title: Henkilötodistus

text: Mobiilivarmenteen avulla voi yhdellä ja samalla tunnuksella todistaa henkilöllisyyden erilaisissa verkkopalveluissa, -kaupoissa ja -pankeissa verkkopankkitunnistautumisen sijasta. Sen käyttäjien yksilöivänä tietona käytetään varmenteissa olevaa sähköistä asiointitunnusta (SATU). Palveluita on yli tuhat.


title: Henkilötodistus

text: Kirjauduttaessa verkkoon, esimerkiksi vahvistamaan veroehdotusta, mobiilivarmenteella tunnistautuminen alkaa antamalla matkapuhelinnumero. Verkkopalvelu lähettää varmennuspyynnön kyseisen puhelimen SIM-kortilla olevalle sovellukselle, joka pyytää käyttäjää näppäilemään salaisen tunnusluvun. Kun varmennus on näin hyväksytty, varmennusta pyytänyt verkkopalvelu saa kuittauksen ja verkkopalvelu aukeaa. SIM-kortin sisällä olevaa varmennetta ei lähetetä minnekään vaan ainoastaan tieto tunnistuksen onnistumisesta.


title: Belgarath: Velhon tarina

text: Belgarath: Velhon tarina on David ja Leigh Eddingsin kirjoittama fantasiakirja. Kirja on jatkoa kirjasarjoille Belgarionin taru ja Mallorean taru.


title: Belgarath: Velhon tarina

text: Kirja lähtee liikkeelle pian siitä, mihin Mallorean taru päättyi. Belgarion kiusaa Belgarathia kirjoittamaan omaelämäkerrallisen kuvauksen tapahtumista ennen Belgarionin tarua. Kirjan ydin on Belgarathin muistelmien muodossa alkaen siitä, kuinka hänestä tuli kylänsä hylkiö, Aldur-jumalan ensimmäinen opetuslapsi ja päättyen Belgarionin syntymään. Tämä kaikki tapahtuu noin 7000 vuoden aikana.


title: Belgarath: Velhon tarina

text: Belgarath selittää, miksi hän valitsi suden muuttumishahmokseen: kaikista eläimistä juuri susi oli hänen mukaansa sitkein, ovelin ja parhaiten selviytyvä, ja sutena hän pystyi selviämään pitkistä matkoista kaikkein parhaiten. Tosin seurauksena oli, että naarassusi Poledra kiinnostui hänestä.


title: Belgarath: Velhon tarina

text: Eräs erikoisimpia kohtia on se, jossa Belgarath oikaisee sitkeän legendan. Legendan mukaan silloin, kun hän suden hahmossa eteni hakemaan Aldurin Kiven yhdessä alornien kanssa, ankara pakkanen olisi hopeoinut suuren suden kaulurin ja turkin – ja sen jälkeen tiettävästi Belgarathin hiukset ja täysparta olivat hopeanharmaat. Belgarath oikaisee:


title: Belgarath: Velhon tarina

text: "Belgarath: Velhon tarina" on rinnakkaiskirja "" -teokselle, joka kertoo Belgarathin vanhimman tyttären Polgaran tarinan.


title: Analogia

text: Analogia (kreikan sanasta "analogos", järjenmukainen, yhtäpitävä) tarkoittaa yhdenmukaisuutta, samankaltaisuutta, vastaavuutta, verrattavuutta. Käsitteellä on erilaisia erityismerkityksiä:


title: Flórián Albert

text: Flórián Albert (15. syyskuuta 1941 Hercegszántó – 31. lokakuuta 2011) oli unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänet valittiin Euroopan vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 1967.


title: Flórián Albert

text: Albert pelasi koko uransa, vuodesta 1958 vuoteen 1974, samassa joukkueessa, Ferencvárosissa. Hän voitti joukkueessa neljästi Unkarin-mestaruuden (1962–1963, 1964, 1967, 1968) ja vuonna 1965 Messucupin (nyk. Eurooppa-liiga).


title: Flórián Albert

text: Unkarin maajoukkueessa Albert pelasi 75 ottelua ja teki 31 maalia. Hän voitti 1962 MM-turnauksen maalikuninkuuden neljällä maalillaan viiden muun pelaajan kanssa.


title: This Was

text: This Was [] on brittiläisyhtye Jethro Tullin ensialbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1968. Tyylilajiltaan se on lähempänä rhythm and bluesia kuin progressiivista rockia, josta yhtye tuli myöhemmin tunnetuksi.


title: This Was

text: Jethro Tull oli perustettu edellisvuonna ja albumin levytyksen aikoihin se oli saanut näkyvyyttä esiintymällä vakituisesti Lontoon suositulla Marquee-klubilla. Yhtyeen tyylisuuntana oli varsinkin kitaristi Mick Abrahamsin suosima blues- ja jazz-vaikutteinen rock ja se oli jo julkaissut MGM-levy-yhtiön kautta singlen "Sunshine Day", joka ei kuitenkaan menestynyt. Yhtyeen teki erikoiseksi vokalisti Ian Andersonin soittama huilu, joka oli tuolloin harvinainen rock-piireissä. Andersonia olikin neuvottu jättämään huilu pois ja käsketty antaa Abrahamsin hoitaa vokaalit, mutta tähän yhtye ei suostunut. Albumin levytyksen aikaan yhtyeellä ei ollut levytyssopimusta ja albumi tehtiin halvalla 1200 punnan budjetilla, jonka yhtyeen manageri ja myöhemmin Chrysalis Records-yhtiön toinen perustaja Terry Ellis kustansi. Yhtye sai levytyssopimuksen Island Records-yhtiöltä ja Pohjois-Amerikassa albumin julkaisi vuoden 1969 alussa Reprise Records.


title: This Was

text: Musiikillisesti albumi on vahvasti blues- ja jazz-vaikutteinen Abrahamsin kitaroinnin ja Andersonin huilunsoiton ollessa keskipisteessä. Myös basisti Glenn Cornickin monipuolinen soitanta tulee hyvin esille albumilla. Kappaleet ovat pääasiassa Andersonin ja Abrahamsin säveltämiä. Albumilla on myös kaksi cover-instrumentaalia, Roland Kirkin jazz-henkinen "Serenade to a Cuckoo", jossa Andersonin huilunsoitto pääsee hyvin esille, ja Abrahamsin sovittama blues-standardi "Cat's Squirrel".


title: This Was

text: "Dharma for One" on Andersonin ja rumpali Clive Bunkerin instrumentaalisävellys, jossa Bunker soittaa rumpusoolon ja Anderson soittaa siinä erikoista "claghorn"-nimistä puhallinta. Kappaleesta tulikin yhtyeen alkuvuosiksi Bunkerin soolospotti yhtyeen konserteissa. Se myös sovitettiin uusiksi konsertteihin.


title: This Was

text: Kappaleen "Move on Alone" laulaa sen säveltänyt Mick Abrahams ja se sisältää yhtyeen taustavaikuttajan ja myöhemmän jäsenen David Palmerin tekemän puhallinsovituksen. Kappale onkin ainoa yhtyeen historiassa jonka päävokaalit laulaa joku muu kuin Ian Anderson.


title: This Was

text: "Beggar's Farm", "My Sunday Feeling", "It's Breaking Me Up" ja "Some Day the Sun Won't Shine for You" perustuvat blues-kaavoihin ja viimeksi mainitussa on vaikutteita Big Bill Broonzyn kappaleesta "Key to the Highway".


title: This Was

text: Nopeampitempoinen "A Song For Jeffrey" on ensimmäinen kolmesta Jeffrey Hammondille omistetusta Tull-kappaleesta. Hammond oli Andersonin ystävä ja myös tuleva Tull-basisti. Kappale julkaistiin myös singlenä b-puolenaan jazz-instrumentaali "One for John Gee".


title: This Was

text: Albumin päättää koko yhtyeen säveltämä lyhyt, hämärätunnelmallisempi "Round", joka vihjailee yhtyeen myöhempään musiikilliseen kehitykseen.


title: This Was

text: Albumi sai julkaisunsa aikoihin pääosin hyviä arvosteluja ja se nousi Britannian albumilistalla sijalle 10. BBC Radion DJ John Peel suosi yhtyettä ja soitti sitä ohjelmassaan, mikä auttoi listamenestyksessä. Yhdysvalloissa albumi julkaistiin helmikuussa 1969 ja se nousi sijalle 62. Yhtye kiersi Pohjois-Amerikkaa alkuvuodesta 1969 ja sai siellä kulttisuosiota.


title: This Was

text: Kitaristi Mick Abrahams, joka oli tehnyt albumille useita kappaleita, jätti yhtyeen pian albumin julkaisun jälkeen. Yhtyeen laulaja/huilisti Ian Anderson halusi ammentaa enemmän eri musiikkilajeista kun taas Abrahams olisi halunnut jatkaa blues-linjalla. Andersonin mukaan nimi "This Was" (suom. "tämä oli") kuvasikin hänen haluaan kehittyä ja kokeilla muitakin musiikkityylejä eikä lokeroitua pelkästään blues-yhtyeeksi. Alkuperäisen kokoonpanon viimeiseksi levytykseksi jäi single "Love Story" / "Christmas Song" jossa progressiiviset vaikutteet tulevatkin jo hyvin esille. Abrahams perusti eroamisensa jälkeen kohtalaista menestystä saaneen Blodwyn Pig-yhtyeen. Hänen tilalleen vakituiseksi kitaristiksi tuli vuodenvaihteessa 1968-1969 Martin Barre.


title: This Was

text: Albumista on julkaistu kaksi remasteroitua painosta, vuoden 2001 joka sisältää kolme bonuskappaletta sekä vuonna 2008 julkaistu 40-vuotisjuhlapainos joka sisältää 2 cd:tä ja runsaasti bonusmateriaalia.


title: This Was

text: 40-vuotisjuhlapainoksen kappaleet


title: Da, Dm ja Dm3

text: Da, Dm ja Dm3 ovat ruotsalaisen sähköveturityypin eri variantteja. Eri sarjan veturit eroavat toisistaan vain akselijärjestyksen ja hyttien lukumäärän perusteella. Veturityypit kehitettiin 1940-luvulla, jolloin tarvittiin uutta voimakkaampaa sähköveturityyppiä. Helpoten tämä tapahtui modernisoimalla ja kehittämällä olemassa olevaa D-sarjan veturia tarvetta vastaavaksi.


title: Da, Dm ja Dm3

text: Alun perin Da-sarjan vetureita oli tarkoitus modernisoida, mutta töiden edetessä veturista tuli käytännössä uutta konstruktiota. Loppujen lopuksi D- ja Da-sarjojen vetureilla ei ollut juurikaan muuta yhteistä kuin akselijärjestys. Statens Järnvägarin omistamat Da-sarjan veturit ajoivat viimeiset ajonsa vuoteen 1995 mennessä.


title: Da, Dm ja Dm3

text: Dm-sarjan veturit ovat yksiohjaamoisia, joten niitä käytettiin aina kahden veturin yksikkönä molempiin suuntiin ajon mahdollistamiseksi. Dm-sarja tuli liikenteeseen Malmbanan-radalla 1950–1960-luvuilla, jossa niitä käytettiin lähes yksinomaan raskaiden malmijunien vetoon.


title: Da, Dm ja Dm3

text: 1960–1970-luvuilla Dm-sarjaa muutettiin lisäämällä vetureiden väliin kolmas ohjaamoton apuveturi, joka oli muutoin Dm-sarjan veturin kaltainen. Statens Järnvägar käytti näin muodostetusta yksiköstä sarjatunnusta Dm+Dm3+Dm. Kun MTAB:n otti hoitaakseen malmiliikenteen muutettiin sarjatunnukseksi nykyisin käytössä oleva Dm3.


title: Da, Dm ja Dm3

text: Sarjan vetureita on nykyisin käytössä Luulajan–Kiirunan–Narvikin välisellä Malmbanan-radalla, jossa niitä käytetään raskaiden malmijunien vetoon. Jäljellä olevat 15 Dm3-veturia omistaa kaivosyhtiö LKAB:n alainen liikenneyhtiö MTAB.


title: Da, Dm ja Dm3

text: Tekniset tiedot koskevat koko kolmiosaista yksikköä.


title: Da, Dm ja Dm3

text: Dm3-sarjan vetureiden voimansiirto on sähkömekaaninen: ajomoottorin kehittämä teho siirretään mekaanisesti moottorin akselilta kiertokankien avulla pyörille.


title: Primitiivinen alkio

text: Primitiivinen alkio on ryhmäteoriassa käytettävä nimitys ryhmän G jäsenelle eli alkiolle g, mikäli g on koko ryhmän G generoiva alkio. Toisin sanoen jokainen alkio g, joka kuuluu ryhmään G, voidaan esittää g:n potenssina eli soveltamalla G:n operaattoria g:hen äärellisen monta kertaa.


title: Taito Haara

text: Taito Kalevi Haara (s. 14. syyskuuta 1942 Orimattila) on suomalainen voima- ja painonnostaja.


title: Taito Haara

text: Haara on ensimmäinen suomalainen voimanoston maailmanmestari. Maailmanmestaruuden hän voitti yli 110 kilogramman sarjassa vuonna 1977 ja sijoittui toiseksi vuosina 1976 ja 1978. Euroopan-mestaruuden hän voitti vuosina 1978 ja 1979 sekä Suomen-mestaruuden vuosina 1976 ja 1978. Hän teki useita Euroopan ennätyksiä. Haara oli ensimmäinen suomalainen, joka nosti jalkakyykyssä 400 kilogrammaa, vuonna 1979. Hänen mukaansa on nimetty yli 400 kilon kyykkääjien ”"Taito Haara Klubi"”.


title: Taito Haara

text: Painonnostossa Haara osallistui olympialaisiin raskaassa sarjassa (110 kg) Münchenissä 1972 ja Montrealissa 1976. Münchenissä hän jäi punnerruksessa ilman tulosta ja Montrealissa hän sijoittui kymmenenneksi. Vuonna 1973 hän saavutti EM-hopeaa tempauksessa. Pohjoismaiden-mestaruuden hän voitti vuonna 1971 ja vuosina 1971–1976 hän voitti kolme Suomen-mestaruutta.


title: Taito Haara

text: Ammatiltaan Haara oli rikoskomisario.


title: Arapaima

text: Arapaima eli paiche ("Arapaima gigas") on jättihaimonnin ohella maailman suurin makeassa vedessä elävä suomullinen kala. Se voi kasvaa kolme metriä pitkäksi ja painaa jopa 200 kiloa. Se elää Etelä-Amerikassa Amazon- ja Essequibo-jokien vesistöissä yhdessä yleisemmän sukulaisensa aravanan kanssa. Arapaimat tulevat pintaan haukkomaan happea noin 15 minuutin välein.


title: Arapaima

text: Arapaimat syövät muita kaloja. Koska arapaiman liha on ravitsevaa ja lähes ruodotonta, se on suosittu ruokakala. Niitä on istutettu urheilukalastusta varten Thaimaahan ja Malesiaan.


title: János Arany

text: János Arany (2. maaliskuuta 1817 – 22. lokakuuta 1882) oli unkarilainen runoilija. Häntä sanottiin "balladien Shakespeareksi": hän kirjoitti yli 40 balladia, jotka on käännetty yli viidellekymmenelle kielelle. "Toldi-trilogia" (1847) on romanttinen ritariaikaa kuvaava trilogia.


title: János Arany

text: Arany oli osallisena vallankumouksellisessa toiminnassa ja päätyi vankilaan. Pian sen jälkeen Arany käänsi kolme Shakespearen näytelmää unkariksi. Kerrotaan hänen opetelleen englantia vankilassa vertailemalla englanninkielistä ja saksankielistä Raamattua toisiinsa.


title: János Arany

text:
Budapestin metrossa on Arany János -niminen asema, joka sijaitsee samannimisen kadun varrella. Tämä katu, kuten monet muutkin Unkarissa, on nimetty runoilijan muistoksi.János Aranyn runoja on julkaistu myös seuraavissa kokoelmissa:
Lisäksi Aranyn runojen suomennoksia on ilmestynyt lehdissä.


title: Tamperelainen

text: Tamperelainen on Suomen vanhin kaupunkilehti, joka ilmestyy Tampereella, Kangasalla, Nokialla, Lempäälässä, Pirkkalassa ja Ylöjärvellä.


title: Tamperelainen

text: Lehti ilmestyi alun perin tabloidina. 2000-luvulla se ilmestyi seitsemän vuoden ajan broadsheet-kokoisena ja marraskuusta 2012 jälleen tabloidina. Keskiviikkoisin ja viikonvaihteessa ilmestyvän lehden painosmäärä on 136 000, kerran kuukaudessa tehdään 161 000 kappaleen jättijakelu.


title: Tamperelainen

text: Tamperelaisen päätoimittajia ovat perustaja Urpo Lahtisen ohella olleet Erkki ”Jammu” Kanerva, Jaakko Asikainen, Petri Ahoniemi, Jari Niemelä, Sakari Nupponen, Anne Lahnajärvi ja Karri Kannala.


title: Tamperelainen

text: Vuonna 1957 perustettu "Tamperelainen" on Suomen vanhin kaupunkilehti. Toimittaja, myöhempi Lehtimiehet Oy:n kustantaja ja omistaja Urpo Lahtinen sai idean lehden perustamisesta nähtyään stipendimatkallaan Hollannissa ilmaisjakelulehti "De Echon". Tampereelle palattuaan Lahtinen perusti kollegansa kanssa T:mi Lehtimiehet Lahtinen & Kärkkäisen.


title: Tamperelainen

text: Tamperelaisen ensimmäinen numero ilmestyi 19. syyskuuta 1957. Ensimmäisen numeron kannessa oli jutut kirjailija Väinö Linnasta ja Pyynikin mäntyjen tilasta. Sisäsivuilla oli Hymy Lahtisen laatima horoskooppi, Vihittyjä-osio, jazz-musiikin erikoispalsta sekä Lääkärin sana -palsta. Muut jutut kertoivat näyttelijä Eero Roineesta, tamperelaisesta arkkitehtuurista ja matkasta New Yorkiin.


title: Tamperelainen

text: Ensimmäisen numeron ilmoittajia olivat muun muassa Tuotanto sekä Yhtyneet Pukutehtaat Leijona-pukumerkillään. Kestilän Pukimo mainosti Sami-takkia, Kaisu Heikkilä Oy syksyn uutuusleninkejä ja Tirkkonen tekstiilejä. Fennia-Patria kauppasi vakuutuksia, Oy Trustivapaa Bensiini puolestaan autohuoltoja, Voima säästökassapalveluja ja J. Jokipii Vibrosan-hieromakoneita.


title: Tamperelainen

text: Lehti tiesi kertoa, että Tampereen Työväenyhdistyksen ravintolassa tanssitaan neljä kertaa viikossa. Tampereen Yritys tiedotti yleisurheilijoiden ja painonnostajien harjoitusvuoroista, ja Tampereen Työväen Uimarit muistutti sauna- ja uintivuoroistaan. Ainoassa rivi-ilmoituksessa kerrottiin, että Nekalassa oli myytävänä levysoitin ja 85 levyä.


title: Tamperelainen

text: Kun lehti jaettiin yllättäen joka kotiin, moni luuli sitä uuden tilattavan lehden näytenumeroksi. Urpo Lahtinen sai lehdessä vakuutella lukijoille, että lehden tulo on todellakin ilmaista. Kaupungilla huhuttiin, että ensi numeron kannessa esiintynyt kirjailija Väinö Linna olisi lehden takana.


title: Tamperelainen

text: Lahtisen alkuvaikeuksia lisäsi se, kun Posti ilmoitti lehden toisen numeron jälkeen, ettei se enää jaa maksutonta lehteä. Lahtiselle syntyi kiire järjestää lehden jakelu, mutta viikossa oli organisaatio kasassa: 72 jakajaa saatiin pestattua, joukossa lähinnä opiskelijoita ja kotirouvia. Saattoipa joskus joku jakajista tulla palkanhakuun nelipäisen lapsikatraankin kera. Palkka maksettiin alussa suoraan "Tamperelaisen" tiskiltä.


title: Tamperelainen

text: Lahtisen yhtiökumppani Aaro Kärkkäinen luopui pian yhteistyöstä ja myi Lahtiselle osuutensa yhtiöstä. Vuonna 1958 syntyi Lehtimiehet Oy. "Tamperelaisen" lähtökohdista sikisi yhtiö, joka kohosi myöhemmin "Hymy"-lehden myötä varsinaiseksi suomalaisen median imperiumiksi.


title: Tamperelainen

text: "Tamperelaisen" ilmestyminen innoitti nopeasti myös muita yrittäjiä maassa. Vuoden sisään syntyi neljä vastaavaa ilmaiseksi jaettavaa kaupunkilehteä. "Tamperelaisen" jälkeen toisena alkoi ilmestyä Kuopiossa maaliskuussa 1958 "Uutiskukko". "Turkulainen" alkoi ilmestyä saman vuoden marraskuussa. Vuonna 1959 Suomessa ilmestyi jo yhdeksän kaupunkilehteä. Lahtinen ideoi alalle myös yhteistyötä: "Tamperelaisen" aloitteesta kutsuttiin saman vuoden syksyllä koolle maan kaupunkilehdet ja perustettiin Kaupunkilehtien Liitto.


title: Tamperelainen

text: Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy kustansi "Tamperelaista" vuoteen 1989, jolloin hän myi lehtiensä julkaisuoikeudet Yhtyneet Kuvalehdet Oy:lle. Lehden päätoimittajana vuosna 1985–1986 toiminut Petri Ahoniemi lunasti vaimonsa kanssa "Tamperelaisen" kustannusoikeudet yhtiölleen ja jatkoi omistajana/päätoimittajana vuoteen 1998. Viestintäkonserni Janton Oy osti tuolloin lehden koko osakekannan itselleen.


title: Tamperelainen

text: Vuonna 2003 tehdyllä kaupalla Jantonin osakkeista liki 94 prosenttia siirtyi BACPE Finland Holdings Oy:n omistukseen. Yhtiön taustalla oli yhdysvaltalainen Bank of America. Loppuvuodesta 2004 Janton myi läntisen lehtiryhmänsä – mukaan lukien muun muassa "Tamperelaisen" ja "Turkulaisen" – Keski-Uusimaa Oy:lle, jonka pääomistaja on kauppaneuvos Eero Lehti. Kustannusyhtiö tunnetaan nykyään nimellä Suomen Lehtiyhtymä, joka julkaisee 23 omaa sanoma- ja kaupunkilehteä ja viittä ammatti- ja erikoislehteä sekä harjoittaa painotoimintaa neljässä omassa painotalossa.


title: Tamperelainen

text: Vuonna 2013 Eero Lehti myi Suomen Lehtiyhtymä –konsernin Keskisuomalainen Oyj:lle. Suomen Lehtiyhtymään kuuluneiden lehtien, myös Tamperelaisen, kustantamisesta vastaa nykyään Keskisuomalainen-konserniin kuuluva Etelä-Suomen Media Oy.


title: Tamperelainen

text: Lokakuussa 2015 lehden päätoimittajaksi tullut Karri Kannala on herättänyt huomiota pääkirjoituksillaan. Vihreiden kaupunginvaltuutettu Juhana Suoniemi lopetti kolumnistina toimimisen marraskuussa 2015 pitäessään "Aukeavatko suvakin silmät?" -pääkirjoitusta vihan ja pelon levittämisenä. Osa kaupunkilaisista kiinnitti postiluukkuihinsa "Ei rasistista Tamperelainen-lehteä" -lappuja ja myös vasemmistoliiton kansanedustaja Anna Kontula lopetti bloginsa lehdessä. Toisaalta julkisuudessa monet ovat ilmoittaneet lukevansa nyt ensimmäistä kertaa Tamperelaista, kun aiemmin olivat heittäneet lehden suoraan roskiin. Suoniemi kuitenkin palasi lehden kolumnistiksi heti keväällä 2016.


title: Tamperelainen

text: Kannala myös kokosi Tamperelaiselle kokonaan uuden 30 kirjoittajan kolumniringin, johon kuuluvat muun muassa Tampereen pormestari sekä laajasti Tampereen seudun johtavia päättäjiä elinkeino-, kulttuuri- ja urheiluelämän saroilta sekä politiikasta yli puoluerajojen.


title: Tamperelainen

text: Joulukuussa 2015 Tamperelaisen painos- ja jakelumäärä nostettiin ulkoasu- ja sisältöuudistuksen jälkeen 123 000 kappaleesta 136 000 kappaleeseen. Kesäkuussa 2016 Tamperelaisen kokonaistavoittavuus oli Kansallisen mediatutkimuksen KMT:n mukaan 172 000 lukijaa, mikä on Tamperelaisen historian korkein noteeraus. Marraskuussa 2016 Tamperelainen palkittiin Suomen toiseksi parhaana kaupunkilehtenä.


title: Paavo Palokangas

text: Paavo Lauri Palokangas (s. 11. lokakuuta 1943 Helsinki, Suomi) on suomalainen pistooliampuja. Hän on edustanut urallaan Orimattilan Jymyä.


title: Paavo Palokangas

text: Hän voitti 10 m ilmapistoolissa Soulissa 1978 maailmanmestaruuden ja vuonna 1979 Lvovissa 50 m vapaapistooli Euroopan mestaruuden silloisella maailmanennätystuloksella 577. Olympialaisissa hän sijoittui sekä 1980 Moskovassa että 1984 Los Angelesissa vapaapistoolissa kahdeksanneksi.


title: SYP

text: SYP tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jorma Aranko

text: Jorma Kalevi Aranko (15. lokakuuta 1931 Helsinki – 16. elokuuta 2018 Helsinki) oli pankkitarkastusviraston pääjohtaja ja vuonna 1993 perustetun Rahoitustarkastuksen (Rata) johtaja vuosina 1988–1996.


title: Jorma Aranko

text: Koulutukseltaan Aranko oli ekonomi. Ennen pankkitarkastusvirastoon siirtymistään Aranko toimi pitkään Postipankin Lontoon edustajana ja sitä ennen 12 vuotta Suomen Pankissa. Myöhemmin Aranko oli IMF:n nimittämänä avustamassa Viron rahoitustarkastuksen kehittämisessä.


title: Madeleine Berthod

text: Madeleine Chamot-Berthod (s. 1. helmikuuta 1931) on entinen sveitsiläinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Madeleine Berthod

text: Vuoden 1952 olympialaisissa Oslossa Berthod oli syöksyssä ja pujottelussa kuudes. Vuonna 1956 Cortina d'Ampezzossa hän oli neljäs suurpujottelussa, mutta voitti syöksylaskun peräti 4,7 sekunnin erolla seuraavaan. Tämä on lajin kaikkien aikojen suurin voittomarginaali olympialaisissa. Berthod kilpaili myös Squaw Valleyssa 1960.


title: Madeleine Berthod

text: MM-kisoissa Åressa 1954 Berthod oli hopealla suurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä. Vuonna 1956 Cortinassa hän voitti kultaa alppiyhdistetyssä, joka ei ollut olympialajina tuolloin.


title: Araks

text: Aras, kirjoitetaan myös Araks, Arax, Araxes tai Araz (persiaksi ارس, armeniaksi Արաքս, azeriksi Araz), on merkittävä rajajoki Aasiassa. Sen alkulähteet ovat Anatolian ylängöllä Turkissa, jonka jälkeen se seurailee Turkin ja Armenian, sitten Iranin ja Armenian ja lopulta Azerbaidžanin ja Iranin välistä rajaa kunnes yhtyy Kurajokeen Azerbaidžanissa, 121 kilometriä Kurajoen suusta yläjuoksulle.


title: Araks

text: Kuran vesistöön kuuluvan Arasjoen kokonaispituus on 1 072 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 102 000 neliökilometriä. Tästä noin 440 kilometriä Arasjoki toimii rajajokena. Suurin virtaama (Azerbaidžanin alueella) on 2 910 m/s (Garadonlu) ja minimivirtaama 11,0 m/s. Keskimäärin joki kuljettaa 9,0–9,5 km vettä vuodessa Kurajokeen.


title: Araks

text: Joki on padottu ainakin kahdessa kohtaa sähkön tuottamiseksi (Arasin pato Neuvostoliiton ja Iranin välisen 1970 sopimuksen jälkeen () joka synnytti Arasin tekojärvi Iranin pohjoisosan (Länsi-Azerbaidžanin provinssin koillisnurkan) ja Azerbaidžanin Nahitševanin väliin. Khomarlun pato sijaitsee idempänä: Lisäksi rakenteilla on Meghrin pato uusine vesivoimaloineen Armenian ja Iranin rajalle.


title: Grand Prix 2

text: Grand Prix 2 (tunnetaan myös lyhenteellä GP2) on MicroProsen vuonna 1996 julkaisema ajopeli. Pelissä oli ilmestyessään jo vanhentunut FIA:n vuoden 1994 Formula 1 -kauden lisenssi, joka sisälsi kaikki tuolloiset radat ja tallit sekä lähes kaikki kuljettajat. Se oli myös ensimmäisiä tietokonepelejä, jotka käyttivät 3D-objektien teksturointia, SVGA-tasoista grafiikkaa ja ennen kaikkea siinä oli yksinkertainen, mutta todenmukainen fysiikkamoottori. Pelillä on yhä oma pieni aktiivinen harrastajakuntansa.


title: Grand Prix 2

text: Grand Prix 2 oli toisaalta surullisen kuuluisa järjestelmävaatimuksistaan. Julkistamisensa aikana mikään saatavilla oleva järjestelmä ei kyennyt pyörittämään sitä kaikilla pelin grafiikka-asetuksilla.


title: Grand Prix 2

text: Edeltäjäänsä Formula One Grand Prix’hin verrattuna peli oli muuttunut täysiveriseksi simulaatioksi, jossa pelaajalle tarjottiin niin halutessaan nähtäväksi telemetriatietoja ja lukemattomia säätömahdollisuuksia. Toisaalta oppimiskynnys ei juurikaan muuttunut ja pelaaja kykeni kytkemään halutessaan ajohelpotuksia päälle entiseen tapaan.


title: Almikit

text: Almikit ("Solenodontidae") on nisäkäsheimo "Soricomorpha"-lahkossa. Heimoon kuuluu yksi suku, jossa on kaksi elossa olevaa lajia. Niiden lisäksi tunnetaan muutamia sukupuuttoon kuolleita lajeja.


title: Almikit

text: Almikit muistuttavat päästäisiä. Niillä on pitkä ja rustoinen kuono, pitkä ja karvaton häntä, pienet silmät sekä karhea tummanruskea tai musta turkki. Almikit ovat 70–80 senttimetriä pitkä hännästä kuononkärkeen ja painavat noin yhden kilogramman.


title: Almikit

text: Kaksi elävää almikkilajia ovat kuubanalmikki ("Solenodon cubanus", aik. "Atopogale cubana") Kuubassa ja Haitissa sekä haitinalmikki ("Solenodon paradoxus") koko Hispaniolan saarella. Molemmat lajit ovat uhanalaistuneet uudisasukkaiden tuotua alueelle mangusteja, kissoja ja koiria. Haitinalmikki on miltei kuollut sukupuuttoon, sillä havainnot siitä ovat todella harvinaisia. Kuubanalmikkakin pidettiin sukupuuttoon kuolleena, kunnes elävä yksilö löydettiin vuonna 2003.


title: Almikit

text: Almikkinaaraiden nännit sijaitsevat melkein takapuolessa. Lisäksi almikeilla on myrkyllistä sylkeä, jota erittyy alaleuan sylkirauhasista.


title: 1100-luvun renessanssi

text: 1100-luvun renessanssin aikaan sydänkeskiajan sosiaalisessa ja poliittisessa ympäristössä tapahtui monia muutoksia, jotka voidaan nähdä eräänlaisena esirenessanssina. Sen aikana eurooppalaisessa tieteessä tapahtui uudenlaista älyllistä heräämistä, joka vaikutti sekä tieteeseen että filosofiseen ajatteluun. Nämä saavutukset loivat pohjaa myöhemmille kirjallisille ja taiteellisille liikkeille, merkittävimpänä Italian 1400-luvun renessanssille ja 1600-luvun tieteelliselle kehitykselle.


title: 1100-luvun renessanssi

text: Charles H. Haskins oli ensimmäinen, joka puhui sydänkeskiajan renessanssista, joka alkoi noin vuonna 1070. Hän havaitsi, että 1100-luku oli Euroopassa monella tavalla muutoksen ja kehityksen aikaa. Siihen kuuluvat muun muassa ristiretket, kaupunkien nousu, ensimmäiset kansallisvaltiot, romaaninen taide ja goottilaisen tyylin synty; kirjallisuuden uudelleenherääminen; latinankielisten klassikoiden, vanhan latinalaisen runouden ja roomalaisen lain henkiinherättäminen; kreikkalaisen tieteen ja filosofian henkiinherättäminen arabialaisilla lisäyksillä; sekä Euroopan ensimmäisten yliopistojen synty. Hänen mukaansa vuosisata jätti jälkensä koulutukseen, skolastiseen filosofiaan, eurooppalaiseen oikeusjärjestelmään, arkkitehtuuriin ja kuvanveistoon, liturgiseen draamaan, sekä latinankieliseen ja kansankieliseen runouteen.


title: 1100-luvun renessanssi

text:
Pohjois-Euroopassa perustettiin Hansaliitto 1110-luvulla, kun Lyypekin kaupunki perustettiin vuonna
1158 tai 1159. Monista Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kaupungeista tuli hansakaupunkeja, mukaan lukien Hamburg, Köln, Bremen, Hannover, Hampuri ja Berliini. Hansa toimi myös Suomen Turussa.


title: 1100-luvun renessanssi

text: 1200-luvun loppupuolella venetsialainen kauppias ja tutkimusmatkailija Marco Polo oli ensimmäisiä eurooppalaisia, joka matkusti Silkkitietä Kiinaan. Samoihin aikoihin itään, kuten Mongolivaltakunnan hoviin, matkusti muitakin matkailijoita ja lähetyssaarnaajia, kuten Vilhelm Rubruck, Giovanni da Pian del Carpini, Andre de Longjumenau, Odoricus Pordenonelainen, Giovanni de Marignolli, Giovanni di Monte Corvino ja Niccolo Da Conti.


title: 1100-luvun renessanssi

text: Varhaiskeskiajan filosofiset ja tieteelliset opetukset perustuivat muutamiin kreikkalaisiin teksteihin ja niiden selitysteoksiin, jotka olivat säilyneet Länsi-Euroopassa Rooman valtakunnan romahtamisen jälkeen. Suurin osa Euroopasta oli menettänyt yhteyden muinaiseen tietoon.


title: 1100-luvun renessanssi

text: Tämä tilanne muuttui 1100-luvun renessanssin aikana. Yhteydet islamilaiseen maailmaan Espanjassa ja Sisiliassa ristiretkien aikana mahdollistivat pääsyn islamilaisten filosofien säilyttämiin kopioihin antiikin Kreikan ja Rooman aikaisista teoksista, sekä islamilaisten filosofien niistä tekemiin laajoihin kommentaarioihin ja laajennoksiin. Keskiaikaisten yliopistojen synty sai aikaan uuden infrastruktuurin, joka oli tarpeen tiedeyhteisöjen muodostamiseksi ja auttoi teosten käännöstyössä ja levittämisessä.


title: 1100-luvun renessanssi

text: 1200-luvun alussa oli olemassa tarpeeksi tarkat latinankieliset käännökset lähes kaikista merkittävimmistä antiikin ajan teoksista. Tällöin merkittävät skolastikot, kuten Robert Grosseteste, Roger Bacon, Albert Suuri ja Duns Scotus, alkoivat laajentaa näitä töitä. Monien skolastikkojen töissä voidaan jo nähdä nykyaikaisen tieteellisen metodin ennakointia — muun muassa Grosseteste painotti matematiikan merkitystä luonnon ymmärtämisessä, ja Bacon korosti empirismin merkitystä. Pierre Duhemin mukaan vuoden 1277 oppituomiot Pariisin yliopistossa saivat aikaan nykyaikaisen tieteen synnyn, sillä ne pakottivat ajattelijat luopumaan pelkästä Aristoteles-uskosta ja ajattelemaan maailmaa uusilla tavoilla.


title: 1100-luvun renessanssi

text: 1300-luvun ensimmäinen puolisko näki monia suuria ajattelijoita. Vilhelm Occamilainen esitteli parsimonian periaatteen, jonka mukaan moninaisuutta ei pidä olettaa enempää kuin on välttämätöntä. Hänen mukaansa filosofian tuli keskittyä asioihin joista se voi saada todellista tietoa. Tämä tarkoitti loppua hedelmättömille väittelyille ja siirtymistä luonnonfilosofiassa tieteen suuntaan. Sellaiset oppineet kuin Jean Buridan ja Nicole Oresme alkoivat kyseenalaistaa Aristoteleen oppeja muun muassa mekaniikassa. Buridan kehitti esimerkiksi teorian liikevoimasta, joka oli ensimmäinen askel nykyaikaista inertian periaatetta kohti.


title: 1100-luvun renessanssi

text: Vuonna 1348 musta surma ja muut onnettomuudet saivat aikaan yhtäkkisen lopun filosofiselle ja tieteelliselle kehitykselle. Myöhemmin uudet kehitysaskeleet johtivat tieteelliseen vallankumoukseen, joka voidaan nähdä myös mustan surman keskeyttämän prosessin jatkona.


title: 1100-luvun renessanssi

text: 1100- ja 1200-luvun aikana Euroopassa nähtiin suuri nousu uusien keksintöjen määrässä. Nämä keksinnöt vaikuttivat muun muassa tuotantoon ja sitä kautta talouskasvuun. Alle sadassa vuodessa keksittiin ja sovellettiin enemmän uusia asioita kun edeltävän tuhannen vuoden aikana. Näihin kuuluivat muun muassa painaminen, ruuti, astrolabi, silmälasit, parempi kello ja paremmat laivat. Nämä mahdollistivat osaltaan löytöretket.


title: 1100-luvun renessanssi

text: Muutamia keksintöjä:


title: 1100-luvun renessanssi

text: 1100-luvulla kehittyi uusi oppimisen menetelmä nimeltä skolastiikka. Se syntyi, kun Aristoteleen teokset löydettiin uudelleen juutalaisten ja islamilaisten filosofien, kuten Maimonideen, Avicennan ja Averroksen, ja heiltä vaikutteita saaneiden kristittyjen teologien, kuten Albert Suuren, Bonaventuran ja Pierre Abélardin välityksellä. Skolastikot uskoivat empirismiin ja katolisen kirkon oppien tukemiseen maallisella tutkimuksella, järkeilyllä ja logiikalla. He vastustivat kristillistä mystisismiä ja platonilais-augustinuslaista dualistista oppia sielusta ja näkemystä, jonka mukaan maailma olisi luontojaan paha.


title: 1100-luvun renessanssi

text: Tunnetuin skolastikko oli Tuomas Akvinolainen, joka johti siirtymää platonismista ja augustinolaisuudesta aristotelismiin. Skolastista metodia käyttämällä hän kehitti mielenfilosofian jonka mukaan mieli oli syntyessään "tabula rasa", jolle oli annettu kyky ajatella ja tunnistaa muotoja ja ideoita jumalallisen kipinän kautta.


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Kouvolan Pallonlyöjät ry. on pesäpallon erikoisseura Kouvolasta. Joukkueen nimestä käytetään lyhennystä KPL ja kutsumanimeä Kopla. Nykyään KPL pelaa Suomen korkeimmalla pesäpallon sarjatasolla, Superpesiksessä, 12 muun joukkueen kanssa. KPL:n pelipuvun väritys on musta-keltainen. KPL:n hallituksen puheenjohtajana toimii Jyrki Hyttinen. KPL:n kotikenttä sijaitsee aivan Kouvolan keskustassa Urheilupuistossa. Naisten joukkue nousi kaudeksi 2010 Superpesikseen, muttei ottanut sarjapaikkaa vastaan.


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Tammikuussa 2018 verottaja ilmoitti hakevansa Kouvolan Pallonlyöjiä konkurssiin maksamattomien verojen vuoksi. Kaiken kaikkiaan verovelkaa seuralle oli ehtinyt kertyä korkoineen lähes 46 000 euron edestä. Verot kuitenkin maksettiin kokonaisuudessaan pois ja seura pääsi jatkamaan kesän 2018 kautta menestyksekkäästi voittaen runkosarjan ja edeten loppuotteluun asti Joensuun Mailaa vastaan.


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Etenijäkuningas:


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Lyöjäkuningas:


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Vuoden lukkari:


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Vuoden pesäpalloilija:


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Vuoden tulokas:


title: Kouvolan Pallonlyöjät

text: Kultainen räpylä:


title: Tursaansydän

text: Tursaansydän eli mursunsydän on vanha Suomessa ja Skandinaviassa käytetty merkki. Kuvio muistuttaa ruusua. Suomessa se tunnettiin erityisesti Pohjois-Suomessa mutta myös muualla. Merkki on peräisin jo esikristilliseltä ajalta. Tursaansydän koostuu neljästä samanlaisesta osasta, jotka on asetettu keskuksen, "sydämen", ympärille, ikään kuin kiertämään sitä. Osien väliin muodostuu hakaristi. Kuviosta tunnetaan ainakin kahta eri muunnosta: toisessa osat ovat nuolia, toisessa L-palkkeja.


title: Tursaansydän

text: Tursaansydän oli taikamerkki, sen uskottiin tuottavan onnea ja ilmeisesti suojelevan kirouksilta. Merkkiä on käytetty puuesineiden ja rakennusten koristelussa satoja vuosia. Tursaansydämen rinnalla tai sijasta on käytetty myös muita kukkaa muistuttavia kuvioita, joilla on niilläkin voinut olla suojelevia yliluonnollisia merkityksiä. Samaan tapaan käyttivät slaavit ukkosmerkkejä. Kaikki Suomesta tunnetut ennen 1700-lukua tehdyt puuesineiden hakaristit ovat tursaansydämiä. 1700-luvulla tursaansydän alkoi väistyä ja muut kuviot, myös yksinkertaiset hakaristit, alkoivat yleistyä.


title: Tursaansydän

text: E. N. Setälän (1932) mukaan tursaansydän on ollut nimensä mukaisesti Tursaan, sodanjumalan merkki. Sekä merkki että Tursas-jumala ovat hänen mukaansa lainattu germaanisia kieliä puhuvilta kansoilta ennen 1000-lukua.


title: Tursaansydän

text: Kirjailija Ilmari Kianto käytti tursaansydäntä tunnuksenaan. Hän löysi merkin vanhan ladon ovesta.


title: Tursaansydän

text: Mursunsydäntä tunnuksenaan käytti viime sotien aikana niin sanottu Päämajan kaukopartio-osasto eli ErP4 (ks. Suomen kaukopartiotoiminta). Nykyään sama tunnus on myös ErP4:n perinteitä jatkavan Utin Jääkärirykmentin perinnerististä.


title: Tursaansydän

text: Espoolainen partiolippukunta Pitkäjärven Vaeltajat (ent. Pitkäjärven Polkupojat ja Pitkäjärven Polkutytöt) on käyttänyt Tursaansydäntä tunnuksenaan 1960-luvun alusta.


title: Tursaansydän

text: Tursaansydäntä käyttää tunnuksenaan Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan Kainuun Kerho.


title: Tursaansydän

text: Urjalan Tursan kylä käyttää tunnuksenaan tursaansydäntä. Kylän tuotteiden "aitoustodistus" on tursaansydän. Tuohinen tursaansydän oli tunnettu seudulla amulettina. Kylän kotisivuilla kerrotaan käsitys siitä, miksi merkki suojelee. Kalevalan mukaan Tursas eli Iku-Turso antoi hänet päihittäneelle Väinämöiselle valan, että ei enää vahingoittaisi ihmisiä, jos saisi pitää henkensä. Vakuudeksi hän antoi sydämensä.


title: Tursaansydän

text: Suomalaisuuden liitto on käyttänyt vuonna 1998 suunniteltua s-kirjaimen muotoista mursunsydän-aiheista tunnusta.


Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars oli oululainen rockyhtye. Yhtyeen perustivat "Jukka "Kale" Turunen" ja nykyään Radiopuhelimissa soittava "Esa "Ray Katz" Nissi" vuonna 1986. Pitkän nimen vuoksi bändiä kutsuttiin usein nimillä "Peggy Sue", "EBPSATRFM" tai "pitkänimiset". Yhtye hajosi 1996. Alun perin Olli Försti oli suunniteltu yhtyeen laulajaksi, mutta tämä kuvio ei toiminut. Hän seisoi kuitenkin yhtyeen ensimmäisillä keikoilla lavalla liikkumatta ja sanoitti yhtyeelle pari kappaletta.


title: Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars

text: Artikkeli Oulun kaupunginkirjaston sivulla


title: Simon Parmet

text: Simon Parmet (ent. Pergament; 26. lokakuuta 1897 Helsinki – 20. heinäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari, säveltäjä, pianotaiteilija ja musiikkikirjailija. Parmet opiskeli Pietarin konservatoriossa, Helsingin musiikkiopistossa sekä Berliinin konservatoriossa. Helsingissä hänen opettajinaan toimivat Erik Furuhjelm ja Erkki Melartin. Hän toimi oopperakapellimestarina Saksassa ja Suomalaisessa Oopperassa sekä Radio-orkesterin kapellimestarina (1948–1953). Parmet oli perustamassa Akateemista Laulua, jonka ensimmäinen johtaja hän oli (1953–1954).


title: Simon Parmet

text: Parmet teki ensimmäiset levytyksensä Berliinissä 1929. Hänen johdollaan tehtyjä nauhoituksia on Yleisradion nauhoitearkistossa, muun muassa Einar Englundin sinfonia nro 2 (1951), Bengt Johanssonin "Ekspressioita orkesterille" (1953) ja Toivo Kuulan "Stabat mater" (1953). Vuonna 1962 hän sävelsi elokuvamusiikkia "Pikku Pietarin pihaan"; orkesterina on Radion viihdeorkesteri. Hän sävelsi elokuvamusiikin myös Jack Witikan ohjaamaan elokuvaan "Nukkekauppias ja kaunis Lilith" (1955).


title: Simon Parmet

text: Parmet julkaisi ruotsiksi kirjoja, joihin kuuluvat muun muassa "Sibelius symfonier: en studie i musikförståelse" (suom. "Sibeliuksen sinfoniat: Ajatuksia musiikin tulkinnasta"), "Con amore: Essäer om musik och mästare" (suom. "Sävelestä sanaan: Esseitä") ja "Genom fönsterrutan: Essäer om konst och musik och andra uppsatser".


title: Simon Parmet

text: Hänen veljensä Moses Pergament oli säveltäjä ja musiikkikriitikko ja asui Tukholmassa.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Riihimäki–Pietari-rata, jota kutsutaan usein lyhyesti nimellä Pietarin rata, on Riihimäeltä Lahden, Kouvolan ja Viipurin kautta Pietariin kulkeva rata. Sen pituus oli alun perin 371 km ja nykyään 385 km.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: 1850-luvulla suunniteltua, mutta toteuttamatta jäänyttä Riihimäki–Lahti-rataa päästiin rakentamaan Venäjän valtion rahoittamana Pietariin asti vuonna 1867 ja se valmistui kokonaisuudessaan 1870. Rata oli Helsinki–Hämeenlinna-radan jälkeen järjestyksessä toinen Suomeen rakennettu leveäraiteinen rata. Suurten nälkävuosien aikana hätäaputyönä rakennettu rata sai lisänimekseen ""Nälkärata"".


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Rata on rakennettu silloisten sotilas-strategisten syiden johdosta sadan kilometrin etäisyydelle Suomen etelärannikosta, jotta Englannin laivasto ei olisi kyennyt sitä katkaisemaan.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Suomen ensimmäisen rautatien, Helsinki–Hämeenlinna-radan suunnitteluvaiheessa 1850-luvulla pohdittiin jo Päijänteen vesireitin liittämistä eteläiseen Suomeen. Suunnitelmien taustalla oli Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II:n pyyntö selvittää liikenneyhteyksien järjestäminen sisämaan ja satamien välillä, sekä keisarikunnan pääkaupunkiin Pietariin.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Helsinki–Hämeenlinna-radan suunnitelman valmistuttua ja saatua keisarin hyväksyvän päätöksen oli vuorossa ratasuunnitelmien jatkaminen muualle Suomeen sekä Pietariin. Kaksi mielekkäintä ratalinjauksen vaihtoehtoa olivat Hämeenlinnasta Anianpeltoon, sekä Riihimäeltä Lahteen johtaneet ratalinjat. Lahteen suunnattu linjaus oli tarkoitettu hyödyntämään Vesijärven kautta kulkevaa vesiliikennettä, mutta vaikka Anjalanpellon kanavahankkeesta (nyk. Vääksyn kanava) oli keskusteltu jo 1850-luvulla, tarkempaa suunnitelmaa, eikä päätöstä sen toteuttamiseen oltu vielä tehty. Knut Stjernvallin joulukuussa 1857 esittämä Anianpellon vaihtoehto olisi ollut suoraan yhteydessä Päijänteen vesiliikenteen kanssa, mutta se puolestaan kulki vaikeammassa maastossa ja jatkoyhteydet sieltä edelleen Pietariin olivat huonosti toteutettavissa. Ratalinjauksesta muodostui nopeasti suuren luokan poliittinen kysymys, joka ratkesi senaatin asettamassa komiteassa Riihimäki–Lahti-radan hyväksi vuonna 1861.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Hämeenlinnaan päättyvän rautatien jatkosuunnitelmia ratkottiin vuosien 1863–1864 valtiopäivillä, jossa Riihimäki–Lahti-radan kilpailijaksi tuli vielä Hämeenlinnasta Tampereelle johtava rata. Valtiopäivillä päädyttiin rakentamaan molemmat radat, vaikkakin niiden toteutus kariutui 1860-luvulle osuneiden useiden perättäisten pulavuosien heikentämän valtiontalouden vuoksi. Hallitus teki vielä uuden päätöksen toteuttaa ainoastaan radan Riihimäeltä Lahteen, joka sekin jäi varojen puutteessa odottamaan talouden kohenemista.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Vuoden 1867 valtiopäivillä tehtiin uusi päätös rakentaa rata Riihimäeltä Pietariin; sen rahoittamiseen lupasi osallistua Venäjän valtio. Ratayhteys Venäjälle ja sieltä kautta ulkomaille nähtiin tärkeänä. Suomen talous oli edelleen niin huono, ettei ratalinjauksista tai muista linjauksista tullut siinä vaiheessa kinaa. Lisäksi ratayhteys Hämeenlinnasta Tampereelle jätettiin jälleen kerran odottamaan talouden kohenemista.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Radan rakennuksen laskettiin olevan huomattavasti edullisempaa jos se toteutettaisiin kapearaiteisena. Senaatin jäsen ja valtiovaraintoimituskunnan johdossa ollut Johan Vilhelm Snellman kannatti itsepintaisesti kapearaiteista vaihtoehtoa, kun puolestaan kenraalikuvernööri Nikolai Adlerberg useiden muiden kanssa kannatti Venäjän rautateiden käyttämää leveäraiteista raideleveyttä. Erimielisyydet johtivat Snellmanin eroamiseen senaattorin virastaan ja raideleveydeksi valittiin lopulta rakennusta rahoittaneella Venäjällä sillä hetkellä käytössä ollut leveäraiteinen 1 524 mm.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Ratalinjaus Helsinki–Hämeenlinna-radalta itäänpäin Pietariin vaikutti myös nykyisen pääradan asemien sijainteihin, jotka jouduttiin päättämään olettamusten perusteella ennen ratalinjauksen lopullista päätöstä.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Rakentaminen alkoi vuonna 1867 yhtä aikaa radan molemmista päistä. Radan suunnittelutyö ja piirustukset olivat suomalaisten insinöörien laatimia. Radanrakennustyöt teetettiin käytännössä paikallista työvoimaa käyttäen, mutta mm. Venäjän puolella paikallinen työnlaatu oli erittäin huonoa. Tämä johti siihen, että Suomen Rautatie Hallinto katsoi viisaammaksi rakentaa rautatie ilman venäläisten apua, lukuun ottamatta Pietarin Suomen asemaa ja Viipurin rautatieasemaa.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Ensin valmistui rataosuus Riihimäki–Lahti, joka avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1869. Ensimmäinen juna Pietarista Pargolovoon lähetettiin matkaan 22. kesäkuuta 1869 ja rataosuus Pietari–Viipuri avattiin kokonaisuudessaan liikenteelle 1. helmikuuta 1870. Rata rakentuikin sekä nopeasti että edullisesti ja se valmistui kokonaisuudessaan Pietariin asti 11. syyskuuta 1870. Kilometrikohtaiset rakennuskustannukset jäivät puoleen Helsinki–Hämeenlinna-radan kustannuksista.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Riihimäki–Pietari-rata oli heti valmistuttuaan merkittävä liikenneväylä, joka yhdisti toisiinsa Suomen ja Venäjän silloisen pääkaupungin Pietarin. Sen aikainen pituus oli 371 kilometriä.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Riihimäki oli vuonna 1862 avatun Helsinki–Hämeenlinna-radan varrelle rakennettu alkuperäinen asema, joka sijaitsi harvaan asutussa kolkassa Hausjärvellä. Itään johtavan Riihimäki–Pietari-radan ensimmäisen osuuden Riihimäki–Lahti avautuessa liikenteelle vuonna 1869 Riihimäestä muodostui Valtionrautateiden ensimmäinen risteysasema. Asutus alkoi kasvaa, ja Riihimäelle perustettiin mm. ratsuväkivaruskunta ja lasitehdas. Kasvua seurasi eroaminen Hausjärvestä itsenäiseksi kauppalaksi vuonna 1922 sekä itsenäistyminen kaupungiksi vuonna 1960, jonka jälkeen Riihimäki on säilyttänyt paikkansa vilkkaana rautatiekaupunkina nykypäiviin asti. Vuonna 2006 valmistunut Kerava–Lahti-oikorata hiljensi hieman Riihimäen kautta kulkevaa kaukojunaliikennettä, koska Helsingistä Pietariin kulkevat junat eivät pääsääntöisesti enää poikkea paikkakunnalla.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Lahden kylä (nyk. Lahden kaupunki) hyötyi taloudellisesta näkökulmasta ajatellen merkittävästi Riihimäki–Pietari-radasta, rautatieasemasta, sekä samassa yhteydessä Vesijärven satamaan rakennetun satamaradan tuomasta liikenteestä. Kasvavalle ja kehittyvälle Lahdelle osoittautui hyödylliseksi myös vuonna 1871 valmistunut Vääksyn kanava, joka avasi vesiliikenteen Keski-Suomesta Päijänteen ja Vesijärven kautta etelään. Keski-Suomen, Helsingin ja Pietarin yhteyksien kasvattama liikenne vaikutti omalta osaltaan Lahden kasvamiseen ensin kauppalaksi vuonna 1878 ja myöhemmin vuonna 1905 itsenäiseksi kaupungiksi. Lahti on myös edelleen vilkas rautatiekaupunki, jota vahvisti osaltaan vuonna 2006 valmistunut Kerava–Lahti-oikorata.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Radan rakentamisella on välillisesti ollut myös negatiivista vaikutusta risteys- ja läpikulkupaikaksi muodostuneeseen Lahteen. Teollisuuden ja kaupankäynnin kasvusuhdanteeseen pyrkivät voimakkaasti mukaan myös viinatehtailijat sekä -kauppiaat. Lahden nopean teollistumisen aikoihin 1870-luvun alussa rikollisuus, siveettömyys ja salakapakointi olivat saaneet aikaan sosiaalisia ongelmia, joita ei kunta sen enempää kuin valtiokaan pystyneet hoitamaan. Kylässä sanottiin olevan niin vaarallista, että "pitäisi oikeastaan kulkea revolveri taskussa, ollakseen turvassa" .


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Osittainen syy Riihimäki–Pietari-radan rakennustöiden aloittamiselle oli lievittää maassa jo useina vuosina jatkunutta pulaa ja nälänhätää. Tieto radanrakennuspäätöksestä vaikutti valtavan määrän työtä vailla olevien ihmisten saapumista radanvarsipaikkakunnille; monilla heistä oli perhe mukanaan. Ahtaissa asunnoissa eri puolilta maata saapuneen väestön mukanaan tuomat kulkutaudit alkoivat levitä, niistä erityisesti lavantauti hyvinkin nopeasti. Paikkakunnille perustetut tilapäiset sairaalatkaan eivät kyenneet lievittämään tilannetta. Radan rakentamisen alkaessa tilanne vain paheni, kun työläisten ostettua ruokaa ensimmäisillä palkkarahoillaan ja syötyä liikaa useat heistä sairastuivat tai jopa menehtyivät.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Ahdinko vaikutti myös paikkakuntien omiin asukkaisiin. Esimerkiksi Hollolan noin 7000:sta asukkaasta kuoli yksistään vuonna 1868 yli tuhat, mikä osaltaan vaikutti ulkopaikkakuntalaisten hautaamisen kieltämiseen Hollolan seurakunnan hautausmaahan. Nälkävuosien ja kulkutautien seurauksena Hollolan kuntaan perustettuihin neljään lastenkotiin jäi noin 400 orpolasta.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Suurten nälkävuosien aikana hätäaputyönä rakennettu rata sai lisänimitykset ""Nälkärata"" ja ""Luurata"". Arvioiden mukaan pahimmillaan yhden vuoden aikana työväestä menehtyi noin 20 %. Pulan, nälän ja tautien aiheuttamien ongelmien lisäksi radanvarrelle saapunut ulkopaikkakuntalainen työväki toi toisinaan mukanaan epäjärjestystä, tappeluita, juopottelua sekä muuta epäsivistystä.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Rautatien ensimmäiset veturit olivat Englannista hankittuja höyryvetureita. Vaunut oli rakennettu läpi kuljettaviksi vaunusta toiseen matkan aikana. Yöjuniin liitettiin Helsingissä valmistettuja makuuvaunuja. Yöjunien matkaliput olivat hieman päivälippuja kalliimpia, koska vuodevaattein varustetut makuuvaunut olivat mukavuutensa tähden erittäin suosittuja. Matkalippujen hinnat eivät olleet halpoja, mutta matkan pituuteen nähden sopivia.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Keisariperheen omaan käyttöön valmistettiin erityisvaunuja, joita säilytettiin Pietarin Suomen asemalla. Keisarillisista vaunuista kolme on museoituna Suomen Rautatiemuseossa Hyvinkäällä.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Radalla oli aluksi vain yksi ensimmäisen luokan rautatieasema, vuonna 1870 valmistunut Suomen asema Pietarissa, joka oli rautatien pääasema. Aseman oli suunnitellut kokenut rautatieasemien suunnittelija ja Rautatiehallinnon arkkitehti, insinööri Pjotr S. Kupinski. Tässä yksikerroksisessa asemarakennuksessa oli kaksi kerrosta korkeat paviljongit ja sen sisustukset oli koristeltu Wolmar Westlingin ja P.E.S. Dagenaerin käsialojen mukaan. Asemakokonaisuuteen kuului myös erillinen sivufasadi ja keisarilliselle perheelle varattu oma paviljonki, jonne pääsi vastavalmistunutta Finskij pereulok -katua pitkin.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Rautatiellä oli lisäksi kolme toisen luokan rautatieasemaa ja 16 kolmannen luokan rautatieasemaa sekä 12 neljännen luokan rautatieasemaa. Vamelimekin ja Pietarin väliset vaatimattomat rautatieasemat oli suunnitellut Helsingin Polyteknillisessä Yliopistosta vuonna 1868 arkkitehdiksi valmistunut Wolmar Westling. Suomen puiset 3. ja 4. luokan rautatieasemat valmistettiin kuuluisan rakennuspiirtäjän Knut Nylanderin suunnitelmien mukaan.


title: Riihimäki–Pietari-rata

text: Asemien kokonaisluku kasvoi 31:stä 43:een vuoteen 1910 mennessä. Joitain nimiä suomalaistettiin Suomen itsenäistyttyä ja puolestaan vuonna 1948 joidenkin asemien nimiä venäläistettiin luovutettujen nimien neuvostoliittolaistamisen yhteydessä. Nimiä ei pelkästään venäläistetty, vaan niille annettiin myös Neuvostoliiton historiaan liittyviä sisältöjä. Esimerkiksi Perkjärvestä tuli Kirillovskoje (selo) sankari V. P. Kirillovin kunniaksi.


title: Fabrizio Ravanelli

text: Fabrizio Ravanelli (s. 11. joulukuuta 1968 Perugiassa, Italiassa) on italialainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi mittavan uran useissa eurooppalaisissa seurajoukkueissa. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.


title: Fabrizio Ravanelli

text: Ravanelli esiintyi ensi kertaa kotikaupunkinsa joukkueessa Perugiassa vuonna 1986. Hän pelasi joukkueessa vuoteen 1989 saakka 90 ottelua ja teki 41 maalia. 1989–1991 hän pelasi seitsemän ottelua US Avellino ja 1989/1990 27 ottelua Casertanassa. Kauden 1991/1992 hän vietti Reggianassa ennen siirtymistään seuraavaksi kaudeksi torinolaiseen Juventukseen. Juventuksessa hän voitti Italian mestaruuden (1994/1995), Italian Cupin (1994/1995), Mestarien liigan (1995/1996) ja UEFA Cupin (1992/1993). Kaikkiaan hän pelasi Juventuksessa 111 ottelua ja teki 41 maalia ennen siirtymistään vuonna 1996 Middlesbroughiin Englantiin. Middlesbrough'sta hän siirtyi vuonna 1998 Ranskaan Marseilleen, missä hän teki 45 ottelussa 21 maalia.


title: Fabrizio Ravanelli

text: Vuonna 2000 Ravanelli palasi takaisin Italiaan, Lazion joukkueeseen. Laziossa Ravanelli vietti vain yhden kauden ajan kunnes siirtyi takaisin Englantiin, Derbyyn ja siirtyi sieltä hetkellisesti kahden kauden jälkeen Skotlantiin, Dundeen joukkueeseen ennen paluutaan takaisin Italiaan ja Perugiaan. Hän päätti uransa kauden 2004/2005 päätteeksi Perugiassa. Italian maajoukkueessa hän pelasi 22 ottelua ja teki kahdeksan maalia.


title: Huumekauppa

text: Huumekauppa on joko laittomien huumeiden kauppaa tai laillisesti valmistettujen ja hankittujen tuotteiden kuten huumaavien reseptilääkkeiden myyntiä edelleen. Kauppaan liittyy usein salakuljetusta, rahanpesua, väkivaltaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta. Järjestäytyneisyys liittynee usein enemmän maahantuontiin ja salakuljetukseen ja niiden rahoitukseen. Keski- ja alemman tason toiminnan eli jakelun ja vähittäismyynnin on todettu olevan Suomessa usein hyvin epäorganisoitunutta. Suuri osa huumeiden myynnistä tehdään oman käytön rahoittamiseksi. Suurin osa huumekauppaan liittyvistä rikoksista on piilorikollisuutta eli rikollisuutta, joka ei tule poliisin tietoon ja jota siten ei rikoksena rekisteröidä. Suomessa noin 80 prosenttia järjestäytyneestä rikollisuudesta on huumerikollisuutta.


title: Huumekauppa

text:
Huumekauppa on yleensä kansainvälistä, sillä huumeita tuotetaan yleensä eri maissa kuin missä niitä käytetään. Huumekauppaan liittyy suuria riskejä, mutta sitä harjoitetaan suurten voittojen toivossa. Kansainvälinen huumekauppa keskittyy kannabiksen, kokaiinin, opiaattien ja amfetamiinipohjaisten huumeiden kauppaan.
Kansainvälisen huumekaupan arvo on 300 miljardia dollaria, josta lähes puolet tulee kannabiksesta. Kolumbian ja Meksikon huumekartellit saavat Yhdysvaltain markkinoilta vuosittain 18–39 miljardin dollarin tuoton.


title: Huumekauppa

text: Libanon ja Intia olivat suuria kannabiksen viejämaita 1800-luvun lopulla, ja Peru, Bolivia ja Jaava veivät samaan aikaan paljon kokaiinia. Oopiumin käyttö oli suosittua Aasiassa jo 1600-luvulla. Kiina pyrki rajoittamaan oopiumin tuontia Intiasta 1800-luvulla, mikä johti oopiumisotiin Britanniaa ja Ranskaa vastaan. Sotien jälkeen oopium levisi Kiinaan entistä voimakkaammin.


title: Huumekauppa

text: 1900-luvun alussa oopiumkauppaa alettiin vastustaa. Vuonna 1912 solmittiin Haagissa kansainvälinen oopiumisopimus, ja 1900-luvun aikana huumekaupasta tuli laitonta useimmissa maissa. Kriminalisoinnin seurauksena huumeista tuli kalliita ja niiden kauppaan liittyy nykyisin salailua ja väkivaltaa.


title: Huumekauppa

text: Hamppua kasvatetaan ympäri maailmaa. Kannabista ei yleensä viedä kauas, vaan kulutus on paikallista. Hasiksen valmistus keskittyy Afganistaniin, Marokkoon, Libanoniin ja Nepaliin, mistä sitä viedään eri puolille maailmaa. Euroopan markkinoilla Albania on merkittävä kannabiksen tuottajamaa. Yhdysvalloissa kannabista saa ostaa vapaasti kahdeksassa osavaltiossa ja 29:ssä osavaltiossa se sallitaan lääkekäyttöön. 12 osavaltiossa se on jo kaikkein tuottoisin viljelykasvi. Yhdysvaltalaiset käyttävät kannabikseen arviolta 40–50 miljardia dollaria vuodessa, mikä tekee siitä maissin jälkeen Yhdysvaltain toiseksi arvokkaimman viljelykasvin. Yhdysvalloissa myydään vuosittain kannabista 41 miljardilla dollarilla. Laillisen kannabiskaupan arvo maailmanlaajuisesti on noin 6,4 miljardia euroa.


title: Huumekauppa

text: Kokaiinia myydään vuosittain noin 88 miljardin dollarin edestä, josta Yhdysvalloissa myydään noin 28 miljardin dollarin osuus.


title: Huumekauppa

text: Kokaiinia jalostetaan kokapensaiden lehdistä. Kokaiinia tuotetaan Etelä-Amerikassa, etupäässä Perussa ja Kolumbiassa. Sitä viedään Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan lähinnä Venezuelan, Brasilian, Karibian ja Keski-Amerikan kautta. Kokaiini viedään aluksi meriteitse Kolumbiasta Meksikoon tai Keski-Amerikkaan, ja sieltä maitse Yhdysvaltoihin. Eurooppaan kokaiini kuljetetaan konttilaivoissa. Kokaiinia takavarikoitiin 2000-vuosikymmenellä noin 700 tonnia vuosittain.


title: Huumekauppa

text: Kokaiinin hinta nousee monikymmenkertaiseksi lähtömaan ja kohdemaan välillä. Kolumbiassa tai Perussa kilo kokaiinia maksaa 2000 dollaria, Meksikossa 10 000 dollaria ja Yhdysvalloissa 30 000 dollaria kiloittain ja 100 000 dollaria grammoittain myytynä.


title: Huumekauppa

text: Opiaatteja myydään vuosittain 65 miljardin dollarin edestä. Yhdysvalloissa myydään vuosittain heroiinia noin 27 miljardilla dollarilla.


title: Huumekauppa

text: Oopiumia ja heroiinia jalostetaan oopiumunikosta. Niitä tuotetaan lähinnä Afganistanissa, Pakistanissa, Iranissa, Burmassa, Thaimaassa, Vietnamissa, Laosissa, Myanmarissa, Kolumbiassa ja Meksikossa. Aasian tuotannon tärkeimpiä kohdemaita ovat Länsi- ja Keski-Euroopan maat, minne heroiini tuodaan joko Pakistanin, Iranin ja Turkin kautta, tai pohjoisempaa entisen Neuvostoliiton maiden kautta. Euroopan heroiinimarkkinoiden vuosittainen arvo on noin 20 miljardia dollaria, ja Venäjän ja Kazakstanin markkinoiden 13 miljardia dollaria. Meksikolaiselle heroiinille on kasvavaa kysyntää Yhdysvalloissa.


title: Huumekauppa

text: Maailmassa tuotetaan vuosittain noin 430–450 tonnia heroiinia, suurin osa Afganistanin oopiumista. Määrästä noin viidesosa saadaan pysäytettyä, mutta kulutukseen päätyy 340 tonnia.


title: Huumekauppa

text: Huumetuotannon vastaisesta toiminnasta huolimatta oopiumisato oli vuonna 2014 Afganistanissa ennätykselliset 6 400 tonnia, viljelyala 224 000 hehtaaria ja unikkotuotannon voitot vuonna 2013 lähes kolme miljardia dollaria. Hallitusta vastaan taisteleva taleban-liike rahoittaa huumekaupalla toimintaansa. Afganistanilaisviljelijät saavat oopiumunikosta parempaa tuottoa kuin mistään vaihtoehtoisesta viljelykasvista, eikä se vaadi suurta peltopinta-alaa. 4,5 kiloa oopiumia tuottaa saman kuin yli viisi tonnia vehnää. raportin mukaan viljelijät ilmoittivat yleisimmiksi syiksi ooppiumin viljelyyn ooppiumin korkean hinnan, suuren tuoton pienellä viljelypinta-alalla, elintason paranemisen ja köyhyyden.


title: Huumekauppa

text: Synteettisten huumeiden kuten amfetamiinin valmistusaineet ja lopputuote kuljetetaan yleensä valtionrajojen yli. Amfetamiinien suurimpia tuottajia ovat Kanada, Australia, Japani, Burma, Meksiko ja Syyria. Yhdysvalloissa myydään vuosittain metamfetamiinia 13 miljardilla dollarilla.


title: Yobes Ondieki

text: Yobes Ondieki (s. 21. helmikuuta 1961 Kisii, Kenia) on entinen kenialainen kestävyysjuoksija, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1980- ja 1990-lukujen vaihteen tienoille.


title: Yobes Ondieki

text: Ondieki piti juoksuissaan tasaisen kovaa tahtia, mutta hänen loppukirinsä oli heikko. Hänen uransa paras arvokisasaavutus on 5 000 metrin maailmanmestaruus 1991 Tokion kisoista. Aikaisemmin samana vuonna hän oli juossut Zürichissä matkan uuteen maansa ennätysaikaan 13.01,82 ja voittanut maansa mestaruuden. 1992 Barcelonan olympialaisissa hän oli 5 000 metrillä viides. Vuonna 1993 hän juoksi Oslon Bislettillä 10 000 metriä ensimmäisenä ihmisenä alle 27 minuutin, aikaan 26.58,38.


title: Yobes Ondieki

text: Juoksu-uransa jälkeen Ondieki on toiminut Peter Muriukin valmentajana.


title: Aleksandr Potašov

text: Aleksandr Potašov (, s. 12. maaliskuuta 1962) on kävelijä, joka maailmanmestaruuteen huipentuneella urallaan edusti Neuvostoliittoa ja myöhemmin Valko-Venäjää.


title: Aleksandr Potašov

text: Vuonna 1981 Potašov voitti 10 000 metrin kävelyssä nuorten EM-hopeaa. Hänen uransa kirkkain saavutus on 50 kilometrin kävelyn maailmanmestaruus 1991 Tokion kisoista ajalla 3.53.09. Kyseisessä kisassa hän ylitti maalilinjan kaulatusten silloisen maanmiehensä Andrei Perlovin kanssa, ja hänet julistettiin lopulta voittajaksi yhden sekunnin sadasosan erolla.


title: Aleksandr Potašov

text: Nopeimmillaan Potašov on kävellyt 50 kilometriä aikaan 3.40.02. Tämä tapahtui Neuvostoliiton mestaruuskilpailuissa Moskovassa 27. toukokuuta vuonna 1990. 20 kilometriä hän on kävellyt aikaan 1.20.12, Navapolatskissa 21. toukokuuta vuonna 1994.


title: Aleksandr Potašov

text: Potašov on 190 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviaikoinaan 77 kilogrammaa.


title: Tavara

text: Tavara-nimitystä käytetään suomen kielessä esineistä omistuksen ja kaupan kohteina. Sanan etymologinen lähtökohta on venäjän kielen suunnilleen samaa tarkoittava товар ("tovar").


title: Tavara

text: Tavaran arvo on tärkeä kansantaloustieteen historiaan liittyvä käsite. Myös logistiikan kannalta ja esimerkiksi tullin termistössä sillä on laajasti merkitystä. Arvonlisäverotuksessa tavaralla tarkoitetaan aineellista esinettä sekä sähköä, kaasua, lämpöä, kylmyyttä ja muuta niihin verrattavaa energiahyödykettä (arvonlisäverolain 17 §).


title: Andrei Perlov

text: Andrei Borisovitš Perlov (, s. 12. joulukuuta 1961) on kävelijä, joka olympiakultaan huipentuneella urallaan edusti Neuvostoliittoa ja myöhemmin Venäjää.


title: Andrei Perlov

text: Perlov voitti 50 kilometrin kävelystä kultamitalin EM-kisoista 1990 samoin kuin Barcelonan olympialaisista 1992. Tokion MM-kisoissa 1991 hän tuli maaliin kaulatusten silloisen maanmiehensä Aleksandr Potašovin kanssa. Miesten tavoitteena oli saada molemmille ystävyksille jaettu kultamitali, mutta tuomaristo antoi maalikamerakuvan perusteella kultamitalin Potašoville ja Perlov sai hopeaa.


title: Andrei Perlov

text: 50 kilometrillä Perlov voitti Neuvostoliiton mestaruuden vuosina 1984, 1985 sekä 5. elokuuta 1989 Leningradissa ajalla 3.37.41, mikä on vielä heinäkuussa 2007 kaikkien aikojen kymmenenneksi nopein aika. 20 kilometrillä hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden 26. toukokuuta 1990 ennätysajallaan 1.18.20.


title: Andrei Perlov

text: Maailmancupissa Perlov oli toinen vuosina 1985 ja 1989.


title: Kävelyn maailmancup

text: Kävelyn maailmancup ("IAAF World Race Walking Cup") on kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n järjestämä kävelytapahtuma. Se järjestettiin ensi kerran vuonna 1961 ja järjestetään nykyisin joka toinen vuosi. Naiset kilpailivat ensi kertaa vuonna 1979. Aiemmin kilpailut tunnettiin nimellä Lugano cup ensimmäisen järjestäjäkaupungin mukaan. Vuonna 2004 tapahtumaohjelmaan otettiin mukaan junioreiden sarjat M19 ja N19. Sarjoihin voivat osallistua kilpailuvuonna 19 vuotta täyttävät tai sitä nuoremmat.


title: Yleisanestesia

text: Yleisanestesia (kansankielessä yleisesti "nukutus") on tila, jossa potilas ei tunne kipua, reagoi siihen tai muista sitä jälkikäteen. Yleisanestesiaa käytetään isompien leikkausten yhteydessä, pienissä leikkauksissa sitä ei yleensä käytetä. Yleisanestesian aikaansaamiseksi käytetään useiden eri lääkkeiden yhdistelmää. Siten turvallinen yleisanestesia on vaativa erikoislääketieteellinen tehtävä. Anestesian tasoa ja potilaan elintoimintoja täytyy seurata koko anestesian ajan.


title: Yleisanestesia

text: Potilas ei ole unessa, koska unessa pystyy reagoimaan kipuun, mutta potilas ei ole varsinaisesti koomassakaan. Itse asiassa anestesiatilasta tiedetään suhteellisen vähän. On yleistä, että vaikka tietoisia muistikuvia ei jää, potilas saattaa nähdä unta kivusta.


title: Yleisanestesia

text: Yleisanestesian aikana nukutetun potilaan elintoimintoja seurataan tarkoin leikkauksen ja yleiskunnon vaatimalla laajuudella. Tarvittaessa monitoroidaan myös lihasrelaksaation astetta ja unen syvyyttä.


title: Yleisanestesia

text: Yleisanestesian jälkeen käytetään varsinaisia keskushermostoon vaikuttavia kipulääkkeitä, kuten opiaatteja (yleensä morfiini tai oksikodoni), erilaisia paikallisia puudutuksia sekä tavallisia tulehduskipulääkkeitä.


title: Yleisanestesia

text: Nykyaikaisessa yleisanestesiassa on ainakin kaksi osaa: kivun lievitys, sedaatio eli nukuttaminen ja tarvittaessa lisäksi lihasrelaksaatio. Kipua lääkitään opioidijohdoksilla, joilla on myös unettava vaikutus. Varsinainen nukahtaminen saadaan aikaan anestesia-aineilla. Anestesia-aineita annetaan tavallisesti ensin suoneen, jolloin aikaansaadaan anestesiainduktio. Tämän jälkeen annetaan hengitettävää anestesiakaasua tai laskimonsisäistä nukutusainetta anestesian ylläpitämiseksi. Anestesia-aineilla on myös kipua vähentävä vaikutus. Kolmanneksi joissakin leikkauksissa annetaan lihasrelaksanttia lihasjänteyden alentamiseksi.


title: Yleisanestesia

text: Yleisanestesialla tavoitellaan seuraavaa:


title: Klemens XIV

text: Giovanni Vincenzo Antonio Ganganelli (31. lokakuuta 1705, Sant'Angelo in Vado, Rimini, – 22. syyskuuta 1774, Rooma) oli paavina 19. toukokuuta 1769 – 22. syyskuuta 1774. Hän otti nimekseen Klemens XIV (latinaksi "Clemens XIV" ja italiaksi "Clemente XIV").


title: Klemens XIV

text: Giovanni Ganganelli oli vaatimattoman kyläkirurgin poika. Tuleva kardinaali ja paavi sai opetuksensa jesuiittojen koulussa. Vuonna 1724 hän liittyi fransiskaanijärjestöön, jonka johtajaksi (’’Consultor’’) hänet nimitettiin vuonna 1741. Paavi Klemens XIII korotti hänet kardinaalin tehtävään vuonna 1759.


title: Klemens XIV

text: Paavi Klemens XIV:n edeltäjän Klemens XIII:n kuolema jätti Rooman kirkon vaikeaan tilanteeseen. Paavin valta-asemaa vastaan hyökkäsivät kirkon sisältä käsin gallikanismi ja jansenismi. Gallikaanien näkemyksen mukaan Ranskan katolisen kirkon tulisi olla mahdollisimman itsenäinen suhteessaan paaviin. Jansenismi oli 1600-luvulla syntynyt katolisen kirkon uudistusliike. Kirkon ulkopuolelta vastaavasti toimivat febronismi, joka meni tavoitteissaan gallikanismiakin pidemmälle jopa tavoitellen eräänlaista perustuslaillista monarkiaa kirkkoon, sekä rationalismi, jonka doktriinin mukaan järki on oikea tiedon lähde.


title: Klemens XIV

text: Kuitenkin kaikkein polttavin kysymys olivat jesuiitat. Ranskassa ja Iberian niemimaalla järjestön toiminta oli lakkautettu, ja yleisesti toivottiin, että uusi paavi lakkauttaisi järjestön toiminnan kokonaan. 15. helmikuuta 1769 kokoontunutta konklaavia painostettiin asian suhteen. Enemmistö 47 kardinaalista oli kuitenkin myötämielinen järjestön toiminnalle.


title: Klemens XIV

text: Tämän seurauksena Ranskan, Espanjan ja Portugalin kuninkaat käyttivät oikeuttaan poistaa Kirkkovaltiosta 23 kardinaalia. Lisäksi uhattiin, että muunlaista paavia kuin jo ennakolta jesuiittajärjestön lakkauttamisen kannalla oleva ei hyväksyttäisi. Paavilta vaadittiin kirjallinen sitoumus vihatun järjestön lopettamisesta. Lopulta kardinaali Ganganelli, joka oli jesuiittojen entinen oppilas, suostui lupauksen allekirjoittamiseen, ja hänet valittiin uudeksi paaviksi ennätyspitkän, kolme kuukautta kestäneen, konklaavin jälkeen 18. toukokuuta.


title: Klemens XIV

text: Klemens XIV onnistui pienillä myönnytyksillään, joilla tosin käänsi selkänsä edeltäjänsä harjoittamalle politiikalle, saavuttamaan sovun Espanjan ja Portugalin hallitsijoiden kanssa. Ranskan kanssa näin ei kuitenkaan käynyt. Jotta Ranskan valtio suostuisi palauttamaan Avignonin, jonka se oli valloittanut joka kerralla jouduttuaan yhteentörmäykseen paavin kanssa, sen vaatimukseen olisi myönnyttävä. Lopulta paavin täytyi taipua Ranskan tahtoon, ja paavi Klemens XIV kielsi jesuiittajärjestön lopullisesti 21. heinäkuuta 1773. Paavi ei käyttänyt asian julkaisemiseen bullaa, vaan yksinkertaisempaa ’’Dominus ac redemptor’’ -kirjettä, joka oli vaikutuksiltaan paljon bullaa vaatimattomampi ja siten haluttaessa muutettavissa.


title: Klemens XIV

text: Myöhemmin, vuonna 1815 paavi Pius VII antoi kaikille piispoille osoittamassaan kirjeessä (Litteræ encyclicæ) luvan jesuiittajärjestön toiminnan aloittamiseksi uudelleen.


title: Elias Krohn

text: Pentti Elias Ilmari Krohn (s. 29. maaliskuuta 1977) on Kulttuurivihkojen päätoimittaja ja vapaa toimittaja. Hän on Yleisen lehtimiesliiton hallituksen jäsen. Koulutukseltaan Krohn on valtiotieteiden maisteri.


title: Elias Krohn

text: Krohn on työskennellyt Kansan Uutisten toimittajana ja kirjoittanut artikkeleita myös muun muassa Suomen Rauhanpuolustajien Rauhan puolesta -lehteen, Liberoon, Helsingin yliopiston Yliopisto-lehteen, Voimaan ja Sitoutumattoman vasemmiston Toimenpiteeseen (päätoimittajana). Hän on Kiilan jäsen.


title: Elias Krohn

text: Elias Krohn teki vuonna 2001 Nokian yhtiökokouksessa esityksen uusien optio-ohjelmien hylkäämiseksi.


title: Elias Krohn

text: Elias Krohnin äiti on kirjailija Leena Krohn.


title: Curt Lindström

text: Curt "Curre" Lindström (s. 26. marraskuuta 1940, Uppsala) on ruotsalainen jääkiekkovalmentaja, joka tuli tunnetuksi toimiessaan Suomen jääkiekkomaajoukkueen (1993–1997) päävalmentajana, kun Suomi voitti vuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruuden. Hän on valmentanut myös Ruotsin (1985–1986) ja Latvian jääkiekkomaajoukkueita (2001–2004).


title: Curt Lindström

text: Jääkiekon SM-liigassa Lindström on toiminut Ilveksen (kausi 2004–2005) ja Jokerien (kausi 2005–2006) päävalmentajana.


title: Curt Lindström

text: Curt Lindströmillä on maailmanmestaruuden lisäksi MM-hopea ja olympiapronssi, molemmat vuodelta 1994. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Lindströmin Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 148. Hän sai myös vuonna 1994 Vuoden valmentaja -äänestyksessä kunniamaininnan.


title: Curt Lindström

text: Curt Lindström sai helmikuussa 2007 tuomion talousrikoksista. Henkilöstövuokrausyritys "Curre Lindström i Mälardalen AB" jätti maksamatta veroja Ruotsin valtiolle. Lindström ajoi puolustustaan väitteellä "olin vain yrityksen keulahahmo", mutta sai oikeudessa ehdollista vankeutta ja 200 tuntia yhdyskuntapalvelua.


title: Curt Lindström

text: Lindström asuu avoliitossa thaimaalaisen Wan-nimisen naisen kanssa ja viettää Thaimaan Hua Hinissä noin kahdeksan kuukautta vuodesta.


title: Athabasca-kielet

text: Athabasca-kielet (vaihtoehtoisia kirjoitusasuja athapaskalaiset kielet, athapaski ) on laaja ryhmä toisilleen etäisesti sukua olevia Pohjois-Amerikan intiaaniryhmien käyttämiä kieliä. Athabasca-ryhmään kuuluu enemmän kieliä kuin mihinkään muuhun Pohjois-Amerikan ryhmään. Athabascat on nimitys, jolla kutsutaan näitä kieliä puhuvia heimoja ja ihmisiä. Englanninkielessä käytettävä "Athabaskan/Athabascan"-nimitys tulee Kanadassa sijaitsevan Athabascajärven cree-nimestä. Athabascat kuuluvat laajempaan Na-dené -kieliryhmään. Pohjoiset Athabascat elivät Pohjois-Amerikan suberktisella kulttuurialueella, jolla metsästettiin ja kalastettiin.


title: Athabasca-kielet

text: Pohjoiseen athabasca-kieliryhmään kuuluu 31 kieltä, joita puhutaan Alaskan sisämaassa sekä Luoteis-Kanadan sisäosissa Yukonissa ja Luoteisterritorioissa sekä Brittiläisessä Kolumbiassa, Albertassa, Saskatchewanissa ja Manitobassa. Useat athabasca-kielet ovat Luoteisterritoriossa virallisina kielinä, muun muassa dene suline, dogrib eli tłįchǫ, gwich'in ja slavey.


title: Athabasca-kielet

text: Tyynenmerenrannikon ryhmään kuuluu seitsemän kieltä, joita puhutaan eteläisessä Oregonissa ja Kalifornian pohjoisosissa. Erillään pohjoisista ja rannikkokielistä on kuusi eteläistä athabasca-kieltä, joita puhutaan joissakin Yhdysvaltojen eteläisissä osavaltioissa ja Luoteis-Meksikossa. Tähän ryhmään kuuluu apašši- ja navajo-heimoja.


title: Athabasca-kielet

text: Athabasca-kielet voidaan jaotella myös yhdeksään alaryhmään:


title: Athabasca-kielet

text: Näistä 1-7 ovat pohjoisen (alueellisesti) athabasca-kieliä. Kwalhioqua-tlatskanaita (#7) on usein pidetty osana tyynenmerenrannikon ryhmää, mutta Michael Kraussin tutkimusten mukaan se ei muistuta tyynenmerenrannikon ryhmän kieliä.


title: Athabasca-kielet

text: Eyak- ja athabasca-kielet muodostavat yhdessä geneettisen ryhmän nimeltään (englanniksi) Athabaskan-Eyak. Tlingitin kieli on etäistä sukua näille ja nämä kolme muodostavat na-dené-kielten ryhmän.


title: Rainbow Six

text: Tom Clancy’s Rainbow Six on ensimmäisen persoonan taktinen ammuntapelisarja, joka pohjautuu Tom Clancyn romaaniin "Iskuryhmä Rainbow" ("Rainbow Six", 1998). Siinä esiintyy kuvitteellinen YK:n alaisuudessa toimiva monikansallinen terrorismin vastainen yksikkö Rainbow.


title: Rainbow Six

text: Ensimmäinen peli oli Red Storm Entertainmentin kehittämä, ja se tehtiin yhtä aikaa kirjan kanssa. Se myös myötäili väljästi kirjan juonta tehtävästä toiseen. Peliin tehtiin myöhemmin useita jatko-osia ja lisäosia. Ubisoft on ostanut Red Stormin ja kehittää sarjaa tällä hetkellä.


title: Rainbow Six

text: "Rainbow Six" ja sen jatko-osat määrittivät taktisen ammunnan lajin, jossa pelaajan on pakko keskittyä enemmän huomaamattomuuteen, tiimityöskentelyyn ja taktiikkaan kuin suoraviivaiseen räiskintään. Tuoreimmissa julkaisuissa sarja tosin on kehittynyt enemmän ”valtavirtaa” kohti ja yrittää saada laajempaa pelaajayhteisöä etääntyen näin alkuperäisestä konseptistaan, joka teki siitä alun perin suositun.


title: John McLaughlin

text: John McLaughlin (s. 4. tammikuuta 1942 Yorkshire) on englantilainen jazzkitaristi, joka tunnetaan erityisesti jazz-rockia Mahavishnu Orchestransa levyistä 1970-luvun alusta. Hän on arvostetuimpia eurooppalaisia jazz-muusikoita.


title: John McLaughlin

text: Vuonna 1969 McLaughlin äänitti ensimmäisen sooloalbuminsa, "Extrapolationin", Tony Oxleyn, Brian Odgesin ja John Surmanin kanssa, jossa esiintyi jo monia hänen tyypillisiä musiikillisia piirteitään, kuten nopea ja tarkka soitanta ja harvinaisten tahtilajien kuten 13/8:n käyttö. Kuten hän on siteerannut itseään useisiin kitaraoppikirjoihin, McLaughlin osaa kaiken kitaraskaaloja myöten ja nimittääkin itseään eräässä puheessaan skaalamaisteriksi. Debyyttilevyn jälkeen McLaughlin muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän liittyi nuoren rumpali Tony Williamsin Lifetime-yhtyeeseen. Kuultuaan rumpalinaan toimineen Williamsin yhtyeen levyä, Miles Davis halusi McLaughlinin myös omaan kokoonpanoonsa. McLaughlinia kuullaan esimerkiksi Davisin uraauurtavilla albumeilla "In a Silent Way" ja "Bitches Brew".


title: John McLaughlin

text: Useiden muiden Miles Davisin kanssa levyttäneiden nuorten ja lahjakkaiden muusikoiden tapaan, McLaughlin perusti 1970-luvun alussa oman fuusioyhtyeensä, Mahavishnu Orchestran. Monikansalliseen yhtyeeseen kuuluivat alun perin yhdysvaltalainen viulisti Jerry Goodman, tšekkiläinen kosketinsoittaja Jan Hammer, panamalainen rumpali Billy Cobham ja irlantilainen basisti Rick Laird. Yhtyeestä tuli Weather Reportin ja Return to Foreverin ohella 1970-luvun johtava fuusioyhtye. Erityisesti yhtyeen ensimmäisen kokoonpanon aikana tehdyt "The Inner Mounting Flame" (1971) ja "Birds of Fire" (1972) ovat jääneet klassikkolevyjen asemaan.


title: John McLaughlin

text: Mahavishnu Orchestran musiikissa yhdisteltiin ennen näkemättömällä tavalla jazzia, klassista musiikkia, rockia ja intialaista musiikkia. Lopputulos ei muistuttanut jazzia vaan soundit tuovat mieleen enemmin psykedeelisen rockin. Yhtyeen hajoamisen jälkeen McLaughlin perusti akustisen Shakti-orkesterin, jota pidetään yhtenä ensimmäisistä ”maailmanmusiikkia” soittaneista yhtyeistä. McLaughlin oli näihin aikoihin intialaisen gurun Sri Chinmoyn seuraaja ja muutti nimensä Mahavishnu John McLaughliniksi. Vuonna 1973 hän äänitti toisen Sri Chimoyn oppilaan, Carlos Santanan, kanssa uskonnollishenkisen albumin, "Love Devotion Surrender", joka sisältää muun muassa John Coltranen kappaleet ”A Love Supreme” ja ”Naima”. Myöhemmin molemmat kitaristit jättivät Sri Chinmoyn.


title: John McLaughlin

text: 1980-luvun alussa McLaughlin työskenteli yhdessä flamencokitaristi Paco de Lucían ja Al Di Meolan kanssa kitaratriona, jossa soittajien edustamia erilaisia musiikkityylejä yhdisteltiin rohkeasti levyillä "Friday Night in San Francisco" (1981) ja "Passion, Grace and Fire" (1983). Trio kokoontui uudelleen vuonna 1996 "The Guitar Trio" -levyä ja -maailmankiertuetta varten.


title: Highway to Hell (kappale)

text: Highway to Hell on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n tunnetuimpia kappaleita. Se julkaistiin samannimisellä albumilla "Highway to Hell" vuonna 1979 ja samana vuonna myös singlenä. Kappaleella yhtye pääsi musiikin valtavirtaan ja sitä pidetään yleisesti yhtyeen parhaimpiin kuuluvana. Monissa kyselyissä kappale on kärkituntumassa parhaimpaa rockkappaletta etsittäessä.


title: Highway to Hell (kappale)

text: Kappaleen ovat sanoittaneet ja säveltäneet yhtyeen kitaristit Angus ja Malcolm Young sekä yhtyeen silloinen laulaja Bon Scott, kun taas kappaleen kuuluisasta kitarariffistä vastaa Malcolm. Myös sen kitarasoolo on hyvin tuttu. Singlen B-puolena oli niin ikään "Highway to Hell" -albumille kuuluva kappale "If You Want Blood (You've Got It)".


title: Highway to Hell (kappale)

text:
”Highway to Hell” julkaistiin livenä yhtyeen albumeilla "Live" ja "" vuonna 1992. Se julkaistiin myös uudelleen singlenä "Live"-albumilta.
Kappaleesta julkaistiin vuonna 1992 single yhtyeen livealbumilta "Live".


title: Nikke Knatterton

text: Nikke Knatterton () on Manfred Schmidtin (1913–1999) luoma sarjakuvahahmo, joka suoritti ensiesiintymisensä saksalaisessa "Quick"-kuvalehdessä 3. joulukuuta 1950. Yksityisetsivä Knatterton tunnetaan parhaiten huimasta päättelykyvystään, uskomattomista teknisistä apuvälineistään ja ronskista huumoristaan sekä huudahduksesta ”Johtopäätös!” ( eli "Minä päättelen!"). Sarjakuvien lisäksi Knatterton seikkaili myös näytelmäelokuvissa ja TV-piirrossarjassa.


title: Nikke Knatterton

text: Nikke Knattertonin hahmo syntyi jo vuonna 1935, kun Schmidt kirjoitti ja piirsi "Die Grüne Post" -viikkolehteen salapoliisitarinan ”Der Hilferuf der Maud O’Key”, jonka tapahtumat sijoittuivat Chicagoon. Päähenkilön nimi oli Nick Knatterton, ja hahmolla oli jo tuttu leuka ja ruudullinen takki. Seuraavan kerran hahmo seikkaili vuonna 1946 "Die Landpost" -lehdessä; tarinan otsikko oli ”Der Schuß in den künstlichen Hinterkopf” eli ”Laukaus tekotakaraivoon”.


title: Nikke Knatterton

text: Schmidt itse muisteli, että vuonna 1950 hän olisi saanut käsiinsä Yhdysvalloista tuodun "Teräsmies"-sarjakuvalehden ja alkanut parodioida sarjakuvan kerrontamuotoa:


title: Nikke Knatterton

text: Selostusta ei voitane pitää aivan totuudenmukaisena, koska Schmidt oli piirtänyt sarjakuvia lapsesta alkaen ja käyttänyt myös puhekuplia tottuneesti. Toinen tarina kertoo, että joskus vuoden 1946 aikoihin Schmidt olisi saanut ystävältään amerikkalaisen "Classic Comics" -julkaisun, jossa oli jokin Charles Dickensin romaani sarjakuvasovituksena. Ystävä luonnehti sarjakuvaa tulevaisuuden alaksi, ja Schmidt kiinnostui aiheesta, tutustui myös "Teräsmieheen", muokkasi tarinan ”Laukaus tekotakaraivoon” alkua sarjakuvaversioksi ja tarjosi sitä "Quick"-lehteen, jota hän oli avustanut pilapiirroksin. Päätoimittaja Anton Sailer hyväksyi ehdotuksen, ja sarjakuvaa alettiin julkaista jatkotarinana.


title: Nikke Knatterton

text: Sarjakuvasta tuli pian suosittu, ja harva tajusi sitä sarjakuvamuodon parodiaksi. Aluksi Schmidt viljeli tarinoissa vain parodiaa, mutta vähitellen hän keksi ujuttaa tarinoihin satiirisia viittauksia päivänpolitiikkaan ja Saksojen yhteiskunnalliseen elämään. Välillä Schmidt hyökkäsi melko kärjekkäästi Konrad Adenaueria, Franz Josef Straussia ja Erich Mendeä vastaan. "Nikke Knattertonin" kokonaisjulkaisusta puuttuu yhä edelleen neljä sivua, joita ei ole nähty vuoden 1957 jälkeen — ilmeisesti siksi, että niissä Strauss tekee kyseenalaisia asekauppoja. Nämä sivut olivat näytteillä Schmidtin 100-vuotisnäyttelyssä Hannoverin sarjakuvamuseossa.


title: Nikke Knatterton

text: Sarjakuvalle luotiin oheistuotteita (pelikortteja, värityskirjoja, naamareita yms.), ja piirrostarinoita julkaistiin ulkomaisissakin lehdissä. Sarjakuvaa julkaistiin usean vuoden ajan, mutta tarinoiden kehittely kävi Schmidtille yhä työläämmäksi:


title: Nikke Knatterton

text: Vuonna 1959 Schmidt luopui sarjakuvan piirtämisestä ja ryhtyi "Quick"-lehden matkareportteriksi.


title: Nikke Knatterton

text: Nikke Knatterton (täydelliseltä nimeltään Nikolaus Kuno Freiherr von Knatter, suomeksi paroni Nikolaus Kuno von Knatter), syntyi Kyritzissä (tunnetaan myös nimellä "Kyritz an der Knatter"), ja hänen vanhempansa olivat Casimir Kuno von Knatter sekä Corinna Pimpsberg.


title: Nikke Knatterton

text: Nikke Knattertonin ylivertaisuus salapoliisina perustuu päättelykyvyn ja laajan tietämyksen lisäksi hänen erityisen tarkkoihin aisteihinsa ja muistiinsa. Nikke pystyy vaikkapa erottamaan sormenjäljet ikkunalaudalta, ja hänen kuvamuististaan löytyvät muun muassa kaupungin kartta ja kaikki kaupungin länkisääriset rikolliset. Nikke ei voita vastustajiaan niinkään voimankäytöllä, vaikka hän vannoutuneena pasifistina aseiden sijaan suosii esimerkiksi tarkasti suunnattua nyrkiniskua roiston leukaan, vaan hän käyttää apunaan erilaisia ovelia varusteita. Valikoimaan kuuluvat muun muassa tekotakaraivo, teräsvahvisteiset housuntakamukset ja tekoparta, jonka sisällä on laskuvarjo. Sittemmin James Bond vei Knattertonin temput ”korkeimpaan ja vieläpä vakavaksi tarkoitettuun täydellisyyteensä”.


title: Nikke Knatterton

text: Nikke pukeutuu aina ruudulliseen sarkapukuun ja lippahattuun ja polttelee piippua. Asu yhdistetään populaarikulttuurissa Sherlock Holmesiin, ja varsinkin Holmesin ylivertainen päättelykyky joutuu Knatterton-tarinoissa parodioinnin kohteeksi. Kyse on kuitenkin 1930-luvun silmälasien läpi nähdystä Holmesista, sillä Schmidt mainitsi hahmon esikuvaksi Hans Albersin esittämän Holmesin, joka oli nähty vuoden 1937 elokuvassa "Sherlock Holmes". Hahmon nimi "Nick Knatterton" viittaa kuvitteellisiin salapoliiseihin Nat Pinkertoniin, jonka esikuvana oli Yhdysvaltain ensimmäisen etsivätoimiston perustaja Allan Pinkerton, ja Nick Carteriin. Molemmat seikkailivat 1900-luvun alun toiminnallisessa kioskikirjallisuudessa, joka kuului kouluikäisen Schmidtin suosikkilukemistoon.


title: Nikke Knatterton

text: "Nikke Knattertonin" ironia ja metafiktio perustuvat Schmidtin käyttämiin tekstilaatikoihin, joissa sarjakuvan tapahtumia selitetään ja kommentoidaan; usein selitykset ovat näennäisen tarpeettomia tai jopa absurdeja. Yleensä laatikosta lähtee nuoli, joka osoittaa ironisen tarkasti, mihin selitys kohdistuu, ja tällä keinolla Schmidt parodioi sarjakuvan kerrontamuotoa. Usein selitykset ovat "me"-muodossa: ”Koska laite on läpinäkymätön kuin valtion virkakoneisto, esitämme tässä poikkileikkauksen.” Joskus tekstilaatikkoa on vielä selventämässä toinen tekstilaatikko. Sarjakuvateknisesti laatikot olivat tuohon aikaan omintakeisia ja epätavallisia kerrontakeinoja, ja niitä voidaan verrata käyttöohjeisiin, joissa kuvat ja sanat täydentävät toisiaan.


title: Nikke Knatterton

text: Toinen Schmidtin vaalima tekniikka olivat läpileikkaukset. Koneiden ja rakennelmien toimintaa havainnollistetaan läpileikkauspiirroksin ja näin korostetaan niiden futuristisuutta ja epärealistisuutta. Piirrosten naiivi innokkuus kommentoi 1950-luvun teknistä kehitysoptimismia.


title: Nikke Knatterton

text: Sarjakuvatarinat sijoittuvat Saksaan, eri puolille Eurooppaa sekä villiin länteen. Alun perin Nikke Knattertonin asuintalon sijaintipaikaksi ilmoitettiin ”Bakerstreetin ja Hollywoodstreetin kulma”. Osoitteella viitattiin hahmon taustaan: tarinoissa pilkan kohteeksi joutuivat niin Sherlock Holmes kuin Amerikan yhdysvallatkin – erityisesti toiminnantäyteiset, sensaatiohakuiset amerikkalaiset rikosseikkailut, joissa päähenkilöt joutuvat täpäriin vaaratilanteisiin ja pelastautuvat jollakin mielikuvituksellisella tempulla.


title: Nikke Knatterton

text: "Quick"-lehdessä julkaistiin värikkäitä kuvareportaaseja eri puolilta maailmaa, ja Nikke Knattertonin seikkailut tyydyttivät lukijoiden kaukokaipuuta siinä missä lehden jututkin. 1950-luvulla ulkomaanmatkat olivat monille saksalaisille vielä etäisiä haaveita.


title: Nikke Knatterton

text: Tarinoissa esiintyvät usein hyväuskoinen malli Molly Moll (laulajana Dolly Duuri), alamaailman kohtauspaikan Alibi-baarin emäntä Virginia Peng, Jalokivi-Juppe ja keksijä Leo Liuos. Poliisit eivät suhtaudu Nikkeen varauksettoman ystävällisesti vaan pitävät Nikkeä yleensä pilkkanaan. Sarjakuvassa poliisiin viitataan jopa sanoilla ”valtiollinen väkivalta”. Myös verottaja (verotarkastaja Nuusku) on usein irvailun kohteena. Tavallisesti rikoksen kohteet tai niiden teettäjät ovat yläluokkaa tai huomattavassa asemassa olevia henkilöitä. Niken ratkomat tapaukset saattavat päättyä jonkinlaiseen sopimukseen ja yhteisymmärrykseen. Myös taiteilija Max Wachs esiintyy joskus tarinoissa.


title: Nikke Knatterton

text: Vuonna 1955 Manfred Schmidt piirsi Münchenin kaupungin mainoskampanjaan kymmenen Knatterton-aiheista mainoskuvaa, joilla markkinoitiin kaupungin uimaloita. Kuvat painettiin raitiovaunulippujen kääntöpuolelle. Muutamissa kuvissa oli Knattertonin tapaisia kaksimielisiä lausahduksia. Kesäkuussa 1955 "Abendzeitung"-lehti kertoi, että piirrokset olivat herättäneet ”vastalauseiden myrskyn”, koska kasvattajat uskoivat kuvien vaikuttavan haitallisesti koulunuorisoon. Baijerin kristillissosiaaliseen unioniin kuulunut kaupunginhallituksen jäsen Centa Hafenbrädl moitti piirroksia siitä, että niissä on ”liian paljon seksiä ja liian vähän hyvää makua”. Ylipormestari ehdotti, että loput liput mitätöisiin kerralla, mutta siitä olisi koitunut kaupungille 8 000 markan tappio. Niinpä asia jäi kaupunginhallituksessa sillensä.


title: Nikke Knatterton

text: Epäsiveellisiä kuvia ja kirjoituksia vastustava viranomainen Zentralstelle zur Bekämpfung unzüchtiger Bilder, Schriften und Darstellungen teki sen jälkeen Münchenin kaupungista rikosilmoituksen, koska piirroksia pidettiin epäsiveellisinä ja nuorisolle haitallisina. Asiantuntijana kuultu nuorisopsykologi Hans Luxemburger kuitenkin arvioi, ettei piirroksia voitu missään tapauksessa pitää nuorisolle haitallisina, ja esitutkinta päättyi siihen.


title: Nikke Knatterton

text: "Nick Knatterton" -sarjakuvaa julkaistiin saksalaisessa "Quick"-lehdessä vuosina 1950–1959. Sarjakuva oli mustavalkoinen. Jo vuonna 1952 julkaistiin ensimmäinen kokoomavihko "100 Abenteuer des berühmten Meisterdetektivs", joka sisälsi siihen mennessä ilmestyneet seikkailut. Varhaisimpia sivuja piirrettiin tähän julkaisuun uusiksi. Sadan seikkailun vihkoja julkaistiin vuoteen 1959 mennessä kaikkiaan seitsemän, mutta niistä puuttuvat kaksi viimeistä "Quick"-lehden tarinaa (”Pää lensi Thamesiin” ja ”Supermehiläisen salaisuus”).


title: Nikke Knatterton

text: Ensimmäinen kirjamuotoinen kokonaisjulkaisu ilmestyi vuonna 1977, mutta siitä puuttuivat vielä tarinat ”Varastettu lantiolinja” ja ”Rosvon ruuvit löysällä”; jälkimmäisessä esiintyi robotti, joka vaikutti Schmidtistä jälkikäteen tarkasteltuna liian naiivilta. Vasta vuonna 1998 ilmestynyt juhlajulkaisu sisälsi kaikki "Quick"-lehden 18 mustavalkoista piirrostarinaa.


title: Nikke Knatterton

text: Kaksi televisiosarjasta muokattua värillistä sarjakuvatarinaa julkaistiin vuonna 1982 "Fernsehwoche"-lehdessä.


title: Nikke Knatterton

text: "Nikke Knatterton" -sarjakuvaa julkaistiin hollantilaisessa "Volkskrant"-lehdessä helmikuusta 1954 joulukuuhun 1964. Schmidtin piirrokset joutuivat Hollannissa sensuurin (retusoinnin) kohteeksi: naishahmojen rintoja peitettiin ja asuja muutettiin siveellisemmiksi, esimerkiksi bikinejä uimapuvuiksi.


title: Nikke Knatterton

text: Hollannissa julkaistiin myös kokoomavihkoja.


title: Nikke Knatterton

text: Myös Turkissa Schmidtin piirrosjälkeä muokattiin. Kun Knatterton-sarjakuvaa julkaistiin "Milliyet"-lehdessä, naishahmojen muotoja muuteltiin entistäkin rehevämmiksi, jotta ne vastaisivat itämaista kauneusihannetta. Turkissakin julkaistiin kokoomavihkoja.


title: Nikke Knatterton

text: Jugoslavialaisen kroaatinkielisen "Kerempuh"-huumorilehden toimittaja oli tuonut Saksan-matkaltaan "Nikke Knattertonin" kokoomavihkoja. Lehdessä alettiin julkaista maaliskuussa 1953 sarjakuvan piraattiversiota. Ensimmäiset kolme tarinaa (”Laukaus tekotakaraivoon”, ”Sala-ase partasaippuassa” ja ”Intialainen jalokivilaukku”) julkaistiin uudelleen piirrettynä, jotta voitaisiin kiertää Manfred Schmidtin tekijänoikeudet. Lisäksi lehden piirtäjät loivat omia, kokonaan uusia Knatterton-seikkailujaan. Vuonna 1954 lehti hankki virallisen julkaisuluvan, ja alkuperäisiä Knatterton-seikkailuja julkaistiin "Kerempuh"-lehdessä vuosina 1955–1958.


title: Nikke Knatterton

text: "Kerempuh" lakkautettiin vuonna 1958, ja sen jälkeen Knatterton seikkaili "Vjesnik"-lehdessä; vielä tuolloin julkaistiin myös yksi jugoslavialaisten sepittämä ja piirtämä tarina. Schmidtin oli käytännössä mahdotonta valvoa tekijänoikeuksiaan rautaesiripun takana Jugoslaviassa.


title: Nikke Knatterton

text: Suomessa Knattertonin hahmo tunnetaan parhaiten 15-osaisesta TV-piirroselokuvasarjasta "Nikke Knatterton: Mestarietsivän seikkailut" (1978), joka esitettiin Yleisradiossa ensi kerran vuonna 1989 ja joka on uusittu ainakin kolmesti.


title: Nikke Knatterton

text: Suomeksi ilmestyi – televisiosarjan johdosta – vuonna 1990 Jalavan julkaisema sarjakuva-albumi, jossa on neljä tarinaa:


title: Nikke Knatterton

text: Julkaisun suomennosta on arvosteltu heikkolaatuiseksi: käännös on monin paikoin epätarkka, eivätkä kääntäjät ole huomanneet kaikkia sanaleikkejä.


title: Nikke Knatterton

text: CN Publishing ilmoitti julkaisevansa kaikki 18 sarjakuvatarinaa uusina suomennoksina joulukuusta 2009 alkaen, mutta sarjasta ilmestyi vain ensimmäinen albumi ”Laukaus tekotakaraivoon”, ennen kuin kustantamo joutui talousvaikeuksiin.


title: Nikke Knatterton

text: Kokonaisjulkaisussa Schmidt järjesti sarjakuvatarinat uudelleen. Hakasulkeissa on ilmoitettu alkuperäinen ilmestymisjärjestys, ja lihavoinnit osoittavat, mitkä tarinat on julkaistu suomeksi.


title: Nikke Knatterton

text: Sarjakuvan noustua nopeasti suosioon myös Saksan elokuva-ala kiinnostui Nikke Knattertonin hahmosta. Elokuvasovitusta alettiin suunnitella jo 1950-luvun alussa. Neuvottelut kuitenkin venyivät vuosien mittaisiksi, ja elokuvan juonesta muokattiin tavanomainen rikostarina, josta Knatterton-huumori karsiutui pois. Elokuva sai nimen "Nick Knattertons Abenteuer: Der Raub der Gloria Nylon", ja se perustuu tarinaan ”Laukaus tekotakaraivoon”. Pääosan esittäjäksi kaavailtiin ensin Theo Lingeniä, mutta lopulta rooliin valittiin melko tuntematon Karl Lieffen. Gert Fröbellä oli sivuosa, mutta elokuvaa markkinoitiin hänen nimellään. Elokuvan ohjasi Hans Quest. Ensi-ilta oli 15. tammikuuta 1959, eikä menestys ollut kummoinen.


title: Nikke Knatterton

text: Elokuvasta ryhdyttiin tekemään uusintaversiota vuoden 2000 paikkeilla. Elokuvan "Nick Knatterton – Der Film" budjetti oli noin kahdeksan miljoonaa euroa, ja sen ohjasi Niki List. Koeyleisö arvioi elokuvaa kielteisesti, mutta tuotantoyhtiö Helkon Media ilmoitti elokuvan saapuvan teattereihin. Yhtiö joutui kuitenkin vararikkoon lokakuussa 2002 ja elokuva jäi konkurssipesän omaisuudeksi. Elokuvaa ei ole koskaan julkistettu Saksassa, mutta Itävallassa elokuva pääsi teattereihin vuonna 2005.


title: Nikke Knatterton

text: 1970-luvulla Knatterton siirtyi televisioon, kun Schmidt tuotti ja ohjasi 15-osaisen piirroselokuvasarjan "Nikke Knatterton: Mestarietsivän seikkailut". Piirroselokuvat seuraavat vain väljästi sarjakuvatarinoita. Sarjakuvien lailla myös animaatiot sisältävät alastomuutta, seksuaalisia vihjailuja ja absurdeja juonenkäänteitä.


title: Nikke Knatterton

text: Televisiosarja on julkaistu Saksassa sekä VHS-kasetteina että DVD:nä ja Suomessa suomenkielisenä DVD:nä. Sarjan suomensi Maija-Liisa Vuorjoki, ja kertojana toimi Jarmo Koski. Titta Jokinen toimi toisena kertojana jaksossa ”Alibi-baarin salaisuudet”.


title: Nikke Knatterton

text: Kun Finnkino julkaisi "Nikke Knatterton" -piirrossarjan huhtikuussa 2008 DVD:nä, levy myi kolmessa kuukaudessa kultalevyn verran.


title: Nikke Knatterton

text: Audio Verlag julkaisi Saksassa neljä kuunnelmasovitusta vuonna 2007. Kertojana toimi Rolf Becker ja Knattertonia esitti Berndt Stephan:


title: You Shook Me All Night Long

text: You Shook Me All Night Long on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n kappale. Se julkaistiin vuonna 1980 yhtyeen albumilla "Back in Black". Kappale julkaistiin myös singlenä. Kappaleen ovat tehneet yhtyeen kitaristit Angus Young, Malcolm Young ja laulaja Brian Johnson.


title: You Shook Me All Night Long

text: Kappaleesta on julkaistu kaksi musiikkivideota. Ensimmäisessä Angus ja Malcolm Young seuraavat Johnsonia Angusin käyttämät koulupuvut päällä. Toinen video on samanlainen kuin "Back in Black" -levyn muutkin videot.


title: You Shook Me All Night Long

text: Kappale on julkaistu "Back in Blackin" lisäksi myös albumilla "Who Made Who" vuonna 1986 ja livenä albumeilla "Live" ja "" vuonna 1992. Kappale julkaistiin livenä myös Howard Sternin ohjaaman "Private Parts" -elokuvan soundtrackissä.


title: You Shook Me All Night Long

text: Kappale oli sijalla 91 VH1’s list of the 100 greatest rock songs -listalla. Kappaleessa Brian Johnson laulaa kauniista naisesta, joka saa hänet tärisemään.


title: Able (apina)

text: Able oli toinen niistä apinoista, jotka NASA lähetti avaruuteen 28. toukokuuta 1959. Reesusmakaki Able ja sen kumppani oravasaimiri Baker selviytyivät hyvin käynnistään korkeammalla kuin yksikään ihminen oli koskaan käynyt. Naarasapinat Able (3,2 kg) ja Baker (0,31 kg) ammuttiin PGM-19 Jupiter -kantoraketilla avaruuteen Cape Canaveralista. Kuusi ja puoli tuntia lähdön jälkeen löydettiin raketin kärkiosa apinoineen Atlantin valtamerestä Antiguan läheltä 2 700 kilometrin päässä lähtöpaikasta. Ensimmäisten avaruuslennosta hengissä selvinneiden apinoiden matka kesti 16 minuuttia. Matkan aikana ne kävivät 580 km:n korkeudessa ja saavuttivat nopeuden 16 000 km/h.


title: Able (apina)

text: Lennolla, jolla tutkittiin avaruussäteilyn vaikutusta eliöihin, oli mukana myös hiivaa, jyviä ja hedelmäkärpäsen toukkia. Seuraavalla viikolla Yhdysvaltain armeija kuljetti avaruusapina Ablen Fort Knoxiin Kentuckyyn, jossa Ablen nahan alle sijoitettu elektrodi oli tarkoitus poistaa. Nukutuksen aikana Ablen sydän alkoi lyödä epätasaisesti ja tekohengityksestä huolimatta Able kuoli 1. kesäkuuta 1959. Alun perin apinoita oli tarkoitus tarkkailla vuosien ajan ja havainnoida avaruuslennon mahdollisia vaikutuksia niissä. Kuoleman vuoksi jouduttiin Ablen kohdalla tyytymään ruumiinavauksessa saataviin tietoihin ja täyttämään Able muistoksi jälkipolville. Avaruusapina Baker sen sijaan eli pitempään, sillä se kuoli Huntsvillessa Alabaman avaruus- ja rakettikeskuksessa 29. marraskuuta 1984.


title: Exterior Gateway Protocol

text: EGP eli The Exterior Gateway Protocol on Internetin reititysprotokolla, jota käytetään autonomisten järjestelmien yhdistämiseen. Nykyään Border Gateway Protocol (BGP) on syrjäyttänyt EGP:n lähes kokonaan.


title: BGP

text: BGP ("Border Gateway Protocol") on Internetin tärkein reititysprotokolla. Sen tehtävänä on hoitaa reititys autonomisten järjestelmien (Autonomous Systems, AS) välillä.


title: BGP

text: BGP tukee luokatonta reititystä ja käyttää reittien yhdistämistä pitääkseen reititystaulujen koon pienenä.


title: BGP

text: Autonomisten järjestelmien reunareitittimet muodostavat BGP:n avulla yhteyden naapurijärjestelmiin. BGP pohjautuu polkuvektoreiden käyttöön, missä järjestelmät etsivät BGP:n avulla yleensä lyhimmän polun lähdeosoitteesta kohdeosoitteeseen eri autonomisten järjestelmien läpi. Normaalisti BGP-reitittimet ylläpitävät muistissaan taulukkoa kaikista IP-verkoista ja autonomisten järjestelmien muodostamasta polusta, jolla ne voidaan tavoittaa. IPv4:n taulukossa on nykyään yli 440 tuhatta ja IPv6:n taulukossa yli 11 tuhatta verkkoa.


title: BGP

text: Eräitä keskeisiä dokumentteja:


title: Able

text: Able tarkoittaa seuraavia:


title: Kaupankäynti

text: Kaupankäynti tarkoittaa tavaran, palveluiden tai oikeuksien ja aineettoman omaisuuden vaihdantaa. Kaupankäynnin mekanismia kutsutaan markkinoiksi. Alun perin tavaroita vaihdettiin toisiin tavaroihin. Rahan keksiminen tehosti kaupankäyntiä. Kun vaihdannassa käytetään rahaa, voidaan erottaa ostaminen ja myyminen erillisinä tapahtumina.


title: Kaupankäynti

text: Kaupankäyntiä voidaan jaotella kaupan kohteen mukaan esimerkiksi irtaimen kauppaan ja kiinteistökauppaan (arvopaperikauppa on irtaimen kauppaa). Osapuolten mukaan kaupankäynti on jaettavissa vähittäiskauppaan ja tukkukauppaan: vähittäiskaupassa ostaja on kohteen käyttäjä; tukkukaupassa ostaja on vähittäisportaan myyjä.


title: Kaupankäynti

text: Kuten vähittäiskauppaa, tukkukauppaa käydään usealla eri tavalla. Toisin kuin vähittäiskauppa, tukkukauppa keskittyy henkilökohtaiseen myyntiin ja erilaisiin alakohtaisiin ratkaisuihin.


title: Kaupankäynti

text: Henkilökohtaiset myyntikanavat:


title: Kaupankäynti

text: Massamyyntikanavat:


title: Kaupankäynti

text: Kaupankäynnin avulla:


title: Kaupankäynti

text: Kaupankäynti yksilöiden välillä mahdollisti ammattien syntymisen ja erikoistumisen erilaisiin tehtäviin. Kaupankäynti eri väestöryhmien välillä mahdollisti uusien alueiden asuttamisen, koska osa välttämättömistä tarvikkeista ja raaka-aineista (esimerkiksi työkalut, metallit, suola) voitiin saada vaihtamalla tai ostamalla niitä muilta yhteisöiltä tai kansoilta.


title: Kaupankäynti

text: Kansainvälinen kauppa on tavaran ja palveluiden vaihdantaa valtioiden rajojen yli. Useimmissa maissa kansainvälinen kauppa muodostaa merkittävän osan bruttokansantuotteesta. Kansainvälistä kauppaa on harjoitettu jo pitkään, mutta viimeisten vuosisatojen aikana sen taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen merkitys on kasvanut. Tähän on johtanut muun muassa teollistuminen, kehittyneet liikennejärjestelmät, globalisaatio, monikansalliset yritykset ja ulkoistaminen.


title: Halleluja

text: Halleluja on heprean sanan הַלְּלוּיָהּ translitterointi, joka tarkoittaa "Kiittäkää Jahia (suom. Kiittäkää Jumalaa)" ja jota käytetään usein Raamatun psalmeissa. "Jah" on lyhenne jumalan nimestä JHWH (Jahve, Jehova). Sanaa Halleluja käytetään Raamatun Vanhassa testamentissa 24 kertaa (esimerkiksi psalmit 113-118) ja neljä kertaa Uuden testamentin Ilmestyskirjassa.


title: Halleluja

text: Kristillisessä messussa ja liturgiassa hallelujan laulaminen vuorotellen luettujen tai laulettujen psalmin säkeiden kanssa edeltää evankeliumin lukua. Katolisessa kirkossa paaston aikoina tosin tämä korvataan vähemmän juhlavalla tractus-osalla. Juutalaisessa perinteessä sanaa käytetään osana Hallel-rukouksia.


title: Offertorium

text: Offertorium on anglikaanisen ja katolisen messun osa, joka edeltää varsinaista eukaristiaa (ehtoollista) ja jonka aikana seurakunnalta kerätään kolehti. Musiikillisesti offertorium on yleensä lyhyt instrumentaali- tai vokaaliteos, joka on sävelletty offertorium-lauseisiin.


title: Georges Guynemer

text: Ranskalainen Georges Guynemer (24. joulukuuta 1894 – 11. syyskuuta 1917) oli ensimmäisen maailmansodan johtavia hävittäjä-ässiä.


title: Georges Guynemer

text: Georges Marie Ludovic Jules Guynemer syntyi Pariisissa 24. joulukuuta 1894. Hänen isänsä oli eläkkeelle oleva armeijan upseeri Paul Guynemer. Suku oli nk. sotilassuku.


title: Georges Guynemer

text: George kävi koulunsa kotona kunnes joutui Lycee d' Compiegneen, jossa ei pärjännyt. Hänet siirrettiin Stanislasin lukioon. Hän ei panostanut koulunkäyntiin, oli häirikkö ja tappelija. Teini-ikäisenä hän harrasti rullaluistelua, miekkailua ja kivääriammuntaa. Näillä on voinut olla hävittäjälentäjän taitoja kehittävää vaikutusta.


title: Georges Guynemer

text: Hän tutustui tuolloin Jean Krebsiin, joka oli Panhard Motor Companyn johtajan poika, ja yhdessä he alkoivat rakennella mm. polttomoottoria. Kiinnostus lentämiseen alkoi tästä. I maailmansodassa Krebs kuoli maahansyöksyssä.


title: Georges Guynemer

text: 17-vuotiaana vuonna 1911 Guynemer näki osan "Circuit of Europe Air Race"-lentokilvasta. Samana vuonna hän lensi Farman-koneen kyydissä. Päästyään koulusta vuonna 1912 hän pyrki l'Ecole Polytechniqueen. Huonon terveyden takia hän lopetti opiskelun kesällä 1914. Hän vetäytyi perheen huvilalle Biarritziin.


title: Georges Guynemer

text: Sodan sytyttyä Guynemer pyrki lentäjäksi viisi kertaa muttei tullut valituksi. Hän matkasi Pau’hun, jossa sai suhteilla pääsyn kapteeni Bernard-Thierryn haastatteluun. Täten hän pääsi mekaanikkokoulutukseen. Tätä seurasi menestyksellinen pyrkiminen lentäjäksi, jossa isän kirjeet päättäjille olivat avainasemassa.


title: Georges Guynemer

text: Hän lensi ensi kertaa 26. tammikuuta 1915 Bleriot "Pingouin"-koneella. Hän sai lentoluvan (numero 1832) huhtikuussa 1915, jolloin hänet ylennettiin korpraaliks (Caporal). Hänet siirrettiin lentäjäreserviin, joka toimi Le Bourget’ssa.


title: Georges Guynemer

text: 8. kesäkuuta 1915 hänet siirrettiin Escadrille MS3-rintamayksikköön, joka oli tuolloin Vauciennes’ssä. Yksikkö lensi Morane type L (yksitasoinen) koneilla. Guynemerin nimikkokone periytyi Charles Bonnardilta, joka oli nimennyt sen "Vieux Charles". Guynemer säilytti ”Vanha Jaakko”-nimen tällä ja useimmilla muilla koneillaan.


title: Georges Guynemer

text: Ensimmäinen ilmavoitto tuli 19. heinäkuuta 1915 5 km Soissonsin yläpuolella. Ilmataistelu kesti 10 minuuttia. Koneen ampui alas kk-ampuja, Mecanician Gueder. Alasammuttu kone oli Aviatik, josta Guynemer haki palan muistoksi. Kaksi päivää myöhemmin hänet ylennettiin kersantiksi ja hän sai kunniamaininnan (Palme). 4. elokuuta hän ja Gueder saivat Medaille Militairen.


title: Georges Guynemer

text: Syyskuussa lentoura oli loppua – hän teki pakkolaskun ei-kenenkään maalle. 29. syyskuuta ja 10. lokakuuta 1915 hän osallistui eritystehtäviin vieden Ranskan agentteja Saksan rintaman taakse.


title: Georges Guynemer

text: Joulukuussa 1915 Escadrille MS3 sai uuden nimen N3. Hän sai yksipaikkaisen Nieuport 10-koneen.14. joulukuuta hänen koneensa vaurioitui pahasti ilmataistelussa. Jouluna hän sai Legion d'Honneur’in. Hänestä oli tullut kersantti ja yksi Ranskan palkituimmista lentäjistä.