title: Skotlannin Valioliiga

text: Vuonna 1998 ylimmän sarjatason seurat erosivat Skotlannin jalkapalloliigasta ja perustivat nykyisen valioliigan. Aikaisemmin sponsorirahat oli jaettu kaikkien jalkapalloliigan divisioonien seurojen kesken. Aluksi valioliigassa pelasi vain 10 joukkuetta, mutta sittemmin joukkueita otettiin mukaan kaksi lisää. Nykyinen pelisysteemi, jossa viimeinen kierros pelataan kahtena kuuden joukkueen ryhmänä, astui voimaan vuonna 2000.


title: Skotlannin Valioliiga

text: Vuonna 2013 korkein sarjataso yhdistettiin Scottish Professional Football Leagueksi Skotlannin toisen, kolmannen ja neljännen sarjaportaan kanssa. Premiershipin sarjajärjestelmä ei muuttunut Premier Leagueen nähden.


title: Phleng Chat

text: Phleng Chat (”Kansallislaulu”, เพลงชาติ) on vuodesta 1939 Thaimaan kansallislaulu. Laulun sävelsi Peter Feit (thainkielinen nimi Phra Jenduriyang, 1883-1968), joka oli saksalaisen maahanmuuttajan poika ja kuninkaan musikaalinen neuvonantaja. Laulu sävellettiin vain muutama päivä sen jälkeen, kun maasta tuli perustuslaillinen monarkia vuonna 1932. Laulu esitettiin ensi kerran maan yleisradiossa heinäkuussa 1932. Thaimaan virallisena kansallislauluna säilyi kuitenkin maan kuningashymni Phleng Sanrasoen Phra Barami.


title: Phleng Chat

text: Laulun alkuperäiset sanat laati Khun Wichimatra. Vuonna 1939, jolloin maa muutti nimensä Siamista Thaimaaksi, julistettiin myös kilpailu uusien sanojen luomiseksi. Kilpailun voitti eversti Luang Saranupraphan (1896–1954). Laulu julistettiin virallisesti Thaimaan kansallislauluksi 10. joulukuuta 1939. Maan pääministeri Phibunsongkhram määräsi, että kansallislaulu tulee soittaa maan yleisradiossa joka päivä klo 8:00 ja 18:00, jolloin kaikkien on osoitettava kunnioitustaan nousemalla seisomaan. Määräys on voimassa edelleen.


title: Phleng Chat

text:
ประเทศไทยรวมเลือดเนื้อชาติเชื้อไทย
เป็นประชารัฐ ผไทของไทยทุกส่วน
อยู่ดำรงคงไว้ได้ทั้งมวล
ด้วยไทยล้วนหมาย รักสามัคคี
ไทยนี้รักสงบ แต่ถึงรบไม่ขลาด
เอกราชจะไม่ให้ใครข่มขี่
สละเลือดทุกหยาดเป็นชาติพลี
เถลิงประเทศชาติไทยทวีมีชัย ชโย


title: Rosendalin linna

text: Rosendalin linna sijaitsee eteläisessä Djurgårdenissa, Tukholmassa, Ruotsissa. Se rakennettiin vuosina 1823–1827 arkkitehti Fredrik Blomin suunnittelmien mukaan empiretyyliä mukaillen kuningas Kaarle XIV Juhanan kesäresidenssiksi. Se ei ole koskaan toiminut kenenkään kuninkaallisen virallisena asuntona.


title: Rosendalin linna

text: Rakennuksen seinät ovat puuta, mutta ne on verhoiltu tiilellä. Rakennuksen korotetussa keskiosassa on lanterniini ja Kolmårdenin marmorilla koristeltu joonilainen portiikki. Sisällä pääselin seiniä ja kattokupolia koristavat seinämaalaukset. Linnan sisustuksesta vastasi sisustusarkkitehti Emanuel Limnell. Limnell käytti vahvoja värejä, ja loi linnaan "Punaisen salongin", "Sinisen salongin", "Keltaisen salongin" sekä "Vihreän salongin". Linnan sisustukseen ja ulkonäköön ei ole jälkeenpäin juuri koskettu, joten vielä nykypäivänäkin linna on lähes alkuperäisessä, eurooppalaista empireä edustavassa asussaan.


title: Rosendalin linna

text: Linnan puutarhassa on muun muassa 1821 valmistunut niin sanottu kuningattaren paviljonki, jääkellari vuodelta 1832 sekä G. T. Chiewitzin piirtämä orangeria vuodelta 1848.


title: Phleng Sanrasoen Phra Barami

text: Phleng Sanrasoen Phra Barami (”Sanrasoen Phra Baramin laulu”, เพลงสรรเสริญพระบารมี) on Thaimaan kuningashymni. Laulu sävellettiin alun perin Siamin kuninkaan Chulalongkornin Singaporeen tekemän matkan johdosta vuonna 1871. Laulun sävelsi Pjotr Shurovsky (1850-1908). Laulun sanoitti prinssi Narisasa Nuvadtivongs (1863-1947), jonka kutsumanimi ”Sanrasoen Phra Barami” esiintyy myös laulun nimessä. Vuoden 1913 tienoilla kuningas Rama VI (Vajiravudh) uudisti tekstiä. Vuoteen 1939 Phleng Sansoen Phra Barami oli Thaimaan kansallislaulu, tuolloin sen tilalle valittiin Phleng Chat. Kuningashymnillä on kuitenkin edelleenkin virallinen asema, ja se soitetaan maan yleisradiossa aamuin illoin sekä elokuvateattereissa ennen esitystä. Samoin sitä käytetään luonnollisesti kuninkaallisissa seremonioissa.


title: Rosersbergin linna

text: Rosersbergin linna () sijaitsee Rosersbergin taajaman ulkopuolella Sigtunan kunnassa Ruotsissa. Gabriel Bengtsson Oxenstiernan rakennutti renessanssityylisen rakennuksen vuosina 1634-1638. Hänen poikansa Bengt Gabrielsson Oxenstierna ja arkkitehti Nicodemus Tessin nuorempi muuttivat rakennuksen tyylin ranskalais-italialaiseksi barokkiklassisismiksi.


title: Rosersbergin linna

text: Vuonna 1762 linnasta tuli Ruotsin valtion omaisuutta, ja siitä lähtien se on toiminut kuninkaallisena linnana. Ensimmäisenä sitä asutti Kustaa III:n nuorempi veli, herttua Kaarle, joka modernisoi linnan tyylin kustavilaiseksi arkkitehti Jean Erik Rehnin johdolla. 1770-luvulla linnaa myös laajennettiin.


title: Rosersbergin linna

text: Viimeiset Rosersbergin linnaa asuttaneet kuninkaalliset olivat ensimmäiset Bernadotten suvun edustajat, kuningas Kaarle XIV Juhana sekä hänen vaimonsa, kuningatar Desideria.


title: Rosersbergin linna

text: Rosendalin linnan tavoin myös Rosersbergin sisustus sekä ulkonäkö on säilynyt lähes koskemattomana nykypäiviin asti. Barokkipuutarhasta ei ole enää paljoakaan jäljellä, vaan nykyinen puisto edustaa 1700-luvulla suosittua englantilaista tyyliä.


title: Ilkka Mesikämmen

text: Ilkka Tapani Mesikämmen (s. 15. maaliskuuta 1943 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja.


title: Ilkka Mesikämmen

text: Mesikämmen pelasi urallaan TPS:ssä ja Ässissä. Turussa hän kiekkoili vuodet 1959–1967 sekä 1970–1978 ja Ässissä 1967–1970. Hän oli urallaan neljä kertaa mitaleilla. Vuonna 1976 Mesikämmen juhli ainoata mestaruuttaan, kun TPS voitti kultaa ensimmäisellä liigakaudella. Yhteensä Mesikämmen pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 417 ottelua pistein 62+60 ja pudotuspeleissä 18 ottelua.


title: Ilkka Mesikämmen

text: Mesikämmen edusti Suomea neljissä MM-kilpailuissa ja kerran olympialaisissa. Yhteensä hän pelasi 72 A-maaottelua ja teki pisteet 7+3.


title: Ilkka Mesikämmen

text: Hänen poikansa Roni Mesikämmen pelasi urallaan 61 ottelua SM-liigassa. Myös Ronin poika Konsta on jääkiekkoilija. Hän aloitteli uraansa aikuisten sarjoissa KeuPa HT:n Mestis-joukkueessa keväällä 2016.


title: Ilkka Mesikämmen

text: Ilkka Mesikämmen pelasi lisäksi jalkapalloa muun muassa Turun Palloseurassa, jonka riveissä hän esiintyi kolmessa Mestaruussarjan ottelussa vuonna 1963.


title: Ulriksdalin linna

text: Ulriksdalin linna () on kuninkaallinen palatsi, joka sijaitsee Edsvikenin rannalla Brunnsvikenin pohjoispuolella Solnan kunnan Ulriksdalissa. Se rakennettiin vuonna 1644 valtakunnan linnanpäällikölle Jakob De la Gardielle. Linnan suunnittelusta vastasi arkkitehti Hans Jacob Kristler. Linnan nimi oli alun perin "Jacobsdal", mutta kuningatar Hedvig Eleonooran aikakaudella sen nimi vaihtui nykyiseen muotoonsa. Nykyisen ulkoasunsa linna sai 1700-luvulla.


title: Ulriksdalin linna

text: Viimeksi linnaa asuttivat Kustaa VI Aadolf ja kuningatar Louise vuodesta 1923 vuoteen 1973 saakka.


title: Ulriksdalin linna

text: Linna kuuluu nykyisin valtion haltuun ja on vuodesta 1935 valtiollinen muistomerkki. Linnan lisäksi alueella on Ulriksdalin linnanteatteri (Confidencen), Ulriksdalin linnankappeli, Ulriksdalin majatalo ja talvipuutarha, jossa on nykyisin patsaita 1700-luvulta 1900-luvulle.


title: Ulriksdalin linna

text: Linna on ollut auki yleisölle vuodesta 1986 kesäaikana.


title: Sawao Katō

text: Sawao Katō (, s. 11. lokakuuta 1946 Gosen, Niigatan prefektuuri) on japanilainen aktiiviuransa lopettanut telinevoimistelija ja yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä olympiaurheilijoista.


title: Sawao Katō

text: Katō on yksi yhdestätoista vähintään kahdeksan olympiakultaa voittaneista urheilijoista. Katō voitti vuosina 1968–1976 kahdeksan kultaa, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Myös Katōn Takeshi-veli kuului Méxicon 1968 olympialaisten kultamitalijoukkueeseen.


title: Ultima Online

text: Ultima Online (yleisesti UO) on Origin Systemsin kehittämä ja Electronic Artsin alun perin 1997 julkaisema "Ultima"-tietokoneroolipelisarjaan perustuva MMORPG-tyyppinen tietokonepeli.


title: Ultima Online

text: Kuvakulma on viistosti lintuperspektiivistä, valinnan mukaan joko kaksi- tai kolmiulotteisin hahmoin. "Shardeiksi" kutsutut pelipalvelimet käynnistettiin 1997 ja ovat edelleen toiminnassa.


title: Ultima Online

text: Tavanomaisesta poiketen, uudempi lisäosa sisältää myös kaikki aiemmatkin uudistukset.Virallisten palvelimien lisäksi on noussut lukemattomia pelaajien vetämiä omia shardeja, jotka käyttävät usein keskenään samaa ohjelmistopohjaa, omin skripti-muunnoksin. Suosituimmat emulaattorit ovat POL ja RunUO, joista viimeinen ajan tasalla oleva emulaattori on POL, joka tukee myös uusimpia lisäosia kuten High Seas. Palvelimien laillisuus on usein kyseenalaistettu; toiminta on kuitenkin todettu lailliseksi, kunhan pelaamisesta ei veloiteta.


title: Ultima Online

text: Kun peli julkaistiin siinä voitiin taistella missä ja ketä vastaan tahansa, paitsi kaupungeissa joissa on ns. "Guardzone" eli vartoitu alue jonka sisällä hyökkääminen aiheuttaa ylivoimaisten NPC vartioiden ilmestymisen paikalle.


title: Ultima Online

text: Myöhemmin lisäosan yhteydessä maailma jaettiin kahteen osaan, Trammeliin ja Feluccaan, joista ensimmäinen on täysin rauhoitettu PvP:ltä ja toinen samanlainen kuin alkuperäinen julkaisussa ollut maailma jossa PvP on sallittua. Vaihto maailmasta toiseen onnistuu mm. porttien ja riimukivien avulla.


title: Ultima Online

text: Kun pelaaja kuolee PvP maailmassa, kaikki repussa ja päällä olevat tavarat voidaan poimia kuolleesta ruumiista. Pelin mainesysteemi seuraa pelaajan rikkomuksia ja pahentaa pelaajan mainetta sen mukaan miten hän tappaa toisia pelaajia ja varastaa näiltä. Esim. ruumiilta varastaminen tekee pelaajasta rikollisen jonka kimppuun voi hyökätä ilman seuraamuksia (jota, kuten varastamista eläviltäkin, osittain käytetään houkuttelemaan kokemattomia pelaajia käymään kokeneiden "murhaajien" kimppuun huonoin seurauksin).


title: Ultima Online

text: Kun pejaajan rikollis-status putoaa liian alhaiseksi, ei hänellä ole enää asiaa kaupunkiin tai minnekään missä NPC-vartioita liikkuu.


title: Pincez Tous vos Koras, Frappez les Balafons

text: Pincez tous vos koras, frappez les balafons (”Näppäilkää koorianne, lyökää balafoneja”) on Senegalin kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön maan itsenäistyessä vuonna 1960. Laulun on sanoittanut kuuluisa afrikkalainen kirjailija ja Senegalin myöhempi presidentti Léopold Sédar Senghor. Sen on säveltänyt Herbert Pepper, joka myös sävelsi Keski-Afrikan tasavallan kansallislaulun ”La Renaissance”. Laulussa mainitut korat ovat harppumaisia soittimia, balafonit taas afrikkalaisia ksylofoneja.


title: Drammen

text: Drammen on kaupunki Norjassa, 40 kilometriä Oslosta etelään, Oslonvuonon rannalla, ja on yhdeksänneksi suurin Norjan kaupungeista. Drammen on Buskerudin läänin hallintokeskus. Drammen jakautuu Drammenselvan-joen molemmille puolille ja koostuu kolmesta alueesta: Bragernes on Drammenselvan-joen pohjoispuolella, Strømsø ja Tangen sijaitsevat länsiosassa. Drammenissa oli vuoden 2013 alussa tehdyn väestönlaskennan mukaan 65 473 asukasta. Saman mittauksen mukaan Drammen on Norjan 10. suurin kunta asukasluvulla mitattuna.


title: Drammen

text: Bragernesin markkinat ovat kuuluisia ja ne ovat suurin norjalainen kaupallinen markkina-alue, josta löytää mitä erikoisimpia matkailutuotteita. Se sijaitsee Drammenselvan-joen rannalla, aivan Drammenin keskustan läheisyydessä. Kaupungin keskuksessa on yli 40 ruokailupaikkaa, pieniä kahviloita, elegantteja ravintololoita. Myymälöitä Drammenissa on yli 300 kappaletta.


title: Drammen

text: Drammenin erikoisuutena sekä matkailukohteena on vuoren sisälle rakennettu spiraalinmuotoinen ajotie Drammen-vuoren huipulle, josta on näköala yli kaupungin. Muutaman kilometrin päässä kaupungista on Drammen Camping -leirintäalue jonka pinta-ala 3,2 hehtaaria.


title: Drammen

text: Bragernes ja Strømsøy saivat kaupunkioikeudet vuonna 1715, vuonna 1811 niihin yhdistyi Tangen ja nykyinen kaupunki syntyi.


title: Drammen

text: 1909 Drammen sai ensimmäisenä Pohjoismaissa johdinautot. Linja oli toiminnassa vuoteen 1967 saakka.


title: Drammen

text: Arkeologisesti arvokas löytö tehtiin Åskollenin luolasta, josta löydettiin 6 000–7 000 vuotta vanha hirvieläimen piirros.


title: Esko Paltanen

text: Esko Paltanen (28. marraskuuta 1937 Pori - 8. kesäkuuta 1989 Toronto, Kanada) oli suomalainen jääkiekkovaikuttaja.


title: Esko Paltanen

text: Paltanen oli pitkään mukana jääkiekon taustaorganisaatioissa. Hän oli Suomen Jääkiekkoliiton vahvoja miehiä 1970-luvulla. Paltanen toimi liiton toimitusjohtajana 1972–73 ja 1988–89. Hän oli myös mukana liittohallituksessa ja -valtuustossa 1970-luvulla.


title: Esko Paltanen

text: Paltanen oli Suomen toinen edustaja Kansainvälisessä jääkiekkoliitossa, kun hän istui liiton hallituksessa vuodet 1975–1982.


title: Esko Paltanen

text: Paltanen kuoli 1989 sairauskohtaukseen ollessaan Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajana. Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut Paltasen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 63.


title: Erkki Ala-Könni

text: Martti Erik (Erkki) Ala-Könni (2. helmikuuta 1911 Ilmajoki – 2. syyskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen etnomusikologi, suomalaisen kansanperinteen tutkija ja tallentaja. Hän väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi kansanmusiikista 1956 ja johti Tampereen yliopiston kansanperinteen laitosta 1965-1976. Ala-Könni keräsi merkittävän kokoelman suomalaista kansanmusiikkia ja virsiperinnettä ja otti kymmeniätuhansia kansatieteellisiä valokuvia. Yhdessä Martti Pokelan kanssa hän oli elvyttämässä kanteleensoittoa, kun kansanmusiikki alkoi elpyä 1960-luvulla.


title: Erkki Ala-Könni

text: Ala-Könni pysyi koko ikänsä aktiivisena etelä- ja keskipohjalaisen kulttuurin ystävänä ja kannattajana. Hän oli perustamassa Kaustisen kansanmusiikkijuhlia.


title: Erkki Ala-Könni

text: Erkki Ala-Könni sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon 1970. Vuonna 1988 paljastettiin Heikki Häiväojan suunnittelema Ala-Könnin muistomerkki synnyinkunnan Ilmajoen kunnantalon vieressä.


title: Amhara (osavaltio)

text: Amhara on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta (). Se on amhara-kansan kotimaa. Osavaltion pääkaupunki on Bahir Dar.


title: Amhara (osavaltio)

text: Amharassa sijaitsee Etiopian suurin sisävesiallas Tanajärvi sekä Simienin kansallispuisto, jossa on Etiopian korkein vuori Ras Dashen (4 550 metriä).


title: Amhara (osavaltio)

text:
Vuoden 2012 heinäkuun virallisten väestötilastojen mukaan Amharassa on noin 18,9 miljoonaa asukasta, joista miehiä on noin 9,5 miljoonaa ja naisia noin 9,4 miljoonaa. Alueen pinta-ala on noin 154 709 neliökilometriä ja asukastiheys noin 122 ihmistä neliökilometriä kohti.
Osavaltion karjankasvattajat omistavat 9,6 miljoonaa nautaa, 6,3 miljoonaa lammasta, 4,1 miljoonaa vuohta, 257 000 hevosta, 8 900 muulia, 1,4 miljoonaa aasia ja 14 000 kamelia, 8,4 miljoonaa siipikarjaeläintä ja 919 000 mehiläispesää.


title: Geto Boys

text: Geto Boys (alun perin Ghetto Boys) on yhdysvaltalainen gangsta-rap-yhtye Houstonista, Texasista. Yhtyeen muodostavat Scarface, Bushwick Bill ja Willie D, mutta heistä yksikään ei ole vuonna 1986 perustetun yhtyeen alkuperäisjäsen, joita olivat K-9, Raheem ja Jukebox. Vuosina 1991-1993 yhtyeessä oli jäsenenä myös Big Mike.


title: Geto Boys

text: Alkuperäisen Ghetto Boys -kokoonpanon hajottua 80-luvun lopulla perustettiin yleisölle paremmin tutuksi tullut Geto Boys. Gangsta rapin pioneereihin luettava yhtye on julkaissut kahdeksan albumia vuosina 1988-2005. Ryhmä on tunnettu erittäin väkivaltaisista sanoituksistaan ja kappaleissa käsitellään usein murhia, väkivaltaa ja muuta rikollista toimintaa. Ryhmän yhteisten levyjen lisäksi kaikki jäsenet ovat olleet aktiivisia myös soolourillaan. Parhaiten yksin menestyneimmän jäsenen, Scarfacen, levy The Diary on saanut The Source -lehdessä arvostetut viisi pistettä.


title: Geto Boys

text: Vuonna 1991 Geto Boys sai kyseenalaista mainetta onnettomuudesta, jossa masentunut ja päihtynyt Bushwick Bill sai luodin silmäänsä, pakotettuaan tyttöystävänsä ampumaan häntä. Bill selvisi täpärästi hengissä ja We Can't Be Stopped -levyn kansikuva otettiin sairaalassa heti tapaturman jälkeen.


title: Geto Boys

text: Ensimmäisellä albumilla "5th Ward Chronicles: Making Trouble" (1988) ja toisella "Grip It! On That Other Level" (1989) lausumanimi Ghetto Boys noudatti oikeaoppista englanninkielen oikeinkirjoitussääntöä. Vasta kolmannella albumilla, "The Geto Boys", lausunta vaihdettiin tiedetystä "Ghetto":sta nykyiseksi "Geto":ksi. Legendan mukaan "Geto"-lausunta on peräisin north houstonilaisesta kadun inspiroimasta tagista, joka syntyi Willowridge High Schoolissa Missouri Cityssä, Texasissa 1980-luvun lopulla.


title: Energiatekniikka

text: Energiatekniikka on kaikki yhteiskunnassa käytettävät energiantuotannon, -siirron ja -käytön laitteet, koneet ja järjestelmät käsittävä tekniikan ala. Energiaintensiivisen teollisen yhteiskunnan perusta on laajamittainen primäärienergian hyödyntäminen. Helposti hyödynnettävien primäärienergioiden vähetessä erilaisilla tekniikoilla pyritään parantamaan primäärienergian hyödyntämistä eli hyötysuhdetta sitä muunnettaessa käytettäväksi sekundäärienergiaksi. Myös sekundäärienergiaa käyttävien laitteiden hyötysuhdetta pyritään parantamaan eli mahdollisimman suuri osa sekundäärienergiasta pyritään saamaan halutuksi työksi tai lämmöksi.


title: Energiatekniikka

text: Perinteisesti energiatekniikka on laskettu konetekniikan osa-alueeksi, sillä se on ollut aikaisemmin lähinnä mekaanisten koneiden käyttöä. Sähköiset ja kemialliset lähestymistavat kuitenkin eriyttävät sitä omaksi alakseen. Esimerkiksi aurinko- ja polttokennoissa ei ole merkittäviä mekaanisia osia.


title: Energiatekniikka

text: Termodynamiikan periaatteiden mukaan energia voidaan jakaa kahteen päälajiin, lämpöön ja työhön. Näistä työ voidaan muuttaa täydellisesti toisiksi työn muodoiksi tai lämmöksi, mutta lämpöä voidaan muuttaa työksi vain osittain. Työ on siis kahdesta energian muodosta arvokkaampi.


title: Energiatekniikka

text:
Energian tuotannossa käytettäviä tekniikoita, laitteita ja järjestemiä ovatPrimaarienergian siirtomuoto on
Hyödynnettävään muotoon muutettujen sekundäärienergioiden siirtomuotoja ovat


title: Energiatekniikka

text: Kaikki tekniikka tarvitsee energiaa toimiakseen, joten kaikkea tekniikkaa voidaan tarkastella energiankäyttötekniikkana.


title: Energiatekniikka

text: Energiankäyttökohteet jaetaan yleensä:


title: Energiatekniikka

text: Energiatehokkuudella viitataan energian hyödyntämisen tehokkuuteen, jolloin hyötysuhteiden lisäksi otetaan huomioon haluttuun vaikutukseen pääsemiseksi käytetty sekundäärienergian määrä. Käytännön esimerkki: Energiatehokas on auto, jolla saadaan suuri määrä tavaraa tai ihmisiä kuljetettua pienellä primäärienergian käytöllä. Auton propulsiojärjestelmän hyvä hyötysuhde auttaa tämän päämäärän toteuttamisessa, mutta ei kuitenkaan yksistään ratkaise sitä. Auton liikkumiselle ei voida mielekkäällä tavalla määrittää hyötysuhdetta, koska konservatiivisessa kentässä liikkumiseen (kun yleensä palataan samalle potentiaalitasolle) tarvittava energia on periaatteessa nolla. Sama koskee mm. talojen lämmitystä, sillä ihannetapauksessa talo on eristetty niin, että sitä ei tarvitse lämmittää.


title: Vendetta

text: Vendetta viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Delta-jengi

text: Delta-jengi ("National Lampoon's Animal House" tai lyhyemmin "Animal House") on yhdysvaltalainen vuoden 1978 komediaelokuva, jonka on ohjannut John Landis. Sen tuotantoyhtiönä toimi Universal Studios, ja se julkaistiin National Lampoonin nimen alaisuudessa.


title: Delta-jengi

text: Elokuva perustuu Chris Millerin kertomuksiin kokemuksistaan Dartmouth Collegen "Alpha Delta Phi" -opiskelijaveljeskunnassa.


title: Delta-jengi

text: Elokuva sai ilmestymisvuonnaan pääosin positiivisia arvosteluja. Time-lehden ja Roger Ebertin arvoisteluissa sitä sanottiin vuoden parhaaksi elokuvaksi. Tämä on todella hyvin elokuvalta, jonka budjetti oli alle kolme miljoonaa ja tuotti voittoa yli 141 miljoonaa.


title: Delta-jengi

text: Elokuva valittiin vuonna 2001 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Delta-jengin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi sen kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.


title: Delta-jengi

text:
Käsikirjoittaja Harold Ramis on kertonut Universal Studiosin antaneen heille paljon vapauksia.
"Delta-jengi" elokuvan suuren suosion myötä ABC-kanava alkoi tuottamaan tilannekomediasarjaa "Delta House". Sitä esitettin 13 jaksoa vuonna 1979. Delta Housessa esiintyy elokuvasta tuttuja hahmoja, vaikka ainoastaan rehtoria esittänyt John Vernon toisti roolinsa.


title: Delta-jengi

text: CBS halusi oman "Delta-jengiin" perustuvan tilannekomediasarjan, "Co-Ed Fever". Sitä tehtiin kuusi jaksoa, joista vain yksi pääsi levitykseen vuonna 1979.


title: Delta-jengi

text: NBC:llä oli "Delta-jengiin" perustuva tilannekomediasarjan "Brothers and Sisters", jonka kaikki 12 jaksoa esitettiin vuonna 1979.


title: Delta-jengi

text: "Delta-jengiin" käsikirjoittajat kertoivat suunnittelevansa vuoteen 1967 sijoittuvaa jatko-osaa elokuvalle, mutta Universal perui projektin, koska samantapaisen "Svengijengi ’62" -elokuvan jatko-osa "Juhlat ovat ohi" menestyi todella huonosti.


title: Delta-jengi

text: Tuottaja Matty Simmons alkoi työstämään uutta jatko-osaa vuonna 1982, mutta sekään ei saanut tuulta siipien alle.


title: Cromer-kompleksi

text: Cromer-kompleksi oli pleistoseenikauden jakso noin 850 000–475 000 vuotta sitten, jolloin ilmasto vaihteli lämpimästä kylmään. Suuret, kylmät 100 000 vuotta kestävät jäätiköitymisjaksot olivat alkaneet. Välillä oli nykyistä lämpimämpää, välillä kylmä jääkausi jolloin jäätikkö levisi hyvin laajalle. Todisteet näistä varhaisista jäätiköitymisistä ovat harvassa, seuraavat jääkaudet ovat pyyhkineet ne monilta paikoin pois. Varsinainen Cromer-lämpökausi eli Cromer-interglasiaali oli noin 500 000 vuotta sitten.


title: Cromer-kompleksi

text: Eräs Cromerin jäätiköityminen n. 600 000 vuotta sitten voidaan kytkeä ehkä Günz-jääkauteen Alpeilla, mutta tämä ei ole varmaa. Cromer-kompleksia edelsi Bavel-kompleksi ja sen jälkeen tuli Elster-jääkausi. Cromer-interglasiaalin ilmasto oli ainakin eräässä vaiheissa lauhkea, mutta hieman nykyistä viileämpi ja mantereisempi. Kesällä oli Etelä-Englannissa 15 °C ja talvella 3–−5 °C.


title: Cromer-kompleksi

text: Jossain vaiheessa Cromer-kautta Euroopassa oli luultavimmin alkeellisia heidelberginihmisiä, jotka valmistivat Abbeville-kulttuurille tyypillisiä käsikirveitä. Ihminen saapui Englantiin juuri Cromer-kaudella, kulkemalla merenpinnan alettua kylminä kausina Englannin Kanaalin poikki.


title: Cromer-kompleksi

text: Cromer-kaudella noin 800 000–700 000 vuotta sitten osui jonnekin Kaakkois-Aasian ja Indonesian seuduille melko suuri asteroidi, jonka törmäys levitti lasimaisia tektiittejä Australiaan, Filippiineille, läntiseen Indonesiaan ja itäiselle ja keskiselle Intian valtamerelle. Suurin osa näistä tektiiteistä on 25 leveysasteen alla. Merestä on porattu niin sanottuja mikrotektiittejä. Törmäyskraatteri lienee paikantamatta ja saattaa olla meressä tai Etelämantereella Wilkesinmaalla jään alla. Kraatterin läpimitaksi on arvioitu tektiittilöytöjen perusteella 32–114 km.


title: Cromer-kompleksi

text: Cromer-lämpökaudella ennen Elster-jääkautta oli ranta paikassa, jota kutsutaan nimellä "Sicilian I". Kautta vastaavat happi-isotooppivaiheet MIS 21- MIS 11.


title: Cromer-kompleksi

text:
Euroopasta on eri puolilta löydetty kerrostumia, joita pidetään Cromer-kauden eri vaiheisiin kuuluvina, mutta niiden tarkka ajoitus on useimmiten mahdotonta. Tutkijoilla on kausien ajoituksesta melko haparoivia käsityksiä, ja interglasiaalien tarkan järjestyksen ja ajoituksen hahmottaminen vaatii mittavia lisätutkimuksia. Toisella Cromerin interglasiaalilla, Cromer II- eli Westerhoven-interglasiaalilla Alankomaissa oli tammea ("Quercus"), jalavaa ("Ulmus") ja valkopyökkiä ("Carpinus"). Englannin West Runtonista löydetty varsinaisen Cromer-lämpökauden kerrostuma jota luonnehtii "Mimonys savini" saattaa vastata mantereen Cromer II:ta eli Westerhovenia. Hyvin lämpimän tertiäärikauden jäänteitä olivat vain keltikset ("Celtis") ja villiviinit ("Parthenocissus"), ja myös "Eucommia". Cromer II-kautta ei voida suoraan varmasti ajoittaa, mutta tiedetään, että tämä kausi oli käänteisellä magneettikaudella, ja silloin se oli ennen Matuyama/Brunhes-magneettikausien rajaa. Näin Maan magneettikentän uskotaan kääntyneen Cromerin jäätikkö A-kaudella, ja että cromer II olisi ollut happi-isotooppivaihe 19 tai 19.Cromer IV-kaudella oli Alankomaissa ensi kertaa Arvicola terrestris Contianaa. Saksan Osterholz jolloin oli paljon valkopyökkejä ja Eucommiaa, vastannee Cromer I:tä. Bilshausenin interglasiaali Pohjois-Saksassa oli kautta, jolloin sekametsissä eli hirviä. Tammea kasvoi runsaasti kauden keskivaiheen jälkeen. Kuuset ("Picea"), männyt ("Pinus") ja pihdat ("Abies") olivat yleisiä, ja esiintyi valkopyökki-huippu.
Eucommia puuttui. Voigstedin interglasiaali saattaa vastata Bilshausenin interglasiaalia. Arnterinin interglasiaali muistuttaa Cromer II-kautta, muttei ole käänteisesti magnetisoitunut. Tanskan harreskovin interglasiaali on pitkään tunnettu, ja monesti kytketään Cromer II:een. Ukrainan Dniestrin varrelta Tiraspolista on löydetty myöhemmin cromer-kaudelta löytyneitä eläimiä, "Alces latifrons" ja "Mimonys". Cromer A oli laaja Skandinavian jäätiköityminen, joka toi tilliittejä Pohjanmeren keskiosiin. Englannin Kesgraven myöhempien kerrostumien katsotaan liittyvän Cromerin myöhäisvaiheeseen.Cromeria edelsi Günz-jääkausi, joksi on väitetty kahta kylmää kautta, joita erottaa Waal-lämpökausi.
Skandinaviasta ei ole löydetty varmoja merkkejä Günz-kauden jäätiköitymisestä.
Tämän kauden eläimistöä olivat etelännorsut, ensimmäiset aromammutit, leveäotsahirvi, ja niin edelleen.


title: Heikki Kahila

text: Heikki Kahila (s. 7. elokuuta 1936 Varkaus) on yksi suomalaisen tv-historian suosituimmista uutisankkureista. Hän työskenteli Yleisradion pääuutislähetyksissä 14 vuotta 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Heikki Kahila

text: Kahila aloitti toimittajana Ylen uutisissa vuonna 1962. Uutisten lukijana hän työskenteli kesään 1978 saakka. Sen jälkeen hän juonsi muun muassa "Hyvä Suomi" -ohjelmaa ja muita reportaasiohjelmia. Vuosina 1981–1997 hän toimi Ylen viihdetoimituksessa tuottajana ja toimittajana.


title: Heikki Kahila

text:
Kahila voitti Telvis-palkinnon parhaana miespuolisena televisioesiintyjänä vuosina 1970–1977. Hän lauloi myös Songilo-lauluyhtyeessä yhdessä tunnettujen televisioesiintyjien Aarre Elo, Jukka Virtanen, Alpo ”Apeli” Halinen ja Jani Uhlenius kanssa. Hän on juontanut useita televisio-ohjelmia, kuten "Yhden illan juttu" ja "Kesäillan valssi" ja esiintyi muun muassa cameoroolissa lasten televisioelokuvassa "Villahousupakko" sekä useissa muissa elokuvissa. 1980- ja 1990 -luvuilla Heikki Kahila työskenteli tuottajana ja toimittajana . Vuonna 2000 virallisesti eläkkeelle jäänyt
Kahila pyrkii nyttemmin edistämään paritanssia, toimii ravintolaviihteen käsikirjoittajana, kolumnistina ja viihdekonsulttina. Hän toteutti vaimonsa Pia Kahilan kanssa vuonna 2005 Seinäjoen kaupunginteatteriin tanssimusikaalin, joka pohjautui vanhoihin Suomi-filmeihin.


title: Heikki Kahila

text: Vuonna 2012 Kahila palkittiin elämäntyöstään Kultaisella Venlalla.


title: 1729 (luku)

text: 1729 (Hardyn–Ramanujanin luku, G. H. Hardyn ja Srinivasa Ramanujanin mukaan) on pienin luku, joka voidaan ilmoittaa kahden positiivisen kuution summana kahdella eri tavalla eli taksiluku:


title: 1729 (luku)

text: Lisäksi luku on yksittäisten numeroidensa summan ja pienimmän sellaisen luvun tulo, joka voidaan ilmoittaa kahdella tavalla kahden (ei välttämättä positiivisen) kokonaisluvun kuutioiden summana:


title: 1729 (luku)

text: joten 91 on pienin luku, joka voidaan kahdella tavalla esittää kahden kuution summana. Samalla myös luku 19 takaperin)


title: 1729 (luku)

text: Luonnollisten lukujen sarjassa luku 1729 on luvun 1728 jälkeen, ennen lukua 1730.


title: 1729 (luku)

text: Luku on tunnettu kaskusta, jonka mukaan G. H. Hardy tuli tapaamaan Srinivasa Ramanujania. Hardy kertoi tulleensa taksilla numero 1729 ja sanoi, että se oli varsin tylsä luku. Ramanujan osasi kuitenkin heti kertoa luvun erikoislaatuisuuden. Kaskua pidetään esimerkkinä Ramanujanin matemaattisesta päättelykyvystä.


title: Teija

text: Teija on suomalainen naisen etunimi. Nimi on lyhentymä kreikkalaisperäisen, "Jumalan lahjaa" tarkoittavan Dorotea-nimen suomalaisesta muunnoksesta "Toroteija".


title: Teija

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Teija on annettu hieman yli 7800 naiselle, joista valtaosa on syntynyt vuosien 1940 ja 2000 välisenä aikana, sekä ennen vuotta 1920 myös alle viidelle miehelle.


title: Teija

text: Teijan nimipäivä on 6. helmikuuta. Päivä on vanhastaan ollut varhaiskristillisen marttyyrin, Pyhän Dorothean muistopäivä.


title: Auringon säteily

text: Auringon säteily on Auringon säteilemää sähkömagneettista säteilyä. Tämän lisäksi Aurinko "säteilee" hiukkasia muodostaen nk. aurinkotuulta. Sähkömagneettinen säteily vapautuu Auringon ytimessä tapahtuvissa fuusioreaktioissa. Säteilyn spektri on lähellä 5 800 K mustan kappaleen säteilyä. Noin puolet säteilystä on näkyvää valoa ja toinen puoli infrapunasäteilyä. Siinä on myös jonkin verran ultraviolettisäteilyä.


title: Auringon säteily

text: Auringon säteilyä mitataan pyranometrillä tai pyrheliometrillä.


title: Auringon säteily

text: Auringon säteilyn määrä tiettyyn maantieteelliseen paikkaan riippuu vuodenajasta ja vuorokauden ajasta. Tähän vaikuttaa merkittävästi Maan kallistuskulman asento Aurinkoon nähden ja pyöriminen Auringon ympäri. Alueen ilmakehän sisältämät yhdisteet ja pilvisyys vaikuttavat maahan saapuvaan säteilyn määrään. Auringon säteilyn määrällä on merkittävä vaikutus kasvien ja eläinten elinolosuhteisiin. Auringon säteilyn määrä vaikuttaa myös aurinkoenergian tuotantomääriin.


title: Food and Drug Administration

text: Food and Drug Administration, lyhennys FDA tai USFDA, on vuonna 1906 perustettu Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto. FDA:n vastuulla on säädöksien laatiminen Yhdysvaltojen markkinoille. FDA:n säädöksien piiriin kuuluvat elintarvikkeet, ravintolisät, lääkkeet, eläinlääkkeet, verta sisältävät tuotteet, lääkintälaitteet, säteilevät laitteet ja kosmetiikka.


title: Food and Drug Administration

text: FDA syntyi Yhdysvaltain kongressin aloitteesta Federal Food, Drug, and Cosmetic Actin pohjalta, jonka "Public Health Service Act" -osa vanheni vuonna 1944.


title: Food and Drug Administration

text: FDA:n päämaja sijaitsee Yhdysvaltojen Marylandissa. Sen alaisuudessa toimii 13 laboratoriota ja 223 toimistoa eri puolella Yhdysvaltoja.


title: Food and Drug Administration

text: FDA tekee tarkastuksia myös Yhdysvaltain ulkopuolella, jos kyseessä on tehdas, joka valmistaa Yhdysvaltojen markkinoilla myytäviä tuotteita. FDA tekee tarkistuksia esimerkiksi suomalaisissa lääketehtaissa, jotka valmistavat lääkkeitä Yhdysvaltojen markkinoille.


title: Food and Drug Administration

text: FDA on saanut kielteistä huomiota vaarallisten lääkkeiden tuomisesta markkinoille ja tietojen salaamisesta. Lisäksi yhdeksän FDA:n tutkijaa kirjoitti vuonna 2009 kirjeessä Barack Obaman hallinnolle, että FDA on asettanut Yhdysvaltojen kansalaiset vaaraan suosimalla lääketieteellisiä laitteita, joiden tehoa ei ole asianmukaisesti selvitetty.


title: Jukka Norvanto

text: Jukka Norvanto (s. ) on suomalainen radiopastori. Hän on koulutukseltaan teologian lisensiaatti ja diplomikielenkääntäjä. Jukka Norvanto on opettanut radiossa koko Raamatun lähes jae jakeelta Medialähetys Sanansaattajat ry:n (ent. Radiolähetysjärjestö Sanansaattajat) tuottamassa Raamattu kannesta kanteen -radio-ohjelmassa, jota on radioitu vuodesta 1997. Ensimmäiseen Raamatun läpikäyntiin kului vajaat seitsemän vuotta. Raamatun opetuksen toinen kierros alkoi vuoden 2005 alusta ja kolmas kierros kesällä 2010.


title: Jukka Norvanto

text: Jukka Norvanto syntyi 23. lokakuuta 1957 Posiolla jossa hän vietti nuoruutensa ja tutustui myös uskonasioihin. Kouluvuosien jälkeen hän opiskeli diplomikielenkääntäjäksi. Avioiduttuaan vaimonsa Liisan (o.s. Siitonen) kanssa he muuttivat Ruotsiin. Siellä Norvanto toimi Mariestadin seurakunnan työntekijänä ruotsinsuomalaisten parissa. Ruotsissa syntyi kaksi perheen kolmesta lapsesta. Myöhemmin Norvanto ryhtyi lukemaan teologiaa Helsingin yliopistossa ja sai pappisvihkimyksen 1988.


title: Jukka Norvanto

text: Norvanto työskenteli Vuokatinrannan kristillisen loma- ja kurssikeskuksen johtajana Vuokatissa ja sen jälkeen vuosina 1996-2014 hän työskenteli Medialähetys Sanansaattajissa Radioraamattukoulun johtajana ja Raamattu kannesta kanteen -ohjelman raamatunopettajana.


title: Jukka Norvanto

text: Norvanto on toiminut myös Sotkamon seurakunnan pastorina ja vuosina 2005–2006 Kyproksen turistipappina. Nykyisin hän on Lähetysyhdistys Kylväjän lähetysteologi ja jatkaa raamatunopetusta niin Suomessa kuin ulkomailla.


title: Liinamaa I

text: Liinamaa I on Suomessa 27. maaliskuuta 1968 solmittu ensimmäinen tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Se nimettiin tuolloin valtakunnansovittelijana ja neuvotteluiden vetäjänä toimineen Keijo Liinamaan mukaan. Pääneuvottelijoina olivat työnantajien STK:n toimitusjohtaja Päiviö Hetemäki ja työntekijäiden SAK:n puheenjohtaja  Niilo Hämäläinen.


title: Liinamaa I

text: Sopimuksen osapuolina olivat työmarkkinajärjestöt ja valtio. Siinä sovittiin työehtosopimusten puitteista ja niihen liittyvistä laajemmista kokonaisuuksista.


title: Liinamaa I

text: Sopimuksen erityisiä uudistuksia olivat:


title: Liinamaa I

text: Sopimus oli yksivuotinen ja sitä seurasi seuraavana vuonna Liinamaa II -sopimus. Tulopoliittista sopimusta vastaan osoitettiin myös kritiikkiä: mm. SKP katsoi, että se rajoittaa poliittisen toiminnan mahdollisuuksia voimassaolonsa aikana.


title: Liinamaa II

text: Liinamaa II on Suomessa 11. syyskuuta 1969 allekirjoitettu järjestyksessään toinen tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Se nimettiin tuolloin valtakunnansovittelijana ja neuvotteluiden vetäjänä toimineen Keijo Liinamaan mukaan. Numerointi oli tarpeen, sillä edeltävä sopimus (Liinamaa I) kantoi myös hänen nimeään.


title: Liinamaa II

text: Sopimuksen osapuolina olivat työmarkkinajärjestöt ja valtio. Siinä sovittiin työehtosopimusten puitteista ja niihin liittyvistä laajemmista kokonaisuuksista.


title: Liinamaa II


title: Liinamaa II

text: Sopimus oli yksivuotinen ja sitä seurasi seuraavana vuonna UKK-sopimus.


title: Pietarin eläintieteellinen museo

text: Pietarin eläintieteellinen museo (, "Venäjän tiedeakatemian eläintieteen instituutin eläintieteen museo") on Pietarissa sijaitseva, vuonna 1832 perustettu eläintieteellinen museo. Se on Venäjän ja Euroopan suurin eläintieteen museo. Sen näyttelyissä on noin 30 000 näyttelyesinettä, ja sen kokoelmiin kuuluu yli 15 miljoonaa näytettä. Museo on osa Venäjän tiedeakatemian eläintieteen instituuttia. Näyttely on nykyään jaettu kahteen osaan: yksittäisiin tutkimuskappaleisiin ja luonnollisiin elinympäristöihin. Museon erikoisuuksiin kuuluu esimerkiksi muumioitunut mammutti ”Dima”. Museossa on maailman suurin mammuttikokoelma. Lisäksi sieltä löytyy mm. Pietari Suuren 300 vuotta vanha täytetty hevonen, jolla hän ratsasti Pultavan taisteluun.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Tämä on luettelo Tuska Open Air Metal Festivalin esiintyjistä.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Radio Rock -lava (päälava)


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Helsinki-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Inferno-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: EMP-teltta (nimikirjoitussessiot)


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Väkevä Tent-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Club-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text:
EMP-teltta (nimikirjoitussessiot)
Radio Rock -lava (päälava)


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Megadeth, Exodus, Edguy, Trivium, Hatebreed, Saint Vitus, Arcturus, Barren Earth, Lock Up, Suidakra, Profane Omen, Demigod, A.R.G., Unkind, Inferia.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Sabaton, Sonata Arctica, Mokoma, Behemoth, Napalm Death, Insomnium, Swallow The Sun, Textures, Battle Beast, Amoral, Metsatöll, Horna, Victims, Afgrund, Winterwolf, For The Imperium, Corpsessed, Vorum, Evil-lÿn.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Ministry, Apocalyptica, Overkill, Suicide Silence, Baroness, Skeletonwitch, Finntroll, The Man-Eating Tree, Final Assault, Jess & The Ancient Ones, One Morning Left, Bob Malmström.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Pre Klubi


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Virgin Oil Co.:


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text:
Inferno-lava
Sue-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Jatkoklubit


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Tavastia:


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Dante's Highlight:


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Sue-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Nosturi:


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Radio Rock -lava (päälava)


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Inferno-lava


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Pre Klubit


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Korpiklaani joutui peruuttamaan esiintymisensä viime hetkellä soittimien ja PA:n jäätyä Belgiaan. Tilalla soitti Before the Dawn.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Radio City -lava (päälava)


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Gloria:


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Night Life Rock


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Night Life Rock Hellsinki


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Accept (Saksa), Ajattara, Amoral, Apocalyptica, Callisto, Children of Bodom, Deathchain, Destruction (Saksa), Dimmu Borgir (Norja), Evergrey (Ruotsi), Finntroll, Gamma Ray (Saksa), Hieronymus Bosch (Venäjä), Lake of Tears (Ruotsi), Malediction, Mnemic (Tanska), Monster Magnet (Yhdysvallat), Naglfar (Ruotsi), Pain Confessor, Paska, Primal Fear (Saksa), Rotten Sound, Scarve (Ranska), Sentenced, Skyclad (Britannia), SinKing, Stam1na, Teräsbetoni, Testament (Yhdysvallat), Thunderstone, Turmion Kätilöt, Viikate, Wintersun


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Britannian Bal-Sagoth perui esiintymisensä juuri ennen festivaalia.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Dio (Yhdysvallat), In Flames (Ruotsi), Nightwish, Fear Factory (Yhdysvallat), Death Angel (Yhdysvallat), Kotiteollisuus, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Suburban Tribe, Sonata Arctica, Soilwork (Ruotsi), Diablo, Dark Tranquillity (Ruotsi), Charon, Dark Funeral (Ruotsi), Dismember (Ruotsi), Mokoma, Ensiferum, Dew-Scented (Saksa), Nasum (Ruotsi), Impaled Nazarene, Sinergy, Beseech (Ruotsi), Blake, Chaosbreed, Swallow the Sun, D.S.K. (Ranska), Drive, Trollheim's Grott, Machine Men, Kilpi, Twilightning, Turisas


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Type O Negative (Yhdysvallat) Children of Bodom, Stratovarius, Soulfly (Brasilia), Ministry (USA) Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, The 69 Eyes, Sentenced, Amorphis, Edguy (Saksa), Tarot, The Haunted (Ruotsi), Arch Enemy (Ruotsi), Lordi, Finntroll, Lost Horizon (Ruotsi), Moonsorrow, Behemoth (Puola), Thunderstone, Norther, Lullacry, Rotten Sound, Barathrum, Mannhai, Immortal Souls, Horna, Mokoma, Thyrane, Mauron Maiden, Reverend Bizarre, Divine Decay


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Bruce Dickinson (Britannia), Machine Head (Yhdysvallat), Marduk (Ruotsi), The Crown (Ruotsi), Mustasch (Ruotsi), Nightwish, Sentenced, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Sonata Arctica, Impaled Nazarene, Suburban Tribe, Ensiferum, Moonsorrow, Blake, Ajattara, Sara, Diablo, Sunride, Demigod, Verenpisara, Maj Karman Kauniit Kuvat


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Yksi pääesiintyjistä, Immortal joutui perumaan, ja sitä korvasi Marduk.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: In Flames (Ruotsi), Amon Amarth (Ruotsi), Headplate (Ruotsi), Rhapsody (Italia), Transport League (Ruotsi), Katatonia (Ruotsi), Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Eläkeläiset, Stratovarius, Kotiteollisuus, The 69 Eyes, Impaled Nazarene, Finntroll, Amorphis, Gandalf, Yearning, Drive, Daniel Lioneye and the Rollers, 45 Degree Woman, Rotten Sound, United Underworld


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Stone, Gamma Ray (Saksa), Satyricon (Norja), Pain (Ruotsi), The Crown (Ruotsi), Nightwish, Children of Bodom, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Finntroll, Eternal Tears of Sorrow, Sinergy, To/Die/For, Terveet Kädet, Impaled Nazarene, Babylon Whores, The Black League, Lullacry, Diablo, Metal Gods, Reduced to Ash


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Dark Tranquillity (Ruotsi), Nightwish, Jimsonweed, Amorphis, Throne of Chaos, Lullacry, D-Ray, Gandalf, ...And Oceans, 45 Degree Woman, Afterworld, Itä-Saksa, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, The 69 Eyes, Sentenced, Barathrum, Divine Decay, Bury Me Deep, Painflow, Purity, Two Witches, Soul Above, Twilight Opera, Tarot.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Yhdeksi pääesiintyjäksi kiinnitetty The Kovenant peruutti tulonsa.


title: Luettelo Tuskan esiintyjistä

text: Impaled Nazarene, Kyyria, Hundred Years, Am I Blood, Barathrum, Gandalf, D-Ray, Crimson Midwinter, Gorgoroth, Corporal Punisment, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Babylon Whores, Nemeh's O.D., Cryhavoc ja Absurdus


title: Vjatšeslav Ivanov

text: Vjatšeslav Ivanov voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Kengu

text: Kengu () on Nalle Puh -kirjoissa, -elokuvissa, -sarjakuvissa ja -piirrossarjoissa esiintyvä fiktiivinen naaraskenguru, joka on useimpien muiden Puh-hahmojen tapaan oikeasti pehmoeläin. Kengu on ainoa selvästi naaraspuolinen hahmo Nalle Puh -tarinoissa, ja hän on äitihahmo monille Puolen hehtaarin metsän asukkaille. Hän on kiltti ja väriltään ruskea. Kengu yrittää auttaa kaikkia, ja suhtautuu usein ylihuolehtivaisesti etenkin omaan lapseensa Ruuhun.


title: Kengu

text: Kengun suomenkielinen ääninäyttelijät oli Tiina Bergström ja Katja Aakkula.


title: Ruu

text: Ruu () on Nalle Puh -kirjoissa, -elokuvissa, -sarjakuvissa ja -piirrossarjoissa esiintyvä kuvitteellinen satuhahmo. Ruu on ruskea kengurulapsi, joka on erittäin utelias ja vilkas. Hänellä ei ole kärsivällisyyttä paljoakaan. Ruun äiti on Kengu ja hänen paras ystävänsä on Tikru.


title: Ruu

text: Ruu on yksi Nalle Puh -tarinoiden hahmoista, joka aina joutuu pulaan ja lopulta oppii läksynsä, tosin usein kantapään kautta. Hänestä on kiva oppia uusia asioita ja pienen kengurun elämänkatsomus on hyvin rakastava ja sympaattinen. Usein hän myös kertoo ajatuksiaan ja tunteitaan, jotka saavat hänet vaikuttamaan vanhemmalta kuin hän onkaan.


title: Ruu

text: Tikrun ja äitinsä lisäksi kengurupojan ystäviä ovat Nalle Puh, Nasu, Ihaa, Kani, Pöllö, Risto Reipas ja osittain tuntematon Myyrä.


title: Ruu

text: Ruu esiintyy myös Kingdom Hearts -pelissä ja opettaa ensimmäisessä pelissä Tiikerin kanssa päähahmolle hyppimistä.


title: Ruu

text: Ruun suomenkielisenä äänenä on säännöllisesti vuodesta 2003 asti toiminut Akira Takaki. Hän on näytellyt Ruuta mm. elokuvissa "Kevät ja Ruu" (2003), "Nalle Puh ja Möhköfantti" (2005), "Nalle Puh ja Möhköfantin halloween" (2005) ja "Nalle Puhin elokuva" (2011).


title: Valtakunnansovittelija

text: Valtakunnansovittelija on virkamies, joka sovittelee työmarkkinoiden työriitoja ja pyrkii edistämään työmarkkinoiden toimivuutta.


title: Valtakunnansovittelija

text: Suomeen valtakunnansovittelijan virka perustettiin 1962.Laki työriitojen sovittelusta Ruotsissa ei ole valtakunnansovittelijaa, vaan siellä on sovitteluinstituutti (), joka sovittelee työriitoja ja laatii palkkatilastoja. Norjassa työskenteli vuosina 1916–2012 valtakunnansovittelija (), josta tuli 2012 "riksmekler". Virossa valtakunnansovittelija () on puolueeton asiantuntija, jonka avustamana työriidan osapuolet pyrkivät pääsemään riitapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Tanskassa työmarkkinoiden eturistiriitoja sovittelee sovitteluviranomainen (), joka on perustettu 1910.


title: Valtakunnansovittelija

text: Suomessa valtakunnansovittelija on työ- ja elinkeinoministeriön alainen virkamies. Hän johtaa valtakunnansovittelijan toimistoa. Valtakunnansovittelijan sijasta työriidan sovittelussa voidaan erityistilanteissa käyttää sivutoimisia sovittelijoita tai määrättyä sovittelutehtävää varten asetettua sovittelulautakuntaa. Lainsäädäntö mahdollisti kahden valtakunnansovittelijan nimittämisen vuosina 1970–2009, mutta kaksi virkaa oli täytettynä vain vuosina 1971–1979.työnantajien sekä työntekijöiden ja virkamiesten sekä näitä edustavien järjestöjen välisiä suhteita. Hän toimii työmarkkinaosapuolten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan puheenjohtajana työehto- ja virkaehtosopimusten aikaansaamiseen pyrkivissä neuvotteluissa. Valtakunnansovittelija huolehtii työriitojen sovittelusta koko maassa, mutta hän voi tarvittaessa määrätä sovittelijan avustajakseen tai suorittamaan itsenäisesti tiettyä sovittelutehtävää. Näin Suomen sovittelujärjestelmä mahdollistaa työmarkkinaosapuolille ulkopuolisen ja riippumattoman avun sovintoon pääsemiseksi työriitatilanteessa. Sovittelumahdollisuus lisää myös työmarkkinoiden vakautta ja ennakoitavuutta.Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työriitojen sovittelusta annetun lain muuttamisesta, HE 19/2009.


title: Valtakunnansovittelija

text: Valtakunnansovittelija ja piirisovittelijat avustavat työmarkkinariidan osapuolia silloin kun työ- tai virkaehtosopimusta ei saada aikaan ilman ulkopuolista apua. Työmarkkinakeskusjärjestöt voivat käyttää valtakunnansovittelijaa apunaan myös keskitetyn tulosopimuksen solmimisessa.


title: Valtakunnansovittelija

text: Valtakunnansovittelijan nimittää tehtäväänsä valtioneuvosto neljäksi vuodeksi kerrallaan. Viran kelpoisuusvaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto ja hyvä työlainsäädännön ja työmarkkinoiden toiminnan tuntemus. Valtakunnansovittelijan toimiston muut työntekijät ottaa tehtäviinsä valtakunnansovittelija. Kolmeksi vuodeksi kerrallaan valittavat sovittelijat määrää tehtäviinsä valtioneuvosto valtakunnansovittelijan esityksestä. Sovittelulautakunnan asettaa ja sen jäsenet määrää työ- ja elinkeinoministeriö.


title: Valtakunnansovittelija

text: Laki työriitojen sovittelusta määrää ilmoittamaan kirjallisesti aiotusta työnseisauksesta tai sen laajentamisesta viimeistään kaksi viikkoa etukäteen valtakunnansovittelijan toimistoon ja työriidan vastapuolelle. Työ- ja elinkeinoministeriö voi sovittelijan tai sovittelulautakunnan esityksestä kieltää työnseisauksen enintään 14 vuorokauden ajaksi riittävän ajan saamiseksi sovittelua varten. Virkamiesten palvelussuhteen ehtoja koskevasta työriidasta johtuva työtaistelu voidaan kieltää enintään 21 vuorokauden ajaksi. Suomessa on käytössä pakkosovittelu eli työriitojen sovitteluun on pakko osallistua. Riitapuolten ei ole kuitenkaan pakko hyväksyä sovittelijan sovintoehdotusta, sillä työriitojen pakkosovintoa Suomessa ei ole käytössä.


title: Valtakunnansovittelija

text: Vuosina 1963–1989 soviteltiin 1 623 työriitaa. Valtakunnansovittelija hoiti niistä 59 prosenttia eli 952 kappaletta ja piirisovittelijat loput. Vuosina 1990–2007 soviteltuja työriitoja oli 344, joista valtakunnansovittelija hoiti 244 eli noin 70 prosenttia. Tavallisin tilanne, jossa sovitteluun ryhdyttiin, liittyi työehtosopimuksen voimassaolon päättymiseen ja uhkaan työnseisauksen aloittamisesta uuden sopimuksen aikaansaamiseksi. Esimerkiksi yritysten toimintojen ulkoistaminen on synnyttänyt riitoja sovellettavasta työehtosopimuksesta ja usein myös järjestöpoliittisia riitoja siitä, kuka edustaa ulkoistettuja työntekijöitä.


title: Valtakunnansovittelija

text: Vuoden 1879 elinkeinolaki sisälsi määräyksiä työriitojen sovittelusta. Elinkeinonharjoittajien ja heidän työntekijöidensä välistä eripuraisuutta ja riitoja tutkivat ja sovittelivat elinkeinoyhdistysten valtuusmiehet ja työntekijöiden edustajat. Vuonna 1889 annettu ammattientarkastajien johtosääntö määräsi, että heidän tuli yrittää sovitella elinkeinonharjoittajien ja heidän työntekijöidensä välisiä riitaisuuksia. Tultaessa 1900-luvulle nämä määräykset olivat jääneet merkityksettömiksi lain kirjaimiksi. Työriitojen aiheuttamat työnseisaukset olivat kuitenkin niin vakava yhteiskunnallinen ilmiö, että vuodesta 1907 lähtien hallitus (vuoteen 1918 nimeltään senaatti) ja eduskunta tekivät ehdotuksia työriitojen sovittelua koskevaksi lainsäädännöksi.Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi joukkotyöriitojen sovittelusta, HE 43/1924. Senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskuntaan perustettiin 1906 työväenasiainesittelijän virka. Tämä viranhaltija sovitteli usein työriitoja tai huolehti siitä, että sovittelua suoritti joku puolueeton henkilö. Vuoden 1920 valtiopäiville hallitus antoi esityksen laiksi työriidoista, mutta eduskunnan suuri valiokunta ei ehtinyt antaa asiasta lausuntoaan ja esitys jäi loppuun käsittelemättä. Saamansa tehtävän mukaisesti lainvalmistelukunta laati asiasta uuden ehdotuksen.


title: Valtakunnansovittelija

text: Vuonna 1925 säädettiin laki joukkotyöriitojen sovittelusta. Se oli ensimmäinen työriitojen sovittelua koskeva erikoislaki Suomessa. Sen mukaan asetettiin tarpeellinen määrä sovittelijoita, jotka toimivat sosiaaliministeriön alaisina.Laki joukkotyöriitojen sovittelusta, 117/1925. Suomeen tuli neljä joukkotyöriitojen sovittelijaa ja maa jaettiin neljään toimintapiiriin, joiden nimityksenä oli piirit I, II, III ja IV. Sovittelijantehtävät olivat sivutoimisia. Tehtäviä suorittamaan sosiaaliministeri voi määrätä vakinaisen sovittelijan, tilapäisen sovittelijan tai sovittelulautakunnan.


title: Valtakunnansovittelija

text: Vuoden 1946 laki työriitojen sovittelusta määräsi, että sosiaaliministeriön alaisina toimi tarpeellinen määrä sovittelijoita.Laki työriitojen sovittelusta, 570/1946. Asetuksella säädettiin, että heitä oli aluksi neljä ja tammikuun alusta 1947 lähtien viisi. Edelleen oli myös mahdollista, että sosiaaliministeriö määräsi riitaa sovittelemaan tilapäisen sovittelijan tai usean henkilön tilapäisen sovittelulautakunnan. Tärkeä uudistus vuoden 1925 lakiin verrattuna oli ilmoitusvelvollisuus työnseisaukseen ryhdyttäessä. Vuoden 1946 lain puutteeksi nähtiin se, ettei osapuolille säädetty mitään neuvotteluvelvollisuutta eikä velvollisuutta noudattaa sovittelijan kokouskutsuja.Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työriitojen sovittelusta, HE 52/1961. Vuonna 1946 annettiin myös työehtosopimuslaki (436/1946) ja laki työtuomioistuimesta (437/1946).


title: Valtakunnansovittelija

text: Uusia puitteita ja toimintamalleja kehittämään asetettiin 1955 varatuomari J. N. Lehtisen (Juho Niilo Lehtinen 1893–1963) johtama työrauhakomitea, joka julkaisi 1958–1959 kolme osamietintöä. Komitea ehdotti, että Suomeen perustetaan valtion viranomainen, jonka yksinomaisena tehtävänä on työriitojen sovittelu ja sovittelutoiminnan johtaminen koko maassa. Tämä viranomainen seuraa työmarkkinoilla tapahtuvia neuvotteluja ja sopimussuhteita, pitää yhteyttä työmarkkinajärjestöihin sekä tutkimuksin ja sovittelutoimin avustaa osapuolia riidoissa ja selkkauksissa.


title: Valtakunnansovittelija

text: Uusi laki työriitojen sovittelusta tuli voimaan lokakuun alussa 1962. Tällä lailla perustettiin valtakunnansovittelijan virka. Hänet nimitti tehtäväänsä tasavallan presidentti neljäksi vuodeksi kerrallaan. Valtakunnansovittelijan lisäksi sovittelutehtäviä hoiti tarpeellinen määrä sivutoimisia piirisovittelijoita. Heidät määräsi toimiinsa valtioneuvosto kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Valtakunnansovittelija toimi piirisovittelijoiden esimiehenä.


title: Valtakunnansovittelija

text: Malli valtakunnansovittelijan virkaan tuli Norjasta, sillä siellä oli vuodesta 1916 vakinainen valtakunnansovittelija ("riksmeglingsmann") ja hänen alaisinaan piirisovittelijat. Norja oli jaettu kahdeksaan sovittelupiiriin. Kaikki sovittelijat määräsi tehtäväänsä kuningas kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Sosiaaliministeriön alaisella valtakunnansovittelijalla oli toimisto Oslossa. Tanskassa oli kolme sovittelijaa, joiden toimialueena oli koko maa. He valitsivat keskuudestaan vuodeksi kerrallaan esimiehen, joka oli sovittelutoiminnan johtaja. Ruotsissa sovittelua johti ja valvoi sosiaaliministeriön sovittelutoimisto ("förlikningsmannaexpeditionen"). Ruotsi oli jaettu seitsemään sovittelupiiriin, joissa kussakin oli vuodeksi kerrallaan valittu piirisovittelija.


title: Valtakunnansovittelija

text: Suomessa valtakunnansovittelijan virka tuli tarpeelliseksi, koska miltei kaikilla aloilla työehtosopimukset tehtiin koko maata käsittäviksi. Laajimmat ja merkityksellisimmät työriidat työehtosopimusten päättyessä ulottuivat kaikkien piireissään toimivien sovittelijoiden alueille. Kukaan sovittelija ei ollut vuoden 1946 lain mukaan oikeutettu sovittelemaan koko maan laajuista työriitaa ilman riitapuolten yhteistä pyyntöä tai suostumusta tai sosiaaliministeriön erikoismääräystä. Paikallisten työriitojen sovittelijain merkitys oli vuosien varrella vähentynyt ja alettiin kaivata keskitettyä sovittelutoimintaa.


title: Valtakunnansovittelija

text: Eduskunnan työväenasiainvaliokunta oli sitä mieltä, että valtakunnallisella työriitojen sovittelijan toiminnalla tulee olemaan huomattava merkitys vallitsevissa työmarkkinaolosuhteissa. Valiokunnan kuulemat asiantuntijat katsoivat, että Suomen työmarkkinaosapuolten toiminnassa oli vakiintumattomuutta verrattuna muihin pohjoismaihin. Se pystyttäisiin poistamaan tai sitä voitaisiin ainakin vähentää, kun arvovaltainen taho järjestelisi ja neuvottelisi osapuolten kesken. Valtion menot tällaisesta toiminnasta tulisivat olemaan vähäiset verrattuna työnseisausten aiheuttamiin taloudellisiin vahinkoihin. Sosiaalivaliokunta piti sovittelutoiminnan keskittämistä arvovaltaiselle, työmarkkinaosapuolten luottamusta nauttivalle valtakunnansovittelijalle oikeaan osuneena toimena. Eduskunta hyväksyi 25. huhtikuuta 1962 lain työriitojen sovittelusta äänin 97 - 80.


title: Valtakunnansovittelija

text: Vuoden 1962 laki oli alun perin tarkoitettu koskemaan vain yksityisoikeudellisessa työsuhteessa olevia osapuolia. Vuonna 1970 säädetyn valtion virkaehtosopimuslain myötä virkamiehet saivat työtaistelumahdollisuuden. Niinpä vuoden 1962 lakia työriitojen sovittelusta muutettiin siten, että joulukuun alusta 1970 se koski työnantajien sekä työntekijäin ja virkamiesten välisten työriitojen sovittelua.


title: Valtakunnansovittelija

text: Alkuun eli vuosina 1962–1970 valtakunnansovittelijoita oli vain yksi henkilö kerrallaan. Kahden valtakunnansovittelijan aikakauteen siirryttiin vuoden 1971 alusta, koska hallinnossa arvioitiin, että uusi virkaehtosopimuslaki lisäisi soviteltavia riitaisuuksia. Rauhallinen työmarkkinatilanne mahdollisti sen, että helmikuun alusta 1979 toisen valtakunnansovittelijan virka jätettiin täyttämättä. Vuoden 1980 lakimuutoksella säädettiin, että vaikka on kaksi valtakunnansovittelijan virkaa, niistä toinen voidaan jättää täyttämättä silloin, kun sovittelutoiminta ei vaadi kahta valtakunnansovittelijaa. Valtioneuvostolla oli tästä lähtien oikeus ratkaista työmarkkinatilanteen mukaan tarvitaanko myös toinen valtakunnansovittelija.


title: Valtakunnansovittelija

text: Suuntaviivat työriitojen sovittelujärjestelmän kehittämiselle luotiin syksyllä 2008. Aluksi pääministeri Matti Vanhanen tapasi työmarkkinakeskusjärjestöjen edustajat ja sitten järjestöt ja valtion, kuntien ja kirkon työmarkkinalaitokset kävivät keskusteluja asiasta. Joulukuussa 2008 osapuolet luovuttivat ehdotuksensa työ- ja elinkeinoministeriölle, jonka johdolla esitystä sitten valmisteltiin kolmikantaisesti niin, että esityksestä saatiin yksimielinen.


title: Valtakunnansovittelija

text: Vuonna 2009 luovuttiin mahdollisuudesta nimittää kaksi valtakunnansovittelijaa, koska toista virkaa ei ollut tarvittu vuoden 1979 jälkeen. Samassa yhteydessä piirisovittelijat korvattiin sovittelijoilla, joiden toimialueena on koko Suomi. Tällaiseen organisaatiomuutokseen päädyttiin työriitojen luonteen muuttumisen vuoksi. Aiemmin tyypillinen piirisovitteluun tullut työriita oli sellainen, jossa ammattiliitto vaati järjestäytymätöntä yritystä tekemään työehtosopimuksen kanssaan. Sittemmin on ollut tavallista, että ammattiliitto vaatii yritystä sitoutumaan johonkin voimassa olevaan valtakunnalliseen työehtosopimukseen tai vaihtamaan käyttämänsä työehtosopimuksen toiseen. Koska tällaisilla työriidoilla on usein valtakunnallinen työmarkkinapoliittinen ulottuvuus paikallinen piirisovittelija saattoi joutua ehdottamaan asian siirtämistä valtakunnansovittelijan toimistoon. Piirisovitteluorganisaatio koettiin jäykäksi, eikä se mahdollistanut sovittelijoiden tehokasta ja joustavaa käyttöä.Molemmat virat täytettiin 1970-luvulla kolmeen otteeseen. Erkki Sunilan kaudella toisena sovittelijana toimi Paavo J. Paavola. Paavolan kaudella 1974–1979 toisena sovittelijana toimi aluksi Kaarlo Sarkko ja sitten Matti Pekkanen.


title: Tomáš Jelínek

text: Tomáš Jelínek (s. 29. huhtikuuta 1962 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli laitahyökkääjä.


title: Tomáš Jelínek

text: Jelínek aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Sparta Prahassa kaudella 1979–1980. Seuraavat kaksi kautta hän pelasi HK Dukla Trencinissä, kunnes palasi Sparta Prahaan. Hän pelasi joukkueessa seitsemän kautta aina vuoteen 1989 saakka, jolloin siirtyi HC Ceské Budejoviceeen. Syksyllä 1991 hän siirtyi SM-liigaan HPK:n riveihin. Kauden jälkeen Ottawa Senators varasi hänet NHL:ään 1992 varaustilaisuuden 11. kierroksella numerolla 242. Jelínek siirtyi samana vuonna Pohjois-Amerikkaan ja pelasi kauden 1992–1993 Senatorsissa. Seuraavalla kaudella hän palasi kahden AHL-ottelun jälkeen takaisin Eurooppaan, missä pelasi aina uransa loppuun vuoteen 1999 saakka.


title: Tomáš Jelínek

text: Yhteensä Jelínek teki NHL-urallaan 49 ottelussa seitsemän maalia ja kuusi syöttöä eli yhteensä 13 tehopistettä. Hän edusti Tšekkoslovakian maajoukkuetta 1992 talviolympialaisissa, jossa joukkue saavutti olympiapronssia. Hän oli mukana myös 1991 Kanada Cupissa sekä vuosien 1989, 1990 ja 1992 MM-kisoissa, mistä saldona oli kolme MM-pronssia.


title: Honda FR-V

text: Honda FR-V on tila-auto, joka tuli Suomessa myyntiin keväällä 2005. FR-V on siitä poikkeuksellinen automalli, että siinä on niin sanottu 3+3-penkkijärjestys, eli kolmelle tilat sekä edessä että takana, jolloin tavaratila saadaan suuremmaksi kuin useimmissa tila-autoissa, joissa on 2+3+2-penkkijärjestys, jolloin viimeisen penkkirivin kaksi penkkiä vievät käytännössä kaiken tavaratilan. Poikkeuksellisesta penkkijärjestelystä johtuen myös hallintalaitteet ovat hieman poikkeavat, esimerkiksi vaihdekeppi ja käsijarru ovat pakettiautomaisesti kojelaudassa, jotta keskimmäiselle etupenkille on saatu tarvittava jalkatila. FR-V on rakennettu Honda CR-V -katumaasturin pohjalevylle, jota on hieman pidennetty. Japanissa sitä myytiin nimellä Honda Edix.


title: Honda FR-V

text: FR-V:n valmistus on lopetettu vuonna 2009, eikä sitä ole korvattu uudella mallilla.


title: Honda FR-V

text: FR-V:tä oli Suomessa saatavana kahdella eri moottorivaihtoehdolla:


title: Perioikit

text: Perioikit (, "perioikoi") olivat Spartan valtiossa asuvia ihmisiä, jotka eivät olleet Spartan kansalaisia. He asuivat pääasiassa Lakonian rannikkoseudulla ja vuorilla. Nimi tulee sanoista "peri" (, ympärillä) ja "oikeo" (, asua). Spartan kansalaisista poiketen perioikit saivat vapaasti matkustaa Spartan ulkopuolelle.


title: Perioikit

text: Antiikin kreikkalaisen tradition mukaan perioikit olivat ennen doorialaisten valloituksia Lakoniassa asuneiden asukkaiden jälkeläisiä. Lakonian tasankojen asukkaista tuli Spartan valtion omistama orjaluokka helootit, mutta vuoristojen ja rannikon asukkaat saivat pitää vapautensa. Toisen teorian mukaan perioikit olivat spartalaisia siirtokuntien uudisasuttajia.


title: Perioikit

text: Perioikit saivat omistaa maata ja he palvelivat Spartan armeijassa hopliitteina. Perioikit eivät saaneet ottaa osaa Spartan hallintoon eivätkä saaneet mennä naimisiin spartalaisten naisten kanssa.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on Strasbourgissa toimiva ylikansallinen tuomioistuin, joka valvoo Euroopan ihmisoikeussopimuksen noudattamista. Ihmisoikeussopimukseen ovat liittyneet useimmat Euroopan valtiot (ks. Euroopan neuvosto), ja se takaa sopimusvaltioiden kansalaisille ja niiden alueella oleskeleville ihmisille ihmisoikeuksina muun muassa oikeuden elämään, yksityisyyteen ja omaisuuden suojaan.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Euroopan ihmisoikeussopimuksen (jäljempänä EIS) valvontaa varten perustettiin kolme erillistä elintä: vuonna 1954 Euroopan ihmisoikeustoimikunta ja vuonna 1959 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin sekä Euroopan neuvoston ministerikomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden ulkoministereistä tai heidän edustajistaan.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Vuoden 1950 sopimuksen nojalla, yksilövalituksen sallineen jäsenvaltion yksityiset valittajat (yksityishenkilöt, kansalaisjärjestöt ja ryhmät) saivat tehdä sopimusvaltiosta valituksen väitetystä ihmisoikeuksien loukkauksesta. Valituksen tutki ensin ihmisoikeustoimikunta joka päätti otetaanko valitus käsiteltäväksi. Jos valitus täytti edellytykset ja se otettiin vastaan, eikä sovintoa saatu aikaan, toimikunta laati raportin jossa esitettiin tosiasiat ja sen käsitys ongelmasta. Raportti toimitettiin ministerikomitealle. Jos vastaajavaltio oli hyväksynyt EIT:n tuomiovallan saattoi se viedä asian sen ratkaistavaksi. Tuomiovallan tuomio oli lopullinen ja sitova. Yksilövalittajalla ei ollut oikeutta viedä asiaa tuomioistuimen ratkaistavaksi. Mikäli asiaa ei viety tuomioistuimeen, ministerikomitea ratkaisi asian. Vuodesta 1980 lähtien valitusten määrä kasvoi jatkuvasti, yhä useampi valtio liittyi Euroopan neuvostoon ja nykyinen järjestelmä alkoi tuntua vaikealta. Uudistus tuli välttämättömäksi, ja lopulta päätettiin perustaa yksi kokopäiväinen tuomioistuin (11. lisäpöytäkirja), jolloin loput lakkautettiin. Tavoitteena oli yksinkertaistaa ja nopeuttaa käsittelyä ja saattaa kaikki asiat puolueettoman tuomioistuimen ratkaistavaksi.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Uusi Euroopan ihmisoikeustuomioistuin aloitti toimintansa 1. marraskuuta 1998. EIT:ssa on 47 tuomaria, kuten myös jäsenmaita. Joka toinen tuomari vaihtuu kolmen vuoden välein, muut kuuden, ja heidät valitsee Euroopan neuvosto. Tuomarit eivät edusta mitään jäsenvaltioita, vaan toimivat riippumattomina. Tuomioistuimen toimintaa johtavat sen keskuudestaan valitsemat presidentti, kaksi varapresidenttiä ja kaksi osaston puheenjohtajaa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin jakautuu neljään osastoon, joista jokaista johtaa puheenjohtaja ja tarvittaessa varapuheenjohtaja. Kaksi puheenjohtajaa toimii varapresidenttinä. Osastot perustavat kolmen tuomarin komiteoita, jotka käsittelevät tapaukset, jotka ennen kuuluivat toimikunnan tehtäviin. Kuhunkin osastoon muodostetaan seitsenjäsenisiä jaostoja niin, että "osaston puheenjohtaja ja tuomari, joka on valittu osapuolena olevan valtion suhteen, ovat aina mukana". Ne tuomarit, jotka eivät käytä päätösvaltaa osallistuvat varajäseninä. 17 tuomarin muodostama suuri jaosto nimitetään kolmeksi vuodeksi. Ylimmät henkilöt pysyvät mutta muut tuomarit valitaan kahdesta yhdeksän kuukauden välein vaihtuvasta ryhmästä.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Jokainen sopimusvaltio tai yksityinen valittaja voi valittaa EIT:een, jos kokee ihmisoikeussopimuksessa turvattujen oikeuksiensa tulleen loukatuksi. EIT:ssa osapuolina ovat aina valtio ja yksityinen valittaja, eikä toista yksityistä vastaan voi nostaa kannetta. Kaikki asiakirjat ja tuomiot ovat julkisia. Tuomioistuimen työkielet ovat ranska ja englanti, mutta kukin voi laatia valituksen omalla kielellään.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Valitukset jaetaan osastoille ja puheenjohtajat määräävät niille tuomarin, jonka jälkeen hän päättää siirretäänkö asia jaostoon vai komiteaan. Komitea voi yksimielisellä äänestystuloksella jättää valituksen tutkimatta tai poistaa sen asialistaltaan. Pääsääntöisesti tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä on, että kotimaiset valitustiet ja oikeusturvakeinot on käytetty (toisin sanoen tehokkaisiin oikeusturvakeinoihin on jo vedottu kotimaassa). Nykyisin näin tapahtuu yli 90 %:ssa valituksista. Jos komitea hyväksyy valituksen, jaosto tai tuomari ohjaa valituksen suoraan sinne. Jaostot päättävät tutkittavaksi ottamisesta ja asiakysymyksistä. Jos valitukseen liittyy tärkeä ihmisoikeussopimuksen tulkintakysymys tai ratkaisu johtaa ristiriitaan aiempien tuomioiden kanssa, voi jaosto luopua valituksesta ja antaa sen suurelle jaostolle. Jaosto voi pyytää lisätodisteita, kutsua asianomaiset suulliseen käsittelyyn, kehittelemään näkökantojaan ja esittämään vaatimuksensa hyvitykseen. Puheenjohtaja voi antaa luvan tai käskyn ulkopuolisille valtioille tai henkilöille osallistua suulliseen käsittelyyn. Asiaan voidaan myös hakea luottamuksellisesti sopimusratkaisua. Päätökset tehdään äänestämällä, mutta tuomarilla on oikeus liittää mukaan eriävä mielipide.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Kolmen kuukauden kuluessa tuomiosta asianomainen voi pyytää sen uudelleenkäsittelyä suuressa jaostossa, jos kokee valituksen olleen merkittävä EIS:n kannalta. Pyynnön ratkaisee viiden tuomarin lautakunta johon kuuluu muun muassa tuomioistuimen presidentti. Jos lautakunta hyväksyy pyynnön, asia ratkaistaan äänestämällä suuressa jaostossa. Muuten päätös tulee lainvoimaiseksi kolmen kuukauden määräajan umpeuduttua ja on vastaajavaltiota sitova. Tuomioiden toteutumista valvoo Euroopan neuvoston ministerikomitea.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Ministerikomitea voi äänten enemmistöllä pyytää tuomioistuimelta neuvoa-antavaa lausuntoa. Sen ratkaisee suuri jaosto ääntenenemmistöllä, ja tuomarilla on oikeus liittää mukaan eriävä mielipiteensä.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Suurin osa EIT:n tuomioista koskee oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Suomesta ihmisoikeustuomioistuimen tuomareina ovat toimineet Raimo Pekkanen (1989–1998) ja Matti Pellonpää (1.11.1998–31.12.2006). Vuoden 2007 alusta tuomarina aloitti valtionsyyttäjä, oikeustieteen tohtori Päivi Hirvelä ja tammikuun alussa 2016 tuomariksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen valittiin Pauliine Koskelo.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Suomi saa EIT:ltä suhteellisen paljon langettavia päätöksiä. Suomi sai vuosien 1994−2008 välillä EIT:ltä 74 langettavaa päätöstä, mikä on enemmän kuin muut Pohjoismaat olivat saaneet samana aikana yhteensä. Suomi saa EIT:ltä tuomioita etenkin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan (Oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin), 8 artiklan (Oikeus nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta) ja 10 artiklan (Sananvapaus) rikkomisista. Tilanne ei ole myöhemmin muuttunut. Jotkut suomalaiset oikeusoppineet ovat pitäneet Suomen saamia tuomioita kiusallisina mutta aiheellisina.


title: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin

text: Ensimmäinen tuomiolla ratkaistu suomalainen asia oli niin sanottu Pikku-Leenan huoltajuusriita, joka tuli käsittelyyn 21. maaliskuuta 1994. Kyse oli siitä, kenelle huoltajuus kuuluu äidin kuoleman jälkeen, biologiselle isälle vai äidin vanhemmille. Tapaus päättyi isovanhempien kannalta myönteisesti.


title: Vuoden 1780 suuri hurrikaani

text: Vuoden 1780 suurta hurrikaania pidetään eniten uhreja vaatineena Atlantin trooppisena pyörremyrskynä. Yli 22 000 ihmistä kuoli, kun myrsky pyyhkäisi Barbadoksen, Saint Lucian, Martiniquen, ja monien muiden Karibian läntisten saarten yli lokakuun 10. ja 16. päivien välillä. Merkittävä osa menehtyneistä oli brittien tai ranskalaisten sota-alusten miehistöä. Kymmenet merellä myrskyn aikana olleet kalastusalukset jäivät sille tielleen.


title: Vuoden 1780 suuri hurrikaani

text: Hurrikaani iski Karibialle Amerikan itsenäisyyssodan aikana ja verotti brittien ja ranskalaisten alueella olevia laivastoja rankalla kädellä. Brittiläisen amiraali George Rodneyn komentama laivasto, joka oli matkalla New Yorkista Länsi-Intian saaristoon, joutui hajalleen myrskyn voimasta. Saavuttuaan Barbadokselle amiraali Rodney havaitsi kahdeksan kahdestatoista sinne jättämästään aluksesta uponneen ja suuren osan niiden miehistöistä hukkuneen.


title: Vuoden 1780 suuri hurrikaani

text: Sateet alkoivat Barbadoksella lokakuun 9. päivän 1780 jälkeisenä yönä. Tuuli yltyi myrskyksi 10. päivän iltapuolella ja palautui normaaliksi 11. päivän aamulla. Tuho oli kokonaisvaltaista ja suurta, että tapahtuman kuvauksessa alueella luultiin olleen myrskyn lisäksi myös maanjäristys. Saari oli kuin pyyhkäisty tasaiseksi, "Yksikään puu tai talo ei jäänyt [paikalleen] seisomaan" ja "tuuli oli niin kovaa, että se repi kuoren irti puista".


title: Vuoden 1780 suuri hurrikaani

text: St.Vincentin saarella tuho oli perinpohjaista, Kingstownissa 584 paikkakunnan 600 talosta tuhoutui. Grenadassa myrsky tuhosi 19 hollantilaista laivaa. St. Lucian saarella, jonne myrsky ehti 11. päivän vastaisena yönä, kuolonuhreja oli kuvauksen mukaan 6 000 ja amiraali Rodneyn laivaston Port Castriesin satamaan jääneet alukset tuhoutuivat täysin.


title: Vuoden 1780 suuri hurrikaani

text: Martiniquen saarella kuoli kuvauksen mukaan 9 000 henkeä, joista 4 000 Ranskan laivaston 40 aluksen uppoamisen johdosta. Merenpinta nousi kuvauksen mukaan esimerkiksi St. Pierressä 7,6 metriä (25 jalkaa), mikä tuhosi kaikki paikkakunnan talot. Dominican ja Guadeloupen saaret kärsivät suuria tuhoja 12. lokakuuta. ...


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Suomen maatalousmuseo Sarka on Loimaalla Varsinais-Suomessa toimiva valtakunnallinen maatalouden erikoismuseo. Sen tiloja alettiin rakentaa vuonna 2004, ja yleisölle se avattiin 1. kesäkuuta 2005. Museo sijaitsee Loimaalla lähellä Turku–Tampere-valtatietä noin viisi kilometriä Loimaan keskustasta Turkuun päin. Saatuaan erikoismuseoaseman vuoden 2010 alusta museo siirtyi maa- ja metsätalousministeriöstä opetusministeriön alaisuuteen, jolloin sen rahoitus ei enää ole harkinnanvarainen vaan se saa säännöllisen valtionrahoituksen. Rakentamisen alkaessa museo sijaitsi vielä Loimaan kunnan alueella ennen sen liittymistä Loimaan kaupunkiin vuoden 2005 alussa.


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Vuonna 1996 maa- ja metsätalousministeriö asetti työryhmän selvittämään maatalousmuseotoiminnan aloittamista Loimaan seudulla. Työryhmän esitysten perusteella museo on toteutettu valtakunnallisena maatalouden erikoismuseona ja sen hallinto on järjestetty säätiöpohjaisena. Valtio (Senaatti-kiinteistöt) rakennutti ja omistaa museokiinteistön ja Suomen maatalousmuseosäätiö vuokraa kiinteistöä Senaatti-kiinteistöltä ja harjoittaa siinä museotoimintaa.


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Museon toimintaa rahoitetaan valtionavun turvin ja museolain mukaisesti. Lisäksi Loimaan kaupunki tukee museon toimintaa.


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Maatalousmuseon johtajana toimi vuosina 2004–2009 taloustieteiden kandidaatti Juha Kuisma. Vuonna 2008 hän erosi toimestaan protestiksi museon valtionavun alentamiselle. Kuisman mukaan valtionapujen pienentäminen leikkasi museon toiminnasta merkittävän osan ja pienennetystä valtionavusta 62 % menee kiinteistömenoihin. Uudeksi museonjohtajaksi valittiin elokuussa 2009 filosofian tohtori Teppo Vihola.


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Museon perusnäyttely Maatalouden aika kertoo koko suomalaisen maatalouden 3000-vuotisen tarinan. Tätä täydentävät vaihtuvat näyttelyt eri teemoista sekä taide- ja valokuvanäyttelyt.


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Ulkoalueella sijaitsevat konehalli ja hirsilatojen rivistö. Kesäisin ulkoalueella on lasten polkutraktori- ja keppihevosradat sekä mahdollisuus tutustua eläviin eläimiin . Konehallissa on esillä muun muassa vanhoja maamoottoreita, traktoreita, puimureita sekä muita maatalouden työkoneita. Eräs erityisteema on salaojituksen historia.


title: Suomen maatalousmuseo Sarka

text: Suomen maatalousmuseo Sarka koordinoi Suomen Maatilat -kirjoissa mainittujen sukutilojen tietojen digitoimista jakamalla halukkaille tallentajille yksityis- ja ryhmäkäyttötunnuksia.


title: Automaattinen roskienkeräys

text: Automaattinen roskienkeräys () tai roskankeruu tarkoittaa tietotekniikassa automaattista muistinhallintamekanismia. Siinä "roskienkerääjä" () pyrkii poistamaan automaattisesti muistista tiedot, joihin sovellus ei tule enää viittaamaan, ja vapauttamaan niiden käyttämän muistitilan uudelleen käytettäväksi. Roskienkeruun keksi John McCarthy vuoden 1959 aikoihin kehittäessään Lisp-ohjelmointikieltään. Lisp-murteiden lisäksi roskienkeruuta käyttävät esimerkiksi Java, OCaml, Python, Perl ja Ruby.


title: Automaattinen roskienkeräys

text:
Vastakohtana roskienkeruulle on manuaalinen muistinhallinta, jossa ohjelmoijan tulee itse määritellä milloin aiemmin varattu muisti vapautetaan. Tällaisia kieliä ovat esimerkiksi C ja C++.
Molemmissa on mahdollista käyttää viitelaskentaa seuraamaan milloin varattu muisti voidaan vapauttaa.


title: Automaattinen roskienkeräys

text: Useissa olio-ohjelmointikielissä muistin varaus tehdään olion "konstruktorissa" ja muistin vapauttaminen sen "destruktorissa". Tällöin roskienkeruumenetelmälle ei ole tarvetta.


title: Automaattinen roskienkeräys

text: Ilmeinen ja merkittävä etu automaattisessa muistinhallinnassa on ohjelmien helpompi toteuttaminen.


title: Automaattinen roskienkeräys

text: Monet virheet ohjelmissa liittyvät muistinhallintaan, esimerkiksi viittaaminen muistialueeseen joka on jo vapautettu tai viittaaminen muistialueeseen jota ei ole varattu. Molemmissa tapauksissa muistialue voi sisältää epävalidia dataa, joka voi aiheuttaa virhetoiminnon.


title: Automaattinen roskienkeräys

text: Haittana on taas roskienkeruusta johtuva "jätekuorma" (), joka voi joskus olla ongelma. Roskienkeräys on usein aikaa vievä operaatio, jossa kaikki ohjelman muistiviittaukset käydään läpi, ja tämä saattaa viedä jopa sekunteja. Käyttämällä manuaalista muistinhallintaa ohjelmoija voi suunnitella koodin optimaaliseksi muistinhallinnan osalta, koska hän saattaa tietää tarkoin missä vaiheessa muistia tarvitaan milläkin hetkellä.


title: Automaattinen roskienkeräys

text: Roskienkeruuseen on erilaisia algoritmeja, jotka eroavat toisistaan tehokkuudeltaan ja monimutkaisuudeltaan. Useiden muiden algoritmien tapaan yksinkertaiset roskienkeruun toteutukset ovat keskimäärin tehokkuudeltaan heikompia kuin monimutkaiset.


title: Djimi Traoré

text: Djimi Traoré (s. 1. maaliskuuta 1980 Laval, Ranska) on malilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa Ranskan Ligue 1:n Olympique de Marseillessa.


title: Djimi Traoré

text: Traoré aloitti uransa kotikaupunkinsa Lavalin seurassa, mistä hän vuonna 1999 siirtyi 500 000 punnan siirtosummalla Liverpooliin ja oli välissä kauden 2001–2002 lainassa RC Lensissä. Kaudella 2002–2003 hän sai paljon peliaikaa korvatessaan loukkaantunutta Stéphane Henchoz'ta. Kausi 2003–2004 kului pääasiassa reservijoukkueessa ja oli vähällä siirtyä paikallisvastustaja Evertonin riveihin. Rafael Benitezin tultua Liverpoolin manageriksi lähti Traorén ura uuteen nousuun ja hän vakiinnutti pelipaikkansa vasempana laitapuolustajana. Liverpoolissa hän voitti 2001–2002 Charity Shieldin, 2002–2003 Liigacupin ja 2004–2005 Mestarien liigan. Peliaika väheni kuitenkin selvästi kaudella 2005–2006 ja John Arne Riise sekä Stephen Warnock ajoivat peliajassa Traorén ohi.


title: Djimi Traoré

text: Kesällä 2006 Traoré siirtyi kahdella miljoonalla punnalla Charltoniin, josta 11 pelatun ottelun jälkeen tammikuussa 2007 Portsmouthin riveihin. Peliaikaa ei Etelä-Englannissakaan tullut juurikaan ja hän jatkoi uraansa kevätkaudella 2008 Stade Rennes'ssä. Helmikuussa 2009 hän siirtyi lainalle Birmingham Cityyn, jossa pelasi kevätkaudella vain kolme ottelua.


title: Djimi Traoré

text: Kesäkuussa 2009 Traoré allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen AS Monacon kanssa.


title: Oulun NMKY

text: Oulun Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys ry ("Oulun NMKY", "Ynni") on oululainen yleisseura, jonka toimintamuodot ovat urheilu (koripallo, lentopallo, yleisurheilu, suunnistus), musiikki ja partio. ONMKY on perustettu vuonna 1896. Seuran jäsenmäärä on noin 1 200. Kuuluisin Oulun NMKY:n jäsenistä lienee Martti Ahtisaari, joka pelasi Ynnissä koripalloa vuosina 1952–1960.


title: Oulun NMKY

text: Menestyneimmät Oulun NMKY:n yleisurheilijat ovat Esko Inkala, Juha Väätäinen ja Pentti Kuukasjärvi.


title: Oulun NMKY

text: Oulun NMKY:n alaisuudessa toimii kolme kuoroa, tyttökuoro Oulun Fröökynät, poikakuoro Ynnin Pojat sekä Oulun NMKY:n Mieslaulajat.


title: Oulun NMKY

text: Seuran koripallojoukkue nousi vuonna 1966 pääsarjaan. Joukkue pelasi Mestaruussarjassa vain yhden kauden, sillä se voitti kuusi peliä ja hävisi kaksitoista. I-divisioonassa seura pelasi vuoteen 2004 mennessä kahdeksan kautta. Joukkueen viimeinen divarikausi oli kausi 2004–2005, jolloin se pelasi nimellä Oulu Hitech Basket. Kauden 2010–2011 päätteeksi Oulun NMKY nousi I-divisioonaan kuuden vuoden tauon jälkeen.


title: Oulun NMKY

text: Oulun NMKY pelaa kotiottelunsa Oulun urheilutalolla.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Chesapeakelahdennoutaja () eli puhekielessä "chessie" () tai () on yhdysvaltalainen koirarotu, joka on jalostettu innokkaaksi ja peräänantamattomaksi noutajaksi toimimaan ankarissa sääoloissa. Se on ollut Marylandin virallinen osavaltiokoira vuodesta 1964 lähtien, minkä lisäksi se on University of Marylandin maskotti.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Chesapeakelahdennoutajan tuntomerkkeihin kuuluvat silmät, jotka ovat hyvin kirkkaat, kellertävät tai meripihkan väriset, perä, joka on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin säkä, sekä turkki, joka kiemurtelee olkapäillä, niskassa, selässä ja lanteilla. Vesitiivis turkki tuntuu selvästi rasvaiselta.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Rodussa esiintyy yleisesti kahta perusväriä: ruskea, joka voi olla sävyltään vaaleanruskea tai tumman suklaanruskea, sekä seetri, joka vaihtelee punertavan keltaisesta pähkinän sävyihin. Rotumääritelmän mukaan myös valkoista väriä saattaa esiintyä, mutta sitä saa olla korkeintaan rinnuksissa, mahassa, varpaissa tai jalkojen pohjassa.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Cheasapeakelahdennoutajaa arvostetaan sen iloisen luonteenlaadun, älykkyyden (rotua pidetään kaikista noutajista älykkäimpänä), hiljaisen hyvän järjen sekä suojelevan luonteen takia. Joistakin koirista tulee iloisina äänekkäitä, mikä voidaan käsittää väärin luulemalla sen murisevan vihaisena. Samalla jotkin yksilöt saattavat "hymyillä" ollessaan iloisia paljastamalla etuhampaansa omituiseen virnistykseen – sekin on iloisuuden merkki.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Tappelua cheasapeakelahdennoutaja ei tavallisesti aloita, mutta rotu on luonteeltaan hallitseva, ja puolustaa asemaansa johtavana koirana. Siksi kokemattoman isännän ei kannata ottaa itselleen kuin yksi cheasapeakelahdennoutaja kerrallaan. Rodulla on taipumus tunnustaa vain yksi henkilö tai perhe isännäkseen; muut ihmiset ovat koiran mielestä joko tasavertaisia tai alempiarvoisia. Jotta koirasta ei tule lauman johtajaa perheessä, koiran kouluttajan pitäisi säännöllisesti lujittaa valtaansa koiraan antamalla sille käskyjä kaikenlaisissa tilanteissa.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Rotu sietää hyvin kipua, minkä takia on vaikea päätellä, onko koira loukkaantunut. Piirre saa chessien sietämään pienten lasten kovaa käsittelyä; kyllästyttyään se vain lähtee pois paikalta tai yrittää muulla tavoin saada lapsen muuttamaan käytöstään eikä yritä purra.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Chesapeakelahdennoutaja tarvitsee ehdottomasti koulutuksen. Kouluttajan täytyy suhtautua kärsivällisemmin cheasapeakelahdennoutajaan kuin muihin rotuihin, koska rotu ei ole yleensä halukas muuttamaan käyttäytymistään. Koira on hyvin älykäs ja oppii nopeammin kuin useimmat muut rodut. Kun chesapeakelahdennoutaja on oppinut, mitä sille opetetaan, se toimii juuri sen mukaisesti. Koira ei ole halukas rikkomaan sääntöjä, ja yrittää pakottaa alempiarvoiset koirat samoihin tapoihin. Jos koiraa pyytää koulutettaessa toimimaan tapojaan vastaan, se kieltäytyy tottelemasta. Siksi rodulla on itsepäisen koiran maine, joka ei kuitenkaan ole perusteltu.


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Chessien suurin ilo on isäntänsä miellyttäminen. Koiran palkitseminen hyvästä käytöksestä onnistuu yleensä; samoin se reagoi helposti myös isäntänsä nuhteluun, kun sitä rangaistaan huonosta käytöksestä. Chesapeakelahdennoutajasta on sanonta: "Labradorinnoutajaa voi käskeä, kultaistanoutajaa voi pyytää, chessien kanssa pitää neuvotella."


title: Chesapeakelahdennoutaja

text: Chesapeakelahdennoutajan jalostaminen aloitettiin 1800-luvulla Chesapeakenlahden alueella Yhdysvalloissa pienriistan talteen saamiseksi hankalassa säässä ja kylmässä vedessä. Rotua on aikoinaan käytetty metsästyksen lisäksi myös metsästyssaaliin suojelemiseen varkailta. Tästä syystä rotu on hyvin halukas suojelemaan isäntäänsä ja hänen omaisuuttaan.


title: Lestijoki

text: Lestijoki on Lestijoen vesistön laskujoki Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla. Siinä on lukuisia koskia. Joessa on yksi vesivoimala Kannuksessa, Korpelan kylällä. Joki laskee Pohjanlahteen Himangalla.


title: Lestijoki

text: Joki saa alkunsa Lestijärven kunnan alueella sijaitsevasta Lestijärvestä. Lestijoki virtaa Lestijärven, Toholammin, Kannuksen, Himangan ja osin Lohtajan läpi laskien Pohjanlahteen Himangalla. Pituudeltaan Lestijoki on noin 110 kilometriä. Joen pudotuskorkeus on noin 140 metriä ja koskia joessa on 50. Joen leveys on 20–40 metriä ja keskisyvyys 1–2 metriä.


title: Lestijoki

text: Lestijoki on ollut meritaimenen lisääntymisjokia. Joessa tapahtuu pienissä määrin myös luontaista lisääntymistä, mutta lisääntyminen on istutusten varassa. Kalastajat ja useat tutkijat ovat olleet sitä mieltä, että meritaimenen kannan vahvistumista on heikentänyt Kannuksen Korpelan kylällä oleva kahdeksan kunnan kuntayhtymän omistama Korpelan voimalaitos, koska taimen ei ole päässyt nousemaan lisääntymisalueille. Vesistön ajoittainen happamuus joen alaosilla on nykyisellään ongelma taimenen lisääntymiselle padon alapuolella.


title: Lestijoki

text: Kalatien rakentaminen sisältyi jo vuonna 1925 Korpelan Voimalle myönnettyyn padonrakennuslupaan, mikäli se katsottaisiin tarpeelliseksi. Voimalaitoksen mukaan kalatien rakennus ei ollut tarpeen, mutta syksyllä 2009 Korkein hallinto-oikeus velvoitti Korpelan Voiman rakentamaan kalatien. 300 metrin pituinen kalatie valmistui keväällä 2014 ja mahdollistaa kalojen kulun yläjuoksulle ensimmäistä kertaa yli 80 vuoteen. Sen on tarkoitus helpottaa osaltaan meritaimenen kutu-ongelmaa taimenen päästessä kutemaan joen yläosien ph-arvoiltaan neutraalimpaan ympäristöön.


title: Lestijoki

text: Länsi-Suomen ympäristökeskus on hakenut Korkeimman hallinto-oikeuden velvoittamana ympäristölupavirastolta lupaa Lestijoen alaosan kalataloudelliseen kunnostukseen. Ympäristökeskus perustelee kunnostuksen tarpeellisuutta vuoden 1908 perkaussuunnitelmalla. Ympäristökeskus ei joidenkin tahojen mukaan kuitenkaan ole ottanut huomioon sitä, että perkaus jätettiin alajuoksun kohdalla lähes kokonaan toteuttamatta, kuten vuoden 1919 toimitusasiakirjasta ilmenee. Osa joen omistajista on lähettänyt asiasta huomautuksen ympäristölupavirastoon. Hankkeen kannattajat ihmettelevät kunnostuksen kohtaamaa vastustusta, koska koskien kunnostus ei heidän mielestään pelkästään palauta perattujen koskien luonnonmukaisuutta, vaan kunnostuksen yhteydessä tehtävä kutusoraikkojen puhdistus ja lisäys antaisi meritaimenelle paremmat kutumahdollisuudet joen alaosilla.


title: Lestijoki

text: Lestijokeen istutetaan kirjolohta, harjusta ja joen omaa meritaimenkantaa. Pyyntikokoisena istutetaan lähinnä kirjolohta. Lestijoessa on monia haasteellisia koskia niin perho- kuin virvelikalastajalle.


title: Sileäkarvainennoutaja

text: Sileäkarvainennoutaja ("Flat-Coated Retriever") on alun perin Isosta-Britanniasta kotoisin oleva koirarotu. Se on erikoistunut pienriistan talteenottoon sekä maalla että vedessä.


title: Sileäkarvainennoutaja

text: Rodun ihannesäkäkorkeus vaihtelee 56–61 sentin ja paino 25–35 (nartuilla) ja 30–40 (uroksilla) kilon välillä. Sileäkarvainennoutaja on rakenteeltaan keskivahva, voimakkuudeltaan suunnilleen irlanninsetterin ja kultaisennoutajan välistä. Turkki on keskipitkä, tiheä ja kiiltävä. Ihanteellisesti sen pitäisi olla sileä ja suora. Taipumusta aaltomaiseen karvaan ilmenee silloin tällöin rotua kutsuttiin aluksi "pitkäkarvaiseksi noutajaksi", mutta myöhemmin turkki silottui ja samalla nimi muuttui nykyiseen muotoon. Väri on joko musta tai maksanruskea, ensin mainittu on yleisempi. Sileäkarvaisellanoutajalla on lihaksikaat leuat ja suuri kuono sekä korostumaton otsa. Korvat ovat veltot ja suhteellisen lyhyet.


title: Sileäkarvainennoutaja

text: Sileäkarvaisennoutajan luonnetta kuvaillaan ulospäinsuuntautuneeksi, uskolliseksi ja ystävälliseksi. Se on tuntemattomampi ja vähemmän suosittu kuin labradorinnoutaja ja kultainennoutaja. Sileäkarvainennoutaja on miellyttämisenhaluinen, mutta saattaa olla vaikeampi kouluttaa kuin kultainennoutaja ja labradorinnoutaja. Rotu voi osoittaa jääräpäisiä luonteenpiirteitä, eikä keskittymiskyky ole aina kovin hyvä. Siksi on parasta tehdä koulutusjaksoista koiralle hauskoja, viihdyttäviä ja suhteellisen lyhyitä.


title: Sileäkarvainennoutaja

text: Rotu tulee hyvin toimeen kissojen, muiden koirien, pienten lemmikkieläinten ja tuntemattomienkin ihmisten kanssa. Sosiaalistaminen ja tottelevaisuuskoulutus ovat hyvin suositeltavia. Näillä koirilla on taipumus olla hyvin riehakkaita nuorina, ja ne tarvitsevan paljon koulutusta koko elämänsä ajan. Joskus niitä sanotaan "koirien Peter Paneiksi", koska ne eivät koskaan kasva aikuisiksi vaan ovat leikkisiä ja pentumaisia koko ikänsä. Sileäkarvainennoutaja on silti mitä ihanteellisin seurakoira, mutta tarvitsee hyvin paljon virikkeitä ja aktiviteettia. Se ei sovi pelkästään seurakoiraksi, vaan omistajan tulee järjestää koiralleen paljon toimintaa. Sileäkarvaisennoutajan tulisi saada toteuttaa synnynnäisiä metsästysviettejään, joten omistajan on hyvä harjoitella koiransa kanssa vähintään taipumuskokeisiin. Muita rodulle sopivia lajeja ovat agility, TOKO, PK, VEPE, MEJÄ jne.


title: Sileäkarvainennoutaja

text: Rotu syntyi 1800-luvun lopussa, jolloin se sai suosiota riistanvartijan koirana. Osa sen syntyperästä on todennäköisesti lähtöisin Pohjois-Amerikasta tuoduista newfoundlandinkoirista, labradorinnoutajista ja chesapeakelahdennoutajista. Esiintulonsa jälkeen sileäkarvainennoutaja alkoi nopeasti saada suosiota metsästyskoirana, ja vuodesta 1873 vuoteen 1915 näiden koirien määrä kasvoi nopeasti. Pian tämän jälkeen rodun suosio laski niin paljon, että toisen maailmansodan jälkeen rotu oli vaarassa kuolla sukupuuttoon. 1960-luvun alussa rodun suosio alkoi jälleen lisääntyä, ja nykyisin sileäkarvainennoutaja on elinvoimainen rotu.Tätä rotua suositellaan erityisesti lapsiperheille.


title: Työväenyhdistys

text: Työväenyhdistys on järjestö, joka kuuluu työväenliikkeeseen paikallisena, alueellisena tai työpaikkakohtaisena järjestönä. Työväenyhdistykset ovat kuuluneet useimmiten poliittisiin työväenpuolueisiin, ei ammattiyhdistysliikkeeseen.


title: Työväenyhdistys

text:
Työväenyhdistyksiä perustettiin 1800-luvulla edistämään työväestön yhteistyötä, parantamaan oloja ja levittämään sivistystä. Suomen ensimmäinen työväenyhdistys oli Viktor Julius von Wrightin vuonna 1883 perustama Helsingin Työväenyhdistys. Helsinkiin muodostui myöhemmin myös työväenyhdistyksien keskusjohto. Samana perustettiin vuonna myös Vaasan Työväenyhdistys. Vuonna 1886 perustettiin Oulun työväenseura ja vuotta myöhemmin Porin, Savonlinnan, Tampereen ja Turun työväenyhdistykset. Niiden alaisuuteen syntyi pian myös ammattiosastoja. Vuonna 1895 Suomessa oli jo yli 30 työväenyhdistystä. Näin syntynyttä porvarillista työväenliikettä kutsuttiin Viktor Julius von Wrightin mukaan wrightilaiseksi työväenliikkeeksi.
1900-luvun vaihteessa Suomeen perustettiin yhä enemmän tehtaita, mikä synnytti uuden väestöryhmän joka ansaitsi elantonsa palkkatyöllä. Tämän ryhmän oikeuksia sekä etuisuuksia varten ryhdyttiin perustamaan ensin suurimpiin kaupunkeihin työväenyhdistyksiä, ja järjestäytyminen levisi nopeasti kaikkialle maahan. 1900-luvun alussa työväentaloja pystytettiin Suomessa mittava määrä, moniin kuntiin ja pienempiinkiin kyliin. Tampereen työväenyhdistys rakensi Suomen ensimmäisen kivirakenteisen työväentalon 1900-luvun alussa.
Suomen työväenyhdistykset perustivat ensimmäiseksi työväen valtuuskunnan, joka keskittyi ajamaan äänioikeuden saamista työväestölle, 10-tuntista työpäivää ja yleistä koulupakkoa sekä maksutonta kansakoulupohjaista kouluopetusta. Ohjelmassa oli myös irtolaisten kiinnittäminen maahan ja ammattientarkastajain määrän lisääminen.


title: Työväenyhdistys

text:
Työväenyhdistysten edustajakokoukset (työväen edustajain kokoukset) olivat valtakunnallisia tapaamisia. Kolmannessa työväenedustajain kokouksessa Turussa 1899 perustettiin Suomen työväenpuolue, joka Forssan kokouksessa 1903 muutti nimensä Suomen Sosialidemokraattiseksi Puolueeksi.
1900-luvun alussa työväenliikkeestä tuli maassa merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja. Työväenyhdistysten ohella maahan syntyi työväenliikkeen muodostamia kulttuurisia yhteisöjä, kuten työväen urheiluseurat (TUL), työväentalot sekä osuustoimintaliikkeet sekä ammattiyhdistykset.


title: Apella

text: Apella oli antiikin Spartan kansankokous, joka vastasi muiden kaupunkien "ekklesiaa". Kaikki yli 30-vuotiaat miespuoliset Spartan kansalaiset saivat osallistua apellan kokoukseen. Kokouksen puheenjohtajina toimivat aluksi Spartan kuninkaat, mutta myöhemmin tästä tuli eforien tehtävä. Apellan jäsenillä ei ollut aloiteoikeutta ja he eivät myöskään saaneet keskustella ehdotuksista. Apella pystyi joka hyväksymään tai hylkäämään sille tehdyt esitykset. Vanhempien neuvostolla "gerusialla" oli kuitenkin veto-oikeus apellan päätöksiin.


title: Kotitonttu

text: Kotitonttu voi tarkoittaa:


title: Connecticut Sun

text:
Connecticut Sun (aiemmin Orlando Miracle) on yhdysvaltalainen koripalloseura, joka pelaa Women's National Basketball Association -liigassa. Seura pelaa kotiottelunsa Mohegan Sun Arenalla, joka sijaitsee Uncasvillen kylässä, Montvillen kaupungissa, Connecticutissa. Orlando Miracle aloitti WNBA:ssa kaudella 1999 ja oli tuolloin NBA-seura Orlando Magicin sisarseura. Seura pelasi kotiottelunsa TD Waterhouse Centressä Orlandossa, Floridassa. Vuonna 2003 seuran osti Mohegan Sun -kasino ja Miracle siirtyi Connecticutiin. Seura on kuulunut alusta alkaen WNBA:n itäiseen konferenssiin.
Neljän Orlandossa pelatun kautensa aikana seura ei juurikaan menestynyt. Orlando Miracle pääsi WNBA:n pudotuspeleihin kerran, vuonna 2000, jolloin se sijoittui runkosarjassa konferenssinsa kolmanneksi voittoprosentilla 50 (16 voittoa ja 16 tappiota). Seura putosi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella hävittyään ottelusarjan Cleveland Rockersia vastaan voitoin 1–2.


title: Connecticut Sun

text: Connecticutiin siirtymisen jälkeen seura pääsi vuosina 2003–2008 kuudesti peräkkäin pudotuspeleihin. Vuonna 2003 Sun sijoittui runkosarjassa konferenssinsa kolmanneksi voittoprosentilla 52,9 (18 voittoa ja 16 tappiota) ja kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella konferenssissaan samalla voittoprosentilla toiseksi sijoittuneen Charlotte Stingin. Sun voitti ottelusarjan Stingiä vastaan suoraan voitoin 2–0. Konferenssifinaaleissa seura sai vastaansa tulevan mestarin Detroit Shockin, joka voitti ottelusarjan suoraan kahdessa ottelussa. Vuonna 2004 Sun voitti itäisen konferenssin runkosarjan voittoprosentilla 52,9 ja sai ensimmäisellä pudotuspelikierroksella vastaansa Washington Mysticsin, joka kaatui voitoin 2–1. Idän konferenssifinaaleissa Sun kohtasi New York Libertyn, jonka seura voitti 2–0, ja WNBA:n loppuotteluissa vastaan asettui Seattle Storm, joka vei mestaruuden voitoin 2–1. Sun voitti loppuottelusarjan ensimmäisen ottelun 68–64 ja Storm kaksi jälkimmäistä ottelua pistein 67–65 ja 74–60.


title: Connecticut Sun

text: Kaudella 2005 Sun oli historiansa parhaalla voittoprosentilla 76,5 (26 voittoa ja kahdeksan tappiota) toisen kerran peräkkäin itäisen konferenssin runkosarjavoittaja. Voittoprosentti oli myös koko liigan paras. Pudotuspeleissä seura löi ensimmäisellä kierroksella Detroit Shockin suoraan kahdessa ottelussa ja konferenssifinaaleissa Indiana Feverin niin ikään 2–0, mutta tasaisessa loppuottelusarjassa Sacramento Monarchsia vastaan seura joutui taipumaan voitoin 1-3, pistein 65-69, 77-70, 55-66 ja 59-62. Kaudella 2006 Sun saavutti toistamiseen voittoprosentin 76,5, joka oli sinäkin vuonna WNBA:n paras. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella seura voitti Washington Mysticsin suoraan kahdessa ottelussa, mutta kärsi konferenssifinaaleissa tappion tulevalle mestarille Detroit Shockille, joka vei sarjan nimiinsä voitoin 2–1. Kauden päätyttyä Sunin valmentaja Mike Thibault palkittiin WNBA:n vuoden valmentajan palkinnolla.


title: Connecticut Sun

text: Kaudella 2007 Sun oli runkosarjassa konferenssinsa kolmas voittoprosentilla 52,9 (18 voittoa ja 16 tappiota) ja kaudella 2008 konferenssinsa toinen voittoprosentilla 61,8 (21 voittoa ja 13 tappiota). Pudotuspeleissä 2007 seura putosi ensimmäisen kerran Connecticutin-vuosinaan ensimmäisellä kierroksella hävittyään Indiana Feverille voitoin 1–2 ja pudotuspeleissä 2008 seura putosi niin ikään ensimmäisellä kierroksella hävittyään New York Libertylle voitoin 1–2. Thibault nimettiin vuonna 2008 toistamiseen WNBA:n vuoden valmentajaksi. Vuonna 2009 Sun jäi pudotuspelien ulkopuolelle ensimmäisen kerran Connecticutiin muuton jälkeen.


title: Connecticut Sun

text: Miraclen/Sunin organisaation historian paras pisteidentekijä on Nykesha Sales, joka kuului seuran kokoonpanoon kausina 1999–2007. Sales oli seuran paras pistenainen neljästi, kausina 2001 ja 2003–2005, ja toiseksi paras pistenainen kahdesti, 1999 ja 2002. Salesin WNBA-uran korkein pistekeskiarvo on 16,1 kaudelta 2003. Muita pisteiden teossa kunnostautuneita Sunin pelaajia ovat seurassa kaudet 1999–2003 pelannut Shannon Johnson, joka oli seuran paras pistenainen kahdesti, 1999 ja 2002, ja seurassa kaudet 1999–2006 pelannut Taj McWilliams-Franklin, joka oli Miraclen paras pisteidentekijä kaudella 2000. Kausilla 2006 ja 2007 Sunin paras pistenainen oli seuraa kaudesta 2001 edustanut Katie Douglas, jonka runkosarjan pistekeskiarvo oli ensiksi mainitulla kaudella 16,4 ja jälkimmäisellä tasan 17. Hän rikkoi molempina vuosina seuran yhden kauden piste-ennätyksen. Douglas siirtyi kauden 2007 jälkeen Indiana Feveriin vaihdossa Tamika Whitmoreen. Kausilla 2008 ja 2009 parhaan pistekeskiarvon saavuttanut Sunin pelaaja oli Ashja Jones.


title: Connecticut Sun

text: Levypalloissa seurahistorian selvä ykkösnimi on Taj McWilliams-Franklin, joka oli seuran sisäisen levypallotilaston kärjessä seitsemällä kaudella kahdeksasta, joka vuosi lukuun ottamatta vuotta 2002, jolloin hän oli suurimman osan kaudesta sivussa loukkaantumisen vuoksi. Parhaimman levypallokeskiarvon, 9,6, McWilliams-Franklin saavutti kaudella 2006. Eniten koriin johtaneita syöttöjä antanut pelaaja Sunin historiassa on seuraa kausina 2004–2009 edustanut Lindsay Whalen, joka ylitti Shannon Johnsonin nimissä olleen aiemman ennätyksen kaudella 2008.


title: Connecticut Sun

text: Tilanne 22. syyskuuta 2011:


title: Texas Flood (albumi)

text: Texas Flood on blues-rock-kitaristi ja laulaja Stevie Ray Vaughanin ja hänen yhtyeensä Double Troublen vuonna 1983 julkaistu debyyttialbumi.


title: Kai-Veikko Vuoristo

text: Kai-Veikko Vuoristo (s. 13. toukokuuta 1933 Viitasaari) on suomalainen maantieteilijä, filosofian tohtori ja Helsingin kauppakorkeakoulun talousmaantieteen emeritusprofessori. Hän on toimittanut maantiedeaiheista tietokirjallisuutta sekä kirjoittanut kaunokirjallisen teoksen "Hankien kimallus". Kirjailija Sari Vuoristo on Kai-Veikko Vuoriston tytär.


title: Timo Peltomaa

text: Timo Tapio Peltomaa (s. 26. heinäkuuta 1968 Toijala) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli laitahyökkääjä. Hän pelasi Ilveksessä numerolla 18 ja HPK:ssa numerolla 81.


title: Timo Peltomaa

text: Peltomaa aloitti uransa SM-liigassa Tampereen Ilveksessä, jossa hän pelasi kaudet 1987–1995. Tämän jälkeen hän pelasi yhden kauden HPK:ssa, jonka jälkeen kiekkoili kaudet 1996–1998 Saksan DEL-liigassa, ensimmäisen kauden Frankfurt Lionsissa ja toisen Augsburger Panther. Seuraavaksi hän palasi SM-liigaan pelaten kauden Ilveksessä ja kauden 1999–2000 Rauman Lukossa. Kaudet 2000–2002 hän pelasi Ruotsissa Timrå IK:ssa, minkä jälkeen hän pelasi Ilveksessä uransa loppuun saakka kaudet 2002–2005. Peltomaa voitti Ilveksessä SM-liigan jäähykuninkuuden kaudella 1993–1994 118 minuutilla ja 2002–2003 125 jäähyminuutilla.


title: Timo Peltomaa

text: Los Angeles Kings varasi Peltomaan NHL:ään 1988 varaustilaisuuden kahdeksannella kierroksella numerolla 154, mutta hän ei koskaan pelannut NHL:ssä. Maajoukkueurallaan Peltomaa pelasi Suomen maajoukkueessa 89 maaottelua. Hän edusti Suomea talviolympialaisissa 1992 ja Kanada Cupissa 1991. Hän oli mukana myös vuosien 1991, 1992 ja 1993 MM-kisoissa. Vuonna 1992 Suomi saavutti ensimmäisen MM-mitalinsa voittamalla turnauksessa hopeaa.


title: Timo Peltomaa

text: Peltomaa nousi Ilveksessä 1980-luvun lopulla kannattajien suosioon räväkän pelityylinsä vuoksi ja olikin koko uransa pidetty pelaaja tamperelaisten keskuudessa. HPK-kaudellaan hänet valittiin fanien suosikkipelaajaksi. Myös Raumalla hän pelasi hyvän kauden vuosituhannen vaihteessa. ”Tinke” Peltomaan bravuuri oli jalkakikka, jota hän viljeli lähinnä hauskuuttakseen yleisöä. Myös hienoista läpiajoista ja rajuista tuuletuksista on jäänyt historiaan monia tarinoita. Peltomaa oli todellinen taistelija ja väriläiskä, mutta myös erittäin kova ja fyysinen voimahyökkääjä. Hän oli myös ensimmäisiä roolipelaajia Pentti Matikaisen silloisessa maajoukkueessa. Kolme maalia vuoden 1992 MM-kisoissa Ron Hextallin taakse toivat miehelle lempinimen ”Kanadan kaataja”.


title: Timo Peltomaa

text: Peliuransa jälkeen Peltomaa on toiminut Ilveksen juniorijoukkueiden apuvalmentajana vuodesta 2011 alkaen.


title: Timo Peltomaa

text: Peltomaa on jääkiekkoilun ohella toiminut muun muassa ravintolayrittäjänä sekä televisiokommentaattorina. Vuodesta 2008 on Peltomaa toiminut valokuvausalan yrityksen "Valokuvia Timo Peltomaa Oy" toimitusjohtajana. Yritys toimii Tampereen Lielahdessa.


title: Timo Peltomaa

text: Peltomaa osallistui vuonna 2012 MTV3:lla esitettyyn Mestareiden Mestarit kilpailuun sijoittuen neljänneksi.