhaarasta, jossa Kyllikki Saari ja Maiju Yli-Hietala olivat eronneet. Kun paikka tutkittiin, ei lasinsiruja kuitenkaan löytynyt.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Forsbyt kiirehtivät ilmoittamaan havaintonsa poliisille heti saatuaan tiedon Saaren katoamisesta, mutta tässä vaiheessa myöhempi liikenne oli jo hävittänyt kaikki heidän näkemänsä jäljet. Edes lasinsiruja ei enää löytynyt. Merkillistä asiassa oli, että jäljet olivat sijainneet miltei täsmälleen sillä kohdalla, jossa Jaakko Lähteenmäki oli pyöräillyt Kyllikki Saarta vastaan. Kuitenkaan Lähteenmäki ei ollut oman kertomansa mukaan havainnut mitään erikoista tai epätavallista kohdatessaan Saaren. Kaikesta huolimatta nyt oli tiedossa paikka, jonka läheisyydessä oli syytä suorittaa erittäin tarkat maastontutkimukset.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Myöhemmin poliisi ilmoitti, että pari iltamiin matkalla ollutta nuorta miestä olisi nähnyt auton kääntymisjäljet jne jo kello 20:30, jolloin ne eivät liittyisi Kyllikki Saaren murhaan. Mutta toisaalta yksikään ei milloinkaan ilmoittanut poliisille, minkä takia käänsi autonsa tuona iltana tai yönä..


title: Kyllikki Saaren murha

text: Varsin nopeasti käsitettiin kyseessä olevan koko Suomen oloissa poikkeuksellinen, vuosikymmenen vakavin rikos. Isojokelaisille itselleen tapaus oli hirvittävä järkytys ja he tunsivat sen saattaneen koko pitäjän häpeään. Paikkakuntalaisten keskuudessa syntyi vilpitön auttamishalu, ja Kyllikki Saaren etsintöihin osallistuminen koettiin velvollisuudeksi paitsi tytön omaisten hädän vuoksi, myös – ehkäpä vielä enemmän – paikkakunnan maineen puhdistamiseksi. Ennen pitkää lähtivät liikkeelle kuitenkin myös yleistä ilmapiiriä myrkyttäneet, toinen toistaan hurjemmat huhut, epäluulot ja syytökset, ja viranomaisille tehtiin ilmiantoja ”varmoina tekijöinä” pidetyistä henkilöistä. Tällaista mielialaa ruokki merkittävältä osaltaan aikakauslehdistö, joka joutui piinaavan odotuksen vallitessa julkaisemaan mitä erilaisimpia huhuja ja olettamuksia tyydyttääkseen lukijoita, jotka vaatimalla vaativat edes jonkinlaisia johtolankoja ja toiveita rikoksen selviämisestä. Lisäksi lehdet julkaisivat epäröimättä jutun vuoksi pidätettyjen nimet, jolloin nämä joutuivat leimatuiksi myöhemmästä vapauttamisestaan huolimatta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Viikkoa myöhemmin tytön katoamisesta tuli muutaman silminnäkijän tekemä havainto kermanvärisestä autosta, joka oli ajanut samaa tieosuutta, jota Saaren tiedettiin käyttäneen. 12-vuotias silminnäkijä kertoi nähneensä vaalean henkilöauton tulevan takaisin asutuksen ohi polkupyörä tavaratilassa n. klo 23. Autossa oli ollut kaksi miestä, joista toinen oli ollut isokokoinen ja toinen normaalikokoinen, mutta tuon miehen etuhampaat olivat jollakin tavalla silmäänpistävät. Auto oli ajanut huomattavan kovalla vauhdilla ja sen valot olivat olleet sammutettuina myöhäisestä illasta huolimatta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Samasta autosta saatiin myös toinen havainto: Uuron kylästä kotoisin oleva Sylvi Hauskaviita kertoi istuneensa mökkinsä portailla tyttärensä kanssa, kun ohitse oli ajanut vaalea auto, joka oli tulossa Päntäneeltä päin ja jatkoi Isojoen suuntaan. Auton tavaratilassa näkyi polkupyörän rengas. Vajaan puolen tunnin kuluttua sama auto palasi takaisin Isojoelta päin. Auto oli vanhempaa mallia ja takaosastaan porrasperäinen. Nämä havainnot antoivat aiheen otaksua, että eräs autohurjastelija olisi ajanut Kyllikki Saaren päälle ja että tyttö olisi väkisin ryöstetty autoon. Hieman myöhemmin tutkijoille ilmoittautui kaksi nuorta miestä, jotka olivat olleet tulossa Kyllikki Saaren katoamisen aikaan moottoripyörillä Kauhajoelta Isojoen suuntaan. Karhukankaan tienristeyksessä noin 20 kilometrin päässä Isojoen kirkonkylästä Kauhajoelle päin he olivat sivuuttaneet tien viereen pysäköidyn henkilöauton, jonka takavalot olivat palaneet. Tämän jälkeen myös Karhukankaan tienristeyksen ympäristö tutkittiin erittäin tarkoin.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Automiesten etsinnät käynnistettiin, mutta tämän johtolangan seuraaminen ei johtanut tulokseen. Julkisuudesta huolimatta autolla liikkuneet eivät ilmoittautuneet.


title: Kyllikki Saaren murha

text: 16. kesäkuuta, jolloin oli kulunut kuukausi Kyllikki Saaren katoamisesta, jutun tutkimuksia ryhtyi johtamaan ennestään etevänä rikostutkijana tunnettu, erään toisen suuren rikosjutun selvittämisestä vapautunut komisario Axel Skogman Vaasan läänin rikospoliisista. Suosituimpana teoriana oli lehdistössä ja suuren yleisön keskuudessa tässä vaiheessa se, että Kyllikki Saari oli joutunut maantiegangstereiden yliajamaksi, jolloin hän oli joko kuollut välittömästi tai loukkaantunut niin vakavasti, että miehet olivat tappaneet hänet. Peittääkseen jälkensä miehet olivat ottaneet tytön ruumiin ja hänen polkupyöränsä autoonsa ja kätkeneet ne jonnekin.


title: Kyllikki Saaren murha

text: 9. kesäkuuta kadonneen kuva julkaistiin sanomalehdissä ensimmäisen kerran. Joitakin viikkoja kuvan julkaisun jälkeen kerrottiin tehdyn Merikarvialta useita havaintoja oudosti käyttäytyvästä nuoresta naisesta, joka pakoili ihmisiä metsässä. Lehdet antoivat tapaukselle paljon palstatilaa ja uskoivat tytön olleen Kyllikki Saari. Johtolanka osoittautui vääräksi.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Etsintöjä jatkettiin tuloksetta kunnes kaksi marjastajaa näki 22. heinäkuuta syrjäisen Lellulaakson suon turpeennostokuopasta pilkottavan polkupyörän renkaan. Pian kävi ilmi, että pyörä oli Kyllikki Saaren. Renkaiden venttiilit oli poistettu, jotta se uppoaisi paremmin suohon jälkiä jättämättä. Polkupyörän löytöpaikka oli umpimetsässä satojen metrien päässä maantiestä. Tästä pääteltiin, että pyörän piilottajan on täytynyt tuntea maasto hyvin. Löytöaikana vesi oli matalalla. Ihmetystä herätti, miksi pyörää ei ollut havaittu aiemmissa etsinnöissä, kun suonsilmäkkeitä oli tutkittu metallinpaljastimella. Silloin vesi oli ollut korkealla. Polkupyörä oli mahdollisesti tuotu suolle myöhemmin, sillä sen satula näytti liian hyväkuntoiselta ollakseen lionnut viikkoja mudassa. Poliisi palautti polkupyörän Saaren vanhemmille, eikä tutkinut sitä kunnolla.Pyörän pinnoissa nähtiin ruostejälkiä, josta pääteltiin että pyörää oli säilytetty ennen suohon upottamista ulkona. Pyörä oli ehjä lukuun ottamatta sen oikealla puolella olevia hankaantumia. Tämä pudotti pohjan teorialta, jonka mukaan Kyllikki Saari olisi joutunut autohurjastelijan yliajon uhriksi, ja yleinen mielipide alkoi kallistua väkivaltaisen, henkirikokseen päättyneen kaappauksen kannalle.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Alkusyksystä paljastui Kyllikki Saaren jutussa jälleen uusi, tosin varsin yllättävä, mutta ehkä juuri sen vuoksi kiintoisa johtolanka. Kuortaneen nimismies Åke Vihanto käynnisti suuretsinnät Kuortaneen ja Lehtimäen rajalla sijaitsevalla Kaarankajärvellä sen jälkeen, kun paikallinen maanviljelijä Aarre Autio oli ilmoittanut kuulleensa järveltä naisen avunhuutoa, miesten keskustelua ja kaksi pistoolinlaukausta Kyllikki Saaren katoamista seuranneen päivän aamuna noin kello 5.00. Lähdettyään ottamaan asiasta selvää Autio oli nähnyt hiljaisella kylätiellä kaksi hänelle tuntematonta miestä ja vaalean auton, jonka sisällä oli ollut kaksi miestä. Useat muutkin alueen asukkaat kertoivat havahtuneensa laukauksiin ja tehneensä muita tavallisesta poikkeavia havaintoja kyseisenä aamuna. Monet epäilivät, olisivatko Kyllikki Saaren surmasta epäillyt todella olleet niin röyhkeitä ja rohkeita, että he olisivat uskaltaneet kuljettaa tytön liki 200 kilometrin päähän Isojoelta. Näin he olisivat joutuneet ajamaan sellaisten vilkkaiden keskusten kuin Kauhajoen, Kurikan, Ilmajoen ja Seinäjoen läpi, jolloin teon paljastumisen vaara olisi ollut suuri. Yhtä monet kuitenkin uskoivat, että näin oli aivan hyvin voinut tapahtua, koska Kyllikki Saaren tapauksessa oli tullut ilmi jo niin monta merkillistä asiaa, ettei mitään enää pidetty mahdottomana. Naaraukset Kaarankajärvellä ja etsinnät järven lähimaastossa aloitettiin satojen vapaaehtoisten avulla – joukossa oli myös isojokelaisia – 12. syyskuuta ja niitä jatkettiin kuukauden ajan siihen saakka, kunnes Isojoelta kantautui tieto Kyllikki Saaren ruumiin löytymisestä. Siihen mennessä Kaarankajärvi ympäristöineen oli tutkittu perin pohjin eikä mitään poikkeavaa ollut löytynyt. Kaarankajärven pohjoispäästä löydettiin 12. lokakuuta pistoolin hylsy, mutta tapahtumat järvellä Kyllikki Saaren katoamisyönä jäivät lopulta selvittämättä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kun tapauksen tutkimuksissa näytti lokakuussa tulleen joka suunnalla seinä eteen, päätettiin haravoida Kyllikki Saaren varmana pidetyn katoamispaikan – paikan, jolla Oskari ja Vilho Forsby olivat kertoneet nähneensä oudot jäljet tien pinnassa – lähimaasto vielä kerran ikään kuin viimeisenä varmistuskeinona. Heti ensimmäinen etsintä johti tulokseen. Lauantaina 10. lokakuuta yhdeksän aikoihin aamulla Valtteri Mäkelä -niminen mies nosti maasta mytyn, joka osoittautui Kyllikki Saaren kengäksi, jonka sisään oli tungettu Saaren kaulaliina ja miesten sukka. Sukan suupuoli oli työnnetty kantapään sisään ja sidottu mustalla villalangalla moneen kertaan ympäri. Kaulaliinassa oli hampaanjälkiä, josta pääteltiin että sitä olisi käytetty suukapulana. Sukan omistaja ei koskaan selvinnyt.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Sunnuntaina 11. lokakuuta aamupäivällä Ilmari Hietaoja -niminen mies kiinnitti huomiota kuivuneeseen männynoksaan, joka seisoi keskellä suomätästä parinkymmenen metrin päästä kengästä. Hietaoja kutsui paikalle etsintäketjussa olleen vierustoverinsa, ja toisen miehen tempaistessa männystä se irtosi maasta hänen käteensä. Oksan tyvipää oli teroitettu. Heti tämän jälkeen paikalla alkoi tuntua erittäin voimakas mädäntyneen haju. Kun multaa ja mättäitä oli poistettu etsintää johtaneen Isojoen nimismiehen Eino Sipilän johdolla, paljastui puolen metrin syvyydestä osittain maatuneena Kyllikki Saaren ruumis, jonka pään ja hartioiden ympärille oli kiedottu hänen oma päällystakkinsa. Tytön alaruumis oli paljas ja toinen rinta oli pois rintaliiveistä. Pitkälle edenneen lahoamisen vuoksi vainajan oikea käsi oli ranteesta poikki eikä sormista ja varpaista ollut enää mitään jäljellä. Näin jäi saamatta selville, oliko vainaja joutunut käymään kamppailua ennen kuolemaansa. Hautapaikka sijaitsi noin kahdensadan metrin päässä maantiestä. Paikalle hälytettiin välittömästi Vaasasta komisariot Jorma Koskela ja Axel Skogman sekä lääninlääkäri Onni Hokkanen, jotka saapuivat Isojoelle puolentoista tunnin kuluttua. Heidän saapumistaan odotettaessa hauta kaivettiin auki erittäin varovasti ja sen ympärille pystytettiin alkeellinen suoja-aitaus. Tieto ruumiin löytymisestä levisi kulovalkean tavoin, sadat autot tukkivat Isojoen ja Kauhajoen välisen maantien ja uteliasta yleisöä parveili paikalla jo ennen vainajan pois kuljettamista arviolta parituhatta henkeä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Oikeuslääketieteen professori Unto Uotila totesi ruumista tutkittuaan, että Saari oli saanut surmansa päähän osuneesta tylpän esineen iskusta, joka oli suunnattu kasvoihin ja murtanut nenä- ja poskiluut. Mahdollisena aseena ruumiinavauspöytäkirjassa mainitaan kepakko tai kivi. Uhria ei ollut ammuttu eikä myöskään mitään tukehtumiskuolemaan viittaavaa ilmennyt. Jälkiä mahdollisesta sukupuoliyhdynnästä ei löytynyt, mutta tämä ei sulje pois seksuaalirikoksen mahdollisuutta. Maatuneesta ruumiista ei pystytty myöskään selvittämään, oliko Kyllikki Saari vielä sukupuolisesti koskematon, mutta se selvisi, että hän ei ollut raskaana. Kaikkia ruumiinavauksessa ilmenneitä seikkoja ei julkistettu tutkinnallisista syistä.


title: Kyllikki Saaren murha

text:
Hautapaikka oli noin kahdensadan metrin päässä maantiestä ja matkaa polkupyörän löytöpaikkaan on siitä noin kilometri. Aiemmissa etsinnöissä kenkää ja männynoksaa ei ollut huomattu, joten epäillään, että ne olisi jätetty paikalle jälkeenpäin. Alueella oli istutettu metsää kesäkuun 1.–6. päivän aikana – pari viikkoa Saaren katoamisen jälkeen – eikä silloin havaittu mitään erikoista. Tutkimusten mukaan ruumis oli ollut jo mätänemistilassa, kun teroitettu oksa oli pystytetty haudalle ja se oli lävistänyt ruumiin vatsan. Hauta oli tehty taitavasti, turpeet oli leikattu päädyistä ja keskeltä ja käännetty takaisin haudan päälle. Tämän perusteella tutkijat päättelivät tekijän saaneen pioneerikoulutuksen. Helsingin yliopiston metsänhoitajan, tohtori Peitsa Mikolan tutkimusten mukaan haudalla ollutta männyntainta ei ollut katkaistu puun kasvukaudella eli kesäkuun alun ja elokuun puolivälin välisenä aikana vaan aikaisintaan loppukesällä. Ruumiin löytymistä seuranneiden päivien aikana paikan ympäristö tutkittiin erittäin huolellisesti ja 14. lokakuuta löydettiin vielä Kyllikin toinen kenkä. Männyn kantoa ei löydetty, joten taimi oli voitu tuoda paikalle miten kaukaa tahansa. Kyllikki Saarella mukana olleista tavaroista jäivät kateisiin rannekello, punaisesta kankaasta tehty kukkaro ja virsikirja.
Kyllikki Saari haudattiin sunnuntaina 25. lokakuuta 1953; hänen hautansa sijaitsee vastapäätä kirkon pääovea. Siunaustilaisuuteen Isojoen kirkolla osallistui ennätysmäärä surijoita, noin 25 000 ihmistä. Tämä oli yli neljä kertaa enemmän kuin Isojoen kunnan tuolloinen asukasluku. Lukuisat Saaren perheelle täysin tuntemattomat henkilöt ajattelivat ikään kuin omana menetettynä tyttärenään tätä surmattua ujoa ja vaatimatonta maalaistyttöä, josta hyvin harva oli tiennyt mitään ennen hänen katoamistaan. Suurta joukkoa osallistujista, joista osa oli tullut Isojoelle jo edellisenä päivänä jopa satojen kilometrien päästä, veti hautajaisiin kuitenkin pelkkä uteliaisuus, ja kirkonkylästä virtasi aamuvarhaisesta saakka katkeamaton ihmisten jono ruumiin löytöpaikalle. Paikalliset yrittäjät järjestivät kirkon ympäristöön lukuisia kenttäruokailuasemia, ja poikkeuksellisen yleisömäärän kerännyt tilaisuus houkutteli paikalle myös rihkamakauppiaita ja helppoheikkejä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Sisälle kirkkoon pakkautui noin 3 000 ihmistä ja Kyllikin ruumiinsiunauksen toimitti Isojoen kirkkoherra Yrjö Ala-Opas. Tilaisuuteen osallistui myös Vaasan läänin maaherra Gunnar Ahlbäck, joka esitti vetoomuksen maltillisen ajattelutavan puolesta. Kyllikin isä Eino Saari kiitti lyhyesti läsnäolijoita myötätunnosta ja avusta hänen tyttärensä etsinnöissä. Kiusallisen välikohtauksen siunaustilaisuudessa aiheutti eräs alahärmäläinen liikemies, joka syytti puoli tuntia kestäneessä puheessaan viranomaisia saamattomuudesta ja rikollisten suojelemisesta ja vaati kuolemanrangaistuksen palauttamista käyttöön. Itse asiassa kyseinen puhe oli sisällöltään ja sävyltään samanlainen kuin tapauksen kirvoittamat sanomalehtien yleisönosastokirjoitukset – jopa muutamat pääkirjoitukset – olivat jo kuukausien ajan olleet, mutta miehen katsottiin valinneen väärän paikan ja tilaisuuden kostoa henkivän sanomansa julistamiseen varsinkin, kun hän käytti kansanomaisia voimasanoja. Hautajaisia seuranneiden toimittajien mukaan puheet myös kirkon ulkopuolelle jääneen yleisön joukossa olivat varsin huonosti hartaan surujuhlan tunnelmaan sopivia ja sen sävyisiä, että jos Kyllikin surmaaja olisi tavattu paikalta, aikakirjoihin olisi saatu merkitä Suomen historian ensimmäinen lynkkaus.


title: Kyllikki Saaren murha

text:
Hautajaispäivän iltana lähetettiin Yleisradiossa siunaustilaisuudessa taltioitu laaja jälkilähetys. Kokonaisuutena Kyllikki Saaren hautajaisista muodostui kaksijakoinen tilaisuus: yhtäältä harras ja riipaiseva surujuhla, toisaalta paikkakunnalla ennen kokematon värikäs kansankokous. Järjestyksenpitoon kutsuttiin kaikki maakunnan käytettävissä olleet poliisivoimat ja yksinomaan erilaisia ajoneuvoja laskettiin Isojoen kirkonkylään ahtautuneen hautajaispäivänä toistatuhatta.
Kyllikki Saaren tapauksen yhteydessä kuulusteltiin kaikkiaan tuhansia ihmisiä ja seurattiin lukuisia eri johtolankoja. Tutkimuksia johtivat komisariot Jorma Koskela ja Axel Skogman. Sisäasiainministeriön määräyksestä he saivat apuvoimia Uudenmaan läänin rikospoliisikeskuksesta. Ruumiin löytyessä tutkimuksiin liittyi vielä Helsingin rikospoliisin apulaispäällikkö Veikko Korkealehto. Koko Suomessa ennen kokemattomana operaationa tutkijat kuulustelivat kaikki pitäjän asukkaat talosta taloon kiertäen, ja näin saatiin melkoisen varmasti selvitetyksi, ettei Isojoella ollut ainuttakaan tapauksen silminnäkijää.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Tutkinnat ulottuivat jopa Ruotsiin, jonne oli muuttanut Kyllikin murhan jälkeen joitakin isojokelaisia. Turhat ilmiannot ja huhut vaikeuttivat tutkijoiden työtä. Surman selvittämiseen johtavista tiedoista luvattiin kaksi vihjepalkkiota, Isojoen kunnan (50 000 markkaa, vuoden 2005 rahassa 1350 euroa) ja Helsingin Sanomien (100 000 mk, vuoden 2005 rahassa 2700 euroa). ”Varmoiksi syyllisiksi” leimattuja oli paikkakuntalaisten tiedossa useita ja epäilysten kohde vaihteli sen mukaan, mitä lehtikirjoituksissa oli kerrottu tutkimusten kulloisistakin painopisteistä. Kireälle ilmapiirille kuvaavaa oli, että myös Isojoen nimismiehen pojasta tehtiin ilmianto, vaikka nimismiehellä ei edes ollut poikaa. Jopa tutkimuksia johtaneesta komisario Jorma Koskelasta tehtiin niin ikään ilmianto ja hänenkin alibinsa jouduttiin tarkistamaan.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Suurta lisäharmia viranomaisille tuottivat muutamat henkilöt, jotka tunnustivat murhanneensa Kyllikki Saaren ja jopa kuvasivat yksityiskohtaisesti, miten he olivat rikoksen tehneet. Tällaiset henkilöt osoittautuivat mielenterveysongelmista tai sairaalloisesta itsetehostusvietistä kärsineiksi, mutta usein vasta pitkien ja aikaa vieneiden tutkimusten jälkeen kävi selväksi, ettei heillä ollut koko tapauksen kanssa vähintäkään tekemistä. Myös eräät vangit väittivät saaneensa vankilan muurien sisään tietoja, jotka varmasti auttaisivat rikoksen selvittämisessä, mutta joita selostaakseen heidän oli päästävä käymään rikospaikalla – kuitenkin vain saadakseen ilmaisen huvimatkan. Oma lukunsa olivat lisäksi selvänäkijät, joiden monenkirjavista lausunnoista ei ollut tutkijoille mitään hyötyä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Isojokilaiset keräsivät rahaa ja palkkasivat kaksi yksityisetsivää tutkimaan tapausta. Heistä ei ollut apua.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Automiesten lisäksi muun muassa vasenkätisten henkilöiden edesottamukset käytiin tarkoin läpi, koska suohaudan päällä ollut männynoksa oli teroitettu toisesta päästä puukolla vuolemalla ja vuolujäljestä pääteltiin tekijän olleen vasenkätinen.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Jutun tutkimukset tapahtumien polttopisteessä päättyivät helmikuun puolivälissä 1954, jolloin niin vieraspaikkakuntalaiset viranomaiset kuin helsinkiläiset yksityisetsivätkin lähtivät Isojoelta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyllikki Saaren tapausta käsiteltiin oikeudessa ensimmäisen ja ainoan kerran ns. kuolemansyyjuttuna Isojoen ja Karijoen käräjäkunnan lakimääräisten talvikäräjien toisessa istunnossa 15. huhtikuuta 1955. Oikeuden päätös oli hyvin yksinkertainen ja siinä tilanteessa ainoa mahdollinen; todettiin vain, että ”talollisen tytär Auli Kyllikki Saari on Isojoen pitäjässä saanut surmansa häntä todennäköisimmin kohdanneen ulkonaisen väkivallan kautta”. Jokaisesta jutussa epäilyksen alaisesta oli tehty oma niin sanottu linjansa, ja oikeuskäsittelyyn mennessä niitä oli kertynyt jo 282.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Pitkään epäiltynä oli Kyllikki Saaren rippipappina toiminut Isojoen entinen virkaatekevä kirkkoherra (1952–1953), joka oli siirtynyt kolme viikkoa ennen murhaa Merikarvialle. Kyllikki Saari oli kirjoittanut kirkkoherralle kirjeen sielunhoidollisissa asioissa kolme päivää ennen kuolemaansa. Pappi joutui kolmeen eri kuulusteluun ensimmäisten joukossa. Hänellä oli kuitenkin vedenpitävä alibi, jonka olivat antaneet hänen tyttärensä ja kotiapulaisensa Ida, jolla oli ollut useamman vuoden ajan suhde papin kanssa, puoli vuotta Kyllikki Saaren murhan jälkeen. Heidän todistuksensa mukaan hän oli ollut Merikarvialla murhailtana.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kirkkoherran liikkeet selvitettiin tarkoin murhaillan ja -yön ajalta. Tutkimuksissa selvisi, että hän oli ollut illalla rovastin juhlissa, yöllä pappilassa ja aamulla kello kahdeksan pitämässä rippikoulua. Epäselväksi jäi vain 20 minuuttia, mutta tässä ajassa hän ei olisi ehtinyt Isojoelle, jonne oli Merikarvialta 60 kilometriä. Kirkkoherralla ei ollut ajokorttia eikä autoa.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Myöhemmin todettiin, että papilla oli sodan aikana kenttäpappina toimiessaan ollut naissuhteita, ja hänet oli erotettu lähetystyöstä Afrikassa, koska hänellä oli ollut suhde sairaanhoitajaan. Pappi oli lähennellyt usein nuoria naisia. Toimiessaan Kihniön kirkkoherrana 1955 hänellä oli suhde rippikoulutyttöön. Tapausta käsiteltiin 1956 Parkanon talvikäräjillä, jossa häntä vastaan nostettiin syyte alle 17-vuotiaaseen sekaantumisesta ja naineena kihlautumisesta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kirkkoherran ollessa pidätettynä poliisi oli suorittanut Merikarvialla lisää alibiin liittyviä tarkistuksia. Sitä aiemmin alibissa ollut n. 10 tunnin aukko juuri murhayön kohdalla oli kuroutunut umpeen. "Uusi Suomi" kirjoitti 29. helmikuuta 1956:


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kirkkoherra antoi vuonna 1962 "Hymy"-lehdelle haastattelun, jossa hän purki tuntojaan epäilyistä:


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kirkkoherra oli myöntänyt Hymy-lehden toimittajalle vuonna 1962, että hän tunsi Lellulaakson suon lähiympäristön.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Vaikka poliisin mielestä alibi oli varma, papin taustan vuoksi monet pitävät häntä murhaajana ja epäilevät alibia, joka on osin kotiapulaisen antama.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kirkkoherran Kauhavalla asuva sukulainen, joka omisti erään tutkimusten yhteydessä huomion kohteeksi joutuneen kermanvärisen pakettiauton, oli myös yksi lukuisista epäillyistä.


title: Kyllikki Saaren murha

text:
Kirkkoherra kertoi viimeisessä kuulustelussa, että Kyllikki Saarella oli seksuaalinen suhde hänen kanssaan.
Karijoella asunut 35-vuotias kahvilanpitäjä on ollut eräs Kyllikki Saaren murhan vahvimmista epäillyistä. Silminnäkijän havainnon mukaan hänen epäiltiin ajaneen autolla yhdessä erään toisen miehen kanssa Kauhajoelle johtaneella tiellä. Myöhemmin Kyllikin katoamispaikalla havaittiin auton kääntymisjälkiä ja ajolyhdyn sirpaleita. Kahden moottoripyöräilijän mukaan miehen autoa muistuttanut auto oli ollut pysähdyksissä Kauhajoen Karhunkankaalle johtaneen metsätien varressa samana iltana kun Kyllikki katosi. Kahvilanpitäjä oli entinen poliisi, joka oli erotettu virastaan huonojen elämäntapojensa vuoksi. Hänet tunnettiin hämäräperäisenä liikemiehenä. Kahvilanpitäjän pidätyksen jälkeen isojokelaiset uskoivat varman syyllisen olevan nyt telkien takana. Tapaus oli heidän mielestään jo viittä vaille selvitetty ja oli vain ajan kysymys, milloin mieheltä saataisiin puristetuksi tunnustus Kyllikin kohtalosta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kahvilanpitäjällä oli kuitenkin katoamisillalle alibi. Hänet tuntenut isojokinen autoilija oli nähnyt hänet ja erään porilaisen johtajan viettävän iltaa Kaupunginhotellissa Kristiinassa kello 22–24. Porilainen johtaja kertoi vieneensä miehen Karijoelle hänen tuttavansa kotiin, jossa mies oli kertomansa mukaan yöpynyt. Helsingin Sanomat kirjoitti laajasti entisen poliisin pidätyksestä ja kuvaili miehen kahvilaa ”häpeäpilkuksi”, jossa tarjoiltiin vieraille laitonta alkoholia.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kun varmana syyllisenä pidetyt kahvilanpitäjä ja hänen apurinsa vapautettiin olivat heidän nimensä tulleet tutuiksi jo monien sanomalehtien palstoilta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kahvilanpitäjän auto oli tuotu autokorjaamolle Lapväärttiin 4. toukokuuta 1953 ja se oli ajokelpoinen vasta 30. toukokuuta. Kyllikki Saaren katoamisen aikaan auto oli siis vielä korjaamolla ilman renkaita ja akkua. Korjaamon omistaja kertoi olleensa kotona tuona iltana ja hän olisi kuullut, mikäli auto olisi otettu käyttöön ilman lupaa. Kahvilanpitäjä vapautettiin elokuun lopulla, mikä herätti isojokelaisten keskuudessa suurta tyrmistystä. Hänet pidätettiin jutun vuoksi myöhemmin uudelleen, mutta laskettiin senkin jälkeen vapaaksi. Komisario Skogman sanoi olevansa kahvilanpitäjän syyttömyydestä täysin vakuuttunut. Kahvilanpitäjä ja hänen toverinsa, joiden nimet olivat esiintyneet lehtien palstoilla useaan otteeseen, eivät kuitenkaan ryhtyneet oikeustoimiin maineensa puhdistamiseksi, vaikka heillä olisi ollut siihen lain takaama mahdollisuus.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Pentti Kankaanpää, joka toimi 1970-luvun alussa poliisina Isojoella ja tutki Kyllikki Saaren murhaa työnsä ohella vuodesta 1972 alkaen, kertoi julkisuuteen vuonna 2002 poliisin epäilleen paikallista työmiestä murhaajaksi, mutta todisteet eivät olisi riittäneet oikeudessa.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Paikkakuntalainen 38-vuotias ojankaivaja, oli pitkään epäiltyjen listalla, mutta hänet jouduttiin vapauttamaan todisteiden riittämättömyyden vuoksi. Miehen pidätys jakoi mielipiteitä. Helsingin Sanomat kirjoitti 23. lokakuuta 1953 pidätyksestä: "”Pidätetyn äiti ja veli todistivat (työmiehen) puolesta. Hän nukkui rikospäivän iltana jo kello 19.00 ja oli niin vahvasti alkoholin vaikutuksen alaisena, ettei olisi voinut suorittaa mitään rikosta. (Työmies) tunnetaan Isojoella siivona miehenä, joka ei ole aiheuttanut kenellekään mitään häiriötä, vaikka käyttääkin joskus alkoholia. Isojoella ollaan sitä mieltä, että (työmies) on syytön. ... Paikkakuntalaiset ovat hämmästyneitä, koska (työmiehen) ei tiedetä osoittaneen mitään kiinnostusta toista sukupuolta kohtaan.”" Miehen pidätyksestä uutisoivat laajalti myös Kaleva, Ilkka ja Vaasa-lehti. Ojankaivaja oli aiemmin 1940-luvulla syyllistynyt seksuaalirikokseen ja kärsi sota-aikana ilmenneistä mielenterveysongelmista. Mies oli myös tirkistellyt eräitä tyttöjä saunan ikkunasta. Miehellä oli kuitenkin sukulaistensa antama alibi, jonka mukaan hän oli nukkunut omassa vuoteessaan voimakkaassa humalatilassa läpi murhayön.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Vapautetusta ojankaivajasta tuli kuitenkin jatkossa poliisien pääepäilty. Kuulusteluissa epäillyn puheet olivat sekavia. Kun epäiltyä kuulusteltiin, tämä lausui, ettei Kyllikki ole enää elossa, eikä hänen ruumistaan koskaan löydetä. Sittemmin mies perui puheensa ja väitti, että hänet on ymmärretty väärin. Hänet lähetettiin mielentilatutkimukseen ja myöhemmin Mustasaaren mielisairaalaan. Läänin rikospoliisin etsivät kävivät miestä siellä kuulustelemassa. Kuulustelu oli pakko keskeyttää, koska miehen käyttäytyminen muuttui sekavaksi ja lääkäri määräsi, ettei miestä voida siinä tilassa kuulustella. Vaikka epäiltyä ei voitu pitävästi yhdistää Kyllikki Saaren tapaukseen, häntä pidettiin pidätettynä vielä hoitoon passittamisen jälkeen.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Ojankaivaja asui silloin 1–2 kilometrin päässä murhan tekopaikasta. Poliisi epäili, että tekijän apuna jälkien peittelyssä ja haudan naamioinnissa olisi ollut tämän 37-vuotias lankomies. Avustajalla oli rikollinen tausta. Molemmat miehet tunsivat maaston erittäin hyvin, sillä heillä oli yhteinen ojatyömaa, joka sijaitsi 50 metrin päässä Kyllikin suohaudalta. Ojatyömaalla oli lapio, jota ilmeisesti käytettiin haudan kaivamiseen. Ojankaivajaa ja lankomiestä kuulusteltiin syksyllä 1953. Pian tämän tapauksen jälkeen lankomies muutti ensin Keski-Pohjanmaalle ja sen jälkeen Ruotsiin. Kumpikaan epäillyistä ei ollut elossa enää vuonna 1972.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Pentti Kankaanpään mukaan näitä kahta miestä vastaan oli vahvoja aihetodisteita.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Heinävedellä vuonna 1959 tapahtunut Tulilahden kaksoismurha muistutti tekotavaltaan monilta osin Kyllikki Saaren murhaa. Tämän vuoksi heräsivät viranomaisten epäilyt teosta syytetyn Runar Holmströmin osallisuudesta myös Kyllikki Saaren murhaan. Vankeinhoitoviranomaisten antaman lausunnon mukaan Holmström oli kuitenkin ollut Kyllikin katoamisen aikoihin kärsimässä vapausrangaistusta Okeroisissa lähellä Lahtea sijainneessa työsiirtolassa, josta hänellä ei ollut minkäänlaisia mahdollisuuksia päästä pistäytymään lähes 300 kilometrin päässä Isojoella. Myös Tulilahden murhien tutkimuksiin osallistunut komisario Axel Skogman piti epätodennäköisenä, että sama henkilö olisi syyllistynyt kumpaankin rikokseen, mutta otaksui Tulilahden murhaajan lukeneen tarkoin Kyllikki Saaren tapauksen tutkintaselostukset.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kun tutkimusten johdossa pisimmän työn tehnyt komisario Skogman jäi eläkkeelle syksyllä 1970, oli eri tutkimuslinjoja kertynyt 370. Näistä suuri osa oli tosin käsitelty loppuun tuloksettomina. Asian johdosta kuulusteltujen henkilöiden nimikortteja löytyy yli 5000 kappaletta. Todellisia epäiltyjä oli ehkä muutama kymmenen, näiden joukossa myös surmatun isä, jota jotkut pitävät edelleen syyllisenä tyttärensä murhaan.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Alkuperäiset tutkimukset lopetettiin elokuussa 1956. Tutkimusaineisto jäi Vaasan läänin rikospoliisikeskuksen haltuun.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Poliisitutkija Pentti Kankaanpään mukaan Isojoella ei haluttu ajatella, että tekijä on isojokinen henkilö. "”Aivan kuin paikalliset ihmiset olisivat yhteisesti sopineet, että syyllisyys vieritetään jonnekin muualle.”" Lehdistö kertoi alkuaikoina epäiltyjen nimiä, mutta nyt niitä ei enää haluta julkaista tiedotusvälineissä. Kyllikki Saaren omaiset kertoivat monessa haastattelussa, että uskoivat tietävänsä syyllisen, mutta eivät halunneet kertoa nimeä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Toimittaja Aake Jermon keväällä 1975 haastattelema eläkkeellä ollut komisario Axel Skogman sanoi olevansa varma siitä, että Kyllikkiä ei ollut kuljetettu muualle, vaan hänen ruumiinsa ja polkupyöränsä oli raahattu heti rikoksen tapahduttua niihin paikkoihin, joista ne kuukausia myöhemmin löytyivät. Taitava kätkeminen osoitti, että tekijän tai tekijöiden oli täytynyt tuntea maasto erittäin hyvin. Näin ollen syyllinen oli Skogmanin mielestä ollut paikkakuntalainen. Tekijää oli lisäksi auttanut se, että ruumiin kätkemisen aikaan vesi oli ollut kätköpaikalla tavallista korkeammalla. Murhaaja oli saattanut käydä teon ja ruumiin löytymisen välisenä aikana monestikin tarkistamassa, oliko hauta kunnossa ja tuonut männynkin haudan päälle vasta loppukesällä, jolloin paikalta oli vesi imeytynyt pois. Lisäksi männyssä olleet vuolujäljet eivät välttämättä olleet todiste vasenkätisyydestä, vaan murhaaja oli voinut joutua olosuhteiden pakosta käyttämään heikompaa kättään.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Vuonna 2000 Kyllikki Saaren murhan päätutkija oli rikosylikonstaapeli Tapani Tikkala Keskusrikospoliisin Vaasan yksiköstä. Tikkala on hyvin perehtynyt Kyllikki Saaren tapauksen valtavaan asiakirjamäärään. Hänen mukaansa poliisi kyllä selvitti murhaajan todennäköisen henkilöllisyyden, mutta koska tekninen näyttö puuttui, juttua ei voitu viedä käräjille. Hän kertoo, että juttu voidaan avata uudelleen koska tahansa, jos uutta varteenotettavaa todistusaineistoa tulee esiin. Vuonna 2004 Tikkala kertoi Suomen Kuvalehden haastattelussa tietävänsä syyllisen Kyllikin kuolemaan, mutta ei kertonut syyllisen nimeä, koska tekijä on kuollut.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Vuonna 2013 nykyinen päätutkija Jari Neulaniemi KRP:n Vaasan yksiköstä kertoi, ettei voida sanoa, että tekijän henkilöllisyys olisi poliisin tiedossa, koska murhasta ei ole syytetty eikä tuomittu oikeudessa ketään. Hänen mukaansa Kyllikki Saaren murha on yhä pimeä henkirikos, eikä sitä ole tutkittu aktiivisesti enää 2000-luvulla.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Poliisiammattikorkeakoulussa tutkijana ja opettajana toiminut psykologi Pekka Santtila on profiloinut tapauksen. Sen mukaan todennäköinen tekijä olisi yksin elänyt yli 30-vuotias mies, jolla olisi ollut vain vähän sosiaalisia suhteita ja jota on pidetty jotenkin omituisena. Tekoa olisi suunniteltu pitkään ja ilmeisesti tekijä tunsi Kyllikki Saaren, eikä ollut sukua uhrilleen. Kohtaaminen yöllä kylätiellä saattoi olla sattuma, mutta laukaisi kuitenkin suunnitellun teon. Myös juuri Kyllikki Saaren joutuminen uhriksi saattoi olla sattumaa. Uhrin ja jälkien suunnitelmallinen kätkeminen viittaa tekijällä olleen aiempaa rikostaustaa.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyllikki Saaren suohautaa käy edelleen kesäisin katsomassa suuri joukko väkeä. Hauta sijaitsee seututien 661 varrella Isojoelta Kauhajoelle päin, noin paikassa . Haudalla on Kyllikin sisaren Alli Hernesharjun ja hänen miehensä Esko Hernesharjun vuonna 1987 pystyttämä muistokivi, johon on kiinnitetty tapauksesta kertova kuparilaatta.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Isojoen eläkkeellä oleva palopäällikkö Esko Varpelaide kertoi 2004 Ilta-Sanomille epäilleensä surmaajaksi erästä 51-vuotiasta paikkakuntalaista miestä. Varpelaide kertoi epäilyynsä johtaneista tapahtumista myös Isojoen Joulu 2004 -lehdessä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyseessä oleva epäilty tunnettiin mustasta parrastaan ja häntä pidettiin Isojoella hieman outona hiipparina. Nuorena opinhaluisen ja eteväksi mainitun miehen kerrottiin kokeneen hermoromahduksen ylioppilaskirjoitusten aikana ja muuttuneen tämän jälkeen. Elokuussa 1952 mainittu henkilö oli kosketellut erästä autokolarissa kuollutta naista intiimialueelta Isojoen sairaalassa – osoittaen taipumusta nekrofiiliaan. Miehen väitettiin syyllistyneen naisten ahdisteluun, ja hänelle oli suoritettu käräjäoikeuden päätöksellä kastraatio.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyseinen mies oli asioinut usein papinkansliassa, jossa Kyllikki työskenteli. Kuulopuheiden mukaan mies piti Kyllikkiä ”morsiamenaan”. Mies asioi myös kunnantoimistossa, jossa toimistovirkailijana työskentelevä nuori nainen kiinnosti häntä Kyllikin lisäksi. Varpelaide toimi yhteistalon tansseissa järjestysmiehenä, ja oli nähnyt usein mustapartaisen miehen seuraavan puiden takana tuntikausia tanssipaikan tapahtumia. Kyllikin katoamisiltana miestä ei näkynyt. Yöllä kahden aikoihin mies oli kunnantalolla heitellyt hiekkaa ikkunaan ja pyytänyt yläkerrassa asuvaa kunnantoimiston naista ulos. Kun tämä ei suostunut, mies oli lähtenyt kävelemään kohti Mäkikaupunkia poispäin kodistaan ja kantanut olallaan pussia. Mies oli suunnitellut pari vuotta aiemmin ohikulkutien linjan Mäkikaupungista Heikkilän kylään. Tämä suuntakepein merkitty tielinja kulki läheltä Kyllikin hautauspaikkaa, joten maasto oli miehelle tuttu.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyllikin katoamisen jälkeisenä aamuna kyseinen mies oli yrittänyt hyökätä holhoojansa kimppuun aseenaan kettinkivarren päähän kiinnitetty rautamöhkäle. Holhooja oli ampunut revolverilla itsepuolustukseksi miestä rintaan. Tämä selvisi ampumisesta hengissä ja pääsi sairaalasta jo parin viikon päästä. Varpelaide epäilee, että mies olisi surmannut illalla Kyllikin samalla aseella, mennyt kunnantalolle yöllä ase mukana pussissa ja palannut tuntemaansa tielinjaa pitkin hautaamaan ruumiin. Varpelaide kertoi epäilystään poliisille ja mies joutui kuulusteltavaksi. Tuloksena oli pelkkiä viisastelevia vastauksia. Varpelaide epäili, että päätutkija rikoskomisario Axel Skogman uskoi miehen olevan syyntakeeton tuomittavaksi tai liian tyhmä suorittamaan murhaa. Varpelaide toivoi, että miehen kuulustelupöytäkirjat tarkistettaisiin vielä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kyseinen mies kuoli Teuvan B-mielisairaalassa 1971. Ilta-Sanomien artikkelin mukaan ""Myös poliisi vahvistaa epäillyn henkilöllisyyden IS:lle."" Tämä oli kuitenkin väärinkäsitys, koska poliisi oli tarkoittanut pääepäiltyä eli ojankaivajaa.


title: Kyllikki Saaren murha

text:
Jorma Palo ja Matti Paloaro julkaisivat vuonna 2004 kirjan "Luottamus tai kuolema! Hans Assmannin arvoitus", jossa esille nostettiin Bodominjärven murhista epäillyn saksalaissyntyisen Hans Assmannin mahdollinen osuus myös Kyllikki Saaren murhaan.
Rikospoliisi Matti Paloaro tapasi Hans Assmannin tämän kuolinvuoteella vuonna 1997, jolloin hän kertoi olevansa vastuussa vanhasta kolarista, joka piti peittää. Vaikka nimeä ei mainittu, niin Paloaro päätteli Assmannin epäsuoran tunnustuksen tarkoittaneen Kyllikki Saaren kuolemaa. Autonkuljettaja olisi törmännyt autollaan Saareen vahingossa. Jälkiensä peittämiseksi miehet olisivat lavastaneet tapauksen murhaksi.