title: Henget

text: Henget on rap-artisti Stepan neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 24. helmikuuta 2017 Monsp Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen musiikkivideo julkaistiin kappaleesta "Muksut" julkaistiin elokuussa 2016 ja seuraava kappaleesta "Kaunista ja Hyvää" tammikuussa vuonna 2017. Kappaleesta "Ystäviä aina" julkaistiin video toukokuussa ja kappaleesta "Oon 3 (ft. Are ja Nelli Milan" kesäkuussa.


title: Preeriaviklo

text: Preeriaviklo ("Tringa semipalmata", aikaisemmin "Catoptrophorus semipalmatus") on suurikokoinen amerikkalainen kahlaajalintu. Lajin nimesi saksalainen luonnontieteilijä Johann Friedrich Gmelin vuonna 1789.


title: Preeriaviklo

text: Preeriaviklo on yleisväriltään harmaa, päältä tummempi kuin alapuolelta. Pyrstö on vaalea. Lennossa näkyy siipien leveä valkea raita. Jalat ovat harmaat, nokka musta tai siniharmaa, kärjestään tummempi. Nokka on paksu, pitkä ja suora. Linnun pituus on 33-41 cm, siipien kärkiväli 70 cm ja paino 200-330 g, eli kooltaan se on kuirien luokkaa. Sukupuolet ovat samanvärisiä, kooltaan naaras on hieman koirasta suurempi.


title: Preeriaviklo

text: Preeriaviklon pesimäaluetta on Pohjois-Amerikka Nova Scotiasta Meksikonlahdelle (alalaji "semipalmatus") sekä preeriat (alalaji "inornatus"). Maailmanpopulation koko on noin 250 000 yksilöä, lajin populaatiot ovat nykyisin elinvoimaisia. Niitä metsästettiin ankarasti 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa, mutta laji on vähitellen runsastunut. "Semipalmatuksen" talvehtimisaluetta on Atlantin rannikko sekä Etelä- että Pohjois-Amerikassa, "inornatus" talvehtii pääasiassa Tyynenmeren rannikolla Kaliforniasta Peruun ja Galápagossaarille.


title: Preeriaviklo

text: Preeriaviklo on Yhdysvalloissakin pesimäalueiden ja muuttoreittien ulkopuolella todella harvinainen, Euroopassa se on havaittu vain muutamia kertoja. Suomessa laji on tavattu kerran, 21. syyskuuta 1983 Kemissä.


title: Preeriaviklo

text: Preeriaviklo pesii preerian suoalueilla ja rantaniityillä.


title: Preeriaviklo

text: Pesii usein yhdyskuntina. Pesä on maassa kasvillisuuden kätköissä.


title: Preeriaviklo

text: Syövät mudassa eläviä hyönteisiä, nilviäisiä ja muita selkärangattomia sekä vähäisessä määrin kasvien osia.


title: Rostov-na-Donu

text: Rostov-na-Donu () eli Donin Rostov on 1,1 miljoonan asukkaan suurkaupunki Etelä-Venäjällä. Donin Rostov sijaitsee Donin suistossa 46 kilometrin päässä Asovanmerestä. Se on Venäjän Rostovin alueen pääkaupunki ja liittovaltion eteläisen federaatiopiirin hallinnollinen keskus.


title: Rostov-na-Donu

text: Paikkakunta perustettiin 1749 tulliasemaksi. Siitä kehittyi pian tärkeä linnoitus, joka nimettiin Dmitri Rostovilaisen mukaan 1761. Kaupunginoikeudet se sai 1796.


title: Rostov-na-Donu

text: Saksalaiset valtasivat kaupungin ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1918 sekä toisessa maailmansodassa vuosina 1941 ja 1942.


title: Rostov-na-Donu

text: Donin Rostov on Etelä-Venäjän tärkein teollisuuskaupunki, jossa on merkittäviä kemian, maatalous-, tekstiili- ja elintarvike- ja öljynjalostusalan tuotantolaitoksia.


title: Rostov-na-Donu

text: Rostov-na-Donu on Venäjän rautateiden keskeinen rautateiden solmukohta ja Venäjän eteläosista vastaavan alueellisen rautatieyhtiön (Pohjois-Kaukasuksen rautatiet) keskus. Kaukojunaliikenteen keskus on Rostovin päärautatieasema.


title: Rostov-na-Donu

text: Maantieyhteyksistä keskeisimpiin kuuluvat Moskovasta etelään Mustanmeren rannalle johtava Venäjän M4 valtatie (Rostovan Donin kohdalla osa eurooppateitä , ) ja kaupungista länteen vievä valtatie M23 (osa Rostovista Ukrainan ja Romanian kautta Unkariin vievää eurooppatietä ).


title: Rostov-na-Donu

text: Kantakaupungin lounaisosissa on tärkeä Donin jokisatama. Satelliittikuvissa kaupungin itäosissa näkyy kansainvälinen Rostov-na-Donun lentoasema ja pohjoispuolella Donin Rostovin sotilaslentokenttä.


title: Rostov-na-Donu

text: Kaupungissa toimii useita yliopistoja ja korkeakouluja. Se on myös tärkeä eteläisen Venäjän kulttuurikeskus.


title: Rostov

text: Rostov () on noin 32 000 asukkaan kaupunki Venäjän Jaroslavlin alueella, Nerojärven rannalla. Rostov on kaupungin virallinen nimi, mutta siitä käytetään yleensä nimeä Rostov Veliki, "Mahtava Rostov", erotuksena Donin Rostovista, joka on nykyään suurempi kaupunki.


title: Rostov

text: Rostov sijaitsee noin 50 km:n päässä Jaroslavlista ja noin 200 km Moskovasta koilliseen, Arkangeliin johtavan M8-valtatien ja Siperian radan varrella.


title: Rostov

text: Rostov on yksi Venäjän vanhimmista kaupungeista. Ensimmäinen maininta Rostovista on vuodelta 862. Piispanistuin sinne perustettiin vuonna 988. Rostovista tuli yksi merkittävimmistä venäläisistä ruhtinaskunnista. Se liitettiin Moskovan suuriruhtinaskuntaan vuonna 1474. Rostov on nykyään yksi kultaisen renkaan historiallisista matkailukaupungeista.


title: Hurrikaani Katrina

text: Hurrikaani Katrina Atlantin hurrikaanikaudella 2005 oli kallein ja yksi eniten ihmisuhreja vaatinut hurrikaani Yhdysvaltain historiassa. Katrina oli Atlantilla mitatuista hurrikaaneista kaikkien aikojen kuudenneksi voimakkain.


title: Hurrikaani Katrina

text: Katrina oli yhdestoista nimetty myrsky, neljäs hurrikaani ja kolmas suuri hurrikaani hurrikaanikaudella 2005. Hurrikaani muodostui 24. elokuuta ja iski seuraavana päivänä maihin Kaakkois-Floridassa kategorian 1 hurrikaanina Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Heikennyttyään tilapäisesti trooppiseksi myrskyksi se voimistui nopeasti Meksikonlahdella ylimpään luokitukseen, kategorian 5 hurrikaaniksi tuulten puhaltaessa 78 m/s (280 km/h). Maanantaiaamuna 29. elokuuta myrsky heikkeni nelosluokan myrskyksi ja iski maihin heikettyään edelleen kolmosluokan myrskyksi Louisianan osavaltiossa tuulten puhaltaessa 56 m/s (200 km/h).


title: Hurrikaani Katrina

text: New Orleansin kaupungissa Louisianan osavaltiossa annettiin evakuointimääräys, koska suurin osa kaupungista sijaitsee merenpinnan alapuolella. Kaupunkia suojaavat neljä metriä korkeat padot eivät kestäneet myrskyn vaikutuksia ja lähes 80 % New Orleansin kaupungista jäi veden alle. New Orleans ja sen lähikaupungit kokivat erittäin mittavat tuhot, jotka nousivat 108 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisiksi. Näin ollen Katrina oli historian pahimmat aineelliset vahingot Yhdysvalloissa aiheuttanut hurrikaani.


title: Hurrikaani Katrina

text: Aluksi uhrien määräksi pelättiin jopa yli 10 000, mutta tiedettyjä uhreja oli lopulta 1 833. Luku sisältää vain vahvistetut kuolleet, siinä ei esimerkiksi ole huomioitu kaikkia kadonneiksi ilmoitettuja. Todellista lukua ei varmuudella saada koskaan tietää.


title: Hurrikaani Katrina

text: Louisianaan lähetettiin 5 000 miehen vahvuinen kansalliskaartin joukko-osasto turvaamaan järjestystä. Sen sotilaille annettiin lupa tappaa mahdollisesti kohtaamansa väkivaltaiset levottomuuksien lietsojat. Myöhemmin alueelle lähetettiin lisää myös armeijan ja laivaston joukko-osastoja käsittäen kymmeniä tuhansia sotilaita.


title: Hurrikaani Katrina

text: Viranomaisten tapaa hoitaa kriisiä arvosteltiin laajalti Yhdysvalloissa. Arvostelijoiden mukaan avun toimittaminen perille oli hidasta ja ryöstelijöitä ja lainrikkojia ei saatu kuriin. Viranomaiset, esimerkiksi Department of Homeland Securityn pääsihteeri Michael Chertoff puolustelivat tilannetta katastrofin ennennäkemättömällä laajuudella ja hirmumyrskyn ja tulvien aiheuttamien vahinkojen yhtäaikaisuudella.


title: Hurrikaani Katrina

text: 23. elokuuta trooppinen matalapaine muodostui Kaakkois-Bahamalla ja siitä tuli "trooppinen myrsky Katrina" seuraavana päivänä. Katrinasta tuli neljäs hurrikaani kaudella 2005 25. elokuuta ja iski myöhemmin päivällä maihin Kaakkois-Floridassa.


title: Hurrikaani Katrina

text: Katrinan ennustettiin liikkuvan läpi Etelä- ja Lounais-Floridan, mutta se liikkuikin ennustettua etelämpää ja saavutti nopeasti jälleen hurrikaanin voiman 26. elokuuta heikennyttyään aiemmin trooppiseksi myrskyksi. Se saavutti kategorian 2 voiman Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla samana päivänä ja kategorian 3 voiman seuraavana päivänä. 28. elokuuta Katrina vahvistui kategorian 4 hurrikaaniksi tuulten puhaltaessa 64 m/s (233 km/h) ja entisestään kategorian 5 hurrikaaniksi, ylimmälle hurrikaaniasteikon tasolle. Tuulten puhaltaessa 78 m/s (281 km/h) ja myrskyn keskuksen ilmanpaineen laskiessa 902 mb:iin Katrinasta tuli kaikkien aikojen neljänneksi voimakkain Atlantin hurrikaani, joka on koskaan havaittu.


title: Hurrikaani Katrina

text: Katrina iski toisen kerran maalle maanantaina 29. elokuuta 15.10 Suomen aikaa kategorian 3 hurrikaanina. 30. elokuuta myrsky oli edennyt pitkälle sisämaahan ja heikentynyt trooppiseksi matalapaineeksi.


title: Hurrikaani Katrina

text: Katrina osoittautui vaikeasti ennustettavaksi, sillä eri mallit ennustivat myrskylle hyvin erilaisia reittejä ja voimakkuuksia. Viimeiset ennusteet olivat kuitenkin oikeassa ja Katrina iski niiden mukaisesti lähelle New Orleansin kaupunkia Louisianan osavaltiossa Yhdysvalloissa hyvin voimakkaana hurrikaanina. Koska kaupunki sijaitsee keskimäärin kaksi metriä merenpinnan alapuolella, ja se on rakennettu rämeiden päälle, tulvien alueella pelättiin muodostuvan katastrofaalisiksi. Hurrikaanin ennustettiin nostavan veden pinnan kahdeksan metriä normaalia korkeammaksi ja oli pelättävissä, että myrskyn aiheuttamat aallot ylittävät kaupunkia suojaavien rantavallien runsaan neljän metrin korkeuden.


title: Hurrikaani Katrina

text: New Orleansin kaupunkiin ja muutamiin muihin Louisianan, Mississippin ja Alabaman osavaltioiden osiin annettiin evakuointimääräys. New Orleansin pormestari Ray Nagin määräsi sunnuntaina 28. elokuuta koko kaupungin (1,4 miljoonaa asukasta) evakuoitavaksi. Tämä oli ensimmäinen kerta Yhdysvaltojen historiassa, kun koko kaupunki määrättiin evakuoitavaksi. Kehotuksesta huolimatta monet jättivät evakuointimääräyksen noudattamatta olettaen, että kun he ovat ennenkin pärjänneet myrskyn kourissa, niin miksi eivät nytkin – tuhoisin seurauksin. Myöskään monet autottomat, esimerkiksi turistit ja köyhät, eivät voineet noudattaa määräystä, sillä evakuointi perustui pitkälti omien henkilöautojen käyttöön. Kaupunkiin jäi siten useita kymmeniä tuhansia ihmisiä, joita varten perustettiin paikallisia suojia. Niistä suurin oli Louisiana Superdome -stadion, josta haki suojaa noin 10 000 ihmistä Katrinan iskiessä.


title: Hurrikaani Katrina

text: Hurrikaani Katrina aiheutti noin 120 miljardin Yhdysvaltain dollarin aineelliset tuhot.


title: Hurrikaani Katrina

text: Myrsky ja sitä seuranneet tulvat ovat vaatineet yli 1 200 uhria. Muutama päivä Katrinan jälkeen senaattori David Vitterin arvioi, että uhrien määrä voi nousta pelkästään Louisianan osavaltiossa jopa kymmeneen tuhanteen. Muun muassa Mississippin osavaltion puolella Biloxin ja Gulfportin sekä Alabaman osavaltion Mobilen kaupungeissa pelättiin henkilövahinkojen olevan suuremmat kuin kenties paremmin varautuneessa New Orleansissa. Pelastushenkilöstö määrättiin ensimmäisten päivien aikana keskittymään eloonjääneisiin ja siitä huolimatta apua ei aina ehditty toimittaa perille. Vasta yli viikko Katrinan jälkeen ryhdyttiin laskemaan ja keräämään kuolleita. Viranomaiset varasivat 75 000 ruumissäkkiä ja perustivat ruumishuoneen, jonka kapasiteetti on 5 000. Tämä kapasiteetti osoittautui kuitenkin ylimitoitetetuksi. New Orleansin tulvavesissä vaanivat alligaattorit voivat pelastustyöntekijöiden mukaan käydä ruumiiden kimppuun ja siten kaikkia tulvauhreja tuskin löydetään koskaan.


title: Hurrikaani Katrina

text: Kun Katrina oli ohittanut New Orleansin kaupungin ja pahimman luultiin olevan jo ohi, alkoi suurin osa kaupungista tulvia osan reunavalleista petettyä. Ensimmäiset yritykset paikata reunavallit epäonnistuivat. Lisäksi yli miljoona ihmistä jäi alueella ilman sähköjä, ja puhtaasta juomavedestä ja elintarvikkeista tuli puutetta. Sairaaloille tuli huutava pula perustarpeista kuten antibiooteista, hapesta ja insuliinista. Kaaosmaista tilannetta pahensivat aseistautuneet jengit ja yksittäiset ryöstelijät, eikä lakia ja järjestystä kyetty pitämään yllä. Kun vielä useita päiviä katastrofin jälkeen kymmenet tuhannet ihmiset odottivat apua, alkoi Yhdysvalloissa esiintyä suurta tyytymättömyyttä viranomaisten tapaan hoitaa kriisiä. Esimerkiksi surkeisiin oloihin Louisiana Superdome -stadionille ahtautuneista ihmisistä viimeiset saatiin evakuoiduksi vasta perjantaina 2. syyskuuta.


title: Hurrikaani Katrina

text: New Orleansin kaduilla vellova vesi uhkasi myös aiheuttaa kaupunkiin tautiepidemioita. Tauteja levittävät paitsi mätänevät ruuat ja ulosteet myös vesistöissä viihtyvät hyttyset. Siten viranomaiset ryhtyivät pakkoevakuoimaan viimeisiä kaupunkiin jääneitä ihmisiä. New Orleansin pumppaaminen päästiin aloittamaan tiistaina 6. syyskuuta, eikä siihen ehkä tulekaan menemään useita kuukausia, kuten ensin arvioitiin.


title: Hurrikaani Katrina

text: Katrina keskeytti öljyn tuotannon yli 90-prosenttisesti sekä öljyn tuonnin ja jalostuksen Meksikonlahden alueella. Kymmenesosa Yhdysvaltojen kuluttamasta raakaöljystä ja miltei puolet maassa tuotetusta bensiinistä tulee rannikon osavaltioiden jalostamoista. Lisäksi 24 prosenttia maakaasusta porataan alueelta tai tuodaan sen kautta. Yhdysvaltain strateginen polttoainevarasto on sijoitettu rannikolle alueelle. Hurrikaani kiihdytti vuoden 2005 energiakriisiä.


title: Hurrikaani Katrina

text: Myrskyn vuoksi useita öljynporauslauttoja evakuoitiin Meksikonlahdella, ja jopa 20 porauslautan ilmoitetaan olevan kateissa tai muuten vaurioituneita.


title: Hurrikaani Katrina

text: Aineellisten tuhojen on arvioitu nousevan ennätyksellisen korkeiksi, jopa yli 200 miljardin Yhdysvaltain dollarin. Lennettyään tuhoalueen yli pian Katrinan jälkeen silloinen Yhdysvaltain presidentti George W. Bush sanoi, että jälleenrakennus tulee kestämään vuosia.


title: Hurrikaani Katrina

text: Jälleenrakennuksia on myöhemmin kritisoitu voimakkaasti. Globalisaatiokriitikko Naomi Klein on syyttänyt George W. Bushia julkisten varojen tuhlaamisesta kalliisiin yksityisiin yrityksiin, jotka hoitivat työnsä useiden aliurakoitsijoiden kautta. Lisäksi jälleenrakentajia on syytetty muun muassa laittoman työvoiman käytöstä; kansalaisjärjestö Advacement Projectin mukaan jopa 60 % yritysten käyttämistä ulkomaalaisista työntekijöistä sai joko sovittua vähemmän palkkaa tai ei palkkaa lainkaan.


title: Kurt Student

text: Kurt Arthur Benno Student (12. toukokuuta 1890 Birkholz – 1. heinäkuuta 1978 Lemgo, Lippe) oli saksalainen Luftwaffen kenraalieversti, joka taisteli lentäjänä itärintamalla ensimmäisessä maailmansodassa ja Saksan laskuvarjojoukkojen komentajana toisessa maailmansodassa.


title: Kurt Student

text: Kurt Student aloitti 11-vuotiaana opinnot sotilaskoulussa. 20-vuotiaana luutnanttina hänestä tuli lentäjä. Ensimmäisessä maailmansodassa hän saavutti hävittäjälentäjänä kuusi ilmavoittoa. Studentia pidetään saksalaisten laskuvarjojoukkojen perustajana ja hän oli näiden joukkojen komentaja toisessa maailmansodassa. Joukot osoittivat kykynsä erityisesti salamasodassa Alankomaissa toukokuussa 1940 ja belgialaisen Eben-Emaelin linnoituksen valtauksessa samassa kampanjassa. Student toimi tuolloin 7. lentodivisoonan komentajana ja haavoittui saatuaan luodin päähänsä Rotterdamin eteläpuolella 14. toukokuuta 1940. Luoti oli omien ampuma. SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitler oli saapumassa Rotterdamiin vapauttamaan laskuvarjojoukkoja ja avasi tulen kohdattuaan hollantilaisia tietämättä näiden jo antautuneen tai siitä välittämättä. Vaikka divisioonan komentaja Sepp Dietrich syytti tapauksesta 9. panssaridivisioonaa, Wehrmachtin johto oli entistä taipuvaisempi pitämään Waffen-SS:ää kurittomana ja liipaisinherkkänä armeijana. Toivuttuaan Student sai komentoonsa vasta perustelun "XI Fliegerkorpsin" (XI lentoarmeijakunta).


title: Kurt Student

text: Vuonna 1941 hän johti Kreetan valtausta päämajastaan Ateenasta. Laskuvarjojoukot kärsivät saarella suuria tappioita. Britannian armeijan ANZAC-joukoista koostuneet puolustajat ampuivat monia ilmaan näiden vielä hypätessä, ja itse taisteluun osallistui myös paikallinen siviiliväestö, joka tappoi ja vangitsi suuremmista osastoista harhautuneita jääkäreitä. Kun taistelu oli ohi, Student toimi 20 päivän ajan Kreetan kuvernöörinä.


title: Kurt Student

text: Kreetan valtaus oli suuri uhkapeli Studentilta, ehkäpä aikaisempien maahanlaskuoperaatioiden menestyksen siivittämänä. Koko aselaji oli varsin uusi, ja sen piti ansaita Saksan armeijan piirissä kunnioitusta. On paradoksaalista, että operaatio oli mennä täysin pieleen jo ensimmäisen vuorokauden aikana mutta onnistuikin osaksi liittoutuneiden Kreetan johdon raskaiden arviointivirheiden takia. Koko Kreeta (Kreikan suurin saari, Välimeren viidenneksi suurin saari) vallattiin henkeäsalpaavan nopeasti, kymmenessä päivässä.


title: Kurt Student

text: Studentin suunnitelmassa oli paljon vaarallisia elementtejä kuten pitkä kuljetusmatka (noin 300 kilometriä) ja muiden aselajien puuttuva tuki. Studentin ainoa tuki oli Luftwaffe, johon Studentin laskuvarjojääkärit organisatorisesti kuuluivat. Muut aselajit tavallaan toivoivat Studentille epäonnea.


title: Kurt Student

text: Lopulta Adolf Hitler kuittasi aselajin ”vanhentuneen” salamasodassa pitäessään voitonpuhetta Studentille. Suurin osa Studentin joukoista siirrettiinkin välittömästi itärintamalle muihin tehtäviin.


title: Kurt Student

text: Kreetalla tapahtuneet veriteot (laskuvarjojääkärien ilmasta ampuminen, jota jääkärit pitivät raukkamaisena, kreetalaisten kiinni saamien saksalaisten sotavankien lähes aina tapahtunut teloitus, molemminpuoliset kostotoimet heti valtauksen alusta lähtien) johtivat verikostojen kierteeseen. Kreetalla on pitkä "vendetan" eli verikoston perinne, jota Studentin joukot alkuun jatkoivat varsin ikävällä tavalla.


title: Kurt Student

text: Student määräsi joukkonsa rankaisemaan kreetalaisia siviilejä, joita teloitettiin summittaisesti. Ensimmäinen joukkoteloituksista tunnetaan nimellä Kontomárin verilöyly. Laskuvarjojääkärit polttivat kyliä, raiskasivat naisia ja murhasivat siviilejä.


title: Kurt Student

text: Vuonna 1943 Student suunnitteli ja johti "Unternehmen Eichea", joka oli näyttävästi onnistunut maahanlaskujoukkojen operaatio Benito Mussolinin vapauttamiseksi vuorenhuipulla sijaitsevasta linnasta. SS-komentaja Otto Skorzeny osallistui tähän operaatioon ja tuli kuuluisaksi siitä.


title: Kurt Student

text: Student siirrettiin Italiaan ja myöhemmin Ranskaan, missä hän osallistui Normandian puolustukseen vuonna 1944. Hän sai komennettavakseen 1. laskuvarjoarmeijan, jossa roolissa hän osallistui liittoutuneiden operaatio Market Gardenin torjumiseen. Marraskuussa hänestä tuli armeijaryhmä H:n komentaja tammikuuhun 1945 saakka ja hän oli armeijaryhmä Veikselin komentaja ennen sodan päättymistä. Britit pidättivät hänet Schleswig-Holsteinissa ja häntä syytettiin Kreetalla tapahtuneista sotarikoksista. Hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen, mutta valitustuomioistuimessa syytteistä luovuttiin ja hänet vapautettiin 1948.


title: Camembert

text: Camembert on pehmeä ranskalainen valkohomejuusto. Vuodesta 1983 alkaen aito camembert on merkitty AOC-tunnuksella ("Appellation d'origine contrôlée"), joka on osoitus hyvästä ja korkeasta laadusta. Camembert on yksi tunnetuimmista ranskalaisen gastronomian symboleista.


title: Camembert

text: Camembert valmistetaan tuoreesta lehmänmaidosta. Yhden 250 grammaa painavan juuston valmistamiseen käytetään kaksi litraa maitoa. Valmis juusto on pyöreä ja sitä peittää untuvainen, valkea kuori. Aidon juuston myyntipakkaus on ohuesta lastusta valmistettu rasia.


title: Camembert

text: Camembert-juusto on nimetty Camembertin kylän mukaan, joka sijaitsee lähellä Vimoutiers’n kaupunkia Ornen departementissa Normandiassa. Tarinan mukaan juuston kehitti Camembertin kylässä asuva talonpoikaisnainen Marie Harel, joka oli saanut neuvoja luokseen vuonna 1791 turvapaikkaa hakemaan tulleelta uppiniskaiselta ja vallankumousta vastustavalta papilta, joka oli kotoisin Brien alueelta.


title: Camembert

text: Todennäköisempää on kuitenkin, että nykyisenkaltaisen camembertin juuret ovat teollisen juustonvalmistuksen alkuvaiheissa eli 1800-luvun lopulla. Vuonna 1890 insinööri M. Ridel keksi kuljettaa juustoa puisissa rasioissa. Näin juustoa voitiin viedä entistä kauemmaksi, erityisesti Amerikkaan, missä siitä tuli erityisen suosittu. Samanlaisia rasioita käytetään edelleenkin.


title: Camembert

text: Ennen kuin homesieniä opittiin kunnolla ymmärtämään, camembertin homepinnan väri oli sattumanvarainen: yleisimmin se oli siniharmaa ja ruskeatäpläinen. 1900-luvun alusta pintakerros oli entistä useammin puhtaan valkoinen, mutta vasta 1970-luvun puolivälistä valkoinen väritys vakiintui.


title: Camembert

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana camembertiä jaettiin Ranskan joukoille. Tämä ankkuroi sen lujasti ranskalaiseen kulttuuriin. Nykyään camembert on kansainvälisesti tunnettu juusto, ja siitä valmistetaan lukuisia paikallisia muunnelmia ympäri maailman.


title: Camembert

text: Juuston kerrotaan inspiroineen Salvador Dalín maalaamaan kuuluisan taulunsa "Persistencia de la memoria", jonka valuvien kellojen esikuvana olisi näin ollen ollut ylikypsän camembertin sulava kiekko.


title: Camembert

text: Nimi Camembert de Normandie hyväksyttiin suojatuksi alkuperänimitykseksi vuonna 1983.


title: Camembert

text: Camembert tehdään pastöroimattomasta lehmän maidosta ja sitä kypsytetään "Penicillium candidum" ja "P. camemberti" -homeilla vähintään kolmen viikon ajan. Valmiit juustot ovat noin 250 gramman kiekkoja, jotka kääritään paperiin ja pakataan ohutseinäisiin puurasioihin.


title: Camembert

text: Juuston valmistaminen on hyvin perinteikästä. Juustomuottiin lisätään raaka-ainetta kauhalla. Yhden juuston tekemiseen tarvitaan vähintään viisi kauhallista juustoainesta. Ihanteellisen valumisen saavuttamiseksi jokaisen kauhallisen välillä pidetään vähintään 40 minuutin tauko. Juuston tulee olla halkaisijaltaan 12 senttiä.


title: Camembert

text: Vuonna 2004 camembert-juuston tuotantoon käytettiin 13 280 tonnia tuoretta maitoa. Vuoden 1996 maidonkulutukseen verrattuna kasvu on 23 %. Yhteensä kymmenen meijeriä valmistaa AOC-kontrolloitua camembert-juustoa. Ne kaikki sijaitsevat Basse-Normandien alueella Ranskassa.


title: Camembert

text: Tuoreena camembert on melko murenevaa ja suhteellisen kovaa, mutta kypsyessään siitä tulee juoksevampaa, ja se saa luonteenomaisen voimakkaan makunsa. Kypsyminen saa aikaan myös juuston melko kovan kuoren, joka on homesienen peitossa.


title: Camembert

text: Camembert-juuston luonteenomaisen maun saavat aikaan siinä luontaisesti esiintyvät kemikaalit. Niitä ovat esimerkiksi ammoniakki, meripihkahappo ja ruokasuola. Kirpeää makua voivat aiheuttaa ornitiini, kadaveriini ja sitruliini. Ylikypsä camembert sisältää epämiellyttävän paljon ammoniakkia, jota tuottavat samat mikro-organismit, jotka saavat aikaan juuston kypsymisen.


title: Camembert

text: Camembertiä käytetään paljon ruoanlaitossa. Kuumennuksessa sen hienovarainen maku ja rakenne kuitenkin menetetään ja siksi monet nauttivatkin juustoa sellaisenaan joko leivän päällä, viinin kera tai lihan kera.


title: Camembert

text: Hyvin tuoreena juuston pinta on puhtaan valkoinen. Silloin juusto on melko mauton. Saavuttaakseen ominaisen makunsa camembertin tulee kypsyä. Kun juuston pintaan ilmestyy joitakin harmaanruskehtavia laikkuja, sen sisus on miedonmakuinen ja se on keskeltä valuvaa. Kun laikkujen ja täplien määrä lisääntyy, maku voimistuu ja juuston rakenne muuttuu valuvammaksi.


title: Camembert

text:
Esimerkiksi viileässä jääkaapissa juuston kypsyminen on hidasta. Sitä voidaan nopeuttaa säilyttämällä juustoa huoneenlämmössä, mikä voi kypsyttää jo valmiiksi melko kypsän juuston jopa muutamassa tunnissa. Tällä tavalla kypsytettäessä on yllätysten välttämiseksi syytä tarkkailla juustoa parikin kertaa päivässä. Huoneenlämmössä kypsytetyn juuston voi panna jääkaappiin, kun sopiva tai lähes sopiva kypsyysaste on saavutettu. Siellä kypsyminen jatkuu, mutta hitaammin.
Kun kuoren valkoinen home alkaa kadota ja kuori muuttuu melko ruskeanharmahtavaksi, juuston aromi on voimakkaimmillaan. Liian kauan kypsynyt juusto muuttuu kuivaksi ja paksukuoriseksi. Sen maku on siinä vaiheessa ehkä useimpien mielestä epämiellyttävä.


title: Camembert

text: On makuasia, kuinka kypsä camembert koetaan sopivan kypsäksi. Juusto tuleekin syödä silloin, kun se on oman maun mukaan parhaimmillaan. Jokainen löytää kokeilemalla mieleisensä vaiheen. Sopivan kypsää juustoa voi pitää jääkaapissa pari kolme päivää ilman, että sen kypsyysaste kovin paljon muuttuisi. Tarjoiltaessa juuston tulisi kuitenkin olla huoneenlämpöinen, koska silloin sen aromi on parhaimmillaan.


title: Camembert

text: Juustoa ostettaessa on hyvä avata rasia ja vilkaista käärepaperin alle. Jos juusto on hyvin valkoinen, hajuton ja tuntuu sormella kevyesti painettaessa kimmoisalta, niin voi kypsyttäminen viedä huoneenlämmössäkin pari kolme päivää. Jos kuoressa on hieman pilkkuja ja se tuntuu sormella painettaessa pehmeältä, kypsyminen vie vähemmän aikaa. Jos kuoressa on paljon harmaanruskeaa, eikä päivämäärä ole ohittanut sen viimeistä myyntipäivää, sitä on säilytetty väärin ja se kannattaa jättää ostamatta. Yleensä juustossa ei ole vielä viimeisenäkään myyntipäivänä kuin enintään vähän harmaanruskeita laikkuja puhtaan valkoisessa pinnassa. Juustoa ostettaessa viimeisellä myyntipäivällä ei ole oikeastaan merkitystä muun kuin ehkä hinnan suhteen. Ainoa hyvä ostokriteeri on kypsyysaste.


title: Camembert

text: Talonpoikaiscamembert ("Le Camembert fermier") on myös Ranskan Normandiassa tuotettu juusto. Siihen käytetään lehmän kokomaitoa, josta muodostetaan pehmeä juustomassa, jota yhteen juustoon käytetään 250 grammaa.


title: Camembert

text: Myös sen paras aika on maaliskuusta lokakuuhun. Juuston kypsymisaika on noin 35 vuorokautta. Nykyisin on vain yksi Camembertin kylässä sijaitseva meijeri, joka tuottaa tätä talonpoikaisjuustoa.


title: Camembert

text: Calvados camembert on calvados’illa maustettua camembert-juustoa, jota myös valmistetaan Ranskan Normandiassa. Kyseessä on hyvin voimakasarominen, hedelmäisenmakuinen juusto, joka on maakunnan todellinen erikoisuus.


title: Camembert

text: Parhaat nautinta-ajat, juuston rakenne ja koko ovat samat kuin muissakin camembert-juustoissa.


title: Pappuksen–Guldinin lause

text: Pappuksen–Guldinin lauseen mukaan jos suljettu tasokäyrä pyörähtää sellaisen suoran ympäri, joka ei leikkaa käyrää, syntyneen kappaleen tilavuus saadaan siten, että käyrän rajoittaman kuvion ala kerrotaan kuvion painopisteen pyörähdyksessä kulkemalla matkalla. Lause esiintyi ensimmäistä kertaa Pappoksen Kokoelman kirjassa VII. Pappoksen kirjassa esiintyy myös tämän lauseen kanssa analoginen lause: suoran, joka ei leikkaa käyrää, ympäri pyörähtävän käyrän muodostaman pinnan ala saadaan kertomalla käyrän pituus käyrän painopisteen pyörähdyksessä kulkemalla matkalla.


title: Desantit Suomessa

text: Desantti (, ranskan kielen verbistä "descendre" ‘laskeutua alas’) on suomen kieleen venäjästä lainattu sana, joka tarkoittaa laskuvarjomiestä. Venäjällä laskuvarjojoukot tunnetaan nimellä "Vozdušno-desantnyje voiska" () eli VDV.


title: Desantit Suomessa

text: Suomen kielessä desantti-nimitystä käytetään erityisesti toisen maailmansodan aikaan selustaan vakoilua tai sabotaasia varten lähetetyistä laskuvarjomiehistä ja -naisista ja varsinkin neuvostoliittolaisista vakoilijoista, jotka lähetettiin tällä tavalla Suomeen.


title: Desantit Suomessa

text: Suomeen lähetetyistä desanteista huomattava osa oli kansallisuudeltaan venäläisiä, joskin ukrainalaistenkin osuus oli suuri. Huomattava osa desanteista oli kuitenkin lähtöisin Suomesta. He olivat muuttaneet 1918 kansalaissodan jälkimainingeissa tai 1930-luvun alussa vanhempiensa mukana Neuvostoliittoon, jossa uskottiin löytyvän paremmat elämisen mahdollisuudet. Taustansa ja kielitaitonsa vuoksi heidät painostettiin tai jopa pakotettiin vakoilutehtäviin entistä isänmaatansa vastaan. Toki osa ryhtyi varmasti tehtävään myös omasta halustaan. Toinen merkittävä ryhmä muodostui inkeriläisistä. Nämäkin pakotettiin usein vakoilutehtävään kielitaidon perusteella. Kohtalona oli lähes aina kuolema suomalaisen teloituskomppanian edessä. Kolmas merkittävä ryhmä olivat amerikansuomalaiset. Suuri osa heistä oli muuttanut vanhempiensa mukana 1930-luvulla Yhdysvalloista rakentamaan sosialistista ihannevaltiota. Osa heistä oli syntynyt Yhdysvalloissa ja kyseisen maan kansalaisia. Kanadalaisen taustan omaavilla oli takana usein vain muutaman vuoden oleskelu uudella mantereella, jonka jälkeen he olivat muuttaneet Neuvostoliittoon.


title: Desantit Suomessa

text: Venäläisten Suomeen lähettämät desantit käyttivät siviiliasuja sekä suomalaisia tai saksalaisia sotilasasuja ja niiden ja venäläisten sotilasasujen yhdistelmiä. Vuonna 1941 oli käytössä myös erityisiä sinisiä työhaalareita. Osa desanteista oli tehtävään hyvin koulutettuja, osa taas värvätty tai pakotettu vakoilemaan parin päivän pikakoulutuksella. Monesti desantit olivat rikollisia tai kriminaalivankeja, joille oli luvattu armahdus desanttitehtävää vastaan. Useille desanteille maksettiin tehtävästä rahapalkka ja he saivat mukaansa rahaa muun muassa avustajien värväämiseen. Desanttien varusteina oli suomalaisia, venäläisiä ja amerikkalaisia konepistooleita, kivääreitä ja käsiaseita, samoin kuin käsikranaatteja, räjähteitä ja radioita. Desantit tulivat Suomeen pääosin lentokoneilla, joskus myös veneillä ja talvella osin hiihtämällä. Kotimaahansa he pyrkivät jalkaisin tai hiihtäen, osa desanteista tosin surmasi itsensä tehtävänsä suoritettuaan. Desanttien, varsinkin kriminaalivangeista värvättyjen, kesken syntyi myös kiistoja, jolloin he surmasivat toisiaan. Samoin surmattiin haavoittuneita tovereita. Desantteja tuotiin kuljetus- ja tiedustelukoneilla, mutta myös pommikoneilla, jolloin heidät pudotettiin pommiluukusta. Laskuvarjoissa käytettiin yleensä pakkolaukaisinta, joka ei aina toiminut ja desantti menehtyi maahan pudotessaan.


title: Desantit Suomessa

text: Sotaväen rikoslain (71/1919) 67 §:ssä säädettiin vakoilusta rangaistukseksi kuolema tai elinkautinen kuritushuonerangaistus. Saman lain 53 §:ssä säädettiin sotapetoksesta rangaistukseksi kuolema, elinkautinen kuritushuonerangaistus tai määräaikainen kuritushuonerangaistus (4−12 vuotta).


title: Desantit Suomessa

text: Suomeen pudotetuista desanteista todennäköisesti suurin osa jäi hyvin nopeasti kiinni ja lähes aina siviilipukuiset desantit teloitettiin vakoojina, elleivät he ehtineet tehdä itsemurhaa. Monet naispuoliset desantit tuomittiin sen sijaan vankeuteen, tunnetuin heistä lienee Kerttu Nuorteva. Virallisten asiakirjojen mukaan Suomessa teloitettiin, kuoli tai tuomittiin elinkautiseen vankeuteen talvisodan ja jatkosodan aikana yhteensä 785 desanttia, mutta todellinen lukumäärä lienee lähellä tuhatta.


title: Desantit Suomessa

text: Kuusi talvisodassa kuolemanrangaistukseen tuomittua armahdettiin rauhan tultua, yksi kuoli ennen teloitusta ja viisi kuoli vankilassa venäläisten pommituksissa. Myös välirauhan aikana tuomittiin ainakin 59 vakoilijaa, mutta ketään ei teloitettu.


title: Desantit Suomessa

text: Jatkosodan aikana vuonna 1942 kaksi kuolemaan tuomittua desanttia teki itsemurhan ennen teloittamista, yksi karkasi, kaksi armahdettiin ja kolme kuoli kiinni otettaessa saamiinsa vammoihin. Vuonna 1943 armahdettiin kuusi kuolemaan tuomittua desanttia, yksi teki itsemurhan ja yksi teloitus on epävarma. Vuonna 1944 kolme Lapin sodan aikaista vakoilijaa sai elinkautiset, yksi teki itsemurhan ja yksi armahdettiin.


title: Desantit Suomessa

text: Tuomiot annettiin usein kenttäoikeuksissa, mutta myös Sotaylioikeus käsitteli niitä varsinkin kenttäoikeuksien tuomioista tehtyjen valitusten takia. Se muutti melko usein vakoilusta kenttäoikeudessa annetun kuritushuonerangaistuksen kuolemanrangaistukseksi tai päinvastoin. Kaikissa tapauksissa valituslupaa ei kuitenkaan annettu. Kenttäoikeuden antamat teloitustuomiot pantiin yleensä käytäntöön heti. Alaikäiset tuomittiin usein 12 vuoden vankeuteen mutta myös lyhyempiin rangaistuksiin, ainakin yksi 16-vuotias sai vain 10 vuotta vankeutta. Desantteja avustaneet siviilit saivat myös tätä lyhyempiä rangaistuksia. Rangaistuksiin vaikutti myös vakoilijan halukkuus yhteistyöhön, muutama desantti vaihtoi puolta tai jätettiin kokonaan tuomitsematta. Jotkut vangitut desantit jätettiin jatkosodan perääntymisvaiheessa vankilaan sotatoimialueelle, toiset vapautettiin rauhan tultua suomalaisvankiloista. Osa sai tuomion sotapetoksesta tai yhdistettyjä rangaistuksia vakoilusta ja sotapetoksesta tai sellaisen yrityksistä. Jos desantilla oli venäläinen asepuku, hänet katsottiin tiedustelijaksi ja hänestä tuli sotavanki, mutta tuomioiden linja ei ollut pukeutumisen suhteen yhtenäinen.


title: Lars Sonck

text: Lars Eliel Sonck () oli suomalainen arkkitehti. Häntä pidetään kansallisromanttisen kauden merkittävimpänä arkkitehtina Eliel Saarisen ohella. Jo 1890-luvulla Sonck suunnitteli Ahvenanmaalle hirsirakennuksia ja -huviloita, joiden kansallinen muotokieli erosi aiemmista pitsihuviloista.


title: Lars Sonck

text: Lars Sonckin vanhemmat olivat kirkkoherra Knut Sonck ja Anna Rebecka Nordström. Sonckin ura alkoi 23-vuotiaana, kun hän vuonna 1894 voitti Turun Mikaelinkirkon suunnittelukilpailun. Muita kuuluisia suunnitelmia ovat muun muassa Tampereen Johanneksen kirkko (nyk. Tampereen tuomiokirkko), Kallion kirkko (1912) ja Mikael Agricolan kirkko (1935) Helsingissä, Pyhän Yrjön kirkko (1928) Maarianhaminassa, Kultaranta (1917), josta tuli myöhemmin tasavallan presidentin kesäasunto, Uuno Klamin kesähuvila (1945), Jean Sibeliuksen koti Ainola (1904) sekä Alfred Kordelinin hautakappeli (1921) Raumalla.


title: Lars Sonck

text: Lars Sonckille myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1921 ja Suomen Arkkitehtiliiton kunniajäsenyys 1930.


title: Lars Sonck

text: 1890-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa Sonck suunnitteli mm. Hyvinkään parantolan, kylpylähotellin Loviisaan (Mossebacka), Avelan talon Tornioon ja kansakoulun Kuusankoskelle (Mäkikoulu), Iittalan lasitehtaan johtajan talon, josta myöhemmin tuli Kalvolan kunnantalo sekä veljelleen ns. Vuorelan talon Viitasaarelle. Näissä rakennuksissa on yhteneviä piirteitä Luumäellä sijaitsevan Kotkaniemen kanssa, joka perimätiedon mukaan on Lars Sonckin piirtämä. Myös Pöllyvaaran vuonna 1914 valmistunut näkötorni Kajaanissa oli Sonckin suunnittelema. Torni purettiin vuonna 1949.


title: Lars Sonck

text: Sonck suunnitteli seitsemän vesitornia, joista rakennettiin kaksi, Pietarsaaren vesitorni ja Rauman vesitorni, joka on osa nykyistä tornia.


title: Lars Sonck

text: Lisäksi Sonck piirsi vuonna 1922 muun muassa Sarvilinnan huvilan Kustaviin.


title: Lars Sonck

text: Helsingin Jätkäsaaressa sijaitsevat Sonckin suunnittelemat makasiinirakennukset ovat viime vuosina saaneet uutta elämää: suojeltuun L2-satamamakasiiniin asettui viereen rakennetun Clarion-hotellin kongressikeskus.


title: Palatsiseurakunta

text: Palatsiseurakunta on Tampereella sijaitseva vapaa, kirkkokuntiin kuulumaton kaupunkiseurakunta. Se sai nimensä siitä, että se toimi alun perin entisen elokuvateatteri Kino-Palatsin tiloissa Hämeenkadulla. Palatsiseurakunta perustettiin vuonna 1995. Se on karismaattinen luterilainen kaupunkiseurakunta.


title: Palatsiseurakunta

text: Palatsiseurakunnan johtaja on Jukka Hammarén.


title: Cathedral

text: Cathedral on doom metal -yhtye Englannista. Sen perusti Napalm Death -yhtyeen entinen laulaja Lee Dorrian. Yhtyeen tyyli on vuosien saatossa muuttunut alkuaikojen hitaasta doom metallista enemmän stoner rock -tyyliin.


title: Presbyteeri

text: Presbyteeri ( ) on yksi kristillisen kirkon viroista. Uudessa testamentissa sanalla viitataan paikallisten kristillisten seurakuntien johtajiin. Nykyään sana on synonyymi papille katolisessa kirkossa, ortodoksisessa kirkossa sekä useissa protestanttisissa kirkoissa, kuten luterilaisuudessa ja anglikaanisuudessa. Sanasta tulevat useat nykykielten pappia tarkoittavat sanat, kuten englannin "priest", ranskan "prêtre", ruotsin "präst", ja saksan "Priester".


title: Presbyteeri

text: Vapaissa suunnissa tällä termillä tarkoitetaan maallikkovanhimman virkaa.


title: Presbyteeri

text: Kristinuskon syntyessä johdossa olivat apostolit, muun muassa Pietari. Käytännön avustamistyötä eli köyhien ja sairaiden avustamista varten apostolit perustivat diakonin viran. Kristinuskon levitessä apostolit asettivat seurakuntia johtivia kaitsijoita () kätten päälle panemisella. Nämä kaitsijat jatkoivat uusien kaitsijoiden eli piispojen toimeen asettamista. Uudessa testamentissa tästä on esimerkkinä Timoteus, jonka tehtävä oli nimittää uudet kaitsijat ja muut seurakunnan johtohenkilöt. Kaitsijat olivat siis apostolien tehtävän perillisiä, ja heidän tehtävästään syntyi piispan virka jo varsin varhain.


title: Presbyteeri

text: Presbyteerin virka perustettiin avustamaan piispaa opetuksessa, kasteissa ja seurakunnan johtamisessa. Paikallista seurakuntaa johti piispa. Apostolien teoissa kerrotaan, että Paavali ja Barnabas nimittivät presbyteerit seurakuntiin, jotka he perustivat Galatiaan. Samoin kirjeessä Titukselle annetaan hänelle oikeus asettaa seurakuntiin presbyteerit "jokaiseen (Kreetan) kaupunkiin".


title: Presbyteeri

text: Uuden testamentin jälkeissä kirjoituksissa on myös useita mainintoja presbyteereistä. Rooman piispa Kleemensin kirjeessä korinttilaisille vuodelta 96 on maininta siitä, että seurakuntalaiset syrjäyttivät omat presbyteerinsä. Kirjeen lopussa hän kirjoittaa: "Mutta te, kapinan alkuunpanijat, olkaa kuuliaiset presbytereille, notkistakaa sydämenne polvet ja antakaa kurittaa itsenne mielenmuutokseen." Polykarpos Smyrnalainen nuhtelee kirjeessään filippiläisille heidän seurakuntansa presbyteerin Valensin ja hänen vaimonsa lankeemusta.


title: Presbyteeri

text: Ignatios Antiokialaisen teologia ajoitukseensa (100-luku) nähden korkeaa: "Mutta teidän rukouksenne on tekevä minut täydelliseksi Jumalaa varten, jotta saavuttaisin sen osan, joka minulle on armossa tullut, kun panin turvani evankeliumiin niin kuin Jeesuksen ilmestymiseen lihassa ja apostoleihin niin kuin kirkon presbyteereihin."


title: Presbyteeri

text: Varhaisen kirkon presbyteerin virka on sama kuin ortodoksisen ja katolisen kirkon papin virka.


title: Presbyteeri

text: Helluntaiseurakunta ja reformoitu kirkko kutsuvat itseään presbyteerisiksi, koska niitä johtavat maallikkovanhimmat. Näiden kirkkojen tulkinnan mukaan presbyteerit olivat ehdottomasti vain maallikoita, jotka olivat johtoasemassa varhaisessa kirkossa.


title: Presbyteeri

text: Nykyään termi liittyy myös reformoituun kirkkoon. Useimmissa reformoiduissa kirkkokunnissa on vallalla "presbyteerinen kirkkojärjestys", jossa maallikot, joita kutsutaan presbyteereiksi, toimivat samanarvoisina pappien kanssa kirkollisissa hallintoelimissä, "presbyteerioissa". Skotlannissa ja Yhdysvalloissa kutsutaan reformoitua kirkkoa presbyteriaaniseksi kirkoksi. Anglikaaninen kirkko tunnetaan Yhdysvalloissa nimellä episkopaalinen kirkko.


title: Geneettinen materiaali

text: Geneettinen materiaali on ainetta, johon elävän organismin geneettinen eli perinnöllinen informaatio on varastoitu. Kaikkien tunnettujen eliöiden geneettinen materiaali on deoksyribonukleiinihappoa eli DNA:ta tai ribonukleiinihappoa eli RNA:ta.


title: Geneettinen materiaali

text: Joidenkin keinotekoisten elämänmuotojen geneettisenä materiaalina voidaan pitää tietokoneen muistia tai muuta digitaalista tiedonvarastointimuotoa.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Ignalinan ydinvoimalaitos on Liettuan koillisosissa sijaitseva, nyttemmin suljettu ydinvoimala, joka oli toiminnassa vuosina 1983–2009. Se oli maan ainoa ydinvoimala.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Laitos sijaitsee Visaginasissa, noin 15 kilometrin päässä Ignalinan kaupungista. Voimalasta on alle viisi kilometriä Valko-Venäjän ja alle kahdeksan kilometriä Latvian rajalle.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Voimalaan kuuluu kaksi RBMK-tyyppistä reaktoria, jotka valmistuivat vuosina 1983 ja 1987. Voimalan reaktori RBMK-1500 on samantyyppinen kuin Tšernobylin ydinvoimalaitos, vesijäähdytteinen ja grafiittihidastimia käyttävä. Reaktorityyppi RBMK-1500 oli 1 500 megawatin sähkötehollaan aikoinaan maailman suuritehoisin. Ignalinan sulkeminen oli yksi Liettuan EU-jäsenyyden ehdoista. Ykkösreaktori suljettiin vuoden 2004 lopussa ja 2-reaktori vuoden 2009 lopussa.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Ignalinan ydinvoimala perustettiin alun perin osaksi koko läntisen Neuvostoliiton energiajärjestelmää. Voimalalaitoksen rakentamistöiden valmistelu aloitettiin vuonna 1974. Varsinaiset maansiirtotyöt ykkösyksikön osalta aloitettiin maaliskuussa 1978 ja valmistuivat seuraavana syksynä. Vuoden 1980 syksynä aikana myös yksikkö 2:n maansiirtotyöt saatiin valmiiksi. Yksikkö 1 saatiin toimintakuntoon vuoden 1983 loppuun mennessä. Samaan aikaan päätettiin aloittaa kolmosyksikön rakentaminen.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Vuonna 1986 tapahtuneen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen Neuvostoliiton hallitus päätti Liettuan pyynnöstä keskeyttää kolmosyksikön rakentamisen. Kakkosyksikön luovutus tuotantokäyttöön siirtyi vuoteen 1987. Vuonna 1989 kolmosyksikön loppurakentamisesta luovuttiin. Onnettomuuden jälkeen RBMK-reaktoreiden turvallisuutta on kuitenkin parannettu alkuperäisiin suunnitelmiin nähden.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Liettuan valtiosta tuli voimalaitoksen omistaja itsenäistymisen jälkeen vuonna 1991. Ignalinan sulkeminen oli yksi avainkysymyksistä Liettuan EU-jäsenneuvotteluissa. Vuonna 2000 päätettiin Ignalinan ykkösreaktorin sulkemisesta vuonna 2005 ja kakkosreaktorin sulkemisesta vuonna 2009. Viimeinen reaktori suljettiin 31. joulukuuta 2009.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Voimala tuotti noin 70 prosenttia Liettuan sähköenergiantarpeesta. Sulkemisen jälkeen maasta tuli riippuvainen fossiilisista polttoaineista, joista puolet joudutaan tuomaan Venäjältä.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Toimintavuotensa aikana Ignalinan ydinvoimala tuotti kahdella yksiköllään yhteensä noin 307,9 miljardia kWh sähköä. Tästä 2004 suljetun ykkösyksikön osuus oli noin 136,9 miljardia kWh ja 2009 suljetun kakkosyksikön noin 170,2 miljardia kWh.


title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Liettualla on ollut halu rakentaa Ignalinan tilalle korvaava, nykyaikaisempi ja turvallisempi voimalaitos, mutta valtion taloustilanne on rajoittanut hankkeen etenemistä. Liettua on neuvotellut uuden ydinvoimalan rakentamisesta länsimaiden kanssa. Viro, Latvia, Liettua ja Puola allekirjoittivat joulukuussa 2006 sopimuksen uuden ydinvoimalan rakentamisesta, mutta sopimus kaatui Liettuan lisättyä osuuttaan siinä. Liettuan tavoitteena oli rakentaa uusi ydinvoimala vuoteen 2018 mennessä.


title: Mars Exploration Rover

text: Mars Exploration Rover (MER)-kulkijat ovat NASAn kaksi Mars-mönkijää, jotka laukaistiin 10. kesäkuuta ja 8. heinäkuuta 2003. Nämä kulkijat laskeutuivat Marsiin 4. ja 24. tammikuuta 2004. Kulkijoiden nimet ovat "Spirit" ja "Opportunity". Ne tarkoittavat henkeä ja mahdollisuutta.


title: Mars Exploration Rover

text: Maahan jätettiin kulkijoiden kaksoiskappale, jolla voidaan kehdä kokeita esim. hätätilanteissa. Sitä on kevennetty niin, että sen paino vastaa Marsissa olevien kulkijoiden painoa.


title: Mars Exploration Rover

text: Kulkijoiden nimet ovat peräisin Yhdysvalloissa järjestetystä nimikisasta. Yli 10 000 ehdotuksen joukosta 9-vuotiaan Sofi Collisin nimiehdotukset voittivat.


title: Mars Exploration Rover

text: Kulkijoiden alkuperäiseksi toiminta-ajaksi suunniteltiin 90 vuorokautta eli noin kolmea kuukautta, mutta ne ovat edelleen toiminnassa yli kymmenen vuoden toiminnan jälkeen. Spirit-kulkija on tosin juuttunut hiekkaan eikä pysty enää liikkumaan.


title: Mars Exploration Rover

text: 26. marraskuuta 2011 NASA laukaisi onnistuneesti "Curiosity"-mönkijän kohti Marsia osana NASAn Mars Science Laboratory missiota.


title: Luu

text: Luu (, mon. "ossa") on hyvin kovaa ja kestävää, pitkälle erikoistunutta sidekudosta. Luukudoksesta koostuvat luut muodostavat selkärankaisilla sisäisen tukirangan eli luurangon. Luut kiinnittyvät yleensä toisiinsa nivelin. Luun sisällä on pehmeä luuydin, jossa muodostuu verisoluja.


title: Luu

text: Luusta on valmistettu esineitä jo muinoin. Norsunluu on ollut arvokas raaka-aine. Luita on käytetty myös taikuuteen.


title: Luu

text: Luilla on useita tehtäviä. Ne toimivat elimistön tukirankana, suojaavat sisäelimiä, mahdollistavat liikkumisen, tuottavat verisoluja, varastoivat mineraalisuoloja (kalsiumia, fosforia ja magnesiumia) ja osallistuvat mineraaliaineenvaihduntaan.


title: Luu

text: Luut voidaan jakaa muotonsa perusteella pitkiin ("os longum", esimerkiksi värttinäluu), lyhyisiin ("os breve"), litteisiin ("os planum", esimerkiksi rintalasta) ja epäsäännöllisiin (esimerkiksi selkänikama).


title: Luu

text: Pitkistä luista voi erottaa pääosan (epifyysi, "epiphysis") ja varren (diafyysi, "diaphysis") sekä näiden välisen metafyysin ("metaphysis").


title: Luu

text: Yksittäinen luu on mytologiassa voimakas taikaväline. Arpa on tietäjän taikakalu, luu, joka pudotetaan rummun kalvolle. Siitä, mihin paikkaan ja asentoon arpa jää rummulle, ennustetaan esimerkiksi tulevia tapahtumia.


title: Luu

text: Sen jälkeen kun luuydin on maatunut, muodostaa luuytimen täyttämä tila pitkiin luihin tyhjän putken. Tämän putken vuoksi luut on koettu osoittamisen tai tuijottamisen välineeksi taikka vaarallisia voimia suuntaaviksi. Saamelaiset ovat rikkoneet luut ennen niiden jättämistä maastoon, ettei paha silmä olisi voinut katsoa niiden läpi. Australian aboriginaalit ovat uskoneet voivansa kirota jonkun kuolemaan tai sairastumaan taikka vaikkapa auton hajoamaan osoittamalla tätä luulla.


title: Luu

text: Vuonna 1995 löydettiin Sloveniasta luuesine, jota arvellaan neandertalinihmisten valmistamaksi soittimeksi. Luolakarhunluisen esineen iäksi on arvioitu 50 000 vuotta. Myöhemmin luusta on kuitenkin varmuudella tehty soittimia.


title: Luu

text: Raaka-aineena käytettävä norsunluu ja mursunluu on peräisin syöksyhampaista. Syöksyhampaaseen on helppo työstää pikkutarkkoja yksityiskohtia, ja siitä tehdyt esineet ovat suhteellisen kestäviä. Norsunluu ja mursunluu ovat olleet kalliita ja hienona pidettyjä valmistusaineita. Usein niistä on tehty uskonnollista esineistöä kuten jumalten kuvia ja krusifikseja sekä esimerkiksi shakkinappuloita, soittimien koskettimia ja hienojen salonkipistoolien kahvoja.


title: Luu

text: Ihmiselle syömäkelpoista luussa on lähinnä luuydin. Monet petoeläimet eivät saa luuydintä esiin, mutta jo nykyihmisen edeltäjät oppivat murskaamaan luita kiviesineillä, vaikka ne ovatkin betonia vahvempia. Luuydinravintoa pidetään mahdollisena osasyynä ihmisten esivanhempien aivojen kehitykseen nykyihmisen tasolle.


Kadonneen kirjaston vartijat ja muita Don Rosan parhaita (ISBN 951-875-983-9) on Jukka Heiskasen ja Riku Perälän toimittama, maailman ensimmäinen Don Rosan sarjoista koostettu kovakantinen kokoelma.


title: Kadonneen kirjaston vartijat ja muita Don Rosan parhaita

text: Kirja koostuu Don Rosan alkupuheesta, Jukka Lindforsin "Don Rosan suuret ankkatarinat" -esittelystä ja itse Don Rosan Aku Ankka -sarjakuvista, joista jokaiseen on liitetty Rosan omat kommentit kustakin tarinasta. Yhteensä kirjassa on 174 sivua.


text: Kirjan ensimmäisen oranssikantisen painoksen julkaisi Helsinki Media vuonna 1995. Se kuitenkin myytiin loppuun, ja suuren kysynnän vuoksi kirjasta julkaistiin uusi punakantinen painos. Yhteensä painoksia on toistaiseksi tullut kuusi. Ensijulkaisun yhteydessä julkaistiin myös sadan kappaleen nahkakantinen erikoispainos.


text: Kirjan tarinoista ainoastaan nimikkotarinaa "Kadonneen kirjaston vartijat" ei ollut aikaisemmin julkaistu Suomessa, mutta on sen jälkeen julkaistu Aku Ankassa 44/2003.


title: Murhasta tuli totta

text: Murhasta tuli totta () on vuosina 1984–1996 esitetty yhdysvaltalainen etsiväsarja, jonka pääosassa oli J. B. Fletcheriä esittänyt Angela Lansbury. Sarjasta tehtiin myöhemmin televisioelokuvia vuoteen 2003 saakka. Suomessa sarjaa on esittänyt Kolmoskanava, Yle TV1 ja MTV3 Sarja.


title: Murhasta tuli totta

text: Päähenkilö Jessica Fletcher on leski ja entinen opettaja, joka vanhoilla päivillään on alkanut kirjoittaa menestystä saaneita murhamysteeriromaaneja. Usein Jessica itse joutuu murhien ja salaperäisten tapahtumien keskelle, ja hänen on ratkaistava tapaukset joko poliisin avustamana tai itsenäisesti selvittäen. Jessican apuna ovat useissa jaksoissa hänen mainelaisessa kotikylässään Cabot Covessa asuvat ystävänsä, joihin kuuluvat muun muassa lääkäri Seth Hazlitt, seriffi Amos Tupper ja myöhemmin uudeksi seriffiksi saapunut Mort Metzger. Myös muita Jessican ystäviä ja sukulaisia on nähty sarjassa.


title: Murhasta tuli totta

text: "Murhasta tuli totta" sai laajan yleisön ja oli useiden vuosien ajan yksi television pitkäaikaisemmista etsiväsarjoista. Sarjaa tuotettiin 264 jakson verran vuosina 1984–1996, ja lisäksi sen pohjalta on tehty neljä tv-elokuvaa vuosina 1997–2003. Sarjan monien kausien aikana siinä vieraili useita tunnettuja näyttelijöitä.


title: Murhasta tuli totta

text: Vaikka Angela Lansbury oli sarjan tähti, hän sai välillä irrottautua kuvauksista, jolloin Jessica Fletcherin sijasta joku hänen ystävistään toimi rikosten selvittäjänä. Yksi näistä hahmoista oli näyttelijä Jerry Orbachin esittämä yksityisetsivä Harry McGraw. Harryn hahmosta tuli niin suosittu, että hän sai oman lyhytaikaisen tv-sarjan "The Law & Harry McGraw".


title: Gobintylli

text: Gobintylli ("Charadrius veredus") on kurmitsojen heimoon kuuluva kahlaajalintu. Lajin nimesi John Gould vuonna 1848.


title: Gobintylli

text:
Gobintyllillä on valkea pää ja kaula, punaruskea rinta, hiekanruskeat siivet ja selkä.
Sen voi sekoittaa kaspiantylliin. Linnun pituus on 22–25 cm ja paino 50 g.


title: Gobintylli

text: Gobintylli pesii Gobin autiomaan laitamilla, Pohjois-Kiinan ja Mongolian aroilla ja talvehtii Luoteis-Australiassa syys-maaliskuussa. Maailman populaation kooksi arvioidaan 70 000 yksilöä. Se on Suomessa ja koko Euroopassa äärimmäisen harvinainen. Suomen ja Länsi-Palearktisen alueen ensimmäinen yksilö nähtiin vuonna 2003 Ilmajoella.


title: Gobintylli

text: Pesii aroilla, suola-aavikoilla ja muilla kuivilla avomailla. Muuttoaikoina tavataan monenlaisilla avomailla ja rannoilla. Talvehtimisalueina suosii sisämaan tasaisia matalaruohoisia avomaita, esimerkiksi laitumia.


title: Gobintylli

text: Pesintä huhti-kesäkuussa.


title: Gobintylli

text: Syö maasta kaivelemiaan hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.


title: Crystal Blaze

text: Crystal Blaze oli suomalainen metalliyhtye, joka aloitti vuonna 1995 tavallisella power metalilla Guardian Force -nimen alla. Vuosien varrella yhtyeellä on ollut kokoonpanomuutoksia ja nykyinen kokoonpano alkoi muodostua vuonna 2001, kun Lauri Koskenniemi ja Lari Sorvo liittyivät perustajajäsenten Max Obstbaumin, Mikael Grönroosin ja Gustaf Standertskjöldin mukaan. Eerik Purdon liittyi yhtyeeseen vuonna 2004. Kun yhtye keikkaili ja levytti nimellä Crystal Blaze, myös musiikkityyli muuttui, sillä yhtye ei ujostellut musiikkilajien sekoittamista metallin kanssa. Crystal Blazen ensimmäinen demo, "Dreams", julkaistiin vuonna 2004. Yhtyeen toinen demo, "The Punishment", julkaistiin vuonna 2006. Alkuvuodesta 2007 yksi perustajajäsenistä, rumpali Gustaf Standertskjöld, erosi yhtyeestä. Kesällä 2007 Crystal Blaze voitti Wacken Metal Battlen Suomen osakilpailun ja pääsi esiintymään Wacken Open Air festivaalille Saksaan. Alkuvuodesta 2008 Crystal Blaze julkaisi kolmannen demonsa, joka kulkee nimellä "Beneath the Sands". Samaan aikaan yhtye julkisti uuden rumpalinsa, Juhana Karlssonin, joka vaikuttaa myös Amoralissa. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2009. Grönroos, Koskenniemi, Karlsson ja Sorvo vaikuttavat nykypäivänä Shear -nimisessä yhtyeessä.


title: Benedictus XI

text: Paavi Benedictus XI syntymänimeltään Nicholas Boccasini, (1240 – 7. heinäkuuta 1304) oli paavina 22. lokakuuta 1303 – 7. heinäkuuta 1304. Benedictus XI oli dominikaani.


title: Benedictus XI

text: Vaikka hän olikin kardinaalina ollessaan puolustanut edeltäjäänsä Bonifatius VIII:aa, hän vapautti Ranskan kuninkaan Filip IV:n pannasta. Hän kuitenkin julisti 7. kesäkuuta 1304 pannaan Filip IV:n kanslerin Guillaume de Nogaret'n sekä kaikki italialaiset, jotka olivat avustaneet Bonifacius VIII:n vangitsemisessa. Benedictus XI:n äkillisen kuoleman on epäilty olleen Nogaret'n järjestämä murha.


title: Kaspiantylli

text: Kaspiantylli ("Charadrius asiaticus") on kurmitsojen heimoon kuuluva kahlaajalintu. Lajin nimesi ja kuvaili Peter Simon Pallas 1773.


title: Kaspiantylli

text: Linnun pituus on 18-20 cm, siipien kärkiväli 55-61 cm ja paino 59-91 g. Kaspiantylli on vähän isompi kuin kotoinen tyllimme, ja muistuttaa aavikko- ja ylänkötylliä ulkonäöltään. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Kaspiantylli

text: Kaspiantylli pesii Keski-Aasiassa Kaspianmeren pohjois- ja itäpuolella. Maailman populaation koko on 40 000–55 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii itäisessä ja eteläisessä Afrikassa. Muuttomatkoillaan se joskus harhautuu Länsi-Eurooppaan. Suomessa kaspiantylli on havaittu kahdesti; Rovaniemellä lokakuussa 2005 ja Porissa maaliskuussa 2014.


title: Kaspiantylli

text: Kaspiantylli viihtyy avoimella ruohikkomaalla niin pesimä- kuin talvehtimisalueellaan.


title: Kaspiantylli

text: Pesii yksittäisparein tai pienissä yhdyskunnissa, joissa on 10-25 paria. Kaspiantylli munii kolme munaa maahan rakennettuun pesään. Sekä naaras että koiras hautovat, ilmeisesti öisin vain naaras. Sukukypsä todennäköisesti 2-vuotiaana.


title: Kaspiantylli

text: Kaspiantylli on hyönteissyöjä, joka voi syödä myös muita pieniä selkärangattomia ja siemeniä.


Sammon salaisuus ja muita Don Rosan parhaita (ISBN 951-32-0702-1) on Helsinki Median (nykyinen Sanoma Magazines Finland) marraskuussa 1999 julkaisema Don Rosan Aku Ankka-sarjakuvien kokoelma.


title: Sammon salaisuus ja muita Don Rosan parhaita

text: Kokoelmassa on yhteensä 192 sivua, ja se koostuu Don Rosan esipuheesta, varsinaisista tarinoista, sekä Rosan kommenteista kuhunkin tarinaan. Sen ovat toimittaneet Jukka Heiskanen, Riku Perälä ja Elina Toppari. Kokoelman ensipainoksen yhteydessä julkaistiin sadan kappaleen nahkakantinen erikoispainos, jonka nimilehdellä on Don Rosan piirros – numeroissa 1–20 värillinen ja numeroissa 21–100 mustavalkoinen.


text: Kokoelma sai ilmestyessään runsaasti julkisuutta Kalevalaan liittyvän johtotarinan, "Sammon salaisuuden", vuoksi. Tarinaan liittyi myös kirjan kansikuva, joka on Disney-hahmoilla höystetty versio Akseli Gallen-Kallelan "Sammon puolustus" -teoksesta. Kokoelmasta tuli myös myyntimenestys. Ensimmäinen 15 000 kappaleen painos myytiin nopeasti loppuun, ja jouluun mennessä kokoelmaa oli myyty jo 40 000 kappaletta. Syyskuuhun 2010 mennessä kokoelmasta oli julkaistu jo kymmenen painosta.


text: Rosa kävi 10.–13. marraskuuta 1999 viidettä kertaa Suomessa juhlistamassa kokoelman julkaisua. Hän jakoi yhteensä tuhansia nimikirjoituksia kolmessa liikkeessä Tampereella, kahdessa Turussa, kuudessa Helsingissä ja yhdessä Vantaalla. Samalla hän antoi useita haastatteluja lehdissä, sekä televisio- ja radiokanavilla.


title: Jääkuikka

text: Jääkuikka "(Gavia adamsii)" on kuikista suurin.


title: Jääkuikka

text: Jääkuikan väritys on musta-valkokirjava: pää on musta, vatsapuoli valkea ja vartalo mustan ja valkean kuvioima. Nokka on banaaninkeltainen. Lajin pituus on noin 77–90 cm, siipien kärkiväli 135–150 cm ja paino 5,8 kiloa.


title: Jääkuikka

text: Jääkuikka pesii Siperiassa, Alaskassa ja Kanadassa ja talvehtii Norjan rannikolla, Japanin ja Kamtshatkan välisellä merialueella sekä Pohjois-Amerikan länsirannikolla. Venäjän Euroopan puoleisessa osassa pesii 50-100 paria. Suomessa jääkuikka on keväisin ja syksyisin erittäin vähälukuinen läpimuuttaja ja talvella hyvin harvinainen vieras. Vuosittain Suomessa tavataan joitain kymmeniä jääkuikkia, pääosin Suomenlahden ja Pohjanlahden rannikoilla huhti-toukokuussa.


title: Jääkuikka

text: Pohjois-Amerikan populaatio on kooltaan noin 16 000 yksilöä.


title: Jääkuikka

text: Puuton tundra; sekä merenrannikoilla, isoilla järvillä että jokien suistoissa.


title: Jääkuikka

text: Pesä on maassa. Molemmat emot hautovat kahta munaa 4 viikkoa. Poikaset viipyvät pesässä 3 päivää, minkä jälkeen ne lähtevät emojen mukana uimaan. Emot ruokkivat poikasia 1½ kuukautta. Sukukypsä 4–5-vuotiaana.


title: Jääkuikka

text: Jääkuikka syö kalaa.


title: Tundrakuikka

text: Tundrakuikka ("Gavia pacifica") on pieni holarktinen kuikka.


title: Tundrakuikka

text: Tundrakuikka on hyvin samankaltainen kuin tavallinen kuikka ja luokiteltiin aiemmin sen alalajiksi. Pää on sirompi, reidellä vähemmän valkeaa ja kurkussa erilainen sävy. Linnun pituus on 60–68 cm ja siipiväli 95–115 cm. Painoa on koiraalla 1 135–2 450 g ja naaraalla 990–2 038 g, joten se on hieman kaakkuria kookkaampi.


title: Tundrakuikka

text:
Tundrakuikka pesii Alaskassa ja Pohjois-Kanadassa, idässä aina Baffininsaarelle asti, sekä Venäjällä Lenan itäpuolella ja talvehtii Tyynenmeren rannikolla. Tundrakuikka on tavattu Suomessa marraskuussa 2010.
Tundrakuikka syö kalaa.


title: Amerikanvesipääsky

text: Amerikanvesipääsky ("Phalaropus tricolor") on suurin vesipääskyistä. Suomessa se on suurharvinaisuus. Ensimmäinen havainto on vuodelta 1973, sen jälkeen neljä muuta havaintoa. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1819 ja antoi sille englanninkielisen nimen "Wilson's Phalarope" Alexander Wilsonin kunniaksi.


title: Amerikanvesipääsky

text: Amerikanvesipääsky on noin 23 cm pitkä, siipien kärkiväli on 39-43 cm ja paino 30-70 g. Se on kooltaan 20 % suurempi kuin vesipääsky ja höyhenpuvultaan eri värinen. Sukupuolet ovat kesäpuvussa erivärisiä, naaras on värikkäämpi ja suurempi.


title: Amerikanvesipääsky

text: Amerikanvesipääsky pesii preerioilla Kanadan ja Yhdysvaltojen länsiosassa, ja talvehtii Etelä-Amerikassa Perusta Argentiinaan. Joskus se eksyy muuttomatkoillaan Eurooppaan. Maailman populaation koko on noin 1,5 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen.


title: Amerikanvesipääsky

text: Amerikanvesipääsky pesii kosteilla niityillä, laitumilla ja heinäpelloilla sekä lampien ja järvien rantaniityillä. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla se viihtyy yleensä sisävesillä, mielellään suolajärvillä, joskus myös rannikoilla.


title: Amerikanvesipääsky

text: Naaras munii 3 tai 4 munaa maassa olevaan pesään. Koiras huolehtii hautomisesta ja poikueen hoidosta naaraan lähtiessä muuttomatkalle. Poikaset ovat pesäpakoisia ja ne etsivät itse ruokansa.


title: Amerikanvesipääsky

text: Etsii ruokansa uimalla pientä ympyrää matalassa vedessä, jolloin syntyvä pyörre nostaa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia pintaan.


title: Isovesipääsky

text: Isovesipääsky "(Phalaropus fulicaria)" on arktisten alueiden kahlaajalintulaji. Suomessa sitä tavataan satunnaisesti, ei edes vuosittain. Se vaikuttaa usein pelottomalta ja päästää ihmisen varsin lähelle.


title: Isovesipääsky

text:
Nokka on suora ja paksumpi kuin vesipääskyllä. Naaras on isompi ja värikkäämpi kuin koiras.
Pituus on 20-23 cm, siipien kärkiväli 35-40 cm, paino 35-70 g.


title: Isovesipääsky

text: Isovesipääsky pesii Euraasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisimmissa osissa, Euroopassa Islannissa ja Huippuvuorilla. Maailman populaation koko on 1–1,9 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Se muuttaa meriä pitkin trooppisille merialueille talveksi. Pääosa kannasta viettää talvensa planktonrikkailla vesillä Atlantilla Afrikan länsipuolella ja Tyynellämerellä Etelä-Amerikan länsipuolella.


title: Isovesipääsky

text: Isovesipääsky pesii rannikolla kostealla tundralla tai joskus myös kuivemmilla alueilla, mutta aina makean veden tai murtoveden läheisyydessä.


title: Isovesipääsky

text: Isovesipääsky tekee pesänsä veden ympäröimään mättääseen. Lajin sukupuoliroolit ovat käänteiset. Kirkkaamman väriset naaraat kokoontuvat kosimaan koiraita, jotka ne jättävät munien munimisen jälkeen hautomaan ja hoitamaan poikaset.


title: Isovesipääsky

text: Pääasiassa hyönteisplankton, poikkeuksellisesti myös siemeniä.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azur (lyhenne PACA, provensaaliksi "Provença-Aups-Còsta d’Azur") on Ranskan hallintoalue, jonka muodostaa kuusi departementtia: Alpes-de-Haute-Provence, Alpes Maritimes, Bouches-du-Rhône, Hautes-Alpes, Var ja Vaucluse. Alueen hallintopääkaupunki on Marseille. Pinta-alaltaan 31 400 km² suuruisella alueella asuu vuoden 2007 tietojen mukaan 4 864 015 asukasta. PACAn alue sijaitsee Ranskan kaakkoiskulmassa, ja se rajoittuu idässä Italian rajaan, lännessä Languedoc-Roussillonin alueeseen, pohjoisessa Rhône-Alpesin alueeseen ja etelässä Välimereen.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Nykyinen Provence-Alpes-Côte d’Azur käsittää suunnilleen historiallisen Provencen maakunnan sekä Ranskaan vuonna 1860 liitetyn Nizzan kreivikunnan alueen (Comté de Nice). Hallintoalueen nimi on muodostettu yhdistämällä Provencen nimeen Alppien ranskankielinen nimi "Alpes" sekä Ranskan Rivierasta käytetty nimitys "Côte d’Azur" (atsuurirannikko).


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Varhaisimmat merkit ihmisestä Provencen alueelta on löydetty Grotte de l’Observatoiresta nykyisen Monacon alueelta, josta löydetyt luusta tehdyt työkalut ovat ajoitettu ajankohtaan 1 000 000 eaa. Tulen käytöstä on löydetty merkkejä Nizzasta 400 000 vuoden takaa. 60 000 vuotta sitten Rivieran alueella asui neandertalinihmisiä, ja "Homo sapiens" ilmaantui alueelle noin 30 000 vuotta sitten. Tuohon ajankohtaan on ajoitettu myös esimerkiksi Cosquer'n luolan luolamaalaukset. Ensimmäiset "borie"-nimellä tunnetut kiviasumukset rakennettiin 3 500 eaa. Alueella asui liguureja ja heidän jälkeensä alueelle tulleita kelttejä.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: 600-luvulla eaa. alueelle saapui kreikkalaisia kauppiaita. Tarinan mukaan kreikkalaisia johtanut Protis-niminen mies nai paikallisen päällikön Gyptis-nimisen tyttären ja sai päälliköltä lahjaksi maa-alueen, jolle muodostui myöhemmin Marseille. Kreikkalaisten tulo kehitti paikallista yhteiskuntaa vakaammaksi. 218 eaa. Hannibal kulki alueen halki hyökätessään Alppien kautta Rooman valtakuntaan. 118 eaa. roomalaiset auttoivat paikallisia kreikkalaisia kelttejä ja liguureja vastaan. Roomalaisten valta alueella kasvoi, ja vuonna 121 eaa. perustettiin Aquae Sextiae eli nykyinen Aix-en-Provence. Vuonna 118 eaa. perustettiin Provincian provinssi, joka oli ensimmäinen roomalaisten provinssi Gallian alueella. Roomalaisten suhteet paikallisiin olivat pääasiassa hyvät, ja alue rikastui merkittävissä määrin. Rooman valtakauden aikana Nîmesistä ja Arlesista kehittyi Italian ulkopuolisen Rooman merkittävimpiä kaupunkeja. Tarinan mukaan kristinusko tuli alueelle jo 40-luvulla jaa., kun Magdalan Maria saapui Palestiinasta veneellä paikkaan, joka tunnetaan nykyisin nimellä Saintes-Maries-de-la-Mer. Rooman valtakausi alueella päättyi visigoottien vallattua Languedocin ja Länsi-Rooman luhistuttua vuonna 476.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Rooman valtakauden aikainen rikkaus alkoi hävitä Rooman luhistumisen myötä. Provence päätyi frankeille vuonna 536. Kaarle Martel kukisti frankkeja vastustaneet kapinat verisesti vuosina 737–739. Saraseenit aloittivat hyökkäykset alueelle 800-luvulla, ja samalla vuosisadalla muodostettiin itsenäinen Provencen kuningaskunta. Kunigaskunta jaettiin vuonna 949 neljään kreivikuntaan. Vuodesta 1032 Provence oli osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa, mutta käytännössä sitä hallitsevat kreivit olivat itsenäisiä. Saraseenit voitettiin La Garde-Freinetissä vuonna 974, ja Aixistä tuli Provencen pääkaupunki vuonna 1186. Anjoun suku nousi valtaan Provencessa Kaarle I:n avioiduttua paikallisen vallanperijätär Béatricen kanssa vuonna 1246. Vuonna 1309 paavinistuin siirtyi sotien vaivaamasta Italiasta Provencen Avignoniin. Vuodesta 1309 vuoteen 1377 Avignonissa hallitsi seitsemän paavia, ja kun Italiassa valittiin uusi paavi, paikalliset kardinaalit valitsivat oman vastapaavinsa vuonna 1378. Alkanut skisma kesti aina viimeisen vastapaavin kauden loppuun vuoteen 1403.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Vuonna 1434 valtaan nousseen René I:n valtakautta pidetään Provencen kulta-aikana. Taide ja kulttuuri kukoistivat, ja Avignoniin avattiin flaamilaisvaikuitteinen koulu. René I:n kuoleman jälkeen Provence joutui kuitenkin Ranskan vallan alaisuuteen, mikä vahvistettiin alueiden unionina vuonna 1486. Vuonna 1496 perustettiin Toulon laivaston sotasatamaksi. Kaarle V hyökkäsi alueelle useaan otteeseen vuosina 1524–1536, ja myöhemmin sitä hävittivät uskonsodat. Esimerkiksi Luberonin kylissä järjestettiin protestanttien massamurhia vuonna 1545. Uskonsodat päättyivät vasta vuonna 1598, ja niiden seurauksena monet kirkot ja niiden esineistö tuhoutuivat.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: 1600- ja 1700-luvuilla paikallinen identiteetti alkoi korvautua ranskalaisella. Kaupungit kasvoivat ja talous kehittyi. Ranska valloitti Nizzan kaupungin Savoijilta 1691, mutta palautti sen vuonna 1696. Vuonna 1720 Marseillessa puhkesi kulkutauti, joka sen eristämisyrityksistä huolimatta levisi pian Aixiin, Arlesiin ja Touloniin. Kulkutauti surmasi arviolta puolet Marseillen väestöstä. Ranskan suuri vallankumous alkoi vuonna 1789, ja vuonna 1791 Ranska valloitti Avignonin ja Comtat Venaissin. Napoleon Bonaparte nousi tunnetuksi hänen voitettuaan brittijoukot Toulonin taistelussa vuonna 1793.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: 1800-luvulla Provencen alue alkoi tulla tunnetuksi ulkomaisten matkailijoiden ja taiteilijoiden keskuudessa. Keskeinen turistikohde oli Nizza, jonne rakennettiin nopeasti huviloita ja muita turisteille tarkoitettuja tiloja. Frédéric Mistral aloitti Félibridge-kulttuurikoulujen toiminnan vuonna 1854 provencelaisen kulttuurin säilyttämiseksi. Nizzassa äänestettiin Ranskaan liittymisen puolesta vuonna 1860, ja Monaco myi Roquebrunen ja Mentonin Ranskalle vuonna 1861. Marseillesta tuli keskeinen kauppapaikka Suezin kanavan avaamisen myötä vuonna 1869. Vuonna 1909 Bouches-du-Rhônessa tapahtunut maanjäristys teki merkittävää tuhoa.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Ensimmäinen maailmansota aiheutti talouden laskusuhdanteen, mutta alue elpyi turistien palaamisen myötä sodan jälkeen. Nizzan lisäksi Cannes oli noussut turismin keskukseksi. Toisessa maailmansodassa Natsi-Saksa valloitti Ranskan pohjoisosan, ja eteläosat jäivät miehittämättömiksi Vichyn Ranskan alaisuuteen. Italialaiset miehittivät kuitenkin alueita Provencen itäosissa. Saksalaiset miehittivät Ranskan eteläosatkin vuonna 1942, ja ranskalaiset upottivat jäljellä olleen laivastonsa Toulonin satamaan. Provencessa järjestettiin vastarintaliike, ja se vapautettiin vuonna 1944, kun yhdysvaltalaiset ja vapaan Ranskan joukot nousivat maihin lähellä Saint-Tropezia.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Turismi palasi jälleen alueelle sodan päätyttyä. 1960-luvulla alkoi Pohjois-Afrikkalaisten massiivinen muuttoaalto alueelle, mikä on sittemmin johtanut jännitteisiin. Algerian sodan seurauksena alueelle muutti myös sieltä paenneita ranskalaisia siirtolaisia. Liikennettä on kehitetty Marseillessa avatulla metroverkolla ja TGV-yhteydellä Pariisiin. Vuonna 1990 Nizzan pormestari Jacues Médecin pakeni Uruguayhyn korruptiosyytteiden takia.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtajana toimii sosialistisen puolueen edustaja Michel Vauzelle. Hänet valittiin virkaansa ensimmäisen kerran vuonna 1998, ja nykyinen alueneuvoston puheenjohtajuus on hänen kolmantensa. Vauzellen johtama vasemmisto voitti selvän enemmistön vuoden 2010 aluevaaleissa ja sai 72 edustajaa oikeiston 30 ja Front Nationalin 21 edustajaa vastaan.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurin pinta-ala on yhteensä 31 400 km². Alue rajoittuu pohjoisessa Alppeihin, etelässä Välimereen, lännessä Rhônejokeen ja idässä Italian rajaan. Alppien vuoristoista Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella ovat Monts du Vaucluse, Monts du Lubéron, Alpes de Provence, Montagne Sainte-Victoire, Massif des Maures ja Monts du Mercantour. Nimityksellä "Provence" viitataan usein alueen rannikkoon ja sisämaahan Rhône ja Varjokien välillä. Ranskan Riviera ulottuu Alpes-Maritimesin departementin rajojen sisällä Varjoen laaksosta Italian rajalle. Alueen länsiosassa ovat Comtatin, Craun ja Camarguen tasangot, jotka ovat Rhônejoen valuma-aluetta.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Erilaiset luonnonkatastrofit ovat alueella suhteellisen tavallisia ja esimerkiksi vuosien 1982 ja 2005 välillä 80 prosenttiin alueen kunnista oli jossakin vaiheessa julistettu hätätila. Merkittävimpiä luonnonkatastrofeja ovat olleet Rhônejoen tulvat vuosina 1856, 1993, 1994 ja 2003, Lambescin maanjäristys vuonna 1909, Ubayen tulva vuonna 1956, Ouvèzen tulva 1992 sekä Guilin tulva ja siihen liittyneet maanvyörymät vuonna 2000.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurin pinta-alasta 23 prosenttia on eri tavoin suojeltua aluetta. Alueella on viisi alueellista luonnonpuistoa – Luberon, Queyras, Verdon, Camargue ja Alpilles – ja kolme kansallispuistoa: Écrins, Mercantour ja Port-Cros. Camarguen alue Rhônejoen suistossa on Euroopan tärkeimpiä kosteikkoja. Alueella tavataan useita lintulajeja, joihin lukeutuvat esimerkiksi ruskohaikara ja flamingo. Alueella elää myös vapaasti laiduntavia camarguenhevosia ja camarguenkarjaa. Alueelle ulottuvilla Alpeilla tavataan esimerkiksi mufloneita, vuorikauriita ja gemssejä. Provence-Alpes-Côte d’Azur on myös yksi harvoista kreikankilpikonnan esiintymisalueista Ranskassa.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurissa on kaksi suurta lentokenttää, Marseille-Provence ja Nice-Côte d’Azur. Pienempiä lentokenttiä on Avignonissa, Nîmesissä ja Toulonissa. Kahden suurimman lentokentän kautta kulkee vuosittain noin 10 miljoonaa henkilöä. Alueella on viisi kaupallista satamaa, ja ne sijaitsevat Arlesissa, Le Pontet'ssa, Toulonissa, Nizzassa ja Marseille-Fosissa. Laivaliikennettä on myös alueen joilla. Paikallista rautatieliikennettä hoitaa Ranskan valtion rautatiet, eli Société Nationale des Chemins de Fer (SNCF). Provence-Alpes-Côte d’Azurissa kulkee myös TGV-juna. Alueen moottoritieverkko on maksullinen. Moottoriteiden lisäksi alueella on pienempiä "Route nationale"- ja "Départmentale"-teitä.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurin työpaikoista suurin osa, kahdeksan kymmenestä, on palvelualalla. Muualla Ranskassa työpaikkojen jakauma on samankaltainen vain Île-de-Francen alueella. Tähän on vaikuttanut etenkin turismi. Teollisuudellakin on merkittävä asema, vaikkakin se on suhteessa vähemmän merkityksellinen kuin monilla muilla alueilla. Teollisuus on keskittynyt etenkin alueen itäosiin. Maatalous on tärkeässä asemassa Carpentras'n ja Châteaurenardin alueilla, joissa kasvatetaan esimerkiksi viiniä ja kasviksia. Provence-Alpes-Côte d’Azurin työttömyysluvut ovat Ranskan keskiarvoa suuremmat, mutta ero keskiarvoon on pienentynyt. Provence-Alpes-Côte d’Azurin bruttokansantuote oli vuonna 2009 yhteensä 138 002 miljoonaa euroa, mikä oli Ranskan alueista kolmanneksi suurin määrä Île-de-Francen ja Rhône-Alpesin jälkeen. Henkilöä kohden bruttokansantuote oli 27 855 euroa, mikä oli samoin kolmanneksi eniten Ranskassa.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueen arkkitehtuuriin on vaikuttanut historian aikana useampi erilainen arkkitehtuurinen tyylisuunta. Rooman valtakauden aikaisesta arkkitehtuurista näkyvimpiä ovat useat säilyneet amfiteatterit, triumfikaaret ja kylpylät. Monet niistä on rakennettu paikallisesta kalkkikivestä. 1000-luvulta 1100-luvulle alueella rakennettiin romaanisen tyylin mukaisia rakennuksia. Tyypillisiä piirteitä romaaniselle tyylille ovat symmetrisyys ja yksinkertaisuus. Tyyliä käytettiin etenkin kirkkorakennuksissa. Romaanisen aikakauden jälkeen alettiin rakentaa linnoituksia ja kaupunkien muureja sotimisen seurauksena. 1600-luvulta 1700-luvulla rakennettiin klassiseen tyyliin, mikä ilmenee esimerkiksi ovien ja ikkunoiden kaiverruksina. Klassisen kauden jälkeen arkkitehtuurissa alkoi vaikuttaa alueen kehitys turismikohteena. Tuolloin rakennettiin muun muassa huviloita, hotelleja ja taiderakennuksia.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Ensimmäisten elokuvien joukossa tehty Lumièren veljesten "Juna saapuu asemalle" kuvattiin La Ciotat’ssa Provence-Alpes-Côte d’Azurissa. Alueella toimi myös varhainen ranskalaisen elokuvan vaikuttaja Marcel Pagnol, jolla oli studioita Marseillessa. Cannesin elokuvajuhlat pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1946. Tapahtuma on elokuvamaailman arvostetuimpia. Elokuvia esitetään tapahtuman aikana myös päätapahtumapaikka Palais des Festivalsin ulkopuolella useissa eri cannesilaisissa elokuvateattereissa.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Keskiajalla Provencen taiteeseen vaikuttivat etenkin Avignonin ja Nizzan koulut, josta tuli tärkeä taiteen keskus. Nizzan koulussa vaikutti etenkin Bréan suku, jonka töitä on edelleen monissa alueen kirkoissa. 1600-luvulla elänyttä kuvanveistäjä Pierre Pugetia kutsuttiin Provencen Michelangeloksi. Pugetin töitä on esillä etenkin hänen kotikaupungissaan Marseillessa. Tunnetuimmat paikalliset taiteilijat elivät kuitenkin 1800- ja 1900-luvuilla. Heidän lisäkseen alueelle tuli muualtakin taiteilijoita, kun alue oli saanut mainetta etenkin valaistuksensa takia. 1800- ja 1900-lukujen aikana kuuluisimpia alueella työskennelleitä taiteilijoita olivat muun muassa Pablo Picasso, Henri Matisse, Pierre Auguste Renoir ja Paul Signac.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Varhaisen pohjan kirjallisuudelle muodostivat trubaduuriballadit, sekä "Noel"-nimellä tunnetut uskonnolliset runot. Tunnetuimpia varhaisia kirjailijoita oli esimerkiksi Nostradamus, joka julkaisi ennustuksia. 1700-luvulla vaikuttivat Tobias Smollett ja Markiisi de Sade. Provencelaisen kirjallisuuden nousukautena pidetään 1800-lukua. Tuolloin esimerkiksi Frédéric Mistral alkoi julkaista kirjallisuutta myös provensaaliksi. Mistral sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1904. Muita tunnettuja 1800-luvun ja 1900-luvun alun kirjailijoita olivat Alphonse Dauet ja René Char. Myöhemmin tunnetuksi tulleita kirjailijoita ovat muun muassa Sébastien Japsirot, Marcel Pagnol ja Jean-Marie Gustavie Le Clêzio.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurissa puhutaan ranskan kielen lisäksi paikallista kieltä, eli provensaalia, joka luokitellaan oksitaanin murteeksi. Kielessä on vähemmän germaanisten kielten vaikutusta kuin standardiranskassa ja se on lähellä espanjaa ja katalaania. Aktiivisia käyttäjiä kielellä on arviolta alle 100 000. Noin 45 000 henkilöä käyttää kieltä lastensa kanssa. Muita suuria, mutta vierasperäisiä kieliä Provence-Alpes-Côte d’Azurissa ovat englanti, italia ja arabia.


title: Provence-Alpes-Côte d’Azur

text: Provence-Alpes-Côte d’Azurin jalkapallojoukkueista AC Arles, OGC Nice ja Olympique de Marseille pelaavat Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä. Lisäksi RC Toulonnais pelaa Ranskan Top 14 Rugby union -sarjassa. Pyöräilykisa Tour de France kulkee alueen läpi kesäkuussa. Provence-Alpes-Côte d’Azurissa harjoitetaan myös härkätaistelua. Paikallinen nimi lajille on "cource à la cocarde" ja tapahtuma alkaa härkien ajamisella areenalle kaupungin katuja pitkin. Itse härkätaistelussa matadori yrittää napata härän sarveen kiinnitetyn punaisen rusetin. Härkätaistelu päättyy ottelusta riippuen härän tappamiseen tai verettömästi.


title: Arohyyppä

text: Arohyyppä "(Vanellus gregarius)" on harvinainen kahlaajalintu, jonka kannaksi koko maailmassa arvioidaan 600–1 800 yksilöä. Sen tieteellisen nimen jälkiosa, "gregarius", merkitsee seurallista. Lajin kuvaili ja nimesi saksalainen luonnontieteilijä Peter Simon Pallas vuonna 1771.


title: Arohyyppä

text: Vartalon yleisväri on hiekanruskea, mutta päälaki ja alavatsa ovat tiilenpunaiset. Jalat ovat pitkät ja mustat, nokka lyhyt ja musta. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lajin pituus on noin 25–30 cm, siipien kärkiväli 68–75 cm ja paino 150–250 grammaa.


title: Arohyyppä

text: Arohyyppä pesii Irakissa ja sen lähiseuduilla keskisessä Aasiassa. Se muuttaa talveksi Pakistaniin, Sri Lankaan, Arabian niemimaalle ja Itä-Afrikkaan. Eurooppaan se voi joutua muuttoharhailijana. Suomessa se on tavattu viisi kertaa vuoteen 2006 mennessä.


title: Arohyyppä

text: Pesimäaikana arohyypän tapaa aroilla, suola-aavikoilla, kuivatuilla tulvaniityillä ja muilla avomailla. Pesimäajan ulkopuolella se viihtyy kynnetyillä pelloilla, mutarannoilla, ylätasangoilla, hirssipelloilla ja niin edelleen.


title: Arohyyppä

text: Arohyyppä on yhdyskuntapesijä, jonka pesä on maahan rapsutettu kuoppa. Se pesii vain kerran kesässä. Munia on yleensä neljä, joskus viisi tai kolme. Haudonta-aika kestää noin 25 päivää. Poikaset kuoriutuvat samanaikaisesti ja ovat pesäpakoisia. Ne oppivat lentämään 35–40 päivän ikäisinä.


title: Arohyyppä

text: Arohyypän ravintoa ovat maassa elävät hyönteiset, etenkin kovakuoriaiset ja heinäsirkat. Myös kasvinosat kuuluvat sen ruokavalioon.


title: Kunniamerkki

text: Kunniamerkki on ansioista tai kunnianosoitukseksi annettava (ansiomerkkiä arvokkaampi) puvussa pidettävä merkki.


title: Kunniamerkki

text: Kunnia- ja ansiomerkkejä myöntää usea taho, ja niitä voidaan luokitella usealla tavalla. Virallisiksi kunniamerkeiksi on yleensä katsottu valtiovallan myöntämät kunniamerkit.


title: Kunniamerkki

text: Suomessa virallisia ovat ritarikuntien, tasavallan presidentin, valtioneuvoston jäsenten ja Puolustusvoimain komentajan myöntämät ansiomerkit. Suomen tasavallan kunniamerkkeihin liittyviä ritarikuntia ovat Suomen valkoisen ruusun, Suomen leijonan ja Vapaudenristin ritarikunnat. Talvisotaan ja jatkosotaan osallistumisesta myönnettiin |muistomitalit ja muistoristejä. 1987 Tasavallan presidentti Mauno Koivisto vahvisti, että jatkosodan muistomitaliin voi sotilaspiirin esikunnan päätöksellä liittää Lapin sotaan liittyvän soljen. Näin jatkosodan muistomitali liittyy myös Lapin sotaan.


title: Kunniamerkki

text: Muiden kuin valtiovallan myöntämiä (valtakunnallisen luonteen omaavien yhteisöjen kunnia- ja ansiomerkkejä) kunniamerkkejä ovat muun muassa kirkolliset ritarikunnat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon, Suomen ortodoksisen kirkon, Suomen Kuntaliiton, Suomen Yrittäjien, Keskuskauppakamarin ja Suomen Talousseuran myöntämät kunnia- ja ansiomerkit. Myös Helsinki-mitali kuuluu tähän ryhmään.


title: Kunniamerkki

text: Hengenpelastusmitalin myöntää tasavallan presidentti, toisaalta on olemassa myös Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliiton hengenpelastusmerkki, jonka myöntää SUH:n hallitus.


title: Kunniamerkki

text: Yksityisiä ansiomerkkejä on monilla järjestöillä ja yhteisöillä kuten yrityksillä, ammattiliitoilla, ylioppilaskunnilla ja opiskelijakunnilla.


title: Kunniamerkki

text: Kunniamerkin ”virallisuus” on vaikeasti määriteltävä käsite. Rajanvetoa tehdään etenkin vapaaehtoisen maanpuolustustyön piirissä sillä perusteella, onko kyseinen kunniamerkki hyväksytty kannettavaksi sotilaspuvussa. Määritelmissä on joskus vahvojakin ristiriitaisuuksia. Esimerkiksi Suomen ritarikuntien verkkosivuilla todetaan ”vapaussodan, talvisodan ja jatkosodan muistoristit ja -mitalit, sekä muun isänmaallisen toiminnan ansioristit ja -mitalit kuuluvat virallisiin kunniamerkkeihin”. Käsitettä ”muun isänmaallisen toiminnan ansioristit” ei ole kuitenkaan missään määritelty. Ainoastaan eräs käytös- ja tapakulttuuriin liittyvä kunniamerkkiteos on aikoinaan listannut muutamia kyseiseen luokkaan kuuluvia merkkejä. Samasta teoksesta peräisin oleva termi ”puolivirallinen” on kyseenalainen: ”puolivirallisuuden” sisältöä ei myöskään ole missään mainittu. Kyseinen termi on korvattavissa muilla ilmaisuilla.


title: Kunniamerkki

text: Heraldiikassa ritari- ja kunniamerkkejä voidaan lisätä vaakunohin, mikäli niitä vaakunan haltijalle on myönnetty. Merkit riippuvat tällöin yleensä vaakunakilpeä kiertävässä nauhassa tai ketjussa. Suomessa tapa rajoittuu lähinnä vaakunoihin, joiden haltijat ovat saaneet pohjoismaisten ritarikuntien kunniamerkkejä.


title: Suohyyppä

text: Suohyyppä ("Vanellus leucurus") on hyyppien sukuun kuuluva aasialainen kahlaajalintu. Lajin kuvaili Martin Lichtenstein vuonna 1823.


title: Suohyyppä

text: Suohyypän pyrstö on valkoinen. Pituus on 25–30 cm, siipien kärkiväli 60–70 cm ja paino 100–200 grammaa. Ääni muistuttaa töyhtöhyyppää.


title: Suohyyppä

text: Suohyyppä pesii Irakin ja Iranin suoalueilla sekä Etelä-Venäjällä. Maailman populaation koko on 20 000–130 000 yksilöä. Venäläiset linnut muuttavat talveksi Aasiaan ja Itä-Afrikkaan. Muuttajat voivat harhautua Eurooppaan. Suomessa suohyyppä on tavattu toistaiseksi neljästi: 11.–16. toukokuuta 1975 Vehkalahdella, 15. toukokuuta 1990 Siikajoella, 11. toukokuuta 1997 Parikkalassa ja 21. toukokuuta 2000 Merikarvialla.


title: Suohyyppä

text: Lajin elinympäristöä ovat järvien ja hitaasti virtaavien jokien rannat ja rantaniityt.


title: Suohyyppä

text: Suohyyppä on yksiavioinen ja se pesii hajanaisissa yhdyskunnissa. Pesä on kuoppa maassa. Munia on neljä ja niitä haudotaan runsaat kolme viikkoa.


title: Suohyyppä

text: Linnun ravintoa ovat maassa elävät selkärangattomat.


title: Siperiankurmitsa

text: Siperiankurmitsa ("Pluvialis fulva") on keskikokoinen kahlaajalintu. Aikaisemmin sitä pidettiin amerikankurmitsan alalajina.


title: Siperiankurmitsa

text: Kapustarinnan näköinen kahlaaja. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori yksilö ja talvipukuinen täyskasvuinen ovat lähes samannäköisiä. Ääni muistuttaa mustaviklon kutsuääntä.


title: Siperiankurmitsa

text: Siperiankurmitsa pesii Pohjois-Siperiassa ja Länsi-Alaskassa. Koko maailman populaation koko on 170 000–220 000 yksilöä – laji on elinvoimainen. Se talvehtii Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Suomessa siperiankurmitsa on tavattu vuoteen 2015 mennessä 88 kertaa.


title: Siperiankurmitsa

text: Muuttomatkoillaan siperiankurmitsa lepäilee ja ruokailee lieterannoilla, niityillä ja pelloilla. Se pesii tundralla.


title: Siperiankurmitsa

text: Pesä on maassa, kasvillisuuden suojassa. Munia on kerralla 4. Niitä kumpikin puoliso hautoo noin 26 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 22 päivän ikäisinä.


title: Siperiankurmitsa

text: Hyönteiset, nilviäiset, marjat.


title: Luettelo oopperoista laulukielen mukaan

text: Tähän luetteloon on koottu tunnetuimpia eri kielillä laulettuja oopperoita.


title: Enäjärvi (Sammatti)

text: Enäjärvi on järvi Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa Lohjan ja Salon alueella entisten Sammatin, Karjalohjan ja Suomusjärven kuntien rajalla. Järvi kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön ja sen keskikorkeus merenpinnasta on 57,6 metriä. Sen pinta-ala on 12,7 km² ja rantaviivaa on kapeista lahdista johtuen 117 kilometriä. Järven keskisyvyys on 5,14 metriä ja suurin syvyys 19,6 metriä.


title: Musonius Rufus

text: Gaius Musonius Rufus (s. noin 20–30 – k. ennen 98) oli ensimmäisellä vuosisadalla vaikuttanut roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi.


title: Musonius Rufus

text: Musonius oli kotoisin Volsiniista, Etruriasta. Roomassa hän joutui eettisten opetustensa vuoksi keisari Neron asettamaan pannaan, ja hänet karkotettiin Gyaruksen saarelle. Tekaistun syytteen perusteella hän oli osallistunut Pison salaliittoon Neroa vastaan. Hän palasi Roomaan keisari Galban aikana.


title: Musonius Rufus

text: Musonius oli Vitelliuksen ja Vespasianuksen ystävä. Hän rohkeni esittää syytteet Publius Egnatius Celeriä, toista stoalaista filosofia, vastaan. Tämän todistuksen perusteella Nero oli tuominnut kuolemaan hänen suojelijansa ja oppilaansa Barea Soranuksen. Musonius teki myös kaikkensa saarnatessaan rauhaa ja hyvää tahtoa Vespasianuksen sotilaille. Häntä kunnioitettiin niin paljon, että Vespasianus teki hänen kohdallaan poikkeuksen karkottaesaan kaikki muut filosofit Roomasta.


title: Musonius Rufus

text: Nero surmautti Musoniuksen oppilaista Barea Soranuksen lisäksi Rubellius Plautuksen ja Thrasea Paetuksen. Heidät tunnetaan kolmena ”stoalaisena marttyyrinä”.


title: Musonius Rufus

text: Musoniuksen kuoleman tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä. Tiedetään vain, että hän ei elänyt enää keisari Trajanuksen aikana.


title: Musonius Rufus

text: Tunnetumpi stoalainen filosofi Epiktetos oli Musoniuksen oppilas. Musoniuksen filosofia oli melko identtistä Epiktetoksen filosofian kanssa. Se oli ensi sijassa hyvin käytännönläheistä. Hän ei hylännyt logiikkaa ja fysiikkaa aivan täysin, mutta opetti, että hyve on ihmisten elämän ainoa oikea päämäärä. Tämä hyve ei ole mikään määrätty asia tai teoria, vaan käytännöllistä, elävää todellisuutta. Se on identtinen filosofian kanssa sanan varsinaisessa merkityksessä, ja niin todella hyvä ihminen on myös todellinen filosofi.


title: Musonius Rufus

text: Historiallisen tietosanakirjan "Sudan" mukaan Musonius kirjoitti lukuisia teoksia. Näihin kuuluu muun muassa joukko Apollonios Tyanalaiselle kirjoitettuja kirjeitä. Osa kirjeistä on kuitenkin todennäköisesti epäaitoja. Claudius Pollio kokosi hänen näkemyksiään ja kirjoitti teoksen, josta Stobaios hankki Musoniusta koskevat tietonsa.


title: Deccanin laavapurkaukset

text: Deccanin laavapurkaukset Deccanin ylängöllä läntisessä ja keskisessä Intiassa ovat yksi Maan laajimmista laakiopurkauksista. Ne tapahtuivat liitukauden lopussa ja niitä onkin arveltu yhdessä asteroidin törmäyksen lisäksi liitukauden joukkosukupuuton syyksi.


title: Deccanin laavapurkaukset

text: Purkaukset tapahtuivat aikavälillä 63 miljoonaa – 67 miljoonaa vuotta sitten. Laavaa tuli kahden kilometrin paksuinen kerros. Basalttisen laavakentän laajuus on yli 500 000 km ja sen syntymisessä kesti yhteensä yli miljoona vuotta. Alun perin laavakenttä on saattanut olla kooltaan jopa 1,5 miljoonaa km. Purkauksen syynä on mahdollisesti ollut Maan vaipasta ylöspäin noussut pluumi.


title: Deccanin laavapurkaukset

text: Laavasta on tutkittu 600 metrin paksuinen kerros, joka on saattanut syntyä 30 000 vuoden aikana eli riittävän nopeasti vapauttaakseen samalla rikkipitoisia kaasuja, jotka saivat aikaan tappavia muutoksia maapallon ilmastossa. Dinosaurukset kuolivat K/T-rajan aikaan mahdollisesti vulkanismin ja asteroidin törmäyksen yhteisvaikutuksesta. Nykyisin asteroiditörmäyksen katsotaan kuitenkin olleen laavapurkauksia merkittävämpi tekijä joukkosukupuuton aiheuttajana.


title: Eskimosirri

text: Eskimosirri ("Calidris bairdii") on harvoin Suomeen harhautuva rantalintu. Lajin nimesi ja kuvaili tieteelle Elliott Coues 1861, Spencer Fullerton Bairdin kunniaksi.


title: Eskimosirri

text: Pituus on 14–19 cm, siipien kärkiväli 30–38 cm ja paino 27–63 g. Suosirrin kokoinen ja näköinen, nokka lyhyempi ja hennompi.


title: Eskimosirri

text: Eskimosirri pesii arktisilla pohjoisilla rannoilla Koillis-Siperiassa, Alaskassa, Kanadan pohjoisosissa ja Grönlannin luoteisosissa. Maailman populaation koko on noin 300 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii Etelä-Amerikassa Andien länsipuolella Ecuadorista Tulimaahan. Suomessa se on tavattu 5 kertaa vuoteen 2006 mennessä.


title: Eskimosirri

text: Pesimäaikana tundran kuivahkot osat, myös soiden ja lampien rannat. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla suosii sisämaan rantoja, kosteikkoja ja lyhytkortisia avomaita. Tavataan Andeilla jopa 4 kilometrin korkeudella.


title: Eskimosirri

text: Pesä on maassa. Munia on 4 ja niitä haudotaan noin 21 päivää.


title: Eskimosirri

text: Eskimosirri syö hyönteisiä, nilviäisiä ja muita pieniä selkärangattomia.


title: Pitkäkoipisirri

text: Pitkäkoipisirri ("Calidris himantopus", aiemmin myös "Micropalama himantopus") on harvoin Suomessa vieraileva lintu. Lajin kuvaili ja nimesi Charles Lucien Bonaparte vuonna 1826.


title: Pitkäkoipisirri

text: Linnun pituus on 18–23 cm, siipien kärkiväli 37–42 cm ja paino 50–70 g. Vaalean värityksensä, pitkän kaulansa ja kaarevan nokkansa takia pitkäkoipisirri muistuttaa kuovisirriä, mutta sen koivet ovat paljon pidemmät ja vaaleammat. Lentävästä linnusta huomaa, ettei pitkäkoipisirrillä ole vaaleaa raitaa siivissä. Sukupuolet ovat saman väriset.


title: Pitkäkoipisirri

text: Tämä pitkän matkan muuttolintu talvehti Etelä- ja Keski-Amerikassa ja pesii Pohjois-Amerikan pohjoisosissa Alaskan ja Kanadan pohjoisimmilla tundraan rajoittuvilla rannikoilla. Maailman populaatio on kooltaan noin 200 000 yksilöä. Laji on mahdollisesti taantumassa, mikä saattaa johtua lumihanhien lisääntymisestä niiden pesimäalueilla, sillä laiduntavat hanhilaumat häiritsevät sirrien pesintää. Se harhautuu joskus Eurooppaan muuttomatkoillaan. Suomessa pitkäkoipisirri on tavattu toistaiseksi kahdesti; kesäkuussa 1983 Kotkan Hovinsaaressa, ja heinäkuussa 2013 Porissa.


title: Pitkäkoipisirri

text: Pesimäaikana tundran vetisillä niityillä ja soilla. Muuttoaikoina levähtää lieterannoilla, suuremmassa määrin sisämaan vesistöjen kuin meren rannalla.


title: Pitkäkoipisirri

text: Pitkäkoipisirri tekee kolmesta neljään munaa. Koiraalla on erityinen soidinlentopyrähdys.


title: Pitkäkoipisirri

text: Syö pääasiassa rantavedessä ja lietteessä eläviä pieniä selkärangattomia, vähäisessä määrin vesikasvien osia.


title: Kohtalo

text: Kohtalo (, mon. "fata") on jumalia ja ihmisiä hallitseva voima. Usko jonkinlaiseen kohtaloon kuuluu valtaosaan uskonnoista, ja jopa monille uskontokuntiin kuulumattomille. Joskus kohtalon vastavoimana pidetään vapaata tahtoa. "Kohtalouskoa" kutsutaan "fatalismiksi".


title: Kohtalo

text: Jotkut ajattelevat, että kohtalo tarkoittaa sitä, että ihminen toimii mekanistisesti syyn ja seurauksen lakien mukaan kuin kone, ja siksi seuraa ennalta määräytynyttä maailmanviivaa. Toisille kohtalon aikaansaa henkiolento, joka pyrkii tuottamaan ihmiselle tai asialle haluamansa kaltaisen tapahtumahistorian, vaikka tämä haluaisi muuta.


title: Kohtalo

text: Ihmisen kohtalo saattaa joidenkin mielestä määräytyä esimerkiksi syntymähetkellä, toisten mukaan se on määräytynyt jo maailman syntyessä. Voidaan ajatella että on olemassa yksilön kohtalo, mutta myös suurempia, kuten kansakuntien tai maailman kohtaloita, joihin yksilön kohtalo nivoutuu.


title: Kohtalo

text: Kohtalo saattaa olla täysin orjuuttava, johonkin suuntaan vetävä, tai jotain siltä väliltä. Joidenkin mukaan kohtalo toimii aina samalla tavalla, esimerkiksi huono-onniseksi syntynyt kokee aina huonoa onnea. Toisten mukaan kohtalo taas vaihtelee.


title: Kohtalo

text: Ihmisen tai asian loppua tai huonoa onnea sanotaan myös sen kohtaloksi.


title: Kohtalo

text: Ennustaminen perustuu siihen uskomukseen, että asioilla on jonkinlainen ennalta määräytynyt tulevaisuus, eli siis kohtalo.


title: Marita Koch

text: Marita Koch (nykyään Marita Meier-Koch, s. 18. helmikuuta 1957 Wismar, Saksan demokraattinen tasavalta) on entinen DDR:ää edustanut pikajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Marita Koch

text: Koch voitti kultamitalin 400 metrillä ja hopeamitalin 4 × 400 metrin viestijuoksussa Moskovan olympialaisissa vuonna 1980. Koch voitti Euroopan mestaruuden 400 metrillä vuosina 1978, 1982 ja 1986.


title: Marita Koch

text: Koch juoksi vuonna 1979 ensimmäisenä naisena 200 metriä alle 22 sekunnin juostuaan ajan 21,71. Viisi vuotta myöhemmin hän sivusi ME-aikaansa. Koch juoksi yleisurheilun pitkäikäisimpiin kuuluvan, yhä voimassa olevan 400 metrin maailmanennätyksen 47,60 maailmancupissa Canberrassa 5. lokakuuta 1985. Valmentaja Wolfgang Meier mittasi suojatilleen väliajat 10,9–11,5–11,7–13,5. Yleisurheiluhistorioitsija Roberto L. Quercetani onkin pitänyt juoksua yhtenä hienoimmista uroteoista naisten yleisurheilussa. Koch teki maailmanennätyksiä myös sisäradoilla 50 ja 60 metrin matkoilla. DDR:n viestijoukkueissa hän juoksi uudet maailmanennätykset 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuosina 1979, 1983 ja 4 × 400 metrin viestijuoksussa vuosina 1980, 1982 ja 1984.


title: Marita Koch

text: Sisäratojen MM-kisoissa 1985 Kochista tuli ensimmäinen urheilija, joka on saavuttanut kaikki eurooppalaiselle yleisurheilijalle mahdolliset henkilökohtaiset arvokisavoitot: olympiakullan, MM-kullan sisällä ja ulkona sekä EM-kullan sisällä ja ulkona.


title: Marita Koch

text: Muiden itäsaksalaisten huippu-urheilijoiden tapaan myös Koch kuului DDR:n systemaattiseen dopingohjelmaan. Hän käytti saksalaisten dopingtutkijoiden mukaan vuosina 1981–1984 Oral-Turinabol-nimistä anabolista steroidia 530 milligrammasta 1460 milligrammaan vuodessa.


title: Marita Koch

text: Koch lopetti urheilu-uransa vuonna 1987.


title: Rusokaulasirri

text: Rusokaulasirri "(Calidris ruficollis)" on Suomeen harvoin harhautuva erittäin pieni kahlaaja. Suomessa se nähtiin 1990-luvulla kolme kertaa, ensihavainto 1991 Kemiössä ja toistaiseksi viimeinen 2001 Kristiinankaupungissa. Lajin nimesi Peter Simon Pallas 1776.


title: Rusokaulasirri

text: Tummat jalat ja levottomat liikkeet erottavat rusokaulasirrin useimmista muista kahlaajista. Sen nokan kärki on ohut, varpaiden välissä ei ole räpylää ja vartalo on pitkänomainen. Kaula, niska ja rinta ovat juhlapuvussa punertavat. Pituus on 12-14 cm, siipien kärkiväli 34-37 cm ja paino keskimäärin 25 g.


title: Rusokaulasirri

text: Rusokaulasirri pesii Koillis-Siperiassa ja satunnaisesti Alaskassa, ja talvehtii Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa, jopa Tasmaniassa asti. Maailman populaation koko on noin 320 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Muuttomatkoillaan se joskus harhautuu Eurooppaan.


title: Rusokaulasirri

text: Pesimäaikana arktisen tundran soistuneet alavat maat, yleensä ei pesi merenrannoilla. Talvehtimisalueilla se elää sekä vuorovesirannoilla että sisämaan lampien, järvien ja suola-altaiden rannoilla.


title: Rusokaulasirri

text: Pesä on maassa varvikon suojassa. Munia on 4 ja molemmat emot osallistuvat haudontaan.


title: Rusokaulasirri

text: Maassa elävät hyönteiset, nilviäiset ja muut pienet selkärangattomat.


title: Athenodoros Kananalainen

text: Athenodoros Kananalainen (, n. 74 eaa. – 7) oli kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi.


title: Athenodoros Kananalainen

text: Athenodoros syntyi Kananassa lähellä Tarsosta nykyisessä Turkissa. Hänen isänsä nimi oli Sandon. Hän oli Poseidonios Rhodoslaisen oppilas ja Octavianuksen, tulevan keisari Augustuksen, opettaja Apolloniassa.


title: Athenodoros Kananalainen

text: Vuonna 44 eaa. hän seurasi Octavianusta Roomaan ja jatkoi hänen neuvonantajanaan toimimista siellä. Hänen kerrotaan nuhdelleen keisaria avoimesti, ja neuvoneen tätä luettelemaan mielessään aakkoset aina suuttuessaan ennen kuin tekee mitään hätiköityä. Myöhemmin Athenodoros palasi Tarsokseen. Siellä hän osallistui Boëthuksen hallinnon karkottamiseen ja kaupungin uuden perustuslain muotoiluun. Lopputuloksena oli roomalaisia suosiva oligarkia.


title: Athenodoros Kananalainen

text: Athenodoroksen kuoleman jälkeen tarsoslaiset viettivät vuosittaista uhrijuhlaa hänen kunniakseen.


title: Athenodoros Kananalainen

text: Muun muassa Strabon, Cicero ja Eusebius ovat osoittaneet teoksissaan kunnioitustaan Anthenodorokselle. Hänen nimiinsä on laitettu seuraavanlaisia teoksia:


title: Athenodoros Kananalainen

text: Yksikään näistä teoksista ei ole säilynyt. Hän auttoi myös Ciceroa tämän kirjoittaessa teostaan "De Officiis". On myös esitetty, että hänen teoksensa olisivat vaikuttaneet Senecaan ja apostoli Paavaliin.


title: Athenodoros

text: Athenodoros voi viitata kahteen stoalaiseen koulukuntaan kuuluneeseen kreikkalaiseen filosofiin:


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiö (lyhennettynä as.oy tai as.oy. ) on Suomessa osakeyhtiön erityismuoto, josta säädetään asunto-osakeyhtiölaissa. Asunto-osakeyhtiöstä käytetään myös nimitystä "taloyhtiö". Asunto-osakeyhtiön toiminnan olennainen sisältö on rakennuksen tai rakennusten pitäminen osakkaiden asumistarpeen tyydyttämiseksi. Asunto-osakeyhtiölaki ja yhtiöjärjestys määrittelevät yhtiön ja sen osakkaan väliset oikeudet, velvollisuudet ja vastuut. Nykyinen asunto-osakeyhtiölaki astui voimaan 1. heinäkuuta 2010. Sitä ennen asunto-osakeyhtiöihin sovellettiin sekä vuodelta 1991 peräisin ollutta asunto-osakeyhtiölakia (kumottu) että osakeyhtiölakia.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiö on osakeyhtiö, jonka yhtiöjärjestyksessä määrätty tarkoitus on omistaa ja hallita vähintään yhtä sellaista rakennusta tai sen osaa, jossa olevan huoneiston tai huoneistojen yhteenlasketusta lattiapinta-alasta yli puolet on yhtiöjärjestyksessä määrätty osakkeenomistajien hallinnassa oleviksi asuinhuoneistoiksi.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiön jokainen osake tuottaa yksin tai yhdessä toisten osakkeiden kanssa oikeuden hallita yhtiöjärjestyksessä määrättyä huoneistoa tai muuta osaa yhtiön hallinnassa olevasta rakennuksesta tai kiinteistöstä. Tällaisia huoneistoja ovat mm. asuinhuoneistot, yhtiössä olevat liikehuoneistot tai esimerkiksi varastot tai autotallit. Kukin osake tai osakeryhmä oikeuttaa aina määrätyn huoneiston hallintaan. Asunto-osakeyhtiössä ei voi olla osakkeita, jotka eivät tuota lainkaan hallintaoikeutta. Huoneiston hallintaoikeus vastaa suurelta osin omistusoikeutta. Yhtiön osakkaista on pidettävä osakasluetteloa.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Yhtiö on asunto-osakeyhtiö, mikäli yli puolet pinta-alasta on määritelty asuinhuoneistoiksi, muussa tapauksessa kysymyksessä on keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö (lyhennettynä kiint.oy, kiint.oy. tai KOY).


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiön hallinnoimat asuinrakennukset voivat olla kerrostaloja, rivitaloja, paritaloja tai yhden asunnon taloja eli erillistaloja. Asunto-osakeyhtiön voi perustaa hallinnoimaan myös yhtä omakotitaloa. Suomen asuntokannasta noin neljännes on asunto-osakeyhtiöissä (vuonna 2006 26,4 %, 712 413 kpl).


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiön nimeä koskevat tiukemmat vaatimukset kuin muita osakeyhtiöitä. Kuten muillakin osakeyhtiöillä, yhtiön nimessä tulee olla sana "osakeyhtiö" tai lyhenne "oy", ruotsiksi "aktiebolag" tai "ab". Nimestä tulee lisäksi ilmetä yhtiön kotipaikka sekä se, että kyseessä on asunto-osakeyhtiö. Kaupparekisterin mukaan selviä ilmaisuja ovat esimerkiksi "asunto-osakeyhtiö", "Asunto Oy", "As Oy" tai ruotsiksi "bostadsaktiebolag", "Bostads Ab" tai "Bost. Ab".


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Suomessa asunto-osakeyhtiö on yleinen asuntojen hallintamuoto, mutta muualla maailmassa esimerkiksi kerrostalot ovat usein julkisen hallinnon vuokraamia. Kerrostalojen hallinta voi myös muistuttaa osuuskuntaa tai yhdistysmuotoista hallintoa. On myös järjestelyjä, joissa jokainen asukas omistaa oman huoneistonsa, mutta vastuuta koko talosta ei ole määritelty kenelläkään. Suomalainen asunto-osakeyhtiöjärjestely pitää huolen siitä, että koko kiinteistön ylläpito peruskorjauksineen saadaan rahoitettua, ja yhteiset tilat, kuten porrashuoneet ja hissit saadaan hoidettua ja huollettua asianmukaisesti.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiön ylin päätösvalta on yhtiökokouksella. Varsinainen yhtiökokous on järjestettävä vuosittain, lisäksi voidaan tarpeen mukaan järjestää ylimääräisiä yhtiökokouksia. Joissakin asunto-osakeyhtiöissä yhtiöjärjestys määrää että on pidettävä kaksi yhtiökokousta, yksi keväällä ja toinen syksyllä.