title: Pietarinkirkko

text: Sixtus V halusi saada ikuisuusprojektin nopeasti valmiiksi. Hän teki Giacomo della Portasta "capomaestron" (pääarkkitehdin) ja Domenico Fontanasta apulaisarkkitehdin 1585. Della Porta muutti kupolin nousukulmaa puolipallosta ellipsiksi, koska piti sitä teknisesti tukevampana ja esteettisesti kauniimpana. Della Porta myös madalsi lanternia. Muutoin hän seurasi pääosin Michelangelon piirustuksia, lukuun ottamatta joitakin pieniä yksityiskohtia koristelussa ja ikkunoiden puitteissa.


title: Pietarinkirkko

text: Domenico Fontana siirsi vanhan basilikan eteläseinustalla seisseen obeliskin Pietarinkirkon edustan aukiolle 30. huhtikuuta 1586. Tämän obeliskin ympärille Gian Lorenzo Bernini rakensi paljon myöhemmin mestariteoksensa, Pietarinaukion pylväikön. Paavi Klemens VIII piti ensimmäisen messun uudessa Pietarinkirkossa 1594. Della Porta kuoli 1602, minkä myötä katkesi linkki, joka yhdisti Pietarinkirkon pääarkkitehdit Michelangeloon ja tämän taidekäsityksiin. Della Portan jälkeen Carlo Maderno sai päävastuun, ja barokin vaikutus alkoi tuntua.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon satavuotisen rakennustyön aikana suunnitelmat muuttuivat useaan kertaan. Bramanten ja Michelangelon alkuperäissuunnitelmien mukaan kirkon pohjakaavan olisi pitänyt olla tasavartisen kreikkalaisen ristin muotoinen. Trenton kirkolliskokouksen jälkeen yleinen mielipide muuttui kannattamaan perinteisempää, liturgiset vaatimukset täyttävää pitkänomaista tyyliä. Latinalainen risti nähtiin Kristuksen marttyyrikuoleman vertauskuvana, ja se korosti kirkon roomalaisuutta enemmän kuin tasavartinen kreikkalainen risti. Uuden basilikan haluttiin myös peittävän entisen kirkon alan kauttaaltaan, jotta Konstantinuksen basilikan purku olisi näin ollut oikeutettua ja tarpeellista.


title: Pietarinkirkko

text: 18. helmikuuta 1606 viimeisetkin jäänteet antiikkisesta temppelistä joutuivat purkajien armoille. Fabbrica di San Pietro antoi 1607 yksimielisen päätöksen, jonka mukaisesti Paavali V valtuutti Carlo Madernon muuttamaan kirkon pohjakaavan latinalaiseksi ristiksi. Suunnitelmat tehtiin ja hyväksyttiin suurella kiireellä, ja Madernon laajennus Michelangelon keskilaivaan valmistui julkisivuineen 1615.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon valmistuttua 1615 rakentaminen oli vienyt niin kauan, että renessanssin huipentumaksi aiotusta temppelistä tulikin kirkon hajaannuksen ja vastauskonpuhdistuksen symboli.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkko korvasi valmistuttuaan lopullisesti Konstantinuksen basilikan. Rakennus on ollut pääosin paavin käytössä, vaikka paavin tuomiokirkkona toimii Lateraanikirkko ja asuntona Apostolinen palatsi.


title: Pietarinkirkko

text: Roomaa kohdanneista sodista ja valloituksista huolimatta Pietarinkirkko on pysynyt pystyssä ja suhteellisen hyvässä kunnossa. Esimerkiksi yhdistyneen Italian sotajoukkojen vallatessa Rooman 20. syyskuuta 1870 Pietarinkirkkoa ei vahingoitettu. Valloituksen seurauksena silloinen paavi Pius IX julistautui Vatikaanin vangiksi, eikä suostunut poistumaan Pietarinkirkon välittömästä läheisyydestä. Seuraavat paavit jatkoivat samaa linjaa pysyttelemällä Pietarinkirkon lähellä, ja vuoden 1929 lateraanisopimuksissa Vatikaanivaltion alueeksi määrättiin juuri Pietarinkirkko lähialueineen. Vatikaanin pommitukset toisessa maailmansodassa särkivät kirkosta joitakin ikkunoita, mutta eivät tuhonneet sen sisätiloja.


title: Pietarinkirkko

text: Nykyisin Pietarinkirkon parvekkeelta julistetaan aina uuden paavin valinta. Kirkko aukioineen sopiikin hyvin tähän tarkoitukseen, sillä massiiviselle aukiolle mahtuu kerralla suuri ihmisjoukko. Päivittäin Pietarinkirkossa käy 5000–20 000 vierailijaa, huipputuristikautena jopa 30 000.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkolla on oma 1523 perustettu rakennusvirasto "Congregazione della Reverenda Fabbrica di San Pietro" (lyhyemmin "Fabbrica di San Pietro"), joka on vastuussa kompleksin ylläpidosta ja korjauksesta. Sen palkollisia kutsutaan nimellä "sampietrini".. Pietarinkirkon julkisivu ja apostolien patsaat pestiin ja ehostettiin Pyhän vuoden 2000 kunniaksi.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkko – kuten koko Vatikaani – sijaitsee Monte Vaticano -nimisellä loivalla kukkulalla. Alueen lähellä virtaa Tiberjoki, joka erottaa Pietarinkirkon useista Rooman kuuluisista rakennuksista. Niistä lähimpänä Pietarinkirkkoa sijaitsee Castel Sant’Angelona tunnettu Hadrianuksen mausoleumi, johon kiinteästi liittyy Tiberin ylittävä antiikkinen Ponte Sant’Angelon silta. "Enkelten siltana" tunnettu silta yhdistää Ponten ja Borgon kaupunginosat (rione) toisiinsa. Silta oli keskiajalla pyhiinvaeltajien suosima reitti Pyhän Pietarin haudalle. Riemujuhlan vuonna 1450 sillalla tapahtui onnettomuus: pyhiinvaeltajien tungeksiessa ahtaalla sillalla sen kaide sortui ja kaksisataa ihmistä tallaantui kuoliaaksi paniikissa. Yksi Rooman kuuluisimmista kirkoista, Pantheon, sijaitsee Tiberin vastarannalla.


title: Pietarinkirkko

text: Perimätiedon mukaan Pietarinkirkko on rakennettu paikalle, jossa apostoli Pietari ristiinnaulittiin ja johon hänet haudattiin. Pyhää Pietaria pidetään Rooman ensimmäisenä piispana ja paavina. Pietarin haudan uskotaan olevan Pietarinkirkon pääalttarin alla, ja perimätiedon vahvistamiseksi paavi Pius XII:n ollessa paavina 1950-luvulla Pietarinkirkon alla suoritettiin kaivauksia, joiden tuloksena löydettiin hautamuistomerkki. Sen viereen on raapustettu kreikaksi sanat: "Pietari on täällä". Paikalla, josta hautamuistomerkki löydettiin, sijaitsi aikanaan keisari Neron aikainen hautausmaa, jonne osa vainoissa teloitetuista kristityistä haudattiin. Paikalta löydettiin myös luita, ja tiedotuksessaan Vatikaanivaltio totesikin kyseessä olevan "mitä suurimmalla todennäköisyydellä" apostoliruhtinaan maalliset jäännökset. Kaikki eivät ole samaa mieltä Vatikaanivaltion kanssa, sillä kriittisimpien tutkijoiden mukaan "oli kyllä odotettavissa, että hautausmaalta löytyy luita".


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon fasadi eli julkisivu valmistui 1614. Sen suunnitteli arkkitehti Carlo Maderno. Julkisivu on 114,69 metriä leveä ja 48 metriä korkea. Attikan huipulla seisoo kolmetoista patsasta, joista jokainen on korkeudeltaan noin kuusi metriä. Patsaat esittävät Kristusta, Johannes Kastajaa ja apostoleja lukuun ottamatta Pietaria. Julkisivua koristavat korinttilaisen pylväsjärjestelmän mukaiset pylväät ja pilasterit. Pietarinkirkon julkisivulta avautuu parveke, jolta uusi paavi antaa perinteisen "urbi et orbi" -siunauksensa ja jossa paavi pitää puheensa pääsiäisenä ja jouluna. Julkisivu, samoin kuin ulkoseinät, on tehty kullanvärisestä travertiinista, joka on louhittu Tivolista.


title: Pietarinkirkko

text: Arkkitehdin aiempiin töihin ihastunut paavi Paavali V kutsui Madernon vuonna 1603 mukaan kirkon rakennustyöhön. Trenton kirkolliskokouksen 1563 antaman suosituksen mukaan Michelangelon suunnittelema keskeiskirkko piti muuttaa pitkänomaiseksi latinalaiseksi ristiksi, joka soveltui paremmin katolisen kirkon liturgiaan ja perinteisiin. Maderno jatkoi kirkkoa kolmella holviosastolla ja suunnitteli mahtipontisen julkisivun, mutta muutokset vähensivät olennaisesti kirkon keskeisimmäksi huomiopisteeksi tarkoitetun kupolin vaikuttavuutta.


title: Pietarinkirkko

text: Julkisivun reunimmaiset ulokkeet, joissa on suuret holvikaaret ja huipulla pyöreät kellotaulut, ovat jäänteitä kellotorneista. Ne eivät kuuluneet Madernon alkuperäiseen suunnitelmaan, vaan olivat Fabbrica di San Pietron kuningasajatus. Torneja ei koskaan rakennettu harjaansa, koska soinen maaperä alkoi antaa periksi. Joka tapauksessa ulokkeet tekevät jo muutenkin raskaasta ja liian korkeasta fasadista lisäksi suhteettoman leveän . Pietarinaukiota rakentaessaan Gian Lorenzo Bernini pyrki perspektiiviä taivuttamalla huijaamaan katsojan silmää, jotta kupoli ja julkisivu asettuisivat edukseen aukiolta nähtynä.


title: Pietarinkirkko

text: Donato Bramanten 1500-luvun alussa piirtämä kupoli oli Pantheonin kaltainen puolipallo, jota ympäröi korinttilaisen pylväsjärjestelmän mukainen peristyyli. Sangallon versiossa oli kaksi päällekkäistä portaan tavoin askellettua arkadia. Pietarinkirkon rakennushankkeelle ominaisesti työt pitkittyivät, arkkitehdit vaihtuivat ja suunnitelmat muuttuivat. Myöhemmin kupolin nousukulmasta päätettiin tehdä selvästi jyrkempi. Lopullinen versio on tehty Michelangelon piirustusten pohjalta, vaikka hänen seuraajansa muuttivat sen yksityiskohtia.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon kupolin rakentaminen saatettiin loppuun paavi Sixtus V:n aloitteesta. Työt aloitettiin Giacomo della Portan johdolla 15. heinäkuuta 1588, ja rumpu valmistui 17. joulukuuta samana vuonna. Pitkään keskeneräisenä seissyt kupoli valmistui 1590 alle kahden vuoden ennätysajassa, ja kustannukset olivat vain viidesosa arvioidusta. Sixtus V kuoli pian kupolin valmistumisen jälkeen.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon kupoli on sisähalkaisijaltaan 41,90 metriä, ja sen korkeus lattiatasosta kupolin ristiin on 137,7 metriä. Kupoliin kuuluva lyhty taas on 26,50 metriä korkea. Kupolin jänneväli on näin hivenen Pantheonia pienempi. Siinä on kaksi tiilestä muurattua kuorta, joita tukee kupolin ulkopinnalla kuusitoista kivilohkareista tehtyä ruodetta. Kupolia on myöhempinä aikoina lisävahvistettu ketjuilla.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon kupoli on toiminut esikuvana monien läntisen maailman kirkkojen ja muiden rakennusten kupoleille, kuten St Paulin katedraalin Lontoossa, Invalidikirkon Pariisissa ja Capitolin Washingtonissa.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon pääasiassa barokkityyliä edustavan sisätilan tärkeimpiä suunnittelijoita oli Bernini, jonka käsialaa on pääalttarin yllä kohoava valtava baldakiini (alttarikatos). Kullatusta pronssista valmistettua alttarikatosta kannattelevat kierteiset pylväät, joiden muodon Bernini lainasi ensimmäisen Pietarinkirkon alttaria koristaneista "Salomon pylväistä". Vain paavi saa pitää alttarilla messun.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon mitat ovat erittäin suuret: kirkon sisäpituus on 186 metriä, ja leveys on poikkilaivan kohdalta mitattuna 137,5 metriä. Kirkon sisätilan pinta-ala on yli viisitoistatuhatta neliömetriä, ja holvatun päälaivan korkeus nousee neljäänkymmeneenviiteen metriin. Huolimatta kirkon ja sen sisätilojen suurista mittasuhteista katsotaan kirkon silti olevan sisäpuolelta sangen harmoninen. Vaikka sisätilojen rakennustöihin ja sisustamiseen osallistui useita eri tyylisuuntia edustaneita arkkitehteja, kokonaisuutta pidetään tasapainoisena. Tämä voidaan lukea Michelangelon ansioksi, sillä juuri hän jäntevöitti kirkon arkkitehtuurin.


title: Pietarinkirkko

text: Kirkon "narthexin" eli esihallin on suunnitellut Carlo Maderno, ja se kuuluu arkkitehdin merkittävimpiin töihin. Sen rakennustyöt aloitettiin 1608 ja saatiin päätökseen vuonna 1612. Narthexissa on viisi ovea, joista keskimmäinen pääsisäänkäynti, "Filareten ovi", on peräisin vanhasta Konstantinuksen basilikasta ja se on nimetty suunnittelijansa Filareten mukaan. Filareten oven vasemmalla puolella ovat "kuolleiden ovi" ja "hyvän ja pahan ovi". Pääsisäänkäynnistä oikealle on "sakramenttien ovi". Oikeanpuoleisin ovi tunnetaan "pyhänä ovena", jonka Vico Consorti valoi pronssista vuonna 1950. Pyhä ovi tai "porta santa" avataan ainoastaan riemujuhlan kunniaksi 25 vuoden välein (viimeksi 2000). Esihallissa on patsaat keisari Konstantinukselle ja Kaarle Suurelle.


title: Pietarinkirkko

text: Kirkon alla on krypta, jossa on keskiaikaisten paavien sarkofageja sekä roomalaisen prefektin Junius Bassuksen taitavin korkokuvin koristeltu arkku vuodelta 359.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon edustan aukio, Pietarinaukio, jakaantuu kahteen osaan, joista kirkkoa lähin on puolisuunnikkaan muotoinen, kun taas Gian Lorenzo Berninin suunnittelema osa on soikio. Aukion halkaisija on leveimmillään 198 metriä.. Aukiota reunustaa 284 pylvästä käsittävä nelirivinen pylväskäytävä. Berninin oppilas lisäsi 140 pyhimyspatsasta, joiden korkeus on yli kolme metriä. Aukio rakennettiin Aleksanteri VII:n pontifikaatin aikana 1656–1667.


title: Pietarinkirkko

text: Aukion keskellä seisoo egyptiläinen obeliski, joka siirrettiin paikalle 1585. Obeliskin korkeus on 25,5 m. Alun perin obeliski sijaitsi Konstantinuksen basilikan sivulla entisen Neron sirkuksen paikalla. Pietarinkirkon aukiolle johtaa Mussolinin 1930-luvulla rakennuttama paraativäylä Via della Conciliazione, jonka tieltä purettiin Borgon keskiaikainen kortteli, niin sanottu "Spina di Borgo".


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkko on huomattava saavutus rakennustaiteellisesti, mutta se sisältää myös suuren määrän merkittäviä taideteoksia. Bernini teki Pietarinkirkon koristukseksi useita huomattavia taideteoksia. Pääalttarin baldakiini eli alttarikatos, joka hallitsee Pietarinkirkon sisätilojen arkkitehtuuria, on hänen suunnittelemansa. Kolmekymmentä metriä korkea alttarikatos on työstetty erittäin tarkasti, ja siinä on runsaasti erilaisia yksityiskohtia. Samoin Berninin käsialaa on paavi Aleksanteri VII:n muistomerkki. Berninin kuuluisiin töihin Pietarinkirkossa lukeutuu myös hänen suunnittelemansa Pietarin istuimena tunnettu teos, joka vie koko Pietarinkirkon länsipäädyn apsiksen tilan. Kirkon veistoksista taas Bernini on veistänyt muun muassa "Pyhä Longinos" -patsaan.


title: Pietarinkirkko

text: Kirkossa on lukuisia huomattavia veistoksia. Niihin kuuluvat muun muassa Michelangelon kuuluisa vuonna 1499 valmistunut veistos Pietà, joka esittää neitsyt Mariaa sylissään kuollut Jeesus. Alkujaan veistos valmistettiin Vanhaa Pietarinkirkkoa varten, mutta myöhemmin se siirrettiin uuteen Pietarinkirkkoon. Veistosta pidetään yhtenä Michelangelon tuotannon tärkeimmistä. Pietà on sijoitettu heti kirkon sisäänkäynnin läheisyyteen, joten se osuu kirkossa käyvän vierailijan silmiin ensimmäisenä. Nykyään veistos on jouduttu siirtämään lasivitriinin alle, koska se joutui vuonna 1972 vahingonteon kohteeksi.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkossa on myös Pollaiuolon, Canovan ja Thorvaldsenin veistämät paavien muistomerkit. Pietarinkirkossa oleviin paavien muistomerkkeihin kuuluvat Gregorius XIII:n muistomerkki, Gregorius XV:n monumentti, Klemens XIII:lle rakennettu monumentti sekä Johannes XXIII:n muistoksi pystytetty muistomerkki. Viime aikoina hallinneista paaveista ovat Johannes XXIII:n lisäksi myös Pius X ja Benedictus XV saaneet omat muistomerkkinsä. Pietarinkirkon paavien muistomerkit edustavat eri aikakausien tyylisuuntia. Berninin toteuttamat Aleksanteri VII:n ja Urbanus VIII:n muistomerkit ovat barokkia, kun taas Pollaiuolon tekemä Sixtus IV:n muistomerkki on renessanssityylinen.


title: Pietarinkirkko

text: Kuljettaessa Pietarinkirkon sisäänkäynniltä keskikäytävää pitkin eteenpäin on löydettävissä useita muita merkittäviä monumentteja. Ruotsin katolilaisuuteen kääntyneelle hallitsijalle Kristiinalle – joka on myös haudattu Pietarinkirkkoon – on rakennettu oma monumenttinsa, minkä jälkeen keskikäytävältä löytyvät paavien Pius XI:n ja Pius XII:n muistomerkit. Kirkon luoteiskulmassa taas sijaitsee Arnolfo di Cambion veistämä Pyhää Pietaria esittävä patsas, jonka varpaan suuteleminen tuottaa uskomuksen mukaan onnea. Pietarinkirkon seinien syvennyksissä on pyhimyksiä esittäviä patsaita, joiden lukumäärä on 39. Vasemmalta keskikäytävältä löytyy Kristuksen kirkastuksen alttari.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon merkittäviin veistoksiin kuuluu myös neljä suurta pyhimyspatsasta. Nämä patsaat esittävät pyhää Longinusta, Pyhää Veronicaa, Pyhää Andreasta sekä Pyhää Helenaa. Jokainen patsaista pitelee itseensä läheisesti liittyvää esinettä: Andreaksella on käsissään Andreaan risti, jossa poikkipuut on asetettu ristikkäin, kun taas Helena, uskomuksen mukaan Jeesuksen alkuperäisen ristin löytäjä, pitelee latinalaista ristiä.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkossa säilytetään arvokkaita esineitä, joita ruhtinaat ja kuninkaalliset ovat paaville lahjoittaneet. Lahjaesineiden lisäksi kirkko sisältää myös merkittäviä käsitöitä, kuten pienoispatsaita, sekä muuta kirkkotaidetta.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon alle on haudattu useita paaveja, minkä lisäksi itse kirkossa on useita paavien hautoja. Tämän lisäksi kirkkoon on haudattu muun muassa kruunusta luopunut ja katolilaisuuteen kääntynyt Ruotsin kuningatar Kristiina, jonka hauta sijaitsee Johannes Paavali II:n haudan vieressä. Pietarinkirkon kryptan pyhimpänä paikkana pidetään oletettua apostoli Pietarin hautaa. Yhteensä Pietarinkirkkoon on haudattu kymmeniä paaveja, kuten kaikki vuonna 1903 kuolleen paavi Leo XIII:n seuraajat. Paavien lisäksi Pietarinkirkkoon on haudattu kuningatar Kristiinan kaltaisia hallitsijoita ja ylimyksiä. Pietarinkirkon "Sagre Grotte Vaticane" -kryptaan ovat haudattuna muun muassa paavit Nikolaus I, Gregorius V, Hadrianus IV, Bonifatius VIII, Nikolaus V, Paavali II sekä Aleksanteri VI ja keisari Otto II. Myös paavi Pius IX:n sydän on haudattu pieneen uurnaan kyseiseen kryptaan.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon alla sijaitsevista haudoista suuri osa on ajalta ennen nykyisen Pietarinkirkon rakentamista.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon rakennushankkeella oli kauaskantoisia vaikutuksia arkkitehtuuriin ja uskonnollis-poliittiseen historiaan Euroopassa ja muuallakin.


title: Pietarinkirkko

text: Gotiikka ei ollut koskaan saanut Italiassa jalansijaa, ja viimeistään Donato Bramanten renessanssityylinen suunnitelma uudeksi Pietarinkirkoksi teki goottilaiset katedraalit vanhentuneiksi myös muualla Euroopassa, jossa niitä vielä rakennettiin. Monet goottilaisista kirkoista jäivät keskeneräisiksi aina 1800-luvulla tapahtuneeseen uusgoottilaisen kertaustyylin nousuun saakka, yhtenä esimerkkinä Kölnin tuomiokirkko.


title: Pietarinkirkko

text: Keskeiskirkon ja pitkävartisen latinalaisen ristin yhdistelmänä Pietarinkirkko oli esimerkkinä useimmille muillekin kirkoille barokin aikakaudella. Michelangelon kupoli toimi esikuvana vastaaville hankkeille myös muissa maissa. Pietarinkirkon arkkitehtuuri sai jäljittelijöitä Venäjälläkin, jossa Pietarin Kazanin katedraali rakennettiin samassa hengessä.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkon rakentaminen kysyi paljon varoja, joita kerättiin kirkon siunaamalla anekaupalla pohjoista Eurooppaa myöten, mikä oli eräänä syynä uskonpuhdistukseen ja protestanttisten kirkkojen eroamiseen katolisesta kirkosta.


title: Pietarinkirkko

text: Luetteloissa maailman suurimmista kirkoista on erilaisia näkemyksiä Pietarinkirkon asemasta. UNESCO pitää Pietarinkirkkoa maailman suurimpana kirkkona sen vaikuttavuuden ja merkityksen vuoksi, kun taas Guinnessin ennätysten kirjan mukaan suurimman kirkon kunnia kuuluu Norsunluurannikolla sijaitsevalle Basilique de Notre Dame de la Paix de Yamoussoukrolle. Kirkko on alullepanijansa presidentti Félix Houphouët-Boignyn lahja syntymäkaupungilleen.


title: Pietarinkirkko

text: Pietarinkirkkoa mukailevan Yamoussoukron basilikan kupoli on esikuvaansa hieman matalampi, mutta lanterni korkeampi. Sen pinta-ala on kaksinkertainen (30 000 m²), mutta Pietarinkirkkoon mahtuu huomattavasti enemmän ihmisiä eli 60 000 ihmistä, kun Yamoussoukroon mahtuu 18 000.


title: Missale Aboense

text: Missale Aboense (”Turun messukirja”) oli ensimmäinen Suomea varten painettu kirja. Se on ainoa suomalaisen kirjallisuuden "inkunaabeli" eli ennen vuotta 1501 painettu kirja.


title: Missale Aboense

text: Missale painettiin Lyypekissä vuonna 1488 Bartholomeus Ghotanin kirjapainossa Turun piispan Konrad Bitzin tilauksesta. Bitzin esipuhe on päivätty 17. elokuuta 1488. Kirja oli painettu latinaksi, ja sitä painettiin sekä pergamentille että paperille. Kirjan sivumäärä oli täydellisenä 266 + 1 ja painosmäärä joitakin satoja.


title: Missale Aboense

text: "Missale Aboense" oli nimensä mukaisesti messukirja, joka sisälsi sekä yleiset messutekstit, että tekstit kirkkovuoden jokaiselle pyhälle. Missale käytti yleistä dominikaanisen sääntökunnan messukirjojen pohjaa, sillä sääntökunnan liturgia oli otettu Turun hiippakunnan liturgiaksi vuoden 1330 tienoilla. Hiippakunnalla ei myöskään ollut varaa painattaa täysin omaa messukirjaa, joten painatuksessa säästettiin, kun samaan aikaan painettiin dominikaanisen liturgian messukirjoja myös muiden Pohjoismaiden käyttöön. Kirjassa oli kuitenkin myös joitakin Suomea varten tehtyjä muutoksia ja lisäyksiä, muun muassa Suomen suojeluspyhimykseen Piispa Henrikiin ja muuhun pyhimyskalenteriin liittyen.


title: Missale Aboense

text: Missalesta ei ole säilynyt yhtään kokonaista paperille painettua kopiota, mutta siitä tunnetaan 15 epätäydellistä kopiota. Pergamenttikopioita on säilynyt neljä. Näistä yksi on Tanskan kuninkaallisessa kirjastossa, sekä kaksi kappaletta Suomessa, joista toinen sijaitsee Kansalliskirjastossa ja toinen Jyväskylän yliopiston kirjastossa. Säilyneistä sivuista on voitu koota kokonainen rekonstruktio. Niiden avulla Missalesta on tehty näköispainokset vuosina 1971 ja 1988.


title: Abckiria

text: Abckiria (”Abc-kirja”) oli ensimmäinen suomenkielinen kirja. Sen kirjoitti uskonpuhdistajana tunnettu Mikael Agricola, ja se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1543. Agricola kirjoitti kirjan samaan aikaan kun hän teki Uuden testamentin ensimmäistä suomenkielistä käännöstä, ja molempia teoksia työstäessään Agricola samalla myös loi suomelle kirjakieltä.


title: Abckiria

text: Agricolan teos on ensimmäisiä tunnettuja yrityksiä kirjoittaa suomen kielellä, ja teoksen sekä Agricolan "Rucouskirian" (1544) ja Uuden testamentin ("Se Wsi Testamenti", 1548) ilmestymisen jälkeen suomen kirjakieli alkoikin hiljalleen kehittyä. Niin Agricolan suomelle kuin koko niin sanotulle vanhalle kirjasuomelle on tyypillistä sen oikeinkirjoituksen epäsäännönmukaisuus. Esimerkiksi K-äänne saatettiin toisinaan merkitä C:nä, joskus taas K:na tai G:nä.


title: Abckiria

text: "Abckirian" ensimmäisessä vuoden 1543 painoksessa oli 16 sivua ja toisessa, ilmeisesti vuonna 1551 ilmestyneessä painoksessa 24 sivua. Kirjasta ei ole säilynyt yhtään kokonaista kappaletta, mutta siitä on löydetty osia, joiden perusteella kirjan rakenne suurin piirtein tunnetaan. Osat löydettiin Uppsalan yliopiston kirjastosta ja yksi osa on lahjoitettu Helsingin yliopistolle.


title: Abckiria

text: Vuonna 1966 löytyi lisää osia, joihin oli merkitty painovuodeksi 1559, siis kaksi vuotta kirjailijan kuoleman jälkeen.


title: Abckiria

text: "Abckiria" sisälsi sekä aapisen että katekismuksen. Tunnettu näyte kirjan alusta on vanhin suomenkielinen loppusointuinen runo:


title: Abckiria

text: Tätä alkurunoa seuraavat aakkoset sekä luku- ja kirjoitusohjeita, minkä jälkeen alkaa kirjan uskonnollinen osuus. Lopussa on vielä suomen kielen lukusanat.


title: Abckiria

text: Uskonnolliseen osuuteen kuuluu kymmenen käskyä, apostolinen uskontunnustus, Isä meidän -rukous, Ave Maria, kasteen, ripin ja ehtoollisen sakramentit, ruokarukoukset, aamu- ja iltarukoukset ja lopuksi rukoukset kirkonkelloja soitettaessa.


title: Abckiria

text: Ruoka-, aamu- ja iltarukoukset Agricola käänsi Martti Lutherin Vähästä katekismuksesta, mutta muut tekstit olivat papiston jo ennalta tuntemia. Vaikka jumalanpalvelusten kieli keskiajalla oli latina, kristinuskon perusopinkappaleet oli käännetty myös kansankielelle. Piispojen määräyksestä papeilla oli oltava nämä opinkappaleet paperille kirjoitettuna, jotta ne tulisi luettua kirkkoväelle samalla tavalla joka sunnuntai. Vaikka näitä paperilappusia ei olekaan nykypäiviin säilynyt, voidaan olettaa, että Agricolalla oli niitä käytössään "Abckiriaa" tehdessään.


title: Agricola

text: Agricola tarkoittaa seuraavia:


title: Suomen Palloliitto

text: Suomen Palloliitto ry (lyh. SPL, ) on suomalaisen jalkapallon korkein järjestö. Se on perustettu vuonna 1907, ja se on ollut FIFAn jäsen vuodesta 1908 ja UEFAn vuodesta 1954. Palloliiton puheenjohtajana toimi elokuuhun 2017 saakka Pertti Alaja. Liiton pääsihteerinä toimii Marco Casagrande.


title: Suomen Palloliitto

text: Suomen Palloliiton 930 jäsenseurassa on noin 131 000 rekisteröityä pelaajaa. Jalkapalloa harrastaa Suomen Gallupin tutkimusten mukaan noin 500 000 suomalaista. Sääntöjen mukaan Palloliiton jäseniksi voivat kuulua rekisteröitynä yhdistyksenä toimivat piirit, seurat ja yhteisöt.


title: Suomen Palloliitto

text: Suomen Palloliitto perustettiin 19. toukokuuta 1907 Ravintola Catanissa Helsingissä. Perustavaan kokoukseen osallistuivat Unitas (Helsinki), Polyteknikkojen urheiluseura (Helsinki), Stjernan (Helsinki), Viborgs Hockeyklubb (Viipuri), Åbo Idrottsvänner (Turku), Turun Jalkapalloseura ja Idrottens Vänner (Kokkola).


title: Suomen Palloliitto

text: Jääpallo kuului Suomen Palloliiton ohjelmaan aina vuoteen 1972 asti, kunnes Suomen Jääpalloliitto perustettiin jääpalloilun itsenäiseksi lajiliitoksi. Jääkiekon ensimmäiset SM-kilpailut järjesti 1928 Palloliitto vaikka laji kuului myös Suomen Luistinliiton ohjelmaan. Oman lajiliittonsa – Suomen Jäähockeyliitto – kiekkoilijat saivat 20. tammikuuta 1929. Myös pesäpallo ja sitä edeltänyt pitkäpallo järjestettiin Palloliiton alaisuudessa vuoteen 1925 saakka.


title: Suomen Palloliitto

text: Palloliitto organisoi jalkapallon sarja- ja cup-muotoisen kilpailutoiminnan Suomessa Veikkausliigaa lukuun ottamatta. Jalkapalloon sisältyy myös futsal..


title: Suomen Palloliitto

text: Liitto on vastuussa myös maajoukkuetoiminnasta ja jalkapallon kehittämisestä muun muassa valmentajakoulutuksen sekä seura- ja olosuhdekehitystoiminnan avulla.


title: Suomen Palloliitto

text: Liiton toiminta-ajatuksena on olla jalkapallon erikoisliitto ja kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäsenenä vastata Suomen kaikesta jalkapallotoiminnasta ja sen kehittämisestä sekä kasvatus- ja harrastustoiminnan että kilpa- ja huippu-urheilun alueilla ihmis- ja asiakaskeskeisestä lähtökohdasta.


title: Suomen Palloliitto

text: Toiminnan päämäärinä ovat Suomen jalkapalloilun nostaminen pysyvästi kansainväliselle huipputasolle, lajin kehittäminen kokonaisuudessaan suosituimmaksi suomalaiseksi urheilulajiksi – myös katsojamäärillä mitattuna, Fair Play -hengen ulottaminen toiminnan kaikille tasoille sekä liiton aseman vahvistaminen.


title: Suomen Palloliitto

text: Suomen Palloliiton jäseninä on 12 piiriä, jotka vastaavat jalkapallotoiminnasta omilla alueillaan.Jokaisella viralliseen kilpailuun osallistuvalla pelaajalla tulee olla voimassa kyseessä olevaan kilpailuun oikeuttava pelaajalisenssi ja vakuutusturva. Lisenssien yhteydessä on saatavilla myös vakuutusturva, mutta vähintään vastaavan tasoisen vakuutuksen voi halutessaan hankkia myös itse.Lasten, nuorten, aikuisten sarjoissa pelaavien alle 21-vuotiaiden, JKKI- ja erotuomarien pelitoiminnassa käytössä on pelipassi. Lapsille ja nuorille vakuutusturva on pakollinen, aikuisten pelipassilla, joka on tarkoitettu korkeintaan 20-vuotiaille aikuisten kilpailusarjoissa pelaaville, se on pakollinen Veikkausliigasta Kakkoseen. Muissa aikuisten sarjoissa sekä JKKI- ja erotuomareiden pelitoiminnassa vakuutusturvan hankintaa suositellaan.


title: Suomen Palloliitto

text: Palloliitto järjestää valmentajakoulutusta D-, C-, B-, A- ja valiotasolla. Korkein suoritettava kurssi on Jalkapallovalmentajakoulu (JVK), jonka suorittaneilla on mahdollisuus saada valio- ja UEFAn pro-lisenssi.


title: Suomen Palloliitto

text: Palloliitto tukee sääntöjensä mukaisesti jalkapalloseuroja. Tavoitteena on kehittää seuratoimintaa ja kouluttaa seuratyöntekijöitä, ja näin edistää jalkapalloharrastusta Suomessa.


title: Suomen Palloliitto

text: Palloliiton välineinä seuratoiminnan tukemisessa ovat:


title: Suomen Palloliitto

text: Omien oppaiden ja koulutusten lisäksi Palloliitto suosittelee jalkapalloseuroille uusia työvälineitä ja tukia:


title: Suomen Palloliitto

text:
Liiton ylintä päätösvaltaa käyttävät liittokokous ja liittokokousten välisenä aikana liittovaltuusto.
Hallinnosta vastaa liittohallitus sekä sen alaisuudessa pääsihteeri ja muu toimiston henkilökunta.
Liiton tai piirin palveluksessa oleva toimihenkilö ei voi kuulua liittohallitukseen tai liittovaltuustoon.


title: Suomen Palloliitto

text: Varsinainen liittokokous pidetään joka kolmas vuosi syys-joulukuussa liittohallituksen kutsusta. Liittokokouksessa valitaan kolmen vuoden kausille liittohallituksen puheenjohtaja, josta käytetään nimitystä Palloliiton puheenjohtaja sekä liittohallituksen 1. varapuheenjohtaja ja 2. varapuheenjohtaja, joista käytetään nimitystä Palloliiton varapuheenjohtaja. Liittovaltuuston varsinaisten jäsenien ja näiden henkilökohtaisten varajäsenien kausi on myös kolmivuotinen.


title: Suomen Palloliitto

text: Liittokokouksessa käsitellään liittohallituksen kertomus liiton toiminnasta ja taloudesta sekä liittohallituksen esittämä seuraavan kolmivuotiskauden toiminta- ja taloussuunnitelma. Liittokokouksen esityslistalla voi olla näiden lisäksi myös muita asioita, mitä ei ole valmiiksi säännöissä määritelty liittokokouksen tehtäväksi.


title: Suomen Palloliitto

text: Liittovaltuuston muodostaa liittokokouksen valitsemat kolmekymmentä varsinaista jäsentä ja heidän varajäsenensä. Liittovaltuusto pitää liittohallituksen kutsusta vuosittain kaksi varsinaista kokousta. Liittovaltuuston jäsenten ja varajäsenten keskuudessa tulee olla kummankin sukupuolen edustus, ja valtuuston jäseniksi voi valita vain alle 70-vuotiaita henkilöitä..


title: Suomen Palloliitto

text: Liiton asioita hoitaa liittohallitus, jonka muodostavat varsinaisen liittokokouksen valitsemat liiton puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat sekä liittovaltuuston syyskokouksen valitsemat kahdeksan jäsentä. Liittohallituksen jäsenten keskuudessa tulee olla kummankin sukupuolen edustus, ja hallituksen jäseniksi voi valita vain alle 70-vuotiaita henkilöitä.


title: Suomen Palloliitto

text: Liittohallituksen tehtäviin kuuluu asettaa Palloliiton toiminnan järjestämiseksi tarvittavat valiokunnat ja lautakunnat sekä hyväksyä niiden johtosäännöt.


title: Tataari

text: Tataari tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tataari

text: Aiheeseen liittyy läheisesti myös


title: Corazon Aquino

text: Maria Corazon Cojuangco Aquino (25. tammikuuta 1933 – 1. elokuuta 2009) oli Filippiinien presidentti 1986–1992. Hän oli suositun opposition senaattori Benigno Aquino Jr.:n vaimo. Kun Benigno Aquino murhattiin hänen palatessaan maapaosta 1983, Corazon Aquino sai opposition kannatuksen itsevaltaisesti hallitsevaa presidentti Ferdinand Marcosia vastaan.


title: Corazon Aquino

text: Maria Corazon Sumulong Cojuangco syntyi Manilassa yhteen Filippiinien rikkaimmista perheistä. Cojuangcosien suku on mahdollisesti kiinalaisperäistä, jolloin nimi on kirjoitettu Ko Hwan-ko. Hänen äitinsä suku, Sumulongit, kuuluivat Rizalin poliittisiin vaikuttajiin.


title: Corazon Aquino

text: Hän kävi katolilaista koulua ja opiskeli Ravenhill Academyssa Philadelphiassa ja Notre Dame Convent Schoolissa ja Mount St. Vincent Collegessa New Yorkissa. Hän opiskeli matematiikkaa ja suoritti tutkinnon ranskan kielessä 1953.


title: Corazon Aquino

text: Corazon Cojuangco palasi Filippiineille opiskelemaan lakia, mutta nai 1955 Benigno Aquino Jr.:n, joko oli juuri valittu Tarlacin maakunnan Concepciónin pormestariksi 22 vuoden ikäisenä. He saivat viisi lasta. Aviomiehestä tuli kuvernööri ja senaattori, josta olisi todennäköisesti tullut maan presidentti vuoden 1973 vaaleissa, jollei Marcos olisi peruuttanut niitä. Sen sijaan Benigno Aquino pidätettiin, tuomittiin kuolemaan ja karkotettiin maasta. Corazon Aquino seurasi häntä maanpakoon 1980. Benigno Aquino surmattiin Manilan lentokentällä hänen palattuaan elokuussa 1983 Filippiineille. Tämän jälkeen Corazon Aquino ryhtyi poliitikoksi.


title: Corazon Aquino

text: Kun Ferdinand Marcos yllättäen järjesti presidentinvaalit helmikuussa 1986, oppositio kerääntyi Aquinon taakse Marcosia vastaan. Marcosin ilmoitettiin voittaneen, mutta vaaleja pidettiin laajasti järjestettyinä, ja molemmat julistautuivat voittajiksi ja pitivät virkaanastujaiset 25. helmikuuta. Marcos pakeni lopulta maasta laajojen mielenosoituksien jälkeen ja armeijan kieltäydyttyä tulemasta hänen puolelleen.


title: Corazon Aquino

text: Huolimatta Marcosin syrjäyttämisestä Aquinolla oli valtava työ edessään maan demokratisoimiseksi. Hän perusti vallankumoushallituksen väliaikaisen "vapausperustuslain" alaisuudessa, kunnes demokraattisesti luotu perustuslaki saataisiin voimaan. Uusi perustuslaki ratifioitiin 7. helmikuuta 1987. Paikallis- ja kongressivaalit pidettiin pian.


title: Corazon Aquino

text: Aquino sai mainetta tukiessaan demokratiaa, ja hänet valittiin Time Magazinen vuoden henkilöksi 1986. Huolimatta kansansuosiostaan, häntä vastaan kohdistui toistuvia armeijan vallankaappausyrityksiä ja kommunistien kansannousu. Marcosin kannattajat vastustivat edelleen hallitusta, ja yrittivät heinäkuussa 1986 vallankaappausta perustamalla kilpailevan hallituksen manilalaiseen hotelliin, Arturo Tolentino presidenttinä. Vakavampi uhka oli eversti Gregorio Honasanin kaappausyritys elokuussa 1987. Huhut kaappausyrityksistä Aquinon hallitusta vastaan jatkuivat tämänkin jälkeen.


title: Corazon Aquino

text: Vuoden 1992 presidentinvaaleissa Aquino tuki Fidel V. Ramosia, Marcosin armeijan esikuntaupseeria, jonka loikkaus Aquinon puolelle osoittautui tärkeäksi vallankumouksessa. Päätös oli epämieluisa monille Aquinon kannattajille, kuten katoliselle kirkolle, koska Ramos oli metodisti. Hän voitti niukasti 23,5 % äänistä ja seurasi Aquinoa presidenttinä 30. kesäkuuta 1992.


title: Corazon Aquino

text: Presidenttikautensa jälkeen Aquino aloitti yksityiselämän. Hän ajoi pois seuraajansa virkaanastujaistilaisuudesta ostamallaan Toyota Crownilla hallituksen Mercedeksen sijaan osoittaakseen olevansa tavallinen kansalainen. Hän on myöhemmin ollut mukana useissa projekteissa avustamassa Aasian demokratiakehitystä.


title: Corazon Aquino

text: Aquino kuoli 1. elokuuta 2009 76-vuotiaana sairastettuaan paksusuolen syöpää yli vuoden verran.


title: Fresko

text: Fresko on seinämaalaus eli muraali, jossa väri levitetään kostealle kalkkilaastipinnalle, johon se kuivuessaan kiinnittyy. Se on yksi vanhimmista ja kestävimmistä maalaustaiteen menetelmistä. Sana fresko tulee italian sanasta ""fresco"", tuore.


title: Fresko

text: Freskomaalarin on työskenneltävä tuoreella eli märällä seinäpinnalla. Laastin ja maalin kuivuttua hiilidioksidi reagoi kalkin kanssa muodostaen kalsiumkarbonaattia, joka kiteytyy seinäpintaan. Kuivuttuaan värit ovat kiinnittyneet tiukasti seinään.


title: Fresko

text: Voidakseen maalata kuivuvaa laastia kosteana, on maalattava nopeasti ja tarkasti. Kalkkilaastia voi levittää kerralla vain sen verran, kun pystyy yhdessä päivässä maalaamaan. Tällaisten päiväurakoiden rajat erottuvat tarkkaan katsoessa maalauksissa näkyvinä laastisaumoina. Sikstuksen kappelin kattomaalauspintojen suuresta koosta on päätelty miten uskomattoman nopeasti Michelangelo maalasi.


title: Fresko

text: Freskojen valmistelussa aloitetaan yleensä karkeasta laastikerroksesta. Sen päälle levitettävään sileään kerrokseen maalataan kuva. Taiteilija siirtää kostealle pinnalle etukäteen valmistamansa, suurikokoiselle paperiarkille tai kartongille tekemänsä lopullisen kokoisen piirroksen. Piirroksen on oltava tarkoin harkittu ja valmis etukäteen, koska toisin kuin useimmissa maalaustekniikoissa, freskomaalauksessa on vaikea tehdä muutoksia jälkeenpäin. Perinteisesti taiteilija asetti kartongin seinälle ja sirotteli piirroksen rei'itettyihin ääriviivoihin hiilijauhetta, jotta ääriviivat jäisivät seinään. Nykyään piirroksen siirtämiseen seinälle voidaan käyttää projisointilaitetta.


title: Fresko

text: Kemialliselta koostumukseltaan freskoihin sopivia värejä ovat esimerkiksi kadmiumpunainen, musta kobolttioksidi ja mangaanimusta. Väripigmentit on jauhettava hienoksi ja sekoitettava oikeaan vesimäärään. Tämän tekivät yleensä taiteilijan apulaiset. Mikroskoopilla katsottuna freskon väripinta näyttää hyvin pienistä mosaiikkimuruista kootulta. Freskoon voidaan jälkeenpäin tehdä muutoksia tai lisäyksiä ainoastaan kuivalle laastille ""al secco"" ("italiaksi secco, kuiva"). Sekkomaalaus ei ole yhtä pitkäikäinen kuin märälle pinnalle maalattu fresko. Siinä käytetään kiinnitysaineena usein munaa.


title: Fresko

text: Freskotekniikkaa on käytetty tuhansien vuosien ajan eri sivilisaatioissa. Egyptiläiset hautamaalaukset olivat yleensä sekkomaalauksia, kun taas Rooman ja Pompejin seinämaalaukset olivat freskoja. Erikoisen suosituksi freskomaalaus tuli Italiassa renessanssitaiteessa.


title: Robert Watson-Watt

text: Robert Alexander Watson-Watt FRS, FRAeS (13. huhtikuuta 1892 – 5. joulukuuta 1973) oli skotlantilainen fyysikko, jota monet pitävät tutkan keksijänä. Hänet aateloitiin vuonna 1942 saavutuksistaan sota-ajan ponnisteluissa.


title: Robert Watson-Watt

text: Watson-Watt valmistui insinööriksi 1915 Dundeessä. Hän siirtyi 1915 Lontooseen radioalan tutkijaksi. Vuonna 1935 hän ehdotti, että vihollisen lentokoneet voitaisiin havaita jo kaukaa lähettämällä niitä kohti radioaaltoja, joiden takaisinheijastuminen mitattaisiin. Käytännön kokeilut osoittivat idean toimivan, ja koko Englannin rannikon kattava tutkajärjestelmä ehdittiin saada valmiiksi ennen toista maailmansotaa.


title: Vuoden henkilö

text: Vuoden henkilö (ennen vuotta 2000 "vuoden mies") on yhdysvaltalaisen Time-aikakauslehden vuosittain valitsema henkilö, jolla on ollut suurin vaikutus vuoden tapahtumiin. Palkinnon saaja ei kuitenkaan välttämättä ole yksi henkilö tai edes henkilö.


title: Vuoden henkilö

text: Lehti on ajoittain herättänyt hämmästystä valinnoillaan, kuten Adolf Hitler tai Josif Stalin. Valinta ei kuitenkaan ole arvonimi tai tunnustus vaan suurimman vaikutuksen vuoden aikana aikaan saanut henkilö. Time kuitenkin luopui periaatteestaan vuonna 2001, jolloin vuoden henkilöksi valittiin New Yorkin pormestari Rudolph Giuliani eikä Osama bin Ladenia. Myös sitä, että 2010 vuoden henkilöksi valittiin Facebookin perustaja Mark Zuckerberg, eikä WikiLeaksin Julian Assangea, joka sai nettiäänestyksessä 20 kertaa enemmän ääniä, arveltiin myönnytykseksi Yhdysvaltain hallinnolle ja yleisölle, koska yhdysvaltalaisista 2/3 kannattaa Assangen tuomitsemista.


title: Vuoden henkilö

text: Albert Einstein valittiin vuoden 1999 viimeisessä numerossa vuosisadan henkilöksi.


title: Turkin kieli

text: Turkki on turkkilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan äidinkielenä Turkissa, Kyproksella, Bulgariassa, Kreikassa, Ukrainassa, Venäjällä (Tatarstanin alue) ja muissa Osmanien valtakuntaan kuuluneissa maissa. Näistä ainoastaan Turkissa se on valtakieli. Kieltä puhuvat EU:n alueella myös miljoonat maahanmuuttajat.


title: Turkin kieli

text: Turkissa kielen puhujia on 66,5 miljoonaa ja koko maailmassa turkkia puhuu 70 890 130 ihmistä (2006). Turkin vähemmistökieliset, joista kurdit muodostavat suurimman ryhmän, puhuvat kuitenkin yleensä turkkia toisena kielenään. Toisena kielenä puhujia on Turkissa 350 000.


title: Turkin kieli

text: Turkin ja muiden eteläturkkilaisten kielten, kuten azerin, turkmeenin ja kaškain, puhujat ymmärtävät toisiaan melko hyvin. Mikäli kaikkia näitä kieliä pidetään turkin kielenä, on äidinkielenään sitä puhuvien määrä noin 100 miljoonaa, ja toisena kielenä turkkia puhuvat mukaan lukien noin 125 miljoonaa.


title: Turkin kieli

text: Turkki kuuluu turkkilaisten kielten kielikunnan eteläturkkilaisiin kieliin, johon kuuluvat muun muassa gagauzi, krimintataari, turkmeeni ja azeri. Joidenkin kielitieteilijöiden mukaan turkkilaiset kielet kuuluvat altailaiseen kielikuntaan.


title: Turkin kieli

text: Turkilla on suomen kanssa yhteistä agglutinoivuus, vokaalisointu ja kieliopillisen suvun puute. Perussanajärjestys on subjekti–objekti–verbi.


title: Turkin kieli

text: Turkki on enemmistökieli Turkissa ja vähemmistökieli 35 maassa. Kieltä puhutaan erityisesti Osmanien valtakuntaan kuuluneilla alueilla, kuten Bulgariassa, Romaniassa, Serbiassa (erityisesti Kosovossa), Makedonian tasavallassa, Syyriassa, Kreikassa ja Israelissa (turkinjuutalaiset). Yli kaksi miljoonaa turkinkielistä asuu Saksassa ja merkittävissä turkinkielisissä yhteisöissä Itävallassa, Belgiassa, Ranskassa, Alankomaissa, Sveitsissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.


title: Turkin kieli

text: Turkki on Turkin ainoa virallinen kieli ja yksi Kyproksen virallisista kielistä. Sillä on virallinen, muttei ensisijainen asema myös useissa Makedonian tasavallan ja Kosovon kunnissa riippuen turkinkielisten määrästä.


title: Turkin kieli

text: Turkissa kielenhuollosta vastaa Türk Dil Kurumu ("Turkin kieliyhdistys"), jonka Kemal Atatürk perusti vuonna 1932 nimellä Türk Dili Tetkik Cemiyeti ("Turkin kielen tutkimuksen yhdistys"). Türk Dil Kurumuun vaikutti puhdaskielisyyden aate, ja yksi sen ensisijaisimmista toimista oli persiasta ja arabiasta lainattujen sanojen ja kielioppirakenteiden korvaaminen turkkilaisilla vastineilla, mikä yhdessä vuonna 1928 julkaistun turkkilaisen aakkoston ohessa muovasi turkista sellaisen kuin se on nykyään. Türk Dil Kurumusta tuli itsenäinen elin vuonna 1951, kun vaatimus siitä, että opetusministeriön pitäisi johtaa sitä, poistui. Tämä asema säilyi elokuuhun 1983, jolloin se jälleen kytkettiin hallitukseen vuoden 1980 vallankaappauksen seurauksena.


title: Turkin kieli

text: Turkissa pätee vokaalisointu, joka tarkoittaa, että sanassa voi olla vain etu- tai takavokaaleja, muttei molempia. Paino on yleensä viimeisellä tavulla, paitsi joissakin jälkiliitteiden yhdistelmissä. Erisnimissä paino on yleensä toiseksi viimeisellä tavulla.


title: Turkin kieli

text: Turkissa käytetään 29:ää kirjainta. Niiden käyttö Turkissa aloitettiin lailla 1. marraskuuta 1928. Aikaisemmat arabialaiset aakkoset korvattiin latinalaisiin aakkosiin pohjautuvalla aakkostolla Kemal Atatürkin aloitteesta.


title: Turkin kieli

text: Turkin aakkoset:


title: Turkin kieli

text: Kirjain "Ö" otettiin ruotsin aakkosista, koska ruotsalainen tulkki oli mukana uutta kirjoituskieltä kehittävässä toimikunnassa. "Ç" otettiin albanian aakkosista, "Ş" romanian aakkosista ja "Ü" saksan aakkosista.


title: Turkin kieli

text: Turkin "I" ja "İ" ovat eri kirjaimia. Ensimmäisessä pistettä ei ole isossa eikä pienessä kirjaimessa, kun taas jälkimmäisessä piste on molemmissa. Kirjaimen "J" pienessä versiossa on kuitenkin piste kirjaimen päällä ("j"). Turkissa ei ole kirjaimia "Q", "W" ja "X". Ne translitteroidaan turkiksi "k", "v" ja "ks".


title: Turkin kieli

text: Sirkumfleksiä voidaan käyttää ("^") erottamaan samalla tavalla kirjoitettuja erimerkityksisiä sanoja, tai merkitsemään edeltävän konsonantin liudennusta, tai pitkiä vokaaleja lainasanoissa. Näitä kirjaimia pidetään kirjainten "a", "i", ja "u" rinnakkaismuotoina, ja ne ovat melko harvinaisia nykykäytössä.


title: Turkin kieli

text: Varhaisin tunnettu turkin kirjoitusjärjestelmä on Orkhon-kirjoitus. Turkkilaisia kieliä on kirjoitettu useilla eri kirjaimistoilla, kuten kyrillisillä, arabialaisilla, latinalaisilla ja joillakin muilla aasialaisilla kirjaimistoilla.


title: Turkin kieli

text: Turkissa on paljon jälkiliitteitä, muttei luontaisia etuliitteitä lukuun ottamatta kahdentavaa, vahvistavaa etuliitettä, kuten sanoissa "bembeyaz" (’vitivalkoinen’, valkoista tarkoittavasta sanasta "beyaz") ja "sımsıcak" (’erittäin kuuma’, kuumaa tarkoittavasta sanasta "sıcak"). Sanalla voi olla useita jälkiliitteitä. Niitä voidaan käyttää luomaan uusia sanoja tai osoittamaan sanan kieliopillista tehtävää.


title: Turkin kieli

text: Turkin substantiiveissa voi olla päätteitä, jotka osoittavat omistajan persoonan. Niissä voi olla myös sijapäätteitä, kuten suomessakin. Jälkiliitteet riippuvat yleensä vokaalisoinnusta. Esimerkiksi jälkiliite "-den" on joko "-dan" tai "-den" sen mukaan, onko sanassa etu- vai takavokaaleja. Joidenkin päätteiden osalta vokaaliharmonia jaetaan neljään osaan, jolloin sanan viimeisen vokaalin mukaan valittavia päätteitä on neljä. Monissa turkin sanoissa on kuitenkin sekaisin sekä etu- että takavokaaleja. Tällöin pääte valitaan viimeisen vokaalin mukaan.


title: Turkin kieli

text: Turkin adjektiiveja ei taivuteta, mutta niitä voidaan yleensä käyttää substantiiveina, jolloin ne taivutetaan. Attribuuttina käytettäessä adjektiivit ovat substantiivin edellä.


title: Turkin kieli

text: Turkin verbeissä näkyy persoona, aikamuoto, tapaluokka ja näkökanta. Kaikki verbit taivutetaan samalla tavalla lukuun ottamatta epäsäännöllistä verbiä "i-", jota ei voi taivuttaa kaikissa aika- ja tapaluokissa.


title: Turkin kieli

text: Perussanajärjestys on subjekti–objekti–verbi.


title: Turkin kieli

text: Sana ei voi loppua soinnilliseen konsonanttiin, joten sanavartalossa mahdollisesti oleva viimeinen konsonantti muuttuu soinnittomaksi, mutta jälkiliitteellisissä muodoissa soinnillisuus säilyy.


title: Turkin kieli

text: Turkin kieli jakautuu useaan murteeseen:


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Rynnäkkötykkipataljoona oli osa Suomen armeijan sotienaikaista Panssaridivisioonaa. Se perustettiin Panssaridivisioonaan, III Panssaripataljoonan tilalle, suoraan divisioonan komentajan alaisuuteen. Rynnäkkötykkipataljoona oli paperilla olemassa jo kesällä 1942, mutta käytännön varustelutyö alkoi vasta vuoden 1943 puolella.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Nimensä mukaisesti rynnäkkötykkipataljoonan taistelukalusto koostui rynnäkkötykeistä.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Pataljoonan ensimmäiset rynnäkkötykit olivat mallia BT-42, kotimaassa uudella tornilla ja 114 mm haupitsilla varustettuja sotasaalispanssarivaunuja. Nämä vaunut eivät kuitenkaan olleet paras mahdollinen kalusto uusimpia neuvostopanssareita vastaan: vanhalla 114 mm haupitsilla ammuttu ontelokranaatti ei ollut riittävän läpäisykykyinen, eikä vaunu itsessään ollut kovin vahvasti panssaroitu.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Rynnäkkötykkipataljoonan saadessa uudempaa kalustoa, siirrettiin BT-42-vaunut Erilliseen Panssarikomppaniaan. Kesän 1944 Viipurin puolustustaisteluiden jälkeen Er.PsK lakkautettiin. BT-42-vaunuja ei enää koettu käyttökelpoisiksi.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: BT-42-vaunujen seuraajaksi oli saatu hankituksi Saksasta uusia tehokkaita Sturmgeschütz III -rynnäkkötykkejä. Vaunuja tilattiin kaiken kaikkiaan 59 kappaletta, joista ensimmäiset 30 saapuivat Suomeen ajoissa kesän 1944 taisteluihin. Varaosatilanne oli heikompi, minkä takia – ainakin numeronsa perusteella huono-onninen – vaunu Ps. 531-13 purettiin osiksi. Uudet vaunut osoittautuivat varsin tehokkaiksi ja säilyivät käytössä vielä pitkälle sotien jälkeenkin.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Rynnäkkötykkipataljoonan "Sturmit" joutuivat ensimmäisen kerran tositoimiin yöllä 14. kesäkuuta Kuuterselän lähistöllä. Tavoitteena oli lyödä etenevä vihollinen ja edetä VT-linjan tasalle. Panssaridivisoonan jääkärit saavuttivat VT-linjan, mutta joutuivat taipumaan raskaiden tappioiden jälkeen.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Pataljoona kulki taistelusta toiseen mm. Perkjärven ja Tali-Ihantalan kautta Vuosalmelle.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Pataljoonan 29 rynnäkkötykistä tuhoutui sodan taisteluissa kahdeksan, niistäkin osan tuhosivat omat joukot vaunun hylkäämisen yhteydessä. Ainakin 87 vihollisvaunua tuhoutui rynnäkkötykkipataljoonan miesten toiminnan ansiosta.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Vihollisuuksien loputtua Suomen ja Neuvostoliiton välillä, tuli välirauhan ehtojen mukaisesti entiset saksalaiset aseveljet poistaa maasta. Myös Rynnäkkötykkipataljoona osallistui tähän Lapin sodaksi kutsuttuun operaatioon.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Pataljoonan siirto alkoi aamulla 20. syyskuuta, jolloin ensimmäiset vaunut lastattiin Ouluun suuntaaviin juniin. Pataljoona pyrki kohti Ylikiiminkiä, mikä osoittautui lähes mahdottomaksi vesistöjen ylityksiin liittyvien vaikeuksien takia. Saksalaiset olivat vetäytyessään tuhonneet sillat ja miinoittaneet tiet, mikä teki panssarijoukkojen käytöstä erittäin vaikeaa. Lisäksi tiestön vähäisyys rajoitti liikkumista entisestään. Oulun ja Kemin välillä oli useita vuolaita jokia, joiden ylitse rynnäkkötykit olisi tullut siirtää. Pataljoona siirtyi Kiiminkiiin 17. lokakuuta.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Epäsuotuisten tieolojen takia pataljoona päätettiin siirtää meritse Kemiin 21. lokakuuta. Pataljoonan 3. komppania oli siirretty kokonaisuudessaan 25. lokakuuta mennessä. Loputkin pataljoonasta oli tarkoitus siirtää, mutta pataljoonan komentajan everstiluutnantti Åkermanin käskystä siirrot keskeytettiin. Pataljoona pitäisi silloiset asemansa ja vanhimmat ikäluokat kotiutettaisiin, jäljelle jäävät nuoret ikäluokat keskitettäisiin 3. komppaniaan.


title: Rynnäkkötykkipataljoona

text: Uudelleenjärjestelyjen myötä 3. rynnäkkötykkikomppaniasta tuli Panssaripataljoonan 3. komppania. Lopullisesti rynnäkkötykit poistettiin - silloisen Panssariprikaatin - koulutuskäytöstä 1966.


title: Fidel V. Ramos

text: Fidel Valdez Ramos (s. 18. maaliskuuta 1928) on filippiiniläinen sotilas ja poliitikko. Häntä pidetään sotasankarina vuoden 1986 vallankumouksesta, joka syrjäytti Ferdinand Marcosin. Hänestä tuli maan 12. presidentti 30. kesäkuuta 1992 Corazón Aquinon jälkeen. Vuonna 1998 häntä seurasi Joseph Estrada.


title: Fidel V. Ramos

text: Ramos syntyi 1928 Lingayenissa, Pangasinanissa. Hän on YK-diplomaatin poika ja Ferdinand Marcosin pikkuserkku. Hän valmistui 1950 West Pointin sotilasakatemiasta Yhdysvalloissa ja seuraavana vuonna Illinoisin yliopistosta insinööriksi. Hän taisteli yhdysvaltalaisjoukkojen mukana Korean sodassa ja komensi filippiiniläisjoukkoja Vietnamissa. Vuonna 1980 hän suoritti kauppatieteiden tutkinnon Ateneo de Manilan yliopistosta.


title: Fidel V. Ramos

text: Ramos palveli Marcosia yli 20 vuotta poliisijoukkojen komentajana ja luotettuna avustajana. Kun Marcosin valta oli romahtamassa, Ramos siirtyi Aquinon puolelle, joka käänsi tasapainon hänen puolelleen. Aquinon noustua valtaan, hän nimitti Ramosin armeijan esikuntapäälliköksi ja myöhemmin puolustusministeriksi. Hänen on sanottu torjuneen seitsemän vallankaappausyritystä uutta hallitusta vastaan.


title: Fidel V. Ramos

text: Ramos on naimisissa ja hänellä on viisi lasta. Ramos on saanut useita mitaleja sotilasuransa aikana, ml. "U.S. Military Academy Distinguished Award", Yhdysvaltain ja Ranskan kunnialegioonan jäsenyyden.


title: Fidel V. Ramos

text: Joulukuussa 1991 Ramos julisti presidenttiehdokkuutensa. Hän voitti vaalit niukasti 11. toukokuuta 1992 senaattori Miriam Defensor-Santiagoa vastaan. Näin hänestä tuli maan kolmas ilokanopresidentti ja ensimmäinen metodisti.


title: Fidel V. Ramos

text: Ramosin kuusivuotiskautta kiitetään taloudellisesta kasvusta ja poliittisen vallan vakiintumisesta maassa, huolimatta kommunistien kansannousuista, islamilaisesta separatistiliikkeestä Mindanaossa ja vuoden 1997 Aasian talouskriisistä. Ramos sai viimein solmittua rauhansopimuksen Filippiinien ja Moron kansallisen vapautusrintaman kanssa 1996.


title: Fidel V. Ramos

text: Ramos aloitti talousuudistukset, rohkaisi yritteliäisyyttä ja ulkomaisia sijoituksia ja vähensi korruptiota. Häntä kuitenkin syytettiin miljoonien kavalluksista PEA-Amarin jutussa ja Filippiinien maailmannäyttelyn yhteydessä.


title: Fidel V. Ramos

text: Kautensa lopussa Ramos alkoi puhua perustuslain muutoksesta saadakseen pysyä virassaan vielä toisen kauden. Laajat protestit pakottivat hänet luopumaan aikeesta ja Joseph Estrada seurasi häntä presidenttinä 1998. Virkakautensakin jälkeen Ramos on vieläkin yksi vaikutusvaltaisemmista poliitikoista Filippiineillä.


title: Joseph Estrada

text: Joseph Estrada (alkuperäiseltä nimeltään Jose Marcelo Ejército, s. 19. huhtikuuta 1937) on suosittu filippiiniläinen elokuvatähti ja maan 13. presidentti 30. kesäkuuta 1998 – 20. tammikuuta 2001. Hänet pantiin viralta korruptiosyytteiden vuoksi ja tuomittiin myöhemmin elinikäiseen vankeuteen. Hän kuitenkin sai armahduksen ja vapautui.


title: Joseph Estrada

text: Vuonna 2013 Estrada valittiin Manilan pormestariksi.


title: Joseph Estrada

text: Joseph Marcelo Ejército syntyi Tondossa, Manilan alueella, joka on kuulu köyhyydestään. Lapsuutensa hän kuitenkin vietti suhteellisen keskiluokkaisesti. Hänet erotettiin Ateneo de Manilan yliopistosta, jonka jälkeen hän meni Mapuan teknilliseen yliopistoon, jonka lopetti tavoitellessaan näyttelijän uraa. Hänen lopetettuaan koulunsa kesken perhe pettyi niin, että kielsi häntä käyttämästä perheen sukunimeä.


title: Joseph Estrada

text: Näyttelijänä hänet tunnettiin nimellä "Estrada" ja hän sai lempinimen Erap (slangisana "kamu" takaperin). Hän on näytellyt pääosaa yli 100 elokuvassa ja tuottanut 70 filmiä.


title: Joseph Estrada

text: Estrada lähti ilman poliittista kokemusta ehdokkaaksi Metro Manilan San Juanin kunnanjohtajaksi 1968. Hänet nimitettiin virkaan 1969.


title: Joseph Estrada

text: Kun Corazón Aquino syrjäytti diktaattori Ferdinand Marcosin 1986, kaikki paikallishallinnon virkamiehet erotettiin ja korvattiin uusilla. Estrada lähti seuraavana vuonna senaattoriehdokkaaksi oman puolueensa Partido ng Masang Pilipinon listalta ja pääsi läpi.


title: Joseph Estrada

text: Vuonna 1992 hän alkoi aluksi pyrkiä presidentiksi, mutta jäi Eduardo Cojuangcon varapresidenttiehdokkaaksi. LAKAS-puolueen Fidel V. Ramos kuitenkin voitti. Estrada nimitettiin presidentin rikostenvastaisten komission johtajaksi, vaikka hän olikin opposition edustaja.


title: Joseph Estrada

text: Vuoden 1998 presidentinvaalissa Estrada voitti selvästi kilpailijansa. Hänen varapresidenttiehdokkaansa Edgardo Angarain voitti kuitenkin Gloria Macapagal-Arroyo. Estradan kilpailijat yrittivät mustamaalata häntä juomisesta, naisista ja uhkapelaamisesta. Estrada astui virkaansa 30. kesäkuuta 1998.


title: Joseph Estrada

text: Estrada syytti "The Philippine Daily Inquireria", maan suosituinta iltapäivälehteä puolueellisuudesta ja panettelusta, minkä lehti kielsi. Vuonna 1999 hallitus ja Estradaa kannattavat yritykset vetivät ilmoituksensa lehdestä. Presidenttiä syytettiin mainosboikotin järjestämisestä, joka sai kritiikkiä kansainvälisiltä lehdistövapauden tarkkailijoilta.


title: Joseph Estrada

text: Estradaa syytettiin pian valtion varojen rosvoamisesta ja korruptiosta. Avustaja Edilberto Lacquian kertoi hänen viettävän aikaa hämärämiesten kanssa ryypiskellen. Lokakuussa 2000 tunnettu hämärämies Luis Singson, Ilocos Surin alueen kuvernööri, sanoi antaneensa Estradalle 400 miljoonaa pesoa laittomia pelituloja. Väitteet johtivat viraltapanosyytteeseen, ja edustajainhuone erotti Estradan marraskuussa 2000. Asia siirrettiin käsiteltäväksi senaattiin ja perustettiin viraltapanotuomioistuin.


title: Joseph Estrada

text: 16. tammikuuta 2001 viraltapanotuomioistuin, jossa enemmistö oli Estradan tukijoita, äänesti hylkäävänsä todisteet, joiden sanottiin sisältävän raskauttavaa aineistoa. Syyttäjän edustajat kävelivät ulos protestina. Seuraavana yönä Estradan vastaiset mielenosoittajat kerääntyivät EDSA-moottoritielle. Vaatimukset Estradan erottamiseksi kasvoivat voimakkaammiksi.


title: Joseph Estrada

text: 19. tammikuuta Filippiinien armeija päätti vetää tukensa presidentiltä ja siirtää sen varapresidentille. Estradan hallitus kaatui sen jäsenten joukkoeron jälkeen. Seuraavana päivänä korkein oikeus julisti presidentin viran olevan tyhjä ja perustuslaillinen seuraaja Gloria Macapagal-Arroyo astui asemaan 14. presidenttinä. Estrada ja hänen perheensä evakuoitiin presidentinpalatsista. Tapahtumasarja tunnetaan Filippiineillä "kansan vallankumous II":na.


title: Joseph Estrada

text: Estrada palasi kotiinsa San Juaniin. Hänen mukaansa hän ei ikinä eronnut, ja siten Arroyo hallitus olisi laiton. Estrada pidätettiin huhtikuussa kavalluksista. Hänen tukijansa marssivat presidentinpalatsille vaatien hänen vapauttamistaan. Mielenosoitus johti väkivaltaan ja hallitus julisti sotatilan. Monia Estradan tukijoita syytettiin levottomuuksien lietsomisesta ja heidät erotettiin. Armeija kukisti kapinan.


title: Joseph Estrada

text: Estrada siirrettiin sotilastukikohtaan Tanaysiin Rizaliin ja myöhemmin kotiarestiin läheiseen loma-asuntoon. Häntä uhkaa jopa elinikäinen vankeus tai kuolemantuomio. Tapauksen selvittäminen voi kuitenkin viedä vielä vuosia. Estrada tuli ystäväänsä näyttelijä Fernando Poe, Jr.:ia vuoden 2004 presidentinvaalissa Gloria Macapagal-Arroyoa vastaan, jonka Poe kuitenkin hävisi.


title: Joseph Estrada

text: Estrada tuomittiin syyskuussa 2007 elinkautiseen vankeuteen ja häneltä takavarikoitiin 4 miljardia pesoa (63 miljoonaa euroa). Presidentti Gloria Macapagal-Arroyo armahti Estradan 25. lokakuuta 2007.


title: Joseph Estrada

text: Vuonna 2009 Estrada palasi jälleen elokuvan pääosaan.


title: Joseph Estrada

text: Hän pyrki uudelleen maan presidentiksi vuoden 2010 vaaleissa, ja vaikka hän sai toiseksi eniten ääniä, hän hävisi selvin luvuin Benigno Aquino III:lle.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Gloria Macapagal-Arroyo (s. 5. huhtikuuta 1947) on filippiiniläinen poliitikko, maan presidentti 2001–2010, järjestyksessään neljästoista.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Gloria Macaraeg Macapagal syntyi Evangelina ja Diosdado Macapagalin, maan 9. presidentin tyttärenä. Hän opiskeli kaksi vuotta Yhdysvalloissa ja suoritti taloustieteen tutkinnon Ateneo de Manilan yliopistossa ja tohtorin väitöksen Filippiinien yliopistossa. Vuonna 1968 hän nai Jose Miguel Arroyon. Heillä on kolme lasta.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Vuodet 1977–1987 Arroyo opetti eri yliopistoissa. Vuonna 1987 presidentti Corazón Aquino kutsui hänet varakauppaministeriksi hallitukseensa. Hän toimi myös vaate- ja tekstiilialan viennin lautakunnassa, aikana jolloin Filippiinien viennin arvo nousi voimakkaasti.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Hänet valittiin senaattiin 1992 ja uudelleen 1995, jolloin hän sai eniten ääniä vaalissa, lähes 16 miljoonaa.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Vuonna 1998 Arroyo harkitsi presidenttiehdokkuutta, mutta presidentti Fidel V. Ramos vakuutti hänet liittymään hallitsevaan LAKAS-puolueeseen varapresidenttiehdokkaaksi puhemies Jose De Venecialle. De Venecia hävisi Joseph Estradalle, mutta Arroyo valittiin varapresidentiksi yli 13 miljoonalla äänellä, yli kaksi kertaa seuraavan ehdokkaan äänimäärä.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Estrada nimitti hänet hallitukseen sosiaaliasioista vastaavaksi ministeriksi. Hän erosi lokakuussa 2000, kun Estradaa syytettiin korruptiosta. 20. tammikuuta 2001, mielenosoitusten jälkeen, korkein oikeus julisti presidentin viran avoimeksi, ja Arroyosta tuli maan 14. presidentti.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Estrada kiisti päätöksen laillisuuden, mutta kansainvälinen yhteisö tunnusti Arroyon Filippiinien presidentiksi. 1. toukokuuta 2001 tuhannet pidätetyn Estradan tukijat marssivat presidentin palatsin edustalle vaatimaan Estradan vapauttamista ja palauttamista valtaan. Arroyo julisti maan sotatilaan ja monia mielenosoittajia ja poliittisia johtajia pidätettiin.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: 27. heinäkuuta 2003 joukko nuorempia upseereita kapinoi ja valtasi hotellin ja ostoskeskuksen Makati Cityssä, Metro Manilassa. Arroyo uhkasi televisiossa kapinoitsijoita voimatoimilla, jos he eivät antautuisi. Tutkimuksissa ilmeni, että kapina oli suunniteltu ja sen ilmeinen tarkoitus oli kaataa Arroyo. Yhteyttä Estradaan ei todistettu.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Elokuussa 2003 Arroyon aviomiestä Jose Miguelia syytettiin korruptiosta. Senaattori Panfilo Lacsonin mukaan hän oli kerännyt kampanjavaroja ja lahjoituksia omalle tililleen. Syytteitä ei ole osoitettu todeksi.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Arroyo ryhtyi ehdokkaaksi myös 2004 vaaleissa kuusivuotiskaudelle. Filippiinien laki kieltää uudelleenvalinnan, mutta Arroyo ei ollut toiminut presidenttinä yli neljää vuotta, joten hänen asettumisensa ehdolle oli mahdollista. Hänen kannatuksensa oli aluksi jäljessä muita, mutta nousi vaalien lähestyessä. Tästä on kiitetty hänen takanaan ollutta K4-koalitiota, suosittua varapresidenttiehdokas Noli De Castroa ja useiden vaikutusvaltaisten uskonnollisten ryhmien tukea. Päävastustaja oli Estradan ystävä, filmitähti Fernando Poe Jr.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Arroyo voitti vaalin 10. toukokuuta 2004 yli miljoonan äänen etumatkalla Poeen. Kuten edeltäjäänsä, Arroyoa syytettiin kampanjan aikana valtion varojen käyttämisestä vaalikampanjaan, korruptiosta ja kavalluksesta. Hänen voittoaan varjostivat syytökset vaalivilpistä. Vaikka vaalissa oli pieniä epäselvyyksiä, sen manipulointia valtiollisella tasolla ei voitu havaita.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Kongressi hyväksyi Arroyon virkaansa 24. kesäkuuta 2004, yli kuukauden vaalin jälkeen. Hän astui virkaansa 30. kesäkuuta Cebun saarella.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Vuoden 2005 aikana Arroyo aloitti perustuslain uudistuksen muuttaakseen valtion yksikamariseksi parlamentaariseksi liittovaltioksi nykyisestä presidenttivaltaisesta. Esityksen läpiviennissä on ollut ongelmia, ja parlamentin alahuone hylkäsi joulukuussa 2006 mahdollisuuden uudistaa perustuslakia perustuslaillisen kokouksen kautta.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Perjaintaina 24. helmikuuta 2006 Filippiineillä ilmoitettiin paljastetuksi vallankaappausyritys, jota johti kapteeni Danilo Lim ja oikeistolaiset sotilaat. Maa julistettiin hätätilaan ja Arroyo sai erityisvaltuudet. Häntä vastustavat mielenosoitukset hajotettiin ja kahden vasemmistolaisen puolueen parlamentaarikot pidätettiin ja heitä syytettiin kapinasta. Myös hallitusta arvostelleen "Daily Tribune" -lehden toimitus ratsattiin.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Arroyo armahti 5. syyskuuta 2007 Filippiinien kommunistisen puolueen ja sen uuden kansanarmeijan, sekä muiden kommunististen vastarintaliikkeiden jäsenet.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Myöhemmin syyskuussa 2007 asevoimien komentaja kenraali Hermogenes Esperon sanoi kuusi upseeria pidätetyn kaappausyrityksen valmistelusta ja kolme pataljoonaa sotilaita lähettiin Manilaan vahvistamaan sen puolustusta. Samaan aikaan senaatti tutki Arroyon mieheen Jose Miguel Arroyoon liittyvää korruptiotapausta.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: 29. marraskuuta 2007 Arroya vastaan tehtiin toinen kapinayritys. 12 sotilasta lähti oikeustalolta, jossa he olivat vastaamassa edellisiin kapinasyytteisiin ja linnoittautui viiden tähden Peninsula-hotelliin. Heidän mukaansa lähti joukko sotilas- ja oppositiojohtajia. Kaappausyritystä johtivat prikaatikenraali Danilo Lim ja entinen laivaston upseeri ja senaattori Antonio Trillanes. Poliisi ja armeija piirittivät hotellin ja Limin ryhmä antautui viimein. Noin 50 osallistuneen mukana olivat entinen varapresidentti Teofisto Guingona ja katolinen piispa.


title: Gloria Macapagal-Arroyo

text: Arroyoa vastaan protestoitiin helmikuussa 2008, jolloin hänen epäiltiin sekaantuneen lahjusjupakkaan, jonka keskiössä olivat hänen aviomiehensä ja poliittiset tukijansa.


title: Kanaalisaaret

text: Kanaalisaaret (, ) on saariryhmä Englannin kanaalissa, Ranskan rannikolla Normandian edustalla.


title: Kanaalisaaret

text: Saaret julistettiin osaksi Normandian herttuakuntaa vuonna 933. Normandian herttua Vilhelm Valloittaja miehitti ja valloitti Englannin vuonna 1066 ja nousi myös Englannin kuninkaaksi. Kun Englanti menetti kruunulle kuuluneet maat Normandiassa vuonna 1204, Kanaalisaaret jäivät erillisalueina kruunun alaisuuteen.


title: Kanaalisaaret

text: 1200-luvun lopulta lähtien Jerseyllä ja Guernseyllä on ollut erillinen hallinto.


title: Kanaalisaaret

text: Toisessa maailmansodassa Kanaalisaaret olivat Saksan miehittämiä.


title: Kanaalisaaret

text: Saaret ovat Britannian kruunun alaisia, mutta eivät kuulu Mansaaren tavoin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivätkä Euroopan unioniin.


title: Kanaalisaaret

text: Ne jakautuvat hallinnollisesti kahteen voutikuntaan (bailiwicks), jotka on nimetty isoimpien saariensa mukaan: Jersey ja Guernsey.


title: Kanaalisaaret

text: Bailiwick of JerseyBailiwick of Guernsey


title: Rusotähtianis

text: Rusotähtianis ("Illicium verum") (ent. tähtianis) on keskikokoinen ikivihreä puu jonka hedelmiä käytetän mausteeksi.


title: Rusotähtianis

text: Rusotähtianis on 15 metriä korkeaksi kasvava puu. Lehdet 3-6 ryppäissä. Lehtilapa vastapuikean soikea tai soikea, 5-15 cm pitkä ja 2-5 cm leveä. Kukat tulevat lehtihankoihin. Kukkaperä 15-40 mm, kukat vaaleasta kellertävään. Hedelmä on kota jossa yleensä 8 lohkoa.


title: Rusotähtianis

text: Tähtianikseksi kutsutaan puun hedelmää, joka on yleinen vietnamilaisen ja kiinalaisen keittiön mauste. Yksi tähtianis riittää neljän hengen aterian mausteeksi ja sitä käytetään liha- ja kanaruokien mausteeksi. Rusotähtianista on viljelty jo varhaisista ajoista lähtien Kiinassa, eteläisessä Aasiassa ja Indonesian alueella. Kiinaksi tähtianis tunnetaan mm. nimellä bājiǎo (八角), "kahdeksansakarainen" (kahdeksan on onnenluku Kiinassa). Mausteena hedelmästä käytetään "tähden" kuorta.


title: Rusotähtianis

text: Japanintähtianis ("Illicium anisatum"), samankaltainen puu, joka on erittäin myrkyllinen ja syötäväksi kelpaamaton.


title: Japanintähtianis

text: Japanintähtianis ("Illicium anisatum") on "Illicium"-sukuun kuuluva ikivihreä pieni puu. Se on läheistä sukua maustekasvina tunnetulle rusotähtianikselle ("Illicium verum"). Japanintähtianiksen hedelmät ovat kuitenkin voimakkaan myrkyllisiä, koska ne sisältävät anisatiini-nimistä hermomyrkkyä. Hedelmien syöminen aiheuttaa vakavan tulehduksen munuaisiin sekä virtsaneritys- ja ruoansulatuselimiin. Rusotähtianiksen syömisen jälkeen ilmenevät myrkytysoireet johtuvat todennäköisesti näiden kahden lajin sekaantumisesta, jolloin rusotähtianiksena on syöty myrkyllisiä japanintähtianiksen hedelmiä. Japanintähtianiksen kaarnaa poltetaan Japanissa suitsukkeena miellyttävän tuoksun vuoksi.


title: Aaprottimaruna

text: Aaprottimaruna eli aaprotti ("Artemisia abrotanum") on monivuotinen varpumainen kasvi, jota on viljelty lääke-, koriste-, mauste- ja tuoksukasvina satojen vuosien ajan. Sitä käytetään myös koristekasvina perennaryhmissä. Se jää alle metrin korkuiseksi. Lehdet ovat harmaanvihreät, siron liuskamaiset.


title: Aaprottimaruna

text: Aaprottimarunan tuoksu on Platinan mukaan miellyttävä tuoksu. Tuoksua on verrattu kamferiin ja sitruunaan ja makua katkeromaiseksi. Sitä on käytetty paljon yrttilääketieteessä ja alkoholin maustamisessa. Joskus aaprottimarunaa käytetään kakkujen mausteena. Nimen sanotaan olevan peräisin Abrotonius-nimiseltä naiselta, joka on muutettu kasviksi.


title: Aaprottimaruna

text: Aaprottimarunaa muistuttavia marunalajeja ovat mm. ohotanmaruna ("Artemisia schmidtiana"), tonavanmaruna ("Artemisia austriaca"), silkkimaruna ("Artemisia pontiaca") ja hiekkamaruna ("Artemisia stelleriana").


title: Elisa

text: Elisa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Anisruoho

text: Anisruoho ("Pimpinella anisum") on pukinjuurten ("Pimpinella") sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Se on yksivuotinen ja kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Koko kasvi tuoksuu anikselta, mutta vain siemeniä, joita kutsutaan anikseksi, käytetään ruokien mausteena. Aniksesta valmistetaan myös aromaattista anisöljyä. Siemenistä valmistettu eteerinen öljy sisältää muun muassa anetolia (CHO). Aniksen kuivatuissa siemenissä on voimakas ja mausteinen tuoksu, ja niiden maku muistuttaa lakritsia.


title: Anisruoho

text: Anisruohon ruoansulatusta edistävät ominaisuudet olivat tuttuja jo roomalaisille, jotka tarjoilivat aterian päätteeksi anista sisältäviä kakkuja. Egyptiläiset käyttivät kasvia mausteena ja rohtona jo 1500 eaa.


title: Anisruoho

text: Välimeren maissa aniksella maustetaan alkoholijuomia, kuten ouzo, pastis, anisette ja raki. Suomessa sitä käytetään karamellien ja leivän mausteena. Maultaan aniksen hedelmä on raikas ja makea. Tuoreita lehtiä voidaan käyttää salaattien ja erilaisten pataruokien mausteena.


title: Kansanrintama

text: Kansanrintama () on poliittinen yhteistyömuodostelma, jossa kommunistit liittoutuivat sosiaalidemokraattien ja keskiryhmien, muun muassa liberaalien kanssa vastustaakseen 1930-luvulla voimistunutta fasismia ja kansallissosialismia. Toisen maailmansodan jälkeen kansanrintamaa on käytetty yleisnimityksenä koko vasemmiston yhdessä keskustan kanssa muodostamalle hallitukselle.


title: Kansanrintama

text: Ensimmäinen kansanrintama syntyi Ranskassa 1934 jälkeen vasemmiston ja keskustan muodostaessa liittouman, joka voitti vaalit 1936. Kansanrintaman mahdollisti toisaalta keskustalaisten puolueiden ja demokraattisen työväenliikkeen kokema uhka fasismin taholta ja toisaalta kommunistien muuttuminen yhteistyöhaluisiksi osittain Neuvostoliiton muuttuneen ulkopolitiikan vuoksi. Kommunistisen liikkeen puolelta Neuvostoliiton ulkopolitikan tukemiseksi Euroopan maissa kansanrintamapolitiikkaa Neuvostoliitosta koordinoi Komintern. 1930-luvun laman aiheuttama oikeistoradikalismin nousu sai aikaan kansanrintamaa vastaavia muodostelmia myös muissa maissa.


title: Kansanrintama

text: Kominternin kuudennessa kongressissa 1928 kannatettiin vielä kompromissitonta vallankumousta. Vielä Adolf Hitlerin tultua valtaan Saksassa 1933 uusi Josif Stalinin neuvostoliittolais-saksalaisen hyökkäämättömyyssopimuksen uskoen, ettei kansallissosialistien valta Saksassa pysyisi.


title: Kansanrintama

text: Vuonna 1934 oli jo osoittautunut, että kansallissosialistinen valta jää Saksaan pysyvästi, minkä vuoksi Neuvostoliitto ryhtyi etsimään tukea muun muassa Ranskasta ilmavoimien avuksi peläten japanilaisten uhkaavan Neuvostoliiton Itä-Aasiaa Mantšuriasta.


title: Kansanrintama

text: Saksan muututtua Neuvostoliitolle ja kommunismille vähitellen uhaksi oli Kominternin muutettava politiikkansa läntisille demokratioille myönteiseksi.


title: Kansanrintama

text: Ranskassa Croix de feu -puolueen kannatuksen kasvu sai kommunistit ja sosiaalidemokraatit 14. heinäkuuta 1935 yhteistyöhön. Marraskuussa 1935 Léon Blumin johdolla hän, Edouard Daladier, Maurice Thorez, Édouard Herriot, Daniel Mayer ja muut muodostivat kommunisti-, sosialisti- ja radikaalipuoluetta sitovan kansanrintaman.


title: Kansanrintama

text: Toukokuussa 1936 kansanrintama voitti kansalliskokouksessa 40 lisäpaikkaa, yhteensä 376 paikkaa vaalikannatuksen noustessa 54 prosentista 57 prosenttiin. Sosiaalidemokraattien Léon Blumista tuli pääministeri 5. kesäkuuta 1936.


title: Kansanrintama

text: Matigon sopimuksilla Ranskaan tuli 7. kesäkuuta 1936 työehtosopimusjärjestelmä. Kahden viikon vuosiloma vahvistettiin. Lakot ja palkankorotukset johtavat inflaatioon ja Ranskan frangi jouduttiin lopulta devalvoimaan. 40 tunnin työviikko vahvistettiin, Ranskan keskuspankki kansallistettiin samoin kuin myös puolustusvälineteollisuutta.


title: Kansanrintama

text: Saksan miehitettyä Reininmaan 7. maaliskuuta 1936 Versailles’n rauhansopimuksen ja Locarnon sopimuksen vastaisesti ja Ranskan epäonnistuttua sen estämisessä Belgia irtautui Ranskan kanssa solmimastaan puolustussopimuksesta ja julistautui puolueettomaksi.


title: Kansanrintama

text: 18. heinäkuuta 1936 Espanjan sisällissota alkoi ja Ranskan kansanrintamalle oli luonnollista tukea kansanrintamahallituksen johtamaa Espanjan tasavaltaa kapinan aloittaneita sekä kansallissosialistisen Saksan ja fasistisen Italian tukemia kansallisia vastaan.


title: Kansanrintama

text: Espanjan tasavaltalainen pääministeri José Giral pyysi Ranskalta apua Emilio Molan, Francisco Francon ja José Sanjurjon johtaman kapinan kukistamiseen. Blum lupasi lähettää tueksi tykistöä ja ilmavoimia.


title: Kansanrintama

text: Ison-Britannian Stanley Baldwin ja Anthony Eden vastustivat Espanjan tasavaltalaisen tukemista, samoin myös Ranskassa radikaalipuolueen edustajat Blumin hallituksessa. Näkyvä tuki Espanjan tasavallalle olisi johtanut hallituksen hajoamiseen radikaalien vetäessä tukensa pois kansanrintamalta. Ranska sitoutui Kansainliiton jäsenten piiristä koottuun Puuttumattomuuskomiteaan toivoen sen rajoittavan myös Italian ja Saksan toimia Espanjan tasavallan kaatamiseksi kapinallisia tukemalla.


title: Kansanrintama

text: Kommunistit protestoivat Blumin politiikkaa vastaan. Blumin hallitus joutui eroamaan 22. kesäkuuta 1937. Oppositiossa Blum kannatti edelleen puuttumattomuuspolitiikkaa. Tultuaan uudelleen pääministeriksi 13. maaliskuuta 1938 Blum kannattikin tukea Espanjan tasavallalle. Tätä vastustivat kuitenkin lehdistö sekä oikeisto- ja keskustapoliitikot Philippe Pétain ja Maurice Gamelin. Blumin II hallitus joutui eroamaan jo 10. huhtikuuta 1938. Uudeksi pääministeriksi tuli Édouard Daladier.


title: Kansanrintama

text: Suomessa kansanrintamaksi voidaan kutsua kansainvälisen esimerkin mukaisesti SDP:n, Maalaisliiton (sittemmin Keskustapuolueen ja Suomen Keskustan) sekä SKP-SKDL:n pohjalle muodostunutta hallitusyhteistyötä toisen maailmansodan jälkeen. Suomessa ovat hallinneet näin määritellyt kansanrintamahallitukset vuosina 1944–1948, 1966–1971 ja 1975–1982. Periaatteessa nykyäänkin voitaisiin SDP:n, Keskustan ja SKDL:n seuraajapuolueen Vasemmistoliiton muodostamaa hallitusta kutsua samalla tavoin.


title: Kansanrintama

text: Suomessa yleisesti on käytetty SDP:n ja Maalaisliiton/Keskustan muodostamista hallituksista nimitystä punamulta, joka koetaan neutraaliksi nimitykseksi. Jos nykyään SDP, Keskusta, Vasemmistoliitto ja ehkä RKP muodostaisivat hallituksen olisi se tavallaan kansanrintama, mutta ”kansanrintama”-nimitystä on Suomessa käytetty varsinaisesti vain 1960-luvun lopulla. Tällainen hallitus olisi siten pohjaltaan pikemminkin laajennettu punamultahallitus.


title: Kansanrintama

text: Yksi kuuluisimmista toisen maailmansodan jälkeisistä kansanrintamista oli Chilen presidentiksi Salvador Allenden valinnut kansanrintama 1973. Kansanrintamakausi päättyi presidentin murhaan presidentinpalatsissa Chilen ilmavoimien pommitettua Chilen hallituksen rakennuksia ja sitä seuraavaan Yhdysvaltain tukemaan kenraali Augusto Pinochetin johtaman oikeiston vallankaappaukseen 11. syyskuuta 1973.


title: Emma (nimi)

text: Emma on yleiseurooppalainen naisen etunimi. Englannissa se tunnettiin jo tuhat vuotta sitten. Ruotsissa Emma otettiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1827, mutta Suomessa se pääsi Emilian rinnalle toukokuun 19. päivälle vasta vuoden 1950 uudistuksessa – tosin Kansanvalistusseuran kalenterissa nimi oli jo 1880-luvulla tammikuun 23. päivällä. Suomalaisittain Emma kuuluu Kustaa Vilkunan mukaan ”topeliaanisiin” nimiin ja tuli käyttöön 1840-luvulla. Vuonna 1845 Kanava-lehdessä julkaistiin Pietari Hannikaisen suomennos ”Emmalle” Friedrich Schillerin runosta ”An Emma”.


title: Emma (nimi)

text: Eero Kiviniemi on arvioinut Emman suosion huipun ajoittuneen 1800-luvun Suomessa noin vuoteen 1870 tai hiukan aiemmas. 1900-luvun keskivaiheilla syntyneillä suomalaisilla nimi on melko harvinainen, mutta se palasi muotiin vuosituhannen vaihteessa. 2000-luvulla Emma on ollut Suomen suosituin tytönnimi ainakin 2003, 2004 ja 2005, 2008 ja 2013. Kaikkiaan nimi oli Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu Suomessa toukokuuhun 2018 mennessä 21 798 naiselle ja muutamalle miehelle.


title: Emma (nimi)

text: Emma on viime vuosina ollut suosittu nimi muissakin Pohjoismaissa sekä Irlannissa, Pohjois-Irlannissa ja Ranskassa.


title: Emma (nimi)

text: Nimi on germaanista perää ja johtuu mahtavaa tai suurta tarkoittavasta sanasta "irmin". Irma on muunnos samasta nimestä. Suomessa Emma voi olla myös lyhennys nimestä Emilia.


title: Emma

text: Emma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Novator 9K37 M1 ”Buk” (ven. Бук, , ) on venäläisvalmisteinen keskipitkän kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmä, jonka kantama on noin 35 km. BUK on NIIP/Vympel 3M9 Kub (SA-6 ”Gainful”) -järjestelmän seuraaja. Vientiversio tunnetaan nimellä ”Gang”. Merivoimien versio BUKista tunnetaan nimellä 3K90 M-22 ”Uragan” (Ураган, "hurrikaani") (SA-N-7). Tämän vientiversio on ”Štil” (Штил, "tyyni"). BUKin uudempi versio (Buk-M3) tunnetaan nimellä SA-17 ”Grizzly”/SA-N-12.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: BUK (ItO 96) yksikköön kuuluu ohjus-, maalinosoitus-, johtokeskus- sekä latausvaunu. Ohjusvaunut pystyvät myös itsenäiseen toimintaan oman tutkansa ansiosta. Myös latausvaunusta ampuminen on mahdollista.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Ohjusjärjestelmän tietokone muodostaa uhka-analyysin jonka perusteella järjestelmä valitsee maalin. Järjestelmä pystyy seuraamaan 75:tä maalia, mistä automaattisesti 15:tä sekä tulittamaan useita maaleja yhtäaikaisesti. Järjestelmä tuli Suomeen vuosina 1996 ja 1997 osana Venäjän Neuvostoliiton bilateraalikauppasaamisten lyhennystä vain 150 miljoonan markan kauppahinnalla.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Sisäiseltä lyhenteltään ns. ItO 96 -järjestelmän käyttöön koulutettiin asevelvollisia kesään 2005 saakka vuonna 2007 lakkautetussa Helsingin Ilmatorjuntarykmentissä Hyrylässä.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Johtokeskuksen avulla johdetaan ilmatorjuntaohjuspatterin taistelua ja hallitaan tulenkäytön jakoa. Johtokeskus saa syötteinä ilmatilannekuvaa järjestelmän omalta maalinosoitustutkaltaan sekä ilmapuolustuksen tulenkäytön johtamisjärjestelmältä tulenosoituspäätteelle. Johtokeskus kykenee johtamaan enintään kuutta ohjusjaosta. Ohjusjärjestelmä voidaan hajauttaa viiden kilometrin etäisyydelle johtokeskuksesta.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Maalinosoitustutka on kolmiulotteinen (3D)-tutka, joka havaitsee kohteen etäisyyden, korkeuden ja suunnan (sivukulma). Etäisyysulottuvuus on korkeintaan 160 kilometriä ja korkeusulottuvuus 40 kilometriä, mikä on parempi kuin joillain länsimaisilla vastineilla.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Ohjuslavetit toimivat johtokeskuksen ohjauksella yleensä ja ne voivat ottaa johtokeskuksen osoittamina seurantaan kohteen 100 kilometrin etäisyydeltä. Ohjuslavetit voivat kuitenkin toimia myös ilman johtokeskusta. Ohjusvaunuilta kyetään ampumaan torjuntaohjuksia 35 kilometrin etäisyydeltä. Korkein ampumaetäisyys ulottuu 22 kilometrin korkeuteen. Tultuaan torjuntaetäisyydellä voidaan neljästä lavetilla olevasta ohjuksesta laukaista yksi kohti kohdetta.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Ohjuslavetin yhteydessä olevalta latauslavetilta voidaan laukaista neljä laukaisukiskoilla olevaa ohjusta. Tämän lisäksi latauslavetti pystyy kuljettamaan neljä ylimääräistä ohjusta. Latauslavetissa on hydraulinen nosturi, jolla ohjukset voidaan ladata latausvaunuun sekä ohjusvaunuun.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Ohjuksen lyhyin ampumaetäisyys on kolme kilometriä ja pisin 35 kilometriä. Ohjuksen toimintakorkeus vaihtelee 30 metrin ja 22 000 metrin välillä. Ohjus on yksivaiheinen ja saa työntövoimansa ruutirakettimoottorista. Ohjuksen pituus on 5,6 metriä ja halkaisija 400 mm. Lentoonlähtömassa on 650 kg, mistä 70 kg on taistelukärki, joka koostuu räjähdysaineesta ja valmiista sirpaleista.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Kun ohjus on laukaistu, se ei vielä hakeudu maaliin, vaan lentää inertiaohjauksella lavetilta määriteltyä suuntaa ennakkoon laskettua pistettä kohti maalin lentoreitillä sen lentosuunnan, -nopeuden ja -korkeuden perusteella. Lennon puolessa välissä ohjus alkaa hakeutua maalista heijastuvaa maalinosoitustutkan säteilyä kohti.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: 30 metrin päässä kohteesta ohjuksen herätesytytin aktivoituu. Ohjuksen taistelukärjen räjähtämisellä on paine- ja sirpalevaikutuksen lisäksi palovaikutus. Ellei herätesytytin räjäytä taistelukärkeä, on varajärjestelmänä iskusytytin, joka räjäyttää taistelukärjen ohjuksen kärjen osuttua kohteeseen.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Ohjuksen taistelukärjen räjähdyksen tappavan alueen halkaisija on 40 metriä.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Georgialaisten Ukrainasta ostama BUK M1 pudotti ilmeisesti kaikki Venäjän Venäjän–Georgian sodassa 2008 menettämät lentokoneet, niiden joukossa strategisen tiedustelukoneen Tu-22MR:n.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Malesialaiskoneen lento MH-17 ammuttiin alas samanlaisella mallin 9M38 ohjuksella 17. heinäkuuta 2014. Ohjuksen ampuivat todennäköisesti Itä-Ukrainan venäläismieliset kapinalliset, jotka luulivat sitä Ukrainan armeijan kuljetuskoneeksi.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Itä-Ukrainan kriisissä 2014 7. elokuuta 2014 ammuttiin alas Ukrainan ilmavoimien MiG-29 BUK-alueilmatorjuntaohjuksella Horlivkan lähellä Donetskin alueella.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Järjestelmä korvasi Suomessa alueilmatorjuntaohjusjärjestelmä ItO 79:n eli Isajev S-125 Petšoran, , .


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Järjestelmälle annettiin varusmieskoulutusta kesään 2005 saakka. Sittemmin sen korvasi norjalainen NASAMS II-järjestelmä joka käyttää Yhdysvaltalaista Amraam-ohjusta. Päätös hankittavasta ohjusmallista tehtiin huhtikuussa 2009. Kilpailussa oli loppuvaiheessa mukana ranskalainen MBDA Aster -ohjuksiin perustuva SAMP/T -järjestelmä. NASAMS oli vahvoilla siksi, että Norjassa suunniteltiin miehistönkuljetusajoneuvojen hankintaa, ja Suomella oli tarjota Patrian ajoneuvoja vastakaupoissa.


title: BUK-ilmatorjuntajärjestelmä

text: Venäläinen uutistoimisto Sputniknews kirjoittaa sivustollaan, että Venäjän armeija on ottamassa palveluskäyttöön modernisoidun version BUK M1:sesta lähiaikoina.


title: Emma Daumas

text: Emma Daumas, oikealta etunimeltään Manuelle on ranskalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on syntynyt Avignonissa, Provencessa 23. marraskuuta vuonna 1983.


title: Suomalaisuuden päivä

text: Suomalaisuuden päivää eli J. V. Snellmanin päivää vietetään Suomessa 12. toukokuuta. Päivä on suomen kielen asemaan merkittävästi vaikuttaneen J. V. Snellmanin syntymäpäivä ja vakiintunut liputuspäivä.


title: Suomalaisuuden päivä

text: Snellmanin päivää suositeltiin liputuspäiväksi jo 1920-luvulla, mutta vasta vuonna 1952 päivä tuli almanakan liputuspäiväluetteloon. Suomalaisuuden päiväksi Snellmanin päivä nimettiin vuonna 1978.


title: Suomalaisuuden päivä

text: J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivän yhteydessä vuonna 1906 kirjailija Johannes Linnankoski kehotti suomalaistamaan vierasperäiset sukunimet. 12. toukokuuta 1906 julkaistussa Suomalaisen Virallisen Lehden lisälehdessä noin 24 800 henkilöä ilmoitti suomalaistaneensa nimensä. Samana päivänä perustettiin myös Suomalaisuuden liitto.


title: Luís Figo

text: Luís Filipe Madeira Caeiro Figo, (s. 4. marraskuuta 1972 Lissabon, Lissabonin piiri, Portugali) on portugalilainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkäävänä keskikenttäpelaajana.


title: Luís Figo

text: Figo kuului Portugalin jalkapallon niin sanottuun kultaiseen sukupolveen, joka voitti vuonna 1991 alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden. Seurajoukkueurallaan hän edusti muun muassa FC Barcelonaa ja Real Madridia. Hän voitti urallaan Kultaisen pallon vuonna 2000, minkä lisäksi hänet valittiin ksi 2001.


title: Luís Figo

text: Vuosituhannen vaihteessa Figo siirtyi Barcelonasta Real Madridiin maailmanennätyksen rikkoneella 37 miljoonan punnan siirtosummalla.


title: Luís Figo

text: Seurajoukkueista Figo pelasi kotimaassaan Sportingissa, josta hän siirtyi Kataloniaan Barcelonaan vuonna 1995. Siellä hän pelasi viisi kautta, kunnes hän siirtyi Barçan veriviholliseen Real Madridiin vuonna 2000. Siirto herätti Barcelonan kannattajissa suurta raivoa ja Figoa kutsuttiin juudakseksi. Figo oli ensimmäinen Real Madridin niin sanotuista "galáctico"-hankinnoista.


title: Luís Figo

text: Vuonna 2005 Figo päätti siirtyä italialaiseen Interiin ajauduttuaan riitoihin valmentaja Vanderlei Luxemburgon kanssa. Heinäkuussa 2007 Figon piti siirtyä puolitoistavuotisella sopimuksella saudiarabialaiseen Al-Ittihadiin, mutta päättikin jäädä italialaisseuraan vielä kahdeksi vuodeksi. Viimeisessä ottelussaan ammattilaisurallaan Figo sai kantaa kapteenin nauhaa, jonka hän sai joukkueen kapteenilta argentiinalaiselta Javier Zanettilta. Figo kertoi pelin jälkeen:


title: Luís Figo

text: Figo pelasi Portugalin maajoukkueessa 127 ottelua ja teki niissä 32 maalia. Hänestä tuli kaikkien aikojen eniten Portugalin maajoukkueessa esiintynyt pelaaja, kun hän ohitti Fernando Couton kesällä 2005 Slovakiaa vastaan pelatun pelin jälkeen 111:stä maajoukkuepelillään. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa vuonna 1991 ja on pelannut vuosien 1996, 2000 ja 2004 EM-kilpailuissa sekä vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailuissa. Hän lopetti maajoukkueuransa 2006 MM-kilpailujen jälkeen.


title: Luís Figo

text:
Figo avioitui ruotsalaisen mallin Helen Svedinin kanssa viuonna 1996 ja heillä on kolme tytärtä, myös mallina toimiva Daniela (s. 1999), Martina (s. 2002) ja Stella (s. 2004). He asuvat Sollefteåssa Ruotsissa.
__notoc__


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Suur-Tukholman liikenne, ruotsiksi Stor-Stockholms Lokaltrafik ja useimmiten pelkällä lyhenteellä SL on markkinointinimitys Tukholman läänin julkiselle liikenteelle, jota suunnittelee, organisoi ja tilaa Tukholman läänin maakäräjien liikennehallinto (). SL-liikenne koostuu linja-autoista, metrosta, paikallisjunasta, lautoista (), esikaupunkiradoista () ja raitioteistä. Liikennehallinnolla on noin 600 työntekijää, jotka työskentelevät Tukholman Stadshagenissa. Lisäksi se ylläpitää lippu- ja informaatiojärjestelmää, joka toimii kaikissa kulkuvälineissä koko läänissä. Joka päivä noin 700 000 henkilöä matkustaa SL:n kulkuneuvoilla.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Vuoteen 2012 asti SL oli itsessään maakaräjien omistama yritys "AB Storstockholms Lokaltrafik", jolloin järjestely oli kutakuinkin vastaava kuin HSL Suomen pääkaupunkiseudulla. Tuolloin liikenteenjärjestämistapaa muutettiin, ja SL:n hallinnon työntekijät siirtyivät maakäräjien liikennehallinnon palkkalistoille. Itse yritys on edelleen yritysrekisterissä, ja sen nimissä on edelleen yksittäisiä vanhenevia liikennöintisopimuksia. Työntekijöitä yhtiöllä ei kuitenkaan enää ole. Se perustettiin vuonna 1967, kun Tukholman metroa, paikallisjunia ja busseja hoitavat yhtiöt yhdistettiin. Siihen asti liikennöinnistä vastasi hajanainen joukko useita eri yhtiöitä, yksityisiä ja julkisia.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: SL suunnittelee reitit ja palvelut sekä kilpailuttaa liikenteen- ja palveluntuottajat. Vuodesta 2009 lähtien MTR Corporation on toiminut Tukholman metron ja vuodesta 2015 paikallisjunaverkoston liikenteenharjoittajana.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text:
SL:n lipputuotteet jaetaan pääasiassa kahteen ryhmään. Kumpikin lipputyyppi mahdollistaa rajattoman matkustamisen SL-liikenteessä koko Tukholman läänissä lipun voimassaolon aikana.
Kertalipuilla matkustaessa voi vaihtaa toiseen SL:n kulkuneuvoon ostamatta uutta lippua. Paperille tulostettavien lippujen voimassaolo alkaa tulostushetkestä ja muoviselle matkakortille tai pahvikortille ladatuilla lipuilla leimaushetkestä.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Matkakorttijärjestelmän, kuten myös itse matkakortin, nimi on SL Access. RFID-tekniikkaan perustuvalle voi ladata kausilipun () ja matkakassaa (). Kortille voi ladata yhtäaikaisesti enintään kaksi kausilippua; esimerkiksi odottamaan voimassa olevan päättymistä. Korttia ei hankkimishetkellä yksilöidä käyttäjäänsä, mutta rekisteröimällä kortin verkossa kortille ladatun matkustusoikeuden voi saada takaisin kortin hukkuessa. Kortin voi hankkia SL:n omien palvelupisteiden lisäksi suurimmasta osasta Suur-Tukholman kioskeja ja kauppoja. Lisäksi sen voi tilata ja nykyisin myös ladata Internetissä, mutta lataus tallentuu kortille vasta seuraavan leimauksen yhteydessä. Kaikilla asemilla ja tärkeimmillä pysäkeillä on myös latausautomaatteja.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Valtaosa lipuista on jaettu kahteen hintaryhmään: aikuiset sekä opiskelijat, nuoret ja eläkeläiset. Jäljempänä mainittuun, alennettuun hintaan voivat matkustaa alle 20-vuotiaat, yli 65-vuotiaat ja opiskelijat. Lisäksi alle 20-vuotiaille on erityishintaisia koulu- ja vapaa-ajan lipputuotteita.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Matkustaessa Tukholman läänin rajan yli paikallisjunalla Uppsalaan tai Knivstaan täytyy ostaa ylimääräinen kertalippu Uppsalan alueen paikallisliikenteeseen. Lääniraja ylitetään myös Gnestaan ja Bålstaan matkustaessa, mutta näillä matkoilla ei ole peritty tammikuusta 2017 lähtien lisämaksua. Lisäksi SL:n paikallisjunalla matkustattaessa Arlandan lentoasemalle tai sieltä pois matkustajilta peritään 120 kruunun suuruinen läpikulkumaksu, kun kuljetaan juna-aseman ja lentoaseman välisen portin läpi. Maksua ei kuitenkaan peritä alle 18-vuotiailta.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Vanhemmat "liuskat" () kymmenellä tai kahdellakymmenellä esimaksetulla kupongilla ovat poistuneet käytöstä syyskuussa 2013.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: SL palvelee asiakkaitaan puhelimitse, verkossa, postitse, sosiaalisessa mediassa ja SL-palvelupisteissä. Puhelinpalveluista turvakeskus () on tarkoitettu turvallisuusuhista ja vandalismista ilmoittamiseen, kun taas neuvontaa saa asiakaspalvelunumerosta. Molemmat numerot, kuten myös Internetissä toimiva pikaviestimuotoinen asiakaspalvelu on avoinna vuorokauden ympäri.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Tukholman alueella on viisi SL:n palvelupistettä (): keskusrautatieasemalla, Sergelin torilla, Fridhemsplanilla, Gullmarsplanilla ja Teknillisellä korkeakoululla. Palvelupisteissä on saatavilla aikataulukirjoja ja neuvontaa, niistä voi ostaa kaikkia lipputuotteita sekä tehdä reklamaatioita. Gullmarsplanin palvelupiste tullaan sulkemaan syyskuussa 2017, ja myös Teknillisen korkeakoulun ja Fridhemsplanin palvelupisteet on esitetty lakkautettaviksi. Sergelin torin palvelupiste on kevään 2018 aikana remontissa, ja palvelupisteen konseptia muutetaan lipunmyyntipisteestä neuvontapainotteisemmaksi.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Metro- ja paikallisjuna-asemilla on miehitetyt lippuluukut kaikilla sisäänkäynneillä niiden aukioloaikoina, mutta hiljaisina aikoina asemilla on yleensä avoinna vain yksi sisäänkäynti. Lippuluukulla voi ostaa kaikkia lipputuotteita sekä Access-matkakortin sekä saada neuvontaa. Vilkkaimmilla asemilla on keltaisiin liiveihin pukeutuneita oppaita.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: Liikennehallinto tilaa suunnittelemansa palvelut kilpailutuksen perusteella.


title: Storstockholms Lokaltrafik

text: SL:n uusi, harmaaseen pohjautuva graafinen ilme otettiin käyttöön vuonna 2015. Uusi muotokieli palkittiin Guldägget-palkinnolla onnistuneesta identiteettiviestinnästä.


title: Tukholman kaupungintalo

text: Tukholman kaupungintalo on yksi Tukholman tunnetuimmista rakennuksista. Se sijaitsee Kungsholmenin saaren itäisessä kärjessä, Mälarenin rannalla. Arkkitehti Ragnar Östbergin suunnittelema kansallisromanttista tyyliä edustava kaupungintalo on valmistunut 1923. Rakennus tunnetaan kansainvälisesti vuosittaista Nobel-palkintojen jakamista seuraavan juhlaillallisen järjestämispaikkana.


title: Tukholman kaupungintalo

text: Kaupungintalosta järjestettiin vuonna 1903 suunnittelukilpailu. Talo oli määrä rakentaa entisen Eldkvarn-valssimyllyn paikalle ja siihen oli tarkoitus sijoittaa sekä Tukholman kaupungin hallinto että raastuvanoikeus. Kilpailun voitti arkkitehti Ragnar Östberg yksilöllisellä suunnitelmallaan, joka tähtäsi paljon korkeammalle kuin vain sopivien tilojen tarjoamiseen hallintoelimille. Talo rakennettiin vuosina 1911–1923. Osa rakennuksesta on varattu kaupunginjohdon kokous- ja edustustiloiksi, osa kaupunginhallinnon toimistokäyttöön. Kaupungintalolla on kaksi sisäpihaa, joista toisesta on kattamalla saatu rakennuksen keskustila, niin sanottu sininen sali eli "Blå Hallen".


title: Tukholman kaupungintalo

text: Talossa sijaitsee konttorihuoneita, kokoussaleja (mm. kaupunginvaltuuston kokoussali) ja suurempia juhlasaleja. Kuuluisin juhlasaleista on "Blå hallen" (sininen sali), jossa mm. tarjoillaan Nobel-palkinnon juhla-ateria. Sali ei tosin ole sininen, Östberg muutti mielensä kun näki punaisista tiilistä rakennetut seinät.


title: Tukholman kaupungintalo

text: Kaupungintalon 106 metriä korkean tornin huipulla on Ruotsin vanha symboli, kolme kruunua. Torni itsessään kuuluu Tukholman tärkeimpiin maamerkkeihin ja symboleihin.


title: Dod

text: Dod, DoD tai DOD voi viitata seuraaviin:


title: Sl

text: Sl tarkoittaa seuraavia:


title: Kultainen pallo

text: Kultainen pallo () on ranskalaisen "France Football" -lehden vuodesta 1956 jakama palkinto, joka myönnetään vuosittain maailman parhaaksi valitulle jalkapalloilijalle. Siitä käytetään yleisesti myös nimitystä Euroopan vuoden jalkapalloilija ().


title: Kultainen pallo

text: Palkinnon saajan valitsevat jalkapallotoimittajat ympäri maailman. Palkinto muutettiin koskemaan koko maailmaa vuonna 2007. Aiemmin voittajan piti pelata Euroopan jalkapalloliiton UEFAn alaisessa seurassa. Ennen vuotta 1995 pelaajan piti myös olla jonkin Euroopan maan kansalainen.


title: Kultainen pallo

text: Vuosina 2010–2015 Kultainen pallo ja Fifan vuoden pelaaja -palkinto olivat yhdistettyinä uudeksi Fifan kultainen pallo -palkinnoksi.


title: Kultainen pallo

text: Vuodesta 2018 lähtien palkinto jaettiin myös naisjalkapalloilijalle.


title: Poikittaisrata

text: Poikittaisrata eli Tvärbanan on Tukholmassa liikennöivä pikaraitiotie. Nimensä mukaan se yhdistää Tukholman metron ("tunnelbana"), Tukholman paikallisjunaliikenteen ("pendeltåg") ja linja-autoliikenteen eri kohdista. Poikittaisradalla liikennöidään välillä Solnan asema – Alvik – Sicklan asema.


title: Poikittaisrata

text: Teknisesti Poikittaisrata on erittäin korkeatasoinen pikaraitiotie. Se on pääosin eristetty muusta maaliikenteestä omille reiteilleen, joten junat voivat käyttää suurempia nopeuksia kuin muun tieliikenteen seassa ajavat raitiovaunut. Poikittaisradan liikennettä hoidetaan käytännössä rautatien liikenteenhoitoperiaatteiden mukaan.


title: Poikittaisrata

text: Poikittaisradan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1996, ja ensimmäinen, 4,9 kilometrin pituinen rataosuus Gullmarsplanin ja Liljeholmenin välillä avattiin liikenteelle tammikuussa 2000. Jo myöhemmin saman vuoden aikana valmistui 4,2 kilometrin jatke Liljeholmenista Alvikiin. Toisesta suunnasta rataa pidennettiin alkuperäissuunnitelmien mukaisesti vuonna 2002 Gullmarsplanilta Sicklan niemeen vuonna 2002, jolloin rata piteni 2,5 kilometrillä. Vaihtoyhteyksien parantamiseksi Läntiselle runkoradalle rakennettiin tammikuussa 2016 paikallisjunaliikenteen asema Årstaberg, jolloin syntyi vaihtomahdollisuus Poikittaisradan ja paikallisjunien välillä. Alvikin ja Gullmarsplanin välisen osuuden kokonaiskustannukset olivat kaksi miljardia kruunua, kun taas Gullmarsplanin ja Sicklan niemen 400 miljoonaa kruunua - tällöin radan kilometrihinta on ollut ensin mainitulla 200 miljoonaa kruunua ja jälkimmäisellä 170 miljoonaa kruunua kilometriä kohden.


title: Poikittaisrata

text: Vuonna 2009 aloitettiin radan merkittävä laajennushanke, jota on nimitetty Poikittaisradan pohjoiseksi Solnan-haaraksi. Ensimmäinen, 5,8 kilometrin osuus Alvikista Solnan keskukseen otettiin käyttöön vuonna 2013, jonka jälkeen rataa jatkettiin vielä noin kilometrillä Solnan asemalle elokuussa 2014. Suuren luokan hanke pysyi 5,2 miljardin kruunun kustannusarviossaan (sisältäen uuden varikon ja kaluston). Asiantuntijoiden mielestä Alvik–Solna-radan hyödyt jäivät kustannuksiinsa nähden pieniksi, ja rata rakennettiin liian korkatasoiseksi. Ratakilometrin hinnaksi muodostui 600 miljoonaa kruunua, mikä jää ainoastaan Keskustaradan kolmen miljardin ja metron suunnitellun keltaisen linjan kahden miljardin kruunun alapuolelle.


title: Poikittaisrata

text: Hammarbyn rantakaupungin ja Årstadalin tiivistyneen kaupunkirakenteen johdosta matkustajamäärät ovat kehittyneet ennusteita voimakkaammin. Tämän takia vuoroväliä on tihennetty kymmenestä minuutista 7,5 minuuttiin Alvikin ja Sicklan välillä.


title: Poikittaisrata

text: Liikenteen alusta lähtien mukana olleet junakohtaiset konduktöörit poistettiin sekä Nockebynradalta että Poikittaisradalta kesäkuussa 2016, jonka jälkeen junassa on ollut vain kuljettaja, ja matkustajat leimaavat lippunsa itse asemilla ja pysäkeillä.


title: Poikittaisrata

text: Erilaisesta kulunvalvontatekniikasta johtuen linjan päästä päähän matkustavan oli vaihdettava junaa vuoteen 2017 saakka. Maaliskuussa 2017 vanhempi rataosuus Sicklan ja Alvikin välillä suljettiin suurempaa peruskorjausta varten, ja samalla kulunvalvonta päivitetään yhteensopivaksi Solnan pään kanssa. Lokakuussa 2017 liikennöinti alkaa uudelleen, jolloin junanvaihto Alvikissa lakkaa ja rata pitenee idässä Sicklan niemestä Sicklan asemalle, jossa on vaihtomahdollisuus Saltsjönradalle.


title: Poikittaisrata

text: Rata on koko pituudeltaan kaksiraiteinen, ja sen raideleveys on eurooppalainen standardi 1 435 millimetriä. Poikittaisradan turvalaitteet ovat myös korkeatasoisia. Kaikki junayksiköt on varustettu automaattisella kulunvalvonnalla, opastimina käytetään ruotsalaisia rautatien opastimia, ja SL:n operoima liikenteenohjaus on keskitetty yhteen pisteeseen. Suurin sallittu nopeus on 80 km/h, tosin joillakin osuuksilla tätä alhaisempi.


title: Poikittaisrata

text: Poikittaisrata on pääosin eristetty muusta maaliikenteestä omalla reitilleen. Hammarbyn rantakaupungissa rata kulkee katuraitiotien tavoin ajokaistojen välissä keskellä katua, ja lisäksi Liljeholmenin ja Gröndalin välillä sekä Sundbybergin keskustassa raitiotie kulkee muun liikenteen seassa. Radalla on useita siltoja, kuten Allénsilta, Gröndalinsilta, Alvikinsilta, Ulvsundansilta ja Bällstansilta, kuten myös kolme pidempää tunnelia: Årstadalintunneli, Alvikintunneli ja Tranebergintunneli.


title: Poikittaisrata

text: Metroradalta ja Ruotsin rautatieverkosta on olemassa useita yhdysraiteita Poikittaisradalle, esimerkiksi Globenin ja Gullmarsplanin pysäkkien välistä metron vihreälle linjalle. Tätä yhteyttä käytetään lähinnä silloin, kun uusia metrojunia tuodaan kaukojunilla tai vanhoja viedään romutettavaksi tai huollettavaksi kauemmas, sillä metrojunat tuodaan usein tavarajunilla. Lisäksi Lljeholmenin pysäkin eteläpuolelta on yhteys Nybodantunnelin kautta rautatieverkkoon vanhaa rautatietunnelia pitkin, ja tätä tunnelia käytetään edelleenkin polttoainekuljetuksiin tavarajunin Cementan laitokselle. Tällä hetkellä se on Ruotsin ainoa rataosuus, jolla liikennöi sekä tavarajunia että raitiovaunuja.


title: Poikittaisrata

text:
Alvikin aseman pohjoispuolella Tranebergintunnelista on yhteys Bromman varikolle, jolta taas on radat sekä Nockebynradalle että metroverkkoon. Bromman varikkoa käytetään kuitenkin nykyisin enää vain Nockebynradan vaunuja, kun taas Poikittaisradan vaunuja säilytetään ja huolletaan vuonna 2015 valmistuneella Ulvsundan varikolla, joka sijaitsee Johannesfredin pysäkin läheisyydessä.
Liikenne kuuluu SL-liikenteeseen, joten liikenteen suunnittelusta, tilaamisesta sekä lippu- ja informaatiojärjestelmästä vastaa SL. Aina liikenteen aloittamisesta vuodesta 2000 elokuuhun 2012 radan liikennöitsijänä toimi Veolia Transport, jonka jälkeen kilpailutuksen voitti Arriva Sverige AB, jonka sopimus jatkuu elokuuhun 2020, optiolla sopimuksen jatkamisesta aina elokuuhun 2014 saakka.
Vuonna 2015 Alvikin ja Sicklan välillä oli talvisin arkipäivänä keskimäärin 62 000 matkustajaa ja Alvikin ja Solnan välillä 15 000 matkustajaa. Matkustajamääriltään merkittävimmät pysäkit vuonna 2015 olivat Liljeholmen, Gullmarsplan, Alvik ja Årstaberg.


title: Poikittaisrata

text: Poikittaislinja muodostuu yhdestä linjasta, jonka varrella on 26 asemaa. Vuoroväli on pääsääntöisesti kymmenen minuuttia, mutta ruuhka-aikaan liikennöidään 7,5 minuutin välein.