title: Salibandyseura Viikingit

text: Vuonna 1986 Jari-Petri Anttila ja Jari Wassholm lopettivat aktiivisen jalkapalloilun Puotinkylän Valtissa. Heidän suunnitelmissaan oli perustaa oma jalkapalloseura, mutta suunnitelmat vaihtuivat, kun tuolloin Vuosaaren urheilutalon vahtimestarina toiminut Anttila sai seurata työpaikallaan ensimmäisiä salibandyn SM-kilpailuja. Lajista innostuneena Anttila ja Wassholm päättivät perustaa salibandyseuran. Suomen Salibandyliitto oli perustettu vain vuotta aikaisemmin ja kaksikko tiesi, ettei rahoitusta pelkästään salibandyn harrastamiseen tulisi, joten he päättivät hakea Helsingin kaupungilta tukea aloittelevan seuran toimintaan, jonka nimenä oli Salibandy ja Sulkapallo Vuosaari - SSV. Lyhennettä tuki myös Anttilan suosikkijalkapallojoukkue HSV. Seurassa siis harrastettiin myös sulkapalloa, vaikka yhtään virallista ottelua ei pelattu.


title: Salibandyseura Viikingit

text: Rahaa seuran pyörittämiseen Anttila ja Wassholm keräsivät myös tekemällä omatoimimatkoja Ruotsiin, josta he ostivat salibandymailoja ja myivät niitä Suomessa eteenpäin. Tämä tulonlähde tyrehtyi, kun Jarmo Perttilä perusti salibandymailoja valmistaneen Pro Stickin. Perttilä siirtyi kaudelle 1992–1993 S.C. Dalmacista SSV:hen, jolloin seuran ja Perttilän välinen yhteistyö alkoi tuoda rahaa seuralle.


title: Salibandyseura Viikingit

text: Ensimmäisellä kaudellaan 1987–1988 SSV pelasi miesten I-divisioonaa ja pääsi ensiyrittämällä karsimaan ylimälle sarjaportaalle, jota tuolloin kutsuttiin nimellä mestaruussarja (nykyinen Salibandyliiga). Karsinnat kuitenkin epäonnistuivat ja SSV:tä ei olisi nähty seuraavalla kaudella mestaruussarjassa, ellei Tamperelainen Manse City olisi luopunut sarjapaikastaan. Näin järjestettiin uudet karsinnat neljän joukkueen SSV, Bolla Bolla, Lemon ja mestaruussarjasta karsivan SaPa:n kesken. Joukkueen onnistui voittamaan karsinnat ja kausi 1988–1989 oli seuran ensimmäinen mestaruussarjatasolla.


title: Salibandyseura Viikingit

text: Kaksi ensimmäistä kautta eivät juuri menestystä tuoneet, mutta kolmannella kaudellaan 1990–1991 SSV:n sijoittui kolmanneksi ja sai ensimmäisen SM-mitalinsa.


title: Salibandyseura Viikingit

text: Seuraavalla kaudellaan tekeminen hieman vakavoitui ja joukkue ylsi ensi kertaa historiansa aikana SM-loppuotteluun. Josba oli kuitenkin vahvempi ja SSV:lle ripustettiin kaulaan hopeiset mitalit. Kausi 1991–1992 oli myös J-P Anttilan viimeinen täysimittainen kausi pelaajana. Seuraavalle kaudelle hän siirtyi joukkueen päävalmentajaksi, mutta pelasi myös yhdeksän ottelua pelaajana. Valmentajana Anttila korosti harjoittelun merkitystä ja sai tähän vinkkejä jääkiekon puolelta Jokereista tutulta Juha Salolta.


title: Salibandyseura Viikingit

text: Seuraavalla kaudella SSV kohtasi Josban jo välierissä, joissa loppuotteluun pääsyyn tarvittiin kolme voittoa. Josba vei ensimmäisen kohtaamisen nimiinsä Helsinkiläisten kotiareenalla, mutta SSV vei kolme seuraavaa ottelua ja eteni loppuotteluun voiton 3–1. Siellä vastaan tuli toinen vuosaarelainen salibandyseura Vuosaaren Viikingit. Suomen mestaruuteen tarvittiin tuolloin kaksi voittoa. Ensimmäisen ottelun SSV voitti lukemin 4–3. Ottelun ratkaisijoina voidaan pitää 4–3 voitto-osumaa laukonutta joukkueen kapteenia Kari Honnia ja kaksi maalia laukonutta jääkiekkopiireistäkin tuttua Valeri Krykovia. Joukkueiden toinen kohtaaminen oli kahden pelatun erän jälkeen tasan 2–2, mutta kolmannessa erässä Perttilä laukoi SSV:n maalin johtoon ja voitti lopulta kohtaamisen 4–2 ja Suomen mestaruuden otteluvoitoin 2–0.


title: Salibandyseura Viikingit

text: SSV:n värit ja logo ovat vaihdelleet historian saatossa. Ensimmäiset verryttelyasut tilattiin raumalaiselta vaatealan yritykseltä, jonka mallistossa oli vinoruudullinen verryttelyasu. Myös pelaajien tyttöystävät vaikuttivat värivalintaan, joten asut olivat väritykseltään vaaleanpunaista ja sinistä. Samaisen yrityksen mallistosta joukkue sai myös siniset ja valkoiset pelipaidat. Tätä ennen joukkue oli pelannut valkoisissa liiveissä. Viikinkien yhdistyessä seuraan väreihin tuli musta. Nykyään SSV pelaa kotonaan mustissa ja vieraissa valkoisissa peliasuissa.


title: Salibandyseura Viikingit

text: Ensimmäisenä logona seuralla oli sinivalkoinen ympyrä, joka kuvasi salibandy- ja sulkapalloa ylhäältä päin. Sen suunnitteli perustajajäsenenäkin toiminut Pekka Heinilahti. Perusidea pysyi pitkään samana, vaikka ulkonäköä hieman muutettiinkin. Ennen nykyistä logoa oli käytössä logo, joka esitte salibandypalloa ja jonka keskellä luki "SSV Floorball Helsinki Finland 1986". Nykyisessä logossa on kuvattuna punainen mailaa pitelevä salibandypallo, jonka päässä on viikinkihattu. Myös tämä logo on kokenut muutoksia kun se aiemmin oli runsaammin yksityiskohtia sisältävä sinisellä Viikingit tekstillä. Tämä sininen teksti on muuttunut sittemmin mustaksi ja myös logo on muuten logo on kokenut pieniä muutoksia.


title: Salibandyseura Viikingit

text:
24. maaliskuuta 2016, pidetyssä lehdistötilaisuudessa SSV ja Tapanilan Erä kertoivat fuusioituvansa EräViikingeiksi. EräViikingeillä pelaa kaudella 2016-17 joukkue miesten- ja naisten Salibandyliigassa ja yksi joukkue A-, B- ja C-junnujen SM-sarjoissa, tytöissä ja pojissa. D-G pojat jatkavat EräViikingit-seurasta huolimatta vanhoilla nimillään. Divarijoukkue Erä Akatemia toimii väliaskeleena A-junioreiden ja liigajoukkueen välillä. EräViikingit-seurasta tulee maailman suurin salibandyseura yli 2000:lla jäsenellään.Viikingit ei enää kaudella 2016-17 pelaa Salibandyliigaa, sillä Salibandyseura Viikingit ja Tapanilan Erä fuusioituivat EräViikingeiksi. EräViikinkien miesten edustusjoukkue pelaa Salibandyliigaa
Valmentajat


title: Salibandyseura Viikingit

text: Päävalmentaja Mika Ahonen


title: Salibandyseura Viikingit

text: Valmentaja Markus Huhtimo


title: Salibandyseura Viikingit

text: Valmentaja Petri Huttunen


title: Salibandyseura Viikingit

text: Valmentaja Keijo Matilainen


title: Salibandyseura Viikingit

text: Maalivahdit


title: Salibandyseura Viikingit

text: 39 Kristian Krogius


title: Salibandyseura Viikingit

text: 66 Santtu Strandberg


title: Salibandyseura Viikingit

text: Puolustajat


title: Salibandyseura Viikingit

text: 8 Kimmo Kinnunen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 19 Timo Toivonen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 27 Jukka Soini


title: Salibandyseura Viikingit

text: 29 Jere Liljenbäck


title: Salibandyseura Viikingit

text: 30 Lauri Stenfors (A)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 33 Mikael Lax (A)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 58 Erik Storgårds


title: Salibandyseura Viikingit

text: 65 Marko Juselius


title: Salibandyseura Viikingit

text: 90 Tapio Kinnunen


title: Salibandyseura Viikingit

text: Hyökkääjät


title: Salibandyseura Viikingit

text: 7 Harri Forsten (A)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 9 Jani Hyytiäinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 10 Niclas Meyer


title: Salibandyseura Viikingit

text: 11 Pasi Laitila


title: Salibandyseura Viikingit

text: 12 Mikko Sipilä


title: Salibandyseura Viikingit

text: 14 Jani Hyytiläinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 15 Henri Tuhkanen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 18 Roni Laasonen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 23 Tuomas Nylander


title: Salibandyseura Viikingit

text: 24 Miikka Martikainen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 25 Jere Oksanen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 50 Tero Tiitu


title: Salibandyseura Viikingit

text: 70 Juho Järvinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 81 Markus Olkkonen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 82 Mikael Järvi (C)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 86 Janne Hyvönen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 87 Miko Kailiala


title: Salibandyseura Viikingit

text: 91 Kevin SöderlingJoukkue pelaa kaudella 2016-17 II-divisioonaa


title: Salibandyseura Viikingit

text:
Maalivahdit
77 Laura Heikkilä (MV)


title: Salibandyseura Viikingit

text:
79 Laura Lammi (MV)
Kenttäpelaajat
10 Sini Olaste (A)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 11 Terhi Tuominen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 12 Henna Meriläinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 16 Rita Ranne


title: Salibandyseura Viikingit

text: 17 Jenniina Lindfors


title: Salibandyseura Viikingit

text: 18 Nicole Renwall-Iivonen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 21 Anne Velin


title: Salibandyseura Viikingit

text: 26 Heini Hietala


title: Salibandyseura Viikingit

text: 27 Minna Vuorinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 33 Leena Kaistinen (C)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 37 Sirinan Boonbut


title: Salibandyseura Viikingit

text: 91 Kristiina Järveläinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: SSV Ansat pelaa III-divisioonaa


title: Salibandyseura Viikingit

text: Pelaajat:


title: Salibandyseura Viikingit

text: 9 Sanna Järvinen (MV)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 3 Vanessa Räsänen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 4 Sanna Karvonen (C)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 6 Karoliina Niiranen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 8 Eeva-Lina Yrjönen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 10 Noora Kemppi


title: Salibandyseura Viikingit

text: 13 Anette Taka-Aho


title: Salibandyseura Viikingit

text: 17 Johanna Eskola (A)


title: Salibandyseura Viikingit

text: 19 Sonja Sinisalo


title: Salibandyseura Viikingit

text: 22 Outi Hytönen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 23 Tiina Tikkanen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 24 Krista Heikkinen


title: Salibandyseura Viikingit

text: 27 Marjo Lehtamo


title: Salibandyseura Viikingit

text: 28 Linda Kvist


title: Salibandyseura Viikingit

text: 31 Tiia Haapala


title: Salibandyseura Viikingit

text: 32 Jenna Palovaara


title: Salibandyseura Viikingit

text: 44 Kanjana Jaisuk


title: Salibandyseura Viikingit

text: 80 Laura Lönnqvist


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Kirsi Johanna Ojansuu-Kaunisto (ent. Ojansuu, o.s. Hietala, s. 15. joulukuuta 1963 Kemijärvi) on suomalainen poliitikko. Hän toimi vihreiden kansanedustajana vuosina 1999–2011.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Koulutukseltaan Ojansuu-Kaunisto on kasvatustieteen maisteri (1988), luokanopettaja ja teologian kandidaatti (2017). Vuodesta 2012 hän on opiskellut Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ojansuu-Kaunisto kirjoitti ylioppilaaksi Lohjan lukiosta vuonna 1982. Hän opiskeli Tampereen yliopiston Hämeenlinnan Opettajankoulutuslaitoksessa vuosina 1983–1988. Valmistuttuaan kasvatustieteen maisteriksi hän toimi Hämeenlinnassa luokanopettajana vuoden 1999 eduskuntavaaleihin asti, jolloin hänet valittiin eduskuntaan. Kasvatusalan lisäksi Ojansuu-Kaunisto on opiskellut myös kuvataiteita Hyvinkään taidekoulussa. Vuodesta 2012 hän on opiskellut teologiaa Helsingin yliopistossa.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ojansuu on ollut Hämeenlinnan kaupunginvaltuutettu vuodesta 1993 sekä kaupunginhallituksen jäsen 2005–2008. Hän on ollut Vihreän liiton puoluevaltuuskunnan jäsen 1991–1993, puoluehallituksen jäsen 1993–1995 ja varapuheenjohtaja 1997–2001. Hämeen liiton hallituksen jäsen hän oli 2001–2005.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ensimmäisen kerran Ojansuu-Kaunisto valittiin kansanedustajaksi vuoden 1999 vaaleissa Hämeen vaalipiiristä ja uudelleen vuosina 2003 ja 2007. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän jäi valitsematta. Vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana hän toimi 2003–2005 ja 2009–2011.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ojansuu on ollut myös Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry:n hallituksen jäsen 2001–2007, Kelan valtuutettu 2003–2011 sekä Kirkon ihmisoikeuskysymysten neuvottelukunnan jäsen vuodesta 2005.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ojansuu-Kaunisto toimii aktiivisesti muun muassa vähemmistöjen, laadukkaan koulutuksen ja kestävän kehityksen puolestapuhujana.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ojansuu-Kaunisto oli vuosina 1984–2008 naimisissa filosofian opettaja ja kirjailija Johannes Ojansuun kanssa ja heillä on kolme lasta. Marraskuussa 2011 Ojansuu avioitui keskustan varapuheenjohtaja Timo Kauniston kanssa.


title: Kirsi Ojansuu-Kaunisto

text: Ojansuu-Kaunisto harrastaa kirjallisuutta, kulttuuritapahtumia ja kuntoilua. Arvoikseen hän ilmoittaa elämän säilyttämisen ja suojelemisen sekä kulttuurin. Hänen mottonsa on: ”Vaikka tietäisin, että maailma tuhoutuu huomenna, niin tänään istuttaisin omenapuun.”


title: Olli Tammilehto

text: Olli Tammilehto (s. 1951) on suomalainen vapaa kirjoittaja ja tutkija. Tammilehdon kirjoitukset käsittelevät esimerkiksi globalisaatiota, ekofilosofiaa, ekologisen kriisin ja ilmastonmuutoksen syitä, taloudellista ja poliittista ajattelua, yhteiskunnallisia liikkeitä sekä nopeita ja syvällisiä yhteiskunnallisia muutoksia.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehto tunnetaan kehityskriittisistä mielipiteistään. Tammilehdon mukaan globalisaatio kurjistaa kehitysmaiden köyhien ihmisten elinoloja. Hän suhtautuu kriittisesti moderniin teknologiaan ja pitää kapitalismia tuhoisana yhteiskuntajärjestelmänä. Tammilehto kannattaa demokratiaa, mutta hänen mielestään demokratia nykyisessä muodossaan ei toimi.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehto ei kirjoita kovin suoraan siitä, minkälainen yhteiskunnan pitäisi olla, mutta hänen kirjoituksistaan hahmottuu nykyistä ratkaisevasti paremman yhteiskunnan kuva suoraa demokratiaa harjoittavien yhteisöjen liittokuntana, jossa talous on yhdennetty muuhun yhteiskuntaan, jossa nykytekniikka käytetään valikoiden ja varovaisuusperiaatetta noudattaen ja osa siitä on korvattu ihmiskeskeisellä ympäristömyötäisellä tekniikalla ja jossa hallinto niveltyy alhaalta ylöspäin rakentuvaan demokratiaan. Tammilehto arvostelee valtahierarkioita ja valtiokoneistoja, joten hänen ajattelunsa on lähellä ekologista anarkismia. Yksi hänen taustavaikuttajistaan on marxilaisuudesta ja anarkismista ammentava ekofilosofi Murray Bookchin. Tammilehto arvostelee Pentti Linkolan ajattelun ihmisvihamielisiä piirteitä. Tammilehdon mukaan ihmiskunnan suuret ongelmat eivät juonnu ihmisluonnosta. Hänen mielestään ihmisissä on kylliksi sellaisia olemuspuolia, jotka tarjoavat pohjan demokraattisen ja ekologisen yhteiskunnan rakentamiseen.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehto on osallistunut 1970-luvulta alkaen kansalaisliikkeiden toimintaan, kuten Koijärvi-liikkeeseen ja ydinvoiman vastaiseen liikkeeseen. Hän oli mukana Vihreän liiton perustamisvaiheessa, muttei hyväksynyt sen muuttumista puolueeksi. Tärkeä osa hänen ajatteluaan on, että yhteiskunnalliset liikkeet ovat avain muutokseen yhteiskunnassa.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehto luennoi vuosina 1990-2001 Helsingin yliopiston filosofian laitoksella ympäristöfilosofiasta ja ekologisen kriisin yhteiskunnallisista syistä. Lyhyempiä ekofilosofian kursseja hän luennoi Oulun ja Riian yliopistoissa.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehdon pääteos on vuonna 1998 ilmestynyt "Maailman tilan kootut selitykset", joka on laaja-alainen länsimaisen yhteiskunnan ja ajattelutavan kritiikki. Kirjassa arvioidaan erilaisia yrityksiä selittää maailman ongelmat. Osoitettuaan mielestään vaihtoehtoiset selitysyritykset vääräksi, Tammilehto päätyy arvostelemaan maailman valtakoneistoja. Hänen uusimmat kirjansa "Kylmä suihku: Ilmastokatastrofin torjunta ja nopea yhteiskunnallinen muutos" ja "Tuhokehitys poikki: Yhteiskunnan olomuodon muutos" jatkavat näiden ajatusten kehittelyä ja hahmottavat yhteiskunnan toimintalogiikkaa koskevan nopean muutoksen teoriaa ja tähän pyrkivien yhteiskunnallisten liikkeiden toimintastrategiaa.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehto kyseenalaisti Suomessa ensimmäisten joukossa syyskuun 11. päivän 2001 iskujen virallisen, Osama bin Ladenin ja kumppanien salaliittoon perustuvan selityksen totuudenmukaisuuden (ks. Syyskuun 11. päivän iskujen salaliittoteoriat). Hän kirjoitti aiheesta Voima-lehdessä. Kuten lukuisat arkkitehdit, fyysikot ja muut tutkijat hän pitää kolmen pilvenpiirtäjän sortumista lähes vapaata pudotusta vastaavalla nopeudella lentokoneiden törmäyksen ja tulipalojen seurauksena fysikaalisesti mahdottomana. Hän ei kuitenkaan väitä tietävänsä tarkkaan kenen toimesta terroriteot suoritettiin. Hänellä ei ole valmista "salaliittoteoriaa" toisin kuin virallisen teorian kannattajilla.


title: Olli Tammilehto

text: Tammilehto asuu Fiskarissa avopuolisonsa ja kahden lapsen kanssa.


title: Antti Koukkari

text: Antti Anselmi Koukkari (21. huhtikuuta 1914 Oulu – 18. helmikuuta 1958 Oulu) oli Maalaisliiton kansanedustaja 1945–1949, Taivalkosken kirkkoherra 1949–1954 ja vanhoillislestadiolaisuutta edustavan Päivämies-lehden ensimmäinen päätoimittaja 1953–1958.


title: Seurat

text: Seurat ovat hengellisiä tilaisuuksia, joissa luetaan ja selitetään Raamattua. Tätä lukemista ja selittämistä kutsutaan puheeksi tai saarnaksi. Seurat kuuluvat erityisesti herätyskristillisyyteen, kuten rukoilevaisuuteen, lestadiolaisuuteen, herännäisyyteen ja evankelisuuteen. Puhujana seuroissa on pappi tai maallikkosaarnaaja. Seurojen rakenne vaihtelee paljon eri herätysliikkeiden perinteissä, tyypillistä on puheiden ja virsien tai herätysliikkeen omien laulujen vuorottelu. Seurojen yhteydessä voi olla kahvitilaisuus ja laajemmalta alueelta väkeä keräävissä seuroissa ruokatarjoilu.


title: Seurat

text: Herännäisseurat eli siioninvirsiseurat (myös körttiseurat tai Herättäjän seurat) ovat herännäisyyden piirissä järjestettäviä seuroja. Tilaisuus koetetaan pitää yksinkertaisena. Puheita ei kirjoiteta eikä välttämättä suuremmin valmistella vaan koetetaan sovittaa puhetta Jumalasta kulloisenkin tunnelman ja kuulijakunnan mukaan. Puheet ovat lyhyitä, 5-10 minuutin mittaisia. Perinteisissä seuroissa voi puhua kuka tahansa halukas. Perinteisesti puhujat ovat puhuneet ikäjärjestyksessä, nuorin ensimmäisenä. Puheet pidetään istualtaan. Puhujan odotetaan pysyvän opillisesti oikealla polulla eikä puhuvan omiaan. Periaatteessa, käytännössä hyvin harvoin voidaan harhautunut seurapuhe keskeyttää aloittamalla virsi. Vanhastaan herännäisyydessä maallikkojen panos on vahva. Nykyisin kuitenkin on yleisempää, että papit toimivat seurapuhujina.


title: Seurat

text: Seuroissa veisataan Siionin virsiä. Virret on perinteisesti aloitettu numeroa kuuluttamatta. Virret hyvin tunteva seuravieras voi valita virren tilanteen mukaan ja aloittaa sen. Näin puheiden ja virsien välille syntyy sisällöllinen yhteys. Seuroista muodostuu parhaimmillaan saumaton kokonaisuus, jossa puheet heijastelevat yhteistä uskonkokemusta ja virret ovat rukousta. Erillisiä rukouksia ei herännäisseuroissa pidetä. Perinteiseen veisuutyyliin kuului säkeiden loppujen typistäminen ja säkeiden välissä pidettävä pitkä tauko. Seurat ovat vanhastaan kestäneet noin tunnin verran; niiden jälkeen on voitu jäädä seurustelemaan eli pitämään ’kamarikeskusteluja’.


title: Seurat

text: Nykyisin kokeillaan monenlaisilla uusilla muodoilla järjestämällä seuroja eri kohderyhmille, vaikkapa perheseuroja. Myös herännäisyyden kesätapahtuma Herättäjäjuhlat koostuu pääasiassa seuroista. Herättäjäjuhlilla puhujat valitaan hyvissä ajoin etukäteen. Virsiä ei kuitenkaan valita ennakkoon vaan koetetaan kuhunkin tunnelmaan sattuva virsi.


title: Seurat

text: Seurat ovat julkisia tilaisuuksia, joihin kuka tahansa voi osallistua. Seuroista ilmoitetaan yleensä paikkakunnalla, jotta mahdollisimman paljon kuulijoita saapuisi seuroihin. Suuremmilla herätysliikkeillä on säännöllisiä viikoittaisia seuroja, joista ei erikseen ilmoiteta.


title: Seurat

text: Seurojen pitäminen oli Suomessa laitonta vuosina 1726–1869. Seurat kieltänyt laki oli nimeltään konventikkeliplakaatti. Konventikkeliplakaattia sovellettiin 1700-luvulla käytäntöön harvakseltaan, ja vasta 1800-luvun alussa kirkko ja hallitusvalta ottivat sen voimaperäisesti käyttöön herätysliikkeiden suitsimiseksi.


title: Heathrow’n lentoasema

text: London Heathrow Airport (, ) on Lontoon, koko Ison-Britannian ja Euroopan suurin kansainvälinen lentoasema.  Asema sijaitsee Hillingdonin kaupunkipiirissä, 24 kilometriä Lontoon keskustasta länteen.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Heathrow’n omistaa espanjalaisen Grupo Ferrovialin omistama BAA plc (entinen "British Airports Authority"). BAA:lle kuuluu myös kuusi muuta lentoasemaa: Gatwick, Stansted, Glasgow, Edinburgh, Aberdeen ja Southampton. Monopoliaseman vuoksi "Civil Aviation Authority" valvoo tiukasti lentoasemien maksuja. Huhtikuussa 2003 lentoasema veloitti keskimäärin 6,13 puntaa matkustajaa kohden.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Heathrow’n lentoasema rakennettiin jo 1930-luvulla, jolloin se tunnettiin nimellä "Great Western Aerodrome". Se nimettiin myöhemmin Heath Row’n kylän mukaan, joka sijaitsi nykyisen terminaali 3:n kohdalla. Ennen toista maailmansotaa suurin osa Lontoon liikenteestä kuitenkin käytti Croydonin lentokenttää.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Vuonna 1944 Heathrow otettiin ilmailuministeriön alaisuuteen pommittajatukikohdaksi. Ministeri Harold Balfour kirjoitti muistelmissaan, että hän käytti lunastusvaltuuksia välttääkseen siviililunastukseen kuluvan ajan. Royal Air Force ei kuitenkaan koskaan käyttänyt Heathrow’n kenttää, ja se siirrettiin siviilikäyttöön 1. tammikuuta 1946. Päivän ensimmäinen lento lensi Buenos Airesiin Lissabonin kautta.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Ensimmäinen pitkä kiitotie avattiin vuonna 1953 ja ensimmäinen terminaali, "Europa Building" (nykyinen terminaali 2), 1955. Vuonna 1977 Lontoon metroa jatkettiin kentälle.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Terminaali 4 avattiin vuonna 1986 ja siitä tuli juuri yksityistetyn British Airwaysin kotikenttä. Vuonna 1987 hallitus yksityisti British Airports Authorityn ja antoi sille seitsemän lentoasemaa, Heathrow’n mukaan lukien.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Viides terminaali avautui liikenteelle 27. maaliskuuta 2008, joskin sen avajaisia vietettiin jo 14. maaliskuuta.


title: Heathrow’n lentoasema

text: 17. tammikuuta 2008 British Airwaysin lento 038 putosi kiitotielle 27L. Lento oli lähtenyt Pekingistä ja oli saanut moottorivian ennen laskeutumista. Kone putosi noin 270 metrin päähän kiitotiestä ja liukui kiitotien alkupäähän. Kukaan koneesta ei kuollut, mutta 47 loukkaantui, yksi vakavasti. Kone oli Boeing 777.


title: Heathrow’n lentoasema

text:
Terminaali 1 avattiin vuonna 1968, ja kuningatar Elisabet II vihki sen virallisesti käyttöön vuonna 1969. Ennen Terminaali 5:n avaamista terminaalin suurin operoija oli British Airways, joka operoi terminaalista kotimaan lentoja, ja joitakin pitkän matkan lentoja.
Vuonna 2005 avattiin terminaalin itäinen laajennus, joka kaksinkertaisti lähtöaulat, sekä istuma- ja liiketilojen määrän. Terminaalin pinta-ala on 74 601 m2 ja sen suurimpia käyttäjiä ovat Heathrow’n kolmanneksi suurin lentoyhtiö Aer Lingus, ja jotkut Star Alliance-yhtiöt. British Midland Internationalin ostamisen jälkeen British Airways operoi joitakin lyhyen ja keskipitkän matkan lentoja terminaalista. Osa Terminaali 1:n yhtiöiden käyttämistä uudemmista lähtöporteista on numeroitu Terminaalin 2 (eli portin numero on 2xx 1xx:n sijaan). Nuo myöhemmin rakennetut portit ovat osa uutta Terminaali 2:ta, kun se valmistuu BAA on vahvistanut, että terminaali suljetaan vuoden 2014 loppuun mennessä. Se todennäköisesti puretaan pian sulkemisen jälkeen Terminaali 2:n toisen osan tieltä.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Heathrow’n tällä hetkellä suurin projekti on uusi valtava Terminaali 2. Ennen “Heathrow East Terminal”-nimellä tunnettu hanke tulee olemaan miltei yhtä suuri kuin Terminaali 5. Terminaali 2 valmistui vuonna 2014, ja se on yksinomaan Star Alliance-yhtiöiden käytössä.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Rakennus, joka ennen tunnettiin nimellä Terminaali 2, oli Heathrow:n vanhin terminaali, joka avattiin vuonna 1955, ja suljettiin 23. marraskuuta 2009. Viimeinen terminaalista operoitu lento oli Air Francen lento AF1881 Pariisiin. Terminaalin pinta-ala oli 49 654m, ja sen käyttöaikana sitä käytti n. 316 miljoonaa matkustajaa. Alun perin terminaali oli suunniteltu 1,2 miljoonan vuosittaisen matkustajan käyttöön, mutta sen viimeisinä vuosina sitä käytti jopa 8 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Laajennuksista ja saneerauksista huolimatta terminaali rapistui, ja se purettiin kesällä 2010. Purkamisen jälkeen Terminaali 2:n paikalle on rakennettu uusi terminaali, joka valmistui vuonna 2014.


title: Heathrow’n lentoasema

text:
Terminaali 3 avattiin “Oceanic Terminal”-nimellä 13. marraskuuta 1961 palvelemaan pitkän matkan lentoja.. Siihen aikaan lentoasemalta oli suora helikopteriyhteys Keski-Lontooseen terminaalin katolta. Terminaali uudelleennimettiin Terminaali 3:ksi vuonna 1968, ja sitä laajennettiin vuonna 1970. Suuria lisäyksiä oli muun muassa Britannian ensimmäinen liukukäytävä. Vuonna 2006 valmistui uusi 105 miljoonaa puntaa maksanut siipi 6 palvelemaan uusia Airbus A380-koneita; Singapore Airlines, Emirates ja Qantas aloittivat sännölliset lennot Terminaaliin 3 A380-koneilla.
BAA:lla on suunnitteilla miljardi puntaa maksava saneeraus terminaaliin, joka tehtäneen seuraavan kymmenen vuoden aikana. Uusi Terminaaliin 5 yhteydessä oleva matkatavarajärjestelmä (British Airwaysin yhteyksille) on rakenteilla.
Nykyisin Terminaali 3:n pinta-ala on 98 962 m2, ja vuonna 2011 se käsitteli 19,8 miljoonaa matkustajaa 104 100:lla lennolla.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Terminaali 4 on avattu vuonna 1986. Terminaali sijaitsee eteläisen kiitotien eteläpuolella, rahtiterminaain vieressä, ja on yhdistetty Terminaaleihin 1, 2 ja 3 rahtitunnelin avulla. Terminaalin pinta-ala on 105 930 m2 ja se palvelee pääasiassa SkyTeam-allianssia, sekä joitakin allianssittomia lentoyhtiöitä. Terminaaliin on hiljattain tehty 200 miljoonan punnan saneeraus, jotta se pystyisi palvelemaan 45 lentoyhtiötä, vähentämään liikenneruuhkia ja parantamaan turvallisuutta. Terminaaliin rakennettiin kaksi porttia, joilla voidaan operoida Airbus A380-koneita. Malaysia Airlines operoi lentonsa tähän terminaaliin.


title: Heathrow’n lentoasema

text:
Terminaali 5 sijaitsee kiitoteiden välissä Heathrow’n länsipuolella, ja sen avasi kuningatar Elisabet II 14. maaliskuuta 2008, noin 19 vuotta projektin aloittamista myöhemmin. Terminaali avattiin yleisölle 27. maaliskuuta 2008. Ensimmäinen matkustaja oli kenialainen mies, joka meni turvatarkastuksen läpi kello 04.30, ja matkusti ensimmäisellä terminaalista operoidulla lennolla BA302 Pariisiin. Seuraavien kahden viikon aikana terminaalin toimintaa häiritsi tietojärjestelmien riittämätön testaaminen, ja henkilöstön huono koulutus, joka johti yli 500:n lennon perumiseen. Terminaali on yksinomaan British Airwaysin ja sen tytäryhtiöiden käytössä. Maaliskuussa 2012 terminaaliin kuitenkin siirrettiin Iberian toiminnot, joten terminaali on nykyisin International Airlines Groupin käytössä.
Rakentaminen maksoi 4,3 miljardia puntaa. Terminaali koostuu nelikerroksisesta päärakennuksesta (Concourse A) ja kahdesta satelliittirakennuksesta, jotka on yhteydessä päärakennukseen maanalaisella käytävällä. Toisessa satelliittirakennuksessa (Concourse C) on portteja, joilla voidaan käsitellä Airbus A380-koneita. Päärakennuksen (Concourse A) pinta-ala on 300 000 m2, kun taas Concourse B:n 60 000m2. Terminaalissa on 60 lähtöporttia, ja terminaalin kapasiteetti on 30 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Terminaalissa on yli 100 liikettä ja ravintolaa.
Lisäksi rakennus, joka on nimetty Concourse D:ksi, voidaan rakentaa nykyisen terminaalin itäpuolelle. Laajennuksen myötä terminaaliin tulisi 16 uutta porttia. BA:n ja Iberian fuusioitumisen jälkeen lisärakennus saattaa tulla tarpeeseen, mutta päätöksiä ei sen rakentamisesta ole tehty.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Britannian tavoite on vähentää ilmastokaasuja 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Pääministeri Gordon Brown ennustaa Britannian lentomatkailun kaksinkertaistuvan 25 vuodessa. Kriitikoiden mukaan britit lentävät enemmän kuin mikään muu kansakunta. Eniten lennetään Pariisiin, jonne on junayhteys. Kriitikot esittävät, että lentämistä tuetaan erityisesti. Britanniassa lentäminen saattaa olla junalla matkustamista halvempaa. Britannian hallitus kannattaa Heathrown laajennusta kolmannella kiitotiellä, jotta lentojen määrä voisi kasvaa kentältä 480 000:sta 720 000:een. Lontoon konservatiivinen pormestari Boris Johnson vastustaa hanketta. Kentän lähellä on paljon asustusta, joka valittaa nykyisistäkin ilmansaasteista ja melusta. Lentämisen ilmastovaikutusten rajoittamiseksi Greenpeace pyrkii hidastamaan ja estämään kentän laajennusta ostamalla maata alueelta ja myymällä sen ympäri maailmaa. Tällöin myös maan lunastaminen vaikeutuu ja hidastuu. Hallitus hyväksyi hankkeen 15.1.2009. Greenpeacen mukaan suunnitellaan Britannian suurinta hiilidioksidilähdettä. Pormestari Johnson ilmoitti, ettei hanke tule toteutumaan. BBC valitsi aiheen yhdeksi viikon kuvaksi 10.–16.1.2009 Kuva.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Kentälle lentää 81 lentoyhtiötä ja kentältä pääsee 194 kohteeseen 82 maahan.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Heathrow'sta pääsee Lontoon keskustaan Heathrow Express -junalla, joka kulkee Paddingtonin rautatieaseman ja terminaalin 5 välillä 15 minuutin välein, varttitunnissa. Hitaampi Heathrow Connect pysähtyy lentokentän ja Paddingtonin välillä viidellä asemalla. Sen vuoroväli on puoli tuntia ja matka kestää 25 minuuttia. Molemmat yhteydet ovat käytettävissä ilmaiseksi terminaalien välisessä liikenteessä.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Metron Piccadilly-linjalla on Heathrow'ssa kolme asemaa terminaaleille 1–3, ja . Joka toinen linjalla kulkeva vuoro kiertää silmukan keskustasta terminaali 4:n ja terminaalien 1, 2 ja 3 kautta takaisin keskustaan ja loput kulkevat 27. maaliskuuta 2008 avattuun terminaalin 5 asemalle. Molempiin on kuusi vuoroa tunnissa. Matka-aika keskustaan on noin 40–50 minuuttia.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Lentoasemalta on myös linja-autoyhteyksiä Lontoon keskustaan, lentoaseman lähialueille sekä muualle maahan.


title: Heathrow’n lentoasema

text: Heathrow'n lentoaseman läheisyydessä kulkevat moottoritiet M4 ja M25, joilta on yhteydet lähialueen teitä pitkin eri terminaaleihin. Terminaalien läheisyydessä sekä lentoasema-alueen ulkopuolella on useita paikoitusalueita, joista jälkimmäisiltä on bussikuljetus terminaaleille.


title: Asetoni

text: Asetoni (myös "2-propanoni", "dimetyyliketoni", kemiallinen kaava CHO) on yksinkertaisin ketoniyhdiste. Asetoni on normaaliolosuhteissa väritön ja helposti syttyvä makeanhajuinen neste. Orgaanisena yhdisteenä se liukenee eetteriin, mutta pienen kokonsa ja ketoniryhmän ansiosta myös veteen ja etanoliin. Asetoni haihtuu erittäin nopeasti. Sen leimahduspiste - 18 °C ja itsesyttymislämpötila 465 °C.


title: Asetoni

text: Asetoni on erittäin heikko happo ja sen happovakion kymmenkantainen negatiivinen logaritmi "pK=19,3". Happamuus johtuu resonanssin stabiloimasta konjugaattiemäksestä. Toisessa resonanssimuodossa elektronegatiivinen happiatomi stabiloi negatiivisen varauksen.


title: Asetoni

text: Asetonia käytetään lähinnä liuottimena ja yleisesti orgaanisissa synteeseissä sekä laboratoriokemikaalina. Sitä valmistetaan hapettamalla 2-propanolista. Asetonia on muun muassa kynsilakanpoistoaineessa.


title: Asetoni

text: Asetonia on aiemmin tuotettu asetaattien kuivatislauksella. Ensimmäisen maailmansodan aikana sitä alettiin tuottaa Britanniassa teollisesti asetoni-butanoli-etanoli-käymisen avulla (ABE), jota jo Louis Pasteur ja F. Schardinger olivat käyttäneet, maissin ja hevoskastanjoiden tärkkelyksestä Chaim Weizmannin eristettyä "Clostridium acetobutylicum" -bakteerin. Kemikaali on tärkeä savuttoman ruudin (kordiitin) valmistuksessa.


title: Asetoni

text: Nykyisin kemikaalia tuotetaan pääasiassa propeenista. Pääasiallinen valmistusmenetelmä on Hockin prosessi tai kumeeniprosessi, jolla asetonia ja fenolia tuotetaan bentseenistä alkyloimalla propeenilla.


title: Asetoni

text: Asetoni ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Suuret asetonipitoisuudet voivat aiheuttaa nenän, nielun ärsytystä ja silmien kirvelyä ja erittäin suuret pitoisuudet heikkoutta, päänsärkyä, väsymystä, pahoinvointia ja mahdollisesti jopa tajuttomuuden ja kuoleman. Mikäli asetonia menee silmään, se voi aiheuttaa sidekalvontulehduksen tai jopa sarveiskalvon vaurion. Asetonin joutuessa iholle, iho kuivuu. Muutaman desilitran nielemisestä aiheutuu tajuttomuus. On todettu, että päivittäinen asetonihöyryn suurille pitoisuuksille altistuminen aiheuttaa pohjukaissuolen, mahalaukun ja hengitysteiden tulehdusta.


title: Tokoloshe

text: Tokoloshe on eteläafrikkalainen, alun perin zulujen uskontoon kuuluva pieni räyhänhenki. Poppamiehet pystyivät tekemään niitä ruumiista puristamalla silmät ulos, katkaisemalla kielen ja polttamalla hehkuvalla raudalla aukon pääkalloon, jolloin ruumis kutistuu. Henkiin tokoloshe herää kun sen suuhun puhalletaan taikajauhetta, henkiin herättyään otukset ovat valmiita täyttämään herransa käskyt. Kun zulu oli riidoissa jonkun kanssa hän meni poppamiehen puheille ja maksoi tälle siitä, että hän lähettää tokoloshen vihollisen kotiin. Toinen poppamies taas pystyy manaamaan tokoloshen ulos. Tokoloshea vastaan kodeissa on myös yleensä "tokoloshe sangoma", pieni ihmistä muistuttava patsas, jolla on valtavat korvat. On olemassa vain yksi paikka, johon tokoloshet eivät pääse: vuode, joka seisoo sanomalehdillä päällystettyjen tiilien päällä. Useimmiten vain uhri voi nähdä tämän kammotuksen. Mutta jos Tokoloshe nielaisee pikkukiven, se muuttuu näkymättömäksi jopa uhrilleen.


title: Tripoli

text: Tripoli () on Libyan pääkaupunki. Se sijaitsee maan pohjoisrannikolla autiomaan laidalla kallioisella niemellä, joka työntyy Välimereen ja muodostaa suojaisan luonnonsatamaksi soveltuvan lahden. Yhdistyneiden kansakuntien tilasto-osaston mukaan kaupungin väkiluku oli vuonna 2015 noin 1 126 000.


title: Tripoli

text: Tripoli sijaitsee Pohjois-Libyassa Välimeren rannikolla. Nafusavuoret Tripolista etelään toimivat Libyan sisämaan ja rannikkoalueen erottajina. Tripolista pohjoiseen meren takana sijaitsee Sisilia. Itse kaupunki sijaitsee kivikkoisella niemekkeellä ja se voidaan jakaa kahteen erilliseen osaan. Kaupunginmuurin ympäröimä vanhakaupunki eli medina sijaitsee kaupungin sataman luona ja sen kaupunkikuvaa hallitsee espanjalaisten 1500-luvulla rakennuttama linna. Monet kaupungin virastot sijaitsevat puolestaan uudessa kaupunginosassa, joka on kasvanut etenkin 1970-luvulta lähtien.


title: Tripoli

text: Nykyinen Tripolin alue oli aluksi libyalaisiksi kutsuttujen ja nykyisten berberien edeltäjinä pidettyjen heimojen asuttama keidas. Tripolin perustivat foinikialaiset 600-luvulla eaa. Foinikialaiset käyttivät Tripolia pysähdyspaikkana purjehduksillaan länteen ja heidän muodostamansa siirtokunta sai nimekseen "Oea", josta tuli osa foinikialaisten perustamaa Karthagon valtakuntaa. Karthagon kukistuessa vuonna 149 eaa. alueen valtasivat numidialaiset. Numidialaisia seurasivat Julius Caesarin johdolla roomalaiset, jotka tekivät alueesta Tripolitanian provinssin. Provinssi koostui kolmesta kaupungista, Sabratha, Leptis Magna ja Oea ja nykyinen Tripoli-nimi on johdettu kreikkalaisesta nimestä "Tripolis". "Tri" on suomeksi kolme ja "polis" kaupunki. Tripolitania kukoisti Rooman alaisuudessa ja rikastui maanviljelyksellä ja rannikon kauppareiteillä. Sen kautta kuljetettiin Roomaan kultaa, norsunluuta, orjia ja eksoottisia eläimiä Rooman sirkuksiin. Kamelien yleistyessä kulkuvälineinä myös maareittejä pitkin kulkenut kauppa kasvoi, mikä mahdollisti Oean ja Leptis Magnan rikastumisen. Vuonna 297 Tripolitanian nimi lyhennettiin muotoon Tripolis ja Oea sai useita etuoikeuksia samalla, kun Leptis Magna ja Sabratha puolestaan köyhtyivät. Nimi Tripoli alkoi ajan myötä viitata yksinomaan Oean kaupunkiin.


title: Tripoli

text: Vuonna 423 Afrikan roomalaista kenraalia Bonifatiusta epäiltiin Rooman pettämisestä ja hän kutsui tuekseen vandaalit nykyisestä Espanjasta. Bonifatius sopi välinsä Rooman keisarinna Placidian kanssa, mutta vandaalit eivät suostuneet lähtemään. Vandaalit kukistivat roomalaiset ja valtasivat Tripolin vuonna 455 ja pitivät sitä hallussaan aina vuoteen 533 saakka. Alueen talous kärsi merkittävästi vandaalien alaisuudessa ja Tripolin asukasluku romahti aiemmasta noin 30 000:ta noin 7 00:en. Kaupungin tilanne ei juurikaan parantunut Bysantin valtakunnan vallattua kaupungin vuonna 533. Vuonna 645 kaupungin valtasivat muslimit arabikomentaja Amr ibn al-Aasin johdolla.


title: Tripoli

text: Alueellinen epävakaus jatkui muslimivallan alkaessa. Paikalliset berberit kapinoivat arabitaustaisia valloittajia vastaan ja myöhemmin kaupungin hallinnasta taistelivat eri arabidynastiat. Umaijaditn tekivät Rufai ibn Thabit al-Ansarista ensimmäisen Tripolin muslimihallitsijan vuonna 667, mutta olot rauhoittuivat vasta abbasidienasetettua Ibrahim al-Aghlabiin Tripolin hallitsijaksi vuonna 800. Aghlabidien noin vuosisadan kestäneen valtakauden aikana Tripoli koki pitkästä aikaa suhteellisen rauhallisen kauden, jonka aikana kaupunginmuuri jälleenrakennettiin ja kaupunkiin perustettiin useita moskeijoita ja koraanikouluja. Suurin osa paikallisesta berberiväestöstä kääntyi islamin uskoon. Aghlibidien valtakauden päättivät vuonna 909 fatimidit. Vuonna 972 sen valtasivat puolestaan Beni Zirin berberiheimo, jotka hallitsivat kaupunkia yhdessä Beni Khazroun-heimon kanssa vuoteen 1027 saakka. Berberiheimojen valtakaudella Tripoli oli ensimmäistä kertaa kokonaan itsenäinen kaupunkivaltio. Kauden päättivät kuitenkin fatimidit, jotka jälleenvaltasivat kaupungin vuonna 1030.


title: Tripoli

text: Tripoli oli alkanut muodostua Saharan ylittävien karavaanien tärkeäksi keskukseksi, mikä herätti myös ulkovaltojen kiinnostuksen kaupunkia kohtaan. Sisilian vallanneet normannit hallitsivat kaupunkia vuosien 1146 ja 1158 välillä ja espanjalaiset hallitsivat sitä puolestaan vuosina 1509–1539. Espanjalaiset luovuttivat kaupungin johanniitoille. Vuonna 1551 kaupungin valtasivat osmanit ja heitä johtaneesta Dragutista tuli kaupungin ensimmäinen pašša. Turkkilaisista osmaneista tuli ajan myötä epäsuosittuja ja vuonna 1711 valtaan nousi Ahmed Karamanli. Hän oli taustaltaan turkkilainen, mutta oli silti syntynyt Tripolissa. Ahmed ja häntä seuranneet karamanlit maksoivat veroja Istanbuliin, mutta olivat muuten käytännössä itsenäisiä aina vuoteen 1835 saakka. Merirosvoudesta tuli merkittävä tulonlähde ja Tripolista muodostui yksi niin sanotuista barbareskivaltoista, jotka harjoittivat merirosvousta Välimerellä. Karamanlien valtakausi päättyi vuonna 1835, kun osmanit palauttivat alueen suoraan hallintaansa.


title: Tripoli

text: Italia valtasi Tripolin Italian–Turkin sodan aikana vuonna 1911. Tripolista tuli Italian hallitseman Libyan pääkaupunki ja italialaiset rakennuttivat kaupunkiin kokonaan uuden kaupunginosan, jonka asukkaiksi tuli siirtolaisia Italiasta. Tripolin vanhakaupunki säilyi paikallisten asuttamana. Italialaiset rakennuttivat myös esimerkiksi kouluja ja kirkkoja. Osa paikallisesta eliitistä omaksui italialaiset tavat, mutta osa toivoi italialaisia vastaan taistelleen Umar al-Mukhtarin vapauttavan kaupungin jonain päivänä. Kaupungin vapauttivat lopulta kuitenkin britit toisen maailmansodan aikana. Libya itsenäistyi vuonna 1951 Libyan kuningaskuntana hallitsijanaan Idris I ja Tripolista tuli maan pääkaupunki. Libyan itsenäistyessä maa kuului maailman köyhimpiin valtioihin ja se alkoi rikastua vasta, kun vuonna 1958 löydettiin öljyä. 1. syyskuuta 1969 libyalainen eversti Muammar Gaddafi johti vallankaappausta, joka toi kuningaskunnan päätökseensä. Ulkovallat vetivät aikaisemmin Tripoliin sijoitetut sotilasjoukkonsa pois maasta. Uusi sosialistinen Libya Gaddafin alaisuudessa kääntyi enenevissä määrin länsivaltoja vastaan, mikä johti selkkauksiin. Yhdysvallat teki vuonna 1986 ilmaiskuja Tripoliin ja YK asetti Libyalle talouspakotteita. Tästä huolimatta samaan aikaan rakennettiin esimerkiksi sairaaloita ja kouluja, joiden julkisia palveluja tarjottiin ilmaiseksi. Great Man-made River -hanke toi puolestaan kaupunkiin vettä Saharan pohjavesivarannoilta. Myöhemmin Libyan ja lännen välit alkoivat elpyä ja suuri osa pakotteista purettiin vuonna 1999, mikä näkyi myös Tripolin taloudessa esimerkiksi taloudellisten uudistusten kautta, jotka painottivat sijoituksia ja asettivat sosialismin taka-alalle.


title: Tripoli

text: Helmikuussa 2011 Libyan Bengasissa syttyi arabikevään innoittamia mielenosoituksia ja mielenosoittajien yhteenotot turvallisuusjoukkojen kanssa johtivat Libyan sisällissotaan. Kapinalliset valtasivat ensin alueita Gaddafille uskollisilta joukoilta, mutta kärsivät sittemmin huonommin aseistettuina tappioita. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto julisti maaliskuussa 2011 Libyaan lentokieltoalueen ja Nato aloitti ilmaiskut Gaddafin joukkoja vastaan. Kapinalliset valtasivat Tripolin elokuussa samana vuonna ja Gaddafi surmattiin Sirtessä lokakuussa. Siirtymäajan kansallinen neuvosto julisti Libyan vapautetuksi 23. lokakuuta. Libyan epävakaus ei kuitenkaan päättynyt tähän vaan toinen sisällissota käynnistyi vuonna 2014. Konfliktin aikana YK on tukenut kansainvälisesti tunnustettua hallintoa Tripolissa, jota vastustaa Khalifa Haftarin maan itäosia hallitseva kilpaileva hallinto.


title: Tripoli

text: Tripoli on Libyan merkittävin satama ja lähellä sijaitsee Tripolin kansainvälinen lentoasema. Libyan rannikkoa pitkin kulkeva maantie yhdistää kaupungin Bengasiin ja aina Kairoon saakka. Sisämaahan kulkeva tie yhdistää sen Sebhan kaupunkiin etelässä.


title: Tripoli

text: Tripolissa toimivia korkeakouluja ovat vuonna 1957 perustettu Tripolin yliopisto ja vuonna 1987 toimintansa aloittanut Open University. Tripolista käsin toimii Libyan museovirasto, joka vastaa maan museoista ja arkeologisista kohteista. Kaupungissa sijitsee myös Libyan kansallisarkisto, useita tutkimuskeskuksia ja suurin osa maan julkaisijoista.


title: Tripoli

text: Yhdistyneiden kansakuntien tilasto-osaston mukaan Tripolin väkiluku oli vuonna 2015 noin 1 126 000. Kaupunki on Libyan tiheimmin asutetun alueen keskus. Noin 90 % kaupungin asukkaista on arabitaustaisia sunnimuslimeja.


title: Aspartaami

text: Aspartaami on keinotekoinen makeutusaine, joka muistuttaa maultaan sakkaroosia mutta on sitä noin 100–200 kertaa makeampaa. Aspartaamia käytetään yleisesti sokerittomissa makeissa tuotteissa, kuten limonadeissa ja makeisissa. Aspartaami hajoaa korkeassa lämpötilassa, joten se soveltuu vain rajoitetusti paistettavien tai keitettävien tuotteiden, kuten leivonnaisten ja jälkiruokien valmistukseen. Kemialliselta rakenteeltaan aspartaami on aminohappojen asparagiinihapon ja fenyylialaniinin dipeptidin metyyliesteri.


title: Aspartaami

text: Aspartaamin syntetisoi James Schlatter vuonna 1965 ja vuonna 1974 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA hyväksyi sen rajoitetusti elintarvikekäyttöön. Euroopan unionin alueella aspartaamia on saanut käyttää vuodesta 1994. Aspartaamia ovat koko sen historian ympäröineet väitteet sen mahdollisesta myrkyllisyydestä ja asiaa on tutkittu lukuisia kertoja. FDA, Euroopan elintarvikevirasto ja Suomen elintarviketurvallisuusvirasto Evira pitävät sitä turvallisena. Aspartaamin elintarvikepakkauksissa käytettävä E-koodi on E951.


title: Aspartaami

text: G. D. Searle & Co:lla työskennellyt James Schlatter huomasi aspartaamin makeuden vuonna 1965. Kehittäessään lääkettä mahahaavan hoitoon Schlatter kaatoi vahingossa aspartaamia sormilleen. Schlatter arveli, että aine on vaaratonta ja jatkoi työtään pesemättä käsiään. Myöhemmin hän kostutti sormeaan nostaakseen papereita pinosta ja huomasi silloin aineen makeuden.


title: Aspartaami

text: Tämän jälkeen yhtiössä kokeiltiin satoja muokattuja versioita aspartaamista, mutta mikään niistä ei ollut ominaisuuksiltaan alkuperäisen veroinen. Aineen havaittiin olevan taloudellista valmistaa, hyvänmakuista ja sen toksisuus oli erittäin pieni. Yhtiö haki ja sai aineelle patentin. Patentti umpeutui vuonna 1992, joten nykyään aspartaamia ja sen valmistustekniikkaa saavat käyttää muutkin valmistajat.


title: Aspartaami

text: Searle haki 1973 Yhdysvaltojen elintarvike- ja lääkevirasto FDA:lta hyväksyntää aspartaamin käyttämiseksi makeutusaineena. Searlen omien tutkimusten mukaan se oli turvallista ja seuraavana vuonna se sai luvan makeutusaineen käyttöön kuivamuonassa. Hyväksynnästä kuitenkin valitettiin, koska John Olney epäili 1971 tekemiensä eläinkokeiden perusteella aspartaamissa käytetyn asparagiinihapon aiheuttavan aivovaurioita ja, koska aine oli vaarallinen fenyyliketonuriaa sairastaville.


title: Aspartaami

text: FDA alkoi tutkia asiaa, ja vuonna 1976 FDA:n tutkimusryhmän raportti havaitsi Searlen tutkimusten olleen muun muassa huolimattomasti suoritettuja ja epätarkasti analysoituja. Raportin johdosta FDA pyysi oikeusministeriötä aloittamaan syyteharkinnan siitä, oliko Searlea aihetta syyttää tutkimustulosten väärentämisestä ja olennaisten tulosten salaamisesta. Syyteharkinta ei kuitenkaan edennyt, koska asiaa käsitelleet pohjois-Illinois'n valtionsyyttäjät Samuel Skiner ja William F. Conlon palkattiin Searlen lakiasioita hoitaneeseen Sidley & Austin -asianajotoimistoon.


title: Aspartaami

text: Seuraavina vuosina aspartaamin hyväksynnästä kiisteltiin FDA:n sisällä. FDA:n silloinen pääjohtaja kokosi lautakunnan pohtimaan aspartaamin hyväksymistä. 1981 lautakunta lausunnossaan päätyi vaatimaan lisätutkimuksia eikä hyväksynyt aspartaamia. Paneelin päätöksestä valitettiin ja asia tuli FDA:n pääjohtajan päätettäväksi. FDA:n tuore pääjohtaja Arthur Hull Hayes kuitenkin päätti hyväksyä aspartaamin vastoin lautakunnan suositusta. Hull perusteli päätöstään lautakunnan tutkimuksessa olleilla virheillä ja sillä, että lausunnon jälkeen valmistunut japanilaisen aspartaamivalmistaja Ajinomoto Co -tekemä tutkimus osoitti aineen turvalliseksi. Hyväksynnän yhteydessä FDA kuitenkin määräsi, että aspartaamia sisältävissä tuotteissa pitää olla varoitus niiden sisältämästä fenyylialaniinista.


title: Aspartaami

text: Aspartaamia on tutkittu jatkuvasti hyväksynnän jälkeenkin ja sen käytöstä ja terveysvaikutuksista on kiistelty. Useimmat huolet kuitenkin jäivät taakse FDA:n ja Kansanterveysvirasto CDC:n tutkittua useita aspartaamiin liittyviä valituksia ja tultua siihen tulokseen, että aineen käyttö on turvallista. Tähän johtopäätökseen liittyi vuonna 1985 Yhdysvaltojen suurin lääkäriliitto American Medical Association (AMA). Aspartaami on sen jälkeen hyväksytty elintarvikekäyttöön yli 93 maassa.


title: Aspartaami

text: Euroopan unionin alueella aspartaamia on saanut käyttää vuodesta 1994.


title: Aspartaami

text: Elimistössä aspartaami hajoaa asparagiinihapoksi, fenyylialaniiniksi ja metanoliksi. Metanoli puolestaan hapettuu myrkyllisiksi formaldehydiksi ja muurahaishapoksi. Metanolin ja formaldehydin hajoamissykli on elimistössä hyvin nopea eikä niitä pääse kerääntymään elimistöön. Muurahaishappo hajoaa hitaammin ja sen on teoriassa mahdollista kerääntyä elimistöön. Japanilaisen aspartaamivalmistaja Ajinomoton rahoittaman Bernadine Magnussonin toimittaman tutkimuskatsauksen mukaan aspartaamista saatavat asparagiinihappo-, fenyylialaniini- ja metanolimäärät ovat kuitenkin olemattomia verrattuna muusta ravinnosta saataviin määriin.


title: Aspartaami

text: Asparagiinihappo on korkeina pitoisuuksina neurotoksinen samalla tavoin kuin l-glutamaatti, se siis voi aiheuttaa hermosolujen kuolemisen ylikiihottamalla niitä.


title: Aspartaami

text: Suomen elintarviketurvallisuusvirasto Eviran yksiselitteinen kanta on, että aspartaamin käyttö suositusten rajoissa on turvallista eikä siitä aiheudu haittavaikutuksia muille kuin fenyyliketonuriaa sairastaville. Aspartaamin hyväksyttävä päivänsaanti (ADI) on 40 milligrammaa painokiloa kohden.


title: Aspartaami

text: Myös Euroopan unionin vastaava viranomainen EFSA ja Yhdysvaltain FDA pitävät ainetta turvallisena.


title: Aspartaami

text: Japanilaisen aspartaamivalmistaja Ajinomoton rahoittamassa Bernadine Magnusonin katsausartikkelissa vuodelta 2007 tarkasteltiin aspartaamin ja syövän yhteydestä julkaistuja tutkimuksia, eikä aspartaamin karsinogeenisuudesta löytynyt todisteita. Magnusonin mukaan myöskään epidemiologisissa tutkimuksissa ei ole havaittu aspartaamin yhteyttä mihinkään syöpään. Vaikka suuri kerta-annos aspartaamia saattaa vaikuttaa joihinkin biokemiallisiin parametreihin, esimerkiksi aivojen välittäjäaineiden pitoisuuksiin, katsauksen tutkiman tiedon valossa ravinnosta saatavalla aspartaamilla ei ole vaikutusta hermoston toimintaan. Vuonna 2008 Magnuson tutki aspartaamia ja katsoi sen olevan turvallista käyttää.


title: Aspartaami

text: Vuonna 2006 Yhdysvaltain syöpäinstituutti teki haastattelututkimuksen, jossa tutkittiin 340 045 miestä ja 226 945 naista iältään 50-69, ja päätyi johtopäätöksen, ettei aspartaamin käytöllä ja syöpien välillä ole yhteyttä.


title: Aspartaami

text: European Journal of Clinical Nutritionissa vuonna 2008 julkaistu artikkeli aspartaamin ja sen hajoamistuotteiden aineenvaihduntateistä toteaa, että aspartaamin käyttö suurilla annoksilla saattaa liittyä joidenkin psykiatristen sairauksien syntyyn, ja suosittelee asian selvittämiseksi perinpohjaisia jatkotutkimuksia. Erään tutkimustulosten mukaan aspartaami voi aiheuttaa herkille yksilöille päänsärkyä tai migreeniä.


title: Aspartaami

text: Vuonna 2005 italialainen Ramazzini-instituutin tutkijaryhmä havaitsi aspartaamin ja eri syöpäsairauksien yhteyden rotilla. Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSA on julkaissut vuonna 2006 aspartaamia koskevan karsinogeenisuusarvionsa, jossa Ramazzini-instituutin tutkimustuloksia arvioitiin. EFSA päätyi arviossaan lopputulokseen, jonka mukaan ei ole perusteita aspartaamin turvallisuuden laajempaan uudelleenarvioimiseen eikä ADI-suositusten muuttamiseen. Ramazzini-instituutti toisti tutkimuksensa 2007 ja sai jälleen tulokseksi, että aspartaami lisää rottien syöpiä annoksilla, jotka ovat lähellä ADI-arvoa.toinen Ramazzini-tutkimus


title: Aspartaami

text: Britannian hallituksen neuvoa antava komitea on arvostellut Ramazzinin tutkimusta. Tutkimusta on arvosteltu muun muassa siitä, että rottien annettiin elää tavallista pidempään, jolloin on epävarmaa, mihin ne kuolivat, sekä siitä, että 9 000 syöpänäytteestä vain 70 annettiin ulkopuolisten tutkijoiden tarkasteltaviksi. Ramazzini-instituutti tyrmää kritiikin. Heidän mukaansa moni muukin karsinogeeni olisi jäänyt löytymättä, jos kokeissa rotat olisi tapettu viikolla 110, kuten aiemmissa aspartaamikokeissa on tehty. Ramazzini-instituutin kokeissa aspartaamin syöpävaikutus tulee rotissa esiin selvästi elämän viimeisellä kolmanneksella.


title: Aspartaami

text: Vuonna 2010 Ramazzi-instituutin tutkijaryhmä Morando Soffrittin johdolla havaitsi, että jatkuva aspartaamin nauttiminen ravinnossa aiheutti uroshiirille keuhko- ja maksasyöpää. Tutkimuksen koe-eläinten syöpien määrä lisääntyi 16 000 ppm:n annoksella.


title: Kari Hokkanen

text: Kari Antero Hokkanen (s. 2. tammikuuta 1943 Parikkala) on filosofian tohtori ja professori. Suomen Keskustaa edustava Hokkanen on Seinäjoen kaupunginvaltuutettu.


title: Kari Hokkanen

text: Kari Hokkanen toimi Etelä-Pohjanmaalla ilmestyvän sanomalehti Ilkan päätoimittajana 1980–2007.


title: Kari Hokkanen

text: Vuoden 2000 sijaispuheenjohtajavaalikampanjan lopulla Hokkanen ja Erkki Laatikainen rummuttivat lehdissään jatkuvasti yllätysnimi Anneli Jäätteenmäen puolesta, ja tämä nousikin haastajan asemasta voittoon. Jäätteenmäen joutuessa eroamaan pääministerin tehtävistä vuonna 2003 väitetyn eduskunnalle valehtelun ja presidentin virkamiehen tietovuotoon yllyttämisen vuoksi kaksikko tuki tätä jatkuvasti lehdissään.


title: Kari Hokkanen

text: Päätoimittajana tapahtuneen erittäin aktiivisen vaikuttamisen vuoksi eduskunnan puhemies Paavo Lipponen viittasi Hokkaseen ja Jyväskylässä ilmestyvän Keskisuomalaisen silloiseen päätoimittajaan Erkki Laatikaiseen (1946–2013) termillä ”maakuntaansa terrorisoiva satraappi”.


title: Kari Hokkanen

text: Kari Hokkanen toimi Alkio-opiston rehtorina vuoteen 1990. Hokkanen on toiminut myös Keskustan puoluehallituksen työvaliokunnan jäsenenä (1981–2002). Työvaliokunta käsittelee suuren osan Suomen Keskustaa koskevista tärkeistä poliittisista linjauksista.


title: Kari Hokkanen

text: Hokkanen on kirjoittanut useita Maalaisliiton ja Keskustapuolueen historiaan liittyviä kirjoja, kuten puoluehistoriikin osat 3 ja 4. Hänen pääteoksensa on Kyösti Kallion elämäkerta.


title: Kari Hokkanen

text: Hokkaselle myönnettiin valtion journalistipalkinto vuonna 2010.


title: Kari Hokkanen

text: Laulaja William Korwenkoski on tehnyt kappaleen Kari Hokkasesta.


title: Kari Hokkanen

text: Hokkanen ilmoitti pitävänsä Paavo Väyrystä mahdollisena ja pätevimpänä ehdokkaana Keskustan puheenjohtajaksi ja pääministeriksi Matti Vanhasen jälkeen.


title: Alkio-opisto

text: Alkio-opisto on Jyväskylässä entisen Korpilahden kunnan alueella sijaitseva kansanopisto, jossa opiskelee vuosittain yli 200 opiskelijaa. Alkio-opisto on Suomen laajimmin avoimia yliopisto- ja ammattikorkeakouluopintoja tarjoava kansanopisto. Alkio-opiston rehtorina toimii kasvatustieteen tohtori Jaana Laitila.


title: Alkio-opisto

text: Alkio-opistossa opiskellaan avoimen yliopiston ja ammattikorkeakoulun ja vapaan sivistystyön opintoja sekä valmentaudutaan pääsykokeisiin. Opiston aloja ovat kasvatustieteet ja psykologia, kielet ja historia, terveys- ja luonnontieteet sekä yhteiskunta, viestintä ja kauppatieteet. Yliopistollisia arvosanoja tarjotaan noin 30:ssä eri aineessa ja yleis-, kieli- ja viestintäopintoja noin 20 kurssin verran. Lisäksi tarjolla on kesäkursseja kädentaitojen ja liikunnan aloilta.


title: Alkio-opisto

text: Alkio-opisto tekee yhteistyötä kuuden yliopiston ja kahden ammattikorkeakoulun kanssa.


title: Alkio-opisto

text: Alkio-opiston opetus herättää ihmisenä kasvamiseen, yhteiskunnan eheyteen, tasa-arvoon, aktiiviseen kansalaisuuteen, kestävään kehitykseen ja maailmanlaajuiseen tietoisuuteen.


title: Alkio-opisto

text: Sivistävä opetus mahdollistaa henkisen kasvun ja oman polun löytämisen. Yhteisöllisyys ja monikulttuurisuus vahvistavat sosiaalisia taitoja, suvaitsevaisuutta ja vastuunottoa yhteisistä asioista. Opiskelussa painottuvat itseohjautuvuus, yhteistoiminnallisuus ja tiimioppiminen.


title: Alkio-opisto

text: Alkio-opistolla on vuosittain noin 2 000 asiakasta ja heidän tapahtumiaan ja tilaisuuksiaan noin 20. Alkio-opisto hoitaa vuosittain 3 000–4 000 yöpymistä ja noin 14 000 ateriaa ja kahvitusta. (Luvuissa ei ole mukana opiskelijoita.)


title: Alkio-opisto

text: Vuonna 1946 Maaseudun Nuorten Liitto (nykyisen Keskustanuorten edeltäjä) ideoi opiston ja kansankorkeakoulun, jonka tehtävänä olisi tarjota järjestökoulutusta sekä yleissivistävää ja yhteiskunnallista koulutusta maalaisväestölle. Liitto perusti Alkio-opiston kannatusyhdistys ry:n, joka käynnisti Alkio-opiston vuonna 1947 Perniössä. Opisto sai nimensä kirjailijan, toimittajan ja maalaisliiton henkisen isän, Santeri Alkion, mukaan.


title: Alkio-opisto

text: Vuonna 1974 Alkio-opistolle rakennettiin uudet tilat Korpilahdelle, koska Perniön tilat olivat osoittautuneet jo varhain riittämättömiksi.


title: Alkio-opisto

text: Vuonna 1998 perustettiin Humanistinen ammattikorkeakoulu, jonka yhtenä perustajajäsenenä oli Alkio-opiston kannatusyhdistys.


title: Amenemhet III

text: Amenemhet III oli muinaista Egyptiä 12. dynastian aikaan vuosina 1844–1797 eaa. hallinnut faarao.


title: Amenemhet III

text: Manethon mukaan Amenemhet olisi hallinnut ainoastaan 8 vuotta, mutta hänen rakennuttamistaan monumenteista voidaan päätellä, että tämä on todennäköisesti käännösvirhe. Torinon papyrus ilmoittaa Amenemhetin hallitusajaksi 40 vuotta. Amenemhet jakoi valtaistuimen seuraajansa Amenemhet IV:n kanssa hallituskautensa lopussa.


title: Amenemhet III

text: Amenemhet III:n isä oli hänen edeltäjänsä Senusret III ja hänen äitinsä Sobekshedty-Neferu. Häntä pidetään yhtenä 12. dynastian huomattavimmista kuninkaista, hänen rauhallisen hallituskautensa aikana keskivaltakunnan kulttuuri oli huipussaan. Amenemhetillä oli ainakin yksi poika, Amenemhet IV - hän saattoi olla myös pojanpoika - josta tuli hänen seuraajansa, sekä kaksi tytärtä, Neferuptah ja Sobekneferu, josta tuli hallitsija Amenemhet IV:n jälkeen.


title: Amenemhet III

text: Amenemhet III:n tiedetään aloittaneen monia rakennustyömaita ympäri Egyptiä. Hän rakennutti muun muassa Faijumiin suuret siipirattaat, joilla Niilin vesiä saatiin ohjattua kauemmaksi rannoista näin luoden laajan viljelyskelpoisen alueen. Lisäksi hän rakennutti kaksi suurta patsasta Faijumin eteläpuolelle, Sobekin temppelin Krokodilopolikseen sekä laajennutti Ptahin temppeliä Memfiksessä.


title: Amenemhet III

text: Hallituskaudellaan Amenemhet ei suorittanut edeltäjänsä tavoin suuria sotilaallisia kampanjoita. Hän piti linnakkeet ja sotilaat Nubiassa, mutta ei pyrkinyt laajentamaan rajoja etelämmäksi. Amenemhet pyrki kuitenkin jatkamaan isänsä perinteitä vähentämällä aateliston ja virkamiesten valtaa. Hän kielsi muun muassa kuninkaallisten virkojen periytymisen isältä pojalle.


title: Amenemhet III

text: Hautapaikakseen Amenemhet valitsi Dahshurin, jonne hän rakennutti niin sanotun mustan pyramidin. Amenemhet II:n, Senusret III:n ja Sneferun pyramidien läheisyyteen rakennettu pyramidi poikkesi aikalaisistaan siten, että sen perustuksia ei kaivettu peruskallioon asti, vaan ne rakennettiin tiivistetyn pohjamaan päälle. Osittain tästä syystä pyramidi alkoi heti valmistumisen jälkeen halkeilla ja Amenemhet hylkäsi sen. Pyramidin pohjoispuolella olevat Amenemhetin perheelle suunnitellut haudat kuitenkin otettiin käyttöön. 13. dynastian faarao Hor haudattiin todennäköisesti sinne.


title: Amenemhet III

text: Hylättyään Dahshurin pyramidinsa Amenemhet rakennutti itselleen uuden pyramidikompleksin Hawaraan. Dahshurin pyramidin tavoin sen runko oli tehty mutatiilistä, jotka oli peitetty kalkkikivellä. Poikkeuksellista Hawaran pyramidissa oli se, että hautakammio oli kaiverrettu yhdestä ainoasta kivestä, joka on painanut noin 110 tonnia. Pyramidia ympäröi valtava 28 000 neliömetriä käsittävä muurirakennelma. Tämä onkin mahdollisesti ollut esikuvana labyrintti-myyteille, sillä se sisälsi useita kiemurtelevia käytäviä ja maanalaisia huoneita. Amenemhetin pyramidikompleksi on pinta-alaltaan Keskivaltakunnan suurin.


title: Amenemhet III

text: Amenemhetin hallituskaudella Egyptistä oli tullut hyvin rikas valtio, mikä nähdään jo hänen rakennuttamiensa monumenttien määrästä ja koosta. Kuitenkin Amenemhetin hallituskauden loppua kohti Niilin tulvat alkoivat heikentyä. Koska Niilin tulvat olivat egyptiläisen maatalouden elinehto, niiden heikennyttyä alkoi Egyptin talous kärsiä. 12. dynastian ja Keskivaltakunnan tuhoutumisen katsotaankin alkaneen Amenemhetin hallituskauden lopussa.


title: Amenemhet III

text: Amenemhet haudattiin lopulta pyramidiinsa Hawaraan hänen tyttärensä Neferuptahin haudan viereen. Molemmat haudoista on kuitenkin ryöstetty ja osin tuhottu muinaisina aikoina, joten hautauksesta ei ole saatu tarkempaa tietoa.


title: Amenemhet III

text: Amenemhet III:tä palvottiin myöhemmin myös kreikkalais-roomalaisen kauden aikana Lameres-nimellä.


title: Bamberg

text: Bamberg on kaupunki Saksassa, Oberfrankenin maakunnassa, Baijerin osavaltiossa. Vuoden 2017 lopussa siellä oli väestönlaskennan mukaan 77 179 asukasta.


title: Bamberg

text: Bamberg on merkittävä yliopisto-, hiippakunta-, olut- ja hallintokaupunki. Bambergin keskiaikainen vanhakaupunki on ollut suojeltavana kohteena Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1993 lähtien. Bamberg pyrki Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodeksi 2010, mutta ei läpäissyt esikarsintaa.


title: Bamberg

text: Kaupungissa ovat vaikuttaneet muun muassa filosofi Hegel, kirjailija ja uskontokriitikko Karlheinz Deschner sekä E. T. A. Hoffmann.


title: Bamberg

text: Bamberg on historiallisessa mielessä erittäin mielenkiintoinen kaupunki. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana kaupunki oli kahteen otteeseen Ruotsin vallan alaisuudessa. Kaupunkia on aikoinaan kutsuttu ”frankkien Vatikaaniksi” sen vahvan katolisen vallan vuoksi. Saksan pahimmat noitavainot toteutuivat Bambergissa ja jonkin matkan päässä olevassa Würzburgissa. Vuonna 1515 kaupungissa poltettiin kolmen kuukauden aikana noin 600 ihmistä noitina.


title: Bamberg

text:
Vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 24,1 °C, mutta heinäkuu on melkein yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella vain tammikuussa.
Bambergissa on epätavallisen paljon panimoja. Vajaan 80 000 asukkaan kaupungissa toimii yhdeksän panimoa (Brauerei Fässla, Brauerei Greifenklau, Brauerei Heller-Trum (”Schlenkerla”), Brauerei Kaiserdom, Keesmann Bräu, Klosterbräu, Mahrs Bräu ja Brauerei Spezial) sekä yksi mikropanimo (Ambräusianum). Erikoisuutena on savuolut ("rauchbier"), jota tuotetaan muun muassa Spezial- ja Heller-panimoissa. Heller-Trumin Aecht Schlenkerla Rauchbier on eräs maailman tunnetuimmista savuoluista.


title: Bamberg

text: Bambergin Otto-Friedrich-Universität on yksi Baijerin pienimmistä yliopistoista. Yliopistossa opiskelee noin 13 000 opiskelijaa. Bambergissa on pitkät perinteet etenkin teologian alalla. Lisäksi Bambergissa voi opiskella muun muassa kielitiedettä, historiaa ja kauppatieteitä.


title: Skopje

text: Skopje () on Makedonian pääkaupunki. Skopjen asukasluku on noin puoli miljoonaa ja se sijaitsee Vardar-joen yläjuoksulla. Se on Makedonian poliittinen ja taloudellinen keskus, jossa asuu yli neljännes maan väestöstä.


title: Skopje

text: Kaupungin historia ulottuu roomalaisajoille asti. Vuosina 972–992 se oli Ensimmäisen Bulgarian valtakunnan pääkaupunki.


title: Skopje

text: Ottomaanit hallitsivat kaupunkia vuodesta 1391 viidensadan vuoden ajan, ja se tunnettiin turkinkielisellä nimellä Üsküb tai Üsküp. Serbit kaappasivat sen itselleen ensimmäisesä Balkanin sodassa 1912.


title: Skopje

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki kehittyi nopeasti, mutta vuonna 1963 tuhoisa maanjäristys pysäytti kehityksen.


title: Skopje

text: Vuonna 1991 Jugoslavian hajotessa Skopjesta tuli itsenäisen valtion pääkaupunki. Nato piti siellä Kosovon operaatioidensa päämajaa 1998 ja 1999.


title: Skopje

text: Skopje sijaitsee Makedonian pohjoisosassa 240 metrin korkeudessa Vardar-joen yläjuoksulla. Vardar virtaa laaksossa, jonka muoto tekee kaupungin alttiiksi tulvavahingoille. Vuosina 1962 ja 1979 laaksossa oli massiiviset tulvat.


title: Skopje

text: Skopjessa vallitsee mannerilmasto: kesällä on yli 30 astetta lämmintä, talvella pakkasta. Tammikuu on kylmin kuukausi ja keskimääräinen alin lämpötila on silloin -3.4 astetta. Sateet jakautuvat varsin tasaisesti eri kuukausille, suurin keskimääräinen sademäärä ajoittuu toukokuulle.FK Vardar ja FK Rabotnički pelaavat maan pääsarjassa eli Makedonian 1. liigassa. Ne ovat Makedonian menestyneimpiä jalkapallojoukkueita.


title: Skopje

text: Makedonian oikeistohallitus aloitti keväällä 2011 Skopje 2014 -projektin, jonka tuloksena maan pääkaupunkiin Skopjeen pystytetään 200 miljoonalla eurolla patsaita ja kirkkoja. Hankkeen tarkoituksena on vahvistaa makedonialaista identiteettiä. Skopje 2014 -projekti pyrkii rakentamaan – kansan enemmistön vastustuksesta huolimatta – monietnisen maan identiteettiä yhden ryhmän nationalistisen näkemyksen mukaiseksi. Samalla se on väitetty jättävän vähemmistöt vaille huomiota. Projekti on tuottanut keskustaan suuria suihkulähteitä ja marmoriseinäisiä museoita.


title: Skopje

text: Skopjen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 20 kilometriä kaupungista.


title: Skopje

text: Skopjen julkista liikennettä hoidetaan busseilla.


title: Lämpöpumppu

text: Lämpöpumppu on laite, joka kykenee siirtämään lämpöenergiaa kylmemmästä tilasta lämpimämpään. Yleensä lämpöpumpulla tarkoitetaan sisätilojen lämmittämiseen tarkoitettuja laitteita, mutta myös monet jäähdyttävät laitteet, kuten ilmastointilaite, jääkaappi ja pakastin toimivat lämpöpumpun avulla.


title: Lämpöpumppu

text: Raskaassa energia- ja prosessiteollisuudessa on käytetty lämpöpumppuja jo vuosikymmeniä. Suomessa on vähintään 730 000 lämpöpumppua. Elinkaaren aikana ilmavesilämpöpumpun kustannukset neliöltä on noin 180 euroa, maalämmön 170 euroa ja kaukolämmön 225 euroa. Poistoilmalämpöpumpulla voidaan säästää rakennuksen energiasta 0–50 %.


title: Lämpöpumppu

text: Pääryhminä toteutustekniikan mukaan voidaan erotella seuraavat pumpputyypit:


title: Lämpöpumppu

text: Jälkimmäinen ryhmä on kasvattanut merkitystään kodin lämmitysenergian tuotannossa. Pumppuja luokitellaan myös lämpöenergian ottotavan mukaan:


title: Lämpöpumppu

text: Lämpöpumpun toimintaperiaate on havainnollistettu piirroksessa. Järjestelmä koostuu yksinkertaisimmillaan kahdesta lämmönvaihtimesta (osat 1 ja 3), kaasukompressorista (4) sekä kuristimesta (2). Järjestelmässä kiertää kylmäaine, jonka koostumus vaihtelee laitteiston suunnitellun käyttökohteen mukaan. Kylmäaineen olomuoto järjestelmässä on joko kaasu tai neste. Lämpöpumppu voidaan suunnitella täysin ilman säätyviä komponentteja. Mekaaniset tai elektroniset säätölaitteet kokoonpanossa mahdollistavat energiatehokkuuden tavoittelun.


title: Lämpöpumppu

text: Kompressori (4) muodostaa imupuolelle (3) riittävän matalapaineen. Kylmäaine höyrystyy kylmäaineen kiehumispisteen alittaessa lämmönvaihtimessa vallitsevan lämpötilan. Matalapainepuolen lämmönvaihdinta kutsutaan höyrystimeksi. Ilmiö on sama kuin veden kiehumispisteen aleneminen vuoristo-olosuhteissa. Mitä matalampi paine, sitä alhaisempi on kiehumispisteen lämpötila. Höyrystyminen sitoo energiaa aiheuttaen jäähtymistä.


title: Lämpöpumppu

text: Kuristin (2) säätelee höyrystimelle syötettävää nesteytynyttä kylmäainetta sellaiseksi, että kompressorin imuun päätyy täysin höyrystynyttä eli kylläistä kylmäainekaasua.


title: Lämpöpumppu

text: Kompressorissa matalapaineinen kaasu puristetaan korkeapainepuolelle (1). Kylmäaine palautuu nesteeksi korkeapaineessa kylmäaineen kiehumispisteen ylittäessä lämmönvaihtimessa vallitsevan lämpötilan. Tätä korkeapainepuolen lämmönvaihdinta kutsutaan lauhduttimeksi. Ilmiö on sama, kuin painekeittimessä veden kiehumispiste on esimerkiksi 120 °C. Mitä korkeampi paine, sitä korkeampi lämpötila tarvitaan höyrystymispisteen saavuttamiseksi. Aineen olomuoto on neste, jos lämpötila ei ole riittävä höyrystymiseen.


title: Lämpöpumppu

text: Nesteytyminen vapauttaa höyrystymisessä sitoutuneen energiasisällön, aiheuttaen lauhduttimen kuumenemisen. Kaasun mekaanisessa puristustyössä syntyy lämpöenergiaa. Lauhduttimelle päätyvä kaasu sisältää tulistuneen energiasisällön. Nesteytyminen ei ala välittömästi lauhduttimella, vaan tulistuksen osuus poistuu kaasusta ensin.


title: Lämpöpumppu

text: Jos lämmönsiirto ei jostain syystä ole mahdollista, johtaa se paineen nousemiseen ja siten lauhtumislämpötilan kasvuun eli kuumenemiseen edelleen. Järjestelmässä ei ole varsinaisesti lauhtumispainetta säätävää komponenttia, kuten höyrystimellä on kuristin. Lauhtumispainetta säädellään ulkoisin menetelmin tehostamalla lauhduttimen lämmönsiirtoa vaikkapa puhaltimen nopeutta kasvattamalla. Kompressorin nopeutta säätämällä voidaan vaikuttaa kaasun tilavuusvirtaan, joka muuttaa lauhtumis- ja höyrystymistehoa yhtäaikaisesti.


title: Lämpöpumppu

text: Kylmäpiirissä on negatiivinen takaisinkytkentä kohoavan pumppauspaineen ja lauhtumistehon välillä, johtuen kompressorin häviöiden lisääntymisestä. Paineen kohotessa pumpatun kaasun tilavuusvirta vähenee eli teho pienenee. Samanaikaisesti tulistuksen suhteellinen osuus lisääntyy. Kompressori voi vaurioitua hyvin nopeasti mikäli lauhduttimen lämmönsiirto estetään kokonaan, pääasiassa tulistuslämpötilan vaikutuksesta, mutta myös kohonneen paineen vuoksi. Tätä tilannetta varten kompressorissa on suojamekanismi, joka katkaisee virransyötön ja lämpöpumppu pysähtyy joko tietyssä paineessa tai lämpötilassa.


title: Lämpöpumppu

text: Lämmityskäytössä laitteiston tärkein vaatimus on, että prosessi tuottaa enemmän lämpöä kilowatteina kuin mitä kompressori kuluttaa sähköä kilowatteina. Tällöin puhutaan lämpökertoimesta (engl. COP=coefficient of performance). Sillä tarkoitetaan siirretyn lämpömäärän suhdetta käytettyyn työhön:


title: Lämpöpumppu

text: missä "Q" on lämmitettävään kohteeseen siirretty lämpömäärä, "W" tehty työ (yleensä kulutettu sähköenergia) ja "Q" viileämmästä lämpösäiliöstä (esimerkiksi maaperästä tai ilmasta) otettu lämpömäärä.


title: Lämpöpumppu

text: Esimerkiksi kun kompressori käyttää 2 kWh sähköä ja lämpöpumppu tuottaa 4 kWh lämpöä, saadaan lämpökertoimeksi 2. Tällöin 2 kWh lämpöä on onnistuttu siirtämään sisätiloihin ulkoilmasta ja toiset 2 kWh lämpöä on tullut siirtotyöhön käytetystä sähköstä.


title: Lämpöpumppu

text: Lämpökerroin kertoo suoraan, kuinka moninkertaisesti lämpöä laite tuottaa verrattuna suoraan sähkölämmitykseen. Sekä energiatehokkuus että lämmitysteho ovat ilmalämpöpumpun tärkeimpiä ominaisuuksia. Vaatimuksena on hyvä suoritus kummassakin samanaikaisesti. Ilmalämpöpumppu ei täytä tehtäväänsä, jos sen lämmitysteho riittää mutta COP jää pieneksi.


title: Lämpöpumppu

text: Lämpökertoimen suurin teoreettisesti mahdollinen arvo on


title: Lämpöpumppu

text: missä "T" on lämmitettävän huoneen tai muun tilan tarkoitettu absoluuttinen lämpötila ja "T" sen ympäristön absoluuttinen lämpötila, josta lämpö otetaan. Esimerkiksi jos ulkolämpötila on 0 °C eli 273 K ja sisätilat aiotaan lämmittää 22 °C:n eli 295 kelvinin lämpötilaan, lämpöpumpun lämpökerroin voi olla enintään


title: Lämpöpumppu

text: Käytännössä lämpökertoimen suuruus kuitenkin riippuu voimakkaasti lämpöpumpputyypistä. Maalämpöpumpuille on ominaista lämpökertoimen pysyminen korkeana ja vakiona kovilla pakkasilla. Ilma-ilma- ja ilma-vesilämpöpumpuilla lämpökerroin selvästi pienenee kovilla pakkasilla. Ennen järjestelmän hankintaa kuluttajan kannattaa selvittää lämpöpumpun lämpökertoimet oman paikkakuntansa talven keskilämpötiloissa


title: Lämpöpumppu

text: Valmistajien keskuudessa vallitsevan kansainvälisen standardin mukaan lämpökerroin (COP) yleensä mitataan ja ilmoitetaan mainoskuvastoissa lämpötilassa +7 °C. Tämä on Suomen lämmitystarpeen pohjalta harhaanjohtava mittaustapa erityisesti ilmalämpöpumpuille, koska suurin lämmöntarve on talvella. Kuluttajien auttamiseksi Ruotsissa tätä ongelmaa ratkotaan siten, että markkinoista riippumattomat tahot (mm. Råd & Rön ja energiavirasto) testaavat ja mittaavat laitteiden lämpökertoimia myös talvella. Viime vuosina myös Suomessa on VTT testannut joitakin maahantuojien laitteita.


title: Lämpöpumppu

text: Lämpöpumppujen COP on paras silloin kun ulko- ja sisälämpötilat ovat samat, mutta silloin jäähdytyksen ja lämmityksen tarve on alhaisimmillaan.


title: Lämpöpumppu

text: Mikäli lämpöpumpulla korvataan lämmitysöljyn polttoa, vähenevät hiilidioksidin ja muiden haitallisten kaasujen päästöt. Esimerkiksi Japani on julkistanut laajan investointiohjelman lämpöpumpputekniikkaan päästäkseen Kioton ilmastosopimuksen päästörajoihin.


title: Granaatti

text: Granaatti on ryhmä silikaattimineraaleja, joita yhdistää kemiallinen koostumus XAl(SiO) ja kuutiollinen kidejärjestelmä. Alumiinin tilalla voi olla myös rauta tai kromi. Granaattikiteet ovat tavallisesti rombidodekaedrin (12-tahokas) tai ikositetraedrin (24-tahokas) muotoisia. Granaatin kovuus on 6,5–7,5 Mohsin asteikolla ja sen läpinäkyvyys täysin läpinäkyvästä läpinäkymättömään. Granaattien väriasteikko on hyvin laaja: yleisimpiä värejä ovat punainen, keltainen, ruskea ja vihreä, mutta granaateissa esiintyy lähes kaikkia värejä sinistä lukuun ottamatta. On löydetty myös granaatteja, jotka näyttävät päivänvalossa sinisiltä ja keinovalossa violetinpunaisilta.


title: Granaatti

text: Granaatti on yleinen mineraali metamorfisissa kivilajeissa ja joissakin magmakivilajeissa. Sitä esiintyy myös esimerkiksi upaesiintymissä pieninä rakeina ja palasina. Suomessa granaattia esiintyy myös yleisesti, ja sitä tavataan muun muassa punaisina läiskinä Lapin granuliiteissa, kiteinä Kalvolan nappikallion kiilleliuskeessa, Lapissa kullanhuuhdonnan yhteydessä ja uvaroviittikiteinä Outokummun kaivoksissa.


title: Granaatti

text: Granaatti on todennäköisesti saanut nimensä latinan jyvää tarkoittavasta sanasta "granatus", mikä viittaa mineraalin tyypilliseen rakenteeseen selkeästi erottuvina jyvämäisinä kiteinä. Granaatti on suosittu korukivi, mutta sitä käytetään myös hionta-aineena.


title: Granaatti

text: Granaatista erotetaan kemiallisen rakenteen perusteella seuraavat kuusi tavallista mineraalia: pyrooppi, almandiini, spessartiini, grossulaari, uvaroviitti ja andradiitti. Niistä kolme ensiksi mainittua muodostavat omat ryhmänsä ja kolme viimeksi mainittua omansa.


title: Granaatti

text: Pyrooppi on magnesiumalumiinisilikaatti, jonka kemiallinen kaava on MgAl(SiO). Sen väri vaihtelee syvän karmiininpunaisesta lähes mustaan. Pyroopin nimi juontuu kreikan kielen 'tulen kaltaista' tarkoittavasta sanasta. Läpinäkyviä pyrooppikiteitä käytetään usein jalokivinä. Pyrooppia esiintyy erityisesti serpentiniiteissä ja peridotiiteissa. Rodoliitti on lilanpunainen granaatti, joka koostuu pyroopista ja almandiinista suhteessa 2:1.


title: Granaatti

text: Pyrooppia kutsutaan myös nimillä Adelaiden rubiini, Amerikkalainen rubiini, Arizonan spinelli, Böömin granaatti ja Kap-rubiini.


title: Granaatti

text: Almandiini on rauta-alumiinisilikaatti, jonka kaava on FeAl(SiO). Väriltään se on punainen vivahtaen usein violettiin tai ruskeaan. Sitä esiintyy monissa metamorfisissa kivilajeissa, kuten gneisseissä ja kiilleliuskeissa yhdessä muun muassa stauroliitin, kyaniitin ja andalusiitin kanssa. Almandiinia esiintyy runsaasti myös Sri Lankan jalokivisorassa, mistä johtuen sitä kutsutaan joskus harhaanjohtavasti "Ceylonin rubiiniksi".


title: Granaatti

text: Spessartiini (spessartiitti) on mangaanialumiinisilikaatti, jonka kaava on MnAl(SiO). Se on saanut nimensä Spessartin kaupungin mukaan Saksan Baijerissa. Sitä esiintyy esimerkiksi graniittipegmatiitissa ja mangaania sisältävissä metamorfisissa kivilajeissa. Spessartiini voi olla väriltään mitä tahansa ruskehtavan oranssin ja violetinpunaisen väliltä, mistä johtuen sitä ei ole helppo erottaa silmämääräisesti pyroopista ja almandiinista.


title: Granaatti

text: Grossulaari on kalsiumalumiinisilikaatti, jonka kaava on CaAl(SiO). Sen nimi viittaa karviaiseen "(Ribes grossularia)", jonka marjoja hieman muistuttavia vihreitä granaattikiteitä on löydetty Siperiasta. Muita grossulaarin värejä ovat kanelinruskea, punainen ja keltainen. Sitä esiintyy muun muassa metamorfoituneissa kalkkikivissä ja niiden reunakarsissa. Tsavoriitti on ainoastaan Keniassa ja Tansaniassa esiintyvä smaragdinvihreä grossulaari, joka on erityisen haluttu kauneutensa vuoksi. Vanadiinia sisältävä muunnos on saanut nimensä ensimmäisen löytöpaikan, Kenian Tsavon mukaan. Madagaskarilta on löydetty valaistuksen mukaan väriään sinisestä violetinpunaiseen vaihtava muunnos, joka samoin on hyvin arvokas.


title: Granaatti

text: Grossulaaria kutsutaan myös nimillä Kalifornialainen rubiini ja Montanan rubiini.


title: Granaatti

text: Uvaroviitti on kalsiumkromisilikaatti, jonka kaava on CaCr(SiO). Se on melko harvinainen, ja sitä tavataan muun muassa Venäjän Uralvuorilla sekä Suomen Outokummussa, jossa on yksi tunnetuimmista esiintymistä. Sitä esiintyy pieninä tummanvihreinä kiteinä kromiitissa, peridotiitissa ja serpentiniitissä. Yli karaatin kokoiset jalokiviluokan yksilöt ovat jo harvinaisuuksia.


title: Granaatti

text: Andradiitti on kalsiumrautasilikaatti, jonka kaava on CaFe(SiO). Sen rakenne vaihtelee, samoin kuin väri (punainen, keltainen, ruskea, vihreä tai musta). Sitä esiintyy muun muassa karsikivissä, kalkkikiviin liittyvissä malmeissa ja alkaalikivissä. Demantoidi on arvokas kirkkaanvihreä muunnos, jonka nimi tulee sen timanttia muistuttavasta korkeasta dispersiosta. Topatsoliitti on keltainen tai kellanvihreä ja melaniitti taas täysin musta muunnos.


title: Haapamäen rata

text: Haapamäen rata on yhteisnimitys niille Suomen rataverkon rataosuuksille, joiden toinen pääteasema on Haapamäki. Näitä rataosuuksia ovat Haapamäki–Tampere, Haapamäki–Jyväskylä, Haapamäki–Seinäjoki sekä pääosin lakkautettu Haapamäki–Pori-rata.


title: Haapamäen rata

text: Haapamäen radan ensimmäinen osuus, Tampere–Haapamäki–Seinäjoki, valmistui vuonna 1882. Tämä rataosuus oli osa Helsingistä Pohjanmaan kautta Kelloselkään johtavaa päärataa aina vuoteen 1971 saakka, jolloin oikorata Tampereelta Parkanon kautta Seinäjoelle otettiin käyttöön.


title: Haapamäen rata

text: Haapamäki–Jyväskylä-rata valmistui vuonna 1897 ja heti seuraavana vuonna rataa jatkettiin Jyväskylästä Suolahteen. Viimeisenä Haapamäellä risteävistä rataosista valmistui rataosuus Haapamäki–Pori, 12. marraskuuta 1938.


title: Haapamäen rata

text: Haapamäki oli 1970-luvun alkuun asti Suomen merkittävimpiä risteysasemia, mutta autoistuminen ja Parkanon kautta kulkevan oikoradan valmistuminen olivat alkusysäys liikenteen vähenemiselle. Liikenne väheni entisestään vuonna 1977, kun Tampereen ja Jyväskylän välinen liikenne siirtyi Jämsän kautta kulkevalle oikoradalle. Vuonna 1985 lakkautettiin liikenne Haapamäki–Pori-radalla lukuun ottamatta Niinisalon ja Kihniön sekä Porin ja Ruosniemen välisiä osuuksia.


title: Musta laatikko

text: Musta laatikko -nimitystä käytetään useista laitteista, jotka tallentavat tietoa muun muassa lentokoneen eri tapahtumista. Nämä ”mustat laatikot” ovat väriltään kirkkaan oransseja ja sijoitettu koneen peräosaan onnettomuuden jälkeisen löytämisen helpottamiseksi.


title: Musta laatikko

text: Laite on pistävän oranssin värinen, jotta se löytyisi helpommin. Sen ympärillä on tarra, jossa lukee sekä englanniksi että ranskaksi "”Lennonrekisteröintijärjestelmä – Älä avaa”". Itse laite voi olla vain muutaman sadan gramman painoinen, mutta sitä ympäröi painava iskun-, paineen- ja palonkestävä kuori. Vaatimuksena on, että laatikko kestää 6 000 metrin syvyyden vedessä sekä vähintään 30 minuuttia 1 000 celciusasteen lämpötilassa.


title: Musta laatikko

text: Flight Data Recorder (FDR) tai Digital Flight Data Recorder (DFDR) on laite, joka tallentaa tasaisin aikavälein tietoja lentokoneen tilasta. Lentoarvotallennin tallentaa muutamia kertoja sekunnissa tiedot muun muassa lentokoneen nopeudesta, moottoreiden tilasta, siivekkeiden asennoista, korkeudesta ja tiettyjen kriittisten järjestelmien tilasta. Nykyaikainen DFDR on liitetty yleensä suoraan lentokoneen fly-by-wire-järjestelmään, jossa koneen ohjausimpulssit ja lentoarvot kulkevat valmiiksi sähköisessä muodossa. FAA:n vaatimusten mukaan vuodesta 2002 lähtien on FDR:n tallennettava 88 eri lentoarvoa.


title: Musta laatikko

text: Ohjaamon ääninauhuri eli Cockpit Voice Recorder (CVR) on laite, joka tallentaa lentokoneen ohjaamossa käydyt keskustelut sekä matkustamon kuulutukset viimeisimmän puolen tunnin ajalta. Väkisinkin keskustelujen takana olevasta moottoriäänestä saatetaan jo pystyä päättelemään moottorivika. Keskustelut tallennetaan silmukkanauhalle, jolloin uudet keskustelut nauhoitetaan vanhojen päälle. Uusimmissa CVR-laitteissa käytetään flash-muistia.


title: Musta laatikko

text: Laatikon ollessa kosketuksessa veteen se lähettää sekunnin välein 37,5 kHz:n ultraäänipulssin. Näin laatikko pystytään löytämään jopa neljän kilometrin etäisyydeltä. Paikanninlaitteessa olevat paristot pystyvät tuottamaan virtaa jopa 30 päivän ajan.


title: Musta laatikko

text: QAR on laite, jonka avulla huoltohenkilökunta saa nopeasti tietoonsa lennolla tapahtuneet järjestelmien vikatilanteet. Niitä ei välttämättä huomata ohjaamossa, varsinkin jos kyseessä on varajärjestelmän vika. QAR ei ole varsinainen musta laatikko, sillä se on tarkoitettu vain huollon käyttöön eikä sitä ole suojattu onnettomuuden varalta.


title: Musta laatikko

text: Musta laatikko on alun perin kehitetty toisen maailmansodan aikaan Tampereella Härmälässä sijainneessa Valtion Lentokonetehtaassa. Koelentojen rekisteröintilaitteen ensimmäinen toimiva sovellus kehitettiin sota-aikaan. Lentokonetehdas oli keskeinen kotirintamalla toiminut laitos sodan aikana. Tehtaalla korjattiin sekä omia että viholliselta saatuja lentokoneita.


title: Musta laatikko

text: Mustan laatikon ”Mata-Hariksi” lempinimetyn esiasteen kehitti DI Veijo Hietala vuonna 1942. Hän toimi Lentokonetehtaan hienomekaanisen osaston 4VL suunnittelijana. Vuonna 1967 hänestä tuli uuden Valmet Instrumenttitehtaan johtaja. Musta laatikko oli nimensä mukaisesti väriltään musta, ja ensimmäinen versio tallensi neljä eri suuretta: nopeuden, korkeuden, kiihtyvyyden ja ilman lämpötilan. Seuraavassa versiossa oli jo sähkömoottori ja kahdeksan parametria, joten sillä voitiin rekisteröidä lisäksi esimerkiksi moottoriarvoja tai ohjainvoimia. Laite on ollut nähtävillä muun muassa Tampereella Tampellan alueella sijaitsevassa Museokeskus Vapriikissa.


title: Musta laatikko

text: Nykyään mustia laatikoita käytetään Suomessa sähköautoissa. Kun valtiollisen liikenneverkkoyhtiön perustamista ehdotettiin vuoden 2017 alussa, yhtenä vaihtoehtona liikenneverkon käytön laskuttamiseen pidettiin kaikkiin autoihin asennettavaa mustaa laatikkoa. Mustista laatikoista on löytynyt useita tietoturva-aukkoja, ja niitä voi myös huijata maksujen välttelemiseksi. Autoilijoiden sijaintia GPS:llä tarkkailevien mustien laatikoista paljastui 8. tammikuuta tietoturva-aukko, jonka ansiosta mustia laatikoita käyttävien autoilijoiden sijainti oli kenen tahansa katsottavissa internetissä. Aukko korjattiin pian sen julkistamisen jälkeen. Viikkoa myöhemmin hakkeritapahtuma Disobeyssa mustista laatikoista löydettiin fyysisen pääsyn vaativa tietoturva-aukko, joka mahdollisti mustan laatikon käyttäjän henkilötietojen varastamisen ja auton ohjainlaitteiden hallinnan. Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnion mukaan autoilijoiden sijaintia seuraava GPS-järjestelmä voi olla perustuslain vastainen.


title: Musta laatikko

text: Suomessa vetureissa ja moottorivaunuissa on ollut musta laatikko 1990-luvun alkupuolelta asti. Ensimmäiset mustien laatikkojen asennukset rautatiekalustoon tehtiin vuonna 1992. Musta laatikko tallentaa muun muassa junan tehonsäädön ja jarrujen käytön.


title: Musta laatikko

text: Nimitys ”musta laatikko” tulee mahdollisesti toisen maailmansodan aikaisesta RAF-terminologiasta. Sodan aikana uusia elektronisia keksintöjä, kuten radiosuuntimalaitteistoja, lisättiin lentokoneisiin, erityisesti pommikoneisiin. Prototyypit oli peitetty käsintehdyillä metallilaatikoilla, jotka oli maalattu mustiksi heijastusten välttämiseksi. Ajan kanssa jokaista ”uutta” laitetta kuvattiin ”temppulaatikoksi” (”box-of-tricks”) tai mustaksi laatikoksi (”black-box”). Sanonta eteni sittemmin siviili-ilmailuun ja yleiseen käyttöön.


title: Ylläpitäjä

text: Ylläpitäjä on tietokonelaitteiston tai jonkin tietyn ohjelmiston tai palvelun toimivuudesta huolehtiva henkilö. Yleensä jokaisella tällaisella palvelulla on oltava ainakin yksi vastaava ylläpitäjä.


title: Ylläpitäjä

text: BBS-järjestelmissä ylläpitäjästä käytetään yleisesti nimeä sysop (engl. "System Operator"). Internetissä ylläpitäjästä käytetään yleisesti nimeä Administrator tai Admin.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläin ("Ornithorhynchus anatinus") on pienikokoinen nisäkäslaji, jota esiintyy Kaakkois-Australiassa ja Tasmaniassa. Neljän nokkasiililajin ohella vesinokkaeläin on yksi viidestä nokkaeläimiin kuuluvasta nisäkäslajista, jotka eivät synnytä eläviä poikasia vaan munivat. Muiden nokkaeläinten tapaan myös vesinokkaeläimellä on sähköaisti.


title: Vesinokkaeläin

text: Muniva, myrkyllinen, räpyläjalkainen ja ulkomuodoltaan ankannokkaiseksi sekä majavahäntäiseksi kuvailtu nisäkäs on hämmentänyt eurooppalaisia eläintieteilijöitä, joista monet ensi kohtaamisella luulivat sitä hyvin suunnitelluksi huijaukseksi. Se on yksi harvoista myrkyllisistä nisäkkäistä: vesinokkaeläinuroksella on takajalassaan kannus, joka levittää ihmiselle kovaa kipua aiheuttavaa myrkkyä. Vesinokkaeläin on ainutlaatuisten ominaisuuksiensa vuoksi tärkeä evoluutiobiologian tutkimuskohde ja Australian helposti tunnistettava symboli. Sitä on käytetty useiden kansallisten tapahtumien maskottina, ja se on kuvattuna Australian 20 sentin kolikon kääntöpuolelle.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläintä metsästettiin sen turkin vuoksi aina 1900-luvun alkuun asti, mutta nyt laji on suojeltu koko esiintymisalueellaan. Vaikka vankeudessa toteutetut lisääntymisprojektit ovat tuottaneet vain rajallisia tuloksia ja vesinokkaeläin on altis saastumisen aiheuttamille seuraamuksille, laji ei ole välittömässä vaarassa. Ilmaston lämpeneminen saattaa kuitenkin tulevaisuudessa uhata sen elinaluetta.


title: Vesinokkaeläin

text: Kun eurooppalaiset ensimmäistä kertaa löysivät vesinokkaeläimen 1798, lähetti Uuden Etelä-Walesin toinen kuvernööri John Hunter sen turkin ja eläimestä tehdyn piirroksen Englantiin. Brittiläiset tieteilijät olivat ensin varmoja, että kyseessä oli huijaus. Ensimmäisen kuvauksen eläimestä "Naturalist's Miscellanyyn" 1799 laatinut George Shaw totesi, että epäilyksiä sen aitoudesta on pakko esittää. Robert Knox arveli vesinokkaeläimen olleen jonkun aasialaisen eläintentäyttäjän luomus. Tieteilijät uskoivat, että joku oli ommellut ankan nokan majavaa muistuttavan eläimen ruumiiseen. Shaw jopa etsi kuivatusta nahasta tikkejä saksilla.


title: Vesinokkaeläin

text: Shaw antoi löytyneelle eläimelle nimeksi "Platypus anatinus". "Platypus" on latinaa, mutta se on johdettu kreikan sanoista πλατύς ("platys", ″litteä, leveä”) ja πους ("pous", ″jalka”). Hän teki Linnén luokittelujärjestelmän mukaisesti Platypuksesta heimon nimen, mutta nimi muutettiin myöhemmin, kun sen huomattiin jo olevan käytössä erään kuoriaisheimon nimenä. Se kuitenkin jäi eläimen englanninkieliseksi nimeksi. Johann Blumenbach käytti vuonna 1800 julkaistussa teoksessaan lajista nimeä "Ornithorhynchus paradoxus". Myöhemmin lajin viralliseksi nimeksi hyväksyttiin kuitenkin etusijaperiaatteen mukaisesti "Ornithorhynchus anatinus". "Ornithorhynchus" on johdettu kreikan sanasta "ορνιθόρυγχος" ("ornithorhynkhos"), joka tarkoittaa ″linnun nokkaa”, ja latinan sana "anatinus" tarkoittaa ″ankan tapaista”. Alkuperäiskansojen vesinokkaeläimistä käyttämiä nimiä ovat muun muassa "boondaburra", "mallingong" ja "tambreet".


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläimen ruumis ja leveä, litteä häntä ovat tuuhean, ruskean turkin peitossa. Turkki on erittäin tiheä, ja siinä on 600–900 karvaa neliömillimetriä kohti. Tiivis, kahdesta kerroksesta muodostuva turkki vangitsee eristävän ilmakerroksen, joka pitää eläimen lämpimänä. Vesinokkaeläimen häntä on sen rasvavarasto, ja sama sopeutuma on myös muun muassa pussiahmalla ja rasvahäntälampaalla. Vesinokkaeläimellä on suuri, ulkonäöltään ankan nokkaa muistuttava kuono. Vaikka kuonoa kutsutaan yleisesti nokaksi, se ei ole kuitenkaan sarveisainepeitteinen uloke, kuten linnuilla, vaan herkkätuntoinen nahkapintainen aistinelin. Vesinokkaeläin on yksi monista veteen sopeutuneista räpyläjalkaisista nisäkkäistä. Räpylärakenne on selvempi etujaloissa, ja vesinokkaeläin taittelee ne kokoon kävellessään maalla. Sieraimet sijaitsevat kuonon yläpinnalla ja silmät ja korvat kuonon takana olevassa syvennyksessä, joka on uidessa kiinni. Kun vesinokkaeläimiä on häiritty, niiden on kuultu murisevan hiljaa. Vankeudessa eläviltä yksilöiltä on kirjattu ylös useita muita ääntelyitä.


title: Vesinokkaeläin

text: Istukkanisäkkäiden ("Eutheria") tavallinen ruumiinlämpötila on 38 °C, mutta vesinokkaeläimen ruumiinlämpötila on keskimäärin 31–32 °C. Tutkimusten mukaan kyse ei ole nokkaeläinten yleispiirteestä, vaan se on seurausta pienen nokkaeläinten joukon asteittaisesta sopeutumisesta vaikeisiin ympäristöolosuhteisiin. Vesinokkaeläimen aineenvaihdunta ja hengitys ovat hitaampia kuin samanpainoisten istukallisten nisäkkäiden. Vesinokkaeläimen paino vaihtelee huomattavasti, 0,7–2,4 kg, ja urokset ovat selvästi naaraita isompia. Urosten keskipituus on 50 cm, naaraiden 43 cm. Eri alueilla elävien yksilöiden koko vaihtelee, mutta erot eivät näytä noudattavan ilmastollista vaihtelua. Erojen syyksi on arveltu ympäristötekijöitä, kuten petoeläimiä ja ihmisen toiminnan vaikutusta.


title: Vesinokkaeläin

text: Nykyisten vesinokkaeläinten nuorilla yksilöillä on sekä ylä- että alaleuassa kolme hammasta, jotka ne menettävät ennen synnyinpesästä poistumistaan tai juuri sen jälkeen. Täysikasvuisilla yksilöillä on hampaiden tilalla voimakkaasti sarveistunutta kudosta. Vesinokkaeläimen leuan rakenne poikkeaa muista nisäkkäistä: koko alaleuanluun pituudelta kulkee alaleuanvaltimon ja kolmoishermon sisältävä ylikasvanut käytävä, ja leuan keskellä on nystyrä. Myös leukaa avaava lihas on erilainen. Kuten kaikilla aidoilla nisäkkäillä, vesinokkaeläimelläkin välikorvan pienet ääntä johtavat luut ovat kiinni kallossa eivätkä leuoissa, kuten cynodonteilla ja muilla nisäkkäitä edeltäneillä synapsideilla. Korvan ulkoinen aukko sijaitsee kuitenkin leuan juuressa. Vesinokkaeläimellä on olkapäiden ympäristössä ylimääräisiä luita, joita ei ole muilla nisäkkäillä, ja sen hartiavyö muistuttaa matelijoiden rakennetta. Sen kävelytyyli on matelijamainen, eli jalat ovat sen kävellessä ruumiin sivulla eivätkä alla. Vesinokkaeläinurosten kivekset sijaitsevat kehon sisäpuolella lähellä munuaisia: ne eivät siis missään vaiheessa laskeudu kehon ulkopuolelle. Lintujen ja matelijoiden tapaan vesinokkaeläimellä on yhteissuoli.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläinuroksilla on nilkoissa kannukset, jotka tuottavat lajille ominaista myrkkyseosta. Se sisältää ainakin 19 eri ainesosaa ja koostuu pääosin defensiiniä muistuttavista peptideistä (DLP), C-tyypin natriureettisistä peptideistä (CNP) ja hermokasvutekijöistä (NGF). Vesinokkaeläimen myrkky on kehittynyt itsenäisesti erillään matelijoiden myrkyn kehityksestä. Myrkkyä ei erity ympäri vuoden vaan ainoastaan vesinokkaeläinten pariutumisaikaan. Myrkkyä tuottavat rauhaset ovat kehittyneet hikirauhasista ja sijaitsevat uroksen takaraajojen polven ja jalkaterän välissä. Munuaisenmuotoiset rauhaset liittyvät molemmissa takajaloissa ohutseinäisillä tiehyillä kantaluun kannukseen. Naarasvesinokkaeläimillä on nokkasiilien tapaan kehittymättömät kannusnuput, jotka katoavat ennen ensimmäisen elinvuoden loppua. Naarailla ei ole toimivia myrkkyrauhasia.


title: Vesinokkaeläin

text: Myrkky on pienemmille eläimille tappavaa, mutta sen teho ei riitä ihmisen tappamiseen. Myrkyn aiheuttama kipu on kuitenkin niin tuskallinen, että uhri voi lamaantua eivätkä tavalliset kipulääkkeet riitä. Haavaa ympäröivä alue turpoaa nopeasti, ja turvotus leviää asteittain koko raajaan. Tapaustutkimusten perusteella on huomattu kivun kehittyvän pitkäkestoiseksi hyperalgesiaksi, joka voi jatkua päiviä tai jopa kuukausia.


title: Vesinokkaeläin

text: Nokkaeläimet ovat nokkasiilin lisäksi ainoita nisäkkäitä, joilla tiedetään olevan sähköaisti. Ne paikantavat saaliinsa tarkkailemalla lihassupistusten tuottamia sähkökenttiä. Vesinokkaeläimen sähköaisti on kaikista nokkaeläimistä kehittynein. Sähköreseptorit sijaitsevat nokan iholla kuonosta häntää kohti suuntautuvissa riveissä, kun taas kosketusta aistivat mekanoreseptorit levittäytyvät tasaisesti koko nokan alueelle. Nokassa sijaitsee yhteensä noin 60 000 mekanoreseptoria ja 40 000 sähköreseptoria. Aivokuoren sähköaistista vastaava alue sijaitsee sen tuntoa käsittelevällä alueella, ja jotkin aivokuoren solut vastaanottavat syötettä sekä sähköreseptoreilta että mekanoreseptoreilta, mikä viittaa sähkö- ja tuntoaistien läheiseen yhteyteen. Sekä nokan sähkö- että mekanoreseptorit hallitsevat vesinokkaeläimen aivokuoren kehonosanmukaista järjestystä, samalla tavalla kuin ihmisen kädet hallitsevat Wilder Penfieldin homunculusta .


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläin kykenee – mahdollisesti vertailemalla signaalin voimakkuuden eroja sähköreseptoreillaan – päättelemään sähkönlähteen suunnan. Tämä on syynä eläimen tyypilliseen pään sivulta sivulle tapahtuvaan liikkeeseen sen saalistaessa. Sähköaistin ja tuntosyötteen liittyminen toisiinsa viittaa siihen, että eläin osaa arvioida saaliin liikkuessa sen etäisyyden. Tämä tapahtuisi saaliista säteilevien sähkösignaalien ja mekaanisten värähtelyiden saapumisaikojen erotuksen avulla.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläin hankkii ravintoa kaivamalla nokallaan joenpohjaa. Sähköreseptoreita se saattaa tässä tilanteessa käyttää myös elollisten ja elottomien kohteiden erottamiseksi toisistaan, kun mekanoreseptorit saavat jatkuvasti ärsykkeitä. Kun saalista häiritään, sen lihakset tuottavat supistuessaan pienen määrän sähkövirtauksia, jotka vesinokkaeläin aistii. Tutkimusten mukaan vesinokkaeläin reagoi jopa "keinotekoiseen katkarapuun", jos sen läpi johdetaan pieni määrä sähkövirtaa.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläin on semiakvaattinen laji, eli se elää pääasiallisesti maalla, mutta viettää suuren osan elinkaarestaan vedessä. Vesinokkaeläin asuttaa pieniä jokia ja puroja laajalla alueella Tasmanian kylmiltä ylängöiltä ja Australian Alpeilta aina Queenslandin rannikon trooppisiin sademetsiin ja pohjoiseen Cape Yorkin niemimaan juurelle asti. Sen sisämaan levinneisyydestä ei ole tarkkaa tietoa: se on kadonnut kokonaan Etelä-Australiasta lukuun ottamatta Kangaroo Islandia, jonne se on palautusistutettu, eikä sitä löydy enää pääosasta Murray-Darling-jokialuettakaan – mahdollisesti kattavan maanraivauksen ja kastelujärjestelmien aiheuttaman veden laadun heikkenemisen vuoksi.


title: Vesinokkaeläin

text: Vankeudessa elävät vesinokkaeläimet ovat saavuttaneet 17 vuoden iän, ja vapaudessa on tavattu 11-vuotiaita yksilöitä. Vapaudessa elävien aikuisten yksilöiden kuolleisuus lienee pieni. Sen luonnollisiin saalistajiin kuuluvat käärmeet, vesirotat, varaanit ja kotkat. Pohjois-Australian vesinokkaeläinkannan pienuus voi johtua krokotiilien niihin kohdistamasta saalistuksesta. Kettujen tuominen maahan jäniskannan hillitsemiseksi on saattanut vaikuttaa jonkin verran mantereen vesinokkaeläinkantaan. Vesinokkaeläintä pidetään pääasiallisesti yö- ja hämäräeläimenä, mutta jotkin yksilöt voivat olla aktiivisia myös päiväsaikaan, varsinkin kun taivas on pilvessä. Sen elinalue muodostuu joista ja ranta-alueista, joilla on sekä sen saaliseläimiä ravinnonlähteeksi että rantapengertä, johon se voi kaivaa lepo- ja pesimäkoloja. Sen liikkumasäde voi olla seitsemän kilometriä. ja uroksen reviiri ulottuu 3–4 naaraan reviirille.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläin on erinomainen uimari, ja se viettää pitkiä aikoja vedessä etsimässä syötävää. Uivan vesinokkaeläimen erottaa muista Australian nisäkkäistä siitä, ettei vesinokkaeläimellä ole näkyviä korvia. Nisäkkäille epätyypillisesti vesinokkaeläin työntää uidessa itseään etujalkojen vuorottelevalla soutuliikkeellä. Vaikka vesinokkaeläimen kaikissa jaloissa on räpylät, se ei käytä työntöliikkeessä takajalkoja, vaan pitää ne ruumista vasten ja käyttää niitä ja häntää ohjaamiseen. Vesinokkaeläin on tasalämpöinen ja ylläpitää ruumiinlämpönsä, joka on useimpia nisäkkäitä matalampi 32 °C, jopa saalistaessaan tuntikaupalla vedessä, jonka lämpötila on alle 5 °C.


title: Vesinokkaeläin

text: Sukellukset kestävät tavallisesti puolisen minuuttia, joskus pitempäänkin. Harvoin ne kuitenkaan ylittävät arvioitua happea käyttävän ja ilman happea tapahtuvan sukelluksen välistä 40 sekunnin rajaa. Sukellusten välillä pinnalla käytetty palautumisaika on yleensä 10–20 sekuntia. Vesinokkaeläin on lihansyöjä: sen ravintoon kuuluvat nivelmadot ja toukat, makean veden katkaravut sekä ravut, joita se kaivaa nokallaan esiin joenuomasta ja ottaa uidessaan kiinni. Se kuljettaa saaliinsa poskipusseissa pinnalle syömistä varten. Vesinokkaeläimen täytyy syödä päivittäin 20 prosenttia omasta painostaan. Siksi sillä kuluu 12 tuntia vuorokaudessa ruoan etsimiseen. Kun vesinokkaeläin ei ole vedessä, se vetäytyy lepokoloon, joka sijaitsee lähellä joentörmää hieman veden pinnan yläpuolella. Lepokolo on lyhyt ja suora, poikkileikkaukseltaan soikea ja usein juurivyyhdin alla piilossa.


title: Vesinokkaeläin

text: Kun vesinokkaeläin ensimmäistä kertaa löydettiin, tieteilijöillä oli kahdenlaisia näkemyksiä siitä, munivatko lajin naaraat vai eivät. Asia saatiin varmistetuksi vasta 1884, jolloin William H. Caldwell lähetettiin Australiaan tekemään kattavaa selvitystä. 150 aboriginaalin muodostaman ryhmän avustamana Caldwellin onnistui löytää joitakin munia.


title: Vesinokkaeläin

text: Lajilla on vuodessa yksi kiima-aika, joka paikallisesta vaihtelusta riippuen sijoittuu kesäkuun ja lokakuun välille. Tarkkailuhistoria, tunnistusmerkintä ja kiinniottaminen sekä kannan genetiikan alustavat tutkimukset osoittavat, että populaatio saattaa koostua sekä vakituisista että tilapäisistä jäsenistä, ja viittaavat polygyniseen pariutumisjärjestelmään. Naaraat saavuttavat pariutumisiän toisena elinvuonnaan, ja niiden tiedetään lisääntyneen vielä yli yhdeksänvuotiaana.


title: Vesinokkaeläin

text: Kiima-ajan ulkopuolella vesinokkaeläin elää yksinkertaisessa maakolossa, jonka suuaukko sijaitsee noin 30 cm vedenpinnan yläpuolella. Parittelun jälkeen naaras rakentaa syvemmän, yksityiskohtaisemman pesän, joka saattaa olla 20 metriä pitkä ja tukittu matkan varrelle sijoitetuilla tulpilla. Tulppien tarkoitus voi olla pesän suojeleminen nousevalta vedeltä tai saalistajilta, tai ne saattavat toimia pesän kosteuden ja lämpötilan säätelijöinä. Uros ei ota osaa jälkikasvun kasvatukseen, vaan vetäytyy takaisin ympärivuotiseen pesäänsä. Naaras pehmittää pesän pohjaa kuolleilla, taitelluilla, kosteilla lehdillä ja kerää tunnelin loppupäähän pudonneita lehtiä ja kaisloja pahnoiksi. Naaras kuljettaa nämä tarvikkeet pesäänsä työntämällä ne kiertyneen häntänsä alle.


title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläinnaaraalla on munasarjapari, joista kuitenkin vain toinen toimii. Se laskee 1–3 (yleensä kaksi) pientä, nahkeaa, matelijoiden munia muistuttavaa ja pituudeltaan noin 15–18 millimetristä munaa, jotka ovat muodoltaan hieman linnunmunia pyöreämpiä. Munat kehittyvät kohdussa noin 28 päivää. Munittuaan naaras käpertyy munien ympärille ja hautoo niitä 10 päivää, kun esimerkiksi kanalla muna on elimistössä vain päivän ja haudottavana 21 päivää. Hautomisaika jakautuu kolmeen osaan. Aluksi alkio on ravinnonsaannin osalta riippuvainen ruskuaispussista, koska sillä ei vielä ole toimivia elimiä. Kehittyessään alkio kuluttaa pussin pois. Toisen jakson aikana kehittyvät varpaat, ja viimeisellä jaksolla ilmestyy munahammas.


title: Vesinokkaeläin

text: Vastakuoriutuneet poikaset ovat vain 15 millimetrin pituisia, haavoittuvaisia, sokeita ja karvattomia, ja ne saavat ravintonsa emon maidosta. Vaikka vesinokkaeläimellä on maitorauhaset, ei sillä kuitenkaan ole nisiä. Maito erittyy ihon huokosista. Emon vatsassa on uurteita, joista poikaset voivat latkia niihin kertynyttä maitoa. Kuoriutumisen jälkeen emo imettää poikasia 3–4 kuukautta. Hautomisen ja vieroituksen aikana emo poistuu aluksi pesästä vain hyvin lyhyiksi ajoiksi hakemaan syötävää. Poistuessaan se rakentaa koko pesän pituudelta useita ohuesta maakerroksesta koostuvia tulppia, joiden tarkoituksena saattaa olla poikasten suojelu saalistajilta. Emon työntyessä takaisin pesään tulpat kuivattavat emon turkin, ja näin pesä pysyy kuivana. Noin viiden viikon kuluttua emo alkaa viettää enemmän aikaa poissa poikastensa luota, ja poikaset poistuvat pesästä noin neljän kuukauden kuluttua.