title: Shimon Peres

text: Szymon Perski syntyi Wieniawassa, Puolassa (nykyinen Višniova, Valko-Venäjä). Peresin perhe puhui kotona jiddišiä, hepreaa ja venäjää. Hän oppi koulussa puolaa, ja myöhemmin hän puhui myös ranskaa sekä englantia. Hän muutti Tel Aviviin Palestiinaan vuonna 1934. Hän opiskeli Geulan koulussa Tel Avivissa ja Ben Shemenin maatalouskoulussa. Peres liittyi Haganah-taistelujärjestöön vuonna 1947. Hän tapasi David Ben-Gurionin, joka teki hänestä laivaston komentajan. Peresistä tuli puolustusministeriön johtava kenraali vuonna 1953. Peresin toiminnan vaikutuksesta Israelin nuori valtio etsi liittolaisia. Ranska toimitti Dassault Mirage III -taistelukoneita ja Dimonan ydinvoimalan Israelille, ja kolmen vallan sopimuksella Ranskan ja Ison-Britannian kanssa Israel hyökkäsi Suezin kriisin aikana vuonna 1956 Egyptiin.


title: Shimon Peres

text: Peres valittiin knessetiin Mapai-puolueen edustajana vuonna 1959. Hän oli perustamassa työväenpuoluetta vuonna 1968. Hän oli Golda Meirin hallituksessa, ja Meirin eroamisen seurauksena hän menetti työväenpuolueen johtajuuden Jitzhak Rabinille. Rabinin hallituksessa Peres toimi puolustusministerinä vuosina 1974–1977.


title: Shimon Peres

text: Hänet valittiin työväenpuolueen johtajaksi vuonna 1977, mutta puolue hävisi parlamenttivaaleissa Likudille.


title: Shimon Peres

text: Vuoden 1984 vaalien jälkeen Työväenpuolue nousi suurimmaksi 44 paikalla. Se ei kuitenkaan saanut luotua vaadittavaa 60 paikan koalitiota hallituksen muodostamiseksi ja päädyttiin erikoiseen järjestelyyn; Peres oli pääministerinä kahden vuoden ajan ja Likudin Jitzhak Shamir seuraavat kaksi vuotta Peresin siirtyessä ulkoministeriksi ja varapääministeriksi.


title: Shimon Peres

text:
Pääministerin viran aikana hän toteutti Israelin sotavoimien vetäytymisen Libanonista ja pystyi alentamaan inflaatiota Yhdysvaltain myöntämien lainojen avulla.
Luovutettuaan pääministerin paikan sopimuksen mukaan Shamirille 1986 hän ryhtyi kuitenkin salaisiin neuvotteluihin Jordanian kuningas Husseinin kanssa Israelin ja Jordanian sopimuksesta ja miehityksen päättämisestä. Shamir vastusti sopimusta ja se kaatui hallituksen keskinäisissä neuvotteluissa, ja joulukuussa 1987 alkoi ensimmäinen intifada.


title: Shimon Peres

text: Shamirin ja Peresin jälkeen pääministeriksi nousi Rabinille tämän voitettua parlamenttivaalit. Peres toimi ulkoministerinä neuvotteluissa Israelin ja Palestiinan välisissä rauhanneuvotteluissa vuosina 1992–1995. Näiden neuvottelujen tuloksena hänet palkittiin yhdessä Jitzhak Rabinin ja Jasser Arafatin kanssa Nobelin rauhan palkinnoilla vuonna 1994. Rabinin murhan jälkeen Peres palasi Israelin pääministeriksi vuonna 1995. Benjamin Netanjahun Likudin voitto parlamenttivaaleissa syrjäytti Peresin vuonna 1996.


title: Shimon Peres

text: Peres oli presidenttiehdokkaana vuonna 2000, mutta hävisi Likudin Katsaville. Barakin häviö Ariel Sharonille 2001 vaaleissa antoi Peresille mahdollisuuden tehdä toinen paluu politiikkaan. Hän johdatti työväenpuolueen kansallisen yhtenäisyyden hallitukseen yhdessä Sharonin Likud-puolueen kanssa ja varmisti Peresille ulkoministerin viran. Muodollinen puoluejohtajuus siirtyi Benjaminin Ben-Eliezerille ja Amran Mitzananille. Peres luopui ulkoministerin virasta työväenpuolueen kärsittyä tappion 2003 vaaleissa. Hän johti vielä puolueen koalitioon Sharonin kanssa vuoden 2004 lopulla.


title: Shimon Peres

text: Peres valittiin työväenpuolueen johtajaksi vuonna 2005. Hän jätti työväenpuolueen kun hävisi johtajavaalin Amir Peretzille, ja liittyi uuteen keskustapuolueeseen Kadimaan. Kadima nimitti hänet ehdokkaaksi 13. kesäkuuta 2007 presidentinvaaliin, jossa Peres valittiin Katsavin seuraajaksi.


title: Shimon Peres

text: Vuonna 2010 julkaistiin dokumentteja, joiden perusteella uskotaan Peresin tarjoutuneen myymään Jericho-ohjuksia ja ydinaseita Etelä-Afrikan puolustusministeri P. W. Bothalle 1970-luvulla.


title: Shimon Peres

text: Vuoden 2014 vaaleissa 90-vuotias Peres ei enää ollut ehdokkaana, ja pidättäytyi ilmaisemasta tukeaan kenellekään ehdokkaista seuraajakseen.


title: Shimon Peres

text: Peres oli jäänyt leskeksi ja hänellä oli kolme lasta ja kahdeksan lastenlasta. Hänen vaimonsa oli Sonia (o.s. Gelman), lapset ovat tytär Zvia ja pojat Yonathan ja Nehemia.


title: Shimon Peres

text: Näyttelijä Lauren Bacall oli Peresin serkku.


title: Kruunu

text: Kruunu tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kruunu

text: Yleismerkitykset:


title: Kruunu

text: Rahayksiköt useassa maassa:


title: Koivisto

text: Koivisto on suomenkielinen yleis- ja erisnimi. Yleisnimenä se tarkoittaa koivikkoa eli koivumetsää. Erisnimenä se voi olla sukunimi tai paikannimi tai näiden osa tai se voi esiintyä nimenosana suku- tai paikannimistä johdetuissa muissa nimissä.


title: Koivisto

text: Koivisto on tai on ollut muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi (suomalaisia ellei toisin mainita):


title: Koivisto

text: Nokso-Koivisto on suomenkielinen sukunimi. Tunnettu nimenkantaja on:


title: Entiteetti

text: Entiteetti () on kirjaimellisesti tulkittuna sama kuin olio (lat. "ens", oleva). Entiteettiä on käytetty myös oliota yleisempänä käsitteenä, jonka ajatellaan sisältävän olioiden lisäksi muun muassa oliojoukot ja olioiden ominaisuudet. Tällöin käsite soveltuisi kaikkeen, minkä olemassaolo oletetaan jossain ontologiassa. Entiteetin olemassaolon ei tarvitse olla aineellista. Esimerkiksi lukuja voidaan sanoa aritmeettisiksi entiteeteiksi.


title: Entiteetti

text: Entiteetit voidaan jakaa kategorioihin eli entiteettiluokkiin. Tällaisiksi on ehdotettu esimerkiksi seuraavia: oliot (substanssit), ominaisuudet, suhteet, väittämät, tosiasiat, tapahtumat, luvut, lait, joukot ja lajit.


title: Entiteetti

text: Entiteettiluokkia voidaan jaotella edelleen monella eri tavalla:Jaottelut eivät ole toisensa poissulkevia, joten yksi entiteetti voi olla esimerkiksi materiaalinen konkreettinen partikulaari (kuten atomi) tai episteeminen ei-materiaalinen abstrakti universaali (mikä kuvaa G. W. F. Hegelin absoluuttisen idealismin entiteettejä).


title: Entiteetti

text: Teoreettisilla entiteeteillä tarkoitetaan havaitsemattomia entiteettejä, joihin tieteellisissä teorioissa esiintyvät teoreettiset termit viittaavat. Esimerkkejä tällaisista teoreettisista termeistä ovat ”elektroni” ja ”kvantti”. Tieteellisen realismin mukaan teoreettisia entiteettejä on olemassa, instrumentalismin mukaan niitä ei tarvitse ottaa ontologisesti vakavasti.


title: Entiteetti

text: Bosnia ja Hertsegovinan valtio muodostuu kahdesta poliittisesta entiteetistä, Bosnia ja Hertsegovinan federaatiosta ja Serbitasavallasta, jotka siis eivät ole sanan varsinaisessa merkityksessä osavaltiota, valtioita, jne.


title: Ankara

text: Ankara (aiemmalta nimeltään Angora, ) on Turkin pääkaupunki ja maan toiseksi suurin kaupunki Istanbulin jälkeen. Ankarassa on noin viisi miljoonaa asukasta ja se sijaitsee Anatolian ylängöllä keskimäärin 938 metriä merenpinnan yläpuolella.. 1960-luvulla Ankarassa oli vain n. 650 000 asukasta. Kaupunki on "pessyt kasvojaan" nopeaan tahtiin viime vuosien aikana.


title: Ankara

text: Kemal Atatürk, Turkin itsenäisyystaistelun johtaja ja kansallissankari, piti päämajaansa Ankarassa vuodesta 1919. Kun Turkista tuli itsenäinen tasavalta vuonna 1923 Atatürk siirsi maan pääkaupungin Istanbulista Ankaraan suojatakseen sitä ulkomaalaisten valloituksilta. Atatürkin mausoleumi "Anıt Kabir" on Ankaran tärkeimpiä nähtävyyksiä.


title: Ankara

text: Ankaran muihin nähtävyyksiin kuuluu anatolialaisen kulttuurin museo, joka esittelee alueen menneisyyttä esihistorialliselta ajalta alkaen, Ulusin kaupunginosassa sijaitseva vanha kaupunki, roomalaiset rauniot, Atakule-näköalatorni sekä Ankaran linna.


title: Ankara

text: Ankara on moderni hallintokaupunki, jossa on paljon valtion virastoja ja ulkomaiden lähetystöjä. Ulkomaalaiselle Ankaraan poikkeaminen tarjoaa mielenkiintoisen vastakohdan Turkin rantakohteiden basaaritunnelmiin: Ankarassa tyypillinen ulkomaalainen ei ole turisti vaan työmatkalla oleva virkamies. Suomesta Ankaraan pääsee parhaiten joko lentämällä Münchenin (Lufthansa) tai Istanbulin (THY) kautta.


title: Ankara

text: Ankaran ensimmäiset asukkaat olivat heettiläiset pronssikaudella. He kutsuivat kaupunkia nimellä "Ankuwash". 1000-luvulla fryygialaisten vallan alla kaupunki vaurastui ja kasvoi. Etenkin maanjäristys, joka vahingoitti Gordionia, Fryygian pääkaupunkia, johti kaupunkiin muuttoon. Fryygialaiset kutsuivat kaupunkia "Ancyraksi", ja heidän perimätietonsa mukaan Midas perusti kaupungin, mutta Pausanias kirjoitti kaupungin olevan huomattavasti vanhempi.


title: Ankara

text: Fryygian jälkeen kaupunkia hallitsi ensin Lyydia ja sitten Persia. Aleksanteri Suuri valloitti kaupungin 333 eaa, mutta hänen kuoltuaan kaupunki siirtyi nopeasti Pontoksen vallan alle. Pontoksen kreikkalaiset kutsuivat kaupunkia nimellä "Ankyra", joka tarkoittaa ankkuria. Tästä juontuu kaupungin turkkilainen nimi. Kelttiläisten galatalaisten tultua alueelle 278 eaa, he valloittivat kaupungin. Kelteillä kaupunki säilyi aina vuoteen 25 eaa. asti, jolloin roomalaiset valloittivat Anatolian.


title: Ankara

text: Rooman ja Bysantin jälkeen kaupunki on pysynyt turkkilaiskansojen hallinnassa. Siitä tuli uuden Turkin pääkaupunki vuonna 1923, kun Kemal Atatürk siirsi hallintonsa sinne länsivaltojen pelossa.


title: Ankara

text: Kahden pommin räjähdyksessä rauhanmarssilla kuoli yli 85 ihmistä lokakuussa 2015.


title: Ankara

text: Ankarassa vallitsee mannerilmasto. Kesät ovat lämpimiä ja kuivia, talvella on pakkasta ja sataa lunta. Lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on yli 30 astetta, ja lämpötilaennätys 38 astetta. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on -4 ja pakkasennätys -25 astetta. Eniten sataa touko- ja joulukuussa, vähiten heinä- ja elokuussa.


title: Ankara

text: Ankara oli pieni maaseutukaupunki kun se vuonna 1923 valittiin Turkin tasavallan pääkaupungiksi. Sen jälkeen kaupungin kasvu on kuitenkin ollut huimaa ja se on nykyään Turkin toiseksi suurin kaupunki heti Istanbulin jälkeen. Pääkaupungiksi valinnan jälkeen Ankara oli suunniteltu rakennettavaksi puolen miljoonan asukkaan kaupungiksi. Kaupunki kasvoi suunnitellusti 1920-luvulta 1940-luvulle, mutta 1950-luvulta lähtien kaupungin kasvu on ollut suunniteltua nopeampaa. Nopea kasvu johtui Turkin nopeasta kaupungistumista, kun maaseutuväestö lähti kaupunkeihin etsimään parempia elinoloja. Tällöin kaupunkiin rakennettiin runsaasti laittomia asumuksia (turks. "gecekondu"). Viime vuosikymmeninä Ankarassa on kuitenkin ollut valtavia julkisia rakennusprojekteja, jotka ovat korvanneet laittomia asumuksia.Ankarassa on uudenaikaisia osto- ja liikekeskuksia.


title: Ankara

text: Kaupungissa on kolme jalkapalloseuraa: Ankaragücü, Gençlerbirliği S.K ja Hacettepe SK, jotka kaikki pelaavat Turkin mestaruussarjassa.


title: Kuusijärvi (Vantaa)

text: Kuusijärvi () on pieni järvi Vantaan itäosassa, Kuninkaanmäen ja Päiväkummun välissä. Järvi on arvokas virkistysaluekohde, koska se sijaitsee lähellä asutuskeskuksia ja suuria teitä ja koska Vantaalla ei juuri ole muita järviä.


title: Kuusijärvi (Vantaa)

text: Kuusijärvellä toimii Vantaan kaupungin ulkoilukeskus Kuusijärvi. Ulkoilukeskus sijaitsee Vanhan Lahdentien varressa Koivukylän kohdalla. Sinne pääsee Tikkurilasta kesäisin bussilinjalla 712A.


title: Kuusijärvi (Vantaa)

text: Kuusijärvi laskee koilliskulmastaan Krapuojaan, joka laskee mereen Kapellvikenissä, Helsingin Östersundomissa.


title: Eforos

text: Eforos (n. 400-330 eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija. Hän oli kotoisin Kymestä, Aioliista, Vähästä-Aasiasta.


title: Eforos

text: Eferos oli yhdessä historioitsija Theopompoksen kanssa Isokrateen oppilas. Hän opiskeli tämän alaisuudessa retoriikkaa. Hän ei kuitenkaan vaikuta olleen kovin menestyksekäs puhetaidossa, ja kerrotaan, että hän aloitti kirjallisuuden ja historian opiskelun Isokrateen itsensä suosituksesta.


title: Eforos

text: Hänen elämästään ei tiedetä paljon muuta, paitsi Plutarkhoksen maininta siitä, että hän kieltäytyi kutsusta vierailla Aleksanteri Suuren hovissa.


title: Eforos

text: Eforos kirjoitti 29 kirjaa käsittävän ensimmäisen maailman historian. Se alkoi Herakleidain paluusta Peloponnesokselle, joka oli ensimmäinen todistettu historiallinen tapahtuma. Hänen poikansa Demofilos muokkasi teosta myöhemmin ja lisäsi siihen 30:nnen kirjan. Se sisälsi selonteon Ateenan ja Spartan välisistä sodista ja päättyi siihen, kun Makedonian Filippos II valloitti Perinthoksen vuonna 340 eaa.


title: Eforos

text: Teoksen jokainen kirja oli itsenäinen, ja sisälsi otsikon ja johdannon. Eforos käytti lähteitä hyväkseen kriittisesti, ja hänen teostaan luettiin ja ylistettiin paljon. Diodoros Sisilialainen ja muut myöhemmät historioitsijat käyttivät sitä hyväkseen laajalti. Strabon laittaa paljon painoa hänen tekemilleen maantieteellisille tutkimuksille, ja ylistää häntä ensimmäisenä, joka erotti historialliset asiat pelkistä maantieteen kuvauksista. "Geografiassaan" Strabon lainaa Eforosta kertoessaan kreetalaisten täysiikäistymiseen liittyvistä rituaaleista, jotka liittyvät Zeuksen ja Ganymedeen myyttiin. Polybios kehuu hänen tietämystään merisodankäynnistä, mutta pilkkaa hänen kuvauksiaan Leuktran (371 eaa.) ja Mantineian (362 eaa.) taisteluista sanoen, että hän on täysin tietämätön maalla käydyn sodan luonteesta.


title: Eforos

text: Häntä on ylistetty myös siitä, että hän veti tiukan rajan myyttisten ja historiallisten asioiden välille. Hän ymmärsi myös, että vaikka ylenpalttiset yksityiskohdat lisäävätkin kerronnan tehoa, ne myös saattavat kerrotut historialliset tosiasiat epäilyksen alaisiksi. Hän kuitenkin uhrasi totuuden usein retorisille ilmaisuille. Dionysios Halikarnassolaisen mukaan hän ja Theopompos olivat kuitenkin ainoat historioitsijat, joiden kieli oli täsmällistä ja viimeisteltyä.


title: Eforos

text: Muita hänen nimiinsä laitettuja teoksia ovat:


title: Silvolan tekojärvi

text: Silvolan tekojärvi () on Vantaalla Ylästön kaupunginosassa, Vantaanjoen itäpuolella sijaitseva tekojärvi. Tekoaltaan omistaa Helsingin kaupunki, vaikka se onkin Vantaan puolella. Se on tärkeä osa pääkaupunkiseudun vesihuoltojärjestelmää, sillä se toimii varavesialtaana ja paineen tasaajana Päijännetunnelista otettavalle vedelle.


title: Silvolan tekojärvi

text: Tekojärven vesimäärä on noin viisi miljoonaa kuutiometriä. Järvi on noin kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 47,3 hehtaaria ja suurin syvyys 17 metriä.


title: Silvolan tekojärvi

text: Tekojärvi ei ole syntynyt minkään luonnollisen vesistön patoamisen tuloksena, vaan sen vesi tulee Päijänteestä maailman toiseksi pisintä, 120 kilometriä pitkää tunnelia pitkin. Tekojärvi on rakennettu kokonaan yksityismaalle eikä se ole tarvinnut vesioikeudellista lupaa. Päijännetunneli valmistui 1982. Itse tekojärvi on kuitenkin otettu käyttöön jo 10. toukokuuta 1962, jolloin se toimi Vantaanjoesta pumpatun raakaveden välivarastona. Samoin Päijännetunnelin remonttien aikana vuosina 2001 ja 2008 altaan vesi on otettu Vantaajoesta.


title: Silvolan tekojärvi

text: Nykyisin lähes miljoona ihmistä on tekojärven vedenjakelukanavan varassa. Vesi puhdistetaan ja pumpataan jakeluun Pitkäkosken ja Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksilla.


title: Silvolan tekojärvi

text: Järven alue on yleisöltä suljettu sen ympäri kulkevalla verkkoaidalla. Alueella on myös videovalvonta ja vartiointi. Alueella liikkumisesta tai oleskelusta voi saada poliisilain 52 § nojalla enintään 50 päiväsakkoa. Seudun vesihuollon kannalta on ensiarvoista, ettei tekojärven veden laatua pilata. Järvessä uiminen olisi myös vaarallista, sillä veden imeminen puhdistamolle synnyttää voimakkaita virtauksia.


title: Joulukalenteri

text: Joulukalenteri eli adventtikalenteri on adventin aikaan eli joulun odotukseen liittyvä esine, jonka avulla lasketaan päiviä jouluun. Joulukalenteri on usein koriste-esine, ja siihen kuuluu usein päivittäinen yllätys esimerkiksi pahvisen kalenterin kuvan täydentymisen tai pienen lahjan muodossa.


title: Joulukalenteri

text: Joulukalenterissa on 24 luukkua tai taskua, joita avataan yksi kerrallaan joka päivä joulukuun 1. päivästä jouluaattoon. Joulukalenterin variaatio adventtikalenteri alkaa yleensä ensimmäisestä adventtisunnuntaista, joten joinakin vuosina ensimmäiset luukut ovat jo marraskuun puolella. Aikaisintaan ensimmäinen adventti on 27. marraskuuta, joten sellaisina vuosina luukkuja on 28. Kalenterin tarkoitus on lievittää lasten jännitystä, joka muuten kohdistuisi pelkästään jouluaattoon, sekä tehdä konkreettisemmaksi joulun odotuksen ajanlasku.


title: Joulukalenteri

text: Joulukalenteri on usein pahvinen kuva, jossa on jokaista päivää kohden avattava luukku, jonka takaa löytyy pieni kuva, ja usein myös esimerkiksi makeinen tai pieni lelu. Kaupallisia versioita kalenterista on lukemattomia. Ensimmäiset suklaakalenterit tulivat Saksassa markkinoille vuonna 1958.


title: Joulukalenteri

text: Ensimmäisen painetun adventtikalenterin toi markkinoille saksalainen Gerhard Lang -yhtiö vuonna 1904.


title: Joulukalenteri

text: Adventtikalenterin toivat Suomeen partiolaiset, jotka edelleen myyvät kalentereita toimintansa rahoittamiseksi. Tessi Fazer näki Ruotsissa kalenterin ja ehdotti, että Partiotytöt teettäisivät oman kalenterin. Ensimmäisen kalenterin suunnitteli Ulla von Wendt ja se ilmestyi vuonna 1947. Ensimmäisinä vuosina kalenteri meni huonosti kaupaksi, koska sen ideaa ei ymmärretty. Vuonna 1949 kauppa sujui jo hyvin.


title: Yehudi Menuhin

text: Yehudi Menuhin (22. huhtikuuta 1916, New York, Yhdysvallat – 12. maaliskuuta 1999, Berliini, Saksa) oli juutalaissyntyinen yhdysvaltalainen viulisti, alttoviulisti ja kapellimestari. Menuhin vietti suurimman osan urastaan Englannissa, jossa hän sai kaksi kunniamerkkiä – OM ("Order of Merit") ja KBE ("Knight Commander") – ja myöhemmin vielä paronin arvon. Hänen opettajiaan olivat Louis Persinger, George Enescu ja Adolf Busch.


title: Yehudi Menuhin

text: Menuhin esiintyi viulusolistina jo 7-vuotiaana San Franciscon sinfoniaorkesterin kanssa. New Yorkissa hän esiintyi 1926 ja Pariisissa 1927. Ensimmäisen maailmankiertueensa hän teki 1934. Hänen managerinsa vuodesta 1924 oli Philip Ehrman.


title: Yehudi Menuhin

text: Yehudi Menuhin esiintyi liittoutuneiden sotilaille toisen maailmansodan aikana ja matkusti yhdessä säveltäjä Benjamin Brittenin kanssa esiintymään Bergen-Belsenin keskitysleirin vangeille leirin vapauttamisen jälkeen huhtikuussa 1945. Vuonna 1947 hän palasi Saksaan esiintymään kapellimestari Wilhelm Furtwänglerin johdolla hyväntahdon eleenä ollen ensimmäinen holokaustin jälkeen Saksaan matkustanut juutalainen muusikko. Hänen varhainen menestyksensä perustui hyvin romanttisiin ja tonaalisesti rikkaisiin tulkintoihin. Toisen maailmansodan aikana hänellä oli merkittäviä fyysisiä ja taiteellisia vaikeuksia. Huolellinen harjoittelu yhdistettynä meditointiin ja joogaan auttoi voittamaan useimmat vaikeudet ja hän jatkoi esiintymistä hyvin korkeaan ikään asti tullen tunnetuksi erittäin syvällisistä ja pelkistetyistä tulkinnoistaan. Kun hän viimein alkoi levyttää, hänet tunnettiin tavasta harjoitella kappaleita tutkimalla fraaseja aina nuotti kerrallaan.


title: Yehudi Menuhin

text: 1952 Menuhin tutustui B. K. S. Iyengariin, vaikutusvaltaiseen joogiin. Menuhin antoi Iyengarille mahdollisuuden opettaa muun muassa Lontoossa, Sveitsissä ja Pariisissa. Tuolloin vielä monikaan länsimaalainen ei ollut kuullutkaan joogasta.


title: Yehudi Menuhin

text: Vuonna 1962 Menuhin perusti Surreyhin, Englantiin nimeään kantavan koulun, Yehudi Menuhin Schoolin. Samoihin aikoihin hän perusti myös Nueva School -koulun Hillsborough'on, Kaliforniaan. Vuonna 1965 hän sai kunniaritarin arvon.


title: Yehudi Menuhin

text: Vuosina 1967, 1968 ja 1977 hän levytti intialaistyylistä musiikkia sitaristi Ravi Shankarin kanssa ja 1980-luvulla jazzia Stéphane Grappellin kanssa. 1985 hän sai Britannian kansalaisuuden ja sen myötä täyden ritarin arvon. 1993 hänelle myönnettiin Surreyn kreivikunnan Stoke D'Abernonin paronin arvo. Lordi Menuhin kuoli Berliinissä lyhyen sairauden jälkeen keuhkokuumeen tuomiin komplikaatioihin.


title: Yehudi Menuhin

text: Hänen kuuluisimpia oppilaitaan ovat viulisti Nigel Kennedy ja unkarilainen alttoviulisti Csaba Erdélyi. Kuuluisin Menuhinin viuluista on epäilemättä 1742 valmistunut Guarneri del Gesù, niin kutsuttu "Lord Wilton". 1990 hän sai arvostetun Glenn Gould -palkinnon tunnustuksena elämäntyöstään.


title: Yehudi Menuhin

text: Pian Menuhinin kuoleman jälkeen Britannian kuninkaallinen musiikkiakatemia ("Royal Academy of Music") sai haltuunsa Yehudi Menuhinin arkiston. Se on yksi arvokkaimmista ja kattavimmista yhden muusikon keräämistä kokoelmista.


title: Joulurauha

text: Joulurauha on vanhaan pohjoismaiseen lainsäädäntöön kuulunut määräys 20 päivää kestäneestä ajanjaksosta joulun aikana. Keskiajalla Ruotsissa joulurauha oli kuninkaanrauha, jonka kautta hallitsija käytti tuomiovaltaansa sukuyhteisöjen yli. Muita vastaavia lakeja olivat esimerkiksi käräjärauha ja naisrauha. Joulurauhan aikana tehdyistä rikkomuksista annetut rangaistukset olivat ankarampia kuin muulloin.


title: Joulurauha

text: Joulurauhaa tarvittiin, koska juhlapyhien tuoma vapaa-aika saattoi tuottaa levottomuuksia. Kristillisissä maissa sodankäynti on usein haluttu keskeyttää jouluaattona. Monissa kaupungeissa tuli tavaksi, että joku kaupungin virkamies julistaa jouluaattona julkisesti joulurauhan.


title: Joulurauha

text: Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa joulurauha oli lakien mukaan voimassa 20 vuorokautta alkaen jouluaatosta ja päättyen nuutinpäivänä..


title: Joulurauha

text: Nykyään joulurauha julistetaan vuosittain paitsi Turussa, myös muun muassa Naantalissa, Porissa, Porvoossa, Raumalla, Tampereella, Torniossa ja Uudessakaupungissa. 1960-luvulta lähtien tapaa on elvytetty joillakin muillakin paikkakunnilla.


title: Joulurauha

text: Joulurauhan julistamisen perinne jatkuu Suomessa ennen kaikkea Turussa, jossa se on annettu 1300-luvulta alkaen. Se on jäänyt väliin tiettävästi isonvihan aikana 1700-luvulla, mahdollisesti vuosina 1809–1815, miliisilakon aikana 1917 ja talvisodan ilmapommitusten pelossa 1939. Nykyisin luettavan julistuksen kirjoitti maistraatin sihteeri muististaan Turun palon jälkeen vuonna 1827.


title: Joulurauha

text: Vaikka joulurauhan julistuksessa uhkaillaan tavallista ankarammilla rangaistuksilla joulurauhan aikana tehdyistä rikkomuksista, joulurauhalla ei ole ollut vuoden 1889 jälkeen mitään oikeudellista merkitystä.


title: Joulurauha

text: Julistus luetaan Vanhalla Suurtorilla Brinkkalan talon parvekkeelta kello 12. Tilaisuus alkaa Jumala ompi linnamme -virrellä, jonka jälkeen Turun tuomiokirkon kello lyö 12. Soittokunta soittaa Artturi Ropen säveltämän "Marsalkan hopeatorvet" -alkufanfaarin ja julistuksen lukija astuu parvekkeelle. Julkistustekstin kuulemisen jälkeen lauletaan Maamme-laulu ja lopuksi soittokunta soittaa Porilaisten marssin. Joulurauhan julistuksen musiikista vastaa Laivaston Soittokunta ja kuoro on Mieskuoro Laulun Ystävät. Julistuksen luki pitkään Turun kaupungin kansliapäällikkö. Vuodesta 1985 vuoteen 2002 joulurauhan julisti kansliapäällikkö Paavo Heinonen, hänen jäätyään eläkkeelle joulurauhan julistajana seurasi vuodesta 2003 vuoteen 2012 aluksi kansliapäällikkönä ja kaksi viimeistä joulua apulaiskaupunginjohtajana toiminut Jouko K. Lehmusto, joka jäi virastaan eläkkeelle vuonna 2013. Kansliapäällikön virka lopetettiin vuonna 2010. Vuonna 2013 joulurauhan julistajaksi valittiin kaupungin protokollapäällikkö Mika Akkanen.


title: Joulurauha

text: Talvisodan aikana vuonna 1939 joulurauhan julistusta ei luettu, koska sotilasviranomaiset olivat kieltäneet kaikki joukkokokoontumiset väestökeskuksissa ilmavaaran vuoksi. 2010-luvulta alkaen Vanhan suurtorin ympäristö on tavattu sulkea kuorma-autoilla varotoimenpiteenä.


title: Joulurauha

text: Martti Lutherin ”Jumala ompi linnamme” -virren veisaaminen tuli tavaksi vuonna 1903. Yleisradiossa joulurauhanjulistus Turusta on radioitu vuosina 1935–1938, 1940–1942 ja vuodesta 1944 lähtien sekä televisioitu vuonna 1962 ja vuodesta 1983 lähtien. Radiosta tuttu lause "Suomen Turku julistaa joulurauhan" on ollut käytössä vuodesta 1940 alkaen Vuonna 1943 julistuksen radiointi tuli Raumalta. Ruotsissa julistus on ollut nähtävissä televisioyhtiö Sveriges Televisionissa vuodesta 1986. Yle Areenassa julistus on ollut maailmanlaajuisesti kuunneltavissa ja/tai katsottavissa vuodesta 2006.


title: Joulurauha

text: Joulurauhan julistus luetaan suomeksi ja ruotsiksi ja sen teksti on seuraavanlainen:


title: Joulurauha

text: Porissa joulurauha on julistettu ensimmäisen kerran 1700-luvulla. Vanha tapa elvytettiin vuonna 1960, ja nykyään joulurauhan julistaa kaupunginjohtaja Porin raatihuoneen edustalla. Julistuksen tekstin on vanhan perimätiedon mukaan kirjoittanut professori Unto Salo.


title: Joulurauha

text: Porvoossa joulurauha julistetaan vuosittain jouluaattona kello 16 raatihuoneelta. Vuodesta 1950 lähtien joulurauha on julistettu Turusta lainatulla tekstillä. Itse julistustekstin lukemisen lisäksi ohjelmassa esiintyy myös soittokunta ja kuoro.


title: Joulurauha

text: Porvoon oma historiallinen julistuksen teksti oli vahvistettu Porvoon raastuvanoikeudessa vuonna 1663, mutta julistusperinne hiipui 1800-luvulla. Porvoon museoyhdistys elvytti perinteen vuonna 1900.


title: Joulurauha

text: Myös Rauman kauppatorilla julistetaan vuosittain joulurauha jouluaattona kello 12. Näin on tehty jo yli 300 vuoden ajan, arvion mukaan ensimmäistä kertaa suomeksi 1676. Julistuksen nykyinen teksti on vuodelta 1919. Yleisradio radioi joulurauhanjulistuksen Raumalta vuonna 1943.


title: Joulurauha

text: Joulurauhan julistus luetaan suomeksi, ja sen teksti on seuraavanlainen:


title: Joulurauha

text: Naantalissa joulurauha on julistettu ainakin 1940-luvulta lähtien, sitä aikaisemmin todennäköisesti maistraatin toimesta. Julistuksen toimittaa kaupungin kirjuri, nykyään hallintojohtaja. Joulurauha julistetaan Humpin talon portailta Mannerheiminkadulla jouluaattona kello 12. Toimitukseen kuuluu myös puhallinorkesteri ja trumputus.


title: Joulurauha

text: Uudessakaupungissa joulurauha julistetaan Turun julistuksen sanoin jouluaattona kello 12 Uuden kirkon portailta.


title: Joulurauha

text: Vantaalla on joulurauha julistettu vuodesta 2002 lähtien Vantaan kaupungintalon edustalla jouluaattona kello 13. Tilaisuuden järjestävät yhteistyössä Vantaan kaupunki ja Vantaan seurakunnat. Ohjelmaan kuuluu tyypillisesti seurakunnan tervehdys, jota seuraa joulurauhan julistus. Tilaisuudessa kuullaan myös musiikkiesityksiä. Vuonna 2017 joulurauhan julisti kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja vuonna 2018 kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.


title: Kuningas Arthur

text: Kuningas Arthur oli Englannin myyttinen kuningas 500-luvulla, Camelotin perustaja ja pyöreän pöydän ritareista kertovien tarujen keskushenkilö. Arthurin historiallisuus on kyseenalainen, mutta hänen legendallaan oli suuri merkitys keskiajan kelteille ja Britannian politiikalle.


title: Kuningas Arthur

text: Kuningas Arthur saatetaan mainita ensimmäisen kerran walesilaisessa runoelmassa nimeltä "Gododdin" noin vuodelta 600. Siinä mainitaan ohimennen eräästä sotilaasta, että vaikka hän osasi taistella, "hän ei ollut mikään Arthur". Toinen varhainen maininta on walesilaisen munkin Nenniuksen vuonna 830 kirjoittamassa "Historia Britonumissa". Tässä historiateoksessa Arthur esiintyy pikemminkin sotapäällikkönä kuin kuninkaana: "Niinä aikoina Arthur taisteli heitä vastaan brittikuninkaiden kanssa, mutta hän itse oli taistelujen johtaja".


title: Kuningas Arthur

text: Geoffrey Monmouthilaisen vuonna 1133 julkaistu teos "Historia Regum Britanniae" ja ranskalainen 1100-luvun kirjailija Chrétien de Troyes levittivät Arthur-legendat laajemman yleisön tietoisuuteen. Tarut kehittyivät ja niihin tuli uusia aineksia: pyöreän pöydän ritarit, velho Merlin, Graalin maljan etsintä. Myös muita tarinoita yhdistettiin Arthur-mytologiaan, näistä tunnetuimpana Tristanin ja Isolden tarina. Myöhemmissä proosamuotoisissa kertomuksissa kuningatar Guineveren ja Lancelotin rakkaussuhteesta tuli Arthurin rakentaman kuningaskunnan tuhon tärkein syy.


title: Kuningas Arthur

text: Sittemmin Arthurin taru on kerrottu uudelleen monet kerrat. Myöhemmistä versioista kuuluisin lienee Sir Thomas Maloryn vuonna 1485 julkaistu "Le Morte d'Arthur".


title: Kuningas Arthur

text: Nykykirjallisuudessa kuningas Arthurin tarinaa on sovellettu muun muassa amerikkalaisen Marion Zimmer Bradleyn teoksissa "Avalonin usvat", "Avalonin metsät" ja "Avalonin valtiatar" sekä Guy Gavriel Kayn "Fionavarin kuvakudos" -sarjassa. Myös Bernard Cornwell kirjassaan "Talvikuningas" kuvaa Arthuria realistisesti.


title: Kuningas Arthur

text: Arthur on kuningas Uther Pendragonin ja herttuatar Igrainen poika. Tintagilin herttuan vaimoa Igrainea himoinnut Uther oli pyytänyt velho Merliniltä apua, jotta pääsisi makaamaan himoitsemansa naisen kanssa. Merlin lupasi auttaa, mutta vaati, että lemmenyöstä alkunsa saava lapsi on annettava hänelle. Tähän Uther suostui. Uther murhautti herttuan ja nai leskeksi jääneen yksinhuoltaja-herttuattaren.


title: Kuningas Arthur

text: Kun poika syntyy, Merlin antaa hänet sir Ectorin kasvatettavaksi. Utherin kuoleman jälkeen ennustetaan, että valta on siirtyvä sille, joka saa vedettyä miekan kivestä. Kaikkien yllätykseksi nuorukaiseksi varttunut Arthur onnistuu uroteossa, ja hänet kruunataan kuninkaaksi. Arthur perustaa hovin Camelotin linnaan, ja kutsuu luokseen joukon ritareita. Heitä ryhdytään kutsumaan pyöreän pöydän ritareiksi. Ritareihin kuuluvat muun muassa Lancelot, Gawaine, Bors, Uwaine, Kay ja Galahad.


title: Kuningas Arthur

text: Arthurista kehittyy ajan myötä mahtava kuningas, ja hän menee naimisiin Guineveren kanssa. Järven neito antaa Arthurille tarunomaisen miekan Excaliburin. Maloryn mukaan nimi merkitsee "hiottu kalpa" tai "leikkaava teräs". Toisen teorian mukaan sanan "Excalibur" takana olisi latinan "ex calce liberate", "kivestä vapautettu", ja miekan vetäminen kivestä olisi metafora raudan valmistamiselle malmista.


title: Kuningas Arthur

text: Arthurin sisarpuoli Morgan le Fay ja kuningas Arthur saavat aviottoman pojan Mondredin alias Mordredin, joka liittyy pyöreän pöydän ritareihin, kun sir Lancelot häviää hänelle kaksintaistelussa.


title: Kuningas Arthur

text: Arthur kohtaa loppunsa Camlannin taistelussa, jossa hän taistelee poikaansa Mordredia vastaan. Arthur surmaa taistelussa Mordredin, mutta haavoittuu myös itse kuolettavasti.


title: Kuningas Arthur

text: Tarujen mukaan Arthur on haudattu myyttiselle Avalonin saarelle (tai nukkuu siellä Morganin parantamana), josta hänen äitinsä Igraine on kotoisin. Arthurin uskotaan kerran heräävän ja palaavan pelastamaan kansansa.


title: Kuningas Arthur

text: Arthuriin liittyvät tarut syntyivät varhaiskeskiajan Britanniassa, mutta ei ole selvää milloin ja millä alueella ne tarkalleen saivat alkunsa. Nenniuksen historiateos 800-luvulta "Historia Britonum" kertoo Arthurin taistelleen sakseja vastaan 12 taistelussa, jotka huipentuivat voittoon Mons Badonicuksella. Arthuria käsittelevät jaksot perustuvat kuitenkin lähteisiin, joiden alkuperää ei tunneta.


title: Kuningas Arthur

text: Monet nykyajan historiantutkijat eivät usko Arthurin koskaan eläneen. Arthuriin keskiajalla liitetyt mielikuvitukselliset tarinat velho Merlinistä, Graalin maljasta, miekasta kivessä sekä Järven neidosta ovat vähentäneet Arthurin historiallisuuden uskottavuutta, vaikka legendan varhaisimmissa versioissa näitä elementtejä ei olekaan. Häneen liitetyt päivämäärät eivät myöskään näytä sopivan yhteen, sillä niiden perusteella hänen toimintansa kattaisi 70–80 vuoden ajanjakson. Historioitsija Nennius väitti lisäksi Arthurin surmanneen 960 miestä taisteluissa. Arthuria ei myöskään mainita aikalaisen Gildasin kirjoittamassa historiikissa kuninkaiden joukossa, eikä häntä mainita monessa muussakaan vanhassa historiikissa, jossa hänet voisi olettaa mainittavan. Arthuria onkin epäilty esimerkiksi esiroomalaiseksi kelttiläiseksi jumalaksi.


title: Kuningas Arthur

text: Arthuria kuvattiin aluksi kelttiläiseksi sotapääliköksi, mitta tätä on myöhemmin väitetty Englannin kuninkaaksi. Sitä hän ei liene ollut, vaikka olisikin ollut olemassa, sillä vasta Alfred Suuri käytti 800-luvulla arvonimeä "Englannin kuningas".


title: Kuningas Arthur

text: Englantilainen paikannimien tutkija Oliver Padel on ehdottanut historialliseksi Arthuriksi 200-luvulla Britanniassa vaikuttanutta roomalaista upseeria Lucius Artorius Castusta. Hänen kannaltaan ongelmana on se, että kuningas Arthurin sanotaan taistelleen sakseja vastaan, ja se olisi tapahtunut 400- tai 500-luvulla. Toinen mahdollinen henkilö on Ambrosius Aurelianus, roomalais-brittiläinen sotapäällikkö, joka voitti tärkeän taistelun sakseja vastaan 500-luvulla. Graham Phillipsin mukaan Arthurin esikuvana on ollut varhaiskeskiaikainen walesilainen ruhtinas Owain Ddantgwyn, jonka arvonimenä olisi ollut Arthur (karhu).


title: Kuningas Arthur

text: Mahdollista onkin, että Arthur on aikojen kuluessa muodostunut yhdistelmä eri henkilöistä.


title: Kuningas Arthur

text: Keskiajan keltit näkivät Arthurissa menetetyn johtajansa, joka oli antanut heille voiton sakseista ja rauhan muutamaksi vuosikymmeneksi. Kuolemattomaksi käsitetyssä, jopa jumalalliseksi nostetussa Arthurissa nähtiin myös entisen kuningaskunnan paluun lupaus. Keskiajalla Arthurin myytistä tuli merkittävä osa myös Englannin ja Britannian politiikkaa: kuninkaat sekä jäljittelivät häntä että vakuuttelivat hänen kuolleen estääkseen kelttien kansannousut.


title: Kuningas Arthur

text: Nimen Arthur merkitys on epävarma. Sen on arveltu tulleen kelttiläisestä karhua merkitsevästä sanasta "artos". Sen on myös arveltu mahdollisesti tulleen harvinaisesta roomalaisesta sukunimestä Artorius, jota käytti britannianroomalainen sotilas Lucius Artorius Castus. Nennius käyttää historiikissaan 800-luvulla nimestä sen roomalaista muotoa "Arturus". Nimeä Arthur alkoi esiintyä tavallisella kansalla Walesissa ja Skotlannissa 500-luvun lopulla, ja se yleistyi Englannissa keskiajalla juuri Arthurin legendan ansiosta.


title: SA-2 (Apollo)

text: SA-2 oli Saturn I -kantoraketin toinen lento ja ensimmäinen lento Korkea vesi -projektissa ("Project High Water") ja osa Apollo-avaruusohjelmaa.


title: SA-2 (Apollo)

text: SA-2:n tavoitteet olivat paljolti samat kuin SA-1:ssa, mutta uusien moottorien ja tekniikan testaamisen lisäksi SA-2 oli suunniteltu Korkea vesi -projektia varten. Siinä tarkoituksena oli vapauttaa suuri määrä vettä ilmakehän ylemmissä kerroksissa ja tutkia sen vaikutuksia. Tätä tarkoitusta varten toinen ja kolmas vaihe täytettiin 109 000 litralla vettä (noin 9½ kertaa olympialaisten uima-altaan vesimäärä). Kun raketti saavutti 105 km:n korkeuden, se räjäytettiin kauko-ohjauksella. Tällä pystyttiin tutkimaan vaikutuksia radiolähetyksiin ja paikallisiin sääolosuhteisiin.


title: SA-2 (Apollo)

text: Laukaisu tapahtui 25. huhtikuuta 1962 kello 14:00,32 UTC Cape Canaveralista ja 2 minuuttia 2,56 sekuntia myöhemmin raketti räjäytettiin. Se ehti saavuttaa 105 km:n korkeuden.


title: Larry Ellison

text: Lawrence "Larry" Joseph Ellison (s. 17. elokuuta 1944) on tietotekniikkayhtiö Oraclen perustaja ja pääjohtaja.


title: Larry Ellison

text: Talouslehti Forbes sijoitti hänet 2009 Yhdysvaltain rikkaimpien ihmisten listauksessa kolmanneksi 27 miljardin dollarin omaisuudellaan. Hänen edellään olivat Bill Gates ja Warren Buffett.


title: Larry Ellison

text: Ellison on opiskellut matematiikkaa, ja hän oli nuorena töissä Ampex-nimisessä yrityksessä. Siellä hän teki CIA:lle tietokantaa projektissa, jonka nimi oli Oracle, oraakkeli.


title: Larry Ellison

text: Luettuaan Edgar F. Coddin artikkelin relaatiotietokannoista "A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks" Ellison innostui asiasta. Hän perusti 1977 2000 dollarin investoinnilla oman yhtiön nimeltä "Software Development Laboratories". Firman nimeksi vaihdettiin myöhemmin sen menestystuotteen mukaan Oracle.


title: Larry Ellison

text: Ellison oli kuullut IBM:n R-tietokannasta (Codd työskenteli IBM:lle) ja halusi omansa yhteensopivaksi sen kanssa, mutta IBM esti tämän salaamalla tietokantaohjelmistonsa lähdekielisen koodin. Ensimmäinen markkinoille tuotu Oracle oli Oracle2, vaikka Oracle ykköstä ei ollut koskaan ollut olemassa. Numeroinnin tarkoitus oli vakuuttaa, että kaikki ykkösversion virheet on korjattu.


title: Larry Ellison

text: Larry Ellison on intohimoinen purjehtija. Vuoden 1998 traagisen Sydney-Hobart avomerikilpailun jälkeen hän päätti luopua avomerikilpailuista niiden vaarallisen luonteen takia. Purjehdusinnostus jatkuu kuitenkin edelleen Oracle Team USA -purjehdustiimin parissa. Ryhmä on voittanut America's Cup -kilpailun kahdesti, vuosina 2010 ja 2013.


title: Larry Ellison

text: Ellison osti kesäkuussa 2012 Havaijin Lanai-saaresta 98 % 600 miljoonan dollarin hintaan. Kauppa on historian suurin yksityinen "tonttikauppa". Ellison sai siis kahta prosenttia lukuun ottamatta koko saaren omaan käyttöönsä.


title: DIN-kisko

text: DIN-kisko on mm. sähkökeskuksissa ja muissa asennuskoteloissa käytetty standardoitu kisko, johon voidaan kiinnittää helposti johdonsuojakatkaisijoita, kontaktoreja, vikavirtasuojakytkimiä, riviliittimiä ja muita keskuskomponentteja. Teollisuudessa DIN-kiskoon usein kiinnitetään myös erilaisia automaatiojärjestelmiin liittyviä laitteita. Kisko valmistetaan yleensä peltilevystä, johon tehdään neljä taivutusta ja sen yksi standardikoko on 35 mm (tätä kokoa käytetään käytännössä kaikissa pienissä keskuksissa Suomessa).


title: DIN-kisko

text: 35 millimetrin kiskoon kiinnitettävien komponenttien leveys voidaan ilmaista moduuleina, jolloin yksi moduuli vastaa 17,5 mm. Esimerkiksi pienjännitteisen yksivaiheisen johdonsuojakatkaisimen leveys on yleensä yhden moduulin ja kolmivaiheisen vastaavasti kolme moduulia.


title: Oracle (tietokanta)

text: Oracle on tietokannan hallintajärjestelmä relaatiotietokannoille, jota kehittää Oracle Corporation. Oraclen tietokanta tallettaa datan loogisesti taulualueisiin ("tablespace") ja fyysisesti tiedostoihin. Taulualueilla voi olla erilaisia lohkoja ("segments"), esimerkiksi indeksilohkoja ja datalohkoja. Segmentit puolestaan koostuvat ilmenemistä ("extents"). Ilmenemät ryhmitellään yhtenevien datablokkien perusteella. Datablokki on tiedon talletuksen perusyksikkö. Fyysisellä tasolla tiedostot muodostuvat yhdestä tai useammasta datablokista, missä blokkikoko voi vaihdella. Oracle hallinnoi kaikkea talletettua tietoa sen tiedon avulla, joka on talletettu systeemitaulualueelle.


title: Oracle (tietokanta)

text: Tietokantaan voi tallentaa myös funktioita, ja ne voidaan suorittaa tietokantaohjelmiston sisällä. Funktiot kirjoitetaan SQL-, PL/SQL- tai Java-ohjelmointikielellä.


title: Oracle (tietokanta)

text: Oracle Database 12c -versiota tuetaan seuraavilla alustoilla:


title: Oracle (tietokanta)

text: Aiemmin tuettuina ovat olleet myös muun muassa OpenVMS ja DEC Alpha.


title: Oracle (tietokanta)

text: Perinteisesti Oracle-tietokannan esimerkkikäyttäjä on codice_1 ja salasana codice_2. Bruce Scott oli yksi Ellisonin perustajakumppaneista ja Tiger hänen kissansa.


title: Komponentti

text: Komponentti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Che Guevaran valokuva

text: Valokuva Che Guevarasta otettiin Kuuban pääkaupungissa Havannassa pidetyssä Le Coubren onnettomuuden uhrien muistotilaisuudessa maaliskuussa 1960. Kuvan ottaja Alberto Korda antoi teokselleen nimen "Guerrillero Heroico" (sankarillinen sissitaistelija) . Kuva julkaistiin vasta seitsemän vuotta myöhemmin, minkä myötä kuvaa on pidetty yhtenä 1900-luvun symboleista. Yhdysvaltalainen Maryland-instituutti on sanonut sitä maailman kuuluisimmaksi valokuvaksi.


title: Che Guevaran valokuva

text: Tunnetuimmassa versiossa kuvaa on käsitelty siten, että siitä on rajattu pois oikealta palmu ja vasemmalta toisen miehen profiili ja kuvaa on kierretty hiukan oikealle. Kuvan käsittelyllä Korda antoi muotokuvalle "ajattoman muodon josta on poistettu kaikki ajan ja paikan elementit."


title: Che Guevaran valokuva

text: Kuvan kuuluisin versio on pelkistetty, kaksivärinen (yleensä musta ja punainen) ja helppo liittää painotuotteisiin sekä piirroksiin. Kuvaa ei kuitenkaan ole piirretty erikseen vaan kyseessä on hyvin yksinkertainen värien pelkistäminen, tämä tuo oikealla tavalla tehtynä kuitenkin esiin yllättävän piirteen Guevaran kuvassa ja näyttää kuin lievästi alaspäin katsova alkuperäinen katse muuttuisi syvällisemmäksi, ehkä hänen saamaansa mainetta paremmin vastaavaksi.


title: Che Guevaran valokuva

text: 5. maaliskuuta 1960 Havannan satamassa tapahtui räjähdys belgialaisella Le Coubre -laivalla, jossa sai surmansa 136 ihmistä. Räjähdyksen syytä ei saatu selville – se saattoi olla puhdas onnettomuus tai silkkaa sabotaasia. Laiva oli tuomassa salaista aselastia Kuubaan.


title: Che Guevaran valokuva

text: Heti onnettomuuden jälkeen pidettiin muistotilaisuus Havannassa. Paikalla oli Fidel Castron lisäksi muun muassa Simone de Beauvoir ja Jean-Paul Sartre ulkomaisina vieraina. "La Revolucion" -lehden kuvaaja Alberto ”Korda” Díaz Gutiérrez oli myös kutsuttu paikalle ikuistamaan tilaisuus filmille. Che Guevaraa ei aluksi näkynyt missään, kunnes Korda huomasi baskeripäisen vallankumousjohtajan tulevan lavalle samalla kun Castro piti puhettaan. Korda ehti ottaa kaksi kuvaa, ennen kuin Che poistui paikalta. Korda kuvasi hänen ilmettään sanoilla ”encabronadao y dolente” (’vihainen ja surullinen’). Korda käytti Leica M2-kameraa ja Kodak Plus-X -mustavalkofilmiä.


title: Che Guevaran valokuva

text: Kuvaa ei aluksi julkaistu missään seitsemään vuoteen. Eräänä päivänä vuonna 1967 Korda sai vieraan, joka kysyi mahdollisuutta saada Chestä hyvä kuva mukaansa. Korda antoi miehelle parhaan kuvansa, jota hän oli kaikki nämä vuodet pitänyt seinällään, mutta piti itse negatiivit. Korda ei ottanut kahdesta antamastaan paperivedoksesta mitään maksua ”Kuuban vallankumouksen ystävältä”. Tämä ystävä osoittautui myöhemmin italialaiseksi kustantajaksi Giangiacomo Feltrinelliksi, joka oli saanut kuulla Guevaran vangitsemisesta ja mahdollisesta teloituksesta Boliviassa. Hän kiirehti julkaisemaan kuvan, kun maailmalle kiiri tieto vallankumouksellisen sissijohtajan kuolemasta. Hänen on arveltu myyneen ainakin kaksi miljoonaa Chen kuvalla varustettua julistetta, josta Korda ei saanut penniäkään. Korda ei ole saanut kuuluisimmasta kuvastaan myöhemminkään korvausta, koska Kuuba ei ollut allekirjoittanut Bernin sopimusta.


title: Che Guevaran valokuva

text: Kuvan muokattu versio on levinnyt laajalle, eikä Korda pyytänyt kuvan käytöstä korvauksia. Poikkeuksena on tapaus, jossa kuvaa käytettiin vodkamainoksessa, jolloin Korda halusi puuttua kuvan kaupalliseen käyttöön.


title: Che Guevaran valokuva

text: Kuvaa käytetään nykyisessä kuubalaisessa kolmen peson setelissä.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ohjelmoitava logiikka ("Programmable Logic Controller") eli PLC tai logiikka on pieni tietokone, jota käytetään tosiaikaisten automaatioprosessien ohjauksessa, kuten esimerkiksi NC-koneen tai tehtaan kokoamislinjan ohjaamisessa.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ohjelmoitavat logiikat otettiin käyttöön alun perin autoteollisuudessa, missä ohjelmistopäivitykset korvasivat ohjausjärjestelmien uudelleenjohdotukset. Yhdellä logiikalla voi helposti korvata satoja tai tuhansia aiemmin käytettyjä releitä ja ajastimia. Ohjelmoitavan logiikan toiminnallisuus on vähitellen kasvanut perinteisestä releitten korvaajasta ohjauskeskukseksi, joka hallitsee kehittyneen liikkeen ohjauksen, prosessin säädön, hajautetut hallintajärjestelmät ja tietokoneverkot.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Yhdysvaltalainen Richard Morley kertoo keksineensä PLC:n uudenvuodenkrapulassa 1.1.1968, jolloin oli monen projektin takaraja. Hän huomasi keskeneräisissä projekteissa yhtäläisyyksiä ja ymmärsi, että niihin löytyy parempi ratkaisu. Oli kuitenkin vaikeaa vakuuttaa ihmiset siitä, että ohjelmoitava laatikko voi tehdä saman kuin 15 metriä laitekaappeja, releitä ja kaapeleita.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: PLC:n isäksi kutsutaan paitsi Morleya myös Odo Josef Strugeria, joka oli kehittämässä Allen-Bradley-PLC:tä 1958-1960. Hän myös kehitti PLC-lyhenteen.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ohjelmoitava logiikka on mikroprosessoripohjainen laite, jossa on joko modulaarisia tai integroituja tulo- ja lähtöportteja, joihin on kytketty kentällä olevia antureita (paine- ja lämpötilamittauksia jne.) ja toimilaitteita (moottorin käynnistimiä, solenoideja, merkkivaloja, venttiileitä jne.). Logiikka ohjaa toimilaitteita käyttäjän luoman paristovarmennettuun muistiin sijoitetun ohjelman ja antureitten antamien tietojen mukaisesti.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ohjelmoitavan logiikan ulkoisista liitännöistä käytetään yleisesti termejä tulo ja lähtö. Nimitykset juontuvat termistä I/O, input/output. Tuloporttien kautta logiikka saa tietoa järjestelmän tilasta, ja lähtöporttien kautta se voi ohjata järjestelmää. Digitaaliset signaalit käyttäytyvät kuin kytkimet, ne ilmaisevat vain päällä- tai poissa-tilan (1 tai 0, tosi tai epätosi). Esimerkiksi painikkeet, rajakytkimet ja valokennot ovat laitteita, joissa on digitaalinen lähtö.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Digitaalisten signaalien ilmaisemiseksi käytetään yleensä jännitettä tai virtaa. Tällöin tietty suureen alue tulkitaan 0-tilaksi ja toinen 1-tilaksi. Ohjelmoitava logiikka voi käyttää esimerkiksi 24 V:n DC-jännitettä, jolloin 22 V ylittävät jännitteen arvot tulkitaan päällä olevaksi signaaliksi ja alle 2 V:n jännitteet poissa olevaksi signaaliksi. Alun perin ohjelmoitavissa logiikoissa oli vain digitaalisia liitäntöjä.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Analogiset signaalit käyttäytyvät kuten äänenvoimakkuuden säätimet: ne välittävät kaikki arvot toiminta-alueensa ääripäiden väliltä. Yleensä analogiset arvot tulkitaan ohjelmoitavassa logiikassa kokonaisluvuiksi. Tarkkuus riippuu käytetystä laitteistosta, ja suurempi tarkkuus vaatii enemmän muistia. Tyypillisiä analogisen signaalin avulla välitettäviä mittaustietoja ovat paine-, virtaus- ja lämpötilalähettimet.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Mitattavan signaalin arvo voi olla mitä tahansa valitulla mitta-alueella. Analogiaviesti voi tyypistä riippuen olla esimerkiksi 4–20 mA, 0–20 mA, 0–10 V, +-10 V, +-5 V, ja on olemassa myös vastuskortteja, jolloin ei tarvita erillisiä lähettimiä, vaan kortille voidaan kytkeä suoraan esimerkiksi PT100-anturi. 4–20 mA ja +-10 V ovat yleisesti käytettyjä viestialueita.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Kenttäväylätekniikka (esimerkiksi Profibus DP, Foundation Fieldbus tai Modbus) mahdollistaa I/O:n hajauttamisen kentälle ja älykkäiden toimilaitteiden ja antureiden liittämisen logiikkaan, jolloin siirrettävät tietomäärät voivat olla suurempia kuin perinteisellä johdotetulla tekniikalla ja siirrettävä tieto voi olla jo kenttälaitteen oman älyn jalostamaa.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ohjelmat ohjelmoitaviin logiikoihin kirjoitetaan tietokoneella erityisesti tähän tarkoitukseen tarkoitetuilla ohjelmilla ja siirretään logiikkaan suoritettavaksi. Ohjelmat ovat usein valmistajakohtaisia. Ohjelma tallennetaan logiikassa normaalisti joko paristovarmeinteiseen RAM-muistiin tai muuhun pysyvään muistiin.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ensimmäinen ohjelmoitavien logiikoiden kohderyhmä oli sähköasentajat, joiden oli pystyttävä oppimaan ohjelmointi työn ohessa. Näissä logiikoissa ohjelmoinnissa käytettiin "tikapuulogiikkaa", joka muistuttaa relelogiikoiden kytkentäkaavioita. Nykyaikaisia logiikoita voi ohjelmoida monella eri tavalla, tikapuulogiikasta perinteisiin ohjelmointikieliin, kuten BASIC ja C.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Viime vuosina ovat tulleet suosituiksi kansainvälisen standardin IEC 61131-3 mukaiset ohjelmointikielet. Standardi määrittää ohjelmoitaville logiikoille viisi ohjelmointikieltä: FBD ("Function Block Diagram"), LD ("Ladder Diagram"), ST ("Structure Text", Pascal-tyyppinen ohjelmointikieli), IL ("Instruction List", assemblyä muistuttava kieli) ja SFC ("Sequential Function Chart").


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Monet laitevalmistajat tarjoavat logiikoihinsa valmiita ohjelmakirjastoja, jolloin esimerkiksi PID-säätö voidaan toteuttaa valmiilla ohjelmalohkolla. Valmiiden lohkojen käyttö helpottaa ohjelmoijan työtä ja lisää luonnollisesti ohjelman toimintavarmuutta, koska käytetään hyvin testattuja ja toimiviksi todettuja ohjelmia.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Ohjelmoitava logiikka suorittaa sille ohjelmassa määritellyt tehtävät juuri niin hyvin kuin ohjelman tekijä on osannut ottaa huomioon eri tilanteet ennakolta ohjelmaa laatiessaan. Poikkeavien tilanteiden ratkaisemiseen ja prosessimuutosten tekemiseen tarvitaan käyttöliittymä.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Käyttöliittymä on yleensä operointipaneeli tai PC ja valvomo-ohjelma, jonka kautta prosessia valvova operaattori saa tietoa senhetkisestä prosessin ajotilanteesta hälytysten, kaavioiden, positiokohtaisten näyttöjen ja raporttien kautta. Hälytykset ovat ennalta sovittujen rajojen ylittämisestä aiheutuvia ilmoituksia operaattorille poikkeavista tilanteista.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Hälytykset esitetään lähes kaikissa käyttöliittymissä punaisella vilkkuvalolla. Käyttöliittymän monitorilla on yleensä hälytyksille varattu alue, johon hälytys tulostetaan riippumatta muusta näytön tilasta. Hälytyslaitteena voidaan käyttää myös erillistä summeria tai vilkkuvaa valoa. Hälytysosiosta voi olla myös suora linkki prosessikaavioon, jossa hälyttävä prosessinosa sijaitsee. Kaaviossa yleensä esitetään jokin prosessikokonaisuus, kuten esimerkiksi voimalaitoksen kattila. Yleensä kaaviot on jaettu niin, että ensin on yleiskaavio, josta päästään hiirellä napsauttamalla tai jollakin muulla yksinkertaisella toimenpiteellä yksityiskohtaisempiin kaavioihin.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Positiokohtainen näyttö on jonkin yksittäisen laitteen esitys, esimerkiksi mittaus- tai moottoripiiri. Positiokohtaisesta näytöstä pystytään myös muuttamaan kyseisen laitteen tilaa, esimerkiksi moottori seis/käy.


title: Ohjelmoitava logiikka

text: Raportit ovat prosessin tuottavuuden ja toimivuuden seurantaa varten. Niihin kerätään esimerkiksi kahdeksan tunnin tai vuorokauden ajalta tietoa siitä, kuinka paljon laitos on tuottanut haluttua tuotetta. Raportit sisältävät usein monimutkaisia keruu- ja laskentatoimintoja.


title: Korroosio

text: Korroosio on ympäristön vaikutuksesta tapahtuvaa materiaalin muuttumista käyttökelvottomaan muotoon. Vahingoittuva materiaali liukenee tai muuten reagoi ympäristön (ilma, neste, maa jne.) aineiden kanssa. Korroosion taustalla on kemiallinen tai sähkökemiallinen ilmiö, mutta ympäristö voi vaikuttaa myös mekaanisesti korroosioilmiön syntymiseen ja nopeuteen.


title: Korroosio

text: Korroosio voidaan jakaa useisiin eri muotoihin ja niiden jaottelu vaihtelee lähteestä riippuen. Eräässä jaottelussa korroosio on jaettu yleiseen ja paikalliseen, joista paikallinen korroosio aiheuttaa usein odottamattomia vaurioita. Erilaisia korroosiomuotoja ovat edellä mainittujen lisäksi esimerkiksi mikrobiologinen korroosio, kavitaatiokorroosio, saostumakorroosio, hitsikorroosio sekä kerroskorroosio.


title: Korroosio

text: Yksinkertainen esimerkki korroosiosta on raudan hapettuminen rautaoksideiksi, eli raudan "ruostuminen". Myös jalometallien taipumus muuttaa väriä esimerkiksi käsittelyn jälkeen on korroosiota. Tämän lisäksi muun muassa kuparin vihertäväksi patinoitunut tai tummentunut pinta aiheutuu kuparin korroosiosta.


title: Korroosio

text: Erityisesti metallien kohdalla korroosio on yleensä sähkökemiallinen prosessi. Sähkökemialliset ilmiöt edellyttävät varausten kuljetuskanavan (elektrolyytin) olemassaoloa katodin ja anodin välillä. Korrosoituva materiaali muodostaa yleensä katodin ja joskus myös anodin; elektrolyyttinä toimii materiaalin pintaa vasten oleva neste.


title: Korroosio

text: Korroosiota aiheuttavat kemialliset reaktiot voidaan jakaa anodilla tapahtuvaan hapettumiseen ja katodilla tapahtuvaan pelkistymiseen. Anodilla metalliatomille M tapahtuvia kemiallisia reaktioita on pääasiassa kolmea tyyppiä:


title: Korroosio

text: kun z on siirtyneiden metallin valenssielektroneiden määrä. Tyypillisiä katodilla tapahtuvia reaktioita ovat:


title: Korroosio

text: Näistä kaksi ensimmäistä esiintyvät neutraaleissa tai emäksisissä ympäristöissä, kaksi jälkimmäistä happamissa.


title: Korroosio

text: Monien materiaalien korroosionkestävyys perustuu kokonaan tai osittain aineen pinnalle hapettumisen myötä syntyvän oksidin suojaavaan vaikutukseen. Eroosiokorroosiossa kaasun tai nesteen nopea virtaus aineen pinnalla pyrkii kuluttamaan suojaavan oksidikerroksen pois ja siten kiihdyttämään korroosiota.


title: Korroosio

text: Metallit voivat altistua korroosiolle "herkistymisen" kautta. Ruostumattomalle teräkselle herkistymisen aiheuttaa hidas jäähtyminen lämpötilavälillä 500–900 ºC, mikä voi johtua esimerkiksi hitsauksesta. Sen seurauksena korroosiota estävä seosaine, kromi, muodostaa hiilen kanssa kromikarbideja raerajoille. Toisaalta syntyy kromista köyhtyneitä vyöhykkeitä, jotka ovat alttiita korroosiolle.


title: Vaishnavismi

text: Vaishnavismi (joskus vishnulaisuus) eli Vishnun palvonta, on eräs hindulaisuuden pääsuuntauksista. Joidenkin arvioiden mukaan jopa 70% hinduista olisi vaishnavia; tätä arviota on kuitenkin vaikea vahvistaa, sillä tarkkoja tilastoja ei ylläpidetä, ja lisäksi monet hindut ovat omistautuneet useille jumalille. Vaishnavismissa Vishnu ymmärretään korkeimmaksi, alkuperäiseksi jumaluudeksi, kaiken olevaisen alkulähteeksi ja tyyssijaksi.


title: Vaishnavismi

text: Vaishnavismin neljä klassista sampradayaa eli opinsuuntausta ovat Ramanujan (1017–1137) pääasiassa etelä-Intiassa vaikuttava Lakshmi-Narayanalle omistautunut perinne, Madhvan (1199–1278) dualistinen Dvaita-perinne, Nimbarkan (noin 1100–) Radhaan ja Krishnaan keskittynyt perinne ja Vishnu-swamin (noin 700–) nykyisin Vallabha-perinteenä Acharya Vallabhan mukaan tunnettu opinsuunta. Näiden lisäksi vaishnavismiin lukeutuu muun muassa Sri Chaitanya Mahaprabhun Dvaita-perinteen juurille perustama Bengalissa sekä Vrajassa vaikuttava Gaudiya Vaishnava -perinne, Swami Haridasan samoilta ajoilta peräisin oleva liike, sekä Hit Harivamsan Radha-Vallabhi -perinne.


title: Vainovalkea

text: Vainovalkeat olivat suomalaisen kansanperinteen tuntemia sotiin liittyviä tulia, joista kerrotaan muun muassa kalevalaisessa runoudessa. Snorri Sturlusonin kirjoittamassa Olavi Pyhän saagassa Suomen rannikkoa kutsuttiin nimellä "balagaardssida" - roviorannikko, mikä johtui suomalaisten käyttämistä vartiotulista rannikolla.


title: Vainovalkea

text: Vainovalkeiden taustalla oli käytäntö varoittaa väestöä lähestyvistä vihollisista tuli- ja savumerkein. Perinteisesti on arveltu, että tässä käytännössä on linnavuorilla voinut olla tärkeä asema. Eräissä kertomuksissa vainovalkeat ovat voineet tarkoittaa myös sotajoukkojen leirinuotioita eli sotatulia, tai palavien rakennusten tulta. Kaasat olivat merimerkkejä, joiden päällä saatettiin polttaa tulia, joilla varoitettiin vihollislaivastosta.


title: Vainovalkea

text: Kalevalassa vainovalkeat mainitaan mm. kahdennessakymmenennessä runossa seuraavasti:"Tuop' on äiti Lemminkäisen, aivan aamulla varahin, läksi vettä lähteheltä;""näkevi savun sakean, pohjoisilla maailmoilla. Sanan virkkoi, noin nimesi:"""Nuo onpi soan savuja, varsin vainovalkeita!""Sotilastarkoituksessa käytetty merkkitulijärjestelmä oli käytössä vielä 1800-luvun alussa Kymijoen varrella, joka toimi tuolloin Venäjän keisarikunnan vastaisena rajana. Ketju käsitti yhteensä 45 näköyhteyden etäisyydellä toisistaan ollutta kohoumaa. Signaali välitettiin ketjua pitkin tarvittaessa päivisin savulla ja öisin tulilla.


title: Kontaktori

text: Kontaktori on iso sähkömekaaninen kytkin, joka on sähköisesti ohjattava. Kontaktori on toiminnallisesti samanlainen kuin rele.


title: Kontaktori

text: Releellä ja kontaktorilla on eroa yleensä vain kokoluokassa; kontaktorilla ohjattavat virrat ovat suurempia ja jännitteet korkeampia eli kontaktori on tarkoitettu kytkinlaitteeksi sähkölaitteen päävirtapiiriin, mutta rele ohjausvirtapiiriin.


title: Kontaktori

text: Esimerkiksi muutaman ampeerin virran kestävää piirilevylle kiinnitettävää 12 voltin relettä kutsutaan nimenomaan releeksi, mutta sadan kilowatin sähkömoottoria ohjaavaa relettä kutsutaan kontaktoriksi.


title: Kontaktori

text: Kontaktoreihin saa usein myös apukoskettimia, joilla voidaan ilmoittaa esimerkiksi ohjauslogiikalle tai käyttäjälle kontaktorin asennon vaihtumisesta. Suurin osa Suomessa myytävistä kontaktoreista on DIN-kiskoon sopivia.


title: Panzerkampfwagen III

text: Panzerkampfwagen III (lyh. PzKpfw III, Panzer III tai Pz III) eli Sonderkraftfahrzeug 141 on natsi-Saksassa 1930-luvulla kehitetty keskiraskas panssarivaunu, jota käytettiin laajasti toisessa maailmansodassa. Se kehitettiin taistelemaan panssarivaunuja vastaan jalkaväen tukemiseen suunnitellun Panzerkampfwagen IV:n ohella. Panzer III:n aseistus jäi nopeasti riittämättömäksi, jolloin uudelleen aseistettu Panzer IV vei sen roolin, vaikka aikaisemmin Panzer III:n pienikaliiperisempi mutta pidempiputkinen tykki oli ollut tehokkaampi panssarintorjunta-ase. Joitakin Panzer III:ia käytettiin myöhemmin toisarvoisiin tehtäviin, kuten jalkaväen tukemiseen.


title: Panzerkampfwagen III

text: 11. tammikuuta 1934 armeijan aseosasto määräsi Heinz Guderianin doktriiniin pohjautuen suunniteltavaksi keskiraskaan (24 tonnin) vaunun, joka pystyisi 35 km/h:n huippunopeuteen. Se oli tarkoitettu panssaridivisioonien päävaunuksi ja pystymään tuhoamaan vihollisen panssarivaunut.


title: Panzerkampfwagen III

text: Daimler-Benz, Krupp, MAN ja Rheinmetall valmistivat prototyypit, joita testattiin 1936 ja 1937, jolloin Daimler-Benzin prototyyppi valittiin. Ensimmäinen Panzer III A valmistui toukokuussa 1937, ja yhteensä kymmenen vaunua valmistettiin samana vuonna. Mallit A–D olivat vielä prototyyppiasteella ja niissä on huomattavia eroja. Esimerkiksi D-mallissa on vielä kahdeksan alatelapyörää, kun kaikissa tuotantomalleissa niitä on kuusi. Näistä myös vain puolet aseistettiin. Vuosina 1937–1940 Kruppin valmistaman Panzerkampfwagen IV:n ja Daimler-Benzin Panzer III:n osia pyrittiin standardoimaan. Ensimmäinen malli, jota valmistettiin merkittävästi, oli E vuonna 1939. Panssarointi siinä oli vahvimmillaan 30 mm.


title: Panzerkampfwagen III

text: Panzer III:n malleissa A:sta C:hen oli 230 hp, 12-sylinterinen Maybach HL 108 TR -moottori, joka antoi 32 km/h:n nopeuden. Myöhemmissä malleissa oli 320 hp, Maybach HL 120 TRM. Huippunopeus oli noin 40 km/h ja toimintamatka 150 km. Miehistöä oli viisi: johtaja, ampuja ja lataaja tornissa ja ajaja ja radisti rungossa. Radisti käytti myös rungon konekivääriä. Ensimmäisenä Saksan vaununa Panzer III varustettiin miehistön välisellä sisäpuhelimella, mikä osoittautui taistelussa tehokkaaksi järjestelmäksi.


title: Panzerkampfwagen III

text: Panzer III aseistettiin panssarintorjuntaa varten. Saksan panssarintorjuntatykki vuonna 1935 oli 37mm KwK36 L/45, joten ensimmäiset mallit aseistettiin sillä. Myöhemmissä malleissa oli vahvempi tornin kiinnitysrengas, joten mallit Ausf G–Ausf M aseistettiin 50mm KwK38 L/42 ja 50mm KwK39 L/60 -tykeillä. Lisäaseistukseksi vakiintui 7,92 mm:n konekivääri tykin suuntaisesti ja yksi rungossa.


title: Panzerkampfwagen III

text: Panzerkampfwagen III oli tarkoitettu Saksan joukkojen päätaistelupanssarivaunuksi. Sitä käytettiin Puolassa, Ranskassa, operaatio Barbarossassa ja Pohjois-Afrikassa. Panzer III:n mallia D käytettiin vielä Puolassa ja Ranskassa, mutta se vedettiin käytöstä, kun tarpeeksi uusia valmistui. Ranskan valtauksen aattona toukokuussa 1940 Saksan armeijassa oli 381 Panzer III -vaunua, joista 1/3 menetettiin. Sodan alussa Panzer III -vaunut muodostivat pääosan panssaridivisioonien kalustosta. Tykin kaliiperia suurennettiin Panzer III F:n valmistuksen aikana, noin 1/4 varustettiin jo tehokkaammalla 50 mm:n tykillä ja muutkin aseistettiin uudelleen.


title: Panzerkampfwagen III

text: Kaksi vaunua myytiin Neuvostoliittoon Molotov–Ribbentrop-sopimuksen osana. Kokeissa se osoittautui huomattavasti heikommaksi kuin uusi dieselkäyttöinen T-34. Panssarointi ja aseistus olivat myös huonommat.


title: Panzerkampfwagen III

text: Operaatio Barbarossassa jopa 50 mm:n tykki osoittautui täysin kykenemättömäksi läpäisemään Neuvostoliiton T-34:n panssaroinnin, joten koko Panzer III oli korvattava Panzer IV:n parannetulla mallilla, jossa oli suuren lähtönopeuden 75 mm:n tykki. Paremman vaunumallin puutteessa tehottoman Panzer III:n tuotantoa jatkettiin vielä kuukausia. Vuoden 1943 loppuun asti Panzer III -vaunuja palveli vielä merkittäviä määriä kaikilla rintamilla. Sen jälkeen Panzer IV korvasi sen.


title: Panzerkampfwagen III

text: Mallin Ausf. N myötä Panzer III siirtyi tukitehtäviin. Ausf N aseistettiin lyhytputkisella 75mm KwK37 L/24 -tykillä – samalla jota oli käytetty Panzer IV:n ensimmäisissä malleissa. Tätä mallia käytettiin jalkaväen tukeen StuG III -rynnäkkötykin sijaan, joka oli myös jouduttu siirtämään panssarintorjuntaan. Vaunut palvelivat Tiger-pataljoonissa ja panssarikrenatööridivisioonissa tukitehtävissä. Joitain vaunuja oli vielä käytössä Normandiassa ja Arnheimissa 1944. Itärintamalta ne katosivat vuoden 1943 kuluessa, mutta joitakin vaunuja selvisi sodan loppuun hiljaisemmilla rintamilla, kuten Norjassa ja Alankomaissa.


title: Panzerkampfwagen III

text:
Panzer III -vaunuja myytiin liittolaisille: Unkarille, Romanialle, Bulgarialle ja Slovakialle. Kroatia sai muutaman vaunun ja Turkki tilasi 56, mutta kaikkia niitä ei voitu toimittaa. Sodan jälkeen Norjaan jäi 30 vaunua.
Neuvostoliitto sai suuren määrän Panzer III- ja StuG III -vaunuja sotasaaliiksi, ja niistä koottiin noin 1 200 SU-76i -rynnäkkötykkiä korvaamalla torni ja tykki ZiS-5 76,2 mm -tykillä.


title: Rele

text: Rele on sähköisesti ohjattava sähkömekaaninen kytkin, jonka toiminta perustuu sähkömagneettiin. Releen keksi Joseph Henry vuonna 1835. Releellä ohjataan erillisen ohjausvirran avulla suurempia jännitteitä ja sähkövirtoja. Suuria päävirtapiirin ohjaukseen tarkoitettuja releitä kutsutaan usein kontaktoreiksi.


title: Rele

text: Kun releen käämiin kytketään virta, se synnyttää magneettikentän, joka vetää releen liikkuvan kärjen kiinni paikallaan olevaan kontaktiin (tai irrottaa sen siitä, riippuen releen rakenteesta). Kun releeltä katkaistaan ohjausjännite, kärki palaa jousivoimalla ns. lepoasentoon (tietyissä releissä se voi myös jäädä paikoilleen).Askelrele (myös sysäysrele, impulssirele tai pulssirele) vaihtaa tilaa aina, kun ohjausvirta kytketään ja säilyttää tilan, vaikka ohjausvirta katkeaa. Askelreleitä käytetään esimerkiksi valaistuksen ohjauksessa, jos käytetään painikemallisia kytkimiä.


title: Rele

text: Aikareleen toiminta-aikaa voidaan säätää. Ajastus voi toimia esimerkiksi vuorokauden mittaisissa jaksoissa (ulkovalaistus ja auton lämmityspistorasiat) tai alkaa alusta, kun painetaan kytkintä (porrasvaloautomaatti). (Vrt. kellokytkin)


title: Rele

text: Suurille tehoille tarkoitettuja releitä kutsutaan kontaktoreiksi. Niitä käytetään sähkömoottorien ja isojen valaisinryhmien ohjauksessa.


title: Rele

text: Lämpörele katkaisee virran ylikuormitustilanteessa. Niitä käytetään yleensä sähkömoottorien ylivirtasuojauksessa.


title: Rele

text: Puolijohderele ei sisällä liikkuvia osia, joten se on paljon nopeampi ja kestää useampia kytkentäkertoja kuin mekaaninen rele. Kärjet on korvattu transistoreilla tai muilla puolijohdekytkimillä.


title: Rele

text: Reed-rele (käytetään myös nimitystä kielirele) koostuu ferromagneettisista kosketinkielistä, jotka sijaitsevat kosteudelta suojatussa putkessa, ja putken ympärillä olevasta kelasta, joka synnyttää magneettikentän. Kun kelaan johdetaan sähkövirta, kielet taipuvat yhteen tai erilleen riippuen koskettimien tyypistä. Reed-releet eivät kestä suuria virtoja, mutta ne ovat nopeita ja kestävät useita kytkentäkertoja. Reed-releen tapaan toimii myös magneettinen läheisyyskytkin, jota käytetään murtohälyttimissä: oveen kiinnitetty kestomagneetti magnetoi ovenpieleen kiinnitetyn kielireleen, joka sulkeutuu. Oven avautuessa magneettikenttä poistuu ja kielirele avautuu.


title: Rele

text: Releessä voi olla yksi tai useampia koskettimia.


title: Panzerkampfwagen I

text: Panzerkampfwagen I (lyh. PzKpfw I) eli Sonderkraftfahrzeug 101 (Sd.Kfz. 101) oli Saksassa vuonna 1932 suunniteltu panssarivaunu, jonka sarjavalmistus alkoi 1934. Panzer I oli suunniteltu lähinnä koulutusvaunuksi Saksan uudelleen aseistauduttua Adolf Hitlerin päästyä valtakunnankansleriksi 1933 ja hylättyä vuoden 1919 Versailles’n rauhan aserajoitukset.


title: Panzerkampfwagen I

text: Suunnitelma kevyestä viiden tonnin vaunusta tilattiin jo 1932 Rheinmetallilta, Kruppilta, Henschelilta, MANilta ja Daimler-Benziltä. Prototyypit tilattiin 1933 ja Kruppin suunnitelma hyväksyttiin. Vaunu sai huomiota herättämättömän nimen "Landwirtschaftlicher Schlepper", maataloustraktori. Piirustukset perustuivat brittiläiseen Carden-Lloyd Mk. IV:iin, joita oli salaa ostettu kaksi Neuvostoliitosta. Kruppin malliin lisättiin vielä Daimler-Benzin torni.


title: Panzerkampfwagen I

text: Panzerkampfwagen IA -mallissa oli 57 hevosvoiman Kruppin M305 4-sylinterinen moottori, joka antoi huippunopeudeksi 37 km/h hyvässä maastossa ja 145 km toimintasäteen. IB-mallissa oli 100 hevosvoiman kuusisylinterinen Maybach NL38TR. Kuten kaikissa saksalaispanssareissa, moottorit olivat bensiinikäyttöisiä. Panzerkampfwagen IA (Sd.Kfz. 101) painoi 5,3 tonnia ja siinä oli 15 mm panssarointi. Aseistuksena oli ainoastaan kaksi 7,92 mm konekivääriä.


title: Panzerkampfwagen I

text: Huhtikuussa 1934 valmistettiin 15 vaunua, jotka esiteltiin Hitlerille. Varsinainen tuotanto alkoi heinäkuussa 1934. Parannetun mallin valmistus jatkui elokuussa 1935.


title: Panzerkampfwagen I

text: Panzer I toimi esikuvana Panzerkampfwagen II -vaunulle ja alustana monenlaisilla panssarihaupitseille ja ilmatorjunta-ajoneuvoille. Niitä rakennettiin yli 1 500 ennen kuin tuotanto päättyi 1941.


title: Panzerkampfwagen I

text: Panzer I:tä kokeiltiin taistelutilanteessa Espanjan sisällissodassa 1936, jossa 106 vaunua palveli Condor-legioonassa. Vaunu osoittautui tehottomaksi ja sen aseistus kehnoksi ja tasavaltaisten neuvostoliittolaisia T-26- ja BT-5-vaunuja huonommaksi. Viimeistään 1938 kävi selväksi, ettei vaunusta olisi taistelukäyttöön, minkä jälkeen siitä aiottiin vaunua jalkaväen tukeen ja tiedusteluun.


title: Panzerkampfwagen I

text: Panzer I oli vielä käytössä toisen maailmansodan alkaessa. Vaunu oli tarkoitus korvata Panzerkampfwagen III -vaunulla, mutta tuotannon viivytysten vuoksi Panzer I oli vielä pääkalustona Itävallan ja Tšekkoslovakian miehityksissä. Sitä käytettiin myös Ranskan valtauksessa. Myöhemmin vaunuja käytettiin partiointiin ja koulutukseen. Vuonna 1940 kaikki muunnettiin aseettomiksi ammuskuljetusvaunuiksi.


title: Panzerkampfwagen I

text: Suomessa Panzer I -vaunuja käytettiin jatkosodan aikana Uhtualla, jonne saksalainen sotilasjohto oli lähettänyt suomalaisten tueksi kevyen panssarikomppanian, 3./Panzer-Abteilung 40:n.


title: Panzerkampfwagen I

text: Unkari käytti myös muutamia vaunuja koulutustarkoituksiin. Kiinan kansalliset joukot ostivat 15 Panzer IA -vaunua, joita käytettiin Kiinan sisällissodassa.


title: Panzerkampfwagen I

text: ”Ausf” on lyhenne sanasta ”Ausführung”, versio.Panzer I:n rungolle perustuvia vaunuja:


title: Riviliitin

text: Riviliittimiä käytetään sähkökeskuksissa ja -kojeissa muun muassa syöttöjen ja lähtöjen sekä kaapin oman johdotuksen välissä, lisäksi niillä voidaan haaroittaa syöttöjä. Riviliittimien kiinnitys tapahtuu usein DIN-kiskoon, mutta on olemassa myös riviliitinmalleja, jotka juotetaan piirilevylle.


title: Riviliitin

text: Riviliitin on perinteinen ratkaisu johtimien ja kaapeleiden kytkentään. Liitäntätekniikka voi olla ruuviliitäntä, jousivoimaliitäntä, pikajousiliitäntä, johtimen eristyksen leikkaava pikaliitäntä tai pulttiliitäntä.


title: Panzerkampfwagen II

text: Panzerkampfwagen II (lyh. PzKpfw II) eli Sonderkraftfahrzeug 121 oli natsi-Saksassa toisen maailmansodan edellä suunniteltu panssarivaunu. Se suunniteltiin Panzerkampfwagen III:n ja Panzerkampfwagen IV:n suunnittelutyön ja valmistuksen viivästyttyä.


title: Panzerkampfwagen II

text: Uudempien mallien viipyessä Panzer II:sta tilattiin suunnitelmat vuonna 1934. Kilpailuun osallistuivat Krupp, MAN, Henschel ja Daimler-Benz. Vaunu perustui Panzerkampfwagen I:n piirustuksiin, mutta oli suurempi ja siinä oli 20 mm ilmatorjuntatykki. Valmistus alkoi 1935, mutta ensimmäinen vaunu toimitettiin vasta 18 kuukauden kuluttua.


title: Panzerkampfwagen II

text: Panzer II mallit A, B ja C oli panssaroitu 14 mm teräslevyllä edestä, sivuilta ja takaa. Päällä ja alla oli 10 mm panssari. Tämä ei riittänyt pysäyttämään kuin konekiväärin ammuksen. D-mallissa panssarointia lisättiin 30 mm:iin. Malli F:ssa oli 35 mm panssarointi edessä ja 20 mm sivulla.


title: Panzerkampfwagen II

text: Aseistuksena kaikissa malleissa oli 20 mm KwK30 L/55 -tykki. Se perustui 20 mm FlaK 30 -ilmatorjuntatykkiin ja pystyi 280 laukauksen tulinopeuteen minuutissa. Lisänä oli kaksi 7,92 mm konekivääriä. Miehistöä oli kolme.


title: Panzerkampfwagen II

text: Kaikissa malleissa oli 140 hv kuusisylinterinen bensiinikäyttöinen Maybach HL 62 TRM -moottori ja ZF-vaihteisto. Ensimmäisten mallien huippunopeus oli 40 km/h, D- ja E-mallit varustettiin Christie-tyyppisellä jousituksella ja paremmalla vaihteistolla, joka nosti nopeuden 55 km/h:iin tiellä, mutta maastossa nopeus oli hitaampi, joten F-malli palasi takaisin aikaisempaa lehtijousitukseen. Toimintamatka oli 200 kilometriä.


title: Panzerkampfwagen II

text: Pz.Kpfw. II:ta käytettiin laajasti Puolassa ja Ranskassa, mutta se vanheni nopeasti. Vuoteen 1942 mennessä vaunu oli enimmäkseen poistettu etulinjan käytöstä. Myöhemmin vaunua käytettiin menestyksekkäästi tiedusteluvaununa (Ausf. L ”Luchs”). Valmistus päättyi 1943, mutta vaunun rungolle rakennettiin muita ajoneuvoja, tärkeimpänä panssarihaupitsi Wespe.


title: Panzerkampfwagen II

text: ”Ausf” on lyhenne sanasta ”Ausführung”, versio.Panzerkampfwagen II:n rungolle perustuvia vaunuja


title: Lisenssi

text: Lisenssi on ohjelmiston tai muun immateriaalioikeuden alaisen omaisuuden käyttöön oikeuttava sopimus. Tietokoneohjelmiston lisenssiksi ymmärretään yleensä lisenssipaperiin painettu, ohjelmiston rekisteröimiseksi tarvittava sarjanumero (lisenssinumero) ja sen mukana tulevat käyttöehdot.


title: Lisenssi

text: Alkujaan lisenssi tarkoitti lupaa esimerkiksi kulkea toisen omistaman maa-alueen halki. Nykyään sana viittaa pikemminkin teoksen tai ohjelmiston tekijänoikeuksien haltijan määrittelyyn siitä, miten teosta saa käyttää, muunnella tai kopioida. Niin sanotut avoimen lähdekoodin tai vapaan sisällön lisenssit ovat viime aikoina yleistyneet reaktiona epäoikeudenmukaiseksi koetulle tiukalle lisensoinnille.


title: Lisenssi

text: Lisenssin käytöstä mahdollisesti suoritettavaa korvausta kutsutaan lisenssimaksuksi tai rojaltiksi.


title: Raija Oranen

text: Raija Helena Oranen (s. 2. elokuuta 1948 Hyrynsalmi) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut muun muassa romaaneja, lastenkirjoja, novelleja sekä elokuva- ja televisiokäsikirjoituksia.


title: Raija Oranen

text: Oranen (s. Juntunen, ent Laroma) on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän kasvoi metsäteknikko Mikko Juntusen ja yrittäjä Jenny Juntusen perheen neljäntenä, nuorimpana lapsena. Orasella on kaksi täysi-ikäistä poikaa. Hän on ollut naimisissa Jyrki Orasen kanssa vuodesta 1973. Oranen asuu Helsingissä, mutta viettää aikaansa myös Espanjan Aurinkorannikolla.


title: Raija Oranen

text: Oranen on käsikirjoittanut televisiosarjat "Ruusun aika" ja "Puhtaat valkeat lakanat", jotka ovat ilmestyneet myös kirjoina. Orasen romaaneja ovat muun muassa historialliset "Palladium"- ja "Maan aamu" -trilogiat.


title: Raija Oranen

text: Opetus- ja kulttuuriministeriön yhteydessä toimiva tekijänoikeusneuvosto antoi joulukuussa 2015 Oraselle moitteet luvattomasta lainaamisesta historiallisessa romaanissa "Aurora" (2014). Oranen oli lainannut kirjaan otteita Katri Lehdon teoksesta "Kytäjän kreivitär: Marie Linderin elämä" (1985) mainitsematta alkuteosta. Neuvoston mukaan Orasen olisi tullut hankkia suoriin lainauksiin lupa ja mainita käytetyt lähteet. Oranen katsoi hyödyntäneensä Lehdon kirjaa taustamateriaalina.


title: Valtatie 25

text: Valtatie 25 on Hangosta Raaseporin, Lohjan ja Vihdin kautta Hyvinkäälle ja sieltä edelleen Mäntsälään johtava valtatie. Yhdessä Porvooseen jatkuvan kantatien 55 kanssa se muodostaa pääkaupunkiseudun kiertävän väylän ja usein niitä sanotaankin Helsingin seudun uloimmaksi kehätieksi tai myös Kehä V:ksi. Valtatien 25 pituus on 171 kilometriä ja kantatien 55 noin 35 kilometriä. Sisemmät kehätiet ovat Kehä III, Kehä II ja Kehä I. Aikaisemmin valtatie 25 oli nimeltään kantatie 53, mutta sen luokkaa nostettiin sen tärkeyden vuoksi. Valtatie 25 on tärkeä varsinkin Hangon sataman rekkakuljetuksille, sen jatke Kantatie 55 taas Porvoon öljykuljetuksille.


title: Valtatie 25

text: Valtatie 25 on moottoritietä Lohjan Lempolasta Muijalaan, jossa tie kulkee yhdessä valtatien 1 kanssa; moottoritieosuuden pituus on seitsemän kilometriä. Muilta osin tie on kaksikaistainen. Hangon lähistöllä sijaitsee yksi Suomen päätieverkon harvoista tasoristeyksistä, jossa tie risteää Dynamiittivaihteen linjavaihteen.


title: Valtatie 25

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Hanko – Raasepori – Inkoo – Raasepori (uudelleen) – Lohja – Vihti – Nurmijärvi – Vihti (uudelleen) – Hyvinkää – Nurmijärvi (uudelleen) – Hyvinkää (uudelleen) – Mäntsälä.


title: Valtatie 25

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Helsingistä Tammisaaren kautta Hankoon kulkenut tie numeroitiin kantatieksi 51 ja Lohjan maalaiskunnan Nummenkylästä Lohjan kautta Tammisaareen kulkenut tie kantatieksi 53. Sodan jälkeinen Porkkalan vuokra-alueen luovutus siirsi kantatien 51 kulkemaan Lohjan maalaiskunnan Virkkalan kautta, jolloin kantatie 53 lyheni Nummenkylän ja Virkkalan väliseksi tieksi. Myöhemmin kantatie 51 siirrettiin päättymään Karjaalle ja Virkkalan ja Hangon välinen tie numeroitiin uudelleen kantatieksi 53. Vuonna 1968 kantatietä 53 jatkettiin pohjoispäässä Hyvinkäälle asti ja vuonna 1979 edelleen Mäntsälään. Tammisaaren ohikulkutie on valmistunut vuonna 1972 ja Karjaan ohikulkutie vuonna 1983.


title: Valtatie 25

text: Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa kantatie 53 numeroitiin uudelleen valtatieksi 25. Tuuloksen ja Padasjoen välinen maantie 319 muutettiin kantatieksi 53 jo muutamaa kuukautta aiemmin, joten Suomessa oli vähän aikaa kaksi kantatietä 53.


title: Valtatie 25

text: Tammisaaren ja Hangon välinen osuus korjattiin 90-luvun lopulla ja tie valmistui vuonna 2000. Tietä parannettiin mm. oikaisemalla sitä, parantamalla liittymiä ja rakentamalla tievalaistusta.


title: Valtatie 25

text: Lempolan ja Muijalan välinen moottoritie valmistui vuonna 2005.


title: Robert L. Forward

text: Robert Lull Forward (15. elokuuta 1932 – 21. syyskuuta 2002) oli yhdysvaltalainen fyysikko ja tieteiskirjailija.


title: Robert L. Forward

text: Hän väitteli tohtoriksi Marylandin yliopistossa vuonna 1965 palkkiantennin kehittämisestä gravitaatiosäteilyn havaitsemiseksi. Sen jälkeen hän meni töihin Hughes Aircraftin tutkimuslaboratorioon, missä hän jatkoi tutkimuksiaan painovoiman mittaamisesta ja sai 18 patenttia. Hän perusti oman yrityksen 1987, keskittyen fiktion kirjoittamiseen, ja NASAn ja Yhdysvaltain ilmavoimien konsultoimiseen.


title: Robert L. Forward

text: Suuri osa hänen tutkimuksistaan keskittyi teoreettiseen fysiikkaan. Hän tutki eräitä aiheita, joita on käsitelty science fictionissa, kuten antimaterian käyttöä työntövoimana ja aurinkopurjeita. Yli 200 tutkimuksen tai artikkelin lisäksi hän julkaisi 11 romaania. Hänen ensimmäinen romaaninsa, "Lohikäärmeen muna", kuvailee neutronitähden fysiikkaa.


title: Luettelo Arabiemiirikuntien kaupungeista

text: Tämä on luettelo Arabiemiirikunnissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Eskimot

text: Eskimot ovat eskimokieliä puhuvia kansoja, jotka asuvat pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella Grönlannissa, Kanadan pohjoisosissa, Alaskassa ja Siperian itäkärjessä. Eskimokieliä lasketaan olevan yhdeksän. Perinteinen eskimoiden elämäntapa pitkälti katosi 1900-luvulla nykyaikaisemman elämäntavan tieltä.


title: Eskimot

text: Eskimot jaetaan inuitteihin ja jupikeihin, ja kumpikin kansa jakautuu useaan ryhmään. Inuitien asuinalue ulottuu Grönlannista Pohjois-Kanadan kautta Alaskaan. Jupikit puolestaan asuttavat Alaskan länsi- ja lounaisrannikkoa sekä Venäjän Tšukotkan itärannikkoa. Alaskan lounaispuolisella Aleuttien saariketjulla asuu lisäksi aleutteja, joita pidetään joistain yhtäläisyyksistä huolimatta yleensä eri kansana kuin eskimoita. Aleuttien kielet ovat etäistä sukua eskimoiden kielille, ja heidän aineellinen kulttuurinsa on joiltain osin samankaltainen kuin eskimoiden, mutta henkiset kulttuurit ovat erilaisia. Intiaaneihin eskimot eivät kuulu.


title: Eskimot

text: Sana "eskimo" ei ole eskimoiden omaa kieltä, vaan sen on selitetty johtuvan algonkini-intiaanien antamasta nimityksestä, joka on alun perin tarkoittanut vierasta kieltä puhuvaa. Vaihtoehtoisten selitysten mukaan "eskimo"-sana juontuisi creenkielisestä sanasta "askamiciw", joka tarkoittaa raa’an lihan syöjää, tai "askimew", joka tarkoittaa lumikenkien solmijaa, mutta nämä saattavat olla väärinkäsityksiä. Nykyään "eskimo"-nimitys koetaan etenkin Kanadassa usein halventavaksi, mutta tämä ei välttämättä ole yhteydessä sen alkuperäiseen käyttöön tai merkitykseen.


title: Eskimot

text: Eskimoilla ei ole omakielistä sanaa, joka viittaisi kaikkiin maailman eskimokansoihin, sillä hajallaan asuneet ryhmät eivät ole tienneet kaltaisiaan asuvan eri puolilla kalottialuetta. Niinpä mikä tahansa yleisnimitys on keinotekoinen, ja eskimologi Ernest Burch suositteleekin vuosisatojen kuluessa vakiintunutta "eskimo"-sanaa. Myös osa eskimoista on sitä mieltä, että "eskimo" on sopiva nimitys, mutta asia on kiistanalainen. Tarvittaessa voidaan käyttää täsmällisempiä nimityksiä "inuitti" ja "jupik".


title: Eskimot

text: Eskimot ovat asuttaneet ilmastollisesti hyvin erilaisia alueita Pohjois-Amerikan pohjoisosissa, useimmat heistä kuitenkin pohjoisen napapiirin eteläpuolella ja neljännes Britteinsaarten leveysasteilla. Maat ovat enimmäkseen puuttomia, ja kasvistoa on vähän, etenkin itäeskimoiden karuilla asuinmailla.


title: Eskimot

text: Inuiteilla on Kanadassa neljä itsehallintoaluetta (yhteisnimeltään "Inuit Nunangat"), Inuvialuit, Nunatsiavut, Nunavik ja Nunavut. Eniten inuiteja asuu Nunavutissa, noin 25 000. Kanadan inuittien maaoikeuksien ja poliittisten oikeuksien takana on vuonna 1971 perustettu inuittijärjestö Inuit Tapiriit Kanatami (ITK).


title: Eskimot

text: Alaskassa asuu noin 55 000 inuitia ja noin 21 000 jupikia. Grönlannin 55 000 asukkaasta 80 prosenttia eli 44 000 on inuiteja.


title: Eskimot

text: Eskimokieliä puhutaan koko eskimoiden asuinalueella. Suurinta ja vakiintuneinta eskimokieltä grönlantia puhuu yli viisikymmentätuhatta syntyperäistä puhujaa. Eskimokielet ovat polysynteettisiä kieliä, eli niiden sanat ovat usein hyvin pitkiä ja koostuvat pääsanana olevan verbin lisäksi useista päätteistä ja etuliitteistä.


title: Eskimot

text: Jääkaudella Kanadaa peitti jäätikkö, joka erotti sen eteläpuolelle asettuneet nykyisten intiaanien esivanhemmat jäätikön pohjoispuolella asuneista eskimoiden esivanhemmista. Nykyisen Beringinsalmen paikalla oli Beringinsalmen maakannas, joka yhdisti Aasian ja Alaskan, ja eskimoiden esivanhemmat olivatkin kulttuurisesti ja etnisesti aasialaisia. Beringinsalmi täyttyi vedestä noin 13 000 vuotta sitten. Paleoeskimot levittäytyivät joskus vuosien 4000–2000 eaa. välillä Länsi-Alaskasta koko Amerikan mantereen pohjoisosiin ja Grönlantiin sekä etelään Aleuttien saariketjun päähän. Eskimokielet ja aleuttilaiset kielet erkanivat toisistaan noin 4 000 vuotta sitten, ja eskimoita ja aleutteja pidetäänkin eri kansoina.


title: Eskimot

text: Eskimoiden edeltäjäkulttuurista ei ole yksimielisyyttä: sellaisena on pidetty noin 4000 eaa. alkanutta eteläalaskalaista Ocean Bay -kulttuuria sekä 2500 eaa. alkanutta länsialaskalaista Denbighin kulttuuria. Eskimoiden ekspansion pohjalta syntyi Dorsetin kulttuuri noin vuonna 700 eaa. Sen syrjäytti vuosien 1000–1500 jaa. välillä Pohjois-Alaskasta Amerikan koko pohjoisrannikon ja Grönlannin alueelle levinnyt Thulen kulttuuri, joka synnytti inuit-murrealueena tunnetun yhtenäisen kielivyöhykkeen.


title: Eskimot

text: Eskimokulttuurin kukoistuskautena on pidetty ajanlaskumme ensimmäistä vuosituhatta, jolta ajalta on peräisin näyttäviä käsitöitä ja käyttöesineitä. Sitä seurasi pitkä vakaantumisen jakso, jolloin eskimot kehittivät kauppa- ja sodankäyntitaitojaan. Pienen jääkauden seurauksena eskimoiden väkiluku taantui, ja heitä oli 1500-luvulla eurooppalaisten tullessa alueelle noin 75 000. Eurooppalaisten mukana tulleilla taudeilla oli eskimoihin tuhoisa vaikutus, ja eskimokulttuurit olivat monilta seuduilta kadonneet 1900-luvun alkuun mennessä. 1930-luvulla eskimot viettivät paljon aikaansa eurooppalaisten perustamien kauppa- ja lähetysasemien läheisyydessä. 1970-lukuun mennessä kaikki eskimokansat olivat omaksuneet nykyaikaisen elämäntavan ja asuivat paikoillaan. Nykyisin eskimot käyvät palkkatyössä osan ajastaan ja käyvät koulua, ja metsästystä ja kalastusta harjoitetaan melko pienimuotoisesti. Eskimot käyttävät sähköä ja nykyaikaisia kulkuvälineitä, ja vanha elämäntapa on kokonaan kadonnut.


title: Eskimot

text: Eskimot joutuivat asumisessaan ottamaan huomioon asuinseutujensa ankaran ilmaston: pohjoisen rannikkoseuduilla tuulee ankarasti ja Alaskassa ilmankosteus on korkea. Pohjoisimmilla seuduilla pakkaset ovat purevan kylmiä. Eskimoiden majapaikat olivat siksi hyvin eristettyjä. Rakentamista rajoitti rakennusmateriaalien saatavuus. Tavallisin esikimoasumus oli puoliksi maahan kaivettu turvemaja. Sen seinien kehikkona käytettiin puuta tai valaanluuta, joka katettiin paksulla turvekerroksella. Turvetalojen mallit vaihtelivat paljon, mutta yleensä niissä oli oleskelutila, sisääntulotunneli, pieni varastoalkovi, lyhyt savupiippu ja läpikuultavista hylkeensuolista tehty kattoikkuna. Napaeskimot, joiden asuinseuduilla ei kasvanut puuta, rakensivat turve- ja lumimajojensa seinät kivestä. Jotkut Alaskan eskimot pystyivät rakentamaan talonsa kokonaan hirsistä. Toinen talotyyppi oli "qarmat", jota suosittiin paikoin kylmällä Keski-Arktiksella. Siinä oli pyöreä turpeesta, kivistä tai lumilohkareista tehty perustus ja nahkainen katto. Väliaikaisina asumuksina käytettiin usein telttoja, jos ilmasto sen mahdollisti. Keski-Arktiksen seuduilla eskimot rakensivat kupolinmuotoisia lumimajoja eli "igluja". Lämpöä saatiin asuntoihin myös lampuissa poltettavasta hyljeöljystä. Kesäisin useimmat eskimoyhteisöt asuivat nahkateltoissa. Sääskiä torjuttiin polttamalla oviaukon vieressä vaivaispajun oksia.


title: Eskimot

text: Useimmat eskimoyhteisöt muuttivat vähintään kahdesti vuodessa riistan perässä, jotkin jopa kymmeniä kertoja. Muuttomatkat vaihtelivat parin kilometrin leirinvaihdoista satoihin kilometreihin. Ilmeisesti vain Koillis-Siperian ja jotkin Lounais-Alaskan ja Tyynenmeren eskimot asuivat pysyvillä paikoilla. Muuttomatkalla saattue pystytti peurannahoista tehtyjä telttoja yösijoikseen, joissa saatettiin viipyä huonolla säällä kuukausiakin. Muuttomatkat maitse tehtiin yleensä koiravaljakolla. Eskimoiden koiravaljakon reet olivat 3–4 metriä pitkiä, 80–90 senttimetriä leveitä ja 20–25 senttimetriä korkeita. Vesillä matkaa tehtiin matkaveneillä eli "umiakeilla". Kajakkeja käytettiin tavallisesti vain metsästykseen, mutta jos puu ei riittänyt ihmisten ja tavaroiden kuljettamisessa tarvittavien umiakkien rakentamiseen, eskimot sitoivat useita kajakkeja yhteen.


title: Eskimot

text: Ravinnon hankkiminen oli eskimoiden asuinseuduilla vaikeaa. Pääravinto oli nisäkkäät ja kala, joiden pyynti oli vaikeaa jäisessä, tuulisessa ja autiossa maastossa. Merinisäkkäistä eskimot käyttivät ravinnokseen etenkin hylkeitä, mutta myös muun muassa mursuja, merileijonia ja valaita. Merinisäkkäitä metsästettiin kajakista käsin harppuunalla, jossa oli irtoava pää. Sen avulla eläimeen kiinnitettiin nahkaköysi, jossa oli kelluke. Osuman saanut eläin sukelsi kelluketta vetäen, ja metsästäjä odotteli sen nousemista pinnalle hengittämään. Kellukkeen vetämisestä väsynyt hylje ei uskaltanut jäädä pinnalle hengittämään kauaksi aikaa, ja kun se oli lopulta läkähdyksissä, metsästäjä tappoi sen keihäällä. Seuduilla, joilla meri ei koskaan sulanut, metsästettiin hengitysavannoilta, joita koirat pystyivät paikantamaan. Metsästäjä saattoi joutua odottamaan hyljettä avannon äärellä harppuunansa kanssa jopa useita tunteja. Ryhmätyön avulla saatettiin valvoa alueen kaikkia hengitysavantoja. Kesäisin hylkeitä metsästettiin kevätjäiden päältä kierimällä niitä kohti hyljettä matkien. Suurimpia valaita metsästettiin isommalla porukalla. Tyynellämerellä valaanpyynnissä käytettiin myrkkykeihästä. Suurimmat eläimet kuten valaat ja mursut olivat vaarallisia metsästää.


title: Eskimot

text: Itäeskimot pyysivät kalaa padoista atraimilla. Lännessä kalaa pyydettiin verkoilla niiden noustessa jokiin.


title: Eskimot

text: Maalla eskimot metsästivät etenkin peuroja eli karibuja. Niitä metsästettiin väijymällä niiden vaellusreittien varrella. Usein eläimet johdateltiin aitaukseen, johon ne tapettiin. Muitakin metsästyskeinoja käytettiin tarpeen ja vuodenajan mukaan. Eskimot pyydystivät myös kaikkia muitakin alueen nisäkkäitä jääkarhusta ja myskihärästä maaoravaan. Keväällä ja kesällä pyydystettiin lintuja ja kerättiin niiden munia. Talvisin kiirunat olivat tärkeää ruokaa.


title: Eskimot

text: Eskimot säilöivät lihat pakastamisen lisäksi kuivaamalla tai säilömällä ne kivien alle tai maahan. Osa lihasta mädätettiin tarkoituksella. Saaliseläimistä käytettiin lihan lisäksi kaikki muutkin osat.


title: Eskimot

text: Eskimot söivät lähes ainoastaan eläimiä. He käyttivät riistan tarkkaan hyväksi ja söivät lihan lisäksi rasvan, sisäelimet ja veren. Suurimman osan lihasta he söivät raakana, yleensä kuivattuna tai jäätyneenä; joskus he keittivät lihan. Joidenkin seutujen kuten Lounais-Alaskan eskimot söivät myös kasvikunnan tuotteita, kuten marjoja, juuria ja merilevää. Eskimoilla ei esiintynyt puutostiloja, mutta he kärsivät joskus lihasta ja kalasta saamistaan loisista. Ruoanpuute johti myös joskus nälkäkuolemiin. Kanadalainen löytöretkeilijä Vilhjalmur Stefansson tutki eskimoiden hiilihydraatitonta ruokavaliota 1900-luvun alussa ja ryhtyi suosittelemaan sitä Yhdysvalloissa havaittuaan itsensä ja inuitien pysyneen sillä täysin terveinä. Stefanssonin mukaan inuitien ruokavalio koostui noin 50-prosenttisesti karibusta, 30-prosenttisesti kalasta, 10-prosenttisesti hylkeestä ja loput sekalaisista riistaeläimistä ja munista.


title: Eskimot

text: Eskimot asuivat perinteisesti pienissä ja kaukana toisistaan sijainneissa kylissä, joissa oli tyypillisesti 10–50 asukasta, enimmillään 800. Yhden pienen kylän asukkaat olivat usein kaikki samaa perhettä. Yhden eskimon elinpiiriin kuului enintään 15–40 suurperhettä. Saman kulttuurin jakaneita mutta erillisiä sosiaalisia ja alueellisia ryhmiä tai kansoja eskimoilla oli 1800-luvun alussa luultavasti noin 200. Lännessä kukin yhteisö asutti noin tuhannen neliökilometrin aluetta, mutta idässä yhteisön aluetta saattoi olla jopa 200 000 neliökilometriä. Lännen yhteisöt pitivät yhteyttä muihin kansoihin, mutta jotkin Grönlannin luoteisosien eskimoista luulivat olevansa ainoita ihmisiä maan päällä. Yhteisöt kävivät tavatessaan kauppaa keskenään, mutta yleensä suhtautuminen toisiin heimoihin oli varautunutta tai jopa vihamielistä.


title: Eskimot

text: Eskimojen hedelmällisyys oli alhainen, ja eskimonainen sai tavallisesti vain pari kolme lasta. Tämän on arveltu johtuneen ensinnäkin siitä, että eskimolapsia imetetiin yleensä yli viisivuotiaiksi asti, toisekseen eskimonaisten ajoittaisesta alipainoisuudesta, ja kolmanneksi naisten raskaasta työstä ja vaeltamisesta johtuneista lukuisista varhaisista keskenmenoista. Kun eskimot luopuivat perinteisestä elämäntavastaan 1900-luvulla, syntyvyys räjähti nousuun.


title: Eskimot

text: Eskimoperheet olivat suurperheitä, joissa asui yhdessä aikuisia sisaruksia, serkkuja puolisoineen ja ikääntyneitä vanhempia. Joillain miehillä oli kaksi tai kolme vaimoa, ja joskus harvoin naisellakin saattoi olla kaksi aviomiestä. Vanhuksia arvostettiin suuresti ja lapsistakin pidettiin hyvää huolta. Vaikeina aikoina oli tavallista että perheen vanhus jättäytyi oma-aloitteisesti luonnon armoille kuolemaan, jotta hän ei olisi taakka perheelle. Lapsia surmattiin vain äärimmäisten nälänhätien aikana.


title: Eskimot

text: Suurperhe asui usein samassa talossa, mutta joskus rakennettiin useita taloja vieri viereen. Perheen miesväki rakensi itselleen joskus erillisen kokoontumisrakennuksen, "kashimin". Perheet olivat yleensä itsenäisiä ja omavaraisia: vain puolisoita täytyi hakea muista perheistä. Harvaan asutuilla seuduilla tämä ei aina ollut mahdollista, jolloin turvauduttiin serkusavioliittoihin. Avioliittoseremonioita ei ollut, vaan toinen puoliso yleensä vain muutti toisen perheeseen. Jotkin perheet harjoittivat puolisoiden vaihtamista joksikin aikaa toisen perheen kanssa. Adoptiot olivat myös yleisiä.


title: Eskimot

text: Koska perheet olivat suuria ja asuivat tiiviisti yhdessä, jäsenten väliset suhteet olivat vahvoja ja kaikki tunsivat toisensa hyvin. Eskimoyhteisöt olivat yleensä toisiinsa nähden tasa-arvoisia, ja valtasuhteet ilmenivät vain perheiden sisällä. Vanhemmalla jäsenellä oli aina käskyvalta nuorempiin ja miehellä naiseen. Eskimoiden hierarkia ilmeni hienovaraisina vihjailuina: esimerkiksi perheenpään lause ”Meillä on enää vähän hylkeenlihaa” merkitsi käskyä pojalle lähteä hylkeenpyyntiin. Joskus perhe saattoi riitojen seurauksena hajota, jolloin pariskunta muutti erilleen omien sukulaistensa joukkoon.


title: Eskimot

text: Miesten ja naisten välillä oli tarkka työjako: miehet vastasivat etenkin suurriistan metsästyksestä, perheen suojelusta, rakentamisesta ja tavaroiden valmistuksesta. Naiset valmistivat ruoan ja tekivät kotityöt, keräilivät kasvikunnan tuotteita sekä tekivät nahkaan ja heinään liittyvät työt. Pienriistaa metsästivät usein sekä miehet että naiset.


title: Eskimot

text: Eskimoilla ei ollut lakia eikä minkäänlaisia pakkovallan keinoja järjestyksen ylläpitämiseen. Häiriköt yritettiin aluksi rauhoittaa pilkkalauluilla ja kehotuksilla. Viimeinen rauhanomainen keino oli häirikön hyljeksiminen. Jos joku turvautui väkivaltaan, kuten joskus tapahtui naisia koskevissa riidoissa, seurauksena oli usein kosto. Murhat saattoivat johtaa sukujen välisiin riitoihin, joissa tapettiin vuoronperään toisen perheen jäseniä. Koston kierre katkesi usein kuitenkin syystä tai toisesta ennen kuin se johti sekasortoon. Toisaalta monet eskimoryhmät selvittelivät ihmisten välisiä kiistoja kilpalaulannoilla.


title: Eskimot

text: Länsieskimot kävivät toisia eskimoyhteisöjä vastaan usein hävitys- ja murharetkiä ja joskus sotaakin. Idässä yhteisöjen välit olivat rauhanomaiset. Intiaanialueisiin rajoittuvalla alueella eskimot saattoivat joutua taisteluun saman riistan perässä liikkuvien intiaanien kanssa..


title: Eskimot

text: Eskimoille maailmankaikkeus oli yhtä suurta kokonaisuutta, jatkumoa. He uskoivat kaikilla esineillä olevan oma luonne sekä sielu tai elinvoima, jonka avulla se vaikutti asioihin. Nimet olivat eskimoille pyhiä, ja vauvastakin tuli ihminen vasta kun se oli nimetty. Eskimot uskoivat jälleensyntymiseen. Kuolema oli eskimoille vain ruumiin irtautumista ihmisen sielusta, nimestä, hengityksestä ja luonteesta, jotka palaisivat joskus. Vastasyntyneet lapset nähtiin vainajien sielujen uudelleensyntyminä, jotka pyrittiin tunnistamaan unien, viimeaikaisten tapahtumien tai vauvan ulkonäön kautta. Vainajat haudattiin tavaroidensa tai niiden kopioiden kanssa. Hautaaminen tapahtui maahan, kivien alle tai lumeen. Aleutit joskus muumioivat vainajansa. Kuoleman jälkeen sielun uskottiin siirtyvän suureen henkimaailmaan. Siellä tärkein henki oli useimmille Ilmanhenki, ja muita tärkeitä henkiä olivat Merenhenki ja Kuunhenki. Yhdessä nämä kolme valvoivat kaikkea eskimoiden elinpiirissä. Eskimot pyrkivät pitämään henget leppeinä ja anteliaina noudattamalla lukemattomia erilaisia tabuja. Nämä tabut saattoivat olla hyvin rajoittavia, joten eskimot keksivät tapoja kiertää niitä joutumatta rikkomaan niitä.


title: Eskimot

text: Monenlaisia amuletteja pyrittiin keräämään suojaksi ja metsästysonnen takeeksi. Loitsuihin turvattiin myös usein. Henkimaailman kanssa asioitiin tehokkaimmin šamaanin välityksellä. Šamaanit selvittivät myös erilaisten onnettomuuksien syyt, keksivät niihin parannuskeinot ja takasivat pyyntionnen. Šamaaneilla oli myös tärkeä osa eskimoiden marraskuun loppupuolella alkaneella juhlakaudella. Läntisten eskimoiden tärkein juhla oli joulukuinen rakkojuhla, jossa toimitettiin tärkeitä rituaaleja ja nautittiin juhla-aterioita.


title: Eskimot

text: Eskimot lauloivat ja tanssivat usein. Heidän laulunsa oli pingoittunutta nenä-ääntä, jota rytmitti erityinen kurkkuääni. Yhteislaulut olivat yleensä yksiäänisiä. Eskimolaulujen sanoitukset käsittelivät monipuolisesti kaikkia eskimoiden elämään liittyviä asioita. Laulut liittyvät usein tansseihin, joita harrastettiin juhlamenoissa, ajanvietteeksi ja toisten viihdyttämiseksi. Suosittuja tansseja olivat satiiriset tai kertomuksia kuvailevat tanssit. Itäeskimot esittivät tanssinsa yleensä yksin rummun kanssa, ja länsieskimot tanssivat ryhmissä. Tansseja oli sekä kiinteäliikkeisiä että vapaamuotoisia. Veneissä esitettiin istumatansseja, joilla aika saatiin kulumaan. Tansseissa käytettiin usein puusta tai nahasta tehtyjä naamareita kuten susinaamioita.


title: Eskimot

text: Eskimoiden käsintehdyt esineet, joita tehtiin usein luusta, olivat hienostuneita ja taidokkaasti tehtyjä. Eskimot käyttivät myös monenlaisia koruja ja tatuointeja.


title: Eskimot

text: Eskimoilla oli laaja tarinaperinne, jonka rikkaus perustui osin eskimokielien poikkeukselliseen ilmaisuvoimaan. Yhtä tarinaa saatettiin kertoa useiden pitkien talvi-iltojen ajan, ja tarinoiden aiheiden piiri kattoi samanaikaisesti niin todellisen kuin kuvitellunkin maailman. Tarinoiden kautta eskimot välittivät yhteisönsä perinteitä ja esimerkiksi hylkeenpyyntitaitoa sukupolvelta toiselle. Eskimoilla oli myös monenlaisia pelejä, joilla aikaa saatiin kulumaan majassa talven ja myrskyjen aikana. Kesäisin yksi suosituimmista leikeistä oli ”heittopeitto”, jossa peiton pitelijät singauttivat peiton päällä olevan korkealle ilmaan. Eskimot myös mittelivät toistensa kykyjä erilaisissa urheilukilpailuissa. Itäeskimot huvittelivat myös ryhmäseksillä, mutta länsieskimoilta tätä harrastusta ei tunnettu.


title: Eskimot

text: Eskimot veistivät puusta talojen kehikoita ja käyttöesineitä, kuten telttakeppejä, veneenrunkoja, meloja, airoja, rekiä, jousia, nuolia, harppuunan ja keihään varsia ja niiden heitinpuita, silmien aurinkosuojuksia, naamioita ja lusikoita. Jotkin eskimoyhteisöt tekivät puusta lisäksi muun muassa hattuja ja astioita. Alueilla missä puuta oli runsaasti, kuten Lounais-Alaskassa, eskimot käyttivät sitä myös ruumisarkkuihin ja hautamuistomerkkeihin. Polttoaineena puuta käytettiin harvoin: sen sijasta käytettiin merinisäkäsöljyä. Jos puuta ei ollut saatavilla, asumuksiin ja tavaroihin käytettiin yleensä luuta. Kivilajeista eskimot käyttivät etenkin piikiveä ja liuskekiveä, joista he tekivät teriä. Länsieskimot valmistivat lamppuja ja patoja savesta, ja itäeskimot vuolukivestä.


title: Luettelo Argentiinan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Argentiinassa sijaitsevista kaupungeista. Taulukon ensimmäisessä osassa on Argentiinan yli 50 000 asukkaan kaupungit suuruusjärjestyksessä sekä tätä pienemmät maakuntiensa pääkaupungit. Taulukon toisessa osassa on argentinalaisia kaupunkeja aakkosjärjestyksessä.


title: Luettelo Argentiinan kaupungeista

text: Vuonna 2010 järjestetyn väestönlaskennan mukaan Argentiinan väkiluku oli 40 117 096. Heistä kaupunkilaisiksi luokiteltiin 36 517 332 (91,03 %) ja maaseutuasukkaiksi 3 599 764 ihmistä (8,97 %).


title: Luettelo Armenian kaupungeista

text:
Tämä on luettelo Armeniassa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maassa oli tuolloin 49 kaupunkia.
Oheinen taulukko listaa Armenian kaupungit vuoden 2011 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä (de jure asukasluku). Lisäksi on kerrottu asukasluku kymmenen vuotta varhaisemmassa väestönlaskennassa. Maakuntakeskukset on esitetty vahvennettuna. Armenian aluehallinnon paikallistasolla on yhdeksän kaupunkikuntaa. Kaupunkikunnista on kerrottu keskuskaupungin asukasluku ja suluissa koko kaupukikunnan asukasluku (kylineen). Kaupunkien suomeen translitteroitu nimimuoto on alustava ja saattaa paikoin vaatia korjausta. Alle 10 000 asukkaan kaupunkien tiedoista on kirjattu vasta osa.


title: Jarmo Koski

text: Jarmo Koski (s. 2. heinäkuuta 1951 Imatra) on suomalainen näyttelijä. Hänen uransa alkoi jo 1970-luvulla, muun muassa Ahaa Teatterissa, Nukketeatteri Vihreässä omenassa ja 1990-luvulla Teatteri Hevosenkengässä.


title: Jarmo Koski

text: Kosken tunnetuin näyttelijäntyö lienee Seppo Taalasmaan rooli saippuasarjassa "Salatut elämät", jossa hän on esiintynyt sarjan alusta eli vuodesta 1999 vuoteen 2013 saakka. Koski lopetti sarjassa työskentelyn kevättalvella 2013, ja hänen roolihahmonsa poistui ruudusta 21. lokakuuta 2013. Koski palasi sarjaan kevään 2017 päätösjaksossa, mutta poistui jälleen ruudusta 17. marraskuuta 2017. Hän on esittänyt myöhemmin Talonmies Nokelaisen roolia Iltalehden julkaisemassa "Kämppikset"-sarjassa, jossa olivat mukana lisäksi Salatut elämät -sarjassa näytelleet Kirsi Ståhlberg ja Mia Ehrnrooth.


title: Jarmo Koski

text: Koski on dubannut animaatiosarjoissa, animaatioelokuvissa, televisiomainoksissa ja dokumenteissa. Hän on antanut äänensä muun muassa Disney-piirroselokuvien Nalle Puhille, "Alfred J. Kwak" -sarjan Alfredille, "Nikke Knatterton" -piirrossarjan kertojalle, "Teletappien" Tiivi-Taaville, "Matka maailman ympäri" -piirrosarjan Passepartoutille ja "Muumilaakson tarinoiden" Muumilaakson poliisille.. Häntä kaavailtiin "Muumilaakson tarinoita" -sarjan Yleisradion 1990-luvulla tehtyyn jälkiäänitykseen Muumipeikon esittäjäksi, mutta hän oli sarjan ensiesityksen aikaan monen muun sarjan teossa. Koski itse ehdotti esittäjäksi Rabbe Smedlundia, joka lopulta kyseisen roolin sai. Koski on maininnut mieluisimpien dubbaamiensa lastenpiirrettyjen olleen Nalle Puh -piirretyt. Hän on Nalle Puhin virallinen, Disneyn hyväksymä suomenkielinen ääninäyttelijä. Vuoden 2012 lopulla Koskelle tarjottiin isoa teatteriosaa Porin ja Rauman kaupunginteattereissa. Koski suostui, ja näytteli vuoden 2013 molemmissa kaupungeissa.


title: Jarmo Koski

text: Ennen näyttelijän opintojaan Koski on opiskellut opettajaksi.