title: Pete Seeger

text: 1960-luvun lopulla Seeger kiinnostui ympäristönsuojelusta. Hän järjesti konsertteja, joiden tuotto käytettiin Hudsonjoen puhdistamiseen. Seegerin albumi "God Bless The Grass" sisälsi pääasiassa ympäristöaiheisia lauluja.


title: Pete Seeger

text: 1960- ja 1970-luvuilla Seeger esiintyi usein yhdessä Arlo Guthrien kanssa.


title: Pete Seeger

text: Vuonna 1982 Seeger osallistui New Yorkissa Puolan Solidaarisuus-ammattiyhdistyksen puolesta järjestettyyn konserttiin. Seegerin elämäkerran kirjoittajan David Dunawayn mukaan tämä oli ensimmäinen kerta, kun hän julkisesti otti kantaa Neuvostoliittoa vastaan.


title: Pete Seeger

text: Vuonna 1993 Pete Seeger julkaisi muistelmateoksen "Where Have All The Flowers Gone", jossa hän esitti anteeksipyyntönsä siitä, että hän oli nuoruudessaan seurannut niin kritiikittä USA:n kommunistisen puolueen virallista linjaa eikä ymmärtänyt, että Stalin oli "julma harhaanjohtaja".


title: Pete Seeger

text: Muutamalla 1990-luvun lopulla ilmestyneellä kokoelmalevyllä on lähes 80-vuotiaan jo parhaimman lauluäänensä menettäneen Seegerin levyttämiä uusia lauluja. Seegerin viimeinen levy on syyskuussa 2008 ilmestynyt albumi "At 89". Hän sai siitä Grammy-palkinnon 2009.


title: Pete Seeger

text: Seeger kirjoitti muutama vuosi ennen kuolemaansa Stalinista erittäin kriittiseen sävyyn kertovan laulun "The Big Joe Blues", jota ei ole levytetty. Pete Seeger on sanonut suhteestaan kommunismiin: "Kutsun itseäni yhä kommunistiksi, sillä se mitä Venäjä teki kommunismille on sama mitä kirkot ovat tehneet uskonnolle. Mutta jos jostain historian oikusta kommunismi olisi levinnyt minun kotimaahani, minut olisi pistetty vankilaan ensimmäisten joukossa. Isääni siteeraten: 'Totuus on jänis vattupöheikössä. Ei voi kuin kiertää sitä ja sanoa, että siellä se on jossakin.'"


title: Pete Seeger

text: Vuodesta 1986 Seeger esiintyi konserteissa yhdessä tyttärenpoikansa Tao Rodriguez-Seegerin kanssa. Viimeisinä vuosinaan Seeger esiintyi harvoin. Kesällä 2008 hän teki kuitenkin Taon ja Guy Davisin kanssa pienimuotoisen konserttikiertueen Yhdysvalloissa ja Kanadassa.


title: Pete Seeger

text: Vuonna 2006 Bruce Springsteen levytti albumillisen Seegerin tunnetuksi tekemiä lauluja. Springsteenin levy toi Seegerille paljon julkisuutta, ja hän alkoi saada valtavat määrät ihailijapostia, "kirjeitä joita en ehdi lukea, CD-levyjä joita en ehdi kuunnella ja DVD-levyjä joita en ehdi katsoa", kertoi Seeger itse.


title: Pete Seeger

text: Barack Obaman virkaanastujaiskonsertissa 18. tammikuuta 2009 Seeger oli mukana esittämässä Woody Guthrien ikivihreää "This Land is Your Land" -kappaletta.


title: Pete Seeger

text: Hän sai viimeisen Grammy-palkintonsa 2011 lasten musiikin kategoriassa.


title: Pete Seeger

text: Pete Seegerin isä Charles Seeger oli musiikkitieteilijä, äiti viulisti Constance de Clyver Seeger (o.s. Edson). Vanhemmat erosivat, kun hän oli seitsemänvuotias. Hänen äitipuolensa Ruth Seeger oli yksi 1900-luvun tunnetuimmista naispuolisista säveltäjistä.


title: Pete Seeger

text: Peten velipuoli Mike Seeger (1933-2009) oli muusikko ja yksi New Lost City Ramblers -yhtyeen perustajajäsenistä. Hänen sisarpuolensa Peggy Seeger (s.1935) on laulaja. Peten setä Alan Seeger oli tunnettu runoilija, joka kaatui ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Pete Seeger

text: Pete Seeger meni naimisiin Toshi-Aline Ohtan kanssa 1943. Toshi kuoli kesällä 2013. Heillä on kolme lasta Daniel, Mika ja Tinya. Lapsenlapsia on kuusi, joista Tao Rodriguez-Seeger on folkmuusikko ja vaikuttaa yhtyeessä The Mammals.


title: Pete Seeger

text: Seeger oli kuollessaan 94-vuotias. Hän oli voimissaan loppuun asti; vielä kymmenen päivää ennen kuolemaansa hän pilkkoi puita kotonaan. Hän ehti olla sairaalassa New Yorkissa kuusi päivää ennen kuin kuoli siellä rauhallisesti nukkuessaan.


title: Pete Seeger

text: Hänen kuolemaansa kommentoivat muiden muassa Bruce Springsteen ja Barack Obama, joka sanoi: "Olemme aina kiitollisia Pete Seegerille".


title: Pete Seeger

text: Monet Seegerin tekemät laulut ovat paremmin tunnettuja muiden levyttäminä. Suosituimmat levytykset:


title: Lex Kallio

text: Laki maan hankkimisesta asutustarkoituksiin vuodelta 1922 tunnetaan Suomessa nimellä Lex Kallio ("Kallion laki").


title: Lex Kallio

text: Laki oli maanlunastuslaki, jolla 1918 maansa lunastamaan päässeet maanvuokrajaat eli torpparit pystyivät hankkimaan itselleen lisämaita pientilojensa elinkelpoistamiseksi. Myös niillä maaseudulla asuvilla maattomilla, joilla ei ollut ollut torpan sopimusta, oli mahdollisuus saada edullisin ehdoin maata viljeltäväkseen.


title: Lex Kallio

text: Laki kärjisti Maalaisliiton suhteita erityisesti Kansalliseen kokoomukseen, joka suhtautui kriittisesti ei pelkästään maalaisliittolaiseen Kyösti Kallioon, vaan myös valtiollisia vankeja nopeaan tahtiin vapauttamaan pyrkineeseen edistyspuoluelaiseen tasavallan presidentti Ståhlbergiin.


title: Lex Kallio

text: Koska valtion maat sijaitsivat usein epäedullisesti ja otaksuttiin, ettei yksityismaita ole paljoakaan myytävänä, poliitikot päättivät torpparilain (135/1918) esikuvan mukaisesti käyttää pakkoluovutusta. Uusi laki nimettiin aloitteentekijänsä Kyösti Kallion mukaan. Pakkolunastuspykälän (4 §) vuoksi laki tuli säätää perustuslain säätämisjärjestyksessä. Lakia kannattivat sosialidemokraatit. Oikeisto äänesti lain lepäämään seuraavaan eduskuntaan.


title: Lex Kallio

text: Lain nojalla maata voitiin hankkia henkilölle, joka oli täysi-ikäinen, hallitsi itseään ja omaisuuttaan, jolla oli kansalaisluottamus, joka ei ennestään omistanut tai hallinnut maata ja sitoutui kolmessa vuodessa rakentamaan tilalle asunnon. Lisäksi henkilöllä piti olla ammattitaito maan viljelemiseen ja tarvittavat maataloustyökalut. Tilan koon yläraja oli 20 hehtaaria peltomaata ja 20 hehtaaria metsämaata Etelä- ja Keski-Suomessa tai 75 hehtaaria metsämaata Lapissa. Maata voitiin pakkolunastaa vain tiloilta, joilla oli Etelä- ja Keski-Suomessa maata yli 200 hehtaaria ja Oulun läänissä yli 400 hehtaaria.


title: Lex Kallio

text: Lex Kalliota täydensi eduskunnassa kolmen vuoden kiistelyn jälkeen vuonna 1925 hyväksytty laki puutavarayhtiöiden laittomasti hankkimien kiinteistöjen palauttamisesta (Lex Pulkkinen). Kyseessä olivat maaseutujen metsäalueet, joita puutavarayhtiöt olivat vastoin eduskunnan vuonna 1915 hyväksymää asetusta hankkineet omistukseensa ja jotka oli tarkoitus palauttaa valtiolle käytettäväksi asutustarkoituksiin.


title: Lex Kallio

text: Pakkoluovutusta jouduttiin käyttämään melko harvoin, sillä maata sai vapaaehtoisilla kaupoilla ja talouspulan aikana vararikkohuutokaupoista. Lex Kallion kumosi vuoden 1938 alussa voimaan tullut asutuslaki (332/1936).


title: Lex Tulenheimo

text: Lex Tulenheimo oli Tokoin senaatin keväällä 1917 eduskunnalle antama lakiesitys, jonka tarkoituksena oli helmikuun vallankumouksen jälkeisessä tilanteessa siirtää huomattava osa entisestä Suomen suuriruhtinaan vallasta Suomen senaatille. Esitys nimettiin senaatin oikeustoimituskunnan päällikkönä toimineen Antti Tulenheimon mukaan. Lakiesitys perustui yhteisymmärrykseen Suomen senaatin ja Venäjän väliaikaisen hallituksen kanssa. Esityksen valiokuntakäsittelyn aikana vasemmistoenemmistöinen eduskunta kuitenkin muokkasi siitä huomattavasti radikaalimman version eli niin sanotun valtalain, jonka mukaan ylin valtiovalta olisikin siirtynyt eduskunnalle.


title: Lex Tulenheimo

text: Lex Tulenheimo olisi jättänyt Venäjän hallitukselle oikeuden hajottaa valtiopäivät ja määrätä uudet vaalit sekä normaalin valtiopäivien koollekutsumisen ja päättämisen. Venäjän hallitukselle olisivat jääneet myös "Venäjän etua" koskevat kysymykset. Suomen kenraalikuvernöörin tuli antaa lausunto siitä, mitkä Suomen senaatin käsiteltäväksi tulevista asioista olisivat koskeneet Venäjän etuja. Sen sijaan valtalaissa Suomen eduskunnalle olisi siirretty sellaisiakin valtaoikeuksia, jotka Lex Tulenheimo jätti Venäjän hallitukselle, kuten valtiopäivien koollekutsuminen.


title: Lex Tulenheimo

text: Venäjän väliaikaisen hallituksen vastustuksen vuoksi valtalaki ei koskaan tullut voimaan, vaikka se hyväksyttiin Suomen eduskunnassa kesällä 1917. Sen sijaan Lex Tulenheimon sisältö pääosin tosiasiallisesti toteutui heikentyneen Venäjän väliaikaisen hallituksen 12. syyskuuta antaman niin sanotun Kornilovin manifestin kautta.


title: Use Your Illusion Tour

text: Use Your Illusion Tour oli yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Guns N' Rosesin maailmankiertue, joka alkoi 20. tammikuuta 1991 ja päättyi 17. heinäkuuta 1993. Kiertueen tarkoituksena oli promotoida yhtyeen vuonna 1991 ilmestyneitä "Use Your Illusion I" ja "Use Your Illusion II"-studioalbumeita.


title: Use Your Illusion Tour

text: Kiertue on sekä yhtyeen että koko populaarimusiikin historian pisin konserttikiertue. Kiertue kattoi yhteensä 192 esitystä 27 eri maassa, 7 miljoonan ihmisen katsojamäärän, sekä 58 miljoonan dollarin bruttotuoton.


title: Use Your Illusion Tour

text: Kiertueen aikana yhtye julkaisi myös videotallenteet "Use Your Illusion World Tour 1992 in Tokyo I" ja "Use Your Illusion World Tour 1992 in Tokyo II" Tokiossa kiertueen aikana nauhoietuista konserteista. Lisäksi kiertueella taltioitua materiaalia on kuultavissa myös yhtyeen vuoden 1999 livealbumilla "Live Era '87-'93".


title: Kantalahti

text: Kantalahti (aikaisemmin "Kannanlahti") on:Katso myös:


title: Haimasyöpä

text: Haimasyöpä on haimasta lähtevä syöpä. Haimasyöpä on Euroopan kolmanneksi tappavin syöpä. Uusia haimasyöpiä todetaan Suomessa selvästi enemmän kuin EU-maissa keskimäärin, ja haimasyöpään sairastuu Suomessa joka vuosi noin 1 000 ihmistä.


title: Haimasyöpä

text: Haimasyöpään sairastumisen riski kasvaa iän myötä, ja sen esiintymishuippu on noin 70 vuoden iässä. 95 % haimasyövistä on adenokarsinoomia. Jos syöpä alkaa haiman endokriinisestä osasta, sitä kutsutaan saarekesolusyöväksi. Sen oireet ovat erilaiset kuin muiden haimasyöpien. Saarekesolusyöpiä todetaan Suomessa noin 6–20 vuodessa.


title: Haimasyöpä

text: Tupakointi aiheuttaa arviolta 30 % kaikista todettavista haimasyöpätapauksista. Myös muita riskitekijöitä tunnetaan. 10 prosentilla haimasyöpäpotilaista sairautta on esiintynyt suvussa aiemmin. Alkoholi altistaa haimasyövälle välillisesti: sen runsas käyttö kasvattaa kroonisen haimatulehduksen riskiä, ja tämä taas on yksi haimasyöpäriskiä kasvattavista tekijöistä.


title: Haimasyöpä

text: Nuuska on useissa tutkimuksissa yhdistetty haimasyöpään. Sen käyttäjillä on yli kaksinkertaisesti suurempi sairastumisriski kuin henkilöillä, jotka eivät käytä nuuskaa.


title: Haimasyöpä

text: Haimasyöpää voi ehkäistä oikeanlaisella ruokavaliolla. Jotkin tutkimukset ovat havainneet yhteyden liikalihavuuden ja liikunnallisten harrasteiden puutteen sekä haimasyövän välillä.


title: Haimasyöpä

text: Haimasyövän riski kasvaa iän myötä. Suurin osa sairastuneista sijoittuu ikähaarukkaan 60–80. Nuoremmillakin sairautta voi esiintyä satunnaisesti, varsinkin jos sitä on esiintynyt aiemmin suvussa. Vuosina 1990–1994 yksikään alle 25-vuotias suomalainen ei sairastunut yhdeksänkymmenluvun alussa haimasyöpään.


title: Haimasyöpä

text: Haimasyöpä on yleisempää miehillä, mutta naispuolisten potilaiden määrä on ollut viime aikoina kasvussa. Sairauden esiintyvyys on muita suurempi afroamerikkalaisilla, diabeetikoilla ja autismikirjon ihmisillä.


title: Haimasyöpä

text: Haimasyöpä on usein alkuvaiheessaan oireeton. Myöhemmin voi esiintyä muun muassa kipua vatsassa ja selässä, laihtumista sekä ihon kellastumista. Joskus esiintyy myös ripulia ja oksentelua.


title: Haimasyöpä

text: Tavallisimmat etäpesäkkeiden kohteet haiman adenokarsinoomassa ovat maksa, vatsakalvo ja keuhkot.


title: Haimasyöpä

text: Potilaille, joiden epäillään sairastavan haimasyöpää, tehdään yleensä ensimmäiseksi ultraäänitutkimus. Mahdollisia tutkimustapoja on kuitenkin useita.


title: Haimasyöpä

text: Haimasyövän ennuste on huonompi kuin yhdenkään muun syövän. Keskimääräinen elinajan ennuste on vain puoli vuotta diagnoosista. Viiden vuoden kuluttua diagnoosin saamisesta enää 2,5 % potilaista on elossa.


title: Haimasyöpä

text: Sekä solunsalpaajat (sytostaatit) että immuunihoidot tehoavat huonosti haimasyöpään.. Haimasyövän ensisijainen hoitomuoto on yleensä leikkaus. Pankreatikoduodenektomian eli Whipplen leikkauksen jälkeen haimasyövän viisivuotisennuste on noin 20 % ja mahdollisesti jopa 40 %, ellei tauti ole levinnyt imusolmukkeisiin. Jos koko syöpäkudosta ei voida poistaa, leikkauksella on mahdollista lievittää taudin oireita.


title: Haimasyöpä

text: Kemoterapiassa voidaan haimasyövän kohdalla hyödyntää esimerkiksi fluorourasiiliä, kapesitabiinia ja gemsitabiinia.


title: Haimasyöpä

text: Tunnettuja haimasyöpää sairastaneita henkilöitä ovat muun muassa:


title: Gammabutyrolaktoni

text: Gammabutyrolaktoni, myös gamma-butyrolaktoni eli GBL (puhekielessä lakka) on hygroskooppinen laktoneihin kuuluva yhdiste. Aine on huoneenlämmössä väritöntä öljymäistä nestettä jolla on aineelle ominainen "heikko" tuoksu. Teollisuudessa gammabutyrolaktonia käytetään muun muassa liimanpoistoaineena, maalien ohenteena ja asetonittomissa kynsilakoissa.


title: Gammabutyrolaktoni

text: Gammabutyrolaktonilla ei ole itsessään päihdyttävää vaikutusta, vaan veren laktamaasientsyymit metaboloivat sen GHB:ksi kun aine pääsee verenkiertoon. Elimistö tuottaa gammahydroksibutyraattia normaalin sitruunahappokierron kautta.


title: Gammabutyrolaktoni

text: Tyypillinen päihtymiskäytössä otettu annos gammabutyrolaktonia on 1–2 ml. Aineen vaikutusaikaa voidaan jatkaa ottamalla pienempiä annoksia tasaisin väliajoin. Tyypillinen annos tähän tarkoitukseen on noin 0,5 ml. Suuremmilla annoksilla aine voi aiheuttaa tajuttomuuden, kooman tai jopa kuoleman. Gammabutyrolaktonin käyttöä tulee välttää muiden depressanttien (erityisesti alkoholi) kanssa, koska tämä suurentaa hengenvaarallisten sivuvaikutusten riskiä. Gammabutyrolaktonia nautittaessa tulee ottaa huomioon, että aine on limakalvoja ärsyttävää, eli yhdistettä harvemmin nautitaan laimentamattomana.


title: Gammabutyrolaktoni

text: Vaikuttava aine (GHB) on jatkuvalla käytöllä riippuvuutta aiheuttava aine, sekä fyysisesti että psyykkisesti. Joissakin tapauksissa käyttäjän annokset kasvavat, ja käyttövälit tihenevät pikkuhiljaa ja "huomaamatta". Tämä johtaa monesti tilanteeseen, jossa vastuuton käyttäjä nauttii yhdistettä kellon ympäri, ottaen aina uuden annoksen edellisen vaikutuksen loppuessa. Kun pidempi yhtäjaksoinen käyttö lopetetaan, vieroitusoireet alkavat muutaman tunnin kuluttua viimeisestä annoksesta. Aineen käytön lopettaminen saattaa muistuttaa hoitamattomana kuolemaankin johtavaa viinakramppia, delirium tremensistä. Niihin kuuluu mm. ahdistusta, vatsakipua, hikoilua, viluntunnetta, kylmiä ja kuumia väristyksiä, vapinaa, hallusinaatioita, unettomuutta joka voi jatkua jopa useita päiviä, sekä merkittävää pulssin ja verenpaineen nousua. Fyysisen puolen vieroitusoireet kestävät yleensä enimmillään muutaman päivän, mutta tämän jälkeen voi esiintyä vielä pitkään masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta. On esitetty, että käytön lopettaminen aiheuttaa NMDA- eli glutamaattieksitotoksisuutta joka voi pitkäaikaisen käytön jälkeen olla hengenvaarallistakin. Epävirallisen, deduktiivisen päättelyn ja joidenkin epävirallisten kokeiden perusteella vieroitusoireet katoavat ja eksitotoksisuus lievittyy tai poistuu kokonaan nauttimalla tarvittasessa välittömästi niiden esiintyessä suuria annoksia (5-15 g) beeta-alaniinia tai L-glysiiniä.


title: Gammabutyrolaktoni

text: Gammabutyrolaktoni on siis gammahydroksivoihapon eli GHB:n esiaste. Aineiden vaikutukset ovat identtiset lukuun ottamatta GBL:n subjektiivista terävämpää ja nopeampaa sekä hieman lyhyempää vaikutusta, joka johtuu plasmapitoisuuden nopeammasta noususta laktonirenkaan rasvaliukoisuusominaisuuksien takia.


title: Gammabutyrolaktoni

text:
Gammabutyrolaktoni luokiteltiin Suomessa alun perin vastoin EU-oikeuden suppeaa lääkkeen määritelmää lääkkeeksi. Lääkeluettelopäätös oli myös vastoin KHO:n ratkaisua 2008:92, jossa vahvistettiin lääkkeeksi katsomisen tunnusmerkistö: aineen tuli sitä lääkelain kontekstissa parantaa tai ehkäistä sairautta. Päätös oli Fimealta myös hallituksen esityksen (HE 303/2010) ja myöhemmin huumaisainelain vastainen, sillä "Aineiden analoginen ja geneerinen luokittelu ei
ole yksiselitteistä edes kemian ja farmakologian asiantuntijoiden piireissä eikä tällainen määrittely todennäköisesti olisi rikosoikeuden laillisuusperiaatteen mukainen. [...] Uusilla huumaavilla aineilla ei tyypillisesti ole lääkinnällistä tai teollistakaan käyttötarkoitusta. Lääkelain säännöksiä ei ole tarkoitettu uusien huumaavien aineiden valvontaan." Fimea ei ole julkaissut julkisuuslain mukaisesti luokittelupäätöstään, joka tukisi suppeaa lääkkeen määritelmää. Nyttemmin EU-oikeuden tuomio aiheutti sen, että valtioneuvoston päätöksellä kaikessa hiljaisuudessa gammabutyrolaktonikin on luokiteltu kuluttajamarkkinoilta kielletyksi aineeksi.


title: Nadežda Allilujeva

text: Nadežda Sergejevna Allilujeva (; 22. syyskuuta 1901 Baku – 9. marraskuuta 1932 Moskova) oli Neuvostoliiton diktaattorin Josif Stalinin toinen vaimo ja Svetlana Allilujevan äiti. Stalin ja Nadežda Allilujeva menivät naimisiin vuonna 1919, kun Stalin oli 41-vuotias ja Nadežda Allilujeva oli 18-vuotias. He olivat tunteneet jo vuodesta 1908, kun Džugašvili-Stalin piileskeli tuttunsa ja puolueystävänsä Sergei Allilujevin luona.


title: Nadežda Allilujeva

text: Nadežda Allilujeva löydettiin kuolleena huoneestaan itsemurhan tehneenä. Edellisenä iltana hän oli riidellyt kiivaasti Stalinin kanssa juhlavastaanotolla. Joidenkin teorioiden mukaan hän ei tehnyt itsemurhaa vaan Stalin olisi murhauttanut hänet.


title: Nadežda Allilujeva

text: Nadežda Allilujevan ja Stalinin tytär Svetlana Allilujeva loikkasi Yhdysvaltoihin vuonna 1967.


title: Dakar-ralli

text:
Dakar-ralli (aiemmin Pariisi–Dakar-ralli) on vuodesta 1979 lähtien ajettu maailman tunnetuin erämaaralli. Kilpailu ajettiin nimensä mukaisesti yleensä Pariisista Senegalin Dakariin. Vuoden 2008 kilpailu peruutettiin terrorismiuhan vuoksi.
Vuodesta 2009 kilpailu on ajettu Etelä-Amerikassa.
Kilpailu alkaa yleensä tammikuun ensimmäisellä viikolla ja kestää noin kaksi viikkoa. Rallissa kilpaillaan auto-, moottoripyörä- ja kuorma-autoluokissa. Kilpailun voitoista kamppailevat suurten auto- ja moottoripyörätehtaiden tukemat ammattilaiskuljettajat, mutta vuosittain noin 80 % osallistujista on yksityistalleja.


title: Dakar-ralli

text: Vuosina 1979–2007 kilpailun reitti kulki yleensä Etelä-Euroopasta luoteisen Afrikan halki Senegalin pääkaupunkiin Dakariin. Rallireitti on yleensä noin 8 000–9 000 km, joista pikataipaleiden osuus on 5 000–6 000 km. Kilpailussa ajetaan satojen kilometrien etappeja päivittäin. Reitti sisältää yleensä kivistä ja kuoppaista erämaata, hiekkadyynejä ja huonokuntoista aavikko- ja savannitietä.


title: Dakar-ralli

text: Portugalin pääkaupungin Lissabonin piti toimia ainakin vuoteen 2009 asti rallin lähtöpaikkana, mutta järjestäjät päättivät siirtää vuoden 2009 kilpailun Etelä-Amerikkaan terroriuhan takia. 2009 kilpailun lähtö- ja maalipaikkana toimi Argentiinan pääkaupunki Buenos Aires. Argentiinan lisäksi kilpailun reitti kulki Chilen kautta.


title: Dakar-ralli

text: Etelä-Amerikkaan siirretystä kilpailusta tuli epäilyistä huolimatta menestys. Maanosassa on runsaasti moottoriurheilusta kiinnostuneita ja merkittävät markkinat rallin sponsoreille. Myöhemmin reittiä on jatkettu Peruun. Vuoden 2013 kilpailu kulkee myös Bolivian kautta.


title: Dakar-ralli

text: Pariisi–Dakar-rallin idean isä on ranskalainen kilpa-ajaja Thierry Sabine, joka vuonna 1977 autiomaahan eksyttyään ajatteli sen olevan hyvä sijaintipaikka vuosittaiselle rallikilpailulle. Alkujaan kilpailu kulkikin nimensä mukaisesti Ranskan pääkaupungista Pariisista Välimeren ja Saharan yli Senegalin pääkaupunkiin Dakariin. Poliittisista ja muista syistä kilpailun reitti on kuitenkin vuosien varrella vaihdellut, eikä rallin lähtöpaikka ole enää Pariisissa. Viimeisen kerran kilpailureitti kulki Pariisista Dakariin vuonna 1994, jolloin kaiken lisäksi ajettiin vielä takaisin Pariisiin.


title: Dakar-ralli

text: Alussa rallin järjestäjäorganisaationa toimi Sabinen perustama Thierry Sabine Organization (TSO). Sabinen kuoleman jälkeen hänen isänsä Gilbert otti johdon käsiinsä ja hän vetäydyttyään myi oikeudet Amaury Sport Organisationille, joka on toiminut kilpailunjärjestäjänä vuodesta 1992.


title: Dakar-ralli

text: Vuoden 2007 Dakar-ralli oli ensimmäinen kilpailu, jonka vaikeutta lisättiin rajoittamalla entisestään elektronisen GPS-paikannusjärjestelmän käyttöä. Kilpailija(pari) tietää kilpailujaksojen lähtö- ja maalipisteet, itse reitti mennään pitkälle tiekirjan perusteella. Kilpailijoiden käytössä oleva GPS-järjestelmä ei kerro ilmansuuntaa, mihin suuntaan pitäisi edetä, eikä neuvo kääntymispisteitä teiden risteyksissä. Järjestelmä antaa tarkkoja ajo-ohjeita ainoastaan kolmen kilometrin säteellä reittipisteistä, tankkauspaikoista ja nopeusrajoitusten piirissä olevien kylien kohdalla. Reitillä on myös piilotettuja reittipisteitä, jotka on ohitettava tarpeeksi läheltä välttyäkseen aikarangaistukselta.Rallin haastavuudesta ja vaarallisuudesta kertoo jotakin se, että sen historian aikana yli 50 ihmistä on kuollut erilaisissa onnettomuuksissa. Rallin organisaattori, Thierry Sabine, kuoli helikopterionnettomuudessa vuonna 1986 valvoessaan kilpailua. Myös useita katsojia on kuollut. Tämän seurauksena nykyään autojen nopeutta valvotaan GPS-pohjaisen järjestelmän kautta ja kylien kohdalla on noudatettava nopeusrajoituksia.


title: Aleksei Kapler

text: Aleksei Jakovlevitš Kapler (, 11. lokakuuta 1904 Kiova, Ukraina – 11. syyskuuta 1979 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja tuottaja. Hän työskenteli myös käsikirjoittajana mm. George Cukorin elokuvassa "Lintu sininen" (1976). Kapler syntyi juutalaiseen perheeseen Kiovassa, Ukrainassa (silloisessa Venäjän keisarikunnassa). Hänet tunnetaan romanssistaan Josif Stalinin tyttären Svetlana Allilujevan kanssa. Romanssi kuitenkin päättyi vangitsemiseen.


title: Theseus

text: Theseus () on sankari kreikkalaisessa mytologiassa ja Ateenan myyttinen perustajakuningas. Sivistynyt ja nokkela Theseus on nähty vastakohdaksi raakaan voimaan luottaneelle Herakleelle.


title: Theseus

text: Ateenan kuningas Aigeus pyysi Delfoin oraakkelilta neuvoa lapsettomuuteensa. Tämä neuvoi, että Aigeuksen olisi pidettävä viinileilin suu kiinni ennen kotiinpaluutaan. Aigeus ei ymmärtänyt vihjettä, mutta tämän matkalla tapaama Troizenin kuningas Pittheus ymmärsi. Hän juotti Aigeukselle viiniä ja lähetti tyttärensä Aithran makaamaan tämän kanssa. Aigeus jätti suuren kiven alle miekan ja sandaalit ja sanoi prinsessalle, että jos tämä synnyttäisi pojan, joka jaksaisi nostaa kiven, olisi hänet lähetettävä Ateenaan miekan ja sandaalien kanssa. Sama iltana kuitenkin merenjumala Poseidon ilmestyi ja makasi Aithran.


title: Theseus

text: Aithra synnytti Theseuksen, jolle Pittheus kertoi tämän olevan jumalan poika. Kasvettuaan Theseus nosti kiven ja löysi miekan ja sandaalit. Pittheus kertoi Aigeuksesta, ja Theseus lähti Ateenaan, tahallaan pitemmän maareitin kautta kohdatakseen hirviöitä ja tehdäkseen urotöitä ihailemansa Herakleen tapaan. Taitojensa ja nokkeluutensa avulla Theseus surmasi mm. Sinis-jättiläisen, matkailijoita tuhoon johdattaneen petollisen Skironin ja julman majatalonpitäjän Prokrusteen. Hänen kerrotaan myös surmanneen hirviömäisen Krommyonin emakon, joka oli Tyfonin ja Ekhidnan lapsi, mutta Plutarkhos kertoo, että kyseessä olisi ollut naispuolinen maantierosvo, jota ainoastaan kutsuttiin emakoksi tämän elintapojen vuoksi.


title: Theseus

text: Theseuksen saavuttua Ateenaan vain Aigeuksen vaimo Medeia, joka halusi valtaistuimelle oman poikansa, tunnisti Theseuksen pojaksi, jonka Aigeus oli kertonut saapuvan vielä Ateenaan. Hän uskotteli Aigeukselle, että Theseus oli saapunut kaappaamaan vallan. Theseus laitettiin vangitsemaan Marathonin härkä, jonka Herakles oli aiemmin tuonut Kreetalta, toiveena että Theseus saisi surmansa. Theseus vangitsi härän ja lahjoitti sen uhrattavaksi juhlissa, joissa Medeia kuitenkin laittoi myrkkyä hänen juomaansa. Juuri kun Theseus oli juomassa, Aigeus havaitsi oman miekkansa hänen kupeellaan ja töytäisi maljan tämän käsistä. Theseuksesta tuli Ateenan prinssi ja kruununperijä.


title: Theseus

text: Pian Theseus sai kuulla, että Kreetan kuningas Minos vaati joka yhdeksäs vuosi seitsemän poikaa ja seitsemän tyttöä lähetettäväksi Ateenasta Kreetalle uhrattavaksi labyrintissä eläneelle hirviö Minotaurokselle. Theseus vaati päästä itse uhrattavien joukkoon. Matkalla Theseus haastoi kuningas Minosin voimankoetukseen, jossa hänen isänsä Poseidon auttoi häntä. Ennen uhrausta Minos piti uhrattaville juhlat, joissa hänen tyttärensä Ariadne ihastui Theseukseen ja lupasi auttaa, mikäli Theseus naisi hänet. Uhrauksen tapahtuessa Ariadne antoi Theseukselle lankakerän, jonka toinen pää oli sidottu labyrintin suuaukkoon. Theseus jäljitti Minotauruksen labyrintin keskelle, surmasi sen ja palasi langan avulla muiden uhrattavien kanssa.


title: Theseus

text: Ariadne oli laittanut laivan valmiiksi ja paluumatka alkoi. Theseus kuitenkin hylkäsi Ariadnen Naksoksen saarelle. Erään version mukaan Ariadne eksyi saarella sumuun, eivätkä hän siskonsa Faidra ja Theseus kyenneet löytämään Ariadnea, vaan joutuivat lähtemään matkaansa vuoroveden ollessa sopivimmillaan. Ariadne tapasi myöhemmin saarella viinin jumala Dionysoksen, joka otti hänet puolisokseen, ja he nousivat taivaisiin. Theseus, suruissaan Ariadnensa menetyksestä, unohti paluumatkalla Ateenaan nostaa lupaamaansa valkoisen purjeen onnistuneen retken merkiksi, jolloin kuningas Aigeus uskoi poikansa kuolleen ja surmasi itsensä syöksymällä aaltoihin.


title: Theseus

text: Theseuksesta tuli Ateenan kuningas ja hän kehitti sen demokratiaa. Herakles pyysi Theseusta liittymään yhdeksänteen urotekoonsa, amatsoni-Hippolyten vyön viemiseen. Matkalla Theseus rakastui Hippolyten sisareen Antiopeen (tai mahdollisesti itse Hippolyteen) ja vei tämän mukanaan Ateenaan, josta amatsonit yrittivät vielä ryöstää hänet takaisin. Heidät kuitenkin lyötiin, ja Antiope ja Theseus saivat myöhemmin Hippolytos-pojan.


title: Theseus

text: Theseus nai kuitenkin Minoksen tyttären Faidran, mutta häitä pidettäessä jätetty Antiope ilmestyi aseistettujen amatsonien kanssa juhliin tarkoituksenaan tappaa häävieraat. Puhjenneessa taistelussa amatsonit jälleen voitettiin, ja Antiope sai surmansa - mahdollisesti Theseuksen omasta kädestä.


title: Theseus

text: Theseuksen ja Faidran pojista Demofonista ja Akamasista oli määrä tulla Ateenan kruununperijöitä (Hippolytos lähetettiin Troizeniin periäkseen Pittheuksen valtaistuimen). Ateenan valtakamppailussa Theseus surmasi viisikymmentä sukulaistaan ja Delfoin oraakkeli neuvoi häntä lähtemään vuodeksi maanpakoon sovittaakseen syntinsä. Theseus lähti Troizeniin jossa Faidra rakastui Hippolytokseen. Hippolytos suhtautui isänsä uuden vaimon kosiskeluihin vastenmielisyydellä, minkä johdosta Faidra kirjoitti Theseukselle kirjeen, jossa väitti Hippolytoksen vietelleen hänet, ja teki itsemurhan. Theseus pyysi Poseidonia surmaamaan poikansa, minkä tämä toteutti merihirviön muodossa.


title: Theseus

text: Faidran kuoltua Theseus tavoitteli yhdessä lapiittien kuningas Peirithoosin kanssa jumalallisia vaimoja. Theseus ryösti Zeuksen tyttären Helenan, mutta Helenan veljet ryöstivät tämän takaisin. Myöhemmin Paris vei taas Helenan mukanaan Troijaan. Peirithoos puolestaan yritti saada Haadeen vaimon Persefonen, mutta Haades vangitsi molemmat sankarit ja asetti heidät "unohduksen tuoleille". Theseuksen pelasti manalasta Herakles kahdennentoista urotyönsä yhteydessä. Theseus kuoli epäsankarillisesti liukastuttuaan kalliolla Skyroksen saarella.


title: Theseus

text: Antiikin kreikkalaiset pitivät Theseusta todella eläneenä henkilönä ja Ateenan kansallissankarina. Hänen katsottiin myös yhdistänneen Attikan yhdeksi valtiolliseksi kokonaisuudeksi. Myöhemmin Eusebios laati vanhan kirjallisuuden pohjalta luettelon Ateenan muinaisista kuninkaista, ja hänen mukaansa Theseus olisi hallinnut Ateenassa vuosina 1234–1204 (tai 1213) eaa. Arkeologisten todisteidenkin mukaan Ateena oli asuttu jo tuohon aikaan, jolloin Kreikassa oli vallalla mykeneläinen kulttuuri, mutta historiallista tietoa Ateenan senaikaisista hallitsijoista ei ole. Esimerkiksi kertomus Minotauroksesta sellaisena kuin se yleisesti tunnetaan, on selvästikin tarua, mutta sen on silti arveltu sisältävän myös perimätiedon välittämiä muistumia todellisista tapahtumista.


title: Palmerston (Cookinsaaret)

text: Palmerston on koralliatolli Cookinsaarilla, Tyynellämerellä. Se sijaitsee noin 500 kilometrin päässä Cookinsaarten pääsaaresta, Rarotongasta. Palmerstonin pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Saarella oli 57 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. He puhuvat murteellista englannin kieltä. Asukkaat polveutuvat vain yhdestä miehestä, englantilaisesta William Marstersista.


title: Palmerston (Cookinsaaret)

text: Palmerstonia on asutettu satunnaisesti ennen eurooppalaisten tuloa. Saari tunnettiin nimellä "Avrau" lähisaarten asukkaiden keskuudessa. James Cook oli vuonna 1774 ensimmäinen saarella käynyt eurooppalainen. Tuolloin saari oli asumaton. Cook palasi saaren ohi vuonna 1777 jolloin hän lähetti miehistöään etsimään saarelta tarvikkeita. Vuonna 1850 "Merchant of Tahiti" -niminen laiva pelasti saarelta neljä haaksirikkoutunutta. Lain mukaan haaksirikkoutuneilla oli oikeus saareen, mutta he myivät oikeuden "Merchant of Tahitin" kapteenille matkasta Rarotongaan. Sittemmin saari päätyi Tahitissa asuneelle skottilaiselle kauppiaalle, joka lähetti saarelle edustajakseen englantilaisen William Marstersin. Tämä muutti Palmerstoniin vuonna 1863 ja sai useita lapsia kolmen vaimonsa kanssa. Palmerston liitettiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vuonna 1891, jonka jälkeen saari vuokrattiin Marsterseille. Marsters hallitsi kuitenkin saarta käytännössä kuninkaan tavoin kuolemaansa saakka vuonna 1899. Ennen kuolemaansa hän oli saanut 17 lasta ja 54 lastenlasta. Muutama vuosi hänen kuolemansa jälkeen saarella riideltiin uudesta johtajasta. Brittiläinen Rarotongalla asunut eversti W.E. Gudgeon ratkaisi asian nimittämällä Marstersin pojan Joelin saaren tuomariksi. Marstersin suku sai saaren kokonaan omistukseensa vuonna 1954.


title: Palmerston (Cookinsaaret)

text: Palmerstonin pinta-ala on 2,6 km². Se on eteläisten Cooksaarten ainoa todellinen atolli. Se koostuu kuudesta "motusta" eli luodosta, jotka ovat muodostuneet 1457 hehtaaria käsittävälle koralliriutalle. Riutta puolestaan ympäröi noin 11 kilometrin verran sen sisään muodostunutta laguunia. Saaren korkein kohta on 6 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva "The Mountain". Saarta vaivaavat kovat tuulet ja sinne on iskenyt voimakkaita hurrikaaneja vuosina 1883, 1914, 1923, 1926, 1931, 1935, 1942 ja 1967. Saarelle liikennöi lautta noin kerran kahdessa kuukaudessa. Suurin osa saarella vierailijoista tulee yksityisillä jahdeilla.


title: Palmerston (Cookinsaaret)

text: Palmerston on Cooksaarista ainoa, jossa väestö puhuu laajasti englantia äidinkielenään. Saarella puhuttuun englantiin on vaikuttanut voimakkaasti William Marstersin kotiseudun Gloucestershiren murre, minkä lisäksi siinä on lainasanoja maorista. Marsters jakoi perheensä kolmeen sukuhaaraan vaimojensa mukaan. Sukuhaarat olivat nimeltään "Akaingaro", "Matava" ja "Te Pou". Säännöt esimerkiksi luonnonvarojen jaosta on tehty tämän jaon mukaan. Saaren 57 asukkaan lisäksi palmerstonilaisia asuu noin 200 Rarotongassa ja Uudessa-Seelannissa. Saaren väestö elää lähinnä kalastuksella ja kalan säilömiseksi saarella onkin maailman eniten pakastimia henkilöä kohden.


title: Eric Idle

text: Eric Idle (s. 29. maaliskuuta 1943 South Shields, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja ja muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Monty Python -komediaryhmän jäsenenä. Idle asuu nykyään Yhdysvalloissa, Los Angelesissa toisen vaimonsa Tania Kosevichin ja tyttärensä Lilyn (s. 1990) kanssa.


title: Eric Idle

text: Eric Idle syntyi South Shieldsissä, Koillis-Englannissa. Hänen isänsä palveli Englannin ilmavoimissa ja selvisi sodasta, mutta kuoli onnettomuudessa vuonna 1945. Isän kuoleman jälkeen Ericin äiti joutui lähettämään hänet sisäoppilaitokseen taloudellisten vaikeuksien vuoksi. Idle opiskeli englantia Cambridgen yliopistossa. Hän oli mukana yliopiston teatteriryhmässä "Cambridge University Footlights Dramatic Club", johon kuuluivat myös tulevat pythonkollegat John Cleese ja Graham Chapman. Hän oli teatteriryhmän puheenjohtaja vuonna 1965 ja oli ensimmäinen, joka salli naisten liittymisen ryhmään.


title: Eric Idle

text: Vuosina 1967–1969 Idle esiintyi lastenohjelmassa "Do Not Adjust Your Set", jossa hänen kanssaan näyttelivät myös tulevat Pythonit Terry Jones sekä Michael Palin. Animaatiot sarjaan teki Terry Gilliam, joka hoiti saman roolin myös Pythonissa.


title: Eric Idle

text: Idle oli Monty Python -koomikkoryhmän perustajajäsen ja esiintyi sen televisiosarjassa "Monty Pythonin lentävä sirkus" (1969–1974). Ryhmä on tehnyt lisäksi neljä elokuvaa sekä lukemattoman määrän oheistuotteita äänitteistä ja kirjoista videopeleihin.


title: Palmerston

text: Palmerston tarkoittaa seuraavia:


title: Indus

text: Indus on joki Etelä-Aasiassa. Se saa alkunsa noin 6 000 metrin korkeudesta Kailasvuorelta Tiibetin puolelta Himalajaa ja virtaa Intian kautta Pakistaniin, jossa se laskee Arabianmereen Karachin kaupungin kaakkoispuolella. Joelle kertyy pituutta laskentatavasta riippuen 2 900–3 200 km ja sen suisto on 7 800 km²:n laajuinen. Joen valuma-alue kattaa 1,16 miljoonaa neliökilometriä. Maailman jokien vertailussa Indus on 21. pisin. Vuorovesi-ilmiö aiheuttaa joessa ylävirtaa kohti vyöryviä aaltoja. Induksen sivujokia ovat muun muassa Kabul ja Jhelum.


title: Indus

text: Indus-kulttuuri, joka kukoisti n. 2500–1500 eaa. pääosin nykyisen Pakistanin alueella, kuuluu vanhan maailman neljän suuren kulttuurin joukkoon Egyptin, Mesopotamian ja Kiinan ohella. Joen sanskritinkielinen nimi 'Sindhu' on persialaisten ja kreikkalaisten kautta kulkeutunut eurooppalaisiin kieliin Indus-muodossa ja se on antanut nimen myös Intialle.


title: Indus

text: Indusjoessa elää induksendelfiinejä ("Platanista minor"), jotka ovat läheistä sukua gangesindelfiinille.


title: Indus

text: Indus- ja Gangesjoen alue on hedelmällistä Indo-Gangesin tasankoa.


title: Palmerston (Uusi-Seelanti)

text: Palmerston on kaupunki Uuden-Seelannin Eteläsaarella. Se sijaitsee viisikymmentä kilometriä Dunedinin kaupungista pohjoiseen. Palmerston sijaitsee Shag -joen rannalla, viiden kilometrin päässä Tyynen valtameren rannikolta.


title: The Joulukalenteri

text: The Joulukalenteri on suomalainen vuonna 1997 valmistunut 24-osainen television huumoriohjelma, joka parodioi joulukalentereiksi kutsuttuja television lastenohjelmia. Sarjan pääosassa nähdään Trio Saletti, johon kuuluivat Seppo Korjus, Raimo Smedberg sekä Kari Lehtomäki.


title: The Joulukalenteri

text: Ohjelma esitettiin ensimmäistä kertaa MTV3-kanavalla joulukuussa 1997, ja esitettiin uusintana joulukuussa 1998, sekä 2007 Subtv:llä, ja myöhemmin 2017 ja 2018 Sub:lla.


title: The Joulukalenteri

text: Joulukalenterin sisäkohtaukset kuvattiin Saks Film & Tv:n studiossa Aarhusissa Tanskassa lokakuussa, ja ulkokuvaukset tehtiin Suomessa Kuusamon Rukalla marraskuussa 1997. Sarjan laulut nauhoitettiin MTV Oy:n musiikkistudiossa elokuussa 1997. Sarjassa esitetyistä lauluista julkaistiin albumi nimellä "Trio Saletti: Songs from The Joulukalenteri" vuonna 1997. Sarjasta oli tarkoitus tehdä jatko-osa, mutta tekijänoikeus- ja lupa-asiat estivät sen.


title: The Joulukalenteri

text: Sarjasta julkaistiin DVD-julkaisu vuonna 2007. Samaan aikaan uudelleenjulkaistiin myös "Songs From The Joulukalenteri" -albumi. DVD-elokuvan ja uusintajulkaisun CD-levystä pystyi ostamaan aluksi vain yksinoikeudella sitä myyvältä verkkosivustolta. Myöhemmin VL-Media julkaisi DVD:n uudestaan.


title: The Joulukalenteri

text: Tontut asuttivat aikoinaan Suomea eläen luolissa eri puolilla maata. Ilkeät näsät kuitenkin häätivät heidät, ja luolat tuhottiin. Kaukana muualla vanha tonttu nimeltä Iki-Iäkäs tekee kuolemaa, sillä hänen elämänsä sävelmää soittava soittorasia on pysähtymisen partaalla. Hande, Kauko ja Toivo -nimiset tontut lähtevät lentokoneella matkaan hakemaan soittorasian vetoavaimen Keuruulla sijaitsevasta luolasta, joka säästyi näsien tuholta. Apunaan heillä on Viisasten kirja, jossa on ratkaisu kaikkiin punnistavaulmiin. Siinä kerrotaan myös, että Näsät ovat ottaneet ihmisen muodon, mutta he muuttuvat tunnistettavaksi juodessaan aimo määrän alkoholia. Näsät tunnistaa torahampaista ja silmälaseista, ja he ovat tonttujen mukaan hyvin rumia ja pelottavia.


title: The Joulukalenteri

text: Matka sujuu hyvin, mutta juuri laskeutumisen yhteydessä lentokoneen potkuri hajoaa. Tontut majoittuvat luolaan, josta vetoavain löytyykin, ja Kauko alkaa veistää uutta potkuria. Lähistöllä asuu Santasten pariskunta, hilpeä Kerttu, yrmeä Olli, sekä heidän koiransa Vikki. Eräänä iltana heidän ovellensa ilmestyy salaperäinen kauppaedustaja nimeltä Antti ”Pentti” Nieksen, jonka hyväntahtoiset Kerttu ja Olli majoittavat kotiinsa. Pentti on kiinnostunut tontuista ja Viisasten kirjasta.


title: The Joulukalenteri

text: Pian sen jälkeen, kun Kauko on veistänyt vahingossa viisi kertaa tarvittavaa pienemmän potkurin, Toivo suuttuu ja lähtee pois luolasta vihaisena. Kauko on asiasta hyvin pahoillaan, ja Hande ymmärtää häntä. Hän lähtee hakemaan uutta potkuripuuta Kaukolle. Sillä aikaa, kun Kauko on yksinään luolassa soittelemassa polku-urkuja, joku lyö nuijalla hänet tajuttomaksi. Aamulla Toivo ja Hande palaavat luolalle uusi potkuripuu mukanaan ja huomaavat tapauksen. He virvoittelevat Kaukon hereille. Nyt Kauko luulee olevansa kuuluisan etsijäkoiran poika. Tontut päättävät etsiä kirjasta apua, mutta huomaavat sen olevan poissa. Luolaan on jäänyt vain ryöstäjän hattu, ja tontut keksivät kokeilla, jos Kauko ”kuuluisan etsijäkoiran poikana” saisi vainun hatusta. Vainu johdattaa heidät luolan läheiselle maatilalle, jossa Pentti lukee Viisasten kirjaa.


title: The Joulukalenteri

text: Samaan aikaan Pentillä on syntymäpäivät, ja Pentti ja Olli ovat juomassa Koskenkorvaa sen kunniaksi. Mutta kun pullo on pohjillaan ja viimeinen kulaus otettu, tapahtuu jotakin: Pentti paljastuu näsäksi. Tontut tunnistavat Näsän ja palaavat takaisin luolaan tekemään uutta suunnitelmaa. Seuraavana päivänä Olli ja Pentti kärsivät pahasta krapulasta. Kerttu kertoo että lahjoitti kaikki vanhat kirjat partiolaisille ja pian Pentti huomaa, että Kerttu antoi pois myös Viisasten kirjan. Raivostunut Pentti ryntää äkkiä partiolaisten perään. Tontut palaavat maatilalle hakemaan kirjaa, mutta huomaavat Näsän sekä kirjan kadonneen. Tontut luulevat että Näsä on kadonnut ikuisesti kirja mukanaan. Tonttujen tietämättä Näsä palaa takaisin Santasten luokse kirja mukanaan. Hande käväisee maatilalla hakemassa öljyä, ja huomaa Näsän. Tontut ryntäävät saman tien maatilalle hakemaan kirjaa takaisin. Pentti juo Koskenkorvaa yksin keittiössä, ja muuttuu Näsäksi jälleen. Näsä sammuu muutaman hörpyn jälkeen keittiön pöydälle. Tontut onnistuvat ryöväämään kirjan takaisin.


title: The Joulukalenteri

text: Seuraavana päivänä Näsä huomaa kirjan hävinneen, ja epäilee jälleen Kerttua. Pian Näsä tajuaa, että Tontut ovat vienneet kirjan. Näsä yrittää räjäyttää luolan luukun auki, mutta vahingoittaa itseään vakavasti. Hande kyllästyy Toivon pomotteluun, ja kaksikolla syntyy riita. Kauko paljastaa että potkuri olisi valmis jouluaaton aattona. Kaksikon välit parantuvat jälleen. Kauko onnistuukin valmistamaan potkurin, ja tontut alkavat suunnata takaisin kotiin. Samalla Olli ihmettelee, missä hänen kiväärinsä on, ja huomaa samalla Pentin hävinneen. Kauko on virtsaamassa ulkona, kun Näsä säntää hänen luokse, ja osoittaa tätä Ollin kiväärillä.


title: The Joulukalenteri

text:
Näsä uhkaa luolassa ampua Toivon, mutta ase ei ollut ladattu. Näsä varastaa Viisasten kirjan, ja lähtee karkuteille. Hande paljastaa että Näsä otti väärän kirjan. Tontut lähtevät äkkiä ennen kuin Näsä palaa takaisin. Näsä huomaa Santasten tilalla että tämä oli ottanut vahingossa Suuren keittokirjan. Hermostunut Näsä palaa äkkiä luolalle, mutta tontut ehtivät paeta lentokoneella. Tontut palaavat Iki-Iäkkään luokse mutta soittorasia on ehtinyt pysähtyä. Juuri kun tontut luulivat Iki-Iäkkään menehtyneen, soittorasia alkaa soida ja Iki-Iäkäs herää takaisin henkiin. Santasen tilalla Olli, Kerttu ja Näsä viettävät joulujuhlaa. Olli saa lahjaksi uuden piipun ja Kerttu monitoimikoneen. Näsä saa lahjaksi "Suomalaisen tonttukirjan" ja tämä reagoi lahjaan negatiivisesti, vaikka Santaset luulevat tämän olevan ilahtunut.
Kauan, kauan sitten pahat Näsät karkoittivat tontut luolistaan ja Suomesta. Kaukaisessa paikassa, maailman äärissä vanha tonttu Iki-Iäkäs on kuolemaisillaan. Soittorasia soittaa hänen elämänsä sävelmää ja se on pysähtymäisillään. Ainoa avain, jolla soittorasian voi vetää, jäi ainoaan säästyneeseen luolaan Keuruulle. Iki-Iäkäs lähettää kolme tonttua Toivon, Kaukon ja Handen hakemaan avainta. He saavat mukaansa Viisasten kirjan, jossa on vastaus kaikkiin kysymyksiin. Kirja ei saa joutua Näsien käsiin. Tontut ovat löytäneet avaimen, ja he onnistuvat vihdoin tekemään uuden potkurin lentokoneeseen. He ovat valmiita lähtöön. Kun Kauko menee ulos pissalle ja siellä on myös epätoivoinen Pentti, joka yrittää saada Viisasten kirjan takaisin. Maanviljelijä Olli Santanen, hänen vaimonsa Kerttu ja heidän koiransa Vikki ovat kaikesta ihan pihalla, vaikka Pentti on asunut heillä jo monta viikkoa. Kuinka tämä oikein päättyy? On synkkä ja myrskyinen yö.


title: The Joulukalenteri

text: Kertojana toimii Jukka Virtanen.


title: The Joulukalenteri

text: "The Joulukalenteri" perustuu tanskalaiseen joulukalenteriohjelmaan "The Julekalender" (1991), jonka kirjoittivat ja esittivät Carsten Knudsen, Uffe Rørbæk Madsen ja Viggo Sommer. Sarjan käsikirjoituksen suomensi ja suomalaisen version ohjasi Jukka Virtanen. Sarjan kaksoisrooleissa näyttelevät Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeen jäsenet Seppo Korjus ja Raimo Smedberg sekä Finlanders-yhtyeen Kari Lehtomäki.


title: The Joulukalenteri

text: "The Joulukalenteri" on ivamukaelma vuodesta toiseen 1.–24. joulukuuta aina samoin teemoin lähetettävistä joulukalentereiksi kutsuttavista lastenohjelmista. Niinpä sarjassa käytettiin monia tällaisisten lastenohjelmien kliseitä kuten sitä, että tonttujen pitää suorittaa jokin vaikea tehtävä ennen joulua ja viime hetkellä ne onnistuvat tässä. Jakson alussa nähdään luukku, jossa on esityspäivän järjestysnumero ja luukun avauduttua kuvakulma siirtyy sen läpi. Teemoja kuitenkin käsiteltiin satiirisesti, ja mukana on sekä absurdia että ronskia huumoria. Lopuksi Virtanen muutaman kysymyksen ja taustalla soi jännittävä musiikki (esim. Kuka on tuo salaperäinen muukalainen pimeässä?). Virtanen sanoo lopussa aina "katso huominen jakso".


title: The Joulukalenteri

text: Sarjan tontut, jotka kertojan mukaan olivat viettäneet maanpaossa määrättömän pitkän ajan, puhuivat finglishiä eli sekaisin englantia ja suomea. Eräässä jaksossa Kauko-tonttu kuitenkin sai iskun päähänsä ja alkoi puhua pelkkää saksaa, jota muut yrittivät tulkita sanakirjan avulla.


title: The Joulukalenteri

text: Tonttukolmikko esitti sarjassa useita perinteisiä joululauluja ja Jukka Virtasen sanoittamia parodisia lauluja.


title: The Joulukalenteri

text: Joulukuussa 2005 Finlanders ja Seitsemän seinähullua veljestä järjestivät The Joulukonsertin neljässä kaupungissa. Konserttiin sisältyi tuttujen perinteisten joululaulujen lisäksi "The Joulukalenteri" -sketsejä ja -lauluja sekä sarjan hahmot, kuitenkin ilman Iki-Iäkästä ja Vikki-koiraa.


title: The Joulukalenteri

text: Joulukuussa 2006 Finlanders ja Seitsemän seinähullua veljestä järjestivät The Joulukonsertin Auraviihteen kanssa kahdeksalla paikkakunnalla. Tampereen konsertti televisiotaltioitiin ja esitettiin Yle TV2 -kanavalla 23. joulukuuta 2006 ja 24. joulukuuta 2007. Turussa järjestettiin kaksi konserttia vuosina 2006-2011. Konserttipaikka muutettiin uuteen Turun suureen Logomoon 2011.


title: The Joulukalenteri

text: Konsertti järjestettiin myös joulukuussa 2007 ja 2008, mutta sitä ei taltioitu. Kahdelta edelliseltä vuodelta tuttu ohjelmisto oli uusittu, mutta sarjan teema oli edelleen sama. Joulukuussa 2009 Suomea kiersi jälleen Iloinen Joulukonsertti-kiertue. Iloisten joulukonserttien sarja jatkui vuosina 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, päättyen vuoteen 2017.


title: The Joulukalenteri

text: Alkuperäisestä tanskalaisesta sarjasta tehtiin myös norjalainen versio "The Julekalender", joka esitettiin vuonna 1994.


title: Palmerston North

text: Palmerston North on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Kaupungissa oli noin 80 000 asukasta vuonna 2018 ja se on väkiluvultaan maan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Sen alkuperäinen nimi oli Palmerston, mutta nimi muutettiin vuonna 1871 Palmerston Northiksi, jotta se erottuisi Eteläsaarella sijaitsevasta Palmerstonista. Kaupunki on nimetty Britannian pääministerin varakreivi Palmerstonin mukaan.


title: Palmerston North

text: Palmerston North sijaitsee Pohjoissaaren eteläosassa Manawatu-Wanganuin alueella, 140 kilometriä Wellingtonista pohjoiseen.


title: Palmerston North

text: Kaupunki on tunnettu yliopistokaupunki ja on vuonna 1926 perustetun Massey Universityn kotipaikka.


title: Amiraliteettisaaret

text: Amiraliteettisaaret tai "Admiraltysaaret" () on 18 saaresta koostuva ryhmä Bismarckinsaarilla. Kaikki ryhmän saaret kuuluvat Manusin provinssiin Papua-Uudessa-Guineassa. Saariryhmän pinta-ala on 2100 neliökilometriä. Suurin saari on Manus. Saarista eteläisin, Baluan, sijaitsee Manusista 50 km kaakkoon.


title: Manus (maakunta)

text: Manus on Papua-Uuden-Guinean pienin maakunta. Maakunnan asukasluku on noin 60 000 (2011). Se koostuu ainoastaan saarista, joihin kuuluvat muun muassa Amiraliteettisaaret (suurimpana Manus, jonka mukaan maakunta on nimetty) ja Wuvulu. Provinssin pääkaupunki on Lorengau, joka sijaitsee Manusin saarella.


title: Obuhovin terästehdas

text: Obuhovin terästehdas () oli Euroopan merkittävimpiä tykkitehtaita 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Se sijaitsee Nevan rannalla Pietarin lähellä. Vuodet 1922–1992 tehtaan nimi oli Bolševik. Vuodesta 2002 Obuhovin tehdas on ollut osa erityisesti ohjus- ja tutkavalmistajana tunnettua venäläistä Almaz-Antei -teollisuuskonsernia.


title: Obuhovin terästehdas

text: Obuhovin terästehdas perustettiin vuonna 1863. Pavel Obuhov, Nikolai Putilov ja Sergei Kudrjatsev sopivat Venäjän keisarikunnan meriministeriön kanssa tehtaan perustamisesta ja keisari Aleksanteri II määräsi luovutettavaksi tarpeellisen maa-alan entiseltä Keisarilliselta Aleksanterin manufaktuurilta 12 virstaa Pietarista Nevan rannalta. Tehdas nimettiin aseteräksen valumenetelmän keksineen Pavel Matvejevitš Obuhovin mukaan, ja tehdas sai oikeudet menetelmän käyttämiseen. Tehtaan perustaminen oli tarpeen Krimin sodan tappion jälkeen armeijan kehittämiseksi ja ulkomaisen riippuvuuden vähentämiseksi.


title: Obuhovin terästehdas

text: Aseiden lisäksi tehdas valmisti pyöriä ja akseleita Venäjän rautateille, höyrykoneen osia, leikkausinstrumentteja ja työkaluja, panssarilevyjä laivoihin, Berdan-kiväärin piippuja ja torpedoita. Perustajien ja ministeriön välisen sopimuksen mennessä umpeen ministeriö ei halunnut luopua kannattavasta tehtaasta ja lunasti vuonna 1886 sen osakkeet. Vuonna 1905 perustettiin optis-mekaaninen työpaja, joka valmisti tähtäimiä, kiikareita, teleskooppeja ja mittareita.


title: Obuhovin terästehdas

text:
Tehdas laajeni ja kehittyi nopeasti. Vuonna 1914 siellä työskenteli 10 266 henkeä. Ensimmäisen maailmansodan mennessä se oli yksi Euroopan suurimmista asetehtaista ja kilpaili mm. Kruppin ja Armstrongin kanssa.
Ensimmäisen maailmansodan aikana se oli ainoa venäläinen tehdas, joka teki kaliiperiltaan yli 152 millimetrin tykkejä.


title: Obuhovin terästehdas

text: Vuonna 1922 Obuhovin terästehtaan nimeksi vaihdettiin Bolševik. Tehdas aloitti 1929 ensimmäisen neuvostoliittolaisen sarjatuotantotankin, T-18:n, valmistamisen. Vuonna 1930 tehtaalle perustettiin AVO-5-suunnittelutoimisto, joka sai pian nimen OKMO. Se suunnitteli T-26-vaunun. Panssarivaunujen valmistus ja suunnittelu eriytettiin pian omaksi tehtaakseen nimelle Tehdas Nro 173 (K. E. Vorošilov), sitten Tehdas Nro 185 (S. M. Kirov) (ei tule sekoittaa Kirovin tehtaaseen). OKMO, johdossaan Semjon Ginzburg suunnitteli mm. T-33, T-43, T-29, T-46-5, T-100 ja T-126SP -vaunut ja tehdas valmisti T-26, T-28, T-35 ja T-50 -vaunuja. OKMO likvidoitiin puhdistuksissa ja Ginzburg kuoli rintamalla 1943. Bolševik-tehtaalle jäi tykkien valmistus.


title: Obuhovin terästehdas

text: Toisen maailmansodan alussa tehtaan tankkituotanto evakuoitiin Omskiin ja tykkituotanto oli seisahduksissa Leningradin piirityksen ajan. Tehdas siirtyi myöhemmin asetuotannosta siviilituotantoon. Vuonna 1992 muodostettiin Unitaarinen yritys Obuhovin valtiontehdas, joka liitettiin osaksi Almaz-Antei -konsernia ja muutettiin 2003 osakeyhtiöksi.


title: Obuhovin terästehdas

text: Suomen puolustusvoimat on käyttänyt useita Obuhovin terästehtaan järeitä tykkejä. Tunnetuin malli lienee 305/52 O.


title: Nitriitti

text: Nitriitti on ioni NO tai typpihapokkeen (HNO) suola.


title: Nitriitti

text: Nitriittiä muodostuu typpiyhdisteiden (mm. ammoniumin NH) epätäydellisen hapettumisen seurauksena ja sen esiintyminen talousvedessä on aina merkkinä bakteeritoiminnasta joko vedenottamossa tai vesijohdoissa.


title: Nitriitti

text: Elintarvikkeiden lisäaineena käytetään E-koodilla E 249 kaliumnitriittiä (KNO) ja E 250 natriumnitriittiä (NaNO).


title: Manus

text: Manus on Papua-Uudelle-Guinealle kuuluvien Amiraliteettisaarten suurin saari. Se kuuluu Manusin provinssiin. Saaren asukasluku on noin 33 000. Saarella sijaitsee Manusin provinssin pääkaupunki, Lorengau. Saarella on lentokenttä.


title: Manus

text: Saaren pinta-ala on 1940 neliökilometriä ja korkein kohta 718 metriä.


title: Manus

text: Yhdysvaltalainen antropologi Margaret Mead asui Manusilla jonkin aikaa ja kirjoitti siitä teoksessaan "Growing Up in New Guinea".


title: Päiviö Hetemäki

text: Olli Päiviö Hetemäki (8. heinäkuuta 1913 Jyväskylä – 12. toukokuuta 1980 Helsinki) oli varatuomari ja yksi Kansallisen Kokoomuksen vaikutusvaltaisimmista poliitikoista 1950-luvun alusta lähtien.


title: Päiviö Hetemäki

text: Hetemäki kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän yhteislyseosta vuonna 1932. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1938 ja sai varatuomarin arvon 1941. Opiskeluaikanaan Hetemäki kuului jäsenenä Akateemiseen Karjala-Seuraan.


title: Päiviö Hetemäki

text: Sodassa Päiviö Hetemäki osallistui kesän 1944 torjuntataisteluihin Tali-Ihantalassa pataljoonan komentajana.


title: Päiviö Hetemäki

text: Hetemäki toimi Teollisuuden Keskusvaliokunnan sihteerinä vuosina 1947–1954. Samaan aikaan hän oli Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton asiamiehenä 1951–1954.


title: Päiviö Hetemäki

text: Tämän jälkeen Hetemäki toimi Suomen Puunjalostusteollisuuden Työnantajaliiton apulaistoimitusjohtaja vuosina 1954–1960 ja lopulta toimitusjohtajana 1960–1961. Hetemäestä tuli 1962 Suomen Työnantajain Keskusliiton (STK) toimitusjohtaja. Samalla hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 1962 eduskuntavaaleihin. Hetemäki toimi STK:n toimitusjohtajana aina vuoteen 1971 saakka. Työmarkkinaneuvotteluissa Hetemäkeä pidettiin sovittelijana, joka hyväksyi kohtuullisuuden rajoissa pysyneet palkankorotukset työrauhan säilyttämiseksi.


title: Päiviö Hetemäki

text: STK:n toimitusjohtajana oli Hetemäen rooli hyvinvointivaltion rakentajana erittäin keskeinen. Hänen sinnikkyytensä ja realisminsa merkitsi paljon, kun suomalaisten kansantalouden pohjaa vahvistettiin järkevällä tulopolitiikalla 1960-luvulla. Hetemäki oli myös keskeinen vaikuttaja Suomen integroitumisessa Länsi-Euroopan vapaakauppaan. Demokratian ja markkinatalouden vahvistamisidea johti vuonna 1975 Elinkeinoelämän valtuuskunnan, EVA:n perustamiseen.


title: Päiviö Hetemäki

text: Hetemäki toimi kansanedustajana vuosina 1945–1962. Ministerinä Hetemäki oli neljästi: puolustusministerinä Sakari Tuomiojan hallituksessa 1953–1954, valtiovarainministerinä K.-A. Fagerholmin hallituksessa vuonna 1958 sekä valtiovarainministerinä ja pääministerin sijaisena kummassakin Teuvo Auran hallituksessa vuosina 1970 ja 1971–1972. Suomen Pankin johtokunnan jäsen Hetemäki oli 1971–1978.


title: Päiviö Hetemäki

text: Hetemäki päätyi myös siihen, että Urho Kekkosen jatkaminen presidenttinä vuoden 1974 jälkeen olisi puolueettomuuspolitiikan kannalta välttämätöntä. Kokoomuksen taivuttaminen kannattamaan Kekkosen valintaa presidentiksi poikkeuslailla oli Päiviö Hetemäen suuri ponnistus kokoomuksessa. Hetemäen rooli oli ratkaiseva, sillä hän piiskasi puheenjohtaja Harri Holkeria ja tämä puolestaan kokoomuksen eduskuntaryhmää. Sitkeän taivuttelun jälkeen saatiin enemmistö käännetyksi poikkeuslain kannalle tammikuussa 1973.


title: Päiviö Hetemäki

text: Jukka Tarkka toteaa kirjassaan "Isänmaan unilukkari" Hetemäen olleen kolmen lajin vallankäyttäjä: ministeri, neuvottelija ja harmaa eminenssi. Vanhasuomalaiselle Hetemäelle oli tärkeää saada asiat hoidetuksi, ei niinkään ketkä ne hoitavat. Max Jakobsonin mukaan Suomen poliittisen historian paradokseihin kuuluu, että kun Hetemäki jätti politiikan 60-luvun alussa, hänen poliittinen vaikutusvaltansa kasvoi. Tämä johtui siitä, että työmarkkinajärjestöjen painoarvo oli tuolloin suuri. Hetemäki torjui moneen otteeseen ministerin ja puolueensa puheenjohtajuuspestit - hänelle henkilökohtainen etu ei näyttänyt olevan ensisijaista. Hetemäelle oli tärkeää saada asiat hoidetuiksi eikä sen korostaminen kuka niitä hoiti. Tämä piirre herätti luottamusta häntä kohtaan yli puoluerajojen.


title: Päiviö Hetemäki

text: Päiviö Hetemäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Adiel Hetemäki ja Impi Siviä Oikari. Hän meni naimisiin talousopettaja Elli Leila Syvähuokon kanssa vuonna 1945. Heille syntyi yhteensä kuusi lasta: kolme tytärtä ja kolme poikaa, joista tunnetuin lienee valtiovarainministeriössä valtiosihteerinä toimiva Martti Hetemäki.


title: Päiviö Hetemäki

text: Päiviö Hetemäen toimintaa leimasi läpi hänen uransa oikeudenmukaisuus ja isänmaallisuus. Vahvan vaikutuksen häneen sanotaan tehneen sota-ajan kokemukset: sodassa hän menetti kaksi veljeä ja häneen teki syvän vaikutuksen taistelu kansallisen olemassaolon puolesta.


title: Päiviö Hetemäki

text: Turun yliopisto promovoi Hetemäen valtiotieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1970. Hetemäki on haudattu Honkanummen hautausmaalle.


title: Riimusauva

text: Riimusauva tai riimukalenteri on kansanomaisena kalenterina käytetty puusauva, johon on skandinaavisin riimukirjaimin merkitty vuoden päivät ja pysyvän käytön varmistamiseksi niin sanottu "kultainen luku".


title: Riimusauva

text: Mahdollisesti varhaiset lähetyssaarnaajat kantoivat riimusauvoja mukanaan pohjoisessa, ja heiltä niiden käyttö siirtyi muillekin. Sauvojen alkuperästä ei kuitenkaan ole varmaa tietoa. Riimusauvoja on ollut myös Suomessa. Riimusauvassa ei ollut riimukirjoitusta, vaan suomen sana "riimu" tarkoitti alun perin viiltoa ja kuviointia. Toinen selitys on, että riimusauvan ”riimu” tulisikin latinan sanasta "primus", joka tarkoittaa uuttakuuta seuraavaa päivää. Vuoden päivien merkit riimusauvoissa ovat joissakin sauvoissa skandinavisia FUTHARK-riimuja, joissakin muita riimukirjainten näköisiä kirjainmerkkejä, joiden alkuperästä ei ole tietoa.


title: Riimusauva

text: Riimusauvassa oli vuoden jokaisen päivän kohdalla merkki, tavallisimmin jokin kirjaimista A   G, joka osoitti viikonpäivää. Ne päivät, joiden kohdalla oli sama merkki, sattuivat samana vuonna samaksi viikonpäiväksi, mutta eri vuosina samaa merkkiä vastasi eri viikonpäivä. Tämä oli otettava huomioon käytettäessä samaa sauvaa vuodesta toiseen. Kunkin vuoden sunnuntaikirjain osoitti, mitä kirjainta vastaavat vuoden päivät minäkin vuonna sattuivat sunnuntaiksi.


title: Riimusauva

text: Viikonpäivämerkintöjen lisäksi erityisten merkkipäivien yläpuolelle oli tehty myös toinen merkki eli symboli, joka selitti päivän merkityksen. Merkkipäivä oli siis päivä, jonka kohdalla oli merkki.


title: Riimusauva

text: Joissakin riimusauvoissa oli lisäksi vuoden päivien alapuolella lisärivi riimuja. Näitä kutsuttiin kultaisiksi luvuiksi, ja ne merkitsivät Kuun vaiheiden kierron vuodesta toiseen satojen vuosien ajaksi eteen ja taaksepäin. Kultaiset luvut ovat peräisin Antiikin Kreikasta 432 eaa., kun astronomi Meton laski Kuun 19-vuotisen syklin, ja se kaiverrettiin 19 kullatulla luvulla Ateenan muuriin. Kuun noin 19-vuotinen sykli lienee kuitenkin tunnettu jo kivikaudella.


title: Riimusauva

text: Riimusauvassa yhdeksästätoista kultaluvusta yksi pätee vuoden kerrallaan, ja se päivä, jonka alla kyseinen kultaluku on, on uudenkuun päivä kuluvana vuonna. Seuraavana vuonna uudenkuun päivän osoittaa kultalukujen aakkosjärjestyksessä seuraava merkki. Kun kultaluvut kirjoitettiin yleisesti tunnetuilla 16-kirjaimisilla futhark-”aakkosilla” (joihin tätä varten lisättiin kolme ylimääräistä riimua), oli niiden ”aakkosjärjestys” yleisesti tunnettu. Jos käytettiin muuta 19 merkin sarjaa, merkittiin tämä merkkisarja yleensä riimusauvan kahvaan.


title: Riimusauva

text: Kuun syklien tuntemisella pystyttiin määrittämään Katolisen kirkon huomattavimman juhlan, pääsiäisen ajankohta vuodesta toiseen.


title: Riimusauva

text: Uppsalan katolinen piispa Olaus Magnus kertoo vuonna 1555 latinaksi julkaistussa suuressa historiateoksessaan "Historia de Gentibus Septentrionalibus" (josta osa suomennettu nimellä Pohjoisten kansojen historia), että suomalaiset äidit opettivat tyttärilleen ja isät pojilleen vapaa-aikana riimusauvan käyttöä, jossa he olivat eteviä.


title: Riimusauva

text: Nykyään julkaisee riimukalenteria joka vuosi virolaisen perinteisen kansanuskonnon harjoittajien järjestö Maavalla Koda.


title: Mercury-Atlas 8

text: Mercury-Atlas 8 (MA-8) -avaruusalus kiersi maan kuusi kertaa ohjaimissaan astronautti Walter Schirra. Mercury-avaruusohjelman avaruuslento laukaistiin 3. lokakuuta 1962 kello 12:15:11 UTC-aikaa Cape Canaveralista. "Sigma 7" -avaruuskapselin lentokorkeus maatakiertävällä radalla vaihteli 153 ja 285 kilometrin välillä.


title: Mercury-Atlas 9

text: Mercury-Atlas 9 (MA-9) päätti Yhdysvaltain yhden avaruuslentäjän Mercury-ohjelman. Lento toteutettiin 15.–16. toukokuuta 1963. "Faith 7" -avaruuskapselin ohjaimissa oli Gordon Cooper. Avaruusalus kiersi maapalloa 161–267 kilometrin korkeudessa.


title: Mustahaikara

text: Mustahaikara "(Ciconia nigra)" on kookas kattohaikaroiden sukuun kuuluva haikaralintu.


title: Mustahaikara

text: Mustahaikara on kiiltävän musta, mutta vatsa ja kainalot ovat valkoiset. Nokka ja pitkät jalat ovat punaiset. Siipien kärkiväli on noin 1,5 metriä.


title: Mustahaikara

text: Molemmat sukupuolet ovat samannäköiset, mutta nuoren linnun höyhenpuku on hieman himmeämpi ja jalat ja nokka ovat lihanväriset.


title: Mustahaikara

text: Mustahaikara pesii lämpimissä osissa Eurooppaa, lähinnä mantereen keski- ja itäosissa. Talvet linnut viettävät trooppisessa Afrikassa, lukuun ottamatta Espanjan populaatiota, joka talvehtii pesimäalueillaan. Pesi aikaisemmin Suomessa, mutta katosi 1800-luvulla pesimälajistostamme.


title: Mustahaikara

text: Mustahaikara on vielä kattohaikaraakin harvinaisempi vieras Suomessa, minne joitain yksilöitä eksyy vuosittain, tavallisimmin kevätmuuton yhteydessä toukokuussa ja syysmuutolla elo-syyskuussa.


title: Mustahaikara

text: Mustahaikarat elävät laajoilla kosteikkoalueilla, joissa on havupuita. Pesänsä ne rakentavat risuista korkealle puuhun. Toisin kuin läheinen sukulaisensa kattohaikara, mustahaikara on hyvin arka ja varovainen lintu.


title: Mustahaikara

text: Pääravintoa ovat sammakot ja suuret hyönteiset.


title: Talidomidi

text: Talidomidi (CHNO) on unilääke ja rauhoittava lääke, jota valmistettiin ensimmäistä kertaa 1953 Länsi-Saksassa, ja neljä vuotta myöhemmin se sai siellä myyntiluvan unilääkkeenä. Suomessa sitä myytiin syyskuusta 1959 joulukuuhun 1961 kauppanimillä "Enterosediv®", "Noctosediv®", "Peracon®", "Prednisediv®" ja "Softenon®".


title: Talidomidi

text: Talidomidi tuli nopeasti suosituksi, sillä toisin kuin aikansa käytetyimmät unilääkkeet, barbituraatit, se ei aiheuttanut riippuvuutta. Se ei myöskään ollut myrkyllinen suurinakaan annoksina, joten sitä ei voinut tahattomasti tai tahallisesti yliannostella.


title: Talidomidi

text: Talidomidi on raseeminen glutamiinihappo-analogi. Se koostuu R- ja S-enantiomeereista, joiden välillä tapahtuu jatkuvaa edestakaista muuntumista.


title: Talidomidi

text: Tuhansien lasten epäonneksi talidomidin oli myös havaittu helpottavan odottavien äitien raskauspahoinvointia. Jos naiset ottivat lääkettä 3.-8. raskausviikolla, seuraukset olivat kohtalokkaat, sillä talidomidi häiritsee ihmisalkioille tuolloin kehittyvien elinten muodostumista. Vauvojen käsien ja jalkojen pitkät luut olivat lyhyitä tai puuttuivat kokonaan.


title: Talidomidi

text: Usein kämmenet sormineen ja jalkaterät varpaineen olivat normaaleja, jolloin raajat muistuttivat hylkeen eviä. Lisäksi monet lapsista olivat sokeita tai kuuroja ja heillä saattoi olla epämuodostumia sydämessä, munuaisissa, ruoansulatuskanavassa ja sukupuolielimissä.


title: Talidomidi

text: Odottavien äitien ei tarvinnut edes käyttää talidomidia runsaasti, vaan kaksikin tablettia väärällä viikolla invalidisoi lapsen loppuelämäksi. Suomessa talidomidivalmisteet olivat reseptilääkkeitä, joten täällä niitä ei syöty niin runsaasti kuin monissa muissa maissa, joissa niitä sai ostaa vapaasti.


title: Talidomidi

text: Yhdysvalloissa lähestulkoon vältyttiin talidomidin aiheuttamilta sikiövaurioilta. Silloin Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston FDA:n virkailijana toiminut Frances Oldham Kelsey kieltäytyi myöntämästä myyntilupaa talidomidi-lääkkeelle, sillä lupaa hakenut yritys ei hänen mielestään ollut osoittanut lääkkeen turvallisuutta.


title: Talidomidi

text: Talidomidi hillitsee tehokkaasti tulehduksia, koska se estää tulehdusreaktion käynnistymiseen osallistuvan tuumorinekroositekijän (TNF) muodostumisen. Siksi talidomidi auttaa sellaisiin sairauksiin, joissa tulehduksista aiheutuu vaurioita, kun elimistön oma puolustusjärjestelmä käy ylikierroksilla. Lääkkeen kilpistämää tuumorinekroositekijää tarvitaan lisäksi alkionkehityksessä raajojen ja elinten normaaliin muotoutumiseen, minkä vuoksi talidomidin käyttö raskauden alkuvaiheissa aiheutti epämuodostumia.


title: Talidomidi

text: Talidomidin eri enantiomeerit toimivat elimistössä eri tavalla. Vain toinen enantiomeereista aiheuttaa surullisenkuuluisat sikiövauriot, toisella on alun perin toivottu vaikutus. Hyödyllisiksi luettavat sivuvaikutukset jakautuvat enantiomeerien kesken. Eri enantiomeerit voivat metaboloitua toisikseen, joten sikiön kannalta turvallista talidomidivalmistetta ei nykytietämyksen mukaan voida valmistaa.


title: Talidomidi

text: Talidomidin vaikutusmekanismeista ei tiedetty paljonkaan, ja koska aine oli jyrsijäkokeissa osoittautunut myrkyttömäksi, sen uskottiin olevan turvallinen myös ihmisille. Kun ihmissikiöiden vauriot olivat ilmaantuneet, raportoitiin kuitenkin tutkimustuloksista, joiden mukaan talidomidi aiheuttaa samantyyppisiä epämuodostumia myös apinoille ja kaneille. Talidomidikatastrofia seuranneessa oikeudenkäynnissä selvisi lisäksi, että osa tutkimuksista oli tehty puutteellisesti tai tuloksia oli jopa väärennetty.


title: Talidomidi

text: Kun talidomidin yhteys sikiövaurioihin paljastui vakavuudessaan suurelle yleisölle, raskauspahoinvointilääkkeen koko kammottavasta tarinasta tuli yksi aikansa isoimmista skandaaleista. Lääketeollisuus ei sen jälkeen ole ollut entisensä. Talidomidin takia monissa maissa (esimerkiksi Suomessa) säädettiin uudet, selvästi tiukemmat kriteerit lääkkeiden myyntiluville. Lääketeollisuuden velvollisuudeksi tuli todistaa perusteellisin tutkimuksin, että kukin uusi lääkeaine on varmasti tehokas ja turvallinen siinä käytössä, johon se on tarkoitettu.


title: Talidomidi

text: Vaikka talidomidi poistettiin nopeasti käytöstä, sen vaikutusten tutkimista jatkettiin. Vuosien kuluessa tutkijat yllättyivät kerran toisensa jälkeen, kun talidomidin todettiin tepsivän moneen tautiin, jolla ei ollut mitään tekemistä lääkkeen aiempien käyttötapojen kanssa.


title: Talidomidi

text: Ensimmäisestä hätkähdyttävästä havainnosta raportoitiin jo vuonna 1965. Israelilainen lääkäri oli hoitanut lepraa eli spitaalia sairastavan potilaansa maniaa talidomidilla. Tällöin lepraan liittyvät vaikeat iho-oireet olivat yllättäen helpottuneet. Myös muun muassa rakkulaisen suutulehduksen ja useiden sidekudossairauksien oireiden todettiin lievittyvän talidomidikuurilla. Talidomidin havaittiin tehoavan jopa vaikeaan nivelreumaan ja lastenreumaan, kun muu hoito ei auttanut.


title: Talidomidi

text: Talidomidi herätti aikanaan myös syöpätutkijoiden mielenkiinnon, kun sen havaittiin ehkäisevän verisuonten muodostumista, joka on välttämätöntä syövän kasvulle ja leviämiselle.


title: Talidomidi

text: 1990-luvun lopulla talidomidin havaittiin joskus tehoavan sellaiseen myeloomaan (plasmasolusyöpä), johon mikään muu hoito ei auttanut. Muiden syöpien hoidossa talidomidi ei kuitenkaan ole täyttänyt sille asetettuja odotuksia, vaikka sen on todettu helpottavan monilla potilailla syöpään liittyvää riutumista.


title: Talidomidi

text: Lupaavia tuloksia on saatu AIDS-potilaiden hoidossa, vaikka immuunijärjestelmää hillitsevän lääkkeen ei äkkiseltään arvaisi auttavan immuunipuutokseen. Talidomidin on todettu muun muassa hidastavan hi-viruksen lisääntymistä ja vähentävän potilaiden sairaudentunnetta, lihasheikkoutta ja laihtumista.


title: Talidomidi

text: Nykyään talidomidia käytetään joissakin tapauksissa esimerkiksi seuraavien sairauksien ja oireiden hoitoon.Talidomidille on myönnetty uudelleen myyntilupa EU:ssa huhtikuussa 2008, ja sitä voidaan käyttää rajoitetusti esimerkiksi myelooman (plasmasolusyövän) hoitoon aineen uudisverisuonten muodostumista estävän vaikutuksen vuoksi. Sitä ei kuitenkaan missään tapauksessa saa edelleenkään antaa raskaana oleville naisille.


title: Robert Bunsen

text: Robert Wilhelm Bunsen (31. maaliskuuta 1811 – 16. elokuuta 1899) oli saksalainen kemisti.


title: Robert Bunsen

text: Bunsen opiskeli Göttingenin yliopistossa ja valmistui tohtoriksi 19-vuotiaana vuonna 1830. Hän kiersi kolme vuotta eri yliopistoissa, mutta palasi luennoijaksi Göttingeniin 1834. Hän toimi professorina Kasselissa vuodesta 1836, Marburgissa vuodesta 1841 ja Heidelbergissä 1852–1899.


title: Robert Bunsen

text: Bunsen tutki muun muassa metallisuolojen liukoisuutta arseenihappoon (HAsO). Hän keksi rautaoksidihydraatin vastamyrkkynä arseenimyrkytykseen. Bunsen oli kaksi kertaa vähällä kuolla arseenimyrkytykseen ja menetti toisen silmänsä räjähdyksessä.


title: Robert Bunsen

text:
Bunsen valmisti erilaisia kakodyylijohdannaisia [(CH3)As(CH3))], kuten kloridin, jodidin, fluorin ja syanidin. Tämä työ antoi vahvistusta Jöns Berzeliuksen radikaaliteorialle, jonka mukaan orgaanisessa kemiassa on mahdollisuus samoihin yhdisteihin kuin epäorgaanisessa. Hän kehitti hiilielektrodin, jota voitiin käyttää Groven kennossa platinan sijasta. Tämän keksinnön ansiosta hän tuotti elektrolyysin avulla useita metalleja puhtaana.
Bunsen oli yksi valokemian pioneereja. Bunsen ja Gustav Kirchhoff kehittivät spektroskopiaa, ja Bunsen löysi sen avulla kaksi uutta alkuainetta, rubidiumin ja cesiumin. Vuonna 1855 Bunsen viimeisteli Michael Faradayn keksimän polttimen, joka nykyisin tunnetaan bunsenlampun nimellä.


title: Larry Hagman

text:
Larry Martin Hagman (21. syyskuuta 1931 Fort Worth, Texas – 23. marraskuuta 2012 Dallas, Texas) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan 1980-luvun televisiosarjassa "Dallas" sekä mm. elokuvasta "Kotka on laskeutunut" (ohj. John Sturges 1976).
Hagman esiintyi sarjassa "Täydelliset naiset" Lynetten äidin miehenä.


title: Larry Hagman

text: Hagmanilla oli alkoholiongelmia ja vuonna 1996 hänelle tehtiin maksansiirto. Syksyllä 2011 Hagman ilmoitti sairastavansa syöpää, jonka kerrottiin myöhemmin olleen kielisyöpä. Diagnoosin seurauksena hän ryhtyi vegaaniksi. Hän menehtyi leukemian komplikaatioihin dallasilaisessa sairaalassa marraskuussa 2012.


title: McGraw-Hill

text: The McGraw-Hill Companies, Inc., on kustannusyhtiö, jonka pääkonttori on New Yorkissa. Yhtiön pääasialliset liiketoiminnan alueet ovat koulutus, kustannustoiminta, televisiolähetykset sekä rahoitus- ja liiketoiminnan palvelut. Yhtiö julkaisee lukuisia kirjoja ja aikakauslehtiä, muun muassa "BusinessWeek" ja "Aviation Week" ovat yhtiön lehtiä. Standard & Poor's ja J.D. Power and Associates yhtiöt ovat McGraw-Hill-yhtiön omistamia.


title: Carl von Linde

text: Carl Paul Gottfried von Linde (s. 11. kesäkuuta 1842, Berndorf, Oberfranken – k. 16. marraskuuta 1934, München) oli saksalainen insinööri, joka kehitti nykyaikaisen jäähdytystekniikan.


title: Carl von Linde

text: Von Linde syntyi Berndorfissa ja opiskeli Zürichissä Rudolf Clausiuksen johdolla. Hän valmistui 1864 ja työskenteli puuvillankehräämössä Berliinissä ja Kraussin veturitehtaalla Münchenissä. Kun uusi "Königlich Bayerische Technische Hochschule München" (nykyinen Technische Universität München) perustettiin, von Linde ryhtyi 1868 koneensuunnittelun apulaisprofessoriksi.


title: Carl von Linde

text:
Vuonna 1876 hän kehitti jäähdytyskoneen ja perusti yhtiön "Lindes Eismaschinen AG" (nyt Linde AG). Von Linde ei ollut jäähdytyskoneen ensimmäinen keksijä, mutta hänen jäähdytyskoneensa oli paljon tehokkaampi kuin Jacob Perkinsin vuonna 1834 kehittämä. Vuoteen 1908 Linden yhtiö oli myynyt 2600 konetta, joista yli puolet panimoille. Hän kehitti myös kotitalousversion.
Von Linde oli uranuurtaja myös matalan lämpötilan fysiikassa. Vuonna 1890 hän palasi yliopistoon ja 1895 perusti tehtaan, jossa nesteytettiin ilmaa "Joulen–Kelvinin prosessilla" (myös "Linden prosessi"). Kuuden vuoden kuluttua hän kehitti menetelmän, joilla voitiin erottaa happi nesteytetystä ilmasta teollisessa laajuudessa.


title: Pangea

text: Pangea ([], myös Pangaia tai Pangaea, ”kaikki maa”) oli yhtenäinen jättiläismanner paleotsooisen maailmankauden lopulta mesotsooiselle maailmankaudelle noin 300–180 miljoonaa vuotta sitten. Nimeä käytti ensimmäisenä mannerlaattojen liikuntateoriaa kannattanut Alfred Wegener.


title: Pangea

text: Pangea syntyi permikauden lopulla. Mantereet sulautuivat yhteen noin 300–250 miljoonaa vuotta sitten nostattaen useita huomattavia poimuvuoristoja. Näistä vuorijonoista on useita olemassa nykyisinkin, tosin eroosion myötä paljon matalampina. Tärkeimpiä ovat Appalakit itäisessä Pohjois-Amerikassa, Atlasvuoret Pohjois-Afrikassa ja Uralvuoret Euraasiassa.


title: Pangea

text: Pangea oli muodoltaan hieman C-kirjaimen muotoinen maamassa, joka ulottui päiväntasaajan molemmille puolille. Siihen kuuluivat nykyiset Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa, Aasia, Afrikka, Australia ja Etelämanner sekä lukuisia pienempiä mannerlaattoja. Yhtenäinen jättiläismanner mahdollisti maaeläimien liikkumisen vapaasti pohjoisnavalta etelänavalle. Kaarevan mantereen sisäpuolella ollut merialue on nimetty Tethysmereksi. Laajalle ulkopuoliselle jättiläisvaltamerelle on annettu nimi Panthalassa (”kaikki meri”).


title: Pangea

text: Pangean ilmasto oli mantereen massiivisen koon vuoksi sisämaassa hyvin kuiva ja siellä oli suuria aavikoita. Ilmasto oli ainakin joillakin rannikkoalueilla monsuunityyppinen. Ilmasto oli alussa kylmä, mutta lämpeni nopeasti mannerten yhdistyessä. Pangean ilmastoa lämmittivät ja lämpötilaeroja tasasivat Panthalassa-valtamerellä pyörivät kaksi suurta merivirtaa. Pangean synty laski merenpintaa ja laajat mannerjalusta-alueet (matalan meren alueet) kuivuivat.


title: Pangea

text: Mannerliikunnot alkoivat hajottaa Pangeaa 200–180 miljoonaa vuotta sitten triaskauden lopulla ja jurakaudella. Pangean hajoaminen alkoi jättiläsmäisillä tulivuorenpurkauksilla, jotka saattoivat liittyä Maan vaipassa olleisiin niin sanottuihin kuumiin kohtiin. Silloin muun muassa Afrikan ja Etelä-Amerikan väliin ilmestyi valtavia repeämälaaksoja. Pangean voidaan katsoa olleen koossa vielä 175 miljoonaa vuotta sitten, vaikka sen itälaidalla Afrikan ja Aasian välille oli syntynyt pitenevä merenlahti.


title: Pangea

text: Salmi leveni noin 140 miljoonaa vuotta sitten mennessä merkittäväksi mereksi, Tethysmereksi. Tethysmeri oli leveä 130–100 miljoonaa vuotta sitten. Tethysmeren kautta virtaava lämmin merivirta lämmitti Maata. Eteläinen Gondwana hajosi jurakaudella, kun Etelämanner ja Australia lähtivät vaeltemaan omille teilleen. Etelä-Atlantti leveni liitukaudella 130–65 miljoonaa vuotta sitten, mutta Pohjois-Atlantti oli vielä pieni.


title: Pangea

text: 135 miljoonaa vuotta sitten liitukauden alussa Pangea oli selvästi hajonnut pohjoiseen Lauraasiaan, eteläiseen Gondwanaan sekä Intian ja Australian–Etelämantereen yhdistelmään. Lauraasiaan kuuluivat Pohjois-Amerikka, Grönlanti ja Euraasia. Gondwanamaassa olivat Etelä-Amerikka, Afrikka, Australia ja Etelämanner.


title: Pangea

text: Pangea ei ollut ensimmäinen jättiläismanner. Mannerliikunnot tuovat välillä kaikki mantereet yhteen satojen miljoonien vuosien kuluessa. Tutkimusten mukaan mantereet olisivat olleet yhdessä myös noin 600–550 miljoonaa vuotta sitten (Pannotia) ja noin 1 100–750 miljoonaa vuotta sitten (Rodinia).


title: Louhela

text: Louhela (ruots. "Klippsta") on pääosin vuosina 1965–1968 rakennettu asuinalue Vantaan Myyrmäen kaupunginosan koilliskulmassa, Kehäradan läntisen osan (Vantaankosken radan) itäpuolella. Rakennuskanta koostuu kerrostaloista, joista korkeimmat ovat 7-kerroksisia, ja talojen yleisväri on vihertävä.


title: Louhela

text: Louhelaa ja Myyrmäen pohjoisosaa palvelee Louhelan rautatieasema (1975), jolla pysähtyvät I- ja P-junat. Myyrmäen kirkko (1984) sijaitsee rautatieaseman vieressä. Louhelassa on myös uudelleenrakennettu Louhelan ostoskeskus (2012). Sen taakse puretun ostoskeskuksen (1967–2010) paikalle on rakennettu uusi viisikerroksinen kerrostalo (2012). Eräkuja 2:ssa ollut toimistorakennus purettiin vuoden 2015 lopussa. Tilalle rakennetaan uutta kerrostaloa, jonka on määrä valmistua vuonna 2017. Päiväkotirakennukset ovat valmistuneet 1979 ja 1990.


title: Setri

text: Setri voi tarkoittaa seuraavia kasvisukuja ja -lajeja:


title: Lomonosovin harjanne

text: Lomonosovin harjanne on vedenalainen vuorijono Pohjoisella Jäämerellä. Se ulottuu 1 800 kilometrin matkan Uuden-Siperian saarista yli Jäämeren keskiosien Ellesmerensaarelle Kanadan arktisessa saaristossa. Vuorijono jakaa Pohjoisen jäämeren kahteen pääaltaaseen: Ameraasian- ja Euraasian altaisiin. Harjanteen leveys vaihtelee välillä 60–200 kilometriä ja se kohoaa 3 300–3 700 metriä ympäröivästä merenpohjasta. Korkein huippu on 954 metriä merenpinnan alapuolella. Rinteet ovat suhteellisen jyrkkiä, kanjoneiden rikkomia ja sedimenttikerroksen peitossa.


title: Lomonosovin harjanne

text: Harjanteen löysi neuvostoliittolainen pohjoisten alueiden tutkimusretkikunta vuonna 1948 ja se nimettiin Mihail Lomonosovin mukaan.


title: Satyricon (yhtye)

text: Satyricon on norjalainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1990.


title: Satyricon (yhtye)

text: Bändin ensimmäinen levy "Dark Medieval Times" julkaistiin vuonna 1993. Perinteisten Black metal -instrumenttien lisäksi levyllä kuullaan akustista kitaraa ja huilua. Yhtyeen toinen albumi "The Shadowthrone" julkaistiin vuonna 1994.


title: Satyricon (yhtye)

text: Kolmas albumi "Nemesis Divina" oli entistä hyökkäävämpää. Albumilla on yhtyeen tunnetuin kappale Mother North. Vuonna 1999 julkaistulla "Rebel Extravaganzalla" kuultiin industrial-musiikin piirteitä. Vuonna 2002 julkaistu albumi "Volcano" oli aiempia levytyksiä valtavirtaisempi. Albumi sai kaiken kaikkiaan neljä palkintoa: Norwegian Grammy -gaalassa "Vuoden metal-levy", Alarm-gaalassa "Vuoden kappale" ("Fuel For Hatred"), kuten myös "Vuoden metal-levy". The Oslo -gaalassa Satyricon voitti "Paras levykokonaisuus" -palkinnon. Vuonna 2006 Satyricon teki uuden albumin nimeltään "Now, Diabolical".


title: John Hall

text: John Hall voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: VL Tuisku

text: VL Tuisku oli suomalainen Valtion lentokonetehtaan suunnittelema ja valmistama yksimoottorinen kaksipaikkainen monitoimilentokone, jota käytettiin muun muassa lentäjäkoulutukseen sekä lento-, pommitus-, kuvaus- ja viestintäharjoituksiin. Suomen ilmavoimilla oli käytössään 31 Tuiskua vuosina 1935–1950.


title: VL Tuisku

text: Suomenlinnan lentokonetehtaan insinöörit ja suunnittelijat aloittivat Tuiskun suunnittelun vapaa-ajallaan vuonna 1932 vastikään lentotekniikan opinnot Berliinissä suorittaneen Arvo Ylisen johdolla. Koneen kehittely vapaa-ajalla johtui lentokonetehtaalla vallinneesta huonosta tilanteesta, jonka aiheuttivat Oeschin komitean tutkinnat ja henkilöstönvaihdokset.


title: VL Tuisku

text: Ilmavoimat ja niiden esikunnan teknillisen osaston päällikkö Reino Rissanen osallistuivat Tuisku-projektiin, sillä hän piti kotimaisten lentokonetyyppien kehittämistä jo koulutusmielessä tarpeellisena. Tehtaan tilanteen rauhoituttua toukokuussa 1933 puolustusministeriö teki tilauksen Tuiskun suunnittelusta 120 000 markkan hintaan ja vesi- ja maalaskutelineillä varustetusta prototyypistä noin 396 300 markan hintaan. Tilaushintaan ei sisältynyt prototyypin moottoria, joksi koneen suunnittelijat olisivat halunneet yhdysvaltalaisen 240 hevosvoiman Lycoming R-680, mutta koneeseen osoitettiin samantehoinen brittiläinen Armstrong Siddley Lynx IV C.


title: VL Tuisku

text: Vaikka suunnittelutyöt olikin aloitettu harrastepohjalta vapaa-ajalla, Tuiskun suunnittelutöihin kului 1933 puolet piirustuskonttorin työtunneista. Konetyypin tuulitunnelikokeet tehtiin Prahassa. Tehdas arvioi prototyypin lopulliseksi hinnaksi 736 500 markkaa kehityskustannukset mukaan lukien. Arvio ylittyi lopulta 78 660 markalla.


title: VL Tuisku

text: Tuiskun ensimmäisestä tuotantosarjasta tehtiin tarjous helmikuussa 1935. Tarjouksessa maakoneen hinnaksi määriteltiin 380 000 markkaa, vesikoneen 430 000 markkaa ja tähystäjäkoneen 400 000 markkaa. Konetarjouksen kokonaissumma oli noin 4,84 miljoonaa markkaa, ja Tuiskuihin tarjottiin sekä Lycoming- että Lynx IV C -moottoreita. Alustava tilaus saatiin helmikuussa, ja ensimmäisen 12 koneen sarjan rakentamiseen myönnettiin 3,4 miljoonaa markkaa vuodelle 1935. Koneista kahdeksan varustettiin maalaskutelineillä ja loput neljä kellukkeilla. Koko sarja valmistui keväällä 1936 alkuperäistä yhtä konetta laajempana. Ylimääräinen kone oli ylioppilaiden keräysvaroilla rakennettu TU-163, joka sai lisänimen ”Pilven Veikko”.


title: VL Tuisku

text: Toisen tuotantosarjan rakentamisesta alettiin keskustella lentokonetehtaan toimitusjohtajan aloitteesta. Konesarjan tuotanto haluttiin aloittaa tehtaan työllisyyden parantamiseksi, ja 16 koneen sarja tilattiinkin 5,724 miljoonan markan hintaan jo helmikuussa 1936. Työt sarjan parissa aloitettiin tehtaan ollessa vielä Suomenlinnassa, mutta ne saatettiin loppuun uusissa tehdastiloissa Tampereella. Sarjan koneista neljä oli vesikoneita. Suomen Sokeri lahjoitti toisen sarjan koneen TU-165 rakentamiseen tarvittavat varat, minkä takia se sai lisänimen ”Sokeri-Sirkku”. Nimi siirtyi myöhemmin koneyksilölle TU-178 alkuperäisen ”Sokeri-Sirkun” (TU-165) tuhouduttua. Konesarja tuli lopulta laskettua edullisemmaksi, ja voitto palautettiin valtiolle.


title: VL Tuisku

text: Vuonna 1938 lentokonetehdas teki spesifikaation Jupiter IV -moottorilla varustetusta Tuiskusta lähinnä kellukekäyttöä varten. Hanke tosin hautautui vesilentämisen vähentyessä. Koneisiin tehtiin lisäksi käytön aikana pieniä parannuksia. Kellukekoneet muunnettiin maakoneiksi marraskuusta 1939 lähtien.


title: VL Tuisku

text: Prototyyppi valmistui marraskuussa 1933, ja Uuno E. Mäkelä lähti sen ensilennolle 10. tammikuuta 1934. Yleisesti ottaen kone koettiin tyydyttäväksi, vaikka parannettavaakin löytyi. Tuiskun prototyyppi, tunnukseltaan TU-149, oli 91 kilogrammaa kuin painavempi kuin oli suunniteltu osittain raskaamman moottorin takia. Koneen suurimmaksi vaakalentonopeudeksi mitattiin 209 kilometriä tunnissa ja nousukyky oli tilauksessa määriteltyjen vaatimusten mukainen. Prototyyppi nousi kilometrin korkeuteen neljässä minuutissa ja 46 sekunnissa.


title: VL Tuisku

text: Koelento-ohjelma eteni nopeasti, ja 29. tammikuuta Mäkelä lensi koneen rajasyöksykokeen. Viimeiseen syöksyyn lähdettiin 2 100 metrin korkeudesta. Nopeuden ylitettyä 350 kilometriä tunnissa prototyypin siivet menivät flutteriin ja alkoivat värähdellä rumpujen kuminaa muistuttavalla äänellä. Oikaisuvaiheessa ylä- ja alasiiven välinen liike oli noin 10–15 senttimetriä, mikä aiheutti siipien hajoamisen. Mäkelä pääsi vavoin koneesta ulos ja turvautui laskuvarjoon.


title: VL Tuisku

text: Onnettomuuden jälkeen puolustusministeri Arvi Oksala lupasi Mäkelälle jo seuravana päivänä rahoituksen toiseen prototyyppiin. Koneen suunnittelua johtanut Arvo Ylinen pystyi osoittamaan flutterin syyn ja esitteli tutkimustensa tulokset Teknillisellä korkeakoululla 28. maaliskuuta 1934. Esityksen yleisöön kuuluivat muun muassa ilmavoimien komentaja Jarl Lundqvist. Toisesta prototyypistä tehtiin tilaus toukokuussa 1934 noin 559 600 markan hintaan.


title: VL Tuisku

text: Ensimmäisessä prototyypissä oli lisäksi havaittu värinäongelma, joka esiintyi koneen eturungossa 1 600–1 800 rpm kierroksilla. Värinä teki mittarien lukemisesta haastavaa, väsytti koneen rakenteita ja aiheutti esimerkiksi murtumia moottoripukkiin. Ongelmaa ei esiintynyt enää toisessa prototyypissä, minkä pohjalta pääteltiin, että ongelman aiheutti ensimmäisen prototyypin Lynx-moottori. Torsti Verkkola määrättiin tutkimaan ongelmaa kesällä 1936. Eturungon ominaisvärähtelyluku ja vääntöjäykkyys saatiin selville laskennallisesti ja kuormittamalla lattiaan kiinnitettyä konetta painoilla. Moottorin hitausmomentti mitattiin heilahduskokeella. Ominaisvärähtely oli 100 hertsiä (6 000 rpm), eli sama kuin mäntiin vaikuttavien kaasuvoimien esiintymistiheys 1 800 rpm matkalentokierroksilla. Seitsemänsylinterisessä Lynx-moottorissa sytytys tapahtui 3,5 kertaa kierroksessa, jolloin 1 800 rpm kierroksilla sytytys tapahtui 100 hertsin taajuudella. Yhdeksänsylinterisellä Lycoming-moottorilla vastaava taajuus oli yli 150 hertsiä. Tutkimuksen tulokset varmistettiin vielä kokeellisesti, ja ne osoittautuivat oikeiksi.


title: VL Tuisku

text: Resonanssiongelmat pyrittiin ratkaisemaan moottorin elastisella kiinnityksellä, sillä koneen runkorakenteeseen oli hankala lähteä enää tekemään muutoksia. Käytetty ratkaisu oli ensimmäinen Pohjoismaissa ja ensimmäisten joukossa koko maailmassa. Resonanssiarvo saatiin elastisella kiinnityksellä käyttökierrosten alle, mutta värinät siirtyivät takaohjaamon mittaritauluun, joka lopulta myös kiinnitettiin joustimien varaan. Lopputulosta pidettiin tyydyttävänä.


title: VL Tuisku

text: Tuiskun toinen prototyyppi TU-150 lensi ensilentonsa vuodenvaihteessa 1934–1935, ja helmikuuhun 1935 mennessä sillä oli lennetty 70 tuntia. Toinen prototyyppi oli tullut noin 75 000 markkaa alkuperäistä arviota kalliimmaksi ja oli ainoa Tuisku, johon asennettiin suunnittelijoiden suosittama Lycoming R-680-BA -moottori. Koneen ohjainvoimat vaativat hieman säätämistä, mutta muuten se oli varsin onnistunut. Huippunopeus oli pinnassa 204 kilometriä tunnissa ja Tuisku nousi kilometriin noin viidessä minuutissa.


title: VL Tuisku

text: Toisen prototyypin koelento-ohjelman aikana tuli vastaan vain yksi vakavampi ongelma. Aapo Parviaisen lentäessä koneella esittelylentoa maaliskuussa 1935 se meni heikosti oikenevaan syöksykierteeseen. Ilmavoimien komentaja määräsi ongelman tutkittavaksi, ja tutkimuksissa Tuiskusta löydettiin ongelmallinen kierremuoto. Sivuperäsimen kokoa kasvatettiin, mitä pidettiin tyydyttävänä ratkaisuna.


title: VL Tuisku

text: Ensimmäinen 13 koneen sarja valmistui syyskuuhun 1936 mennessä ja toinen 16 konetta käsittänyt heinäkuussa 1937. Tuiskuista puolet sijoitettiin Ilmasotakoululle Kauhavalle ja loput maa- ja vesilentoasemille. Rykmenttien muodostuksen yhteydessä Ilmasotakoulu säilyi koneiden pääkäyttäjänä, ja yksittäiset koneet olivat lentorykmenttien 1, 2 ja 4, sekä erillisen lentolaivueen käytössä. Talvisotaan mennessä koneista kolme oli tuhoutunut ja loput keskitettiin Ilmasotakouluun ja täydennyslentolaivueisiin. Välirauhan aikana tuhoutui kuusi konetta. Jatkosodassa Tuiskut oli sijoitettu talvisodan tapaan Lentosotakoululle ja täydennyslentolaivueisiin. Sotien jälkeen viisi konetta siirrettiin varastoon loppuun käytettyinä ja 16 Tuiskua jatkoi yhteyskonekäytössä. Vuonna 1948 ilmavoimilla oli vain kaksi lentokelpoista konetta, joista toinen lensi konetyypin viimeisen lennon tammikuun lopulla 1950, jolloin koneilla oli lennetty kokonaisuudessaan 52 000 tuntia. Konetyypillä sattuneissa lento-onnettomuuksissa tuhoutui 11 konetta ja kuoli kahdeksan henkilöä. Koneilla lennettiin lentovarikolla vielä viimeisen virallisen lennon jälkeen ”pimeästi”. Viimeiset Tuiskut poistuivat kirjanpidosta joulukuussa 1952.


title: VL Tuisku

text: Koneyksilö TU-178 ”Sokeri-Sirkku” on entisöitynä näytillä Suomen ilmailumuseolla Vantaalla.


title: VL Tuisku

text: Tuiskun runko oli hitsattua teräsputkea ja siivet kangasverhoiltua puurakennetta.


title: Vitim

text: Vitim () on 1 978 kilometriä pitkä Lenan oikeanpuolinen sivujoki Itä-Siperiassa Venäjällä. Se saa alkunsa Baikaljärven itäpuolelta Burjatiassa, josta se virtaa kohti koillista Taka-Baikaliaan ja edelleen pohjoiseen Irkutskin alueelle, jossa se laskee Lenaan Sahan tasavallan rajalla. Jokien yhtymäkohdassa vastarannalla on Vitimin taajama. Vitim soveltuu laivaliikenteelle alajuoksultaan Lenasta Bodaibon kaupunkiin asti.


title: Luettelo oluttyypeistä

text: Nykyisin käytetty oluiden luokittelu eri oluttyyppeihin perustuu pääosin olutasiantuntija Michael Jacksonin 1970-luvulta lähtien kirjoissaan käyttämään luokitteluun. Sen peruslähtökohtana on oluttyyppien jako pintahiivaoluisiin (ale) ja pohjahiivaoluisiin (lager). Näiden lisäksi kolmanneksi pääryhmäksi lasketaan yleensä "spontaanikäymisellä" (villihiivalla) valmistetut oluet, jotka teknisesti kuuluvat pintahiivaoluisiin.


title: Luettelo oluttyypeistä

text: Päätyyppien jakaminen alatyyppeihin vaihtelee olutkirjallisuudessa lähes teoksesta toiseen, sillä erot eivät ole aina selvästi rajattuja ja mitään kansainvälistä panimoita sitoavaa ohjeistoa ei ole. Luettelo ei ole myöskään muuttumaton: uusia tyyppejä syntyy ja vanhoja nimetään uudelleen. Monille olutyypeille ei ole käytössä suomenkielistä vastinetta tai niitä käytetään harvoin.myös lambicit sisältävät vehnää


title: Haumea

text: Haumea (virallisesti 136108 Haumea) on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kääpiöplaneetta eli plutoidi, jonka uskotaan kuuluvan Kuiperin vyöhykkeeseen. Sen väliaikainen nimi oli 2003 EL ja sille annettiin epävirallinen lempinimi "Santa". Kohde kuuluu cubewanojen ryhmään.


title: Haumea

text:
Taivaankappaleen löydöstä on ollut kiistaa kahden eri tutkijaryhmän välillä (José Luis Ortiz Moreno et al. Instituto de Astrofísica de Andalucíasta (Espanja) ja Mike Brown et al. Caltechista (Yhdysvallat)). IAU:n Minor Planet Center (MPC) antaa nykyään kunnian löytämisestä Ortizin ryhmälle, jotka ennättivät ensimmäisenä julkaisemaan tiedon. Kohteelle annettu lempinimi "Santa" tulee siitä, että Brownin ryhmä havaitsi taivaankappaleen joulun tienoilla, 28. joulukuuta 2004. Taivaankappaleesta oli kuitenkin otettu kuvia jo 6. toukokuuta 2004. Nimen virallistamisen esti se, että on jo olemassa asteroidi 1288 Santa. Lisäksi nimi olisi ollut IAU:n nimeämissuositusten vastainen. Lopulta päädyttiin kuitenkin Haumea-nimeen havaijilaisen mytologian Haumea-jumalattaren mukaan.
Haumea sijaitsee tällä hetkellä 51 AU etäisyydellä Auringosta. Kiertoradan eksentrisyyden ansiosta se on lähimmillään 35 AU etäisyydellä Auringosta. Itse Haumean halkaisijan arvioidaan olevan noin 1600 km eli 70 % 134340 Pluton halkaisijasta. Koska kohdetta kiertää kuu on sen massaksi pystytty määrittämään 4,2±0,1 ×10 kg mikä on noin kolmasosa Pluton massasta.


title: Haumea

text: Kirkkaudenvaihtelun perusteella kohteen pyörähdysajaksi on saatu 3,9154 ± 0,0002 tuntia, mikä tekee Haumeasta Aurinkokunnan nopeimmin pyörivän yli 100km läpimittaisen kappaleen. Erittäin nopean pyörimisen vuoksi kappaleen on täytynyt venyä ellipsoidin muotoiseksi. Infrapunahavaintojen perusteella Haumean pinnalla on runsaasti vesijäätä. Kohteen keskitiheys näyttää kuitenkin olevan korkea, minkä perusteella se koostunee enimmäkseen kivestä.


title: Haumea

text:
Tulevaisuudessa Haumea tulee kokemaan lähikohtaamisia Neptunuksen kanssa. Tämän seurauksena sen rata saattaa muuttua niin, että kohde päätyy lyhytjaksoiseksi komeetaksi Aurinkokunnan sisäosiin.
Kohteella tunnetaan kaksi kuuta. Näistä Hi’iaka ("S/2005 (136108) 1", lempinimeltä "Rudolph") massaksi on arvioitu noin 1 % edellisen massasta. Sen kiertoaika on 49,12 ± 0,03 vuorokautta ja läpimitta noin 310 km. Heijastusspektrissä näkyy voimakas absorptio infrapuna-alueella, mikä viittaa siihen, että suuri osa kuun pinnasta on vesijään peittämää.


title: Haumea

text: Toisen kuun, Namakan ("S/2005 (136108) 2", lempinimeltä "Blitzen"), kiertoaika on 34,7 ± 0,1 vrk ja sen ratataso on 39 ± 6° vinossa ensimmäisen kuun ratatasoon nähden. Kirkkauden perusteella sen läpimitta lienee noin 170 km ja massa noin 0,2 % keskuskappaleen massasta.


title: Haumea

text: Molemmat kuut ovat ilmeisesti syntyneet Haumean pintamateriaalista sen törmäyksessä toisen transneptunisen kohteen kanssa. Teoria selittäisi myös kohteen poikkeuksellisen nopean pyörimisliikkeen. Tätä teoriaa tukee keväällä 2007 tehty havainto viidestä pienestä Kuiperin vyöhykkeen kappaleesta, jotka liikkuvat tarkalleen samalla radalla ja joilla näyttää olevan erittäin samankaltainen koostumus kuin itse Haumean pintakerroksella. Haumea ja nämä muut kappaleet on määritelty kuuluvaksi Haumean pikkuplaneettaryhmään. Tämän jälkeen ryhmän kappaleita on löydetty lisää.


title: KTM

text: Lyhenne KTM voi tarkoittaa:


title: Burjaatin kieli

text: Burjaatin kieli (burjaatiksi буряад хэлэн, "burjaad helen") on burjaattien puhuma mongolilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Burjatian tasavallassa Venäjällä.


title: Burjaatin kieli

text: Burjaattia puhutaan Venäjällä lähinnä Burjatiassa, Irkutskin alueella (Ust-Ordynskin Burjatia, Nižneudinskin piiri, Ziman piiri) sekä Taka-Baikalian aluepiirissä (Agan Burjatia, Akšan piiri, Kyran piiri, Karymskojen piiri, Šilkan piiri). Mongoliassa burjaatteja asuu Dornodin ja Selengen aimakeissa ja Kiinassa Sisä-Mongolian Hulunbuirin alueella.


title: Burjaatin kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan burjaatin puhujia oli Venäjällä 375 900 henkeä, joista 229 800 Burjatiassa, 45 900 tuolloisessa Ust-Ordynskin Burjatian ja 42 500 Agan Burjatian autonomisessa piirikunnassa. Burjaattien autonomioissa asui 84,7 puhujien kokonaismäärästä. Mongoliassa puhujia arvioitiin olevan noin 45 000 ja Kiinassa 6 000 henkeä.


title: Burjaatin kieli

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan burjaattia puhui Venäjällä 368 800 henkeä, joista 231 400 Burjatiassa, 46 000 Ust-Ordynskin ja 44 900 Agan Burjatian autonomisessa piirikunnassa (lukuihin sisältyvät myös burjaattia toisena tai vieraana kielenä puhuvat).


title: Burjaatin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjän burjaateista 86,6 % puhui burjaattia äidinkielenään ja 2,5 % toisena kielenä. Vuonna 2002 79,3 % burjaateista osasi burjaattia. Kansallisuudeltaan burjaateista 96,3 % osaa venäjää (85,7 % vuonna 1989).


title: Burjaatin kieli

text: Burjatiassa burjaattia osaa 23,6 %, Ust-Ordynskin Burjatiassa 34,0 % ja Agan Burjatiassa 62,2 % koko väestöstä. Venäjää koko väestöstä osaa Burjatiassa 98,6 %, Ust-Ordynskin Burjatiassa 98,4 % ja Agan Burjatiassa 94,9 %.


title: Burjaatin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 218 600 burjaatin puhujaa.


title: Burjaatin kieli

text: Burjaattien esi-isiä ovat Baikalin ympäristöön 900–1000-luvuilla asettuneet mongoliheimot. Yhtenäinen mongolin kieli alkoi eriytyä eri kieliksi 1200–1300-luvuilla mongolivaltakunnan hajottua. Burjaatin kielen syntyyn vaikutti puhujien maantieteellinen eristyneisyys sekä seudun alkuperäisten asukkaiden, evenkien ja turkkilaisten heimojen kielistä omaksutut piirteet. Burjaattien ja venäläisten kontaktit alkoivat 1600-luvulla, mutta voimakas venäläisvaikutus syntyi vasta neuvostoaikana. Kielikontaktit ovat vaikuttaneet varsinkin burjaatin fonetiikkaan ja sanastoon.


title: Burjaatin kieli

text: Kieli jakautuu 16 murteeseen, jotka kuuluvat läntiseen, itäiseen ja eteläiseen ryhmään. Murrejako heijastaa vanhaa heimojakoa. Siihen ovat vaikuttaneet myös taloudelliset ja uskonnolliset eroavaisuudet. Länsimurteissa on enemmän venäläisiä lainasanoja, itä- ja etelämurteissa uskontoon liittyviä kiinalaisia ja tiibettiläisiä lainoja. Nykyään murre-erot ovat tasoittumassa.


title: Burjaatin kieli

text: Burjaatit käyttivät 1900-luvulle saakka yhteistä mongolin kirjakieltä, joka perustui uiguureilta lainattuun kirjaimistoon. Kirjakieltä käytettiin hallinnossa, lainsäädännössä ja kirjeenvaihdossa sekä uskonnollisissa ja maallisissa teoksissa. 1600-luvulla buddhalaisluostareissa alettiin painaa kirjoja ksylografian avulla. 1700–1800-luvuilla laadittiin burjaattiheimojen kronikoita, julkaistiin oppikirjoja, käännöskirjallisuutta ja suullisen kansanperinteen teoksia. Läntisiä burjaatteja varten julkaistiin 1700-luvulta lähtien kyrillisellä kirjaimistolla kristillistä kirjallisuutta ja myöhemmin myös oppikirjoja ja kaunokirjallisuutta.


title: Burjaatin kieli

text: Burjaattien ja halhamongolien yhteisen kirjakielen käyttöä jatkettiin 1920-luvulla. Mongolien kieli- ja kulttuuriyhteyttä korostaneita kielitieteilijöitä alettiin kuitenkin pian syyttää panmongolismista ja porvarillisesta nationalismista. Vuonna 1931 otettiin käyttöön latinalainen kirjaimisto ja alettiin kehittää erillistä burjaatin kirjakieltä. Vuonna 1939 siirryttiin venäläiseen kirjaimistoon, johon liitettiin kolme burjaatin äänteitä osoittavaa lisämerkkiä: ө, ү ja һ. Kirjakielen normien perustaksi määriteltiin itämurteisiin kuuluva Horin murre. Samalla pyrittiin karsimaan mongolismeja ja neologismeja, jotka korvattiin venäläisillä ja kansainvälisillä sanoilla.


title: Burjaatin kieli

text:
"Burjaatin kirjaimisto"
Burjaatin kirjakielen käyttöala oli laajimmillaan 1920–1930-luvuilla, jolloin esim. kouluopetus tapahtui kokonaan oppilaiden äidinkielellä. Toisen maailmansodan jälkeen kielen käyttö alkoi kuitenkin vähentyä. Syynä tähän oli mm. burjaattisivistyneistön tuhoaminen Stalinin ajan vainoissa sekä venäjän kielen taidon leviäminen. Viranomaisten kieleksi tuli venäjä ja burjaatinkielinen kouluopetus lopetettiin 1970-luvun alussa. Samalla supistui myös burjaatin käyttö tiedotusvälineissä ja kirjallisuudessa. Burjaatti palautettiin koulujen alaluokkien opetusvälineeksi vasta vuonna 1986.


title: Burjaatin kieli

text: Vuonna 1992 Burjatiassa hyväksyttiin kielilaki, joka antaa burjaatille virallisen kielen aseman venäjän kielen rinnalla. Nykyään burjaattia käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla. Ylemmillä luokilla ja keskiasteen oppilaitoksissa sitä opetetaan aineena. Burjaatinkielistä opetusta annetaan ja sitä opetetaan aineena myös Irkutskin alueella ja Zabaikaljen aluepiirissä, joissa kielellä ei ole virallista asemaa.


title: Burjaatin kieli

text: Burjaatiksi julkaistaan oppikirjoja sekä kauno- ja lastenkirjallisuutta. Sillä ilmestyy sanomalehtiä, kirjallisuuslehti ja lastenlehti. Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Ulan-Udessa toimii burjaatinkielinen teatteri.


title: Burjaatin kieli

text: Kaksikielisyydestä ja burjaattien osittaisesta venäläistymisestä huolimatta burjaatin kielen asema on melko vakaa, eikä sitä voida pitää akuutisti uhanalaisena.


title: Borduna

text: Borduna (, , , ) on musiikissa käytetty termi samalla korkeudella jatkuvalle äänelle, joka säestää musiikkiteoksen muita ääniä. Kirkkolaulussa voidaan puhua bordunaäänestä. Joissain soittimissa on bordunakieliä (esimerkiksi sitar ja kampiliira) ja säkkipillissä on bordunapillejä. Myös "urkupiste" on eräänlainen borduna, mutta urkupisteestä puhutaan silloin, kun tietty ääni (yleensä basso) pysyy samalla sävelellä pitemmän aikaa, mutta yleensä ei koko kappaleen ajan. Yleensä, kun musiikissa käytetään bordunaa, se soi jatkuvasti ja on siten soittimen äänimaailman tai musiikkityylin erottamaton osa.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU ry on vuonna 2001 ammatillisen toisen asteen opiskelijoiden perustama opiskelijaliitto, jossa opiskelijat itse tekevät toiminnan ja päätökset. Liitto on puolue- ja ammattiyhdistyspoliittisesti sitoutumaton. OSKUn syntyhistoria nojaa yli 100-vuotiaaseen opiskelijatoiminnan perinteeseen kaupan, tekniikan ja terveydenhuoltoalan oppilaitoksissa.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKU perustettiin vuonna 2001 Suomen kauppaopiskelijoiden liitto SKOL ry:n sekä Suomen Terveydenhuolto- ja Sosiaalialan Opiskelijoiden Liitto TERHOL ry:n pohjalle. OSKUn perustivat ammattiin opiskelevat itse sitoutumattoman järjestön ammattiin opiskeleville tarjotakseen.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Historiansa saatossa OSKU on ollut vahvasti vaikuttamassa ammatillisen toisen asteen vetovoimaisuuteen esimerkiksi erilaisin kampanjoin, kenties tunnetuimpana niistä "Amis se vaan tienaa enemmän". OSKU on lisäksi tutkinut amisten arvoja ja asenteita jo vuodesta 2009 lähtien AMIS-tutkimuksellaan, toimien tässä edelläkävijänä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKU ry on ammatillisten opiskelijoiden oma etu-, palvelu- ja harrastejärjestö. Se järjestää vuosittain tapahtumia ja koulutuksia sekä jäsenistölleen että opiskelijakunnille ympäri Suomen. OSKUn missio järjestönä on tehdä työnsä siten, että se voi vaikuttaa jäsenistön kykyyn nähdä tulevaisuutensa positiivisessa valossa. Missionsa saavuttamiseksi OSKU pyrkii ensisijaisesti vaikuttamaan niihin mielikuviin, joita opiskelijoilla ja heidän viiteryhmillään on ammatillisesta opiskelusta ja osaamisesta tämän päivän Suomessa.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKUn toiminnan ytimessä vaikuttaa yli 200 hengen vapaaehtoinen OsGuru-verkosto, joka edustaa oskulaista toimintaa ammatillisissa oppilaitoksissa. Guruja koulutetaan vuosittain OsCamp-koulutusleirillä, jolla vanhat aktiivit kouluttavat uusia tehtäviinsä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKUn oppilaitoskiertue OSKU RoadShow kiertää Suomen ammattiopistoja vuosittain syksyllä. OSKUlaiset aktiivit, OsGurut, rantautuvat RoadShow’n aikana amiksiin levittämään OSKUlaista ilosanomaa, amisylpeyttä ja hyvää fiilistä OSKU-ständin ja amisinfojen muodossa. Muita OSKUn perinteisiä tapahtumia ovat muun muassa syksyisin järjestettävä amisristeily OsCruise sekä hiihtolomien amisten mäkiviikot Puolassa, OsSki.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKU on julkaissut vuodesta 2006 lähtien vuosittain AMIS-lehteä, jota jaetaan valtakunnallisesti.