title: Willelmus Concheslainen

text: Hänen ystävänsä varoitti häntä vaaroista, jotka liittyivät hänen harjoittamaansa filosofiaan, joka sovelsi platonilaista realismia teologiaan. Tämän seurauksena hän alkoi opiskella arabifilosofien filosofiaa ja luonnontieteitä. Willelmuksen kuolinaikaa ja kuolinpaikkaa ei tiedetä.


title: Willelmus Concheslainen

text: Willelmus kiinnitti paljon huomiota kosmologiaan ja psykologiaan. Bernarduksen oppilaana hän suuntautui humanismiin, platonismiin ja chartreslaisten harjoittamaan luonnontieteeseen. Hän on yksi keskiajan ensimmäisiä kristittyjä filosofeja, joka alkoi hyödyntää arabien fysikaalista ja fysiologista tietämystä. Hänellä oli pääsy näiden kirjoituksiin Constantinus Africanuksen tekemien käännösten kautta.


title: Willelmus Concheslainen

text: Willelmus St. Thierrylainen, joka oli rohkaissut Bernardus Clairvauxlaista syyttämään Pierre Abélardia, hyökkäsi Concheslaisen teosta "Philosophia" vastaan. Kirjeessään Bernardille hän sanoi sen esittävän modalistisen näkemyksen Pyhästä Kolminaisuudesta. Seurauksena Willelmus uudelleenmuotoili joitakin kiistanalaisia kohtia teoksessaan "Dragmaticon".


title: Willelmus Concheslainen

text: Willelmuksen nimiin laitetuiden teosten kirjoittajista on keskusteltu paljon. Vaikuttaa kuitenkin todennäköiseltä, että hän kirjoitti glossan Platonin dialogiin "Timaios" sekä kommentaarit Boethiuksen teokseen "Filosofian lohdutus", Priscianuksen teokseen "Institutiones Grammaticae" ja Macrobiuksen teokseen "In Somnium Scipionis".


title: Willelmus Concheslainen

text:
Willelmus on todennäköisesti dialogin "Dragmaticon" sekä tutkielman "Magna de naturis philosophia" kirjoittaja.
Etiikkaa käsittelevä "Moralium Dogma Philosophorum" luettiin aiemmin hänen teoksiinsa, mutta nykyisin oppineet katsovan sen olevan jonkun toisen kirjoittama.


title: Willelmus Concheslainen

text: "Philosophia" on jaettu neljään kirjaan, jotka käsittelevät tähtitiedettä, maantiedettä, meteorologiaa ja lääketiedettä. Mateorologiaa käsittelevä osuus sisältää kuvauksen siitä, kuinka ilman tiheys alenee ja ilma kylmenee korkeuden noustessa. Willelmus pyrki myös selittämään ilman kiertoliikkeen yhteydellä merien kiertoliikkeeseen. Lääketiedeosuus käsittelee muun muassa sikiämistä ja lapsen syntymää. Willelmuksen "Philosophia" vaikutti Jean de Meungin runoon "Roman de la Rose".


title: Mujejärvi

text: Mujejärvi eli Muujärvi (; ) on kaupunkimainen taajama, kaupunkikunta ja Mujejärven piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Muujoen pohjoisrannalla 375 kilometriä Petroskoista luoteeseen. Taajamassa on 3 300 asukasta (vuonna 2012).


title: Mujejärvi

text: Mujejärven kunnan pinta-ala on 1 316 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piirin Lietmajärven, idässä Rukajärven, etelässä Voloman ja lännessä Repolan kuntiin sekä kaakossa Karhumäen piiriin. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja suota. Seudulla virtaa Muujoki (ven. "Mujezerka"), joka saa alkunsa Hietajärvestä ("Hedo") ja virtaa Muujärven ("Mui") kautta laskien Tširkkakemiin. Kunnan alueelle suunnitellaan 900 hehtaarin laajuista koskemattomien metsien luonnonmuistomerkkiä. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabro-diabaasi, kvartsi, rauta, magnetiitti, hiekka ja turve.


title: Mujejärvi

text: Seudulla vallitsee lauhkea mannerilmasto, jossa on meri-ilmaston piirteitä. Tammi-helmikuun keskilämpötila on –12 … –13 °C ja heinäkuun +13 … +14 °C. Vuotuinen sademäärä on 500 millimetriä. Lumi peittää maan 170–190 päivää vuodessa. Sen paksuus on avoimilla paikoilla keskimäärin 35–55 ja metsässä 50–70 senttimetriä.


title: Mujejärvi

text: Mujejärven taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 71 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 12 % valkovenäläisiä, 8 % karjalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 1 % suomalaisia.


title: Mujejärvi

text: Venäjän keisarikunnassa seutu kuului Aunuksen kuvernementin Repolan kuntaan. Samannimisen järven rannalla sijainnut Muujärvi oli 1800-luvulla Lieksan ja Rukajärven välisen reitin kievarikylä. Vuonna 1850 paikkakunnalla oli 53 asukasta, vuonna 1904 asukkaita oli 95.


title: Mujejärvi

text: Venäjän vallankumouksen ja Suomen itsenäistymisen jälkeen vuosina 1918–1920 Repola liittyi lyhyeksi aikaa Suomeen ennen Tarton rauhan solmimista. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Muujärven kylä tuhoutui sodan aikana.


title: Mujejärvi

text: Nykyinen taajama on perustettu vuonna 1963. Vuonna 1965 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen ja seuraavana vuonna siitä tuli hallintopiirin keskus.


title: Mujejärvi

text: Mujejärveltä on yhteys Repolan ja valtatie M18:n väliselle A134-maantielle. Taajamasta on linja-autoreitit Repolaan, Kiimavaaraan ja Lentieraan sekä Tiiksiin, Rukajärvelle ja Ontajärvelle. Mujejärven lounaislaidalla on huoltoasema.


title: Mujejärvi

text: Taajaman kautta kulkee Suojärven ja Jyskyjärven välinen rautatie (Muujoen asema, ven. "Mujezerka"), josta haarautuu rata Kostamuksen kautta Suomeen. Lähin lentokenttä on Petroskoissa.


title: Mujejärvi

text: Talous perustuu Mujejärven metsäteollisuuspiirin harjoittamaan puunhankintaan. Lähes 70 % puutavarasta menee vientiin. Lisäksi tuotetaan rakennuskiveä ja sepeliä. Pienimuotoinen maatalous tuottaa lihaa ja maitoa. Kunnan alueella on myös kolme lohenkasvattamoa.


title: Mujejärvi

text: Mujejärvellä toimii kaksi lastentarhaa, keskikoulu, lasten harrastuskeskus, musiikki- ja urheilukoulut. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluu poliklinikka, piirisairaala, palvelukeskus ja lastenkoti. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuritalo, kirjasto ja vapaa-ajankeskus. Paikallislehtenä ilmestyy kerran viikossa "Mujezerskles".


title: Mujejärvi

text: Taajama koostuu etupäässä yksi–kolmekerroksisista usean perheen asuintaloista sekä omakotitaloista. Kunnan alueella sijaitsevia kulttuuriperintökohteita ovat vuonna 1941 kaatuneiden neuvostoliittolaisten rajavartijoiden ja sosialistisen työn sankarin Viktor Polynskin haudat.


title: Anna-Liisa Prinkkala

text: Anna-Liisa Prinkkala (s. 3. maaliskuuta 1955 Pälkäne) on suomalainen entinen voimanostaja.


title: Anna-Liisa Prinkkala

text: Prinkkala on voittanut maailmanmestaruuden neljä kertaa alle 44-kiloisten sarjassa. Mestaruudet tulivat vuosina 1987, 1989, 1990 ja 1994. MM-hopeaa hän saavutti vuosina 1986, 1988, 1991, 1993, 1996 ja 1997 sekä pronssia vuosina 1984, 1995, 1998 ja 1999. Suomen mestaruuden hän voitti 16 kertaa peräkkäin vuosina 1982–1997. Lisäksi hän voitti kultaa vuonna 1999 ja hopeaa vuonna 1998. 1996 hän saavutti penkkipunnerruksen Suomen mestaruuden.


title: Anna-Liisa Prinkkala

text: Prinkkala pitää hallussaan yli 40-vuotiaiden naisten jalkakyykyn Suomen ennätystä alle 44 kg:n sarjassa tuloksella 165,5 kg. Hän on kilpaillut myös saappaanheitossa.


title: Aprilia

text: Aprilia on italialainen moottoripyörämerkki. Aprilian omistaa nykyisin Piaggio. Merkki on menestynyt hyvin muun muassa MotoGP-luokassa ja Superbike-luokassa.


title: Aprilia

text: Aprilian perusti toisen maailmansodan jälkeen italialainen IPI, joka oli Aprilian lisäksi perustamassa Moto Guzzia ja Laverdaa. Alberto Beggion pojan Ivanon noustua firman johtoon, tehdas alkoi toimittaa pyöriä Road Racingin MM-sarjan 50 cc:iin. 1970-luvun lopussa 50 cc:sten lisäksi Aprilian pyöriä alkoi näkyä myös 125 cc:ssa. Vuonna 1998 yhtiö astui laajemmin superpyörien markkinoille RSC Mille mallillaan. Mallisto laajentui pian Mille R -supersport-pyörällä, Falcolla ja Futuralla. Vuonna 2002 seurasi kaksi riisuttuas mallia: Tuono Fighter ja Tuono R. Aprilia jatkoi RSV:n ja Tuonon kehitystä muutaman vuoden ajan ja merkittävämpänä aikaansaannoksena oli vuoden 2003 RSV1000R-malli, joka oli uudelleenmuotoiltu ja nopeampi versio supersport-luokkaan. Aprilian kasvu jatkui sen hankittua kaksi kilpailijaansa Moto Guzzin ja Laverdan.


title: Aprilia

text: Yhtiön johtajalla, Ivano Beggiolla, oli kuitenkin tavoitteet liian korkealla, minkä seurauksena Aprilia velkaantui pahoin ja oikeudet luovutettiin Piaggiolle, jolla olisi varaa uuteen mallistoon.


title: Aprilia

text: Aprilia on tunnettu viime aikoina kovana pyöränä etenkin 500 cc- ja 750 cc -luokassa. Jälkimmäisessä se onkin tällä hetkellä luokan ainoa niin sanottu supertiimi Hondan ohella.


title: Aprilia

text: Aprilia valmistaa moottoripyöriä, mopoja ja skoottereita.


title: BC Lietuvos Rytas

text: BC Lietuvos Rytas on koripalloseura Vilnasta Liettuasta. Se pelaa maan pääsarjassa Lietuvos Krepšinio Lygassa.


title: BC Lietuvos Rytas

text: Virallisesti seura on perustettu vuonna 1997, mutta sen edeltäjä on neuvostomiehityksen aikaan vuonna 1964 perustettu Statyba. Nimenvaihdos tapahtui 1997, kun Lietuvos Rytas -sanomalehti osti seuran. Liettuan itsenäistymisen jälkeen Lietuvos Rytas on hallinnut liettualaista koripalloa yhdessä kaunasilaisen Žalgirisin kanssa, eikä mikään muu joukkue ole pystynyt mestaruuteen.


title: WonderSwan

text: WonderSwan on Bandain vuonna julkaisema japanilainen käsikonsoli. Gunpei Yokoin yritys Koto Laboratory kehitti sen yhteistyössä Bandain kanssa kilpailijaksi Neo-Geo Pocket Colorille sekä Game Boy Colorille. Myöhemmin laitteesta kehitettiin uusi versio, WonderSwan Color. WonderSwanilla pystyy pelaamaan pitelemällä sitä vaakasuorassa tai pystysuorassa. Koska laite kehitettiin pääsääntöisesti Japanin markkinoille, on suurin osa peleistä japanin kielellä.


title: Khamphoui

text: Kuningatar Khamphoui (s. 21. heinäkuuta 1912) oli Laosin viimeinen kuningatar.


title: Khamphoui

text: 7. elokuuta 1930 Khamphoui nai Laosin kruununprinssin Savang Vatthanan. Avioliitosta tuli 7 lasta: kruununprinssi Vong Savang, prinssi Sisavang, prinssi Savang, prinssi Sauryavong Savang, prinsessa Savivanh Savang, ja prinsessa Thala Savang.


title: Khamphoui

text: 2. joulukuuta vuonna 1975 kommunistit ottivat vallan ja Khamphouin puoliso Savang Vatthana luopui kruunusta. Kuningas ja kuningatar kuolivat noin vuonna 1978 eristysleirillä Pohjois-Laosissa. Kruununprinssi Vong Savang kuoli uudelleenkoulutusleirillä Pohjois-Laosissa ehkä lähellä Sop Haota. Prinssi Sauryavong Savangin onnistui paeta maasta ja asuu tällä hetkellä maanpaossa Pariisissa.


title: Mestaripelimanni

text: Mestaripelimanni on arvonimi, jonka myöntää Kaustinen Folk Music Festival (Kaustisen kansanmusiikkijuhlat) henkilölle, joka perinteisellä taidollaan, runsaalla ohjelmistollaan tai muilla merkittävillä ansioillaan on edistänyt kansanmusiikkiharrastusta.


Mestaripelimanni


title: Pentti Nikula

text: Pentti Kustaa Nikula (s. 3. helmikuuta 1939 Somero) on suomalainen seiväshyppääjä, Euroopan mestari, maailmanennätysmies ja viiden metrin haamurajan rikkoja.


title: Pentti Nikula

text: Nikula voitti EM-kultaa seiväshypyssä Belgradissa 1962 tuloksella 480. Tokion olympialaisissa 1964 hän oli seitsemäs.


title: Pentti Nikula

text: Nikula oli ennakkosuosikki Belgradissa, sillä hän oli hypännyt seiväshypyn maailmanennätyksen 494 Kauhavalla 22. kesäkuuta 1962. Seuraavalla hallikaudella Nikulasta tuli maailman ensimmäinen viiden metrin ylittäjä hypättyään samassa kisassa 500, 505 ja 510 Pajulahdessa 2. helmikuuta 1963. Nämä kolme ylitystä paransivat kukin aiempaa maailmanennätystä.


title: Pentti Nikula

text: Suomen mestaruuden Nikula voitti vuosina 1962 ja 1964 sekä Pohjoismaiden mestaruuden 1963. Vuoden urheilijaksi hänet valittiin 1962. Samana vuonna Pentti Nikula äänestettiin Vuoden suosituimmaksi suomalaiseksi Viikkolehden äänestyksessä. Hän sai erikoispostimerkin 1994 ja Pro Urheilu -palkinnon merkittävästä urasta oli vuorossa 2006.


title: Pentti Nikula

text: Seuratasolla Nikula edusti Someron Esaa. Hänen pituutensa on 179 cm ja painonsa 70 kg.


title: Pentti Nikula

text: Nikula on kotoisin Someron Ihamäen kylästä. Urheilu-uransa jälkeen hän teki pitkän työuran Päijät-Hämeen liiton edunvalvontapäällikkönä.


title: Pentti Nikula

text: Kesäkuussa 2012 paljastettiin Somerolla Pentti Nikulan patsas, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Sofia Saari.


title: Mervi

text: Mervi on suomalainen naisen etunimi.


title: Mervi

text: Nimi Mervi tuli käyttöön 1900-luvun alkuvuosina. Nimi on peräisin paikannimistä. Yksi ensimmäisistä Mervi-nimisistä, Mervi Ahla (s. 1917), sai tämän nimen Hattulan Mervessä sijaitsevan Merven kartanon mukaan.


title: Mervi

text: Nimi pääsi almanakkaan vuonna 1950, jolloin sen nimipäivä oli 6. tammikuuta. Vuodesta 1952 lähtien se on ollut nykyisellä päivällään, 21. syyskuuta.


title: Mervi

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Mervi-nimen on syyskuuhun 2017 mennessä saanut 10 628 naista ja ainakin yksi mies. Suurin osa heistä on syntynyt vuosien 1940 ja 2000 välisenä aikana.


title: Mervi

text: Mervi on seuraavien tunnettujen henkilöiden nimi:


title: Pô

text: Pô on kaupunki eteläisessä Burkina Fasossa Nahourin provinssissa. Kaupungin kerrotaan olevan perustettu vuoden 1500 tienoilla. Pôssa on sotilastukikohta. Vuonna 1983 Blaise Compaorén johtamien joukkojen kapina vapautti Thomas Sankaran vankilasta ja nosti tämän presidentiksi. Pôn kansallispuisto on lähellä kaupunkia.


title: Pô

text: Vuonna 2006 Pôssa oli vajaat 24 320 asukasta.


title: Johannes Salisburylainen

text: Johannes Salisburylainen (n. 1120 – 25. lokakuuta 1180) oli englantilainen skolastinen filosofi, kirjailija, diplomaatti ja Chartresin piispa.


title: Johannes Salisburylainen

text: Johannes syntyi Salisburyssä, Englannissa vuosien 1115 ja 1120 välillä. Hänen varhaisesta elämästään ei tiedetä juurikaan mitään, lukuun ottamatta sitä, että hän oli sukujuuriltaan saksi eikä normanni ja käytti cognomenia "Parvus", "lyhyt" tai "pieni". Hänen omista kirjoituksistaan voi päätellä, että hän siirtyi Ranskaan noin vuonna 1136 ja opiskeli Pariisissa Pierre Abélardin alaisuudessa. Abélard oli tuolloin avannut joksikin aikaa kuulun Mont St. Genevieven koulunsa.


title: Johannes Salisburylainen

text: Abélardin jäätyä eläkkeelle Johannes jatkoi opintojaan Alberich Reimsiläisen ja Robertus Melunilaisen alaisuudessa. Vuosien 1138 ja 1140 välillä hän opiskeli grammatiikkaa ja klassista kirjallisuutta Willelmus Concheslaisen ja Richard l'Evêquen, Bernardus Chartreslaisen oppilaiden, alaisuudessa mahdollisesti Chartresissa.


title: Johannes Salisburylainen

text: Bernarduksen opetukselle olivat ominaista toisaalta platonilaiset vaikutteet, toisaalta latinalaisten klassisten kirjoittajien teosten opiskelun painottaminen. Varsinkin jälkimmäinen seikka on havaittavissa Johanneksen töissä.


title: Johannes Salisburylainen

text: Noin vuonna 1140 Johannes oli Pariisissa opiskelemassa teologiaa Gilbertus Porretanuksen alaisuudessa ja tämän jälkeen Robertus Pulluksen ja Simon Poissylaisen alaisuudessa. Vuonna 1148 hän oli Moutiers la Cellessa, Troyesin hiippakunnassa, ystävänsä Petrus Cellelaisen kanssa. Hän osallistui Reimsin kirkolliskokoukseen, jonka puheenjohtajana toimi paavi Eugenius III. Bernard Clairvauxlainen todennäköisesti esitteli hänet Theobaldille, Canterburyn arkkipiispalle, jonka rahoittamana hän palasi Englantiin noin vuonna 1150.


title: Johannes Salisburylainen

text: Theobald nimitti Johanneksen lähettilääkseen, ja hän sai tehdä usein matkoja paavin edustajana. Tänä aikana hän kirjoitti suurimmat teoksensa, "Policraticus, sive de nugis curialium et de vestigiis philosophorum" ja "Metalogicon", jotka julkaistiin mitä todennäköisimmin vuonna 1159. Theobaldin kuoltua vuonna 1161 Johannes jatkoit Thomas Becketin avustajana ja otti aktiivisesti osaa Becketin ja Henrik II:n välisiin kiistoihin.


title: Johannes Salisburylainen

text: Hänen kirjeensä valaisevat tuohon aikaan Englannissa vallinnutta perustuslaillista taistelua. Kuninkaan ollessa tyytymättömimmillään Becket ja Johannes vetäytyivät Ranskaan. He palasivat vuonna 1170. Johannes oli Canterburyssa kun Becket salamurhattiin. Seuraavina vuosina hän pysyi Canterburyssä ja kirjoitti Becketin elämäkerran.


title: Johannes Salisburylainen

text: Vuonna 1176 Johanneksesta tehtiin Chartresin piispa. Hän vietti kaupungissa lopun elämästään. Vuonna 1179 hän otti osaa Kolmanteen lateraanikokoukseen. Hän kuoli Chartresissa tai sen läheisyydessä 25. lokakuuta 1180.


title: Johannes Salisburylainen

text: Johanneksen tunnetuimmat teokset "Policraticus, sive de nugis curialium et de vestigiis philosophorum" (1159) ja "Metalogicon" ovat arvokkaita tiedonlähteitä skolastiseen koulutukseen ja huomattavia kultivoituneen tyylinsä ja humanistisen luonteensa ansiosta. Ne antavat meille paremman mahdollisuuden ymmärtää 1100-luvun kirjallisuuden ja tieteen tilaa. Hänen näkemyksenä osoittavat kultivoitunutta älyä ja käytännönläheisyyttä. Hän vastusti sekä nominalismin että realismin ääripäitä. Hänen oppinsa oli eräänlaista utilitarianismia, jossa oli vahva taipumus Cicerolle tyypilliseen kirjalliseen skeptisismiin. Ciceroa Johannes ihaili ja perusti siksi oman kirjoitustyylinsä hänen latinaansa.


title: Johannes Salisburylainen

text: Kreikkalaisista kirjoittajista hänellä ei vaikuta olleen juurikaan ensi käden tietoa, ja hyvin vähän tietoja käännöksinäkään. Hän tunsi Kalkidioksen Platonin "Timaioksesta" tekemän latinankielisen käännöksen samoin kuin hänen edeltäjänsä ja aikalaisensa, ja hänellä oli todennäköisesti pääsy myös "Faidonin" ja "Menonin" käännöksiin. Aristoteleen teoksista hänellä oli hallussaan "Organonin" kokonainen latinankielinen käännös, ja hän onkin ensimmäinen keskiajan merkittävistä kristityistä kirjoittajista, joka tunsi "Organonin" kokonaisuudessaan.


title: Gaoua

text: Gaoua on kaupunki eteläisessä Burkina Fasossa. Se on Ponin provinssin pääkaupunki. Gaouan nähtävyyksiin kuuluvat luolat ja museo.


title: Gaoua

text: Vuonna 2006 kaupungin väkiluku oli 25 104


title: Widukind

text: Widukind tai Wittekind (noin 755–7. tammikuuta 810) oli saksipäällikkö ja saksien itsenäisyyden ja pakanallisen uskon puolustaja.


title: Widukind

text: Kun Kaarle Suuri oli alistanut saksit vuonna 777, Widukind pakeni tanskalaisten luo. Widukind palasi kotiseuduilleen sen jälkeen, kun Kaarle Suuri oli lähtenyt Espanjaan. Widukind nostatti saksit kapinaan, ja saksit alkoivat tehdä ryöstöretkiä frankkien hallitsemille alueille. Myös vendit ja friisit yhtyivät kapinointiin.


title: Widukind

text: Saksien ja frankkien taistelu laantui vasta kun Kaarle Suuri sai Widukindin kääntymään kristityksi. Widukind ja suuri joukko hänen seuraajiaan kastettiin vuonna 785. Kasteen jälkeen hän joutui ilmeisesti viettämään loppuelämänsä vankina luostarissa Tarinoiden mukaan hän kuitenkin rakennutti kääntymisensä jälkeen useita kirkkoja. Toisten legendojen mukaan Widukind ratsasti ennen kastettaan mustalla hevosella ja sen jälkeen valkealla.


title: Hygienia

text: Hygienia tarkoittaa terveyden edistämistä ja säilyttämistä (terveysoppi). Erityisesti se huolehtii ympäristön terveellisyydestä niin, että siinä ei kohdata tautia aiheuttavia mikrobeja, vaarallisia kemikaaleja, säteilyä tai muita sairauksia aiheuttavia tekijöitä. Laajasti ymmärrettynä se voi sisältää myös terveelliset elintavat kuten hyvän ravitsemuksen, viihtyisän sisä- ja muun elinympäristön ja jopa hyvän sosiaalisen ympäristön. Hygienian osa-alueita ovat mm. henkilökohtainen hygienia, elintarvikehygienia, vesihygienia ja työhygienia. Ympäristöhygienian koulutusala kouluttaa alan asiantuntijoita.


title: Hygienia

text: Hygieniakasvatus kuuluu peruskoulun opetussuunnitelmaan. Sitä opetetaan läpäisyperiaatteella eri oppiaineitten yhteydessä. Suomessa hygieniakäytäntöjä pyritään edistämään myös lainsäädännön keinoin.


title: Hygienia

text: Yleisesti tunnettu hygienian osa-alue on näkymättömien taudinaiheuttajien määrän pitäminen ihmiskehossa sellaisissa rajoissa, että ihmisen oma vastustuskyky kykenee voittamaan ne, eikä sairastumista tapahdu. Hygieniasta huolehditaan puhdistamalla säännöllisesti sekä ihmiskehon eri osat että kulloinkin käytetty vaatetus sekä välttämällä tietoisesti mahdollisia taudinaiheuttajia tai -kantajia. Hankalissa tai vaativissa olosuhteissa oleskeltaessa on hygieniasta huolehtimisen suhteen tehtävä säännöllisen puhdistautumisen ohella myös aistihavaintoja. Poikkeavat maut suussa, hajut, ihon ja hiusten hilseily ja kutina, hiertymät yms. viittaavat alentuneeseen hygieniatasoon. Yleensä ne ovat merkki esimerkiksi alkavasta tulehduksesta. Tällöin voidaan joutua käyttämään tarkoitukseen kehitettyjä desinfiointiaineita sairastumisen välttämiseksi.


title: Hygienia

text: Hygieniasta huolehtiminen kuuluu oleellisena osana ihmisen normaaliin sosiaaliseen käyttäytymiseen. Huonoa hygieniaa pidetään sivistymättömyyden merkkinä. Se voi merkitä jopa sitä, että henkilö ei kykene huolehtimaan itsestään (esimerkiksi mielenterveydellisistä syistä). Myös äärimmilleen viety hygieniasta huolehtiminen voidaan nähdä mielenterveydelliseksi ongelmaksi.


title: Hygienia

text: Henkilökohtaisen hygienian lisäksi on otettava huomioon myös asunnon ja ympäristön puhtaus.


title: Hygienia

text: Ihmisellä on ihossaan paljon mikrobeja. Runsaasti niitä on varsinkin kynsien ja sormusten alla. Mikrobien määrät ihmisruumiissa:Henkilökohtainen hygienia vaatii vähintään neljä kertaa viikossa huolellisen sukuelinten, peräaukon sekä muiden alueiden pesun. Hiukset kannattaa pestä 3-4 kertaa viikossa, sillä rasvainen päänahka ja hiukset sisältävät paljon mikrobeja. Rasvaiset hiukset sisältävät mikrobeja enemmän kuin kuivat. Toisaalta kuiva päänahka levittää ympäristöönsä hiukkasia ja hilsettä. Monilla työpaikoilla, varsinkin hoitotyössä pitkät hiukset tulee pitää kiinni ja niiden koskettelua ja harjausta tulee välttää. Hiussuojan käyttö on myös useissa ammateissa välttämätöntä (esimerkiksi elintarviketeollisuus). Nenää ja suuta ei tule kosketella, eikä myöskään näppylöitä tai näkyviä epäpuhtauksia. Hampaiden ja suunhoito on tärkeää, koska niiden huono hoito altistaa sairauksille. Oikeat aivastamis- ja niistämistavat ovat myös osa hyvää hygieniaa. Iho suojaa ihmistä monilta taudeilta, mutta se on myös herkkä ärsytykselle. Vahingoittunut iho on avoin väylä bakteereille, ja näin ollen huonosti hoidettuna altistaa infektioille.


title: Hygienia

text: Monien hankalien, kiusallisten ja vaarallisten tautien leviäminen on helposti kukistettavissa oikealla hygieniaosaamisella. Musta surma on aikoinaan levinnyt kirppujen kautta. Riittävä hygieniaosaaminen olisi hyvinkin vaikeuttanut tämän leviämistä ja pienentänyt kuolleisuutta. Kehitysmaissa, joissa ei ole mahdollisuutta hyvään hygieniaan, esimerkiksi veden puutteen tai sen saastuneisuuden takia, voi selvästi huomata hygieniatason vaikutuksen terveyteen. Erityisesti lämpimässä ja kosteassa ilmastoissa olosuhteet ovat otolliset muun muassa bakteereille.


title: Hygienia

text: Koska sormissa on paljon mikrobeja, tulisi silmien ja herkkien kasvoalueiden koskettelua välttää. Huono intiimihygienia saattaa puolestaan aiheuttaa muun muassa virtsatietulehduksen. Peräaukon bakteerit saattavat kulkeutua naisilla virtsateihin ja emättimeen jolloin bakteerit, jotka eivät oikeassa paikassa ollessaan ole uhka, aiheuttavat genitaalialueille päästessään virtsatieinfektion, mikä puolestaan voi levitä edelleen munuaistulehdukseksi tai munuaisaltaiden tulehdukseksi. Riittävä intiimialueiden pesu ja ihon sekä limakalvojen kunnosta huolehtiminen ovat välttämättömiä intiimihygieniassa.


title: Hygienia

text: Vaikka ihmiskunta on ammoisista ajoista valmistanut ruokaa, se ei ole oppinut tekemään sitä niin puhtaasti, että ruoan mukana ei kulkisi vatsaan joskus muutakin kuin terveellisiä ainesosia. Salaatit tulee pestä, lihat leikata eri leikkuulaudalla kuin leipä jne. Käsihygienia on ruoanlaitossa tärkeää. Suomessa elintarvikelaki edellyttää hygieniapassia työntekijöiltä, joiden toimenkuvaan kuuluu elintarvikkeiden käsittely.


title: Hygienia

text: Ulkomailla turistiripulia ei aina aiheuta huonosti valmistettu ruoka vaan erilainen bakteerikanta joka sekoittaa tavanomaiseen "kotoisaan" bakteerikantaan sopeutuneen suoliston toimintaa.


title: Hygienia

text: Hygieniaosaaminen nousee merkittävään asemaan sairaaloissa ja muissa hoitolaitoksissa, joissa sama henkilökunta hoitaa erilaisia potilailla. Jokaisella potilaalla on oma bakteerikantansa (joka voi sisältää myös multiresistenttejä bakteerikantoja, kuten MRSA), samoin on jokaisella hoitajalla. Oikean hygieniakäyttäytymisen kautta hoitaja suojelee niin itseään, hoidettavaa potilasta kuin osaston muitakin potilaita. Kun hygieniasta huolehtiminen laiminlyödään sairaaloissa, seurauksena saattaa olla vakavia tauteja, ns. sairaalabakteereja.


title: Hygienia

text: Sairaalahygienian merkitys alettiin laajalti ymmärtää vasta 1800-luvulla. Siihen asti kirurgit työskentelivät pesemättä käsiään ja veistään. He pyyhkivät veitsensä takin hihaan ja ompelivat haavat likaisella silkkinauhalla, jota he vetivät taskustaan. Kätilötkään eivät pesseet käsiään, joten todella suuri osa synnyttäjistä kuoli lapsivuodekuumeeseen.


title: Hygienia

text: Koko ajan yleistyvä käsidesinfektioaineiden käyttö on selvästi vähentänyt sairaalassa saatujen infektioiden määrää. Lisäksi käsidesinfektio suojaa hoitajan ihoa, joka on merkittävässä asemassa suojaamassa hoitajaa taudinaiheuttajilta. Lisäksi nykyisten käsidesinfektolien sisältämät glyserolit hoitavat tehokkaasti ihoa, kun perinteinen saippuapesu puolestaan kuivattaa ihoa ja jättää merkittävän osan taudinaiheuttajista käsiin. Käsien saippuapesu tuleekin sairaalaoloissa kyseeseen ainoastaan tilanteissa, joissa käsissä on näkyvää likaa. Saippuapesu on myös suhteellisen tehoton keino taudinaiheuttajia vastaan verrattaessa käsidesingektioaineiden käyttöön.


title: Hygienia

text: Käsidesinfektioaineiden sisältämä alkoholi denaturoi taudinaiheuttajien proteiinit. Tällöin myöskään taudinaiheuttajat eivät pysty muodostamaan desinfektioaineille vastustuskykyisiä kantoja (proteiinien denaturoituminen estää bakteerien jakautumisen ja mutaatiot proteiinisynteesissä). Saippuapesu myös tutkitusti jättää tehokkaastikin suoritettuna taudinaiheuttajia esimerkiksi kynsien alle, eikä näin ollen takaa suojaa hoitajalle (kuivattaa käsiä ja saattaa aiheuttaa pieniä ihorikkoja) eikä potilaalle (kynsien yms. alta leviävät taudinaiheuttajat). Oikeaoppisesti käsidesinfektio suoritetaan aina ennen ja jälkeen suojakäsineiden pukemisen, siirryttäessä potilaan luota toisen luo, potilasta hoidettaessa siirryttäessä likaisesta puhtaaseen, töihin tultaessa ja sieltä lähdettäessä, ennen ja jälkeen taukoa ja niin edelleen. Siispä käsidesinfektio tulee suorittaa aina, kun käsien voidaan katsoa olevan kontaminoituneet.


title: Hygienia

text: Käsihygienian lisäksi sairaalahygieniaan kuuluu erottamattomasti aseptisen työjärjestyksen noudattaminen, ympäristön puhtaanapito, käytettävien välineiden puhtaudesta/steriiliydestä huolehtiminen, riittävä ja hyväkuntoinen suojavaatetus, erityissuojainten käyttö (hiussuoja, suusuojain, suojalasit, suojaesiliinat jne.), suojakäsineiden käyttö (tehdaspuhtaat ja steriilit, niin sanottuja Mikki hiiri -hanskoja ei tulisi käyttää), tarvittavat eristystoimenpiteet ja näistä tiedottaminen (osaston/yksikön ulkopuolinen henkilökunta, omaiset, yksikön kaikki työntekijät jne.).


title: Hygienia

text: Useissa sairaaloissa ja monissa muissakin hoitolaitoksissa toimii hygieniatyöryhmä tai ainakin hygieniayhdyshenkilö, joka vastaa hygieniaosaamisen tasosta, koulutusten järjestämisestä, tiedottamisesta, uuden tiedon tuomisesta työyksikköön jne. Hygieniasta huolehtiminen on kuitenkin jokaisen sairaalassa työskentelevän vastuulla. Riittävä hygieniaosaaminen tuo suojaa niin hoitajalle itselleen kuin hoidettaville potilaille taudinaiheuttajia vastaan.


title: Ruukku (lehti)

text: Ruukku oli taustaltaan esikoislestadiolaisten henkilöiden julkaisema lehti, jolla ei ollut esikoislestadiolaisessa liikkeessä tunnustettua asemaa. Lehden perustivat vuonna 1998 liikkeen virallista kantaa liberaalimmat nuoret aikuiset.


title: Ruukku (lehti)

text: Ruukku-lehden tarkoitus oli toimia kristillisen uskon ja siihen läheisesti liittyvien asioiden avoimena keskustelukanava sekä tiedottaa erilaisista tapahtumista ja ilmiöistä.


title: Ruukku (lehti)

text: Ruukku-lehden Internet-sivusto oli Nettiruukku. Nettiruukku perustettiin kesällä 2000. Sivut palvelivat Ruukun tilaajia ja muita kävijöitä; sivuilla voi mm. osallistua nettikeskusteluun ja tilata Ruukku-lehden.


title: Ruukku (lehti)

text: Ruukun toimituksessa, Nettiruukku mukaan lukien, työskenteli vapaaehtoisena noin 20 julkaisualan ammattilaista ja harrastajaa kirjoitus-, valokuvaus-, kuvitus-, taitto-, web-suunnittelu-, tuotanto-, markkinointi- ja muissa julkaisunvalmistustehtävissä.


title: Ruukku (lehti)

text: Lehteä julkaisi Fonticulus ry, joka on perustettu vuonna 2001. Alkuvuosina lehteä julkaisi Kunnon Seura ry. Paperilehti ja sen nettiversio ovat sittemmin lakanneet ilmestymästä.


title: Kalmar FF

text: Kalmar Fotbollförening on jalkapalloseura Kalmarista, Ruotsista. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. Seura on perustettu 1. lokakuuta vuonna 1910. Se on voittanut kahdesti Ruotsin Cupin.


title: Iivari

text: Iivari on suomalainen miehen etunimi.


title: Iivari

text: Iivari on suomalainen muoto muinaisskandinaavisesta nimestä "Ivar", joka on tarkoittanut 'taistelijaa, jolla on (marjakuusi)jousi'. Suomeen nimi tuli Ruotsin kautta keskiajalla.


title: Iivari

text: Ensimmäisen kerran nimi oli almanakassa 1825 muodossa "Iwar", jonka jälkeen vuosina 1890–1907 kirjoitusasussa "Iiwar" ja vuodesta 1908 alkaen asussa Iivari.


title: Iivari

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan nimen Iivari on saanut 7 110 ja nimen Ivar 2775 miestä. Kumpikin nimi on myös muutamalla naisella.


title: Iivari

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia.


title: Pianosonaatti nro 26 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin pianosonaatti nro 26 Es-duuri op. 81a, lisänimeltään Les Adieux (suomeksi Jäähyväissonaatti), on "Pateettisen sonaatin" ohella toinen niistä sonaateista, jolle Beethoven on itse antanut lisänimen. Se on sävelletty vuosien 1809 ja 1810 aikana. Se on saanut nimensä siitä, kun Beethovenin sonaattien tärkein ja uskollisin tilaaja arkkiherttua Rudolph lähti Wienistä pakoon ranskalaisia vuonna 1809. Jäähyväisten lisäksi sonaatti kuvaa jälleennäkemistä ja sen odotusta.


title: Pianosonaatti nro 26 (Beethoven)

text: Arkkiherttua Rudolph oli ollut Beethovenin hyvä ystävä, oppilas ja yksi uskollisimpia sonaattien tilaajia. Hänen avullansa Beethoven onnistui harjoittamaan häilyvää elinkeinoaan, mutta Rudolphin lähdön jälkeen se oli vielä vaikeampaa. Rahoittajan lisäksi Beethoven menetti hyvän ystävän ja oppilaan, ja niinpä hän omisti sonaatin Rudolphille. Beethoven on omistanut tälle muitakin suurteoksia, joihin kuuluvat mm. pianokonsertto nro 5 Es-duuri "Keisarikonsertto", "Missa solemnis" ja pianotrio "Arkkiherttua". Beethoven on onnistunut pukemaan ahdistuksen, epävarmuuden ja tuskan hienosti musiikiksi. Varsinkin sonaatin toinen eli hidas osa on tuskainen, jopa riipivä.


title: Pianosonaatti nro 26 (Beethoven)

text: Myöhemmin Beethoven moitti kustantajaansa siitä, että sonaatista oli jäänyt lisänimi "Das Lebewohl" (Jäähyväiset) pois. Oli vain ranskalainen käännös "Les adieux", mikä oli sinänsä ironista, kun ajattelee, miksi Rudolph pakeni Wienistä. Sitä paitsi ranskankielisestä käännöksestä puuttui alkuperäisen ilmaisun henkilökohtaisuus.


title: Pianosonaatti nro 26 (Beethoven)

text: Sonaatissa on kolme osaa:


title: Pianosonaatti nro 26 (Beethoven)

text: Sonaatin ensimmäisessä osassa käy ilmi selvästi se, että Beethovenin ja arkkiherttua Rudolphin jäähyväiset eivät olleet surulliset, toisin kuin jälleennäkemisen välissä oleva aika, odotus. Se on piinallinen, eikä ole millään loppua. Odotus käy pitkäksi. Mutta jos jäähyväiset olivat iloiset, niin jälleennäkeminen oli suorastaan riemukas. Pianotekninen loisto on huipussaan pianistin soittaessa nopeita juoksutuksia ja oktaavikuvioita. Välissä on kuitenkin aina rauhallisia kohtia, jotka sisältävät yksinkertaisen ja kauniin melodian. Koko sonaatissa yleensäkin on keskitytty paljon oktaaveihin. Sonaatin kolmen ensimmäisen nuotin yläpuolelle säveltäjä on kirjoittanut "Le-be-wohl" (Jäähyväinen), se on ikään kuin auttamassa pianistia saamaan mahdollisimman kauniin ja laulavan äänen.


title: Kauko Nyström

text: Kauko Kalervo Nyström (3. maaliskuuta 1933 Somero – 1. helmikuuta 2009) oli suomalainen seiväshyppääjä. Hän kilpaili myös kymmenottelussa.


title: Kauko Nyström

text: Nyström voitti EM-pronssia seiväshypyssä Belgradissa 1962 tuloksella 460 cm. Ennätyksensä 483 cm hän hyppäsi Mäntässä 23. heinäkuuta 1963. Suomen mestaruuden Nyström voitti vuonna 1963 (tulos 480 cm). Lisäksi hän saavutti kymmenottelussa SM-pronssia vuonna 1956. Seuratasolla Nyström edusti Someron Esaa, Jokioisten Jännettä ja Someron Voimaa.


title: Kauko Nyström

text: Työuransa Nyström teki kelloseppänä, ja töissä hän kävi elämänsä loppuun asti. Hän menehtyi auto-onnettomuudesta saamiinsa vammoihin 75 vuoden ikäisenä.


title: Kauko Nyström

text: 9. tammikuuta 2016 järjestetyssä tilaisuudessa Pajulahden urheiluopistolla Nyström valittiin Suomalaisen seiväshypyn Hall of Famen jäseneksi yhdessä Rauli Pudaksen kanssa.


title: Turkmenialainen tyttöystävä

text: Turkmenialainen tyttöystävä on Leevi and the Leavings -yhtyeen kymmenes albumi, ja se julkaistiin vuonna 1993. Levy oli viimeinen LP-muodossa julkaistu yhtyeen albumi.


title: Pentti Eskola (yleisurheilija)

text: Pentti Kalervo Eskola (s. 16. heinäkuuta 1938 Vesilahti) on suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli pituushyppy, jossa hän ylitti ensimmäisenä suomalaisena kahdeksan metriä.


title: Pentti Eskola (yleisurheilija)

text: Eskola saavutti pituushypyssä EM-pronssia Belgradissa 1962 tuloksella 785. Budapestin EM-kisoissa 1966 Eskola oli seitsemäs (tulos 751), mutta Tokion olympialaisissa 1964 hän ei selviytynyt finaaliin, koska hänellä oli jalkavaivoja. Suomen mestaruuden Eskola voitti vuonna 1963.


title: Pentti Eskola (yleisurheilija)

text: Eskola hyppäsi ennätyksensä 804 Helsingissä 4. heinäkuuta 1963. Tuloksella hän oli kauden maailmantilaston kolmonen. Vähän aiemmin Eskola hyppäsi Kauhavan juhannuskisoissa 815 voimakkaaseen (+3,9 m/s) myötätuuleen, joten tulosta ei hyväksytty. Eskola paransi pituushypyn Suomen ennätystä viisi kertaa ja oli ensimmäinen suomalainen kahdeksan metrin ylittäjä.


title: Pentti Eskola (yleisurheilija)

text: Seuratasolla Eskola edusti Tampereen Poliisiurheilijoita. Hänet valittiin Suomessa vuoden 1963 parhaaksi urheilijaksi ja Viikkosanomien vuoden 1963 suosituimmaksi suomalaiseksi.


title: Lillestrøm SK

text: Lillestrøm Sportsklubb on jalkapalloseura Lillestrømistä Norjasta. Se perustettiin vuonna 1917, kun kaksi paikallista seuraa yhdistyi. Seuralla on yli 2 300 jäsentä, ja sen miesten edustusjoukkue pelaa Norjan korkeimmalla sarjatasolla Tippeligaenissa. Joukkue on voittanut viidesti Norjan mestaruuden ja neljästi cup-mestaruuden.


title: Lillestrøm SK

text: Kotiottelunsa joukkue pelaa yli 12 000-paikkaisella Åråsen Stadionilla.


title: Pariisin oppituomiot

text: Pariisin oppituomioissa (myös "Pariisin yliopistokiista") Pariisin yliopistossa 1270-luvulla tuomittiin tiettyjen filosofisten oppien esittäminen harhaoppisena. Tuomioita esitti piispa Étienne Tempier ja tutkinta suoritettiin paavillisilla oikeuksilla.


title: Pariisin oppituomiot

text: Vuoden 1270 tuomio tuomitsi averroismin. Tuomio luetteli harhaoppisina kolmetoista väitettä, jotka liittyivät Averroeksen teorioihin sielusta ja oppiin monopsykismistä, jonka mukaan yksilösielut ovat osia yhdestä maailmansielusta, sekä Aristoteleen teoriaan Jumalasta passiivisena liikkumattomana liikuttajana. Tuomion mukaan näiden väitelauseiden esittäjät tai opettajat joutuivat inkvisition rangaistaviksi.


title: Pariisin oppituomiot

text: Kirkon konservatiiviset voimat pyrkivät käyttämään tuomiota poliittisiin tarkoituksiin pysäyttääkseen tai ainakin hallitakseen oletettuja uhkia, joita aristotelisen järkeilyn teologiset kysymykset aiheuttivat. Tuomio oli suunnattu erityisesti sellaisia radikaaleja skolastikkoja kuin Sigerus Brabantilaista vastaan.


title: Pariisin oppituomiot

text: Tunnetumpi vuoden 1277 oppituomio luetteli 219 harhaoppista väitettä. Näihin lukeutui muun muassa Aristoteleen "Fysiikkaan" perustuvia väittämiä, kuten että Jumala ei voinut luoda useampia maailmoja tai maailmankaikkeuksia, vaan mahdollisia maailmoja oli yksi, jolloin nykyinen maailma oli välttämätön; että Jumala ei voinut liikuttaa pallonmuotoisia taivaita suoraviivaisella liikkeellä; ja että Jumala ei voinut laittaa kahta ruumista olemaan samaan paikkaan samaan aikaan.


title: Pariisin oppituomiot

text: Nämä tuomiot johtivat Tuomas Akvinolaisen suoriin hyökkäyksiin omissa teoksissaan.


title: Pariisin oppituomiot

text: Pierre Duhemin mukaan oppituomiot johtivat nykyaikaisen tieteen syntyyn, koska ne pakottivat ajattelijat hakemaan etäisyyttä Aristoteleen ajatteluun ja ajattelemaan maailmaa uusilla tavoilla.


title: Jarno

text: Jarno on suomalainen miehen etunimi. Se on muunnos nimestä Jarmo, joka on muunnos nimestä Jorma, joka taas on muunnos kreikkalaisperäisestä nimestä "Jeremias", joka tarkoittaa 'Jahve kohottaa'.


title: Jarno

text: Nimi tuli käyttöön 1900-luvun alussa, ja Jarno on ollut almanakassa vuodesta 1973 lähtien. Ensimmäinen viralliselta etunimeltään Jarno oli kirjailija Jarno Pennanen. Jarno oli suosittu nimi 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Jarno

text: 5. helmikuuta 2018 mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan noin 8 373 miestä on saanut nimekseen Jarno.


title: Jarno

text: Italialainen entinen F1-kuljettaja Jarno Trulli sai etunimensä isältään, joka ihaili suomalaista moottoripyöräilijää Jarno Saarista.


title: Jarno

text: Luettelon henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Rob Zombie

text: Rob Zombie (oik. Robert Bartleh Cummings, s. 12. tammikuuta 1965 Haverhill, Massachusetts) on yhdysvaltalainen laulaja, käsikirjoittaja ja ohjaaja.


title: Rob Zombie

text:
Rob Zombien ura alkoi maineikkaan White Zombie -yhtyeen laulajana. Hän toimi yhtyeessä vuosina 1985–1998 ja siirtyi sen hajottua soolouralle. Hänen ensimmäinen oma albuminsa oli nimeltään "Hellbilly Deluxe" ja se julkaistiin vuonna 1998. Albumin kappaleista ”Dragula”, ”Superbeast” ja ”Living Dead Girl” tuli hittejä. Vuonna 2001 ilmestyi hänen seuraava studioalbuminsa "The Sinister Urge", jonka kappaletta ”Never Gonna Stop” käytettiin WWE-painija Edgen tunnusmusiikkina. Seuraavana vuonna hän avioitui pitkäaikaisen tyttöystävänsä Sheri Moonin kanssa. Moon esiintyy Rob Zombie -yhtyeen jokaisella musiikkivideolla ja vastavuoroisesti Rob Zombie toimii Moonin "Total Skull" -vaatemerkin mallina.
Vuonna 2006 ilmestyi Rob Zombien kolmas sooloalbumi "Educated Horses". Kappale ”Reload” kuullaan "Matrix Reloaded" -elokuvassa, ja kappaleita ”Feel So Numb” ja ”Demon Speeding” on käytetty "Flatout 2" -videopelissä.


title: Rob Zombie

text: Rob Zombie on ohjannut kauhuelokuvat "House of 1000 Corpses" (2003), "The Devil’s Rejects" (2005) ja "Halloween" (2007), joista viimeksi mainittu on uudelleenfilmatisointi vuoden 1978 elokuvasta "Halloween – naamioiden yö". Hän ohjasi "Halloweenille" myös jatko-osan "Halloween II" (2009). Rob Zombie on myös vastannut kaikkien musiikkivideoidensa ohjaamisesta ja albumiensa kansitaiteen suunnittelusta. Hän on ohjannut musiikkivideoita muillekin artisteille, kuten Ozzy Osbournelle (”Dreamer”) ja Black Label Societylle (”Stillborn”).


title: Rob Zombie

text: Rob Zombien musiikissa ja elokuvissa näkyy hänen voimakas intohimonsa kauhuelokuviin. White Zombie -yhtyeen nimi oli kunnianosoitus Bela Lugosin tähdittämälle samannimiselle kauhuelokuvalle vuodelta 1932. Intohimo näkyy myös hänen musiikkivideoissaan, joissa hän käyttää usein katkelmia kauhuelokuvien klassikoista tai joskus myös imitoi jotakin klassikkoa. Esimerkiksi ”Living Dead Girl” -kappaleen musiikkivideo on pastissi "Tri Caligarin kabinetin" (1920) kohtauksesta, jossa Cesare esiintyy ensi kertaa.


title: Rob Zombie

text: Rob Zombie on Powerman 5000 -yhtyeen laulaja Spider Onen (Michael Cummings) vanhempi veli.


title: Rob Zombie

text: Rob Zombie on tehnyt Alice Cooperin kanssa kappaleen nimeltä ”Hands Of Death” ja Ozzy Osbournen kanssa kappaleen nimeltä ”Iron Head”.


title: Eliteserien (jalkapallo)

text: Eliteserien on Norjan miesten jalkapallon pääsarja.


title: Eliteserien (jalkapallo)

text: Tippeligaen-nimi otettiin käyttöön vuonna 1991 Norsk Tippingin tultua liigan sponsoriksi. Sitä ennen sarja tunnettiin 1. divisioonana. Norsk Tippingin sponsorisopimus päättyi kauteen 2016. Kaudesta 2017 alkaen liigaa on kutsuttu nimellä Eliteserien. Jalkapallon pääsarja nauttii Norjassa nykyisin suurta suosiota. Sarjan katsojakeskiarvo kaudella 2006 oli 9 097, kun se vielä vuonna 1997 oli 4 735.


title: Eliteserien (jalkapallo)

text: Sarjassa pelaa 16 joukkuetta, jotka pelaavat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Kausi kestää huhtikuusta lokakuuhun. Kauden päätteeksi kaksi vähiten pisteitä kerännyttä joukkuetta putoaa toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Adeccoligaeniin, minkä kaksi parasta joukkuetta nousee tilalle. Kolmanneksi viimeinen joukkue karsii putoamisesta Adeccoligaenin kolmosen kanssa.


title: Laurent Gbagbo

text: Laurent Koudou Gbagbo (s. 31. toukokuuta 1945 Gagnoa) on norsunluurannikkolainen poliitikko ja maansa entinen presidentti.


title: Laurent Gbagbo

text: Hän oli Félix Houphouët-Boignyn hallinnon vastustaja ja joutui 1970-luvulla vangituksi. Vuonna 1979 hän sai tohtorin tutkinnon Université Paris VII – Diderotista. Hän toimi professorina Cocody-Abidjanin yliopistossa ja myöhemmin kielten ja kulttuurien tiedekunnan dekaanina. Vuonna 1982 hän osallistui opettajien lakkoon ja perusti Norsunluurannikon kansanrintaman. Vuosina 1985–1988 hän oli maanpaossa Ranskassa.


title: Laurent Gbagbo

text: Gbagbo osallistui vuoden 1990 presidentinvaaleihin ainoana vastaehdokkaana Houphouët-Boignylle, mutta hävisi ne. Joulukuun 1999 Robert Guéïn vallankaappauksen jälkeen järjestetyissä vuoden 2000 presidentinvaaleissa Guéï julistautui voittajaksi, mutta Abidjanissa puhkesi kapina, jonka johdosta Guéï joutui pakenemaan. Gbagbosta tuli presidentti.


title: Laurent Gbagbo

text: Sotilaat järjestivät 19. syyskuuta 2002 vallankaappauksen, joka epäonnistui ja johti sisällissotaan kapinallisten hallitseman pohjoisen ja hallituksen hallussaan pitämän maan eteläosan välillä. Aselepoon päästiin muutaman kuukauden kuluessa ja Gbagbo sai pitää asemansa ja maahan tuotiin ulkomaisia rauhanturvaajia. Rauha rikkoontui marraskuussa 2004 kapinallisten kieltäydyttyä luovuttamasta aseitaan.


title: Laurent Gbagbo

text: Gbagbon kauden oli määrä päättyä 2005, mutta sitä jatkettiin useaan otteeseen, perusteena oli maan epävakaa tilanne. Rauhansopimus hallituksen ja kapinallisten (Forces nouvelles de Côte d'Ivoire) välillä allekirjoitettiin Burkina Fasossa maaliskuussa 2007 ja kapinallisten johtajasta Guillaume Sorosta tuli uusi pääministeri, kuitenkin kapinalliset hallitsivat suuria alueita Länsi- sekä Pohjois-Norsunluurannikosta.


title: Laurent Gbagbo

text: Vuoden 2010 vaalien toisella kierroksella oppositiojohtaja Alassane Ouattara sai Ranskan tukemien lähteiden mukaan 54 prosenttia äänistä. Gbagboa tukeva perustuslakineuvosto kuitenkin kumosi tuloksen ja julisti Gbagbon voittajaksi, ja sen jälkeen hän vannoi valan toiselle kaudelle. Vaalien jälkeen maassa puhkesi rajuja levottomuuksia, joissa kuoli noin 3 000 ihmistä. Euroopan Unioni ja YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon syyttivät armeijan tukemaa Gbagboa valtaan takertumisesta ja painostivat häntä luopumaan asemastaan. Gbagboa tukivat lähinnä etelän kristityt, kun taas Ouattaraa pohjoisen muslimit.


title: Laurent Gbagbo

text: Gbagbo pidätettiin 11. huhtikuuta 2011. Hänet pidättivät Ouattaran joukot, joita tukivat YK:n rauhanturvaajat sekä Ranskan joukot. Gbagbo luovutettiin marraskuussa 2011 Haagin kansainväliselle rikostuomioistuimelle, jossa häntä syytettiin rikoksista ihmisyyttä vastaan. Oikeudenkäynti Gbagboa ja sotilasjohtaja Charles Ble Goudea vastaan alkoi tammikuussa 2016 ja sen arveltiin kestävän jopa 3-4 vuotta. Tuomioistuimen päätöksellä Gbagbo vapautettiin tammikuussa 2019 sotarikossyytteistä. Gbagbon vaimo Simone Gbagbo vapautettiin jo kaksi vuotta aiemmin. Myös Gbagbon apulainen Charles Blé Goudé vapautettiin.


title: Jari (nimi)

text: Jari on suomalainen miehen etunimi.


title: Jari (nimi)

text: Jari on tiettävästi Jalmari Finnen luoma nimi, jonka hän muodosti lyhentymänä omasta nimestään. Nimi Jalmari tarkoitti kypäräpäistä sotilasta. Ensimmäinen Jariksi kastettu oli Jalmari Finnen kummipoika, joka syntyi vuonna 1937.


title: Jari (nimi)

text: Nimi tuli suosituksi 1950- ja 1960-luvuilla Aino Räsäsen Helena -kirjasarjaansa luoman Jari Junkkeri -hahmon myötä. Esimerkiksi vuonna 1969 se oli alle 10-vuotiaiden poikien nimistä suosituin. 1960-luku on kuitenkin ainoa vuosikymmen, jolloin nimi on ollut kymmenen suosituimman pojannimen joukossa. Almanakassa Jari on ollut vuodesta 1964 lähtien.


title: Jari (nimi)

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Jari on Väestörekisterikeskuksen mukaan annettu Suomessa noin 46 200 henkilölle. Yli puolet heistä on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla. Ennen vuotta 1940 nimi oli annettu alle kymmenelle henkilölle, joista ensimmäinen syntyi vuonna 1937. Alankomaissa Jari-nimen on 1990-luvun alun jälkeen saanut yli 1 500 henkilöä. Alankomaissa suosittu jalkapalloilija Jari Litmanen pelasi AFC Ajaxissa vuosina 1992–1999.


title: Lentokenttä (televisiosarja)

text: Lentokenttä ("Airport") on brittiläinen tositelevisiosarja, joka kertoo Britannian vilkkaimman lentoaseman, Heathrow'n lentoaseman arjesta. Ohjelman on tuottanut BBC. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV2 ja TV Viisi.


title: Reijo Vähälä

text: Reijo Untamo Vähälä (s. 7. maaliskuuta 1946 Alajärvi) on suomalainen entinen korkeushyppääjä.


title: Reijo Vähälä

text: Alajärven Paalijärvellä syntynyt Vähälä yllätti yleisurheilua seuraavat ihmiset Ateenassa Euroopan mestaruuskilpailuissa 1969 voittamalla EM-hopeaa korkeushypyssä tuloksella 217 cm. Ennen Ateenan EM-kisoja 188-senttisen Vähälän ennätys oli edellisenä kesänä hypätty 213, joka oli myös Suomen ennätys. Loppukilpailussa Vähälä paransi Suomen ennätystä kahteen kertaan: 214 ja 217. Joukkueenjohtaja Jukka Uunila piti Vähälän mitalia sodanjälkeisen suomalaisyleisurheilun suurimpana yllätyksenä.


title: Reijo Vähälä

text: Vuoden 1971 EM-kisoissa Helsingissä Vähälä ei selviytynyt loppukilpailuun. EM-hallikisoissa Wienissä vuonna 1970 hän oli kymmenes.


title: Reijo Vähälä

text: Ateenassa hypätty 217 jäi Vähälän uran parhaaksi. Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1966 ja 1970. Seuratasolla Vähälä edusti Alajärven Ankkureita ja Tampereen Pyrintöä.


title: Reijo Vähälä

text: Vähälä on koulutukseltaan matemaatikko ja kirjassaan "Elämäni hyppy" hän kuvasi uraansa funktiolla formula_1, missä formula_2 on hänen ikänsä vuosina ja funktion arvo saavutettu tulos.


title: Reijo Vähälä

text: Vähälä on toiminut Tampereella "Aamulehden" atk-päällikkönä. Nykyisin korkeushyppääjä on suuntautunut kulttuuriin. Hän käy eri puolilla Suomea esiintyen lausuntamatineoissa.


title: Ludovico Ariosto

text: Ludovico Ariosto (1474 Reggio – 1533) oli italialainen renessanssirunoilija, joka tunnetaan eeppisestä runoelmastaan Raivoisa Roland, "Orlando furioso". Häntä pidetään Danten jälkeen Italian toiseksi suurimpana runoilijana.


title: Ludovico Ariosto

text: Ariosto syntyi Reggiossa, Emilian maakunnassa. Hän oli kiinnostunut runoudesta jo nuorena, mutta isänsä käskystä meni lukemaan lakia.


title: Ludovico Ariosto

text: Isänsä kuoleman jälkeen hän joutui elättämään sisaruksiaan sekalaisilla töillä ja kirjoitteli siinä sivussa pieniä tarinoita. Vuonna 1518 Ariosto pääsi Ferraraan herttua Alfonso I d´Esten palvelukseen. Hänen tehtävänään oli hoitaa ruhtinaan kirjeenvaihtoa ja kirjoittaa runoja, jotka ylistivät ruhtinasta. Alfonso I oli tunnettu häikäilemättömänä ja julmana hallitsijana, mutta hän tuki mielellään kuvataiteilijoita ja runoilijoita.


title: Ludovico Ariosto

text: 1508 ilmestyi Arioston näytelmä "Cassaria". Runoilijana Ariosto oli mestarillinen. Hänen onnistui runoillaan kuvata renessanssin ajan värikästä elämää ja käyttää siinä kaunista, mielikuvituksellista kieltä. Hän kirjoitti myös huvinäytelmiä ja satiireja. Vuonna 1518 ilmestyi hänen pääteoksensa, "Raivoisan Rolandin" ensimmäinen versio ja teos teki kirjoittajastaan heti kuuluisuuden. Ariosto käytti teoksen muotoiluun loppuelämänsä ja sen viimeinen versio ilmestyi vuonna 1532, jolloin teos käsitti lähes 40 000 säettä.


title: Ludovico Ariosto

text: "Raivoisan Rolandi"n päähenkilö on vaelteleva ritari, joka on onnettomasti rakastunut saraseenien kuninkaan kauniiseen tyttäreen Angelicaan. Roland eli Orlando kokee monia seikkailuja etsiessään lempensä kohdetta. Teos käsittää taistelukohtauksia, lemmenidyllejä ja huvittavia sattumuksia. Kaiken yllä taikasauvaansa käyttää haltijatar nimeltä Sattuma. Runoilija käyttää estoitta mielikuvitustaan ja teos kuvaa mahtavaa haavemaailmaa.


title: Jarl Lundqvist

text: Jarl Frithiof Lundqvist (15. elokuuta 1896 Helsinki – 23. syyskuuta 1965 Helsinki) oli jääkärikenraaliluutnantti, joka toimi Suomen ilmavoimien komentajana vuosina 1932–1945, mukaan lukien koko toisen maailmansodan ajan, sekä va. puolustusvoimain komentajana vuosina 1945–1946.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvistin vanhemmat olivat pankinjohtaja August Lundqvist ja Ingeborg Nielsen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Hildur Emilia Wileniuksen kanssa, josta hän erosi vuonna 1943 ja avioitui uudelleen vuonna 1944 May Helena Helanderin (ent. Eklund) kanssa.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1914 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuonna 1914. Hän suoritti tykistön ampumakoulun vuonna 1920 ja kävi Ranskassa Fontainebleaussa tykistökoulun (École militaire de l'artillerie de Fontainebleau) vuosina 1920–1921 sekä suoritti ylemmän päällystön kaasusuojelukurssin vuonna 1927. Hän sai tykistön jatkokoulutusta tykistötaktiikassa vuonna 1928 Ranskassa Metzissä (Centre d'études tactiques d'artillerie de Metz). Ranskan sotakorkeakoulun hän kävi vuosina 1928–1930 ja suoritti jatko-opintoja Ranskassa vuonna 1934 (École d'aviation d'Avord). Lundqvist teki opintomatkan Ruotsiin vuonna 1933 seuraamaan syöksypommituskokeita Boforsissa. Vielä samana vuonna hän teki opintomatkan Englantiin missä hän seurasi muun muassa Hendonin lentonäytöstä. Edelleen hän teki opintomatkoja yhdistettynä koulutus- ja hankinta-asioihin Ranskaan, Hollantiin, ja Englantiin vuonna 1934 ja Saksaan vuonna 1935 sekä Englantiin vuosina 1935 ja 1937.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 17. syyskuuta 1915. Hän kumminkin pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Lundqvist toimi aluksi tykistöjaoksessa puhelinryhmän johtajana. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahden rannikkoasemissa, Ekkau-Kekkaussa (nyk. Iecava-Ķekavan alue) ja Aa-joella (nyk. Lielupe). Lundqvist suoritti vuonna 1917 Libaussa (nyk. Liepāja) järjestetyn sotakoulun A-kurssin.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 vannottuaan ensin sotilasvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen Suomen valkoiselle armeijalle. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin yliluutnantiksi. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi Jääkäritykistön adjutantiksi ja 21. maaliskuuta 1918 alkaen Jääkäritykistön 1. patterin päälliköksi. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Messukylässä ja Tampereella. Tampereen valtauksen jälkeen hänet siirrettiin tykistön uudelleen järjestelyn yhteydessä muodostetun Jääkäritykistöprikaatin esikuntapäälliköksi ja otti osaa siinä tehtävässä Viipurin valloitukseen.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist määrättiin sisällissodan jälkeen 13. heinäkuuta 1918 alkaen Suomen tykistökoulun upseerikokelaspatterin päälliköksi, josta hänet nimitettiin patteriston komentajaksi 20. elokuuta 1918 Kenttätykistörykmentti l:n I patteristoon. Patteriston komentajan paikalta hänet siirrettiin 5. lokakuuta 1921 alkaen Kenttätykistön aliupseerikoulun johtajaksi. Aliupseerikoulun johtajan paikalta hänet nimitettiin komentajaksi 4. elokuuta 1922 alkaen Jääkäritykistörykmenttiin. Hänen uransa jatkui nimityksillä 23. lokakuuta 1923 tykistön tarkastajan apulaiseksi ja myöhemmin Kenttätykistön ampumakoulun johtajaksi. Seuraavaksi hänet siirrettiin 18. syyskuuta 1924 Kenttätykistörykmentti 3:n komentajaksi.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist muistetaan myös Kenttätykistön ampumaohjesäännön ja Kenttätykistön koulutusohjesäännön laatijana, jotka säännöt otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1924.


title: Jarl Lundqvist

text: Tykistöstä Lundqvist siirtyi ilmavoimiin 8. syyskuuta 1932, kun hänet nimitettiin edellä mainittuna päivänä Ilmavoimien komentajaksi. Hän oli Mannerheimin valinta ilmavoimien komentajaksi. Ranskassa saatu koulutus, ansiot tykistörykmentin komentajana sekä henkilökohtaiset ominaisuudet tuotiin esille nimityksen perusteluissa. Ilmavoimia Lundqvist ei komentajana aloittaessaan vielä juurikaan tuntenut.


title: Jarl Lundqvist

text: Se, että Ilmavoimien komentaja oli maavoimista ja konehankintojen painotukset olivat vielä 1930-luvun puolivälissä nopeissa pommikoneissa (douhetismi) eivät olleet yhteydessä toisiinsa, vaan pommikoneet ilmavoimien ytimenä oli tuon ajan trendi globaalisti. Hän käytti paljon asiantuntijoita lentokonevalinnoissa, mutta asiantuntijoita ei Suomessa vielä ollut kovin monta eikä riippumattomia asiantuntijoita lainkaan.


title: Jarl Lundqvist

text: Valtion lentokonetehtaan (VL) ja ilmavoimien kehitys hänen kautensa alussa oli merkki hänen kyvystään ajaa aselajinsa asiaa. Toisaalta VL nähtiin poliitikkojen mielessä keinona työllistää suomalaisia ja vähentää ulkomaan valuutoilla tehtäviä ostoja. VL pystyi sodan oloissa korjaamaan suuren määrän lentokoneita, mutta sen kapasiteetti rajoittui lisenssituotantoon, ja siinäkin kokometallikoneet olivat tuotantomahdollisuuksien ulkopuolella. Tämä rajoitti ilmavoimien konevalintoja.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist ylennettiin kenraalimajuriksi 16. toukokuuta 1936.


title: Jarl Lundqvist

text: Talvisodan syttyessä Lundqvist työskenteli esikuntineen ilmavoimien komentajana Päämajassa.


title: Jarl Lundqvist

text: Talvisodan ja jatkosodan aikana ilmavoimien toiminta oli lentorykmenttien sijoittelun jälkeen taktista – pääpaino oli hävittäjätorjunnassa ja lentotiedustelussa.


title: Jarl Lundqvist

text: 1941 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi.


title: Jarl Lundqvist

text: Pommituksiin Suomen ilmavoimat lähtivät Neuvostoliiton suurhyökkäysten aikoina 1939–1940 ja 1944. Offensiivisista pommituksista suurin oli Lavansaaren pommitus, josta – sen suurten konemenetysten takia – Lundqvist sai nuhteet ylipäälliköltä.


title: Jarl Lundqvist

text: Hävittäjätorjunnassa ilmavoimat venyi suorituksiin, joita vastaaviin pystyi vain Saksa ja Japani. Tässä Utin hävittäjälentue oli toiminut 1920-luvulta alkaen määrätietoisena kehittäjänä. Hävittäjälentäjä E. Magnusson ja useat koelentäjät testasivat monia eurooppalaisia hävittäjälentokoneita 1930-luvun puolivälistä alkaen. Oikean konetyypin, joka soveltuu arktisiin oloihin ja Suomen puolustusbudjettiin ja joka on tehokas sotakone, valinta oli hyvin vaikeaa. Parhaita konetyyppejä ei lainkaan myyty, huonoja myytiin sitäkin voimallisemmin. Se mikä vaikutus komentajalla oli ilmavoimien myöhäiseen torjuntahävittäjävarusteluun, on jäänyt ilmasotaa koskevissa kirjoissa käsittelemättä.


title: Jarl Lundqvist

text: Hänellä oli 1930-luvulta alkaen läheinen yhteys Ruotsin ilmavoimien komentajaan, joka oli myös tykistön kasvatteja (pioneeri). Yhteys Ruotsiin vaikutti Suomen ilmavoimien konehankintoihin maan varustautuessa toiseen maailmansotaan, mutta tuskin kovin negatiivisesti, koska Ruotsilla oli 1930-luvulla samanlaisia vaikeuksia hankkia suorituskykyisiä lentokoneita.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvistin tykistökursseista Ranskasta on vedetty oikein tai väärin johtopäätös, että hän oli enemmän englantilais- ja ranskalaismielinen kuin saksalaismielinen toisessa maailmansodassa. Tykistötaustansa ansiosta ja teknillisen aselajin johtajana hän on voinut oivaltaa Saksan häviävän sodan aiemmin kuin moni muu Suomessa. Tykistössä suuret määrät kalustoa, ammuksia ja kaatuvaa miehistöä ratkaisevat, kuka voittaa. Ilmasodassa ratkaisee kaluston ja miehistön laatu.


title: Jarl Lundqvist

text: Sodan aikana hänen ja Luftwaffen yhteysupseeri Nordenskjöldin väliset suhteet olivat kireät, mutta syy oli ymmärrettävä: Kolmas valtakunta lupaili kalustoa, mutta toimitti Me 109 -hävittäjiä Suomelle myöhään ja vähän, ja kalustohukan korvauskin tapahtui vain poliittisen painostuksen alla. Etenkin keväällä 1944 Lundqvistin ja Saksan ilmailuasiamies majuri Nordenskjöldin välit olivat katkeamispisteessä: Nordenskjöld oli vuosia puhunut, miten Saksa aseistaa ilmavoimat ja huhtikuussa 1944 Hitlerin painostustoimena rauhaa haluavaa Suomea kohtaan asetuonti katkesi kokonaan, kunnes presidentti Ryti teki ns. Ribbentrop-sopimuksen.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist oli Carl Seberin, jonka kausi oli hyvin lyhyt, ja Arne Somersalon, jonka komentajuus keskeytyi, ohella vuoteen 1945 asti ainoa ilmavoimia kehittänyt komentaja. Vasta 1960-luvulla ilmavoimat pääsivät kehittämään kalustoaan samalla tavalla kuin 1930-luvun puolivälissä.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvist toimi 2.7.1945–3.6.1946 Puolustusvoimain va. komentajana, ilmeisesti Mannerheimin valintana tähän tehtävään. Hän joutui eroamaan virasta jouduttuaan selkkaukseen Mannerheimin kanssa. Lundqvist yritti komentajana painostaa kolmisenkymmentä ansioitunutta upseeria eroamaan pitäen näitä ilmeisesti neuvostovastaisina, joukossa muun muassa kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari, kenraalimajuri Pajari. Hän oli itse omaksunut uuden ulkopoliittisen, Neuvostoliitto-myönteisen linjan ja ajoi puolustusvoimien ”demokratisoimista” sekä muun muassa kehotti upseereita liittymään Suomi–Neuvostoliitto-seuraan. Hän kuitenkin ylitti valtuutensa, koska upseerien nimittäminen ja erottaminen oli vain Tasavallan presidentin ja ylipäällikön eli marsalkka Mannerheimin oikeus. Mannerheim ei Lundqvistin menettelyä hyväksynyt. Mannerheimin erottua presidentin virasta keväällä 1946 Lundqvist yritti saada upseerien erottamisvaatimuksilleen tukea uudelta presidentiltä J. K. Paasikiveltä sekä maan hallitukselta, mutta turhaan. Tämän jälkeen Lundqvistille ei jäänyt muuta mahdollisuutta kuin itse erota tehtävistään.


title: Jarl Lundqvist

text: Lundqvistin toiminta ”uuden suunnan” puolustusvoimain komentajana aiheutti sen, että hän joutui upseeritoveriensa hyljeksimäksi. Hänen katsottiin rikkoneen upseerikunnan keskinäisen solidaarisuuden. Hän eli loppuikänsä eristyneenä eikä koskaan kirjoittanut muistelmia.


title: Leijonakuningas 2 – Jylhäkallion ylpeys

text: Leijonakuningas 2 – Jylhäkallion ylpeys () on Walt Disney Picturesin vuonna 1998 suoraan videolle julkaistu jatko-osa vuoden 1994 animaatioelokuvalle "Leijonakuningas".


title: Leijonakuningas 2 – Jylhäkallion ylpeys

text:
Elokuvasarjan kolmas osa on vuonna 2004 ilmestynyt "Leijonakuningas 3 – Hakuna Matata".Simba ja Nala ovat saaneet Kiara-nimisen tyttären, joka on yhtä vilkas kuin isänsäkin aikoinaan. Kerran Kiara tapaa retkellään Kovu-nimisen leijonanpennun. Pennut ystävystyvät välittömästi, kun joutuvat yhdessä koetukselle kamppaillessaan krokotiileja vastaan henkensä edestä. Simba ei kuitenkaan uskalla hyväksyä Kovua laumaansa, koska tämä on Scarin perillinen ja kuuluu Jylhämaan asukkaiden vastustajaleijoniin, ulkolaisiin. Kovun rakkaus Kiaraan on kuitenkin kahden keskenään sotivan leijonalauman vihaa voimakkaampaa (vaikka moni, kuten Zira ei sitä tajua/hyväksy). Lopussa Kiara ja Kovu yrittävät saada sovun kahden sotivan leijonalauman, jylhämaalaisten ja ulkolaisten välille. Kovun sisar Vitani menee Kovun ja Kiaran puolelle ensimmäisenä. Muut ulkolaiset tekevät Ziran kauhuksi samoin. Zira ei kuitenkaan hyväksy tätä, vaan yrittää tappaa Simban, mutta menehtyykin samalla itse, koska Kiara puolustaa isäänsä ja tapellessaan kaksi naarasta putoavat rotkoon, mutta saavat kynsillään kiinni vuoren seinästä. Kiara pääsee kielekkeen päälle, ojentaa tassunsa ja tarjoaa apuaan, mutta Zira on valmis ennemmin kuolemaan Scarin tavoin, kuin alistumaan jylhämaalaisten edessä. Niinpä Zira tippuu kuohuvaan jokeen ja kuolee. Jylhämaassa on taas rauha ja Kovu pääsee vihdoin Kiaran puolisoksi laumaan.
Alkuperäiset:
Suomenkieliset:


title: Pentti Kahma

text: Pentti Aatos Kahma (s. 3. joulukuuta 1943 Alavieska) on suomalainen entinen yleisurheilija. Kahman päälaji oli kiekonheitto, mutta hän kilpaili myös kuulassa, pituudessa, moukarissa ja kymmenottelussa.


title: Pentti Kahma

text: Kahma voitti kiekonheitossa EM-kultaa Roomassa 1974 tuloksella 63,62. EM-kisoissa Helsingissä 1971 ja olympialaisissa Montrealissa 1976 hän oli kuudes. Suomen mestaruuden Kahma voitti seitsemän kertaa, vuosina 1970, 1971, 1973–1976 ja 1978.


title: Pentti Kahma

text: Parhaan tuloksensa 66,82 Kahma heitti Modestossa 24. toukokuuta 1975. Maailmantilastossa kausilla 1973–1976 Kahma oli sijoilla 4, 5, 5 ja 6.


title: Heikki Lahti

text: Mestaripelimanni Heikki Lahti (s. 1934) on suomalaisen pelimannimandoliinin soiton esikuva ja kouluttaja. Heikki Lahti syntyi Suolahdessa ja aloitti mandoliinin soiton viiden vuoden ikäisenä. Musiikkia perheessä soittivat sekä vaari, Väinö-isä että Heikki Lahden kaksi veljestä. Heikki Lahden pääinstrumentti on mandoliini, mutta hän on soittanut orkestereissa myös rumpuja sekä viulua, kitaraa, bassoa ja busukia. Työelämässä ollessaan hän toimi metallityön opettajana Jämsänkoskella.


title: Heikki Lahti

text: Heikki Lahti on voittanut kolme mandoliinin soiton Suomen Mestaruutta ja toiminut pitkään mandoliinin soiton opettajana eri puolilla maata järjestetyillä kansanmusiikkikursseilla sekä Sibelius-Akatemiassa. Ulkomaan konserttimatkat ovat suuntautuneet Euroopan lisäksi muun muassa Yhdysvaltoihin, Australiaan ja Venäjälle. Hänelle on myönnetty Kaustisen kansanmusiikkijuhlien Mestaripelimannin arvonimi Kaustisella 1991. Heikki Lahden yhtye valittiin vuoden yhtyeeksi Kaustisella vuonna 1997. Suomen kansanmusiikkiliiton kultaisen ansiomerkin hän vastaanotti vuonna 2004. Hänen soittoaan voi kuulla esimerkiksi levyllä "Heikki Lahti "–" Mandoliinimestari" sekä levyllä ""Meijän heitto"" (2007).


title: Heikki Lahti

text: Heikki Lahden merkitys suomalaiselle pelimannimusiikille ja pelimannimandolismille on erittäin merkittävä. Hänen esimerkkinsä ja koulutuksensa ovat innostaneet useita nuoria ja vanhempia tarttumaan aiemmin halveksittuun mandoliiniin ja soittamaan sillä kansanmusiikkia.


title: Heikki Lahti

text: Heikki Lahden ohjelmisto koostuu pääasiassa monipuolisesti suomalaisesta kansanmusiikista. Hänen bravuurinumeroitaan ovat halsualaisen mestaripelimannin Otto Hotakaisen nopeat polkat.


title: Heikki Lahti

text: Lahti esiintyy ja kouluttaa tämmärinsä Katja Lampisen kanssa.


title: Frans Helminen

text: Frans Edvard Helminen (6. helmikuuta 1894 Valkeasaari – 21. syyskuuta 1957 Helsinki) oli kenraaliluutnantti, joka toimi sodan aikana Suomen ilmatorjuntajoukkojen komentajana ja rauhan tultua oli ilmavoimien komentajana sekä ilmapuolustuksen tarkastajana.


title: Frans Helminen

text: Helminen vietti nuoruutensa Viipurissa valmistuen ylioppilaaksi 1912 ja opiskeli kaksi lukuvuotta Helsingin yliopistossa historiallis-kielitieteellisessä osastossa. Hänen vanhempansa olivat liikemies Edvard Helminen ja Ida Emilia Tirkkonen. Helminen vihittiin 1927 Kerttu Ilmolan kanssa. Helmisellä oli kaksi lasta, Matti (s. 1918, poikapuoli) ja Rauli (s. 1933), joka oli ilmatorjuntatehtävissäkin toiminut kenraalimajuri.


title: Frans Helminen

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Helminen siirtyi sotilasuralle rakuunaupseerina keisarillisen Venäjän armeijassa. Hän valmistui Nikolain ratsuväenkoulusta 1915 ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 8. rakuunarykmentissä nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä 1915-1917. Venäjän vallankumouksen jälkeen hän taisteli Ukrainan valtion armeijan 9. ratsurykmentissä kommunistien joukkoja vastaan 28.11.1917-1.1.1919. Hän ei täten osallistunut Suomen sisällissotaan, vaan palasi kotimaahan vasta keväällä 1919.


title: Frans Helminen

text: Helminen määrättiin luutnanttina 5.4.1919 vakinaiseen palvelukseen Suomen armeijaan ensiksi Raskaaseen Tykistörykmenttiin 1919-1920 ja tämän jälkeen patterin päälliköksi ja myöhemmin patteriston komentajaksi Kenttätykistörykmentti 3:een 1921-1927. Sotakorkeakoulun Helminen suoritti kurssinsa priimuksena 1927-1929 perehtyen ilmatorjuntaan ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 1930. Seuraavaksi hän opetti tykistötaktiikkaa Sotakorkeakoulussa 1929-1932 sekä 1933-1934. KTR 3:ssa hän toimi komentajan sijaisena 1932-1933 ja komentajana 1934-1937. Tämän jälkeen hän siirtyi ilmatorjuntarykmentin komentajaksi 1937-1938. Vuodesta 1939 alkaen hän toimi Ilmavoimien esikunnassa ilmatorjuntajoukkojen tarkastajana.


title: Frans Helminen

text: Talvisodassa Helminen toimi ilmatorjuntajoukkojen komentajana Ilmavoimien esikunnassa ja välirauhan aikana Ilmatorjuntaprikaatin komentajana. Jatkosodan hyökkäysvaiheessa hän oli Karjalan armeijan ilmatorjuntakomentajana. Vuosina 1942-1944 hän toimi ilmatorjuntakomentajana Ilmavoimien esikunnassa. Sodan aikana hän teki yhteistö ennestään 20-luvulta tutun esimiehensä, Ilmavoimien komentajan kenraalimajuri Jarl Lundqvistin kanssa.


title: Frans Helminen

text: Sodan jälkeen Helminen nimitettiin Ilmatorjuntatykistön komentajaksi 1.1.1945. Kesällä 30.6.1945 Helmisestä tuli Ilmavoimien komentajan sijainen. Heinäkuusta 1946 vuoteen marraskuuhun 1952 asti Helminen oli Ilmavoimien komentajan virassa. Uransa päätteeksi hän toimi Pääesikunnassa ilmapuolustuksen tarkastajana 1952-1954.


title: Frans Helminen

text: Ilmavoimien komentajana hän osallistui vuosien 1946–1947 Pariisin rauhankonferenssiin, jolloin viransijaisena toimi eversti Richard Lorentz. Helmisen komentajavuodet osuivat ilmavoimien vaikeimpaa rauhanaikaiseen aikaan. Pariisin rauhansopimuksen rajoitusten ohella sotienjälkeisiä ilmavoimia rasittivat niin kalusto- kuin koulutusongelmatkin. Helmisen ponnisteluista huolimatta ilmavoimien tilanne huononi hänen komentajakautensa ajan, saavuttaen aallonpohjansa vuoteen 1951 mennessä. Helmisen siirto osaltaan liittyi puolustushaarojen uudelleenjärjestelyyn, jossa ilmatorjuntatykistö liitettiin jälleen maavoimiin.


title: Pietro Aretino

text: Pietro Aretino (1492–1556) oli italialainen kirjailija, runoilija ja satiirikko. Hänet tunnetaan erityisesti rohkeista eroottisista teoksistaan, joita on viime vuosina käännetty nykykielelle ja käytetty elokuvien innoituksen lähteinä.


title: Pietro Aretino

text: Aretino ei juuri käynyt kouluja, mutta koska hänen porvarillisella äidillään oli aristokraattisia suojelijoita, hän kasvoi kuitenkin sivistyneiden ihmisten seurassa. Hän syntyi Aruzzossa josta otti nimensä (aretino = aruzzolainen) mutta asui Perugiassa 1510–1517, joidenkin tietojen mukaan tultuaan karkotetuksi synnyinkaupungistaan. Siellä hän kiinnostui maalaustaiteesta ja kirjoitti ensimmäiset runonsa, sekä löysi mesenaatin jonka suojeluksessa varttui samaan aikaan myös maalari Raffaello. Aretinon suojelija kuului paavi Leo X:n ulkopiiriin.


title: Pietro Aretino

text: Aretino pääsi myös Medici-suvun ja etenkin kardinaali Giulio de' Medicin suosioon, varsinkin Leon kuoltua Medici halusi mustamaalata kilpailijoitaan parantaakseen mahdollisuuksiaan nousta seuraavaksi paaviksi.


title: Pietro Aretino

text: Vuonna 1524 Aretino julkaisi Giulio Romanon kanssa kuvitetun sonettisarjan, joka kuvasi yksityiskohtaisesti erilaisia yhdyntäasentoja. Vuonna 1525 ilmestyi häväistyskirjoitus jonka kohde sai Aretinon melkein murhautettua. Näiden jälkeen Aretino pakeni Venetsiaan missä hän asui lopun ikäänsä.


title: Pietro Aretino

text: Venetsiasta – Italian epäpaavillisimmasta kaupungista, kuten Aretino itse mainitsi – hän lähetti teräväsanaisia kirjeitä maan mahtaville. Kirjeet oli selvästi tarkoitettu julkisuuteen, ja ne tasapainoilivat imartelun ja kiristyksen rajamailla. Frans I (Ranska) ja Kaarle V (keisari) maksoivat hänelle eläkettä samaan aikaan, kumpikin toivoen Aratinon mustamaalaavan toista.


title: Pietro Aretino

text: Aretino oli Tizianin läheinen ystävä ja tämä maalasi hänestä useita muotokuvia.


title: Cochisen kulttuuri

text: Cochisen kulttuuri (Cochisen traditio, Cochisen perinne) oli kivikautinen lähinnä metsästykseen ja keräilyyn perustunut intiaanikulttuuri, joka vallitsi lounaisen Yhdysvaltain kuivilla seuduilla eri tietojen mukaan välillä 12000–200 eaa. Kulttuuri vallitsi suunnilleen nykyisen New Mexicon osavaltion seuduilla Neljän nurkan alueella. Cochiseen liittyy mm. varhaista perua olevia kulttuuripiirteitä mm. keihäslinko, kasvien jauhaminen ravinnoksi, korinpunonta ja myöhemmin mahdollisesti vaatteiden kudonta. Cochisen intiaanit söivät riistaa, mm. peuraa ja jänistä sekä pieneläimiä, kuten liskoja ja hyönteisiä. He keräilivät pähkinämännyn siemeniä ja kaktusten syötäviksi kelpaavia osia.


title: Cochisen kulttuuri

text: Varhainen, arkaainen Cochisen kulttuuri pohjautui siementen keräilyyn tai mahdollisesti myös viljelyyn ja metsästykseen. Maissinviljely saattoi alkaa 5000 eaa. tai jo aiemmin. Sulphur Spring -kauden löydöt viittaavat lähinnä keräilyyn vuosina 7000–4000 eaa. Chiricahuan löydöissä näkyy keihäänkärkien määrän lisääntyminen vuosien 4000–500 eaa. välillä. San Pedron kauden (1500–200 eaa.) ihmiset asuivat puoliksi maahan kaivetuissa majoissa. Väestöä saattoi olla tällöin enemmän kuin aiemmin. San Pedron kaudella käytettiin suuria, arkaaisen tyyppisiä "puraistuja" keihäänkärkiä. Jotkut kauden ryhmät viljelivät maissia. Cochisen kulttuuri oli luultavasti myöhempien Hohokamin ja Mogollonin edeltäjä, mutta näitä myöhempiä kulttuureja ei voi löydösten perusteella yhdistää samoihin intiaanikansoihin.


title: Cochisen kulttuuri

text: Cochisen kulttuuri saattoi saada alkunsa jo paleointiaanien kaudella, mutta varmemmin Cochisesta voidaan puhua vasta noin 7000–4000 eaa. alkaneella arkaaisella kaudella. Sen jälkeiset kaudet ovat:


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Kreikan arkaainen kausi käsittää antiikin Kreikan historiassa ajan kreikkalaisten "polisten" eli kaupunkivaltioiden synnystä persialaissotiin eli noin 700 eaa.–480 eaa. Arkaaista kautta edelsivät niin sanotut Kreikan pimeät vuosisadat (noin 1100–900 eaa.) ja geometrinen kausi (noin 900–700 eaa.), ja sitä seurasi Kreikan klassinen kausi (noin 480–330 eaa.)


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkaaisella kaudella kreikkalainen kulttuuri ja kieli levisivät siirtokuntien perustamisen myötä ympäri Välimeren ja Mustanmeren alueita. Myös kaupankäynti, taide ja kirjallisuus kukoistivat. Kreikkalaisissa kaupunkivaltioissa ("polis") kehittyi tällä ajalla demokratia.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Taidehistoriassa arkaaisen kauden alkuvaihe noin 700–600 eaa. oli niin kutsuttua orientalisoivaa kautta. Käsitteellä "arkaainen kausi" viitataan historiallisen arkaaisen kauden jälkimmäisen puoliskon taiteeseen noin vuosina 600–480 eaa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkaainen kausi on ensimmäinen ajanjakso Kreikan historiassa, josta on säilynyt nykypäivään riittävästi tietoa, jotta voidaan puhua todellisista tapahtumista, henkilöistä ja ajankohdista. Arkaaisen ajan kirjoituksia on säilynyt nykypäivään myöhempien kirjailijoiden ansiosta. Kirjallisten lähteiden lisäksi nykypäivään on säilynyt piirtokirjoituksia ja numismaattista lähdeaineistoa. Arkeologista lähdeaineistoa on myös enemmän kuin aikaisemmilta kausilta.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Yleisen käsityksen mukaan kreikkalaiset kaupunkivaltiot eli "polikset" kehittyivät 700-luvun eaa. alussa. Tästä on kuitenkin kiistelty, ja muiden mielipiteiden mukaan kaupunkivaltiot saivat alkunsa jo minolaisella kaudella (noin 1700 eaa.) tai vasta kun demokraattinen valtiomuoto otettiin käyttöön (500-luvun eaa. lopulla). Yleisen käsityksen mukaan kaupunkivaltiot, "polikset", saivat alkunsa jonkinlaisen yleisen auktoriteetin, kuten kansankokouksen, perustamisen yhteydessä.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: 600-luvulle eaa. tultaessa monet kreikkalaiset yhteisöt kreikkalaisessa maailmassa Sisiliasta Joonian rannikolle saakka olivat järjestäytyneet kaupunkivaltioiksi. Suurin osa kaupunkivaltioista olivat olleet tärkeitä keskuksia jo mykeneläisellä kaudella. Useimmat arkaaisella kaudella perustetuista kaupunkivaltioista olivat pieniä ja käsittivät kaupungin lisäksi vain pienen alueen sen ympärillä. Useissa paikoissa kaupunkivaltiot muodostuivat rauhanomaisesti, kuten Megarassa ja Korintissa. Mutta esimerkiksi Spartassa neljä Spartan kaupungin alun perin muodostanutta kylää pakottivat läheisen Amyklain kylän liittymään heihin. Myös ympäröivä Lakonia alistettiin Spartan valtaan. Läheinen Argos ei koskaan pystynyt saamaan haltuunsa koko ympäröivää Argoliin aluetta, vaan alueelle jäi pieniä itsenäisiä kaupunkivaltioita. Monet alueet eivät koskaan yhtyneet yhdeksi kaupunkivaltioksi. Esimerkiksi Theba oli pitkään ollut Boiotian tärkein kaupunki, mutta se ei koskaan saanut läheisiä alueita valtaansa. Noin vuoteen 700 eaa. mennessä kaupunkivaltiot olivat pitkälti saavuttaneet ne rajat jotka niillä tuli olemaan koko arkaaisen kauden läpi ja sen jälkeenkin.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Kreikassa oli lisäksi oli useita alueita joissa ei muodostunut kaupunkivaltioita. Näitä alueita ja niillä asuvia ihmisiä kreikkalaiset kutsuivat nimellä "ethnos" ("heimo" tai "kansa"). Tällaisia alueita oli etupäässä Pohjois-Kreikassa (Makedonia, Thessalia jne.) ja Peloponnesoksella (Arkadia, Akhaia). Näillä alueilla ei ollut vahvaa keskusvaltaa tai kaupunkeja, eivätkä ne näytelleet kovin suurta roolia arkaaisella kaudella. Kaupunkivaltioiden asukkaat pitivät näiden alueiden ihmisiä takapajuisina. Ihmisiä yhdisti kuitenkin samojen jumalien palvominen ja ne pystyivät toimimaan yhteistyössä ulkoisen vaaran uhatessa. Alueiden välillä oli kuitenkin suuria eroja. Esimerkiksi Boiotia oli yhtenäinen "ethnos", mutta samalla alueella sijaitsi useita kaupunkivaltioita ja sen asukkaat identifioivat itsensä kotikaupunkinsa mukaan. Attikassa taas kaikki asukkaat pitivät itseään ateenalaisina. Ateenasta tuli tärkeä kaupunki, koska se pystyi käyttämään koko Attikan resursseja. Theballa oli käytettävänään vain kaupunki ja sen lähiympäristö. Myöskään Peloponnesoksen "ethnokset" Elis, Akhaia ja Arkadia eivät Boiotian lailla muodostaneet yhteistä polista.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Kaupunkivaltioiden synnyn taustalla oli 700-luvulla syntynyt maanomistajien yläluokka. Kaupunkivaltioiden muodostuminen vaihteli eri alueiden välillä. Pääpiirteiltään muodostuminen tapahtui niin, että alueita aikaisemmin hallinneiden "basileusten" eli kuninkaiden virka lakkautettiin tai hänen valtaansa vähennettiin rajusti. Kuninkaan virkaan aikaisemmin kuuluneet tehtävät jaettiin useamman virkamiehen kesken. Samalla vanhemmista aristokraateista koostuneiden neuvostojen tärkeys kasvoi kansankokousten kustannuksella. Perustettiin useita eri virkoja, joiden tehtävät olivat hallinnollisia, sotilaallisia, uskonnollisia ja juridisia. Virat eivät kuitenkaan olleet perinnöllisiä ja virkakaudet olivat rajoitettuja. Suurissa poliksissa, kuten Ateenassa virkoja oli paljon enemmän kuin pienemmissä. 400-luvun alussa Ateenassa virkoja oli jo 700. Myöhemmin tästä hallintomuodosta käytettiin nimeä oligarkia. Arkaaisella kaudella tätä nimeä ei tosin käytetty. Johtavan yläluokan jäsenet kutsuivat itseään nimellä "aristoi" ("parhaat miehet"), josta sana aristokratia on juonnettu. Yleensä korkeimmat virat eivät muodostaneet minkäänlaista hierarkiaa, mutta joissain kaupunkivaltioissa yhtä virkaa pidettiin korkeimpana. Esimerkiksi Ateenassa ja monessa muussa kaupungissa tätä korkeinta virkamiestä kutsuttiin arkontiksi. Korintissa ja Jooniassa korkein virkamies oli prytanis.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Yleensä basileus-arvonimi säilyi korkeimman uskonnollisen johtajan tittelinä. Joissain paikoissa, kuten Argoksessa basileus säilytti perinteisen valtansa vielä 600-luvulle. Feidon onnistui käyttämään basileuksen asemaa tekemällä itsensä tyranniksi eli yksinvaltiaaksi. Myös Spartassa kuninkaanvalta säilyi pitkään. Spartan kuninkaita oli aina kaksi ja he hallitsivat yhdessä. Spartan kuninkaiden valta ei kuitenkaan ollut täydellinen ja suurin valta heillä oli sotatoimien komentajina. Spartan kuninkaiden valtaa säätelivät muun muassa eforeina tunnetut virkamiehet.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Tänä aikana alkoi myös kreikkalaisten ympäri Välimerta ja Mustaamerta ulottunut asutustoiminta. Siirtokuntien perustaminen alkoi 700-luvun eaa. puolivälissä ja sitä kesti aina noin vuoteen 500 eaa. asti. Sen tuloksena kreikkalainen maailma ulottui lännessä Espanjasta itään Kolkhiiseen asti. Syitä olivat muun muassa kreikkalaisten tarve hankkia metalleja ja maata uusille poliksille. Siirtokunnan perustaminen oli yksi kaupunkivaltioiden ensimmäisistä ja vaikeimmista päätöksistä. Perustajakaupungin ("metropolis") koko väestön oli oltava siirtokunnan perustamisen takana. Uudelle kaupungille valittiin paikka ja perustaja ("oikistes"). Perustajaksi valitun henkilön tuli johtaa siirtokunnan perustajat uudelle kaupungin paikalle ja huolehtia kaupungin puolustuksesta ja organisoinnista. Metropoliista muutti siirtokuntaan myös perustajakaupungin kulttien pappeja. Siirtokunta oli kytköksissä emokaupunkiin sukulaissuhteiden ja yhteisen uskonnon kautta. Muilta osin siirtokunta oli itsenäinen.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkeologiset tutkimukset ovat osoittaneet että siirtokuntien perustaminen tapahtui kahtena aaltona. Ensimmäinen aalto aloin noin 750 eaa. ja suuntautui Italiaan ja läntiselle Välimerelle. Toinen aalto alkoi vuosisataa myöhemmin ja suuntautui Aigeianmeren pohjoispuolelle ja Mustallemerelle. Ensimmäisiä Italiaan siirtokuntia perustaneita olivat Euboian Khalkiin ja Eretrian asukkaat. 700-luvun alussa he perustivat Pithekussain kauppa-aseman Neapoliinlahdessa sijaitsevalle Ainarian saarelle. Saarelta käsin pystyttiin hyödyntämään läheisellä saarella olleita rautalöytöjä sekä käymään kauppaa mantereen asukkaiden kanssa. Euboialaiset perustivat pian muitakin siirtokuntia. Kyme perustettiin vuonna 757 eaa. mantereelle ja Sisiliaan perustettiin Naksos (734 eaa.), Leontinoi (729 eaa.), Katane (729 eaa.) ja Rhegion (712 eaa.). Peloponnesokselta käsin perustettiin myös siirtokuntia Italiaan. Akhaialaiset perustivat 700-luvun lopulla Sybariksen ja Krotonin. Sparta perusti ainoan siirtokuntansa Taraksen vuonna 712 eaa. Korinttista käsin perustettiin Korkyra (noin 734 eaa.) ja Syrakusa (733 eaa.). Syrakusasta tuli ajan myötä Sisilian mahtavimpia kaupunkeja. Italian ulkopuolelle perustettiin myös siirtokuntia. Kyrene perustettiin Pohjois-Afrikan rannikolle noin 630 eaa. ja Massilia (nykyinen Marseille) noin vuonna 600 eaa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: 500-luvun alkupuolella kreikkalaisten mahdollisuudet perustaa siirtokuntia läntisen Välimeren alueelle vähenivät, kun Karthago alkoi perustaa omia siirtokuntiaan alueelle. Kreikkalaiset suuntasivat tämän vuoksi katseensa Hellespontokselle ja sen takaiselle Mustallemerelle. Alueilla oli hyvät mahdollisuudet maanviljelykseen ja kalastukseen. Aktiivisin siirtokuntien perustaja oli Miletos, joka perusti useita merkittäviä siirtokuntia, muun muassa Kyzikoksen (675 eaa.). Megara puolestaan perusti Byzantionin, Khalkedonin ja Herakleia Pontiken.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Siirtokuntiin lähdettiin yleensä viljeltävän maa-alueen toivossa. Kaikki eivät kuitenkaan voineet muuttaa ja maanomistajien osuus kaupunkivaltioiden asukkaiden keskuudessa laski ajan myötä. Monet köyhät maanviljelijät joutuivat vuokraamaan maata rikkailta maanomistajilta.Pomeroy s. 96-97


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Monessa kaupunkivaltiossa nousi vuosien 670–500 eaa. välillä valtaan niin sanottuja tyranneja ("tyrannos"). Tällä tarkoitettiin yksinvaltiasta, joka laittomasti anasti vallan itselleen. Alkujaan sanalla ”tyranni” ei ollut sen nykyistä negatiivista merkitystä. Aristokraatit vastustivat tyranneja, mutta muut kansalaiset eivät välttämättä pitäneet tyrannien valtaa pahana. Tyranniat olivat yleensä lyhytikäisiä ja kestivät parhaimmillaan vain muutaman sukupolven ajan. Tyrannit kuuluivat yleensä itse aristokratiaan ja heillä oli yleensä ollut jokin tärkeä virka kaupungissa ennen vallan anastamista. Tyrannien nousu valtaan perustui yleensä eri aristokraattiryhmien väliseen valtataisteluun. Kreikkalaiset kutsuivat tällaisia poliksen sisäisiä konflikteja sanalla "stasis". Tyrannit, jotka pystyivät estämään tällaiset konfliktit, olivat yleensä suosittuja muun kansan keskuudessa. Tyrannit saivat myös tukea aristokraateilta, jotka oli suljettu pois korkeimmista viroista. Myös palkkasotilaita saatettiin käyttää ja joskus tällaista apua saattoi tulla muilta tyranneilta, tai kuten Jooniassa, Persialta.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Tyrannien valtaannousu johti yleensä väkivaltaan rikkaita aristokraatteja kohtaan. Heitä ajettiin maanpakoon ja heidän maansa takavarikoitiin. Tyrannit säätivät myös lakeja jotka rajoittivat aristokraattien valtaa. Monet kaupunkivaltiot kukoistivat tyrannien hallintoaikoina. Tyrannien jälkeläiset eivät yleensä onnistuneet yhtä hyvin. Usein tyrannien seuraajat syrjäytettiin ja heidän perheensä ajettiin maanpakoon ja oligarkit palasivat valtaan. Ero tyrannioita edeltäneisiin oligarkioihin oli kuitenkin se, että niissä vähäosaisemmat kansalaiset halusivat ottaa osaa päätöksiin. Tyrannien säätämiä lakeja, jotka suosivat köyhempiä kansalaisia oli myös hyvin vaikea kumota.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Ateena muodosti kaupunkivaltion joka kattoi koko Attikan tasangon. 700-luvun eaa. loppuun mennessä kaikki Attikan asukkaat pitivät itseään ateenalaisina. Ateenassa ei myöskään ollut kakkosluokan kansalaisia (kuten Spartan perioikit), vaan kaikki maaseudun asukkaat olivat tasavertaisia kaupungin asukkaiden kanssa. Ateenan hallinnon alkuajat ovat hämärän peitossa, mutta luultavasti 700-luvun eaa. lopulla aristokraatit loivat järjestelmän, jossa oli kolme korkeinta virkaa, uskonnollinen johtaja basileus, sotapäällikkö polemarkki ja korkein virkamies arkontti, joka johti areiopagin eli neuvoston ja ekklesian eli kansankokouksen istuntoja. Tämä virka tunnettiin nimellä eponyymi arkontti ("arkhon eponymos"), koska vuodet nimettiin arkonttien mukaan. Eponyymi arkontti toimi myös tuomarina.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Ateenan varhaisesta historiasta tunnetaan vain muutama tapahtuma. Noin vuonna 632 eaa. eräs Kylon yritti kaapata vallan Megaran tyrannin Theageneen avustuksella. Kylon joutui kuitenkin pian piiritetyksi Akropoliille. Arkontti Megakles tappoi Kylonin vaikka tämän henki oli luvattu säästää jos hän antautuisi. Tästä syystä Megakleen suku Alkmaionoidit ajettiin maanpakoon.


title: Kreikan arkaainen kausi

text:
Noin vuonna 630 eaa. arkonttina toiminut Drakon sääti useita lakeja jotka käsittelivät etupäässä henkirikoksia. Aikaisemmin uhrin perhe oli saanut itse kostaa murhaajalle tai hakea rahallista kompensaatiota murhaajalta. Drakonin laeissa valtio otti tämän roolin. Suurin osa Ateenan tuomioistuimissa käsitellyistä tapauksista eivät kuitenkaan olleet murhia. Drakonin laeissa kuolemantuomio oli kuitenkin yleinen rangaistus pikkurikoksistakin. Drakonin lait rajoittivat perheiden ja klaanien valtaa, mutta ne estivät myös virkamiehien korruptiota.
Seuraava tunnettu ateenalainen lainsäätäjä oli Solon. Hän kumosi kaikki Drakonin lait, murhia käsitteleviä lakeja lukuun ottamatta. Solon vaikutti tradition mukaan vuonna 594, mutta ehkä jopa 20 vuotta tätä myöhemmin. Solon valittiin ratkaisemaan kriisi, johon Ateena oli joutunut. Kriisillä oli sosiaalisia, ekonomisia ja poliittisia ulottuvuuksia. Kriisin taustalla oli Ateenan kasvava väestö, jonka seurauksena Attikan tuottama ruoka ei riittänyt koko väestölle. Monet pientilalliset menettivät lisäksi maansa suurille maanomistajille. Solon kuvaili ja puolusti lainsäädäntöään runoissa, jota myöhemmät kirjailijat ovat siteeranneet. Tärkein Solonin laista oli itsensä käyttäminen lainan takeena. Aikaisemmin velkoja pystyi myymään velallisen orjuuteen, jos tämä ei pystynyt maksamaan velkojaan ajoissa. Solon vapautti kaikki tällä tavalla orjuuteen joutuneet, jotka olivat Attikassa ja hän osti takaisin monet jotka oli myyty orjuuteen Attikan ulkopuolelle. Solon kielsi myös kaiken muun paitsi oliiviöljyn viennin. Tällä tavoin hän yritti estää viljan myynnin Attikan ulkopuolelle. Solon teki myös poliittisia uudistuksia. Hän perusti uuden neuvoston, bulen, Areiopagin rinnalle. Kummankaan neuvoston tarkkaa tehtävää ei tiedetä, mutta sillä oli ehkä jonkinlainen veto-oikeus kansankokouksen päätöksiin. Myös Ateenan väestön jakaminen neljään ryhmään varallisuuden mukaan on laitettu Solonin nimiin. Korkeimmat virat olivat avoimia vain kahdelle ylimmälle luokalle.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Solonin uudistukset eivät kuitenkaan saaneet Ateenassa vallinneita ristiriitoja loppumaan. Tämä johti Peisistratoksen nousuun tyranniksi. Peisistratos oli tyrannina kolmesti, viimeisen kerran vuosina 546–527 eaa. Häntä seurasivat hänen poikansa Hippias ja Hipparkhos. Peisistratos oli suosittu kansan keskuudessa ja hänen aikanaan Solonin luoma järjestelmä toimi ongelmitta. Peisistratos panosti kaupankäyntiin ja 600-luvun lopulla ateenalaista keramiikkaa myytiin ympäri Välimerta. Tämä oli ainakin osittain Solonin ja Peisistratoksen ansiota. Peisistratos hankki myös liittolaisia Aigeianmeren alueella ja auttoi esimerkiksi tyrannin nousun valtaan Naksoksella. Peisistratoksen ja hänen poikiensa aikana Ateenassa lyötiin ensimmäisen kerran hopeisia kolikkoja joissa oli Ateenaa symboloiva pöllön kuva. Ateenalaisista rahoista tuli pian hyvin suosittuja. Peisistratoksen ja hänen poikiensa aikana Ateenaan rakennettiin useita temppeleitä ja muun muassa ensimmäiset julkiset kaivot. Rakennusohjelmat toivat kaupunkiin myös työpaikkoja. Peisistratoksen aikana korkeisiin virkoihin valittiin kuitenkin vain henkilöitä jotka eivät vastustaneet häntä. Tyrannian aikainen poliittinen vakaus sai kuitenkin kansan luottamaan poliittisen järjestelmän toimivuuteen. Yksinvallan aikana kaikki kansalaiset, rikkaat kun köyhät, olivat jokseenkin samassa asemassa. Peisistratosta seurasi hänen poikansa Hippias, jonka hallinto muuttui kuitenkin ajan myötä raaemmaksi. Lopulta Hippias karkotettiin spartalaisten avustuksella vuonna 510 eaa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Tyrannien valtakauden jälkeen kansa ei halunnut aristokraattien välisen stasiksen palaavan. Ateenalaiset eivät myöskään pitäneet siitä että spartalaiset olivat sekaantuneet heidän sisäisiin kiistoihinsa. Uutta järjestelmää lähti kehittämään Kleisthenes. Kleisthenes jakoi Ateenan kansalaiset kymmeneen heimoon ("fyle"). Aikaisemmin kansa oli jaettu neljään heimoon, joille nyt jäi vain uskonnollisia tehtäviä. Uudet heimot koostuivat pienemmistä alueista, "demoksista", jotka sijaitsivat eri puolilta Attikaa. Tämä esti esimerkiksi joitain aristokraattisukuja saamaan valta-asemaa jossain heimossa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Kleisthenes järjesti uudelleen Solonin aikaisen bulen. Nyt kaikki heimot valitsivat 50 henkilöä näihin tehtäviin. Luultavasti Buleen sekä korkeimpien virkoihin pääsivät vieläkin vain ehdokkaat kahdesta korkeimmasta luokasta. He eivät kuitenkaan voineet enää luottaa saavansa automaattisesti tukea heimoltaan. Syntyperällä ei enää ollut yhtä suurta merkitystä politiikassa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Kreikkalaisen kirjaimiston käyttöönotto 700-luvun eaa. puolivälissä mahdollisti kirjoitustaidon kehityksen. Pian alettiin myös kirjoittaa ylös lakeja. Lakitekstit kirjoitettiin steeloihin, jotka laitettiin yleisille paikoille kaikkien nähtäväksi. Myös yksityishenkilöt käyttivät kirjoitusta, erityisesti kaupankäynnissä.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Lyyrinen runous kehittyi arkaaisella kaudella ja se käsitteli senaikaisen yhteiskunnan teemoja, esimerkiksi politiikkaa, rakkautta tai juhlimista. Lyyrinen runous erosi selvästi aikaisemmasta eeppisestä runoudesta. Nämä runot ovat kuitenkin säilyneet nykypäivään vain katkelmina. Aikakauden merkittäviä runoilijoita ovat muun muassa lyyrikot Sapfo ja Alkaios sekä elegiarunoilija Tyrtaios.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Jooniassa, ja myöhemmin Etelä-Italiassa, alettiin 600-luvun lopulla tutkia tapoja selittää maailmankaikkeus, mikä johti filosofian syntyyn. Arkaaisen ajan huomattavimpiin filosofeihin kuuluvat muun muassa miletoslaiset filosofit Thales, Anaksimandros ja Anaksimenes, sekä Pythagoras.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkeologian mukaan ensimmäiset kivestä rakennetut kreikkalaiset temppelit rakennettiin 700-luvun eaa. lopulla. Esimerkiksi ensimmäinen Artemiin temppeli Efesoksessa rakennettiin tuolloin. Aikaisemmat temppelit oli rakennettu savesta ja puusta. 600-luvulla eaa. kehittyivät kaksi temppelirakennuksen tyylisuuntaa doorilainen ja joonialainen tyyli. Varhaisimpia doorilaisia temppeleitä oli Heran temppeli Olympiassa. Tuona aikana temppelien rakentaminen kukoisti koko kreikkalaisessa maailmassa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Taidehistoriassa arkaaisen kauden ensimmäinen vuosisata 600-luku eaa. oli niin kutsuttua orientalisoivaa kautta. Tuolloin kreikkalainen taide sai voimakkaita vaikutteita idästä. Arkaaisella kaudella viitataan taidehistoriassa tätä seuranneeseen varsinaisen arkaaisen kauden taiteeseen orientalisoivan ja klassisen kauden välisellä ajalla noin vuosina 600–480 eaa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Tunnusomaista tämän ajan veistoksissa oli jäykkä asento ja yksinkertaisuus. Kädet kuvattiin suorina kylkiä vasten. Usein veistosten henkilöillä on arkaainen hymy. Myöhemmin patsaiden asennot ja niiden kasvojen ilmeet ja piirteet saivat lisää ilmeikkyyttä. Tunnettuja arkaaisen kauden veistoksia ovat neitopatsaat koreet ja miehet kourokset.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkaaisen kauden keramiikan alkuvaiheen tyyliä noin 700–600 eaa. kutsutaan orientalisoivaksi tyyliksi eli itämaisten vaikutteiden ajan tyyliksi. Sitä seurasi mustakuviotekniikalla tehdyn keramiikan kausi noin 600–530 eaa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Keramiikassa kausi voidaan jakaa paikallisiin kausiin seuraavasti. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä. Kirjainlyhenteitä käytetään englanninkielisessä ja tieteellisessä kirjallisuudessa.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkaaisen kauden sodankäyntiä on kuvailtu aikana jolloin Kreikka koki eräänlaisen vallankumouksen sodankäynnin saralla. Tämän näkökulman mukaan tällä ajalla syntyi falangi-taktiikka ja hopliitteina tunnetun raskaan jalkaväen käyttämä varustus ja aseistus. Taistelussa hopliitit seisoivat rivistöissä lähellä toisiaan, niin että sotilaan kilpi peitti osittain vasemmalla seisoneen vierustoverin. Falangin uskotaan kehittyneen niin sanotusta protofalangista, jossa sotilaat seisoivat kauempana toisistaan. Falangin uskotaan kehittyneen noin vuoteen 650 eaa. mennessä. Samalla kehittyi myös varustus. Arkaaisella kaudella kehittyi hoplon-kilpi, josta hopliitti on saanut nimensä, joka oli metrin levyinen. Hopliitin pääase oli keihäs. Samalla kehittyi niin sanottu korinttilainen kypärä. Rintapanssareja ja säärisuojia, joita oli käytetty jo aikaisemminkin, alettiin valmistaa pronssista.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkaaisen kauden sodankäyntiä on yleensä kuvailtu "kamppailuna" ("agon"). Tämän käsityksen mukaan sotia käytiin enemmän statuksen, kuin selviytymisen takia. Maanviljelijät, jotka muodostivat armeijan pääosan, halusivat välttää tappioita ja tämän takia sodankäynti sai rituaalisia piirteitä. Sodankäynnille muodostui kirjoittamattomia sääntöjä, joiden mukaan sotaa ei saanut aloittaa ilman sodanjulistusta, taistelupaikaksi valittiin avoin tasanko, siviilien kimppuun ei hyökätty ja sotavangit luovutettiin takaisin korvausta vastaan. Lähdeaineisto on kuitenkin peräisin 400-luvun loppupuolelta. Sodat eivät myöskään loppuneet yhteen ratkaisevaan taisteluun. Spartalaiset ja Messenialaiset sotivat kahdesti 700-luvulla. Kumpikin sota kesti parikymmentä vuotta. Lelantoksen sota kesti ainakin kaksikymmentä vuotta. 500-luvulla käyty Ensimmäinen pyhä sota kesti lähes kymmenen vuotta.


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Tärkeitä sotia arkaaisella kaudella:


title: Markku Taskinen

text: Markku Aulis Taskinen (s. 25. helmikuuta 1952 Kuusamo) on suomalainen entinen pika- ja keskimatkojen juoksija.


title: Markku Taskinen

text: Taskinen voitti EM-pronssia 800 metrin juoksussa Roomassa 1974 tuloksella 1.45,89. Milanossa 1978 hän voitti sisäratojen Euroopan mestaruuden 800 metrillä ajalla 1.47,36 (SE).


title: Markku Taskinen

text: Taskinen voitti Suomen mestaruuden 400 metrillä vuonna 1973 ja 800 metrillä viidesti vuosina 1973, 1974, 1975, 1976 ja 1978. Monipuolinen Taskinen edusti Suomea Ruotsi-ottelussa vuonna 1979 myös 400 metrin aidoissa, joissa teki tuloksen 51,92.


title: Markku Taskinen

text: Seuratasolla Taskinen edusti Viipurin Urheilijoita. Hänen valmentajanaan toimi mm. Pertti Helin.


title: Kuntauudistus

text: Kuntauudistus tarkoittaa kuntajaotuksen muuttamista koko valtion alueella tai huomattavia muutoksia kuntien velvollisuuksissa tai asemassa. Kuntauudistuksissa kuntien lukumäärää on vähennetty joskus huomattavastikin. Kuntia koskevien muutosten lisäksi saatetaan tehdä muutoksia myös muiden hallinnollisten toimijoiden aluejaotukseen ja tehtäviin.


title: Kuntauudistus

text: Suuria kuntauudistuksia on toteutettu Ruotsissa, Saksassa, Tanskassa, Iso-Britanniassa ja Belgiassa erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Latviassa kuntauudistus toteutettiin vuonna 2009 ja Kreikassa vuonna 2011 (ns. Kallikrates-suunnitelma). Myös Suomessa on keskusteltu kuntien määrän vähentämisestä 1960- ja 1970-luvuilla ja uudelleen 2000- ja 2010-luvuilla.


title: Kuntauudistus

text: Belgian valtion perustamisen jälkeen maassa oli 2 739 kuntaa, ja vuonna 1961 kuntien määrä oli 2 663 kappaletta. Ensimmäiset huomattavat kuntaliitokset tehtiin vuosina 1964, 1969 ja 1970. Vuonna 1965 kuntien määrä oli vielä 2 586 kappaletta ja vuonna 1971 kuntia oli 2 359. Vuonna 1977 Belgiassa toteutettiin kuntauudistus, jonka tuloksena kuntien määrää vähennettiin 596 kuntaan. Antwerpenin lähistöllä vuonna 1983 toteutetun uudistuksen jälkeen Belgiassa on ollut 589 kuntaa.


title: Kuntauudistus

text: Kreikassa on toteutettu kaksi suurta kuntauudistusta. Ennen vuotta 1997 Kreikassa oli 5 775 kuntaa. Kyseisenä vuonna voimaan tullut Kapodistrias-suunnitelma vähensi kuntien määrään 1 033 kuntaan. Maan talouskriisin myötä vuonna 2011 toteutettiin Kallikrates-suunnitelma, joka laski kuntien määrän 325 kuntaan.


title: Kuntauudistus

text: Ruotsiin perustettiin kunnat vuonna 1863 edellisenä vuonna säädettyjen kunnallislakien perusteella. Ensimmäinen kuntauudistus tehtiin vuonna 1952. Se katsottiin kuitenkin riittämättömäksi ja vuonna 1971 toteutettiin toinen kuntauudistus. Jälkimmäisen kuntauudistuksen myötä Ruotsissa luovuttiin kuntien jakamisesta kuntamuotoihin, joita olivat olleet kaupunki, kauppala ja maalaiskunta. Vähimmillään kuntia oli vuosina 1977–1979 jolloin niitä oli 277 kappaletta. Nykyään Ruotsissa on 290 kuntaa.


title: Kuntauudistus

text: Länsi-Saksassa osavaltiot vähensivät kuntien lukumäärää vuosien 1967 ja 1978 välisenä aikana. Joissakin osavaltiossa toteutettiin paljon kuntaliitoksia ja toisissa (Ala-Saksi, Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein) lisättiin kuntien välistä yhteistyötä. Ennen uudistusta liittotasavallassa oli noin 24 000 kuntaa, joista 10 760 oli alle 500 asukkaan suuruisia. Piirittömiä kaupunkeja oli 139 ja piirikuntia 425 kappaletta. Uudistuksen jälkeen kuntia oli 8 505, piirittömiä kaupunkeja 91 ja piirikuntia 237.


title: Kuntauudistus

text: Saksojen yhdistymisen jälkeen entisen Itä-Saksan alueen osavaltiot ovat toteuttaneet omia kuntauudistuksiaan, joten koko Saksan kuntamäärä on edelleen pienentynyt. Vuonna 2006 yhdistyneessä Saksassa oli hieman yli 12 000 kuntaa.


title: Kuntauudistus

text: Suomessa ei ole toteutettu kerralla laajamittaisia kuntauudistuksia, vaikka sellaisia on suunniteltu useampaan otteeseen 1960-luvulta alkaen. Vuonna 1977 toteutettiin kuntamuotoihin liittynyt uudistus: kauppalat muutettiin kaupungeiksi sekä kaupunkien ja (maalais)kuntien väliset erot poistettiin, mutta toisin kuin Ruotsissa, kaupunki-nimitys säilyi ja uusiakin kaupunkeja on tämän jälkeen syntynyt. Nimityksellä ei ole enää kuitenkaan ollut juridista merkitystä. 2000-luvulla kuntauudistusta on tehty Matti Vanhasen, Mari Kiviniemen ja Jyrki Kataisen hallitusten johdolla.


title: Kuntauudistus

text: Tanskassa kuntien määrä väheni ensin vapaaehtoisilla liitoksilla vuoden 1950 jälkeen, jolloin maassa oli noin 1 400 kuntaa. Vuonna 1970 Tanskassa toteutettiin kuntauudistus, jossa kuntien määrä väheni 1 089 kunnasta 277 kuntaan. Vuonna 2007 toteutettiin vielä toinen kuntauudistus, jonka jälkeen Tanskaan jäi 98 kuntaa. Lisäksi amtien tilalle perustettiin viisi aluetta ().


title: Induktiosilmukka

text: Induktiosilmukka on sähkömagneettisen kentän siirtämiseen ja havaitsemiseen käytetty laite, jonka toiminta perustuu siihen, että muuttuva magneettikenttä indusoi sähköjohtoon jännitteen ja vastaavasti silmukassa kulkevan sähkövirran muutos synnyttää silmukan sisään muuttuvan magneettikentän. Induktiosilmukkaa käytetään muun muassa äänen siirrossa, metallinpaljastimissa ja liikkuvan ajoneuvon havaitsemiseen tiehen upotetun silmukan avulla.


title: Induktiosilmukka

text: Induktiosilmukka on yleisesti käytössä oleva huonokuuloisten apuväline, jolla julkisissa tiloissa kuulutukset, puheet tai muu ohjelma välitetään langattomasti suoraan kuulolaitteeseen. Tällä vähennetään huonon akustiikan ja taustamelun vaikutusta kuunteluolosuhteisiin. Induktiosilmukoita on yleisesti kirkoissa, isoissa auditorioissa tai palvelupisteissä. Myös puhelinyhteys voidaan välittää puhelimesta kuulokojeeseen induktiosilmukan avulla.


title: Induktiosilmukka

text: Induktiosilmukkatyyppejä ovat huonesilmukka, palvelupistesilmukka, kaulasilmukka ja tyynysilmukka. Yhteistä kaikille silmukkatyypeille on, että yhteys kuulolaitteesta silmukkaan ei vaadi johdinta, vaan signaali siirtyy langattomasti. Verrattuna kuulokkeisiin saadaan myös se hyöty, että kuulolaitteet on sovitettu käyttäjän oman kuulon tasoon, jolloin ääni kuuluu mahdollisimman tasapainoisesti.


title: Induktiosilmukka

text: Induktiosilmukkaan syötetään äänisignaali mikrofonin tai tilan/huoneiston äänentoistojärjestelmän kautta.


title: Induktiosilmukka

text: Qlu Oy:n internetsivuilta löytyy hyvä esimerkki siitä, miltä induktiosilmukka kuulostaa.