title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamatossa" oli kaikkien aikojen raskain taistelulaivan pääaseistus: yhdeksän kappaletta 46 senttimetrin tykkejä, joiden rakentaminen oli silloisen asetekniikan kannalta haastava ja huomattava saavutus. Tykit oli sijoitettu laivan keskilinjaan kolmeen kolmoistorniin siten, että kaksi tornia oli porrastettuna etukannella ja kolmas takakannella. Kukin torni painoi noin kolmetuhatta tonnia, mikä oli enemmän kuin tuon ajan hävittäjäalus. Jokainen tykki pystyi ampumaan panssarikranaattinsa yli 41 kilometrin päähän 45° maksimikorotuskulmalla. Tykkien lataaminen kesti noin 40 sekuntia. Panssarikranaatin paino oli 1 460 kilogrammaa ja lähtönopeus 780 metriä sekunnissa. Kranaatit oli suunniteltu läpäisemään 22,3 tuuman (noin 570 mm) pystysuora teräslevy 20 000 metrin etäisyydeltä ja 9,1 tuuman (noin 230 mm) vaakasuora levy yli 30 000 metrin etäisyydeltä. Kullekin tykille oli varattu 100 kranaattia; 60 itse tykkitornissa ja 40 tornin alla ammusvarastossa.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamaton" apuaseistuksen muodosti alun perin kaksitoista 155 millimetrin tykkiä neljässä kolmoistornissa. Yksi torni oli sijoitettu laivan keskilinjaan porrastettuna etukannen päätornin taakse, yksi keskilaivaan porrastettuna kolmannen päätornin ja takakannen aputulenjohtotornin väliin sekä loput kaksi savupiipun kummallekin puolen. Sivutornit poistettiin keväällä 1944, jotta saataisiin tilaa raskaammalle ilmatorjunta-aseistukselle.. Tykkien kantama oli noin 27 kilometriä


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamaton" alkuperäinen ilmatorjunta-aseistus oli kaksitoista 127 mm:n tykkiä kuudessa suljetussa kaksiputkisessa asennuksessa ja kaksikymmentäneljä 25 mm:n konetykkiä kahdessatoista suljetussa kaksiputkisessa asennuksessa, jotka kuitenkin vaihdettiin aluksen viimeistelyn yhteydessä kahdeksaan kolmiputkiseen. Ilmatorjuntatykit olivat suljettuja, jotteivät päätykkien paineaallot häiritsisi ilmatorjuntatykkien miehistöjä. Lisäksi parvekkeilla komentotornin kummallakin sivulla oli 13,2 mm:n kaksoiskonekivääri.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: 25 mm:n tykkien määrä nostettiin 36:een kesäkuussa 1943 lisäämällä keskilaivaan neljä avointa 25 mm:n kolmoistykkiä. Nämä tykit kuitenkin poistettiin alkuvuodesta 1944 yhdessä keskilaivan 15,5 cm:n kolmoistykkitornien kanssa, jolloin niiden paikalle asennettiin kuusi 127 mm:n tykkiä suljetuissa kaksiputkisissa asennuksissa. Samalla 25 mm:n konetykkien määrä nostettiin 98:n lisäämällä 26 yksittäistä ja 16 kolminkertaista 25 mm:n konetykkiä, kolminkertaiset suljetuissa asennuksissa. Tässä vaiheessa "Yamaton" alkuperäiset 127 ja 25 millimetrin lavetit muunnettiin avonaisiksi. Samana kesänä Filippiinienmeren taistelun jälkeen lisättiin vielä 15 kappaletta 25 mm:n tykkejä avoimissa kolmiputkisissa asennuksissa, mikä nosti 25 mm:n tykkien määrän 113:een.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Viimeinen muutos "Yamaton" ilmatorjunta-aseistukseen tehtiin marras-joulukuussa 1944. Tuolloin poistettiin 24 kappaletta "Yamaton" 26 yksittäisistä ilmatorjuntatykeistä ja 25 mm:n kolmoistykkien määrä nostettiin viitteenkymmeneen (24 suljettua ja 26 avointa). Yamaton viimeinen ilmatorjunta-aseistus käsitti siis kaksikymmentäneljä 127 mm:n tykkiä, sataviisikymmentäkaksi 25 mm:n konetykkiä ja neljä 13,2 mm:n konekivääriä.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Vaikka "Yamatolla" oli suuri määrä kevyitä 25 millimetrin konetykkejä oli aluksen ilmatorjunta-aseistus varsin heikko: Tykkien tulinopeus oli pieni, vain 220 laukausta minuutissa, ja ne oli ladattava käsin viidentoista ammuksen lippaina. Myös aluksen tulenjohdossa oli puutteita eikä tulelle ollut tutkaohjausta.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Keisarillisen Japanin laivaston filosofian mukaan taistelulaivojen kuului toimia omina osastoinaan erillään lentotukialuksista ja siksi kyetä suojaamaan itseään vihollislentokoneita vastaan ilman merkittävää ilmatukea. "Yamaton" ilmatorjunta-aseistuksen vahvistamiseksi sen 46,0 cm päätykeille valmistettiin erityisiä "San Shiki" Model 13 -ilmatorjuntakranaatteja. Tämä ammustyyppi painoi 1 361 kilogrammaa ja sisälsi 900 palopommiputkea ja 600 terässirpaletta, jotka ohjattiin eteenpäin 20° suihkuna. Kranaatti ei osoittautunut erityisen onnistuneeksi: "Yamaton" päätykkien maksimikorotuskulma oli vain 45°, mikä oli useimmiten liian vähän tehokkaaseen ilmatorjuntaan. Lisäksi tykkien aiheuttamat paineaallot haittasivat merkittävästi kevyempien ilmatorjunta-aseiden tulta.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamaton" rakennustöissä käytettiin runsaasti noihin aikoihin vielä uutta valokaarihitsausta. Rungon tukirunkona käytettiin panssarivyötä ja kaartuvan keulan ansiosta rakenteiden painoa voitiin vähentää ilman, että sillä olisi ollut vaikutusta kestävyyteen. "Yamaton" pienoismallilla tehdyt testit koealtaassa johtivat osittain tasareunaisen perän ja sipulinmuotoisen keulan lisäämiseen alukseen, vaikka kumpaakaan ei esiintynyt laivan alkuperäisissä piirustuksissa. Toimenpiteillä rungon vedenvastus väheni noin kahdeksan prosenttia.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamatossa" oli yksi peräsin, ja aluksen kääntösäde oli 640 metriä, joka oli laivan kokoon nähden kohtalaisen pieni. Vertailun vuoksi Yhdysvaltain "Iowa"-luokan taistelulaivojen kääntösäde oli yli 800 metriä. Laivassa oli myös pieni apuperäsin, joka kuitenkin oli tehoton ja käytännössä hyödytön.


title: Yamato (taistelulaiva)

text:
"Yamatolla" oli kuljetuskoneistona kaksitoista Kampon-hyörykattilaa, jotka pyörittivät neljää höyryturbiinia. Turbiinit oli kytketty alennusvaihteistolla neljään kolmilapaiseen potkuriin. Turbiinit olivat heikkotehoisia (25 kgf/cm² (2,5 MPa), 325 °C) ja tuottivat 150 000 hevosvoimaa, jolla päästiin 27 solmun (50 km/h) nopeuteen. Heikkojen koneiden vuoksi laivan polttoaineenkulutus oli suuri, huippunopeudessa noin 70 tonnia polttoöljyä tunnissa. Se oli pääasiallinen syy siihen, että "Yamato" ei osallistunut Salomonsaarten taisteluun tai muihin Tyynenmeren sodan keskivaiheen taisteluihin.
"Yamato" oli suunniteltu taistelemaan samanaikaisesti usean vihollistaistelulaivan kanssa, joten aluksen panssaroinnista suunniteltiin erittäin vahva. Painon säästämiseksi "Yamaton" elintärkeät komento-, tulenjohto- ja yhteystilat sekä ammus- ja konehuoneet keskitettiin suhteellisen tiiviisti laivan keskelle. Ajatuksena oli, että kaikki aluksen haavoittuvat osat voitaisiin tällöin ympäröidä joka puolelta vahvoilla panssarilevyillä. Panssarointi suunniteltiin kestämään "Yamaton" omien päätykkien kranaattien osumat ammuttuna 20 000 ja 30 000metrin etäisyydeltä ja 3 000 metrin korkeudesta pudotettujen 1 000 kilogramman pommien osumat. 1 147 vesitiivistä osastoa olivat suojana vedenalaisilta torpedoilta ja miinoilta. Taistelulaivan paksun panssarivyön ja panssarilaipioiden välinen liitos oli kuitenkin huonolaatuinen ja aiheutti panssarointiin heikon kohdan vesirajan alle.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamato" vihittiin Japanin laivaston palveluskäyttöön Kuressa 16. joulukuuta 1941, vain kaksi viikkoa sen jälkeen, kun Japani oli tehnyt hyökkäyksen Pearl Harboriin Oahulle. Seremonia oli koruton, sillä Japani halusi edelleen pitää aluksen yksityiskohdat salassa julkisuudelta. Saman päivän iltana "Yamato" liittyi kapteeni (myöhemmin vara-amiraali) Gihachi Takayanagin komennossa 1. taistelulaivadivisioonaan.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: 12. helmikuuta 1942 "Yamato" korvasi taistelulaiva "Nagaton" amiraali Isoroku Yamamoton lippulaivana, joka oli ollut amiraalin lippulaiva Pearl Harborin hyökkäyksestä lähtien. "Yamato" pysyi Yamamoton lippulaivana 364 vuorokauden ajan, minkä jälkeen 11. helmikuuta 1943 lippu luovutettiin sen sisaralukselle "Musashille".


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamato" poistui ensimmäisen kerran Seton sisämereltä osallistuakseen toukokuussa 1942 Midwayn operaatioon. Alus muodosti taistelulaivojen "Nagaton" ja "Mutsun" sekä lentotukialus "Hōshōn", kevyt risteilijä "Sendain", yhdeksän hävittäjän ja neljän huoltolaivan kanssa 1. laivaston keskimmäisen osaston. Varsinaiseen taisteluun osasto ei kuitenkaan ottanut osaa.


title: Yamato (taistelulaiva)

text:
"Yamato" pysytteli Trukin saariryhmällä 29. elokuuta 1942 alkaen aina 8. toukokuuta 1943 asti. Tuona aikana alus oli liikkeellä vain yhden vuorokauden ajan.
Tuona aikana alus sai laivastossa pilkkanimen Hotelli Yamato.
Toukokuussa 1943 Yamato matkasi Kuren telakalle, missä aluksen peräsinkoneistoa parannettiin, keskilaivan 15,5 cm kolmoistykkitornien barbettien panssarointia vahvistettiin 28 millimetrin panssarilevyillä ja aluksen kannelle lisättiin uusia 25 millimetrin konetykeillä. Lisäksi laivan varustukseen lisättiin myös tyyppi 21:n pinta- ja ilmavalvontatutkat.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamato" palasi trukiin 25. joulukuuta 1943, mutta paluumatkalla Yhdysvaltain laivaston sukellusvene "USS Skaten" laukaisema torpedo vaurioitti pahoin laivan runkoa. Sukellusvenehyökkäyksen aiheuttamat vauriot korjattiin kokonaan vasta huhtikuussa 1944, ja korjausten aikana keskilaivan 155 millimetrin tykkitornit poistettiin ja niiden tilalle asennettiin kaksitoista 127 millimetrin ilmatorjuntatykkiä (6×2). Samalla lisättiin uusia 25 millimetrin konetykkejä, tyypin 13 ilmavalvontatutka, tyypin 22 pintavalvonta ja -tulenjohtotutkat, sekä muuta elektroniikkaa. Alus liittyi jälleen osaksi Japanin laivastoa Filippiinienmeren taistelussa kesäkuussa 1944. Taistelun jälkeen se palasi sisaraluksena "Musashin" kanssa Kureen, jossa kummankin taistelulaivan ilmatorjunta-aseistukseen lisättiin 15 kappaletta 25 mm:n ilmatorjuntatykkiä (5x3).


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamato" osallistui 22.–25. lokakuuta 1944 amiraali Takeo Kuritan johtaman laivasto-osaston mukana yhteen historian suurimmista laivastotaisteluista, kun joukko japanilaisia laivasto-osastoja koottiin yhteen operaatio Sho-Gota varten. Laivaston tehtävä oli torjua amerikkalaisten maihinnousu Leyten saarelle Filippiineillä. 18. lokakuuta "Yamato" naamiomaalattiin mustaksi yöllistä San Bernardinon salmen läpipurjehdusta varten. Pinnoitteen pääainesosa oli aluksen omasta savupiipusta saatu noki. Matkalla Leytelle osasto joutui 23. lokakuuta Yhdysvaltain laivaston sukellusveneiden "USS Darter" ja "USS Dace" hyökkäyksen kohteeksi, jolloin kaksi raskasta risteilijää tuhoutui ja kolmas vaurioitui. Toinen uponneista oli amiraali Kuritan lippulaiva "Atago". Kurita selvisi iskusta ja teki "Yamatosta" uuden lippulaivansa.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Seuraavana päivänä laivasto-osasto saapui Sibuyaninmerelle ja osallistui Leytenlahden taisteluun, jossa se menetti kolme raskasta risteilijää. Tämä heikensi osaston ilmapuolustusta merkittävästi. Lisäksi "Yamaton" sisaralus "Musashi" upposi taistelussa saatuaan 17 torpedon ja 19 lentopommin osumaa, sekä useita pommien lähiosumia. Päivän aikana amerikkalaisen lentotukialus "USS Essexin" lentokoneet vahingoittivat "Yamatoa" kahdella panssarinläpäisypommin osumalla ja yhdellä lähiosumalla. Vaurioiden seurauksena taistelulaivaan tulvi 3 370 tonnia vettä.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Amiraali William F. Halseyn komentama Yhdysvaltain 3. laivasto poistui Leyten lähivesiltä 24. päivän iltana. Halsey luuli, että Kuritan laivasto-osasto olisi perääntynyt kärsittyään tappion, ja siksi hän komensi voimakkaan laivastonsa hyökkäämään japanilaisten syöttinä käyttämää amiraali Jisaburo Ozawan Pohjoislaivastoa vastaan. Siihen kuuluivat lentotukialus "Zuikaku", kolme kevyttä lentotukialusta ja kaksi Ise-luokan taistelulaivaa. Harhautus onnistui ja Halsey siirsi viisi lentotukialusta ja viisi kevyttä lentotukialusta mukanaan yli 600 lentokonetta, kuusi taistelulaivaa, kahdeksan risteilijää ja yli 40 hävittäjää. Pimeän aikaan Kuritan laivasto-osasto purjehti San Bernardinon salmen läpi ja hyökkäsi Samarin saaren taistelussa pian auringonnousun jälkeen maihinnouseville amerikkalaisjoukoille tukea antamaan jääneitä amerikkalaisaluksia vastaan. Tämä kontra-amiraali Clifton Spraguen komentama pieni ryhmä tunnettiin nimellä "Taffy 3" ja sen muodosti kuusi saattuetukialusta ja seitsemän hävittäjää. Seuranneessa taistelussa "Yamato" laukaisi aseensa ensi kerran taistelussa pinta-aluksia vastaan. Alus ehti upottaa saattuelentotukialus "USS Gambier Bayn" ennen kuin hävittäjäalusten "Yamatoa" kohti laukaisemat torpedot pakottivat taistelulaivan irrottautumaan taistelusta osumien välttämiseksi. Hävittäjien levittämä savu ja aggressiiviset hyökkäykset saivat Kuritan luulemaan, että hänellä oli vastassaan 3. laivaston lentotukialuksia, minkä vuoksi hän päätti määrätä myös lopun osaston vetäytymään ja palaamaan Bruneihin.


title: Yamato (taistelulaiva)

text:
Marraskuussa 1944 "Yamato" palasi Japaniin ja pysytteli talven kotisatamassaan Kuren laivastotukikohdassa, jossa aluksen vauriot korjattiin ja sen ilmatorjuntavarustusta parannettiin.
Yhdysvaltain Task Force 58:n seitsemän lentotukialuksen lentokoneet hyökkäsivät 19. maaliskuuta Kuren laivastotukikohtaan, mutta alus vaurioitui vain lievästi kahden pommin osumista.
Aluksen viimeinen tehtävä oli osallistuminen operaatio Ten-Gōhon, jossa keisarillisen Japanin laivasto pyrki karkottamaan 1. huhtikuuta 1945 Okinawan maihinnousun käynnistäneet yhdysvaltalaiset joukot pois saarelta. Japanilaiset päättivät lähettää vara-amiraali Seiichi Itōn komentaman "Yamaton" itsemurhatehtävään houkuttelemaan yhdysvaltalaiset pois Okinawalta, vaikka vain harva laivan miehistönjäsen uskoi suunnitelman toimivan.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Operaatio alkoi 6. huhtikuuta klo 16.00, kun "Yamato" saattueenaan kevyt risteilijä "Yahagi" ja kahdeksan hävittäjää ("Isokaze", "Hamakaze", "Yukikaze", "Kasumi", "Hatsuhimo" "Asashimo", "Fuyutsuki" ja "Suzutsuki") poistuivat Tokuyaman satamasta ja lähtivät purjehtimaan kohti Okinawaa. Koska alus lähti ilman ilmatukea ja vain kevyen laivasaattueen kanssa, miehistön jäsenet tiesivät jo etukäteen kyseessä olevan sen viimeinen taistelu. Illalla Yhdysvaltain laivaston sukellusveneet "USS Threadfin" ja "USS Hackback" havaitsivat osaston poistuvan Seton sisämereltä etelään, mutta eivät päässeet hyökkäysasemaan alusten suuren nopeuden ja mutkittelun vuoksi, joten Task Force 58 valmistautui osaston torjuntaan.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Aamulla 7. huhtikuuta klo 6.30 kuusi 203. hävittäjälaivueen Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjää suojasivat osastoa, mutta ne jättivät laivat kolmen ja puolen tunnin kuluttua. Klo 6.53 hävittäjä "Asashimo" alkoi jäädä jälkeen laivueesta moottorivian vuoksi. Klo 8.32 "USS Essexin" F6F Hellcatit havaitsivat osaston ja klo 10.00 lentotukialukset "USS Hornet", "USS Bennington", "USS Belleau Wood" ja "USS San Jacinto" TG 58.1:sta sekä "USS Essex", "USS Bunker Hill", "USS Hancock" ja "USS Bataan" TG 58.3:sta lähettivät kolmena aaltona 386 Vought F4U Corsair ja Grumman F6F Hellcat hävittäjäpommittajaa sekä Curtiss SB2C Helldiver syöksypommittajaa ja Grumman TBF/TBM Avenger torpedopommittajaa torjumaan osastoa. "Yamaton" tutkat havaitsivat lähestyvät lentokoneet, joten sillä oli riittävästi aikaa miehittää ilmatorjunta-aseet ja valmistautua tulevaan hyökkäykseen.


title: Yamato (taistelulaiva)

text:
Lentokoneiden ensimmäinen aalto saavutti kello 12.30 osaston, joka avasi torjuntatulen kohti hyökkääviä lentokoneita sekä aloitti väistöliikkeet. Toimista huolimatta "Yamatoon" osui kaksi panssarinläpäisypommia ja yksi torpedo. "Yahagi", "Isokaze" ja "Kasumi" upposivat ja lisäksi vaurioituneet "Hamakaze" ja "Suzutsuki" joutuivat irrottautumaan taistelusta. "Hamakaze" upposi myöhemmin. Menetyksestä huolimatta "Yamato" ja hyökkäyksestä selvinneet alukset jatkoivat taistelua. Toinen ja kolmas hyökkäysaalto iskivät kello 13.20 - 14.15.
Kello 14.02 "Yamato" oli saanut yhteensä kahdeksan osumaa torpedoista ja kymmenen osumaa pommeista. Osumien seurauksena "Yamaton" runkoon ja koneisiin tuli pahoja vaurioita, ja laivan sisätilat alkoivat täyttyä vedellä. Vara-amiraali Itō ymmärsi laivan uppoavan, joten hän määräsi miehistön keskeyttämään tehtävän ja hylkäämään laivan välittömästi. Viesti välitettiin muille laivoille lippujen avulla, sillä "Yamaton" viestintäjärjestelmät olivat tuhoutuneet. Kello 14.05 "Yamaton" koneet pysähtyivät lopullisesti, ja alus alkoi upota.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: Kello 14.15 sisätiloihin tulvineet vesimassat kallistivat aluksen 90 asteen kulmassa kyljelleen, ja samoihin aikoihin käynnistynyt tulipalo saavutti ammusvaraston. Tulipalo aiheutti ammusvarastossa valtaisan räjähdyksen. Silminnäkijäkertomukset väittävät, että räjähdyksen aiheuttaman savupatsas kohosi kilometrien korkeuteen ja että räjähdyksen ääni kantautui Japaniin saakka. Laiva upposi yli 200 kilometrin päässä kohteestaan Okinawasta.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamaton" uppoamisessa menetti henkensä 2 475 miehistön jäsentä, mukana vara-amiraali Itō, joka oli päättänyt mennä laivansa mukana. "Yamaton" tuho oli ihmishenkinä mitattuna toisen maailmansodan kymmenenneksi vakavin sotilasalustappio. Japanilaisten tappioihin verrattuna yhdysvaltalaisten menetykset olivat hyvin vähäiset: kymmenen lentokonetta ja kaksitoista lentomiehistön jäsentä. Lievin vaurioin selvinneet hävittäjäalukset "Fuyuzuki", "Yukikaze" ja "Hatsushimo" pelastivat merestä 269 "Yamaton" miehistön jäsentä ja noin 1 350 miestä muilta uponneilta laivoilta. Eräiden raporttien mukaan yhdysvaltalaiset lentokoneet tulittivat vedessä kelluvia merisotilaita, mutta toisten japanilaisten lähteiden mukaan yhdysvaltalaiset lopettivat hyökkäyksensä väliaikaisesti ja antoivat hävittäjien kerätä henkiinjääneitä miehistön jäseniä merestä. "Yamaton" uppoaminen merkitsi monille japanilaisille maansa sotilasmahdin päättymistä, mutta Japanissa laivan uppoamisessa menehtyneitä merimiehiä kunnoitettiin suuresti ja Seiichi Itō ylennettiin postuumisti vara-amiraalista amiraaliksi.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamaton" hylky makaa noin 300 metrin syvyydessä, ja sitä on tutkittu vuosina 1985 ja 1999.


title: May Grethe Lerum

text: May Grethe Lerum (s. 1965) on norjalainen romaanikirjailija. Hän on tunnettu etenkin 35 kirjaa käsittävästä romaanisarjastaan "Livets Døtre", joka ilmestyi 1990-luvulla, sekä 10 kirjaa käsittävästä romaanisarjasta "Solgudens krukke".


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: USS Indianapolis (runkonumero CA-35) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1931 vesillelaskettu Portland-luokan raskas risteilijä. Alus muistetaan ennen kaikkea uppoamisestaan ja miehistön kohtalosta, ja uppoamista edeltäneestä atomipommien kuljettamisesta Tinianin saarelle.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Alus tilattiin New York Shipbuilding Corporationin telakalta Camdenista New Jerseystä ja sen köli laskettiin 31. maaliskuuta 1930. Alus laskettiin vesille 7. marraskuuta 1931 kumminaan entinen Indianapolisin pormestari senaattori Thomas Taggartin tytär Lucy ja se otettiin palvelukseen 15. marraskuuta 1932 Philadelpian laivastontelakalla ensimmäisenä päällikkönään komentaja John M. Smellie.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text:
23. helmikuuta päättyneiden Atlantilla ja Guantanamon lahdella järjestettyjen vastaanottokokeiden jälkeen aluksella aloitettiin Panaman kanava-alueella sekä Chilen rannikolla koulutus tuleviin tehtäviin. Koulutuksen jälkeen alus käväisi huollettavana Philadelphian laivastontelakalla, mistä vapauduttuaan se siirtyi Maineen Campobelloon, jossa alukselle nousi 1. heinäkuuta 1933 presidentti Roosevelt. Alus lähti vielä samana päivänä Annapolikseen, jonne se saapui pari päivää myöhemmin. Annapoliksessa alukseen tutustui kuusi kabinetin jäsentä. Presidentti Rooseveltin poistuttua alukselta alus lähti paluumatkalle Philadelphian laivastontelakalle 4. heinäkuuta.
Yhdysvaltain liityttyä joulukuussa 1941 Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen toiseen maailmansotaan alus oli eteläisellä Tyynellämerellä. Kesästä 1942 alkaen seuraavan vuoden kesään "USS Indianapolis" oli Aleutteilla. Syksyllä 1943 aluksesta tuli Pearl Harboriin sijoitetun Yhdysvaltain 5. laivaston lippulaiva. Helmikuussa 1945 risteilijä oli mukana Tokioon iskeneessä lentotukialusryhmässä. Alus osallistui Iwo Jiman ja Okinawan taisteluihin keväällä 1945.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Välittömästi viimeisen määräaikaishuollon jälkeen "USS Indianapolis" lähti 16. kesäkuuta 1945 San Franciscosta mukanaan huippusalainen lasti, ensimmäisten taisteluissa käytettävien atomipommien osat ja radioaktiivinen materiaali. Alus purjehti yksin Pearl Harborin kautta Tinianin saarelle, jonne se saapui 26. päivä kesäkuuta. Tinianin jälkeen alus määrättiin siirtymään Guamin saarelle.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: 28. heinäkuuta 1945 alus määrättiin purjehtimaan Leyten saarelle Filippiineillä, jonne sen arvioitiin saapuvan 31. päivä. Puolivälissä matkaa Filippiinien merellä, 30. päivä heinäkuuta kello 00:15 laivan tyyrpuurin etuosaan osui kaksi keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneen "I-58" laukaisemaa torpedoa. Alus kääntyi ylösalaisin ja upposi kahdessatoista minuutissa. Arviolta 300 henkeä 1 196:sta kuoli varsinaisessa hyökkäyksessä.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Melkein 900 iskusta selvinnyttä miestä, pieni osa pelastuslautoilla ja suurimmalla osalla pelastusliivit, joutui olemaan yli neljä päivää meressä haiden, polttavan auringon ja kylmien öiden, nälän ja janon armoilla. Noin 50 miehistön jäsentä kuoli joka päivä haiden hyökkäyksissä.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Alusta ei kaivattu määräsatamassa, vaan saapumatta jääminen kuitattiin oletuksella, että alus oli saanut uuden tehtävän, ja muuttanut kurssia. Vasta 2. elokuuta rutiinilennolla ollut lentokone huomasi miehet. Alue tutkittiin 160 kilometrin säteellä ja 316 miehistön jäsentä onnistuttiin pelastamaan. Suurin osa miehistöstä oli saanut surmansa haiden hyökkäyksissä.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Jos "USS Arizonan" upotusta Pearl Harborin iskussa ei huomioida, laivan tuho oli Yhdysvaltain laivaston kaikkien aikojen suurin yksittäinen tapahtuma verrattaessa menetettyjä ihmishenkinä. Laivan tuhosta ilmoitettiin julkisuudessa vasta kahden viikon päästä tapahtuneen Japanin antautumisen jälkeen. "Indianapolis" oli viimeisiä toisessa maailmansodassa upotettuja aluksia.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Aluksen päällikkö Charles Butler McVay III pelastui ja hänet tuomittiin myöhemmin sotaoikeudessa siitä, että hän vaaransi laivansa jättäessään suunnan muutokset tekemättä eli ei tehnyt väistelykuvioita. Vaikka Yhdysvaltain laivasto menetti yli 430 alusta toisessa maailmansodassa McVay oli ainoa sotaoikeudessa tuomittu sota-aluksen päällikkö. Tuomio päätti McVayn laivastouran, ja hän teki itsemurhan vuonna 1968.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Lokakuussa 2000 Yhdysvaltain kongessi käsitteli McVayn tapausta uudelleen ja vapautti McVayn syyllisyydestä aluksen uppoamiseen.


title: USS Indianapolis (CA-35)

text: Paul G. Allenin tutkimusaluksen "Petrelin" miehistö löysi 18. elokuuta 2017 aluksen hylyn pohjoisen Tyynenmeren alueelta 5,5 kilometrin syvyydestä.


title: Heinrich Finck

text: Heinrich Finck (n. 1444 – n. 1519) oli saksalainen säveltäjä. Suurin osa hänen säilyneistä teoksistaan on lauluja ja muuta vokaalimusiikkia.


title: Heinrich Finck

text: Finckin arvellaan syntyneen Bambergissä vuoden 1444 tienoilla. Vuosina 1492–1506 hän toimi muusikkona hoviorkesterissa Puolassa. Vuosina 1510–1519 Finck toimi kapellimestarina Stuttgartissa. Hän kuoli vuonna 1519 tai pian sen jälkeen.


title: Diego Ortiz

text: Diego Ortiz (n. 1525 – 1570) oli espanjalainen säveltäjä. Vuodesta 1555 lähtien hän toimi Napolissa. Ortizin tuotantoon kuuluu muun muassa hymnejä ja motetteja. Hän kirjoitti myös tutkielman "Tratado de glosas sobre cláusulas y otros géneros de puntos en la música de violones".


title: Jan Vennegoor of Hesselink

text: Johannes ”Jan” Vennegoor of Hesselink (s. 7. marraskuuta 1978 Oldenzaal, Alankomaat) on entinen alankomaalainen jalkapalloilija, joka edusti tätä kirjoitettaessa viimeiseksi jääneellä kaudellaan PSV Eindhovenia. Vennegoor of Hesselink oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Jan Vennegoor of Hesselink

text: Vennegoor of Hesselink siirtyi Glasgow Celticiin PSV Eindhovenista elokuussa 2006 3,4 miljoonan punnan siirtosummalla ja onnistui maalinteossa heti avausottelussaan. PSV:ssä hän osui yhteensä 90 kertaa 187 ottelussa. PSV:hen hän siirtyi vuonna 2001 FC Twentestä, missä hän teki viiden kauden aikana 64 maalia.


title: Jan Vennegoor of Hesselink

text: Kesällä 2009 Vennegoor of Hesselinkin pelaajasopimus loppui Celticiin ja hänestä tuli vapaa pelaaja. Tämän jälkeen hän siirtyi englantilaiseen Hull Cityyn ja elokuun lopussa Rapid Wieniin.


title: Jan Vennegoor of Hesselink

text: Vennegoor of Hesselink pelasi Alankomaiden jalkapallomaajoukkueessa kesän 2006 MM-kisoissa, oltuaan neljä ja puoli vuotta ulkona maajoukkueesta ennen kevättä 2005.


title: Fargo (elokuva)

text: Fargo on Joel Coenin ohjaama, Ethan Coenin tuottama ja veljesten yhdessä käsikirjoittama musta draamakomedia, joka sai ensi-iltansa vuonna 1996. Elokuvan pääosissa ovat Frances McDormand, William H. Macy ja Steve Buscemi.


title: Fargo (elokuva)

text: "Fargo" on saanut kaksi Oscaria: parhaasta naispääosasta (McDormand) ja parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta. Elokuva oli ehdolla seitsemän Oscarin saajaksi, joiden joukossa parhaan elokuvan palkinto. Joel Coen sai parhaan ohjaajan palkinnon muun muassa Cannesin elokuvajuhlilla ja Bafta-gaalassa. Elokuva on saanut useissa elokuvatapahtumissa kaikkiaan 51 palkintoa.


title: Fargo (elokuva)

text: Elokuva valittiin vuonna 2006 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. American Film Institute otti "Fargon" mukaan satavuotisjuhliensa yhteydessä julkaistuille ja listoilleen, minkä lisäksi Frances McDormandin näyttelemä Marge Gundersonin hahmo pääsi listalle.


title: Fargo (elokuva)

text: Elokuvan perusteella on vuonna 2014 tehty samanniminen televisiosarja.


title: Fargo (elokuva)

text: Elokuva alkaa ilmoituksella, jonka mukaan tapahtumat sijoittuvat Minnesotaan vuoteen 1987 ja perustuvat tositapahtumiin. Lopputeksteissä kuitenkin sanotaan "kaikkien hahmojen olevan fiktiivisiä".


title: Fargo (elokuva)

text: Elokuva kertoo rahapulassa olevan minnesotalaisen autokauppiaan Jerry Lundegaardin (William H. Macy) tarinan. Hän palkkaa kaksi miestä, "hassunnäköisen" Carl Showalterin (Steve Buscemi) ja lakonisen Gaear Grimsrudin (Peter Stormare), sieppaamaan vaimonsa ja vaatimaan 80 000 dollarin lunnaita rikkaalta apeltaan (Harve Presnell). Sieppaajat saisivat lunnasrahoista palkkioksi 20 000 dollaria kumpikin ja uuden auton.


title: Fargo (elokuva)

text: Suunnitelma kuivuu kokoon, kun osavaltion poliisi pysäyttää sieppaajat lähellä Minnesotan Brainerdia. Showalterin epäonnistuneen lahjusyrityksen jälkeen Grimsrud tappaa poliisin ja kaksi ohiajanutta silminnäkijää.


title: Fargo (elokuva)

text: Paikallinen poliisipäällikkö Marge Gunderson (Frances McDormand) tutkii kuolemia. Seitsemännellä kuulla raskaana oleva Marge seuraa johtolankoja läpi Minneapolisin aina Minnesotan takametsille.


title: Fargo (elokuva)

text: Ehdokkaana:


title: Peter van Vossen

text: Peter van Vossen (s. 21. huhtikuuta 1968 Zierikzee, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.


title: Peter van Vossen

text: Van Vossen on edustanut uransa aikana monia ammattilaisjoukkueita eri puolilla Eurooppaa; SK Bevereniä, RSC Anderlechtia, Ajax Amsterdamia, Istanbulsporia, Glasgow Rangersia, Feyenoordia ja Vitesseä. Lisäksi hän pelasi uransa alussa pienemmissä seuroissa, kuten Mevo Zierikzee ja VC Vlissingen. SK Beveren Belgiassa oli hänen ensimmäinen ammattilaisseuransa.


title: Peter van Vossen

text: Huippuvuosinaankin kovan kritiikin kohteeksi joutunut van Vossen edusti kuitenkin myös Hollannin maajoukkuetta 31 ottelussa, joissa hän teki 9 maalia. Maajoukkuedebyyttinsä 25. maaliskuuta 1992 Jugoslaviaa vastaan tehnyt van Vossen pelasi muun muassa vuoden 2000 EM-kisoissa kahdessa ottelussa vaihdosta kentälle tulleena. Hän lopetti maajoukkueuransa juuri noihin kisoihin Hollannin joukkueen pudottua Italialle välieräottelussa rangaistuslaukauskilpailun jälkeen.


title: Timmy Simons

text: Timmy Simons (s. 11. joulukuuta 1976 Diest) on belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttämies. Hän pelasi viimeksi Club Bruggessa vuosina 2013–2018.


title: Timmy Simons

text: Simons pelasi Belgiassa SK Lommelissa 1998–2000 ja Club Bruggessa 2000–2005. Kaudella 2002 hänet valittiin Belgian liigan parhaaksi pelaajaksi. Kaudet 2005–2010 hän pelasi Alankomaissa PSV Eindhovenissa ja kaudet 2010–2013 Saksan Bundesliigassa 1. FC Nürnbergin joukkueessa ennen paluutaan kotimaahansa Club Bruggeen.


title: Timmy Simons

text: Simons pelasi Belgian maajoukkueessa 94 maaottelua ja teki niissä kuusi maalia.


title: Timmy Simons

text: Simons on 186 senttimetriä pitkä ja painaa 78 kilogrammaa.


title: Shao Kahn

text:
Shao Kahn on kuvitteellinen hahmo "Mortal Kombat" -peleissä ja elokuvissa. Hänen uskotaan syntyneen Outworldissa, vaikka tähän ei ole todisteita.
Useissa "Mortal Kombat" -peleissä Shao Kahn käyttää pelkästään raakaa voimaa voittaakseen vihollisensa taistelussa. issa hänen tyylinään on kuitenkin Tai Tzu, Liu He ja aseena "Wrath Hammer".


title: Shao Kahn

text: Shao Kahn palveli alun perin Onagaa, kun tämä hallitsi Outworldia lohikäärmekuninkaana. Onagan imperiumista oli tullut maailmoista mahtavin ja hän alkoi etsiä keinoa tulla kuolemattomaksi. Shao Kahn kuitenkin myrkytti Onagan ja ryhtyi itse Outworlin hallitsijaksi.


title: Shao Kahn

text: Paljon myöhemmin Kahn valitsi seuraavan paikan Mortal Kombat -turnauksen pitämiseen Edenian jälkeen ja hän valitsi Earthrealmin. Hän lähetti Shang Tsungin ja Goron Earthrealmiin valmistelemaan turnausta. Yhdeksän sukupolvea kestävä Prinssi Goron voittoputki alkoi, kun hän voitti mahtavan Kung Laon. Kymmenes Mortal Kombat kuitenkin loppui Shang Tsungin ja Goron tappioon Liu Kangin ja näyttelijä Johnny Gagen voitettua turnauksen. Tämän takia Shao Kahnin viidensadan vuoden urakka oli pilalla. Shang Tsung rukoili Shao Kahnia säästämään elämänsä ja keksi suunnitelman houkutella Earthrealmin sankarin Outworldiin toiseen turnaukseen. Jos sankarit häviäisivät, Shao Kahn voittaisi ja voisi yhdistää Earthrealminkin Outworldiin.


title: Shao Kahn

text: Kanon kaapattua Sonya Bladen syötiksi ja Barakan raivostutettua Liu Kangin lähettämällä joukkonsa tuhoamaan Shaolin temppelit, he odottivat toiveikkaana Earthrealmin sankareita lankeamaan ansaan. Huolimatta Kahnin voimista, Liu Kang voitti tämän. Kahn raivostui ja kutsui armeijansa tuhoamaan Earthrealmin sankarit, jotka kuitenkin pakenivat takaisin Earthrealmiin.


title: Shao Kahn

text: Mutta Shang Tsungilla oli kuitenkin hyviä uutisia Shao Kahnille: hän voisi herättää henkiin kuningatar Sindelin Earthrealmissa ja Kahn voisi päästä sinne vedoten Sindeliin (joka oli Kahnin vaimo ennen kuolemaansa). Kahn toteutti suunnitelmansa ja pääsi joukkojensa kanssa Earhrealmiin. Tästä syntyi tietenkin taistelu Earthrealmin sankareiden ja Kahnin joukkojen välillä. Taistelu loppui Kahnin häviöön; Sindelin tytär, Kitana, oli saanut Sindelin puolelleen ja samalla Edenian itsenäiseksi. Lisäksi Kahn oli menettänyt kolme armeijansa merkittävintä päällikköään taistelussa. Kahn pakeni takaisin Outworldiin.


title: Shao Kahn

text: Nyt Shao Kahn oli heikentynyt erittäin paljon ja hänen luokseen saapuivat Shang Tsung sekä velho Quan Chi. He vannoivat uskollisuutta Outworldin hallitsijalle. Tehtyään tämän, he juoksivat Shao Kahnin luokse, ottivat tämän kypärän pois ja surmasivat hänet. He luulivat tappaneensa keisarin ja julistautuivat Outworldin hallitsijoiksi. Todellisuudessa he murhasivat ainoastaan Kahnin kloonin.


title: Duilio Davino

text: Duilio César Jean Davino Rodríguez (s. 21. maaliskuuta 1976, Leon, Guanajuato, Meksiko) on meksikolainen jalkapalloilija, joka edustaa Club Américaa. Davinon pelipaikka on puolustaja.


title: Duilio Davino

text:
Davino on pelannut Meksikon maajoukkueessa vain 8 ottelua, mutta on kuulunut maansa joukkueisiin muun muassa 1998 MM-kisoissa ja Copa Americassa 2004.
Hän on argentiinalaisen entisen huippupelaajan Jorge "Tarzan" Davinon poika.


title: Michael Reiziger

text: Michael Reiziger (s. 3. toukokuuta 1973) on alankomaalainen maajoukkuejalkapalloilija. Hän pelasi keskuspuolustajan tai oikean laitapuolustajan paikalla.


title: Michael Reiziger

text: Reiziger oli 1990-luvun puolivälin tietämissä mukana muun muassa Mestarien liigan voittaneessa Ajaxin joukkueessa. 1996 hän siirtyi AC Milaniin, missä oloa sävyttivät loukkaantumiset. Milanista tie vei loukkaantumisten kautta FC Barcelonaan. Barcassa hän voitti kaksi kertaa Espanjan mestaruuden ja kerran Espanjan Cupin. 2004 hän siirtyi Englantiin Middlesbroughiin vapaalla siirrolla, mutta kärsi sielläkin loukkaantumisista. 31. elokuuta 2005 hän siirtyi kotimaansa Eredivisien PSV Eindhoveniin, jota hän edusti kaksi kautta. Hän lopetti aktiiviuransa vuonna 2007.


title: Michael Reiziger

text: Alankomaiden maajoukkueessa Reiziger debytoi 12. lokakuuta 1994 Norjaa vastaan. Hän lopetti maajoukkueuransa EM-kisojen 2004 jälkeen. Otteluita hänelle kertyi maajoukkueessa 72 kappaletta ja yhden kerran hän onnistui maalinteossa.


title: Anatoli Lunatšarski

text: Anatoli Vasiljevitš Lunatšarski (; 23. marraskuuta 1875 Poltava, Ukraina – 26. joulukuuta 1933 Menton) oli neuvostoliittolainen kirjailija ja kulttuuripoliitikko.


title: Anatoli Lunatšarski

text: Lunatšarski opiskeli Zürichin yliopistossa, jossa hän tapasi eurooppalaisia sosialisteja kuten Rosa Luxemburgin ja Leo Jogichesin. Hän liittyi aluksi sosiaalidemokraatteihin ja 1903 bolševikkeihin. Lunatšarski kuului Aleksandr Bogdanovin kannattajiin 1908. Hän tapasi Bogdanovin ja Maksim Gorkin Caprin saarella, jossa he perustivat koulun Venäjän sosialistityöläisille. Vuonna 1910 Bogdanov, Lunatšarski, Mihail Pokrovski ja heidän kannattajansa siirsivät koulun Bolognaan, jossa he jatkoivat opetusta vuodesta 1911 lähtien.


title: Anatoli Lunatšarski

text: Vuonna 1913 Lunatšarski muutti Pariisiin, jossa hän aloitti oman "Proletaarisen kulttuuripiirinsä". Ensimmäisen maailmansodan alkaessa 1914 hän omaksui kansainvälisen sodanvastaisen ajattelun, joka yhdisti hänet Vladimir Iljitš Leninin ja Lev Trotskin kanssa. Vuonna 1915 Lunatšarski ja Pavel Lebedev-Poljanski uudelleen aloittivat sosiaalidemokraattisen sanomalehden "Vperjod («Вперёд»; Eteenpäin)" toimittamisen. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen Lunatšarski palasi Venäjälle, kuten muutkin kansainväliset sosiaalidemokraatit, ja liittyi Mežrajonka-ryhmään, joka yhdistyi bolševikkeihin heinä-elokuussa 1917.


title: Anatoli Lunatšarski

text: Vallankumouksen jälkeen Lunatšarski nimitettiin koulutuksesta vastaavaksi kansankomissaariksi, ja hän oli myös vastuussa valtion sensuurista. Lunatšarski määräsi Kornei Tšukovskin artikkelin koko loppuosan julkaistavaksi laajalevikkisessä "Lehdistö ja vallankumous" -aikakauslehdessä. Hän jakoi kirjailijat ja runoilijat vanhan ja uuden maailman edustajiin (Anna Ahmatova versus Vladimir Majakovski). Hän perusti riippumattoman proletaarisen taideliikkeen proletkult ja kehitti proletaarikulttuurin ("proletkult") ohjelmaa. Hänen ansiosta Mariinski-teatteri ja Bolšoi-teatteri päätettiin säilyttää ja taata niille valtion rahoitus. 1920-luvun loppupuolella Lunatšarski menetti kaikki virkansa ja luottamustehtävänsä. Vuonna 1930 hän edusti Neuvostoliittoa Kansainliitossa, ja Josif Stalin nimitti hänet suurlähettilääksi Espanjaan vuonna 1933. Hän kuitenkin kuoli ennen kuin oli astunut uuteen virkaansa.


title: Pomponio Nenna

text: Pomponio Nenna (1556–1608) oli italialainen säveltäjä. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kahdeksan kirjaa madrigaaleja, joista toinen ja kolmas ovat hävinneet.


title: Pomponio Nenna

text: Nenna syntyi Barissa vuonna 1556. Hänen syntymäpäivästään ei ole varmuutta, mutta hänet kastettiin 13. kesäkuuta. Nennan arvellaan opiskelleen Barissa Stefano Felisin johdolla. Vuonna 1574 Nenna julkaisi ensimmäiset sävellyksensä, neljä villanellaa. Ensimmäisen kirjansa madrigaaleja hän julkaisi vuonna 1582. Madrigaalit omistettiin Andrian kreiville, Fabrizio Carafalle, jonka Carlo Gesualdo surmasi vuonna 1590. Myöhemmin Nenna kuitenkin ystävystyi Gesualdon kanssa ja omisti tälle teoksiaan. Nennan arvellaan myös opettaneen Gesualdolle sävellystä. Nenna kuoli Roomassa vuonna 1608.


title: Grigori Zinovjev

text: Grigori Jevsejevitš Zinovjev (, oikea nimi Ovsel-Geršon Aronovitš Radomyslsky, tunnettu myös nimellä Hirsch Apfelbaum; 23. syyskuuta 1883 Jelisavetgrad, Hersonin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta 1936 Moskova, Neuvostoliitto) oli bolševikkeja edustanut vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän toimi Kommunistisen internationaalin eli Kominternin ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1919–1926 sekä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen Leningradin-johtajana vuosina 1918–1926. Zinovjev oli yksi Neuvostoliiton vaikutusvaltaisimmista johtajista Vladimir Leninin sairauden ja kuoleman aikoihin vuosina 1922–1925. Hän muodosti Josif Stalinin ja Lev Kamenevin kanssa puoluetta johtaneen troikan, jolla oli ratkaiseva merkitys Lev Trotskin ja vasemmisto-opposition syrjäyttämisessä. Stalin syrjäytti vuosina 1926–1927 sekä Zinovjevin että Kamenevin puoluejohdosta. Stalinin vainojen käynnistyttyä heidät tuomittiin vuonna 1936 näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan ja teloitettiin.


title: Grigori Zinovjev

text: Zinovjev, oikealta nimeltään Radomyslsky, syntyi keskiluokkaiseen juutalaisperheeseen Ukrainan Jelisavetgradissa (nyk. Kropyvnytskyi) vuonna 1883. Hän ei saanut mitään muodollista koulutusta, mutta matkustellessaan vuosina 1902–1905 perheensä rahoilla ulkomailla hän kävi Bernin yliopiston lakitieteen luennoilla. Hän liittyi laittomaan Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1901. Puolueessa hän hakeutui radikaalina tunnetun Leninin ja tämän toimattaman "Iskra"-lehden piiriin. Zinovjev osallistui sosiaalidemokraattien vuoden 1903 Lontoon puoluekokoukseen, jossa puolue jakautui kahteen siipeen, ja hän asettui Leninin johtamien bolševikkien puolelle. Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Zinovjev toimi vallankumouksellisena agitaattorina Pietarissa ja julkaisi "Proletari"-nimistä lehteä. Vuoden 1907 Lontoon puoluekokouksessa hänet valittiin sosiaalidemokraattien keskuskomiteaan. Hänet vangittiin Venäjällä vuonna 1908, mutta vapautettiin pian heikon terveyden vuoksi.


title: Grigori Zinovjev

text: Zinovjev kohosi maanpakolaisvuosinaan bolševikkien johtoryhmään, koska hänen puhujanlahjojaan arvostettiin. Hänen myöhempi maineensa perustui pitkälti siihen, että lokakuun vallankumousta edeltäneinä vuosina hänen katsottiin olleen Leninin uskollisin ja johdonmukaisin seuraaja bolševikkien sisäisissä erimielisyyksissä. Hän oli Leninin läheisin työtoveri vuosina 1909–1917 asuessaan maanpaossa Ranskassa, Itävalta-Unkarissa ja Sveitsissä. Zinovjev tuki Leniniä tämän kiistoissa toisaalta jyrkän linjan bolševikkien ja toisaalta menševikkien kanssa. Zinovjev oli myös mukana ohjaamassa bolševikkien maanalaisen organisaation ja duuman edustajaryhmän toimintaa ulkomailta käsin. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän yritti koota Euroopan sosialististen puolueiden sodanvastustajista yhtenäistä liikettä. Hän osallistui 1915 Zimmerwaldin kokoukseen ja 1916 Kienthalin kokoukseen, ja kirjoitti Leninin kanssa pamfletteja sosialistien suhteesta sotaan.


title: Grigori Zinovjev

text: Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen Zinovjev palasi Venäjälle yhdessä Leninin kanssa. Kun Venäjän väliaikainen hallitus niin sanottujen heinäkuun levottomuuksien yhteydessä antoi bolševikkijohtajista pidätysmääräyksen, Zinovjev piiloutui yhdessä Leninin kanssa Roslivajärven lähellä olleeseen heinämajaan. Lenin jatkoi pakoaan Suomeen, mutta Zinovjev piileskeli lokakuuhun saakka suomalaisen työmiehen Emil Kalskeen asunnossa Udelnajassa Pietarin esikaupunkialueella. Leninin vaatiessa lokakuussa 1917 bolševikkeja kaappaamaan välittömästi vallan Zinovjev ja Lev Kamenev asettuivat päättäväisesti vastustamaan ajatusta. Estääkseen turmiollisena pitämänsä hankkeen Zinovjev ja Kamenev julkaisivat lokakuun lopussa menševikkien "Novaja Žizn" -lehdessä artikkelin, jossa he paljastivat bolševikkien vallankaappaussuunnitelmat. Bolševikkien sisäpiirissä tätä pidettiin lähes petturuutena ja heidät leimattiin ”vallankumouksen lakonmurtajiksi”. Lokakuun vallankumouksen vastustaminen ratkaisevalla hetkellä varjosti myöhemmin Zinovjevin ja Kamenevin uraa. Välittömästi lokakuun vallankumouksen jälkeen he asettuivat vastustamaan myös uuden hallituksen eli kansankomissaarien neuvoston muodostamista pelkästään bolševikkien varaan ja vaativat sosialististen puolueiden yhteishallituksen kokoamista. Koska näin ei aluksi tehty, Zinovjev erosi marraskuussa 1917 protestiksi puolueen keskuskomiteasta. Hän katui jo muutaman päivän kuluttua ratkaisuaan ja pääsi takaisin puoluejohtoon. Hän onnistui palauttamaan luottamuksellisen suhteen Leniniin tukemalla maaliskuussa 1918 tämän kantaa, että Brest-Litovskin rauhansopimus olisi hyväksyttävä epäedullisillakin ehdoilla, mitä moni muu puoluejohdossa vastusti. Zinovjev kirjoitti vuonna 1918 ensimmäisen Leninistä julkaistun elämäkerran.


title: Grigori Zinovjev

text: Neuvosto-Venäjällä Zinovjevin ensimmäinen virka oli Ammattiliittojen keskusneuvoston johdossa. Vuosina 1918–1925 hän johti Pietarin neuvostoa. Pääkaupungin siirryttyä Moskovaan hänestä tehtiin myös Pietarin paikallisen puolue-organisaation johtaja. Lisäksi hänet valittiin kommunistisen puolueen politbyroon ehdokasjäseneksi 1919 ja täysjäseneksi 1921.


title: Grigori Zinovjev

text: Vuonna 1919 Zinovjev valittiin vastaperustetun Kominternin toimeenpanevan komitean puheenjohtajaksi. Asema Kominternin johdossa teki hänestä yhden kansainvälisen kommunistisen liikkeen näkyvimmistä johtohenkilöistä. Vuonna 1924 hän sai kyseenalaista mainetta, kun Britannian lehdistö julkaisi hänen kirjoittamakseen väitetyn, Zinovjev-kirjeenä tunnetun salaisen kirjeen, jossa kehotettiin brittiläisiä kommunisteja mellakointiin. Kirje oli ilmeisesti väärennös, mutta se aiheutti Britannian työväenpuolueen hallitukselle vaalitappion. Sen sijaan Zinovjev oli oikeasti kannustanut Saksan kommunisteja epäonnistuneisiin vallankumousyrityksiin maaliskuussa 1921 ja uudelleen lokakuussa 1923. Vastustajansa Trotskin mukaan Zinovjev yritti kompensoida omaa vääräksi osoittautunutta linjaansa lokakuun vallankumouksen suhteen yrittämällä epätoivoisesti kätilöidä uutta vallankumousta Saksassa. Zinovjev alkujaan vastusti niin sanotun yhteisrintamataktiikan omaksumista Kominternin viralliseksi linjaksi, mutta tuki uutta linjaa julkisesti Kominternin kolmannessa kongressissa.


title: Grigori Zinovjev

text:
Leninin jäätyä sairautensa vuoksi syrjään päätöksenteossa politbyroon sisällä käynnistyi vuoden 1923 aikana valtakamppailu. Zinovjev, Kamenev ja puolueen pääsihteeriksi edellisenä vuonna valittu Josif Stalin muodostivat troikaksi tai triumviraatiksi kutsutun epävirallisen johtoryhmän, jonka päätavoitteena oli estää Lev Trotskin ja tämän ympärille muodostuneen vasemmisto-opposition pääsy valtaan. Zinovjevia pidettiin troikan arvovaltaisimpana ja johtavana henkilönä. Troikka sai taakseen enemmistön, koska Zinovjevin ja Kamenevin katsottiin edustaneen melko tarkkaan samoja kantoja kuin Lenin, ja koska moni muukin halusi vastustaa vallanhimoisena pidettyä Trotskia. Vuosina 1923–1924 juuri Zinovjev johti julkista lokakampanjaa Trotskia kohtaan. Ideologinen erimielisyys koski Leninin vuonna 1921 lanseeraamaa uutta talouspolitiikkaa eli NEP:iä. Trotski ja vasemmisto-oppositio halusivat luopua kapitalismin ja markkinatalouden elementtejä sisältäneestä NEP:stä, kun taas troikan edustama puolueen ”keskusta” kannatti sen jatkamista.
Stalinin kasatessa vaivihkaa valtaa itselleen Zinovjev ja Kamenev muodostivat tiiviin kaksikon, joka piti yhtä loppuun saakka. Kunnianhimoisen ja vaistoihinsa luottaneen Zinovjevin sekä varovaisen ja järjestelmällisen Kamenevin on sanottu täydentäneen toistensa ominaisuuksia. Leninin kuoltua tammikuussa 1924 juuri Zinovjev oletettiin todennäköisimmäksi Neuvostoliiton seuraavaksi johtajaksi, sillä Stalinia ei vielä pidetty vakavasti otettavana vaihtoehtona valtapelissä. Niin sanotussa testamentissaan Lenin esitti hyväksyvän arvion Zinovjevista ja Kamenevista, mutta arvosteli Trotskia ja erityisesti Stalinia.


title: Grigori Zinovjev

text: Kun Trotski oli vuoden 1925 alkuun mennessä saatu syrjäytettyä sota-asiain kansankomissaarin virastaan, Stalin kääntyi myös Zinovjevia ja Kamenevia vastaan, jolloin troikka hajosi. Zinovjev ja Kamenev muodostivat uuden opposition Grigori Sokolnikovin ja Nadežda Krupskajan kanssa. He katsoivat nyt NEP-politiikan menevän jo liian pitkälle ja vastustivat Stalinin ja Nikolai Buharinin kehittämää oppia ”sosialismista yhdessä maassa”. Zinovjev luotti johtamansa Leningradin puoluejärjestön tukeen ja arvovaltaansa Kominternin johtajana, mutta Stalin osoittautui vahvemmaksi. Zinovjev erotettiin Leningradin (entisen Pietarin) neuvoston johdosta tammikuussa 1926 ja syrjäytettiin myöhemmin samana vuonna myös Leningradin puoluejärjestön johdosta, johon tuli hänen tilalleen Sergei Kirov. Tässä tilanteessa Zinovjev ja Kamenev päättivät liittoutua Trotskin kanssa pysäyttääkseen Stalinin, jolloin syntyi niin sanotu yhdistynyt oppositio. Voimien yhdistäminen ei enää auttanut, ja heinäkuussa 1926 Stalin järjesti Zinovjevin erotetuksi politbyroosta sekä Kominternin johdosta. Lokakuussa 1927 hänet erotettiin myös keskuskomiteasta ja 14. marraskuuta 1927 koko kommunistisesta puolueesta. Joulukuun 1927 puoluekokouksessa Zinovjev ja Kamenev päättivät pelastaa uransa irtisanoutumalla kaikista aiemmista mielipiteistään, ja saivat luvan hakea takaisin puolueen jäseniksi puolen vuoden koeajan jälkeen.


title: Grigori Zinovjev

text:
Zinovjev ei enää saanut takaisin aiempaa asemaansa. Hän toimi vuodesta 1928 vähäpätöisissä viroissa kulutus- ja elintarvikehallinnossa. Vuonna 1932 Stalin järjesti Zinovjevin ja Kamenevin uudelleen erotetuiksi puolueesta ja karkotetuiksi Siperiaan oikeisto-opposition tukijoina, mutta heidät armahdettiin vielä toukokuussa 1933 ja hyväksyttiin takaisin puolueeseen. Kun Sergei Kirov murhattiin joulukuussa 1934, Zinovjevin ja Kamenevin väitettiin olleen ”moraalisesti osallisia” tapahtuneeseen, joten heidät erotettiin jälleen puolueesta ja vangittiin. He tunnustivat syyllisyytensä saadakseen lievemmät tuomiot. Tammikuussa 1935 Zinovjev tuomittiin salaisessa oikeudenkäynnissä kymmenen vuoden vankeuteen ja Kamenev samassa yhteydessä viiden vuoden vankeuteen. Samassa yhteydessä yli 600 Zinovjevin entistä leningradilaista tukijaa karkotettiin Siperiaan.
Marraskuussa 1935 Zinovjevia, Kamenevia ja maanpaossa elänyttä Trotskia syytettiin julkisesti vakoilusta ulkovaltojen hyväksi. Kesäkuussa 1936 tuotiin esiin entistä jyrkempi väite ”trotskilais-zinovjevilaisen vastavallankumouksellisen blokin terroristisesta toiminnasta”. Zinovjeville ja Kameneville järjestettiin elokuussa 1936 uusi, julkinen oikeudenkäynti, joka tunnetaan ensimmäisenä niin sanotuista Moskovan oikeudenkäynneistä. Syytettyjä oli yhteensä 16, heistä viisi turvallisuuspalvelu NKVD:n agentteja, joiden valheelliset tunnustukset kävivät todistusaineistosta myös muita vastaan. Syytettyjen väitettiin muodostaneen salaisen terroristijärjestön, joka murhasi Kirovin ja suunnitteli Stalinin sekä muiden kommunistijohtajien murhia. Salaisessa tapaamisessa Stalin lupasi Zinovjeville ja Kameneville, että heidän sekä heidän perheidensä ja tovereidensa henki säästettäisiin, jos he tunnustaisivat oikeudessa. Zinovjev ja Kamenev tunnustivat tekaistut syytökset, mutta Stalin petti lupauksensa. Heidät tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin seuraavana aamuna.


title: Grigori Zinovjev

text: Zinovjevin synnyinkaupunki Jelisavetgrad oli vuosina 1923–1935 nimetty hänen mukaansa Zinovjevskiksi.


title: Grigori Zinovjev

text: Zinovjevin ja Kamenevin kunnia palautettiin ja maine puhdistettiin Mihail Gorbatšovin kaudella vuonna 1988.


title: Reckoning Night

text: Reckoning Night on Sonata Arctican neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 11. lokakuuta 2004. Se äänitettiin keväällä 2004. Levyyn sisältyy piilotettu kappale ”Jam”'. Japanin painoksessa on mukana bonuskappale ”Wrecking the Sphere”. Kappale ”Don’t Say a Word” on julkaistu myös Edel Recordsin kokoelmalevyllä "Suomimetallia".


title: Reckoning Night

text: "Reckoning Night" debytoi Suomen virallisen albumilistan sijalla kaksi, jolla se pysytteli kaksi viikkoa. Listaviikkoja kertyi yhteensä kahdeksan. Albumi myi Suomessa kultaa ja se on Sonata Arctican siihen mennessä kansainvälisesti myydyin albumi yli 100 000 kappaleen myynnillään. Saksassa listasijoitus oli 77., Norjassa 69., Sveitsissä 85, Ruotsissa 57. ja Espanjassa 92.


title: Reckoning Night

text: Reckoning Nightilta julkaistiin kaksi singleä. Esikoissinglestä ”Don't Say a Word” tuli yhtyeen toinen ensimmäiselle sijalle singlelistalla yltänyt single ja ensimmäinen, joka ylsi tähän ensimmäisellä listaviikollaan. Samaisesta kappaleesta julkaistiin myös nelikappaleinen EP, joka oli samoihin aikoihin singlen kanssa singlelistalla, parhaimmillaan neljännellä sijalla. Toinen single, ”Shamandalie”, oli listalla yhdeksän viikkoa, joista kaksi sijalla kolme.


title: Reckoning Night

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tony Kakko, ellei toisin mainittu.


title: Bert Konterman

text: Bert Konterman (s. 14. tammikuuta 1971, Rouveen, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija. Kontermanin pelipaikka oli puolustaja.


title: Bert Konterman

text: Konterman aloitti uransa paikallisessa amatöörijoukkueessa, SC Rouveenissa. Sieltä hän eteni maansa pääsarjatasolle, Eredivisieen, jossa hän pelasi useissa eri seuroissa (FC Zwolle, SC Cambuur, Willem II, Feyenoord). Maajoukkuedebyyttinsä mies teki 31. maaliskuuta 1999 Argentiinaa vastaan.


title: Bert Konterman

text: Vuonna 2000 Konterman oli uransa huipulla. Hän kuului Hollannin maajoukkueeseen EM-kisoissa kyseisenä vuonna ja siirtyi samoihin aikoihin ensimmäiseen kotimaansa ulkopuoliseen seuraan, Glasgow Rangersiin, jonne hänet osti managerina toiminut maanmies Dick Advocaat. Siirtosumma oli 4,5 miljoonaa puntaa.


title: Bert Konterman

text: Vuonna 2003 Konterman palasi takaisin Alankomaihin, jossa hän pelasi yhden kauden Vitessessä, ennen kuin päätti lopettaa uransa kesäkuussa 2004. Uransa aikana hän ehti pelata 11 maaottelua ja voittaa yhden Hollannin mestaruuden.


title: Zinovjev

text: Zinovjev () tai Zinovjeva () on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Yang Yang (A)

text: Yang Yang (s. 24. elokuuta 1976 Harbin, Kiina) on kiinalainen kaukalopikaluistelija, 22-kertainen maailmanmestari ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Lisäksi hänellä on lukuisia himmeämpiä arvokisamitaleita. Maailmancupin kokonaiskilpailun hän on voittanut neljästi.


title: Yang Yang (A)

text: Yang Yang oli Kiinan kansantasavallan ensimmäinen talviolympialaisten kultamitalisti. Hän käyttää A-kirjainta nimessään erotuksena samannimisestä kollegastaan Yang Yang (S):stä.


title: Yang Yang (A)

text: Yang Yang valittiin vuonna 2010 Kansainvälisen Olympiakomitean jäseneksi.


title: Yang Yang

text: Yang Yang tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Ed de Goeij

text: Eduard Franciscus ”Ed” de Goeij (de Goey) (s. 20. joulukuuta 1966 Gouda, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapallomaalivahti.


title: Ed de Goeij

text: De Goeyn ensimmäinen joukkue oli pikkuseura Olympia. Ensimmäinen seura ammattilaistasolla oli Sparta Rotterdam, josta hän siirtyi kaupungin toiseen joukkueeseen, Feyenoordiin, vuonna 1990. Feyenoordissa hän pelasi seitsemän kautta, joiden aikana häneltä jäi pelaamatta vain kahdeksan ottelua. Kausien aikana tuli myös runsaasti menestystä: Alankomaiden liigamestaruus 1993 ja Alankomaiden cupin voitot vuosina 1991, 1992, 1994 ja 1995.


title: Ed de Goeij

text: Kesäkuussa 1997 de Goey solmi uransa rahakkaimman sopimuksen Chelsea FC:n kanssa. Siirtosumma oli 2,25 miljoonaa puntaa. De Goey oli joukkueen ykkösmaalivahti, ja menestystä tuli jälleen. Chelsean aikana hän voitti Englannin liigacupin (1998), Cup-voittajien cupin (1998) ja FA Cupin (2000). Hän rikkoi myös seuran sisäisen ennätyksen pelaamalla 29 nollapeliä kaudella 1999/2000. Kaiken kaikkiaan de Goey pelasi seurassa 179 ottelua, joissa 71:ssä nollapelin. Italialainen Carlo Cudicini kuitenkin hankittiin korvaamaan jo melko iäkäs hollantilainen, ja mies siirtyi ilmaiseksi Stokeen.


title: Ed de Goeij

text: De Goey oli myös Alankomaiden maajoukkueen vakiokalustoa kuuluen maajoukkueeseen MM-kisoissa 1994 ja 1998 sekä EM-kisoissa 2000. Hän pelasi maajoukkueurallaan yhteensä 31 ottelua.


title: Gregorius Ekholm

text: Gregorius Ekholm (20. helmikuuta 1921 Tukholma – 14. marraskuuta 1985 Helsinki) oli Mannerheim-ristin ritari n:o 139. Aviottomana lapsena syntynyt Ekholm eli lapsuudessaan enonsa, jääkäriupseeri Per Ole Ekholmin sekä ajoittain isoisänsä hoidossa. Sodan jälkeen Ekholm toimi liike-elämässä valmistuttuaan 1950-luvun alussa ekonomiksi.


title: Gregorius Ekholm

text: Ekholm toimi talvisodassa jonkin aikaa enonsa lähettinä Ryhmä Talvelassa. Jatkosodan Ekholm aloitti reservivänrikkinä toimien aluksi patteriston viestiupseerina ja myöhemmin jääkärijoukkueen johtajana.


title: Gregorius Ekholm

text: Ekholmille ehdotettiin Mannerheim-ristiä ensimmäisen kerran kesällä 1943 ansioitumisesta partiotoiminnassa; ehdotus ei kuitenkaan edennyt. Toisen kerran nimitysesitys tehtiin kesällä 1944 Ekholmin ollessa sotilasarvoltaan luutnantti. Nimitysesityksessä kiinnitetään jälleen huomiota henkilökohtaiseen rohkeuteen partiotoiminnassa; perusteluihin sisältyy muun muassa maininta tykin valtaamisesta ja käytöstä "entisiä käyttäjiään vastaan". Puna-armeijan suurhyökkäyksen alkaessa Ekholm oli Sinisten Prikaatin mukana Kannaksella, jossa hän tuhosi juhannusviikolla kahtena peräkkäisenä päivänä yhteensä 7 vihollisen raskasta panssarivaunua. Ekholmin teot "olivat omiaan synnyttämään itseluottamusta hänen alaisissaan".


title: Gregorius Ekholm

text: Vuonna 1964 Ekholm ylennettiin reservissä kapteeniksi ja vuonna 1974 majuriksi. Hän toimi myös Mannerheim-ristin ritarien säätiön tilintarkastajana sekä valtuuskunnan ja hallituksen varajäsenenä.


title: Gregorius Ekholm

text: Helsingin Lauttasaaressa ammuttiin 3. marraskuuta 1944 neuvostoliittolainen upseeri, rannikkotykistön talouskapteeni Ivan Belov. Risto Niku nimeää kirjassaan "Kuka ampui kapteeni Ivan Belovin?" Gregorius Ekholmin tämän henkirikoksen avaintodistajaksi. Nikun mukaan Ekholm ei itse ole ampuja, mutta oli tämän kanssa yhtä aikaa pidätettynä ja oli antanut ampujan käyttöön salkkunsa, joka tältä unohtui rikospaikalle.


title: Nadežda Krupskaja

text: Nadežda Konstantinovna Krupskaja (, 26. helmikuuta 1869 Pietari, Venäjä – 27. helmikuuta 1939 Moskova) oli venäläinen vallankumouksellinen ja bolševikki sekä Neuvostoliiton perustajan Vladimir Leninin puoliso.


title: Nadežda Krupskaja

text: Krupskajan isä oli vapaamielinen upseeri. Krupskaja toimi monissa Venäjän Sosiaalidemokraattisen Työväenpuolueen johtotehtävissä puolueen perustamisesta asti. Vallankumouksen jälkeen hänet nimitettiin koulutuksesta vastanneen kansankomissaarin Anatoli Lunatšarskin apulaiseksi. Krupskajan suhde Leniniin oli enemmän ammatillinen kuin romanttinen, ja Aleksandra Kollontai kuvaili sitä jopa orjuudeksi.


title: Nadežda Krupskaja

text: Vaikka Krupskaja oli arvostettu NKP:n piirissä, hän ei pystynyt estämään Josif Stalinin valtaannousua eikä Leninin ympärille rakennettua henkilökulttia. Stalin ja hänen kannattajansa pyrkivät eristämään Krupskajan.


title: Nadežda Krupskaja

text: Krupskaja oli alkujaan opettaja, ja vuodet 1929–1939 hän oli kansansivistystyön varakansankomissaari. Koulutus ja kirjastolaitos olivat hänen työssään keskeisellä sijalla. Hän loi Neuvostoliiton kirjastolaitoksen.


title: Eva Ollikainen

text: Eva Sofia Ollikainen (s. 12. helmikuuta 1982 Espoo) on suomalainen kapellimestari ja pianisti.


title: Eva Ollikainen

text: Eva Ollikainen syntyi Juha Ollikaisen ja Lea Savolaisen perheeseen. Hän valmistui musiikin maisteriksi (piano) 2002 ja 2005 (orkesterin johto). Ollikainen on opiskellut muun muassa Jorma Panulan ja Leif Segerstamin oppilaana. Ollikainen on Uusinta-kamariyhtyeen kapellimestari., Polyteknikkojen Orkesterin kapellimestari hän oli 2003-2005. Pianistina Ollikainen on ollut mm. finalisti Eurovision nuorten solistien Suomen karsinnassa 2000.


title: Eva Ollikainen

text: Vuonna 2003 Ollikainen voitti toisen euroopplaisen Jorma Panula -kapellimestarikilpailun. Paulon Säätiön Hulda Paulo -palkinnon hän sai 2009.


title: Eva Ollikainen

text: Ollikainen on kantaesittänyt ja levyttänyt useiden suomalaissäveltäjien teoksia (muun muassa Pasi Lyytikäisen "Helsinkiin"-ooppera sekä Osmo Tapio Räihälän sellokonsertto).


title: Sakari Oramo

text: Sakari Markus Oramo (s. 26. lokakuuta 1965 Helsinki) on suomalainen viulisti ja kapellimestari. Hän on ollut vuodesta 2013 n ylikapellimestari.


title: Sakari Oramo

text: Vuosina 1998–2008 Oramo työskenteli Birminghamin kaupungin sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina ja musiikkijohtajana. Hän toimi Radion sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina syksystä 2003 kevääseen 2012.


title: Sakari Oramo

text: Oramo valmistui ylioppilaaksi vuonna 1984 ja opiskeli viulunsoittoa Sibelius-Akatemiassa 1975–1985 Ari Angervon johdolla. Vuonna 1992 hän suoritti orkesterinjohdon diplomin Jorma Panulan johdolla. Oramo opiskeli myös Utrechtin yliopistossa Viktor Libermanin oppilaana ja suoritti täydentäviä opintoja Ilja Musinin ja Isaac Sternin johdolla.


title: Sakari Oramo

text: Vuosina 1982–1989 Oramo oli kamariorkesteri Avanti!:n konserttimestari ja kvartetin jäsen. Hän toimi Polyteknikkojen Orkesterin kapellimestarina 1990–1992. Vuosina 1991–1994 Oramo oli Radion sinfoniaorkesterin vuorotteleva konserttimestari, 1994–2003 kapellimestari ja 2003–2012 ylikapellimestari. Vuosina 1998–2008 hän oli Birminghamin sinfoniaorkesterin musiikillinen johtaja. Vuodesta 2008 Oramo on toiminut Tukholman filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina. Hän on myös Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin taiteellinen johtaja syksystä 2013 alkaen. Oramo on ollut myös Kokkolan oopperan kapellimestari ja yksi sen perustajista yhdessä puolisonsa Anu Komsin kanssa.


title: Sakari Oramo

text: Helmikuussa 2012 Oramo valittiin Britannian yleisradioyhtiö n ylikapellimestariksi. Hänen ensiesiintymisensä ylikapellimestarina oli heinäkuussa 2013 BBC:n Proms-festivaalin konserttisarjassa. Syksyllä 2015 Oramon sopimusta jatkettiin ulottumaan vuoteen 2020 saakka.


title: Sakari Oramo

text: Oramo on johtanut muun muassa Wienin, Berliinin ja New Yorkin filharmonikkoja sekä Chicagon, San Franciscon, Concertgebouw’n, Pariisin ja Minnesotan orkestereita. Suomen Kansallisoopperassa hän on johtanut Benjamin Brittenin "Peter Grimes" -oopperan. Radion sinfoniaorkesteria Oramo on johtanut Tukholmassa, Wienissä, Prahassa, Saksassa ja Sveitsissä sekä Kanariansaarten, Edinburghin ja Bergenin musiikkijuhlilla ja Lontoon Proms-festivaaleilla.


title: Sakari Oramo

text: Helmikuussa 2012 Oramo sijaisti sairastunutta Lorin Maazelia Wienin filharmonikkojen johtajana vain kahden tunnin harjoitusajalla Helsingin Musiikkitalossa. Hän sai kiitosta sekä orkesterilta että kriitikoilta. Oramo oli jo aiemmin saanut kutsun debytoimaan orkesterin johtajana vuonna 2013.


title: Sakari Oramo

text: Vuonna 2004 Oramo sai Birminghamin yliopiston ja Keski-Englannin yliopiston kunniatohtorin arvon. Vuonna 2009 hänelle myönnettiin OBE-arvo. Vuonna 2010 Oramolle myönnettiin Pro Finlandia -mitali. Vuodesta 2012 hän on ollut Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen.


title: Sakari Oramo

text: Oramo on ollut vuodesta 1988 naimisissa oopperalaulaja Anu Komsin kanssa. Heillä on kaksi lasta. Oramon isä on musiikin teorian professori Ilkka Oramo ja äiti pianonsoiton professori Liisa Pohjola. Hänen sisarensa on cembalisti Anna-Maaria Oramo. Heidän serkkujaan ovat basisti Pekka Pohjola, viulisti Jukka Pohjola, huilisti Olli Pohjola, sellisti Matti Pohjola ja säveltäjä Seppo Pohjola.


title: Giovanni van Bronckhorst

text: Giovanni Christiaan "Gio" van Bronckhorst (s. 5. toukokuuta 1975 Rotterdam, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen valmentaja. Tällä hetkellä hän toimii päävalmentajana Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä pelaavassa rotterdamilaisessa Feyenoordissa, jota hän edusti myös pisimpään pelaajaurallaan.


title: Giovanni van Bronckhorst

text: Bronckhorst aloitti jalkapalloilun Feyenoordin juniorijoukkueissa jo pikkupoikana. Seuran edustusjoukkueeseen hän nousi kaudeksi 1992–1993 ja kauden 1993–1994 hän pelasi lainasopimuksella Waalwijkissä. Kaudeksi 1998–1999 van Bronckhorst siirtyi 5,5 miljoonalla punnalla Rangersiin, jossa voitti vuonna 2000 Skotlannin liigamestaruuden. Vuonna 2000 hän siirtyi 8,5 miljoonan punnan siirtosummalla Arsenaliin, jossa ei kuitenkaan viihtynyt lainkaan kärsittyään muun muassa loukkaantumisista. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi Barcelonaan, jossa voitti kausilla 2004–2005 ja 2005–2006 Espanjan pääsarjamestaruuden ja jälkimmäisellä kaudella myös Mestarien liigan. Kesällä 2007 van Bronckhorst palasi takaisin Feyenoordiin.


title: Giovanni van Bronckhorst

text: Alankomaiden maajoukkueessa Bronckhorst debytoi 31. elokuuta 1996 ottelussa Brasiliaa vastaan. Hän on ollut mukana MM-kilpailuissa 1998 sekä EM-kilpailuissa 2000 ja 2004. Van Bronckhorst edusti Hollantia myös vuoden 2006 maailmanmestaruuskisoissa, sekä 2008 EM-kisoissa. Van Bronckhorst kruunasi maajoukkueuransa hienosti MM-hopealla vuoden 2010 MM-kisoissa. Hän teki monien mielestä kisojen hienoimman maalin noin 30 metristä tolpan kautta vasemmalla jalallaan.


title: Giovanni van Bronckhorst

text: Kesällä 2015 van Bronckhorstista tuli Feyenoord Rotterdamin päävalmentaja. Hän johdatti debyyttikaudellaan Feyenoordin KNVB-cupin mestariksi, kun FC Utrecht kaatui finaalissa 2-1. Pokaali oli Feyenoordin ensimmäinen sitten kauden 2007/08 cup-voiton, jota van Bronckhorst oli juhlimassa pelaajana. Kaudella 2016/17 van Bronckhorstin suojatit jatkoivat vahvoja otteitaan ja tasainen liigakausi huipentui Feyenoordin mestaruuteen. Edellisen kerran seura oli juhlinut mestaruutta 18 vuotta aikaisemmin. Kaudella 2017/18 van Bronckhorst luotsasi Feyenoordin toistamiseen Alankomaiden cupin mestariksi, kun loppuottelussa kaatui Ajax maalein 3-0. Liigassa mestaruuden puolustaminen ei onnistunut, vaan sijoitus oli lopulta neljäs. Menestystä ei myöskään tullut Mestarien liigassa, jonka lohkovaiheessa Feyenoord voitti vain SSC Napolin kotonaan 2-1 ja jäi lohkojumbona pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Anton Maiden

text: Anton Maiden (oik. Anton Gustafsson, 24. helmikuuta 1980 – 1. marraskuuta 2003) oli ruotsalainen henkilö, josta tuli internet-ilmiö vuoden 1999 paikkeilla kun hänen MIDI-tiedostojen päälle laulamansa Iron Maiden -kappaleet levisivät internetissä.


title: Anton Maiden

text: Anton Maiden aloitti julkaisemalla internetissä ystävilleen muutamia lauluja, joiden saavuttaman pienen suosion jälkeen hän julkaisi niitä albumillisen. Levy sai nimekseen "Anton Gustafsson Tolkar Iron Maiden" ja sitä ovat levittäneet muun muassa Lunacy ja Nihilism.


title: Anton Maiden

text: Anton Gustafsson teki itsemurhan marraskuussa vuonna 2003.


title: Anton Maiden

text: Albumi: "Anton Gustafsson Tolkar Iron Maiden"


title: John Heitinga

text: John Gijsbert Allan ”Johnny” Heitinga (s. 15. marraskuuta 1983 Alphen aan den Rijn, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajana Alankomaiden maajoukkueessa 87 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia vuosina 2004–2013. Seuratasolla hän edusti muun muassa espanjalaista Atlético Madridia ja englantilaista Evertonia.


title: John Heitinga

text: Heitinga kuului pikkupojasta saakka Ajaxin nuorisoryhmään. Hän debytoi edustusjoukkueessa 26. elokuuta 2001 Feyenoordia vastaan ja vakiinnutti pian paikkansa avauskokoonpanossa. Välissä hän joutui pitämään polvivamman vuoksi puolen vuoden tauon, jonka jälkeen hän loukkaantui heti paluuottelussa, mikä tiesi jälleen pelitaukoa. Kaudella 2003–2004 hän palasi jälleen huipputasolle, mikä tiesi myös kutsua Alankomaiden A-maajoukkueeseen. Hän pelasi 2004 EM-kilpailuissa.


title: John Heitinga

text: Kauden 2004–2005 jälkeen Heitingan asema Ajaxissa, kuten myös koko joukkueen sisäinen järjestys, koki muutoksia. Ronald Koemanin valmennuskauden loppuaikoina Heitinga menetti paikkansa avauskokoonpanossa, ja Danny Blindin tultua joukkueen peräsimeen hänestä tehtiin hetkeksi aikaa yllättäen joukkueen kapteeni. Sittemmin hän menetti kapteeninnauhansa ja jäi vähemmälle peliajalle. Kauden 2007–2008 päättyessä Ajax ilmoitti Heitingan siirrosta Espanjan pääsarjassa pelaavaan Atlético Madridiin. Yhden Atléticossa pelatun kauden jälkeen Heitinga siirtyi Englannin Valioliigan Evertoniin kuuden miljoonan punnan siirtokorvauksella.


title: John Heitinga

text: Vuoden 2006 MM-kilpailuiden neljännesvälierissä Portugalia vastaan Heitinga muistetaan kirjoittamattoman fair play -säännön rikkomisesta. Heitinga ei suostunut palauttamaan palloa portugalilaisille tuomaripallon jälkeen, vaan lähti itse hyökkäämään.


title: Ikoninurkka

text: Ikoninurkka (karjalaksi "suuri cupukka" eli suuri nurkka) on ortodoksisessa perinteessä kodeissa tai julkisissa tiloissa oleva nurkka, johon on sijoitettu ikoneja, lampukka ja mahdollisesti karjalaisessa perinteessä käspaikka, eli koristeellisesti kirjailtu pyyhe. Ikoninurkan äärellä toimitetaan pieniä kotihartauksia. Karjalaisessa talossa ikoninurkka oli ulko-ovesta tultaessa oikealla puolella ja sitä pidettiin on talon tärkeinpänä nurkkauksena. Tärkeimmät vieraat ja sairaat laitetettiin nukkumaan ikoninurkkaukseen.


title: Meripelastusalus

text: Meripelastusalus on laiva tai vene, joka on suunniteltu vesillä tapahtuvaan pelastustoimintaan. Suomessa meripelastusaluksella tarkoitetaan tyypillisemmin joko Rajavartiolaitoksen tai Suomen Meripelastusseuran yksiköitä. Meripelastusalukset on tarkoitettu ensisijaisesti ihmishenkien ja vasta toissijaisesti omaisuuden pelastamiseen.


title: Meripelastusalus

text: Meripelastusveneen pelastusvarusteisiin kuuluu mm. pintapelastusvälineitä, hinausköysiä, tyhjennyskalustoa, palonsammutusvälineitä ja sairaankuljetuskalustoa. Lisäksi veneet on varustettu monipuolisin navigaatiolaittein, jotta merenkulku sujuu turvallisesti myös pimeällä tai huonoissa sääoloissa.


title: Meripelastusalus

text: Suomen Meripelastusseuran pelastusveneet jakaantuvat viiteen luokkaan: PV1... PV5, minkä lisäksi on apuvene- (AV) ja risteilijäluokka (PR).


title: Ulkoministeri

text: Ulkoministeri on hallituksen jäsen, jonka päävastuulla ovat kansainväliset suhteet. Ulkoministeri on monissa maissa yksi merkittävimmistä ministerinviroista. Joissakin tapauksissa pääministeri tai presidentti ottaa itse ulkoministerin tehtävät hoidettavakseen.


title: Ulkoministeri

text: Suomessa ulkoministerin nimike on ulkoasiainministeri, Isossa-Britanniassa "Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs" ja Yhdysvalloissa "Secretary of State".


title: Boudewijn Zenden

text: Boudewijn "Bolo" Zenden (s. 15. elokuuta 1976 Maastricht, Limburg, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän pelasi urallaan yleensä vasemmalla laidalla puolustajana tai keskikentällä. Hän toimii PSV Eindhovenin organisaatiossa juniorivalmentajana.


title: Boudewijn Zenden

text: Zenden aloitti ammattilaisuransa PSV Eindhovenissa vuonna 1994. Hän pelasi siellä vuoteen 1998 saakka, kunnes alankomaalaisia tähtipelaajia riveihinsä haalinut, Louis van Gaalin valmentama FC Barcelona osti hänet. Espanjan visiitti kesti kolme kautta, ja vuodet 2001-2003 Zenden pelasi Chelsea FC:ssä vaihtelevalla menestyksellä ja peliajalla. Jo laskusuunnassa ollut tähti myytiin Middlesbroughiin vuonna 2003. Hieman yllättäen Zenden siirtyi takaisin terävimmälle huipputasolla allekirjoittamalla sopimuksen Liverpool FC:n kanssa heinäkuussa 2005.


title: Boudewijn Zenden

text: Rafael Benitezin uusien hankintojen myötä Zendenin peliaika jäi Liverpoolissa vähäiseksi ja kesällä 2007 hän siirtyi ranskalaisseura Olympique de Marseillen riveihin. Zenden jätti Marseillen kesällä 2009. Hän teki sopimuksettomana pelaajana sopimuksen Valioliigan Sunderlandiin. Zenden edusti Sunderlandia kahden kauden ajan, kunnes lopetti uransa 35-vuotiaana vuonna 2011.


title: Boudewijn Zenden

text: Zenden on pelannut myös 40 ottelua maajoukkueessa ja edustanut maataan 1998 MM-kisoissa sekä vuosien 2000 ja 2004 EM-kisoissa. Vuoden 1998 kisoista hänet muistetaan erityisesti upeasta maalistaan Kroatiaa vastaan pronssiottelussa.


title: Boudewijn Zenden

text: Pelaajauransa jälkeen Zenden toimi Chelseassa Rafael Benítezin apulaisvalmentajana. Kesäkuussa 2013 Zenden siirtyi PSV Eindhovenin organisaatioon juniorivalmentajaksi.


title: Boudewijn Zenden

text: Zendenillä on myös musta vyö judossa, jossa hän voitti nuoruudessaan myös alueellisen mestaruuden.


title: Estremoz

text: Estremoz on kaupunki Portugalissa. Se sijaitsee maan eteläosissa Évoran piirissä Alentejon alueella. Kaupungin pinta-ala on 514 neliökilometriä ja asukasluku noin 13 500. Estremozin tämänhetkinen pormestari on Luís Filipe Pereira Mourinha.


title: Hannu Porkka

text: Hannu Porkka (s. 1958) on suomalainen lyömäsoittaja. Hän on opiskellut Sibelius-Akatemiassa vuosina 1977–1981. Hän oli Kotkan kaupunginorkesterin jäsen 1980–81. Porkka soitti lyömäsoittimia Hassisen kone -rockyhtyeessä 1981–82. Hän toimii nykyään Joensuun kaupunginorkesterin lyömäsoitinten äänenjohtajana. Porkka on soittanut myös yhtyeissä Silmienvaihtajat ja Kosmonauts.


title: Gena Rowlands

text: Gena Rowlands (s. 19. kesäkuuta 1930, Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Rowlands on näytellyt pääasiassa teatterissa, mutta myös monissa elokuvissa. Hän oli naimisissa näyttelijä ja independent-elokuvaohjaaja John Cassavetesin kanssa ja näytteli tämän seitsemässä elokuvassa. Rowlandsin eräs tunnetuimmista roolitöistä oli Cassavetesin kokeellisessa elokuvassa "Faces" (1968). Rowlands oli Oscar-ehdokkaana Cassavetesin ohjauksista "Naisen parhaat vuodet" (1974) ja "Gloria – gangsteriheila" (1980, myös Golden Globe -ehdokkuus). Uransa alkutaipaleella Rowlandsilla oli rooli myös 1960-luvun suositussa televisiosarjassa "Peyton Place".


title: Gena Rowlands

text: Rowlandsin ja Cassavetesin poika on ohjaaja Nick Cassavetes, ja Gena Rowlands on näytellyt myös parissa poikansa elokuvassa.


title: Gena Rowlands

text: Vuonna 2015 Rowlands palkittiin Oscar-kunniapalkinnolla.


The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars (usein käytetään myös nimeä Ziggy Stardust) on David Bowien vuonna 1972 julkaisema konseptialbumi, joka äänitettiin vuosina 1971–1972. Se on Bowien läpimurto- ja kenties myös tunnetuin albumi. Tyyliltään se edustaa glam rockia.


title: The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars

text: Albumi sijoittui parhaimmillaan Britannian listalla viidenneksi ja Yhdysvalloissa sijalle 75. Melody Maker -lehti nimesi "Ziggy Stardustin" 1970-luvun keskeiseksi albumiksi. Vuonna 1997 Ziggy Stardust sijoitettiin 20. parhaimmaksi albumiksi HMV:n, Channel 4:n, The Guardianin ja Classic FM:n järjestämässä "Music of the Millennium" -äänestyksessä. Albumin tunnetuin kappale on ”Starman”, joka julkaistiin singlenä 28. huhtikuuta 1972 b-puolenaan ”Suffragette City”. Kappale nousi Britanniassa listan sijalle 10. Hyvän menestyksen siivittämänä Bowie pääsi myös esittämään sen suosittuun "Top of the Pops" -televisio-ohjelmaan.


text: Levyn kansikuvan otti Brian Ward -niminen valokuvaaja kylmänä, sateisena yönä Lontoossa osoitteessa 23 Heddon Street.Immonen 2005, s. 46. Siitä on tullut Bowien faneille lähes pyhiinvaelluspaikka.Immonen 2005, s. 46–47. Kuva otettiin alun perin mustavalkofilmille, joka myöhemmin väritettiin.


text: Albumin vinyyliversion takakannessa on merkintä ”To be played at maximum volume” eli ”soitettavaksi täysillä”.


text:
Bowie loi levyä ja lavaesiintymisiään varten itselleen alter egon nimeltä Ziggy Stardust, joka oli ulkoavaruudesta maan pinnalle laskeutunut rocktähti. Ziggyn hahmossa Bowie hyödynsi japanilaista kabuki- ja nō-teatteria, pantomiimia ja androgyynisyyttään, johon kuului vahva meikki, punaiseksi värjätty piikkikampaus ja kimaltavat asusteet. Media kritisoi usein Bowien keksimää Ziggy Stardust -hahmoa kopioksi amerikkalaisesta glam/shock rock -yhtye Alice Cooperista ja yritti luoda yleisölle käsitystä, että Cooper ja Bowie olivat ilmiriidoissa keskenään. Bowie oli ennen Ziggy-hahmonsa keksimistä ollut Cooperin konsertissa ja nähnyt androgyynin, silmämeikkiä käyttäneen Cooperin teatraalisen esityksen ja vaikuttunut siitä suuresti. Bowien entisen managerin Tony Zanettan mukaan Bowie oli äärimmäisen kateellinen Alice Cooperille, koska ei keksinyt ideaa ensin.A-puoli
B-puoli


title: Izvestija

text: Izvestija () on venäläinen sanomalehti. Se ilmestyy arkisin, maanantaista perjantaihin, 12–48-sivuisena, A2-sivukoon sanomalehtenä. Izvestijan Moskovan-painoksessa on lisäksi perjantaisin mukana 40-sivuinen kokoa A3 oleva viikkoliite.


title: Izvestija

text: Lehti perustettiin helmikuun vallankumouksen aikana maaliskuussa 1917 saaden ensimmäiseksi nimekseen Извѣстія Петроградскаго Совѣта Рабочихъ Депутатовъ, "Izvestija Petrogradskago Soveta Rabotših Deputatov" (), mutta käytännössä nimeksi lyheni Izvestija (suom. "Uutiset"). Neuvostoaikana Izvestija toimi maan hallituksen sanomalehtenä, kun taas toinen lehti, Pravda oli kommunistipuolueen virallisena äänenkannattajana. Vuodesta 1977 virallisena nimenä ollut Известия Советов народных депутатов СССР, "Izvestija sovetov narodnyh deputatov SSSR" (SNTL:n kansanedustajien neuvoston uutiset) lyhennettiin Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen 1991 jälkeen nimeksi Izvestija.


title: Izvestija

text: Neuvostoajan jälkeen Izvestija on kuvaillut itseään kansallismieliseksi venäläiseksi sanomalehdeksi.


title: Izvestija

text: Izvestija oli aiemmin Vladimir Putinin hallintoon kriittisesti suhtautunut suuri sanomalehti. Lehden linja muuttui, kun sen osti valtion omistama Gazprom-yhtiö heinäkuussa 2005. Gazprom omisti lehden mediakonserninsa Gazprom-Median kautta.


title: Izvestija

text: Lehden pääomistaja vaihtui uudemman kerran 21. toukokuuta 2008; uudeksi omistajaksi tuli Gazprom-Median osakasyhtiö, vakuutusyhtiö SOGAZ. Tämä vakuutusyhtiö kuuluu Putinin lähipiiriin luetun, Venäjän mahtavimpana pidetyn mediamoguli, miljardööri Juri Kovaltšukin yhtiöihin. Izvestija luetaan omistusmuutoksen jälkeenkin Venäjän valtaa tukevaan lehdistöön. Lehden osake-enemmistöä (50,19 %) hallitaan holdingyhtiö Natsionalnaja Media Gruppan välityksellä.


title: Uğur Yıldırım

text: Uğur Yıldırım (s. 5. elokuuta 1982, Apeldoorn, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Eredivisien SC Heerenveeniä. Yıldırımillä on myös Turkin kansalaisuus.


title: Uğur Yıldırım

text: Aikaisemmin Brink en Ordenia ja Go Ahead Eaglesiä edustanut Yıldırım on turkkilaisten vanhempien lapsi, mutta hän on kasvanut Alankomaissa, ja tästä syystä hän valitsi maajoukkueekseen Alankomaat. Hän debytoi maajoukkueessa Englantia vastaan.


title: Uğur Yıldırım

text: "*" kausi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla


title: Cartaxo

text: Cartaxo on kaupunki Portugalissa. Sen pinta-ala on 158 neliökilometriä ja asukasluku noin 24 200. Kaupunki sijaitsee Santarémin piirissä, Portugalin keskiosissa. Cartaxo on ollut kaupunki vuodesta 1995 lähtien.


title: Danny Blind

text: Danny Blind (s. 1. elokuuta 1961 Oost-Souburg, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Hän toimi viimeksi Alankomaiden jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Danny Blind

text: Blindin poika Daley on myös jalkapalloilija.


title: Danny Blind

text: Peliurallaan Blind pelasi puolustajana. Seurajoukkueista hän pelasi RCS:ssä, Sparta Rotterdamissa vuosina 1979–1986 sekä AFC Ajaxissa vuosina 1986–1999. Ajaxissa, joka 1990-luvulla oli eräs maailman parhaista seurajoukkueista, Blind ylsi moniin huippusaavutuksiin, muun muassa Alankomaiden liigamestaruuteen (1989–1990, 1993–1994, 1994–1995, 1995–1996, 1997–1998), kuten myös Alankomaiden cupin voittoon (1986–1987, 1992–1993, 1997–1998, 1998–1999), Cup-voittajien cupin voitoon kaudella 1986–1987, UEFA-cupin voittoon 1991–1992 ja Mestarien liigan voittoon 1994–1995.


title: Danny Blind

text: Valmennusuransa Blind aloitti Ajaxin valmentajana 14. maaliskuuta 2005 Ronald Koemanin erottua tehtävästään. Blind kuitenkin erotettiin valmentajan paikalta 10. toukokuuta 2006.


title: Danny Blind

text: Marraskuussa 2011 Ajax ilmoitti, että Blindistä tulisi heinäkuussa 2012 seuran tekninen johtaja. Hän työskenteli urheilutoimenjohtajaksi siirtyvän Louis van Gaalin johtoryhmässä. Blind aloitti lopulta tehtävässään jo marraskuussa, mutta erosi helmikuussa 2012 ajauduttuaan erimielisyyksiin seurajohdon kanssa.


title: Danny Blind

text: Heinäkuussa 2012 Blind teki sopimuksen Alankomaiden maajoukkueen apuvalmentajan tehtävistä. Hän aloitti Louis van Gaalin aisaparina elokuun alussa. Kaksikko luotsasi Alankomaat MM-kisoihin 2014. Lopputurnauksessa Alankomaat menestyi odotuksiin nähden loistavasti ja voitti historiansa ensimmäisen MM-pronssin kukistamalla pronssiottelussa isäntämaa Brasilian 3–0.


title: Danny Blind

text: MM-kisojen jälkeen Blind jatkoi Guus Hiddinkin apulaisvalmentajana ja KNVB ilmoitti hänen nousevan päävalmentajaksi EM-kisojen 2016 jälkeen. Alankomaiden taival EM-karsinnoissa sujui kuitenkin heikohkosti ja joukkue hävisi Islannille ja Tšekille pudoten kesäkuussa karsintalohkonsa kolmanneksi. Kesäkuun lopussa KNVB erotti Hiddinkin ja Blind nousi päävalmentajaksi vuoden aiottua aikaisemmin. Blind ei kuitenkaan saanut Alankomaiden peliä kulkemaan yhtään paremmin. Hänen debyyttiottelussaan joukkue hävisi kotonaan Islannille 0–1. Ainoan voittonsa Alankomaat raapi Kazakstanista vieraissa. Tappiot Turkille ja Tšekille tiesivät sitä, että Alankomaat karsiutuivat EM-lopputurnauksesta ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1984. Surkeista karsinnoista huolimatta Blind ilmoitti haluavansa jatkaa maajoukkueen päävalmentajana.


title: Danny Blind

text: Karsinnat MM-kisoihin 2018 eivät lähteneet Blindin alaisuudessa liikkeelle kovinkaan menestyksekkäästi. Avausottelussa Alankomaat jäi 1–1 tasapeliin Ruotsia vastaan ja tappio Ranskalle oli jo heti karsintojen alussa kova isku kisapaikan tavoittelulle. Voitot Luxemburgia ja Valko-Venäjää vastaan olivat laiha lohtu, kun Alankomaat taipui maaliskuun lopussa 2017 Bulgarialle 2–0. Tappion myöt Alankomaat putosi lohkossaan neljänneksi jo kuuden pisteen päähän suorasta kisapaikasta. Ottelun jälkeen Blind sai potkut tehtävistään. Alankomaat voitti Blindin johdolla seitsemän pelaamistaan 17 maaottelusta.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Loviisan–Vesijärven rautatie oli vuosina 1900–1960 toiminnassa ollut 750 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen rautatie, joka kulki Lahden pohjoispuolella Vesijärven rannalla sijainneesta Niemestä Loviisassa Suomenlahden rannalla sijainneeseen Valkon satamaan.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Rautatietä alueelle alettiin suunnitella jo vuonna 1871 ja yli 25 vuoden jälkeen radan rakentamiselle saatiin hyväksyvä päätös. Rautatietä varten perustettiin Loviisa-Vesijärvi Rautatie Oy vuonna 1898, ja väliaikainen liikenne aloitettiin jo helmikuussa 1900. Vuonna 1904 yleiselle liikenteelle avatun radan linjapituus oli 81,9 kilometriä, ja se oli Suomen kaikkien aikojen pisin yleiselle henkilö- ja tavaraliikenteelle avattu kapearaiteinen rautatie.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Radalla oli sekä henkilö- että tavaraliikennettä, joista suuri osa oli Vesijärveltä ja Päijänteeltä tulevaa puutavaraa. Rata palveli aikanaan tehokkaasti myös Lahden, Loviisan sekä Valkon sataman kuljetustarpeita. Vaihtelevalla menestyksellä toimineen rautatien liikenne väheni hiljalleen ja matkustajaliikenne loppui kokonaan vuonna 1952. Useaan otteeseen omistajaa vaihtanut rautatieyhtiö päätyi valtion omistukseen vuonna 1956, joka operoi sitä kapearaiteisena vuoteen 1960 asti.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Nykyään rataosuus on leveäraiteistettuna osa valtion rataverkkoa Lahti–Loviisa-ratana, lukuun ottamatta Vesijärven rannalta Lahden keskustan läpi lähelle Ämmälään kulkenutta noin 9 kilometrin rataosuutta, joka on kokonaisuudessaan purettu. Niukasti säilyneestä kalustosta on jälkipolville säilynyt muun muassa aluksi Loviisaan muistomerkiksi päätynyt 2-8-0-tyyppinen tulistinhöyryveturi numero 6 (LWR 6), joka on sittemmin entisöity Jokioisten Museorautatien museoliikenteeseen.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: 1800-luvun puolessa välissä oli alettu pohtia voisiko rautateitä rakentamalla parantaa kulkuyhteyksiä Itä- ja Keski-Suomesta Etelä-Suomeen, sekä liittää Päijänteen Suomenlahteen. Tähän liittyivät muun muassa vuoden 1859 keväällä valmistunut Hämeenlinna-Anianpelto-ratasuunnitelma, sekä vuoden 1868 syksyllä valmistunut Päijänteen ja Vesijärven yhdistävä kanavasuunnitelma. Ratasuunnitelma Hämeenlinnasta Anianpeltoon kariutui kolmen suunnitteluvuoden päätteeksi, mutta Vääksyn kanava valmistui vuonna 1871 muodostamalla yhtenäisen vesireitin Jyväskylän ja Lahden välille.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Ratayhteys Lahdesta Suomenlahdelle oli jo olemassa vuonna 1862 valmistuneen Helsinki–Hämeenlinna-radan sekä vuonna 1869 valmistuneen Riihimäki–Lahti-radan kautta. Sen aikaisesta noin 200 asukkaan Lahdesta tuli kauppala vasta vuonna 1878, mutta silti yhteydet kasvavasta ja kehittyvästä kylästä suoraan rannikolle, sekä varsinkin ratayhteys puutavaran kuljettamiseksi Vesijärveltä suoraan Loviisan satamaan ja sen kautta ulkomaille koettiin tarpeelliseksi.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Lahden lisäksi rautatiestä oli kiinnostunut myös rannikolla sijaitseva Loviisa, joka toimikin aktiivisesti oman ratayhteyden hankkimiseksi. Aikanaan Suomen neljänneksi suurimmaksi kasvanut kaupunki oli kokenut kovia useita vastoinkäymisiä, joista varsinkin vuosien 1854–1855 aikana Loviisaan vaikuttanut Oolannin sota, vuonna 1855 riehunut suuri tulipalo, sekä Loviisan kaukaa sisämaan kautta kiertävä, vuonna 1870 valmistunut Riihimäki–Pietari-rata olivat heikentänyt kaupungin asemaa kauppapaikkana merkittävästi.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Loviisan–Vesijärven rautatien historia alkaa jo vuodesta 1871, jolloin alettiin tutkia ensimmäisiä vaihtoehtoja liittää Lahti rautatiellä suoraan Suomenlahden rannikkoon. Tutkinnat alkoivat varatuomari L. Forsellesin laatimasta ratalinjauksesta Lahden höyryveturivarikolta Myrskylään, josta oli erilliset jatkoyhteydet Loviisaan ja Porvooseen, mutta kannatuksen puuttumisen vuoksi asia hylättiin.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Vielä samana vuonna esille otettiin toinenkin ratalinjaus. Sijaintinsa puolesta kaupunkina tulevaisuutensa uhatuksi kokeneen Loviisan kaupungin esittämä uusi linjaus johti 52 virstan matkan Loviisan satamassa sijainneesta Veistämösaaresta Kausalan rautatieasemalle, jonka tavoitteena oli Riihimäki–Pietari-radan kauttakulkuliikenne. Loviisa–Kausala-radan anomus jätettiin keisarilliselle senaatille vuonna 1871, mutta noin neljän vuoden kuluttua sekin hylättiin 17. helmikuuta 1876 annetulla päätöksellä. Syy hylkäämiseen oli lähinnä muodollinen, sillä anomuksesta puuttuivat eräät sellaiset asiakirjat, jotka oli määrätty liitettäväksi yksityisien henkilöiden tekemiin anomuksiin. Uusi asetus, joka edellytti näitä asiakirjoja, oli tullut voimaan ainoastaan kaksi viikkoa ennen rata-anomuspäätöksen hylkäämispäätöstä.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Loviisan rautatiehankkeista alkujaan kiinnostuneet sijoittajat olivat alkaneet varoa sijoittamista kovia kokeneisiin yksityisiin rautateihin, minkä seurauksena vaikeutui myös mahdollisen yksityisen radan suunnittelu. Kun rahoitusta ei muutoin saatu, päätettiin Loviisan rautatiehankkeelle anoa valtion apurahoja, ja vuoden 1882 valtiopäiville laadittiin uusi anomus Loviisa–Kausala-radasta. Loviisan rautatiekomiteaan kuuluneen varakonsuli Alfred Björkstenin esittämässä anomuksessa ehdotettiin 52 virstaa pitkän, kustannusarvioltaan noin 2 600 000 mk maksavan radan rakentamista valtion rahoituksella sillä ehdolla, että Loviisan kaupunki itse takaisi radan kannattavuuden määrävuosiksi valtiosäätyjen määräämillä ehdoilla.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Valtiopäivillä asia siirrettiin rautatievaliokunnan käsittelyyn, joka kuitenkin hylkäsi anomuksen vetoamalla valtion omaan suunnitteluasteella olleeseen Kausala–Kotka-rataan ja siitä aiheutuvaan kilpailuun itsensä kanssa. Myös Loviisan kaupungin ehdotus radan kannattavuuden takaamisesta kaupungin kassasta kyseenalaistettiin, koska anomuksessa ei ollut mainittu, missä määrin kaupunki olisi valmis radan kannattavuutta takaamaan. Rautatievaliokunta katsoi myös kaupungin tarjoaman avun riittämättömäksi.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Loviisassa 2. maaliskuuta 1883 pidetyssä kokouksessa kaupungin asukkaat pyysivät rautatiehankkeen toteuttamiseksi asetettua toimikuntaa tutkimaan mahdollisuuksia rakentaa rata Lahden pohjoispuolella sijaitsevalle Vesijärvelle. Tähän Loviisan rautatie komiteaksi kutsuttuun toimikuntaan kuuluivat varakonsuli Alfred Björksten, kauppias J. Herckman, kaupungin pormestari Adolf Juselius, varatuomari Arvid Nyberg, sekä tohtori G. Öhman. Heidän ensimmäinen tehtävänsä oli hankkia kopioita varatuomari L. Forsellesin vuonna 1871 laatiman ratasuunnitelman asiakirjoista ja kartoista. Niistä selvisi kuitenkin, että ratalinjaa olisi oikaistava huomattavasti ja että sen olisi jatkuttava Vesijärven rannalle asti. Oikaisua vaativan ratalinjan uudelleenkartoitustyö aloitettiin 1883 heinäkuussa ja varsinaiset kartat valmistuivat vuoden 1884 alkupuolella.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Vuoden 1885 valtiopäiville vietiin jälleen uusi ehdotus, nyt suoristetusta ratalinjasta Vesijärven ja Loviisan välillä. Porvarissäädyn myötävaikutuksesta varatuomari Arvid Nybergin esittämässä anomuksessa oli laskettu kaksi eri raideleveysvaihtoehtoa 72 virstaa (n. 77 km) pitkälle radalle, josta erkanisi 3/4 virstaa (n. 800 m) pitkä sivuraide Lahden rautatieasemalle. Leveäraiteisen 1 524 mm:n radalle oli laskettu kustannusarvioksi 3 735 709 mk ja kapearaiteisen 3 jalan (914 mm) radalle 3 622 269 mk. Valtiolta anottiin 930 000 mk:n avustusta leveäraiteiseen radan tai 650 000 mk:n avustusta kapearaiteiseen radan rakentamiseen maksettavaksi siinä vaiheessa, kun radan rakennukseen olisi kulutettu kaksinkertainen määrä varoja valtion apuun nähden. Valtiopäivillä asiaa arvioimaan valittiin rautatievaliokunta, jonka omien laskutoimitustensa mukaan yksityisen tahon puolesta tehdyt kannattavuuslaskelmat olivat aivan liian optimistisia ja sisälsi liian monessa kohdassa olettamuksia. Niistä oli mainittu muun muassa liian kapeat maaleikkaukset ja pengerrykset, liian pitkät ratapölkyn välit, sekä asemille laskettujen sivuraiteiden lyhyys suhteessa niihin laskettuun liikenteeseen. Kieltävän päätöksensä päätteeksi rautatievaliokunta oli laskenut 60 % rakennettavan radan liikenteestä kilpailevan pääsääntöisesti valtion rautateiden kanssa.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Ratasuunnitelmat otettiin kuitenkin jälleen kerran uuteen käsittelyyn vuonna 1891, jolloin ratalinjan eteläpääksi esitettiin Loviisan eteläpuolella sijaitsevaa ulkosatamaa, Valkoa. Asiaa selvittämään asetettiin uusi komitea. Helsinkiläinen insinööri G. F. Lundberg ehti vasta alkaa tutkia Loviisan sataman hyödyntämistä rautatiehankkeessa, kun hän kuoli.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Vuonna 1895 ratasuunnitelmat saivat uudenlaisen käänteen, kun insinööri Henrik Carl Gustaf Standertskjöld ehdotti radan rakennettavaksi Lahden kauppalan ja Porvoon kaupungin välille. Huomatessaan, millainen merkitys tällaisella ratalinjauksella olisi ollut Loviisalle, he ryhtyivät välittömästi neuvottelemaan yhteistyöstä, sekä erillisen haararadan radan rakentamisesta Myrskylässä sijaitsevasta Kankkilasta "(ent. Kankböle)" Loviisan satamaan. Insinööri August Granfeltin 4. huhtikuuta 1896 Loviisan pormestari Georg Kuhlefeltille ehdottama Loviisa-Kankkila-rata alkaisi Valkoniemen rannasta ja kulkisi noin 39 kiometrin matkan Loviisan keskustan kautta Kankkilaan, jossa se liittyisi ehdotettuun Lahti–Porvoo-rataan. Insinööri Standertskjöldin asettamat ehdot yhteistyölle ja haararadan rakentamiselle olivat kuitenkin Loviisan kannalta niin epäedulliset, että yhteistyö asiassa katsottiin mahdottomaksi ja kaikki sen eteen tehty työ turhaksi.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Vuoteen 1896 mennessä tutkituista ratayhteysvaihtoehdoista ei yksikään ollut johtanut radan lopulliseen rakentamispäätökseen, mutta sijaintinsa puolesta kaupallisesti yhä heikossa asemassa ollut Loviisa ei luovuttanut asiassa.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Vuoden 1896 keväällä Loviisa oli pyytänyt neuvoa asiaan myös rautatieinsinööri ja Helsingin teknillisen korkeakoulun professori Carl Emil Holmbergilta. Hänen laatimansa ehdotus ratalinjauksesta perustui Loviisan alkuperäiseen kehittymiseen satamapaikkana Keski-Suomen ja Päijänteen sekä Suomenlahden välisessä liikenteessä. Holmberg käytti ratalinjan suunnittelussa ja kannattavuuslaskelmissa apuna insinööri Grunerin johdolla tehtyjä maastotutkimuksia sekä insinöörien K. W. Stierin, F. Abergin sekä W. Theslöfin avulla tekemiään laskelmia.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Ratasuunnitelmassa kävi ilmi muun muassa seuraavat tiedot, jotka merkittävästi vaikuttivat kustannus- ja kannattavuuslaskelmiin, sekä päätöksen tekoon:


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Ratasuunnitelman laatinut Carl Emil Holmberg oli vuonna 1897 kustannus- ja kannattavuuslaskelmissaan todennut, että "ainoastaan neljä eri raideleveyttä voisi tulla kysymykseen". Niihin lukeutuivat Valtionrautateiden pääsääntöisesti käyttämä leveäraiteinen 1 524 mm, sekä kapearaiteiset 1 000 mm, 750 mm ja 600 mm. Yksityisellä rahoituksella toteutettavan radan laskettiin kuitenkin tulevan liian kalliiksi, jos se toteutettaisiin valtion käyttämällä leveäraiteisella raideleveydellä. Toisaalta 600 mm:n raideleveys katsottiin liian kevytrakenteiseksi radalle odotettua tavara- ja matkustajaliikennettä varten. Jäljelle jäävistä molemmat laskettiin olevan tarpeeksi järeitä pystyäkseen välittämään odotettua liikennettä, joskin 1 00 mm:n raideleveys olisi tullut perustuskustannuksiltaan hieman kalliimmaksi. Laskelmiensa perusteella Holmberg valitsi kustannussyistä kapearaiteisen 750 mm:n raideleveyden, jollaisena se myös toteutettiin.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: 8. helmikuuta 1897 uusi anomus radan rakentamisesta ja siihen liittyvistä valtionavuista vietiin jälleen kerran vuoden 1897 säätyvaltiopäiville käsittelyyn. Carl Emil Holmbergin laatiman anomuksen perusteluina mainittiin muun muassa rautatien puuttuminen Helsinki–Hämeenlinna-radan ja Kotkan radan väliin jäävältä alueelta, kilpailun sijasta radan tuoma yhdysliikenne ja lisätulo Valtionrautateille, sekä radan muodostama tärkeä kulkuyhteys Päijänteen ja Suomenlahden välille vuonna 1871 valmistuneen Vääksyn kanavan kautta.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Loviisan kaupungin esittämän ratasuunnitelman edettyä valtiopäiville, siellä käsiteltiin muun muassa rautatien operoimiseen tarvittavaa toimilupa-asiaa, seka radan rakentamiseen esitettyä valtion apurahaa. Tässä vaiheessa radan rakentamista vastusti pääasiassa enää Porvoon kaupungin edustaja, mutta enemmistön päätöksellä ratasuunnitelmalle toimilupineen annettiin valtiopäivien puolesta hyväksyvä päätös.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Samoilla valtiopäivillä tehtiin myös 31. toukokuuta 1897 päätös lähettää Keisarilliselle Majesteetille anomus 750 000 mk:n valtionavusta. Nikolai II antoi 7. maaliskuuta 1898 asetuksen, jolla hän myönsi rautatien rakentamista varten anotun valtion avustusrahan. Asetukseen sisältyi myös useita muita erityisten rautatierakennushankkeiden avustuksia, kuten 400 000 mk:n valtion apuraha sille, joka rakentaa kapearaiteisen rautatien Oulun radan Lapin rautatieasemalta Raaheen ja Raahen satamaan. Koska päättäjien enemmistö ja myös keisari kannattivat radan rakentamista, saatettiin asiassa edetä rautatieyhtiön perustamiseen, sekä varsinaisen radan rakentamiseen.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Lopullisen päätöksen jälkeen ratahanke eteni nopealla tahdilla ja jo vuoden 1898 loppupuolella sitä varten perustettiin Rautatieyhtiö Loviisa – Vesijärvi Oy. Lahden kaupunki osti osakkeita 10 kpl, mutta rautatieyhtiön kantaosakkeet ja osake-enemmistön osti Loviisan kaupunki.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Rakennustyöt aloitettiin lokakuussa 1898. Rataa syntyi nopealla tahdilla, ja seuraavana kesänä, kun radanrakentajien lukumäärä oli korkeimmillaan, heitä laskettiin olevan Loviisan suunnalla 950 ja Lahden suunnalla 1 300, yhteensä 2 250 miestä. Radan rakentamisen yhteydessä sen varrelle rakennettiin alun perin 17 eriasteista liikennepaikkaa palvelemaan radan henkilö-, sekä tavaraliikennettä. Viimeiset kiskot saatiin paikalleen jo 19. helmikuuta 1900, jolloin radan valmistumisen kunniaksi ajettiin juhlajuna Lahdesta Loviisaan.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Kapearaiteisena 750 mm:n raideleveydelle rakennettu rata valmistui vuonna 1901 ja sen linjapituudeksi tuli suunnitelmien mukaan 81,9 km.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Ilman ongelmia ei radan rakennus edennyt. Ratatyömaalla sattui muun muassa kaksi vakavaa onnettomuutta, joissa kummassakin työmies joutui junan ruhjomaksi ja kuoli. Nämä kuitenkin jäivät tiettävästi ainoiksi ratatyömaalla sattuneiksi kuolemaan johtaneiksi tapaturmiksi. Liljendalin alueella radan pohjatöiden kaivamisen yhteydessä oli tehty satunnaisia kivikauden aikaisia keramiikka- ja muita arkeologisia löydöksiä.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Nopeasti rakennetun radan ongelmiksi nousivat myös muun muassa maa-alueiden lunastukset, joissa edettiin osittain liiankin kovalla vauhdilla. Esimerkiksi Liljendalin kappelin maalta kaivettiin soraa ja kaadettiin puita jo ennen varsinaista maanluovutusta, jonka seurauksena yksi työnjohtajista vietiin käräjille ja tuomittiin sakkoihin.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Monet yrittivät hyötyä radanrakennus hankkeesta myös taloudellisesti normaalia enemmän. Eräästä ratalinjauksen alle jäävästä 2 m² kivestä yritettiin vaatia korvausta, kun sitä vaatinut maanviljelijä vetosi ajatelleensa tehdä siitä oman hautakivensä. Alkuperäinen korvausvaatimus oli 60 000 mk, mutta asian ratkettua kokonaissummaksi jäi vain 3 mk.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Rautatieyhtiölle tuli myös yllätyksenä senaatin vaatimus rakentaa rata Pietarin radan kanssa eri tasoon. Tämän vuoksi Lahteen rakennettiin valtion radan ylittävä silta. Myös Lahden kauppalan keskustan ratalinjaus edellytti sillan rakentamista, joita jatkossa rakennettiinkin ainakin kolme. Alkuperäisen suunnitelman mukaan radalle oli määrä rakentaa 10 siltaa, joiden pituudet vaihtelivat 2,5–24 metrin välillä.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Ensimmäinen varsinainen juna radalla oli radan valmistumisen kunniaksi ajettu juhlajuna, joka lähti Lahdesta 19. helmikuuta 1900 kello 10.40 aamulla. Kovan lumipyryn hidastuttamana se saapui Loviisaan kaksi tuntia myöhässä. Juhlajunaa vetäneeseen veturiin oli kytketty kaksi tavaravaunusta muutettua matkustajavaunua.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Väliaikainen liikenne alkoi radalla lähteestä riippuen joko 19. helmikuuta 1900 tai 29. elokuuta 1900 ja yleiselle liikenteelle rautatie avattiin 23. helmikuuta 1904. Samana vuonna alkoi myös yhdysliikenne Lahdessa Valtionrautateiden kanssa.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Yleisen liikenteen alettua Lahden ja Loviisan välillä kulki aluksi neljä arkipäivinä ajettua junaa. Rautatien liikenne koostui sekä henkilö- että tavaraliikenteestä, joskin radan suunnittelija Carl Emil Holmberg oli laskenut noin 75 % radan tuotosta tulevan tavaraliikenteestä. Rahtiliikenteessä radalla kuljetettiin muun muassa puutavaraa Lahden ja Heinolan alueilta Valkon satamaan sekä hiekkaa vuonna 1923 perustettuun Lahden lasitehtaaseen. Myös Ragnar Nordströmin vuonna 1928 perustaman R. Nordström & Co Oy:n 1950-luvun lopulle asti toimineet tehtaat hyödyntivät rataa. Näille Valkossa sijainneille tehtaille rautatie oli erittäin tärkeä kuljetusväylä sisämaahan.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Päijänteen ja Vesijärven ympäristössä olleilta hakkualueilta puutavara oli ensin kuljetettu vesistöjen rantaan joko hevosilla tai hakkuualueille rakennettuja metsäratoja pitkin, kuten vuonna 1908 valmistuneella Evon metsäradalla. Sieltä tukit uitettiin Niemeen, josta suuri osa edelleen eteenpäin LoviisanVesijärven- sekä valtion rautateiden kautta muualle Suomeen ja ulkomaille. Edullisena kuljetusvaihtoehtona suoraan Suomenlahdelle johtava kapearaiteinen rata johti siihen, että yhteensä 60 % Vesijärveltä ja Päijänteeltä tulevasta puutavarasta jatkokuljetettiin Loviisan–Vesijärven rautateiden kautta.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Radalla ajettiin neljä päivittäistä sekajunaa ja lisäksi ylimääräisiä tavarajunia. Henkilöliikenteen huippu saavutettiin vuonna 1946, jolloin radalla kuljetettiin yhteensä noin 360 000 matkustajaa. Rahtiliikenteen vastaava ennätys tehtiin vuonna 1950, jolloin radalla kuljetettiin noin 240 000 tonnia rahtia. 1950-luvulla kuljetettavan rahdin määrä kuitenkin kääntyi laskuun, ja vuonna 1958 sitä kuljetettiin enää noin 110 000 tonnia.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Rautatien välityksellä lähetettyjen pakettien maksuna toimivat pakettimerkit. Eri värisinä ja arvoisina painetuissa postimerkin näköisissä pakettimerkeissä oli Loviisan vaakuna sekä rautatieyhtiön nimi. Ne liimattiin paketin mukana lähetettyyn pakettikorttiin, jossa oli lähettäjän, vastaanottajan sekä paketin sisällön tiedot. Paketit lähetettiin rautatieasemalta, jossa kortit merkkeineen leimattiin lähtöpään aseman leimalla.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Yhtiön alkuperäinen nimi esiintyi ruotsinkielisenä ensimmäisissä 40 sarjassa, jotka painettiin vuosina 1904, 1913, 1917–1932, 1938–1944 sekä 1946. Yhtiön nimenvaihdon yhteydessä pakettimerkeissä aikaisemmin esiintynyt ruotsinkielinen teksti vaihtui suomenkieliseen, jollaisia painettiin tekstillä "Loviisan Rautatie Oy" vuosina 1946–1951 yhteensä 14 sarjaa.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Liikenteen kannattavuus oli vaihtelevaa, mihin vaikuttivat muun muassa radan toiminnan aikaan ajoittuneet yritysten ja tehtaiden tappiot ja vastoinkäymiset, Suomen sisällissota, Valtionrautateiden kilpaileva kuljetustoiminta, sekä maantiekuljetusten yleistyminen. Matkustajamäärien jatkuvan vähentymisen vuoksi radan henkilöliikenne lopetettiin heinäkuussa 1952.


title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Rahtiliikenne jatkui vielä henkilöliikenteen loputtua, mutta rahtimäärien vähenemisen ja kaluston hankintakulujen vuoksi yhtiö joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Ongelmia lisäsi myös 40 km/h nopeusrajoitus sekä kapearaiteiseksi rakennettu rata, joka edellytti kaiken Loviisan–Vesijärven, sekä Valtionrautateiden välisen rahdin siirtokuormausta Lahdessa lisäten siten rahdinkäsittelykuluja.