title: Orjuus

text: 1500- ja 1800-luvun välisenä aikana Pohjois-Afrikan muslimimaihin kaapattiin orjiksi yli miljoona eurooppalaista. Osa näistä vapautui lunnaita vastaan, osa taas päätyi kaleeriorjiksi ja monet naiset seksiorjiksi haaremeihin. Kaappausretket ulottuivat aina Islantiin saakka. Eurooppalaiset hallitsijat maksoivat suojelurahaa orjakaappausten estämiseksi, mikä ei kuitenkaan lopettanut kaappauksia. Eurooppalaisten orjuutus loppui vasta Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan sotatoimiin 1800-luvun alussa.


title: Orjuus

text: Turkkilaiset, afganistanilaiset muslimit valtasivat 1000-luvulta alkaen Intian hindukuningaskuntia ja ottivat runsaasti sotavankeja orjiksi, joista osa siirrettiin länteen. Romaniväestö on erään teorian mukaan peräisin Mahmud Ghaznilaisen Pohjois-Intian valloituksen yhteydessä ottamista hindusotavangeista. Suuria Intian alueita hallinneet muslimi-imperiumit Delhin sulttaanikunta (1200–1500-luvut) ja Suurmogulien valtakunta (1500–1700-luvut) pitivät orjia. Arkkitehtuuristaan tunnetussa suurmogulien valtakunnassa oli satoja tuhansia orjia.


title: Orjuus

text: Osmanien valloittamista Balkanin maista ja Unkarista osa veroista kerättiin orjina. Verokäytäntöä nimitettiin nimellä "devshirme". Pääasiallisesti verot koostuivat 7–14-vuotiaista pojista. Myöhempinä vuosisatoina "devshirme" ulotettiin Kreikkaan ja Unkariin. Devşirme-järjestelmän kautta tulikin suurin osa osmannivaltakunnan hallintovirkamiehistä ja janitsaarijoukkojen taistelijoista, ja joitakin balkanilaisia nousi järjestelmän kautta osmanihovissa merkittäviin asemiin.


title: Orjuus

text: Osmanien valtakunnan sulttaanin henkivartiokaarti eli janitsaarit koostui yksinomaan kristityistä sotavangeista ja orjista. Nämä joukot muodostettiin 1330-luvulla, ja ne toimivat pitkään osmanien vakituisena armeijana. Janitsaareilla oli voimakas yhteenkuuluvuuden tunne, ja joukot olivat arvostettu ja vaikutusvaltainen ryhmä. Hallinnossa käytettiin myös yleisesti orjia, ja 1700-luvulla valtaosa ”Lähettien koulun” oppilaista oli eurooppalaisia orjia. Suurin osa valtakunnan hallintovirkamiehistöstä ja maaherroista oli kyseisen koulun entisiä oppilaita. Osmanivaltakunnan orjuus lopetettiin 1800-luvulla, janitsaarijoukot hajotettiin 1826. Toinen esimerkki korkeaan asemaan nousseista sotilasorjista olivat mamelukit, jotka olivat enimmäkseen islamiin kääntyneitä orjiksi hankittuja ei-muslimeja. He hallitsivat Intiaa 1200-luvulla ja Egyptiä 1250–1517.


title: Orjuus

text: 1800-luvulla ensin Britannia ja myöhemmin muutkin länsimaat alkoivat painostaa muslimimaita lopettamaan orjakaupan ja orjuuden. Kansainvälistä orjakauppaa vastustavat toimet tuottivat pian tulosta, ja osmanihallitsijat liittyivät orjuuden vastaiseen toimintaan. Orjuuden lakkauttamista vastustivat kuitenkin arabiyhteiskunnissa muun muassa uskonoppineet, mikä hidasti sen lakkauttamista. Arabian niemimaan maista orjuus kiellettiin Qatarissa 1952, Jemenin arabitasavallassa 1962, Saudi-Arabiassa myös 1962, Arabiemiirikunnissa 1963, Etelä-Jemenissä 1967 ja Omanissa 1970.


title: Orjuus

text: Euroopassa ei keskiajan lopulla eikä sen jälkeenkään ole sanottavasti ollut varsinaista orjuutta, joskin lievemmät epävapauden muodot kuten maaorjuus olivat hyvinkin yleisiä. Saavuttuaan Amerikkaan eurooppalaiset pyrkivät aluksi alistamaan alkuperäisasukkaat eli intiaanit orjuuteen. Intiaanien runsas kuolleisuus muun muassa eurooppalaisten mukana tulleisiin kulkutauteihin ja myös raakaan työntekoon sai kuitenkin eurooppalaiset turvautumaan orjien tuontiin Afrikasta.


title: Orjuus

text: Portugalilaiset aloittivat orjien kuljetuksen 1400-luvulla Senegambiasta ja Guinea-Bissausta Portugaliin ja Atlantin saarille. Suurin portugalilaisten orjakaupan keskus oli Elmina nykyisessä Ghanassa. Aluksi määrä oli noin 1 000 orjaa vuodessa, ja portugalilaiset huomasivat toiminnan olevan tuottoisaa. Toiminta oli vilkkaimmillaan 1600–1700-luvuilla. Orjia haettiin myös Angolasta ja Mosambikista sen jälkeen kun Portugali sai niihin kauppa-asemia. Luandan kauppa-asema nykyisessä Angolassa oli alueen suurin Portugalin orjakaupan keskus. Laivanvarustamotoiminnan kasvu ja kansainvälinen tervakauppa vaikuttivat myös orjakaupan kiihtymiseen. Orjakauppa alkoi vilkastua selvästi vuoden 1650 jälkeen. Eniten sitä harjoittivat englantilaiset ja ranskalaiset.


title: Orjuus

text: 1600-luvulla brandenburgilaiset, tanskalaiset, hollantilaiset, kuurinmaalaiset, englantilaiset, ranskalaiset, genovalaiset ja ruotsalaiset rakensivat kauppalinnoituksia Arguinista (Mauritania) Angolaan. Pääosan orjista kauppalinnoituksiin toimittivat paikalliset asukkaat, eli mustat kuninkaat myivät alaisiaan ja sotavankeja orjiksi. Linnoituksissa orjat lastattiin laivoihin. Orjat laivattiin siirtokuntiin, joissa heidät pantiin työskentelemään pääosin tupakka-, sokeriruoko- ja puuvillaplantaaseilla. Englantilaiset harjoittivat erityisesti kolmiokauppaa, jossa Englannista Afrikkaan kuljetettiin teollisuustuotteita, Afrikasta Amerikkaan orjia sekä Amerikasta Englantiin sokeria, puuvillaa ja tupakkaa.


title: Orjuus

text: Amerikan mantereelle kuljetettiin arviolta 12 miljoonaa orjaa niiden lisäksi, jotka kuolivat matkalla. Yhdysvaltoihin tuotiin vaihtelevien arvioiden mukaan noin 400 000–600 000 orjaa, pääasiassa työvoimaksi puuvillan viljelyyn. Sokerin tuotannon kannalta tärkeään Länsi-Intian saaristoon kuljetettiin noin 4–5 miljoonaa orjaa. Myös nykyisen Brasilian alueelle kuljetettiin yli 3,5 miljoonaa orjaa.


title: Orjuus

text:
Eurooppalaisten laivaamien orjien määrä
Eurooppalaisten ja arabien harjoittaman orjakaupan välillä oli huomattava ero: arviolta kaksi kolmasosaa Amerikkaan kuljetetuista orjista oli miehiä tai poikia. Arabien Saharan poikki kuljettamista orjista valtaosa puolestaan oli naisia. Ero selittyy erilaisilla tarpeilla. Arabit tarvitsivat lähinnä palvelijoita, eurooppalaiset puolestaan plantaasityövoimaa.


title: Orjuus

text: Ranskan vallankumous laukaisi Ranskalle kuuluvassa Santo Domingossa 1791 suuren orjakapinan, joka lopulta johti entisten orjien muodostaman Haitin tasavallan syntyyn 1804. Tapahtumat jouduttivat orjuuden lakkauttamista myös muualla Karibianmeren alueella.


title: Orjuus

text: Suomea koskeneesta keskiajan orjakaupasta tiedettiin pitkään hyvin vähän. Itä-Suomen yliopiston professori Jukka Korpela löysi kuitenkin uutta tietoa tutkimalla tarkemmin slaavilaisissa sotakronikoissa mainittujen ihmisryöstöjen mittasuhteita matkakertomuksista, diplomaattisista lähteistä, venäläisistä kronikoista, sotakirjoituksista ja orjakaupan keskusten kirjanpidoista. Hän julkaisi tutkimuksensa Suomea koskeneesta orjakaupasta vuonna 2014.


title: Orjuus

text: Ensimmäiset merkinnät suomalaisista orjakaupan uhreina olivat viikingeiltä 1100-luvulta. Novgorodin suurvaltakunnan sotapäälliköt hyökkäsivät Suomeen noin kerran vuosikymmenessä vuosina 1300–1500. Yleisimmin orjat vangittiin eteläisestä Suomesta ja Venäjän Karjalasta, mutta orjanhakumatkojen tiedetään ulottuneen Lappiin ja Pohjanmaalle asti. Suomalaisorjat kuljetettiin kauppareittejä pitkin nykytietojen mukaan useimmiten Novgorodiin ja Volgan varrella sijaitsevaan Kazaniin, jossa heitä myytiin eteenpäin. Keskiajalla oli tapana, että omaiset saivat ostaa ryöstetyn sukulaisensa vapaaksi. Jos he eivät siihen kyenneet, orja vietiin myytäväksi muualle. Nuoret miehet joutuivat pakkotyöhön.


title: Orjuus

text: Pääasiassa vain lapset päätyivät kauemmas. Koska suomalaiset olivat pakanoita, heidät voitiin myydä sekä islaminuskoisiin että kristittyihin maihin, sillä muslimit eivät voineet orjuuttaa toisia muslimeja eivätkä kristityt toisia kristittyjä. Pakanoita taas asui keskiajalla enää pohjoisilla syrjäseuduilla. Joskus itsensä saattoi pelastaa orjuutuksesta kääntymällä kristityksi. Tiedossa olevat orjakaupan ketjut ulottuivat Suomesta pisimmillään Tšetšeniaan. Kuitenkin Venäjän ja Keski-Aasian orjakaupan verkosto ulottui jopa Goalle ja Malediiveille asti. Erityisen haluttuja olivat vaaleahiuksiset, sinisilmäiset pikkutytöt- ja pojat. Erikoisen värinsä takia useat sadat lapset päätyivät ”luksusorjiksi” Välimerelle, Keski-Aasiaan tai Lähi-Idän alueiden suurvaltoihin.


title: Orjuus

text: Persiassa ja Keski-Aasiassa keskiajan yhteiskunnat perustuivat klaaneihin. Hallitsijat halusivat välttää hallintonsa riippuvuutta paikallisista asukkaista, joten he hankkivat orjamarkkinoilta orjia virkamiehiksi ja sotilasjohtoon. Persiassa sotilaseliittikin oli keskiajalla orjia. Mikäli suomalaisia poikia on päätynyt Persiaan, he ovat olleet kalliita ja saaneet todennäköisesti koulutuksen ja päätyneet hyviin tehtäviin. Tytöt puolestaan olisivat päätyneet haaremeihin sulttaanien vaimoiksi. Yksittäisten Suomesta orjaksi joutuneiden henkilöiden kohtaloista tai määränpäistä ei ole kuitenkaan ole löytynyt säilyneitä merkintöjä.


title: Orjuus

text: Orjakauppa oli taloudellisesti kannattavaa, sillä orjan hinta kasvoi jopa monituhatkertaiseksi matkan varrella. Erään asiakirjan mukaan Karjalasta pystyi ostamaan vaalean suomalaistytön viidellä altynillä, joka on muinainen venäläinen valuutta, ja hänet voi myydä orjamarkkinoilla 200 ruplalla, mikä vastaa 6 666 altyniä.


title: Orjuus

text: 1560-luvulla tataarit vangitsivat joitakin satoja suomalaisia.


title: Orjuus

text: Keskiajan lisäksi venäläiset ryöstivät suomalaisia orjiksi itselleen ja kaupattaviksi vielä 1700-luvun isovihankin aikana arviolta 20 000–30 000. Heitä käytettiin peltotöissä ja palvelijoina ja myytiin muslimeille. Lapsista ja vaaleista naisista saattoi saada hyvän hinnan, poikia kastroitiin eunukeiksi. Venäjällä orjuus kiellettiin vuonna 1725 ja maaorjuus vuonna 1863.


title: Orjuus

text: Suomalaisessa ja karjalaisessa kansantarustossa esiintyvät orjat olivat luultavimmin palkattuja palvelijoita lukuun ottamatta muutamia runoja, joissa puhutaan Venäjän maaorjuudesta. Kansantarinoissa sanan "orja" synonyymeinä esiintyvät usein sanat "palkallinen" tai "palkkalainen" ja ihmisryhmän nimi "kasakka". Esimerkiksi:


title: Orjuus

text: Papit, kirkot ja luostarit omistivat orjia. Pakanoita, kerettiläisiä ja toisten uskontojen edustajia sai pitää orjana koko keskiajan. Vuonna 922 katolinen kirkko kielsi viemästä kristittyjä orjia ei-kristillisiin maihin ja vähitellen kristillisten orjien pito tuli muutenkin ongelmaiseksi.


title: Orjuus

text: Raamatussa Paavali ja Pietari käskivat orjia tottelemaan herrojaan, Paavalin mukaan kuin Kristusta. Taas toisaalta Raamatussa opetetaan, että orjat ja vapaat ovat Kristuksen edessä samanarvoisia.


title: Orjuus

text: Mustien järjestelmällinen eli institutionaalinen orjuus alkoi vuonna 1619 Virginiasta, jolloin maahan saapuivat ensimmäiset Afrikasta tuodut orjat. Institutionaalinen orjuus käsitteenä ja käytäntönä tarkoitti, että oli olemassa suuri joukko mustia ihmisiä, jotka oli pysyvästi ja laillisesti esineellistetty toisten ihmisten omaisuudeksi. Orjilla ei siis ollut mitään päätäntävaltaa oman elämänsä suhteen. Heitä voitiin esimerkiksi myydä kuin mitä tahansa muuta kauppatavaraa. Heidän työnsä hedelmät puolestaan kuuluivat itseoikeutetusti heidän omistajilleen.


title: Orjuus

text: Peter Parishin arvion mukaan nykyisten Yhdysvaltain alueelle kuljetettiin kaikkiaan vähintään 420 000 orjaa. Yhdysvaltain itsenäistyttyä vuonna 1776 orjuus lakkautettiin vähitellen pohjoisissa osavaltioissa, joissa orjia tosin oli ennestäänkin vähän. Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksessa puhuttiin kaikille ihmisille kuuluvista yleisistä oikeuksista, mikä ei silti estänyt julistuksen pääasiallista laatijaa, Thomas Jeffersonia itsekin omistamasta orjia; tosin hän uskoi orjuuden vähitellen häviävän rauhanomaisesti, luonnollisen kehityksen myötä. Orjalaitos sai kuitenkin jatkaa olemassaoloaan Yhdysvaltain eteläisissä osavaltioissa aina vuoteen 1865 eli Yhdysvaltain sisällissodan päättymiseen saakka. Niillä läntisillä raja-alueilla, jotka tuolloin eivät vielä kuuluneet mihinkään osavaltioon, orjia sai liittovaltion säätämän lain ("Missourin kompromissin") mukaan pitää vain leveyspiirin 36° 30’ eteläpuolella.


title: Orjuus

text: Vuonna 1807 säädettiin laki, joka kielsi uusien orjien tuomisen Yhdysvaltoihin. Orjien syntyvyys oli kuitenkin selvästi korkeampi kuin kuolleisuus. Näin ollen orjien lukumäärä kasvoi jatkossa voimakkaasti: vuonna 1830 Yhdysvalloissa oli kaksi miljoonaa orjaa, mutta vuonna 1860 heitä oli jo neljä miljoonaa.


title: Orjuus

text: Maaorjien piti viljellä maapalstaa ja maksaa veroa, mutta heitä ei saanut kaupata kuten varsinaisia orjia. Kuninkaiden vallan kasvu johti siihen, että kuninkaat vapauttivat orjat maaorjiksi saadakseen verotuloja. Näin he olivat lakien eivätkä linnanherran oikkujen alaisina. Heidän piti pysyä maapalstallaan, viljellä sitä ja maksaa veroja, mutta heitä ei saanut kaupata kuten varsinaisia orjia. 1300-luvun mustan surman aiheuttama työvoimapula vapautti Länsi-Euroopan talonpoikia maaorjuudestakin. Idässä vahvaa kuninkuutta ei ollut ja orjuus jatkui pidempään.


title: Orjuus

text: 5 000 vuotta jatkunut orjuus saavutti huippunsa teollisen vallankumouksen alkuvaiheessa, kun maataloustuotteiden kysyntä kasvoi. Orjia oli silloin ennen kaikkea Euroopan valtioiden siirtomaissa, varsinkin Amerikan mantereella ja Karibianmeren saarilla. Orjuuden huippuaikoina 1700-luvun lopulla sen vastainen siveellinen liike alkoi Britanniasta. Orjuuden vastaisen liikkeen taustalla olivat aluksi kveekarit, jotka päätyivät pitämään orjuutta epäkristillisenä, ja valistusaatteiden vaikuttamat maalliset ajattelijat. Orjuuden vastainen liike laajeni ja levisi Ranskaan ja muualle. Britannian taloudellinen vaikutusvalta yhdessä maiden omien orjuudenvastaisten liikkeiden kanssa sai Alankomaat, Tanskan, Ranskan ja useimmat Yhdysvaltain pohjoiset osavaltiot kieltämään orjuuden vuosina 1808–1830.


title: Orjuus

text: Yhdysvalloissa eräät orjuutta vastustaneet järjestöt vaativat myös, että vapautettaville orjille oli suotava mahdollisuus palata Afrikkaan, josta he tai heidän esivanhempansa oli aikoinaan pakolla tuotukin. Vain pieni osa orjista palasi Afrikkaan, mutta he yhdessä mainittujen järjestöjen kanssa onnistuivat perustamaan Afrikan länsirannikolle Liberian valtion. Sen vaakunassa onkin tunnuslause ”The love of liberty brought us here” ().


title: Orjuus

text: Orjuuden vastustus keskittyi kuitenkin teollistuneisiin alueisiin, jotka hyötyivät orjuudesta vain välillisesti. Plantaasitaloudesta riippuvaisilla alueilla, kuten Yhdysvaltain eteläosissa, orjuuden kieltämistä ei hyväksytty yhtä helposti. Orjuuskysymys aiheuttikin osaltaan Yhdysvaltain sisällissodan (1861–1865) pohjois- ja etelävaltioiden välille. Sisällissodan jälkeen säädettiin Yhdysvaltain perustuslain 13. lisäys, joka kielsi orjuuden Yhdysvaltojen alueella. Toisaalta orjaväestön kasvu oli tehnyt orjuudesta taloudellisesti tarpeetonta, sillä halpaa palkkatyövoimaa oli tarjolla. Sen vuoksi osa plantaasinomistajista myöntyi vapaaehtoisesti orjuuden lakkauttamiseen.


title: Orjuus

text: Eurooppalaiset painostivat Osmanien valtakuntaa, joka kielsi orjakaupan Afrikasta vuonna 1857 lukuun ottamatta Arabian niemimaan länsirannikkoa, jossa sen merkitys oli suuri. Saudi-Arabiassa orjuus jatkui vuoteen 1962. Venäjällä maaorjat vapautettiin 1861 järjestelmän menetettyä muun muassa valistusaatteiden leviämisen kautta lähes kaiken moraalisen kannatuksensa 1800-luvun aikana. Toisaalta väestönkasvu oli tehnyt maaorjuudesta tarpeetonta, ja maan teollistumista ja armeijan kehittämistä se jopa haittasi. Vapautetuksi tuli 50 miljoonaa henkeä, enemmän kuin muualla maailmassa yhteensä.


title: Orjuus

text: Kaakkois-Aasiassa orjuus lakkautettiin vuosina 1868–1926. Alueen itsenäisetkin valtiot, kuten Thaimaa, joutuivat eurooppalaisten painostuksesta luopumaan orjuudesta. Afrikassa ulospäin suuntautuvan orjakaupan kieltäminen johti paikallisen orjuuden kasvuun: orjien hinta putosi merentakaisen kysynnän lakattua, mikä teki orjuudesta taloudellisesti kannattavampaa. Siirtomaavallat, lähinnä Britannia ja Ranska, saivat orjakaupan lakkautettua, mutta alkaessaan 1800-luvun lopulla heikentyä ne eivät enää halunneet kamppailla itse orjuutta vastaan, koska tarvitsivat orjia käyttävien paikallisten hallitsijoiden liittolaisuutta. Orjakapinat kuitenkin johtivat laajamittaisen orjuuden spontaaniin romuttumiseen Afrikassa, ja 1900-luvulta siirtomaavallat vetivät tukensa orjuutta tukevilta hallitsijoilta ja kielsivät orjuuden. Orjuus jatkui siirtomaissa pienimuotoisena kieltämisen jälkeenkin, ja itsenäinen Mauritania kielsi orjuuden vasta vuonna 1980.


title: Orjuus

text: Jo vuonna 1890 Brysselissä pidettiin kansainvälinen kongressi, jossa laaditun asiakirjan asiakirjan laatijat ilmoittivat vakavasti aikovansa saada orjakaupan Afrikassa loppumaan. Vuonna 1926 Kansainliitto sai aikaan orjuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka tarkoituksena oli täydellisesti lopettaa orjuus kaikissa muodoissaan samoin kuin kaikki maitse tai meritse tapahtuva orjakauppa.


title: Orjuus

text: YK:n vuonna 1948 laatiman Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 4. artiklassa tuomitaan orjuus ja orjakauppa kaikissa muodoissaan ja sanotaan, että ketään ei saa pitää orjana tai orjuutettuna. Sen kanssa yhtäpitävästi orjuus ja orjakauppa kiellettiin myöhemmin myös Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa.


title: Orjuus

text: Euroopassa orjuus ja orjuuden kaltainen pakkotyö on kielletty myös muun muassa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa.


title: Sotapsykoosi

text: Sotapsykoosi on sodan tai sen odotuksen aiheuttama kiihottunut mieliala. Sotapsykoosia on esimerkiksi pelko, sekaannus, pakokauhu tai jokin muu vastaavanlainen kiihottunut mieliala.


title: Rikastus

text: Rikastus on erityinen menetelmä, jossa aineen rikastusastetta jonkin sisältämänsä komponentin suhteen nostetaan. Tämä tapahtuu yhdistämällä toisistaan matalamman ja korkeamman rikastusasteen jakeet. Kaivosteollisuudessa rikastuksella viitataan arvomineraalien erotusprosessia malmista. Erotusmenetelmät voivat perustua mineraalien eroihin pintaominaisuuksissa, magneettisiin ominaisuuksiin, sähköisiin ominaisuuksiin tai ominaispainoeroihin.


title: Rikastus

text: Usein ennen varsinaista erotusprosessia rikastettava aines on murskattava tai muutoin esikäsiteltävä.


title: Rikastus

text: Magneettiset metallit, kuten rauta erotetaan malmista magneettisella rikastuksella. Tehokas erottamisprosessi edellyttää malmin murskaamista.


title: Rikastus

text: Rikastettava aines, esimerkiksi rikkihappo- tai selluloosatehtailta tuotu pasutusjäte, sekoitetaan veteen. Seos pumpataan rikastusaltaaseen, jonka pohjasta lasketaan paineilmaa sekaan vieri vieressä olevista pienistä rei´istä. Seoksen vaahdottuaessa mineraalit kohoavat nesteen pinnalle vaahdon mukana.


title: Rikastus

text: Esimerkiksi kullanhuuhdonta perustuu kullan ja sivukiven väliseen ominaispainoeroon. Myös erilaisia spiraaliseparaattoreita ja ravistuspöytiä käytetään sivukiven ja metallin erottamiseen.


title: Rikastus

text: Kulta ja hopea rikastettiin pitkään elohopean ja syanidin avulla. Hienoksi jauhettuun ja veteen sekoitettuun kulta- tai hopeamalmiin, pulppiin, sekoitettiin jauhamisen yhteydessä nestemäistä elohopeaa jolloin arvometalli - kulta tai hopea - tarttui elohopeaan muodostaen amalgaamia, ja seos sai virrata kuurnaan jonka pohja oli päällystetty elohopeapinnoitetuilla kuparilevyillä. Amalgaami tarttui kupariin ja aika ajoin virtaus katkaistiin jotta levyt voitiin vaihtaa uusiin vastaaviin. Seuraavaksi arvometallipintaiset levyt vietiin puhdistamoon, jossa amalgaami poistettiin raskailla koneellisilla kaapimilla ja elohopea erotettiin kullasta tai hopeasta tislausuuneissa. Elohopea kaasuuntui 300 asteen lämmössä ja poistui uunista, jolloin se jäähdytettiin taas nestemäiseksi ja palautettiin kiertoon, puhdas kulta- tai hopeapöly jäi uuniin ja poistettiin määräajoin. Loppukäsittely tapahtui yleensä sulattamossa, jossa aines valettiin harkoiksi.


title: Rikastus

text: Hopea erottui jo amalgaamiin kokonaan, sen sijaan kultamalmin käsittelyprosessi jatkui vielä: amalgaamikuurnista loppu lieju virtasi syanidiliottamoon eli suuriin altaisiin, joihin laskettiin kaliumsyanidiliuosta. Liuos läpäisi liejun ja kultapitoinen myrkkylipeä sai virrata putkia pitkin ns. kastelutorneihin, jotka oli täytetty sinkkilastuilla. Sinkki vangitsi kullan pintaansa ja määräajoin virtaus katkaistiin, torni tyhjennettiin kultapäällysteisistä lastuista ja ladattiin uudelleen. Tornin pohjalla oli allas, johon sen läpäissyt myrkkyliuos kerääntyi ja pumpattiin kierrätykseen. Altaista lieju taas kuljetettiin eri menetelmillä - kuljettimista kuuppavaunuihin tehtaasta riippuen - erityiskaatopaikalle. Sinkkilastuista kulta erotettiin sulattamossa. Tämä on yksinkertaista, koska sinkin sulamispiste (noin 420 celsiusastetta) on alhaisempi kuin kullan (yli 1000 celsiusastetta). Kullasta erotettu sinkki työstettiin uudelleen lastuiksi ja palautettiin kiertoon. Kaliumsyanidiliuosta sen sijaan haaskaantui jonkin verran liejun sekaan, joten sitä tarvittiin jatkuvasti lisää.


title: Rikastus

text: Jalometalliharkkoihin leimataan vielä ennen eteenpäin lähettämistä sarjanumerot sekä erityinen merkintä, joka kertoo valmistajasta tai joskus valtiosta, jonka alueella tuotantolaitos on. Näin tehdään siksi että jokaisen kulta- tai hopeaharkon alkuperä pystytään selvittämään laittomuuksien ehkäisemiseksi, koska nämä arvometallit ovat kansainvälisesti tarkassa valvonnassa.


title: Rikastus

text: Bioliuotuksessa hyödynnetään bakteereja hapettamaan sivukiven sulfaatit. Yleisimpiä käytettyjä bakteereja ovat "Acidithiobacillus ferrooxidans" ja "Acidithiobacillus thiooxidans", joista ensimmäinen hapettaa rautaa ja jälkimmäinen rikkiä. Näiden bakteerien optimaalinen toiminta-alue on pH 1,5–2,5 ja lämpötilat 25 °C ja 38 °C välillä.


title: Rikastus

text: Ydinvoimatekniikassa rikastuksella viitataan isotooppirikastukseen eli uraanin väkevöintiin. Tällöin nostetaan isotooppi U-235:n osuutta suhteessa U-238:n osuuteen.


title: Jouppilanvuori

text: Jouppilanvuori eli "Joupiska" on Seinäjoen korkein kohta, 118 metriä merenpinnasta. Jouppiskaa on 1980-luvulta asti korotettu niin, että siellä pystyy laskettelemaan talvisin. Mäki sijaitsee Jouppilan alueella. Rinneravintola Joupiska on nykyään auki ympäri vuoden. Laskettelutoiminta oli pitkään kokonaan lakkautettu.


title: Jouppilanvuori

text: Kukkulalta on laaja näkymä koko kaupunkiin. Ajorata johtaa kukkulan päälle. Kukkulalla on myös mastoja ja neljän hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka. Talvisin käytössä ovat 3 ja 5,5 kilometrin valaistut hiihtoladut, joita pitkin on yhteys Kyrkösjärvelle ja Ilmajoen Tuomikylään sekä Törnävälle.


title: Beeta

text: Beeta (isona kirjaimena Β, pienenä β, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston toinen kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa soinnillinen bilabiaalinen klusiili , mutta nykykreikassa se on muuntunut labiodentaaliseksi frikatiiviksi . Kreikkalaisissa numeroissa beetan lukuarvo on 2.


title: Beeta

text: Latinalaisessa kirjaimistossa beetaa vastaa kirjain B/b. Kyrillisessä kirjaimistossa beetan vastine on kirjain Б/б, mutta toisaalta nykykreikkalaista äännearvoa vastaa kyrillisen aakkoston kolmas kirjain В/в. Suomen kieleen beeta translitteroidaan muinaiskreikasta "b" ja nykykreikasta "v".


title: Beeta

text: Beeta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("bet"). Kirjaimen alkuperäinen muoto ilmeisesti kuvasti pienen yksihuoneisen talon pohjapiirrosta, johon on merkitty oviaukko. Kreikkalaisten käsissä siitä muovautui suuraakkonen Β, jossa on kaksi päällekkäistä kaarta.


title: Beeta

text: Myös pienaakkosessa β on kaksoiskaari, mutta pienaakkosen muoto on suuraakkosta pyöristyneempi, ja kirjaimen vasemmalla sivulla tapaa olla perusviivan alapuolelle työntyvä pidennys. Tosin sanan sisällä käytetään joissain typografisissa perinteissä pienaakkosen alapidennyksetöntä muunnelmaa ϐ (esimerkiksi kirjaa merkitsevä sana voi esiintyä muodossa βίβλος tai βίϐλος). Pienaakkosta β ei pidä sekoittaa hieman samannäköiseen ß-kirjaimeen eli saksalaiseen kaksois-s:ään (jossa ei yleensä ole alapidennystä ja joka tapaa olla alhaalta avonainen).


title: Beeta

text: Beeta oli alun perin nykyistä kulmikkaampi. Arkaaisissa kirjaimistoissa sen ”kaaret” osoittivat usein vasemmalle foinikialaisen esikuvan tavoin. Myöhemmin se kääntyi nykyiseen asentoon. Beeta oli käytössä useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta joissakin siitä esiintyi hyvin erilaisia muotoja. Esimerkiksi Naksoksen, Paroksen ja Deloksen kirjaimistoissa se muistutti enemmän nykyistä latinalaisen kirjaimiston C-kirjainta. Beetaa ei alun perin käytetty kaikissa luoteiskreikkalaisissa (mm. Aitolia, Epeiros) eikä Vähän-Aasian (mm. Aiolis, Knidos) paikallisissa kirjaimistoissa.


title: Beeta

text:
Epigrafisissa lähteissä beetasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Tietokoneissa beeta koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Ohjelmointivirhe

text: Ohjelmointivirhe eli bugi on tietokoneohjelman lähdekoodissa oleva virhe. Virheet jaetaan kahteen pääluokkaan: syntaksivirheet ja semanttiset virheet. "Syntaksivirheet" paljastuvat heti, koska kääntäjä ei pysty kääntämään sellaista ohjelmakoodia eikä ohjelmointikielen tulkki voi tulkaten suorittaa sellaista ohjelmakäskyä. "Semanttinen virhe" saa ohjelman toimimaan väärin jossain tilanteessa. Virheellinen toiminta saattaa johtua myös kääntäjän tai tulkin virheellisestä toiminnasta. Väärä toiminta määritellään tapauskohtaisesti ja joissain tapauksissa voi olla epäselvää, onko yllättävä toiminta virheellistä. Ohjelmointivirhe tapahtuu ohjelmointi- ("implementointi" eli "toteutus") tai suunnitteluvaiheessa ("speksaus") ja ilmenee ohjelmaa ajettaessa. Virheen korjaamisen kannalta on hankalaa, että se saattaa ilmetä vain jossain yksittäisessä ja harvinaisessa tilanteessa, jota on vaikea hahmottaa. Kaikissa hyödyllisissä tietokoneohjelmissa sanotaan olevan virheitä.


title: Ohjelmointivirhe

text: Ohjelmankirjoituksessa pätee virheen suurusluokkaan seuraava: Mitä myöhemmässä ohjelmistonkehityksen vaiheessa virhe tehdään, sitä helpompi se on korjata. Jos virhe tapahtuu jo suunnittelu- ja määrittelyvaiheessa, korjaaminen on usein hankalaa ja jopa mahdotonta. Hyvin kirjoitetuissa ohjelmissa niitä on suhteellisen vähän, ja ne ovat niin lieviä, etteivät ne estä ohjelmaa täyttämästä tarkoitustaan. Ohjelman, jossa on paljon vakavia virheitä, sanotaan olevan "buginen". Sana tulee englannin kielen ludetta ja hyönteistä tarkoittavasta sanasta "bug" (suom. "ötökkä"). Sana on vanha insinööritermi, jota esimerkiksi Edison käytti kirjoittaessaan vuonna 1878:


title: Ohjelmointivirhe

text: Ohjelmointivirheellä selitetään myös usein ohjelmistosodankäyntiin liittyviä ohjelmistojen ”ominaisuuksia”, esimerkiksi ohjelmistoon jääneitä takaportteja ja turvallisuusrakenteiden ohituksia tai puskurin ylivuotovirhettä (ohjelmointivirheitä). Käytännössä tarkoituksellisen vian ja tahattomasti syntyneen ohjelmointivirheen erottaminen on lähes mahdotonta. Ne voidaan erottaa vain tietämällä virheen tavoite.


title: Ohjelmointivirhe

text: Ohjelmointivirheitä voidaan korjata muun muassa debugger-ohjelmilla.


title: Ohjelmointivirhe

text: Bugi-termin väitetään usein syntyneen vuonna 1945, kun ryhmä Harvard Mark II -tietokonetta testaavia insinöörejä löysi sen sisältä koiperhosen. Tämä ”bugi” oli kuitenkin löytäjistään hauska ja kirjaamisen arvoinen, koska termi oli jo silloin tunnettu. On kuitenkin mahdollista, että tämä ryhmä keksi termin "debugata" (engl. "debug").


title: Bugi

text: Bugi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: WinZip

text: WinZip on macOS- ja Windows -käyttöjärjestelmälle tehty kaupallinen purku- ja pakkausohjelma, jonka on kehittänyt WinZip Computing (ent. Nico Mak Computing).


title: WinZip

text: WinZip on suljetun lähdekoodin sharewareohjelma, jonka kokeiluversio toimii 45 päivää. Kuitenkin jotkin versiot toimivat myös aikarajan jälkeen. Uudemmat Windows -käyttöjärjestelmät osaavat purkaa .zip -pakkauksia ilman tätä kyseenomaista ohjelmaa.


title: WinZip

text: WinZip osaa purkaa seuraavia pakettityyppejä:


title: Pakkausohjelma

text: Pakkausohjelma on tietokoneohjelma, joka tiivistää tietoa pienempään tilaan. Pienemmästä tiedostokoosta on etua etenkin Internetissä, sillä tiedostojen siirto käy nopeammin ja vie vähemmän siirtokaistaa.


title: Pakkausohjelma

text: Pakkausohjelman teho riippuu pääasiassa sen käyttämästä pakkausalgoritmista. Käytetyimpiä pakkausalgoritmeja ovat Phillip Katzin kehittämä PkZip ja Rarlabin kehittämä RAR.


title: Ultimate

text: Ultimate (myös "ultimate frisbee") on liitokiekolla pelattava joukkuelaji, joka on alun perin kotoisin Yhdysvalloista. Pelin tavoitteena on tehdä ennalta määrätty määrä maaleja eli pisteitä nopeammin kuin vastajoukkue. Maali syntyy, kun pelaaja vastaanottaa syötön joukkuetoveriltaan maalialueella. Molemmista joukkueista on kentällä kerrallaan seitsemän pelaajaa.


title: Ultimate

text: Pelialueena on noin jalkapallokentän pituinen, mutta kapeampi, 100 x 37 metrin kokoinen nurmikenttä. Kenttä jakautuu kolmeen osaan vastaavasti kuin amerikkalaisessa jalkapallossa: Kentän molemmissa päissä on 18 metriä pitkät maalialueet.


title: Ultimate

text: Ultimate on vauhdikas laji, jonka tunnuspiirteisiin kuuluvat muun muassa kontaktittomuus ja tuomarittomuus. Ultimate vaatii pelaajilta monenlaisia taitoja, tärkeinä osa-alueina heittotaito, pelisilmä ja taktinen ymmärrys sekä hyvä ja monipuolinen fyysinen kunto. Ultimatessa on sekä jaksettava koko 100 minuutin mittainen peliaika että pystyttävä nopeisiin lähtöihin.


title: Ultimate

text: Pelin voittaa joukkue, joka on tehnyt nopeammin aiemmin määrätyn määrän maaleja. Tasapeliin peli ei voi päättyä. Maali tehdään vastaanottamalla joukkuetoverin syöttämä kiekko maalialueella.


title: Ultimate

text: Yhdessä pelissä tehdään useimmiten 20-40 pistettä, ottelussa pelataan vastaava määrä "draiveja". Jokainen draivi on samanlainen, koska ne kaikki alkavat aloitusheitosta ja päättyvät varsinaisen pisteen syntymiseen. Pelaajien vaihtaminen on mahdollista vain pisteiden välillä, ainoastaan loukkaantumistapauksissa pelaajia saa vaihtaa kesken draivin.


title: Ultimate

text: Aloitusheitto ("pull", "throw-off") käynnistää jokaisen draivin (aloitusheiton ja maalin välisestä ajasta puhutaan myös yhtenä "pisteenä"). Pelin alussa, puoliajan sekä jokaisen maalin jälkeen joukkueet asettavat kentällä olevat 7 pelaajaansa sen maalialueen sisään, jota ne draivin aikana tulevat puolustamaan. Maalin syntymisen jälkeen joukkue puolustaa sitä maalia, johon se viimeksi teki maalin. Tämä sääntö tasoittaa sää- tai kenttäolosuhteista johtuvat olosuhde-erot, jotka paikoitellen vaikuttavat pelin kulkuun varsin merkittävästi. Pelin alussa puolustettava pääty määrätään arpomalla. Aloitusheiton heittää aina puolustamaan lähtevä joukkue eli se, joka viimeksi teki maalin.


title: Ultimate

text: Kun joukkueet ovat ”omilla” maalialueillaan, puolustuksen heittävä pelaaja kysyy usein kättä nostamalla heittolupaa hyökkäävältä joukkueelta. Hyökkäävällä joukkueella on maalin syntymisestä lukien 60 sekuntia aikaa ilmoittaa valmiudestaan, yleensä jonkun pelaajan käden nostolla. Tämän jälkeen puolustus heittää kiekon ollessaan valmis, kuitenkin niin, että maalin syntymisestä aloitusheiton lähtemiseen saa kulua enintään 75 sekuntia.


title: Ultimate

text: Aloitusheiton tavoitteena on lentää mahdollisimman kauas niin, että se toisaalta pysyy kentän sisäpuolella ja toisaalta leijuu ilmassa niin kauan, että puolustus ehtii mahdollisimman hyvin asettua asemiinsa. Aloitusheiton saa ottaa kiinni ilmasta tai antaa sen pudota vapaasti maahan. Kummassakin tapauksessa hyökkäys saa kiekon haltuun saatuaan lähteä välittömästi hyökkäämään kohti vastustajan maalia. Kuitenkin, jos hyökkäävä pelaaja koskee kiekkoon ja se tämän jälkeen putoaa maahan, menettää hyökkäävä joukkue hyökkäysvuoronsa ja puolustava joukkue saa kiekon haltuunsa siitä kohtaa, missä kiekko putosi maahan.


title: Ultimate

text: Jos kiekko joutuu aloitusheitosta suoraan ulos pelikentältä koskematta kentän sisään, saa hyökkäävä joukkue tuoda kiekon suoraan brick-pisteelle, joka sijaitsee leveyssuunnassa keskellä kenttää 20 metrin päässä maaliviivasta. Mikäli kiekko osuu kenttään ja sitten menee sivurajasta ulos, tulee kiekko laittaa peliin kohdasta, jossa kiekko ylitti sivurajan; mikäli kiekko osuu kenttään ja sitten menee päädystä ulos, saa kiekon tuoda omalle maaliviivalleen kiekon ulosmenokohtaan. Jos kiekko menee ulos ennen brick-pistettä, saa kiekon tuoda ulosmenokohtaan keskelle kenttää.


title: Ultimate

text: Aloitusheiton jälkeen hyökkäyksen tavoitteena on toisilleen syöttelemällä tehdä maali toiseen päähän niin, että kiekko ei kertaakaan kosketa maata tai joudu puolustavan joukkueen pelaajan haltuun. Kiekko kädessä ei saa juosta, vaan sitä saa siirrellä kentällä ainoastaan syöttelemällä. Jos kiekon saa kiinni vauhdissa, saa kiinnioton jälkeen ottaa vain pienimmän mahdollisen pysähtymiseen tarvittavan määrän askeleita. Pysähtymisen jälkeen pelaaja saa liikkua vain tukijalkansa ("pivot foot") varassa. Tukijalka on oikeakätisillä vasen ja vasenkätisillä oikea. Tukijalka ei saa irrota maasta ennen kuin kiekko on kokonaan irronnut kädestä - muuten on kyseessä askelrike ("traveling").


title: Ultimate

text: Hyökkääjällä on kiekon saatuaan 10 sekuntia aikaa syöttää kiekko seuraavalle pelaajalle. 10 sekunnin pysäytyslaskennasta vastaa kiekollisen pelaajan puolustaja, markkeri (marker). Pysäytyslaskenta tapahtuu niin, että saavuttuaan 3 metrin säteelle kiekollisesta pelaajasta markkeri ilmoittaa ääneen ”lasken, nolla; yksi, kaksi...” näin laskien tarvittaessa aina kymmeneen asti. Mikäli markkeri ehtii aloittaa sanan ”kymmenen”, on kiekko laskettu vanhaksi ja hyökkäys menettää kiekon; tästä lisää alempana.


title: Ultimate

text: Hyökkäämisessä sovelletaan tiettyjä periaatteita ja taktiikoita. Monesti hyökkääminen ultimatessa on tavallaan melko staattista ja suoraviivaista, sillä hyökkäys pyrkii nimenomaan luomaan useita perättäisiä mahdollisimman selkeitä syöttömahdollisuuksia a) minimoiden epäonnistumisriskin b) maksimoiden tuoton eli kentällä edetyt metrit. Tämä näkyy siinä, että kentällä on esimerkiksi jalkapalloon verraten huomattava määrä tyhjää tilaa - kun jalkapallossa tavoitteena on usein levittäytyä mahdollisimman laajalle, ultimatessa kiekottomat pelaajat varsinkin yläkentällä ovat melkeinpä yhdessä kasassa. Esimerkiksi jonopelaamisessa ideana on luoda laidoille paljon tyhjää tilaa, jonne kiekottomat pelaajat voivat iskeä. Vastaavasti rivipelaamisessa ideana on luoda tyhjä tila rivimuodostelman ylä- ja alapuolelle, kiekkoa pyörittävän alakentän ja rivin väliin.


title: Ultimate

text: Kiekkoa tulee ”arvostaa”, mikä tarkoittaa sitä, että hyökkäyksestä on aina pyrittävä tekemään maali, eli syötöt halutaan saada perille, eikä kovin suurella riskillä useinkaan haluta pelata. Mitä korkeammalle tasolle mennään, sitä lähemmäs sataa hyökkäyksien onnistumisprosentti nousee ja sitä suuremmaksi puolustuksen saamien katkojen merkitys kasvaa.


title: Ultimate

text: Puolustuksen tavoitteena on saada kiekko haltuunsa ja tämän jälkeen onnistua itse maalin teossa. Kiekon haltuunsa saamiseen on neljä eri tapaa:Kaikissa tapauksissa kiekko jää puolustavalle joukkueelle. Kiekon joutuessa pelikentän ulkopuolelle puolustava joukkue saa kiekon siihen kohtaan pelikenttää, mistä se viimeksi ylitti rajan. Saatuaan kiekon puolustava joukkue yrittää tehdä maalin siihen päähän, mistä hyökkäävä joukkue draivin alkaessa lähti. Kiekon riistäminen vastapelaajan kädestä on aina rike.


title: Ultimate

text: Puolustamiseen on tapoja vähintään yhtä monta kuin hyökkäyksiäkin. Perusidea kaikissa puolustustaktiikoissa on kuitenkin se, että puolustus yrittää ensisijaisesti suoranaisen katkon saamisen sijaan pakottaa hyökkäyksen mahdollisimman moneen mahdollisimman vaikeaan suoritukseen. Jälleen kerran siis matematiikkaa: Mitä isommalla riskillä ja mitä useampia heittoja hyökkäys joutuu heittämään, sitä todennäköisempää on virheiden tapahtuminen - ja kaikki hyökkäyksen tekemät mokat ovat puolustuksen etu.


title: Ultimate

text: Tätä toteutetaan käytännössä niin, että kiekollisen pelaajan puolustaja, markkeri, pyrkii usein pakottamaan heittäjän heittämään kiekkoa tiettyyn suuntaan, ja vastaavasti muut puolustajat pyrkivät estämään kiekottomien pelaajien pääsemisen vapaasti sille alueelle, minne heiton ”odotetaan” tulevan (ns. sektori). Tämä pätee etenkin miespuolustuksessa, jolloin jokaista hyökkääjää puolustaa koko draivin ajan sama puolustaja.


title: Ultimate

text: On olemassa myös erilaisia paikkapuolustuksia, joista ehkä käytetyin on 3-1-2-1 -puolustus. Tässä puolustusmuodostelmassa 3 pelaajaa asettuu kiekollisen pelaajan ympärille ikään kuin kuppimaiseen muodostelmaan (nk. kuppi tai boksi), yleensä pyrkien estämään täysin kiekon heittämisen toiselle sivulle sekä eteenpäin. Seuraavana muodostelmassa on etutaka; takakentän etumies, jonka vastuulla on ohjata ja täydentää boksia sekä olla paikkaamassa boksin liikkuessa siihen mahdollisesti aukeavia välejä. Etutakan jälkeen molemmilla laidoilla ovat siivet, joiden ensisijainen tavoite on estää kiekon nopea eteneminen laitaa pitkin ylös. Siipiä ja etutakaa ohjaa takataka (l. poliisi), takakentän viimeinen lukko, joka pitää huolen siitä, että yksikään hyökkäyksen heittämä pitkä heitto ei saavu vastaanottajalleen. Muun muassa tässä paikkapuolustusmetodissa on ideana se, että hyökkäyksen alimmat pelaajat pakotetaan siirtelemään kiekkoa keskenään mahdollisimman monta kertaa ja lopulta pudottamaan kiekko tai yrittämään liian suurella riskillä heittoa puolustuksen läpi tai ohitse. Etenkin kovalla tuulella hyökkäyksen virheherkkyys saadaan näin kasvamaan huomattavasti.


title: Ultimate

text:
Ultimatessa ei ole tuomareita, vaan tuomaroinnista vastaavat pelaajat. Tämä vaatii pelaajilta suurta henkistä kypsyyttä, pelin hengen eli SoTGin ylläpitämistä. Suora lainaus World Flying Disc Federationin (WFDF) julkaisemista ultimaten virallisista säännöistä (suomennos Suomen Liitokiekkoliitto):
Pelin henkeen ja ”hyvällä spiritillä” pelaamiseen kuuluu myös se, että yleisesti ottaen eri joukkueiden pelaajat tulevat erittäin hyvin toimeen keskenään niin kotimaissaan kuin kansainvälisissäkin turnauksissa. Turnaukset ovat näin pelaamisen ohella myös oiva paikka luoda ja hoitaa sosiaalisia suhteita.


title: Ultimate

text: Kuten aiemmin todettua, kehokontakti ei ole ultimatessa sallittua. Koska tuomareita ei ole, on peliin vaikuttavan virheen tai rikkeen toteaminen pelaajien itsensä vastuulla. Täten pelaaja, joka havaitsee rikkeen eli yleensä ”uhriksi” joutuja ilmoittaa virheen tai rikkeen sanomalla kuuluvaan ääneen ”virhe” tai suoraan nimeämällä rikkeen, esimerkiksi ”pick”. Monesti lajia arvostellaan siitä, että pelissä ei ole tuomareita, sekä se että joukkueurheilua ei voi pelata ilman tuomarin valvovaa silmää. Tosiasiassa tilanne on päinvastainen, sillä minkäänlaiset rikkeet eivät mene läpi, eikä sääntöjä voi venyttää tuomarin selän takana. Lajissa joutuu pelaamaan kirjaimellisesti sääntöjen mukaan, mikä tekee lajista asteen verran haastavampaa kuin muista joukkuelajeista.


title: Ultimate

text: Seuraavassa pelissä esiintyvät virheet ja rikkeet:Virheissä ja riistossa rikkoneelta pelaajalta tiedustellaan, myöntääkö vai kiistääkö tämä syyllistyneensä kyseiseen sääntörikkeeseen. Mikäli rike kiistetään, palautetaan kiekko heittäjälle ja tilanne ikään kuin pelataan uudestaan; mikäli rike myönnetään, jää kiekko sitä alun perinkin vastaanottaneelle pelaajalle ja peliä jatketaan niin kuin virhettä ei koskaan olisi tapahtunutkaan. Pääperiaate on kaikissa tapauksissa se, että tilannetta jatketaan virhe- tai rikehuudon jälkeen niin kuin virhettä ei olisi tapahtunut, ja mikäli erimielisyyksiä ilmenee, tilanne pelataan uudestaan palauttamalla kiekko heittäjälle.


title: Ultimate

text: Pelivälineenä käytetyin on Discraftin valmistama 175-grammainen Ultra-Star -kiekko. Varsinainen frisbee, joka itse asiassa on Wham-O:n omistama tuotemerkki, on sekin hyväksytty peliväline, mutta sitä ei virallisissa otteluissa juuri käytetä. Periaatteessa ottelussa voidaan käyttää mitä tahansa kiekkoa, jonka molemmat joukkueet hyväksyvät pelivälineeksi, mutta käytännössä kiekkona käytetään aina jotain edellä mainituista. Muita ultimateen sopivia liitokiekkoja ovat esimerkiksi Innovan Pulsar ja Daredevilin Gamedisc.


title: Ultimate

text: Myös pihapiirissä heitellessä luonnollisesti voi käyttää millaista kiekkoa tahansa, mutta on ehdottomasti suositeltavaa hankkia kunnon kiekko, vaikkei ammattilainen olisikaan - huonoa kiekkoa saattaa hyvänkin heittäjän olla mahdotonta saada lentämään kunnolla.


title: Ultimate

text: Suomessa on hieman toistakymmentä liitokiekkoseuraa eri puolilla Suomea. Lajista kiinnostuneelle - lähtötasosta riippumatta - harrastusmahdollisuuksia löytyy taatusti ainakin suurimmista kaupungeista, pohjoisimpana toimintaa lienee tällä hetkellä Oulussa. Kustannukset jäävät aktiivisuudesta riippuen alimmillaan hyvinkin lähelle nollaa; yleensä kustannuksia muodostuu lähinnä seuran jäsenmaksusta sekä pelikengistä, joiksi mitkä tahansa nurmella pitävät nappulakengät kelpaavat hyvin. Ultimaten, tai liitokiekon, harrastamisen voi aloittaa myös syksyllä tai talvella, jolloin ultimatea pelataan liikuntasaleissa. Tavalliset sisäpelikengät kelpaavat hyvin pelikengiksi.


title: Ultimate

text: Kaupungeittain alkeistoimintaa järjestävät seurat:


title: Ultimate

text: Helsinki - Liitokiekkoseura Team ry


title: Ultimate

text: Espoo - Espoo Ultimate Club ja Ultimateseura Atletico


title: Ultimate

text: Jyväskylä - Jyväskylän liitokiekkoilijat


title: Ultimate

text: Tampere - Unlimited Frisbee Organization (UFO)


title: Ultimate

text: Turku - Turku Terror


title: Ultimate

text: Vaasa - Vaasa Saints


title: Ultimate

text: Vantaa - Loputon Hiki


title: Ultimate

text: Oulu - Disquitos


title: Ultimate

text: Vihti - Vihdin Rennot Heittelijät


title: Ultimate

text: Muiden kaupunkien osalta katso Ultimate.fi-nettisivusto!


title: Ultimate

text: Vaikka ultimatea virallisesti pelataan ulkona nurmella, on etenkin Pohjoismaissa aktiivinen talvisarja, jolloin pelitilana on mahdollisimman suuri urheiluhalli - monesti tarpeeksi isojen tilojen löytäminen on hiukan hankalaa. Tällöin kentän rajat ovat luonnollisesti pienemmät, ja kentällä on samanaikaisesti vain viisi pelaajaa kummaltakin joukkueelta. Sisäpelissä pysäytyslaskenta on kahdeksaan asti, minkä jälkeen markkeri saa huutaa kiekon vanhaksi. Hallipelissä kentän koko on noin 40x20m, jolloin maalialueet ovat noin 6-7 metriä syvät. Muissa maissa sisäpeliä ei juuri pelata.


title: Ultimate

text: Suomi on 2010-luvulla voittanut maajoukkuetason arvokisoissa kultaa naisten sarjassa ja hopeaa naisten masters -sarjassa (yli 30-vuotiaat) Kööpenhaminan EM-kilpailuissa vuonna 2015 sekä miesten masters -sarjassa (yli 33-vuotiaat) hopeaa Mariborin EM-kisoissa vuonna 2011. Lisäksi Suomi palkittiin vuoden 2016 MM-kisoissa Lontoossa Spirit of the Game -tunnustuksella sekajoukkueiden mixed-sarjassa. Vuonna 2015 Suomen miesten Grand masters -joukkue (yli 40-vuotiaat) voitti pronssia rantaultimaten MM-kilpailussa Dubaissa.


title: Ultimate

text: Suomi on voittanut ultimatessa useita Euroopanmestaruuksia ja yhden Maailmanmestaruuden. Suomi on yksi lajin vanhimpia ja menestyneimpiä maita.


title: Ultimate

text: Vuoden 2004 ultimaten MM-kilpailut järjestettiin Turussa.


title: Ultimate

text: Ultimatessa järjestetään MM- ja EM-kisojen lisäksi muiden manneralueiden mestaruuskilpailuja. Suomesta osallistuu joukkueita myös seurajoukkueiden EM- ja MM-kisoihin.


title: Ultimate

text: Ultimate on myös yksi World Games -turnauksen lajeista.


title: Ultimate

text: Ultimatessa on tällä hetkellä kaksi puoliammattilaissarjaa: (AUDL) ja (MLU), jotka molemmat toimivat Pohjois-Amerikassa. AUDL on kahdesta sarjasta vanhempi. Se perustettiin vuonna 2010 ja sen ensimmäinen kausi käynnistyi huhtikuussa 2012. AUDL:ssä pelaa 26 joukkuetta neljässä maantieteellisesti jaetussa konferenssissa. MLU on itä-länsikonferensseihin jaettu kahdeksan joukkueen liiga, joka perustettiin vuonna 2012 ja sen ensimmäinen sarjaottelu pelattiin seuraavana vuonna. American Ultimate Disc Leaguea pidetään yleisesti ottaen kovempana sarjana kahdesta.


title: Ultimate

text: Puoliammattilaissarjoissa on käytössä erilaiset säännöt kuin WFDF:n viralliset ultimatesäännöt. Merkittävimpiä muutoksia ovat tuomarien lisääminen ja isompi pelikenttä. Lisäksi pelit päättyvät peliajan loputtua maalinteon sijasta ja kahden puoliajan sijasta peliaika on jaettu neljänneksiin.


title: Dm6 ja Dm7

text: Dm6 ja Dm7 (kansankielessä Lättähattu) ovat Valtionrautateiden käyttämiä Valmetin vuosina 1954–1963 valmistamia dieselmoottorivaunuja eli kiskobusseja. Erilaiset liitevaunut mukaan luettuina niitä valmistettiin yhteensä yli 400 kappaletta. Dm6- ja Dm7-sarjat korvasivat valmistuessaan höyryveturivetoiset junat suurelta osin Suomen rautateiden paikallisliikenteessä. Viimeiset Lättähatut poistuivat säännöllisestä matkustajaliikenteestä vuonna 1988, mutta niitä on vielä jonkin verran erilaisessa museojunatoiminnassa.


title: Dm6 ja Dm7

text: 1950-luvulle tultaessa oli Suomen linja-autoliikenne elpynyt sodan jäljiltä, ja se uhkasi rautatieliikenteen asemaa paikallisliikenteessä. Vastatakseen paremmin linja-autoliikenteen aiheuttamaan kilpailuun Valtionrautatiet tilasi vuonna 1952 Valmetilta seitsemän kiskobussia, joille se antoi sarjatunnuksen Dm6. Seuraavana vuonna tilattiin vielä 8 yksikköä lisää. Lisäksi Valmet valmisti näitä kiskobusseja varten 15 liitevaunua. Dm6-sarjan moottorivaunut valmistuivat vuonna 1954. Niissä oli huomattavan pienikokoiset pyörät, jotka aiheuttivat ongelmia, jopa kiskoilta suistumisia, joissakin risteysvaihteissa. Dm6-sarja sai aluksi numerot 2800–2814, mutta ne numeroitiin pian uudelleen 4000–4014.


title: Dm6 ja Dm7

text: Pian Dm6-sarjan jälkeen Valtionrautatiet tilasi Valmetilta lisää lähes samanlaisia kiskobusseja, jotka saivat sarjatunnuksen Dm7. Dm6-sarjan käyttökokemusten perusteella Dm7-sarjaan tehtiin joitakin muutoksia. Suurin ero oli pyörän läpimitan kasvattaminen lähes 20 senttimetrillä. Dm7-moottorivaunuja valmistettiin vuosina 1955–1963 yhteensä 197 kappaletta (nrot 4020–4216) ja erilaisia liitevaunuja lähes saman verran. Kolme moottorivaunua (nrot 4145–4147) muutettiin kiitotavaran kuljetukseen sopiviksi DmG 7 -moottorivaunuiksi. Dm7-sarjan suuremman pyöräkoon takia ne olivat myös hieman korkeampia kuin Dm6-sarja, minkä takia niiden yhteen kytkeminen ei aluksi onnistunut. Niinpä Dm6-sarjan kiskobusseja korotettiin niin, että niiden kytkimet saatiin samalle tasolle Dm7-sarjan kanssa.


title: Dm6 ja Dm7

text: Nämä "Lättähatut" valmisti Valmet Oy Lentokonetehdas Tampereella. Moottorit valmistettiin Valmetin Linnavuoren tehtaalla Siurossa. Lättähattujen konstruktio perustui Ruotsissa kehitettyyn neliakseliseen kiskobussiin (TGOJ YCos ja SJ YCo4), jonka valmistajalta, Hilding Carlsson Mekaniska Verkstadilta Valmet sai lisenssivalmistusoikeudet . "Lättähattu"-nimitys on peräisin 1950-luvun puolivälin nuorisomuodista; varsinkin helsinkiläiset teinipojat käyttivät ajan amerikkalaisista elokuvista matkittua huopahattua, jonka kupu oli painettu lättään. Valtionrautateitten järjestämän nimikilpailun voitti nimiehdotus "Sinikko", joka ei kuitenkaan vakiintunut kiskobussin nimitykseksi.


title: Dm6 ja Dm7

text: Dm6- ja Dm7-sarjat huolehtivat lähes koko maan paikallisliikenteestä korvaten suurelta osin höyryveturivetoiset junat. Ne oli sijoitettu kaikille suurimmille varikoille. Vaunut olivat erittäin kevyitä, joten niillä saattoi liikennöidä huonokuntoisillakin rataosilla. Höyryjuniin verrattuna nopeat ja nopeasti kiihtyvät moottorivaunut mahdollistivat aikataulujen nopeuttamisen ja tiheämmät pysähdykset. 1960-luvulla kuitenkin kiskobussien käyttö väheni sähköistyksen edetessä ja paikallisliikenteen vähentämisen takia. Monia junavuoroja lakkautettiin kokonaan, ja Sm1- ja Sm2-junat korvasivat Lättähatut Helsingin seudun paikallisliikenteessä. Näistä syistä Dm6-sarja joutuikin konepajakorjauskieltoon 1970-luvun alussa, ja ne hylättiin lopulta vuosina 1972 ja 1974. Dm7-sarja jatkoi vielä liikennöintiä 1980-luvulle saakka enimmäkseen Savon ja Karjalan alueilla. Viimeiset Lättähatut poistuivat säännöllisestä matkustajaliikenteestä vuonna 1988.


title: Dm6 ja Dm7

text: Kaikki Dm6-sarjan yksilöt on romutettu, mutta Dm7-sarjan moottorivaunuja sekä niiden liitevaunuja näkee vielä jonkin verran tilausliikenteessä ja museojunissa (mm. Porvoon museorautatiellä, äänekoskelaisella Keitele-Museolla Keski-Suomessa, PoRhalla Oulun seudulla ja Haapamäen Museoveturiyhdistyksellä) sekä sähköratojen työ- ja tarkastusvaunuiksi (Ttv) muutettuina.


title: Dm6 ja Dm7

text: Dm6- ja Dm7-kiskobussit olivat moottorivaunuja, joissa oli kaksi kaksiakselista teliä ja niiden päällä itsekantava teräskori. Sekä moottorivaunut että liitevaunut oli varustettu Scharfenberg-automaattikytkimillä, jotka mahdollistivat automaattisen kytkeytymisen toiseen Dm6- tai Dm7-sarjan kiskobussiin tai liitevaunuun. Muun rautatiekaluston kanssa niitä ei voitu suoraan kytkeä yhteen, vaan väliin tarvittiin erityinen sovituskappale. Suurin mahdollinen yhteenliitettävä vaunumäärä oli 10 vaunua. Yhtä moottorivaunua kohden saattoi liittää aina yhden liitevaunun. Dm6- ja Dm7-kiskobusseissa oli 56+7 matkustajapaikkaa istumajärjestyksessä 3+2.. Sekä moottori- että liitevaunujen kaikki matkustajaosastot olivat 2. luokan avo-osastoja.


title: Dm6 ja Dm7

text: Alun perin kaikki Dm6- ja Dm7-moottorivaunut numeroon 4174 asti varustettiin 4-vaihteisella Wilson R11A -vaihteistolla, joka mahdollisti suurimmaksi nopeudeksi 95 km/h. Viimeiset 42 moottorivaunua eli numerot 4175–4216 varustettiin saman valmistajan 5-vaihteisella R11B-vaihteistolla, jonka avulla saavutettiin juuri ja juuri 115 km/h nopeus. R11B-vaihteistossa ilmenneiden ongelmien vuoksi suurin osa näistä vaihteistoista kuitenkin vaihdettiin R11A-vaihteistoiksi. Nelitahtinen, 8-sylinterinen 180 hevosvoiman Valmet 815 -dieselmoottori oli sijoitettu vaunun toiseen ohjaamoon, niin sanottuun "moottoripäähän". Voimansiirto oli mekaaninen. Numerosta 4197 alkaen Dm7-moottorivaunut varustettiin kiskojarruin.


title: Dm6 ja Dm7

text: Vaunujen ohjausjärjestelmä on sähköpneumaattinen. Ohjauskäskyt kulkevat sähköisesti vaunusta toiseen ja varsinainen vaunukohtainen toimilaite käyttää pneumatiikkaa. Sähköllä ohjataan vaunuissa olevia paineilmaventtiileitä, joita myös EP-venttiileiksi kutsutaan (Electro Pneumatic). Vaihteisto, suunnanvaihto, jarrutus ja tehonsäätö toimivat paineilmalla. Jarrut toimivat paineilman lisäksi nestepaineella. Jarrujen paineilma-nestesylinteri työntää jarrunesteen telissä sijaitsevaan nestesylinteriin, joka painaa jarrutönkkiä pyörän kehää vasten.


title: Dm6 ja Dm7

text: Vuosina 1970–1971 muutettiin kolme Dm7-sarjan moottorivaunua (4145–4147) pelkästään tavaran kuljettamiseen tarkoitetuiksi DmG7-moottorivaunuiksi. Muutostyöt tehtiin VR Turun konepajalla. DmG7-vaunuissa ei ollut kiinteitä istumapaikkoja, vaan koko vaunu oli tavaraosastoa. Vain moottorittoman päädyn ohjaamossa oli muutama kääntöistuin.


title: Dm6 ja Dm7

text: Vaunuilla liikennöitiin rataosilla Pori–Riihimäki–Imatra ja Riihimäki–Helsinki. DmG7-vaunut hylättiin vuonna 1981.


title: Dm6 ja Dm7

text: Vuosina 1970–1985 muutettiin 16 Dm7-moottorivaunua sähköratojen työ- ja tarkastusvaunuiksi. Ne saivat litteran Ttv ja numerot 3–18. Ttv-vaunut maalattiin puna-harmaa-keltaisiksi, ja niihin asennettiin katolle huoltotaso. Suurin osa Ttv-vaunuista on hylätty.


title: Dm6 ja Dm7

text:
Eia oli Dm6-sarjaa varten vuonna 1954 rakennettu liitevaunusarja. Niissä oli matkustajaosasto, joka sisustukseltaan ja järjestelyiltään vastasi Dm6-moottorivaunua; Dm6-moottorivaunuihin verrattuna Eia-liitevaunuista oli vain poistettu moottori sekä muut vetovaunuun vaadittavat laitteet. Eia-vaunuja rakennettiin vain neljä kappaletta ja ne saivat numerot 12000–12003. Myöhemmin kaikki sarjan vaunut muutettiin Eiab-sarjaan.
EFia oli Dm6-sarjaa varten vuonna 1954 rakennettu liitevaunusarja. Niiden matkustajaosastoa oli pienennetty, koska niissä oli matkustajaosaston lisäksi konduktööri- ja matkatavaraosastot. EFia-vaunuja rakennettiin 11 kappaletta ja ne saivat numerot 11500–11510.
Eiab oli Dm7-sarjaa varten rakennettu liitevaunusarja. Niissä oli matkustajaosasto, joka sisustukseltaan ja järjestelyiltään vastasi Dm7-moottorivaunua; Dm7-moottorivaunuihin verrattuna Eiab-liitevaunuista oli vain poistettu moottori sekä muut vetovaunuun vaadittavat laitteet. Eiab-vaunut saivat numerot 12000–12013. Ne vaunut hylättiin vuosina 1976 ja 1979.
EFiab oli Dm7-sarjaa varten rakennettu liitevaunusarja ja kaikkein yleisin Dm6- ja 7-junien liitevaunutyypeistä. Puolet vaunusta muodosti matkustajaosasto, ja toisen puolen matkatavara- ja konduktööriosasto.
FPoab ja PFoab olivat postiliitevaunuja. Sarjoissa ei ollut teknisiä eroavaisuuksia, vaan nimi kertoi vaunun omistajasta; FPoab-vaunut olivat VR:n ja PFoab-vaunut Posti- ja Lennätinhallituksen omistamia. Niitä rakennettiin 26 kappaletta. FPoab vaunut saivat numerot 10201–10213 ja PFoab-vaunut numerot 10101–10113.
Geoab oli pelkästään tavaran kuljetukseen tarkoitettu liitevaunu, eikä niissä ollut lainkaan matkustajapaikkoja.
Noab oli vankienkuljetusliitevaunu. Niitä valmistettiin ainoastaan yksi kappale, ja se sai numeron 12251. Vaunu muutettiin Geoab-tavaraliitevaunusta vuonna 1965. Noab-vaunu oli käytössä pääasiassa Oulun ja Kontiomäen välisellä rataosalla, koska siellä oli vanginkuljetustarvetta eikä rataosalla liikennöinyt muita junia kuin moottorivaunuja.


title: Dm6 ja Dm7

text:
Kaikki liikennöintikelpoiset liitevaunut ovat sarjaa EFiab. Lisäksi ainakin Eia- ja Eiab-sarjojen liitevaunuja on yksityisomistuksessa eri puolilla Suomea, ja niitä käytetään erilaisina varastoina.
Lopen Pilpalassa toimii vaunu nro 11618 kesäkahvilaksi muunnettuna osoitteessa Rautakoskentie 2079. Etenkin motoristeille suunnattu kahvila avasi ovensa 24.9.2017. Kahvilalla on Facebookissa sivut "Pilpalan Lättähattu" -nimellä.


title: Dm6 ja Dm7

text: Moottorivaunujen muutostyöt Ttv- eli sähköratojen työ- ja tarkastusvaunuiksi suoritti VR:n Turun konepaja.


title: Delta

text: Delta (isona kirjaimena Δ, pienenä δ, ) on kreikkalaisen kirjaimiston neljäs kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa , kun taas nykykreikassa se äännetään (samoin kuin englannin soinnillinen "th" esimerkiksi sanassa "this"). Kreikkalaisissa numeroissa deltan lukuarvo on 4.


title: Delta

text: Latinalaisessa kirjaimistossa deltaa vastaa kirjain D/d ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Д/д. Suomen kieleen delta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "d".


title: Delta

text: Delta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("dalet"). Sen muoto on alun perin saattanut viitata esimerkiksi oviaukkoon tai kalan päähän.


title: Delta

text: Delta esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sillä oli kirjaimistoissa kaksi perusmuotoa, joista toinen oli kolmiomainen ja toinen pyöreämpi muistuttaen nykyistä D-kirjainta latinalaisessa kirjaimistossa, johon se kopioitui tässä muodossa. Joissakin kirjaimistoissa esiintyi enemmän nykyistä lambda-kirjainta muistuttava muoto.


title: Delta

text: Epigrafisissa lähteissä deltasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Delta

text: MatematiikassaFysiikassaKemiassaMuita merkityksiä


title: Integrointi

text: Matematiikassa integroinnilla tarkoitetaan seuraavista jompaakumpaa käsitettä, jotka liittyvät toisiinsa analyysin peruslauseiden kautta:


title: Gravitoni

text: Gravitoni on hypoteettinen alkeishiukkanen, joka toimii gravitaation välittäjähiukkasena useimmissa kvanttigravitaatioteorioissa.


title: Gravitoni

text: Gravitaation ominaisuuksien vuoksi gravitonien pitää olla aina puoleensavetäviä eli attraktiivisiä (gravitaatio ei koskaan hylji), toimia minkä tahansa matkan yli (gravitaatio on universaali) ja esiintyä lukuisissa määrin. Kvanttiteoriassa tällaiset hiukkaset ovat bosoneita, joilla on parillinen spin ja joiden lepomassa on nolla.


title: Gravitoni

text: Gravitonit on postuloitu yksinkertaisesti sen vuoksi, että kvanttiteoria on ollut niin menestyksellinen muilla alueilla. Esimerkiksi kvanttielektrodynamiikka voidaan hyvin selittää käytännössä kvantittumisella fotoneiksi. Tässä tapauksessa varatut hiukkaset jatkuvasti muodostavat ja tuhoavat fotoneja. Nämä fotonien väliset vuorovaikutukset muodostavat makroskooppiset voimat, jotka ovat meille tuttuja, kuten magnetismi.


title: Gravitoni

text: Maailmankaikkeuden perusvoimien kuvaamisessa käytetty kvanttiteoria menestyi laajalti hyvin, joten tuntui luonnolliselta, että samat keinot toimisivat yhtä hyvin myös gravitaatioon. Monet yritykset lopulta johtivat vielä havaitsemattomaan gravitoniin, joka toimisi suunnilleen samalla tavalla kuin fotoni. Toivottiin, että se johtaisi nopeasti kvanttigravitaatioteoriaan, vaikka matematiikka oli hieman vaikeaa.


title: Gravitoni

text: Kvanttiteorian diskreettisyys ei ole yhteensopiva Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian jatkuvien funktioiden kanssa. Ongelmat yhdessä muutamien käsitteellisten arvoituksien kanssa saivat monet fyysikot uskomaan, että yleistä suhteellisuusteoriaa täydellisempi teoria on voimassa lähellä Planckin pituuden mittakaavaa. Supersäieteoriasta tuli lupaavin ratkaisu; se on ainoa teoria, jossa minkä tahansa asteen gravitonisironnan kvanttikorjaukset ovat äärellisiä.


title: Gravitoni

text: Säieteoria ennustaa gravitonin olemassaolon ja niiden hyvin määritellyt vuorovaikutukset, mikä on sen tärkeimpiä virikkeitä. Gravitoni on säieteoriassa suljettu säie, joka on hyvin erityisessä matalan energian vibraatiotilassa. Gravitonien sironta säieteoriassa voidaan myös laskea korrelaatiofunktioista konformaalisessa kenttäteoriassa, kuten AdS/CFT-vastaavuus sanelee, tai matriisiteoriasta.


title: Gravitoni

text: On myös olemassa kvanttigravitaatioteorioita, jotka eivät ennusta gravitonia; esimerkiksi silmukkakvanttigravitaatiossa ei ole vastaavaa hiukkasta.


title: Gravitoni

text:
Gravitonin havaitseminen on osoittautunut ongelmalliseksi. Gravitaatioaaltojen voidaan katsoa olevan gravitonien koherentteja tiloja, kuten sähkömagneettiset aallot ovat fotonien koherentteja tiloja. Gravitaatioaallon yksittäisen kvantin, gravitonin havaitseminen on vieläkin hankalampaa. Gravitaatioaaltoja olivat koettaneet havaita MIT:n LIGO (vuodesta 1992 alkaen) ja ranskalainen VIRGO-interferometri (vuodesta 2007 alkaen). Lisäksi suunnitteilla on ESAn ja NASAn yhteishankkeena alkanut LISA.
11. helmikuuta 2016 julkistettiin tieto, että gravitaatioaalloista on tehty suoria havaintoja yhdysvaltalaisella LIGO-havaintolaitteella.


title: Marco Polo

text: Marco Polo (n. 1254 – 8. tammikuuta 1324) oli venetsialainen kauppias ja tutkimusmatkailija. Hänet tunnetaan matkakertomuksestaan "Marco Polon matkat", jossa hän kertoo matkastaan isänsä Niccolòn ja setänsä Maffeon mukana kauppamatkalla silkkitietä pitkin Kiinaan 1271. Kirja on ensimmäinen eurooppalainen omiin kokemuksiin perustuva matkakirja Kiinasta. Marco Polo pääsi omien sanojensa mukaan nopeasti Kiinaa tuolloin hallinneen mongolihallitsijan Kublai-kaanin suosioon ja teki monia retkiä ympäri Kaakkois-Aasiaa.


title: Marco Polo

text: Marco Polon suku oli kotoisin Dalmatiasta, nykyisestä Kroatiasta, silloisen Venetsian mailta. Polot muuttivat Venetsiaan ja alkoivat käydä kauppaa siellä. Myöhemmin Polot kävivät kauppaa lukuisissa eri paikoissa ympäri Välimerta.


title: Marco Polo

text: Veljekset Niccolò ja Maffeo olivat kauppiaita Konstantinopolin venetsialaiskorttelissa. Olosuhteiden muuttuessa poliittisesti rauhattomiksi veljekset siirtyivät pohjoiseen Kultaisen Ordan mongolivaltion alueelle ja pääsivät paikallisen mongolihallisijan suosioon. Niccolò ja Maffeo kiertelivät ja kävivät kauppaa mongolien hallitsemilla alueilla, kunnes saivat Buharassa tehtäväkseen toimia viestinviejinä Kublai-kaanille, joka hallitsi Kataissa, nykyisessä Kiinassa.


title: Marco Polo

text: Suurkaani oli erittäin kiinnostunut vieraista kulttuureista ja otti veljekset avosylin vastaan. Kublai antoi kirjan ja lahjoja ja kirjeitä paaville vietäväksi ja pyysi heitä takaisin tullessaan tuomaan mukanaan lähetyssaarnaajia ja öljyä Jeesuksen Kristuksen pyhästä öljylampusta.


title: Marco Polo

text: Niccolò ja Maffeo matkustivat takaisin Eurooppaan, mutta tultuaan Akkoon Välimeren rannalle he kuulivat paavin kuolleen. Polot päättivät palata Venetsiaan odottamaan uuden paavin valitsemista. Veljesten lähtiessä matkalle Niccolòn poika, Marco, oli 6-vuotias. Heidän palattuaan Marco oli nyt 15-vuotias. Pojan äiti oli halvaantunut ja sittemmin kuollut.


title: Marco Polo

text: Paavin vaalit viivästyivät, joten kahden vuoden kuluttua Polot alkoivat valmistella uutta matkaa Kublai-kaanin luokse. Marco oli 17-vuotias ja halusi innokkaasti tulla mukaan. Hänet otettiin mukaan. Matkaan lähdettiin vuonna 1271. Seurue matkusti laivalla Armeniaan, jossa he saivat mukaansa uuden paavin lähettämiä kirjeitä, lahjoja mongolihallitsijalle ja lähetyssaarnaajia, jotka kuitenkin käännytettiin Keski-Aasiassa turvallisuussyistä takaisin. Matka oli vaikea ja vaarallinen, ja Marco Polo kuvaakin, että Intiassa matkaseurueen kimppuun hyökättiin ja jotkut seurueesta jäivät vangeiksi. Marco Polo on kuvannut tarkasti reitin eri alueita kirjassaan, ja kuvailee etenkin eri paikkojen kauppatavaroita. Seurue kulki lähes nelivuotisen matkan aikana Intian ja Gobin autiomaan läpi Cambaluciin (nykyään Peking), Kublai-kaanin hoviin, jossa heidät otettiin kunniavieraina vastaan.


title: Marco Polo

text:
Ajan kuluessa Niccolò, Maffeo ja Marco olisivat halunneet palata kotiin, mutta Kublai-kaani vältteli aihetta. Viimein tarjoutui tilaisuus, kun prinsessa Cocacinin oli tarkoitus matkustaa Persiaan kuninkaan vaimoksi. Polot tarjoutuivat saattajiksi, ja Kublai vastahakoisesti suostui. Kaani hukutti Polot lahjoihin ja vaati valan, että he palaisivat vielä.
Menomatkalle lähdettiin džonkkilaivastolla Zaitunista. Polot olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka kävivät Jaavassa, Sumatralla ja Borneossa. Marco Polo kuvailee matkalla norsuja, sarvikuonoja ja "hännällisiä ihmisiä", joiden arvellaan olleen suurikokoisia ihmisapinoita. Ceylonin ja Intian kautta saavuttiin Persiaan, jossa he saivat kuulla Kublain kuolleen. He lähtivät heti takaisin Kiinaan, joten he matkasivat Venetsiaan vasta 10 vuoden jälkeen. Polot viettivät lähes 20 vuotta elämästään Kiinassa.


title: Marco Polo

text: Polot saapuivat takaisin Venetsiaan vuonna 1295 oltuaan matkoilla 31 vuotta. Seurueen paluu yllätti venetsialaiset, sillä heidän oletettiin kuolleen. Matkalaisista tuli kuuluisia, ja heidän ympärillään oli lähes aina suuri väkijoukko kuuntelemassa tarinoita kaukaisista maista. Vanha perimätieto kertoo, että koska ihmiset eivät uskoneet kertomuksia, Marco Polo piti illalliset, joissa hän pukeutui kiinalaisiin vaatteisiin ja näytti tuomiaan jalokiviä, rubiineja, silkkejä ja norsunluuta. Polot jatkoivat eräinä vauraimmista Venetsian kauppiaista ja rahoittivat muiden tutkimusmatkoja.


title: Marco Polo

text: Venetsian ja Genovan kaupunkivaltiot olivat toistensa vihollisia, ja eräässä vuosien 1296-1298 aikana genovalaisten ja venetsialaisten välillä käydyssä pienessä meritaistelussa Marco Polo jäi vangiksi. Ollessaan muutaman kuukauden vankeudessa hän saneli Rustichello da Pisalle muistelmansa. Muistelmia alettiin kutsua nimellä "Il Millione", miljoona, suurten lukujen takia. Suomeksi kirja on julkaistu nimellä "Marco Polon matkat".


title: Marco Polo

text: Marco Polon myöhäisemmästä elämästä ei ole tarkkaa tietoa. Hän asui loppuikänsä Venetsiassa, meni naimisiin Donata Badoerin kanssa vuonna 1300 ja kuoli vauraana vuonna 1324.


title: Marco Polo

text: Aikakauden runsaista kiinalaisista lähteistä ei löydy ainuttakaan mainintaa Polosta, mikä asettaa kyseenalaiseksi ainakin hänen väitteensä korkeasta asemasta Kiinan hovissa. Kaikkein skeptisimmät, kuten kirjan "Did Marco Polo Go to China?" kirjoittanut Frances Wood, epäilevät, kävikö Polo Kiinassa lainkaan, ja arvelevat hänen koonneen kirjansa kuulopuheiden perusteella. Polon muistelmissa kuvataan todenmukaisesti joitakin silloisen Kiinan piirteitä, toisaalta kirjassa ei mainita mitään esimerkiksi Kiinan muurista, päivittäisestä teenjuonnista tai puikoilla syömisestä..


title: Marco Polo

text: Kuitenkin esimerkiksi Hans Ulrich Vogel huomauttaa, että Polo kuvailee kirjoituksissaan hyvin tarkasti Kiinan hallinnonjakoa, verotusjärjestelmää, rahalaitosta ja suolantuotantoa. Hänen mielestään Polo ei olisi voinut saada näin tarkkoja tietoja muuten kuin käymällä Kiinassa.


title: Marco Polo

text: Marco Polon mukaan on nimetty Marco Polon kansainvälinen lentoasema Venetsiassa. Lukuisat muut asiat, kuten leikit, lelut, laivat ja jopa jotkut satelliitit ovat saaneet nimensä Marco Polon mukaan. "Marco Polon matkat" -kirja oli Kristoffer Kolumbuksen hallussa hänen matkallaan Amerikkaan vuonna 1492.


title: Koordinaatisto

text: Koordinaatisto on geometrinen järjestelmä alueen kuvaamiseen ja sen mittasuhteiden, sijaintien tai muiden sellaisten ilmoittamiseen.


title: Koordinaatisto

text: Koordinaatistossa yksikäsitteistä paikkaa eli pistettä kuvataan koordinaateilla. Koordinaatit voivat olla positiivisia tai negatiivisia. Pisteillä on yhtä monta koordinaattia kuin koordinaatistossa on ulottuvuuksia. Ulottuvuuksien ja niitä vastaavien koordinaattien niminä on useimmiten "x", "y" ja "z". X- ja y-akseleita kutsutaan myös joskus abskissaksi ja ordinaataksi.


title: Koordinaatisto

text: "Origo" on suorakulmaisen koordinaatiston nollapiste, jossa kaikkien koordinaattien arvo on nolla ja koordinaatistoakselit leikkaavat toisensa.


title: Koordinaatisto

text: Yleisimmin koordinaatistolla tarkoitetaan etenkin matematiikassa "suorakulmaista" eli "karteesista koordinaatistoa". Suorakulmaisessa koordinaatistossa on ulottuvuuksien mukainen määrä akseleita, jotka on nimetty kuvaamansa ulottuvuuden mukaan. Akselit ovat toisiaan vastaan kohtisuorassa yleensä oikeakätisesti, ja ne kulkevat koordinaatiston nollapisteen eli origon kautta sekä leikkaavat toisensa siinä.


title: Koordinaatisto

text: Koordinaatistolle on annettu myös "mittayksikkö", ja niinpä kunkin pisteen koordinaatit ilmoittavat matkan, joka kutakin akselia tulee kulkea, jotta päästäisiin merkittyyn pisteeseen. Kun koordinaatistolla kuvataan tasoa, käytetään kahta akselia: vaakasuunnan kuvaamiseen "x"-akselia ja pystysuunnalle "y"-akselia. Kolmiulotteisessa avaruudessa tarvitaan puolestaan kolme akselia: "x"-, "y"- ja "z"-akselit.


title: Koordinaatisto

text: Koordinaatit ilmoitetaan merkitsemällä ne sulkeisiin järjestyksessä ("x", "y", "z") ja erottamalla kunkin ulottuvuuden koordinaattiluku pilkulla. Esimerkiksi (2, −3) tarkoittaa, että piste sijaitsee kaksiulotteisen koordinaatiston pisteessä x = 2 ja y = −3 (tässä 2 on ns. abskissa ja −3 ns. ordinaatta). Jos koordinaatit sisältävät desimaalipilkkuja, ne erotetaan toisistaan puolipisteellä, esimerkiksi (4,5; 2,25; −6,8).


title: Koordinaatisto

text: "Napakoordinaatistossa" koordinaatit esitetään kiertokulman formula_1 ja säteen formula_2 funktiona. Muunnoskaavat karteesisen ja napakoordinaatiston välillä ovat:


title: Koordinaatisto

text: Käänteismuunnokset karteesisista koordinaateista napakoordinaatteihin voidaan johtaa Pythagoraan lauseen ja trigonometrian avulla:


title: Koordinaatisto

text:
"Sylinterikoordinaatisto" on kolmiulotteinen koordinaatisto, jossa x- ja y-tasossa käytetään napakoordinaatistoa ja sen lisäksi z-suunnassa karteesista z-koordinaattia. Koordinaatin muodostaa siis kolmikko (φ,r,z).
Käänteismuunnos karteesisesta koordinaatistosta sylinterikoordinaatteihin tapahtuu vastaavalla tavalla kuin napakoordinaatistossa.


title: Koordinaatisto

text: "Pallokoordinaatisto" on sylinterikoordinaatiston tapaan kolmiulotteisen avaruuden koordinaatisto. Siinä pisteiden ajatellaan sijaitsevan pallopinnalla. Koordinaatit määrittävät säde r, atsimuuttikulma φ sekä korotus- eli elevaatiokulma θ. Kulmat voidaan ilmoittaa radiaaneina tai asteina. Esimerkiksi tulenohjauksessa käytetään yleisesti korotuskulmaa, joka on rajattu välille formula_5 (tai formula_6) yksikäsitteisyyden saavuttamiseksi. Matemaattisemmissa asiayhteyksissä käytetään yleisemmin korotuskulman komplementtia formula_7, eli z-akselin ja valitun pisteen välistä kulmaa origosta katsoen. Muunnoskaavat karteesiseen koordinaatistoon merkiten tätä kulmaa formula_1:lla ovat:


title: Koordinaatisto

text: Vastaavasti käänteismuunnokset karteesisista koordinaateista pallokoordinaatistoon ovat:


title: Koordinaatisto

text: Maantieteelliset leveys- ja pituusasteet muodostavat pallokoordinaatiston, jossa korotuskulma formula_11 vastaa leveys- ja atsimuuttikulma formula_12 pituusastetta, jos käytössä on vertausellipsoidin sijaan pallo.


title: Origo

text: Origo tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Uganda

text: Ugandan tasavalta eli Uganda on sisämaavaltio itäisessä Keski-Afrikassa. Sen rajanaapureita ovat Kenia, Tansania, Ruanda, Kongon demokraattinen tasavalta ja Etelä-Sudan. Maan historia on ollut verinen Idi Aminin ja Milton Oboten hallintokausilla. Vuodesta 1986 maassa on ollut suhteellisen rauhallista.


title: Uganda

text: Uganda on köyhä maa. Vuonna 2014 bruttokansantulo per asukas oli 670 Yhdysvaltain dollaria (Atlas-menetelmä) ja ostovoimakorjattuna 1 720 dollaria. Ugandassa on asukkaita noin 37,78 miljoonaa (2014). Vuonna Uganda sijoittui UNDP:n inhimillisen kehityksen indeksillä (HDI) tutkittujen valtion joukosta sijalle .


title: Uganda

text: Suurimmassa osassa Ugandaa on nykyisin rauhallista, ja maassa voi matkustaa melko vapaasti. Matkailu on voimakkaassa kasvussa. Ugandan suurimpia matkailuvaltteja ovat luonnonkohteet ja villieläimet. Ugandassa on esimerkiksi mahdollista tavata harvinaisia vuorigorilloja.


title: Uganda

text: Uganda on sisämaavaltio, mutta sillä on yhteys muutamiin suuriin järviin kuten Victorianjärveen, Albertinjärveen, Kyogajärveen ja Edwardinjärveen. Uganda sijaitsee ylätasangolla, minkä vuoksi maan ilmasto on hieman viileämpi kuin monilla muilla päiväntasaajan läheisyydessä olevilla valtioilla. Victorianjärvi toimii kosteuden lähteenä, joten ilmasto on myös kosteampi kuin lähialueilla. Sen rannoilla saadaan sadetta 1 500 millimetriä vuodessa. Maan länsiosan vuorilla sataa yhtä paljon, sillä kosteat tuulet tuovat sateita Kongon puolelta. Muualla vuosittainen sademäärä jää tuhannen millimetrin alapuolelle. Lämpötilan vuodenaikaisvaihtelu on pientä; Kampalassa jokaisen kuukauden keskimääräinen päivän ylin on 25 ja 28 asteen välillä, yön alin 16–18 astetta. Vuoriston keskellä sijaitsevassa Kabalessa vastaavat lukemat ovat päivisin 22–24 ja öisin 9–11 astetta.


title: Uganda

text:
Ugandan kautta kulkee Victorianjärven laskujoki, "Victorian Niili", joka johtaa Albertinjärveen ja jatkuu sieltä "Albertin Niilin" nimisenä Etelä-Sudanin rajalle. Nämä joet muodostavat Valkoisen-Niilin yläjuoksun.
Ugandassa on monia kansallispuistoja. Unescon maailmanperintökohde Bwindin kansallispuisto tunnetaan vuorigorillapopulaatiostaan, samoin Mgahingan kansallispuisto, jossa rauhoitettu alue jatkuu rajan takana Ruandan ja Kongon kansallispuistoissa. Toinen maailmanperintökohde Rwenzorivuorten kansallispuisto sisältää Ugandan korkeimman vuoren. Elgonvuoren kansallispuistossa on sammunut tulivuori. Ne, samoin kuin Kidepolaakson kansallispuisto, tarjoavat henkeäsalpaavia maisemia. Kibalen kansallispuisto suojelee sademetsää. Murchisonin putousten kansallispuisto kattaa Niilissä olevan suuren vesiputouksen ympäristöineen. Kuningatar Elisabetin kansallispuisto suojaa monimuotoista afrikkalaista luontoa; siellä on virtahepoja, apinoita, leijonia ja suuria puhvelilaumoja. Myös Semlikin kansallispuistossa on monia luontotyyppejä savannista kosteikkoihin. Pieni Mburojärven kansallispuisto tunnetaan ruohonsyöjistään.


title: Uganda

text: Eurooppalaisten ja arabien saapuessa Ugandaan 1800-luvulla alueella oli joukko kuningaskuntia, joiden historian sanotaan ulottuvan 1500-luvulle. Suurin ja tärkein näistä oli Buganda.


title: Uganda

text: Arabialaiset kauppiaat saapuivat maan itärannikolle 1830-luvulla. Heitä seurasivat 1860-luvulla brittiläiset valloittajat, jotka etsivät Niiliä. Protestanttiset lähetyssaarnaajat saapuivat maan itäosiin vuonna 1877 ja katoliset lähetyssaarnaajat vuonna 1879. Iso-Britannia otti maan itäosat haltuunsa ja liitti ne Itä-Afrikan kauppakomppaniaansa vuonna 1888 ja hallitsi niitä protektoraattinaan vuodesta 1894 eteenpäin. Vuonna 1914 britit ottivat haltuun loputkin nykyisen Ugandan alueesta, ja siitä tuli lopullisesti Ison-Britannian siirtomaa. Maa itsenäistyi vuonna 1962 ja sen johtoon nousi Apollo Milton Obote, joka hallitsi maata poikkeustilalailla vuodesta 1966.


title: Uganda

text: Vuonna 1971 maassa kaappasi vallan armeijan komentaja Idi Amin, joka perusti verisen sotilasdiktatuurin. Lähes 50 000 Ugandan aasialaista karkotettiin maasta syyskuussa 1972 ja heidän omaisuutensa takavarikoitiin. Tuhansia Idi Aminin vastustajiksi epäiltyjä kidutettiin ja murhattiin. Epäilyttäväksi koettuja etnisiä ryhmiä vastaan käynnistettiin suoranainen kansanmurha. CIA:n arvion mukaan Amin oli vastuussa noin 300 000 vastustajansa kuolemasta. Marraskuussa 1978 Idi Amin aloitti rajasodan Tansaniaa vastaan, mutta sota kääntyi nopeasti tappiolliseksi ja huhtikuussa 1979 Tansanian joukot marssivat Kampalaan pakottaen Aminin maanpakoon.


title: Uganda

text: Tansanian avustuksella valtaan nousi jälleen Apollo Milton Obote, jonka UPC-puolue voitti joulukuussa 1980 vaalit vaalivilppisyytösten saattelemana. Yoweri Musevenin johtama National Resistance Army (NRA) aloitti sisällissodan hallitusta vastaan helmikuussa 1981. Oboten hallitus vastasi verisellä tukahduttamispolitiikalla, väestönsiirroilla ja NRA:n kannattajiksi epäiltyjen joukkomurhilla. Musevenin hallituksen arvioiden mukaan Oboten terrori ja sisällissota vaati jopa 500 000 ugandalaisen hengen. CIA:n arvio on viidesosa tästä.


title: Uganda

text: Heinäkuussa 1985 vallan kaappasi kenraali Tito Lutwa Okello ja Obote pakeni jälleen ulkomaille. Ugandan armeija, jonka sotilaat oli rekrytoitu paljolti Pohjois-Ugandasta, vetäytyi kuitenkin NRA:n joukkojen tieltä pohjoiseen ja tammikuussa 1986 Museveni saattoi julistautua presidentiksi.


title: Uganda

text:
Musevenin johtaman NRM-liikkeen valtakaudella Ugandan talous ja ihmisoikeustilanne on kohentunut aikaisempaan verrattuna. Vuoden 2005 kansanäänestyksellä maahan hyväksyttiin monipuoluejärjestelmä ja vuonna 2006 pidettiin suhteellisen rehelliset vaalit, joissa opposition ehdokas Kizza Besigye sai 37,4 prosenttia äänistä. Musavani valittiin jatkokaudelle.
Pohjois-Ugandassa toimi vuodesta 1986 Joseph Konyn johtama kapinaliike Lord’s Resistance Army (LRA), jonka yhteiskuntapoliittinen agenda on hyvin häilyvä. Yhtäältä sen väitetään pyrkivän luomaan Raamatun kymmenelle käskylle pohjautuvan valtion Pohjois-Ugandaan, toisaalta se taistelee myös Musevenin hallintoa, etelän baganda-väestön ylivaltaa ja muita etnisiä ryhmiä vastaan. LRA:n tärkein kantava voima on kuitenkin silmitön väkivalta, tappaminen, raiskaukset, ryöstely ja siviilien terrorisointi. Järjestössä on uskonnollisen kultin piirteitä, ja sen johtaja on kertonut, miten henget puhuvat hänelle.


title: Uganda

text: LRA joutui poistumaan Ugandasta vuosina 2005 ja 2006. Sen jälkeen LRA on toiminut Kongon demokraattisen tasavallan, Etelä-Sudanin ja Keski-Afrikan tasavallan alueilla. Loppuvuodesta 2013 Joseph Kony oleskeli Keski-Afrikan tasavallassa.


title: Uganda

text: Vuoden 2014 alussa vahvistettiin homoseksuaalisuuden kriminalisoiva laki.


title: Uganda

text: Uganda on hallitusmuodoltaan tasavalta. Sen valtionpäämies on presidentti, joka valitaan kansanvaalein viideksi vuodeksi kerrallaan. Viimeksi vaalit pidettiin helmikuussa 2006. Vaalit voitti istuva presidentti Yoweri Kaguta Museveni, kun opposition pääehdokkaana oli Kizza Besigye. Vaalit olivat teknisesti ottaen vapaat ja rehelliset, mutta vaaleihin johtanut prosessi ei ollut. Museveni aloitti oikeusprosessin Besigyeä vastaan maanpetos- ja raiskaussyyttein juuri ennen vaaleja. Opposition kokouksia hajotettiin väkivalloin ja presidentin arvostelemista mediassa rajoitettiin.


title: Uganda

text: Presidentti nimittää pääministerin virkaansa. Parlamentissa on 303 paikkaa, joista 86:een eturyhmät (kuten naiset ja armeija) saavat valita edustajiaan. Lopuille paikoille valitaan edustajat viisivuotiskaudelle yleisillä vaaleilla, joissa jokaisella yli 18-vuotiaalla kansalaisella on äänioikeus.


title: Uganda

text: Tämänhetkinen presidentti on Yoweri Museveni, varapresidentti Gilbert Bukenya ja pääministeri Apollo Nsibambi.


title: Uganda

text: Loppuvuodesta 2009 nousi maailmanlaajuinen kohu, kun Ugandan hallitus teki lakiesityksen, jossa homoseksuaalisuudesta olisi eräissä tilanteissa langetettu kuolemanrangaistus. Esityksen uskottiin saaneen pontta yhdysvaltalaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta.


title: Uganda

text: Ensimmäinen homoseksuaalien gay pride -paraati järjestettiin Kampalassa elokuussa 2012. Homoseksuaalisuus on Ugandassa kielletty. Maassa on yritetty saada lakiin kuolemanrangaistusta homoseksuaalisuuden tietyistä ilmenemismuodoista.


title: Uganda

text:
Brittiläiset siirtomaaisännät jakoivat Ugandan neljään hallintoalueeseen: pohjoinen, itäinen, keskinen ja läntinen alue. Näistä keskinen alue kattoi Bugandan kuningaskunnan. Hallintoalueet oli jaettu 18 piirikuntaan, monesti heimorajoja pitkin. Neljän hallintoalueen luomisella pyrittiin lisäämään yhteistyötä naapuripiirikuntien välillä ja luomaan yhteisöllistä tunnetta esimerkiksi urheilussa.
Nykyisin näillä neljällä hallintoalueella ei ole virallista asemaa, vaan valtiota pienemmät yksiköt ovat piirikuntia, joita Ugandassa on nykyisin yhteensä 80. Useita kymmeniä piirikuntia on perustettu 2000-luvulla.


title: Uganda

text: Ugandan alueella on lisäksi viisi vanhaa bantukansojen kuningaskuntaa, joilla on eräänlainen kulttuuriautonomia, mutta niidenkin alueet kuuluvat myös edellä mainittuihin piirikuntiin. Kuningaskunnat ovat Toro, Busoga, Bunyoro, Buganda ja Rwenzururu. Milton Obote lakkautti kuningaskunnat vuonna 1967, mutta presidentti Yoweri Museveni palautti ne kulttuurisina instituutioina voimaan vuonna 1993. Myös Ankolen kuningaskuntaa on vaadittu palautettavaksi, mikä ei ainakaan toistaiseksi ole toteutunut.


title: Uganda

text: Vuoden 2010 väestöarvion mukaan maassa oli yksi miljoonakaupunki, pääkaupunki Kampala, ja kaksi yli sadantuhannen asukkaan kaupunkia, Gulu (216 248 asukasta) ja Lira (182 762 asukasta).


title: Uganda

text: Vuonna 2012 Ugandan bruttokansantulo per asukas oli 440 Yhdysvaltain dollaria (Atlas-menetelmä) ja ostovoimakorjattuna 1 140 dollaria.


title: Uganda

text: Ugandalla on merkittäviä luonnonvaroja, kuten hedelmällinen maaperä, säännölliset sateet ja suurehkot mineraalivarat (muun muassa kultaa, kuparia ja kobolttia). Maan länsiosasta on löytynyt öljyä, ja vuoden 2009 löytöjen arvellaan olevan käytettävissä noin kolmen vuoden kuluttua. Öljyvarojen hyödyntämisen epäillään rikastuttavan kansainvälisiä yhtiöitä enemmän kuin Ugandaa valtiona. Korruptoituneen hallituksen epäillään tehneen sopimuksen, jossa valtio ottaa riskit mutta yrityksille taataan ainakin 35 prosenttia voittoa.


title: Uganda

text: Ugandan tieverkosto on huonokuntoinen. Suurimpien keskusten välillä on päällystetyt tiet, mutta niiden huono kunto hidastaa tyypillisesti matka-aikoja merkittävästi.


title: Uganda

text:
Maayhteydet naapurimaihin hoidetaan lähinnä linja-autoilla ja minibusseilla. Matka Kampalasta Nairobiin kestää 12–14 tuntia. Reitti Tansaniaan seurailee Victorianjärven länsirantaa Bukobaan. Aiemmin Victorianjärvellä on ollut matkustajalaivoja Ugandasta Tansaniaan, nykyisin vain rahtiliikennettä.
Ugandassa on 35 lentokenttää, joista viiden kiitotiet on päällystetty, ja yhden kiitotie pitempi kuin kolme kilometriä. Tärkein kenttä on Entebben kansainvälinen lentoasema.


title: Uganda

text: Järvillä on laivaväyliä; suurimmat satamakaupungit ovat Entebbe, Jinja ja Port Bell. Kapearaiteista rautatietä on rakennettu 1 244 kilometriä. Rautatieyhtiön toiminta lakkasi 1990-luvun puolivälissä, mutta vuonna 2010 julkistettiin suunnitelmia joidenkin rataosuuksien avaamisesta rahtiliikenteelle.


title: Uganda

text: Ugandalla on käytettävissään vesivoimaa. Sähkönjakelussa on jatkuvia katkoksia jopa pääkaupungissa Kampalassa. Epäluotettava sähkönjakelu on merkittävä hidaste talouden kehittymiselle. Sähköverkko ulottuu vain tärkeimpiin keskuksiin.


title: Uganda

text: Viime vuosina Ugandassa on pyritty hyödyntämään aurinkovoimaa, mutta toistaikseksi aurinkopaneeleja käytetään hyvin pienten energiamäärien tuottamiseen (esimerkiksi kännykän lataaminen auringon avulla).


title: Uganda

text: Kuten muukin Afrikka, Uganda on hyötynyt merkittävästi matkapuhelinten kehittymisestä. Matkapuhelinverkot kattavat suurimman osan maasta ja puhelinten määrä on kasvanut nopeasti.


title: Uganda

text: Suurimmalla osalla ugandalaisista ei ole käytettävissä juoksevaa vettä eikä viemäröintiä. Monissa kylissä ei ole tarjolla puhdasta vettä eikä turvallisia käymälöitä. Tilanne on kuitenkin parantunut.


title: Uganda

text: Maan tärkein elinkeino on maanviljely, joka työllistää noin 80 prosenttia väestöstä. Suurin osa, noin 65 prosenttia, viennin arvosta tulee kahvista. Uganda on Afrikan suurin robusta-kahvin tuottajamaa. Kahvin maailmanmarkkinahintojen heilahtelu vaikuttaa maan talouteen.


title: Uganda

text: Uganda on erittäin korruptoitunut maa. Tyypillinen esimerkki on se, että teiden varsilla seisoskelee tiheästi valkoasuisia poliiseja pysäyttämässä autoja ja vaatimassa lahjuksia. Yritysten on tyypillisesti voideltava virkamiehiä esimerkiksi lupa-asioiden hoitamiseksi. Myös poliitikot ovat korruptoituneita. Monet yritykset nimeävät korruption yhdeksi tärkeimmäksi tekijäksi, joka hidastaa Ugandan talouskehitystä.


title: Uganda

text: Vuosina 2012–2013 Ugandan korruptio nousi otsikoihin, kun maa joutui palauttamaan väärin käytettyjä kehitysapurahoja muun muassa Iso-Britannialle, Irlannille ja Norjalle.


title: Uganda

text: Ugandassa on noin 36,35 miljoonaa asukasta. Vuonna 2011 eliniänodote oli 58 vuotta.


title: Uganda

text: Ugandassa syntyvyys on erittäin korkea ja väestö kasvaa vauhdilla.


title: Uganda

text: AIDS räjähti 1980-luvulla Ugandassa valtaisaksi terveysongelmaksi. Epidemiaa on pyritty rajoittamaan ABC-strategialla, johon kuuluvat pidättäytyminen seksistä (Abstinence) ja uskollisuus kumppanille (Be faithful) sekä kondomin käyttö (Condoms). Näistä kahdella ensimmäisellä on suurempi hallituksen tuki; varsinkin alkuvuosina presidentti Museveni vastusti kondomien jakamista. Strategian raportoitiin pienentäneen HIV-positiivisten aikuisten osuutta kolmanneksesta ensin 15 prosenttiin 1990-luvulla ja siitä alle viiden prosentin. Myöhemmin kampanjan onnistumista on pidetty ylimainostettuna, ja todettu, että osa sairaiden osuuden pienenemisestä johtuu kuolleisuudesta. Aikuisten HIV-levinneisyys oli CIA:n mukaan 4,1 prosenttia vuonna 2003. AIDS:iin liittyy edelleen leimautumisen pelko, joka haittaa hoitoon hakeutumista ja on jopa saanut vanhemmat välttämään lastensa hoitamista.


title: Uganda

text: Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 2004 tekemän selvityksen mukaan Ugandassa käytettiin alkoholia enemmän kuin missään muussa maailman maassa; puhtaaksi alkoholiksi muunnettuna yli 19 litraa aikuista kohti.


title: Uganda

text: Ugandan väestö jakautuu pääasiassa bantu-kansoihin, niloottiseen kielikuntaan kuuluviin kansoihin ja nilo-hamiittisiin kansoihin. Bantukielistä gandalla on eniten puhujia, noin neljä miljoonaa.


title: Uganda

text: Vuonna 2002 ugandalaisista oli uskonnoltaan katolisia 42 prosenttia, protestantteja 42 prosenttia, muslimeja 12 prosenttia ja muita, eli esimerkiksi hinduja ja perinteisiä paikallisia uskontoja harjoittavia oli kolme prosenttia. Idi Amin karkotti aasialaissyntyiset ugandalaiset vuonna 1972, ja silloin hindu- ja sikhiväestön määrä romahti. Aminin kukistumisen jälkeen intialaissyntyisiä afrikkalaisia on palannut Ugandaankin. Vuonna 1989 heitä arveltiin olevan 10 000, kun 1969 heitä oli 70 000.


title: Uganda

text: Ugandan perinteinen kulttuuri noudattelee heimorajoja enemmän kuin valtion rajoja. Länsi-Ugandan sademetsissä elää pygmikansoja, joilla on oma kulttuurinsa. Pohjoisessa ja idässä on niloottiseen kielikuntaan kuuluvia heimoja, muualla bantuheimoja. Jokaisella ryhmällä on omia eeppisiä kansanlaulujaan, joiden tarinat välittyvät sukupolvelta toiselle.


title: Uganda

text: Tunnettu ugandalainen kirjailija ja runoilija Okot p’Bitek (1931–1980) kirjoitti luon kielellä laajoja runoelmia, jotka hän itse käänsi myös englanniksi. Monet hänen teoksistaan ovat satiirisia monologeja, jotka käsittelevät eurooppalaisen ja afrikkalaisen kulttuurin kohtaamisia.


title: Uganda

text: Noituuteen luottaminen on yleistä Ugandassa. Kyselyjen mukaan 80 prosenttia väestöstä on pyytänyt noidilta neuvoa. Vuonna 2009 rekisteröitiin 123 ihmistä uhratun noituuteen liittyviin tarkoituksiin. Tässä oli kahdeksan prosentin nousua vuodesta 2008. Ihmisten uhrausten tavoitteena on etupäässä nopea rikastuminen.


title: Uganda

text: Ugandan ylivoimaisesti suosituin urheilulaji on jalkapallo, seuraavaksi suosituimpien lajien ollessa rugby ja koripallo.


title: Uganda

text: Uganda on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1956 alkaen. Se on saavuttanut olympiamitaleja kahdessa eri urheilumuodossa, yleisurheilussa ja nyrkkeilyssä. Maan ensimmäinen olympiavoittaja on miesten 400 metrin aitajuoksun Münchenin 1972 kisoissa voittanut John Akii-Bua. Lontoon 2012 kisoissa Stephen Kiprotich voitti maratonjuoksun tuoden Ugandalle maan toisen olympiakullan.


title: Uganda

text: Ugandan jalkapallomaajoukkue ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kilpailujen lopputurnaukseen. Afrikan-mestaruuskilpailujen lopputurnauksessa Uganda oli toinen vuonna 1978 ja neljäs vuonna 1962.


title: Beta

text: Beta voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Gamma

text: Gamma (isona kirjaimena Γ, pienenä γ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston kolmas kirjain. Sen normaali äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa soinnillinen velaarinen klusiili , mutta nykykreikassa se on muuntunut soinnilliseksi frikatiiviksi, joka ääntyy velaarisena tai etuvokaalin  edellä palataalisena . Sekä muinais- että nykykreikassa gamma ääntyy kuitenkin velaarisena nasaalina , jos sitä seuraa toinen velaarinen konsonantti. Kreikkalaisissa numeroissa gamman lukuarvo on 3.


title: Gamma

text: Latinalaisessa kirjaimistossa gammaa vastasi alun perin kirjain C/c, jonka muunnelmana myöhemmin kehittyi kirjain G/g. Kyrillisessä kirjaimistossa gammaa vastaa kirjain Г/г. Suomen kieleen gamma translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "g", geminaattana (γγ) kuitenkin "ng".


title: Gamma

text: Gamma on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("gaml"), jonka alkuperäinen muoto on ehkä kuvastanut kamelia tai kamelin kyttyrää. Kreikkalainen suuraakkonen Γ on kääntynyt niin, että se näyttää pystyyn nostetulta suorakulmalta, jonka yläsivu työntyy oikealle.


title: Gamma

text: Kreikkalainen pienaakkonen γ perusviivan alle ulottuvine typografisine pidennyksineen muistuttaa latinalaista pienaakkosta y, mutta siinä missä latinalaisen y:n pidennys suuntautuu alaviistoon vasemmalle, gamman alapidennys tapaa suuntautua suoraan alaspäin. Lisäksi kirjasintyypistä riippuen toinen gamman yläosan haaroista on usein hieman kaareva.


title: Gamma

text: Arkaaisissa kirjaimistoissa gamma oli usein peilikuva nykyiseen nähden, ja sen sakara osoitti vasemmalle. Myöhemmin se kääntyi nykyiseen asentoon. Gamma oli käytössä kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta sen muodossa oli paljon vaihtelua. Kirjaimesta esiintyi kolmea päätyyppiä, joista yksi muistutti nykyistä muotoa, toinen nykyistä lambda-kirjainta (mm. Paros, Delos) ja kolmas, erityisesti läntisen Kreikan alueella (mm. Epeiros, Elis, Korintin siirtokunnat) käytetty muoto nykyistä C-kirjainta latinalaisessa kirjaimistossa, johon gamma kopioitui tässä muodossa.


title: Gamma

text: Epigrafisissa lähteissä gammasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Gamma

text: Kansainväliseen foneettiseen kirjaimistoon (IPA) sisältyy erikseen niin sanottu latinalainen gamma ɣ, joka muistuttaa kreikkalaista pienaakkosta, mutta sen alaosa muodostaa silmukan. Foneettisessa kirjoituksessa latinalaisella gammalla merkitään soinnillista velaarista frikatiivia. (Lisäksi foneettiseen kirjaimistoon sisältyy latinalaista gammaa muistuttava mutta kokonaan perusviivan yläpuolella pysyvä niin sanottu oinaansarvikirjain ɤ, jota on joskus kutsuttu naperogammaksi, ; se ei kuitenkaan edusta mitään konsonanttia vaan laveaa puolisuppeaa takavokaalia.)


title: Gamma

text:
Latinalaisesta gammasta on kehitetty myös suuraakkonen Ɣ, joka on muodoltaan kuin isonnettu pienaakkonen. Suuraakkosta ei tarvita foneettisessa kirjoituksessa, mutta sitä voidaan käyttää pienaakkosen ohella eräiden kielten oikeinkirjoituksessa.
Tietokoneissa gamma koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Alan Turing

text: Alan Mathison Turing , , (23. kesäkuuta 1912 Lontoo – 7. kesäkuuta 1954 Wilmslow) oli brittiläinen matemaatikko ja logiikan tutkija, joka vuonna 1936 julkaisi formalisoimansa algoritmin ja tietojenkäsittelytieteessä käytetyn Turingin kone -käsitteen. Häntä pidetään yhtenä modernin tietojenkäsittelyn merkittävimmistä uranuurtajista. Toisen maailmansodan aikana hän johti Saksan laivaston Enigma-salakirjoituskoneen purkutyötä brittitiedustelun Bletchley Park -tukikohdassa. Tämä työ saattoi lyhentää sotaa Euroopassa kahdesta neljään vuotta. Sodan jälkeen hän suunnitteli yhden ensimmäisistä ohjelmoitavista digitaalisista tietokoneista ja myös rakensi prototyypin siitä Manchesterin yliopistossa. Hän esitti merkittäviä ja luonteenomaisesti provosoivia mielipiteitä keskustelussa koneiden ajattelukyvystä ja kehitti Turingin testin.


title: Alan Turing

text: Muita hänen tutkimuskohteitaan olivat todennäköisyyslaskenta, kryptografia, lukuteoria ja algebra. Turing loi mainetta morfogeneesiteorian ideoijana. Sen avulla pyritään selittämään, millä tavoin geenit aiheuttavat eliöiden rakenteen ja muodon muodostumisen. Esimerkiksi seeprojen raitojen ja gepardien pilkkujen kehittymiseen liittyvät seikat kuuluvat morfogeneesin piiriin.


title: Alan Turing

text: Turing oli homoseksuaali, minkä vuoksi häntä vainottiin. Turingille tehtiin kemiallinen kastraatio, ja hänen uskotaan tehneen itsemurhan syanidilla kyllästetyn omenan syömisellä. Hänen ansionsa sotasalakirjoituksen parissa tunnustettiin vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Alan Turing

text: Alan Turingin vanhemmat olivat Julius Mathison Turing ja Sara o.s. Stoney. Julius työskenteli brittien virkamiehistössä Intiassa (Indian Civil Service). Sara, Madras Railway -rautatieyhtiön pääinsinöörin Edward Waller Stoneyn tytär, tuli raskaaksi heidän asuessaan Chhatrapurissa Orissan osavaltiossa. Koska vanhemmat halusivat lapsensa kasvavan Englannissa, he palasivat Lontoon Maida Valeen, jossa Alan Turing syntyi 23. kesäkuuta 1912. Tapahtumasta todistaa sininen laatta nykyisen Colonnade Hotelin ulkopuolella. Alanilla oli isoveli nimeltään John. Turingin isä toimi edelleen virkamiehenä Intiassa, joten Alanin lapsuusvuosina hänen vanhempansa matkustivat Englannin Guildfordin ja Intian välillä jättäen kaksi poikaansa perheen ystävien huostaan Englantiin. Jo hyvin varhain Turing osoitti merkkejä nerokkuudestaan, joka tuli myöhemmin selkeämmin esiin.


title: Alan Turing

text:
Hänen vanhempansa ilmoittivat hänet St Michael'sin päiväkouluun kuuden vuoden ikäisenä. Koulun rehtori huomasi hänen poikkeukselliset lahjansa varhain, kuten myös monet hänen muistakin opettajistaan. 14-vuotiaana vuonna 1926 hän siirtyi Sherborne Schooliin, kuuluisaan ja kalliiseen yksityiseen oppilaitokseen Dorsetissa. Lukuvuoden ensimmäisenä päivänä Englannissa oli yleislakko, mutta Turing halusi olla niin innokkaasti paikalla ensimmäisenä koulupäivänään, että hän ajoi Southamptonista koululleen yksin polkupyörällään liki sadan kilometrin matkan yöpyen välillä majatalossa.
Jotkut Sherbornen opettajat eivät arvostaneet Turingin luontaista kiinnostusta matematiikkaan ja tieteisiin. He painottivat pikemminkin klassista koulutusta. Hänen rehtorinsa kirjoitti hänen vanhemmilleen: ”Toivon, että hän ei putoa kahden koulun väliin. Jos hän haluaa jatkaa yksityiskoulussa, hänen täytyy tähdätä "koulutetuksi". Jos hän aikoo olla vain "tieteellinen spesialisti", hän tuhlaa yksityiskoulussa aikaansa.”


title: Alan Turing

text: Tästä huolimatta Turing menestyi edelleen erinomaisesti aineissa, joista hän piti, ja ratkaisi vuonna 1927 monimutkaisia ongelmia opiskelematta lainkaan laskuopin perusteita. 16-vuotiaana vuonna 1928 Turing tutustui Albert Einsteinin teoksiin; hän ei ainoastaan käsittänyt niitä, vaan päätteli Einsteinin teorian kyseenalaistavan Newtonin lait tekstistä, jossa tätä ei eksplisiittisesti ilmaistu.


title: Alan Turing

text: Turingin toiveet ja kunnianhimo koulussa lisääntyivät, kun hänen ja hieman vanhemman opiskelijan Christopher Morcomin välille kehittyi läheinen ystävyys. Morcom oli myös Turingin ensimmäinen romanttinen kiinnostus. Hän kuoli yhtäkkisesti vain muutama viikko heidän viimeisen Sherbornen-lukukautensa alkamisen jälkeen naudan tuberkuloosin aiheuttamiin komplikaatioihin. Hän oli saanut taudin juotuaan lapsena tartunnan saaneen lehmän maitoa. Turingin usko särkyi, ja hänestä tuli ateisti. Hänen vakaumuksensa oli, että kaikkien ilmiöiden, myös ihmisen aivotoiminnan, täytyi olla materiaalisia.


title: Alan Turing

text: Koska Turing ei halunnut opiskella klassisia aineita yhtä ahkerasti kuin tiedettä ja matematiikkaa, hän ei saanut stipendiä Cambridgen Trinity Collegeen vaan päätyi King's Collegeen, toiseen vaihtoehtoonsa. Hän opiskeli siellä vuosina 1931–1934 ja valmistui hyvin arvosanoin. Vuonna 1935 hänet otettiin King's Collegen jäseneksi ("fellow") keskeistä raja-arvolausetta koskevan tutkielmansa perusteella.


title: Alan Turing

text: Keskeisessä artikkelissaan "On Computable Numbers, with an Application to the "Entscheidungsproblem"" (jätetty 28. toukokuuta 1936) Turing muotoili uudelleen Kurt Gödelin vuonna 1931 saamat matemaattista todistusta ja laskettavuutta käsittelevät tulokset. Hän korvasi Gödelin universaalin, aritmetiikkaan pohjautuvan formaalin kielen Turingin koneilla, yksinkertaisilla formaaleilla malleilla. Hän todisti, että jonkinlainen niiden kaltainen kone voisi ratkaista minkä tahansa matemaattisen ongelman, jos se voitaisiin esittää algoritminä, vaikka todellisella Turingin koneella tuskin olisikaan käytännön sovellutuksia, sillä se olisi huomattavasti hitaampi kuin käytännöllisemmät vaihtoehdot.


title: Alan Turing

text: Laskennan teoria tutkii nykyäänkin erityisesti Turingin koneita. Turing todisti edelleen, että "Entscheidungsproblemiin" ei ollut ratkaisua. Ensin hän osoitti, ettei pysähtymisongelmaa voitu ratkaista Turingin koneilla: ei ole mahdollista saada algoritmisesti selville, pysähtyykö tietty Turingin kone koskaan. Vaikka hänen todistuksensa julkaistiinkin vasta sen jälkeen, kun Alonzo Church oli tehnyt vastaavan todistuksen lambdakalkyylinsä suhteen, Turingin teos on huomattavasti helpommin lähestyttävissä ja intuitiivisempi. Myös siinä esitelty käsite "universaalista (Turingin) koneesta", koneesta joka kykenisi toimimaan minkä tahansa muun koneen tavoin, oli uudenlainen.


title: Alan Turing

text: Suurimman osan vuosista 1937 ja 1938 hän vietti Princetonin yliopistossa opiskellen Alonzo Churchin ohjauksessa. Vuonna 1938 hän suoritti tohtorintutkintonsa (Ph.D.) Princetonissa; hänen tutkielmassaan esiteltiin suhteellisen laskennan käsite (), jossa Turingin koneiden lisäksi käytetään niin kutsuttuja oraakkelikoneita. Niiden avulla voidaan tutkia ongelmia, joita ei Turingin koneella voi ratkaista.


title: Alan Turing

text: Palattuaan Cambridgeen vuonna 1939 hän osallistui Ludwig Wittgensteinin matematiikan perusteita koskeville luennoille. Wittgenstein ja Turing väittelivät ja olivat erimielisiä: Turing puolusti formalismia ja Wittgenstein väitti, ettei matematiikka löydä mitään absoluuttisia totuuksia vaan pikemminkin keksii niitä.


title: Alan Turing

text: Toisen maailmansodan aikana Turing osallistui saksalaisten käyttämien salakirjoitusjärjestelmien murtamiseen Bletchley Parkissa. Hän tukeutui ennen sotaa Puolan Biuro Szyfrówissa työskennelleiden Marian Rejewskin, Jerzy Różyckin ja Henryk Zygalskin kryptoanalyyttiseen tutkimukseen. Hän teki useita oivalluksia, jotka auttoivat murtamaan Enigma-koneen ja Lorenz SZ-40/42:n (kaukokirjoittimissa käytetty salauslaite, jolle britit antoivat koodinimen "Tunny") koodit. Jonkin aikaa hän johti Hut 8:aa, joka oli vastuussa Saksan laivaston viestinnän tulkitsemisesta.


title: Alan Turing

text: Syyskuusta 1938 lähtien Turing oli työskennellyt osa-aikaisesti Government Code and Cypher Schoolissa (GCCS), brittien koodinmurtojärjestössä. Hän työskenteli Saksan Enigma-salauksen murtamisen parissa ja teki yhteistyötä GCCS:n vanhemman koodinmurtajan Dilly Knoxin kanssa. 4. syyskuuta 1939, päivä sen jälkeen kun Yhdistynyt kuningaskunta oli julistanut sodan Saksalle, Turing ilmoittautui GCCS:n sodanajan tiloihin Bletchley Parkiin.


title: Alan Turing

text: Viikkojen kuluessa saapumisestaan Bletchley Parkiin Turing oli suunnitellut sähkömekaanisen laitteen, jonka avulla Enigma voitaisiin murtaa nopeammin kuin vuoden 1932 bomba-koneella. Uusi bombe-kone nimettiin aiemman puolalaisen bomban mukaan, johon se perustui. Matemaatikko Gordon Welchmanin ehdottamalla parannuksella varustetusta bombesta tuli yksi tärkeimmistä työvälineistä, ja tärkein automatisoitu väline, hyökkäyksessä Enigma-koodin suojaamaa viestintää vastaan.


title: Alan Turing

text: Turingin kanssa Bletchley Parkissa työskennellyt kryptoanalyytikko Jack Good sanoi myöhemmin: "Turingin tärkein kontribuutio, "omasta mielestäni", oli kryptoanalyyttisen bombe-koneen suunnittelussa. Hänellä oli ajatus, että voitaisiin soveltaa käytännössä loogista teoreemaa, joka kuulostaa harjaantumattomaan korvaan suhteellisen absurdilta; nimittäin sitä, että ristiriidasta voidaan päätellä "kaikki"."


title: Alan Turing

text: Bombe etsi Enigma-viestissä käytettyjä, mahdollisesti oikeita asetuksia (eli kiekkojen järjestystä, kiekkojen asetuksia jne.) käyttäen sopivaa "lunttia", osaa todennäköisestä selkotekstistä. Jokaiselle mahdolliselle kiekkojen asetukselle (joita oli 10, tai sukellusveneiden Enigma-koneiden tapauksessa 10, sillä niissä käytettiin lopulta neljää kiekkoa kolmen tavallisen sijaan) bombe suoritti sähköisesti sarjan loogisia päätelmiä luntin perusteella. Bombe havaitsi mahdollisen ristiriidan ja hylkäsi asetuksen siirtyen seuraavaan. Suurin osa mahdollisista asetuksista aiheutti ristiriitoja, ja vain muutama jäi jäljelle tutkittavaksi yksityiskohtaisesti. Turingin ensimmäinen bombe otettiin käyttöön 18. maaliskuuta 1940. Sodan loppuun mennessä oli käytössä useita satoja bombe-koneita.