title: Henkilöstöpalveluyritysten liitto

text: Henkilöstöpalveluyritysten liitto on henkilöstöä vuokraavien sekä muita henkilöstöpalveluita (rekrytointi, ulkoistaminen, outplacement, ta-palvelut) tarjoavien yritysten työnantaja- ja toimialaliitto. Liiton toimitusjohtajana toimii Merru Tuliara.


title: Marjakuusikasvit

text: Marjakuusikasvit (Taxaceae) on havupuihin kuuluva kasviheimo. Siihen kuuluu noin 30 lajia, jotka jaetaan viiteen tai kuuteen sukuun. Heimon edustajat ovat ainavihantia pensaita tai puita. Marjakuusikasveille ominainen piirre on käpy, jonka käpysuomut ovat surkastuneita, ja jossa on vain yksi mehevän siemenvaipan ympäröimä siemen.


title: Marjakuusikasvit

text: Marjakuusikasvit ovat monivuotisia, puuvartisia kasveja. Ne ovat yleensä pensaita tai pieniä puita. Oksat ovat siirottavia tai kohenevia ja yleensä tiheään haaroittuneita. Rungon kuori on tyypillisesti ohutta. Silmut ovat pieniä ja huomaamattomia. Juuristo koostuu puuvartisista juurista ja ohuista sienijuurista eli mykorritsasta. Sienijuuret ovat tyypiltään juurten kasvisolujen seinät läpäiseviä keräsienijuuria eli arbuskelimykorritsaa.


title: Marjakuusikasvit

text: Lehdet ovat yksinkertaisia, litteitä ja muodoltaan tasasoukkia tai kapeansuikeita. Niillä on johteinen lehtikanta. Lehtiasento on kierteinen tai ristikkäisen vastakkainen, mutta lehdet ovat usein kasvuversoissa kääntyneet tyvestään siten, että asettuvat rangan ympärille lähes vaakatasossa kampamaisesti. Lehdessä on yksi johtojänne, joka muodostaa lehteen keskisuonen. Ilmaraot sijaitsevat lehden alapinnassa, jossa ne muodostavat tavallisesti kaksi ilmarakojuovaa. Heimon kasvit ovat ainavihantia, ja lehdet ovat monivuotisia.


title: Marjakuusikasvit

text: Kukinnot ovat yksineuvoisia hede- tai emikukintoja, kuten havupuilla yleensäkin. Useimmat marjakuusikasvit ovat kaksikotisia, jolloin hede- ja emikukinnot sijaitsevat eri kasviyksilöissä, mutta jotkin ovat yksikotisia. Hedekukinnot eli hedekävyt kehittyvät yleensä yksittäin lehtihankoihin, mutta voivat myös kasvaa ryppäissä. Hedekukinto koostuu muodoltaan yleensä kilpimäisistä hedelehdistä, jotka kasvavat kierteisesti tai ristikkäisesti rangan ympärillä. Kussakin hedelehdessä on useimmiten 2–8 siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Siitepölyhiukkaset ovat pallomaisia ja siivettömiä.


title: Marjakuusikasvit

text: Emikukinnot eli kävyt koostuvat varresta, jossa on hyvin pieniä, surkastuneita käpysuomuja ja yksi tai useampi siemenaihe, joista lopulta kuitenkin vain yksi kehittyy siemeneksi. Siemen on yleensä hieman litistyneen munanmuotoinen, ja sillä on kova siemenkuori. Siemenen kypsyessä sen ympärille kehittyy mehevä ja usein kirkkaan värinen siemenvaippa. Useimmilla marjakuusikasveilla siemenvaippa on kärjestään avonainen paljastaen siemenen, mutta torreioilla siemen on kokonaan siemenvaipan ympäröimä. Itäminen on yleensä epigeeistä, mikä tarkoittaa sirkkalehtien nousevan maan pinnalle, mutta torreioilla hypogeeista, jolloin sirkkalehdet jäävät maan alle. Sirkkalehtiä on useimmiten kaksi.


title: Marjakuusikasvit

text: Marjakuusikasveja esiintyy luonnossa laajalla alueella ensisijaisesti pohjoisella pallonpuoliskolla lauhkean vyöhykkeen alueelta tropiikkiin. Heimon edustajia kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Aasian etelä-, kaakkois- ja itäosissa, Pohjois-Amerikassa Kanadasta Väli-Amerikkaan Hondurasiin ja El Salvadoriin sekä eteläisellä Tyynellämerellä Uudessa-Kaledoniassa.


title: Marjakuusikasvit

text: Marjakuusikasvit kuuluvat havupuihin. Molekyylibiologiseen genetiikan tutkimukseen perustuvissa luokituksissa kaikki nykyisin elävät havupuut kuuluvat mäntymäisten lahkoon (Pinales). Aiemmissa luokitusjärjestelmissä marjakuusikasvit luokiteltiin usein erilliseen lahkoonsa Taxales.


title: Marjakuusikasvit

text: Marjakuusikasvien heimon lähimpiä sukulaisia ovat rypälekuuset ("Cephalotaxus") ja sypressikasvien heimo (Cupressaceae). Monet lähteet, kuten laajamittaisen geneettisen tutkimuksen perusteella kasvien luokittelua kehittäneen Angiosperm Phylogeny Groupin julkaisut, laskevatkin rypälekuusten suvun kuuluvaksi marjakuusikasveihin. Toiset, kuten havupuihin erikoistuneen kasvitieteilijän Aljos Farjonin vuoden 2010 teos "A Handbook of the World’s Conifers", pitävät niitä omana yksisukuisena rypälekuusikasvien heimonaan (Cephalotaxaceae). Joissakin luokituksissa myös muita marjakuusikasvien sukuja, kuten "Amentotaxus" on luokiteltu rypälekuusikasveihin.


title: Marjakuusikasvit

text: Marjakuusikasveihin kuuluu viisi sukua ja 24 lajia tai kuusi sukua ja 32 lajia, riippuen siitä, lasketaanko rypälekuuset marjakuusikasveiksi vai omaan heimoonsa. Aljos Farjonin teoksessa "A Handbook of the World’s Conifers" heimoon määritellään kuuluvan seuraavat viisi sukua.Monia marjakuusikasveja käytetään koristekasveina. Varsinkin hyvin leikkaamista kestävät marjakuuset ovat yleisiä pensasaitakasveina. Niitä voidaan myös käyttää muotoon leikattuina pensaina ja bonsaina. Useiden marjakuusten ja torreioiden puuaines on kovaa ja kestävää, ja sitä on käytetty paljon työkalujen, jousien, soitinten, huonekalujen ja muiden puuesineiden valmistukseen sekä varsinkin suuremmilla torreioilla myös puurakentamiseen. Monilla heimon kasveilla on ollut kulttuurillista, lääkinnällistä tai uskonnollista merkitystä sekä Euroopassa ja Aasiassa että Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen keskuudessa. Useista marjakuusilajeista on eristetty syövän hoitoon käytettäviä taksaaneja. Eräät torreiat tuottavat syötäviä siemeniä, joiden lisäksi niiden siemenestä ja siemenvaipasta voidaan puristaa ruokaöljyä.


title: Anders Wilhelm Perttunen

text: Anders Wilhelm Perttunen alias Antti Ville Perttunen, eli Rosvo-Perttunen (10. toukokuuta 1851, Oulu – 6. heinäkuuta 1877, Kuopio) oli tunnettu rikollinen.


title: Anders Wilhelm Perttunen

text: Perttusesta tuli jo varhain tunnettu rikollinen, jota voidaan verrata sen ajan vastaaviin kuuluisuuksiin, esimerkiksi Hallin Janneen, Haapojan Mattiin ja Gabriel Sutkiin. Päinvastoin kuin edellä mainitut, Perttunen ei ollut väkivaltainen. Hän oli varas, kelmi ja veijari, joka nautti ympäristönsä vähäväkisten suojelua ja arvostusta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistossa on yli sata erilaista kertomusta ja tapausta Perttusen tekemisistä.


title: Anders Wilhelm Perttunen

text: Perttusen pääasiallinen toiminta-alue oli laaja: Oulun läänin lisäksi koko Pohjois-Suomi, Kainuu ja Savo aina Mikkeliä myöten. Kotipaikkanaan Perttunen piti Limingan ja Raahen seudun syrjäkyliä. Perttunen maksoi piilottajilleen avokätisesti. Tiedetään jopa isojen talollisten häntä piilotelleen isojen rahojen toivossa. Perttunen pidätettiin Limingassa 5. joulukuuta 1874 ja hän sai elinkautisen kuritushuonerangaistuksen 17. syyskuuta 1875. Perttusen elämän loppuvaiheista ei ole varmaa tietoa. Perttusen kerrotaan kuolleen heinäkuussa 1877 Kuopion vankilassa. Erään tarinan mukaan hänen kuitenkin väitetään lahjoneen vartijat valehautaamaan hänet ja paenneen sen jälkeen Amerikkaan.


title: Anders Wilhelm Perttunen

text: Ohjaaja Martti Kadenius käsikirjoitti ja ohjasi Perttusesta kertovan musiikkinäytelmän, "Rosvo-Perttunen". Näytelmä herätti suurta huomiota osakseen kun se esitettiin Limingassa 2003 ja 2005. Näytelmän myötä heräsi myös keskustelu siitä, onko soveliasta tuoda Perttusen tapaista rikollista näyttämölle ja tavallaan romantisoida hänen tarinansa "totuuden vastaiseksi".


title: Libero (aikakauslehti)

text: Libero on suomalainen vasemmistolainen mielipide- ja kulttuurilehti, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Liberoa julkaisee Libero ry. Lehden päätoimittaja on Niko Peltokangas. Ulkoasusta vastaa Kai Arponen. Lehti tulee jäsenetuna Vasemmistonuorten jäsenille ja sen voi myös tilata.


title: Libero (aikakauslehti)

text: Lehti perustettiin vuonna 1945 nimellä Terä. Vuonna 1981 Terä vaihtoi nimekseen Uusi valta. Vuonna 1987 lehti uudistui Libero-nimiseksi tabloid-tyyppiseksi lehdeksi. Libero on Vasemmistonuorten (ent. Suomen demokraattinen nuorisoliitto) jäsenetulehti. Libero sai vuonna 2007 Kultti ry:n vuoden laatulehti -palkinnon.


title: Gorehound

text: Gorehound on vuosina 1990–2000 Suomessa julkaistu elokuva-alan aikakauslehti. Lehti keskittyi erityisesti kauhu-, kultti- ja underground-elokuviin.


title: Gorehound

text: Lahtelainen elokuvalehti sai julkaisijakseen vuonna 1992 yhdistyksen nimeltä Dark Fantasy ry, joka toimi aktiivisesti silloista videosensuuria vastaan. Yhdistys luovutti vuonna 1998 Suomen hallitukselle sensuuria vastustaneen 20 000 nimeä sisältäneen adressin.


title: Gorehound

text: Kun vuonna 2001 laki muuttui koskemaan enää vain aikuisille tarkoitettuja elokuvia, oli Gorehound saavuttanut osittain päämääränsä. Gorehoundin lopetettua jatkoivat osittain samat toimittajat valtavirran elokuviin enemmän keskittyneen elokuvalehti Hohdon julkaisemista.


title: Jiří Bubla

text: Jiří Bubla (s. 27. tammikuuta 1950 Ústí nad Labem, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Puolustaja Jiří Bubla oli yksi tunnetuimmista pelaajista Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1970-luvulla. Hän oli hyvä ylivoimapelaaja ja varma puolustaja. Hän pystyi pelaamaan tehokkaasti hyökkäyksessä ja puolustuksessa, hänellä oli tehokkaat ja tarkat laukaukset. Bubla pelasi NHL:ssä mutta ei oikein sopeutunut suhteellisen pienikokoisena puolustajana NHL:n suurten hyökkääjäpelaajien kovaotteiseen peliin. Hän pelasi kuitenkin yli 250 NHL-ottelua tehden 17 maalia ja 101 maalisyöttöä. Bubla pelasi NHL:ssä Vancouver Canucks -seurassa.


title: Jiří Bubla

text: Vuonna 1987 Bubla pidätettiin Itävallassa järjestetyjen jääkiekon MM-kisojen yhteydessä heroiinin salakuljetuksesta ja tuomittiin useaksi vuodeksi vankilaan.


title: Jiří Bubla

text: Bublan poika Jiří Šlégr on myös menestynyt jääkiekkoilija.


title: Erkki Koiso

text: Erkki Antero Koiso (13. huhtikuuta 1934 Tampere – 9. heinäkuuta 2000 Tampere) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja ja -valmentaja.


title: Erkki Koiso

text: Koiso edusti koko uransa 1951–1961 Tampereen Ilvestä. Hän pelasi SM-sarjassa 105 ottelua tehoin 29+16. Koiso voitti pelaajana neljä SM-kultaa ja valmentajana yhden SM-kullan. Hän valmensi Ilvestä kaksi kautta, 1965–66 ja 1966–67.


title: Erkki Koiso

text: Koiso puki maajoukkueen edustusasun päälleen viidessä arvoturnauksessa. Maaotteluita hänelle kertyi yhteensä 67.


title: Marko Tapio

text: Marko Tapio (oik. Marko Viktor Tapper; 15. elokuuta 1924 Saarijärvi – 14. kesäkuuta 1973 Seinäjoki) oli suomalainen kirjailija.


title: Marko Tapio

text: Marko Viktor Tapper syntyi lahjakkaan saarijärveläisen veljessarjan vanhimmaksi. Veli Harri oli kirjailija ja opettaja, Kain kuvanveistäjä ja Yrjö lavastaja. Marko kävi Saarijärven yhteiskoulua 4 luokkaa. Koulunkäynti keskeytyi asepalvelukseen 1943-44 (Rukajärvi, Ontajärvi, pst-mies JR52:n tykkikomppania, 14, div.; Ontrosenvaaran taistelu 4.8.44). Myöhemmin hän suoritti sisävesiliikenteen laivapäällikön tutkinnon. Hän työskenteli Kymin Uittoyhdistyksen metsä- ja uittotyönjohtajana vuoteen 1950 ja kirjailijana vuodesta 1952 sekä kirjoitustyön ohella tilapäisenä rakennustyömiehenä ja freelancer-toimittajana "Keski-Suomen Iltalehdessä" 1961–1962. Marko Tapio oli huomattavimpia sodanjälkeisiä prosaistejamme. Tapio-kirjailijanimen hän sai WSOY:ltä.


title: Marko Tapio

text: Kirjailijaksi valmistumisessa häntä vahvisti urheiluseura nimeltä Saarijärven Pullistus. Tämä urheiluseura oli siitä harvinainen, että sen toiminta-alaan kuului myös kulttuuri. Pullistuksen kirjallisuuskerhon klassikoita ruotivia luentoja Marko Tapper seurasi aktiivisesti. Tämä "seminaari" auttoi häntä kehittymään ja tuntemaan omat mahdollisuutensa kirjoittajana, ja kerhon järjestämissä kirjoituskilpailuissa hän korjasi monet voitot. Kerhon puheenjohtaja lehtori Pekka Mattila (myöhemmin fil. tri ja professori) seurasi "hovikriitikkona" lahjakkaan kirjailijanoviisin esikoisromaanin työvaiheita. Suuri merkitys kirjailijantyölle oli Saarijärven mehevällä kansankielellä ja metsä-, rakennus- ja uittotyömailla saaduilla kokemuksilla.


title: Marko Tapio

text: Tapion esikoisteos "Lasinen pyykkilauta" (1952) otettiin vastaan lahjakkaan "sillanpääläisen" kertojan romaanina, jossa kuvattiin nuoren miehen kypsymiskamppailua. Vuonna 1956 ilmestynyt "Aapo Heiskasen viikatetanssi" on luokiteltu moderniksi romaaniksi. Teoksessa kuvataan sotasairaalasta palaavan ylioppilaan henkistä kriisiä, joka laajentuu sodasta palaavien ”harmaiden veljien” pysähtyneeksi ajankuvaksi, kun koetuksella on koko elämisen mielekkyys ja usko tulevaisuuteen. "Korttipelisatu" (1958) kuvasi nuoren miehen suhdetta ihannoimaansa isään. Poika miehistyy ja vapautuu. Teos on vireeltään kaunis, dramaattinen ja romanssinomainen. Romaani "Terassi" (1962) oli moderni ja tyylitelty arvoitus, joka kätkeytyi romaanin päähenkilön, fiktiivisen kirjailijan sisimpään: näkemys ahdistavasta kriisistä, jonka päähenkilö-kirjailija koki sekä maailman murrokseen ulottuvana että omaan työhönsä heijastuvana.


title: Marko Tapio

text: "Arktinen hysteria", I-II on kirjailijan pääteos, teemoina Björkharryjen perheen sosiaalinen nousu ja tuho, politiikan turmeltuneisuus ja näkymät Suomen sotien väliseen kurimukseen. I osa "Vuoden 1939 ensilumi" (1967) ja sota-aiheinen II osa "Sano todella rakastatko minua" (1968).


title: Marko Tapio

text: Marko Tapio avioitui 1961 fil. yo Tuulikki Viljasen kanssa (s. 1939; nyk. Tuulikki Valkonen, fil. maist., PKLO ). Avioliitosta syntyi 1962 Janne V. Tapper (Helsingin yliop./ Helsingin yliopisto fil. tri 2012, teatteritiede; Teatterikorkeakoulu / 1987 teatteritait. maist., ohjaaja). Tapion avioliitto päättyi eroon 16.4.1973 kirjailijan alkoholin ja lääkkeiden liikakäytön vuoksi. - Vuonna 2003 ilmestyi Tuulikki Valkosen teos "Mäyhä", jossa Valkonen muistelee Marko Tapion elämää ja kirjailijantyötä ja elämäänsä hänen puolisonaan.


title: Marko Tapio

text: Marko Tapion tuotannon polttavimmaksi ja keskeisimmäksi teemaksi näyttää erottuvan jopa väkivaltaisia ratkaisuja vaativa isän ja pojan suhde. Se on mukana myös "Arktisessa hysteriassa". Voimalaitosjohtajan itsekkään hahmon suhde työläisiin laajentuu padon murtuessa tuhoisaksi yhteiskunnalliseksi ongelmaksi. "Hysteria" on pessimistinen, suorastaan nihilistinen teos. Kirkolla, papeilla, uskonnolla ei milloinkaan ollut Marko Tapiolle itselleen oleellista merkitystä. Jumalalle hän oli jättänyt sen, mikä Jumalalle kuului. Ihmisen oli itse pystyttävä hoitelemaan sarkansa omassa maailmassaan. Mutta Arktinen hysteria jäi kesken, ja 2. osaan mennessä ei toivoa ollut näkyvissä.


title: Marko Tapio

text: Marko Tapio sai useita palkintoja ja apurahoja, muun muassa valtion kirjallisuuspalkinnon, F. E. Sillanpää -palkinnon 1958 ja Bergbom-palkinnon 1961, Pro Finlandia -mitalin 1971, ensimmäisen ns. akatemia-apurahan 1957 ja viimeisen 3-vuotisena 1970.


title: John Dee

text: John Dee (1527–1608) oli englantilainen matemaatikko, astrologi, alkemisti ja kuningatar Elisabet I:n neuvonantaja.


title: John Dee

text: Dee sai opetuksen Chelmsfordin luostarikoulussa. Sieltä hän jatkoi Cambridgen yliopistoon ja St John's Collegeen, ja sieltä edelleen Trinity Collegeen. Vuoden kuluttua hän matkusti Flanderiin Leuvenin yliopistoon, jossa hän suoritti tohtorin tutkinnon.


title: John Dee

text: Vuonna 1551 Dee esiteltiin kuningas Edvard VI:lle, jolle hän oli jo aikaisemmin omistanut kaksi kirjaansa. Koska Dee oli saavuttanut mainetta astrologiassa, häntä pyydettiin laatimaan kuningattarelle syntymähoroskooppi. Pian hänet kuitenkin vangittiin, koska George Ferrys syytti häntä lastensa kiroamisesta. Heistä toinen oli kuollut ja toinen sokeutunut. Toisten huhujen mukaan Dee oli yrittänyt kirota kuningattaren. Mitään näyttöä ei kuitenkaan ollut, ja hänet vapautettiin kaikista syytteistä.


title: John Dee

text: Vuonna 1558 Elisabetin noustua valtaan Deestä tuli kuningattaren astrologinen ja tieteellinen neuvonantaja. 1550–1570-luvuilla hän toimi teknisenä neuvonantajana Englannin laivaston tutkimusmatkoihin liittyvissä asioissa. Vuonna 1564 Dee julkaisi myös yhden tunnetuimmista hermeettisistä teoksistaan "Monas Hieroglyphican". Hänen on myös väitetty kirjoittaneen salaperäisen "Voynichin käsikirjoituksen".


title: John Dee

text: Vuonna 1581 Dee kohtasi meedio-alkemisti Edward Kelleyn. Deen päiväkirjojen mukaan Kelleyllä oli muun muassa taito muuttaa punaisen ja valkoisen jauheen avulla elohopea kullaksi. Kaksikko matkasi Manner-Eurooppaan, josta Dee palasi takaisin vuonna 1588.


title: John Dee

text: Dee kuoli 81-vuotiaana vuonna 1608.


title: Väinö Vuori

text: Väinö Aleksanteri Vuori () oli suomalainen jääkärieversti ja Suomen ilmavoimien komentaja.


title: Väinö Vuori

text: Hänen vanhempansa olivat räätälimestari Jooseppi Vuori ja Maria Lundström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anna Toini Charlotta Palojärven kanssa.


title: Väinö Vuori

text: Vuori kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa vuosina 1914–1915. Hän teki opintomatkat vuonna 1926 Italiaan, Tšekkoslovakiaan ja Englantiin, missä hän tutustui paikallisiin ilmavoimiin ja lentokoneteollisuuslaitoksiin. Myöhemmin hän teki opintomatkat myös Ruotsiin, Puolaan, Viroon ja Latviaan.


title: Väinö Vuori

text: Hän oli kuunteluoppilaana 18. marraskuuta 1932 – 6. helmikuuta 1933 Sotakorkeakoulussa. Hän suoritti tähystäjäntutkinnon ja sai Suomen lentomerkin 28. huhtikuuta 1928. Sotilasopintojaan hän jatkoi Englannissa, missä hän oli kirjoilla School of photography-, School of army co-operation-, School of sir pilotage- ja Course of costal reconnaissance oppilaitoksissa vuosina 1927–1928.


title: Väinö Vuori

text: Vuori liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 2. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hän osallistui Libaussa vuonna 1917 järjestetyille rautatienrakennuskursseille, jonka jälkeen hänet komennettiin valmistelemaan pataljoonan Suomeen lähtöä, sitä varten perustettuun järjestelyesikuntaan (Stab II). Hän oli ensimmäinen jääkäripataljoona 27:ssä palvellut suomalainen jolle myönnettiin rautaristi.


title: Väinö Vuori

text: Vuori saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Kelhossa Vuohiniemellä, Kukossa, Kämärällä ja Viipurissa.


title: Väinö Vuori

text: Vuori siirrettiin sisällissodan jälkeen 18. kesäkuuta 1918 alkaen Suomen valkoisen kaartin adjutantiksi, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 23. maaliskuuta 1919 Suojeluskuntain yliesikuntaan ylipäällikön adjutantiksi ja edelleen 23. toukokuuta 1919 Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin päälliköksi sekä 19. elokuuta 1920 yleisesikuntaupseeriksi Jääkäriprikaatin esikuntaan. Jääkäriprikaatin intendentiksi hänet siirrettiin 11. helmikuuta 1921 ja esikuntapäälliköksi 28. syyskuuta 1921. 2. Divisioonan esikuntapäälliköksi hänet siirrettiin 24. lokakuuta 1923.


title: Väinö Vuori

text:
Ilmavoimien palvelukseen Vuori siirtyi 27. kesäkuuta 1924 ja hänet nimitettiin Ilmavoimien esikuntapäälliköksi. Ilmavoimien komentajaksi hänet nimitettiin 2. helmikuuta 1926 vailla aikaisempaa kokemusta edes joukko-osaston komentamisesta, vailla teknistä tai korkeampaa sotilaallista koulutusta. Työskenneltyään kaksi vuotta ilmavoimien esikuntapäällikkönä Vuori nousi eronneen Arne Somersalon tilalle komentajaksi. Vuoren nimitys heijasteli osittain puolustusvoimia 1920-luvun aikana repinyttä valtataistelua tsaarin armeijassa palvelleiden ja jääkäriupseerien välillä. Se oli myös suomenkielisen upseeriston välivoitto ruotsinkielisistä aselajin johdossa. Vuoren pätevyys ilmavoimien komentajan tehtäviin oli olematon. Tämä seikka pysäytti Somersalon kaudella aloitetun edistyshenkisen toiminnan. Vesilentokoneet säilyttivät asemansa Suomessa vielä Vuoren komentajakauden ajan. Vuoren komentajakaudella Suomen ilmavoimissa vakiintui usko italialaisen Giulio Douhetin teorioihin pommikoneiden ylivoimaisuudesta tulevaisuuden ilma-aseena (Douhetismi). Vuori vieraili muiden suomalaisten upseereiden kanssa Varsovassa syyskuun 1927 lopulla.
Vuodesta 1928 alkaen Ilmapuolustusliiton, johon Somersalolla oli hyvät yhteydet, kautta esitetyt kiivaat vaatimukset ilmavoimien määrärahojen lisäämiseksi, alkoivat hitaasti vaikuttaa ilmavoimien kehittämiseen. Vuori oli päävastuullinen puolustushaaralle myönnettyjen varojen kuluttamisesta suorituskyvyltään kyseenalaisen kaluston hankintoihin. Puolustusneuvoston vuonna 1931 asettaman komitean ilmavoimien johdolle antama epäluottamuslause johti lopulta Vuoren eroon.


title: Väinö Vuori

text: Ilmavoimien komentajan tehtävässä hän toimi vuoteen 1932 saakka, jolloin hän siirtyi Kenttätykistörykmentti 3:n komentajaksi: Tehtävään hänet nimitettiin 8. syyskuuta 1932, josta hänet nimitettiin Tampereen rykmentin komentajaksi 1. heinäkuuta 1933. Armeijasta hän erosi 12. lokakuuta 1933, jonka jälkeen hän työskenteli vuodesta 1935 alkaen Oy Rauma wood ltd:n laatikkotehtaan johtajana, josta hän siirtyi lokakuussa 1938 kansainvälisen komitean palvelukseen ja valvoi puuttumattomuuden noudattamista Espanjan sisällissodassa.


title: Väinö Vuori

text: Vuori oli ilmavoimien erikoistuntijana Puolustuslaitoksen uudelleenjärjestelytoimikunnassa vuonna 1930 ja toimi Kaartin jääkäripataljoonan kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1921 ja puheenjohtaja vuonna 1922 sekä oli Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1921. Ilmavoimien kunniatuomioistuimen puheenjohtajana hän toimi vuonna 1925 ja Valtion lentokonetehtaan johtokunnan jäsenenä vuosina 1929–1932 sekä Suomen upseeriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1923–1925. Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1924–1925 sekä varapuheenjohtajana vuosina 1926–1927. Ilmailu-upseeriyhdistyksen johtokunnan puheenjohtajana hän taasen toimi vuonna 1925 ja Tuusulan suojeluskunnan kunniajäseneksi hänet nimitettiin vuonna 1919. Ilmailu-upseeriyhdistyksen ja Kauhavan lentoupseerikerhon kunniajäsenyydet hän sai vuonna 1933.


title: Teppo Rastio

text: Teppo Edvard Rastio (s. 15. helmikuuta 1934 Naantali) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan sekä hyökkääjän että puolustajan paikkaa. Teppo Rastio on edustanut Suomea myös jalkapallossa ja maahockeyssa.


title: Teppo Rastio

text: Rastio oli ensimmäinen raumalainen huippupelaaja. Hän oli myös ensimmäinen maajoukkueen arvokisapelaaja, joka tuli joukkueeseen Helsingin, Tampereen tai Turun ulkopuolelta.


title: Teppo Rastio

text: Rastio aloitti uransa Lukossa vuonna 1949. Ilveksessä hän pelasi kaudet 1956–1958 maajoukkueestakin tuttujen Raimo Kilpiön ja Jorma Salmen kentällisessä. Ilveksen vuodet olivat menestyksekkäät, sillä tuloksena oli molempina kausina Suomen mestaruus. Tämän jälkeen Rastio palasi Lukkoon vielä 13 kaudeksi. Vuonna 1963 Lukko juhli ensimmäistä ja edelleen ainoata SM-kultaansa.


title: Teppo Rastio

text: Maajoukkueessa Rastio pelasi yhteensä 106 ottelua; tehot 46 + 23 = 69. Mukaan mahtuvat seitsemät MM-kisat ja vuoden 1960 talviolympialaiset.


title: Teppo Rastio

text: Rastio pelasi jalkapallon Mestaruussarjassa 36 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia vuosina 1957–1958 edustaen Ilves-Kissoja. Suomensarjassa Rastio edusti Iiroja kaudella 1956 ja Lukkoa vuosina 1961–1962.


title: Teppo Rastio

text: Rastio pelasi yhden ottelun myös Suomen jalkapallomaajoukkueessa vuonna 1958.


title: Teppo Rastio

text: Ammatiltaan Teppo Rastio on rakennusmestari. Hän työskenteli Rauma-Repolan palveluksessa Suomessa, Kanadassa ja Neuvostoliitossa. Päätoimensa lisäksi Rastio toimi Turun ja Porin läänin sekä Länsi-Suomen läänin liikuntapaikkarakentamisen tarkastajana yli kolme vuosikymmentä ja jäi eläkkeelle 71-vuotiaana.


title: AIFF

text: Audio Interchange File Format (AIFF) on audiotallennusmuoto (tiedostomuoto), jota käytetään tietokoneissa. Muoto itsessään ei pakota pakkausta audiodatalle vaan se voi olla pakkaamattomana PCM tai LPCM koodattuna.


title: AIFF

text: Tiedostomuoto tukee ääntä useassa eri formaatissa, jossa voi olla vaihtuva määrä kanavia, näytteenottotaajuus ym. Tallettavan ohjelman on kerrottava tiedot tiedoston "metadatalohkoissa" ("chunks").


title: AIFF

text: Apple suunnitteli AIFF-formaatin IFF-formaatin pohjalta, joka on säilöjämuoto AIFF:lle. AIFF-tiedostomuotoa käytetäänkin yleisimmin Apple Macintosh-tietokoneissa.


title: Juba

text: Juba voi tarkoittaa seuraavia:


title: Volkswagen Kupla

text: Volkswagen "Kupla" (alkujaan "Typ 1") on Volkswagenin ensimmäinen automalli. Kuplaa valmistettiin kaikkiaan noin 21,5 miljoonaa kappaletta vuosina 1938–2003. Sitä valmistettiin Saksassa vuoteen 1978 asti, minkä jälkeen tuotanto jatkui Brasiliassa ja Meksikossa vuoteen 2003 saakka. Kuplan tuotantomäärät ylittivät aikoinaan T-Fordin siihen astisen ennätyksen. Sittemmin Volkswagen Golfin tuotantomäärät ovat ylittäneet tämänkin luvun miljoonilla. (On syytä silti huomata, että Golfit ja myös Toyota Corollat ovat nimestään huolimatta olleet eri autoja mallisukupolvittain.) Kuplassa on korin takaosassa sijaitseva ilmajäähdytteinen 1200–1600-kuutioinen nelisylinterinen nelitahtinen bokseri- eli vastaiskumoottori.


title: Volkswagen Kupla

text: Kupla sai alkunsa Adolf Hitlerin aloitteesta. Hän halusi edesauttaa Saksan autoistumista halvan henkilöautomallin avulla. Suunnittelun reunaehdot saneltiin vuonna 1934 Berliinin autonäyttelyn avajaisissa:


title: Volkswagen Kupla

text: Tehtävää varten oli tarjolla kolme suunnittelijaa: Josef Ganz, Edmund Rumpler ja Ferdinand Porsche. Näistä Ganz ja Rumpler karsiutuivat juutalaistaustansa vuoksi, ja niinpä tehtävään valittiin itävaltalainen Porsche.


title: Volkswagen Kupla

text: Projektille määriteltiin kireä aikataulu joka ei kuitenkaan pitänyt muun muassa siksi että toiset saksalaiset autonvalmistajat vaikeuttivat hanketta, sillä ne eivät katsoneet hyvällä uuden kilpailijan tulemista markkinoille.


title: Volkswagen Kupla

text: Porschella oli ennestään kokemusta vastaavanlaisten autojen suunnittelusta, sillä hän oli aiemmin vastannut Zündapp Typ 12 ja NSU Typ 32 -prototyyppien suunnittelusta. Ratkaisevaksi muodostui kuitenkin läheinen tuttavuus muiden autosuunnittelijoiden kanssa. Ennen Hitlerin suunnittelutoimeksiantoa Porsche oli tutustunut Steyrilla työskennellessään maanmiehiinsä Erwin Komendaan, Béla Barényiin ja Hans Ledwinkaan. Komenda oli siirtynyt Porschen perustaman suunnittelutoimiston palvelukseen ja vastasi myöhemmin Kuplan muotoilusta. Barényi oli laatinut tutkielman pienestä kansanautosta jo 1926 ja tästä syystä hänelle on jälkeenpäin jopa vaadittu kunniaa Volkswagenin keksimisestä. Kuitenkin merkittävimmäksi hyödyksi koitui tuttavuus tässä vaiheessa jo Tatralle pääsuunnittelijaksi siirtyneen Ledwinkan kanssa. Porsche myönsikin jälkeenpäin 'kurkkineensa Tatran uusia suunnitelmia Ledwinkan olan ylitse'. Ledwinkan pojan, Erich Ledwinkan mukaan Hans olisi hahmotellut pikkuauton perusrakenteen yhdessä Porschen kanssa erään myöhäiseen yöhön venyneen tapaamisen aikana.


title: Volkswagen Kupla

text: Porschen pikkuauton ensimmäiset prototyypit valmistuivat jo 1935. Auton nimeksi tuli "KdF-Wagen" kansallissosialistisen työläisjärjestö Kraft durch Freuden mukaan. Autotehdasta varten rakennettiin kokonainen uusi kaupunki, Stadt des KdF-Wagens, jonka nimeksi vaihtui myöhemmin Wolfsburg. Autolle oli kaavailtu 120 000 kappaleen vuosituotantoa vuodelle 1940. Rahoitusta haettiin myymällä 300 000 autosäästäjälle kuponkeja. Toisen maailmansodan syttyminen vuonna 1939 muutti suunnitelmia, ja KdF-tehdas alkoi tuottaa sotavarusteita. Tuotantolinjoilla valmistettiin Volkswagen-malleja Kübelwagen ja Schwimmwagen. Kuplien tuotanto jäi 600 kappaleeseen, mikä oli pettymys säästäjille. Sodan jälkeen tehtaan lopun uskottiin tulleen, mutta uuden johtajan Heinrich Nordhoffin ja uuden automallin Exportin myötä tehdas saatiin pelastettua.


title: Volkswagen Kupla

text:
1930-luvun lopulla KdF-Wagenin lopullisten prototyyppien valmistuessa Tatralla huomattiin Porschen hyödyntäneen heidän kehittämiään ratkaisuja. Yhtäläisyyttä havaittiin erityisesti Tatra T97:n ja hieman vanhemman V 570:n kanssa. Selkeitä patenttirikkomuksia havaittiin yksitoista, ja Tatra alkoi perätä hyvitystä oikeusteitse. Porsche pyrki sopimaan asiaa Tatran kanssa neuvottelemalla, mutta Hitler ilmoitti ratkaisevansa ongelman itse. Näin kävikin vuonna 1938 Saksan miehitettyä Tšekkoslovakian Sudeettialueet, mukaan lukien Tatran tehtaat Kopřivnicessa.
Vuoden 1939 Berliinin autonäyttelyssä Saksan määräysvalta konkretisoitui, kun Tatra T97 poistettiin näyttelystä ennen avajaisia. Vaikka se ei suoranaisesti ollutkaan samaa koko- ja hintaluokkaa KdF-Wagenin kanssa, autojen tekniset ja muotoilulliset yhtäläisyydet olivat saksalaisille kiusallisen ilmeisiä. Samana vuonna T97:n valmistus määrättiin lopetettavaksi.


title: Volkswagen Kupla

text: Toisen maailmansodan jälkeen vanha patenttikiista nostettiin jälleen esille. Oikeuden päätös saatiin lopulta vuonna 1961, jolloin Volkswagen tuomittiin maksamaan hyvityksenä patenttirikkomuksesta kolme miljoonaa Saksan markkaa. Summaa voi pitää pienenä, kun sitä vertaa Kuplan 21 miljoonan kappaleen valmistusmäärään.Vaikka klassisen "Kuplan" valmistus lopetettiin 2003, sen perinteitä vaalivaa Volkswagen New Beetle -mallia valmistetaan Meksikossa Pueblan tehtaalla. Malli perustuu Golfin IV-sukupolven tekniikkaan.


title: Volkswagen Kupla

text: Kupla oli suunniteltu Saksan autobahneille, ja sillä pystyi ajamaan huippunopeutta jopa tunteja ilman pelkoa moottorin ylikuumenemisesta. Ilmajäähdytys ei tarjonnut kovin hyvää lämmityslaitetta, mutta poisti huolen jäähdytysnesteen jäätymisestä pakkasella. Tämä yhdistettynä aikanaan suuren 15" rengaskoon tuomaan hyvään etenemiskykyyn auraamattomassa lumihangessa teki Kuplasta erittäin suositun 1950-luvun Suomessa.


title: Volkswagen Kupla

text: Tuontisäännöstelyn ollessa Suomessa voimassa aina 1960-luvun alkupuolelle joutui uutta Kuplaa jonottamaan jopa vuosia ja vähän käytetystä saattoi saada uutta paremman hinnan. Lainsäädäntö mahdollisti tietyille työntekijäryhmille ns. merimiesautojen tuonnin kiintiöiden ulkopuolelta, näistä suurin osa oli kysyttyjä kuplavolkkareita.


title: Volkswagen Kupla

text: Kuplan valmistusajan alkupuolella 1950–60-luvuilla oli hyvin tavallista että pikkuauton moottori kesti vain n. 100 tkm. Volkswagenin jälleenmyyjä organisoi kätevästi toimivan vaihtokonejärjestelmän. Myöhemmin moottorin vaihtamisessa järjestettiin näytösluontoisia kilpailuja, nopeimmat alan harrastajat vaihtoivat ne jopa muutamassa minuutissa paikalleen.


title: Volkswagen Kupla

text: Kuplavolkkarissa on kantava pohjalevy ja erillinen kori. Tämä mahdollistaa korin vaihtamisen helposti ja erilaisia avonaisia hiekkakirppuja tai urheiluautokopioita tulikin rakennussarjoina markkinoille 1960-luvulta alkaen.


title: Volkswagen Kupla

text: Kuplassa on vääntösauvajousitus (poikkeuksena 1302/03-mallit, joissa on edessä MacPherson-tyyppinen joustintukijousitus).


title: Volkswagen Kupla

text: Tehdas käytti Kuplasta mallimerkintää "Typ 1". "Typ 2" oli tylppäkeulainen pakettiauto, "Typ 3" 1960-luvun isompi 1500/1600-malli ja "Typ 4" 1970-luvun iso 411/412-malli.


title: Volkswagen Kupla

text: Kuplaa on valmistettu Saksan lisäksi Australiassa, Etelä-Afrikassa, Brasiliassa ja Meksikossa. Heinolassa kokosi Wihuri-Yhtymä 1960-luvun lopussa 48 kappaleen koe-erän. Avokuplat kokosi sama Karmannin koripaja Saksassa, joka teki Kuplaan perustuvat Karmann Ghia -coupemallit.


title: Volkswagen Kupla

text: Vaikka Volkswagenin vuonna 1974 esittelemä Golf -malli ei suoranaisesti olekaan Kuplan seuraaja eikä tehdas virallisesti asiaa näin ilmaissutkaan, se kuitenkin peri siltä paikkansa yhtiön tärkeimpänä myyntivalttina. Kupla oli 1970-luvulla auttamattomasti vanhentunut ja uusi automalli oli yhtiölle elintärkeä.


title: Rauno Meriö

text: Rauno Martti Meriö (s. 22. lokakuuta 1933 Käkisalmi) oli Ilmavoimien komentajana 22. huhtikuuta 1975 – 31. tammikuuta 1987.


title: Rauno Meriö

text: Meriö valmistui Kadettikoulusta vuonna 1955. Hän toimi Messerschmitt Bf 109 -lentueen päällikkönä Hävittäjälentolaivue 31ssä ja sai Vampire-suihkukonekoulutuksen. Vuosina 1959–1960 hän toimi lennonopettajana silloisessa Ilmasotakoulussa Kauhavalla. Kapteeniksi ylennetty Meriö opetti ilmasotatekniikkaa Sotakorkeakoulussa vuosina 1962–1966 suorittaen samalla diplomi-insinöörin tutkinnon. SKK:n ilmasotalinjan hän kävi itse vuosina 1966–1967 edeten tätä kautta Ilmavoimien Esikuntaan. Totaalisen maanpuolustuksen kurssin Meriö suoritti vuonna 1972 yleten everstiksi.


title: Rauno Meriö

text: Meriö toimi Ilmasotakoulun johtajana vuosina 1972–1973 sekä Lapin Lennoston ensimmäisenä komentajana Rovaniemellä vuosina 1973–1975.


title: Rauno Meriö

text: Vuonna 1975 nimitettiin kenraalimajuriksi ylennetty Meriö ilmavoimien komentajaksi. Meriö ajoi Draken-hävittäjien lisähankintoja Lapin Lennostolle ja Satakunnan Lennostolle. Hän myös puolsi Hawk-harjoitushävittäjien lisähankintoja. Meriö ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1980.


title: Rauno Meriö

text: Hänen puolustushaarakomentajakauteensa sattui vuodenvaihteen 1984–1985 nk. ohjusvälikohtaus, jossa Inarinjärveen putosi harhautunut neuvostoliittolainen ilmamaaliohjus. Sen puitteissa pohdittiin, onko Suomen ilmavalvonta tarpeeksi tehokas.


title: Rauno Meriö

text:
Sotilasuransa aikana Meriö seurasi tiiviisti ufotutkimusta ja hän myös suomensi jonkin verran ulkomaista ufokirjallisuutta.
Yksi tällaisia kirjoja on Humanoidit (Otava, 1972. 316 s., alkuperäisteos The Humanoids ISBN 978-0860070573). Tätä ennen hän käänsi saksan- ja englanninkieliset teokset Waffe und Wirkung bei der Fliegerabwehr (1966), Fighters (1968), Bombers (1968) ja Fighters 1914–1919 (1969).


title: Rauno Meriö

text: Meriö oli Karjalan Liiton puheenjohtajana vuosina 1990–1995. Hän puolusti julkisuudessa Karjalan palautusta ja on 2000-luvun alusta ollut ProKarelian toisena puheenjohtajana.


title: Rauno Meriö

text: Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Meriö oli Nuorsuomalaisten ja europarlamenttivaaleissa Kokoomuksen ehdokkaana.


title: Kaimaanit

text: Kaimaanit (Caimaninae) on alaheimo alligaattoreiden (Alligatoridae) heimossa. Sana "kaimaani" on peräisin Karibian alueelta, missä alligaattoria kutsutaan "acojomaksi".


title: Remu plays Hurriganes

text:
Remu plays Hurriganes oli 1990-luvulla toiminut Remu Aaltosen Hurriganesin musiikkia soittava yhtyeprojekti. Projektin kokoonpano muodostui Remu Aaltosen lisäksi useista suomalaisista eturivin muusikoista.
Projekti alkoi hämeenlinnalaisen musiikkivaikuttajan Arno Carstedtin ideasta. Hurriganes-tyylistä rockia soittava hämeenlinnalainen bändi Mama Grande muuttui kokoonpanon ytimeksi, jota vahvistettiin Jarkko Evellä ja Tatu Mannbergilla. Mamagrandelaiset olivat: Timo "Häkä" Mann (basso), Patti Patoila (rummut), Willie Devone (kitara).
Tällä kokoonpanolla yhtye toimi 1994-1995. Myöhemmin kokoonpano muuttui vuosien aikana useasti; yhtyeessä vaikuttivat eri aikoina muun muassa Rocka Merilahti, Jukka Orma, Mikko Löytty sekä useat muut suomalaiset rock-muusikot.


title: Remu plays Hurriganes

text: Remu plays Hurriganes -projekti julkaisi vuonna 1994 live-albumin "Roadrunner Tour". Projekti lopetti toimintansa 1990-luvun lopulla, jolloin Remu Aaltonen ryhtyi esiintymään Harri ja Rocka Merilahden kanssa nimellä Remu & Hurriganes.


title: Eino Laihiala

text: Eino Laihiala (22. marraskuuta 1916, Terijoki – 10. lokakuuta 1991 Jyväskylä) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari ja sotilas.


title: Eino Laihiala

text: Luutnantti Laihiala nimitettiin 21. joulukuuta 1944 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 172.


title: Eino Laihiala

text: Myöntämisen perusteina mainitaan Laihialan kunnostautuminen jatkosodan hyökkäysvaiheessa 1941 Onkamuksen järvikapeikkoja aukaistaessa. Tuolloin Laihiala asettui miehistönsä kanssa vapaaehtoisesti mottiin, aiheutti mottia puolustaessaan viholliselle suuret tappiot ja mahdollisti omien päävoimien murtautumisen kapeikkojen läpi. Myöhemmin samana vuonna Laihiala valtasi Äänisen Suurlahdella vihollisen proomuryhmän runsaine lasteineen. Suurhyökkäyksen torjuntataisteluissa vuonna 1944 Laihialan komppania viivytti vihollista Mainila-Juotselän suunnassa 16 tunnin ajan aiheuttaen viholliselle satojen miesten tappion ja antaen omille joukoille aikaa puolustuksensa järjestämiseen.


title: Eino Laihiala

text: Pitkän uran puolustusvoimissa tehnyt Laihiala siirtyi reserviin majurina vuonna 1971.


title: Raimo Kilpiö

text: Raimo Olavi Kilpiö (s. 2. helmikuuta 1936 Parikkala) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä.


title: Raimo Kilpiö

text: Kilpiö pelasi pitkän ja menestyksekkään uran Ilveksessä, RU-38:ssa ja Ässissä. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa SM-sarjassa kaudella 1953–1954 Ilveksessä. Kilpiö lopetti pelaamisen vuonna 1977, jolloin pelattiin jo SM-liigaa.


title: Raimo Kilpiö

text: Kilpiö oli aikansa suurimpia hyökkääjätähtiä. Hänet valittiin muun muassa neljä kertaa SM-sarjan parhaaksi hyökkääjäksi. Suomen mestaruuden Kilpiö voitti kuusi kertaa, joista neljä ensimmäistä tuli Ilveksessä, yksi RU-38:ssa ja yksi Ässissä. SM-sarja ja -liiga urallaan Kilpiö teki tehot 261+231 459 ottelussa.


title: Raimo Kilpiö

text: Maajoukkueessa Kilpiö pelasi 168 ottelua, joissa teki tehot 58+40. MM-kilpailuissa Kilpiö esiintyi kahdeksan kertaa ja myös kahdesti olympialaisissa.


title: Raimo Kilpiö

text: Kilpiö voitti jalkapallossa SM-hopeaa TaPassa vuonna 1962. Samana vuonna hän pelasi myös yhden B-maaottelun.


title: Raimo Kilpiö

text: SM-liiga jakaa nykyään vuosittain Raimo Kilpiö -palkintoa, joka jaetaan liigan herrasmiespelaajalle.


title: Leo Gudas

text: Leo Gudas (s. 20. toukokuuta 1965 Bruntal, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Leo Gudas

text: Gudas aloitti uransa Sparta Prahassa, jossa hän pelasi kaudet 1987–1990. Tämän jälkeen hän siirtyi SM-liigan JYPiin, jossa pelasi kaudet 1990–1992. Ensimmäisen kautensa päätteeksi hänet valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen. Lisäksi hän voitti runkosarjan tehotilaston. Seuraavalla kaudella hän pelasi Saksassa Hedos Münchenissä, kunnes siirtyi loppukaudesta takaisin Sparta Prahaan. Hän aloitti Prahassa myös kauden 1993–1994, mutta siirtyi kesken kauden Sveitsiin EHC Bieliin. Kauden 1994–1995 Gudas pelasi Norjassa ja kauden 1995–1996 Tšekissä Kometa HC Brno -joukkueessa. Seuraavat kaksi kautta hän pelasi Ruotsin 1. divisioonassa IF Troja Ljungby -joukkueessa. Seuraavaksi hän pelasi kaudet 1998–2000 Saksan DEL-liigassa Augsburger Pantherissa ja kaudet 2000–2002 Saksan 2. Bundesliigassa Heilbronner EC -joukkueessa. Uransa viimeisen kauden 2002–2003 hän pelasi Tšekissä HC Berounsti Medvedi -joukkueessa.


title: Leo Gudas

text: Calgary Flames varasi Gudaksen NHL:ään 1990 varaustilaisuuden 12. kierroksella numerolla 251, mutta hän ei ikinä pelannut NHL:ssä. Maajoukkueurallaan Gudas edusti Tšekkoslovakiaa vuoden 1991 Kanada Cupissa ja 1992 talviolympialaisissa, jossa joukkue saavutti olympiapronssia. Hän oli mukana myös vuosien 1989, 1990, 1991 ja 1992 MM-kisoissa sekä Tšekin joukkueessa vuoden 1993 MM-kilpailuissa. Saldona MM-turnauksista oli neljä pronssia.


title: Leo Gudas

text: Leon poika Radko Gudas on jääkiekkoilija.


title: Cromwell

text: Cromwell on seuraavien henkilöiden sukunimi:Nimi Cromwell voi viitata myös seuraaviin:


title: Revonnenä

text: Revonnenä () on Pietarin kaupungin Primorjen piiriin kuuluva taajama Siestarjoen eteläpuolella Suomenlahden rannalla. Alue on saanut nimensä nenämäisestä niemestä. Alueella on nykyisin varakkaiden venäläisten vapaa-ajan rakennuksia eli datšoja.


title: Marko Pyhtilä

text: Marko Pyhtilä (s. 1970) on jyväskyläläinen taiteen tohtori ja näytelmäkirjailija, jonka teoksia sekä Jyväskylän Teatteri Poleemi kuin Helsingin Teatteri Poleemi on esittänyt.


title: Stamford Bridge

text: Stamford Bridge on lontoolaisen Chelsea Football Club -jalkapalloseuran kotistadion. Stamford Bridge avattiin virallisesti 28. huhtikuuta 1877. Ensimmäisen 28 vuoden aikana Stamford Bridgellä ei kuitenkaan pelattu lainkaan jalkapalloa, vaan kilpakentällä järjestettiin "London Athletic Clubin" urheilutapahtumia.


title: Stamford Bridge

text: Alun perin Stamford Bridgen stadionia tarjottiin Fulham Football Clubin käyttöön, mutta seura kieltäytyi mahdollisuudesta. Vuonna 1905 perustettiin uusi seura, Chelsea Football Club, joka siirtyi uudelle Stamford Brigde -stadionille. Vuodesta 1905 lähtien Stamford Bridge on ollut Chelsea Football Clubin jalkapallostadion.


title: Stamford Bridge

text: Stadionin suunnitteli Archibald Leitch, ja se käsitti alun perin 120 metriä pitkän katsomon, johon mahtui 5000 katsojaa. Stamford Bridgellä suurin yleisömäärä saavutettiin 12. lokakuuta 1935, kun stadionilla seurasi jalkapallo-ottelua Arsenalia vastaan 82 905 katsojaa.


title: Stamford Bridge

text: Stadionin nimen uskotaan syntyneen useista paikallisista paikannimistä. 1700-luvun kartasta voi nähdä, että paikalla, jossa Stamford Bridge -stadion nykyään sijaitsee, Fulham Road ja Kings Road risteytyivät Stanford Creek -nimisen joen kanssa. Silta, jossa Stamford Creek -joki risteytyi Fulham Roadin kanssa, on merkitty karttaan nimellä Little Chelsea Bridge (pieni Chelsea-silta). Paikalliset kutsuivat siltaa alun perin kuitenkin Sanford Bridgeksi. Silta, joka ylitti Stanford Creekin Kings Roadin kohdalla, tunnettiin nimellä Stanford Bridge. Uskotaan, että näiden kahden sillan nimet, Stanford Creek ja Little Chelsea Bridge sulautuivat vähitellen ensin Stanford Bridgeksi, sitten Stamford Bridgeksi (kuuluisan Stamford Bridgen taistelun vaikutuksesta), ja lopulta stadionin nimeksi.


title: Cuanza Norte

text: Cuanza Norte on Angolan maakunta, joka sijaitsee maan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 20 500 neliökilometriä ja siellä asuu noin 428 000 ihmistä. Maakunnan pääkaupunki on N’Dalantando.


title: Cuanza Norte

text: Cuanza Norte sijaitsee Cuanzajoen pohjoisrannalla.


title: Pohjoisten kansojen historia

text: Pohjoisten kansojen historia () on Olaus Magnus Gothuksen kirjoittama latinankielinen pohjoismaisten kansojen historiateos, joka ilmestyi vuonna 1555. Sen Suomea koskevat osat on suomennettu.


title: Cuanza Sul

text: Cuanza Sul on Angolan maakunta, joka sijaitsee maan länsiosassa. Sen pinta-ala on 55 500 neliökilometriä ja siellä asuu noin 1,7 miljoonaa ihmistä. Maakunnan pääkaupunki on Sumbe.


title: Cuanza Sul

text: Cuanza Sul sijaitsee Cuanzajoen etelärannalla.


title: Vartiosaari

text: Vartiosaari () on saari ja kaupunginosa numero 48 kaakkoisessa Helsingissä. Vartiosaari on toisaalta myös osa-alue Laajasalon peruspiirissä.


title: Vartiosaari

text: Vartiosaaren osa-alue kuuluu Helsingin itäosien sisäsaaristoon. Alue on sikäli aitoa saaristoa, ettei sinne johda siltaa eikä siellä ole teitä autoille. Osa-alue käsittää paitsi itse Vartiosaaren myös sen eteläpuolella sijaitsevan Paloluodon () sekä pohjoispuolella olevat Tervaluodon () ja Vasikkaluodon () saaret.


title: Vartiosaari

text: Vartiosaaren kaupunginosa sijaitsee Tammisalon eteläpuolella, Laajasalon Yliskylän itäpuolella ja Meri-Rastilan länsipuolella. Tammisalosta sen erottaa Jatasalmi, Laajasalosta Reposalmi ja Meri-Rastilasta Ramsinsalmi.


title: Vartiosaari

text: Vartiosaaren alueella asuu pysyvästi noin kymmenen ruokakuntaa eli 25–30 henkeä (2006). Työpaikka sieltä löytyy kolmelle (31.12.2003). Alueella sijaitsee viitisenkymmentä kesäasuntoa ja huvilaa. Vanhimmat huvilat ovat 1800-luvulta, mutta pääosin huvila-asutus on peräisin 1900-luvun alusta. Saaressa on satakunta palstaviljelmää kaupungilta vuokratulla maalla. Helsingin kaupunki omistaa noin 90 % Vartiosaaren 83 hehtaarin pinta-alasta ja myös pääosan ympäröivistä saarista.


title: Vartiosaari

text: Suomen Saaristokuljetus (aikataulut 2012) liikennöi Vartiosaareen vapusta syyskuun puoliväliin saakka. Koulujen kesäloma-aikana Vartiosaareen liikennöidään useampia kertoja päivässä Hakaniemestä, Herttoniemen rannasta, Laajasalosta ja Vuosaaren Aurinkolahdesta. Koulujen kesälomien ulkopuolella saareen liikennöidään perjantaisin, lauantaisin, sunnuntaisin ja maanantaisin. Saaren asukasyhdistyksellä on muutamia omia ja suosittuja veneitä.


title: Vartiosaari

text: Koko Suomen ainoa rantaruttojuuriesiintymä löytyy Vartiosaaren etelärannalta; tämä kasvupaikka on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.


title: Sant’Agata Bolognese

text: Sant’Agata Bolognese on kunta Bolognan metropolikaupungissa Emilia-Romagnan alueella Italiassa. Se on kuuluisa Lamborghinin autotehtaastaan.


title: Sant’Agata Bolognese

text: Vuoden 2015 lopulla kunnassa oli 7 291 vakituista asukasta.


title: Aggregaatti

text: Aggregaatti (polttomoottori-generaattori tai sähkövoimakone) on laitteisto, joka tuottaa sähköä esimerkiksi bensiini- tai dieselmoottorin voimalla. Aggregaatti on usein siirrettävä ja sen tyypillisiä käyttökohteita alueet, joihin sähköverkko ei ulotu tai sähkön jakeluhäiriön varalta tarvitaan nopeasti varavirtaa. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi työmaa-alueet, kesämökit, maatilat, omakotitalot, sairaalat sekä sotilasjärjestelmät ja yleisötilaisuudet maasto-olosuhteissa. Junissa käytetään vaunujen tarvitseman sähkön tuottamiseen erityisiä aggregaattivaunuja esimerkiksi ajettaessa sähköistämättömällä radalla. Aggregaatteja käytetään myös akustojen lataamiseen esimerkiksi kesämökeillä tai sotilasjärjestelmien asemakäytössä.


title: Aggregaatti

text: Aggregaatti voi toimia itsenäisenä varavirtayksikkönä, mikäli siinä on automaattinen jännitteensäätö ja herätystoiminto sähkökatkon sattuessa. Aggregaatin tuottama virta voi olla standardin mukaista verkkosähköä vastaavaa yksi- tai kolmivaiheista virtaa, mutta sähkön laatu saattaa vaihdella hieman aggregaatin laadusta sekä teknisistä ratkaisuista riippuen. Erityisiin käyttötarkoituksiin on myös esimerkiksi 12 V, 24 V tai 48 V tasavirtaa tuottavia aggregaatteja. Käydessään normaali aggregaatti pitää suhteellisen kovaa, "säksättävää" ääntä, mutta esimerkiksi elokuvatuotantoa varten on saatavilla myös hiljaisempia aggregaatteja. Hyvin suuri aggregaatti on saatettu sijoittaa ajoneuvon perävaunuun tai pakettiauton / kuljetuskontin sisään, jotta sen siirtäminen olisi helppoa.


title: Aggregaatti

text: Sähköä voidaan tuottaa traktorikäyttöisellä generaattorilla. Nämä generaattorit tuottavat sähköä tyypillisesti muutamia kymmeniä kilowatteja. Traktorigeneraattorit ovat yleisiä maatalouskäytössä ja 27–60 kVA tuottavat mallit ovat suosituimpia (v. 2006). Generaattori saa voimansa traktorin voiman ulosotosta nivelakselin välityksellä, eli traktorin moottori toimii aggregaatin polttomoottorina. Traktorikäyttöinen generaattori voi olla kiinnitettynä traktorin kolmipistenostolaitteisiin tai se voi olla traktorista irrallinen, omilla jaloilla oleva generaattori. Generaattorissa on hammasvaihde, jolla kierrosnopeus nostetaan 1500 tai 3000 kierrokseen minuutissa.


title: Mississippinalligaattori

text: Mississippinalligaattori eli amerikanalligaattori ("Alligator mississippiensis") on suurin alligaattorilaji. Sen pituus on noin 3 m koirailla, naarailla vähemmän, mutta pisin tavattu yksilö on ollut 5,8 m pitkä. Sillä on vaalea vatsa, jossa ei ole luutumia tai sarveistumia, ja sitä on metsästetty nahkansa vuoksi.


title: Mississippinalligaattori

text: Touko–heinäkuussa alligaattorinaaras laskee 20–70 munaa jopa metrin korkuiseen ja parin metrin levyiseen pesään, jonka se rakentaa savesta, mullasta ja kasveista. Se vartioi pesää herkeämättä 9–10 viikkoa, kunnes 20 cm pitkät poikaset kuoriutuvat. Emo auttaa ne ulos niiden piipityksen ohjaamana. Se kaivaa poikasilleen uuden, suuremman onkalon, jonka halkaisija on yleensä yli 3 m. Poikaset pysyvät emonsa luona 1–3 vuotta.


title: Mississippinalligaattori

text: Nuoret alligaattorit syövät enimmäkseen selkärangattomia eläimiä, mutta aikuiset voivat käydä myös suurien nisäkkäiden, kuten koirien ja kauriiden kimppuun. Ne eivät ole yleensä vaaraksi ihmisille, ja kömpelyytensä vuoksi ne eivät onnistu tekemään eläinlaumassa suurta tuhoa.


title: Mississippinalligaattori

text: Alligaattorit elävät keskimäärin 56-vuotiaiksi.


title: Villafranca-vaihe

text: Villafranca-vaihe (lat. "Villafranhcium", engl. "Villafranchian") oli nisäkäsfossiilien perusteella määritelty geologinen ajanjakso noin 3–1 miljoonaa vuotta sitten plioseenikauden lopussa ja pleistoseenikauden alussa Euroopassa. Se on saanut nimensä luoteisitalialaisen kylän Villafranca d'Astin kylän mukaan.


title: Villafranca-vaihe

text: Villafranca-vaiheessa kehittyi nopeasti useita uusia nisäkäslajeja. Vaihe on merkittävä myös siksi, että silloin elivät varhaisimmat sellaiset hominidit, joista myöhemmin kehittyi nykyihminen ("Homo sapiens").


title: Koiratutka

text: Koiratutka on laite, jolla seurataan lemmikkieläintä maastossa.


title: Koiratutka

text: Yleisin eläinten seurantalaitteiden käyttäjäryhmä on metsästäjät, joille suunnatut tuotteet on kehitetty toimimaan ääriolosuhteissa. Kaupunkeihin on erilaisia tuotteita lemmikkikissojen ja -koirien seuraamiseen.


title: Koiratutka

text: Termi "tutka" kuvaa hyvin toimintaa, vaikka sinällään näillä koiranpaikantimilla ei ole mitään tekemistä varsinaisen tutkan kanssa. Paikannustapoja on käytössä kaksi: radiosuuntima ja GPS-paikannus


title: Koiratutka

text: Koiran pannassa oleva radiolähetin lähettää signaalia, jota vastaanotetaan metsästäjällä olevalla vastaanottimella. Vastaanottimessa on suunta-antenni, jonka ansiosta vastaanotinta pyörittämällä voidaan kuulla ja nähdä, mistä suunnasta signaali kuuluu voimakkaimmin – koira on siinä suunnassa. Etäisyyden arviointi perustuu signaalin voimakkuuden arviointiin. Uusimmissa tuotteissa on automaattinen signaalin suunnan ja voimakkuuden määritys, jolloin vastaanotin näyttää suoraan kompassisuunnan koiraan ja antaa karkean etäisyysarvion.


title: Koiratutka

text: Toinen yleinen paikannustekniikka on koiran pannassa oleva GPS-vastaanotin. Se lähettää tietonsa matkapuhelinverkon kautta metsästäjällä olevaan matkapuhelimeen, jossa on paikannusohjelma. Koiran paikka näkyy tämän ohjelman kartalla. Tällaisia laitteita on ollut markkinoilla vuodesta 2001.


title: Koiratutka

text: 2000-luvun alkupuolella laitteet olivat GPS-matkapuhelimista muokattuja laitteita, joissa koiralla oleva laite oli valjaissa olevassa kotelossa.


title: Koiratutka

text: 2000-luvun puolivälin jälkeen tulivat markkinoille koiratutkat, jotka on integroitu kaulapantaan. GPS-vastaanottimien epäherkkyyden vuoksi GPS-antenni sijoitettiin keskelle koiran niskaa. Koiran kaulan alle asetetussa kotelossa oli virtalähde ja muuta elektroniikkaa.


title: Koiratutka

text: 2000-luvun lopulla GPS-vastaanottimien herkkyydet paranivat, jolloin GPS-vastaanotin ja kaikki muu elektroniikka on ollut mahdollista siirtää yhteen kokonaisuuteen, joka roikkuu koiran kaulassa. Tällöin koiran pantaosaan ei tarvitse laittaa johtoja, jotka voisivat rikkoutua. Toteutuksessa on eroja eri valmistajien välillä.


title: Koiratutka

text: Pantaan integroidut koiratutkat ovat kevyitä, eivätkä tartu risuihin niin helposti kuin valjaat. Valjaissa on kuitenkin myös etunsa: Ne näkyvät selvästi metsässä ja lisäävät koiran turvallisuutta ampumatilanteissa ja liikenteessä. Valjaassa oleva laite on ihanteellisimmalla paikalla GPS- ja GSM-signaalin suhteen, joten valjaassa oleva laite toimii parhaiten huonoissa oloissa. Muutamien merkkien paikanninosia voi käyttää sekä valjaissa että pannassa.


title: Koiratutka

text: Nykyiset Suomessa valmistetut laitteet ovat vesitiiviitä, joten koira voi tarvittaessa myös uida. Nykyisissä GPS-pohjaisissa pannoissa paikannus saadaan metsästäjän matkapuhelimeen GPRS-yhteydellä tai tekstiviestillä. Ohjelmat ja laitteet sisältävät monia hyödyllisiä ominaisuuksia koiran seuraamiseen. Laitteesta saa tietoja muun muassa haukkutiheydestä, nopeudesta, akkujen tilasta ja koiran kulkemasta matkasta. Kehittyneimmissä laitteistoissa on mahdollisuus seurata laitteen kulkua myös internetistä, jolloin nähdään koko metsästysporukan sijainnit samalla kartalla. Tällöin edellytyksenä on kuitenkin saman valmistajan laitteiden ja ohjelmistojen käyttö.


title: Koiratutka

text: Suomi on koiranpaikannusteknologiassa edistyksellisin maa koko maailmassa.


title: Carl Philip (Ruotsin prinssi)

text: Ruotsin prinssi Carl Philip (koko nimeltään Carl Philip Edmund Bertil, s. 13. toukokuuta 1979), Värmlannin herttua, on Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaan ja kuningatar Silvian toinen lapsi ja ainoa poika. Hän syntyi kruununprinssiksi, mutta kruununperimysjärjestystä muutettiin vuoden 1980 alussa niin, että perimysjärjestyksessä ensimmäinen on kuninkaan ja kuningattaren esikoinen sukupuoleen katsomatta. Näin hän on sisarensa kruununprinsessa Victorian ja Victorian lasten, Itä-Götanmaan herttuatar prinsessa Estellen ja Skånen herttua prinssi Oscarin jälkeen Ruotsin kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä.


title: Carl Philip (Ruotsin prinssi)

text: Sotilasarvoltaan Carl Philip on Ruotsin kuninkaallisen laivaston kapteeni, joksi hänet ylennettiin joulukuussa 2007. Hän on opiskellut graafista suunnittelua ja mainontaa "Forsberg skola i grafisk design" -koulussa Tukholmassa sekä maatalousalan tutkinnon Ruotsin maatalousyliopistossa Alnarpissa. Carl Philip seurusteli 1999 alkaen ruotsalaisen Emma Pernaldin kanssa ja he asuivat yhdessä 2002 lähtien. Pari erosi kymmenen vuoden seurustelun jälkeen maaliskuussa 2009.


title: Carl Philip (Ruotsin prinssi)

text:
Carl Philip kihlautui 27. kesäkuuta 2014 Sofia Hellqvistin kanssa. Pari oli seurustellut vuodesta 2010 lähtien. He avioituivat 13. kesäkuuta 2015 Tukholman kuninkaanlinnan kirkossa. Heidän esikoisensa Alexander Erik Hubertus Bertil, Södermanlandin herttua, syntyi 19. huhtikuuta 2016 klo 18.25 Danderydin sairaalassa. Hovi kertoi sekä äidin että lapsen voivan hyvin. Prinssi Alexander kastettiin 9. syyskuuta 2016 Drottningholmin kirkossa. Toinen lapsi Gabriel Carl Walther, Taalainmaan herttua, syntyi 31. elokuuta 2017 ja kastettiin Drottningholmin linnan kirkossa 1. joulukuuta 2017.
Lapset ovat kruununperimysjärjestyksessä viidentenä ja kuudentena.


title: Portuguesa

text: Portuguesa viittaa seuraaviin asioihin:


title: Kiinanalligaattori

text: Kiinanalligaattori ("Alligator sinensis") on huonosti tunnettu ja harvinainen laji. Se elää Jangtse-joen alajuoksulla Kiinassa.


title: Kiinanalligaattori

text: Kiinanalligaattori kasvaa yleensä korkeintaan kaksimetriseksi, mutta vankeudessa se on kasvanut jopa nelimetriseksi. Kiinanalligaattori muistuttaa hyvin paljon mississippinalligaattoria, ja kuuluu samaan sukuun. Kiinanalligaattorin ruumis on litteä ja sen leuat ovat voimakkaat, mutta melko lyhyet. Pää on verraten pieni ruumiin kokoon nähden. Päässä on silmien yläpuolella samantapaiset sarveislevyt, kuten monilla kaimaaneilla. Häntä on lyhyt. Jalat ovat pienehköt ja niistä puuttuu varpaita yhdistävä räpyläpoimu. Kiinanalligaattori liikkuu maalla kömpelösti.


title: Kiinanalligaattori

text: Väritykseltään laji on selkäpuolelta mustanvihertävä ja vatsassa saattaa olla vaaleita tai harmaita raitoja. Nuorilla alligaattoreilla on keltaisia ja mustia täpliä, ja niiden ruumiin poikki kulkee keltaisia raitoja, joita vartalon alueella on viisi ja pyrstössä kahdeksan.


title: Kiinanalligaattori

text: Kiinanalligaattoria tavataan vain Jangtse-joen alajuoksun laaksoalueella lähellä Shanghaita. Se elää soilla, järvillä ja hitaasti virtaavissa jokialueilla ja pienissä joissa. Alueella on talvella niin kylmää, että laji viettää suuren osan vuodesta talvihorroksessa. Kiinanalligaattoreita on luonnossa enää alle 200 ja laji on äärimmäisen uhanalainen. Useimmat kiinanalligaattorit elävätkin jo vankeudessa. Laji on rauhoitettu.


title: Kiinanalligaattori

text: Kiinanalligaattori saalistaa yleensä öisin. Saaliseläimet ovat pääasiassa kotiloita, simpukoita ja kaloja, mutta tilaisuuden tullen ne nappaavat myös muita eläimiä kuten rottia, kilpikonnia ja ankkoja. Lajin ei tiedetä hyökänneen ihmisen kimppuun.


title: Kiinanalligaattori

text: Kiinanalligaattorinaaraat rakentavat pesänsä muutaman metrin päähän vesirajasta, puiden varjoon. Pesäkeko koostuu kuolleista lehdistä, pohjamudasta ja muusta orgaanisesta aineksesta. Takaraajoillaan naaras kaivaa pesän huipulle syvennyksen, johon se munii 20–40 munaa. Sen jälkeen se peittää munat ja vartioi niitä pesärosvoilta. Naaras lepää usein pesän luona pitäen päätään ja kaulaansa pesään nojaten, välillä se pulahtaa veteen ja kastelee pesän, jolloin munat säilyttävät kehitykselleen tarpeellisen kosteuden ja lämpötilan. Kuoriuduttuaan poikaset suuntaavat veteen valon ja kosteuden ohjaamina. Poikaset tulevat sukukypsiksi 5–7-vuotiaina. Ne kasvavat nuorina nopeasti. Ne elävät luonnossa korkeintaan 50 v. ja vankeudessa 70 vuotta.


title: Orestes Kindelán

text: Orestes Kindelán (s. 1. marraskuuta 1964, Palma Soriano) on kuubalainen baseballpelaaja. Hän voitti Kuuban joukkueessa mitalin kolmissa ensimmäisissä olympialaisissa, joissa baseball oli virallisena lajina mukana. Vuosien 1992 ja 1996 kisoissa hän oli voittamassa kultaa ja 2000 hopeaa. Maailmancupissa Kindelán oli mukana voittamassa kultaa 1998 ja 2001.


title: Orestes Kindelán

text: Vuonna 2002 38-vuotiaana Kindelán aloitti ammattilaisuran Japanin liigassa Shidaxin joukkueessa.


title: Yo-Yo

text: Yo-Yo (oik. Yolanda Whittaker, s. 4. elokuuta 1971) on yhdysvaltalainen rap-artisti, joka tunnettiin pääasiassa hip hop -fanien ja musiikkikriitikoiden keskuudessa 1990-luvun aikana.


title: Yo-Yo

text: Yo-Yo oli vierailevana artistina Ice Cuben albumilla "AmeriKKKa's Most Wanted" vuonna 1990. Hänen debyyttialbuminsa oli vuonna 1991 julkaistu "Make Way for the Motherlode". Albumin suosituin kappale oli "You Can't Play With My Yo-Yo", joka tehtiin yhteistyössä Ice Cuben kanssa. Vuonna 1992 julkaistu albumi "Black Pearl" sai hyvän vastaanoton kriitikoilta. Se keskittyi positiivisiin ajatuksiin ja nosti aiheen vastakohdaksi gangsta rap -tyylille. Yo-Yo äänitti ja julkaisi lisää hittejä, kuten vuonna 1993 julkaistun kappaleen "You Better Ask Somebody". Vuonna 1993 julkaistiin myös albumi "Total Control". Vuonna 1998 Yo-Yo sai valmiiksi hänen viidennen ja viimeisimmän albuminsa nimeltä "Ebony", mutta sitä ei koskaan julkaistu.


title: Endre Ady

text:
Endre Ady (22. marraskuuta 1877 – 27. tammikuuta 1919) oli yksi Unkarin merkittävimmistä runoilijoista.
1900-luvun alussa, kun muut nuoret unkarilaiset runoilijat seurasivat Sándor Petőfia ja jäljittelivät kansanrunouden tyyliä ja poljentoa, Ady toi modernin runouden tuulia unkariin.
Myös Adyn ensimmäisissä kirjoissa näkyy Petőfin vaikutus selvänä. Myöhemmin Ady sai vaikutteita Baudelairelta ja Verlainelta.


title: Endre Ady

text: Ady tunnetaan parhaiten rohkeista eroottisista runoistaan, mutta hän kirjoitti myös uskonnollisia ja vallankumouksellisia runoja. Hänen ilmaisunsa oli muodoltaan, kieleltään ja sisällöltään radikaalia, ja siinä sekoittuivat erotiikka, politiikka, raamatullinen tyyli ja maailmanlopun näyt.


title: Endre Ady

text: Adya on verrattu aikalaiseensa Eino Leinoon mm. kansanlaulujen rytmiikan käytön takia. Lisäksi Adyn runoja on julkaistu seuraavissa kokoelmissa :


title: Endre Ady

text: Adyn runoja on julkaistu suomennoksina myös lehdissä.


title: Gaviaali

text: Gaviaali eli gangesingaviaali ("Gavialis gangeticus") on suurikokoinen krokotiilieläin. Se on ainoa Gavialidae-heimon jäljellä oleva edustaja.


title: Gaviaali

text: Gaviaalikoiras voi kasvaa yli seitsemän metriä pitkäksi, joten se on eräs suurimmista krokotiilieläimistä. Naaraat jäävät alle viisimetrisiksi. Keskipituus on neljä metriä. Gaviaaleilla on erittäin pitkä ja kapea kuono, ja sen suussa on yli 100 hammasta. Hampaat ovat terävämmät ja pidemmät kuin muilla krokotiileilla. Alaleuassa on enemmän hampaita kuin ylemmässä. Leuat ovat neljä kertaa niin pitkät kuin pään takaosan pituus. Nuorilla yksilöillä kuono on kapein leventyen iän myötä. Koirailla on kuonon päässä ruukkumainen luumuodostelma, jota ne mahdollisesti käyttävät naaraiden houkuttelemiseen. Aiemmin sen luultiin auttavan koiraita pysymään pidempään sukelluksissa. Silmät ovat kauniin vihreät, ja silmäterä näkyy tummana poikittaisvakona.


title: Gaviaali

text: Gaviaalin vatsassa ei ole sarveiskilpiä, mutta sen selkä on niitä täynnä. Sarveiskilvet ovat ohuita ja gaviaalin iho on hyvin herkkä. Jalat ovat pienet, eikä gaviaali voi nostaa ruumistaan pystyyn kuten monet muut krokotiilieläimet. Se liikkuukin erittäin vaivalloisesti maalla, mutta on ehkä kaikista krokotiileista parhaiten sopeutunut vesielämään. Se liikkuukin vedessä sulavasti. Takaraajoissa on kunnon räpylät, mutta eturaajoissa ne ovat pienet. Pyrstö on pitkä ja paksu ja sen selkäpuolta koristaa pituussuunnassa kulkeva harjanne, joka lisää uinnin tehoa. Väritys on selkäpuolelta oliivinvihertävä ja pääpuoli on muuta ruumista tummempi. Vatsa on kellertävä. Gaviaalit tummenevat iän karttuessa. Gaviaali pystyy muuttamaan väriään ja on usein hiekkarannalla vaalea, vedessä tumma. Väritys auttaa sitä kalojen pyynnissä. Luusto on hyvin hentorakenteinen. Gaviaalia suuresti muistuttaneiden eläinten fossiileja on löydetty yli 100 miljoonan vuoden takaa.


title: Gaviaali

text: Gaviaaleja asustaa Etelä-Aasian joissa sekä muutamissa miedosti suolaisissa järvissä. Gaviaalia tavataan tai on tavattu Intiassa, Nepalissa, Bangladeshissa, Pakistanissa ja Bhutanissa. Gaviaali vaatii sellaisen vesistön, jossa se löytää sopivat olosuhteet vuodenaikojen mukaan. Se ei horrosta koskaan. Vesistö ei saa myöskään olla liian vuolaasti virtaava, ehkä eläimen hennon rakenteen vuoksi. Muita mieluisia esiintymispaikkoja ovat jokisuvannot ja suistot.


title: Gaviaali

text: Laji on nykyään äärimmäisen uhanalainen. Suurimpina uhkina lajille ovat sen elinympäristön, eli jokien ja joenvarsien, tuhoutuminen ja verkkokalastaminen. Tällä hetkellä lajia tavataan vain Intiasta ja Nepalista Gangesin, Brahmaputran ja Mahanadin varsilta. Gaviaali on luultavasti hävinnyt Pakistanista, Bangladeshista ja Bhutanista. Vuonna 2007 laskettiin, että gaviaaleja on enää alle 250 lisääntymisikäistä yksilöä.


title: Gaviaali

text: Gaviaali syö etenkin kaloja sekä suureksi kasvaessaan myös lintuja, kilpikonnia, sammakoita, pieniä nisäkkäitä ja vesikäärmeitä. Gaviaali on rauhallinen, eikä suuresta koostaan huolimatta käy ihmisen kimppuun. Gaviaalien mahasta on löydetty kyllä ihmisen ruumiinosia sekä metalliesineitä kuten koruja, mutta ne lienevät peräisin hindujen Ganges-jokeen laskemista, osittain palaneista ruumiista.


title: Gaviaali

text: Gaviaali tulee sukukypsäksi kolmimetrisenä eli noin kymmenvuotiaana. Koiraat kokoavat naaraita haaremikseen. Koiraat käyttävät kuonon pään pullistumaa ehkä äänen vahvistimena, sillä ne sihisevät ja viheltävät kiima-aikana. Naaraat vastaavat kutsuihin samantapaisella äänillä, mutta ne ovat vaimeampia. Naaras rakentaa mätänevästä kasviaineksesta samantapaisen pesän kuin muutkin krokotiilieläimet. Pesä on 1–5 metrin päässä vesirajasta. Naaras munii sinne maalis-huhtikuussa keskimäärin 40 munaa, ennätys on 97. Munat jäävät 50–60 sentin syvyiseen kuoppaan.


title: Gaviaali

text: Nuoret yksilöt pysyttelevät seisovissa vesissä kuten pienissä lammikoissa tai allikoissa. Kannibalismia ei ole gaviaalien keskuudessa tavattu, vaikka se on erittäin yleistä muilla krokotiileilla.


title: Autuansaari

text: Autuansaari () on historiallinen kaupunginosa ja kunnallishallintoalue Pietarin kaupungin Kirovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin keskustan lounaisosassa.


title: Autuansaari

text: Paikalla on sijainnut keskiaikainen "Lahden" suurkylä, joka vuoden 1499/1500 Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa mainitaan nimellä "Lahta u morja" (suomeksi "Lahti meren rannalla") erotuksena pohjoisemmasta Lahden kylästä. 1600-luvun loppupuolella kylän nimeksi tuli "Auhtua", joka perustuu maaperän laatua kuvaavaan sanaan "auhta" ’hiekkaperäinen, kuohkea’. Asukkaina oli ortodoksisia inkerikkoja ja Suomesta siirtyneitä inkeriläisiä. Myöhemmin Autuansaaren suomalaiset kuuluivat Pyhän Marian seurakuntaan.


title: Autuansaari

text: 1800–1900-lukujen vaiheessa Autuansaari oli Pietarin teollista laitakaupunkia. Suurin osa asukkaista työskenteli Putilovin eli nykyisessä Kirovin tehtaassa. Alueen uudelleenrakentaminen alkoi 1920-luvulla. Vuosina 1937–1941 rakennettiin Statšekin prospektin ja Krasnoputilovskaja-kadun välinen asuinalue. Leningradin piirityksen aikana rintamalinja kulki kaupunginosan eteläpuolitse. Asuntorakentamista jatkettiin 1940-luvun lopulla. Vuonna 1955 avattiin Avtovon metroasema.


title: Magnetohydrodynamiikka

text: Magnetohydrodynamiikka (MHD) on tieteenala, joka tutkii sähköä johtavien nesteiden dynamiikkaa. Tällaisia nesteitä ovat esimerkiksi plasma, nestemäinen metalli ja suolavesi.


title: Magnetohydrodynamiikka

text: Sana magnetohydrodynamiikka on johdettu sanoista magneettikenttä (magneto), neste (hydro) ja liike (dynamiikka).


title: Magnetohydrodynamiikka

text: Alan tutkimuksen aloitti Hannes Alfvén, joka sai työstään Nobelin fysiikanpalkinnon 1970.


title: Magnetohydrodynamiikka

text: Magnetohydrodynamiikkaa kuvaavat yhtälöt ovat yhdistelmiä Navier-Stokesin nesteiden dynamiikkaa kuvaavista yhtälöistä ja Maxwellin sähkömagnetismia kuvaavista yhtälöistä.


title: Magnetohydrodynamiikka

text: Perinteinen magnetohydrodynamiikka kuvaa plasmaa yksikomponenttisena sähkömagneettisena nesteenä. Yhtenä tärkeänä tutkimuksessa on kehittää mahdollisimman hyviä johteita, joilla olisi vastus mahdollisimman alhainen.


title: Magnetohydrodynamiikka

text: Tähtitieteessä MHD on tuttu, koska on esitetty, että jopa 99% tai ylikin maailmankaikkeuden aineesta olisi plasmaa.


title: Petr Hrbek

text: Petr Hrbek (s. 3. huhtikuuta 1969 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli laitahyökkääjä.


title: Petr Hrbek

text: Hrbek aloitti uransa Tšekkoslovakian liigassa Sparta Prahassa kaudella 1988–1989. Seuraavan kauden hän pelasi Dukla Jihlavassa, kunnes palasi Sparta Prahaan kausiksi 1990–1992. Detroit Red Wings varasi hänet NHL:ään 1988 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella numerolla 59. Hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan syksyllä 1992 ja pelasi AHL-joukkue Adirondack Red Wingsissä, mutta siirtyi kesken kauden takaisin Sparta Prahaan. Seuraavalla kaudella hän siirtyi kesken kauden Saksan Star Bulls Rosenheimiin, jossa pelasi loppukauden lisäksi myös kauden 1994–1995. Kaudet 1995–2001 Hrbek pelasi Tšekin Extraliigaa Sparta Prahassa ja HC Chemopetrol Litvinovissa. Kaudella 2001–2002 hän pelasi Ruotsin ja Saksan toiseksi korkeimmilla sarjatasoilla. Seuraavaksi kaudeksi hän palasi Extraliigaan HC Havirov Panthersiin. Vuodesta 2003 lähtien hän on pelannut Saksan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla.


title: Petr Hrbek

text: Maajoukkueurallaan Hrbek edusti Tšekkoslovakiaa vuoden 1992 MM-kisoissa sekä talviolympialaisissa. Molemmista kisoista tuloksena oli pronssia. Hrbek valittiin 1992 MM-kisojen tähdistökentälliseen. Tšekin paidassa hän pelasi 1993 MM-kisoissa, joissa saavutuksena oli taas pronssi, sekä 1994 talviolympialaisissa, missä Tšekki sijoittui viidenneksi.


title: WAV

text: WAV (tai WAVE) on tiedostomuoto jota käytetään äänen tallentamiseen. Se on Microsoftin ja IBM:n käyttämä audioformaatti, joka käyttää RIFF säiliötä tallentamaan pakkaamatonta PCM- tai LPCM-audiota.


title: WAV

text: WAV:ia ei käytetä yleensä pitempien äänien tallentamiseen, koska pakkaavat formaatit kuten MP3, OGG ja FLAC mahdollistavat helpomman tiedostojen siirron. WAV-tiedosto ei voi olla myöskään neljää gigatavua suurempi.


title: Akure

text: Akure on kaupunki lounaisessa Nigeriassa. Se on Ondon osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 575 000. Enemmistö kaupungin asukkaista kuuluu joruboihin.


title: Chris Martin

text: Christopher Anthony John ”Chris” Martin (s. 2. maaliskuuta 1977 Exeter, Englanti) on brittiläisen Coldplay-yhtyeen laulaja. Hän soittaa yhtyeessä myös kitaraa ja pianoa. Laulajana Martin tunnetaan Coldplayn kappaleissa esiintyvästä, hänelle ominaisesta falsettiäänestään.


title: Chris Martin

text: Martin syntyi Essexissä, Devonin kreivikunnassa, Englannissa. Hän opiskeli Ancient World Studiesia University College Londonissa (UCL), josta valmistui huippuarvosanoin. Hänen äitinsä oli opettaja ja isänsä kirjanpitäjä.


title: Chris Martin

text: Coldplayn lisäksi Martin on tehnyt kappaleita useille muille artisteille kuten Jamelialle ("See It in a Boy's Eyes") ja Embracelle ("Gravity"). Lisäksi hän on tehnyt yhteistyötä Ron Sexsmithin, Faultlinen, The Streetsin, Nelly Furtadon ja Ian McCullochin kanssa. Hän oli myös mukana levyttämässä Band Aid 20 -hyväntekeväisyyssingleä "Do They Know It's Christmas?" vuonna 2004.


title: Chris Martin

text: Chris Martin teki kappaleen "Moses" vaimolleen Gwyneth Paltrow'lle. Martinin kappale "’Til Kingdom Come" on omistettu Johnny Cashille.


title: Chris Martin

text: Martin on esiintynyt cameorooleissa vuonna 2009 mokumentaarielokuvassa "Brüno" sekä yhdessä Coldplayn kitaristi Jon Bucklandin kanssa vuoden 2004 zombielokuvassa "Shaun of the Dead".


title: Chris Martin

text: Martin esiintyi myös Modern Family -sarjan yhdeksännen tuotantokauden jaksossa nimeltä ”Brushes with Celebrity” (jakso 8).


title: Chris Martin

text: Martin tunnetaan näkyvästä työstään Reilun kaupan hyväksi. Hän on matkustanut kehitysmaissa ja tehnyt paljon kampanjatyötä reilun kaupankäynnin edistämiseksi. Martinin vasemmassa kädessä usein näkyvä kuva symboloi juuri reilua kauppaa. Hän on myös ottanut kantaa politiikassa ja kritisoi muun muassa George W. Bushia ja Irakin sotaa.


title: Chris Martin

text: Eläinoikeusjärjestö PETA valitsi Martinin vuonna 2005 maailman seksikkäimmäksi kasvissyöjäksi.


title: Chris Martin

text: Martin oli naimisissa näyttelijä Gwyneth Paltrown kanssa vuosina 2003–2014. Heidän esikoistyttärensä Apple Blythe Alison syntyi 14. toukokuuta 2004 ja toinen lapsi Moses Bruce Anthony 8. huhtikuuta 2006.


title: Chris Martin

text: Martin alkoi seurustella vuonna 2017 Fifty Shades of Grey -sarjan näyttelijä Dakota Johnsonin kanssa.


title: Chris Martin

text: William Willett, joka keksi kesäajan ("daylight saving time"), oli Chris Martinin isoisoisoisä.


title: Kustom

text: Kustom on yhdysvaltalainen vahvistimien valmistaja, joka aloitti toimintansa vuonna 1966. Yhtiö valmistaa myös oheistarvikkeita.


title: Bairen lause

text: Bairen lause on tärkeä työkalu yleisessä topologiassa ja funktionaalianalyysissä. Lause voidaan muotoilla kahdella tavalla, joista kumpikin antaa riittävän ehdon sille, että topologinen avaruus on Bairen avaruus.Huomaa, että kumpikaan Bairen lause ei seuraa toisesta, sillä on olemassa täydellinen metrinen avaruus, joka ei ole lokaalisti kompakti (irrationaalilukujen Bairen avaruus) ja toisaalta on olemassa lokaalisti kompakti Hausdorffin avaruus joka ei ole metristyvä (ylinumeroituva Fortin avaruus). Tällainen avaruus esitellään kirjassa Steen ja Seebach: Counterexamples in Topology.


title: Bairen lause

text: Kummankin Bairen lausen todistus vaatii valinta-aksiooman käyttöä. Itse asiassa väite, että jokainen täydellinen pseudometrinen avaruus on Bairen avaruus on ekvivalentti valinta-aksiooman heikomman muodon, riippuvan valinta-aksiooman, kanssa. .


title: Bairen lause

text: Baire1:stä käytetään todistamaan avoin kuvauslause, suljettu kuvaajalause ja uniformi rajoittamattomuusperiaate


title: Bairen lause

text: Baire1 osoittaa myös, että jokainen täydellinen metrinen avaruus, jossa ei ole erakkopisteitä, on ylinumeroituva. (Jos "X" on numeroituva täydellinen metrinen avaruus, jossa ei ole erakkopisteitä, on jokainen yksiö {"x"} "X":ssä ei-missään tiheä, joten "X" kuuluu ensimmäiseen kategoriaan. Tämä osoittaa, että reaalilukujen joukko on ylinumeroituva.


title: Bairen lause

text: Baire1 osoittaa, että kukin seuraavista avaruuksista on Bairen avaruus:Baire1:stä seuraa monia tuloksia, joita on lueteltu ranskaksi ja englanniksi osoitteessa Bwatabaire.


title: Haapaveden lukio

text: Haapaveden lukio on Pohjois-Suomen vanhin maaseutulukio. Lukion painopistealueina ovat tietotekniikka, kansainvälistyminen ja oppilaitosyhteistyö. Koulu on tehnyt yhteistyötä Oulun yliopiston kanssa 90-luvulta lähtien. Koulun opiskelijamäärä on tällä hetkellä noin 130 opiskelijaa. Yhteishakukoodi Haapaveden lukioon on 1951.


title: Haapaveden lukio

text: Haapaveden lukio aloitti toimintansa yhteiskouluna 9. syyskuuta vuonna 1919. Kokous yhteiskoulun perustamisesta järjestettiin muutamaa kuukautta aiemmin 20. päivä heinäkuuta. Ensimmäisen lukioluokan opiskelut alkoivat 1.9.1923. Vuonna 1935 yhteiskoulusta tuli yliopistoon johtava kuuteen kansakoululuokkaan jaettu oppikoulu, joka sisälsi kolmivuotisen keskikoulun ja matemaattis-luonnonopillisen lukion. Vuoden 1982 syksyllä koulussa siirryttiin kurssimuotoiseen lukiojärjestelmään, ja lopulta vuonna 1996 oppilaitos aloitti luokattomana lukiona. Nimekseen yhteiskoulu sai Haapaveden lukion 1. elokuuta 1985.


title: Haapaveden lukio

text: Syyslukukautena vuonna 2000 Haapaveden lukio aloitti etälukio-opintojen tarjoamisen ennen kaikkea aikuisopiskelijoille. Etälukio vakiintui Haapavedellä nopeasti ja lukuvuoden 2003-2004 päättyessä lukiosta oli jo valmistunut kunnioitettavat kahdeksan aikuisylioppilasta. Vuonna 2001 Haapaveden lukiossa aloitti tietotekniikkalinja, jolle on valittu opiskelijat yhteishaun kautta vuodesta 2002. Koko Suomen mittakaavassa ainutlaatuisen kummilukiosopimuksen Haapaveden lukio solmi Oulun yliopiston kanssa 23.5.2005. Sopimuksen myötä vahvistettiin oppilaitosten jo toista vuosikymmentä kestänyt yhteistyö etenkin tietojenkäsittelytieteiden, kemian, fysiikan ja kasvatustieteiden saralla.


title: Haapaveden lukio

text: Haapaveden yhteiskoulu toimi 1.9.1919 - 31.10.1920 välisen ajan silloisen opettajansa Hanna Muttosen kahdessa vinttikamarissa. Omaan puurakenteiseen koulutaloon, joka sijaitsi Haapaveden nykyisen terveyskeskuksen paikalla, muutettiin 1. marraskuuta 1920. Koulutaloa laajennettiin vuonna 1954 kivisellä siipirakennuksella. Kesällä 1967 lukio muutti Haapaveden koulukeskuksen tiloihin, johon valmistui 1989 oma siipirakennuksensa nykyiselle lukiolle.


title: Haapaveden lukio

text: Haapaveden lukiossa voi opiskella tietokoneen käyttäjän A-ajokortin sekä @-kortin. Lisäksi tarjolla on muita ATK-kursseja, mm. kaksi pelikurssia, ohjelmointia sekä kotisivukurssi.


title: Tampereen kristillinen koulu

text: Tampereen kristillinen koulu toimii Tampereella Nurmin kaupunginosassa 12 kilometriä kaupungin keskustasta. Koulu toimii yhteiskristilliseltä pohjalta Adventtikirkon ylläpitämänä. Koulu on perustettu vuonna 1966 ja nykyisiin tiloihinsa se muutti vuonna 2000.


title: Tampereen kristillinen koulu

text: Koulu tarjoaa maksutonta kristillisiin perusarvoihin ja elämänkatsomukseen pohjautuvaa perusopetusta peruskoulun kaikille vuosiluokille.


title: Ydinenergianuoret

text: Ydinenergianuoret on suomalainen nuorisojärjestö, joka korostaa ydinvoiman hyviä puolia. Sääntöjensä mukaan Ydinenergianuoret pyrkii muuttamaan yhteiskuntaa ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävämmäksi, ja edistämään eri energiamuotojen tasapuolista kohtelua sekä hyväksyttävyyttä yhteiskunnassa.


title: Ydinenergianuoret

text: Yhdistys tiedottaa muiden maiden ydinvoimakeskustelusta sekä vastaa ydinvoimaa vastustavien ympäristöjärjestöjen tuottamaan materiaaliin.


title: Ydinenergianuoret

text: Järjestön puheenjohtaja on Tuomo Huttunen ja varapuheenjohtaja Jaakko Pirttikoski. Yhdistyksellä on noin 500 jäsentä.


title: Ydinenergianuoret

text: Järjestö on perustettu vuonna 1994, kun viidennen ydinvoimalan rakentamisesta tehtiin kielteinen päätös eduskunnassa. Alun perin yhdistys perustettiin nimellä Nuoret Ydinvoiman puolesta, mutta muutti seuraavana vuonna nimensä Ydinenergianuoriksi.


title: Hymne Chérifien

text: Hymne Chérifien on Marokon kansallislaulu, joka on ollut käytössä jo ennen maan itsenäistymistä vuonna 1956. Laulun on säveltänyt Léo Morgan, sen nykyään käytössä olevat sanat on kirjoittanut Ali Squalli Houssaini vuonna 1970.


title: Hymne Chérifien

text:
منبت الأحرار * مشرق الأنوار
منتدى السؤدد وحماه
دمت منتداه
وحماه
عشت في الأوطان * للعلى عنوان
ملء كل جنان * ذكرى كل لسان
بالروح * بالجسد
هب فتاك
لبي نداك
في فمي وفي دمي
هواك ثار نور ونار
اخوتي هيا * للعلى سعيا
نشهد الدنيا * أنا هنا نحيا
بشعار
الله
الوطن الملك


title: Hymne Chérifien

text:
Manbita l-ʾaḥrār
Mashriqa l-ʾanwār
Muntadā s-suʾdadi wa-ḥimāh
Dumta muntadāh wa-ḥimāh
ʿIshta fī l-ʾawṭān
Lil-ʿulā ʿunwān
Milʾa kulli janān
Dhikrā kulli lisān
Bi-r-rūḥi, bi-l-jasadi
Habba fatāk labbā nidāk
Fī famī wa-fī damī
Hawāka ṯāra nūr wa-nār
ʾIḫwatī hayyā lil-ʿulā saʿyā
Nušhidi d-dunyā ʾanna hunā naḥyā
Bi-shiʿār
Allāh, al-waṭan, al-mālik


title: Hymne Chérifien

text:
Fountain of Freedom
Source of Light
Where sovereignty and safety meet,
Safety and sovereignty
May you ever combine!
You have lived among nations
With title sublime,
Filling each heart,
Sung by each tongue,
Your champion has risen
And answered your call.
In my mouth
And in my blood
Your breezes have stirred
Both light and fire.
Up! my brethren,
Strive for the highest.
We call to the world
That we are here ready.
We salute as our emblem
God, Homeland, and King.


title: IFF (tiedostomuoto)

text: Interchange File Format (IFF) on tiedostoformaatti, joka esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1985. Electronic Arts esitti IFF:n helpottamaan tiedon siirtoa eri valmistajien ohjelmien välillä. EA julkaisi dokumentaatiota ja lähdekoodia C-kielellä helpottamaan muodon käyttöönottoa.


title: IFF (tiedostomuoto)

text: IFF-tiedostoilla ei ole varsinaista tiedostopäätettä. Useimmat tiedostot joilla on tiedostopääte ".iff" ovat ILBM-tiedostoja.


title: IFF (tiedostomuoto)

text:
IFF-tiedosto koostuu "palasista" (eng. "chunks"). Jokainen "palanen" alkaa "Type ID"-koodilla. Macintosh kutsuu Type ID-koodia OSType:ksi ja Windows FourCC:ksi.
"Palasia" voi olla monta eri tyyppiä.


title: IFF (tiedostomuoto)

text: Päätyypit IFF-tiedostossa on pakko olla näitä "palasia":


title: IFF (tiedostomuoto)

text: Muut tyypit:


title: IFF (tiedostomuoto)

text: "Palasta" seuraa 32-bittinen numerosarja, joka kertoo "palasen" koon tavuissa.


title: Tautiška giesmė

text: Tautiška giesmė (”Kansallislaulu”) on Liettuan kansallislaulu. Sen kirjoitti vuonna 1898 tohtori Vincas Kudirka. Laulusta tuli itsenäistyneen Liettuan kansallislaulu vuonna 1919. Kun Liettua liitettiin osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1940 laulu poistettiin käytössä, kunnes kansallismieliset liettualaiset alkoivat käyttää sitä neuvostovaltaa vastustavissa mielenosoituksissaan 1980-luvun lopulla. Liettuan itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1991 laulusta tuli uudestaan maan kansallislaulu.


title: Tautiška giesmė

text:
Lietuva, Tėvyne mūsų,
Tu didvyrių žeme,
Iš praeities Tavo sūnūs
Te stiprybę semia.


title: Tautiška giesmė

text:
Tegul Tavo vaikai eina
Vien takais dorybės,
Tegul dirba Tavo naudai
Ir žmonių gėrybei.


title: Tautiška giesmė

text:
Tegul saulė Lietuvoj
Tamsumas prašalina,
Ir šviesa, ir tiesa
Mūs žingsnius telydi.


title: Tautiška giesmė

text:
Tegul meilė Lietuvos
Dega mūsų širdyse,
Vardan tos Lietuvos
Vienybė težydi!


title: Tautiška giesmė

text:
Liettua, rakas kotimaamme,
Arvollisten sankarien maa,
Uhkukoot poikasi voimaa ja tarmoa
Menneisyydestäsi!


title: Tautiška giesmė

text:
Lapsesi aina ylpeästi
Valitkoot hyveen polut;
Mikä on sinulle hyväksi ja hyödyksi ihmisille
Olkoon heidän työnsä tavoitteena!


title: Tautiška giesmė

text:
Aurinko yllä tämän maan
Hajottakoon kaiken synkän ja pimeän!
Totuus ja valo kirkkaasti loistaen
Ohjatkaa aina askelemme!


title: Tautiška giesmė

text:
Rakkautemme synnyinmaahamme
Säilyköön palavana sydämessämme!
Tämän maan tähden
Me pysymme yhdessä.


title: Shree Man Gambhira

text: Shree Man Gambhira (”Kruunatkoon kunnia sinut”), on Nepalin aiempi kansallislaulu, joka samalla oli ylistyslaulu maan hallitsijalle. Laulu otettiin käyttöön 1962. Laulun on säveltänyt Bakhat Bahadur Budhapirthi vuonna 1899 ja sen on sanoittanut Sri Chakra Pani Chalise vuonna 1924.


title: Sinivuokko

text: Sinivuokko eli lehtosinivuokko ("Hepatica nobilis" tai "Anemone hepatica"; aiemmin myös "Hepatica triloba") on sinikukkainen, keväisin kukkiva melko pienikokoinen leinikkikasvi.


title: Sinivuokko

text: Carl von Linné kuvasi sinivuokon vuokkojen ("Anemone") sukuun kuuluvana nimellä "Anemone hepatica" vuonna 1753 kasvien tieteellisen nimistön pohjana olevassa teoksessaan "Species Plantarum". Saksalainen Johann Christian Daniel von Schreber puolestaan kuvasi sinivuokon nimellä "Hepatica nobilis" vuonna 1771. Lisäksi Dominique Chaix kuvasi sinivuokon nimellä "Hepatica triloba" vuonna 1785. Tieteellisen nimistön etusijaperiaatteen mukaan "Hepatica nobilis" on "Hepatica"-suvussa ainoa kelvollinen tieteellinen nimi sinivuokolle. "Hepatica triloba" -nimeä on kuitenkin usein käytetty sinivuokon kaksiosaisena nimenä vanhoissa kasvioissa. Suvun tieteellinen nimi "Hepatica" johtuu kreikan ja latinan kielen maksaa tarkoittavasta sanasta "hepar".


title: Sinivuokko

text: Sinivuokon tieteellinen nimi "Hepatica nobilis" tulee sanoista "hepar", ’maksa’ ja "nobilis", ’ylhäinen’.


title: Sinivuokko

text: Eri vuokkolajien sukulaissuhteita on tutkittu perusteellisesti sekä kasvien morfologian että DNA:n perusteella. Tästä huolimatta kasvitieteilijät eivät ole päässeet sukujen rajaamisesta yksimielisyyteen. Sinivuokko sijoitetaan nykyäänkin toisinaan laajasti käsitettyyn "Anemone"-sukuun, samaan sukuun valkovuokon ("Anemone nemorosa") kanssa, alkuperäisellä Linnén antamalla lajinimellä. Taksonomian sääntöjen mukaan tällöin pitäisi kaikki lähisukuiset vuokot, mukaan lukien sinivuokot ("Hepatica"), kylmänkukat ("Pulsatilla") ja eräät muut pienemmät suvut yhdistää samaan "Anemone"-sukuun.


title: Sinivuokko

text: Sinivuokko on monivuotinen, 10–15 senttimetriä korkeaksi kasvava ruohokasvi. Elomuodoltaan sinivuokko on puolipiilijä eli hemikryptofyytti. Sen juurakko on pystykasvuinen. Varsia on yhdestä seitsemään. Sinivuokon aluslehdet kasvavat ruusukkeena ja ne ovat nahkeat, väriltään tummanvihreät. Vuoden uudet lehdet aloittavat kasvun kukinnan päättyessä, ja kasvavat alkukesän ajan. Ne talvehtivat vihreinä ja lakastuvat vasta seuraavan vuoden kesällä. Lehtien ruodit ovat 8–20 senttimetriä pitkät ja karvaiset. Lehtilavat ovat kooltaan 4–8 × 5–9 cm, herttatyviset ja kolmihalkoiset. Yksittäiset liuskat ovat ehytlaitaiset, alta karvaiset ja usein myös punertavat. Sinivuokon kukat kehittyvät yksittäin lyhyiden vanamaisten varsien latvoihin. Kukan alla on kolme verholehtimäistä ehyttä ylälehteä. Terälehtiä vastaavia kehälehtiä on 6–8 (–12). Kukat ovat väriltään yleisimmin sinisiä tai sinivioletteja, joskus myös valkoisia, punaisia tai kirjavia. Emilehtiä on 10–30. Sinivuokon hedelmät ovat vuokoille ja muille leinikkikasveille tyypillisesti pähkylöitä, jotka muodostavat pallomaisen hedelmystön. Pähkylät ovat 4–5 millimetriä pitkiä ja niissä on lyhyt, yhden millimetrin ota. Muurahaiset levittävät pähkylöitä, sillä niissä on muurahaisia houkutteleva lisäke eli elaiosomi.


title: Sinivuokko

text: Yleisimmin sinivuokon kukat ovat siniset, mutta toisinaan niitä tavataan myös valkoisen sävyissä, ja kalkkipitoisessa emäksisessä maassa kasvaessaan kukat voivat tulla hortensian ("Hydrangea") kukkien tavoin vaaleanpunaisiksi. Sinivuokon kukkanuput valmistuvat myöhäissyksyllä ja ne talvehtivat pakkasten yli auetakseen kukkaan heti varhaiskeväällä lumen sulettua. Suomessa sinivuokko aloittaa etelässä kukintansa huhtikuun puolivälissä. Pohjoisemmilla kasvupaikoillaan kukinnan alku venyy monesti vapun tienoille.


title: Sinivuokko

text: Sinivuokon päälevinneisyysalue on Keski- ja Itä-Euroopassa. Sitä tavataan Saksasta, Alppien alueelta ja Italiasta Pohjois-Balkanille, Romaniaan ja Keski-Venäjälle. Lajia tavataan paikoitellen myös Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa. Euroopan pohjoisosissa levinneisyysalue ulottuu Etelä-Norjaan, Keski-Ruotsiin ja Etelä-Suomeen. Sinivuokko on lievästi mantereinen laji, joten se puuttuu Euroopan mereisimmiltä alueilta, kuten Isosta-Britanniasta. Myös Norjassa ja Tanskassa se harvinaistuu länsirannikkoa kohti.


title: Sinivuokko

text: Suomessa sinivuokko on yleinen tai hyvin yleinen kasvi maan lounais- ja eteläosissa Ahvenanmaalta linjan Kristiinankaupunki–Jyväskylä–Kotka korkeudelle saakka. Se on myös tavanomainen Etelä-Karjalassa itärajan tuntumassa. Satunnaisemmin sinivuokkoa kasvaa Etelä-Pohjanmaalla, Etelä- ja Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Pohjoisimmat havainnot ovat Oulun seudulta ja Etelä-Lapista. Moni sinivuokon esiintymä, varsinkin lajin pääesiintymisalueen ulkopuolella, on seurausta ihmisten tekemistä siirtoistutuksista.


title: Sinivuokko

text: Euroopassa sinivuokkoa tapaa yleisimmillään sekametsävyöhykkeellä, havumetsien ja lehtimetsien vaihettumisalueella, jossa sille sopivia kasvuympäristöjä, kuten reheviä kuusimetsiä ja pähkinäpensaita kasvavia sekametsiä on yhtä lailla. Etelä-Euroopassa lajin esiintymisalueet painottuvat vuoristoseuduille.


title: Sinivuokko

text: Suomessa sinivuokkoa tavataan yleisesti tuoreissa ja kuivissa lehdoissa ja lehtomaisissa metsissä. Se suosii etenkin vettä läpäiseviä moreenimaita, kuten harjuja ja mäkiä. Laji karttaa puhtaita savikoita sekä kuivia kankaita ja pysyvästi kosteita paikkoja. Lounaisimmalla hemiboreaalisella vyöhykkeellä se viihtyy erityisesti yhdessä euroopanpähkinäpensaan ("Corylus avellana") kanssa, ja eteläboreaalisella vyöhykkeellä rehevissä lehtomaisissa multavissa kuusikoissa. Sinivuokon kasvualue rajaa Etelä-Suomessa niin kutsutun vuokkovyöhykkeen, ja se on myös runsasravinteisen sinivuokko-käenkaalityypin (HeOT) lehdon tunnuslaji.


title: Sinivuokko

text: Keskiajalla kehitetyn signatuuriopin mukaisesti sinivuokon lehtien uskottiin auttavan maksavaivoihin, koska sen lehtien muoto ja alapinnan väri muistuttavat maksaa. Kasvin myrkyllisyydestä huolimatta kevään ensimmäisen sinivuokon kukan syömisen uskottiin myös auttavan torjumaan vilustumista. Kansanlääkinnässä sen lehtiä on käytetty sisäisesti virtsanerityksen lisäämiseen ja munuaiskivien hoitoon, sekä ulkoisesti haavojen lääkintään. Näitä tarkoituksia varten sinivuokkoa ei pidä myrkyllisyydestä johtuen enää käyttää eikä niillä ole tehoakaan.


title: Sinivuokko

text: Sinivuokko on suosittu puutarhakasvi, jota on yleisesti siirretty luonnosta puutarhoihin. Varsinkin kerrottuja kukkia suositaan yhä edelleen puutarhoissa. Ennen lajin osittaista rauhoittamista sinivuokkoja kerättiin keväisin myytäväksi kaupunkien toreille, esimerkiksi Helsingissä.


title: Sinivuokko

text: Sinivuokko on Suomessa leskenlehden ja valkovuokon tavoin kevään ensimmäisiä kukkijoita ja sen kukinnan edistymistä seurataan Suomessa muun muassa Luontoliiton vuosittaisessa kevätseurannassa. Sinivuokko on Hämeen alueen maakuntakukka. Sinivuokko poistettiin rauhoitettujen lajien listalta vuonna 2005. Tätä ennen sinivuokon kerääminen kaupan pitämistä varten sekä sen kaupaksi tarjoaminen ja myyminen oli pitkään kielletty Manner-Suomessa. Leinikkikasveille ominaisesti sinivuokon kaikki kasvinosat sisältävät myrkyllisiä aineita.


title: Kolomäki

text: Kolomäki () on historiallinen kaupunginosa Primorjen piirissä Pietarissa. Se sijaitsee Pietarin keskustasta koilliseen.


title: Humat ad-Diyar

text: Humat ad-Diyar ("Isänmaan vartijat") on Syyrian kansallislaulu. Sen on sanoittanut Khalil Mardam Bey (1895-1959) ja säveltäneet Mohammad ja Ahmad Salim Flaifel. He ovat säveltäneet myös Irakin nykyisen kansallislaulun Mawtini ja Palestiinan kansallislaulun Biladi, samoin kuin monta muuta Lähi-idässä suosittua sävellystä. Homat el Diyarista tuli Syyrian kansallislaulu vuonna 1936. Maan yhdistyttyä Egyptin kanssa Yhdistyneeksi arabitasavallaksi vuonna 1958, maan kansallislauluksi tuli Homat el Doyarin ja tuolloisen Egyptin kansallislaulun yhdistelmä. Kun Yhdistynyt arabitasavalta hajosi jo vuonna 1960, palasi Syyria takaisin vanhaan kansallislauluunsa.


title: Humat ad-Diyar

text:
حـماةَالـديارِعليكمْ سـلامْ
أبَتْ أنْ تـذِلَّ النفـوسُ الكرامْ
عـرينُ العروبةِ بيتٌ حَـرام
وعرشُ الشّموسِ حِمَىً لا يُضَامْ
ربوعُ الشّـآمِ بـروجُ العَـلا
تُحاكي السّـماءَ بعـالي السَّـنا
فأرضٌ زهتْ بالشّموسِ الوِضَا
سَـماءٌ لَعَمـرُكَأو كالسَّـما


title: Humat ad-Diyar

text:
رفيـفُ الأماني وخَفـقُ الفؤادْ
عـلى عَـلَمٍ ضَمَّ شَـمْلَ البلادْ
أما فيهِ منْ كُـلِّ عـينٍ سَـوادْ
ومِـن دمِ كـلِّ شَـهيدٍ مِـدادْ؟
نفـوسٌ أبـاةٌ ومـاضٍ مجيـدْ
وروحُ الأضاحي رقيبٌ عَـتيدْ
فمِـنّا الوليـدُ و مِـنّا الرّشـيدْ
فلـمْ لا نَسُـودُ ولِمْ لا نشـيد؟


title: Humat ad-Diyar

text:
Humath al diari aleikum salam
Abt aan tozala al nafusu al kiram
Aareiunu al urubthi beyton haram
Wa Aarshu al shumusu himan la yudam
Robughu al shami buruju al Aala
Tohaki al suma'a bia'ali alsana
Fa ardon za het bilshumus al widaa'a
Samaon lamroka ou ka sama
Rafifu alamani wakhafuq alfuad
Aala aalamen duma shamla al bilad
Ama fihi min kul ain suwad
Wamin dami kuli shahydin midad
Noufuson ubaton wa madin magid
Wa ruhu al adahi raqibon aatid
Fa minna al walidu wa minna al rashid
Fa lem la nasudu wa lem la nasheed


title: Stan Getz

text: Stanley Gayetzky tai Stan Getz (2. helmikuuta 1927 Philadelphia, Pennsylvania – 6. kesäkuuta 1991 Malibu, Kalifornia), jolla nimellä hänet paremmin tunnetaan, oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Häntä pidetään eräänä parhaista tenorisaksofonisteista.


title: Stan Getz

text: Getz osasi jo lapsena soittaa useita eri soittimia, kuten kontrabassoa ja fagottia. 13-vuotiaana hän sai isältään ensimmäisen saksofoninsa. Vuonna 1943, 16-vuotiaana, hän pääsi soittamaan Jack Teagardenin yhtyeeseen. Soitettuaan muissa jazz-yhtyeissä (1944 Stan Kenton; 1945 Jimmy Dorsey; 1945–46 Benny Goodman) Getz sai solistin paikan Woody Hermanin yhtyeessä.


title: Stan Getz

text: 1950-luvulla Getz teki osaltaan cool Jazzia tunnetuksi yhdessä muun muassa Horace Silverin ja Oscar Petersonin kanssa. Vuonna 1958 hän yritti katkaista huumeriippuvuutensa muuttamalla Kööpenhaminaan.


title: Stan Getz

text: Palattuaan Yhdysvaltoihin vuonna 1961 hänestä tuli keskeinen hahmo jazzin ja bossa novan yhteen sulauttamisessa. Getz levytti vuonna 1962 yhdessä kitaristi Charlie Byrdin kanssa kaupallisesti menestyneen albumin "Jazz Samba". Nimiraita oli versio Antônio Carlos Jobimin kappaleesta ”So Danco Samba”. Vuonna 1963 hän voitti Grammy-palkinnon parhaasta jazz-kappaleesta ”Desafinadolla”. Menestykkääksi osoittautunut fuusio sai jatkoa Getzin matkustettua Brasiliaan levyttämään yhdessä säveltäjä Jobimin, kitaristi João Gilberton ja tämän vaimon laulaja Astrud Gilberton kanssa. Yhteistyön tuloksena syntynyt ”The Girl from Ipanema” auttoi bossa novan tunnetuksi tekemisessä maailmanlaajuisesti ja on nykyään yksi maailman versioiduimmista kappaleista. Albumi "Getz/Gilberto" voitti kaksi Grammya vuonna 1964.


title: Stan Getz

text: Jazzlaulaja Diane Schuurin ura alkoi edetä, kun Stan Getz kiinnostui hänestä kuultuaan Schuurin esiintymisen Montereyn jazzfestivaalilla 1979. Vuonna 1982 Schuur ja Getz esiintyivät yhdessä Valkoisessa talossa.


title: Stan Getz

text: Getz kuoli vuonna 1991 Kalifornian Malibussa maksasyöpään.


title: Pyörätuolicurling

text: Pyörätuolicurling on curlingista sovellettu vammaisurheilulaji, jota pelataan pyörätuolissa istuen.


title: Pyörätuolicurling

text: Curlingista poiketen pyörätuolicurlingissa harjaaminen on kiellettyä ja heittäminen tapahtuu paikaltaan. Tämä lisää heiton tarkkuuden merkitystä, sillä heiton tapahduttua kiven kulkuun ei ole enää mahdollista vaikuttaa.


title: Pyörätuolicurling

text: Pyörätuolicurlingtoiminta alkoi Euroopassa 1990-luvun lopussa ja Kanadassa 2002. Laji oli ensi kertaa mukana paralympialaisten ohjelmassa Torinossa vuonna 2006.


title: Pyörätuolicurling

text: Muita soveltavia curlingeja ovat kevennetyt versiot, kuten lattiacurling tai sisäcurling, pöytäcurling ja näkövammaiscurling.


title: 10cc

text: 10cc on englantilainen rockyhtye joka perustettiin vuonna 1970 Manchesterissa, mutta yhtyeen nimi vakiintui muotoon "10cc" vasta vuonna 1972 ensimmäisen singlelevytyksen myötä. Alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat Graham Gouldman (s. 10.5.1946, Broughton Park Manchester), Eric Stewart (s. 20.1.1945, Droylsden Manchester) , Kevin Godley (s. 7.10.1945 Prestwick Manchester) ja Lawrence "Lol" Creme (s. 19.9.1947 Prestwich, Manchester).


title: 10cc

text: Eric Stewart oli tullut 1960-luvulla tunnetuksi yhtyeen "Wayne Fontana and The Mindbenders" kitaristina. Yhtyeen suurimpia hittejä oli Brittien listaykköseksi noussut "The Game Of Love". Vuonna 1965 yhtyeen nimeksi muodostui pelkkä The Mindbenders. Eric Stewart huolehti lauluosuudesta vuoden 1965 hitissä "A Groovy Kind Of Love", josta mm. Phil Collins on tehnyt cover-version..


title: 10cc

text: Graham Gouldman taas oli tuottelias hittisäveltäjä 1960-luvulla ja hänen tunnetuimpia tuotoksiaan ovatkin muun muassa The Yardbirds -hitit "Heart Full Of Soul", "Evil Hearted You" ja "For Your Love", The Hollies -singlet "Bus Stop" ja "Look Through Any Window" sekä Herman's Hermits -yhtyeen hitit "No Milk To Day", "East West" ja "Listen People".


title: 10cc

text:
Gouldman ehti vaikuttaa 1960-luvun lopulla John Paul Jonesin (Led Zeppelin) ja Nicky Hopkinsin kanssa yhtyeessä Graham Gouldman Thing. Godley, Creme ja Stewart vuonna 1971 Thinks-projektissa sekä 1971 yhdessä Gouldmanin kanssa Ramases LP:llä "Space Hymns". Nelikko teki vielä nimellä Hotlegs hitin "Neanderthal Man" ennen 10cc:n alkukautta. Nimen yhtyeelle antoi UK-Records pomo Jonathan King, joka oli yhtyeen ensimmäisen singlen "Donna" levytystä seuranneena yönä nähnyt unen, jossa hänen johtamansa yhtiön levy oli sekä single että LP-listan ykkösenä U.S.A.:ssa ja tämän bändin nimi oli 10CC.
Yhtye tuli tunnetuksi nokkelista sanoituksistaan ja taitavasta studiotekniikan hyödyntämisestä. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Rubber Bullets" (1973), "The Wall Street Shuffle" (1974), "Life is a Minestrone" (1975), "I'm Not in Love" (1975), "Art for Art´s Shake" ja "Dreadlock Holiday" (1978).


title: 10cc

text: Yhtyeen ensimmäinen top-10 albumi brittilistoilla oli 1974 julkaistu toinen studiolevytys "Sheet Music", vaikkakin varsinaisena läpimurtolevynä voidaan pitää yhtyeen vuonna 1975 julkaistua albumia "The Original Soundtrack", joka oli soundtrack kuvitteellisesta elokuvasta. Vaikutelmaa tehostamaan levyn kansiin oli laitettu kuvia, jotka olisivat voineet olla oikeasta elokuvasta. Levy sisälsi muun muassa kappaleen "I'm Not in Love", josta tuli 10cc:n suurimpia hittejä.


title: 10cc

text: Alkuperäinen kokoonpano teki neljä albumia ja joitain listoille päätyneitä singlejä. Kaksi ensimmäistä albumia tehtiin Jonathan Kingin UK Records -levymerkille, mutta 1975 nelikko siirtyi Mercury Recordsille rahakkaalla sopimuksella. Kingin tallissa royaltit olivat jääneet lähinnä minimaalisiksi.


title: 10cc

text: Godley ja Creme lähtivät yhtyeestä vuonna 1976 jatkaen duona. Vuonna 1977 he julkaisivat kolmoisalbumin "Consequences". Vuonna 1979 siitä ilmestyi lyhennetty versio "Music from Consequences", ja sitä edelsi kaupallisesti hyvin menestynyt "L". Vuonna 1979 ilmestyi myös albumi "Freeze Frame", ja kahden vuoden kuluttua jälleen hyvin menestynyt "Ismism" (1981). Albumilta poimittu single "Under Your Thumb" nousi brittilistan kärkisijoille saman vuoden lokakuussa. Vuonna 1982 kaksikko on mm. tuottanut Blue Rondo a la Turk -yhtyeen kappaleen "Klacto Vee Sedstein", joka on yhtyeen albumilla "Chewing the Fat". Sittemmin he ovat menestyneet musiikkivideoiden alueella tuottaen muun muassa Kate Bushin "Don't Give Upin" (ks. Kate Bushin diskografia, 1986) ja taiteellisesti korkeatasoisen live-tallenteen The Police -yhtyeen viimeiseltä kiertueelta 1980-luvulla. Lol Creme on mm. ohjannut Tina Turnerin videon "The Best" (ks. Luettelo Tina Turnerin musiikkivideoista, 1989). Samana vuonna Kevin Godley oli mukana "Band Aid II" -projektissa. Vuosina 1998–2000 Lol Creme on käväissyt Art of Noise -yhtyeessä.


title: 10cc

text: Gouldman ja Stewart jatkoivat 10cc-nimellä kiertämistä ja levyttämistä, myöhempiä kokoonpanon jäseniä olivat muun muassa Jeff Porcaro, Rick Fenn, Stuart Tosh ja Andrew Gold.


title: 10cc

text: Timo Pennasen toimittaman teoksen "Sisältää hitin - Levyt ja esittäjät Suomen musiikkilistoilla vuodesta 1972" (Otava 2006) mukaan 10cc:n levytykset eivät olleet suuria hittejä Suomessa. Korkeimmalle listoilla nousi "How Dare You" sijalle 26. maaliskuussa 1976 sekä samalle sijalle "Bloody Tourists" lokakuussa 1978 .


title: 10cc

text: 10cc on konsertoinut Suomessa kerran: 6.5.2017 Seinäjoki Areenan laajennusosan avajaisissa.


title: 10cc

text: Studioalbumit


title: 10cc

text: Livealbumit


title: 10cc

text: Kokoelma-albumit


title: Tasku (saari)

text: Tasku on saari Perämerellä Raahen edustalla. Raahen tuloväylän läheisyydessä sijaitseva karikkojen ympäröimä saari on tunnettu hyvänä uimapaikkana sekä saarella sijaitsevasta 150-vuotiaasta puisesta tunnusmajakastaan. Saarella on lisäksi vanha kalastajan asunto, joka palvelee yleisenä erätupana, ja sen piihapiirissä on wc/liiteri sekä vuonna 2008 rakennettu grillausmaja.


title: Tasku (saari)

text: Saarella sijaitsee Taskun pookina tunnettu tunnusmajakka, merenkulun apuväline, jonka silloinen Luotsilaitos rakennutti vuonna 1853. Pookin suunnitteli Albin Stjerncreutz. Tunnusmajakka on edelleen pystyssä, ja Merenkulkuhallitus luovutti sen vuonna 1983 Raahen kaupungin hallintaan. Kaupunki vastaa myös tunnusmajakan ylläpidosta.


title: Tasku (saari)

text: Pooki on rakennettu ympärysmitaltaan puolitoistametrisen keskuspilarin varaan. Pookin pohja on neliön muotoinen, ja seinät jatkuvat noin puoliväliin asti suorina. Puolivälistä ylöspäin huippu on katkaistun pyramidin muotoinen. Huippumerkkinä on puinen risti, joka kohoaa 19,2 metriä merenpinnan yläpuolelle. Pookin seinät ovat keltaisia.


title: Tasku (saari)

text:
Taskun saarella on ollut jo aiemmin tunnusmajakka, mutta sen kokoa tai ulkonäköä ei tunneta. Taskun pooki on kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus ja kuuluu olennaisena osana Suomen merenkulun
rakennusperintöön.


title: Tasku (saari)

text: Taskun pooki on kunnostettu ja maalattu vuosina 2002–2003. Suomen Majakkaseura myönsi Raahen kaupungille tunnustuksena "Vuoden loistavin teko 2004" –palkinnon.


title: Esko Luostarinen

text: Esko Alpo Luostarinen (s. 8. toukokuuta 1935 Viipuri) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Esko Luostarinen

text: Luostarinen tunnetaan Lahden kiekkokulttuurin kehittäjänä. Hänen toimiessaan Reippaan pelaajavalmentajana 1964–1967 kaupunki oli lähinnä jalkapallopaikkakunta.


title: Esko Luostarinen

text: Luostarinen pelasi kuitenkin pääosan urastaan Tampereella TBK:ssa ja Tapparassa. Hän voitti neljä Suomen mestaruutta ja teki SM-sarjassa 166 ottelussa tehot 98+66. Tapparaan Luostarinen palasi Lahdesta valmentajaksi kausiksi 1968–1970.


title: Esko Luostarinen

text: Maajoukkueessa Luostarinen pelasi 93 ottelua saldolla 15+10. Hän edusti Suomea viisi kertaa MM-kisoissa ja kahdesti olympialaisissa.


title: Esko Luostarinen

text: Luostarinen oli myös pääsarjatason jalkapalloilija.


title: 3GP

text: 3GP on formaatti multimedian pakkaukseen. 3GPP on määritellyt 3GP:n matkapuhelinten käyttöön. 3GP on yksinkertaistettu versio MPEG-4-formaatista. 3GP:n tiedostopääte on .3gp tai .3g2.