title: Giorgio Rocca

text: Rocca ilmoitti lopettavansa uransa tammikuussa 2010 kärsittyään nivusvammasta.


title: Giorgio Rocca

text: Rocca voitti maailmancupissa yhteensä 11 osakilpailua, oli seitsemän kertaa toinen ja neljä kertaa kolmas. Kaikki palkintosijat tulivat pujottelukilpailuissa, yksi tosin pudotuskilpailumuotoisessa pujottelussa.


title: Matti Reunamäki

text: Matti Johannes Reunamäki (s. 25. heinäkuuta 1940 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä ja -valmentaja.


title: Matti Reunamäki

text: Reunamäki oli Kooveen 1960-luvun huippuhyökkääjä. Hän pelasi joukkueessa 11 kautta ja 178 SM-sarjaottelua saldolla 80+57. Reunamäki oli voittamassa Kooveen tähän mennessä ainoata Suomen mestaruutta 1968.


title: Matti Reunamäki

text: Maajoukkueessa Reunamäki esiintyi 113 kertaa tehden tehot 31+24. MM-edustuksia hänelle tuli neljistä kisoista ja olympialaisissa Reunamäki pelasi kaksi kertaa.


title: Matti Reunamäki

text: Valmentajana Reunamäki edusti kolmen kauden verran sekä Koo-Veeta että Ilvestä. Lisäksi hän valmensi 1970-luvulla 20- ja 18-vuotiaiden maajoukkuetta. Reunamäki toimi myös Suomen Jääkiekkoliiton liittohallituksen valmentajaedustajana vuodet 1975–1984.


title: Thierry Pister

text: Thierry Pister (s. 2. syyskuuta 1965) on belgialainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Thierry Pister

text: Pister aloitti uransa KAA Gentissä ja nousi seuran edustusjoukkueeseen vuonna 1982. Vuodet 1986–1989 hän pelasi Royal Antwerpissa, kauden 1989/1990 Ranskassa Sporting Toulon Varissa, 1990–1994 Standard Liègessä, 1994–1996 sveitsiläisessä Lausanne-Sportissa, 1996–1998 KSK Beverenissä ja 1998–1999 RAEC Monsissa.


title: Thierry Pister

text: Lopetettuaan pelaajauransa Pister jatkoi Monsissa valmentajana. Kauden 2001/2002-kauden hän valmensi Bevereniä, mutt palasi takaisin Monsiin kahdeksi kaudeksi. 2004–2005 hän toimi KSK Ronsen valmentajana, kunnes kesällä 2005 tuli Suomeen kiinalaisen Zheyun Yen ostaman AC Allianssin valmentajaksi. Pisterin ensimmäisessä ottelussa seura kärsi 8–0-tappion FC Hakalle ja asiasta kehkeytyi suuri sopupeliskandaali Pisterin peluutettua lukuisia heikkotasoisia tuntemattomia uusia pelaajia.


title: Thierry Pister

text: Marraskuussa 2007 Pister sai jälleen töitä, kun hänet valittiin RFC Tournain valmentajaksi. 2008 hän siirtyi RAEC Monsin apulaisvalmentajaksi ja toimii nykyisin seuran väliaikaisena päävalmentajana Philippe Saint-Jeanin lähdettyä joukkueesta.


title: La Concorde

text: La Concorde (”Sydämellinen yksimielisyys”) on Gabonin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Georges Aleka Damas. Se otettiin käyttöön Gabonin itsenäistyessä vuonna 1960.


title: Michelle Williams

text: Michelle Ingrid Williams (s. 9. syyskuuta 1980 Kalispell, Montana) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi esiintymisestään "Dawson's Creek" -draamasarjassa. Hän on esiintynyt useissa art house -elokuvissa, joista tunnetuin on vuonna 2005 julkaistu "Brokeback Mountain".


title: Michelle Williams

text: Kun Williams oli 9-vuotias, hänen perheensä muutti San Diegoon, Kaliforniaan. Hänen äitinsä vei hänet vuonna 1995 julkaistun "Peto" -elokuvan ("Species") koe-esiintymiseen Los Angelesissa, ja Williams saikin pienen roolin. Myöhemmin hän näytteli useissa pienissä elokuva- ja televisiosarjarooleissa, ennen kuin hän nousi kuuluisuuteen Jen Lindleyn roolin myötä menestyssarjassa "Dawson's Creek", jossa hän oli yksi päähenkilöistä vuosina 1998–2003. Williams oli ensimmäistä kertaa elokuvan pääosaroolissa vuonna 1999 ilmestyneessä Watergate-skandaalia parodioivassa elokuvassa "Pressan tytöt" ("Dick"). Toista pääosaa näytteli Kirsten Dunst.


title: Michelle Williams

text: Williamsin tunnetuimmat elokuvaroolit ovat sivuosat elokuvissa "Halloween H20" ("Halloween H20: Twenty Years Later") ja "Brokeback Mountain", josta hän sai Critics’ Choice -palkinnon, Golden Globen, BAFTAn, sekä Oscar-ehdokkuuden. Williams näytteli Marilyn Monroeta elokuvassa "My Week with Marilyn", josta hän voitti Golden Globen ja sai siitä Oscar-ehdokkuuden. Hän oli toisen kerran Oscar-ehdokkaana vuoden 2016 elokuvasta "Manchester by the Sea".


title: Michelle Williams

text: Williamsilla on tytär Matilda Rose Ledger (s. 2005) entisen kihlattunsa, edesmenneen näyttelijä Heath Ledgerin kanssa. Williams kihlautui vuonna 2017 finanssiasiantuntija Andrew Youmansin kanssa.


title: Heli Laaksonen

text: Heli Pauliina Laaksonen (s. 28. syyskuuta 1972 Turku) on Rauman Lapissa asuva kirjailija, Lounais-Suomen murteella kirjoittava runoilija, lavaesiintyjä ja luennoitsija.


title: Heli Laaksonen

text: Laaksosen teoksissaan käyttämä murre on lähellä uusikaupunkilaista, Vakka-Suomen alueella puhuttavaa murretta, mutta siinä on piirteitä muistakin lounaissuomalaisista aluemurteista. Murreilmaisua on tuotannossa hieman yleiskielistetty.


title: Heli Laaksonen

text: Laaksosen itse lukemista äänikirjoista kultalevyrajan ovat ylittäneet runolevyt "Jänes pussis" (2003, Sammakko) ja "Ratio Sulavoi" (2007, Otava). Hän sai Kalevalaisten naisten liiton myöntämän Larin Paraske -palkinnon vuonna 2009.


title: Heli Laaksonen

text: Lapsuusvuotensa Laaksonen vietti Uudessakaupungissa. Äidin puolelta runoilijan juuret ovat Halikossa, isän suku puolestaan on Lokalahdelta.


title: Heli Laaksonen

text: Laaksonen opiskeli Turun yliopistossa pääaineenaan suomen kieli ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2000. Lisäksi hän opiskeli Virossa Tarton yliopistossa 1992 ja 1999. Laaksonen työskenteli Helsingin sosiaalialan oppilaitoksen viestinnän ja viron kielen opettajana 1996–2000 ja Helsingin ammattikorkeakoulu Stadian viestinnän opettajana 1997–2001. Vuodet 2001–2004 hän työskenteli Laitilan kulttuurihankkeen vetäjänä ja vuodesta 2004 lähtien hänellä on ollut oma toiminimi Sanatoimisto Hulimaa. Vuonna 2011 Laaksonen muutti Rauman Lappiin. Hän esiintyy nykyään myös yhdessä porilaisen murrekirjailijan Elina Wallinin kanssa.


title: Heli Laaksonen

text: Laaksonen kiinnostui murteen käyttämisestä runoissa virolaisten runoilijoiden innoittamana. tutustuttuaan Jan Rahmaniin hän käänsi Rahmanin 1997 võrun murteella kirjoittamia runoja lounaissuomen murteelle. Kokeilu rohkaisi jatkamaan murrerunojen parissa.


title: Heli Laaksonen

text: Laaksonen valittiin vuonna 2007 Turun yliopiston Vuoden alumniksi.Huom! Virheellisesti Helin teksteiksi väitettyjä ovat mm. "Naise elämää" (Karoliina Koskisen), "Korinhoito-oppi naisil" (Veera Niemisen), "Talvipäiväkirja" ja "Tänä juhannuksen ei sit ryypätä" (tuntemattoman tekijän kansanperinnettä).


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text: Ry Tanindraza nay malala ô (”Oi rakas isänmaamme”) on vuodesta 1958 Madagaskarin kansallislaulu. Malagassinkielisen tekstin on kirjoittanut Pasteur Rahajason ja musiikin säveltänyt Norbert Raharisoa.


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text: I


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text:
Ry Tanindrazanay malala o!
Ry Madagasikara soa
Ny Fitiavanay anao tsy miala,
Fa ho anao doria tokoa


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text: Fiverenena


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text:
Tahionao ry Zanahary
Ity Nosin-dRazanay ity
Hiadana sy ho finaritra
He! Sambatra tokoa izahay.


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text: II


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text:
Ry Tanindrazanay malala o!
Irinay mba hanompoana anao
Ny tena sy fo fanahy anananay,
'Zay sarobidy sy mendrika tokoa


title: Ry Tanindrazanay malala ô!

text:
III
Ry Tanindrazanay malala o!
Irinay mba hitahiana anao,
Ka ilay Nahary izao tontolo izao
No fototra ijoroan'ny satanao.


title: Velka

text: Velka on velallisen velvoite, jonka sisältönä on jokin varallisuusarvon omaava suoritus velkojalle eli velkasuhteen toiselle osapuolelle. Suorituksen täyttämättä jättäminen aiheuttaa oikeudellisen vastuun.


title: Velka

text: Velka voi olla "julkista velkaa" eli esimerkiksi valtionvelkaa tai kunnan velkaa taikka "yksityistä velkaa" eli kotitalouden tai yrityksen velkaa.


title: Velka

text: Velka voi syntyä vapaaehtoisen oikeustoimen johdosta tai se voi olla lakiperusteinen velvoite.


title: Velka

text: Velan syntymiseen johtavia vapaaehtoisia oikeustoimia ovat muun muassa velaksianto (laina), velkakauppa ja lahjanlupaus.


title: Velka

text: Lakiperusteinen maksuvelvollisuus voi syntyä monella tavalla. Osa niistä liittyy sopimussuhteisiin, osa ei. Tällaisia velvoitteita ovat esimerkiksi vahingonkorvausvastuu, perusteettoman edun palautus ja aviopuolison velvollisuus maksaa tasinkoa.


title: Velka

text: Tavaravelka on kyseessä silloin, kun velvoite käsittää tavarasuorituksen, joka on yksilöity vain laatunsa ja määränsä suhteen. Tavallisimmin kyseessä on rahasuoritus. Tällöin velka muodostuu esimerkiksi siten, että rahaa lainannut velkoja haluaa lainatun rahamäärän takaisin velalliselta. Velan lähtökohtana on siten tulevaisuuden ostovoiman käyttäminen nykyajan ostohetkellä.


title: Velka

text: Velasta täytyy monesti maksaa korkoa. Koroton velka on tavallinen sukulaisten välisissä velkasuhteissa ja markkinoinnin apuvälineenä myytäessä tuotteita velaksi. Suomessa velka on lähtökohtaisesti aina koroton, ellei muuta ole sovittu eikä laista tai kauppatavasta muuta seuraa.


title: Velka

text: Velkakirjassa velallinen sitoutuu maksamaan velan. Velasta voidaan sopia suullisesti tai kirjallisesti. Suullinen sopimus on kuitenkin altis riidoille. Velkakirja on velkojalle rahanarvoinen asiakirja.


title: Velka

text: Velkaan voi liittyä vakuus. Se turvaa velkojan saatavia, jos velallinen ei täytäkään velvollisuuksiaan.


title: Velka

text: Velka lakkaa yleisimmin maksamalla. Jos sekä velkojalla että velallisella on saatavia toisiltaan, he voivat kuitata velkansa vastasaatavillaan.


title: Velka

text: Velka lakkaa myös, jos velkoja myöntää akordin eli antaa velan anteeksi. Vastaava tapahtuu myös velkajärjestelyssä ja yrityssaneerauksessa. Velka voi lakata myös yhtymyksessä eli konfuusiossa.


title: Velka

text: Jos velka vanhentuu, se lakkaa. Velka vanhentuu Suomessa kolmessa vuodessa eräpäivästä. Vanhentuminen "katkeaa" eli vanhentumisaika lasketaan uudelleen alusta, kun velallinen maksaa velkaa, tunnustaa velan, velkoja vaatii suoritusta tai muistuttaa velallista velasta. Vanhentumisen katkaisee myös osapuolten sopimus (esimerkiksi maksuajan pidentämisestä) tai niin sanottu "viralliskatkaisu" tietyissä oikeuskäsittelyissä, jotka liittyvät velkomuskanteesen, ulosottoon, konkurssiin tai muuhun maksukyvyttömyysmenettelyyn tai sovitteluun.


title: Velka

text: Kolmen vuoden vanhenemisajasta on poikkeuksia. Jos velasta on annettu lainvoimainen tuomio, vanhentumisaika on viisi vuotta. Jos eräpäivää ei ole ennalta sovittu, vanhentumisaika on kymmenen vuotta velan syntymisestä. Tämä koskee tyypillisesti yksityishenkilöiden välisiä velkoja ja luotollisten pankkitilien limiittiluottoja.


title: Velka

text: Lopullisesti luonnollisen henkilön velka vanhenee 15 vuoden kuluttua velkaa koskevan maksutuomion antamisesta. Aika on 20 vuotta, jos kyseessä on luonnollisten henkilöiden välinen velka.


title: Velka

text: Jos velka vanhentuu, velallisen maksuvelvollisuus ja velkojan oikeus vaatia suoritusta lakkaavat. Velkojalla on kuitenkin edelleen oikeus saada suoritus velan vakuudeksi pantatusta omaisuudesta tai kuitata velka omista veloistaan.


title: Velka

text: Velan lähikäsite on luotto. Luotto on luotonantajan ja luotonsaajan välinen suhde, joka perustuu oikeustoimeen. Luotonantaja luovuttaa varallisuusarvon luotonsaajan hyödynnettäväksi siten, että luotonsaajan vastikesuoritus tapahtuu osittain tai kokonaan myöhemmin. Luotto on velkaa suppeampi käsite. Kaikki velkasuhteet eivät ole luottosuhteita. Esimerkiksi rikoksen seurauksena muodostunut vahingonkorvausvelka ei ole luotto.


title: Velka

text: Globaali nettovelka on nolla, koska yhden velka on toisen saatava. Globaali bruttovelka on 57 biljoonaa dollaria (2014).


title: Velka

text: Kansantaloustieteen professori Pertti Haaparannan mukaan väite ""Rahamäärä tai tuotannon arvo ei riitä sen koron maksuihin saati itse velan takaisinmaksamiseen"" on virhepäätelmä. Kun C antaa B:lle luoton, jonka B antaa A:lle ja A P:lle, velan ja korkovastuun bruttomäärä voi moninkertaistua vaikka käytännössä P vain maksaa yhden koron A:lle ja A sitten sen eteenpäin.


title: Mlungu salitsani Malawi

text: Mlungu dalitsani Malawi (”Jumala siunatkoon Malawia”) on Malawin kansallislaulu. Sen on säveltänyt ja sanoittanut Michael-Fredrick Paul Sauka. Laulu otettiin käyttöön 1964.


title: Luettelo jääkiekkoleijonista

text: Tämä on luettelo Suomen jääkiekkomuseon valitsemista jääkiekkoleijonista.


title: Luettelo jääkiekkoleijonista

text: Henkilöt ovat lajiteltavassa luettelossa alun alkaen siinä järjestyksessä kuin heidät on jääkiekkoleijoniksi nimitetty. Jääkiekkomuseo on nimittänyt ihmisiä jääkiekkoleijoniksi vuodesta 1985 lähtien. Tällaista nimitystä kutsutaan usein "jääkiekkoleijonaksi aateloimiseksi".


title: Luettelo jääkiekkoleijonista

text: Jääkiekkoleijonaksi voidaan nimittää kuka tahansa suomalaista jääkiekkoilua edistänyt henkilö kansalaisuudesta riippumatta. Toistaiseksi kahdeksan ulkomaalaista on saanut nimityksen Suomen jääkiekkoleijona.


title: Alppihiihdon maailmancup 1966–1967

text: Alppihiihdon maailmancup -kausi 1966–1967 oli sen historian ensimmäinen alppihiihdon maailmancup -kausi. Mestaruuden voitti miesten puolella selkeästi ranskalainen Jean-Claude Killy ja naisten puolella taas kanadalainen Nancy Greene.


title: Roc-A-Fella Records

text: Roc-A-Fella Records on yhdysvaltalainen hip hop -musiikkiin keskittynyt levy-yhtiö.


title: Roc-A-Fella Records

text: Roc-A-Fella Recordsin perustivat vuonna 1995 Shawn "Jay-Z" Carter, Damon Dash ja Kareem "Biggs" Burke. Ensimmäinen albumi, jonka se julkaisi, oli Jay-Z:n "Reasonable Doubt" vuonna 1996. Sittemmin siitä kasvoi yksi suurimmista hiphop-levy-yhtiöistä. Nykyään Roc-A-Fella Records on "The Island Def Jam Group"in omistuksessa.


title: Roc-A-Fella Records

text: Vuonna 1999 perustettiin Roc-A-Fellaan liittyen suosituksi osoittautunut vaatemerkki, "Rocawear" ja myöhemmin myös vodkamerkki "Armadale Vodka".


title: Roc-A-Fella Records

text: Yhtiön myynnin jälkeen Jay-Z siirtyi Def Jamin johtoon. Dash ja Burke perustivat uuden levy-yhtiön, "Damon Dash Music Group"in, jolle siirtyi osa Roc-A-Fellan artisteista.


title: Gaumii salaam

text: Gaumii salaam (ޤައުމީ ސަލާމް, "Kansallinen tervehdys") on Malediivien kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Mohamed Jameel Didi vuonna 1948 ja sen on säveltänyt srilankalainen säveltäjä Pandit Wannakuwattawaduge Don Amaradeva 1972. Laulu on Malediivien kansallistunteen ja maan islamilaisen uskon ylpeä ilmaus ja samalla kunnianosoitus maan puolesta kaatuneille.


title: Gaumii salaam

text: Vuoteen 1948 Malediivien kansallislauluna soitettiin Salaamathi-niminen sanaton fanfaari. Tuolloin päätettiin, että maalle on saatava uusi kansallislaulu, jossa on myös sanat. Sanat kirjoitti nuori runoilija Mohamed Jameel Didi, josta myöhemmin tuli maan Korkeimman oikeuden puheenjohtaja. Didi käytti esikuvanaan urdunkielistä ja vanhaa arabialaista runoutta. Didi päätti, että hänen isänmaallinen runonsa tulee laulaa vanhan skottilaisen kansansävelmän Auld Lang Syne sävelellä - hän oli kuullut setänsä kellon soittavan tätä sävelmää. Kun Ison-Britannian kuningatar Elisabeth II vieraili maassa vuonna 1972, ajatteli Malediivien hallitus skottisävelmän kuitenkin olevan sopimaton itsenäisen maan kansallislauluksi. Se pyysi kiireessä maestro P. w. Amaradevaa laatimaan maan kansallislauluun uuden sävelen. Samalla laulun sanoja muutettiin hieman, sillä poliittinen tilanne maassa oli muuttunut - entisestä sultanaatista oli tullut tasavalta 1968.


title: Nunarput utoqqarsuanngoravit

text: Nunarput utoqqarsuanngoravit (”Meidän muinainen maamme”) on Tanskaan kuuluvan autonomisen Grönlannin kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Henrik Lund ja säveltänyt Jonathan Petersen. Se on ollut käytössä vuodesta 1916. Vuodesta 1979 laulun asema on ollut virallinen.


title: Namibia, Land of the Brave

text: Namibia, Land of the Brave (”Namibia, urhojen maa”) on vuodesta 1990 Namibian kansallislaulu. Itsenäistymisensä jälkeen maa järjesti kilpailun uuden kansallislaulun laatimiseksi. Sen voitti Axali Doëseb, joka johti Kalaharin autiomaasta peräisin olevaa kansanmusiikkia soittavaa soitinryhmää.


title: Voima (albumi)

text: Voima (ISRC-koodi FIUNP9900142-153, levy-yhtiön tunnus POKOCD 231) on vuonna 2000 julkaistu Yö-yhtyeen laulaja Olli Lindholmin sooloalbumi. Albumi äänitettiin Headline Studiolla 25. lokakuuta – 29. lokakuuta 1999 ja koottiin Finnvox-studioilla 27. marraskuuta – 3. joulukuuta 1999. Levynkansien taiton on suunnitellut Kari Lahtinen ja valokuvat on ottanut Harri Hinkka. Levynkannen sisäaukeamalle on kirjoitettu: ”Aina silloin kun valtaa suuri kaipuu, pää kun alas painuu, sinä osaat lohduttaa. Ja minne vaan täällä kuljenkaan, et jätä mua koskaan.” Teksti on kappaleen ”Voima” kertosäe sillä poikkeuksella, ettei tekstin alussa ole sanaa ”ja”.


title: Voima (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 30.Kappaleet ovat Jussi Hakulisen säveltämiä ja sanoittamia. Niiden sovituksista levyllä vastaavat Jussi Hakulinen, Costello Hautamäki, Mikko Kangasjärvi, Jukka Lewis, Olli Lindholm ja Ari Toikka. Kolmas raita, ”Mona”, julkaistiin vuonna 2001 Yön kokoelmalevyllä "Legenda". Myös kappale vastatuuleen kuullaan Yön livealbumilla Kolmen illan varietee


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Sosialistinen Yhtenäisyyspuolue (SYP) oli suomalainen vasemmistopuolue. SYP:n perustivat maaliskuussa 1946 Suomen kansan demokraattisessa liitossa (SKDL) toimineet sosialistit, joista monet olivat aiemmin toimineet Suomen Sosialidemokraattisessa Puolueessa. Puolueeseen kuului monia tunnettuja vaikuttajia ja kansanedustajia, mutta se jäi jäsenmäärältään pieneksi. Vuonna 1955 SYP erosi SKDL:stä ja sen toiminta lakkasi varsin pian tämän jälkeen.


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SYP:n perustajat olivat lähinnä entisiä sosiaalidemokraatteja, kuten SDP:stä (jo 1940) erotetut "kuutoset" tai sodan jälkeen irtaantunut Jaakko W. Kedon johtama ryhmä. SKDL:n tuolloinen puheenjohtaja Keto valittiin myös SYP:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Muita tunnettuja SYP:n jäseniä olivat mm. Johan Helo, Ragni Karlsson, Väinö Meltti, Eino Pekkala, Mauno Pekkala, Yrjö Ruutu, Yrjö Räisänen, Cay Sundström ja Niilo Wälläri. Kaikki SKDL:n sosialistit eivät kuitenkaan liittyneet SYP:hen ja ulkopuolelle jäivät esimerkiksi (kuutosiin kuulunut) K.H. Wiik, (SKDL:n varapuheenjohtaja) Eino Kilpi ja Kusti Kulo. Syksyllä 1946 SYP:hen liittyivät SDP:n eduskuntaryhmästä kansandemokraattien riveihin siirtyneet Sylvi-Kyllikki Kilpi ja Atos Wirtanen, joka valittiin SYP:n puheenjohtajaksi Kedon jälkeen 1948. SYP:n Mauno Pekkala toimi (SKDL:ää edustaen) pääministerinä 1946–1948.


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SYP ajoi SKDL:n sisällä omaa sosialistista ohjelmaansa. Puolueen kannattajilla oli luonnollisesti eriäviä mielipiteitä SKDL:n politiikasta, mutta näitä ei haluttu erityisesti korostaa. SYP:n oma profiili jäi muutenkin vaisuksi ja sen asema Suomen kommunistisen puolueen (SKP) dominoimassa SKDL:ssä oli hankala. Osa kommunisteista koki SYP:n kilpailijakseen. SKP:n kiristettyä otettaan SKDL:stä 1940-luvun lopussa joutuivat sosialistit yhä enemmän puolustuskannalle.


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Puheenjohtaja Atos Wirtasen yhteistyö kommunistien kanssa osoittautui hankalaksi ja puolueiden tiet erkanivat lopulta 1950-luvun puolivälissä. 13. maaliskuuta 1955 Wirtanen organisoi SYP:n ylimääräisen puoluekokouksen, joka päätti äänin 8–2 jatkaa puolueen toimintaa SKDL:n ulkopuolella. Kyseinen kokous pidettiin kuitenkin epäselvissä olosuhteissa: sihteerinä toimi Wirtasen vaimo, eikä paikalle ollut kutsuttu esimerkiksi (puoluetta perustettaessa keskeisen) "Helsingin eteläisen työväenyhdistyksen" edustajia. Tapahtuneen jälkeen useat SYP:n johtohenkilöt ja perusjärjestöt irtisanoutuivat päätöksestä ja jatkoivat toimintaansa SKDL:ssä. SYP jäi Wirtasen kannattajien käsiin ja kuihtui pian eron jälkeen.


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SYP:n pää-äänenkannattajana toimi 1946–1949 (jo aiemmin ilmestymisensä aloittanut) viikkolehti "Vapaa Pohjola", jonka päätoimittaja oli Ensio Hiitonen. Vuonna 1952 SYP julkaisi 9 numeroa aikakauslehti "Yhteisrintamaa", jonka ilmestymistä ei kuitenkaan onnistuttu vakiinnuttamaan. Kesällä 1955 SYP julkaisi "Veckoposten"-nimistä viikkolehteä.


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: Atos Wirtanen arvioi muistelmissaan SYP:n jäsenmäärän olleen 1940-luvun lopulla noin 2 000.


title: Seinäkiipeily

text: Seinäkiipeily on urheilulaji, jossa kiivetään seinään kiinnitettyjä otteita pitkin. Seinäkiipeily on kalliokiipeilyn sisäurheilu- ja harjoittelumuoto.


title: Seinäkiipeily

text: Seinäkiipeily on rohkeutta, notkeutta ja voimaa kehittävä laji, jota voivat harrastaa niin aikuiset kuin lapsetkin. Seinäkiipeilyä harrastetaan yleensä kiipeilyhallissa, jossa on kymmeniä tai jopa satoja eritasoisia reittejä. Myös joissain urheiluhalleissa ja vapaa-ajankeskuksissa on kiipeilyseiniä.


title: Seinäkiipeily

text:
Seinäkiipeilyyn tarvitaan kaksi ihmistä: kiipeilijä ja varmistaja. Kiipeilijäksi kutsutaan sitä ihmistä, joka kiipeää reitin. Varmistaja on ihminen, joka varmistaa kiipeilijän turvallisuuden ja auttaa kiipeilijää pysymään seinällä. Varmistajalla pitää olla varmistuslaite ja tärkein sääntö on, ettei köydestä saa ikinä päästää irti. Kiipeilyreitille on kiinnitetty monenlaisia eri otteita. On pyöreitä, kulmikkaita, neliöitä, kolmioita, pieniä, isoja, pitkiä ja ohuita. Useimmiten eri reiteillä on eri värisiä otteita. Yleisin värien määrä reiteillä on kolme tai kaksi. Aluksi voi kiivetä kaikilla otteilla, eli kaikenvärisillä otteilla, mutta jos haluaa vaikeuttaa, voi valita vain yhden väriset otteet ja kiivetä niillä. Kiipeilyyn tarvitaan aina myös köysi. Köysi on erittäin vahvaa, mutta hieman joustavaa. Köysi on monta metriä pitkä. Reitin päässä on pieni metallinen koukku, josta köysi on pujotettu läpi. Lyhyempi puoli alas roikkuvasta köydestä laitetaan kiinni kiipeilijän valjaisiin kasisolmulla ja pidempi puoli kiinnitetään varmistajan varmistuslaitteeseen. Kun kiipeilijä kiipeää ylöspäin, varmistaja vetää köyttä alaspäin niin, että köysi pysyy kireänä koko ajan. Kun kiipeilijä haluaa tulla alas, hän antaa merkin varmistajalle ja varmistaja alkaa päästämään köyttä löysäksi. Näin kiipeilijä tulee alaspäin ja vetää varmistajalta köyttä ylöspäin. Nykyään on myös itsevarmistajia, jossa reitin päähän on kiinnitetty kone, joka vetää köyttä ylöspäin. Kun kiipeilijä päästää irti seinästä, itsevarmistaja laskee hänet hitaasti alas.
Seinäkiipeilyyn kuuluu erilaisia tekniikoita, joista yleisimmät on liidaaminen ja boulderointi.
Seinäkiipeilyssä on mahdollista loukata itsensä vakavasti tippumalla jos turvajärjestelyistä ei ole huolehdittu asianmukaisesti. Siksi onkin erittäin tärkeää tarkistaa valjaiden kiinnitykset, myös varmistajalla, ennen kiipeämistä. Suurin virhe on että köyttä ei ole kiinnitetty kunnolla varmistajan varmistuslaitteeseen tai kiipeilijän valjaisiin. Tärkeää on myös se, että reitin alla on patjoja.


title: Seinäkiipeily

text: Alaköysikiipeily eli liidaus on kehittyneemmille harrastajille sopiva kiipeilymuoto, jossa kiipeilijä kiinnittää köyden jatkoihin noustessaan ylemmäksi. Kiinnityspisteiden sijainnista riippuen putoamismatka voi olla useita metrejä.


title: Seinäkiipeily

text: Sisäkiipeilyseinät valmistetaan kiinnittämällä tukirungon varaan paneeleja, jotka ovat yleensä vanerista tai lasikuidusta. Paneelit maalataan kalliota jäljittelevällä kitkapintaisella maalilla ja niihin ruuvataan keinotekoisia otteita. Kallion muotoja jäljitteleviä otteita valmistetaan esim. hiekasta ja epoksihartsista ja ne ovat usein helposti siirrettäviä. Pienen seinän voi rakentaa kotiin tai autotalliin omin voimin. Suuret, joilla kiipeillään varmistetusti, vaativat huolellista suunnittelua. Yhden putoavan kiipeilijän lasketaan aiheuttavan voiman joka vastaa kahden tonnin painoa.


title: Seinäkiipeily

text: Kun seinä on pystytetty, kiipeilijät suunnittelevat seinälle reittejä. Reitit toteutetaan kiinnittämällä otteet seinään. Reitit suunnitellaan yleensä siten, että niillä pääsee seinän ylärajaan. Mitä pienempiä otteita ja mitä harvemmassa ne ovat, sitä vaikeampi reitti on. Jos seinä on ylhäältä ulkonevampi kuin alhaalta, siinä sanotaan olevan negatiivinen kallistus. Negatiivinen kallistus lisää reitin vaativuutta. Eri värisillä otteilla voidaan samalle alueelle tehdä useita toisistaan erottuvia reittejä. Tällöin keskenään saman väriset otteet muodostavat yhden reitin. Eritasoisia reittejä tarvitaan, jotta ne olisivat haastavia eritasoisille kiipeilijöille. Aloittelijoille on yleensä helppo pystysuora seinä, missä kiipeilijä käyttää ensin kaikkia otteita. Taitojen kehittyessä voi jättää helpoimmin tartuttavat otteet hyödyntämättä. Mikäli vaikeinkin reitti tuntuu liian helpolta, voi kiipeilyn haastavuutta lisätä kiipeämällä vaikkapa toinen käsi selän takana.


title: Morris Lukowich

text: Morris Eugene Lukowich (s. 1. kesäkuuta 1956 Speers, Saskatchewan) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Morris Lukowich

text: Ennen ammattilaisuraansa Lukowich pelasi vuosina 1973–1976 kolmen kauden ajan Medicine Hat Tigersissä Western Canada Junior Hockey Leaguessa (WCJHL). Hänen paras kautensa WCJHL:ssä oli 1975–1976, jolla hän teki 72 runkosarjaottelussa 142 tehopistettä, 65 maalia ja 77 syöttöpistettä. Hän oli seuransa kolmanneksi paras pistemies ja toiseksi paras maalintekijä ja kauden jälkeen hänet valittiin liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Houston Aeros varasi hänet WHA:han vuorolla 22 vuoden 1976 varaustilaisuuden toisella kierroksella. Myös NHL-seura Pittsburgh Penguins varasi hänet, mutta hän päätti pelata WHA:ssa NHL:n sijaan.


title: Morris Lukowich

text: Lukowichin WHA-ura kesti kolme kautta, vuodet 1976–1979. Hän pelasi Aerosissa kaksi kautta ollen jälkimmäisellä seuran tehokkain maalintekijä ja toiseksi paras pistemies André Lacroix'n jälkeen. Heinäkuussa 1978 Aeros myi Lukowichin pelaajaoikeudet Winnipeg Jetsille rahallista korvausta vastaan. Winnipegissä hän teki kaudella 1978–1979 80 runkosarjaottelussa 99 tehopistettä ja oli seuransa toiseksi paras pistemies Kent Nilssonin jälkeen ja koko liigan toiseksi tehokkain maalintekijä Réal Cloutierin jälkeen. Vuonna 1979 hän oli voittamassa Jetsissä WHA:n mestaruutta (Avco World Trophy) seuran lyötyä loppuotteluissa Edmonton Oilersin voitoin 4–2. Kauden jälkeen hänet nimettiin liigan toiseen tähdistökentälliseen. WHA:n tähdistöottelussa Lukowich pelasi kaksi kertaa, vuosina 1978 ja 1979.


title: Morris Lukowich

text: WHA:n lopetettua toimintansa vuonna 1979 Lukowich jatkoi pelaamista Winnipeg Jetsissä, joka siirtyi NHL:ään kolmen muun WHA-seuran kanssa. Lukowich pelasi NHL:ää Jetsissä viiden ja puolen vuoden ajan ollen seuran paras pistemies kerran, , ja toiseksi paras pistemies kaksi kertaa, kaudella Dave Christianin ja Dale Hawerchukin jälkeen. Seuran tehokkain maalintekijä hän oli kahdesti, 1979–1980 (35 maalia) ja 1980–1981 (33 maalia). ssa Lukowich pelasi kahdesti, vuosina 1980 ja 1981, ja vuosina 1980–1981 hän toimi seuransa kapteenina Lars-Erik Sjöbergin jälkeen.


title: Morris Lukowich

text: Helmikuussa 1985 Jets kauppasi Lukowichin Boston Bruinsiin vaihdossa Jim Nilliin. Hän pelasi Bruinsissa kauden lopun ja muutaman ottelun syksyllä 1985 ennen kuin Los Angeles Kings poimi hänet marraskuussa 1985 riveihinsä waiver-listalta. Kingsissä Lukowich pelasi kaksi kautta, muttei onnistunut saamaan seurassa suurta roolia. Hänen NHL-uransa päättyi vuonna 1987, jolloin hän ei onnistunut enää saamaan vapaana agenttina sopimusta minkään NHL-seuran kanssa. Ennen uransa päätöstä hän pelasi vielä kauden 1987–1988 HC Meranissa Italian pääsarjassa ja kauden 1989–1990 SC Rapperswil-Jonassa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Lukowich lopetti pelaajauransa vuonna 1990.


title: Morris Lukowich

text: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Lukowich edusti maataan kerran, vuonna 1981, jolloin Kanada sijoittui kisoissa neljänneksi.


title: Morris Lukowich

text: Morris Lukowich on curling-pelaaja Ed Lukowichin veli ja jääkiekkoilija Bernie Lukowichin serkku. Bernie Lukowich on jääkiekkoilija Brad Lukowichin isä.


title: Matti Laurila

text: Matti Arvo Armas Laurila (14. tammikuuta 1895 Kauhava – 22. heinäkuuta 1983 Seinäjoki) oli suomalainen jääkärieversti sekä talvi- ja jatkosodan rykmentinkomentaja. Laurilalla oli neljä siskoa ja veli Ilmari. Hänen isänsä Matti Laurila (vanhempi) oli sisällissodan aikainen Lapuan suojeluskunnan päällikkö ja entisen Suomen sotaväen kaartin vääpeli ja äitinsä Anna Liisa Mukari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Eeva Aliina Mattilan kanssa.


title: Matti Laurila

text: Kauhavalta Matti Laurila siirtyi koulun puutteen vuoksi opiskelemaan Lapualle perustettuun yhteiskouluun 1908 ja lopetti koulunsa syksyllä 1915 liittyen Saksassa sotilaskoulutusta saaviin jääkäreihin. Hän suoritti taktiikan soveltamiskurssin vuonna 1925 ja suojeluskuntain komentajakurssin vuonna 1926 sekä täydennyskurssin vuonna 1932. Piiripäälliköiden täydennyskurssin hän suoritti vuonna 1937 suojeluskuntain päällystökoulussa ja Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1930.


title: Matti Laurila

text: Laurila liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 21. marraskuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joen asemasodassa ja Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Rintamakomennuksensa jälkeen hän osallistui Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi) vuonna 1917.


title: Matti Laurila

text: Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ensin joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 16. maaliskuuta 1918 Pohjois-Hämeen rykmentin II pataljoonaan ja määrättiin Lapuan vapaaehtoisen suojeluskunnan eli II pataljoonan 1. ja 2. komppanian päälliköksi. Hän hoiti väliaikaisesti myös pataljoonan komentajan tehtäviä . Hänet määrättiin 5. toukokuuta 1918 alkaen III pataljoonan komentajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Rantaperkiöllä, Hatanpäässä, Viinikasta Tampereelle tapahtuneeseen hyökkäykseen ja Viipurissa. Tampereen valtauksen yhteydessä 3. huhtikuuta 1918 Matti Laurila haavoittui reiteen. Hän vietti lyhyen aikaa toipilaana kotonaan, mutta otti osaa huhtikuun lopulla Viipurin valtaukseen.


title: Matti Laurila

text: Laurilan perheen miehet olivat kovin itsenäisyyshenkisiä. Jo syksyllä 1917 Suomessa ryhdyttiin perustamaan suojeluskuntia. Lapualla muodostettiin suojeluskunta Lapuan Vapaapalokunnasta ja sen johtoon valittiin entinen Suomen vanhan sotaväen kaartin vääpeli ja Kauhavan poliisi, Matti Laurila vanhempi. Sisällissota verotti perheen miehiä, kun Länkipohjan taisteluissa kuolivat komppanianpäälliköinä sekä Matti Laurilan veli Ilmari että hänen isänsä Matti Laurila vanhempi. Molemmat kaatuivat maaliskuun 16. päivänä 1918. Jo samana päivänä nuorempi Matti Laurila sai komentoonsa isänsä johtaman komppanian ja jatkoi taisteluita Tampereelle saakka.


title: Matti Laurila

text: Lauriloiden toimet sisällissodassa nostivat miehet aikalaistensa legendoiksi ja heitä kutsuttiinkin "Lapuan lumiauraksi". Lauriloiden sisällissodan aikaisista saavutuksista puhutaan myös "Vilppulan urhojen muistolle" -nimisessä marssissa.


title: Matti Laurila

text: Sodan jälkeen Laurila toimi Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin päällikkönä aina talvisotaan asti. Tässä virassa hän seurasi isäänsä, joka oli Lapuan suojeluskunnan päällikkönä häntä ennen. Laurila ylennettiin kapteeniksi vuonna 1925, majuriksi 1928 ja everstiluutnantiksi 1931.


title: Matti Laurila

text: Matti Laurilan toiminta Lapuan liikkeen kiihkeimpinä toimintavuosina ja hänen toimintansa Mäntsälän kapinan aikana on jäänyt historiankirjoituksessa melko vähäiselle huomiolle. Henkilönä Matti Laurila oli demokratian ja laillisen yhteiskuntajärjestelmän kannattaja. Mäntsälän kapinan aikana Matti Laurila yhdessä Ilkka-lehden silloisen päätoimittajan, Artturi Leinosen kanssa, mahdollisesti esti uuden sisällissodan puhkeamisen. Molemmat entisinä Lapuan liikkeen kannattajina asettuivat julkisesti laillisilla vaaleilla valitun tasavallan presidentin, eduskunnan ja hallituksen taakse ja tällä sekä muullakin senhetkisellä toiminnallaan estivät tuhansien aseistautuneiden Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntalaisten lähdön Mäntsälään taistelemaan laillista hallitusta vastaan. Mäntsälän kapinan aikaan Seinäjoelle oli kokoontunut huomattava joukko Etelä-Pohjanmaan alueen suojeluskuntalaisia valmiina lähtemään Mäntsälään, kapinaa kukistamaan komennettuja armeijan joukkoja vastaan.


title: Matti Laurila

text: Talvisodan alussa Laurila määrättiin eteläpohjalaisista miehistä perustetun 8. divisioonaan kuuluneen Jalkaväkirykmentti 23:n (JR 23) komentajaksi. Rykmentti oli määrä pitää armeijakunnan reservinä mahdollisen läpimurron varalta. Joulukuun alussa rykmentti komennettiin Taipaleelle erittäin raskaisiin taisteluihin pitämään rintama kasassa. Taisteluita käytiin yhtäjaksoisesti pitkään. Vihollinen lyötiin kuitenkin takaisin.


title: Matti Laurila

text: Vasta helmikuussa tappioita kärsinyt rykmentti pääsi hetkeksi lepäämään. Vain kolmen päivän levon jälkeen rykmentti marssitettiin Äyräpään kunnan Vuosalmen kylän alueelle, jossa sillä oli rintamavastuu. Alue oli varustamatta, ja rykmentti taisteli taukoamatta lumiasemissa taivasalla. Vuosalmella tappiot rykmentille olivat vielä Taipaleen taisteluitakin kovemmat. Kaikista eteläpohjalaisista talvisodassa kaatuneista puolet, 850 miestä, kaatui Taipaleella ja Vuosalmella.


title: Matti Laurila

text: Laurila ylennettiin everstiksi 1940, ja hän toimi ennen jatkosotaa Vaasan sotilasläänin Etelä-Pohjanmaan Itäisen suojeluskuntapiirin komentajana. Sotilasläänin komentajana toimi eversti Hannu Hannuksela, joka aiemmin oli toiminut Savon sotilasläänin komentajana. Laurilan alaisten mielestä sotilasläänin komentajan pesti olisi kuulunut eversti Laurilalle ja Hannukselan nimitys aiheutti piirissä pahaa verta.


title: Matti Laurila

text: Jatkosodan palvelukseen kutsuttuja joukkoja perustettaessa Hannukselan komentoon annettiin 19. divisioona, johon kuuluivat Jalkaväkirykmentti 16 (Laurila komentajana), Jalkaväkirykmentti 37 (eversti Into Salmio komentajana ja Jalkaväkirykmentti 58 komentajanaan Eino Juva). Divisioona oli kenraaliluutnantti Erik Heinrichsin Karjalan armeijassa kenraalimajuri Woldemar Hägglundin VII Armeijakunnassa.


title: Matti Laurila

text: Hannukselan divisioona hyökkäsi kohti Sortavalaa heinäkuussa 1941. Laurilan rykmentin hyökkäys Kumurassa epäonnistui totaalisesti eversti Hannukselan pimitettyä tiedustelutietoja vihollisen vahvoista linnoitteista. Hannukselan ja Laurilan suhteiden kerrotaan olleen hyvin huonot Laurilan rykmentin menetettyä ison joukon miehiä turhaan tai Hannukselan esikunnan vehkeilyn seurauksena. Erityisen huonot välit Laurilalla kerrotaan olleen Hannukselan esikuntapäällikköön majuri Otto Liliukseen. Miehet tunsivat toisensa talvisodasta, Liliuksen oltua tuolloin Laurilan alaisena. Laurila oli siirrättänyt Liliuksen pois rykmentistään. Laurilan miesten tiedetään sanoneen Liliuksesta: "Kyllä me ryssästä selvitään, Liliuksesta ei".


title: Matti Laurila

text: Aikakirjoihin JR 16 pääsi muun muassa sankarimaisella suorituksella 29. heinäkuuta Kiteenjoella, kun rykmentti tuhosi Gorolenkon Neuvostoliiton 7. armeijaan kuuluneen panssarikomppanian ja jalkaväkipataljoonan perusteellisesti. Hannukselan puhelimessa annettu vastaus Laurilan ilmoittamaan voittoon kuului: "Älä valehtele! Ette te ole siellä muuta tehneet kuin maanneet ja haisseet. Älä koeta uskotella minulle, että sinun rykmenttisi pystyisi johonkin."


title: Matti Laurila

text: Rykmentin panssarintorjuntamenestys oli kuitenkin vertaansa vailla. Laurilan rykmentti tuhosi alueellaan 11 panssarivaunua. Panssarintorjuntatykin ampujana toiminut korpraali Onni Mantere tuhosi seitsemän vihollisen vaunua. Mantere haavoittui molempiin jalkoihinsa. Hannukselan oli lopulta pakko puoltaa Mantereesta tehtyä nimitysesitystä, jolloin Mantere nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi, ainoana koko divisioonasta vuonna 1941.


title: Matti Laurila

text: 19. divisioonan kohtaama vastarinta oli kovaa, ja sen tappiot olivat raskaat, vuoden 1941 heinäkuun suurimmat. Laurilan rykmentin tappiot 40 päivän hyökkäysvaiheen aikana olivat kaatuneina ja haavoittuneina arviolta 800 miestä, kolmasosa rykmentin vahvuudesta.


title: Matti Laurila

text: Elokuussa Hannuksela uudelleenjärjesti joukkonsa ja alisti Laurilalle kuuluneita pataljoonia muille joukko-osastoille. Laurila anoi siirtoa muualle. Armeijakunnan komentaja, kenraalimajuri Hägglund arvosteli kuitenkin Laurilaa ankarasti tämän esitettyä esimiehensä toimien tutkimusta ja päätyi suosittamaan Laurilan siirtoa vähemmän tärkeisiin tehtäviin. Päämaja ei kuitenkaan jakanut Hägglundin mielipidettä ja Laurila nimitettiin kenraaliluutnantti Paavo Talvelan VI Armeijakuntaan Jalkaväkirykmentti 22:n komentajaksi eversti Ilmari Karhun 5. divisioonaan.


title: Matti Laurila

text: Kenraaliluutnantti Talvela oli aluksi siirtoa vastaan, mutta luopui kannastaan keskusteltuaan ylipäällikön kanssa. Laurilan siirtyminen pois pohjalaisten miesten johdosta kirvoitti Laurilan joukoissa kummastusta ja katkeruutta, koska hän oli taitava ja pidetty johtaja.


title: Matti Laurila

text: Karskina ja kovana pidetty kenraaliluutnantti Talvela pärjäsi hyvin Laurilan kanssa ja kehui tätä taitavaksi. Samoin eversti Karhu piti Laurilaa erinomaisena upseerina. Tuulosjoen taisteluissa Laurilan johtamat joukot etenivät syvälle vihollisen takalinjoihin, katkaisivat yhdysteitä ja ottivat sotasaaliikseen kasapäin tykkikalustoa. "Se, että hän on saanut huonoakin arvostelua osakseen muissa yhtymissä, johtunee komentajien luonteenominaisuuksista", Talvelan väitetään sanoneen Laurilasta.


title: Matti Laurila

text: Syvärin taisteluiden aikana Laurilan sisällissodan ajoilta periytynyt selkävika paheni niin, että hän joutui sotilassairaalaan vuoden 1941 lopulla. Vuonna 1942 hän siirtyi Vaasan sotilasläänin komentajaksi, missä tehtävässä toimi sodan loppuun. Sodan jälkeen Laurila erosi armeijan palveluksesta.


title: Matti Laurila

text: Sotien jälkeen Laurila siirtyi Vakuutusyhtiö Tarmon Vaasan konttorin johtajaksi ja yhtiön Pohjois-Suomen apulaishankintapäälliköksi. Tässä toimessa hän oli vuoteen 1963 saakka. Pohjalaiset yrittivät saada presidentti Urho Kekkosen ylentämään Matti Laurilan kenraaliksi 1970-luvulla, mutta ylipäällikkö, tasavallan presidentti Kekkonen ei ylennystä koskaan tehnyt.


title: Matti Laurila

text: Laurila toimi pitkään Vapaussodan Invaliidien Liiton puheenjohtajana, yhteensä kaikkiaan 52 vuotta. Vuonna 1982 hänet nimitettiin liiton toiseksi kunniapuheenjohtajaksi. Hän toimi myös Jääkäriliiton Etelä-Pohjanmaan alaosaston puheenjohtajana vuosina 1923–1934 ja 1936 ja Etelä-Pohjanmaan ilmapuolustusyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1929–1931 ja valiokunnan jäsenenä vuonna 1932. Vapaussodan Invaliidien Liiton puheenjohtaja hän toimi vuonna 1930 ja Jääkärikotisäätiön hallituksen varapuheenjohtajana vuonna 1933. Valkoisen Kenraalin sotavanhusten kotisäätiön hallituksen jäsenenä hän toimi vuosina 1934–1935 ja Vapaussodan Invaliidien Liiton edustajana vapaussoturijärjestöjen keskusvaliokunnassa vuonna 1937. Suomen Aseveljien Liiton Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtajana hän toimi vuosina 1940–1944 ja liittotoimikunnan jäsenenä vuosina 1940–1944. Sotainvalidien Veljesliiton Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtajana ja toimitusjohtajana hän toimi vuosina 1943–1949. Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä hän toimi vuodesta 1956 alkaen ja varapuheenjohtajana vuodesta 1967 alkaen. Suomen Sotaveteraanien valtuuskunnan jäsenenä hän toimi vuonna 1965. Invalidikoti Kyyhkylän hoitokodin puheenjohtajana hän toimi vuodesta 1970 alkaen. Eri hallituksen jäseninä hän oli mm. Suomen Autoklubin, Lapuan Vapaussoturien, Lapuan aseveljet ry:n, Etelä-Pohjanmaan Reserviupseerikerhon ja Sotainvalidien Seinäjoen osaston (kunniajäsen).


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Majdanekin keskitysleiri () oli Puolassa sijainnut natsi-Saksan keskitysleiri.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Kun operaatio Barbarossan aloittamisesta oli kulunut kuukausi, Reichsführer-SS Heinrich Himmler käski käydessään Itä-Puolassa 21. heinäkuuta 1941 seudulle perustettavaksi 50 000 vangin keskitysleirin. Tämän seurauksena alueen johtaja, SS-Brigadeführer Odilo Globocnik määräsi leirin rakennettavaksi Lublinin lähistölle, josta varattiin 270 hehtaarin syrjäinen alue. Rakennustyö alkoi syksyllä 1941 ja sen suorittivat puolalaiset juutalaiset ja neuvostoliittolaiset sotavangit.


title: Majdanekin keskitysleiri

text:
Vuoden 1942 alussa leirin suunniteltua kapasiteettia suurennettiin mahduttamaan 250 000 vankia. Vuosina 1941–1944 leiriin rakennettiin 230 eli viidennes suunnitelluista rakennuksista muun muassa kaasukammiot ja krematorio, kaksinkertaiset piikkilanka-aidat, sähköaidat ja vartiotornit. Itärintaman vastoinkäymisten ja kuljetusongelmien vuoksi rakentaminen keskeytyi.
Hallinnollisesti Majdanek oli muiden keskitysleirien tavoin SS:n, ja erityisesti valtion turvallisuusviraston RSHA:n ja talous- ja hallintoviraston WVHA:n alaisena.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Leirin ensimmäinen komendantti oli SS-Standartenführer Karl Otto Koch, joka oli toiminut samanlaisissa tehtävissä Buchenwaldissa 1937–1941. Vuotta myöhemmin hänen tilalleen tuli Ravensbrückin keskitysleirin entinen komendantti SS-Obersturmführer Max Kögel. Seuraavat olivat SS-Sturmbannführer Hermann Florstedt ja Obersturmführer Martin Weiss. Leirin viimeinen komendantti oli Auschwitzista siirron saanut SS-Obersturmbannführer Arthur Liebehenschel. Heidän alaisiaan SS-miehiä oli noin 1 200. Naisia ja lapsia varten oli olemassa erillinen leiri Majdanekin yhteydessä. Sitä johti Ravensbrückistä siirretty Oberaufseherin Else Erich.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Ensimmäiset vangit olivat neuvostoliittolaisia sotavankeja sekä Buchenwaldista, Oranienburgista tai Auschwitzista siirrettyjä vankeja, ja Lublinin ja sen ympäristön juutalaisia. Myöhemmin sinne tuotiin yhteistyöhaluttomia puolalaisia sekä juutalaisia Tšekkoslovakiasta, Ranskasta, Belgiasta, Hollannista, Kreikasta, Saksasta ja Unkarista. Valko-Venäjältä ja Ukrainasta tuotiin Einsatzgruppen-joukkojen keräämiä naisia ja lapsia. Varsovan ja Białystokin ghettojen asujaimiston rippeet vietiin Majdanekiin. Kaikkiaan leirillä oli vankeja yli 50 kansallisuudesta, eniten puolalaisia, sitten Puolan ja muiden maiden juutalaisia, venäläisiä, valkovenäläisiä ja ukrainalaisia.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Osa leirille tuoduista murhattiin heti hiilimonoksidilla tai Zyklon B -kaasulla tai ammuttiin. Vahvimmat säästettiin orjiksi. 3. marraskuuta 1943 18 400 ihmistä ammuttiin Majdanekin krematorion läheiseen ojaan. On arvioitu, että Majdanekissä murhattiin 80 000 ihmistä nälkiinnyttämällä, kylmään, tappavaan työhön ja teloittamalla. Leiriltä pakeni onnistuneesti noin 250 vankia ja ehkä 300 onnistui pakenemaan siirrettäessä muille leireille.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Puna-armeija vapautti leirin 24. heinäkuuta 1944.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Leiriä yritettiin tuhota venäläisten lähestyessä. Yritys sammui omaan mahdottomuuteensa: suurin osa vangeista oli edelleen leirillä eikä edes vaate- ja hiusvarastoja onnistuttu tuhoamaan ennen antautumista. Venäläiset saivat kiinni ja teloittivat välittömästi kuusi alempaa vartijaa, mutta leirin ylin johto pääsi pakoon.


title: Majdanekin keskitysleiri

text: Kirjallisuudessa on polemisoitu runsaasti leirinjohdon suunnitelmista kaiken tuhoamisesta ja vankien evakuoinnista tai tuhoamisesta ennen venäläisten saapumista. Yhteenvetona voi mainita, että noiden vahvasti todellisuuteen pohjautuvien arvioiden mukaan suunnitelman toteutus olisi vaatinut vähimmillään noin 24 päivää: vankeja oli noin neljäkymmentä tuhatta, ja uuneissa pystyttiin polttamaan vain kaksituhatta vuorokaudessa. Pois kuljettaminen rautateitse ei onnistuisi, koska kuljetusupseeri ilmoitti että maksimimäärä käytettävissä vaunuja olisi neljäkymmentä – hyvä jos niinkään monta, siis nelisen tuhatta vankia maksimissaan olisi viety näin pois. Marssitusta ei enemmistö vangeista olisi kestänyt ja uudeksi ongelmaksi olisivat tulleet marsseilla kuolleet – kun perusajatus oli kaiken salaaminen.


title: Carlos Mesa

text: Carlos Diego Mesa Gisbert (s. 12. elokuuta 1953) oli Bolivian presidentti (sitoutumaton) 17. lokakuuta 2003 eroonsa 6. kesäkuuta 2005 saakka. Mesa oli suosittu tv-journalisti, jonka Gonzalo Sánchez de Lozada valitsi varapresidenttiehdokkaakseen 2002 vaaleihin. Kun Sánchez de Lozada pakotettiin eromaan 2003, Mesasta tuli maan presidentti. Hän lupasi, että armeija tai poliisi ei tappaisi kansalaisia hänen kautensa aikana.


title: Carlos Mesa

text: Mesa yritti erota tammikuussa 2005 protestien vuoksi, mutta kongressi hylkäsi eronpyynnön. 6. kesäkuuta 2005 yli 80000 mielenosoittajaa ympäröi presidentinpalatsin. Mielenosoittajat vaativat maan kaasuvarojen kansallistamista ja alkuperäisväestön olojen parantamista. Kongressi hyväksyi Mesan eron 10. kesäkuuta. Hänen seuraajakseen tuli korkeimman oikeuden ylituomari Eduardo Rodríguez. Mesa sai myöhemmin syytteen yhdestä kaudellaan tekemästään kauppasopimuksesta.


title: Eduardo Rodríguez

text: Eduardo Rodríguez Veltzé (s. 2. maaliskuuta 1956) oli Bolivian korkeimman oikeuden presidentti ja väliaikainen presidentti 9. kesäkuuta 2005 – 22. tammikuuta 2006 Carlos Mesan erottua protestien vuoksi.


title: Eduardo Rodríguez

text: Senaatin puhemies Hormando Vaca Diez ja edustajainhuoneen puhemies Mario Cossío kieltäytyivät ottamasta vastaan presidentin asemaa, joten neljäntenä varamiehenä virkaan viimeksi vaaleilla valitun presidentti Gonzalo Sánchez de Lozadan jälkeen olleesta Rodríguezista tuli maan presidentti. Hänen nimitystään tervehdittiin innolla, koska Rodríguez oli yksi harvoista johtajista jota ei pidetty syyllisenä maan poliittisiin ongelmiin.


title: Eduardo Rodríguez

text: Rodríguezin kausi päättyi tammikuussa 2006 Evo Moralesin astuttua virkaan vaalien jälkeen. Rodríguez sai myöhemmin syytteen taivuttuaan Yhdysvaltain vaatimukseen luovuttaa Bolivian armeijan ohjuksia tuhottavaksi Yhdysvaltoihin. Rodriguez puolustautui sanomalla, että armeija kertoi ohjusten olleen vanhentuneita ja turvallisuusriski. Hän erotti kenraalin virheellisen tiedon levittämisestä.


title: Gonzalo Sánchez de Lozada

text: Gonzalo Sánchez de Lozada Bustamante (s. 1. heinäkuuta 1930), lempinimeltään "Goni", oli Bolivian presidentti kaksi kautta elokuusta 1993 elokuuhun 1997 ja elokuusta 2002 lokakuuhun 2003.


title: Gonzalo Sánchez de Lozada

text: Sánchez de Lozada kasvoi Yhdysvalloissa. Hän opiskeli kirjallisuutta ja filosofiaa Chicagon yliopistossa. Hän nousi presidentiksi "Movimiento Nacionalista Revolucionario" -puolueesta (MNR) Jaime Paz Zamoran jälkeen.


title: Gonzalo Sánchez de Lozada

text: Hän sovelsi Jeffrey Sachsin kanssa talouteen ns. šokkiterapiaa, jonka tarkoitus oli pysäyttää budjettivajeesta johtunut hyperinflaatio. Hän teki sarjan uudistuksia, jotka hajauttivat taloutta, yksityisti maan luonnonvarojen hyödyntämistä, otti käyttöön kaksikielisen koulutuksen ja teki suuria muutoksia perustuslakiin. Hänen kautensa jälkeen presidentiksi valittiin aiemmin diktaattorina toiminut Hugo Banzer.


title: Gonzalo Sánchez de Lozada

text: Sánchez de Lozada valittiin vuonna 2002 toiselle kaudelle 22% ääniosuudella. Hänet pakotettiin eroon mellakoinnin ja lakkojen jälkeen lokakuussa 2003. Häntä pidettiin liian amerikkalaismielisenä, häntä syytettiin uusliberaalista talouspolitiikasta ja suuryhtiöiden väitettiin saavan liian suuren osuuden Bolivian kaasun viennistä Yhdysvaltoihin ja Meksikoon.


title: Gonzalo Sánchez de Lozada

text: Sánchez de Lozada pakeni Yhdysvaltoihin ja sai syytteen perustuslain vastaisista kaasukaupoista ja kansanmurhasta 60 ihmisen saatua surmansa mellakoissa.


title: Lev Mehlis

text: Lev Zaharovitš Mehlis (, 1. tammikuuta 1889 Odessa – 13. helmikuuta 1953, Moskova) oli neuvostoliittolainen valtiomies ja sotilasjohtaja, kenraalieversti (1944), NKP:n keskuskomitean ja korkeimman neuvoston jäsen, toimeenpanevan komitean jäsen (1938–1952), kansankomissaarien neuvoston (NL:n hallituksen) varapuheenjohtaja (1940–1944), kansanvalvontakomission kansankomissaari ja ministeri (1940–1941, 1946–1950). Mehlis oli kansallisuudeltaan juutalainen. Hänet palkittiin neljästi Leninin kunniamerkillä sekä lukuisilla muilla kunniamerkeillä, ja haudattiin Kremlin muuriin 1953.


title: Lev Mehlis

text: Vuosina 1937–1940 Mehlis oli Puna-armeijan poliittisen päähallinnon päällikkö. Hän oli joulukuussa 1939 mukana Suomen talvisodassa korkeana poliittisena upseerina raportoimassa Oulun valtaamiseen tähdänneistä operaatioista Suomussalmen rintamalla henkilökohtaisesti Stalinille. Mehlis tunnettiin armeijassa kovasydämisenä ja julmana omankäden oikeuden käyttäjänä. Mehlis siirtyi eläkkeelle lokakuussa 1950.


title: Hugo Banzer

text: Kenraali Hugo Banzer Suárez (10. toukokuuta 1926 – 5. toukokuuta 2002) oli Bolivian johtaja kahteen otteeseen. Hän kaappasi vallan 22. elokuuta 1971 kukistettuaan presidentti Torresin, johti maata 21. heinäkuuta 1978 asti ja valittiin uudelleen vaaleilla presidentinvirkaan, jota hän hoiti 6. elokuuta 1997 – 7. elokuuta 2001.


title: Hugo Banzer

text: Banzer kävi sotakouluja Boliviassa, Argentiinassa, Brasialiassa ja Yhdysvalloissa Fort Hoodissa ja School of the Americasissa Panamassa. Hänet ylennettiin everstiksi 1961 ja nimitettiin kolme vuotta myöhemmin ystävänsä, kenraali René Barrientos Ortuñoin hallitukseen opetusministeriksi. Lokakuussa 1970 hän osallistui oikeistolaiseen kaappaukseen, joka syrjäytti kenraali Alfredo Ovando Candían, mutta Banzerin troikan syrjäytti heti kenraali Juan José Torres Gonzálezin vasemmistolainen vastavallankaappaus. Banzer pakeni ulkomaille.


title: Hugo Banzer

text: 18. elokuuta 1971 hän järjesti kapinan Santa Cruz de la Sierrassa, jossa hänellä oli paljon tukijoita, ja sai La Pazin haltuunsa. Banzer sai täyden vallan 22. elokuuta kolmen miehen sotilasjuntan johdossa. Hän hallitsi maata seuraavat seitsemän vuotta armeijan kenraalina ja presidenttinä.


title: Hugo Banzer

text: Kyllästyneenä protesteihin Banzer kielsi 1974 vasemmistopuolueet, ammattiliiton Central Obrera Boliviana ja sulki yliopistot. Banzerin hallinnon, "banzeraton" aikana tuhansia bolivialaisia pakeni ulkomaille, 3000 pidätettiin ja 200 tapettiin, mm. osana Operación Cóndoria. Banzer syrjäytettiin 1978.


title: Hugo Banzer

text: Banzer valittiin monen yrittämän jälkeen uudelleen demokraattisesti presidentiksi 1997, vuonna 1978 perustamansa oikeistolaisen ADN-puolueen ("Acción Democrática Nacionalista") ehdokkaana. Hän yritti presidentiksi myös 1979, 1980, 1985, 1989 ja 1993.


title: Hugo Banzer

text: Virkakaudellaan hän aloitti yhteistyössä Yhdysvaltain kanssa ohjelman ("Dignity Plan") kokapensaiden hävittämiseksi osana huumeiden vastaista taistelua. Vuonna 2001 hänellä havaittiin keuhkosyöpä. Hän erosi virallisesti 7. elokuuta 2001, ja hänen varapresidenttinsä Jorge Quiroga ryhtyi hoitamaan presidentinvirkaa. Banzer kuoli 5. toukokuuta 2002.


title: Jorge Quiroga

text: Jorge Fernando ”Tuto” Quiroga Ramírez (s. 5. toukokuuta 1960) oli Bolivian presidentti elokuusta 2001 elokuuhun 2002. ADN:ää edustanut Quiroga nimitettiin vuonna 1992 valtiovarainministeriksi ja valittiin 1997 Hugo Banzerin varapresidentiksi. Banzer kärsi terveysongelmista ja Quirogasta tuli vt. presidentti 1. heinäkuuta 2001.


title: Jorge Quiroga

text: Quiroga on syntyisin Cochabambasta. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon tekniikasta Texas A&M:ssa ja ylemmän taloushallinnosta St. Edward's Universitystä. Hän on saanut myös Maailmanpankin ”huomisen johtaja” -palkinnon World Economic Forumilta Davosista. Hän työskenteli IBM:lle ja konsulttina Maailmanpankille ja Kansainväliselle valuuttarahastolle. Hänen vaimonsa on yhdysvaltalainen Virginia Gillum.


title: Jorge Quiroga

text: Quiroga pyrki myös toiselle kaudelle vuoden 2005 vaaleissa PODEMOSin ehdokkaana. Hän julisti ”nolla-koka”-politiikkaa ja halusi luoda lisää työpaikkoja kauppaa avaamalla. Hän sanoi myös haluavansa Bolivian olevan poliittisesti riippumaton Yhdysvalloista, vaikka häntä pidettiinkin yhdysvaltalaismielisenä. Hän jäi kaukaiseksi kakkoseksi Evo Moralesille 28,6 % ääniosuudella. Quiroga sai myöhemmin syyteen neljästä kautensa aikana tehdystä kaasusopimuksesta.


title: Jorge Quiroga

text: Vuonna 2010 Quiroga tuomittiin vankilaan kunnianloukkauksesta pankkia kohtaan. Hän on valittanut tuomiosta.


title: Mixtape

text: Mixtape on mikä tahansa kokoelma aiemmin julkaistua musiikkia. Kokoelmalevyistä mixtapet eroavat siinä, että yleensä mixtapeilla olevien kappaleiden käyttämiseen ei ole tekijän lupaa, joten mixtapejen myyminen ei ole sallittua.


title: Mixtape

text: Alkeellisessa mixtapessa on vain äänitetty halutut kappaleet tietyssä järjestyksessä, kehittynemmässä mixtapessa kappaleet on esimerkiksi voitu miksata siten, että ne jatkuvat saumattomasti, ilman että kuuntelija välttämättä edes huomaa kappaleen vaihtumista. Yleensä mixtape sisältää tekijänoikeuksien suojaamaa musiikkia. Perinteisesti mixtapet on äänitetty c-kaseteille, mutta nykyään itsepoltetut CD-levyt ovat yleisempiä. Mixtape voi olla esimerkiksi itselle tai ystäville äänitetty kokoelma mieluisia kappaleita tai se voi olla vaikkapa DJ:n taidonnäyte ja osoitus hänen musiikkimaustaan.


title: Mixtape

text: Hiphopissa mixtape on saanut hieman erilaisen merkityksen. Monet DJ:t kokoavat mixtapeja, mutta usein he saavat käyttöönsä kappaleita artisteilta itseltään. Välillä DJ:t vain kokoavat haluamansa kappaleet peräkkäin ja höystävät mixtapen välispiikeillään. Toisinaan taas mixtape saattaa sisältää DJ:den tekemiä remixejä kappaleista ja esimerkiksi kahden tai useamman eri kappaleen sekoituksia, "mash-upeja".


title: Mixtape

text: Useat artistit myös julkaisevat omia mixtapeja, jotka tavallisesti sisältävät myös ennen kuulemattomia kappaleita ja muistuttavat hyvin paljon varsinaisia albumeja. Mixtapeilla on kuitenkin yleistä käyttää kappaleissa muilta artisteilta lainattuja taustoja, joten niitä ei voida myydä albumien lailla. Mixtapeja käytetään lähinnä promootiotarkoituksiin ja sellainen voidaan julkaista esimerkiksi hieman ennen albumijulkaisua herättämään ostajien kiinnostus. Myös DJ:t julkaisevat mixtapeja mainostaakseen itseään. Uusille artisteille mixtape on käytännössä heidän demonsa, jolla yritetään saada niin yleisön kuin levy-yhtiöidenkin huomiota. Tunnusomaista hiphop-mixtapeille on kappaleiden suuri määrä, eivätkä kappaleet välttämättä ole kokonaisia.


title: Mixtape

text: Tietyt hiphop-artistit ja -ryhmät julkaisevat mixtapeja hyvinkin tiuhaan, useita vuodessa - esimerkiksi Chamillionaire tunnetaan Mixtape Messiah -sarjastaan. Myös The Diplomats on aktiivinen mixtapejen julkaisija.


title: Mixtape

text: Tekijänoikeussyistä mixtapejen myynti on periaatteessa kiellettyä. Kuitenkin niitä myydään suuria määriä. Myyjien mukaan he veloittavat vain levyjen valmistuskulut, eivätkä täten hyödy levittämästään musiikista taloudellisesti. Mixtapet ovatkin huomattavasti albumeja halvempia, yleensä muutaman euron hintaisia.


title: Anne Hathaway

text: Anne Jacqueline Hathaway (s. 12. marraskuuta 1982 Brooklyn, New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Prinsessapäiväkirjat" (2001), "Prinsessapäiväkirjat 2" (2004), "Paholainen pukeutuu Pradaan" (2006), "Jane Austenin jalanjäljillä" (2007), "Liisa Ihmemaassa" (2010) ja "Yön ritarin paluu" (2012).


title: Anne Hathaway

text: Vuonna 2008 hän sai parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden roolistaan elokuvassa "Rachel Getting Married". Vuonna 2012 hän näytteli Fantinea musikaalielokuvassa "Les Misérables", josta hänet palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla, Golden Globella, Baftalla ja SAG-palkinnolla.


title: Anne Hathaway

text:
Hathaway on kolmesta lapsesta keskimmäinen. Hänen näyttelijä-äitinsä kannusti häntä samalle uralle ja seuraamaan jalanjäljissään. Hathaway kasvatettiin katoliseksi ja lapsena hän toivoi pääsevänsä nunnaksi. Hänellä on ranskalaisia ja irlantilaisia sukujuuria. Lukion ja yliopiston jälkeen Hathaway opiskeli draamaa ja näyttämötaidetta American Academy of Dramatic Artsissa.
Hathaway sai ensimmäisen merkittävän roolinsa lyhytikäiseksi jääneessä komedia-/draamasarjassa "Irti arjesta" ("Get Real"). Tunnetuksi hän tuli roolistaan vuonna 2001 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa "Prinsessapäiväkirjat" ("The Princess Diaries") ja sen vuonna 2004 julkaistussa jatko-osassa "Prinsessapäiväkirjat 2" ("The Princess Diaries 2: Royal Engagement"). Hän esiintyi myös muun muassa vuonna vuoden 2002 elokuvassa "Nicholas Nicklebyn elämä ja seikkailut" ("Nicholas Nickleby"), sekä vuonna 2004 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa "Lumottu Ella" ("Ella Enchanted"). Koska Hathaway oli aikoinaan menestynyt sopraano New Yorkissa, tarjottiin hänelle Christinen roolia vuoden 2004 elokuvassa "Oopperan kummitus", mutta Hathaway joutui kieltäytymään Prinsessapäiväkirjojen jatko-osan kuvausten takia.


title: Anne Hathaway

text: Hathaway tuli tunnetuksi Disneyn perhe-elokuvien näyttelijänä. "Prinsessapäiväkirjojen" jatko-osan jälkeen hän ei kuitenkaan enää halunnut näytellä perhe-elokuvissa, ja hän esiintyi tämän jälkeen jo rohkeammissa rooleissa. Hathaway nähtiin ilman paitaa elokuvissa "Havoc" ja "Brokeback Mountain". Vuonna 2006 Hathaway esiintyi elokuvassa "Paholainen pukeutuu Pradaan" ("The Devil Wears Prada"), ja vuonna 2007 Jane Austenina elokuvassa "Jane Austenin jalanjäljillä". Hän on myös näytellyt pääosan "Morsianten sota" ("Bride Wars") -elokuvassa, joka sai ensi-iltansa vuonna 2009. Hathaway näytteli pääosan myös vuonna 2010 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa "Love and Other Drugs", vastanäyttelijänään Jake Gyllenhaal.


title: Anne Hathaway

text: Hathaway valittiin vuonna 2011 Selina Kylen (Kissanainen) rooliin vuonna 2012 valmistuneeseen Batman-elokuvaan "Yön ritarin paluu".


title: Anne Hathaway

text: Hathaway juonsi vuoden 2011 Oscar-gaalan yhdessä James Francon kanssa.


title: Anne Hathaway

text: Vuonna 2008 Hathaway alkoi seurustelemaan näyttelijä Adam Shulmanin kanssa. He menivät kihloihin marraskuussa 2011 ja naimisiin 29. syyskuuta 2012. Pariskunnalle syntyi poika vuonna 2016.


title: Akabanlahti

text: Akabanlahti () on Punaisenmeren lahti, joka sijaitsee Siinain ja Arabian niemimaan välissä. Akabanlahti on noin 160 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 24 kilometriä. Lahti sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoamassa.


title: Akabanlahti

text: Lahden pohjoispäässä on kolme strategisesti tärkeätä satamakaupunkia: Taba Egyptissä, Eilat Israelissa ja Akaba Jordaniassa. Akabanlahdella on monipuolinen ja värikäs koralliyhdyskunta. Kirkkaan vetensä ansiosta se on suosittu sukelluskohde.


title: Kuvitelma

text: Kuvitelma tai fiktio tarkoittaa kuvittelun tulosta, mielikuvituksen luomusta, luuloa, epätodenmukaista oletusta tai sepitettä.


title: Kuvitelma

text: Adjektiivi ”kuvitteellinen” tarkoittaa asiayhteydessä mainitun asian olevan kuviteltua, mielikuvituksen kehittämää.


title: Setä Samuli

text: Setä Samuli tai Setä Sam ("Uncle Sam") on Yhdysvaltain henkilöitymä, jonka kuva oli painettu moniin värväysjulisteisiin ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikoina. James Montgomery Flaggin vuonna 1917 laatima kuuluisa ”I Want You” -juliste on matkittu aiemmasta brittiläisestä värväysjulisteesta, jossa sotaministeri Herbert Kitchener kehottaa liittymään armeijaan.


title: Setä Samuli

text: Setä Samuli juontunee Yhdysvaltain ja Ison-Britannian välisestä vuoden 1812 sodasta. Nimen kerrotaan perimätiedon mukaan juontavan lihatynnyreiden leimaan "US", jonka sotilaat leikkisästi puheissaan yhdistivät armeijan muonittajaan Samuel Wilsoniin, ja väittivät sen olleen lyhenne sanoista "Uncle Sam" (”Setä Sam”).


title: Setä Samuli

text: Yhdysvalloissa on myös muita kansallisia symboleita. Johnny Rebel ja Billy Yank edustavat Etelävaltioita ja Pohjoista.


title: Setä Samuli

text: Setä Samulia on verrattu Britannian John Bulliin, Äiti Venäjään tai Suomi-neitoon.


title: Hastur

text: Hastur on yksi kauhukirjailija H. P. Lovecraftin luoman Cthulhu-mytologian monista kuvitteellisista jumalhahmoista. Hastur kuuluu Suuriin muinaisiin – huomattavan vanhojen ja suunnattoman väkevien jumalolentojen joukkoon. Hasturin esiintyi ensimmäistä kertaa kirjallisuudessa jo ennen Lovecraftia Ambrose Biercen kirjoittamassa novellissa. Myöhemmin, vuonna 1895, Robert Chambers kirjoitti Hasturista kuulussa kauhutarinoiden kokoelmassaan "King In Yellow", jonka pohjalta nuori Lovecraft muokkasi Hasturin osaksi omintakeista mytologiaansa. Lovecraftin kuoleman jälkeen Lovecraftin "oppipoika" August Derleth kirjoitti lisää Hasturista ja täsmensi tämän paikkaa mytologiassa.


title: Hastur

text: Hasturin ulkonäön sanotaan riippuvan katsojastaan (Hasturin näkevän henkilön ajatellaan näkevän sellainen Hastur, jonka hän on mielessään kuvitellut Hasturin olevan) ja se vaihtelee joka tapauksessa hyvin paljon. Jotkut pitävät Hasturia suuren Cthulhun velipuolena, jolloin Hasturin todellinen koko ja muoto muistuttaisivat Cthulhua. Jotkut taasen pitävät Hasturia jättiläismäisenä raivoavana nelijalkaisena petona. Yleisin Hasturin ilmenemisen muodoista on kuitenkin likaisenkeltaisiin kääreisiin ja kaapuihin kääriytynyt, 2,5-metrinen hahmo, jota kutsutaan "Keltaiseksi Kuninkaaksi" ("The King in Yellow").


title: Hastur

text: Cthulhu-mytologian jumalolennoista Hastur on todennäköisesti vähiten ymmärretty ja tulkinnat Hasturista eroavat toisistaan radikaalisti aina entropian ruumiillistumasta mekaanisen deterministiseen filosofiaan. Ei ole edes selvää, onko Hastur vain pelkkä käsite vai todellinen olento. Hasturia ei voi tuhota, mutta ilmeisesti Carcosan kaupungin eliminoiminen voisi päättää Hasturin elonkierron. Keltainen Kuningas -olomuodossaan Hastur käyttää jumalallista mahtiaan taikuuden avulla, aiheuttamalla kosketuksellaan mielen järkkymistä tai siirtämällä vastustajansa Carcosan kaupunkiin loukkuun. Hasturin olomuotojen sanotaan olevan kytköksissä Carcosassa sijaitsevaan Halin järveen ja näin Hastur voisi manifestoitua maapallolla vain tietyissä olosuhteissa (kun Aldebaran, Härän tähtikuvion kirkkain tähti, on horisontin yläpuolella).


title: Hastur

text: Varhaiset mytologian viittaukset Hasturiin eivät tee eroa Hastur-paikan ja Hastur-olennon välillä. Osa tutkijoista katsoo Hasturin olevan yhtä aikaa sekä paikka että olento. Hasturin oletetaan asuvan Carcosa-nimisessä painajaismaisessa, alati muuttuvassa, barokkityylisessä kaupungissa, joka sijaitsee jossakin kaukana kokonaan toisessa maailmassa (Hyadien tähtijoukossa). Carcosan kaupungin on oletettu myös olevan jonkinlainen parasiitti, joka absorboi itseensä kaikkea.


title: Hastur

text: Kullakin Cthulhu-mytologian jumalhahmoista on omat seuraajansa, kulttinsa. Niin myös Hasturilla. Hasturin kultin jäsen joutuu tekemään jumalalle uhrauksen (ns. valan), jossa kultisti antaa Hasturille luvan ottaa kehonsa haltuunsa tämän parhaaksi katsomassa tilanteessa ja saa vastineeksi Hasturilta vastapalveluksen. Edes kuolema ei riko valaa, vaan Hastur siirtää kuolleen kultistin vannoman valan tämän verisukulaisille, sillä Hasturia ei voi kieltää. Keltaisen Merkin Veljeskunta on suurin ja merkittävin Hasturia palvovista kulteista. Veljeskunta koostuu menestyvistä ja vaikutusvaltaisista liikemiehistä ja poliitikoista. Hasturin nimen ääneenpuhumisen sanotaan olevan erittäin vaarallista, sillä se kiinnittää oitis jumalan huomion puhujaan. Teoreetikot katsovat, että Hasturin nimen puhuminen itse asiassa siirtää Hasturin olemusta mahdollisesta todelliseen.


title: Hastur

text: Hasturiin liitetään läheisesti joukko Cthulhu-mytologian olentoja, joista tunnetuin lienee byakhee. Näitä olentoja on joskus tavattu juuri ennen Hasturin ilmaantumista.


title: Operaatio Swarmer

text: Operaatio Swarmer on Yhdysvaltain armeijan Irakin koalitiojoukkojen ja Irakin uuden armeijan 16. maaliskuuta 2006 aloittama sotilasoperaatio, jonka tarkoituksena on kukistaa Irakin Salah Ad Dinn maakunnassa sijaitsevan Samarran kaupungin luoteispuolella oleva vastarinta. Operaatioon ryhdyttiin sen jälkeen, kun neuvottelut Irakin hallituksessa ajautuivat umpikujaan.


title: Operaatio Swarmer

text:
Operaatioon liittyy 1 500 sotilasta, 200 ajoneuvoa ja 60 Black Hawk-, Apache- sekä Chinook -helikopteria. Operaatio on ilmaoperaationa laajin sitten 2003 Irakin valtauksen, mutta sotilasmäärältään se on vähäisempi kuin Fallujahin, Ramadi ja Najafin operaatiot. Siihen osallistui muun muassa Yhdysvaltain 101. maahanlaskudivisioonan yksiköitä, muun muassa 29. ratsuväkirykmentti. Irakin armeijasta operaatioon osallistui kenraali Abdel Jabbarin komentama neljännen divisioonan ensimmäinen prikaati. Yhteensä operaatiossa oli 850 irakilaista ja 700 yhdysvaltalaista sotilasta. Monikansallisten joukkojen komentaja kenraaliluutnatti Peter Chiarelli mainitsi, että operaation suorittava pääasiassa irakilaiset, mikä ei olisi ollut mahdollista 11 kuukautta aikaisemmin.
Samarran lähellä räjäytettiin 22. helmikuuta 2006 pommi šiiamoskeijassa, minkä jälkeisissä levottomuuksissa Irakissa on kuollut 500 ihmistä.


title: Operaatio Swarmer

text: Joukkojen ensimmäinen kohde oli Al-Jalam 2500 hehtaarin laajuinen alue, mistä vastarintamiesten etsinnät alkoivat. Seuraavana päivänä etsinnät jatkuivat talvivehnäpelloilla ja maatalousrakennuksissa. Kiinni on jäänyt yhdeksi vastarinnan johtajiksi epäilty baathistinen Jaish Mohammed-liikkeen johtaja.


title: Operaatio Swarmer

text: Operaation tarkoituksena on estää alueeseen tukeutuva vastarinta ja vastarinnan mahdollistava aseiden, muun muassa 120 mm:n, 170 mm:n rakettien, 130 mm:n kranaatinheitinammusten sekä SA-7 ohjusten kätkeminen.


title: Operaatio Swarmer

text: Joukot ovat löytäneet kranaatinheitinten ammuksia, muoviräjähdettä sekä räjähteiden kauko-ohjaukseen tarvittavia puhelimia. 17 Samarrassa kiinni otettua on vapautettu. Etsinnässä löytyi kuusi peittämätöntä asekätköä.


title: Operaatio Swarmer

text: Yhdysvallat suoritti Korean sodan aikana toukokuussa 1950 harjoitus Swarmerin Pohjois-Carolinassa Fort Braggin lähellä. Harjoitukseen osallistui Yhdysvaltain 11. maahanlaskudivisioona Korean sotaa varten.


title: Panarabialaisuus

text: Panarabialaisuus oli 1960-luvulla siirtomaavaltakauden väistyessä voimistunut, alun perin Osmanien valtakuntaa vastaan 1910-luvulla Saudi-Arabiassa muodostunut liike, joka pyrki itsenäisyyteen ja 1960-luvulla siirtomaavallasta itsenäistyneiden arabivaltioiden yhtenäisyyteen. Tuloksena tästä ajatuksesta muodostui valtioliittoja, mm. Yhdistynyt arabitasavalta, jotka eivät kuitenkaan kestäneet pitkään. Panarabialaisuus oli arabivaltioiden teollista kehitystä tavoitellutta, maallistunutta sosialismia, joten se ei kykene ideologiseen yhteistyöhön islamilaisten uskonnollisten liikkeiden kanssa.


title: Orodara

text: Orodara on kaupunki Burkina Fasossa. Se sijaitsee Kénédougoun provinssissa, jonka pääkaupunki se on. Vuoden 2006 väestölaskennassa kaupungissa oli asukkaita 30 332. Etäisyys Bobo Dioulassoon, Burkina Fason toiseksi suurimpaan kaupunkiin, on noin 70 km.


title: Juelz Santana

text: Juelz Santana, oikealta nimeltään LaRon Louis James (s. 18. helmikuuta 1982 Harlem, New York), on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hän kuuluu The Diplomats -ryhmään.


title: Juelz Santana

text: Juelz Santana nousi yleisön tietoisuuteen vuonna 2002, kun hän vieraili Cam’ronin hittisingleillä "Oh Boy" ja "Hey Ma". Seuraavana vuonna hän julkaisi debyyttialbuminsa "From Me To U", joka ei kaupallisesti ollut suurikaan menestys. Toinen albumi, "What The Game’s Been Missing!", julkaistiin vuonna 2005 ja se myi Yhdysvalloissa platinalevyyn oikeuttavan määrän. Samana vuonna hän vieraili myös Chris Brownin "Run It!" -hitillä.


title: Juelz Santana

text: Juelzilla on poika, LaRon Jr.


title: Jiří Novák (jääkiekkoilija)

text: Jiří Novák (s. 1950 Jaromeri, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi 480 liigaottelua tehden 255 maalia. Loistava pelintekijä, hän antoi tarkkoja syöttöjä. Hän oli hyvä kahden suunnan pelaaja. Novák pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa yhdessä Vladimír Martinecin kanssa ja Bohuslav Šťastnýn kanssa. Hän pelasi 160 maaottelua tehden 76 maalia Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1970-luvulla.


title: Ottawat

text: Ottawat olivat Kanadasta lähtöisin ollut intiaanikansa, joka kuului algonkinien kielikuntaan. Heidän alkuperäiset maansa olivat Ontariossa ja läntisessä Quebecissä. Ottawat liikkuivat tuohikanootein jo paljon ennen eurooppalaisten saapumista ja kävivät kauppaa Suurilla järvillä sekä Hudsoninlahdella. Ottawia on arveltu olleen 1600-luvulla noin 8 000 henkeä. He jakaantuivat neljään heimoon: "kiskagon", "sinago", "nassauakueton" ja "Sable", joiden poliittiset yhteydet olivat erittäin löyhiä.


title: Ottawat

text: Ottawien vihollisia olivat irokeesit, foxit ja saukit. Huronien kanssa he kävivät paljon kauppaa, vuodesta 1615 eteenpäin myös ranskalaisten kanssa. Ottawien kauppamiehet kuljettivat vesiteitse paljon turkiksia, tupakkaa ja tärkeitä elintarvikkeita ranskalaisille saaden vastineeksi eurooppalaisen teollisuuden erilaisia tuotteita, jotka heidän kauttaan kulkeutuivat monille muille heimoille. Ottawien rooli 1600-luvulla ja vielä seuraavan vuosisadan alkupuolella oli merkittävä juuri heidän Uuteen-Ranskaan luomiensa kauppasuhteiden vuoksi. Yhdysvaltain historiassa heidän merkityksensä jäi pieneksi. Ottawa-johtajana mainetta hankkinut Pontiac aiheutti järjestämällään kapinalla englantilaisille raskaat tappiot vuosina 1763–1764.


title: Ottawat

text: Ottawat saapuivat Huronjärven itäpuolisille alueille joskus 1400-luvulla. Vanhan perimätiedon mukaan He tulivat yhdessä ojibwojen ja potawatomien mukana. Ottawien kieli oli hyvin lähellä edellä mainittujen murteita. Ojibwojen ja potawatomien jatkaessa matkaansa länttä kohti ottawat jäivät Huronjärven saarille ja valitsivat varsinaiseksi pääpaikakseen Manitoulinsaaren, johon kuului myös satoja pienempiä saaria. Myöhemmin saariketju tunnettiin myös nimellä "Ottawien saari", ja siellä kirjoitettiin kaksi rauhansopimusta 1800-luvulla.


title: Ottawat

text: Vuonna 1634 ranskalaiset lähettivät jesuiitta Jean Nicolletin vihamielisten winnebagojen kyliin viemään rauhansanomaa. Ensimmäistä kertaa valkoisen miehen nähneet intiaanit kohtelivat vierastaan hyvin, ja Nicollet onnistui avaamaan ylemmän Michiganin alueet ranskalaiselle turkiskaupalle. Osa ottawista jätti Manitoulin saaret ja siirtyi Michiganjärven alueille laajentamaan monihaaraista kauppaverkostoaan. Seuraavan vuosikymmenen lopulla suurin osa Manitouliin jääneistä ottawista seurasi perässä. New Yorkin osavaltion alueelta kohdistetut irokeesien liittokunnan tuhoisat iskut aiheuttivat laajamittaiset pakotoimet Suurten järvien tuntumassa. Ottawat ehtivät jättää kylänsä, kun taas huronit ja monet muut eivät. Ottawat tulivat Yläjärven eteläisille rannoille vuoden 1650 aikana.


title: Ottawat

text: Wisconsiniin liikkuvat majavasotien pakolaiset, jotka kutsuivat itseään wyandoteiksi yhdistyivät ottawiin. Luoteisilla Wisconsinin metsämailla he joutuivat dakotojen "mdewakanton"-heimon maille. Ojibwojen, miamien, foxien ja muiden alueen heimojen kanssa sotivat dakotat eivät halunneet uusia vihollisia. Vuonna 1669 he lätettivät rauhanlähettiläät neuvottelemaan ottawien ja wyandotien kanssa. Ottawat surmasivat ja söivät neuvottelijat. Kostoksi dakotat sieppasivat erään ottawien päälliköistä, ja polttivat tämän kidutuspaalussa. Alueelle lähetysaseman "Chequamegonin" perustanut lähetyssaarnaaja Jacques Marquette puuttui asiaan ja kehotti ottawia lähtemään alueelta ennen dakotojen hyökkäystä. Ottawat ja wyandotit siirtyivät kohti kaakkoa, ja asettuivat Michiganiin uuden lähetysaseman "St. Ignacen" läheisyyteen. Seuraavana vuonna irokeesien liittokunnan senecat polttivat St. Ignacen ja niiden lähellä sijainneet ottawien kylät.


title: Ottawat

text: 1680-luvulla irokeesien uhka väistyi näiden koettua raskaita tappioita Uuden-Ranskalle. Dakotojen käydessä omia sotiaan ottawat uskaltautuivat liikkumaan laajemmilla alueilla. Osa heistä asettui Eriejärven yläpuolelle, jossa sijaitsee nykyinen Detroit. Jotkut ottawista siirtyivät Kanadaan, jossa jatkoivat kauppiaina. Ottawien määrä ei vähentynyt merkittävästi, sillä kulkutaudit ja suuret sodat olivat ohittaneet heidät.


title: Ottawat

text: Ranskalainen Antoine de la Motte Cadillac oli vuonna 1701 perustanut Detroitin, joka tuolloin tunnettiin nimellä Fort Ponchantrain. Alkuaan kauppa-asemana tunnettu linnake sai nopeasti ympärilleen intiaaniasutusta, kun Cadillac pyysi ottawia ja wyandoteja majoittumaan kylineen lähiympäristöön. Kaupankäynti sujui saumattomasti, mutta Detroitin alue alkoi täyttyä nopeasti Cadillacin lähettäessä kutsun myös osageille, potawatomeille, illinoisille ja miameille. Pian yli 6 000 intiaania asui Detroitin lähiympäristössä ja kävi kauppaa. Metsästysmaiden vähyys johti keskinäisiin välien selvittelyihin. Tilanne muuttui vielä ongelmallisemmaksi, kun Cadillac kutsui sotaisina tunnetut foxit käymään turkiskauppaa Fort Ponchantrainin ranskalaisten kanssa. Foxit vastasivat kutsuun myöntävästi, ja toivat mukanaan mascoutenit ja kickapoot, jotka molemmat olivat heidän liittolaisiaan.


title: Ottawat

text: Yli tuhannen foxin ilmaantuminen kauppapaikoille sai aiemmin tulleet heimot varuilleen. Ottawat vaativat Cadillacia häätämään uudet tulokkaat pois. Foxit, jotka joskus olivat asuneet Detroitin seuduilla, olivat tyrmistyneitä nähdessään muiden kansojen tallanneen alleen heidän vanhan kotimaansa. Cadillac salli foxien jäädä alueelle ja sai tällä päätöksellään aikaan lisääntyvää levottomuutta Detroitin ympäristössä. Foxit pihistelivät ranskalaisten karjaa ja pitivät itseään alueen uusina isäntinä. He kohtelivat wyandoteja ja muita naapureitaan huonosti ja kerskailivat avaavansa kauppasuhteet Uuteen-Englantiin. Foxien käytöksestä lähetettiin valituksia Montrealiin.


title: Ottawat

text: Kun Cadillac matkusti Quebeciin talvella 1711-1712, alkoivat erimielisyydet purkautua foxien ja heidän vihollistensa välillä. Fort Ponchantrainissa talvehtinut ottawien sotapäällikkö Saguima sai kuulla foxien ja mascoutenien haukkuneen häntä pelkuriksi. Saguima keräsi taakseen omien sotureidensa lisäksi joukon potawatomeita ja järjesti hyökkäyksen mascoutenien metsästysleiriin eteläisessä Michiganissa. Mascoutenit pakenivat foxien turviin ja kertoivat näille hyökkäyksestä, jonka yhteydessä oli surmattu yli sata miestä, naista ja lasta.


title: Ottawat

text: Ensimmäinen fox-sota syttyi vuonna 1712, kun foxit, mascoutenit ja kickapoot piirittivät Fort Ponchantrainiin, jonka miesvahvuus oli 20 ranskalaista sotilasta. Linnakkeen komentaja Sieur du Buisson lähetti viestinviejän ottawien ja wyandotien talvileirille. Ehkä foxien tarkoitus oli vain pelästyttää ranskalaiset, mutta valkoisten ystäviensä avuksi kiirehtineet ottawat, wyandotit ja potawatomit katsoivat sodan alkaneen. Seuranneissa verilöylyissä liki tuhat foxia, kickapoota ja mascoutenia menetti henkensä. Vangitut soturit sidottiin kidutuspaaluihin ja poltettiin. Jälkeenpäin väitettiin Fort Ponchantrainin ranskalaisten yllyttäneen intiaaneja sotimaan toisiaan vastaan.


title: Ottawat

text: Vaikka ensimmäinen fox-sota loppui vuonna 1716, jäivät viha ja epäluulo kytemään kummallekin puolelle. Foxit eivät antaneet anteeksi sen enempää ranskalaisille kuin heidän liittolaisilleenkaan. Toinen sota leimahti liekkeihin vuonna 1728. Mascoutenit irtautuivat liitostaan foxien kanssa ja siirtyivät Uuden-Ranskan joukkoihin, jossa myös ottawat liittolaisineen jatkoivat hyökkäyksiään foxeja vastaan. Taistelut raivosivat aina vuoteen 1737, jolloin ottawat halusivat lopettaa sotatilan. Lähes sukupuuttoon surmatut foxit myöntyivät rauhaan. Tämän jälkeen tuli ottawista Detroitin ympäristössä hallitsevin heimo. Lojaaleina Ranskalle he tekivät hyökkäyksiä brittiläismielisten chickasawien kyliin etelässä.


title: Ottawat

text: Vuonna 1755 ottawien päälliköksi valittu Pontiac perusti intiaaniliiton, johon kuuluivat oman kansan lisäksi ojibwat, potowatomit ja miamit. Käytännössä liitto hallitsi suurten järvien aluetta ja oli läntinen vastine idän irokeesiliitolle. Samoihin aikoihin Ohio-laaksoon levittäytyneiden brittien ja ranskalaisten keskinäiset välit tulehtuivat, ja johtivat pitkäaikaiseen sotaan, joka alkoi 1756. Euroopassa tämä levottomuuden aikakausi tunnettiin seitsenvuotisena sotana.


title: Ottawat

text: Amerikan mantereella ranskalaiset joukot olivat aluksi voitolla. Pontiacin johtamat ottawat ja heihin yhdistyneet monet muut heimot sotivat Ranskan puolella, koska englantilaisten kyky hoitaa intiaanipolitiikkaa oli riittämätön. Britit menettivät ensimmäisen vuoden aikana liittolaisiaan, kun useat heimoista vaihtoivat puolta. Englantilaiset lähettivät kuitenkin lisää sotilasosastoja meritse Amerikan mantereelle, ja lisäksi he onnistuivat saartamaan merillä ranskalaisjoukkojen kuljetukset. Tämä muutti sodan voimatasapainon Englannin eduksi. Ranskalaiset ajettiin Kanadaan ja suurten järvien etelänpuolella olevat linnakkeet joutuivat brittien haltuun. Fort Pontchantrainista tuli Fort Detroit. Sekä eurooppalaisten että intiaanien menetykset sodassa olivat mittavat.


title: Ottawat

text: Sota loppui Pariisissa tehtyyn rauhaan 1763. Rauhan yhteydessä tehtiin myös päätös jakaa suuria alueita algonkinkieliryhmän intiaanien alkuperäisistä maa-alueista englantilaisille. Brittien häikäilemättömyys maiden omimisessa sai alueen heimot raivon valtaan. Samaan aikaan delawarien profeetta Neolin saarnasi intiaaneille vanhojen perinteiden vaalimisesta, ja punaisten kansojen yhdistymisestä brittejä vastaan. Monet heimopäälliköt uskoivat yhä intiaanien voimaan, niin myös Pontiac, joka vihassaan englantilaisia kohtaan uskoi myös Uuden-Ranskan uuteen nousuun.


title: Ottawat

text: Pontiacin kapina alkoi 16. toukokuuta 1763, kun ottawat, wyandotit ja potawatomit valtasivat Fort Sanduskyn, pienen linnakkeen Ohion maaseudulla ja surmasivat kaikki Sanduskyn 13 puolustajaa. Sota levisi kuukauden aikana itään ja etelään. Pontiacin joukkoihin yhtyi yhä uusia heimoja. Muun muassa kickapoot, peoriat, mingot, delawaret ja shawneet tulivat mukaan. Jopa irokeesiliiton senecat ottivat osaa kapinaan, ja tuhosivat muiden heimojen avustamina kolme brittilinnaketta. Ranskalaiset yllyttivät Pontiacia ja hänen intiaaniliittoaan nujertamaan englantilaiset. Noin 2 000 uudisasukasta on arveltu kuolleen kapinan yhteydessä.


title: Ottawat

text: Yli kymmenestä linnakkeesta kolme osoittautui kapinallisille liian kovaksi vastukseksi. Fort Detroit, Fort Niagara ja Fort Pitt pysyivät briteillä. Viimeksi mainitussa linnakkeessa turvauduttiin biologiseen sodankäyntiin heittämällä intiaaneille isorokon saastuttamia huopia varuskunnan sairaalasta. Tämä saattoi pelastaa Pennsylvanialaiset, sillä osa linnaketta piirittäneistä intiaaneista sai huovista tartunnan ja menehtyi rokkoon. Brittien apujoukkojen tulo lopetti Fort Pittin piirityksen.


title: Ottawat

text: Lokakuussa 1763 Pontiac sai ranskalaisilta kehotuksen lopettaa sota. Hän oli odottanut turhaan Uuden-Ranskan nousevan sodassa rinnalleen brittejä vastaan. Vuonna 1765 Pontiac sotureineen suostui rauhanehtoihin. Sen jälkeen hän pysytteli ystävällisissä suhteissa britteihin, mutta menetti samalla arvostustaan intiaanien silmissä. Ollessaan 1769 vierailulla illinoisien kylässä Pontiac iskettiin takaapäin hengiltä. Syyllisenä murhaan pidettiin erään englantilaisen turkismetsästäjän apulaisena toiminutta peoria-heimoon miestä. Murhan motiivi jäi epäselväksi.


title: Ottawat

text: Ottawat liittolaisineen järjestivät suuren kostoiskun illinoisien maille päällikkönsä murhan vuoksi, ja onnistuivat ajamaan illinoisit mailtaan lopullisesti. Vain pako ranskalaisten suojiin pelasti illinoisit täydelliseltä tuholta. Tämän päivän tutkijat eivät ole vakuuttuneet sodan väitetystä yhteydestä Pontiacin surmaan.


title: Ottawat

text: Detroitin alueelta ottawat siirtyivät 1800-luvun alkupuolella Ontarioon ja taistelivat englantilaisten ja shawnee-intiaanien puolella amerikkalaisia vastaan. Kaikki ottawien maat oli luovutettu erilaisten rauhojen yhteydessä Yhdysvalloille vuoteen 1833 mennessä. Tämän jälkeen he liikkuivat reservaateista toiseen hallituksen painostamina osa kansasta päätyi Oklahomaan. Monet sulautuivat myös potawatomeihin. Kanadan puolella asuneet ottawat saivat jo 1850-luvulla maata Michiganjärven itälaidoilta. Maat ovat heidän yksityisessä omistuksessaan. Nykyään ottawat asuvat kolmessa eri paikassa, Oklahomasa, Michiganissa ja Ontariossa, ja heidän yhteismääränsä on noin 15 000. Vaikka suurin osa ottawista puhuu englantia pääkielenään ovat jotkut heistä opetelleet myös alkuperäisen odawa-lielen.


title: Ottawat

text: Ottawien kauppatavaroina varhaisessa kaupankäynnissä olivat maissi, auringonkukkaöljy, eri eläinten turkikset, nahat, loimet, tupakka ja monet erilaiset rohdokset. Vaikka heimojen välinen kaupankäynti täyttikin ottawien ajasta hyvin suuren osan, he olivat myös kalastajia ja metsästäjiä. Monissa käsitöissä ottawat olivat taitavia. Eritoten tuohikanoottien teossa he olivat mestareita. Kanootit tehtiin pääosin kevyiksi, jotta niitä tarpeen vaatiessa pystyttiin kantamaan. Joskus tehtiin myös suurikokoisempia kanootteja, joihin sopi toistakymmentä miestä. Ottawien kylät olivat hajallaan jokivarsilla tai järvien rannoilla. Huroneilta he omaksuivat tavan rakentaa joskus paaluvarustuksia kyliensä ympärille vihollisten varalle.


title: Ottawat

text: Varhaisten aikalaisten mukaan ottawat olivat eräs raa'immista Kanadan alkuperäiskansoista. Heidän käytöstään on kuvailtu julmaksi ja barbaariseksi. Ottawien on lähes varmasti tiedetty harjoittaneen myös kannibalismia. Heidän keskinäiset suhteensa huroneihin muokkasivat heistä kuitenkin älyllisempiä ja saivat heidät matkimaan huronien urhoollisuutta.


title: Ottawat

text: Ottawien Suuri Henki Manito oli tunnettu "Gchi-Mnidoon"-nimellä. Mytologisista hyväntahtoisista kulttuurisankareista merkittävin oli "Nanabush". Pahuutta edustavista voimista mahtavin oli Windigo. Tämä ihmislihaa syövä näkymätön henki piti kurissa ahneutta, itsekkyyttä ja kannibalismia.


title: Ottawat

text: Ottawat liikkuivat kylmilläkin ilmoilla vähissä vaatteissa näyttääkseen kuinka karaistuneita olivat. Kun ranskalaiset vuonna 1615 Samuel de Champlainin johdolla tapasivat Georgianlahden alueella muutaman sadan ottawan ryhmän he kuvailivat näiden vartaloiden olleen lähes tatuointien peitossa. Myös miesten kasvot oli maalattu erilaisin värein. Ottawien korvissa oli ollut monenlaisia koruja sekä riipuksia ja myös heidän nenissään oli ollut lävistyksiä.


title: Ottawat

text: Alun perin ottawasoturit käyttivät useimpien naapuriensa tavoin "Algonkin-roach"-kampausta, jossa keskipäähän ja otsalle jätetty kapea hiuskaistale jäykistettiin rasvalla tai savella pystyasentoon. He pitivät myös nahkaisia pään ympäri kietaistuja pantoja, joihin laitettiin sulka. Myöhempinä aikoina, kun erilaisten kulttuurien vaikutteita levisi joka suunnasta, he ottivat käyttöönsä muun muassa siouxien kulttuurista tunnetuksi tulleet sulkapäähineet.


title: Eduard Novák

text: Eduard Novák (27. marraskuuta 1946 Buštěhrad, Tšekkoslovakia – 21. lokakuuta 2010) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea hyökkääjä. Novák pelasi 560 liigaottelua ja teki 306 maalia Tšekkoslovakian mestaruussarjassa. Hän oli hyvä maalintekijä, jolla oli nopeat laukaukset. Eduard Novák pelasi yhdessä Milan Novýn ja Lubomír Bauerin kanssa Kladnossa. Novák pelasi 113 maaottelua tehden 48 maalia Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1970-luvulla.


title: Thomas Hicks

text: Thomas John Hicks (11. tammikuuta 1876 – 28. tammikuuta 1952) oli yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija.


title: Thomas Hicks

text: Englannissa syntynyt Hicks tuli vuonna 1904 toiseksi Bostonin maratonilla ja voitti vuoden 1904 kesäolympialaisten maratonin St. Louisissa ajalla 3.28.53. Hän tuli kilpailussa maaliin vasta toisena Fred Lorzin jälkeen, mutta hänet julistettiin voittajaksi, kun kävi ilmi, että Lorz oli keskeyttänyt juoksun nestehukan aiheuttaman krampin takia 14 kilometrin kohdalla, matkustanut autolla ja liittynyt takaisin kilpailuun vähän ennen loppua. Lorz väitti myöhemmin tapauksen olleen vain vitsi.


title: Thomas Hicks

text: Kilpailun olosuhteet olivat raskaat, sillä lämpötila oli 28 °C ja juoksu käytiin pääasiassa auringonpaisteessa. Hicksille annettiin 27 kilometrin kohdalla milligramma strykniiniä munanvalkuaisen kanssa. Sama hoito toistui 32 kilometrin kohdalla, jolloin hänelle annettiin valkuaisen lisäksi brandyä. Viimeisillä kilometreillä Hicks sai vielä lisää brandyä. Myöhemmin hänen valmentajansa Charles P. Lucas kirjoitti, että Hicksin voitto johtui suurelta osalta kilpailijoita paremmasta juoksun aikaisesta huollosta.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavilaisen mytologian ja slaavilaisen muinaisuskon varhaisimmat juuret juontuvat hyvin kauas indoeurooppalaisten kansojen menneisyyteen, jopa aikaan ennen slaavilaisen kielimuodon eriytymistä. Joidenkin osien on ounasteltu periytyvän neoliittiselta tai jopa mesoliittiselta kaudelta. Slaavilaisessa mytologiassa on paljon yhteisiä piirteitä muiden indoeurooppalaisten kansojen mytologian ja uskonnon kanssa, minkä vuoksi niiden arvellaan kehittyneen yhdestä indoeurooppalaisesta uskonnosta.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavilaisella mytologialla ei ole juuri lainkaan kirjallisia tietolähteitä, joten useimmat myytit on rekonstruoitu pitkän tutkimustyön tuloksena vasta hiljattain. Jälkiä muinaisten slaavien uskomuksista löytyy etenkin slaavilaisten kansojen kansanperinteestä, mutta myös vertailu muihin indoeurooppalaisiin mytologioihin on osoittautunut hedelmälliseksi. Miltei kaikki tiedot on tämän vuoksi kuitenkin kyseenalaistettu, ja esimerkiksi slaavien jumalperheestä on hyvin erimielisiä näkemyksiä. Yleisimmin hyväksytyn käsityksen mukaan slaavien tärkeimmät jumalat olivat ukkosen jumala Perun ja manalan jumala Veles. Lisäksi on tärkeää huomata, että slaavien muinaisusko ei suinkaan ollut mikään yhtenäinen järjestelmä, vaan uskomukset ja palvonnan kohteet vaihtelivat suuresti niin maantieteellisesti kuin ajallisestikin.


title: Slaavilainen mytologia

text: Toisin kuin kreikkalaisella tai egyptiläisellä mytologialla, slaavilaisen mytologian tutkimuksella ei ole käytettävissään kirjallisia alkuperäislähteitä. Slaaveilla ei voida todistaa olleen minkäänlaista kirjoitusjärjestelmää ennen kristinuskon saapumista, vaikka joitakin kiistanalaisia tapauksia on olemassa (esimerkiksi Velesin kirja). Sen vuoksi kaikki uskomukset ja perinteet siirrettiin suullisesti sukupolvelta toiselle, ja monet niistä painuivat unohduksiin kristinuskon saapumista seuranneina vuosisatoina. Kirjakielen slaaveille loivat 800-luvulla veljekset Kyrillos ja Metodios, kyrillistä aakkostoa edeltäneen glagoliittisen kirjaimiston isät, jotka Bysantin keisari lähetti slaaveja opettamaan. Kirjoitettu slaavi jäi kuitenkin pienen kaupungeissa asuneen hengellisen kansanosan yksinoikeudeksi, ja slaavinkieliset tekstit olivat voimakkaasti sidoksissa kristinuskoon. Maaseudun väestö jatkoi elämää entiseen tapaan, ja heidän uskomuksensa siirtyivät edelleen ainoastaan suullisesti. Ei-slaavilaiset kristityt lähetystyöntekijät kirjoittivat muistiin joitakin harvoja merkintöjä slaavien uskonnosta, mutta he eivät suhtautuneet pakanauskomuksiin kovinkaan objektiivisesti tai kiinnostuneina.


title: Slaavilainen mytologia

text: Arkeologisia jäännöksiä vanhoista jumalankuvista ja palvontapaikoista on löydetty, mutta niistä ei ole saatu paljonkaan lisävalaistusta. Palasia vanhoista myyttisistä uskomuksista ja pakanajuhlista on periytynyt tähän päivään kaikkien slaavilaisten kansojen kansanlauluissa, -tavoissa ja -tarinoissa. Ikivanhojen myyttien selvittely näistä kansanperinteessä tuhansia vuosia kulkeneista jäänteistä on monimutkainen ja vaikea tehtävä, joka usein johtaa tutkijoita harhateille. Tämä voi johtaa vääriin tulkintoihin ja sekaannuksiin, ja puhtaat väärennökset hankaloittavat tutkimusta entisestään.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavilaisesta mytologiasta ei ole kirjallisia lähteitä ennen slaavien jakautumista länsi-, itä- ja eteläslaaveihin. Mahdollinen poikkeus on lyhyt huomautus Herodotoksen "Historiassa", jossa mainitaan Neuri-heimo kaukana pohjoisessa. Heimon jäsenet muuttivat Herodotoksen mukaan itsensä susiksi useiksi päiviksi joka vuosi. Jotkut tutkijat ovat tulkinneet tämän slaavilaisten ihmissusiuskomusten pohjalta, kun toiset uskovat Herodotoksen viitanneen vanhaan slaavilaiseen karnevaalijuhlaan, jossa nuoret miehet kuljeksivat naamioituina ympäri kylää. Heihin on joskus viitattu nimellä "vucari" (susimiehet). "Neurin" yhdistäminen esislaaveihin on kuitenkin kiistanalaista. Ensimmäinen varma kirjallinen maininta slaaveista on 500-luvun bysanttilaisen historioitsijan Prokopioksen teoksessa "Bellum Gothicum". Siinä hän kuvaa eteläslaaviheimoa, joka ylitti Tonavan suunnaten etelään. Prokopioksen mukaan nämä slaavit palvoivat vain yhtä jumalaa, kaiken herraa, joka hallitsi salamaa ja ukkosta. Historioitsija ei mainitse tämän ylijumalan nimeä, mutta hänen kuvauksestaan on melko selvää että kyseessä on Perun. Prokopios mainitsee slaavien uskoneen myös moniin paholaisiin ja keijukaisiin.


title: Slaavilainen mytologia

text: Todennäköisesti 1000-luvun alussa kirjoitetussa Nestorin kronikassa on paljon arvokkaita viittauksia itäslaavien pakanallisiin uskomuksiin. Kronikka kuvaa muinaisen itäslaavivaltion historiaa. Vaikka käsikirjoitus koottiin 1100-luvun alussa, se sisältää kopioita ja viittauksia vanhempiin dokumentteihin ja kuvaa tapahtumia ennen kuin ruhtinas Vladimir Suuri kastoi kristinuskoon koko Kiovan Venäjän. Kaksi jumalaa, Perun ja Veles, mainitaan tekstissä, joka kuvaa 900-luvun rauhansopimusta itäslaavien pakanallisten hallitsijoiden ja bysanttikeisareiden välillä. Myöhemmin kronikan oletettu laatija Nestor kuvaa jumalperhettä, jonka samainen ruhtinas Vladimir esitteli Kiovassa vuonna 980 ennen kääntymistään kristinuskoon. Tähän ryhmään kuuluivat Perun, Hors, Dažbog, Stribog, Simargl ja Mokoš. Muut kronikat mainitsevat myös Svarogin. Kiinnostavia ovat myös itäslaavilaisen eepoksen "Laulu Igorin sotaretkestä" () katkelmat, joissa viitataan Velesiin, Dažbogiin ja Horsiin. Alkuperäinen eepos on ajoitettu 1100-luvun lopulle, tosin sen aitoudesta on jonkin verran väitelty.


title: Slaavilainen mytologia

text: Lukuisimmat ja rikkaimmat kirjalliset lähteet on länsislaavilaisella pakanuudella: viimeiset heimot pakotettiin kristinuskoon vasta 1100-luvun loppupuolella. Saksalaiset lähetystyöntekijät ja papit, jotka taistelivat pakanallisia uskomuksia vastaan, kirjasivat muistiin myös slaavien mytologiaa. He kuvasivat tarkoituksellisestikin slaavit verenhimoisina epäjumalanpalvojina ja barbaareina. Koska papit eivät osanneet slaavien kieltä, heidän kuvauksensa ovat sekoitus arvokasta tietoa, virheellisiä käsityksiä ja rankkaa liioittelua.


title: Slaavilainen mytologia

text: Thietmar von Merseburg kronikassa 1000-luvun alusta kuvataan temppeliä "Riedegostin" (Radagast) saarella, jossa palvottiin suurta jumalaa nimeltä "Zuarasic" (Svarogič). Thietmarin mukaan tämä oli pakanaslaavien pyhin paikka, ja Svarogič oli heidän tärkein jumalansa. Toinen arvokas dokumentti on saksalaisen Helmoldin myöhään 1100-luvulla kirjoittama "Chronica Slavorum". Hän mainitsee "mustan jumalan" "Zernebohin" (Tšernobog), Porenut-jumalan, Živa-jumalattaren, joitakin nimettömiä jumalia, joiden patsailla oli useita päitä, sekä lopuksi Rügenin saarella palvotun Svantovitin (Svetovid), joka Helmoldin mukaan oli länsislaavien tärkein jumala.


title: Slaavilainen mytologia

text: Kolmas ja tärkein lähde on tanskalaisen kronikoitsijan Saxo Grammaticuksen "Gesta Danorum", jossa hän kuvaa vuonna 1168 käytyä sotaa tanskalaisten ja Rügenin saaren slaavien välillä. Sodassa heidän kaupunkinsa vallattiin ja siellä sijainnut Svantovitin suuri temppeli tuhottiin. Saxo kuvaa pikkutarkasti Svantovitin palvontaa, siihen liittyneitä tapoja ja jumalan korkeaa nelipäistä patsasta. Hän mainitsee myös muiden slaaviheimojen monipäisiä jumalia: Rugievitin, Porevitin ja Porentiuksen. Neljäs lähde ovat saksalaisen soturipiispan Pyhän Oton kirjoitukset. Otto johti 1100-luvulla useita retkiä lähellä Itämerta eläneiden slaavilaisten heimojen alueelle. Käsikirjoituksen mukaan tärkein slaavilaisten jumala oli Triglav. Wolgastin ja Havelbergin kaupungeissa palvottiin sodanjumala Gerovitia, joka mahdollisesti vastasi itäslaavien Jariloa.


title: Slaavilainen mytologia

text: Arkeologisissa tutkimuksissa on löydetty useiden slaavilaisten jumalien patsaita. Vuonna 1848 löytyi Zbrucz-joen varrelta Ukrainasta korkea nelikasvoinen kivipatsas. Koska se muistutti suuresti Saxo Grammaticuksen kuvausta Rügenin saaren temppelin vastaavasta, patsas nimettiin heti Svantovitiksi, tosin tämäkin oletus on sittemmin kyseenalaistettu. Muualta löydettiin lisäksi toisia monikasvoisia patsaita. Pieni nelikasvoinen luusta kaiverrettu patsas 900-luvulta löydettiin keskiaikaisen bulgaarivaltakunnan pääkaupungin Preslavin raunioista. Läheltä Neubrandenburgia Saksasta Tollensesee-järven saarelta löytyi kaksipäinen ihmisenkokoinen ja puusta valmistettu veistos; keskiajalla alueella asui slaavilainen Dolenain-heimo, jonka nimi on säilynyt järven nimessä. Edelleen Dalmatiasta Kroatiasta löytyi kolmipäinen patsas kukkulalta, jonka nimi Suvid muistuttaa Svantovitia (Svetovid). Lähellä sijaitsee myös Dinara-vuoren Troglav-niminen huippu.


title: Slaavilainen mytologia

text: Myös useiden alttareiden jäännöksiä on löydetty. Rügenin saarella sijaitsevalla Arkonan niemellä suoritetut kaivaukset paljastivat suuren temppelin ja kaupungin jäänteet, joita pidetään samoina kuin mitä Saxo Grammaticus kuvasi. Novgorodista löydettiin Perunille omistetun alttarin jäännöksiä. Alttarin keskuskumpareella seisoi jumalan patsas. Sitä ympäröi kaivanto ja kahdeksan alttarikomeroa, jotka sisältävät uhrialttarien jäänteitä. Enemmän tai vähemmän samalla tavalla sommitellun linnoituksen jäänteet löydettiin läheltä Břeclavia Tšekistä paikasta, jonka nimi "Pohansko" (pakanallinen) on melko viitteellinen. Merkittäviä ovat myös Ukrainassa ja Valkovenäjällä vaikuttaneen tšernjahov-kulttuurin keramiikanpalaset 300-luvulta. Venäläinen arkeologi Boris Rybakov tulkitsi niihin piirretyt symbolit muinaiseen slaavilaiseen kalenteriin liittyviksi.


title: Slaavilainen mytologia

text: Useat slaavilaiset kansat käännytettiin kristinuskoon 600-luvun ja 1100-luvun välisenä aikana. Kristinusko kukoisti kuitenkin lähinnä vain kaupungeissa ja paremman väen keskuudessa, ja erityisesti maaseudulla vanhat myytit säilyivät elinvoimaisina. Kristityt papit ja munkit taistelivat slaavilaisissa maissa (erityisesti Venäjällä) vuosisatoja niin sanottua kaksoisuskoa vastaan: toisaalta talonpojat antoivat kastaa itsensä, kävivät jumalanpalveluksissa ja viettivät uusia kristittyjä juhlia, mutta harjoittivat silti itsepäisesti vanhoja riittejä vielä silloinkin, kun muinaiset jumalat ja myytit olivat täysin unohtuneet. Tämä johtui siitä, että slaavilaisen talonpojan näkökulmasta kristinusko ei korvannut vanhaa slaavilaista mytologiaa, vaan toi siihen uusia aineksia. Kristinusko tarjosi ehkä toivon pelastuksesta ja kuolemanjälkeisestä elämästä, mutta tässä maailmassa selviytymiseen, vuotuiseen sadonkorjuuseen ja karjan suojelemiseen tarvittiin vanhoja suojelusjumalia, kotihenkiä ja hedelmällisyysriittejä. Tätä ongelmaa kirkko ei koskaan kyennyt todella ratkaisemaan, korkeintaan se saattoi korvata pakanajumaluuden pyhimyksellä tai marttyyrilla. Kultti itse kuitenkin säilyi, samoin myyttinen käsitys maailmasta, jonka avulla luonnonilmiöt selitettiin.


title: Slaavilainen mytologia

text:
Slaavilaisen mytologian tutkimus joutui siten vaikeaan tilanteeseen. Slaavien kansanuskomukset ja -perinteet ovat epäilemättä rikkain lähde vanhojen pakanallisten uskomusten selvittelyyn, mutta tietolähteen tulkitseminen ei ole yksinkertainen tehtävä. Kansanlaulut, -tarinat ja -juhlat menettivät alkuperäisen myyttisen luonteensa ja tarkoituksensa kauan sitten, ja niistä tuli pelkkää taikauskoa tai merkityksetön perinne, jota toistettiin ja siirrettiin jälkipolville ymmärtämättä sen tarkoitusta. Ihmisillä oli epämääräinen käsitys, että joitakin juhlia tuli viettää, tarinoita kertoa ja lauluja laulaa, koska niin oli aina tehty. Vanhojen jumalien kultteja sekoitettiin uusien kristittyjen pyhimysten kunnioittamiseen, vanhat rituaalit sekoittuivat kristillisiin juhliin, ja vuosisatojen aikana ne sulautuivat toisiinsa täydellisesti. Tämä johti tutkijat analysoimaan itse kansanperinteen rakennetta ja suunnittelemaan menetelmiä, joiden avulla vanha mytologia saataisiin siitä esiin. Kansanperinteen kertomukset voidaan karkeasti jakaa kahteen osaan:
Vanhojen slaavilaisten myyttien rekonstruoiminen on siksi todellista salapoliisityötä ja vaatii taitoa monilla tieteenaloilla kuten semiotiikassa, kielitieteessä, filologiassa ja etnologiassa. Kansanperinnettä tulee analysoida rakenteen tasolla, ei vain yksittäisinä lauluina ja tarinoina. Ryhmittäin tarkasteltuina niistä löytyy merkkejä ja symboleita, joilla on jokin sisäinen logiikka. Lähinnä nämä merkit ovat avainsanoja, jotka tarkoittavat enemmän kuin vain henkilöiden, paikkojen tai asioiden nimiä. Tällaiset pysyvät avainsanat eli epiteetit ovat hyvin tyypillisiä myös venäläisessä kertomarunoudessa, bylinoissa: substantiiveihin liitetään jokin vakiomääre. Esimerkiksi sana metsä saa määreekseen adjektiivin "tumma", Venäjä on "pyhä" ja kukat "sinisiä". Tällaiset avainsanat auttavat tutkijoita seulomaan mytologian jälkiä kansanperinteestä, koska vaikka tarinan päähenkilön nimi olisi vaihtunut moneen kertaan, häntä luonnehtiva määre säilyy.


title: Slaavilainen mytologia

text: Mytologian tutkimuksessa nämä määreet ilmenevät esimerkiksi seuraavasti: slaavilainen ukkosenjumala Perun korvattiin enimmäkseen profeetta Elialla, Ilja Gromovikilla. Perunia vastasi kuitenkin joskus myös arkkienkeli Mikael ja joskus jopa kristinuskon Jumala, kun taas joissakin venäläisissä ja valkovenäläisissä tarinoissa hänet alennettiin satuhahmon tasolle. Huolimatta itse nimen ja hahmon muutoksista näissä tarinoissa on aina mukana tiettyjä määreitä, joita käytettiin Perunin symboleina vanhoissa myyttisissä teksteissä ja jotka ovat selvinneet kansanperinteessä. Perun on aina "gore" (yläpuolinen, ylhäällä, korkealla, vuoren huipulla tai taivaassa), hän on "suh" (kuiva, märän vastakohtana) hän iskee ("treska") ja lyö ("razbija") nuolilla ("strela") tai salamoilla ("molnija"). Nämä avainsanat säilyvät aina kansanperinteessä vaikka itse Perunin nimi olisi aikaa sitten unohdettu. Siksi symbolit auttavat tunnistamaan Perunin häntä vastaavista kristityistä tai myöhemmän kansanperinteen hahmoista.