title: Central Park

text: Puistoalueen valmistelu alkoi vuonna 1857 jo hieman ennen suunnittelukilpailun julkistusta alueen tyhjennyksellä. Noin 1 600 alueen asukasta häädettiin kodeistaan ja heidän talonsa, maatilansa, kirkkonsa ja hautausmaansa pakkolunastettiin ja purettiin. Suurin osa häädetyistä asukkaista oli afroamerikkalaisia sekä lähinnä irlantilaisperäisiä maahanmuuttajia. Maa-alueiden lunastus maksoi itsessään noin viisi miljoonaa tuon aikaista Yhdysvaltain dollaria, vaikka alkuperäisen arvion mukaan koko puisto olisi valmistuttuaan maineen ja rakennustöineen maksanut alle puolet tästä summasta.


title: Central Park

text: Puiston varsinaiset rakennustyöt alkoivat vuonna 1858 alueen soisten luonnonvesistöjen raivauksella ja kuivatuksella. Tämän jälkeen puistoon rakennettiin niittyjä, kumpuja, lampia, kanavia, siltoja ja kivettyjä teitä sekä jalankulkijoille että hevosliikenteelle. Puistoon istutettiin noin 270 000 puuta ja pensasta.


title: Central Park

text: Rakennustöiden aikana suunnitelmat muuttuivat useaan kertaan. Central Parkin rakennustöistä vastanneen komission johtaja Andrew Green syrjäytti Olmstedin puiston rakennustöiden valvojana jo vuonna 1859, ja Vaux oli vuosia mukana vain konsulttina ennen kuin kumpikin nimitettiin uudelleen hankkeen johtaviksi arkkitehdeiksi vuonna 1865. 1860-luvulla puistoon lisättiin monia kohteita ja rakenteita, jotka eivät kuuluneet alkuperäisiin suunnitelmiin. Yksi näistä on Calvert Vauxin ja hänen apulaisensa Jacob Wrey Mouldin suunnittelema goottilaistyylinen linna Belvedere Castle. Puistolla ei koskaan ollut virallisia avajaisia. Joulukuussa 1858 sadat kaupunkilaiset kävivät luistelemassa puolivalmiissa puistossa tekojärven jäätyneellä pinnalla, ja puiston on käytännössä katsottu olleen siitä lähtien auki yleisölle.


title: Mesometeorologia

text: Mesometeorologia on meteorologian osa-alue, joka tutkii "keskikokoisia" sääilmiöitä. Ilmiöt ovat niin pieniä, ettei niitä voi analysoida synoptisen havaintoverkoston avulla, mutta niin suuria, ettei niistä saa kunnolla kuvaa yhden havainnon avulla.


title: Mesometeorologia

text: Tutkimuskohteiden tyypillinen koko on kymmenen ja tuhannen kilometrin välillä.


title: Mesometeorologia

text: Tunnettuja mesometeorologisia ilmiöitä ovat


title: Mesometeorologia

text: Tärkeitä mesometeorologian työvälineitä ovat säätutka ja sääsatelliitti.


title: Puuskarintamapyörre

text: Puuskarintamapyörre eli gustnado on pieni, lyhytkestoinen ukkospilvien yhteydessä esiintyvä tornadoa muistuttava pyörre, joka syntyy eri tavoin kuin varsinainen tornado. Puuskarintamapyörteessä yhdistyy tornadojen ja pölypyörteiden piirteitä. Pyörre näyttää kasvavan maasta asteittain noin sadan metrin korkeuteen. Yleensä gustnadoja esiintyy ukkospilven etenevällä reunalla ns. puuskarintamassa, missä ilma laskeutuu alas ja tuuli muuttuu voimakkaasti puuskarintamapinnan kohdalla.


title: Puuskarintamapyörre

text: Gustnadon synty vaatii voimakkaan laskutuulen, yli 100 km/h. Kun ukkospilvestä tuleva syöksyvirtaus törmää maahan, syntyy tornadomaisia pyörteitä. Periaatteessa gustnado syntyy samalla tavoin kuin lehtiä pyörittävät tuulenpyörteet tuulisina päivinä. Nämä pyörteet eivät kuitenkaan ole tornadoja, koska niiden pyörimisliike rajoittuu maan pinnan lähelle eikä niillä ole yhteyttä ukkospilveen. Gustnado voi aiheuttaa vaurioita kuin heikko tornado. Gustnado kestää muutamasta sekunnista muutamaan minuuttiin.


title: Allihaahka

text: Allihaahka ("Polysticta stelleri") on Pohjoisen jäämeren haahkalaji, joka toisinaan talvehtii Suomessa tai pysähtyy tänne muuttomatkallaan. Muodoltaan allihaahka ei muistuta muita haahkoja. Allihaahkaa kutsuttiin aiemmin nimellä pulska-alli.


title: Allihaahka

text: Allihaahkakoiraalla on selvärajaisten värialueiden kuvioima höyhenpeite: pää on valkea ja takaraivossa on tumma pilkku, rinta okransävyisen valkea ja kupeella yksinäinen musta pilkku, selkä vaalea, leuanalus, pyrstö ja siipien reunat mustat. Naaras on ruskeankirjava, enemmän ”sorsanmuotoinen” kuin naarashaahka.


title: Allihaahka

text: Pituus 43–50 cm, siipien kärkiväli 70 cm, paino 500–1000 g.


title: Allihaahka

text: Allihaahka pesii Siperian rannikolla ja talvehtii suurina parvina Pohjois-Norjan rannikolla. 1980-luvulta 2000-luvun alkuun talvehti yleisehkönä myös Pohjois-Itämerellä ja Perämerellä, mutta 2000-luvun alussa talvehtimishavainnot vähentyivät ja nykyään allihaahka on talvisin Ahvenanmaalla harvinainen. Virossa ja eteläisellä Itämerellä talvehtii joitain tuhansia yksilöitä.


title: Allihaahka

text: Allihaahka pesii tundralla lähellä rantaa, ja talvehtii merenrannikolla.


title: Allihaahka

text: Alihaahka rakentaa untuvalla vuoratun pesänsä lähelle rantaa ja munii 6–10 munaa. Allihaahkan poikaset ovat pesäpakoisia, eli vaikka ne kulkevat pesueena pitkään, niin oppivat poikaset kuitenkin jo hyvin varhaisessa vaiheessa hankkimaan ravintonsa itse.


title: Allihaahka

text: Allihaahka syö äyriäisiä ja nilviäisiä. Voi myös puolisukeltaa sorsien tapaan.


title: Kuparisorsa

text: Kuparisorsa "(Oxyura jamaicensis)" on alun perin pohjoisamerikkalainen lintu, jota tavataan Suomessa lähes vuosittain.


title: Kuparisorsa

text:
Aikuisen koiraan vartalo ovat ruosteenruskea, ja pää musta valkeaa poskea ja sinistä nokkaa lukuun ottamatta. Naaras on harmaankirjava. Pyrstö on pitempi kuin muilla pienillä sorsilla, ja tököttää usein pystyssä linnun uidessa. Pituus 35–43 cm,
siipien kärkiväli 53–62 cm, paino 310–795 g.


title: Kuparisorsa

text: Alun perin Pohjois-Amerikan länsirannikko Brittiläisestä Kolumbiasta Kaliforniaan ja New Mexicoon, mutta tarhakarkulaisista on muodostunut pysyvä kanta moniin Euroopan maihin. Suomessa näistä kannoista lähtöisin olevia lintuja tavataan lähes vuosittain. On nykyään Euroopassa systemaattisen hävityskampanjan kohteena, koska hybridisoituu alkuperäisen valkopääsorsan kanssa ja syrjäyttää tämän pesimäpaikoilta.


title: Kuparisorsa

text: Pesii järvillä tiheän kasvillisuuden joukossa, kotijärven jäätyessä muuttaa merenrannalle. Kuparisorsat pysyvät vedessä suurimman osan ajasta.


title: Kuparisorsa

text: Kuparisorsa laskee 6–10 munaa ja hautoo niitä 25 päivää.


title: Kuparisorsa

text: Vesikasvien juuria ja siemeniä, vesihyönteisiä ja muita mönkijöitä


title: Djembe

text: Djembe on vuohennahalla päällystetty, suuren pikarin muotoinen rumpu, jota soitetaan paljain käsin. Djembejä on eri kokoisia, niiden korkeus vaihtelee 15 ja 70 cm välillä, ja kalvon halkaisija voi olla 35 cm. Pikarinmuodon ja vuohennahan ansiosta djembellä voidaan tuottaa vaihtelevia ääniä. Nahkakalvon iskeminen lähellä rummun keskustaa tuottaa bassonuotin, iskettäessä kehän lähelle saadaan tekniikasta riippuen aikaan joko korkea soinnillinen ääni tai läpsähdysääni.


title: Djembe

text: Djembe on alun perin peräisin 1100-luvulta malinke- ja bambara-heimoilta Länsi-Afrikasta nykyisten Guinean, Burkina Fason, Malin ja Norsunluurannikon alueilta, mutta on viime vuosina levinnyt koko maailmaan, ja on nykyään hyvin suosittu soitin rumpalipiireissä.


title: Djembe

text: Djemben sanotaan sisältävän kolme henkeä: puun hengen, nahkansa antaneen eläimen hengen ja rummuntekijän hengen.


title: Djembe

text: Djemben puuaines voi olla erilaisista puista veistetty riippuen, mistä rumpu on peräisin. Käytettyjä puuaineksia ovat muun muassa "Lenke" (Afzelia africana), "Dugura" ja "Jala" (Afrikkalaisia mahonkilajeja), "Kasia" (Cassia), "Tweneboa" (Afrikan seetri) ja Mangopuu. Jotkut rumpalit eivät ekologisista syistä suosi harvinaistuvista trooppisista puista rakennettuja rumpuja vaan ostavat esimerkiksi yleisestä afrikanseetristä tehtyjä soittimia.


title: Djembe

text: Herra Heinämäen Lato-orkesteri on levyttänyt kappaleen ”Djembe”.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopeahöyrylamppu on kaasupurkauslamppu, joka tuottaa valoa sähköpurkauksista elohopeahöyryn ja loisteaineen avulla. Se edustaa käytöstä poistuvaa, 1930-luvulla kehitettyä tekniikkaa. Monimetallilamput ja ledit ovat korvanneet elohopeahöyrylamput useissa käyttökohteissa.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Lampun valontuotto perustuu elohopeahöyryn korkeassa lämpötilassa ja paineessa lähettämään sähkömagneettiseen säteilyyn, josta pääosa on näkyvää valoa ja osa ultraviolettisäteilyä. Polttimoa ympäröi loisteaineella pinnoitettu suojakupu, joka ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta säteilee näkyvää valoa. Näin haitallista säteilyä ei myöskään pääse ulos.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopealampun suojakupu voi kuitenkin särkyä esimerkiksi lämpötilanvaihtelun vuoksi, jolloin paljas polttimo saattaa jäädä toimimaan. Tällainen elohopealamppu näyttää palaessaan himmeän sinivihreältä ja on vaarallinen: ultraviolettisäteily voi aiheuttaa silmä- ja ihovaurioita. Näin ollen rikkoontunutta elohopealamppua ei tule katsoa eikä sen valossa oleskella.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopealampun polttimo taas on valmistettu kvartsilasista joka kestää hehkuvan elohopeahöyryn kuumuutta joka sulattaisi tavallisen lasin.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopealamppu tuottaa melko valkoista valoa, joka on aavistuksen verran sinertävää tai vihertävää. Värintoisto on kohtalainen. Elohopealamput ovat suuritehoisista kaasupurkauslampuista hankintahinnaltaan edullisimpia, mutta myös valontuotoltaan ja hyötysuhteeltaan huonoimpia. Ne myös menettävät merkittävästi valotehoaan elinkaarensa aikana. Tämän vuoksi ne tulisi vaihtaa uusiin säännöllisin väliajoin, vaikka lamput vielä toimisivatkin.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopeahöyrylampun valontuotto käytettyä sähkötehoa kohden on moninkertainen hehkulamppuun verrattuna, mutta se soveltuu huonosti lyhytjaksoiseen käyttöön, kuten asuintilojen valaistukseen.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Tievalaistuksessa elohopealamput olivat vallitseva tyyppi. EU-asetuksen myötä elohopeahöyrylamppujen markkinoille saattaminen tuli kielletyksi vuonna 2015. Kuitenkin vielä merkittävä osa kaikista Suomen katuvaloista on elohopealamppuvalaisimia, mutta niiden määrä vähenee ja ne poistuvat kokonaan käytöstä lähivuosina. Uusiin tievalaistuskohteisiin elohopealamppuja ei ole asennettu useaan vuoteen, mutta halvan hankintahinnan vuoksi niitä on asennettu aivan viime vuosiin asti jonkin verran esimerkiksi kerrostalojen ja muiden kiinteistöjen pihoille.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopeahöyrylampun käyttö edellyttää kuristimella varustettua valaisinta, minkä vuoksi sitä ei voida käyttää hehkulampulle tarkoitetuissa valaisimissa. Hehkulamppuvalaisimissa voidaan korvaavana vaihtoehtona käyttää sekavalolamppua.


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Paljas elohopeahöyrylamppu ilman loisteainetta tuottaa voimakasta ultraviolettisäteilyä ja tällaista lampputyyppiä kutsutaan usein yleisesti "ultraviolettilampuksi".


title: Elohopeahöyrylamppu

text: Tällaisella lampulla tuotettua ultraviolettisäteilyä käytetään myös desinfiointiin mm. sairaaloissa ja vedenpuhdistuksessa jossa UV-säteily tappaa mikrobit, bakteerit ja muut haitalliset eliöt. Ultraviolettilamppua käytetään myös erilaisten aineiden fluoresenssin, ja geologisissa tutkimuksissa mineraalien fluoresenssin tutkimisessa.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumlamppu (lyh. SPNa) kaasupurkauslamppu, joka tuottaa oranssia valoa. Syttyessään se ei saavuta lopullista väriään heti, vaan väri on aluksi vaaleanvioletti ja muuttuu muutaman minuutin aikana vähitellen lopulliseen sävyynsä. Suurpainenatriumlampun toiminta perustuu siihen, että natriumhöyry lähettää näkyvää valoa. Nimestään huolimatta lampun purkausputken sisäinen höyrynpaine on vain murto-osa normaalista ilmanpaineesta. Tämä lampputyyppi tuli markkinoille vuonna 1965.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Tavallisesti suurpainenatriumlamput ovat 50–1000 W:n tehoisia. Valotehokkuus on 70–150 lm/W, ja suuritehoisten lamppujen valotehokkuus on pienitehoisia parempi. Keskimääräinen kestoikä on jopa 32 000 tuntia, eivätkä ne merkittävästi himmene elinikänsä aikana, toisin kuin useat muut lampputyypit.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumlampun varjopuolena on se, että se ei kykene toistamaan värejä luonnollisina. Tavallisen suurpainenatriumlampun värintoistoindeksi on 18–25, kun taas monimetallilampun indeksi on 65–95 ja perinteisen elohopealampun 40–60. Suurpainenatriumlampun valo on lähellä keltaoranssia, mikä vääristää ympäristön värit usein likaisenruskeiksi.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Nykyään on saatavilla myös "värikorjattuja suurpainenatriumlamppuja", joiden värisävyt on korjattu lisäämällä sinistä väriä ja jotka ovat siten silmille ja kasveille miellyttävämpiä. Näiden valotehokkuus ja kestoikä on kuitenkin tavallisia suurpainenatriumlamppuja pienempi.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Myymälöissä kohdevalaisimissa erityisesti hedelmille käytetään valkoista suurpainenatriumlamppua (sdw). Sen värintoisto on hyvä, Ra8 on yli 80. Etenkin punaisten värien toisto on erinomainen. Valotehokkuus on monimetallilamppuja huonompi, minkä vuoksi valkoisia suurpainenatriumlamppuja ei käytetä yleisvalaistukseen. Valkoinen valo tehdään kymmenkertaisella kaasunpaineella. Se laajentaa spektrin koko näkyvän valon alueelle.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumia pidetään nykyään kustannustehokkaimpana katuvalona. Suurpainenatriumlamppujen käyttökustannukset ovat huomattavasti edullisemmat kuin perinteisten elohopeahöyrylamppujen. Kun uusia kohteita valaistaan, asennetaan nykyään melkein aina suurpainenatriumlamppuja. Tievalaistuksessa yleisimmin käytetyt lampputehot ovat 70–250 W.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: EU-asetus kieltää elohopeahöyrylamppujen markkinoille saattamisen vuonna 2015. Monet Suomen kaupungit ovat alkaneet jo vaihtaa elohopealamppuja natriumlamppuihin kustannussäästöjen ja paremman energiatehokkuuden nimissä. Suurpainenatriumlamput tuottavat valoa elohopeahöyrylamppuun verrattuna 50 % pienemmällä sähkönkulutuksella. Käytännössä saavutettu energiansäästö on kuitenkin useissa kohteissa jäänyt pienemmäksi, koska vanhat lamput on korvattu aiempaa kirkkaammilla malleilla. Esimerkiksi Helsinki on vaihtanut 125 watin elohopeahöyrylamput 100 watin natriumlamppuihin.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumlamppujen huonona puolena pidetään niiden häiritseväksi koettua värikkyyttä. Monien kaupunkien keskustoissa on päädytty siksi käyttämään kalliimpia monimetallilamppuja, joiden värintoistoindeksi on 85 eli lähellä erinomaista.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumlamppuja on pidetty liikenneturvallisuuden kannalta hyvänä ratkaisuna, koska niiden antama valo koetaan kirkkaaksi. Uusien tutkimusten mukaan ihmisen hämäränäkö on kuitenkin parhaimmillaan sinertävässä valossa, minkä vuoksi suurpainenatriumlamput eivät ole sittenkään niin turvallinen ratkaisu kuin on luultu.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumlamput ovat yleisiä myös ulkoalueiden valonheittimissä ja raskaan teollisuuden teollisuushalleissa.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumlamppua kutsutaan myös tuttavallisemmilla nimillä "natikka" ja "snapsi". Jotkin kasvit vaativat paljon valoa. Varsinkin kukkiville kasveille suurpainenatriumlamppu on paras valonlähde. Sen tuottama valo on pääosin spektrin punertavasta päästä ja valon värilämpötila on hyvin matala (noin 2100 K), toisin sanoen suurpainenatrium on ideaalinen valaisin kukkimisvaiheeseen. Lähes kaikki kasvit kasvavat suuremmiksi ja tuuheammiksi sekä tuottavat enemmän satoa kun ne saavat paljon valoa.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Valaisimia löytyy hyvin monen tehoisia, kokoisia ja hintaisia. Tehot alkavat 50 watista jatkuen aina useampaan kilowattiin asti. Yli 1000 W lamput ovat kuitenkin erittäin harvinaisia.


title: Suurpainenatriumlamppu

text: Suurpainenatriumvalaisimet sopivat siis toiseksi parhaiten kasvien kukka- ja hedelmäntuottamisvaiheeseen, parhaiten sopii rikkiplasmalamppu rikkikalsiumdibromidipolttimolla. Suurpainenatriumlamppua voi myös huoletta käyttää kasvullisissa vaiheissa, jos käytetään spektriltään tasapainotettua polttimoa. Spektriltään tasapainotettu polttimo tuottaa sinistä valoa 30–40 prosenttia enemmän kuin tavallinen polttimo. Polttimoita valmistetaan siis myös kasveille tarkoitetuiksi.


title: Pienpainenatriumlamppu

text: Pienpainenatriumlamppu (lyh. PPNa) on kaasupurkauslamppu, joka tuottaa kirkkaan keltaista, lähes monokromaattista valoa aallonpituudella 589 nm. Lamppu on hyötysuhteeltaan paras sähkölamppu: se tuottaa valoa jopa 200 lm/W, mikä johtuu erityisesti siitä, että sen tuottaman valon aallonpituus on hyvin lähellä aallonpituutta, jolle ihmissilmä on kaikkein herkin (n. 550 nm).


title: Pienpainenatriumlamppu

text: Pienpainenatriumlamppu sisältää neonia ja natriumia. Kun pienpainenatriumlamppu syttyy, sen sisältämä neon säteilee aluksi muutaman minuutin lämpenemisvaiheen aikana punaista valoa, kunnes kuuma kaasu höyrystää natriumin.


title: Pienpainenatriumlamppu

text: Pienpainenatriumlamppuja voi nähdä lähinnä moottoriteillä. Lamppujen erinomaisesta hyötysuhteesta huolimatta niiden energiankulutus kasvaa ikääntyessä. Uusia valaisimia ei enää asenneta korkean hinnan ja puutteellisen värintoiston vuoksi. Korvaavana tekniikkana käytetään yleensä suurpainenatriumlamppuja.


title: Pienpainenatriumlamppu

text: Pienpainenatriumlampun tuottaman valon keskimääräinen aallonpituus on 589,3 nanometriä. Suurin osa lampun tuottamasta valosta osuu terävästi tämän aallonpituuden ympärille. Äärimmäisen kapean spektrinsä takia pienpainenatriumlampun värintoistokyky on huono eikä se sovellu lainkaan esimerkiksi kasvivalaisimeksi kasvihuoneisiin. Lampun spektri osuu vihertävälle ja kellertävälle osalle, eli juuri niihin aallonpituuksiin joita kasvit eivät kykene hyödyntämään. Tähtikaukoputkien kannalta kapea spektri on suotuisa, sillä lampun aiheuttama valosaaste on helpoiten suodatettavissa pois.


title: Kyhmyhaahka

text: Kyhmyhaahka "(Somateria spectabilis)" on suurikokoinen merellä elävä sorsalintu.


title: Kyhmyhaahka

text: Kyhmyhaahka on pienempi kuin sukulaisensa haahka. Koiraalla on mustavalkoinen vartalo, harmaa niska, kellertävä poski ja oranssi kyhmy otsassa. Kyhmyhaahkanaaras sen sijaan on ruskea ja muistuttaa haahkanaarasta. Linnun pituus on 43–63 cm, siipien kärkiväli 105 cm ja paino 1 400 – 2 100 g.


title: Kyhmyhaahka

text: Kyhmyhaahka pesii Pohjoisen jäämeren rannoilla sekä Euroopan, Pohjois-Amerikan että Aasian alueella. Se talvehtii Kanadassa ja Norjassa. Suomessa laji on vähälukuinen läpimuuttaja maalis-kesäkuussa, vuosittain tavataan joitain kymmeniä yksilöitä. Itämerellä, muun muassa Porvoossa, on havaittu muutamia tapauksia, joissa kyhmyhaahka ja haahka ovat pariutuneet.


title: Kyhmyhaahka

text: Kyhmyhaahka rakentaa höyhenillä vuoratun pesän lähelle rantaa ja munii 4–6 munaa. Naaras hautoo munia 22-24 vuorokauden ajan ja poikaset ovat lentokykyisiä noin 7-8 viikon kuluttua kuoriutumisestaan.


title: Kyhmyhaahka

text: Laji käyttää ravinnokseen simpukoita, kotiloita ja muita pohjasta sukellettavia selkärangattomia.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetallilamppu (myös metallihalidilamppu tai metallihalogeenilamppu) on purkauslamppu, jonka valontuotto perustuu sen purkausputkessa käytettyyn useiden eri metallien seokseen. Lamppu on samankaltainen kuin elohopeahöyrylamppu, mutta sen tuottama valo on puhtaamman valkeaa ja värientoistokyky parempi. Monimetallilamput myös valaisevat elohopealamppuja tehokkaammin, mutta ovat hieman lyhytikäisempiä. Monimetallilamppu on valotehokkuudeltaan lähes suurpainenatriumlampun veroinen (pienitehoiset jopa parempia), ja valon spektri on paljon sinertävämpi. Tehot alkavat 10 watista jatkuen 24 kilowattiin.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetallilamput jakautuvat purkausputken materiaalin mukaan kvartsilasisiin ja keraamisiin. Keraamiset lamput edustavat uudempaa tekniikkaa. Ne säilyttävät valovirtansa ja värisävynsä hyvin koko elinikänsä ajan ja niiden valotehokkuus ja värintoisto on vastaavia kvartsilasisia malleja parempi. Nykyisin suurin osa pienitehoisista 20–150 W lampuista on keraamisia, mutta suuritehoiset ovat yhä kvartsilasisia. Keraamisten lamppujen värilämpötila on tavallisesti 3000 tai 4200 K, kvartsilasisia valmistetaan myös päivänvalon sävyisinä.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetallilamppujen purkausputkissa käytetään elohopean lisäksi eri metallien halideja. Näitä ovat mm. natriumin, litiumin, erbiumin, cesiumin, indiumin, skandiumin, holmiumin, tuliumin, talliumin, ja dysprosiumin jodidit. Purkausputkessa on lisäksi täytekaasu, joka voi olla esimerkiksi argonia, kryptonia, ksenonia tai niiden seosta. Myös lampun kuvun sisällä voi olla inertti kaasu tai se on tyhjiöity.


title: Monimetallilamppu

text: Tievalaistuksessa tämä lampputekniikka ei ole erityisen laajassa käytössä. Sitä käytetään lähinnä puistojen, kaupunkikeskusten, torien ja aukioiden valaisemisessa, missä luonnollinen valon väri ja värintoistokyky ovat tärkeitä valaistuksen ilmeen ja viihtyvyyden kannalta. Samoista syistä monimetallilamppuja käytetään urheilustadionien valaisuun. Monimetallilamppuja käytetään myös yleisesti sisävalaistuksessa julkisissa tiloissa, myymälöissä ja teollisuushalleissa. Monimetallilamppujen kehittyminen, entistä korkeammat valaistuksen laatuvaatimukset ja elohopeahöyrylamppujen poistuminen markkinoilta vuonna 2015 ovat kasvattaneet monimetallilamppujen suosiota.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetalli on hyvä lampputyyppi akvaarioon, etenkin suolaisen veden riutta-akvaariot hyötyvät monimetallilampuista, ja niiden käyttöönotto on mahdollistanut uusien korallilajien kasvattamisen vankeudessa. Lamput ovat myös suosittuja kasvivalona suurpainenatriumin ohella. Monimetalli kehitettiin hieman ennen suurpainenatriumlamppua elohopeahöyrylampun pohjalta, ja tarkoitus oli valmistaa mahdollisimman hyvin päivänvaloa vastaava valonlähde. Monimetalli on siis toiseksi ideaalisin valaisin rikkiplasmalampun jälkeen kasveille, jotka eivät kuki, eli useimmiten niitä käytetään kasvulliseen vaiheeseen.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetallilamput ovat tärkeässä roolissa viihdeteollisuudessa, jossa niitä käytetään elokuvien ja televisiosarjojen tuotannossa. Lampuilla saadaan luotua päivänvalon kaltainen valaistus hyvällä värintoistolla sekä sisällä että ulkona luonnonvalon määrästä riippumatta. Tehokkaimmat elokuvatuotannossa käytetyt lamput yltävät teholtaan yli 20 kilowattiin.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetallilamppua tarjottiin myös asuintilojen yleisvalaistukseen 1980-luvun alussa, jolloin General Electric toi Yhdysvaltain markkinoille Miser MaxiLight-lampun, joka oli hehkulamppuvalaisimeen sopiva jälkiasennustuote, kuten nykyiset pienloistelamppuun perustuvat energiansäästölamput. Tuote ei kuitenkaan menestynyt markkinoilla korkean hinnan ja lampun toimintaan liittyvien ongelmien vuoksi, ja ehti olla markkinoilla vain muutaman vuoden ajan.


title: Monimetallilamppu

text: Monimetallilamput toimivat suuressa paineessa. Siten niissä on räjähdysvaara. Suojalasi valaisimeen on turvallisuussyistä aiheellinen. Kvartsilasi kiteytyy ja haurastuu käyttöiän pidetessä. Käyttöiän lopussa yksi vikaantumismuoto on pamahdus pirstaleiksi. Uudemmat keraamisella purkausputkella varustetut mallit eivät yleensä pirstoudu, mutta alkavat vuotaa kupuun saaden sen sisäpinnan sysimustaksi.


title: Lumihanhi

text: Lumihanhi ("Anser caerulescens") on pohjoisamerikkalainen hanhilaji.


title: Lumihanhi

text: Valkoinen pää, talvella valkoinen kesällä harmaa vartalo, punainen nokka. Sillä on mustat käsisulat. Ainoa samannäköinen laji on pohjoisamerikkalainen eskimohanhi, josta ei tunneta luonnonvaraisia havaintoja Euroopasta. Pituus on 66–84 cm, siipiväli 132–165 cm ja paino 2,5–3,3 kg.


title: Lumihanhi

text: Pesii Alaskassa ja Kanadassa sekä Siperian itäkärjessä, muuttaa liki koko Pohjois-Amerikan mantereen poikki. Euroopassa tarhakarkulaisena sekä joskus muuttoaikana harhailijana. Suomessa vuosittainen suurharvinaisuus arkisten hanhien päämuuton aikaan toukokuussa ja syys–lokakuussa. Tarhakarkulaisten mahdollisuus näissä havainnoissa suuri.


title: Lumihanhi

text: Sukukypsä 2-vuotiaana. Pesii 4–5 munaa kesä–elokuun vaihteessa. Emo hautoo munia 24 vuorokautta.


title: Lumihanhi

text: Ruoho, juuret ja mukulat.


title: Lumihanhi

text: Lumihanhen pitkä muuttomatka inspiroi amerikkalaista kirjailijaa Paul Gallicoa. Hän kirjoitti teoksen "The Snow Goose", yhden 1900-luvun suosituimmista kertomuksista englanninkielisessä maailmassa.


title: ABC (nuotinnus)

text: abc on Chris Walshaw'n kehittämä kieli, joka on suunniteltu sävelen ja sanoja sisältävän musiikin nuotintamiseen ASCII-muodossa. Se suunniteltiin alun perin länsimaisen kansanmusiikin nuotintamiseen, joka voidaan kirjoittaa yhdelle nuottiviivastolle.


title: ABC (nuotinnus)

text: Vaikka abc-koodia on myöhemmin laajennettu alkuperäisestä versiosta siten, että sillä on mahdollista nuotintaa myös kokonaisia moniäänisiä teoksia, sen perusajatuksena on edelleen olla täysin ihmisen luettavissa ja soitettavissa.


title: ABC (nuotinnus)

text: Esittelynsä vuonna 1991 jälkeen abc on jatkuvasti lisännyt suosiotaan. Monissa käyttöjärjestelmissä, mukaan lukien Windows, MacOS, Linux ja Unix, toimivat ohjelmat käyttävät abc:ta syöttö- tai tulostusmuotonaan. On olemassa sekä kaupallisia että avoimen lähdekoodin abc-perustaisia ohjelmia paperinuottien tulostamiseen, melodioiden hakemiseen ja analysoimiseen tietokannoissa tai äänitiedostojen tuottamiseen.


title: ABC (nuotinnus)

text: Eräs tuoreempi abc-koodin sovelluskenttä on wikit, joihin se soveltuu hyvin helppoutensa johdosta.


title: Sotilasvala

text: Sotilasvala on lupaus, jonka varusmies antaa lakisääteisesti varusmiespalveluksen alkuvaiheessa. Jos sotilas ei halua vannoa valaa, vaihtoehtoinen lupausmenettely on sotilasvakuutus eli juhlallinen vakuutus. Ennen vannomista sotilaalle on annettava tietoa sotilaan oikeuksista ja velvollisuuksista ja kerrottava valan merkityksestä. Vala vannotaan joukko-osaston (tai vastaavan joukon) komentajan edessä ja tämän osaston lipun läsnä ollessa. Aiemmin mihinkään uskontokuntaan kuulumattomat saivat antaa vain vakuutuksen, mutta nykyinen lainsäädäntö ei tee eroa uskontokuntiin kuuluvien ja kuulumattomien välillä .


title: Sotilasvala

text: Normaalisti sotilasvala vannotaan alokas- eli peruskoulutuskauden päättyessä noin seitsemän viikon palveluksen jälkeen. Valatilaisuus järjestetään olosuhteista riippuen joko varuskunnassa tai lähiympäristön kunnassa ja siitä pyritään tekemään mahdollisimman vaikuttava maanpuolustusjuhla. Yleensä valaan kutsutaan varusmiesten omaiset, ja tilaisuuteen liittyy valaparaati, kenttähartaus, kalustoesittely sekä kenttälounas. Valan vannomisen jälkeen varusmiehet nimitetään alimpaan sotilasarvoon, jonka yleisnimitys on "sotamies" ja joka on varusmiehen aselajista riippuen esimerkiksi jääkäri, tykkimies, pioneeri, viestimies, autosotamies, lentosotamies tai matruusi. Sotilasvakuutus annetaan yleensä samana päivänä pienemmässä tilaisuudessa. Yleensä myös vakuutuksen antaneet sotilaat osallistuvat valatilaisuuteen rivissä, mutta eivät vanno valaa enää uudestaan.


title: Sotilasvala

text: Suomalaisen sotilasvalan ja -vakuutuksen kaava vahvistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1918. Tämän jälkeen kaava on kokenut vain vähäisiä kielellisiä uudistuksia. Viimeisimmässä uudistuksessa sana "miehekkäästi" korvattiin sanalla "ryhdikkäästi".


title: Sotilasvala

text: Joukko toistaa vain lihavoidut osat.


title: Mandariinisorsa

text: Mandariinisorsa "(Aix galericulata)" on pieni sorsalintu, jota tarhataan yleisesti Euroopassa. Tarhakarkulaisista on syntynyt luonnonvarainen pesimäkanta, ja Suomessa tavattujen mandariinisorsien katsotaan nykyisin olevan todennäköisesti vapaana syntyneitä. Se istuu usein puissa, mutta on muuten tavoiltaan sorsamainen.


title: Mandariinisorsa

text: Koiraan oranssinsävyistä höyhenpeitettä sävyttävät mustat ja valkoiset juovat. Silmän yläpuolella on valkea läikkä ja selässä on kaksi "purje"sulkaa jotka törröttävät soidinasussa pystyssä. Naaras on väriltään harmaanruskea ja muistuttaa ulkonäöltään morsiosorsanaarasta. Pituus 41–49 cm, siipien kärkiväli 65–75 cm, paino 500 g.


title: Mandariinisorsa

text: Koiraalla lyhyt melko vaimea "muib"-ääni. Kimeä varoitus "jib" kuuluu lentoonlähdössä. Naaraalla kumea kaakatus.


title: Mandariinisorsa

text: Alkuperäinen pesimäalue on Kiinassa ja Japanissa, jossa mandariinisorsat myös muuttavat talveksi etelämmäksi. Tarhakarkulaisia pesii Euroopassa.


title: Mandariinisorsa

text: Rantametsät ja puistot.


title: Mandariinisorsa

text: Soidinmenot ovat näyttävät, niihin liittyy juomista ja tanssia. Mandariinisorsaa pidetään Kiinassa ja Japanissa aviollisen uskollisuuden symbolina. Pesä on puunkolossa tai telkänpöntössä. Munia tulee 9–12 kpl.


title: Mandariinisorsa

text: Mandariinisorsat syövät vesikasveja, riisiä ja muita siemeniä.


title: Ruostesorsa

text: Ruostesorsa ("Tadorna ferruginea") on arojärvillä pesivä kookas sorsalintu, joita vierailee Suomessa lähes vuosittain, joskus jopa parvina.


title: Ruostesorsa

text: Ruostesorsalla on ruosteenruskea vartalo, vaalean maitokahvin värinen pää, musta nokka ja pyrstö. Mustilla siivillä suuret valkeat laikut. Pituus on 62–68 cm, siipien kärkiväli 110 cm, paino 900 – 1 650 g.


title: Ruostesorsa

text: Ruostesorsa pesii Kaakkois-Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Ne muuttavat talveksi Aasian eteläosiin. Muuttomatkoillaan jotkut linnut harhautuvat Pohjois-Eurooppaan, jopa Islantiin asti. Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa liikkuu myös tarhakarkulaisia. Suomessa vuosittainen harhailija, määrät vaihtelevat vuosittain.


title: Ruostesorsa

text: Avoimessa maastossa arojen järvillä.


title: Ruostesorsa

text: Ruostesorsa tekee 6–16 munaa.


title: Ruostesorsa

text: Kasvinosat, vilja (erityisesti hirssi), mutta myös nilviäiset, äyriäiset ja madot.


title: Luode (ilmansuunta)

text: Luode on väli-ilmansuunta, joka on pohjoisen ja lännen välissä ja kompassissa 315 asteen kohdalla.


title: Luode (ilmansuunta)

text: Sana luode juontuu mahdollisesti sanasta "luoda". Luominen tarkoittaa myös alas laskemista. Luode olisi tarkoittanut näin alun perin suuntaa, jonne aurinko laskee.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Lyhytnokkahanhi "(Anser brachyrhynchus)" on hanhilaji, jota tavataan joskus Suomessa metsähanhiparvien joukossa.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Lajilla on harmahtavanruskea höyhenpeite, siniharmaa siipien yläpinta ja vaaleanpunaiset jalat. Pyrstön yläpinnan tumma kärkivyö on hailakka ja kapeahko. Tumma, lyhyt nokka, jonka tyvessä ohut valkea raita ja keskellä vaaleanpunainen täplä. Pituus on 60–70 cm, siipien kärkiväli 120 cm, paino 2,5–3,5 kg. Vanhin tavattu yksilö on ollut 22 vuoden ikäinen.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Lyhytnokkahanhen kuvaili tieteelle ranskalainen eläintieteilijä Louis Antoine François Baillon.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Lyhytnokkahanhi pesii Grönlannissa, Islannissa ja Huippuvuorilla. Se talvehtii Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Tanskassa, harhautuu joskus Suomeen. Maailman populaation koko on noin 280 000 yksilöä. Määritystietouden kasvaessa lyhytnokkahanhihavaintojen määrä on ollut kasvussa ja muun muassa Pohjanmaalla lajia tavataan keväisin jopa parvittain. Yleisimmin tavataan Suomessa syksyisin syys-lokakuussa ja runsaslukuisempina joukkoina kevään muuton yhteydessä huhti-toukokuussa. Lyhytnokkahanhia saatetaan Suomessa tavata myös yksittäistapauksina muiden muuttavien hanhiparvien mukana.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Lyhytnokkahanhia tavataan usein voimilla rannoilla, ja Islannin seudulla erityisesti jäähtyneillä laavakentillä.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Lyhytnokkahanhen pesä on maassa, ja valkoisia munia on noin 3–7 (yleisimmin 4 tai 5). Naaras hautoo munia 25–28 päivää. Lyhytnokkahanhen poikaset oppivat lentämään noin 56 vuorokauden kuluttua kuoriutumisestaan.


title: Lyhytnokkahanhi

text: Syö vihreitä kasvinosia. Lyhytnokkahanhi laiduntaa parvina kuten muutkin hanhet. Talvehtimisalueilla se syö etenkin viljan orasta.


title: Sinisiipitavi

text: Sinisiipitavi ("Spatula discors") on pieni sorsalintu.


title: Sinisiipitavi

text: Sinisiipitavilla on siniharmaa pää, jossa on silmän edessä valkea raita. Lajilla on vaaleanruskea vartalo, valkea läikkä pyrstön tyvessä ja musta pyrstö. Siipiläikkä on sininen. Lennossa sinisiipitavi räpyttää siipiään kiivaasti. Pituus on 35–41 cm, siipien kärkiväli 65 cm ja paino 260–410 g.


title: Sinisiipitavi

text: Sinisiipitavi pesii Pohjois-Amerikan pohjois- ja keskiosissa ja muuttaa Keski- ja Etelä-Amerikkaan aina Chileen ja Argentiinaan asti. Euroopassa sitä tavataan tarhakarkulaisena tai muuttoretkien harhailijoina. Suomessa se on äärimmäisen harvinainen harhailija. Ensimmäinen havainto tehtiin keväällä 1972 Siuntion Störsvikissä. Sen jälkeen lajia on nähty Suomessa vain noin 15 kertaa.


title: Sinisiipitavi

text: Sinisiipitavi munii 6–15 munaa, jotka painavat noin 30 grammaa.


title: Sinisiipitavi

text: Sinisiipitavi syö kasveja, sekä jonkun verran vesihyönteisiä ja kotiloita.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotka ("Aythya nyroca") on pienikokoinen ja tumma sorsalaji. Lajin nimesi Johann Anton Güldenstädt vuonna 1770.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotka muistuttaa tukkasotkaa, mutta tukkasotkan mustat alueet ovat ruskosotkalla punertavanruskeat. Ruskosotkan alaperä on tukkasotkasta poiketen kuitenkin puhtaan valkoinen, kylki ei ole vaalea eikä päässä ole töyhtöä. Valkoinen silmä erottuu selvästi tummasta päästä. Naaras on koirasta tummempi. Pituus on 40–46 cm, siipien kärkiväli 65 cm ja paino 400–700 grammaa.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotka ei juurikaan ääntele.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotkan esiintymisalue on varsin hajanainen. Se pesii usealla erillisellä alueella Itä- ja Etelä-Euroopassa, Länsi- ja Etelä-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Maailman populaation koko on noin 163 000–257 000 yksilöä. Ruskosotkan populaatio on pienentynyt sopivien vesistöjen kuivatuksen ja metsästyksen takia, ja se on uhanalaisuusluokituksessa silmälläpidettävä laji. Ruskosotka muuttaa talveksi vähän etelämmäksi pesimäalueiltaan. Suomessa laji on lähes vuosittainen suurharvinaisuus huhti–kesäkuussa. Se oli tavattu Suomessa 14 kertaa vuoteen 2010 mennessä; ensimmäisen kerran 15. toukokuuta 1959 Porvoossa, ja viimeksi huhtikuussa 2009 Haminassa.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotka elää suorannoilla sekä rehevillä ja matalilla järvillä ja merenlahdilla.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotka munii kerralla 6–14 munaa rantaruovikossa olevaan pesään. Naaras hautoo 25-27 vuorokautta.


title: Ruskosotka

text: Ruskosotka syö vesikasveja, hyönteisiä ja pikkukaloja.


title: Pilkkaniska

text: Pilkkaniska ("Melanitta perspicillata") on iso pohjoisamerikkalainen sorsalintu.


title: Pilkkaniska

text: Pilkkaniskalle on tyypillistä kömpelö vartalonmuoto ja iso nokka. Koiras on muuten musta, mutta niskassa on vaaleampia läikkiä. Naaras taas on ruskehtava. Yksilön pituus on tavallisesti 46–55 cm, siipien kärkiväli 90 cm ja paino 800 – 1 200 g.


title: Pilkkaniska

text: Pilkkaniska pesii Kanadassa sekä Alaskassa ja talvehtii Yhdysvaltojen pohjoisosien rannikoilla. Osa pilkkaniskoista muuttaa talveksi Britteinsaarille, ja osa näistä harhautuu Skandinaviaan.


title: Pilkkaniska

text: Pilkkaniska viihtyy parvissa rannikolla.


title: Pilkkaniska

text: Pesä on maassa lähellä rantaa. Tavallisesti pesä vuorataan untuvalla ja siihen tehdään 5–9 munaa.


title: Pilkkaniska

text: Ravinnokseen pilkkaniska käyttää äyriäisiä ja nilviäisiä.


title: Punakaulahanhi

text: Punakaulahanhi "(Branta ruficollis)" on uhanalainen hanhi, joka käy Suomessa harvoin arktisen massamuuton hanhiparvien joukossa.


title: Punakaulahanhi

text: Pienikokoinen hanhi. Musta selkä ja siivet, valkea raita kyljessä, ruosteenpunainen rinta ja poski. Pituus on 55 cm, siipien kärkiväli 122 cm ja paino 1–1,5 kg


title: Punakaulahanhi

text: Pesii Siperiassa, talvehtii Kaakkois-Euroopassa. Maailmanlaajuisesti uhanalainen laji. Suomessa tavataan muutama yksilö vuodessa hanhien päämuuton aikaan toukokuun lopulla ja syys–lokakuussa.


title: Punakaulahanhi

text: Punakaulahanhi suojautuu naalien hyökkäyksiltä pesimällä lähellä petolintuja.


title: Punakaulahanhi

text: Naaras munii kesäkuussa 6–7 munaa, joita hautoo 23–25 vuorokauden ajan.


title: Punakaulahanhi

text: Muiden hanhien lailla punakaulahanhi laiduntaa mehevää ruohoa ja syö siemeniä, myös viljaa. Poikasia se ruokkii hyönteisillä.


title: Mehikasvi

text: Mehikasvi eli sukkulentti on kserofyytti eli pitkäaikaiseen kuivuuteen sopeutunut kasvi, jolla on suuret vesisolukot, pieni haihtumispinta-ala ja paksu päällyskalvo. Mehimäisen osan perusteella mehikasvit voidaan jakaa "mehivartisiin" (muun muassa kaktus- ja tyräkkikasvit) ja "mehilehtisiin" (muun muassa maksaruohot ja agaavet) kasveihin.


title: Mehikasvi

text: Vaikka kaikki kasvit pystyvät varastoimaan lehtiinsä vettä tietyssä määrin, ovat mehikasvit erikoistuneet siihen parhaiten, ja niinpä ne selviävät kuivissa olosuhteissa, missä on vain vähän muita kasveja kilpailemassa elintilasta ja vähän kasvinsyöjäeläimiä. Eräillä mehikasveilla lehdet ovat suhteellisen suurikokoiset ja karvan peittämät, jotta ne voivat kerätä mahdollisimman paljon kosteutta aamukasteesta. Etenkin kaktuksilla ja monilla tyräkkikasveilla lehdet ovat kehittyneet piikeiksi, jotka haihduttavat erityisen vähän vettä ja suojaavat kasvia janoisilta eläimiltä. Niille on kehittynyt yhteyttävä mehivarsi.


title: Mehikasvi

text: Monet mehikasvit ovat niin sanottuja CAM-kasveja (CAM = Crassulacean acid metabolism), jotka liiallisen haihtumisen estämiseksi pitävät ilmarakonsa kiinni päivällä. Yöllä ilmaraot avautuvat, jolloin kasvi ottaa sisään hiilidioksidia ja varastoi sen vakuoliin omenahapoksi, josta jälleen päivällä vapautuu hiilidioksidi yhteyttämistä varten. Hiilidioksidimäärä, jonka kasvi pystyy varastoimaan vakuoliin, on kuitenkin suhteellisen pieni. Tästä syystä CAM-kasvien yhteyttämisen määrä jää melko vähäiseksi.


title: Viinikan kirkko

text: Viinikan kirkko on vuosina 1930–1932 rakennettu ja 29. toukokuuta 1932 käyttöön vihitty kirkko Tampereella, Viinikan kaupunginosassa. Kirkon 50-metrinen torni erottuu kaupunginosan tunnusmerkkinä kauas Iidesjärven ympäristössä.


title: Viinikan kirkko

text: Viinikan kirkkoa pidetään sen arkkitehdin, tamperelaissyntyisen Yrjö Vaskisen uran päätyönä. Vuonna 1927 järjestettyyn arkkitehtikilpailuun oli osallistunut myös nuori Alvar Aalto, jonka ehdotus oli jäänyt toiselle sijalle.


title: Viinikan kirkko

text: Viinikan kirkko oli ensimmäinen suomalainen kirkkorakennus, jossa samaan rakennukseen kirkkosalin kanssa kuuluivat myös pappila ja kerhotilat.


title: Viinikan kirkko

text: Kirkko edustaa tyyliltään 1920-luvun klassismia sekä funktionalismia. Sisäpuoli on koristeltu 1930-luvun tyyliin. Alttaritaulun paikalla syvennyksessä sijaitsee Väinö Rikhard Rautalinin suunnittelema kullattu, puinen Kristus-veistos. Myös pronssiset pyöreät korkokuvat pääoven luona ovat Rautalinin työtä. Eino Rapp ja Eino Kauria ovat tehneet kirkon seinä- ja kattomaalaukset. Eräs kirkon erikoisuus ovat sen hakaristiornamentit .


title: Viinikan kirkko

text: Viinikan kirkko on vuodesta 1953 alkaen ollut Viinikan seurakunnan (vuodesta 2014 osa Tampereen Eteläistä seurakuntaa) kirkko. Vuodesta 1997 alkaen se on ollut myös osana kesäistä tiekirkkojen verkostoa Suomessa.


title: Viinikan kirkko

text: Kirkko oli pois käytöstä kesäkuusta 2005 elokuuhun 2006, kun peruskorjauksessa muun muassa kirkkosali ja kuoroparvi palautettiin alkuperäiseen asuunsa ja kellaritiloihin tehtiin uudistuksia. Kirkko sai myös ulkovalaistuksen.


title: Pekkalan hallitus

text: Pekkalan hallitus oli Suomen tasavallan 31. hallitus, jonka muodostivat SKDL, SDP, Maalaisliitto ja RKP, eli mukana olivat kolme suurinta puoluetta. Hallituksen pääministeri oli Mauno Pekkala (SKDL). Hallitus toimeenpani lukuisia uudistuksia, joista yksi oli lapsilisäjärjestelmän luominen vuonna 1948. Hallitus toimi 857 hallituspäivää 26. maaliskuuta 1946 – 29. heinäkuuta 1948. Niin sanottuna salkuttomana ministerinä ja ministerinä valtioneuvoston kansliassa yhteensä 65 päivää toiminut Hertta Kuusinen oli Suomen toinen naisministeri.


title: Pekkalan hallitus

text: Huolimatta Pekkalan hallituksen laajasta pohjasta ja pääministerin yhteistyöhalusta ja -kyvystä niin puolueisiin kuin presidenttiinkin päin, sen asema eduskunnassa oli heikko, koska kolmen suurimman hallituspuolueen keskinäinen yhteistyö kangerteli läpi hallituksen toimikauden. Ajaessaan omia tavoitteitaan kukin päähallituspuolue haki liittokumppania toisesta puolueesta kolmatta vastaan tai liittoutui opposition kanssa. SDP yhtenäistyi puoluejohtonsa taakse vuoden 1947 aikana, ja puolueen asevelisiiven ideoima "Jo riittää" -kampanja toi näkyviin sen rajan SDP:n ja SKP:n välillä, jota kansandemokraatit ja SDP:n oppositio olivat pyrkineet peittämään. Kommunistit kärsivät tappion vuoden 1947 kunnallisvaaleissa, ja samaan aikaan sosiaalidemokraatit vakiinnuttivat valtansa Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestössä, Työväen Urheiluliitossa ja osuustoimintaliikkeessä. Ideologisen rajankäynnin päätteeksi SDP sanoutui toukokuussa 1948 irti SKDL:n ja Maalaisliiton kanssa keväällä 1945 solmimastaan yhteistoimintajulistuksesta eli ns. kolmen suuren sopimuksesta.


title: Pekkalan hallitus

text: Carl G. E. Mannerheim oli eronnut tasavallan presidentin virasta 9. maaliskuuta 1946 ja eduskunta oli valinnut hänen seuraajakseen edellisen pääministerin J. K. Paasikiven. Uusi presidentti antoi hallituksen muodostamisen aluksi Maalaisliiton ehdokkaan Urho Kekkosen tehtäväksi, mutta SKDL kieltäytyi tulemasta mukaan hänen johtamaansa Maalaisliiton, SDP:n ja RKP:n yhteiseen hallitukseen. Kansandemokraatit nostivat julkisesti esiin Kekkosen puutteellisen kielitaidon, mutta todellisena syynä heidän asenteelleen oli Kekkosen menneisyys ja erityisesti tämän toiminta jatkosodan aikana. SKDL:n pääministeriehdokas oli Yrjö Leino, mutta varsinaisena tavoitteena heillä oli saada pääministeriksi Eero Wuori. SDP:lle taas kommunisteja myötäillyt Wuori oli kaikkein vastenmielisin ehdokas. Kolmen suurimman puolueen neuvotteluissa päädyttiin lopulta kompromissina kansandemokraattiseen metsähallituksen pääjohtajaan Mauno Pekkalaan, joka oli toiminut edeltäneen Paasikiven hallituksen puolustusministerinä.


title: Pekkalan hallitus

text: Edellisen hallituksen ministereistä jatkoivat entisissä tehtävissään ulkoministerit Carl Enckell (sit.) ja Reinhold Svento (SKDL), jotka olivat Paasikiven lähimpiä avustajia ja neuvonantajia. Kansandemokraattien ministeriryhmä pysyi kokonaisuudessaan entisellään, kun taas Maalaisliiton ministereistä säilytti uudessa hallituksessa paikkansa vain maatalousministeri Vihtori Vesterinen. RKP:n edustajana hallituksessa jatkoi valtiovarainministeri Ralf Törngren.


title: Pekkalan hallitus

text: Pääministeri Mauno Pekkala esitti ohjelmapuheessaan eduskunnassa SDP:n, SKDL:n ja Maalaisliiton yhteistoimintajulistuksen mukaiset tunnukset. Hallitus lupasi tehdä voitavansa lopullisen rauhansopimuksen aikaansaamiseksi. Kansandemokraattien päätavoiteet olivat ensinnäkin tuotantoelämän johtaminen uusille urille ottamalla tuotantolaitoksia valtion haltuun, toiseksi virkakoneiston puhdistaminen aikaisempaa laveammin ja kolmanneksi talonpoikien aseman ratkaiseminen maanhankintalakia radikaalimmalla tavalla siten, että nämä lähtisivät mukaan virkakoneiston puhdistamiseen. Muut hallituspuolueet sanoutuivat kuitenkin presidentti Paasikiven tukemina irti puhdistuspolitiikasta vetoamalla oikeusvaltion, demokraattisen valtiojärjestyksen ja lain pyhyyteen.


title: Pekkalan hallitus

text: Vuoden 1946 alusta lähtien Suomi ryhtyi omalta osaltaan selvittämään lopullisen rauhansopimuksen valmistelun yhteydessä esiin nousevia kysymyksiä. Pääministeri Pekkalan johtama valtuuskunta matkusti huhtikuussa 1946 Moskovaan, mutta suomalaisten tavattua Neuvostoliiton valtionpäämiehen Josif Stalinin ja ulkoministeri Vjatšeslav Molotovin kävi selväksi, ettei Suomen esittämiin sotakorvausten alentamiseen ja rajantarkistuksiin suostuttaisi. Pääministeri Pekkalan johtama valtuuskunta matkusti elokuussa 1946 Pariisin rauhankonferenssiin, jossa Neuvostoliiton pääneuvottelija varaulkoministeri Andrei Vyšinski torjui kiivaaseen äänensävyyn Suomen toivomukset. Pariisin rauhansopimus hyväksyttiin ilman Suomen siihen esittämiä muutoksia syyskuussa 1946, mutta sopimus allekirjoitettiin vasta 10. helmikuuta 1947. Suomen puolesta allekirjoittajina olivat ulkoministeri Carl Enckell ja maatalousministeri Vihtori Vesterinen. Pääministeri Mauno Pekkala, ulkoministerit Carl Enckell ja Reinhold Svento sekä sisäministeri Yrjö Leino olivat jäseninä Suomen valtuuskunnassa, joka allekirjoitti Stalinin esittämän Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen Moskovassa 7. huhtikuuta 1948.


title: Pekkalan hallitus

text: Huhut kommunistien suunnittelemasta vallankaappauksesta kiihtyivät kevään 1948 aikana ja saavuttivat huippunsa huhtikuun lopulla. SKDL:n vastustajat pitivät kaappauksen uhkaa todellisena, mikä sai heidät ryhtymään toimiin saadakseen sisäministerin – valtakunnan poliisivoimien ylimmän johtajan – salkun pois SKDL:n hallusta. Toukokuussa 1948 eduskunta käsitteli hallituksen toimintakertomusta vuodelta 1945, jolloin sisäministeri Yrjö Leino oli joutunut luovuttamaan valvontakomission "erittäin vaarallisiksi rikollisiksi" nimeämät ns. Leinon vangit valvontakomissiolle, minkä jälkeen kyseiset henkilöt oli kuljetettu hänen tietämättään välittömästi Neuvostoliittoon. Leinon poliittiset vastustajat katsoivat hänen luovuttaneen omavaltaisesti Suomen kansalaisia vieraalle valtiolle.


title: Pekkalan hallitus

text: Hallituksen kertomuksen hyväksymisen jälkeen kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Arvo Salminen esitti yllättäen ponnen, jonka mukaan Leino ei enää nauttinut eduskunnan luottamusta. Suoritetussa äänestyksessä kokoomus, maalaisliitto, edistyspuolue, RKP:n enemmistö ja yksi SDP:n edustaja äänestivät ponsiehdotuksen puolesta. Pääosa SDP:n edustajista äänesti tyhjää ja viisi kansandemokraattia – mukaan lukien pääministeri Mauno Pekkala – oli poissa äänestyksestä. Lopputuloksena ponsiehdotus sai enemmistön äänin 81–61. Parlamentarismin sääntöjen mukaan Leinon olisi nyt pitänyt jättää eronpyyntönsä, mutta hän jatkoi ministerin tehtävässään ikään kuin mitään ei olisi tapahtunut, jolloin presidentti J. K. Paasikivi joutui ottamaan aloitteen käsiinsä ja vapauttamaan Leinon valtioneuvoston jäsenyydestä. Uudeksi sisäministeriksi hallituksen jäljellä olleelle toimikaudelle nimitettiin kansanedustaja Eino Kilpi. Kommunistit järjestivät Leinon erottamisen johdosta laajan mielenosoitus- ja lakkoliikkeen, mutta nämä ns. Leino-lakot kuivuivat nopeasti kokoon. Leinolla oli yhä vahva suosio SKP:n kannattajien keskuudessa, mutta tosiasiassa kysymys oli tässä vaiheessa jo poliittisesti täysin yhdentekevästä henkilöstä, koska hän oli menettänyt myös oman puolueensa ja Neuvostoliiton luottamuksen.


title: Koiruoho

text: Koiruoho eli mali ("Artemisia absinthium") on marunoihin kuuluva kookas, monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kukkii loppukesällä ja syksyllä keltaisin kukin. Se kasvaa erilaisissa maaperissä mutta viihtyy parhaiten kuivassa maassa. Koiruohoa on käytetty mausteena esimerkiksi riistaruoissa. Se on myös tärkeä raaka-aine yrtti- ja alkoholijuomien valmistuksessa: esimerkiksi absintti ja vermutti ovat saaneet nimensä kasvin mukaan.


title: Koiruoho

text: Koiruoho on lääkekasvi. Sen sisältämä eteerinen öljy koostuu pääasiassa isotujonista ja tujonista mutta sisältää myös absintiinia, artabsiinia, fellandreenia ja kadineenia.


title: Koiruoho

text: Koiruohoa käytetään sisäisesti muun muassa loismatojen häätöön. Saksassa sitä käytetään mausteena ruoassa. Se soveltuu liha- ja riistaruokien valmistukseen, mutta sitä käytetään vähäisiä määriä. Yliannostusta on varottava, sillä runsaasti käytettynä kasvi on myrkyllinen.


title: Pölypyörre

text: Pölypyörre on nouseva ilmapyörre, johon on sekoittunut pölyä. Kun aurinko lämmittää maata, syntyy nouseva ilmavirtaus. Tuulen pyörteisyys ja pienialaiset nousuliikkeet synnyttävät pienikokoisia pyörteitä. Jos tällainen pyörre nostaa ilmaan pölyä ja roskaa, se muuttuu näkyväksi.


title: Pölypyörre

text: Pienet pölypyörteet ovat halkaisijaltaan noin puoli metriä leveitä ja joidenkin metrien korkuisia. Suurimmillaan ne voivat olla joitakin kymmeniä metrejä leveitä ja jopa 1500 metriä korkeita. Pölypyörteet ovat lyhytikäisiä, ne elävät useimmiten alle minuutin. Suuremmat pölypyörteet elävät pitempään kuin pienet. Yhdysvaltojen Utahissa on havaittu seitsemän tuntia elänyt pölypyörre.


title: Pölypyörre

text: Pölypyörteen keskellä on pienempi ilmanpaine kuin ulkopuolella. Paine-ero voidaan havaita herkillä instrumenteillä kun pyörre kulkee ilmapuntarin yli.


title: Pölypyörre

text: Pölypyörre voi kehittää huomattavia sähkövarauksia. Pölypyörrettä ei pidä sekoittaa tornadoon, joka on huomattavasti voimakkaampi ja syntymekanismiltaan erilainen ilmiö. Pölypyörteen sukulaisia ovat lumipyörteet.


title: Pölypyörre

text: Pölypyörteitä esiintyy kirkkaalla, heikkotuulisella säällä, jolloin aurinko pääsee voimakkaasti kuumentamaan maan lähellä olevaa ilmakerrosta. Lämpötilan ei tarvitse olla korkea, sillä pyörteen kehitykselle on tärkeintä korkeussuuntainen lämpötilaero. Lämpötilaero ja tuuli saavat aikaan tuulipyörteitä, mutta näkyvän pölypyörteen aikaansaamiseksi tarvitaan myös sopivaa pölyä tai roskaa.


title: Pölypyörre

text: Pölypyörteitä ilmoitetaan säähavainnoissa lähes päivittäin maapallon kuivilla alueilla kuten Saharassa, Australian kuivilla seuduilla ja Yhdysvaltojen lounaisosassa. Ne ovat yleisiä myös Lähi-idässä, Suomessakin voi nähdä pölypyörteen esimerkiksi pellolla, rannalla tai lentokentillä.


title: Pölypyörre

text: Marsissa pölypyörteet ovat tavallisia, ja niiden jättämiä mutkittelevia vanoja on nähty avaruusluotainten kuvissa.


title: Avaruustutkimus

text: Avaruustutkimus on aurinkokunnan ja sitä ympäröivän maailmankaikkeuden tutkimista Maan ulkopuolella olevilla laitteilla. Avaruutta tutkitaan muun muassa avaruusteleskoopeilla, Maata kiertävillä satelliiteilla, sekä ulkoavaruuteen lähetetyillä robottiluotaimilla.Avaruusaika alkoi 1957 kun neuvostoliittolainen satelliitti Sputnik 1 lähetti Maahan radiosignaalin. Sitä seurasivat pian Neuvostoliiton Luna-ohjelma sekä Yhdysvaltain Pioneer- ja Ranger-ohjelmat. Nämä luotaimet ohittivat Kuun läheltä tai iskeytyivät sen pintaan.


title: Avaruustutkimus

text: 1960-luvun alussa aloitettiin planeettalennot Venukseen ja Marsiin. Vuonna 1973 Yhdysvaltain Mariner 10 -avaruusalus ohitti Venuksen ja jatkoi Merkuriukseen. Neuvostoliiton Venera 9- ja 10-luotaimet ottivat kuvia Venuksen pinnasta, ja myöhemmin Pioneer Venus- ja Magellan-alukset kartoittivat tutkan avulla sen pintaa.


title: Avaruustutkimus

text: Marsia alettiin kartoittaa 1976 kun Viking 1- ja 2-luotaimet saavuttivat sitä kiertävän radan. Luotaimien mukana lähetetyt laskeutumisalukset tutkivat lisäksi kahta planeetan pinnan kohtaa, mutta eivät löytäneet merkkejä elämästä. Vuonna 1997 Mars Pathfinder laskeutui planeetan pinnalle.


title: Avaruustutkimus

text: Vuonna 1972 laukaistiin Pioneer 10 ja 11 tutkimaan jättiläisplaneettoja Jupiteria ja Saturnusta. Myöhemmin Voyager 1 ja 2 saavuttivat planeetat, ja Voyager 2 lähti Uranusta ja Neptunusta kohti. Galileo-luotain asettui Jupiteria kiertävälle radalle 1995 ja Cassini matkasi Saturnukselle 2004.


title: Avaruustutkimus

text: Ensimmäinen avaruudessa käynyt ihminen oli neuvostoliittolainen Juri Gagarin Vostok-aluksella 1961. Neuvostoliittolaisten avaruusohjelmia olivat Voshod ja Sojuz, ja amerikkalaisten ohjelmia Mercury ja Gemini. Presidentti Kennedy lausui maansa tavoitteeksi lähettää ihminen kuuhun 1960-luvun aikana, ja 20. heinäkuuta 1969 Apollo 11:n kuumoduuli Eagle laskeutui Kuuhun ja astronautti Neil Armstrong astui ensimmäisenä ihmisenä Kuun kamaralle. Armstrongin jälkeen muitakin astronautteja kävi Kuun pinnalla, ja Kuusta on tuotu Maahan paitsi valokuvia, myös kiviä ja hiekkaa.


title: Avaruustutkimus

text: Vuonna 1981 laukaistiin avaruussukkula Columbia, ja sitä seurasi säännöllisin väliajoin uusia sukkulalentoja. Vuonna 1986 Challenger-sukkulan onnettomuudessa kuoli seitsemän astronauttia.


title: Avaruustutkimus

text: Neuvostoliitto rakensi pitkäaikaisen avaruudessa oleskelun tutkimiseen Saljut- ja Mir-avaruusasemat. Yhdysvallat kehitti Skylab-avaruuslaboratoriota 1970-luvun alkupuolella. 1990-luvulla yhdysvaltalaiset astronautit alkoivat vierailla Mir-asemalla.


title: Avaruustutkimus

text: Tärkein Maasta ohjattava avaruusteleskooppi on Hubble, joka kiertää 600 kilometrin korkeudella Maan pinnasta.


title: Caryophyllales

text: Caryophyllales on laaja ja monimuotoinen lahko, joka kuuluu kaksisirkkaisiin. Se sisältää monia mehikasveja, kuten kaktuskasvit ja monet jääruoho- ja portulakkakasvien edustajat, sekä lihansyöjäkasveja, kuten kihokki- ja kannukasvit. Lahkon tyyppikasveja ovat kohokit.


title: Caryophyllales

text: Luokittelu on APG III -luokituksen mukainen. Vanhemmassa Cronquistin luokittelussa lahkoon kuului ainoastaan nykyisen ydinryhmän heimoja, ja niistäkin vain osa.


title: Kotihiiri

text: Kotihiiri ("Mus musculus") on pieni ihmisasumusten ja varastojen liepeillä viihtyvä jyrsijälaji.


title: Kotihiiri

text: Kotihiiri pääsee helposti asuinrakennusten sisätiloihin jopa alle senttimetrin kokoisesta kolosta ja erilaisten materiaalien läpi. Se on aktiivisin vuorokauden pimeimpinä aikoina, mutta sisällä se liikkuu kaikkina vuorokaudenaikoina toisin kuin metsähiiri, joka on aktiivinen vain öisin. Kotihiiren elinalueeksi riittää muutama neliömetri, mikäli ruokaa ja pesäpaikka löytyvät.


title: Kotihiiri

text: Kotihiiri on luultavasti lähtöisin Aasian aroilta tai Välimeren seudulta.


title: Kotihiiri

text: Nykyisin kotihiiri asustaa lähes kaikissa maailman elinympäristöissä. Vain napaseudulta se puuttuu. Kotihiiren luontaista ympäristöä ovat metsät ja ruohostot, mutta laji on elänyt ihmisen läheisyydessä jo tuhansia vuosia. Luontaisen elinalueensa ulkopuolelle kotihiiristä on usein ollut haittaa sekä ihmisille että alueen alkuperäiselle luonnolle. Kotihiiri luetaan siksi yhdeksi sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Kotihiiri

text: Kotihiiri on väriltään melko tasaisen ruskeanharmaa; vatsapuoli on vain hieman vaaleampi kuin selkäpuoli. Kooltaan se on vähän pienempi kuin metsähiiri, eli vartalo on noin 6–10 senttimetriä pitkä, ja häntä samanmittainen. Paino on 12–22 grammaa.


title: Kotihiiri

text: Vasta äskettäin on tiedostettu, että aiemmin yhdeksi lajiksi luultu kotihiiri on molekyyli- ja kromosomibiologisin testein jaettavissa kahdeksi selkeäksi lajiksi: vaaleaksi ("Mus musculus") ja tummaksi ("Mus domesticus") kotihiireksi. Suomessa ei esiinny lajin tummaa muotoa.


title: Kotihiiri

text: Kotihiiret yleensä liikkuvat neljällä jalalla. Syödessään tai kamppaillessaan ne kuitenkin seisovat takajaloillaan, tukien itseään hännällään. Juostessa häntä toimii tasapainottajana ja yleensä häntä on pystyasennossa, ellei hiiri ole peloissaan. Hiiret ovat hyviä kiipeilemään, hyppäämään ja uimaan. Aktiivista aikaa ovat hämärä ilta ja yö; hiiret eivät pidä kirkkaista valoista. Ne elävät yleensä piilopaikoissa ruoan läheisyydessä ja rakentavat pesänsä pehmeisiin materiaaleihin.


title: Kotihiiri

text: Hiirillä on omat reviirinsä ja yleensä uroshiiri elää yhdessä useiden naarashiirten ja poikueensa kanssa. Dominoivat uroshiiret kunnioittavat toistensa elinpiirejä, eivätkä yleensä tunkeudu toisten pesimäalueelle. Mikäli useita uroshiiriä on yhtä aikaa samassa häkissä, ne käyttäytyvät usein aggressiivisesti toisiaan kohtaan, elleivät ole kasvaneet syntymästä asti yhdessä.


title: Kotihiiri

text: Hiiret pelkäävät rottia, jotka usein tappavat ja syövät hiiriä. Kotihiiri on heikko puolustamaan itseään ja alueilla, jossa elää muita pieniä nisäkkäitä tai hiirilajeja, se ei selviä kaukana ihmisasutuksista.


title: Kotihiiri

text: Kotihiiri on synnynnäinen selviytyjä ravinnon suhteen, eikä nirsoile ruokaa valitessaan. Sille kelpaakin hyvin monenlainen ravinto. Luonnossa se syö siemeniä, juuria ja muita kasvinosia. Välipalaksi se nappaa hyönteisiä ja niiden meheviä toukkia ja sopivasti kohdalle osuva raato kelpaa myös. Rakennuksissa asuvat kotihiiret syövät melkein mitä tahansa ruokaa, johon vain pääsevät käsiksi. Kotihiiret pitävät erityisesti erilaisista siemenistä. Hiiret tarvitsevat vain niukalti vettä – valtaosa tarvittavasta nesteestä saadaan ruoka-aineista. Kotihiiri syö omaa ulostettaan, ja saa siitä suolen bakteerien kehittämiä ravintoaineita. Vangittuna hiiri voikin tehdä ulosteensa muun muassa syömänsä ruoan päälle tai juoma-astiaan. Muiden jyrsijöiden tapaan kotihiirikään ei pysty oksentamaan. Syötäväksi kelpaavat myös saippua, liima, kynttilät ja monenlaiset muut kodin tarvikkeet. Kotihiiri on suuri hygieniariski keittiötiloissa, sillä se voi levittää erilaisia tauteja ruokaa etsiessään.


title: Kotihiiri

text: Sisätiloissa kotihiiri pystyy hyvissä olosuhteissa tuottamaan 5–6 poikuetta vuodessa. Kantoaika on lyhyt, vain 19 vuorokautta, ja poikueessa on 4–8 poikasta. Kotihiiri saa hyvissä oloissa vuosittain useita poikueita. Poikaset syntyvät karvattomina ja sokeina, mutta silmät aukeavat 12–14 päivän kuluttua. Poikasia imetetään kolme viikkoa, ja niistä tulee sukukypsiä jo 5–7 viikon iässä.


title: Kotihiiri

text: Koska hiiri on elänyt niin pitkään läheisessä kontaktissa ihmisten kanssa, se esiintyy usein kansanperinteessä.


title: Kotihiiri

text: Ihmisillä ja muilla kädellisillä on perinnöllinen taipumus oppia nopeasti pelkäämään käärmeitä, hiiriä ja hämähäkkejä. Naiset kärsivät peloista ja fobioista neljä kertaa useammin kuin miehet, ja naisten väitetään pelkäävän erityisen usein juuri mainittuja eläimiä.


title: Georgios Maniakes

text: Georgios Maniakes (k. 1043) oli sotapäällikkö Bysantin valtakunnassa 1000-luvulla.


title: Georgios Maniakes

text: Hänestä tuli tunnettu vuoden 1031 sodassa seldžukkeja vastaan. Muslimit kukistivat keisari Romanos III:n Alepossa, mutta Maniakes pelasti tilanteen valtaamalla Edessan. Maniakesin suurin saavutus oli Sisilian osittainen valloitus arabeilta vuonna 1037. Sisiliassa häntä avusti varjagikaarti jonka johtaja oli tuleva Norjan kuningas Harald Ankara. Myös palkkasotureita normandiasta oli bysanttilaisten apuna.


title: Georgios Maniakes

text: Keisarit eivät välittäneet Maniakesin saavutuksista, ja lopulta vuonna 1042 hän kapinoi keisari Konstantinos IX:tä vastaan. Maniakes marssi varjagien johdolla Konstantinopolia vastaan, mutta hän kuoli Thessalonikan lähellä kun hän kohtasi keisarille uskollisia joukkoja.


title: Punamyyrä

text: Punamyyrä ("Myodes rutilus", aiemmin "Clethrionomys rutilus") on pohjoisten alueiden jyrsijä. Se on Suomessa rauhoitettu laji, ja sen laskennallinen arvo on 34 euroa.


title: Punamyyrä

text: Punamyyriä tavataan pohjoisille leveysasteilla kaikilla pallonpuoliskon mantereilla: sen levinneisyysalueeseen kuuluvat Skandinavia, Suomi, Pohjois-Venäjä, Alaska ja Kanada. Punamyyrät elävät pohjoisen koivikoissa ja havumetsävyöhykkeen pohjoisosissa. Eniten punamyyriä on vanhoissa metsissä joissa on tiheä aluskasvillisuus tai tuuhea sammalpeite. Toisin kuin monet muut myyrälajit, se ei elä tunturipaljakoilla.


title: Punamyyrä

text: Punamyyrällä on hoikka vartalo, selkäpuoli punainen, kupeet ruskeat. Häntä on selvästi lyhyempi ja paksumpi kuin samankaltaisella metsämyyrällä. Pituus 14 cm, häntä 3,5 cm, paino 30 g.


title: Punamyyrä

text: Punamyyrä syö kasvinosia (oksia ja juuria), marjoja, maanalaisia sieniä, hyönteisiä ja raatoja. Se varastoi talveksi ruokaa, etenkin naamakukkaiskasvien siemeniä.


title: Punamyyrä

text: Vuodessa syntyy kahdesta viiteen poikuetta, jokaisessa neljästä yhdeksään poikasta. Raskaus kestää 17-19 päivää, ja punamyyrä on sukukypsä noin kahden kuukauden ikäisenä.


title: Punamyyrä

text: Punamyyrä on aktiivinen etenkin öiseen aikaan. Talvella se käyttää muiden lajien tekemiä käytäviä lumen alla maanpinnan tasalla, ja saattaa tehdä tuhoja puutarhassa.


title: Idänkenttämyyrä

text: Idänkenttämyyrä ("Microtus levis", aiempia nimiä "Microtus rossiaemeridionalis" ja "Microtus epiroticus") on tuore laji Suomen eläimistössä: Helsingin seudulla sitä on tavattu toisen maailmansodan jälkeen. Se ei eroa kenttämyyrästä muuten kuin kromosomistoltaan.


title: Idänkenttämyyrä

text: Idänkenttämyyriä tavataan Baltiassa, Venäjällä, Etelä- ja mahdollisesti myös Kaakkois-Suomessa. Idänkenttämyyrä on levinnyt vahingossa laivojen mukana myös Huippuvuorille, jossa sitä tavataan lähinnä hylätyn venäläisen Grumant-kaivoskaupungin lähistöltä.


title: Idänkenttämyyrä

text: Idänkenttämyyrän vartalo on 9–12 cm pitkä, häntä noin nelisenttinen. Painoa sillä on 20–50 grammaa. Karvapeite on tasaisen ruskea. Peltomyyrän voi erottaa kenttämyyristä korvien perusteella.


title: Idänkenttämyyrä

text: Idänkenttämyyrä on kasvinsyöjä. Lisääntymiskauden aikana se syö kaksisirkkaisia kasveja, syksyllä heiniä, talvella puiden kuoria.


title: Idänkenttämyyrä

text: Kesän aikana syntyy 6–7 poikuetta, joissa yhteensä 35–40 jälkeläistä. Kantoaika vain 20 vuorokautta.


title: Eddie Irvine

text: Edmund "Eddie" Irvine (s. 10. marraskuuta 1965 Newtownards, Pohjois-Irlanti, Iso-Britannia) on pohjoisirlantilainen entinen Formula 1 -kuljettaja, joka parhaimmillaan sijoittui MM-sarjan toiseksi kaudella 1999.


title: Eddie Irvine

text: Irvine aloitti F1-uransa Jordanilla kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa Japanin GP:ssä, jossa hän saalisti yhden MM-pisteen sijoittumalla kuudenneksi. Irvinen kilpailu muistetaan myös siitä, että hän ohitti kilpailua johtaneen Ayrton Sennan, joka oli aiemmin ohittanut Irvinen kierroksella. Vihainen Senna löi Irvinea kisan jälkeen kasvoihin. Irvine ajoi Jordanilla myös seuraavat kaksi kautta parhaana saavutuksenaan kolmas tila Kanadan GP:ssä kaudella .


title: Eddie Irvine

text: Kaudeksi Irvine siirtyi Ferrarille, jossa hän ajoi kauden loppuun saakka. Hänet muistetaan Ferrari-vuosiltaan erityisesti Michael Schumacherin kakkoskuskina, mutta Schumacherin loukkaannuttua kaudella 1999 Irvine taisteli mestaruudesta Mika Häkkisen kanssa ja oli lähellä voittaa Ferrarin ensimmäisen kuljettajien mestaruuden 20 vuoteen. Irvine kuitenkin hävisi mestaruustaiston kahdella pisteellä Häkkisen voitettua kauden päättäneen Japanin GP:n. Samalla kaudella Irvine otti uransa ainoiksi jääneet neljä GP-voittoa.


title: Eddie Irvine

text: F1-uransa viimeiset kolme kautta - Irvine ajoi Jaguar-tallissa. Menestys oli pitkälti hänen Jordan-vuosiensa kaltainen: hän sijoittui kahdesti palkintokorokkeelle ja keräsi yhteensä 18 MM-pistettä.


title: Eddie Irvine

text: Irvine on yksi niistä harvoista F1-kuljettajista, jotka ovat ajaneet pisteille avauskilpailussaan. Irvine on tullut tunnetuksi myös napakoista kommenteistaan.


title: Eddie Irvine

text: "Vauhdin Maailman" erikoislehti "F1 Maailmassa" arvioitiin vuonna 2007 Irvinen omaisuuden olevan n. 160 miljoonaa dollaria. Uransa jälkeen Irvine sijoitti varojaan kiinteistöhin ja tätä kautta hän on varsinaisesti kerännyt suurimman osan omaisuudestaan.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopuli ("Myopus schisticolor") on toinen Suomessa tavattava sopulilaji, tunturisopulin ohella.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopulia esiintyy suunnilleen siellä missä kuusimetsiäkin: Norjasta Itä-Siperiaan. Suomessa sitä on harvalukuisena Itä- ja Pohjois-Suomen kuusikoissa, minkä lisäksi hajaesiintymiä tunnetaan myös Keski-Suomesta ja Hämeestä. Metsäsopuli löydettiin ensimmäisen kerran vuonna 1843 Norjasta. 1840-luvulla lajia löydettiin myös Suomesta ja Ruotsista ja 1880-luvulla myös Venäjältä.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopuli on tummanharmaa pieni myyrä, jolla on ruskea laikku takaselässä ja lyhyt, suora häntä. Se on vähän pienempi kuin tunturisopuli.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopuli suosii sammaleisia ja lievästi soistuneita ikikuusikoita. Talvisin laji viihtyy mieluiten runsassammaleisissa kuusikoissa, mutta kesäksi osa kannasta siirtyy kosteampiin ympäristöihin: korpiin tai rämeille.


title: Metsäsopuli

text: Vuodessa syntyy neljä poikuetta, jokaisessa 2-8 poikasta.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopulin jälkeläistön sukupuolijakauma ei aina ole nisäkkäille tyypillinen 1:1. Jotkin naaraat nimittäin synnyttävät naaras- ja urospoikasia lukusuhteissa 3:1. On myös naaraita, jotka synnyttävät pelkkiä naaraspoikasia. Syynä tähän on metsäsopulilla tavattava X-kromosomin mutaatio. Mutatoitunutta X-kromosomia merkitään tässä X*.


title: Metsäsopuli

text: X*-kromosomi ehkäisee Y-kromosomin vaikutukset yksilön ilmiasuun. Jos yksilön sukupuolikromosomit ovat X*Y, yksilö on ilmiasultaan naaras, vaikka sen tulisi olla uros. Tällainen naaras ei myöskään tuota kuin X*-kromosomin sisältäviä munasoluja, koska mutaatio aiheuttaa lisäksi Y-kromosomin syrjäytymisen sukusolujen synnyssä. Niinpä kaikki tällaisen naaraan jälkeläiset ovat naaraita.


title: Metsäsopuli

text: Osa X*Y-naaraiden jälkeläisistä on sukupuolikromosomeiltaan emonsa kaltaisia, osa taas X*X-naaraita, joiden toinen (isältä saatu) X-kromosomi on tavallinen. Tällaisten naaraiden munasoluista puolet sisältävät X*-kromosomin, puolet X-kromosomin. X-kromosomilliset munasolut tuottavat naaras- ja urospoikasia lukusuhteessa 1:1, X*-kromosomilliset pelkkiä naaraspoikasia. Niinpä X*X-naaraan kaikkien jälkeläisten sukupuolijakauma on 3:1.


title: Metsäsopuli

text: Toki metsäsopuleilla on myös täysin tavallisia XX-naaraita, joiden jälkeläisistä puolet on naaraita ja puolet uroksia. Kun kaikkien erityyppisten naaraiden jälkeläistuotannot lasketaan yhteen, metsäsopulien sukupuolijakauma on 3:1.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopuli on kasvinsyöjä, ja sen ruokavalio koostuu melkein yksinomaan sammalista. Kesäisin se voi myös syödä jonkin verran heinäkasveja. Talvivarastoihin se kerää proteiinipitoista kynsisammalta.


title: Metsäsopuli

text: Metsäsopuli on "Myopus"-suvun ainoa laji. Tunturisopulin tapaan metsäsopulille ovat tyypillisiä ajoittaiset joukkoesiintymiset ja vaellukset. Metsäsopuli on rauhoitettu.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Helsingin valtiopäivät 1863–1864 olivat Suomen autonomian ajan toiset säätyvaltiopäivät. Ne kutsuttiin koolle Venäjän keisari Aleksanteri II:n määräyksestä. Vuoden 1863 valtiopäivät käytännössä aloittivat 1900-luvun alkuun saakka jatkuneen valtiopäivien säännöllisten kokoontumisten ajan ja siten päättivät 54 vuotta – aina Porvoon valtiopäivistä asti – jatkuneen ”valtioyön”.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Helsingin valtiopäivien valtakirjojen tarkastus tapahtui 15.–16. syyskuuta, järjestäytymisistunnot 17. syyskuuta, ja Aleksanteri II:n suorittama valtiopäivien varsinainen avaus 18. syyskuuta 1863. 15. huhtikuuta 1864 Aleksanteri II ei pitänyt itse valtiopäivien päättäjäispuhetta, jonka luki hänen edustajanaan kenraalikuvernööri. Kenraalikuvernöörinä oli jalkaväenkenraali Platon Rokassovski, jonka viransijaisena 1864 toimi kenraaliluutnantti Johan Mauritz Nordenstam, Suomen Senaatin talousosaston varapuheenjohtajana 1858–1882.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Keisari avasi valtiopäivät 15.–19. syyskuuta 1863 pidetyissä juhlallisuuksissa.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Valtaistuinpuheessaan keisari lupasi säädyille aloiteoikeuden kaikissa muissa paitsi perustuslakikysymyksissä eli vallanjakoa koskevissa kysymyksissä:


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: ”Useat säännöt Suuriruhtinanmaan perustus-laeissa eivät enää ole sopivat niissä suhteissa, jotka sen yhdistys Keisarikunnan kanssa on synnyttänyt; toisissa taas ei ole tarpeellista selkeyttä ja vakavuutta. Haluten saada nämä puutteet autetuiksi, tahdon Minä valmistaa selitysten ja lisäysten ehdotuksia erinäisiin kohtiin perustus-laeissa, pantaviksi säätyjen tutkinnon alle tulevilla valtio-päivillä, jotka Minä aion kolmen vuoden kuluttua kutsua kokoon. Pysyvä sen perustus-laillisesti rajoitetun ruhtina-vallan pohjalla, jota Suomen kansan mieli-ala suosii ja joka on kasvanut maan lakien ja laitosten kanssa yhteen, tahdon minä mainituilla ehdotuksilla laajentaa sen itseveroitus-oikeuden, joka säädyillä perustuslakia myöten nyt on, kuin myös antaa säädyille takaisin sen ehdotus-oikeuden valtio-päivillä, joka heillä vanhastaan on ollut, kuitenkin pidättäen ainoastaan Itselleni oikeuden nostaa kysymystä perustus-lakien muuttamisesta.”


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Suomalaiset olivat toivoneet, että valtiopäivät saisivat itsenäistä päätösvaltaa keisariin nähden, mutta tämä toivomus ei toteutunut, ei edes keisarin lupaamaan aloiteoikeuden osalta, vaan valtiopäiväasiat kiersivät senaatin ja kenraalikuvernöörin kautta keisarin hyväksyttäviksi, tosin vuoteen 1898 saakka keisari vahvisti jokaisen lain siinä muodossa kuin valtiopäivät sen päättivät.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Vuoden 1863 valtiopäivät päättivät kuntien erottamisesta seurakunnista. Tästä annettiin myöhemmin erillinen vuoden 1865 kunnallisasetus, joka edellytti kunnallishallinnon erottamista maaseutukunnissa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista 1865 tai siirtymäajan jälkeen 1866.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text:
Valtiopäivien hyväksyivät hallitsijan esityksen useiden aatelin privilegioiden lakkauttamisesta. Näitä olivat muun muassa aatelin yksinoikeus säterien omistukseen, vapautus henkirahan maksamisesta, oikeus pitää säteritiloilla krouveja sekä oikeus eritysikohteluun kaksintaisteluja koskeneissa oikeusjutuissa.
Kenraalikuvernöörin lukemassa Aleksanteri II:n valtiopäivien päätöspuheessa mainittiin muun muassa: ""Ollessaan erottamattomasti yhdistettynä Venäjään Suomi on säilyttänyt kaikki sille luvatut oikeudet loukkaamattoninasekä nauttii jatkuvasti lakiensa suojelemana, kaikkia niitä henkisiä ja aineellisia etuja, joihin keisarikunnan voima antaa mahdollisuuden. Venäjä tarjoaa Suomen asukkaille laajan alan kauppaa ja teollisuutta, varten, ja ystävävällismielinen Venäjän kansa on useammin kuin kerran Teidän isänmaatanne kohdanneet kovat koettelemukset, osoittanut veljellistä osanottoa ja tehokasta apua. Näin ollen tulee selvän käsutyksen Suomen todellisesta parhaasta saada Teidät lujittamaa eikä suinkaan heikentää sitä yhteyttä Venäjään, joka antaa varmat takuut Teidän isänmaanne menestymisestä."


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Puhe kokonaisuudessaan oli lyhyt ja loppuosan kannanotto koettiin napakaksi arvosteluksi valtiopäivämiesten keskuudessa.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Talonpoikaissäädyn edustajat valitsivat pitäjänkokousten valitsemien valitsijamiehet kihlakunnittain.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Puhemieheksi valittiin Aukusti Mäkipeska, varapuhemiestä ei valittu. Mäkipeskan sairastuttua hänen sijaisekseen valittiin tilapäiseksi puhemieheksi Juho Brusila. Säädyn sihteeriksi valittiin Olof Johan Ekström, joka oli Vaasan läänin maasihteeri.


title: Säätyvaltiopäivät 1863

text: Puhemiesneuvostoon valittiin Karl Henrik Hagman ja Lauri Pelkonen sekä varamiehiksi Matti Kartano ja Erkki Klami. Valitsijamiehiksi valittiin Petter Abraham Akola, Juho Brusila, Matti Kartano, Erkki Klami, Johan Erik Keto, Pietari Kumpulainen, Lauri Pelkonen, Antti Puhakka, Karl Johan Slotte, Klas Stenroth, Aleksanteri Tuloisela ja Pehr Östring.


title: Thaba-Tseka

text: Thaba-Tseka on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Se sijaitsee valtion itäisissä osissa. Alueen pinta-ala on 4 270neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 130 532. Thaba-Tsekan naapurialueet ovat Mokhotlong, Leribe, Berea, Maseru, Mohale's Hoek ja Qacha's Nek. Idässä alue rajoittuu Etelä-Afrikan tasavaltaan. Myös Thaba-Tsekan pääkaupunki on nimeltään Thaba-Tseka.


title: Ilmakehän epävakaisuus

text: Ilmakehän epävakaisuus eli labiilisuus on sen lämpötilajakaumaa ja siitä johtuvaa pystyliikkeiden kiihtyvyyttä kuvaava käsite. Jos lämpötila laskee jyrkästi ylöspäin mennessä, syntyy nousevia virtauksia, jotka synnyttävät nopeasti kasvavia kumpupilviä joista voi kehittyä kuuro- tai ukkospilviä. Tyypillisesti kesäiseen ukkoskuuroon liittyy epävakaa ilmakehä.


title: Ilmakehän epävakaisuus

text: Jos ylhäällä ilmakehässä on alaosaa lämpimämpi ilmakerros eli siellä vallitsee inversiotilanne, nousuliikkeet pysähtyvät tähän kerrokseen vaikka alaosassa epävakaisuus olisi suurtakin. Jos inversio heikkenee tai puhkeaa, nousuliikkeet voivat voimistua räjähdysmäisesti.


title: Ilmakehän epävakaisuus

text: Lämpötilajakauman lisäksi ilmakehän vakauteen vaikuttaa kosteus. Jos kosteutta on riittävästi, nousevan ilman sisältämää vesihöyryä voi tiivistyä pisaroiksi, ja tästä vapautuva lämpöenergia muuttaa lämpötilajakaumaa stabiilimmaksi.


title: Ilmakehän epävakaisuus

text: Tuulen suunnan muutokset eri korkeuksilla eivät vaikuta itse epävakaisuuteen. Sen sijaan ne vaikuttavat epävakaisuuden aiheuttamien nousuliikkeiden ja näitä kompensoivien laskuliikkeiden keskinäiseen järjestäytymiseen, ja sitä kautta konvektion muotoihin.


title: Ilmakehän epävakaisuus

text: Tuulen nopeuserot eri korkeuksilla luovat Kelvin-Helmholz-instabiilisuutta, joka saa aikaan aaltoja kahden eri tiheyksisen eri nopeudella liikkuvan aineen rajapintaan. Tämä nähdään useimmin valtameren pinnassa, missä veden virtausta nopeampi tuuli luo aaltoja, mutta sitä esiintyy myös kahden ilmakehän kerroksen rajapinnassa.


title: Ilmakehän epävakaisuus

text: Ilmakehän epävakaisuutta ja herkkyyttä ukkoskuurojen synnylle voidaan arvioida erilaisilla tunnusluvuilla, jotka kuvaavat ilmakehän ala- ja yläosien lämpötilaeroja ja kosteutta.


title: Vyörypilvi

text: Vyörypilvi (lat. "arcus") on ukkospilven etuosassa oleva puuskarintaman yllä oleva pilvi, joka syntyy ukkospilvestä roikkuvasta kielekkeestä tai alaspäin ulottuvasta kohoumasta. Kehittyessään pilvi liikkuu puuskarintaman mukana kauemmaksi itse ukkospilvestä. Puuskarintamaan liittyvä pyörre voi saada pilvenkin kiertymään kääretortun lailla rullalle; tyypillisesti vähintään sen etureuna on pyöreämuotoinen makkara. Vyörypilvi liikkuu eri suuntaan kuin muut samaan aikaan taivaalla olevat pilvet, ja se näyttää makkaramaisen muotonsa takia epäluonnolliselta, kuin vaakasuorassa hitaasti lipuvalta tornadolta.


title: Vyörypilvi

text: Joskus vyörypilvistä erotetaan omaksi alalajikseen rullapilvi, joka liikkuu selvästi irrallaan sen synnyttäneestä ukkospilvestä, ja kielekepilvi joka on käytännössä vielä kiinni ukkospilven alareunassa. Supersoluihin tai muihin erittäin voimakkaisiin ukkosjärjestelmiin voi liittyä myös seinäpilvi, joka sijaitsee pilven sisään menevän nousuvirtauksen lähellä.


title: Vaiaku

text: Vaiaku on kylä Tuvalussa. Se sijaitsee Funafutin atolliin kuuluvan Fongafalen saaren eteläisellä rannikolla. Tuvalun ainoa hotelli, Vaiaku Langi Hotel sekä kaikki hallinnolliset rakennukset sijaitsevat Vaiakussa. Vaiakun asukasluku oli 638 vuoden 2012 väestönlaskennassa. Se on asukasluvultaan Tuvalun suurin kylä ja sen de facto pääkaupunki.


title: Jäkälät

text: Jäkälät ("Lichenes") on symbioottinen eliöryhmä, joka koostuu sienestä ja mikroskooppisista viherlevistä tai syanobakteereista. Jäkälien ulkomuoto määräytyy sieniosakkaan mukaan, minkä seurauksena ne saavat tieteellisen nimensä sienen perusteella. Yleensä sieni kuuluu kotelosieniin ("Ascomycota"), harvoin kantasieniin ("Basidiomycota"). Jäkälälajeja arvioidaan olevan noin 17 500–20 000, joista Suomessa esiintyy noin 1 500 lajia.


title: Jäkälät

text: Jäkälillä on erilaistumaton sekovarsi, joka koostuu sieniosakkaasta ja yhteyttävästä levä- tai syanobakteeriosakkaasta. Joskus sekovarren muodostavat kaikki kolme osakasta. Kasvutapansa perusteella jäkälät jaetaan rupi-, lehti- ja pensasjäkäliin. Rupijäkälät kiinnittyvät kasvualustaansa todella tiukasti, ja ne kasvavat yleensä puiden tai kivien pinnalla, joskus jopa kasvien tai kivien sisällä. Rupijäkälät ovat yleisin jäkälätyyppi, niiden sekovarren rakenne voi olla hyvin vaihteleva. Lehtijäkälät ovat lehtimäisiä, ja niiden sekovarsi on usein jakautunut liuskoiksi. Pensasjäkälien liuskat ja haarat ovat puolestaan litteitä tai liereitä. Ne kasvavat joko riippuvasti, kuten tummalupot ja naavat, tai pystyssä, kuten hirvenjäkälät tai tinajäkälät.


title: Jäkälät

text: Viherlevät sisältävät viherhiukkasia, joiden avulla ne tuottavat sokereita itselleen ja sieniosakkaalle auringonvalosta ja hiilidioksidista. Sieni puolestaan suojelee leviä kuivumiselta ja kuljettaa niille kasvualustastaan hankkimia mineraaleja. Jäkälät ovat siten "autotrofisia" eli omavaraisia ja pystyvät kasvamaan ympäristössä, jossa ei ole lainkaan muita orgaanisia aineksia. Tältä osin jäkälät muistuttavat paljon kasveja. Mikäli jäkälä sisältää myös syanobakteereja, saa se bakteereilta typpeä, jota ne pystyvät sitomaan ilmasta.


title: Jäkälät

text: Jäkälien yhteyttävät fotobionttisolut sijaitsevat usein tasaisesti sekovarressa. Useimpien lehti- ja pensasjäkälien sekä monien rupijäkälien sekovarsi on kerrostunut ja muodostunut ylä- ja alapinnan kuorikerroksesta ja niiden välissä olevasta mallosta, jonka yläosassa on fotobionttikerros. Tiivis kuorikerros on muodostunut tiukasti pakkautuneista sienirihmoista, ja se suojaa fotobionttisoluja kulumiselta, kuivumiselta ja liialliselta ultraviolettisäteilyltä. Alapinnan kuorikerros puuttuu esimerkiksi siimes- ja nahkajäkäliltä. Malto on löyhää sienirihmastoa, mutta naavoilla se on on tiukasti yhteenkasvaneiden rihmojen muodostama kuminauhamainen keskusjänne.


title: Jäkälät

text: Useimpien lehtijäkälien alapinnalla on kiinnittymiseen erikoistuneita rihmoja, joista yleisimpiä ovat juurtumahapset eli ritsoidit. Lisäksi jäkälillä saattaa olla ritsoideja muistuttavia ripsiä, joilla ei ole kuitenkaan kiinnityksellistä tehtävää. Ripset voivat sijaita liuskojen reunoilla, sekovarren yläpinnalla ja jopa kotelomaljojen reunoilla.


title: Jäkälät

text: Niillä jäkälillä, joilla on viherlevän lisäksi syanobakteeriosakas, syanobakteerit sijaitsevat yleensä sekovarren erikoistuneessa osassa, kefalodiossa. Kefalodioidit sijaitsevat yleensä sekovarren sisällä, mutta joillakin kuppi- ja keuhkojäkäläillä ne ovat sekovarren pinnalla.


title: Jäkälät

text: Jäkälät kasvavat maaperässä, puissa, kallioilla, kivenlohkareilla ja seinissä. Ne valtaavat usein ensimmäisenä paikat, joista maaperä puuttuu; lisäksi ne muodostavat usein ainoan kasvillisuuden äärimmäisissä olosuhteissa, kuten korkeiden vuorten huipuilla ja arktisten seutujen ikiroutaisessa maaperässä. Tyypillisesti jäkälät kasvavat melko kuivilla ja hyvinkin vähäravinteisilla paikoilla; kosteilla paikoilla ne häviävät usein kilpailun sammalille. Ne tarvitsevat myös melko paljon valoa yhteyttämistä varten. Kasvupaikan on oltava vakaa pitkällä aikavälillä, sillä jäkälät ovat hidaskasvuisia.


title: Jäkälät

text: Monien kivillä kasvavien rupijäkälien kasvuvauhti on vain joitakin millimetrin kymmenesosia vuodessa. Niiden koosta voidaan siten päätellä, milloin kivipinta on paljastunut. Menetelmällä on tutkittu muun muassa hautakivien ja rajapyykkien ikiä. Toisaalta jäkälät ovat tärkeitä ilmanpuhtauden ilmaisijoita; esimerkiksi naavat ja lupot ovat vähentyneet Etelä- ja Keski-Suomessa osaksi ilmansaasteiden vuoksi, katso jäkäläautio.


title: Jäkälät

text: Jäkälien sieniosakkaat voivat lisääntyä suvullisesti. Itiöt syntyvät kotelomaljoissa tai -pulloissa. Oikean leväosakkaan uuden jäkälän muodostamiseksi voi kuitenkin olla vaikeaa, minkä takia monet jäkälät suosivat suvutonta, kasvullista lisääntymistä. Tyypillinen kasvullinen lisääntymistapa on jäkälämurujen eli "soredioiden" leviäminen tuulen mukana. Sorediat koostuvat sienirihmastosta ja muutamista leväsoluista. Toisenlaisia leviäimiä ovat suuremmat, raskaammat ja kestävämmät kuorelliset ja tappimaiset "isidiot". Myös sekovarren kappaleista voi kasvaa uusi yksilö.


title: Jäkälät

text: Jäkälät eivät muodosta luonnollista ryhmää, vaan ne ovat erikoistuneita sieniä. Jäkälälajeja arvioidaan olevan 17 500–20 000, ja Suomessa niistä esiintyy noin 1 500 lajia. Lähes kaikki lajit kuuluvat kotelosieniin ja vain muutamat kantasieniin ja muihin sieniryhmiin.


title: Jäkälät

text:
Luettelo käsittää lähinnä Suomessa esiintyviä jäkälälahkoja, -heimoja ja -sukuja.
Ascomycota – kotelosienet


title: Kylmä rintama

text:
Kylmä rintama on kapeahko rajavyöhyke kylmän ja lämpimämmän ilmamassan välillä, joka liikkuu siten, että kylmä ilma valtaa alaa lämpimämmältä.
Kylmään rintamaan liittyy usein korkeiden kuuropilvien muodostama valli, johon liittyy kesällä monesti ukkosta.


title: Kylmä rintama

text: Kesällä on ennen kylmää rintamaa monesti autereinen, samea ilma. Pieniä kumpupilviä ilmestyy monesti taivaalle juuri ennen kylmän rintaman lähestymistä. Kun kylmä rintama lähestyy, havaitaan korkea kuuro- ja/tai ukkospilvistä koostuva valli, joka tulee kohdalle 0,5-6 tunnissa. Auer tai edessä olevat pilvet voivat haitata tai estää pilvien näkymistä. Pilvet hohtavat valkeina auringon valossa, jos on päivä. Ukkospilvien alasinta muistuttavassa yläosassa on kuitumaista rakennetta. Nuorissa ukkospilvissä ei ole alasinta, mutta ne ovat mahtavia, korkeita kumpupilviä. Aivan rintaman etuosassa näkyy cirruspilviä ja alempana voi olla hahtuvapilviä ("altocumulus") kumpukerrospilviä ("stratocumulus") ja kumpupilviä ("cumulus"), jotka voivat edeltää rintamaa 50-150 km:n matkalta ja peittää kuuropilvet näkyvistä.


title: Kylmä rintama

text: Joskus kesällä kylmä rintama hajoaa, niin että kuuropilviä ilmestyy taivaalle kauan ennen rintaman ylitystä, jonka kohta on epämääräinen, sillä aurinko lämmittää rintaman takaista ilmaa.


title: Kylmä rintama

text: Rintaman kohdalla sataa rankkoja kuuroja, rakeita ja kesällä useimmiten ukkostaa, varsinkin jos kylmä rintama työntyy helteiseen, kosteaan ilmamassaan, joka tuntuu ihmisistä painostavan kuumalta. Kun näet kesällä kylmän rintaman kaukanakin lähestyvän, sinun kannattaa pyrkiä autoon tai sisätiloihin, jossa on turvallisempaa mahdollisen ukkosen tullessa. Sisätiloissa ei kannata oleskella ainakaan pistorasioiden lähellä. Kylmän rintaman sade ja ukkonen ei yleensä kestä tuntia-paria pidempään. Rintaman aikana pilvet liikkuvat nopeasti, ukkospilven alla nähdään haihtuneesta sateesta muodostuneita repaleisia fractostratus-pilviä. Rintaman kohdalla huomataan voimakkaita kuuro- ja ukkospilvestä tulevia tuulia ja pilvet liikkuvat nopeasti. Hyvin voimakkaat tuulet voivat joskus olla ns. syöksyvirtauksia ja trombeja, jotka kaatavat puita jne. Rintaman mennessä pois siihen liittyvä sade heikkenee.


title: Kylmä rintama

text: Kylmän rintaman varsinaisten pilvien mentyä ohi havaitaan monesti kumpukerrospilviä ja kumpupilviä. Kylmä ilmamassa on kesällä kuulas. Ajoittaiset sadekuurot ovat tavallisia kylmän rintaman jälkeen. Ne syntyvät auringon lämmittäessä maanpintaa, jolloin viileään ilmamassaan syntyy alapuolella lämmin kerros, joka tekee ilmakehän epävakaaksi. Matalapaineessa monesti kylmää rintamaa seuraa yksi tai useampi matalan sola.


title: Kylmä rintama

text: Nopealiikkeinen kylmä rintama sataa etupäässä kuurosadetta monesti erillistä kuuropilvistä. Pääpilvityyppi on kuuropilvi ja myös sadepilvi. Ennen rintamaa tuuli voimistuu vähitellen.


title: Kylmä rintama

text: Nopean kylmän rintaman mentyä ohi on monesti puuskaista pohjoistuulta.


title: Kylmä rintama

text: Talvella nopealiikkeisen kylmän rintaman sade on monesti heikompaa ja tasaisempaa kuin kesällä, monesti ei sada lainkaan, on keskipilveä, utua tai sumua. Kesällä kylmässä rintamassa oleva voimakas laskeva liike voi kuivattaa rintaman eli hävittää kuuropilvet suureksi osaksi.


title: Kylmä rintama

text: Kun nopea kylmä rintama lähestyy, tuuli voimistuu vain jonkin verran ja kääntyy lähemmäs rintaman suuntaa. Tuuli on rintaman suunnan (havaitsijasta katsoen) ja rintaman liikesuunnan välissä. Rintaman ylityksen tapahtuessa tuuli käännähtää 20-90 astetta noin 15 minuutissa. Nimenomaan kesällä tuuli on tällöin voimakkaan puuskaista. Rintaman ylitettyä tuuli voimistuu ja jatkuu puuskaisena. Nopean kylmän rintaman leveys on ehkä noin 100 km. Ennen rintamaa ilmanpaine laskee hitaasti, 0-1 hPa tunnissa, ja rintaman jälkeen nousee huomattavan nopeasti 2-8 hPa/3h. Ilmanpaine laskee kuitenkin edelleen, jos rintamaa seuraa kylmän ilman sola (matalan sola). Kesällä lämpötila laskee nopeasti ukkosen mennessä yli, talvella lämpötilan muutos on vähäinen ja jopa nouseva. Monesti lämpötila laskee vasta rintaman mentyä hitaasti, ilman tuntuva viileneminen näkyy vasta seuraavana päivänä.


title: Kylmä rintama

text:
Hidas kylmä rintama pidempään jatkuvampaa sadetta kuurosateiden mentyä ohi. Hidas kylmä rintama muistuttaa väärin päin käännettyä lämmintä rintamaa. Ensin tulee pilvivalli, jossa on kuuropilviä ja sadepilviä, sitten verhopilviä ja lopuksi untuvapilviä. Monesti nämä peittyvät yhtenäiseen kumpukerrospilveen. Pilvivallia edeltää monesti hahtuvapilviä, ensin ohuita, sitten yhtenäinen tiheä. Etureunassa voi olla vallinharjapilviä. Kun rintama tulee kohdalle, taivaalle leviää yhtenäinen kumpukerrospilvi ja hahtuvapilvi. Hidas sateen heikkeneminen kestää tunnista muutamaan tuntiin.
Hitaaseen kylmään rintamaan liittyvät tuulet ovat yleensä heikkoja. Hidas kylmä rintama on yleensä kauempana matalapaineen keskustasta. Siihen liittyvät ilmanpaineen muutokset ovat monesti pienempiä ja tuulet heikompia kuin nopeassa kylmässä rintamassa. Tuuli kääntyy rintaman kulkiessa yli 90-180 astetta myötäpäivään 15-60 minuutissa. Rintamavyöhykkeen kohdalla on joskus lähes tyyntä. Hidasliikkeinen kylmä rintama tuo kesällä nopeasti kolean sateen. Talvella lämpötilan muutos on pienempi tai nouseva. Lämpötilan nousu johtuu siitä, että kylmä rintama saapuu sulan Atlantin yltä ja sekoittaa inversion, jolloin maanpinnalle tulee lämmintä ilmaa.


title: Kylmä rintama

text: Kesällä kylmää rintamaa edeltää monesti kumpupilviä, talvella kumpukerrospilviä. Talvella kylmä rintama sataa tasaisemmin ja heikommin, ja lähellä maanpintaa lämpötilan muutos on pieni,


title: Kylmä rintama

text: Kylmä rintama on kesällä viileän polaarisen ilman työntymistä lämpimään keskileveysasteiden ilmaan. Kylmän rintaman jako hitaaseen ja nopeaan on jonkin verran keinotekoista, koska muutos nopeasta hitaaseen on asteittainen. Kylmän rintaman nopeus 20-80 km/h. Se onko rintama tyypiltään nopea vai hidas, ei riipu nopeudesta. Nuorten matalapaineiden kylmät rintamat ovat yleensä hidasta tyyppiä. Lähellä matalapaineen keskusta rintama on tyypiltään nopeampi, näin varsinkin voimakkaassa, syvenevässä matalapaineessa.


title: Kylmä rintama

text: Kylmä rintama saattaa esiintyä hyvin erilaisena tilanteesta riippuen. Joskus siihen liittyy vain tavallista suurempaa pilveilyä. Jos kylmässä rintamassa on voimakkaita ylätuulia, sen aiheuttama kylmän ilman kiila jyrkkenee seinäksi, mikä heikentää kuuropilvien voimaa, koska seinä syö lämpimän, kostean ilman, jota sade vaatii.


title: Kylmä rintama

text: Joskus kylmä rintama näyttää nauhamaisten ylä- ja keskipilvien ryhmältä, joka liikkuu hitaasti havaintopaikan yli. Tähän ei liity sadetta.


title: Kylmä rintama

text: Kylmän rintaman jälkeinen sää on epävakaa, välillä aurinko paistaa ja on lähes pilvetöntä, välillä tulee sadekuuroja.


title: Kylmä rintama

text: Matalan sola tai yläsola muistuttaa monesti kylmää rintamaa. Kesällä muodostuu kylmän rintaman eteen usein kuuropilvinauha tai kuuronauha, joka on myös kylmän rintaman tapainen. Ensin tulee kuuropilvinauha, sitten kylmä rintama.


title: Lämmin rintama

text:
Lämmin rintama on kapeahko rajavyöhyke lämpimän ja kylmemmän ilmamassan välillä, joka liikkuu siten, että lämmin ilma valtaa alaa kylmemmältä.
Lämpimään rintamaan liittyy laaja, tuntikausia kestävä sade, jota voidaan sanoa maakuntasateeksi, koska sade peittää suuria alueita. Sade tulee nimbostratus-sadepilvestä. Lämmin rintama havaitaan jo noin kahtatoista tuntia ennen sateen alkamista, ja rintama on ainakin 700 - 1000 km leveä. Lämpimän rintaman kaltevuus on noin 1:100 rintaman kulkusuuntaan päin. Lämpimän rintaman takana lämpimällä vyöhykkeellä lämmin ilma nousee hitaasti ylös ja syntyy kerrospilviä.


title: Lämmin rintama

text: Ensin havaitaan vain ohuita yläpilviä yhtenäisenä reunana. Nämä paksunevat vähitellen verhopilvien kautta sadepilviksi ja alkavat sataa. Samaan aikaan ilmanpaine laskee 1-6 hehtopascalia (hPa) tunnissa ja tuuli voimistuu.


title: Lämmin rintama

text:
Ensimmäiset merkit lämpimästä rintamasta ovat cirruspilvien (valkoisten höyhentä muistuttavien untuvapilvien) ilmestyminen taivaanrantaan. Monesti ne muistuttavat suksea tai jalasta. Näitä pilviä näyttää seuraavan nopeasti yhtenäinen, harmaa pilvipeite. Toinen vaihtoehto on ensin hajanainen cirruspilvialue, sitten sekaan tulee muutamia hahtuvapilvilauttoja, jonka jälkeen yläpilvi yhtenäistyy hitaasti. Tällöin on cirrusta ja cirrostratusta, tasaista valkoista harmaata harsopilveä koko taivaan yllä.
Yläpilvet liikkuvat monesti nopeasti ja ovat rintaman tulosuuntaa vastaan nauhamaisia. Tämä liittyy rintaman suuntaiseen suihkuvirtaukseen, jonka ydin kulkee juuri ensimmäisten cirruspilvien yllä.


title: Lämmin rintama

text: Kun rintama liikkuu itään, yläpilvet liikkuvat myös itään mutta alapilvet luoteeseen tai pohjoiseen.


title: Lämmin rintama

text: Seuraavassa vaiheessa taivaan peittää valkeanharmaa cirrostratus-pilvipeite, jossa näkyy haloilmiöitä Auringon ja Kuun ympärillä.


title: Lämmin rintama

text:
Jos harsopilvessä näkyy ison mittakaavan kuituisuutta, se on poikittain pilvien tulosuuntaan nähden. Kuituisuus on merkki suihkuvirtauksesta, joka kulkee rintaman suuntaisesti.
Monesti kesällä harmaiden pilvien alapuolella on kumpupilviä.


title: Lämmin rintama

text: Viimeinen vaihe ennen sateen alkua on harmaa, tasainen verhopilvi, jonka läpi aurinko aluksi paistaa kuin maitolasin läpi. Verhopilvessä on joskus alapinnalla aaltomaisia rakenteita. Samaan aikaan havaitaan monesti hahtuvapilviä tummina verhopilven alla. Joskus lämpimän rintaman lähestyessä verhopilvien alla nähdään kumpupilviä, jotka näyttävät tummilta verhopilvien muodostamaa taustaa vasten. Kesällä tämä enteilee ukkosta. Syksyllä ja talvella lämpimän rintaman pilvet peittyvät monesti kumpukerrospilveen, vasta sadepilvet huomataan. Kumpukerrospilveä syntyy, koska alemmassa ilmakehässä on kylminä vuodenaikoina usein kosteaa.


title: Lämmin rintama

text:
Paksu verhopilvikin sataa, mutta sen sade ei välttämättä ulotu maahan asti. Ennen sadetta nähdään yleensä repaleisia mustia nopeasti liikkuvia pilviä harmaan pilvipeitteen seassa. Ne ovat sateesta haihtuneesta vedestä tiivistyneitä repalesumupilviä. Kun verhopilvi paksunee aurinko ei enää kuulla sen läpi ja se muuttuu sadepilveksi, alkaa sade.
Lämpimän rintaman sade alkaa pikkuhiljaa, monesti ulkona kulkija huomaa pienten pisaroiden ripsivän kasvoille. Aluksi heikko sade kiihtyy noin puolessa tunnissa kunnon sateeksi, joka jatkuu tuntikausia, jopa 18 tuntia. Sataa laajalla, maakuntien kokoisella alueella. Sadealueen leveys on noin puolet kaikkien rintaman pilvien leveydestä, eli esimerkiksi 350-550 km. Lämmin rintama on monesti sumuinen ja sadepilven alla viilettää nopeasti repalemaisia pilviä, fractostratuksia, joita ja myös kumpukerrospilviä tiivistyy sateesta haihtuneesta kosteudesta.


title: Lämmin rintama

text: Ukkonen liittyy monesti lämpimäänkin rintamaan kesällä, mikäli lämpimässä rintamassa tapahtuva nousuliike on riittävän voimakasta. Jos rintama lähestyy idän ja etelän väliltä, kesällä, siinä on tyypillisesti paikallisia tai yhtenäisempiäkin ukkoskuuroja.


title: Lämmin rintama

text:
Rintaman jälkeen nähdään ehkä poistuva jyrkkä pilviseinä muiden pilvien raosta. Se muistuttaa nopean kylmän rintaman etureunaa, kuuropilvirintamaa. Monesti alempana olevat pilvet, esimerkiksi repalekumpupilvet tai kumpupilvet peittävät sen kokonaan tai osittain. Joskus taivas selkenee vasta repalekumpupilvipeitteen hiljalleen harvetessa. Sää muuttuu monesti kesällä hyvin lämpimäksi. Kesällä myös sää selkenee yleensä nopeasti, talvella taivaalle jää kumpukerrospilvilautta tai usein myös sumu.
Välittömästi lämpimän rintaman jälkeen ei tule huonoa säätä, paitsi siinä tapauksessa, että ilmaan jäänyt kosteus kehittyy kesällä kuuro- tai ukkospilviksi. Lämmin rintama enteilee monesti kylmän rintaman tuloa. Kesällä lämmin ilmamassa on helteinen ja hiostavan kuuma, ja siinä voi joskus syntyä paikallisia ns. lämpöukkosia. Kylmää rintamaa ennen voi saapua kesällä esimerkiksi kuuronauha.


title: Lämmin rintama

text: Matalapaineen lämmin rintama on yleensä polaarisen ilman ja keskileveysasteiden ilman raja. Lämmin keskileveysasteiden ilma ajaa takaa viileää tai kylmää polaarista ilmaa.


title: Lämmin rintama

text: Lähellä matalapaineen keskustaa ovat sateet ja tuulet kovia sekä pitkäkestoisia. Isobaarit ovat tiheässä. Kauemmaksi keskustasta mennessä sateet ja tuulet heikkenevät sekä sääkartan isobaarit harvenevat. Sade- ja pilvialueet kapenevat ja heikkenevät sekä rintamat loivenevat.


title: Lämmin rintama

text: Hieman kauempana matalapaineesta lämmin rintama ei välttämättä sada, on vain verhopilviä ja hahtuvapilviä. Sadetta tulee verhopilvestä vain paikoin ajoittaista heikkoa.


title: Lämmin rintama

text: Vielä etäämpänä korkeapaineen alueella nähdään pelkkä Cirrostratus-lautta, ja maanpinnalla oleva rintamakin on epämääräinen, hidas lämpötilan vaihdos. Rintama on etäällä kalteva ja korkeapaineen laskeva liike vallitsee. Rintama on hyvin leveä ja vaikea määrittää yksikäsitteisesti.


title: Lämmin rintama

text: Lämpimän rintaman pilvien leveys on 300-600, jopa 1500 km. Untuva - ja harsopilvien koostama muuri havaitaan noin 500-1500 kilometriä ennen rintaman saapumista. Kun lämmin rintama riippuu tyypillisesti 20-60 km/h, niin koko pilvikentän ylitys vie 8-30 tuntia.


title: Lämmin rintama

text: Rintaman paikka maanpinnalla määritetään tuulen kääntymisestä, mikä on nopea tapahtuma. Toinen selvä merkki on ns. sola missä ilmanpaine on rintaman kohdalla alhaisin. Vasta toissijaisesti lämmin rintama on pilvien, sateen tai lämpötilan muuttumisen kohta. Kesällä lämpötila laskee hieman lämpimän rintaman edellä, koska pilvet peittävät auringon, ja lämpötila saattaa nousta vasta rintaman mentyä yli jopa 15-20 astetta.


title: Lämmin rintama

text: Talvella lämpötila alkaa nousta jo ennen rintaman ylitystä, kun silloin pilvet estävät kylmän maan jäähtymistä ulossäteilyn kautta ja voimistuva tuuli heikentää tai hävittää inversion kokonaan.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory on yhdysvaltalaisen progressiivista metallia esittävän Dream Theaterin viides studioalbumi. Se julkaistiin Elektra Entertainmentin kautta vuonna 1999.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: "Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory" on konseptialbumi, joka käsittelee muun muassa jälleensyntymistä, rakkautta, murhaa ja uskottomuutta. Kuten albumin nimestä voi päätellä, se on jatkoa Dream Theaterin toiselta albumilta "Images and Words" löytyvälle kappaleelle "Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeper". Nimetessään alkuperäistä kappaletta yhtye ei kuitenkaan ollut suunnitellut jatko-osan tekemistä; nimi oli tarkoitettu vitsiksi. Vasta fanien toistuvien pyyntöjen jälkeen yhtye päätti alkaa työstää toista osaa. Sen oli alun perin tarkoitus olla mukana "Falling into Infinity" -albumilla yhtenä 20-minuuttisena kappaleena, mutta levy-yhtiön oltua haluton julkaisemaan tuplalevyä se jouduttiin karsimaan muun materiaalin ohella. "Touring into Infinity" -kiertueen jälkeen yhtye päätti laajentaa aiemmin hyllytetyn kappaleen kokonaiseksi albumiksi. Albumi loppuu samaan ääneen, millä seuraava levy Six Degrees of Inner Turbulence alkaa.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Albumin julkaisua seuranneella "Metropolis 2000" -kiertueella Dream Theater esitti albumin livenä kokonaisuudessaan. Kiertueen Pohjois-Amerikan osuuden viimeinen konsertti New Yorkissa kuvattiin ja äänitettiin myöhemmin ilmestynyttä "" -DVD:tä varten. Levyllä on myös koko konsertin kestävä kommenttiraita, jolla yhtyeen jäsenet keskustelevat muun muassa albumin tarinasta.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Tarina alkaa, kun päähenkilö Nicholas rauhoittuu hypnoterapeutin ääneen ja vaipuu hypnoottiseen tilaan. Hän tapaa hypnoosissa naisen nimeltä Victoria, johon hän kokee suurta yhtyeyttä. Victoria ("Metropolis") pyytää Nicholaksen apua ja mainitsee erään asian riipaisevan häntä. Terapian jälkeen Nicholas tietää, kuka Victoria on, mutta ei tiedä, miksi hän pyytää apua. Nicholas menee vanhan miehen juttusille ja kyseinen mies kertoo tarinan naisen murhasta. Nicholas saa selville, että Victoria onkin murhattu vuonna 1928. Hän kokee velvollisuudekseen selvittää Victorian murhan, josta muodostuu hänelle pakkomielle.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Nicholas menee uudelleen hypnoterapiaan ja saa lisätietoa murhatapahtumasta. Hän lukee hypnoottisessa tilassa lehtiartikkelia, jossa silminnäkijä Edward Baynes ("The Miracle") kertoo kuulleensa kammottavan äänen ja nähneensä kuolleen naisen sekä hänen edessään ampujan. Ampuja tekee itsemurhan ja kaatuu naisen ruumiin päälle. Artikkelissa mainitaan kolmiodraama, joka viittaa murhaajan ja uhrin väliseen rakkaussuhteeseen. Artikkelissa mainitaan myös, että Julian Baynes -niminen ("The Sleeper") henkilö on juuri eronnut Victoriasta Julianin rappiollisten elämäntapojen takia.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Nickille selviää myöhemmin, että artikkelin tarina on täyttä totta eikä malta odottaa seuraavaa terapiatuntia. Nick saa selville, että Edwardilla ja Victorialla on ollut suhde.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Nick on viimeistä kertaa hypnoosissa ja ymmärtää nyt, että sielu voi siirtyä ihmisestä toiseen. Hän uskoo nyt, että Edward on murhassa jotenkin avainasemassa. Nick tajuaa, että fyysinen kuolema ei ole kaiken loppu, josta hypnoterapeutti muistuttaa Nickiä. Nickille selviää myös, että Julian ja Victoria sopivat salaisen tapaamisen ja Victoria korostaa, että Edwardin saadessa selville hän tappaisi Julianin.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Julian ja Victoria tapaavat toisensa, mutta Edward on myös paikalla ja tappelee Julianin kanssa. Hän ampuu Julianin. Victoria kiljuu ja sulkee silmänsä šokista. Edward kehottaa Victoriaa avaamaan silmänsä ja ampuu Victorian. Edward pudottaa kirjeen Victorian ruumiin päälle, huutaa apua ja esittää olevansa silminnäkijä.


title: Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

text: Nicholas on nyt ratkaissut murhamysteerin ja poistuu terapiahuoneesta autolleen, ajaa autollaan ja tuntee suurta helpotusta. Hän menee kotiin ja rauhoittuu. Hän kuulee parkkeeraavan auton äänen. Hypnoterapeutti saapuu Nickin ovesta ja kehottaa häntä avaamaan silmänsä. Tämän jälkeen albumilla voi kuulla fonografin keskeytyksen äänen. Kuulemme Nickin karjaisun ja tämän jälkeen staattisen äänen. Hypnoterapeutti, Edwardin jälleensyntymä, on tappanut Nicholaksen.


title: Okluusiorintama

text: Okluusiorintama (< lat. occludere "sulkeutua") syntyy, kun matalapaineen vanhetessa kylmä rintama ajaa kiinni lämpimään rintamaan. Tämä nostaa lämpimän ilman ylös. Okluusiorintamassa on monesti enemmän joko kylmän tai lämpimän rintaman piirteitä. Okluusiorintaman sadealueen leveys, sade- ja tuuliolot sekä tuulen ja ilmanpaineen muutokset riippuvat matalapaineen voimasta ja okluusion iästä. Matalapaine syvenee yleensä niin pitkään kuin okluusio jatkuu. Satelliittikuvassa okludoitunut matalapaine näkyy koukkumaisena tai spiraalimaisena pilvenpyörteenä. Hyvin vanha okluusio voi olla yöllä näkymätön mutta saattaa synnyttää päivällä sadekuuroja.