title: Albert Camus

text: Lapsuutensa ja nuoruutensa Camus vietti Ranskan silloisessa siirtomaassa Algeriassa. Hänen isänsä kaatui ensimmäisessä maailmansodassa, kun Albert oli vuoden ikäinen, ja poika eli köyhissä oloissa kuuron äitinsä ja isoäitinsä kanssa. Myös Albertin eno oli kuuro. Albert opiskeli lukiossa ja aloitti filosofian opinnot yliopistossa, mutta ne keskeytyivät hänen sairastuttuaan tuberkuloosiin. Camus liittyi 21-vuotiaana Algerian kommunistiseen puolueeseen, mutta hänet erotettiin kaksi vuotta myöhemmin. Hän oli mukana työväenteatterin toiminnassa ja työskenteli lehtimiehenä, kunnes muutti vuonna 1940 Ranskaan. Toisen maailmansodan aikana hän toimi aktiivisesti Ranskan vastarintaliikkeessä. Maan vapauduttua hänestä tuli "Combat"-lehden päätoimittaja.


title: Albert Camus

text: Camus'n tunnetuimpia teoksia ovat "Sivullinen" (1942), "Rutto" (1948) ja "Kapinoiva ihminen" (1953). Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1957. Hän oli Rudyard Kiplingin jälkeen nuorin palkinnon vastaanottaja.


title: Albert Camus

text: Kylmän sodan aikana Camus syrjäytyi Ranskan älymystön keskuudesta. Algerian sotaan hän omaksui maltillisen kannan, ja hänestä tuli epäsuosittu niin Ranskassa kuin Algeriassakin. Hän muokkasi muiden teoksia teatteriin (mm. Pedro Calderón, Fjodor Dostojevski, William Faulkner).


title: Albert Camus

text: Camus kuoli vuonna 1960 auto-onnettomuudessa Pariisin lähellä.


title: Albert Camus

text: Italialaisakateemikko Giovanni Catelli väitti vuonna 2011 italialaislehti Corriere della Serassa että Camus salamurhattiin. Catelli perusti väitteensä tšekkirunoilija Jan Zabranan päiväkirjoihin. Catelli huomasi, että italiankielisenä kirjana julkaistuista päiväkirjoista puuttui osa. Catellin mukaan Zabrana kuvaa siinä tapaamistaan venäläisen KGB-agentin kanssa. Agentti kertoi Zabranalle, että neuvostoagentit järjestivät auto-onnettomuuden, jossa Camus kuoli. Neuvostoagentit olivat asettaneet auton renkaaseen laitteen, joka sai sen räjähtämään tietyssä nopeudessa, Zabranan päiväkirjassa sanottiin.


title: Albert Camus

text: Catellin mukaan Neuvostoliiton ulkoministeri Dmitri Shepilov määräsi Camus’n tapettavaksi, koska oli raivostunut kirjailijan ranskalaislehdessä vuonna 1957 julkaistusta artikkelista. Siinä Camus syytti ministeriä Unkarin kansannousun murskaamisesta.


title: Albert Camus

text: Olivier Todd, entinen BBC:n Pariisin toimittaja ja kirjan "Albert Camus: Une Vie" ("Elämä") kirjoittaja, kuitenkin toteaa: "vaikka en millään lailla epäilekään etteikö KGB voisi tehdä jotain sellaista, en usko että tarina on totta".


title: James Earl Ray

text: James Earl Ray (10. maaliskuuta 1928 – 23. huhtikuuta 1998) oli yhdysvaltalainen mies, joka tuomittiin kansalaisoikeusliikkeen johtajan Martin Luther Kingin salamurhasta.


title: James Earl Ray

text: Ray pidätettiin 8. kesäkuuta 1968 Lontoossa Kingin 4. huhtikuuta tapahtuneesta salamurhasta ja hän tunnusti syyllisyytensä Memphisissä Tennesseessä 10. maaliskuuta. Hänet tuomittiin 99 vuodeksi vankilaan, ja hän vältti täten kuolemantuomion, vaikka on erittäin epätodennäköistä, että hänet olisi teloitettu, vaikka hänet olisi tuomittu kuolemaan, sillä Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vuoden 1972 päätöksessä Furman vs. Georgia kumottiin kaikki kuolemantuomioita koskevat lait.


title: James Earl Ray

text: Ray peruutti tunnustuksensa kolmen päivän sisällä tuomiostaan ja väitti, että henkilö, joka tunnettiin salanimellä ”Raoul”, oli sekaantunut asiaan, kuten oli myös hänen veljensä Johnny, mutta ei hän itse. Hän vietti loppuelämänsä yrittäen menestyksettä perua syyllisyyden tunnustuksensa.


title: James Earl Ray

text: Ray ja kuusi muuta vankia pakenivat vuonna 1977 vankilasta pian sen jälkeen kun Ray oli todistellut syyttömyyttään edustajainhuoneen salamurhia käsittelevälle komitealle "(House Select Committee on Assassinations)". Hänet saatiin kuitenkin kiinni ja hänet palautettiin vankilaan. Rangaistusta myös pidennettiin vankilapaon johdosta.


title: James Earl Ray

text: Ray kuoli hepatiitti C:n aiheuttaman munuaissairauden komplikaatioihin. Hepatiitti C oli luultavasti saatu verensiirrosta, jonka hän oli saanut vankilassa "(Brushy Mountain State Penitentiary)" tapahtuneen puukotuksen jälkeen.


title: James Earl Ray

text: Vuonna 1997 Martin Luther Kingin poika Dexter King tapasi Rayn ja tuki julkisesti hänen yrityksiään saada uusi oikeudenkäynti. Vuonna 1998 Kingin suku nosti kanteen Loyd Jowersia vastaan osallisuudesta Martin Luther Kingin murhaan johtaneeseen salaliittoon. Korostaakseen että kanteen tarkoituksena oli löytää totuus, Kingin suku vaati vahingonkorvauksena sata dollaria. Valamiehistö totesi Jowersin syylliseksi joulukuussa 1999. Oikeus myös katsoi että salaliittoon kuului myös valtiovallan edustajia.


title: James Earl Ray

text: 26. elokuuta 1998 Yhdysvaltain oikeusministeriö käynnisti tutkinnan Jowersin väitteistä. Tutkinta valmistui kesäkuussa 2000. Jowersin väitteitä salaliitosta ei pidetty uskottavina.


title: Paul Erdős

text: Paul Erdős (syntymänimeltään Erdős Pál) (26. maaliskuuta 1913 Budapest – 20. syyskuuta 1996) oli tuottelias unkarilainen matemaatikko. Hän työskenteli kombinatoriikan, verkkoteorian, lukuteorian, klassisen analyysin, arviointiteorian, joukko-opin ja todennäköisyyslaskennan parissa. Hänet tunnetaan myös ”legendaarisesta eksentrisestä” persoonallisuudesta.


title: Paul Erdős

text: Paul Erdős syntyi Budapestissä 1913 Anna ja Lajos Erdősin kolmantena lapsena. Perheen kaksi vanhinta lasta kuolivat ennen Paulin syntymää.


title: Paul Erdős

text: Erdős väitteli matematiikan tohtoriksi Budapestin yliopistossa 1934. Väiteltyään hän lähti Unkarin kasvavaa juutalaisvastaisuutta pakoon Isoon-Britanniaan ja myöhemmin Yhdysvaltoihin.


title: Paul Erdős

text: Erdős ei yleensä viihtynyt pitkää aikaa samassa paikassa ja hänet tulikin tunnetuksi tavastaan kiertää ympäri maailmaa tapaamassa muita matemaatikkoja asuen ja työskennellen heidän luonaan muutaman päivän ennen kuin lähti seuraavan matemaatikon luokse. Omaisuus ei merkinnyt hänelle kovinkaan paljoa, hän kuljetti suurinta osaa omaisuudestaan mukanaan matkalaukussa. Hänen työtahtinsa oli hurja, usein hän teki jopa 19-tuntisia työpäiviä.


title: Paul Erdős

text: Erdős kieltäytyi alkoholista ja kutsui sitä myrkyksi, mutta joi runsaasti kahvia ja käytti muitakin stimulantteja. Hänen äitinsä kuoltua 1971 Erdős alkoi käyttää amfetamiinia ja metyylifenidaattia, ja jatkoi niiden säännöllistä käyttöä loppuelämänsä. Vuonna 1979 Erdős löi ystävänsä Ronald Grahamin kanssa 500 dollarin vedon siitä, pystyisikö olemaan kuukauden käyttämättä amfetamiinia. Erdős voitti vedon mutta piti sitä jälkikäteen kuukauden mittaisena taka-askeleena matematiikan kehitykselle, sillä ei kertomansa mukaan kyennyt sen aikana saamaan matemaattisia ideoita.


title: Paul Erdős

text: Erdős oli hyvin tuottelias ja uskoi vahvasti yhteistyöhön. Hän julkaisikin noin 1500 artikkelia yhteensä 485 muun matemaatikon kanssa. Yhteistyökumppaneita hänellä oli siten enemmän kuin kenelläkään toisella matemaatikolla. Hän kannusti muita matemaatikkoja jatkuvasti syöttämällä heille uusia ongelmia ratkottavaksi. Hän asetti tavoitteekseen etsiä matemaattisia lapsineroja ympäri maailmaa ja opastaa heitä.


title: Paul Erdős

text: Erdős loi oman yleiskielensä soveltamalla matemaattisia ilmauksia arkisiin asioihin. Esimerkiksi lapsi on "epsilon", matematiikassa pientä tarkoittava kreikkalainen kirjain.


title: Paul Erdős

text: Paul Erdős kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1996 ollessaan 83-vuotias. Hän ei ollut naimisissa eikä hänellä ollut lapsia.


title: Paul Erdős

text: Koska Erdős oli hyvin tuottelias, puhutaan Erdősin luvusta. Tämä tunnusluku määräytyy seuraavasti: ne, jotka ovat kirjoittaneet yhteisen artikkelin Erdősin kanssa, saavat Erdősin luvun 1. Matemaatikko, jolla on yhteinen artikkeli Erdősin luvun 1 omaavan henkilön kanssa, saa Erdősin luvun 2, ja niin edelleen.


title: Ryhmä-X

text: Ryhmä-X () on yksi Marvelin vanhimmista sarjakuvista, joka kertoo mutanteista koostuvasta supersankarijoukosta. "Ryhmä-X:n" loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Ensimmäinen numero "X-Men #1" ilmestyi vuonna 1963. Sarjakuvasta on tehty televisiosarjoja, elokuvia ja videopelejä.


title: Ryhmä-X

text: Professori Charles Xavier perusti Lahjakkaiden nuorten koulun, jonka suojissa Ryhmä-X toimii. Itse asiassa Xavier on voimakas mutantti, telepaatti, joka opettaa nuoria mutantteja tulemaan toimeen voimiensa kanssa ja käyttämään niitä ihmiskunnan auttamiseen.


title: Ryhmä-X

text: Lee ja Kirby eivät kirjoittaneet sarjaa kovinkaan kauan, ja tilalle tuli uusia kirjoittajia, kuten Roy Thomas, Werner Roth ja Jim Steranko. Lehti ei menestynyt alussa kovinkaan hyvin, mutta sitä ei kuitenkaan missään vaiheessa lopetettu. Numerosta 67 alkaen lehdessä nähtiin vain uusintoja, ennen kuin numerossa spesiaali Giant-sized X-Men esitteli uuden ryhmän, joka jatkoi seikkailujaan numerosta 94.


title: Ryhmä-X

text: Alkuperäisessä ryhmässä oli viisi jäsentä:


title: Ryhmä-X

text: "X-Men" #1 esitteli lukijoille myös Ryhmä-X:n päävihollisen, Magneton. Tämä erittäin voimakas mutantti pystyi kontrolloimaan magneettikenttiä ja halusi mutanttien hallitsevan ihmiskuntaa. Myöhemmin paljastettiin myös, että Magneto ja Charles Xavier olivat kerran olleet parhaita ystäviä. Magneton mielipiteet ja tavoitteet olivat saaneet alkunsa hänen keskitysleirikokemuksistaan.


title: Ryhmä-X

text: Magneto ja hänen muodostamansa Pahojen Mutanttien Veljeskunta olivat Ryhmä-X:n alkuaikojen pahimmat vastustajat. Muita huomattavia vastustajia olivat Juggernaut (Cain Marko), joka oli Xavierin supervahva velipuoli josta oli tullut rikollinen, sekä Vahdit, jotka ovat mutantteja metsästäviä jättiläisrobotteja. X-miehet kohtasivat kuitenkin aivan yhtä usein unhoon jääviä mutanttirikollisia, hirviöitä ja ulkoavaruuden muukalaisia.


title: Ryhmä-X

text: Lei Wein ja Dave Cockrum loivat aivan uuden ryhmän "Giant-Size X-Men"-lehden ensimmäisessä numerossa.


title: Ryhmä-X

text: Siinä missä vanha lehti kertoi teineistä, uusi ryhmä muodostui aikuisista, jotka olivat jo löytäneet oman paikkansa maailmassa.


title: Ryhmä-X

text: Wein jaksoi olla mukana vain muutaman numeron ajan ja pian tilalle tuli Chris Claremont, jonka nimi edelleen yhdistetään tähän sarjakuvaan. Cockrum lähti muutaman vuoden kuluttua, ja seuraajaksi tuli John Byrne. Myöhemmin sarjaa kuvittivat muun muassa Paul Smith, John Romita Jr., Art Adams ja Marc Silvestri.


title: Ryhmä-X

text: Uuden Ryhmä-X:n ensimmäisessä kokoonpanossa olivat Wolverine (James "Logan" Howlett), Storm (Ororo Munroe), Painajainen (Kurt Wagner), Kolossi (Piotr Rasputin), Ulvoja (Sean Cassidy), Aurinkotuli (Shiro Yoshida) ja Myrskylintu (John Proudstar).


title: Ryhmä-X

text: Suomeksi "Ryhmä-X" alkoi ilmestyä vuonna 1982 "Ihmeneloset"-sarjakuvalehden jatkosarjana. Suomentaja käytti tuolloin Ryhmä-X:stä nimitystä "X-miehet". "X-miehet" oli "Ihmenelosten" jatkosarjana vuoteen 1984 asti, jolloin "Ihmeneloset" lakkautettiin. Samana vuonna Ryhmä-X sai oman suomenkielisen lehtensä. "Ryhmä-X" ilmestyi yhtäjaksoisesti vuosina 1984-1996. Lehti alkoi ilmestyä uudestaan vuonna 2001. Numerossa 12/2011 ilmoitettiin, että lehti ilmestyy vuonna 2012 ainoastaan 4 kertaa normaalin 12 sijaan. Lehti sai kuitenkin vielä jatkoaikaa, kunnes se vuoden 2013 lopussa viimein lakkautettiin täyttymättömiin markkinaodotuksiin vedoten.


title: Ryhmä-X

text: Ensimmäinen Ryhmä-X:stä tehty elokuva elokuva, "X-Men", sai ensi-iltansa vuonna 2000 ja oli erittäin suosittu. Jatko-osa "X-Men 2" sai ensi-iltansa vuonna 2003 ja jatkoi suosiota. Kolmas elokuva, "" sai ensi-iltansa vuonna 2006. Vuonna 2009 ensi-iltansa sai sarjan neljäs elokuva "", joka kertoo ajasta ennen kolmea elokuvaa. Elokuvassa keskitytään Wolverinen elämänvaiheisiin, mutta se myös vastaa moniin aiempien elokuvan asettamiin kysymyksiin. Vuonna 2011 ensi-iltansa saanut "" kertoo Professori Xavierin nuoruudesta ja tämän ystävyydestä Magnetoon, mutanttiakatemian perustamisesta ja ajasta, jolloin mutantit paljastavat itsensä maailmalle.


title: Ryhmä-X

text: Ryhmä-X:stä julkaistiin ensimmäinen animaatio vuonna 1989 Pryde of the X-Men, jonka oli tarkoitus aloittaa animaatiosarjan. Noin puolituntia kestänyt jakso sai kuitenkin todella paljon kritiikkiä, jonka vuoksi sen tuottaminen jäi kesken.


title: Ryhmä-X

text: Muutama vuosi myöhemmin Marvel Productionsin tuottamana syntyi varsinaisesti ensimmäinen Ryhmä-X:ään perustuva animaatiosarja X-Men, jonka avausjakso edellisen animaation tavoin oli kriittinen. Tuotannon ollessa vielä kesken animoinnin suhteen se päätettiin silti esittää televisiosta 31. lokakuuta 1992. Sarjan kolmannesta jaksosta eteenpäin animointi pysyi tuotannon mukaisesti hyvänä. X-Men sarja nousi samalla 1990-luvun suosituimpiin animaatiosarjoihin ja on edelleen monien sarjakuvafanien mielestä lähimpänä alkuperäisten sarjakuvien tarinoita, sekä hahmojen luonteet pysyivät uskollisena sarjakuville. Sarja päättyi lopulta vuonna 1997, jonka aikana siitä oli tuotettu 76 jaksoa. Se ei kuitenkaan saanut kriitikoilta mitään tunnustusta suuresta suosiosta huolimatta.


title: Ryhmä-X

text: X-Menin kanssa samaan aikaan esitetyssä sarjassa, Hämähäkkimiehen-animaatiosarjassa kaikki päähahmot X-Menistä esiintyivät viidessä jaksossa. Tosin Stormia lukuun ottamatta, muut esiintyivät vain kahdessa jaksossa. Syy miksi näin oli, oli koska kaikkien vierailevien X-Menien äänet olivat samat, kuin heidän omassa sarjassaan ja studio ei halunnut maksaa uudestaan suuria maksukustannuksia tuoda koko porukkaa uudestaan uusimaan roolejaan. Stormin ääninäyttelijä sattui olemaan lähistöllä joten hän pystyi uusimaan roolinsa helposti.


title: Ryhmä-X

text: Jaksot, jossa Ryhmä-Xn jäseniä esiintyi:


title: Ryhmä-X

text: Kolmas animaatio ja samalla toinen sarja esiteltiin vuonna 2000, kun Film Romanin tuottamana esitteli sankarit teini-ikäisinä, jotka olivat vasta tutustuneet uusiin kykyihinsä. Sarja esitteli samalla uusia hahmoja kuten X-23 ja Spyke. Muun muassa Wolverinen naisklooni X-23 nousi oman jaksonsa myötä suosituksi hahmoksi, jonka myötä siitä tehtiin oma 6-osainen minisarjakuva. Pääosin sarjan ensimmäinen tuotantokausi käsitteli Ryhmä-X:n ryhmän muodostumista sekä taistelua Magnetoa ja Veljeskuntaa vastaan, joka jatkuu myös toisella tuotantokaudella. Kolmas ja neljäs tuotantokausi käsittelee erihahmojen elämää henkilökohtaisesti, sekä yhdistää heidät pieniin ryhmiin erilaisia uhkia vastaan. Evolutionin ollessa enemmän suunnattu lapsille, kuin edellinen animaatio se ei saanut samanlaista suosiota. Kriitikot kuitenkin palkitsivat sarjan kahdesti Daytime Emmylla parhaasta äänitehosteista.


title: Ryhmä-X

text: Wolverine and the X-Men on Marvel Studiosin tuottama ja Sarjasta tuotettiin 26 jaksoa, joiden esitys alkoi latinalaisessa amerikassa 25. elokuuta 2008 portugaliksi dubattuna. Kanadassa sarjaa on esitetty 6. syyskuuta 2008 lähtien ja Yhdysvalloissa sarjan alkoi Nicktoons Networkilla 23. tammikuuta 2009.


title: Ryhmä-X

text: Kuten nimestä voi päätellä, sarja keskittyy pääasiassa Wolverineen, mutta myös muut ryhmän jäsenet ovat vahvasti mukana. Sarjassa seurataan vuoroin Wolverinen ja Ryhmän-X:n edesottamuksia nykyajassa, kuin myös Xavierin tulevaisuudessa.


title: Ryhmä-X

text: Sarja päättyi ensimmäisen kauden jälkeen Britanniassa maaliskuussa 2009 ja Yhdysvalloissa marraskuussa 2009. Osaksi syyksi on epäilty sarjan päättymistä Disneyn ostaessa Marvel-yhtiön. Huhtikuussa 2010 Chicago Comic & Entertainment Expo tapahtumassa ilmoitettiin sarjan loppumisen syyksi taloudelliset vaikeudet ja hahmojen käyttöoikeudet. Sarjan toisesta tuotantokaudesta oli jo tehty materiaalia mahdollista toistatuotantokautta varten. Esimerkiksi Deadpoolin ja Havokin piti esiintyä seuraavalla kaudella.


title: Ryhmä-X

text: Sarjan hahmot ovat pääasiassa pukeutuneet vuoden 2004 "X-Men ReLoad" -nimisen uudistetun sarjakuvan mukaisesti.


title: Ryhmä-X

text: Ryhmä-X:n jäseniä on esiintynyt usein videopeleissä.


title: Ryhmä-X

text: Storm, Wolverine, Kyklooppi ja Gambiitti esiintyvät Software Creationsin vuonna 1992 julkaisemassa -pelissä.Wolverine esiintyi pelattavana hahmona Activisionin 2003 julkaisemassa -pelissä.


title: Luettelo roolipelien julkaisijoista

text: Tämä on lista yrityksistä ja yksityisistä, jotka julkaisevat roolipelejä.


title: Kauko Röyhkä

text: Kauko Röyhkä (oikealta nimeltään Jukka-Pekka Välimaa, s. 12. helmikuuta 1959 Valkeakoski) on suomalainen rockmuusikko ja kirjailija. Röyhkän ura levyttävänä muusikkona ja romaanikirjailijana alkoi vuonna 1980. Kauko Röyhkän tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Lauralle”, ”Talo meren rannalla”, ”Paska kaupunki” ja ”Paha maa”. Röyhkän romaani "Kaksi aurinkoa" oli Finlandia-palkintoehdokkaana 1996. Vuonna 1995 Röyhkä sai Suomi-palkinnon ja vuonna 2009 Taiteen valtionpalkinnon.


title: Kauko Röyhkä

text: Vuoteen 2012 mennessä Röyhkältä on ilmestynyt yhteensä 26 albumia. Hänen tunnetuin yhtyeensä on ollut Narttu (eri kokoonpanoja vuosina 1980–1990 ja esiintymisiä jälleen vuonna 2012). Alusta alkaen Röyhkällä on ollut myös muita musiikillisia sivuprojekteja, joiden kanssa hän on levyttänyt, kuten 500 kg lihaa -yhtye. Röyhkä on myös sanoittanut muiden artistien lauluja.


title: Kauko Röyhkä

text: Jukka-Pekka Välimaa syntyi Valkeakoskella 12. helmikuuta 1959 ja kasvoi Oulussa äitinsä ja tätinsä kanssa. Hänen äitinsä kertoi isän näyttävän laulaja Kauko Käyhköltä, mistä on peräisin myös taiteilijanimi Kauko Röyhkä.


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkä päätti ryhtyä muusikoksi 1970-luvulla Lou Reedin vaikutuksesta. Tyyliltään kylmä Reed poikkesi kevyestä, valtavirtaisesta pop-musiikista. Röyhkän mukaan Reed sai hänet ajattelemaan, että ”rock voi olla taidetta – jopa yhtä hyvää kuin kirjallisuus tai elokuva parhaimmillaan.” Röyhkä hankki kaiken Lou Reedin musiikin, minkä käsiinsä sai. Röyhkä kirjoitti ylioppilaaksi 1978 ja pyrki Oulun yliopistoon, muttei tullut valituksi.


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkä oli 1978–1979 Oulussa työttömänä tai valtion työllistämistöissä. Tämän ajan hän käytti kirjan ja laulujen kirjoittamiseen. Useat "Steppaillen"-levyn lauluista syntyivät tällöin. Röyhkä perusti yhdessä RukiVehrin kanssa Narttu-nimisen yhtyeen. Yhtye ei jaksanut treenata, mikä harmitti Röyhkää. Saatuaan opiskelupaikan Röyhkä muutti Turkuun ja perusti uuden Nartun toisella kokoonpanolla. Turussa hän tapasi Ratsian konsertissa oululaisen Riku Mattilaan. Mattila oli kuullut Narttua sen esiintyessä Tuomari Nurmion lämmittelijänä Oulussa. Mattila oli innostunut yhtyeen sävellyksistä ja sanoituksista. Käydessään seuraavan kerran Oulussa Röyhkä otti heti Mattilaan yhteyttä ja perusti Nartun kolmannen kokoonpanon, jossa soittajina oli Mattilan lisäksi Ramblers-yhtyeen rumpali Heikki Tikka. Ramblersien manageri Antti Porkka innostui uudesta kokoonpanosta ja otti henkilökohtaisen lainan, jotta se pääsi Tampereelle tekemän masternauhan. Porkka kaupitteli Nartun tekemää masternauhaa Pokolle ja Johannalle, mutta vasta EMI teki sopimuksen sen julkaisemisesta "Steppaillen"-albumina.


title: Kauko Röyhkä

text: Kun esikoisromaani "Tien laidalla Waterloo" ja "Steppaillen" ilmestyivät syksyllä 1980, Röyhkä lopetti opiskelut ja muutti takaisin Ouluun, jossa Mattila ja Tikka asuivat.


title: Kauko Röyhkä

text: Musikkilehdistössä Narttu ei saanut vastakaikua. Yhtyeen levytyksiä ja varsinkin Röyhkän tekemisiä ja ulkomuotoa haukuttiin. EMI antoi yhtyeelle eropassit "Uusia tansseja" -levyn (1981) jälkeen ja Discophonille tehty "Mikki Hiiren myöhemmät vaiheet" (1982) myi vain parisataa kappaletta. Narttu hajosi ja Mattila muutti Helsinkiin. Tutustuttuaan Mats Huldéniin Röyhkä ja Riku Mattila päättivät yrittää vielä kerran ja pääsivätkin tekemään "Herra presidentti" -EP-levyn. Levyn kustantanut Johanna-yhtiö ajautui kuitenkin konkurssiin.


title: Kauko Röyhkä

text: Keväällä 1982 Röyhkä oli mukana perustamassa ”huumorimielessä” 500 kg lihaa -yhtyettä, jonka oli tarkoitus tehdä musiikkia Pupu Lihaviston ja RukiVehrin taidenäyttelyyn. Musiikki sävellettiin toisen yhtyeen vakiojäsenen Maritta Kuulan hyllystä sattumanvaraisesti valitun Uuno Kailaan runokirjan pohjalle. Albumi "Etkös ole ihmisparka" ilmestyi vuonna 1982. Taiteilijat Lihavisto ja RukiVehr soittivat itsekin pian yhtyeessä, jossa oli paljon kokoonpanovaihdoksia. Toinen pitkäsoitto "Ruusumajassa" julkaistiin 1986 ja "Akvaario" 1988. Yhtyeen toiminta hiipui tämän jälkeen yli kymmeneksi vuodeksi Röyhkän ja Kuulan muutettua Turusta Helsinkiin. 2000-luvulla yhtye julkaisi albumit "Sielu" (2004), "Nuori mies" (2007) ja "Yksinäinen ratsastaja" (2014).


title: Kauko Röyhkä

text: Johannan Atte Blom sai tyrkytettyä Nartun Euros-levy-yhtiölle. Narttu sai viisi päivää aikaa tehdä "Onnenpäivä"-levyn (1983) Helsingin Myllypurossa sijaitsevassa Millbrook-studiossa. Uusi levy sai kehuja lehdistössä, radiosoittoa ja sitä myytiin tuoreeltaan yli 4000 kappaletta.


title: Kauko Röyhkä

text: "Onnenpäivät" sai menestystä opiskelijoiden keskuudessa ja yhtye lähti kiertueelle. Tässä vaiheessa Jari Paulamäki palasi Narttuun korvaamaan Mats Huldénia.


title: Kauko Röyhkä

text: "Lauralle"-albumia (1984) levytettäessä Huldén palasi konserttimiksaajaksi ja aputuottajaksi. Narttu sai tuplasti studioaikaa edelliseen levytykseen verrattuna, kokonaista 80 tuntia. Levyltä julkaistiin single ”Lauralle”, joka sai huomattavasti radiosoittoa.


title: Kauko Röyhkä

text: Vaikka "Lauralle"-albumi myi hyvin, se ei saavuttanut kultalevyrajaa. Keikkasuosiota uusi levytys kasvatti entisestään. Suosiosta rohkaistuneena yhtye halusi tehdä seuraavasta levystä rosoisemman ja tylymmän. Juha Heininen palasi äänittäjäksi ja Huldén toimi Mattilan asemesta "Maa on voimaa" -levyn (1985) tuottajana. Kaikkien yllätykseksi Riku Mattila erosi Nartusta. Konsertteja oli kuitenkin runsaasti ja "Uusia tansseja"-levylläkin soittanut Jarmo Heikkinen korvasi Mattilan.


title: Kauko Röyhkä

text: "Pikku enkeli" -albumi (1986) äänitettiin Millbrook-studiossa osissa keikkojen ja kiertueiden välissä. Huldén toimi jälleen tuottajana ja Juha Heininen äänittäjänä. Ennen "Mielummin vanha kuin aikuinen" -albumin (1987) levytystä oli Heikkinen palannut Ouluun perustamaan The Bootsin yhtyettä ja hänen paikalleen valittiin Tommi Viksten. Huldén oli myös liittynyt yhtyeeseen täysipäiväiseksi soittajaksi. Albumi äänitettiin kiireisesti kymmenessä päivässä. Kriitikot valitsivat sen vuoden parhaaksi kotimaiseksi albumiksi.


title: Kauko Röyhkä

text: Jari Paulamäki erosi yhtyeestä liittyäkseen Even yhtyeeseen. Nartun sisällä Huldén siirtyi basistiksi. Keikkakiireiden lomassa levytettiin "Paha maa" -EP..


title: Kauko Röyhkä

text: Jatkuva keikkailu ja sen sivussa levyttäminen ajoi Narttua uuvuksiin. Röyhkä itsekin kärsi loppuunpalamisesta ja sai jopa psykosomaattisina oireina ihottumaa. "Ihmelapsen" (1988) levytyssessio oli riitaisa, ja se jatkui Helsingin juhlaviikkojen tilaustyöllä Röyhkälle. Tilastyöstä muodostui "Mutta, mutta" -EP. Röyhkä piti syntyneistä sävellyksistä, vakkei ollutkaan sovituksiin tyytyväinen.


title: Kauko Röyhkä

text: Hektinen keikkailu ja kiireiset levytykset söivät yhtyeen kestokykyä ja yhtenäisyyttä. Eripura ja riidat kasvoivat. Narttu hajosikin "Joko-tai"-albumin (1990) jälkeen.


title: Kauko Röyhkä

text: Nartun hajottua Röyhkä lähti Portugaliin kirjoittamaan romaania, mutta saikin aikaiseksi kappaleet levylle "Kaksi koiraa" (1990), joka levytettiin nopeasti. Jukka Uotilan mukaan se merkitsi täysin uuden musiikillisen ja sanoituksellisen tyylin löytymistä: ”demolta kuulostava karu diskanttivoittoinen äänimaailma poikkeaa täysin Nartun täyteläisestä pehmeydestä ja muistuttaa iskevyydessään vanhoja Chicago blues -levytyksiä.”


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkä perusti Kauko Röyhkä ja Combo -yhtyeen Gabi Hakasen, Mara Salmisen, Pekka Gröhnin ja Timo Vikkulan kanssa. Vuonna 1991 julkaistiin "Tyttöjen ystävä", jonka avausraita ”Kevät” on "Soundi"-lehden arvion mukaan yksi Röyhkän hienoimmista kappaleista. Levyn kokoonpanosta ainoastaan "Kaksi koiraa" -albumilla mukaan tullut kitaristi Timo Vikkula jatkoi yhtyeessä. Basistiksi vaihtui Ari Vaahtera ja rumpaliksi Tero Kling.


title: Kauko Röyhkä

text: "Jumalan lahja" (1993) todistaa Röyhkän silloisesta kiinnostuksesta okkultismiin. Levyn ilmestymisen aikoihin Röyhkä kutsuttiin vierailulle "Hyvät, pahat ja rumat" -ohjelmaan. Okkultismia ja satanismia sivunneen keskutelun myötä alkoi tiedotusvälineissä myllytys, jossa Röyhkä esiteltiin saatananpalvojaksi. Myöhemmin hän selvensi asiaa:


title: Kauko Röyhkä

text: Combo oli siirtynyt Herodes-levy-yhtiöltä ensin EMI:lle, josta se siirtyi Spinefarmille. Ari Vaahteran terveys alkoi reistailla. Combo sai joitain radiohittejä kuten ”Kevät” ja ”Sinä teit sen taas, Marjaana”. Riku Mattila tuli "Rock’n’roll-klisee"-levylle (1999) tuottajaksi.


title: Kauko Röyhkä

text: "Miss Farkku-Suomi" -levystä (2001) Röyhkä halusi tehdä romaanin rakenteen omaavan teemalevyn. Sittemmin hän kirjoitti levyn pohjalta kirjan, josta tehtiin vielä elokuva. Vuonna 2003 Riku Mattila soitti Röyhkälle tämän syntymäpäivänä ja ehdotti akustisen duon perustamista. Miehet alkoivat tehdä kappaleita Röyhkän työhuoneella ja ryhtyivät keikkailemaan vuonna 2004. Levyt "Etsijät" (2002) ja "Elämä ja kuolema" (2005) jäivät viimeisiksi Combo-levytyksiksi. "Elämä ja kuolema" ei saavuttanut suurta suosiota, joten Röyhkän toivo siirtyi Mattilan kanssa tekeillä olevaan levyyn.


title: Kauko Röyhkä

text: Vuonna 2007 Röyhkä esiintyi Mikkelin kaupungin jousiorkesterin solistina konsertissa ja esitti Veli-Matti ”Vellu” Halkosalmen orkesterille sovittamia vanhempia omia kappaleitaan. Ohjelmisto julkaistiin "Zaia"-nimisenä albumina 2008. Vuonna 2008 ilmestyi pitkään työstetty Röyhkän ja kitaristi Riku Mattilan yhteisalbumi "Kauko Röyhkä & Riku Mattila". Levy oli arvostelumenestys ja nousi Suomen albumilistan kakkoseksi. "Sue"-lehti valitsi sen 2000-luvun parhaaksi albumiksi vuonna 2009. Krautrock-duon Mika Rätön ja Jussi Lehtisalon kanssa Röyhkä muodosti yhtyeen Röyhkä ja Rättö ja Lehtisalo, jonka "Hiekkarantaa"-niminen albumi julkaistiin 2009. Vuonna 2011 Röyhkä ja Mattila julkaisivat levyn "Kaksi lensi tuulen mukaan". Röyhkä kirjoitti 140 laulua, joista Mattila valitsi albumille kolmetoista ja oli päävastuussa toteutuksesta. Yhtyeen ytimen muodostavat Mattila, Samae Koskinen, Marko Timonen ja Rikun poika Tenho Mattila. Isohkon jousisektion lisäksi mukana on paljon puhaltimia. Päätösraidalla ”Se on jotain ihmeellistä” soittaa Jimi Tenor itse rakentamaansa huilua.


title: Kauko Röyhkä

text: Vuonna 2012 julkaistiin Röyhkän tuotannosta kuuden CD:n kokoelma "Olen Messias". Uudelleen koottu Kauko Röyhkä & Narttu teki keikkoja kesällä ja syksyllä. Marraskuussa 2012 Röyhkän kokoama Uhrijuhla-yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä. Vuoden 2012 Narttu-keikoista julkaistiin 2013 konserttilevy "Pois valoista – live 2012". Vuonna 2014 Röyhkä julkaisi The Boots -yhtyeen kanssa tekemänsä levyn "Etelän peto" ja teki yhtyeen kanssa myös keikkoja. Maaliskuussa 2015 Uhrijuhla julkaisi toisen albuminsa "Jokainen on vapaa lintu". Tammikuussa 2016 Röyhkä/Inginmaa/Hypnomen-kokoonpano julkaisi ensimmäisen albuminsa "Huominen on uni". Joulukuussa 2016 ilmestyi "Aamyöiseen sateeseen" -albumi, joka sisältää kolme uutta kappaletta ja seitsemän uutta versiota Röyhkän kappaleista trion esittämänä. Maaliskuussa 2017 julkaistiin Röyhkän ja Severi Pyysalon yhteityölevy "Turmion suurherttua". Keväällä 2017 julkaisi ensimmäisen kappaleensa englanniksi laulava Valhe-yhtye, jonka Röyhkä perusti Crystal Clears -yhtyeen kanssa. Mukana on myös Röyhkän vaimo Olga Välimaa. Huhtikuussa 2018 Röyhkä ilmoitti eronneensa Valheesta ja keskittyvänsä suomenkieliseen tuotantoon. Syyskuussa 2018 Kauko Röyhkä & The Boots julkaisi toisen albuminsa "Maantien".


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkä on ollut uransa alusta asti merkittävä suomenkielinen sanoittaja, jonka teksteistä on tehty useita akateemisia opinnäytetöitä.


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkän ura kirjailijana alkoi 1980-luvun alussa teoksella "Tien laidalla Waterloo". Tämän jälkeen hän on kirjoittanut useita proosateoksia, elämäkerrallisia teoksia sekä muita kirjoja. Romaani "Kaksi aurinkoa" oli Finlandia-palkintoehdokkaana vuonna 1996. Hän on kirjoittanut kolumneja "Kalevaan" ja levyarvosteluja Rytmi-lehteen. Röyhkä on käsikirjoittanut myös kuunnelmia, joista hän on saanut sokeain kuunnelmapalkinnon kaksi kertaa.


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkän neljä ensimmäistä kirjaa julkaistiin 1980-luvulla Weilin+Göös -kustantajalla, jonka sulauduttua WSOY:hyn kirjailija piti tauon kirjoittamisessa. Röyhkälle tulikin innoituksen tyrehdyttyä melkein vuosikymmenen mittainen tauko proosan kirjoittamiseen.


title: Kauko Röyhkä

text: Vuonna 1996 valmistunutta "Kaksi aurinkoa" -romaaniaan hän aluksi tarjosi Otavalle, jonne Röyhkän kirjojen julkaisusta W&G:llä vastannut Leena Majander oli siirtynyt. Koska Röyhkän kirja ei miellyttänyt otavalaisia, hän tarjosi kirjaansa kustantamo Likelle, josta hän tunsi Liken perustajajäsenen Timo Ernamon. Röyhkän kirjallinen paluu sai paljon huomiota, kun "Kaksi aurinkoa" valittiin Finlandia-palkinto-ehdokkaaksi.


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkän 2010-luvun teoksia ovat muun muassa kaunokirjallinen teos "Kreikkalainen salaatti" ja valokuvaaja Juha Metson kanssa tehty "Rajantakainen Karjala". Röyhkän "Miss Farkku-Suomi" -romaanista Matti Kinnunen ohjasi ja käsikirjoitti elokuvan, jonka ensi-ilta oli vuonna 2012. Suomen elokuvasäätiö myönsi Periferia Productionsille 15 000 euron kehittämistuen hankkeeseen liittyen. Pääosaa esittää Mikko Neuvonen.


title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkä on käsikirjoittanut kolme toteutettua TV-elokuvaa: "Tien laidalla Waterloo" (1983), "Lapinpoika" (1999) ja "Onnellisten laiva" (2004). Nämä pohjautuvat hänen alkuperäisteksteihinsä. Lisäksi hän on käsikirjoittanut Jari Halosen elokuvan "Aleksis Kiven elämä" (2002), yhteistyössä Halosen ja Jorma Tommilan kanssa. lisäksi hän on työstänyt elokuvakäsikirjoitusta Aleister Crowleysta toistaiseksi rahoittamattomaan elokuvaprojektiin yhteistyössä Jari Halosen kanssa


title: Kauko Röyhkä

text: Valkeakoskella syntynyt Röyhkä on kasvanut Oulussa, opiskellut kirjallisuutta Turussa ja päätynyt myöhemmin Helsinkiin. Röyhkä muutti takaisin Turkuun 2009. Röyhkällä on kaksi tytärtä ensimmäisestä avioliitostaan ja poika toisesta. Röyhkä elää nykyisen vaimonsa ja poikansa kanssa Turussa. Röyhkän vaimo Olga Välimaa on myös muusikko.


title: Euroopan neuvosto

text: Euroopan neuvosto (lyhenne EN) on Euroopan vanhin ja laajin poliittinen yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestö. Se perustettiin 5. toukokuuta 1949 Lontoon sopimuksella ja se koostuu 47 jäsenvaltiosta (vuoden 2012 tilanne). Neuvosto pyrkii edistämään jäsenmaidensa yhtenäisyyttä, suojelemaan ihmisoikeuksia ja moniarvoista demokratiaa, parantamaan elinolosuhteita sekä edistämään inhimillisiä arvoja. Neuvoston päämaja on Strasbourgissa Ranskassa. Neuvoston perustaminen liittyy vuonna 1947 alkaneeseen kylmään sotaan ja toisen maailmansodan jälkeisiä liberaaleja arvoja korostavaan Paneurooppa-liikkeeseen.


title: Euroopan neuvosto

text: Neuvoston tärkeimmiksi tehtäviksi on vuodesta 1989 lähtien muodostunut muun muassa toimiminen kommunismin jälkeisten demokratioiden poliittisena ”ankkurina” ja näiden yhteiskuntien ihmisoikeustilanteen ”vahtikoirana”. Päätehtäviin kuuluu myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallinnollisten ja muiden uudistusprosessien avustaminen.


title: Euroopan neuvosto

text: Neuvoston yhteydessä puhutaan lähes koko Euroopan maanosasta (neuvoston jäsenenä 47 valtiota), ja siitä käytetään joskus muun muassa "Greater Europe" -nimitystä. Tämä siis poikkeaa huomattavasti siitä pienemmästä, 28 valtion alueesta, jonka Euroopan unioni muodostaa. Euroopan neuvostoa ei myöskään pidä sekoittaa EU:n Eurooppa-neuvostoon ("European Council"), jolla tarkoitetaan Euroopan "unionin" huippukokousta eli valtionpäämiestapaamista.


title: Euroopan neuvosto

text: Euroopan neuvoston jäsenvaltiot ratifioivat Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen, minkä mainitsemista oikeuksista voi vedota sopimusta valvovaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen sen jälkeen kun mahdolliset kansalliset muutoksenhakukeinot on käytetty.


title: Euroopan neuvosto

text: Euroopan unioni ja Euroopan neuvosto käyttävät samanlaista Euroopan lippua. Euroopan neuvoston kehittämän Euroopan lipun 12 kultaista tähteä muodostavat ympyrän, joka edustaa Euroopan kansojen liittoa. Kaksitoista tähteä kuvaavat täydellisyyttä ja yhtenäisyyttä. Lippujen sekaantumisen välttämiseksi Euroopan neuvosto käyttää usein myös tyyliteltyä Euroopan logoa, jossa on tyylitelty e-kirjain keskellä. Euroopan neuvosto on päättänyt vuodesta 1955 lähtien koko Eurooppaa edustavan lipun lisäksi myös muita myöhemmin Euroopan unioninkin käyttöön ottamia Euroopan symboleita, kuten esimerkiksi vuodesta 1972 lähtien käyttöön otetun Euroopan hymnin . Vuodesta 1964 Euroopan neuvoston perustamispäivää 5. toukokuuta 1949 juhlittiin Eurooppa-päivänä, myöhemmin Eurooppa-päivää ryhdyttiin viettämään 9. toukokuuta.


title: Euroopan neuvosto

text:
Euroopan neuvoston bujetti rahoitetaan pääosin jäsenmaiden lahjoituksilla. Kunkin jäsenmaan rahoitusosuus määräytyy kaavalla, joka ottaa huomioon maan asukasmäärän sekä bruttokansantuotteen. Suurimmat rahoittajamaat ovat Saksa, Iso-Britannia, Ranska, Italia, Venäjä ja Turkki, joiden osuus budjetista on lähes 65 %. Tämän lisäksi jäsenmaat voivat antaa vapaaehtoisia lahjoituksia Euroopan neuvoston ohjelmille.
Vuonna 2016 Euroopan neuvoston budjetti oli 442 255 900 euroa.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentti (lyhenne EP, epävirallisesti myös europarlamentti tai EU-parlamentti) on Euroopan unionin kansanedustuslaitos, jonka jäsenet eli mepit (MEP) valitaan suorilla vaaleilla joka viides vuosi. Vuoden 2014 europarlamenttivaalien jälkeen parlamenttiin kuuluu 751 jäsentä.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentti on Euroopan komission ja Euroopan unionin neuvoston eli ministerineuvoston ohella EU:n lainsäädäntöön osallistuva toimielin. Parlamentti toimii kolmessa eri paikassa ja maassa: Brysselissä (Belgia), Strasbourgissa (Ranska) ja Luxemburgissa (Luxemburg).


title: Euroopan parlamentti

text: Europarlamenttivaalit järjestetään viiden vuoden välein ja nykyisin eri jäsenmaissa lähestulkoon samanaikaisesti, mutta vaalijärjestelmä vaihtelee hieman jäsenmaan mukaan. Jokaisesta jäsenmaasta valitaan väkilukuun suhteutettu lukumäärä edustajia, lisäksi jokaisella maalla on pari pohjapaikkaa pienten jäsenvaltioiden edustuksen turvaamiseksi. Edustajat ovat ryhmittyneet europuolueiden mukaisiin europarlamenttiryhmiin, eivät siis jäsenmaittain.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin edeltäjiä olivat Euroopan hiili- ja teräsyhteisön yleinen edustajakokous, joka muodostui jäsenvaltioiden parlamenttien edustajista, sekä samalla periaatteella koottu Euroopan yhteisöjen yhteinen Euroopan parlamentaarinen edustajakokous. Nykyisen kaltaisen Euroopan parlamentin jäsenet eli europarlamentaarikot tai ”mepit” on vuodesta 1979 valittu suorilla vaaleilla.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin valta on kasvanut vuosikymmenten varrella. Aluksi parlamentti oli puhtaasti neuvoa-antava elin. 1970-luvulla siitä tuli neuvoston ohella osa unionin budjettipäätöksentekoa, joka olikin pitkään parlamentin ainoa todellinen valtaoikeus. Vuonna 1980 niin sanotun "isoglukoositapauksen" seurauksena parlamentti sai mahdollisuuden vaatia muutoksia myös EU:n lainsäädännön sisältöön. Parlamentin uutta valtaa vahvisti myös suorien vaalien kautta saavutettu demokraattinen mandaatti. Vuonna 1987 voimaan tulleen Euroopan yhtenäisasiakirjan myötä Euroopan parlamentista alkoi kehittyä todellinen lainsäädäntöelin. Yhteistoimintamenettely antoi parlamentille mahdollisuuden lainsäädäntöehdotuksen toiseen lukemiseen. Vuonna 1993 voimaan tullut Maastrichtin sopimus sisälsi parlamentin kannalta tärkeän yhteispäätösmenettelyn. Amsterdamin sopimuksessa 1999 parlamentti ja neuvosto tulivat valtaoikeuksiltaan samanarvoisiksi, ja parlamentin äänestys komission puheenjohtajasta tuli sitovaksi.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentti sai nykyisen valtansa Lissabonin sopimuksessa, joka tuli voimaan vuonna 2009. Sopimus käytännössä toteuttaa kaksikamarijärjestelmän, kun päätetään Euroopan unionin lainsäädännöstä, talousarvioista tai kansainvälisistä sopimuksista. Sopimuksen myötä parlamentti sai paljon lisää vaikutusvaltaa vuonna 2009 alkaneella vaalikaudella, kuten oikeuden käyttää todellista valtaa maatalous- ja kalastuspolitiikassa, kaikissa oikeus- ja sisäasioissa sekä talous- ja rahaliittoa koskevassa lainsäädännössä.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentti on EU-kansalaisia edustava toimielin, joka muodostaa unionin demokratian perustan. Euroopan parlamentilla on laajat valtuudet, ja se osallistuu täysipainoisesti unionin politiikan määrittelyyn. Parlamentti laatii lainsäädäntöä, käyttää budjetti- ja valvontavaltaa, osallistuu perussopimusten tarkistusmenettelyyn ja saattaa asioita unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi.


title: Euroopan parlamentti

text: Uusien jäsenvaltioiden liittymissopimukset ja kaikki assosiaatiosopimukset edellyttävät Euroopan parlamentin hyväksyntää. Menettelyä sovelletaan myös esimerkiksi muihin kansainvälisiin sopimuksiin, jos niillä on huomattavia vaikutuksia unionin talousarvioon. Parlamentin hyväksyntä tarvitaan lisäksi vaalimenettelyä koskeviin säädöksiin sekä silloin, kun neuvosto haluaa todeta, että jokin jäsenvaltio on selvästi vaarassa rikkoa unionin perusperiaatteita. Parlamentti voi tehdä aloitteen unionin perussopimusten muuttamiseksi sekä viime kädessä päättää, onko kutsuttava koolle perussopimusten muutoksia valmisteleva valmistelukunta.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentti osallistuu unionin lainsäädännön hyväksymiseen kunkin säädöksen oikeusperustan mukaan. Parlamentti on nykyisin neuvoston kanssa tasavertainen lainsäätäjä. Parlamentti osallistuu EU:n lainsäädäntöprosessiin tavallisen lainsäätämisjärjestyksen (entinen yhteispäätösmenettely) mukaan. Parlamentissa käsitellään ja hyväksytään komission antamat lakiehdotukset. Parlamentilla on myös aloiteoikeus lainsäädäntöasioissa, mikä tarkoittaa että se voi pyytää komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentti on Lissabonin sopimuksen voimaantulon 2009 jälkeen ollut neuvoston kanssa yhtäläisessä asemassa vuotuisessa talousarviomenettelyssä. Parlamentti on toinen unionin budjettivallan käyttäjistä, ja se osallistuu talousarviomenettelyyn valmisteluvaiheesta alkaen, etenkin kun laaditaan yleisiä suuntaviivoja ja tehdään menojen laatua koskevia päätöksiä. Parlamentti vahvistaa unionin talousarvion ja valvoo sen toteuttamista sekä myöntää toteuttamista koskevan vastuuvapauden. Parlamentin hyväksyntä vaaditaan myös monivuotiselle rahoituskehitykselle.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentilla on käytettävissään useita toimeenpanoa koskevia valvontakeinoja. Se hyväksyy jäsenvaltioiden nimeämän komission puheenjohtajan ja jäsenet. Sillä on mahdollisuus antaa komissiolle epäluottamuslause ja pakottaa komission jäsenet eroamaan. Komission ja neuvoston on vastattava parlamentin esittämiin kysymyksiin kyselytunnilla. Parlamentti voi asettaa väliaikaisia tutkintavaliokuntia epäillessään rikkomuksia tai epäkohtia unionin oikeutta sovellettaessa. Parlamentti valvoo myös yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa.


title: Euroopan parlamentti

text: Jos toinen toimielin rikkoo perussopimuksia, Euroopan parlamentilla on oikeus saattaa asia unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. Parlamentti voi tukea jonkun asianosaisen vaatimuksia unionin tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa. Parlamentti valitsee lisäksi Euroopan oikeusasiamiehen.


title: Euroopan parlamentti

text: Europarlamentin samaan poliittiseen perheeseen kuuluvat mepit muodostavat poliittisia ryhmiä, jotka muodostetaan uudelleen aina vaalien jälkeen.


title: Euroopan parlamentti

text: Oikeisto ja sosialistit ovat europarlamentin suurimmat ryhmät ja jakavat sen tärkeimmät johtopaikat. Johtopaikoille valitaan kokeneita suurten maiden parlamentaarikkoja tai sellaisia pienten maiden edustajia, jotka onnistuvat hankkimaan tukea suurista maista.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin täysistunto on parlamentin tärkein poliittinen elin. Täysistunnot järjestetään Brysselissä ja Strasbourgissa muutaman viikon välein. Kaikilla parlamentin jäsenillä on oikeus ja velvollisuus osallistua niihin.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentin toiseksi tärkein poliittinen elin on puheenjohtajakokous eli ryhmäjohtajakokous. Sen muodostavat parlamentin puhemies ja kaikkien poliittisten ryhmien puheenjohtjaat. Puheenjohtajakokous tekee parlamentin poliittista elämää koskevat ehdotukset ja päätökset, jos ne eivät kuulu täysistunnolle.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentin puhemiehistön muodostavat puhemies, 14 varapuhemiestä ja kvestorit, joilla on läsnäolo- ja puheoikeus. Puhemiehistö tekee parlamentin hallintoa koskevia päätöksiä. Parlamentin puhemies johtaa täysistuntoa, ryhmäjohtajien kokousta sekä puhemiehistöä sekä edustaa parlamenttia sen ulkosuhteissa.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin täysistuntojen valmistelua varten jäsenet jakautuvat 20 pysyvään valiokuntaan, jotka erikoistuvat eri aloihin. Tarvittaessa voidaan lisäksi perustaa alivaliokuntia, tutkintavaliokuntia ja väliaikaisia valiokuntia. Valiokunnissa tehdään Euroopan parlamentin keskeinen lainsäädäntötyö. Valiokunnissa on 25–71 jäsentä, ja niiden kokoukset ovat pääsääntöisesti julkisia. Saman poliittisen ryhmän edustajat kussakin valiokunnassa muodostavat valiokuntaryhmän, jota johtaa ja edustaa koordinaattori, oman valiokuntaryhmänsä puheenjohtaja.


title: Euroopan parlamentti

text: Jokaiselle parlamentissa valmisteltavalle ja päätettävälle asialle nimetään esittelijä, joka on yksi parlamentin jäsenistä. Hän vastaa asian läpiviennistä valiokunnassa ja täysistunnossa. Asioita kutsutaan usein esittelijän nimen mukaan.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin virallinen päätoimipaikka on Strasbourg, minkä lisäksi sillä on toimipaikka Brysselissä. Parlamentin sihteeristö puolestaan sijaitsee Luxemburgissa. Käytännössä parlamentti kokoontuu Strasbourgissa vain neljän päivän ajan kuukaudessa suorittamaan äänestyksiä täysistunnoissa. Muut täysistunnot, valiokuntatyöskentely ja erilaiset kuulemistilaisuudet tapahtuvat Brysselissä, missä parlamentilla on käytössään eniten tiloja.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentilla on 24 virallista työkieltä, joita ovat kaikkien jäsenmaiden viralliset kielet. Parlamentin keskustelut tulkataan ja dokumentit käännetään jokaiselle viralliselle kielelle. Valiokunnissakin dokumentit käännetään kaikille kielille, mutta tulkkaus on käytännön syistä suppeampaa. Poliittisissa ryhmissä käytetään vain muutamia työkieliä.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentissa työskentelee noin 700 kääntäjää ja juristi-lingvistiä sekä 330 tulkkia, joiden lisäksi käytössä on yli tuhat freelancer-kääntäjää ja tulkkia. Vuosittain parlamentissa käännetään yli 2 miljoonaa sivua tekstiä. Vuonna 2016 parlamentin budjetista arviolta 20–25 prosenttia liittyi kieliin ja kääntämiseen.


title: Euroopan parlamentti

text: Kielivalikoiman laajuuden olennaisin syy on parlamentin rooli suorilla vaaleilla valittuna lainsäätävänä elimenä – demokraattisesti valittaville parlamentin jäsenille ei voida asettaa kielivaatimuksia, ja parlamentin jäsenten on pystyttävä kommunikoimaan parlamentin työstä äänestäjille näiden omalla kielellä.


title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin vaalit pidetään joka viides vuosi. Niissä unionin jäsenmaiden kansalaiset valitsevat edustajansa Euroopan parlamenttiin. Vaalit ovat yleiset ja välittömät. Eri jäsenmaissa käytetään erilaisia vaalijärjestelmiä. Suomen vaalit ovat henkilövaalin ja listavaalin yhdistelmä. Seuraavat europarlamenttivaalit järjestetään kaikissa jäsenmaissa neljän päivän aikana toukokuussa 2019.


title: Euroopan parlamentti

text: Europarlamentissa on nykyisin 751 jäsentä. EU-mailla on paikkoja Euroopan parlamentissa seuraavasti vaalikaudella 2014–2019.Maiden paikkajako ei vastaa suoraan väkilukua, vaan pienillä mailla on suhteessa enemmän paikkoja kuin suurilla.


title: Euroopan parlamentti

text: Europarlamentaarikot eivät järjestäydy maittain, vaan kymmenen europuolueen ja seitsemän maanosanlaajuisen poliittisen ryhmän tunnusten alle. Ryhmät ovat ajan myötä vaihdelleet. Vuoden 2014 vaalien jälkeen Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät suuruusjärjestyksessä ovat:Euroopan parlamentti myöntää vuosittain neljä tunnustuspalkintoa: Saharov-mielipiteenvapauspalkinto ihmisoikeuksien ja sananvapauden puolustamisesta, Kaarle Suuren palkinto nuorten eurooppalaisten hankkeille, Euroopan kansalaisen palkinto merkittävistä teoista EU:n kansalaisten suhteisiin liittyen, ja LUX-palkinto elokuville.


title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentarium on Euroopan parlamentin vierailukeskus Brysselissä. Sen kiertokäynnillä esitellään Euroopan yhdentymisen vaiheita ja parlamentin toimintaa.


title: Enduro

text: Enduro on moottoripyörien luotettavuusajo. Kuljettajat taituroivat mitä erilaisimmissa maastoissa tiukan minuuttiaikataulun mukaan. Myöhästyminen aikatarkastusasemalta tietää sakkominuutteja. Reitin varrella on erikoiskokeita, joiden aikojen perusteella paremmuus ratkaistaan. Sekunteja mitataan niin motocrossradoilla, liukkailla nurmiradoilla sekä kunkin järjestäjämaan maastonmukaisella pätkällä. Portugalissa saattaa joutua ajamaan jyrkkiä vuorenrinteitä, kun taas Suomessa ylitellään soita kaksipyöräisellä.


title: Enduro

text: Menestyneimpiä suomalaisia endurokuljettajia kautta aikojen ovat Juha Salminen, Kari Tiainen, Samuli Aro ja Mika Ahola.


title: Enduro

text:
Korkein kilpailutaso on Enduron maailmanmestaruussarja ja arvostetuin yksittäinen kilpailu ja samalla maajoukkueiden mm-kilpailu on kansainvälinen kuuden päivän ajo ISDE. Se järjestettiin Suomessa Haminan ja Kotkan seudulla vuonna 2011.
Suomessa ajetaan Enduron Suomenmestaruussarjaa.


title: Reima Pietilä

text: Frans Reima Ilmari Pietilä (25. elokuuta 1923 Turku – 26. elokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1953. Vuosina 1973–1979 Pietilä toimi Oulun yliopiston arkkitehtiosaston professorina.


title: Reima Pietilä

text: Pietilä työskenteli opiskeluaikana 1947 Ilmari Niemeläisen ja 1948–1949 Einari Teräsvirran toimistossa ja Ragnar Ypyän toimistossa ja oli valmistuessaan lähes 30-vuotias. Hänen läpimurotyönsä oli Brysselin maailmannäyttelyn Suomen paviljonki, johon hän on kertonut saaneensa innoituksen Aulis Blomstedtilta. Sen suunnittelussa hän käytti tilamoduuleja ja pyrki siinä sekä luonnonmukaiseen että älylliseen tulokseen.


title: Reima Pietilä

text: Akateemikon arvonimen vuonna 1982 saanut Pietilä oli Suomen merkittävimpiä nykyarkkitehteja. Hänen työnsä ovat omaleimaisia ja rohkeasti tavanomaisista normeista poikkeavia suomalaisessa rakennustaiteessa. Useimmat töistään Pietilä teki yhdessä vaimonsa Raili Pietilän kanssa. Pietilöitä pidetään usein kansainvälisesti tunnetuimpina suomalaisina arkkitehteina Alvar Aallon jälkeen. Pietilä sai vuonna 1987 elämäntyöstään UIA-kultamitalin ("Union internationale des architectes").


title: Reima Pietilä

text: Tyyliltään Pietilät edustavat orgaanista arkkitehtuuria.


title: Reima Pietilä

text: Reima Pietilä sai 70-vuotissyntymäpäiväjuhlassaan sairauskohtauksen, johon hän kuoli seuraavana päivänä.


title: Reima Pietilä

text: Pietilän mukaan on nimetty Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva Pietilänkatu. Koska etunimi ei esiinny kadunnimessä, kaupunki on mahdollisesti halunnut kunnioittaa samalla Raili Pietilän työtä. Pietilät suunnittelivat Hervantaan niin sanotun keskusakselin, ja se on heidän laajin rakennuskokonaisuutensa Suomessa.


title: Reima Pietilä

text: Taiteilija Tuulikki Pietilä oli Reima Pietilän sisar.


title: Tampereen kaupungin pääkirjasto

text: Tampereen kaupungin pääkirjasto (tunnetaan myös nimellä Metso) sijaitsee Tampereen keskustassa Hämeenpuiston puolivälissä. Se on Tampereen kaupunginkirjaston päätoimipiste.


title: Tampereen kaupungin pääkirjasto

text: Vuonna 1978 järjestettyyn Tampereen uuden pääkirjaston arkkitehtikilpailuun osallistui 120 ehdotusta, joista voittajaksi valittiin arkkitehtien Raili ja Reima Pietilän ehdotus ”Soidinkuvat”. Nimitys Metso tulee kirjaston ulkomuodosta ylhäältä katsottuna.


title: Tampereen kaupungin pääkirjasto

text: Palkintolautakunta piti Pietilöiden ehdotusta yksimielisesti selvästi muita ehdotuksia ansiokkaampana. Palkintolautakunta uskoi, että kaupunki saisi ehdotuksesta nykyaikaisen ja hyvin toimivan kirjastorakennuksen, joka samalla toisi kaupunkikuvaan mieliinpainuvasti omaleimaisen ja monumentaalisen lisän.


title: Tampereen kaupungin pääkirjasto

text: Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1983 ja ne kestivät kolme vuotta. Rakennus avattiin yleisölle 21. elokuuta 1986 ja vihittiin 10. lokakuuta 1986.


title: Tampereen kaupungin pääkirjasto

text: Kirjaston yhteydessä toimii kirjastokahvila Café Metso. Rakennuksen alakerrassa sijaitsi pitkään myös kaksi museota, Tampereen taidemuseon Muumilaakso ja Tampereen Kivimuseo. Ne joutuivat kuitenkin muuttamaan pois talon remontin vuoksi. Muumilaakso toimi tammikuun 2013 alusta vuoteen 2016 Tampereen taidemuseon alakerrassa. Vuonna 2017 Muumilaakso muutti Tampere-taloon ja sai uudeksi nimekseen Muumimuseo. Kivimuseo avattiin uudelleen Vapriikissa joulukuussa 2014.


title: Tampereen kaupungin pääkirjasto

text: Kirjastossa aloitettiin vuonna 2015 perusteellinen remontti. Se valmistui marraskuussa vuonna 2017 ja tuli maksamaan 11,5 miljoonaa euroa. Remontissa päivitettiin kirjaston kaikki toiminnot. Alakerran museoiden tilalle valmistui hiljainen tila, mikrofilmihuone ja avara oleskelutila. Lisäksi kirjaston parvikerrokseen siirtyi aiemmin Frenckellin vanhassa pannuhuoneessa toiminut Frenckellin Lehtilukusali.


title: Juhani Katainen

text: Reino Paavo Juhani Katainen (s. 30. marraskuuta 1941 Rovaniemi) on suomalainen arkkitehti.


title: Juhani Katainen

text: Katainen syntyi opettajien Reino Katainen ja Hilkka Pasanen perheeseen. Hän avioitui 1998 Anne Jarvan kanssa. Ylioppilaaksi Katainen tuli 1959, arkkitehdiksi hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1965. Kataisella on ollut oma suunnittelutoimisto vuodesta 1968. Teknillisen korkeakoulun tuntiopettaja hän oli 1968–1969 ja erikoisopettaja 1969–1972. Katainen toimi Tampereen teknillisen korkeakoulun rakennussuunnittelun professorina 1988–2005 ja arkkitehtuurin osaston johtajana 1992–2005. Hänellä on ollut useita kansallisia ja kansainvälisiä alansa luottamustehtäviä, kuten Euroopan arkkitehtien järjestön varapuheenjohtajuus ja puheenjohtajuus. Hän on myös Yhdysvaltojen, Etelä-Korean ja Meksikon arkkitehtiliittojen kunniajäsen. Teknillisten tieteiden akatemian jäsen Katainen on ollut vuodesta 2002.


title: Juhani Katainen

text: Katainen on toteuttanut muun muassa seuraavat suunnittelutyöt:


title: Juhani Katainen

text: Katainen piti vuonna 2007 Helsingissä näyttelyn maalauksistaan ja on julkaissut kaksi teosta, "Heijastuksia Japanista" (2006) ja "Muistoja Japanista" (2007).


title: PKI

text:
Public Key Infrastructure (PKI) eli suoraan käännettynä "julkisen avaimen perusrakenne/infrastruktuuri" tai kuvaavammin "julkisten avainten hallintajärjestelmä" on järjestely, joka vastaa julkisen avaimen salausjärjestelmien yhteen perushaasteeseen: miten luottaa vapaasti levitetyn julkisen avaimen aitouteen. Julkisen avaimen menetelmiä voi kyllä käyttää ilmankin PKI-järjestelyä. PKI on terminä peräisin X.509-standardista. PKI-järjestelmissä luotettava taho ("varmentaja") allekirjoittaa digitaalisesti julkisen avaimen tunnistetietoineen, jolloin allekirjoitettua avainta lisätietoineen ("varmenne") voidaan jakaa, ja sen vastaanottajat voivat teoriassa varmistua allekirjoituksen teknisen oikeellisuuden ja allekirjoittavan tahon luotettavuuden perusteella, että vastaanotetun avaimen tunnistetiedot ovat oikeat.
PKI ideana on peräisin ajalta ennen Internetiä, mutta kovasta yrityksestä huolimatta PKI-markkinat ovat hyvin pienet. Suurin osa luottamuksellisesta viestinnästä, mukaan lukien kaupankäynti verkoissa, tapahtuu joko ilman PKI:tä tai sitä hyvin pinnallisesti soveltaen, lähinnä vain SSL-palvelinvarmenteen muodossa. PKI-järjestelmiin on kuitenkin investoitu huomattavia summia. Useimmat PKI-hankkeet ovat kuitenkin olleet melko vaatimattomia menestyksiä. Syiksi on mainittu mm. julkisen avaimen teknologian käsitteellinen vaikeus, X.509-standardin puutteet ja epämääräisyys ja siten yhteensopivuusongelmat sekä teknologian, busineksen, juridiikan ja politiikan sekoittuminen hankalasti varmenteiden luottamussuhteissa.


title: PKI

text:
VTV arvostelee Suomen valtion varmennehankkeita:
http://www.vtv.fi/files/145/161_2008_Tunnistuspalvelut_NETTI.pdf


title: PKI

text:
Vastaava tarkastusvirasto GAO sanoo Yhdysvalloissa:
http://www.informationweek.com/news/security/privacy/showArticle.jhtml?articleID=17301563


title: PKI

text: Uudessa-Seelannissa:


PKI


title: PKI

text: PKI Considered Harmful -sivusto:


title: SSL

text: SSL viittaa muun muassa seuraaviin asioihin:


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Digitaalinen allekirjoitus eli sähköinen allekirjoitus on sähköiseen viestiin tehty julkiseen avaimeen perustuva allekirjoitus, joka varmentaa tietyn viestin sisällön ja allekirjoittajan henkilöllisyyden. Mikäli viestiä muutetaan, allekirjoitus paljastaa väärennöksen.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Jos viestiä on muutettu sen tallentamisen tai siirtämisen aikana tai joku yrittää esiintyä väärällä henkilöllisyydellä, matemaattinen allekirjoitus ei enää täsmää. Perinteisesti digitaalista allekirjoitusta on käytetty sähköposteissa lähettäjän todentamiseen. Nykyisin digitaaliset allekirjoitukset ovat laajassa käytössä Virossa jossa vakiintuneeksi allekirjoitustavaksi on muodostunut DigiDoc-tiedostomuoto jota käytetään qDigiDoc-sovelluksella tai Web-palvelussa selaimen pluginilla. Digitaalisen allekirjoittamisen ratkaisuja tarjoavat Suomessakin monet yritykset.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Sähköinen allekirjoitus on tietoverkoissa tapahtuvan sähköisen asioinnin perusvaatimus, sillä se takaa kirjoittajan allekirjoituksen aitouden.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Useat julkisen avaimen menetelmät soveltuvat myös digitaalisten allekirjoitusten luomiseen.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text:
Sähköisiä allekirjoituksia on useita eri tyyppisiä, koska niitä on kehitetty eri tahojen toimesta erilaisiin käyttötarpeisiin. Järjestelmät eivät ole keskenään yhteensopivia.
Digitaalisen allekirjoituksen tehdessään allekirjoittaja laskee allekirjoitettavasta viestistä yksisuuntaisen funktion avulla tiivisteen, jonka hän salaa yksityisellä avaimellaan. Vastaanottaja laskee saamastaan viestistä myös tiivisteen ja vertaa sitä allekirjoittajan varmenteesta saadulla julkisella avaimella avaamaansa salattuun tiivisteeseen. Mikäli tiivisteet ovat samat, on viesti kulkenut ehyenä (muuttumattomana) ja sen on allekirjoittanut juuri se henkilö, joka varmenteessa mainitaan.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Sähköinen allekirjoitusprosessi tarkoittaa, että yrityksen toimihenkilö lähettää asiakirjan allekirjoittajalle lisäämällä vastaanottajan nimen, sähköpostisoitteen sekä allekirjoitettavan PDF-tiedoston sähköisen allekirjoittamisen palveluun.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Allekirjoittaja vastaanottaa sähköpostiinsa allekirjoituskutsun, josta hän siirtyy tunnistautumaan ja allekirjoittamaan asiakirjan.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Kun asiakirja on allekirjoitettu, yrityksen toimihenkilö saa tiedon uudesta allekirjoitetusta asiakirjasta sähköpostiinsa ja voi tallentaa allekirjoitetun asiakirjan palvelusta.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Suomessa säädettiin vuonna 1999 laki sähköisestä allekirjoituksesta, jonka mukaan Euroopan unionin laatuvarmenteen kriteerit täyttävällä varmenteella tehty digitaalinen allekirjoitus on "vähintään yhtä pätevä kuin perinteinenkin". Käytännössä tällä hetkellä ainoa vaatimukset täyttävä Suomessa saatavilla oleva varmenne on poliisin myöntämällä sirullisella henkilökortilla.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Laki sähköisestä asioinnista antaa oikeudellisen suojan asioida, käydä kauppaa ja tarjota palveluita Internetissä. Jos tapahtuman yksi osapuoli myöhemmin yrittää kiistää tehneensä osuutensa tapahtumaan, on kaikella normaali lain suoja, joka on tarvittaessa ratkaistavissa tuomioistuimissa.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Digitaalisen allekirjoitusjärjestelmän luotettavuutta epäillään laajasti. Osa kritiikistä on perusteltua ja sen riskit hallittavissa, osa on pelkkää tiedon puutetta ja perusteetonta epäluuloa. Järjestelmä vaatii toimiakseen luotettavan tietojärjestelmän, jonka tietoturvaa ei ole murrettu. Käyttäjän tietokoneella ei siis saa olla haittaohjelmaa joka voisi salakuunnella käyttäjän salasanan tai PIN-koodin, kopioida salaiset avaimet ja jopa tehdä luvattomia allekirjoituksia henkilöllisyyden oikean omistajan nimissä.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Salaisten avaimien kopiointi on yleensä estetty tallentamalla ne fyysiselle, elektroniselle sirukortille joissa suora pääsy avaimiin on yleensä estetty, jopa kortin oikealta omistajalta. Sallittua on vain kortilla tehtävät allekirjoitustapahtumat sitä varten tehtyä rajapintaa käyttäen. Koska kopiointi on estetty, ainoa tapa saada salaiset avaimet haltuunsa on päästä niihin käsiksi fyysisesti, joka ei ole tietoverkossa mahdollista.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: PIN-koodin salakuuntelu voidaan estää käyttämällä älykorttia tai vastaavaa elektronista tallennusvälinettä ja syöttämällä koodi kortinlukijan tai laitteen omalla näppämistöllä. Tietokoneesta vastaanotetaan pelkkä allekirjoitettava tiiviste lukijalaitteeseen ja takaisin annetaan allekirjoitettu vastaus. Tällöin PIN-numero ei altistu missään vaiheessa haittaohjelmien luettavaksi ja laitteiston käyttäjä havaitsee ylimääräiset allekirjoituspyynnöt, koska ei ole itse aloittanut tapahtumia. Omalla näppäimistöllä varustettujen laitteiden elektroniikka ja ohjelmistot ovat niin rajoittuneita, että niihin ei voi tunkeutua haittaohjelmilla.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Haittaohjelmasta saastuneiden ohjelmien tapauksessa käyttäjä harhautetaan allekirjoittamaan muuta mitä hänelle ruudulla esitetään ja tosiasiallisesti järjestelmässä allekirjoitetaan petos uhrin varmenteella. Käytännössä riski on minimoitu tapahtumakohtaisilla rajoituksilla, jolloin esimerkiksi väärän maksutapahtuman aiheuttama vahinko ei aiheuta isoa vahinkoa ja ympäristön saastuminen paljastuu sen käyttäjille.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Takaportti on järjestelmän eri osien valmistajien sisään rakentama heikkous jolla yksi tai useampi heistä voi murtaa allekirjoituksen tietoturvan ja luoda halutessaan väärennettyjä tapahtumia. Koko PKI-järjestelmän turvallisuus perustuu sen osien valmistajien ja varmenteiden takaajien luotettavuuteen. Jos tätä luottosuhdetta ei ole, luotettavan järjestelmän kriteeri ei täyty, eikä sitä voi korjata.


title: Digitaalinen allekirjoitus

text: Ylläolevat riskit ovat teoriassa mahdollisia ja niitä vastaan voi suojautua mainituilla tavoilla. Käytännössä digitaalisen allekirjoituksen käyttöönotto on iso parannus nykyiseen, esimerkiksi pankkitunnuksilla ("OTP, one time password") tapahtuviin tapahtumien varmentamiseen, missä ei nykyään käytetä mitään edellä mainittuja suojauksia vaan ne ovat käytännössä pelkkiä salasanoja. Kaikki mainitut riskit liittyvät myös niiden käyttöön. Pankkitunnusten kopioinnilla tehdyistä väärinkäytöksissä uhri ei ole yleensä ymmärtänyt joutuneensa petoksen kohteeksi. useimmat pankkitunnuksilla tehdyt petokset olisivat jääneet tekemättä, jos olisi käytetty henkilökorttia.


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Luotettava tietojenkäsittely () on tietokoneen tai muun järjestelmän luotettava ja turvallinen perusrakenne, joka valvoo tietoturvan toteutumista sovellusten ja käyttäjien kesken. Useimmin TCB:n muodostaa laitteisto ja käyttöjärjestelmä tietoturvapalveluineen.


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Usean käyttäjän koneella on se ongelma, että eri käyttäjät saattaisivat lukea toistensa tiedostoja tai jonkin käyttäjän ohjelma saattaisi kirjoittaa toisen käyttäjän ohjelmien muistialueille. Käyttäjä voisi myös jättää sisäänkirjautumisruudun näköisen haittaohjelman käyntiin ja lähteä koneelta.


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Käyttöjärjestelmä kuitenkin estää tällaiset toimet ja tarjoaa turvalliset perusraamit käyttäjien ja sovellusten ajamiselle. Tätä käyttöjärjestelmän osaa, jonka kautta kaikki sovellusten välinen vuorovaikutus tapahtuu, kutsutaan TCB-pohjaksi. Sovellukset eivät esimerkiksi saa kirjoittaa suoraan levylle johonkin tiedostoon, vaan niiden pitää pyytää käyttöjärjestelmää tekemään se puolestaan, jolloin käyttöjärjestelmä voi tarkistaa, että sovelluksella todella on oikeudet kirjoittaa tuohon tiedostoon.


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Kaikissa käyttöjärjestelmissä ei TCB-pohjaa ole. Vanha MS-DOS sekä MS Windowsin työasemaversiot (95, 98 ja Millennium Edition) eivät juurikaan sisältäneet tällaisia tietoturvapalveluita, vaan käyttäjät voivat esimerkiksi vapaasti lukea toistensa tiedostoja. Windows NT:ssä sen sijaan oli melko vahva ja laaja TCB. SCO UNIXissa oli mahdollista ottaa käyttöön vahva TCB.


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Yhdysvaltain puolustusministeriö on julkaissut 1980- ja 1990-luvuilla tietokoneiden turvallisuuteen liittyviä standardeja ja ohjeita, ns. Sateenkaarikirjojen sarjan (engl. "Rainbow Series"). Sen eräässä osassa, Oranssissa kirjassa (engl. "DoD Trusted Computer System Evaluation Criteria, "5200.28-STD), määritellään tietoturvaluokituksia käyttöjärjestelmien rakenteille. TCB ja sen tarjoamat erilaiset palvelut on sisällytetty kyseisiin määritelmiin.


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Äärimmilleen vietynä tietoturvamekanismit ja TCB johtavat siihen, että edes järjestelmäylläpitäjällä ei ole oikeuksia tehdä kaikkia asioita järjestelmässä.


title: Jalmari Finne

text: Adolf Jalmari Finne (11. elokuuta 1874 Kangasala – 3. tammikuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, suomentaja, teatterinjohtaja sekä suku- ja asutushistorioitsija. Hänen nykymaineensa perustuu erityisesti Kiljusen herrasväestä kertovaan kirjasarjaan.


title: Jalmari Finne

text: Jalmari Finnen vanhemmat olivat kirjakauppias J. Gustaf Adolf Finne ja Vilhelmina Westerling. Finnen lapsuudessa hänen perheensä piti kauppaa Kangasalan keskustassa. 1885 perhe muutti Helsinkiin. Finne pääsi ylioppilaaksi 1894 Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta. Näyttelijä Olga Poppius ja taiteilija, opettaja Hilkka Finne olivat Jalmari Finnen sisaria.


title: Jalmari Finne

text: Finne toimi ohjaajana Suomalaisessa Teatterissa 1896–1903 ja johtajana ensin Kansallisteatterissa 1903–1904 ja sitten Viipurin Maaseututeatterissa 1904–1907 ja uudelleen 1913–1914. Tämän jälkeen hän jatkoi vapaana kirjailijana. Finnen kahdeksanosainen lastenkirjasarja hullunkurisesta Kiljusen herrasväestä ilmestyi vuosina 1914–1925. Sen lisäksi hän kirjoitti muita romaaneja ja näytelmiä. Finnen suomennoksiin kuuluu esimerkiksi Maurice Maeterlinckin ja Maurice Leblancin romaaneja ranskan kielestä, Zacharias Topeliuksen libretto Fredrik Paciuksen oopperaan Kung Karls Jakt sekä Richard Wagnerin oopperalibretto "Valkyyria" saksan kielestä. Historioitsijana hänen suuri saavutuksensa oli aloittaa Suomen asutuksen yleisluettelo. Finne harrasti myös sukututkimusta, grafologiaa, säveltämistä ja sanoittamista.


title: Jalmari Finne

text: Finne kuoli 63-vuotiaana tammikuussa 1938. Hänet on haudattu synnyinpitäjänsä Kangasalan hautausmaalle.


title: Jalmari Finne

text: Finnen muistelmateos "Ihmeellinen seikkailu. Ihmisiä, elämyksiä, mietteitä" ilmestyi postuumisti 1939. Omaelämäkerraksi tarkoitettu käsikirjoitus jäi kirjailijalta keskeneräiseksi hänen kuollessaan, ja valmiiksi sen toimitti Yrjö Kivimies. "Valitut teokset" julkaistiin vuonna 1957 yksiniteisenä. Se sisältää romaanit "Nuijasota" I–II ja "Sysmäläinen".


title: Jalmari Finne

text: Vuonna 1940 aloitti toimintansa Jalmari Finnen säätiö, jonka perustamisesta Finne oli määrännyt testamentissaan. Säätiön tehtävä on "jatkaa Jalmari Finnen elämäntyötä erityisesti historian tutkimuksen alalla". Se on myös jakanut apurahoja vuodesta 1965 alkaen.


title: Jalmari Finne

text:
Finnen kunniaksi on nimetty Pirkanmaan Plättä, kotimaiselle nuortenkirjalle vuosittain myönnettävä palkinto. Ensimmäisenä palkinnon sai Anni Polva teoksestaan "Tiinakin ratsastaa" vuonna 1975. Palkinto on saanut nimensä Kiljusen perheen kuopuksen Plätän mukaan.
1921 – "Kiljusen pojat koulussa" (ohjaus Jalmari Finne, lyhytelokuva; opettajan roolissa Joel Rinne)
1938 – "Sysmäläinen" (ohjaus Valentin Vaala; samannimisen romaanin (1910) pohjalta)
1939 – "Rakuuna Kalle Kollola" (ohjaus Kalle Kaarna; näytelmän "Rakas univormu" (1932) pohjalta)
1951 – "Pitkäjärveläiset" (ohjaus Wilho Ilmari; samannimisen näytelmän (1923) pohjalta)
1981 – "Kiljusen herrasväki" (ohjaus Matti Kuortti)


title: TLS

text: Transport Layer Security (TLS), aiemmin tunnettu nimellä Secure Sockets Layer (SSL), on salausprotokolla, jolla voidaan suojata Internet-sovellusten tietoliikenne IP-verkkojen yli. Se on nykyisin yksi tavallisimpia tapoja suojata tietoliikennettä. Tavallisin TLS:n käyttötapa on suojata WWW-sivujen siirtoa HTTPS-protokollalla. Uusin TLS-versio 1.3 (korvaa vanhemmat SSL-versiot) määritellään standardissa RFC 8446.


title: TLS

text: SSL oli alun perin Netscape-selaimeen kehitetty salausprotokolla HTTP-yhteyksien eli WWW-sivujen suojaamiseen. Protokollaa ei kuitenkaan rajoitettu vain HTTP-protokollaan, vaan sillä voidaan suojata mitä tahansa TCP-yhteyksiä. Nykyisin sitä käytetään myös esimerkiksi SMTP-, POP-, IMAP-, LDAP ja IRC-yhteyksien salaamiseen.


title: TLS

text: Netscape luovutti kehityksen IETF-standardointiorganisaatiolle, joka sitten kehitti SSL-protokollasta oman versionsa ja antoi sille nimeksi TLS (Transport Layer Security). TLS 1.0 on SSL 3.0:n (julkaistu 1996) seuraaja.


title: TLS

text: SSL perustuu varmenteisiin, joilla sivustot todistavat olevansa hyvämaineisia. Varmenteita myöntävät yritykset (, CA), jotka takaavat varmenteen hakijan identiteetin. Selainvalmistajat puolestaan pitävät listaa luotetuista varmenteiden myöntäjistä. Nämä voivat myös delegoida myöntämisoikeuksia edelleen.


title: TLS

text: Esim. Mozillan listalla on yli 50 luotettua varmenteen myöntäjää.


title: TLS

text:
Myöhemmin on esitetty epäilyjä, ettei järjestelmä ole enää luotettava. Maaliskuussa 2011 Comodo Groupin luottaman kumppanin palvelimelle murtauduttiin ja iranilaiset krakkerit saivat varmenteita haltuunsa. Yksittäisiä varmenteita voi perua, mutta vuoden 2011 selaimissa krakkeri voi estää toiminnon toiminnan selainten juuri siitä välittämättä.
Toisaalta kokonaisen varmenteen myöntäjän varmennetta ei voi käytännössä perua, koska tällöin rikottaisiin kaikkien sen asiakkaiden sivustot.


title: TLS

text: Edellä mainitun RFC 2246 -standardin lisäksi TLS-protokollaa laajennetaan standardeissa:TLS-kättelyä käytetään myös muissa käyttötarkoituksissa, kuten esimerkiksi EAP-protokollassa.


title: Sirukortti

text: Sirukortti (eli älykortti eli toimikortti) on muovinen kortti, johon on upotettu mikropiiri. Suurin osa sirukorteista on ISO-7816-standardin mukaisia luottokortin kokoisia muovikortteja, joiden toisessa päässä keskellä on yhdeksän kullanväristä kontaktipintaa. Yleisin ISO-7816-kortti nykyisin on tavallinen matkapuhelimesta löytyvä SIM-kortti. Sirukortit yleistyvät myös etenkin yrityskäytössä PKI-avainlaitteina.


title: Sirukortti

text: Kortin päällä on yleensä korttinumero ja alla omistajan allekirjoitus.


title: Sirukortti

text: Toistaiseksi kaikissa tavallisissa automaatti-, pankki- ja Visa Electron -korteissa on sirun lisäksi perinteinen magneettiraita.


title: Sirukortti

text: Suomessa älykorttien tutkimus alkoi 1985 Otaniemessä. Vuonna 1987 alkoi Otaniemessä "Otakortin" koekäyttö. Kortille saattoi tallettaa rahaa, jolla voi maksaa ostoksia paikallisissa kaupoissa. Otakortti toimi myös kopiokorttina ja avainkorttina.


title: Sirukortti

text: Sirukortit otettiin käyttöön 1990-luvun alussa puhelukorteissa sekä 1993 Avant-kortissa. Luottokorteissa siru tuli käyttöön 2000-luvun alussa.


title: Sirukortti

text: Erilaisia sirukortti-käyttöjärjestelmiä:


title: Sirukortti

text: Sirukorteilla voi olla erityyppisiä sovelluksia:


title: Mikrokivikausi

text: Mikrokivikausi on Harri "Wallu" Vaalion MikroBitti-lehdelle piirtämä sarjakuva, joka on ilmestynyt vuodesta 1985. Se kertoo Kivisten ja Sorasten tyyliin kivikauden ihmisistä. Sarja tapahtuu kuitenkin vuonna 3000 jaa., jolloin Yhdysvallat on pommittanut maailman kivikauden tasolle. Siksi tietokoneet ovat hahmoille tuttuja.


title: Mikrokivikausi

text: Päähenkilöt ovat tulivuoressa asuvat tietokoneguru Guru ja tämän vaimo Helka.


title: Markkinointi

text: Markkinointi tarkoittaa toimenpiteitä, joilla yritys tai muu organisaatio pyrkii edistämään tuotteidensa tai palveluidensa myyntiä. Keinoja ovat mm. asiakkaisiin vaikuttavien tekijöiden analysointi, tutkiminen, suunnittelu, toimeenpano ja valvonta. Siihen liittyvät itse tuotteen tai palvelun suunnittelu houkuttelevaksi, sen tuominen ostajien helposti saataville (ns. jakelutie), tuotteesta ja tuotemerkistä ja niiden ominaisuuksista kertominen ostajille (myynti ja markkinointiviestintä) sekä oikeanlainen hinnoittelu, jolla tuotteet saadaan kaupaksi kannattavasti. Palvelujen markkinoinnissa korostuvat lisäksi palveluhenkilöstön taidot, palveluprosessin sujuvuus sekä palvelutoiminnan fyysiset puitteet.


title: Markkinointi

text: Markkinointi-termiä käytetään myös liiketaloustieteen osa-alueesta, joka tutkii asiakkaita, kuluttajia, liiketoimintaa ja niiden välisiä suhteita. Organisaation yhtenä toimintona markkinoinnin tarkoitus on edistää markkinoitavan tuotteen tai palvelun myyntiä. Tyypillisesti markkinointi on pitkäjännitteistä ja hidasta toimintaa, jonka tulokset näkyvät vasta pitkän ajan kuluttua; lyhytaikaiset ja näkyvät kampanjat ovat koko markkinoinnin kentästä vain pieni jäävuoren huippu.


title: Markkinointi

text: Markkinointi tarkoittaa paljon enemmän kuin pelkästään mainontaa ja myyntiä. Hyödykkeen elinkaaren näkökulmasta markkinointiin luetaan kaikki vaiheet tuotekehittelystä ja siihen johtaneesta asiakkaiden tarpeiden kartoituksesta ja potentiaalisten asiakkaiden manipuloinnista aina käytöstä poistetun tuotteen kierrätykseen asti.


title: Markkinointi

text: Operatiivinen markkinointi tähtää yleensä uusien asiakkaiden hankintaan tai nykyisten asiakkaiden tyytyväisyyden parantamiseen ja aktivoimiseen.


title: Markkinointi

text: Tietokirjailija Philip Kotlerin määritelmän mukaan "markkinointi on sosiaalinen prosessi, jonka kautta yksilöt ja ryhmät tyydyttävät tarpeitaan ja halujaan vaihtamalla tuotteita ja luomalla arvoa muiden kanssa". Markkinointi liittyy keskeisesti markkinatalouteen jossa yritykset ja niiden tuotteet kilpailevat kuluttajien suosiosta. Lukuisissa maissa muiden muassa alkoholin ja tupakan markkinointia on erikseen rajoitettu.


title: Markkinointi

text: Markkinointi käsitteenä ”keksittiin” noin 100 vuotta sitten. Tavaroiden ja palveluiden massatuotannon myötä asiakkaat vieraantuivat tuottajista ja välittäjiksi tarvittiin markkinointiosastoja ja myyjäverkostoja.


title: Markkinointi

text: Markkinoinnin kehitystä on leimannut jatkuva vaihtelu erilaisissa painotuksissa ja paradigmoissa. Nämä paradigmat eivät myöskään ole kovin selkeästi seuranneet toisiaan vaikka näin mielellään ajatellaan. 1940–1950 markkinoinnin johtamisen näkökulma alkoi saada lisää painoarvoa ja 1950–1960 markkinointi alkoi jäsentyä tieteellisenä oppina. 1980–2000 markkinointi yhteiskunnallistui, laventui ja pirstoutui yhä vaikeammin käsitettäväksi viidakoksi. 2000-luvulla ajankohtaisia asioita ovat olleet mm. suhdemarkkinointi, elektroninen liiketoiminta, brändit, kuluttajakäyttäytyminen ja palvelujen markkinointi.


title: Markkinointi

text: 1990-luvulla markkinoinnin hallitsevaksi paradigmaksi nousi suhdemarkkinointi, jolla pyritään luomaan asiakasuskollisuutta, jotta yritys ei olisi kilpailussa niin haavoittuvainen esimerkiksi kilpailijoiden hinnanalennuksille. Suhdemarkkinointi edellyttää tuotteen kehittämistä asiakkaan toiveiden näkökulmasta ja korostaa erityisesti osa-aikamarkkinoijien eli kaikkien asiakassuhteissa olevien työntekijöiden roolia. Suhdemarkkinnin toimeenpanovälineitä ovat kanta-asiakaskortit, kuten S-ryhmän S-etukortti, Keskon K-Plussa-kortti ja Suomen Lähikauppa Oyn Bonus-kortti sekä käsite asiakasomistajuudesta. Järjestelmien ylläpitäminen maksaa noin 2% liikevaihdosta.


title: Markkinointi

text: Ennen suhdemarkkinointia markkinoinnin malli oli transaktiomarkkinointi, joka korostaa asiakassuhteiden sijaan myyntitapahtumia. Transaktiomarkkinointia on johdettu niin sanotulla 4P-mallilla, jossa kilpailukeinoina olivat hinta (price), markkinointiviestintä (promotion), tuote (product) ja jakelu (place). 4P on yhä relevantti, mutta sitä voidaan pitää operatiivisena näkökulmana suhdemarkkinointiin, joka taas on strateginen näkökulma.


title: Markkinointi

text: Perinteiset lähinnä tavaroiden markkinoinnin perusteella löydetyt kilpailukeinot (4P):


title: Markkinointi

text: Suhdemarkkinointi ja erityisesti palveluiden markkinointi on sittemmin pyrkinyt laajentamaan 4P:n keinovalikoimaa. Laajennetussa 7P-mallissa ovat kilpailukeinoina perinteisten (price, promotion, product, place) lisäksi ihmiset (people), prosessit (process) ja fyysinen ympäristö (physical evidence).


title: Markkinointi

text: Asiantuntijapalveluiden markkinoinnin kilpailukeinot (7P):Markkinointitoimenpiteiden vaikutuksia on hyvä mitata ja seurata, jotta niihin voidaan vaikuttaa. Markkinointitutkimus mittaa myynnin ja mainonnan tuloksellisuutta ja kehitystä sekä markkinointikanavien toimivuutta ja keskinäisiä eroja. Havaitsemalla mikä vaikuttaa asiakkaisiin halutulla tavalla sekä minkä kanavan kautta markkinointiviesti tavoittaa asiakkaat parhaiten, voidaan saada aikaan tuloksellisempaa markkinointia.


title: Markkinointi

text: Markkinointitavan näkökulmaan vaikuttavat jossain määrin vaihdantaan osallistuvat tahot. Suhdemarkkinointi on jossain määrin yleisempää yritysmarkkinoinnissa (B-to-B) kuin kuluttajamarkkinoinnissa (B-to-C), mutta dikotomista jakoa on mahdotonta tehdä.


title: Markkinointi

text: Yleensä kuluttajamarkkinointi (B-to-C) on luonteeltaan massaviestinnällistä ja perusbrändäystä korostavaa (mainontaan ja muuhun markkinointiviestintään perustuvaa). Kuluttajamarkkinointi on usein myös tunteisiin ja sosiaalisiin viiteryhmiin vetoavaa, voimakkaita mielikuvia sekä elämyksellisyyttä korostavaa.


title: Markkinointi

text: Organisaatioiden väliset markkinat (B-to-B) ovat verkostomaiset ja ostaminen on ammattimaisempaa. Läheiset, vuorovaikutteiset ostaja-myyjä -suhteet ovat usein tyypillisiä ja markkinointiin osallistuu merkittävä osa koko organisaatiosta (osa-aikamarkkinoijien merkitys).


title: Markkinointi

text: Markkinointia voi olla lisäksi myös (C-to-C) kaupassa. Tällaisia kuluttaja-kuluttaja markkinoita ovat esimerkiksi nykyään toimivat nettihuutokaupat.


title: Markkinointi

text: Laajana ja moniulotteisena käsitteenä markkinointia on pyritty määrittelemään monelta suunnalta. Usein lainattu määritelmä on esimerkiksi Peter Druckerin: "markkinoinnin tavoite on tehdä myyminen tarpeettomaksi".


title: Markkinointi

text: Markkinointia kohtaan osoitetut protestit tai mielenilmaukset kohdistuvat sisällöltään yleensä markkinointiviestintään ja erityisesti markkinointiviestinnän yhteen osa-alueeseen, mainontaan.


title: Sarsanvirta

text: Sarsanvirta tai myös Sarsanuoma tai vain Sarsa on Pirkanmaalla Kangasalla Kangasalan keskustaajaman lähellä sijaitseva pitkänmuotoinen lampi.


title: Sarsanvirta

text: Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella on jokimainen muoto ja se sijaitsee osittain peltoalueella, aivan Kanagasalan keskustaajaman kakkoispuolella. Lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat vain muutaman kiinteistön ja vapaa-ajan asunnon vaikutuspiirissä.


title: Sarsanvirta

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy. Lammella ei ole tulo-ojia eikä laskuojia.


title: Sarsanvirta

text: Sarsa on ollut aikoinaan Vesijärven, Längelmäveden ja Pälkäneveden yhdessä muodostaman laajemman järven lasku-uoma Roineeseen. Sen varrella, Huutijärvellä oli kivikaudella tärkeitä asuinpaikkoja. Sarsan luusua sijaitsi Vääksynsalmessa ja laskupaikka lahdenpohjukassa, joka on nykyään Säkkölänjärvi. Sarsanvirran juoksu loppui 10. kesäkuuta 1604, kun Pälkäneveden ja Mallasveden välinen maakannas petti runsaslumisen talven jälkeen 15 kilometriä Sarsasta kaakkoon Pälkäneellä. Siellä Hykiänpuron kasvanut virtaus kulutti puron pohjaa ja syvensi sitä niin, että vesi ryöstäytyi valtavaksi koskeksi, jota kutsuttiin Kostianvirraksi. Seuraavien viikkojen aikana Längelmäveden pinta aleni noin kolme metriä, Pälkäneveden pinta vieläkin enemmän, ja Ihariin, näitä yhdistäneen entisen salmen paikalle, muodostui Iharinkoski, jossa vesi virtasi nyt Längelmävedestä Pälkäneveteen. Iharinkoski rauhoittui vielä 1830 tapahtuneen Kaivannon kanavan onnettomuudessa, joka laski Längelmäveden pintaa puolitoista metriä.


title: Sarsanvirta

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on Sarsan ympäristö metsää ja Vääksynsalmen alue niittymaata. Lammen pohjoispäässä sijaitsee kartassa torppa ja Joutsiniemen kartanon ympärillä on hieman peltomaata.


title: Sarsanvirta

text: Vuoden 1953 peruskartassa on Sarsanuoman ympärillä peltomaata ja metsää. Säkkölänjärven lahti, joka on Sarsan entinen uoma, ulottui vanhalle harjua pitkin seuranneelle tielle. valtatien 12 linjaus katkaisee myöhemmin lahden pään omaksi lammeksi.


title: Sarsanvirta

text: Sarsan uomasta on jäänteinä jäljellä Sarsanuoma, sen eteläpuolella sijaitseva Säkkölänjärven kuuluva pitkä lahti ja sen yläpuolinen pitkä lampi, sekä kaksi lampea ennen Vääksynjokea. Lammet ovat nimeltään Kyläjärvi ja Sepänjärvi . Vääksynjoki on jäänne matalaksi jääneestä Vääksynsalmesta, jossa sijaitsee nykyään myös Pohtionlampi.


title: Sarsanvirta

text: Kirjailija Sakari Pälsi on sijoittanut historiallisen romaaninsa "Kova Mies ja Nimetön" tapahtumat Sarsan maisemiin.


title: Luettelo paradokseista

text:
Tämä on luettelo paradokseista.Antinomiat osoittavat vikoja yleisesti hyväksytyissä aksioomissa, määritelmissä tai järkeilyssä. Suurin osa on Russellin paradoksin erityistapauksia tai muunnelmia.
Konditionaaliset paradoksit pätevät vain tiettyjen oletusten vallitessa. Jotkin näistä osoittavat tuon oletuksen vääräksi tai epätäydelliseksi, jotkin ovat muunlaisia paradokseja.


title: Isoisäparadoksi

text: Isoisäparadoksi on populaarikulttuurissakin tunnettu aikamatkustukseen liittyvä paradoksi: mitä tapahtuisi, jos henkilö matkustaisi ajassa taaksepäin ja tappaisi isoisänsä? Lakkaisiko hän olemasta? Tällöinhän hän ei olisi syntynyt eikä tehnyt aikamatkaa, jossa tappaisi isoisänsä. Näin ollen isoisä eläisi, ja aikamatkaaja tulisi syntymään normaalisti, jolloin hän taas pystyisi tekemään tämän aikamatkan. Tämän paradoksin jokainen päätelmä tuntuu kieltävän itsensä.


title: Isoisäparadoksi

text: Isoisäparadoksia käytetään perusteluna sille, että aikamatkustus menneisyyteen olisi mahdotonta. Nykyisin tunnetaan kuitenkin muitakin vaihtoehtoja. Stephen Hawkingin laskujen mukaan todennäköisyys sille, että ihminen pystyy matkaamaan menneisyyteen ja murhaamaan isoisänsä, olisi yhden suhde kymmenen potenssiin miljoona triljoonaa triljoonaa triljoonaa.


title: Isoisäparadoksi

text: Tämän teorian mukaan aikamatkaaja ei voi estää isoisäänsä lisääntymästä. Matkustaessaan ajassa taaksepäin, hänestä tulee osa isoisänsä aikaa, jolloin isoisän on lisäännyttävä, jotta aikamatkaaja voi palata ajassa taaksepäin. Tästä päästään johtopäätökseen, ettei ole mahdollista vaikuttaa menneisyyden tapahtumien lopputulokseen matkustamalla ajassa taaksepäin.


title: Isoisäparadoksi

text: Novikovin itsekonsistenssin periaate sekä lukuisat Kip Thornen viimeaikaiset laskelmat perustelevat, että massa, joka on matkannut ajassa taaksepäin, ei kykene aikaansaamaan paradokseja. Ei ole mitään tiettyjä ehtoja, jotka johtaisivat paradoksiin sen jälkeen, kun ajassa alettaisiin matkailla. Jos näitä oletuksia voidaan pitää luotettavina, olisi lopputulos mielenkiintoinen: mitään yleisesti tunnetuista aikamatkustusparadokseista ei olisi mahdollista jäljentää fyysisellä tasolla.


title: Isoisäparadoksi

text: Tieteisfiktiossa isoisäparadoksi jätetään yleensä selittämättä, mikä johtaa juonen paradoksaalisuuteen. Ehkä yleisin tapa selittää isoisäparadoksi tieteisfiktiossa on "rinnakkaismaailma". Sen mukaan paradoksia ei synny, koska on olemassa useita vaihtoehtoisia ulottuvuuksia tai aikalinjoja. Taaksepäin matkustava avaa menneeseen aikaan uuden aikalinjan, jolloin isoisän surmaaminen tai vastaava ei vaikuta häneen.


title: Isoisäparadoksi

text: Yleisesti paradoksiin on esitetty vastaukseksi että ajassa ei olisi mahdollista mennä menneisyyteen tai tulevaisuuteen, ja aikaa voisi ainoastaan hidastaa tai nopeuttaa aikamatkaajan näkökulmasta.


title: Armas J. Pulla

text: Armas Josef Pulla (29. maaliskuuta 1904 Viipuri – 14. joulukuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, pakinoitsija, piirtäjä ja mainonnan suunnittelija.


title: Armas J. Pulla

text: Pulla kävi viisi luokkaa Viipurin suomalaista lyseota. Hän suoritti asepalveluksen Pioneeripataljoonassa Korialla vuonna 1922. Hän oli toimittajana eri lehdissä. Hän oli Suomen Kirjailijaliiton johtokunnassa vuosina 1950–1957. Pulla teki pitkän uran mainosalalla. Hän toimi Kustannusosakeyhtiö Kirjan mainospäällikkönä 1925–1933 sekä tekstisuunnittelijana ja sittemmin apulaisjohtajana mainostoimisto Erva-Latvalassa 1933–1964. Viimeisenä työnään Pulla toimi Tukon asiakaslehden Kauppa ja Koti päätoimittajana 1964–69.


title: Armas J. Pulla

text: Pulla käytti yhdessä Mika Waltarin kanssa salanimeä kapteeni Leo Rainio. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Ryhmy ja Romppais" -kirjat, joita käytettiin jatkosodan aikana propagandatarkoituksiin. Valvontakomission väitetään lisänneen muutaman Ryhmy-kirjan kiellettyjen kirjojen listalleen – tosiasiassa kieltovaatimus lienee tullut Aimo Aaltosen eli SKP:n juuri vankilasta vapautetun uuden puheenjohtajan taholta.


title: Armas J. Pulla

text: Pulla oli ranskalaisen kulttuurin tuntija, ja hän kirjoitti myös Ranskaan sijoittuvia historiallisia romaaneja. Hän myös kirjoitti pakinoita "Lipeäkalaan". Nimimerkillä Porokka hän pakinoi yli 30 vuotta "Uudessa Suomessa". Kaikkiaan hän kirjoitti noin 80 kirjaa ja lisäksi erilaisia pieniä painotuotteita.


title: Armas J. Pulla

text: Pulla oli taitava piirtäjä. Hänen piirtämiään postikortteja sota-ajalta on säilynyt muutamia. Hän teki postikortteja linolle itse kaivertamalla.


title: Armas J. Pulla

text: Armas J. Pullan poika oli entisöijä Jorma Pulla.


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: Kaikkivoipaisuuden paradoksi eli kaikkivoivan paradoksi (omnipotentin paradoksi) on ryhmä paradokseja, jotka käsittelevät sitä, mitä kaikkivoipa olento voi tehdä. Erityisesti ne käsittelevät sitä, pystyykö kaikkivoipa olento toimimaan siten, että se rajoittaa hänen kaikkivoipaisuuttaan. Pystyi olento siihen tai ei, kaikkivoipaisuus voidaan kyseenalaistaa molemmissa tapauksissa. On esitetty erilaisia näkemyksiä paradoksin premissien virheellisyydestä.


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: Paradoksi esitetään usein muodossa ”Voiko Jumala luoda niin suuren kiven, ettei hän itsekään voi sitä nostaa?”. Jos hän voi luoda sellaisen kiven, hän ei voi nostaa sitä ja kääntäen. Molemmissa tapauksissa on olemassa teko, jota hän ei voi tehdä, joten hän ei ole kaikkivoipa.


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: C. Wade Savagen mukaan siitä, että ”"x" voi luoda niin suuren kiven, ettei "x" voi sitä nostaa”, seuraa, ettei "x" ole kaikkivoipa.


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: Sen sijaan siitä, että ”"x" ei voi luoda niin suurta kiveä, ettei "x" voi sitä nostaa”, ei seuraa, että olisi jokin teko, jota "x" ei voisi tehdä. Kyseinen lause tarkoittaa loogisesti samaa kuin ”Jos "x" voi luoda kiven, "x" voi sen nostaa.”


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: Savage tekee asiasta ymmärrettävämmän erottamalla toisistaan kiven tekijän ja sen nostajan. Oletetaan ensin, että "y" jaksaa nostaa korkeintaan 70 paunan painoisen kiven. Jos "x" ei voi tehdä yli 70 paunan kiveä, on "x":n kyvykkyydessä rajoitus. Jos "y" voi nostaa minkä tahansa painoisen kiven ja "x" ei voi tehdä yli 70 paunan kiveä, on "x":n kyvykkyydessä rajoitus. Mutta jos "y" voi nostaa minkä tahansa painoisen kiven ja "x" voi tehdä minkä tahansa painoisen kiven, niin "x" ei voi tehdä niin painavaa kiveä ettei "y" voisi sitä nostaa, mutta "x":n kyvykkyydessä ei silti ole rajoitusta.


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: Ludwig Wittgensteinin mukaan kysymys, johon ei millään keinolla voida saada järkevää vastausta, on itsessään virheellinen ja epälooginen. Tällöin kysymyksen muotoa tulisi muuttaa. Peruslogiikan kannalta katsottuna Jumala ei voi tukistaa kaljua, koska teko on mahdoton eikä mahdotonta ole olemassa. Jumala ei siis inhimillisestä näkökulmasta katsottuna kykene luomaan nelikulmaista ympyrää.


title: Kaikkivoipaisuuden paradoksi

text: Tämä ei silti tarkoita, että kaikkivaltiaan Jumalan täytyisi rajoittua peruslogiikan sääntöihin, jos hän on ajan ja materian ulkopuolella. Tällöin Jumala kykenisi tekemään asioita, jotka ovat hänelle mahdottomia siitä yksinkertaisesta syystä, että hän pystyy mihin vain. Inhimillisestä näkökulmasta ei siis ole väliä kuinka tämä tapahtuu, koska sen ei tarvitse olla loogisesti mahdollista. Raamatun Jumalan kaikkitietävyyttä ei selvästikään rajoita ihmisen vapaa tahto, sillä Jumala tietää huomisen samoin tavoin kuin ihminen muistaa eilisen.


title: Karboksyylihapot

text: Karboksyylihapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa funktionaalinen ryhmä on karboksyyliryhmä -COOH.


title: Karboksyylihapot

text: Karboksyylihapot ovat heikkoja happoja. Esimerkiksi laimeassa (0,1 M) etikkahappoliuoksessa kaksi prosenttia happomolekyyleistä on luovuttanut protonin. Vahva happo, kuten typpihappo, hajoaa ioneiksi täydellisesti.


title: Karboksyylihapot

text: Karboksyylihappojen ovat huomattavasti alkoholia happamampia, vaikka molemmat luovuttavat vedyn hydroksyyliryhmästä (-OH). Tämä johtuu siitä, että karboksylaatti-ionin negatiivinen varaus voi jakautua kahden happiatomin kesken. Varauksen jakautuminen vakauttaa ionia. Alkoholissa vastaavan anionin varaus keskittyy yhteen happiatomiin.


title: Karboksyylihapot

text:
Karboksyylihapot voivat muodostaa vetysidoksia. Vetysidosten vuoksi lyhytketjuiset karboksyylihapot liukenevat hyvin veteen, mutta ne, joissa on kuusi hiiliatomia tai enemmän, ovat käytännössä liukenemattomia. Koska vetysidokset ovat heikkoja dispersiovoimia vahvempia, karboksyylihappojen kiehumispisteet ovat moolimassaan verrattuna korkeita. Nestemäisessä ja kiinteässä olomuodossa karboksyylihapot ovat pääasiassa dimeereinä, joissa on kaksi vetysidosta.
"Karboksyylihappodimeeri (vetysidokset on merkitty katkoviivoin)"


title: Karboksyylihapot

text: Emästen kanssa karboksyylihapot muodostavat suoloja:


title: Karboksyylihapot

text: Alkoholien kanssa karboksyylihapot muodostavat estereitä:


title: Karboksyylihapot

text: Amiinien kanssa karboksyylihapot muodostavat amideja:


title: Karboksyylihapot

text: Karboksyylihapot voidaan pelkistää alkoholeiksi:


title: Karboksyylihapot

text: Karboksyylihapoille muodostetaan systemaattiset nimet siten, että sen hiilivedyn nimeen, jonka molekyylissä on yhtä monta hiiliatomia kuin karboksyylihapossa (karboksyyliryhmässä oleva hiiliatomi mukaan luettuna), lisätään sana happo, esimerkiksi metaania (CH) vastaa metaanihappo (HCOOH). Jos molekyylissä on kaksi karboksyyliryhmää, nimen loppuun lisätään -dihappo, esimerkiksi butaanidihappo (HOOC−CH−CH−COOH). Hiilivedyn nimen loppuun voidaan lisätä myös sana -karboksyylihappo; tällöin karboksyyliryhmässä olevaa hiiliatomia ei ole laskettu mukaan.


title: Karboksyylihapot

text: Käytännössä monilla karboksyylihapoilla on kuitenkin täysin vakiintuneet epäsystemaattiset nimet, jotka usein johtuvat jostakin kasvi- tai eläinkunnan tuotteesta, jossa niitä esiintyy, esimerkiksi:Rasvahapot ovat haarautumattoman hiiliketjun omaavia monokarboksyylihappoja, joissa hiiliatomien lukumäärä on parillinen. Ne voivat olla tyydyttymättömiä tai tyydyttyneitä sen mukaan, onko molekyylissä ainakin yksi kaksoissidos. Rasvat ovat rasvahappojen ja glyserolin muodostamia estereitä.


title: Karboksyylihapot

text: On myös monia biokemiallisesti tärkeitä karboksyylihappoja, joissa karboksyyliryhmän lisäksi on muitakin funktionaalisia ryhmiä. Sellaisia ovat esimerkiksi aminohapot, jotka ovat proteiinien rakenneosia. Niissä on karboksyyliryhmän lisäksi aminoryhmä -NH.


title: Karboksyylihapot

text: Hydroksihapoissa on karboksyyliryhmän lisäksi hydroksyyliryhmä -OH hapon hiilivetyosassa. Sellaisia ovat esimerkiksi maitohappo, omenahappo ja sitruunahappo.


title: Vokaali

text: Vokaali eli ääntiö on foneettisen määritelmän mukaan äänne, jota muodostettaessa ääntöväylä on avoin, niin että keuhkoista tuleva ilmavirta pääsee kulkemaan jatkuvasti ja esteettä suun kautta ulos eikä ilmanpainetta keräänny ääniraon yläpuolelle. Sitä vastoin konsonanttia muodostettaessa jokin tai jotkin ääntöväylän osat supistetaan tai suljetaan. Vokaalin "laatu" eli "kvaliteetti" riippuu ensisijaisesti kielen ja huulten asennosta.


title: Vokaali

text: Äänneopillisesti tarkasteltuna vokaali on "tavua muodostava" ("syllabinen" eli "sonanttinen") äänne, joka toimii tavun ytimenä ja voi yksinäänkin muodostaa kokonaisen tavun, kun taas konsonantti (eli kerake) voi ääntyä ytimen edellä ja joissakin kielissä, kuten suomessa, myös sen perässä. Epäsyllabista äännettä, jota muodostettaessa ääntöväylä on kuitenkin avoin, kutsutaan puolivokaaliksi. Suomen kielessä tavun ytimenä on aina vokaali, mutta joissakin muissa kielissä konsonanttikin voi toisinaan olla tavun ytimenä, kuten englannin sanassa "button" sekä serbian sanassa "vrba" tai tšekin sanassa "krk" (’kurkku’ ruumiinosana). Se, millaiset äänteet voivat toimia vokaaleina äänneopillisessa mielessä, vaihtelee siis kielestä riippuen.


title: Vokaali

text: Vokaalilla voidaan tarkoittaa myös kirjainta, joka kirjoituksessa edustaa jotain tiettyä vokaaliäännettä. Se, millaista äännettä milläkin kirjaimella tarkkaan ottaen merkitään, on kuitenkin kielikohtaista, ja yksittäistä äännettä voidaan merkitä kirjainyhdistelmälläkin.


title: Vokaali

text: Sana "vokaali" tulee latinan sanasta "vōcālis" ’puhuva’, sillä useimmissa kielissä sanat ja täten puhe eivät olisi mahdollisia ilman vokaaleja. Suomen kielen äänneopissa erotetaan kahdeksan vokaalia, joita voidaan tilanteesta riippuen merkitä suomen oikeinkirjoituksen mukaisilla suur- ja pienaakkosilla tai foneettisella tarkekirjoituksella. Tässä artikkelissa äänteitä merkitään kansainvälisen foneettisen kirjaimiston mukaisesti.


title: Vokaali

text: Kansainvälisen foneettisen kirjaimiston käytäntönä on, että kielestä riippumattomalla kuvailutasolla foneettiset merkinnät kirjoitetaan hakasulkeisiin. Kielikohtaisella eli foneemisella kuvailutasolla hakasulkeiden sijasta suositaan vinoviivoja.


title: Vokaali

text: Tarkekirjoituksella voidaan merkitä myös sellaisia vokaaleja, jotka eivät kuulu suomen foneemijärjestelmään. Monissa kielissä vokaaleja on viisi, ja niiden voi sanoa karkeasti vastaavan etuvokaaleja  ja sekä takavokaaleja , ja . Melko yleisiä ovat myös etuvokaalit  ja . Sen sijaan etuvokaali  on melko harvinainen. Esimerkiksi ruotsissa esiintyy myös :n ja :n välimuoto  – ruotsin oikeinkirjoituksessa U/u – ja virossa puolestaan :n laveana ääntyvä vastine  – viron oikeinkirjoituksessa Õ/õ.


title: Vokaali

text: On syytä huomata, että kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa suomen A/a-kirjaimen äännearvoa edustaa niin sanottu latinalainen alfa , kun taas foneettinen merkintä  varsinaisesti tarkoittaa äännettä, joka on hyvin lähellä :tä eli käytännössä vastaa lähinnä suomen Ä/ä-kirjainta. Kansainvälisessä tarkekirjoituksessa voi toisinaan esiintyä myös yläpuolisella pisteparilla eli treemalla varustettu , jonka tarkoittama lavea väljä keskivokaali on :n ja :n välimuoto. Tilannetta sekoittaa entisestään se, että usein treema jää pois, jolloin voikin merkitä keskivokaalia.


title: Vokaali

text: Vokaalit lajitellaan niiden artikulaatio-ominaisuuksien, erityisesti kielen ja huulten asennon perusteella. Vokaalien välissä ei ole selviä rajoja, sillä kielen asentoa muuttamalla äänteen laatua voi säätää liukuen, mutta fonetiikassa kiintopisteiksi on määritelty 16 "kardinaalivokaalia", joita äännettäessä kieli suuontelossa on ääriasennossa edessä tai takana. Täydentäviksi kiintopisteiksi on määritelty myös muita vokaaleja. Lajitteluperusteina ovat vokaalien kolme perusominaisuutta:Nämä perusominaisuudet ilmenevät kansainvälisen foneettisen kirjaimiston (IPA:n) vokaalikaaviosta. Vokaaleilla voi kuitenkin olla myös muita ominaisuuksia, kuten kitapurjeen asento (nasaalius), äänihuulten värähtelyn laji (fonaatio) ja kielen tyven asento.


title: Vokaali

text: Kardinaalivokaalit, kuten , ja , eivät suoraan vastaa minkään yksittäisen kielen vokaaliäänteitä. Kaikki puhutun kielen kuvaukset ovat enemmän tai vähemmän summittaisia, ja kardinaalivokaalien ensisijaisena tarkoituksena on tarjota kiintopisteet, joihin eri kielten todelliset vokaaliäänteet voidaan suhteuttaa. Esimerkiksi suomen vokaalit ääntyvät tyypillisesti hieman välisempinä ja keskisempinä kuin kardinaalivokaalit, mikä voidaan tarvittaessa osoittaa liittämällä kantamerkkeihin erityisiä tarkkeita. Etenkin foneemisella kuvailutasolla kuitenkin usein riittää, että viitataan lähimpään kardinaalivokaaliin tai täydentävään kiintopisteeseen (esim. ).


title: Vokaali

text: Painollisen tavun selvästi artikuloitua vokaalia kutsutaan täysvokaaliksi. Pääpainottomissa tavuissa vokaalit voivat olla vajaaääntöisiä eli redusoituneita, jolloin ne ääntyvät laadultaan epämääräistyneinä. Hyvin epämääräinen švaa-vokaali ääntyy keskellä suuonteloa ja on tavallaan kaikkien kardinaalivokaalien välimuoto.


title: Vokaali

text: Vokaalin suppeus tai väljyys riippuu kielen korkeudesta eli siitä, kuinka väljä ääntöväylä kielen ja kitalaen väliin muodostuu. Suppeat eli korkeat vokaalit, kuten ja , ääntyvät kieli lähellä kitalakea, kun taas väljät eli matalat vokaalit, kuten ja , ääntyvät kieli etäällä kitalaesta. Suppeus tai väljyys näyttäisi olevan vokaalin perustavanlaatuisin ominaisuus, sillä kaikissa kielissä vokaaleja erotellaan niiden väljyysasteen perusteella ja joissakin kielissä väljyys on ainoa vokaaleja erottava ominaisuus.


title: Vokaali

text: Kansainvälinen foneettinen kirjaimisto määrittelee seitsemän väljyyden astetta, mutta tiettävästi yksikään kieli ei tee eroa niiden kaikkien välillä. Englannin kielessä voidaan havaita viisi tai jopa kuusi väljyyden astetta, mutta ei sellaista kolmenkaan vokaalin sarjaa, jossa väljyyden aste olisi ainoa foneemeja erottava ominaisuus.


title: Vokaali

text: Väljyysasteista neljä on määritelty kardinaalivokaalien mukaisesti: asteikon ääripäät röntgenkuvien nojalla ja muut väljyysasteet tasaisin välimatkoin kuulohavainnon perusteella:Kansainvälinen foneettinen kirjaimisto määrittelee erityiset kirjaimet myös yhdelle "välivokaalille" sekä kolmelle "lähes suppealle" ja kahdelle "lähes väljälle" vokaalille.


title: Vokaali

text: Suomen äänneopissa erotetaan kolme väljyysastetta:


title: Vokaali

text: Näistä , ja ovat sekä etisiä että laveita, joten suppeus tai väljyys on ainoa niitä erottava ominaisuus. Vastaavasti etiset ja pyöreät ja samoin kuin takaiset ja pyöreät ja eroavat toisistaan vain siten, että toinen on suppea ja toinen välivokaali.


title: Vokaali

text: Etisyys tai takaisuus viittaa siihen, sijaitseeko kielen massa äännettäessä lähempänä suun etu- vai takaosaa. Etuvokaalit, kuten ja , ääntyvät kieli suun etuosassa, kun taas takavokaalit, kuten , ääntyvät kieli taempana.


title: Vokaali

text: Kansainvälinen foneettinen kirjaimisto määrittelee viisi takaisuuden astetta. Kaikki viisi astetta esiintyvät englannin kielessä, mutta tiettävästi missään kielessä ei ole sellaista viiden vokaalin sarjaa, jossa takaisuuden aste olisi ainoa foneemeja erottava ominaisuus. Yleiskaaviossa erotellaan tavallisesti kolme takaisuuden astetta:Kansainvälinen foneettinen kirjaimisto määrittelee erityiset kirjaimet myös kahdelle "lähes etiselle" ja yhdelle "lähes takaiselle" vokaalille.


title: Vokaali

text: Suomen foneemijärjestelmässä on vain etu- ja takavokaaleja:


title: Vokaali

text: Näistä ja ovat sekä suppeita että pyöreitä, joten etisyys tai takaisuus on ainoa niitä erottava ominaisuus. Vastaavasti väliset ja pyöreät ja samoin kuin väljät ja laveat ja eroavat toisistaan vain siten, että toinen on etu- ja toinen takavokaali.


title: Vokaali

text: Etu- ja takavokaaleihin liittyy suomessa vokaalisointu: omaperäisissä sanoissa etuvokaalit ,  ja  eivät voi esiintyä yhdessä takavokaalien ,  ja  kanssa; etuvokaalit  ja  ovat neutraaleja eli voivat esiintyä yhdessä takavokaalienkin kanssa. Vokaalisoinnun takia taivutuspäätteistä ja johtimista on oltava sekä taka- että etuvokaaliset muunnelmat: "kala-ssa", "kylä-ssä"; "levo-ttom-uus", "tyytymä-ttöm-yys".


title: Vokaali

text: Laveus (illabiaalisuus) tai pyöreys (labiaalisuus) viittaa siihen, missä asennossa huulet ovat vokaalia äännettäessä. Takavokaalien pyöreys on yleensä sitä voimakkaampaa, mitä suppeampi vokaali on.


title: Vokaali

text: Suomen foneemijärjestelmässä puolet vokaaleista on laveita ja puolet pyöreitä:


title: Vokaali

text: Näistä ja ovat sekä suppeita että etisiä, joten laveus tai pyöreys on ainoa niitä erottava ominaisuus. Vastaavasti väliset ja etiset ja eroavat toisistaan vain siten, että toinen on lavea ja toinen pyöreä.


title: Vokaali

text: Etenkin takavokaalien pyöreys on useimmissa kielissä vain täydentävä ominaisuus, mutta esimerkiksi virossa erotetaan toisistaan pyöreä  ja lavea  ja turkissa puolestaan pyöreä  ja lavea .


title: Vokaali

text: Kardinaalivokaalien lavea ja pyöreä muunnelma voidaan luokitella ensisijaiseksi (primaariseksi) tai toissijaiseksi (sekundaariseksi) sillä perusteella, kumpi niistä esiintyy yleisemmin maailman kielissä. Etuvokaaleista yleisempiä ja siis ensisijaisia ovat laveat , , ja , kun taas takavokaaleista yleisempiä ovat pyöreät , ja  sekä lavea .