title: Kyllikki Saaren murha

text: Assmannin vaimo on kertonut miehensä liikkuneen Isojoen ja Kauhajoen suunnalla murhailtana tarkoituksenaan suunnitella kirkkojen maalausurakoita. Assmann myös omisti murhan aikoihin vaaleanruskean henkilöauton, jollaisen useat silminnäkijät olivat nähneet kiirehtivän murhapaikan suunnalta poispäin. Assmannin vaimo on kertonut, että hänen mieheltään puuttui automatkalta palattuaan toisen jalan sukka ja hänen kenkänsä olivat märät. Myös autossa oli näkyvissä pieniä kolhuja. Muutaman päivän kuluttua Assmann ja hänen autonkuljettajansa lähtivät uudelleen automatkalle, mutta tällä kertaa heillä oli lapio mukanaan. Assmannin oman kertoman mukaan hän osallistui vaimonsa kanssa Kyllikin hautajaisiin.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Kertomuksia epäillään, koska virallisten tietojen mukaan Assmann olisi ollut Saksassa teon aikoihin. Supon arkiston mukaan Hans Assmann saapui ensimmäisen kerran Suomeen Helsingin olympialaisten aikaan kesällä 1952, mutta palasi vielä Saksaan ja muutti pysyvästi Suomeen vasta heinäkuussa 1953. Assmann kuoli Ruotsissa 1998.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Anneli Karhusaaren 2009 julkaisemassa kirjassa "Kyllikin surma (Reino Ojanperän muistelmien pohjalta)" esitetyn Reino Ojanperän käsityksen mukaan Saareen olisi törmännyt mustalla henkilöautolla liikkunut kolmihenkinen seurue, johon kuului myös muusikko. Teorian mukaan kuljettaja olisi ajanut kolarin humalassa, ja siksi onnettomuus olisi salattu. Metsään viedyn uhrin alkaessa virota hänet oli surmattu lapiolla, mikä selittäisi poskiluun murtuman. Myöhemmin tekijät olivat tunnontuskissaan käyneet merkkaamassa haudan, ja pudottaneet paikalle sieltä löytyneet nuottivihon palasen ja pääsylipun, joista löytyy maininta tutkimusten yhteydessä. Ojanperän tiedot ovat peräisin Oulun läheltä Vaalasta, jossa seurue oli ollut töissä. Ojanperän mukaan auto maalattiin matkan jälkeen valkoiseksi, ja useat olivat kuulleet matkalla olleiden puhuvan tapahtumasta. Ojanperä oli tuolloin 16-vuotias ja työskenteli varastomiehenä Vaalan työmaalla.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Ojanperä ei kerro miesten oikeita nimiä. Kirjan mukaan kaikki kolme törmäysautossa ollutta miestä kärsivät voimakkaista tunnontuskista Kyllikin kuoleman jälkeen. Ensimmäinen miehistä hukuttautui Oulujokeen vuonna 1955 surmattuaan sitä ennen vaimonsa. Toinen miehistä päätti päivänsä kolme vuotta myöhemmin ampumalla itsensä. Kolmikon viimeinen kuoli lääkkeiden yliannostukseen kotonaan Kemijärvellä vuonna 1960. Kirjassa on lainauksia tapahtumista kertovista kirjeistä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Anneli Karhusaaren mukaan teoria polkupyörän kätköpaikan vaatimasta paikallistuntemuksesta kumottiin jälkeenpäin ja todettiin, että pyörän oli voinut piilottaa aivan kuka tahansa ulkopuolinen henkilö. Hänen mukaansa mielisairaasta työmiehestä tehtiin epäilty, koska kolarin ajanutta autoa ei löydetty ja monet paikkakuntalaiset olivat kiihtyneitä miehen pidätettynä olosta, koska he eivät toisin kuin poliisi uskoneet hänen syyllisyyteensä.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Karhusaari on tutkinut aikalaislehtiä ja mainitsee niissä olleen uutisen alueella liikkuneesta mustasta autosta, joka oli hänen mukaansa kolariauto. Toisen lähteen mukaan elokuussa 1953 saatiin pitävät todisteet siitä, että vaikka kaksi henkilöautoa (sininen Ford Custom ja tumma Ford Taunus) ajoi Päntäneen tietä Kauhajoelta Isojoelle, molempien autojen kuljettajat tavoitettiin, ja autoilla liikkuneet voitiin todeta syyttömiksi.


title: Kotkan Energia

text: Kotkan Energia Oy on Kotkan kaupungin kokonaan omistama energiayhtiö. Liiketoiminta jakautuu energian tuotantoon ja kaukolämpöpalveluihin. Päätuotteita ovat kaukolämpö, sähkö ja teollisuushöyry. Lisäksi yhtiö myy maakaasua teollisuudelle.


title: Jämjö

text: Jämjö on taajama ja entinen kunta, joka sijaitsee Blekingen läänissä Ruotsin etelärannikolla. Jämjön taajama sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Karlskronasta itään E20-tien varrella. Jämjön taajama ja entisen Jämjön kunnan alue kuuluvat nykyään Karlskronan kuntaan. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 2 578 asukasta.


title: Jämjö

text: Alkuperäistä Jämjön kuntaa laajennettiin yhdistämällä siihen Kristianopel ja Torhamn vuonna 1952. Ramdala ja Sturkö liitettiin Jämjöhön vuonna 1963. Karlskronan kuntaan näin syntynyt laajempi Jämjö liitettiin vuonna 1974.


title: Tulkki (elokuva)

text: Tulkki () on Sydney Pollackin ohjaama vuonna 2005 valmistunut jännityselokuva. Pääosissa ovat Nicole Kidman ja Sean Penn. Elokuva oli menestys Yhdysvalloissa, mutta ei saanut suurta katsojamäärää kansainvälisesti.


title: Tulkki (elokuva)

text: Nicole Kidman esittää YK:n tulkkia, joka kuulee vahingossa keskustelun salamurhasta ja joutuu pakenemaan murhaajia.


title: Hannu Kamppuri

text: Hannu Kamppuri (s. 1. heinäkuuta 1957 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti.


title: Hannu Kamppuri

text: Kamppuri oli Suomen parhaita maalivahteja 1980-luvulla, mistä kertoo neljä valintaa SM-liigan parhaaksi maalivahdiksi. Kamppuri pelasi Suomessa kuudessa eri joukkueessa pääsarjaa: HJK:ssa, Jokereissa, Tapparassa, Saimaan Pallossa, Kärpissä ja KooKoossa. Hänen uransa alkoi HJK:ssa vuonna 1973. Seuraavat viisi kautta Kamppuri pelasi Jokereissa. Viimeisen Jokerit-kauden jälkeen hän siirtyi pelaamaan Edmonton Oilersiin WHA-liigaan. Seuraavana kautena Kamppuri torjui kiekkoja niin ikään Pohjois-Amerikassa, tosin farmisarjoissa.


title: Hannu Kamppuri

text: Ensimmäisen Pohjois-Amerikan kiertueensa jälkeen Kamppuri palasi Suomeen 1980, Tampereen Tapparan joukkueeseen. Hän torjui neljä kautta Tapparassa ja johdatti joukkueen kahteen mestaruuteen. Tapparasta Kamppuri palasi taalakaukaloihin, NHL:n New Jersey Devils -joukkueeseen, jossa hän pelasi 13 ottelua ja lisäksi muutamia AHL- ja IHL-farmisarjoissa. Vuonna 1985 Kamppuri siirtyi SaiPaan, josta seuraavana vuonna Kärppiin. Uransa Kamppuri lopetti KooKoossa 1990. Yhteensä hän pelasi SM-sarjassa ja -liigan runkosarjassa 504 ottelua, joista kentällä 463, ja pudotuspeleissä 45 ottelua ja kaikki kentällä.


title: Hannu Kamppuri

text: Kamppuri torjui maajoukkueessa 106 ottelussa. Hän edusti Suomea viisissä MM-kisoissa.


title: Hannu Kamppuri

text: Kamppuri toimii vakuutus- ja rahoitusalalla, Finlandia Group -nimisessä yhtiössä.


title: Barsebäckin ydinvoimalaitos

text: Barsebäckin ydinvoimala on Etelä-Ruotsissa Juutinrauman rannalla Kävlingen kunnan Barsebäckissä vähän Malmön pohjoispuolella sijaitseva käytöstä poistettu ydinvoimala.


title: Barsebäckin ydinvoimalaitos

text: Voimalassa on kaksi reaktoria, kokonaisteholtaan noin 1200 MW. Ne käynnistettiin alun perin vuosina 1975 ja 1977. Ydinvoimalayhtiön omistavat Sydkraft ja Vattenfall.


title: Barsebäckin ydinvoimalaitos

text: Vastarannan tanskalaiset arvostelivat ydinvoimalaa voimakkaasti, koska se sijaitsi tiheästi asuttujen alueiden ja erityisesti myös Kööpenhaminan läheisyydessä. Lopulta Ruotsissa päädyttiin ydinvoimalan sulkemiseen. Barsebäck-1 suljettiin 30. marraskuuta 1999 ja Barsebäck-2 31. toukokuuta 2005.


title: Barsebäckin ydinvoimalaitos

text: Voimalan purkaminen on suunniteltu aloitettavaksi vuonna 2020 ja se kestänee seitsemän vuotta.


title: Barsebäckin ydinvoimalaitos

text: Ydinvoimasta luopuminen on aiheuttanut Ruotsissa kiinnotuksen sähköntuonnin lisäämiseen muun muassa Suomesta Pohjanlahden yli vedettävän siirtokaapelin avulla. Tämän mahdollistamiseksi Ruotsissa kannatettiin myös Kotkan merikaapelin rakentamista sähkön tuomiseksi edelleen Venäjältä. Tämä hanke on myöhemmin hylätty. Sähkönsaannin turvaaminen on polttava kysymys myös siksi, että Ruotsin muissa ydinvoimaloissa Ringhalsissa, Forsmarkissa ja Oskarshamnissa on ollut huomattavia ongelmia kesästä 2006 lähtien.


title: Buganda

text: Buganda on 52 paikallisen klaanin kuningaskunta nykyisessä Ugandassa. Bugandan kuninkaat nimittävät itseään kabakaksi. 1700-luvulta 1900-luvulle asti kuningaskunta hallitsi koko Afrikan keskiosaa. Nykyään se on itsehallinnollinen osa Ugandaa, joka on saanut nimensä Bugandasta.


title: Buganda

text: Buganda sijaitsee Victoriajärven ja Kafu-joen välissä keskellä Afrikkaa, ja päiväntasaaja kulkee sen läpi. Siellä on myös yksi Niilin lähteistä. Sekä Ugandan vanha pääkaupunki Entebbe että uusi pääkaupunki Kampala ovat Bugandassa. Alueen kieli on nimeltään luganda. Kasubissa on yksi Bugandan muinaisten kuninkaiden hautapaikoista, ja se on julistettu Unescon maailmanperintölistalle.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Ilmatorjuntaohjus ( tai "surface-to-air missile", SAM) on sotilaskäytössä oleva ohjus, joka on tarkoitettu ilmassa liikkuvien alusten (lentokoneiden, helikoptereiden) tuhoamiseen ja torjuntaan.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Ilmatorjuntaohjuksia voidaan laukaista laivoista, lentokoneista ja maalla kulkevista ajoneuvoista. Ilmatorjuntaohjuksia voidaan torjua ohjustentorjuntaohjuksilla ja konetykkijärjestelmillä (esimerkiksi Phalanx CIWS) sekä erilaisilla harhamaalijärjestelmillä (esimerkiksi MASS).Ensimmäiset ilmatorjuntaohjukset suunniteltiin ja tehtiin natsi-Saksassa. Historian ensimmäinen ilmatorjuntaohjus oli saksalainen Wasserfall, jota testattiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 1943. Ensimmäinen ilmasta ilmaan laukaistava ohjus (ilmataisteluohjus) oli myös saksalainen, RK344. Toisen maailmansodan jälkeen ilmatorjuntaohjuksia alkoivat valmistaa Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Yhdysvallat. Myöhemmin, 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla ilmatorjuntaohjukset alkoivat syrjäyttää ilmatorjuntatykistöä entistä enemmän. Nykyään ilmatorjuntaohjuksia on lähes jokaisen maan puolustusvoimissa.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Erittäin lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjukset ovat useimmiten olkapäältä laukaistavia noin 1–2 m pitkiä ohjuksia, joiden kantama on useimmiten pystysuunnassa 2–4 km ja vaakasuunnassa 4–6 km. Erittäin lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjuksia ovat muun muassa ranskalainen Matra Mistral, venäläinen 9K38 Igla ja yhdysvaltalainen FIM-92 Stinger.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjukset ovat lavetilta laukaistavia useimmiten 2–3 m pitkiä ohjuksia. Niiden kantama on usein pystysuunnassa 5–8 km ja vaakasuunnassa 7–12 km. Lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjuksissa on usein pidempi vaakaulottuvuus kuin pystyulottuvuus. Hyvä esimerkki lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjuksesta on ranskalainen Crotale NG.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Keskipitkän kantaman ilmatorjuntaohjukset ovat lentokoneesta tai lavetilta laukaistavia 2–5 m pitkiä ohjuksia. Niiden kantama on pystysuunnassa 7–15 km ja vaakasuunnassa 10–30 km. Esimerkkejä keskipitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksista on mereltä laukaistava länsieurooppalainen MBDA Aster 15, sekä mereltä että maalta laukaistava Umkhonto ja lentokoneesta laukaistava AIM-9 Sidewinder.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Pitkän kantaman ilmatorjuntaohjusten kantama on vaakatasossa vähintään 40 km ja pystysuunnassa 20 km. Lentokoneista laukaistavat ilmasta-ilmaan ohjukset eivät tarvitse suurta pystyulottuvuutta.


title: Ilmatorjuntaohjus

text: Esimerkkejä pitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksista ovat yhdysvaltalaiset MIM-104 Patriot, laivaston RIM-66 Standard ja venäläiset S-300 ja S-400 Triumf, laivasta laukaistava länsieurooppalainen MBDA Aster 30 ja ilmasta laukaistavat yhdysvaltalaiset AIM-54 Phoenix-, AIM-7 Sparrow- ja AIM-152 AAAM- ohjukset.


title: Matti Forss

text: Matti Forss (s. 17. toukokuuta 1957 Rauma) on entinen suomalainen jääkiekkohyökkääjä.


title: Matti Forss

text: Forss edusti urallaan Lukkoa ja HIFK:ta, jossa voitti kaksi Suomen mestaruutta. Kaudet 1973–1977 ja 1983–1994 Forss pelasi Lukossa ja välissä kuusi vuotta HIFK:ssä. Paluukausi Lukkoon meni I divisioonassa. Hän pelasi kaiken kaikkiaan 19 kautta pääsarjassa, joissa kertyi runkosarjapelejä yhteensä 709 ja tehot 202+307. Pudotuspeleissä Forssille tuli 48 ottelua saldolla 14+21. Ura päättyi polvivaivoihin. Forssilla on hallussaan SM-liigan yhden ottelun syöttöpiste-ennätys. Hän keräsi tammikuussa 1982 ottelussa Kärppiä vastaan seitsemän syöttöpistettä.


title: Matti Forss

text: Pitkästä urastaan huolimatta Forss esiintyi vain muutaman kerran Suomen maajoukkueessa. Hän pelasi yhteensä 12 maaottelua pistein 0+4. Hän edusti Suomea yksissä MM-kisoissa. Forss ei lähtenyt edustamaan Suomen maajoukkuetta ulkomaille henkilökohtaisista syistä vaikka useasti pyydettiin.


title: Claudia Schiffer

text: Claudia Schiffer (s. 25. elokuuta 1970 Rheinberg, Länsi-Saksa) on saksalainen malli ja näyttelijä.


title: Claudia Schiffer

text: Schiffer aloitti mallintyöt vuonna 1987, kun hänet oli huomattu düsseldorfilaisessa yökerhossa. Samana vuonna hän esiintyi myös "Elle"-lehdessä, ja jo hetken kuluttua hän toimi Chanelin kasvona. Chanelin lisäksi Schiffer on toiminut lähes kaikkien tärkeimpien ja suurimpien muotitalojen (esim. Yves Saint Laurent, Ralph Lauren) kasvona useaan otteeseen. Hänen varsinaista kulta-aikaansa oli 1990-luku, mistä alkaen hän on poseerannut yli 500:n muoti- ja aikakauslehden kannessa, muun muassa TIME:n, ja oli hän oli ensimmäinen malli joka pääsi Rolling Stonen "10 Most Beautiful Woman" -listalle. 2010-luvulla Schiffer on ollut mm. L'Oréalin mainoskasvona.


title: Claudia Schiffer

text: Schiffer on tehnyt myös uraa näyttelijänä. Hän on esiintynyt muutamassa elokuvassa sekä vieraillut televisiosarjoissa kuten "Dharma & Greg" ja "Sukuvika".


title: Claudia Schiffer

text: Schiffer on naimisissa brittiläisen elokuvaohjaajan ja -tuottajan Matthew Vaughnin kanssa. Heillä on kolme lasta: Caspar Matthew De Vere Drummond (s. 30. tammikuuta 2003), Clementine De Vere Drummond (s. 11. marraskuuta 2004) ja Cosima Violet De Vere Drummond (s. 14. toukokuuta 2010). Lapset ovat saaneet sukunimensä Vaughnin biologisen isän, George De Vere Drummondin, mukaan.


title: Support Lesbiens

text: Support Lesbiens on tšekkiläinen yhtye. Yhtyettä on kuvattu osaksi New Age -genreä, vaikka sen musiikki sisältääkin monia rock-piirteitä.


title: Vimpelin sotakoulu

text: Vimpelin koulu tai Vimpelin kurssi oli suojeluskuntien Vimpelissä 26. joulukuuta 1917 – 14. tammikuuta 1918 järjestämä kaksiviikkoinen pikakurssi, jossa koulutettiin ryhmän- ja joukkueenjohtajia suojeluskunnille. Kurssin tarkoituksena oli aluksi hankkia ylioppilaille tehokasta sotilaskoulutusta joululoman ajaksi. Vimpelin koulua pidetään suomalaisen reserviupseerikoulutuksen alkuna.


title: Vimpelin sotakoulu

text: Varsinainen säännöllinen reserviupseerikoulutus Suomessa aloitettiin Reserviupseerikoulussa Haminan kadettikoulun rakennuksessa Haminassa 1920. Reserviupseerikoulun lipussa on kirjaimet "VK", jotka tarkoittavat Vimpelin koulua. Myöhemmin Vimpelin koulusta on alettu käyttää myös nimeä Vimpelin kurssi. Vimpelin sotakoulun oppilasmäärä oli kaikkiaan noin 200, ja vaikka koulutusaika oli lyhyt, sillä annettiin kuitenkin jonkinlainen pohja käytännössä tapatuvalle lisäopiskelulle. Tästä "Suomen ensimmäisen upseerikurssin" oppilasjoukosta sata oli sisällissodan sitten alettua vaativissa johtotehtävissä aina pataljoonan komentajasta joukkueenjohtajiin.


title: Vimpelin sotakoulu

text:
Ajatus sotilaskoulutuksen antamisesta suojeluskuntajohtajille tuli työjaoston jäsenten Sven Donnerin ja Thure Svedlinin suojeluskomppanioiden esikunnan kokouksessa. Asia eteni sotilaskomitean myöntämien varojen, joskin niukkojen sellaisten johdattamana, kun vielä joulukuun alussa 1917 Matti Laurila toi tiedon Pohjanmaalta Helsinkiin, että sopivat tilat koululle olivat löytyneet. Vuoden lopussa tehtiin päätös sotakoulun perustamisesta.
28. joulukuuta 1917 – 14. tammikuuta 1918 oli Saksassa olleiden jääkäreiden Suomen kokous ja ensimmäinen katselmus. Suomen valkoinen armeija perustettiin tässä tilaisuudessa.


title: Vimpelin sotakoulu

text: Kurssin johtajana toimi koulun päällikkö kenraali Paul von Gerich. Hänen esikuntarakennuksenaan oli kauppias Lakasen talo.


title: Vimpelin sotakoulu

text:
Koulu oli jaettu kahteen komppaniaan:
Pokelan komppania oli majoitettu Pokelan Kivipellon ja Rintaniemen taloihin, joista jälkimmäinen toimi komppanian ruokailupaikkana.
Opettajina olivat etukomennuskunnissa Suomeen palanneet jääkärit. Kurssi oli alun perin tarkoitettu vain Helsingin ylioppilassuojeluskunnan jäsenille, mutta sille kelpuutettiin muitankin.


title: Vimpelin sotakoulu

text: Vimpelin sotakoulun historia jäi kahteen kurssiin, koska sotilaskomitea katsoi ettei kursseja voitu enää järjestää Vimpelissä, vaan toiminta siirrettiin Vöyrin kirkonkylälle Vöyrin sotakouluun.


title: Anoksia

text: Anoksia eli happikato on tila, jossa happea on niin vähän, että korkeammat elämänmuodot eivät pärjää. Tätä aiheuttaa esimerkiksi Itämeressä enimmäkseen vesien rehevöityminen. Rehevöitymisen johdosta myös hajottajat lisääntyvät vesistöissä, jonka johdosta ne myös käyttävät suuren osan veden happimäärästä. Happea ei jää tarpeeksi muun muassa kaloille. Rehevöityminen aiheuttaa myös veden sakeutumista, joka haittaa kalojen näkökenttää.


title: Anoksia

text: Happikadossa voi elää tiettyjä anaerobisia bakteereita. Happikatoa esiintyy tyypillisesti vesistöissä: merten pohjasyvänteissä ja joskus liki pohjaansa myöten jäätyvissä lammissa.


title: Anoksia

text: Happikadossa veteen liuennutta happea on periaatteessa 0 %. Happikadosta puhutaan myös hypoksiatilanteissa, joissa happea on liian vähän. Useimmat kalat eivät voi elää, jos happea on 30 % kyllästystilasta tai vähemmän. "Terveessä" vesiekosysteemissä happea on 80 % sen enimmäismäärästä tai enemmän.


title: Anoksia

text: Itämeren pohjaan syntyy happikato, kun vesi on voimakaasti kerrostunutta. Sedimentin pinnassa olevat hajottajat käyttävät kaiken hapen pohjanläheisestä vedestä, ja kerrostuneisuuden takia tilalle ei virtaa hapekkaampaa vettä muualta.


title: Anoksia

text: Merissä olevien hapettomien vyöhykkeiden määrä on lisääntynyt. Niissä ei ole happea, eikä siksi myöskään juuri elämää. Rannikoilla tällaisten alueiden määrä on yli kymmenkertaistunut ja avomerellä nelinkertaistunut 1950-luvulta 2010-luvulle. Asiaa on tutkinut Yhdistyneiden kansakuntien GO2NE-asiantuntijaryhmä. Sen tutkimus on ensimmäinen kattava arvio merten happikadon syistä, seurauksista ja ratkaisuista. GO2NE:n mukaan happi vähenee meristä edelleen, ellei maapallon lämpenemistä ja rannikkojen ravinnekuormaa saada kuriin.


title: Anoksia

text: Happea menettävä merialue tyrehdyttää eläinten kasvua, heikentää lisääntymiskykyä ja lisää alttiutta sairauksille. Kuolleita vyöhykkeitä alueista tulee, kun happitaso laskee niin alas, että eläimet alkavat tukehtua hengiltä.


title: Anoksia

text: Kuollut vyöhyke vaikuttaa myös lähiympäristöönsä. Kun kalat joutuvat välttelemään jotakin aluetta, niiden elintila vähenee, ja ne tulevat aiempaa alttiimmiksi pedoille.


title: Anoksia

text: Ainoastaan kalat ja muut eläimet eivät kärsi tilanteesta, vaan kerrannaisvaikutukset voivat olla mittavia muun muassa rantojen vetovoimaan perustuvalle matkailulle.


title: Anoksia

text: Osalle kalastusta harjoittaville happikato saattaa olla hetkellinen etu, sillä saaliit saadaan sen johdosta pyydystettyä aiempaa pienemmiltä alueilta. Tämä kuitenkin johtaa ylikalastukseen ja siten taloudellisiin tappioihin myös kalastajille.


title: Anoksia

text: Hapettomien merialueiden yleistyminen on yksi ihmisen toiminnan vakavimmista vaikutuksista. Suurin syy avomerellä on ihmisen aiheuttama ilmastonmuutos, joka lämmittää pintavesiä ja estää hapen pääsyä syviin vesiin. Tilannetta pahentaa se, että veden lämmetessä eläinten hapen tarve kasvaa.


title: Anoksia

text: Rannikoilla ihmisten vaikutus happikatoon on vielä suorempi kuin avomerellä: mereen valuvat ravinteet ruokkivat leviä, joiden mätänevät kukinnot hävittävät happea.


title: Anoksia

text: Jotta elämälle epäsuotuisa tilanne saadaan pysäytetyksi, ihmisen täytyy muuttaa toimintaansa. Eräitä keinoja happikadon ehkäisemiseksi on asettaa ja noudattaa kalastuskieltoja alueilla, joilla kalat pakenevat kuolleilta vyöhykkeiltä. Lisäksi voitaisiin siirtyä pyydystämään lajeja, joille happikato on pienempi uhka kuin joillekin nykyisille saalislajeille.


title: Anoksia

text: Tutkijat ovat kehoittaneet myös hapen määrän seurannan tehostamista kaikkialla maapallon merissä ja etenkin kehitysmaiden vesialueilla. Vaikka tutkijoilla on melko hyvä käsitys siitä, miten paljon happea meristä on katoamassa, he eivät tiedä tarkalleen, missä vähähappiset vyöhykkeet sijaitsevat. Niiden paikallistaminen on tärkeää, jotta niihin voidaan kohdistaa kaikista tehokkaimmat ratkaisut.


title: Anoksia

text: Yhdysvaltain itärannikolla sijaitsevan Chesapeake Bayn hapeton alue on miltei kadonnut, kun ihmisen toimia alueella rajoitettiin: jätevesien puhdistusta tehostettiin, maanviljelyn tapoja muutettiin ja ilmansaasteisiin puututtiin lainsäädännöllä.


title: Louis (Evreux)

text: Louis de France (1276 – 19. toukokuuta 1319 Longport-sur-Orge) oli ranskalainen Kapetingien dynastiaan kuulunut ruhtinas sekä Evreux’n, Etampes’in ja Beaumont-le-Roger’n kreivi. Hän oli Ranskan kuningas Filip III Rohkean ja Brabantin Marien (1254-1321) poika.


title: Louis (Evreux)

text: Hän oli kuningas Filip IV Kauniin nuorempi veli, jä myös häneltä hän sai läänityksekseen Exreux’n kreivikunnan vuosin 1298 ja 1309 välisenä aikana (riippuu lähteestä mihin vedotaan).


title: Louis (Evreux)

text: Päinvastoin kuin lukuisat aikalaisensa, Louis oli vakaasti rauhan puolesta toiminut ruhtinas. Hän puolusti vankkumattomasti omaa valtiotaan kirkon pyrkimyksiä vastaan sekä näin avusti veljeään Filip IV Kaunista tämän taistelussa paavi Bonifacius VIII vastaa.


title: Louis (Evreux)

text: Louis osallistui myös vuonna 1297 tehtyyn sotaretkeen Flanderia vastaan, Flanderin sotaretket uusiutuivat vuonna 1304 ja 1315. Hänen veljenpoikansa kuningas Filip VI korotti Exreunx’n päärikunnaksi vuonna 1316.


title: Louis (Evreux)

text: Hän avioitui vuonna 1301 Artois’n Marguriten (n. 1285 † 1311) kanssa, Vaimon vanhemmat olivat Artois’n Filip ja Bretagnen Blanche. Avioliitosta olivat lapset:Louis on alkuna kapetingisukuiselle Evreux-Navarren dynastialle.


title: WxWidgets

text: WxWidgets on laitteistoriippumaton, avoimen lähdekoodin lisäkirjasto, joka on tarkoitettu graafisella käyttöliittymällä varustettujen sovellusohjelmien tekemiseen. WxWidgetsin kehittäminen aloitettiin vuonna 1992. Ohjelmointikielenä on C++. WxWidgetsistä on tehty käännökset mm. Pythonille (wxPython), Smalltalkille (wxSqueak), Perlille ja Javalle. WxWidgetsin nimi oli aikaisemmin WxWindows, mutta Microsoftin toimien takia nimi jouduttiin vaihtamaan wxWidgetsiin.


title: WxWidgets

text: WxWidgets ei matki minkään tietyn käyttöjärjestelmän käyttöliittymäkomponentteja, vaan käyttää käyttöjärjestelmän omia elementtejä. Tämä tekee ohjelmista nopeampia ja käyttöjärjestelmän grafiikkaan istuvia. WxWidgetsissä on tuki muun muassa Windowsille, Mac OS:lle, OS X:lle ja Unixille/Linuxille (X11/Xlib-, GTK+- ja Motif-käyttöliittymäkirjastot).


title: WxWidgets

text: Alla esimerkki wxPythonilla:


title: WxWidgets

text: Virallinen kotisivu


title: Satoru Iwata

text: Satoru Iwata (, s. 6. joulukuuta 1959 Sapporo, Hokkaidō, Japani – 11. heinäkuuta 2015, Japani) oli japanilainen videopelisuunnittelija ja -ohjelmoija, joka toimi Nintendon toimitusjohtajana vuosina 2002–2015. Uransa alussa hän oli ohjelmoija HAL Laboratoryssa, joka auttoi Super Smash Bros. -, Kirby- ja Pokémon-pelien kehityksessä. Iwatasta tuli HAL Laboratoryn johtaja ennen siirtymistään Nintendolle vuonna 2000. Hiroshi Yamauchi luovutti Nintendon toimitusjohtajan paikkansa Iwatalle vuonna 2002.


title: Satoru Iwata

text:
Iwatalla oli suuri rooli Nintendon strategiaa määriteltäessä Nintendo GameCuben julkaisun aikoihin. Hänen visionsa helpoista ja hauskoista peleistä auttoi Nintendoa lisäämään myyntiä, mikä helpotti silloisen toimitusjohtajan seuraajan valintaa. Iwatan johdolla Nintendo kehitti vuosina 2004 ja 2006 julkaistut Nintendo DS - ja Wii-konsolit, jotka auttoivat yritystä menestymään taloudellisesti.
Vuonna 2014 Nintendo ilmoitti, että Iwata jättää kesäkuussa järjestettävän E3-tapahtuman väliin terveysongelmien vuoksi. Hän jätti samasta syystä tapahtuman väliin myös seuraavana kesänä. 13. heinäkuuta 2015 Nintendo ilmoitti Iwatan kuolleen sappitiekasvaimen takia.


title: Satoru Iwata

text: Iwata on kommentoinut tehtäviään sanoen: "Käyntikortissani sanoo että olen yritysjohtaja; mielessäni olen pelien kehittäjä; sydämessäni olen pelaaja.":


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: Hemi-nimitys viittaa Chrysler-yhtymän autoissa 1950-luvulta alkaen käytettyyn suurtehomoottorikonseptiin.


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: Hemi(spheric) tarkoittaa puolipallon muotoisia palotiloja ottomoottorissa. Niiden todettiin parantavan hyötysuhdetta ja tehoa. Hemi-moottorit oli suunniteltu vain kilparadoille sekä toisen maailmansodan aikana lentokoneisiin ja panssarivaunuihin. Maailmansodan loputtua Chrysler alkoi asentaa niitä myös henkilöautoihin. Rakenne sinänsä ei ole ainutlaatuinen, sillä samanlaista ratkaisua on käytetty muun muassa Tatra T603:n moottorissa ja nimeä "Hemi" on joissain yhteyksissä käytetty muidenkin valmistajien vastaavista sovelluksista. Yleisesti nimitys kuitenkin liittyy Chryslerin tuotteisiin.


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: Chryslerin valmistama Hemi-moottorilla varustetut autot esiteltiin jo 1951. Chrysler Imperial ja New-Yorker. ko. moottoreista oli otettu 180 Hp sen tilavuus oli 331,1 cu.in. = 5,42 litraa. Puristussuhde 7,5–1. Suuren tehonsa ja hyvän hyötysuhteen ansiosta moottori oli suhteellisen pieniruokainen normaalikäytössä, Chrysler kasvatti ko. moottorin kokoa jaksoittain 1956 354 cu.in. ja 1957 se oli 392. 1958 oli viimeinen mallivuosi `Early - Hemillä`. 300 sarja joka alkoi 1955 C 300 Mallilla joka oli 300 Hp teholtaan kehittyi vuosi vuodelta ja oli v. 1958 392 cu.in tilavuudeltaan ja tuottaen 380 Hp kaasutinversiona ( 2 x 4 Barrel = kurkkua) 5200 RPM/min ja myös oli saatavana Fuel Injection versio 390 Hp 5200 RPM/min.Molemmat mallit oli 300 mallisen auton moottoreita. Imperial ja New-Yorker malleissa oli `ainoastaan` 345 Hp 4600 RPM/min. Hemi - moottori oli 1958 ns. Early Hemi.


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: 1959 Näiden tilalle tuli 413 cu.in `vedge`. Hemi tuli takaisin 60-luvulla, ja se oli 426 cu.in tilavuudeltaan ja se oli aivan eri tehopaketti kuin Early Hemi. Hemi-moottori on saatavilla DaimlerChryslerin Dodge-, Chrysler- ja Jeep-merkkeihin. Uuden Hemi-moottorin valmistus alkoi vuonna 2002.


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: Myös Chrysler corporation käytti Early-Hemejä mm. Dodge kuorma-autoissa 50-luvulla.


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: Maineikkain 426 Hemi esiteltiin vuonna 1964 kilpamoottorina NASCAR-autoihin. Vuosina 1966–71 moottoria oli kuitenkin mahdollista saada myös liikennekelpoisiin Chrysler-yhtymän autoihin hieman tehottomampana versiona.


title: Hemi (suurtehomoottori)

text: Chrysler päätti lähteä retrohuumaan mukaan ensin Chrysler PT Cruiserilla ja myöhemmin tehdasvalmisteisella Hotrod-autolla, Plymouth Prowlerilla. Todellisen huomion kuitenkin takasi Hemi-moottorin paluu kolmen vuosikymmenen jälkeen. Tällainen asennettiin Chrysler 300C-autoon. Samalla myös takavetoiset autot palasivat Chryslerin valikoimaan. Uusi Hemi-moottori ei ole aivan esikuvansa kaltainen: palotilat ovat hieman ovaalinmuotoiset, ja moottori on järjestetty lepuutusjärjestelmällä, eli matalilla kierroksilla moottori käyttää vain neljää sylinteriä. Kierroksia lisättäessä tarvitaan enemmän tehoja, jolloin kaikki kahdeksan sylinteriä saavat toimintakäskyn tietokoneelta. Samanlaista järjestelmää kehitteli myös GM:n Cadillac 80-luvulla bensiininsäästöhaaveena, mutta se ei toiminut käytännössä. Nykyään lähes jokaiseen Chrysler-yhtymän tuotteeseen on saatavilla optiona HEMI-moottori.


title: Indie

text: Indie on lyhenne englannin kielen sanasta "independent" (). Indie-sanalla tarkoitetaan erilaisten kulttuurituotteiden luomista kaupallisen valtavirran ja suurten tuotantoyhtiöiden ulkopuolella.


title: Indie

text: Sanaa käytettiin ensin musiikissa tarkoittamassa pienten, kaupallisuutta vieroksuvien levy-yhtiöiden tuottamia levytyksiä. Sittemmin sanan merkitys on laajentunut kuvaamaan kaikenlaisia elämäntyylejä, jotka vieroksuvat mainstream- eli valtavirtakulttuuria. Indie rinnastetaan lehtien julkaisussa ja monilla muillakin aloilla underground-aatteeseen, mutta indie on laajempi ja epäyhtenäisempi suuntaus. Yhdysvalloissa oli säännöllisesti ilmestyneitä underground-lehtiä laajimmillaan 1960–1970-luvuilla useita tuhansia.


title: Indie

text: Suomessa merkittäviä indiekulttuurin edistämiseen keskittyneitä sivustoja musiikin puolella olivat levyvirasto.net ja Indie.fi, sekä elokuvien puolella Findie ry., Indietaivas ja Pixoff.


title: Hemi

text: Hemi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ben-Hur

text: Ben-Hur on vuonna 1959 ensi-iltansa saanut William Wylerin ohjaama elokuva, joka on nykyään tunnetuin elokuvaversio Lew Wallacen samannimisestä romaanista vuodelta 1880. Elokuvan pääosissa ovat Charlton Heston Judah Ben-Hurina ja Stephen Boyd Messalana. Elokuva sai ensiesityksensä 18. marraskuuta 1959 New Yorkin Loews-teatterissa.


title: Ben-Hur

text: Elokuva kertoo ensimmäisellä vuosisadalla elävästä juutalaisesta ylimyksestä nimeltä Judah Ben-Hur (Charlton Heston), jonka kuningaskunnan, Juudean, käskynhaltijaksi nimetään hänen roomalainen lapsuudenystävänsä Messala. Judahin ja Messalan poliittiset näkemykset kuitenkin eroavat toisistaan, eivätkä he enää tule toimeen keskenään kuten ennen.


title: Ben-Hur

text: Kaikki alkaa väärinkäsityksestä, kun Ben-Hurin sisar pudottaa vahingossa tiilen palatsin katolta katsoessaan paraatia. Tiili on lähellä osua roomalaiseen käskynhaltijaan. Messala käyttää tilaisuuden hyväkseen ja tuomitsee koko perheen vankeuteen. Ben-Hurin äiti ja sisar joutuvat vankilaan, kun Ben-Hur tuomitaan kaleeriorjaksi.


title: Ben-Hur

text: Kaleeriorjana ollessaan Ben-Hur sattuu pelastamaan Rooman laivaston konsulin hengen makedonialaisten merirosvojen hyökkäyksen aikana. He lipuvat monta päivää yhdessä lautalla ja ystävystyvät ennen kuin heidät pelastetaan. Roomassa keisari antaa Ben-Hurille vapauden takaisin. Roomalainen konsuli ottaa Ben-Hurin huostaansa ja myöhemmin jopa adoptoi tämän.


title: Ben-Hur

text: Ben-Hur ei voi kuitenkaan unohtaa Juudeaa ja päättää palata takaisin selvittämään äitinsä ja siskonsa kohtalon, tällä kertaa roomalaisena ylimyksenä, adoptioisänsä poikana. Juudeassa hän tapaa šeikki Ilderimin, joka etsii ajajaa hevosilleen. Hur osoittaa lahjakkuutensa sirkuskuljettajana ja suostuu auttamaan Ilderimiä, kun kuulee Messalankin osallistuvan Jerusalemin sirkusajoihin.


title: Ben-Hur

text: Ennen kilpailua Ben-Hur käy vielä Messalan luona vaatimassa, että tämä vapauttaisi hänen perheensä. Messala suostuu, mutta kun vartija menee vapauttamaan heitä, käy ilmi, että he ovat sairastuneet spitaaliin. Heidät ajetaan kaupungin laidalla sijaitsevaan spitaalisten laaksoon ja selli puhdistetaan polttamalla. Messala päättää kertoa Ben-Hurille, että tämän koko perhe on kuollut. Tästä raivostuneena Ben-Hur haluaa tappaa Messalan, ja suostuu šeikki Ilderimin hevosten kilpa-ajajaksi.


title: Ben-Hur

text: Alkaa kuuluisa kilpa-ajokohtaus, jossa Ben-Hur lopulta voittaa. Hän tuhoaa Messalan vaunut, jolloin tämä saa kuolettavia vammoja. Kuolinvuoteellaan Messala paljastaa Ben-Hurille, että hänen perheensä on yhä elossa. Ben-Hur lähtee etsimään heitä spitaalisten laaksosta, mutta he eivät halua tavata häntä pelätessään tartuttavansa tautinsa. Ben-Hur haluaa kuitenkin auttaa äitiään ja ymmärtää tilaisuutensa tulleen kuullessaan rakastetultaan Jeesus-nimisestä miehestä, joka voisi kyetä parantamaan hänen perheensä. On pääsiäinen, ja Jeesus aiotaan ristiinnaulita.


title: Ben-Hur

text: Ben-Hurin perhe seuraa kauhun vallassa toimitusta, mutta kun he uskovat ehdottomasti, että Jeesus kuoli sovitukseksi, alkanut sade pesee spitaalin pois.


title: Ben-Hur

text: Loppukohtaus Ben-Hurin ruhtinassuvun palatsin raunioissa on vakuuttava: nyt Judah uskoo armoon – ei enää kostoon.


title: Ben-Hur

text: Aikoinaan "Ben-Hur" oli erittäin kallis elokuva, mutta se tuotti kustannuksensa takaisin moninkertaisesti. Siksi elokuvalle odotettiin myös hyvää menestystä Oscar-gaalassa.


title: Ben-Hur

text:
"Ben-Hur" valittiin vuonna 2004 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Ben-Hurin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Elokuva on yhdessä "Titanicin" (1997) ja "" (2003) kanssa eniten Oscar-palkintoja saanut elokuva.


title: Ben-Hur

text: Ehdokkuudet:


title: Disco Ensemble

text: Disco Ensemble on vuonna 1996 Ulvilassa perustettu suomalainen punk-rock/post-hardcore-yhtye. Varsinaisen läpimurron yhtye teki toisella albumillaan "First Aid Kit", jota seurannut kiertue myytiin nopeasti loppuun. Yhtye on ilmoittanut lopettavansa vuoden 2018 aikana.


title: Disco Ensemble

text: Keväällä 2006 Disco Ensemble ja Fullsteam Records allekirjoittivat Universal Musicin kanssa Suomea lukuun ottamatta koko maailmaa koskevan lisenssi- ja levytyssopimuksen. Samana vuonna julkaistiin "First Aid Kit" -albumi muun muassa Saksassa. Ulkomaanjulkaisua varten kappaleet ”Black Euro”, ”Drop Dead Casanova”, ”Sleep on the Wheel” ja "Eyes of a Ghost" äänitettiin uudelleen, joista viimeksi mainittu oli alun perin "We Might Fall Apart" -singlen b-puoli, eikä sisältynyt First Aid Kitin ensimmäiselle julkaisulle. Myös albumin kannet uusittiin. "First Aid Kit" -levyn Suomen uusintapainos sisältää uudelleen äänitettyjen kappaleiden ja uusien kansien lisäksi myös Tavastia-livetaltiointeja sekä musiikkivideoita.


title: Disco Ensemble

text: Disco Ensemble on keikkaillut useissa maissa. Vuoden 2006 lopulla he pääsivät mukaan Vansin järjestämälle "Antidote Tour" -kiertueelle yhdessä Danko Jonesin, Bedouin Soundclashin ja Gogol Bordellon kanssa. Kiertue päättyi 27. marraskuuta 2006 Kaapelitehtaalla, Helsingissä. Disco Ensemble valittiin myös ensimmäisenä suomalaisena yhtyeenä arvostetulle Vansin Warped Tourille, jonka myötä Disco Ensemble pääsi keikkailemaan Yhdysvalloissa kesällä 2008.


title: Disco Ensemble

text: Disco Ensemblen kappale "This Is My Head Exploding" sai näkyvyyttä vierailemalla NHL 08 -pelissä, sekä "We Might Fall Apart" vierailemalla FIFA 08 -pelissä. Yhtye sai vuoden 2008 parhaan kotimaisen DVD:n Emma-palkinnon "Video Vortex" -julkaisustaan. Kappale "Golden Years" pääsi myös peliin NHL 10, ja oli myös kyseisen pelin mainoksessa taustamusiikkina.


title: Disco Ensemble

text: Yhtye julkaisi uuden albumin "Afterlife" 27. tammikuuta 2017. Albumin ensimmäinen single "Fight Forever" julkaistiin lokakuussa 2016.


title: Porin Linjat

text:
Porin Linjat Oy on Porin kaupungin omistama linja-autoyhtiö, jonka busseilla matkustaa vuosittain noin 1,7 miljoonaa henkilöä. Porin Linjat Oy perustettiin vuonna 1976, jolloin Porin kaupunki osti Vähärauman Linja-Auto Oy:n koko osakekannan, josta Porin Linjat Oy muodostettiin. Samana vuonna Porin Linjat Oy osti myös Jussilan Autoliike Oy:n bussiliikenteen.
Myöhemmin Porin Linjoihin on liitetty mm. Kalle Rantasärkkä Ky (1979), valtaosa Paavo Forstenin paikallisliikenteestä (1980), Porin Liikenne Oy (1981), Porin Linja-Auto Oy (1983), Lyttylän Liikenne Oy:n paikallisliikenne sekä Lähiliikenne Oy. Vuoden 2007 lopussa yhtiö sai hoidettavakseen Bussi-Ketosen linjaliikenteen.


title: Porin Linjat

text: Porin Linjat Oy hoitaa lähes koko Porin paikallisliikenteen; Sundell (Ruosniemen Linja-Auto Oy), Satabus Oy sekä Lyttylän Liikenne ajavat muutamaa linjaa. Porin Linjojen kalusto koostuu noin 50 linja-autosta, joista suurin osa on yhtiön sinivihreä-keltaisissa tunnusväreissä. Porin Linjat liikennöi myös Ulvilaan ja Nakkilaan. Vuoden 2015 syksyllä Porin Linjat aloitti liikennöinnin myös Laviaan.


title: Eaa

text: EAA tai eaa. tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ben-Hur (täsmennyssivu)

text: Ben-Hur voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Katto

text: Katto on rakennusta, huonetta tai vastaavaa tilaa päältä päin suojaava rakennusosa, tai yleensä jonkin tilan yläpinta. Rakennustekniikassa katto jaotellaan eri osiin: vesikate, vesikattorakenteet, yläpohja, sisäkattorakenteet ja sisäkattopinnat.


title: Katto

text: Vesikatto on rakennuksen katon ylin kerros. Vesikaton on tarkoitus suojata rakennuksen sisäosia ulkoapäin tulevalta vesi- ja lumisateelta, sekä muilta sään vaihteluilta.


title: Katto

text: Rakenteellisesti vesikatto jaetaan kuormitusta vastaanottavaan, lämpöä eristävään ja rakennusrunkoa jäykistävään "yläpohjarakenteeseen", sekä sadevedeltä suojaavaan "vesikatteeseen".


title: Katto

text: Vesikaton muoto on keskeinen tekijä rakennuksen massoittelussa eli ulkomuodon kolmiulotteisessa sommittelussa. Muoto vaikuttaa suuresti myös sadeveden johtamiseen pois kattopinnalta.


title: Katto

text: Harja- ja aumakatoissa rakennuksen "harja" on vesikaton ja samalla rakennuksen korkein kohta, josta vedet virtaavat alaspäin. "Auma" on katon harjaan liittyvä kalteva kolmiomainen päätyharja. Harjalta lähtevää yhtenäistä kaltevaa kattopintaa nimitetään "lappeeksi". Erisuuntaisten lappeiden yhtymäkohdassa on joko "sisätaite" ("sisäjiiri", "kuvetaite") tai "ulkotaite" ("ulkojiiri", "selkätaite").


title: Katto

text: Tasakatoissa ei normaalisti ole harjaa eikä lappeita, vaan katto on sadevesien johtamiseksi hieman kallistettu sen keskeisillä kohdilla olevia "kattokaivoja" kohti. Kattokaivoista vesi johdetaan viemäreillä rakennuksen läpi sadevesiviemäreihin.


title: Katto

text: Räystäs on katon osa, joka ulottuu ulkoseinän ulkopinnan ulkopuolelle. Räystäs on tyypillinen korkeille kattomuodoille, kuten harja-, auma- ja kupolikatoille. Rakennuksen räystäiltä sadevesi johdetaan räystäskouruin ja sadevesisyöksyin rakennuksen ulkopuolisiin sadevesikaivoihin. Myös tasakattoisessa rakennuksessa voi olla räystäät, mutta tällöin sadevesi on johdettu kattokaivojen kautta. Kaikissa rakennuksissa ei välttämättä ole räystäitä lainkaan.


title: Katto

text: Yläpohja on rakennuksen ylimmän kerroksen yläpuolisen rakenteen ja vesikaton muodostama rakennusosa. Yläpohja toimii yleensä myös yhtenä rakennuksen "vaipan" lämpöä eristävänä rakennusosana yhdessä ulkoseinien ja alapohjan kanssa.


title: Katto

text: Yläpohjaan kuuluvat tyypillisesti seuraavat rakennusosat (ulkoa sisäänpäin):


title: Katto

text: Erityisesti tasakattotyypeissä rakenne on yksinkertaisempi, ja esimerkiksi tuulettuvaa yläpohjan onteloa ei välttämättä ole, vaan se on korvattu tuulettuvalla rakennekerroksella.


title: Katto

text: Vesikatteen ja yläpohjarakenteiden väliin jäävää kylmää yläpohjan onteloa ei pidä sekoittaa "ullakkoon" tai "käyttöullakkoon", jotka ovat rakennuksen tiloja, olivat ne siten lämmittämättömiä, puolilämpimiä tai lämmitettyjä.


title: Katto

text: Kattomuotoja:


title: Katto

text: Aumakatosta käytetään joskus harvinaisempaa nimitystä valmikatto; valmilla tarkoitetaan aumakaton kolmiomaista päätylapetta.


title: Katto

text: Sisäkatto on huonetilan yläpinta eli laipio ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta. Monikerroksisissa rakennuksissa alemman kerroksen kattopinnan ja ylemmän kerroksen lattiapinnan välinen rakennusosa on nimeltään välipohja.


title: Katto

text: Sisäkatto voi olla suora eli vaakasuuntainen tai vino, jolloin se tavallisimmin mukailee rakennuksen vesikaton muotoa. Asuintiloihin verrattuna julkisissa tiloissa sisäkatto on rikkaammin muotoiltu esimerkiksi erilaisin pintarakentein. Teollisuustiloissa sisäkatto on usein palkkikatto tai ylöspäin levenevien pilarien kannattama ns. sienipilarikatto. Kasettikatto on sisäkatto, jossa on nelikulmaisia koristeltuja syvennyksiä eli kasetteja. Sisäkaton muodolla on hyvin keskeinen asema tilan hahmottamisessa.


title: Katto

text: Alakatto on sisäkatossa oleva erillinen alaslasku. Tyypillisesti alakatot ovat LVI- ja sähköteknisten asennusten peittämiseen tehtäviä kotelointeja. Akustisesti vaativissa huonetiloissa voidaan käyttää ääntä vaimentavaa akustiikka-alakattoa.


title: Katto

text: Viherkatoiksi kutsutaan vakiintuneen käytännön mukaan kattoja, joiden päällä on kasvillisuutta. Edelleen näillä katoilla tulee olla kasvillisuuden edellyttämät tekniset alusrakenteet, esimerkiksi juurisuojaus.


title: Satamittari

text: Satamittari on Turun kauppakorkeakoulun Porin yksikön Liiketaloustieteellisen kehityskeskuksen ylläpitämä Satakunnan maakuntaa kuvaava julkinen tietopankki. Satamittariin kootaan Satakuntaa koskevia tilasto- ja tutkimustietoja. Satamittari tarkastelee alueen elinkeinoelämän kehitystä ja tarjoaa Satakunnan kehitykseen liittyvää tietoa.


title: Chinchorron kulttuuri

text: Chinchorron kulttuuri (noin 6000/5000 eaa.–1600 eaa.) oli Chilen Tyynenmeren rannikon Atacaman autiomaan kalastusta harjoittavien varhaisten intiaanien elämäntyyli. Chinchorron kulttuurin jäljiltä on löydetty runsaasti muumioita.


title: Chinchorron kulttuuri

text:
Kulttuuri saavutti huippunsa noin 3000 eaa. 90 % ravinnosta oli saatu merestä. Verkkoja osattiin tehdä Pohjois-Chilessä ainakin 7700 eaa. mm. totora-kaislasta, joten ne ovat vanha keksintö. Ongenkoukku on saatettu keksiä 5000 eaa., jolloin kalastus yleistyi voimakkaasti Perun rannikolla ja syntyi kiinteitä kalastuskyliä. Samoihin aikoihin rakennettiin kaislaveneitä Andeilla, Meksikossa sekä Kaliforniassa, ja balsalauttoja Ecuadorissa ja Perussa.
Eräällä Chilen rannikon alueella käytettiin jossain vaiheessa merileijonan nahasta tehtyjä kellukeveneitä.


title: Tommi Ahvala

text: Tommi Petteri Ahvala (s. 13. marraskuuta 1971 Helsinki) on suomalainen entinen trial-kuljettaja.


title: Tommi Ahvala

text: Ahvala aloitti trial-harrastuksen jo kuusivuotiaana ajamalla takapihallaan. Hän osallistui ensimmäiseen kilpailuunsa 9-vuotiaana. 15-vuotiaana hän alkoi käydä kilpailemassa myös ulkomailla. Trialin MM-sarjaan hän osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1988. Hän ei ollut vielä täysi-ikäinen, joten hän joutui kilpailemaan Suomessa 125-kuutioisella moottoripyörällä, kun ulkomailla hän ajoi 250-kuutioisella. MM-sarjassa hän sijoittui sijalle 13 ja sai hyvien otteidensa ansiosta sopimuksen Aprilia-tallin kanssa. Samana vuonna hänelle myönnettiin erityisluvalla A-ajokortti 17-vuotiaana.


title: Tommi Ahvala

text: Vuonna 1989 Ahvala oli MM-sarjassa jo kuudes. Hän osallistui myös SM-kisoihin, jossa voitti mestaruuden vasta 17-vuotiaana. Vuonna 1990 sijoitus MM-sarjassa oli neljäs. Vuonna 1991 hän nousi jo toiseksi. SM-kultaa hän voitti myös vuosina 1990 ja 1991, jonka jälkeen ei enää osallistunut SM-kilpailuihin ajan puutteen vuoksi. Kaudella 1992 Ahvala voitti trialin maailmanmestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti hallimaailmanmestaruuden. Vuonna 1995 hän voitti ensimmäisenä ulkomaalaisena trialin Italian mestaruuden. Vuonna 1996 hän loukkasi olkapäänsä, minkä takia kausi meni heikommin MM-sijoituksen ollessa kahdeksas.


title: Tommi Ahvala

text: Vuonna 1998 Ahvala muutti Yhdysvaltoihin espanjalaisen Gas Gas -tallin PR-henkilöksi ja kouluttajaksi. Hän osallistui myös Pohjois-Amerikan trial-kilpailuihin ja voitti vuonna 1999 Yhdysvaltojen ja Pohjois-Amerikan trial-mestaruuden.


title: Tasku (täsmennyssivu)

text: Tasku tarkoittaa seuraavia:


title: Cygnaeuksen koulu (Pori)

text: Cygnaeuksen koulu sijaitsee Porin keskustan tuntumassa Eteläpuiston päässä. Koulurakennus edustaa jugendtyyliä ja valmistui vuonna 1912 (arkkitehti Usko Nyström). Koulu on toiminut alusta alkaen kansakouluna ja sittemmin peruskoulun ala-asteena. Koulussa toimivat musiikki- ja kuvataideluokat, sekä kansainvälinen, englanninkielistä opetusta antava International School. Erityispainotteiset luokat ja International School jatkuvat ala-asteelta yläasteelle siirryttäessä automaattisesti Porin suomalaiseen yhteislyseoon (PSYL:iin), joka sijaitsee vastakkaisella puolella katua. Ilta-aikaan koulun tiloja on käyttänyt mm. Palmgren-opisto ja Porin Poikakuoro. Sodan aikana koulua käytettiin sotasairaalana.


title: Cygnaeuksen koulu (Pori)

text: Koulun edustalla sijaitsevassa puistossa on kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin vuonna 1920 paljastettu veistos "Äestäjä", joka on hänen tunnetuimpiaan töitä.


title: Kirjurinluoto

text: Kirjurinluoto (; ent. "Kriivarinluoto") on Porissa sijaitseva Kokemäenjoen luoto, samanniminen puistoalue ja Porin kaupunginosa. Kirjurinluodossa järjestetään muun muassa vuosittaiset Pori Jazz -festivaalit sekä Porispere-rockfestivaali. Alue on yksi Porin tunnetuimpia nähtävyyksiä ja osa Porin kansallista kaupunkipuistoa


title: Kirjurinluoto

text: Kirjurinluoto on yksi useista Porin keskustan tuntumassa sijaitsevista Kokemäenjoen luodoista. Se kuului 1800-luvulla kaupungin notaarin eli kirjurin luontoisetuihin, josta luoto myös on saanut nimensä. Samalla tavoin on nimetty muitakin alueen luotoja, kuten Pormestarin- ja Raatimiehenluodot. Suiston luodot ovat syntyneet sangen myöhään maankohoamisen ja joen kuljettaman lietteen ansiosta. Vielä 1500-luvulla kaupungin perustamisen aikoihin niiden paikalla lainehti matala avomeri. Kirjurinluoto on alun perin ollut pieni itsenäinen luoto, mutta nykyään se on suurimmaksi osaksi maatunut kiinni suurempiin Raatimiehenluotoon ja Hanhiluotoon, joissa myös valtaosa alueen toiminnoista sijaitsee. Varsinaisessa 25 hehtaarin laajuisessa Kirjurinluodossa on vanha 1800-luvulta peräisin oleva englantilaistyylinen puisto, kesäravintola, esiintymislava sekä uimaranta.


title: Kirjurinluoto

text: Kirjurinluoto alkoi muodostua 1700-luvun alkupuolella, vielä vuoden 1696 Porin karttaan sitä ei ollut piirretty. Vuosisadan loppuun mennessä alue oli kohonnut jo niin, että sitä alettiin käyttää karjan laidunmaana. Vuoden 1852 kartassa Kirjurin- ja Raatimiehenluodot sekä Hevosluoto ovat jo piirrettyinä. Nykyään luodot erottavat mantereesta Kokemäenjoen sivuhaarat Luotsinmäenjuopa ja Hevosluodonjuopa. 1800-luvun puolivälissä Kirjurinluoto toimi Porin jokisatamasta kuljettavan tavaran säilytysalueena. Luodolla oli muun muassa suuri määrä lautatapuleita sekä tervatynnyreitä. Kokemäenjoen madaltumisen ja sen vaatimien kalliiden ruoppaustöiden johdosta jokisatama alkoi menettämään merkitystään 1800-luvun jälkipuoliskolla ja Kirjurinluodosta alkoi muodostumaan kaupungin varakkaan porvariston vapaa-ajanviettopaikka.


title: Kirjurinluoto

text: Vuonna 1887 apteekkari Robert Junnelius teki aloitteen, että Kirjurinluodosta rakennettaisiin oikea puisto. Suunnitelmat puiston toteuttamisesta valmistuivat 1891 puutarhuri Anders Fredrik Rydbergin laatimina. Se sisälsi muun muassa puistokäytävät ja paikan ravintolalle. Vuoden 1895 asemakaavassa Raatimiehenluodon lounaisosa säilyi vielä lastauspaikkana. Kirjurinluodon englantilaistyylinen puisto valmistui lopullisesti vuonna 1897. Jugendtyylinen ravintola luodolle rakennettiin 1910, sen suunnittelusta vastasivat Arthur Fagerholm ja Torkel Nordman. Vuonna 1921 Kirjurinluotton valmistui laululava, jolla aloitti samalla vuosikymmenellä toimintansa myös Kirjurinluodon kesäteatteri. Vuonna 1924 rakennettiin uimalaitos, joka oli toiminnassa Porin maauimalan valmistumiseen vuoteen 1957 saakka. Uimalassa oli puisin rakentein joesta erotetut altaat, joita reunustivat laiturirakennelmat, katsomot sekä hyppytornit. Nykyisinkin puistossa olevat pienet lammet valmistuivat 1930-luvulla ja 1960-luvulla sen ympärille tehtiin lintuaitauksia muun muassa riikinkukkoja sekä kanadanhanhia varten.


title: Kirjurinluoto

text: Kirjurinluotoon pääsi pitkään vain vene- tai lauttayhteydellä. Luotoon liikennöi moottorikäyttöinen lossi vuosina 1933-1968. Sitä ennen saarelle oli kulku vain veneitse. Vuosina 1968-1973 Kirjurinluotoon johti joen pohjoisrannalta armeijan pioneerien rakentama ponttoonisilta. Ensimmäinen kiinteä yhteys saatiin 1973, kun Raumansilta valmistui. Ponttoonisillan entiselle paikalle puolestaan valmistui kiinteä Pormestarinsilta vuonna 2001. Kesäisin Kirjurinluotoon on päässyt vuodesta 1994 lähtien Etelärannasta Taavi-siltaa pitkin. Kirjurinluodon lossia ajaneen Taavi Koskisen mukaan nimetty ponttoonisilta hinataan talvikaudeksi pois ja se tuodaan paikalle aina huhtikuun aikana jäiden lähdön jälkeen. Nykyään Kirjurinluotoon pääsee maanteitse myös pohjoisesta Valtatie 8:lta Raatimiehenluodon ja Hanhiluodon kautta 1980-luvun puolivälissä valmistuneen läntisen ohitustien ansiosta.


title: Kirjurinluoto

text: Varsinaisen puiston lisäksi Kirjurinluodossa sijaitsee useita eri toimintoja. Pori Delta Arena on vuonna 2002 valmistunut konserttipuisto, joka tunnetaan paremmin Kirjurinluoto Arena -nimisenä. Pori Jazzin suurten konserttien pitopaikkana toimiva areena korvasi vanhan 1970-luvulla valmistuneen Lokki-lavan, joka toimii nykyään Porispere-festivaalin sekä Pori Jazz Kids Festivalin näyttämönä. Raatimiehenluodossa sijaitsevalle areenalle mahtuu noin 80 000 kuuntelijaa. Pori Delta Arenalla on pidetty myös muita suuria tapahtumia, kuten esimerkiksi vuonna 2011 valtakunnallinen Farmari-maatalousnäyttely, vuonna 2008 Porin kaupungin 450-vuotisjuhlakonsertti sekä vuosina 2009 ja 2010 Sonisphere-festivaali.


title: Kirjurinluoto

text: Kirjurinluodon kesäteatteri aloitti toimintansa jo 1920-luvulla paikalla olleella laululavalla. Nykyinen näyttämö katsomoineen valmistui vuonna 2008. Tammikuussa 2013 uutisoittiin, että Kirjurinluotoon rakennetaan 2 500-paikkainen konserttitalo. Se oli tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2014, mutta suunnitelma ei toteutunut. Paikalle aiottiin jo 1980-luvun alussa rakentaa Porin musiikki- ja kongressitalo, joka totetutuessaan olisi ollut yksi Suomen suurimmista musiikkitaloista. Pelle Hermannin puisto on ympäri vuoden avoinna oleva ilmainen leikkipuisto, jossa kesäaikaan seikkailee maskottihahmo Viksu Mustavaris. Läheisestä huoltorakennuksesta löytyvät kahvila sekä infopiste, josta voi vuokrata myös liitokiekkoja lähellä olevaa frisbeegolf-rataa varten. Sen lisäksi Kirjurinluodossa on myös Suomen vanhimpiin kuuluva, vuonna 1952 toimintansa aloittanut pienoisgolfrata.


title: Kirjurinluoto

text: Pelle-Hermanninpolulla sijaitsevassa pienoisgolfkeskuksen rakennuksessa on toiminut vuodesta 2017 alkaen Kirjurinluodon Liikunta-Arena. Rakennuksessa voi pelata pienoisgolfia koko vuoden sisäradalla. Ulkona sijaitsevilla pienoisgolfradoilla voi pelata huhtikuun alusta lokakuun loppuun. Minigolfradat ovat sisällä ja ulkona 18-reikäiset. Rakennuksessa tuotetaan myös muita maksullisia liikuntapalveluita. Näitä ovat biljardi, pingis, parkour, freerun ja sisäleikkipuisto, joka on alueen ainoa. Rakennuksessa on myös alueen ainoa ympärivuotisesti avoinna oleva kahvila, Kirjurinluodon Liikunta-Arenan kahvila-kioski. Pienoisgolfkeskuksen alue sijaitsee Kirjurinluodon sydämessä, osana luonnonkaunista kansallista kaupunkipuistoa ja sen linnustoa.


title: Kirjurinluoto

text: Lintujen lisäksi Kirjurinluodossa on kesäisin myös muita eläimiä. Omista aitauksistaan löytyy muun muassa aaseja, kilejä, lampaita sekä kaneja. Hanhiluodossa Kirjurinluodon välittömässä läheisyydessä sijaitsevat kaupunginpuutarha sekä Satakunnan vihertietokeskus, joka tarjoaa puutarhanhoitoon liittyvää neuvontaa ja palvelua. Lisäksi alueella on luontopolkuja. Kirjurinluodon uimaranta valmistui 1930-luvulla ja oli käytössä aina 1960-luvun alkupuolelle saakka, jolloin se oli pakko sulkea teollisuuden likaaman jokiveden vuoksi. 1990-luvulle tultaessa vesi oli puhdistunut niin, että hiekkaranta voitiin rakentaa uudelleen ja uimaranta jälleen avata vuonna 1994.


title: Kirjurinluoto

text: Kirjurinluodon kärjessä on porinlaisen merenkulun ja satamien muistomerkkinä toimiva vanha purjelaivan ankkuri, joka löydettiin Mäntyluodon syväväylän ruoppaustöiden yhteydessä vuonna 1991. Kärjen edustalla joessa on myös vuonna 1969 valmistunut suihkulähde, joka kohoaa 17 metrin korkeuteen.


title: Tasku

text: Tasku on vaatekappaleen, laukun tai muun esineen ulko- tai sisäpinnassa oleva litteä tai pussimainen säilytyslokero, jonne voi sijoittaa mukana tarvittavia pieniä tavaroita. Tekstiilistä tai muusta taipuisasta materiaalista valmistettuja taskuja voi olla myös autojen, veneiden ja lentokoneiden sisäverhoilussa, kuten istuinten selkänojissa.


title: Tasku

text: Vaatteissa taskut voivat olla päällikankaan päälle ommeltuja, yleensä päällikankaasta valmistettuja "paikkataskuja" kuten farkkujen takataskut, tai vaatteen sisään upotettuja, erilliseksi pussiksi ommeltuja "sisätaskuja" kuten yleensä farkkujen etusivutaskut. Paikkataskuja suositaan vapaa-ajan vaatteissa ja lastenvaatteissa, huomaamattomia sisätaskuja muodollisemmassa pukeutumisessa. Sisätaskun suu voi olla sijoitettu vaatteen saumaan tai taskua varten erikseen leikattuun halkioon. Sisätaskujen taskupussien valmistamiseen on kehitetty omia kangaslaatuja, kuten "pocketing, taskutvilli" ja "taskuvelveton."Miesten puvuntakeissa ja pikkutakeissa käytetään lähinnä kolmentyyppisiä ulkotaskuja:


title: Tasku

text: Hienommissa miesten kauluspaidoissa ei ole taskuja, useimpiin miesten paitoihin kuitenkin ommellaan paikkataskun mallinen rintatasku.


title: Tasku

text: Etenkin ulkoilu- ja urheiluvaatteissa taskun suu on usein suljettavissa läpällä, napilla, vetoketjulla, tarranauhalla tms.


title: Tasku

text: Vaatteiden taskut ovat kehittyneet erillisestä vyöllä kannettavasta säilytyspussista, jossa pidettiin rahoja, avaimia, tulentekovälineitä ja muita mukana tarvittavia pikkuesineitä. Vähitellen havaittiin varmemmaksi ommella pussi kiinni vaatteeseen, mieluummin huomaamattomiin vaatteen sisäpuolelle. Naisten vaatteissa tasku oli esiliinassa, leveän hameen sivusaumassa tai alushameen etuhelmassa, kunnes vaatemuodin käydessä vartalonmyötäisemmäksi naiset alkoivat taas käyttää vaatteista irrallaan olevaa säilytyspussia, käsilaukkua.


title: Chinchilla

text:
Chinchilla ("Chinchilla lanigera") on Etelä-Amerikasta Perun, Bolivian ja Chilen Andeilta kotoisin oleva jyrsijälaji, jota nykyisin pidetään lemmikkinä. Sitä kasvatetaan varsinkin Yhdysvalloissa myös turkistarhoissa. Chinchillaa metsästettiin aiemmin turkin takia niin paljon, että laji on luonnossa nykyisin erittäin uhanalainen. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta suomenkielistä nimeä "chilentsintsilla".
Chinchilla painaa noin 0,4-1,0 kilogrammaa. Sen ruumiin pituus on noin 35–40 senttimetriä. Chinchilla elää 1–15-vuotiaaksi. Luonnollisessa ympäristössään chinchillat elävät kallioiden koloissa. Chinchillan pääravintoa on mm. kuivattu heinä. Luontaisia vihollisia ovat haukat, haisunäädät ja kissaeläimet.


title: Chinchilla

text: Chinchillat elävät yleensä pareittain. Lemmikkeinä on mahdollista, että samaa sukupuolta olevat elävät sopuisasti yhdessä ja uroksella voi olla useampikin naaras. Naaraschinchillat ovat uroksia suurempia ja ne voivat synnyttää mihin vuodenaikaan tahansa. Chinchilla saavuttaa sukukypsyyden n. 3-7 kuukauden ikäisenä.


title: Chinchilla

text: Naaraan aikaisin astutusikä on 10–12 kk. Kiima-aika on n. 30 vrk välein. Niiden kantoaika on 111 päivää, mikä on pitkä aika jyrsijöille. Poikasia syntyy yleensä 1–3 kerralla ja ne syntyvät täysin karvaisina ja silmät avoinna. Poikasten syntymäpaino on n.30–60 grammaa.


title: Chinchilla

text: Chinchillan turkki on moninkertaisesti pehmeämpää kuin ihmisen hius. Yhdestä karvatupesta voi kasvaa noin kahdeksankymmentä karvaa.


title: Chinchilla

text: Saaliseläimenä chinchilla on luonnostaan arka, mutta oppii lemmikkinä ollessaan luottamaan ihmisiin.


title: Chinchilla

text: Chinchilla on hämärä- ja yöeläin, joka torkkuu päivisin ja vilkastuu alkuillasta. Aamuhämäränkin aikaan chinchilla on vilkkaimmillaan. Parasta seurusteluaikaa on silloin, kun eläin on illalla/yöllä/aamulla hereillä. Uroksen ja naaraan välillä ei ole luonne-eroja. Luonne saattaa määräytyä pitkälti sen perusteella, kuinka paljon chinchillaa käsitellään sen ollessa poikanen, ts. paljonko se on kontaktissa ihmisen kanssa. Mikäli eläin on kasvattajalta, joka on rakentanut kunnon pohjan luottamukselle, eläin on todennäköisesti kesympi kuin esimerkiksi tarhalta kotoisin oleva yksilö.


title: Chinchilla

text: Chinchillat pitävät hyppelystä ja ahtaista paikoista, joihin kaivautua. Chinchilla ei osaa uida. Chinchilla pienestä koostaan huolimatta voi hypätä todella korkealle, koska sillä on kanin tapaan vahvat takajalat, joilla ponnistaa.


title: Chinchilla

text: Chinchillan uloste on kuivaa ja pientä. Niitä chinchilla syö samaan tapaan kuin esimerkiksi lemmikkikani, suoraan peräaukon suulta. Tämä on chinchillalle ominaista käytöstä. Yöpapanoiksi kutsutut papanat ovat tärkeitä mm. eläimen ruoansulatukselle sekä oikeanlaisen bakteeritasapainon säilyttämiselle suolistossa.


title: Chinchilla

text: Lemmikkeinä chinchillat virtsaavat yleensä häkkiinsä, elleivät tunne olevansa uhattuina. Naaraschinchilla voi olonsa uhatuksi tuntiessaan suihkauttaa virtsasuihkun "ahdistavaa" tekijää kohden. Joissain tapauksissa naaras saattaa suihkauttaa virtsaa omistajan päälle, jos tämä häiritsee sen rauhaa aikana, jolloin eläin ei siitä pidä. Toisinaan taas yli-innokas uros saa osansa suihkautuksesta, esim. kosiessaan naarasta liiallisesti.


title: Chinchilla

text: Jyrsijänä chinchillan hampaat kasvavat koko sen elämän ajan, joten niiden täytyy jyrsiä esimerkiksi puuta.


title: Chinchilla

text: Chinchillan ääntely koostuu monista erilaisista äänistä, joilla se ilmaisee olonsa. Pehmeä kujerrus tarkoittaa tyytyväisyyttä ja leikkimieltä. Toisinaan chinchillat hankaavat hampaitaan syömisen jälkeen ja aivastavat, jos vaikkapa kylpyhiekkaa on mennyt sieraimiin. Kun chinchilla tuntee olevansa vaarassa, se päästää korkean, voimakkaan kiljahduksen, kuten esimerkiksi orava. Joskus se päästää äänekkään sarjan hevosen murahduksia/hirnuntaa muistuttavaa ääntä, joka varoittaa muita chinchilloja vaarasta. Ne käyttävät lähes aina tätä äännähdystä, kun ovat hermostuneita, näkevät pahaa unta tai ovat yksinäisiä.


title: L’Oréal

text: L’Oréal on maailman suurin kosmetiikka- ja kauneusalan yritys. Sen pääkonttori sijaitsee Clichyssä, Ranskassa. Yrityksen perusti Eugène Schueller vuonna 1909. Nykyään sen toimitusjohtajana toimii Jean-Paul Agon. Vuonna 2010 L’Oréalin liikevaihto oli 19,5 miljardia euroa, ja se työllisti noin 66 600 ihmistä.


title: L’Oréal

text: L’Oréal Finland Oy on Suomen suurin kosmetiikkayritys. Pääkonttori sijaitsee Espoon Keilarannassa ja kampaajien koulutuskeskus eli Studio Helsingin keskustassa.


title: L’Oréal

text:
L’Oréalin tuotemerkit ovat jaoteltu päivittäis-, kampaamo-, ylellisyys- sekä apteekkituotteisiin.L’Oréalin kuuluisa mainosslogan oli "Because I’m Worth It" (), mutta se vaihdettiin sittemmin muotoon "Because You’re Worth It" ().
L’Oréal Parisin tuotteita ovat vuosien varrella mainostaneet lukuisat kuuluisat näyttelijättäret ja laulajat.
L’Oréal ja sen tytäryhtiö Garnier tuomittiin heinäkuussa vuonna 2007 30 000 euron sakkoihin rotusyrjinnästä. Tuomio liittyy lehti-ilmoitukseen, jolla yhtiö haki vuosikymmenen alussa naisia tavarataloihin jakamaan samppoonäytteitä.


title: L’Oréal

text: L'Oréal Finlandin silloinen toimitusjohtaja Johan Berg kertoi Yleisradiolle vuonna 2009, että naistenlehdet ovat television ohella yhtiön tuotteiden tärkein viestintäkanava ja että tuotteista kertominen lehden jutuissa vaikuttaa lehden käyttämiseen L'Oréalin mainosvälineenä: "Jos esimerkiksi tuomme uuden tuoksun Suomeen ja maailmanluokan tähden sitä esittelemään, mutta se ei kiinnosta jotain lehteä, se on aika selkeä viesti. Lehden linja ei toisin sanoen ole sellainen, että se tukee kosmetiikkamarkkinointia." Bergin mukaan L'Oréalin strateginen yhteistyö median kanssa jakautuu neljään osa-alueeseen: perinteiset lehti-ilmoitukset, artikkelia muistuttavat mainokset (advertoriaalit), mainosliitteet sekä yhteistyö toimituksen kanssa. Lisäksi hän mainitsi lukijakilpailut ja tapahtumat.


title: L’Oréal

text: L'Oréal julkaisi marraskuussa 2012 Sanoma Magazinesin kustantaman "Gloria"-naistenlehden kanssa yhteistyössä "Kaunis Gloria" -nimisen lehden näköisen liitteen, jonka kaikki ilmoitukset mainostivat L'Oréalin tuotemerkkejä ja suuri osa toimituksellisista jutuista käsitteli niin ikään L'Oréalin kosmetiikkaa tai yritykseen kytköksissä olevien muotisuunnittelijoiden työtä. Saman "Gloria"-lehden numeron pääkirjoitus oli otsikoitu "Olen sen arvoinen", ja pääkirjoituksen viereen oli sijoitettu L’Oréalin ilmoitus. Julkisen sanan neuvosto antoi "Glorialle" langettavan päätöksen tekstimainonnasta.


title: Vetoketju

text: Vetoketju on kiinnitin, jolla yhdistetään väliaikaisesti kaksi tekstiilikappaletta tai suljetaan materiaaliin leikattu halkio. Sitä käytetään yleisesti vaatteissa, laukuissa, matkalaukuissa, käsilaukuissa, lompakoissa, teltoissa, makuupusseissa, jalkineissa ja muissa tekstiili- ja nahkatuotteissa. Vetoketju keksittiin vuonna 1891.


title: Vetoketju

text: Vetoketjulla on kolme keksijää. Ensi yritys oli vuonna 1851, jolloin yhdysvaltalainen Elias Howe kehitti "vaatteisiin tarkoitetun automaattisen liukuvan lukkomekanismin", jonka kehittely kuitenkin jäi häneltä vähiin. Yhdysvaltalainen Whitcomb Judson kehitti seuraavan version vuonna 1891, mutta ei suinkaan vaatteita vaan saappaita varten. Hänen tarkoituksensa oli saada sellaiset kengännauhojen korvikkeet, jotka saisi kiinni yhdellä kädellä. Nykyaikaisen varmatoimisen vetoketjun kehitti ruotsalaissyntyinen Gideon Sundbäck Judsonin keksinnön pohjalta ja hänen yrityksensä palkalistoilla vuonna 1913. Sitä kutsuttiin "clasp-locker-mekanismiksi".


title: Vetoketju

text: Vetoketju pysyi pitkään lähes tuntemattomana keksintönä. Sen merkitys oivallettiin vasta 1918, kun Yhdysvaltain laivasto alkoi käyttää sitä lentohaalareissa. Sen jälkeen vetoketju yleistyi myös siviilien vaatetuksessa.


title: Vetoketju

text: Ranskalaiset vaatesuunnittelijat ihastuivat vetoketjuun vuonna 1937 ja alkoivat käyttää sitä miesten housuissa. Muotilehti "Esquire" katsoi, että vetoketju on tulevaisuudessa monen valinta, koska sen ansiosta housujen sepalus pysyi paremmin kiinni. Farkkuvalmistaja Levi Strauss & Co. alkoi käyttää housuissaan nappien ohella vetoketjuja vuonna 1955. Farkkujen suosion kasvaessa levisi myös vetoketjun käyttö. Kun samaan aikaan monet vetoketjupatentit vanhentuivat ja kilpailu vapautui, onnistui japanilainen YKK-yritys valtaamaan Yhdysvaltojen vetoketjumarkkinat. Firman nimi kokonaisuudessaan on "Yoshida Kogyo Kabushikikaisha".


title: Vetoketju

text: Suomessa on toiminut muutama vetoketjutehdas, kuten Keravan Kiitoketju ja Sastamalan Salmi Oy, joka on siirtänyt tuotantonsa ulkomaille ja tekee nyt Sastamalassa vetoketjukoneita ja vetoketjujen tuotekehitystä. Yhä toiminnassa olevia suomalaisia vetoketjuvalmistajia ovat porvoolainen Oy S. O. Olenius Ab ja vuonna 2008 Ristiinaan perustettu Etelä-Savon Salama Ky.


title: Vetoketju

text: Vetoketju rakentuu kahdesta tekstiilikaitaleesta, joiden toisessa reunassa on hammastus, sekä lukosta. Vetoketjun toiminta perustuu muovista tai metallista valmistetun hammastuksen lomittain menoon, jonka lukon liikuttaminen saa aikaiseksi (alempi kuva). Vetoketjuja nimitetään hammastuksen mukaan joko kierreketjuksi, hammasketjuksi tai metalliketjuksi. Kierreketjun hammastus on ohutta muovikuitua, joka on pakotettu kierteen muotoon (ylempi kuva, oikealla oleva ketju). Hammasketjun hampaat ovat erillisiä, muovista muotoiltuja hampaita (ylempi kuva, vasemmalla oleva ketju). Metalliketjun hampaat ovat saman tyyppisiä kuin muovisten ketjujen hampaat, mutta ne on valmistettu metallista. Vetoketjuja nimetään myös niiden käyttötarkoituksen mukaan avo- ja umpiketjuiksi. Avoketjun puoliskot on mahdollista irrottaa kokonaan toisistaan. Tällaisia ketjuja käytetään esimerkiksi takeissa. Umpiketjun toisessa päässä on kiinnitys, joka pitää vetoketjun puoliskot yhdessä ja estää lukkoa karkaamasta. Tällaisia vetoketjuja käytetään esimerkiksi hameissa ja housuissa. Vetoketjujen yleisimmät leveydet ovat 4 ja 6 millimetriä. Vetoketjuja myydään määrämittaisina tai metriketjuna. Metriketju on yhtenäistä vetoketjua, josta voidaan leikata halutun mittainen vetoketju: tällaisesta ketjusta tulee aina umpiketju, ja siihen on kiinnitettävä lukko aina erikseen.


title: Vetoketju

text: Vetoketjua voidaan käyttää tehokeinona tai se voidaan piilottaa kokonaan. Näkyville tarkoitettuja vetoketjuja on myynnissä esimerkiksi strassikoristehampaisina tai kultahampaisina. Kokonaan saumaan katoava vetoketju on nimeltään piilovetoketju. Sen idea perustuu siihen, että hammastus kääntyy työn nurjalle puolelle.


title: Vetoketju

text: Vetoketjun vaihtoehtona käytetään nappeja, tarrakiinnitystä, nyöriä, solkia, neppareita ja hakaneuloja.


title: Liima

text: Liima on kiinnitysaine, joka tarttuu siihen rajoittuviin kappaleisiin ja kiinnittää ne toisiinsa. Levitettäessä liima on nestemäistä tai tahnamaista, ja kovettuu liimauksessa kalvoksi, joka kiinnittää kappaleet toisiinsa. Nestemäinen liima levitetään kiinnitettäville pinnoille, minkä jälkeen kiinnitettävät pinnat painetaan tiukasti yhteen. Usein käytetään apuna mekaanisia puristimia. Kuivuessaan liima kiinnittää pinnat tiukasti toisiinsa ja pitää ne yhdessä.


title: Liima

text: Liimoja voidaan valmistaa joko synteettisesti tai käyttämällä eloperäisiä raaka-aineita kuten eläimen nahkaa.


title: Liima

text: Liimat voidaan jakaa niiden kemiallisten ominaisuuksien perusteella kahteen pääluokkaan:


title: Liima

text:
Liimojen polymeeriketjut tarttuvat liimattaviin pintoihin pääasiassa vetysidoksilla. Mitä pidempi liiman polymeeriketju on ja mitä poolisempi liimattava pinta on, sitä kestävämpi liimaus on tuloksena.
Tarttuu hyvin lähes kaikkeen. Liima levitetään liimattaville pinnoille ja annetaan kuivahtaa, jonka jälkeen kappaleet painetaan yhteen liimapinnat vastakkain. Muodostaa joustavan lopputuloksen. Kontaktiliima on yleensä väriltään keltaista.


title: Liima

text: Kovettuu, kun liiman sisältämä vesi imeytyy pois liimasta liimattavaan aineeseen. Liima levitetään toiselle pinnalle. Liimattavat kappaleet painetaan yhteen, paremman pidon saamiseksi voi puristaa kappaleita puristimella. Kiinnittyy parhaiten puuhun ja paperiin, joskus myös styroxiin, tekstiileihin ja nahkaan.


title: Liima

text: Puuliimoja on kymmeniä erilaisia, riippuen käyttötarkoituksesta ja käytöstä. Perinteiset puusepänliimat olivat eläinperäisiä. Synteettiset liimat ovat syrjäyttäneet ne jokseenkin täysin museaalisia konservointitarkoituksia lukuun ottamatta.


title: Liima

text: Tavanomaiset puuliimat ovat polyvinyyliasetaattipohjaisia (PVAc), valkoisia tai keltaisia suhteellisen sakeita liimoja. Puuliimoja käytettäessä on pinnat sovitettava hyvin yhteen, sillä mitä ohuempi liimasauma on, sitä vahvempi on sidos. Pinnat on puristettava voimakkaasti yhteen ja annettava liiman vaikuttaa ohjeissa ilmoitettu puristusaika, joka on yleensä ns. nopeillakin puuliimoilla lähes tunti. Teollisilla PVAc liimoilla voidaan puristusaika tiputtaa jopa 15 minuuttiin. Polyvinyylipohjaiset puuliimat on yleensä luokiteltu euronormin EN 204 mukaisesti luokkiin D1 - D4. Luokka D1 kestää huonoiten kosteutta, luokka D4 parhaiten. Usein D3-liimaa suositellaan ulkokäyttöön, mutta vaativissa kosteusolosuhteissa kannattanee miettiä D4-tyyppisen liiman käyttöä. D4-liima on yleensä kaksikomponenttista, jolloin ennen liimausta liimaan lisätään happo joka parantaa säänkestoa.


title: Liima

text: Puuliimojen saralla uusin tulokas on polyuretaanipohjainen (PUR) liima, joka kestää erittäin hyvin kosteutta ja joka täyttää EN 204 luokan D4 vaatimukset. Säänkestävän liimauksen saavuttamiseksi PUR-liimalla täytyy liimattavien pintojen olla hyvin yhteensopivia ja liimattavalle pinnoille tulee saada vähintään 0,5 MPa paine. PUR-liima laajenee täyttämään koloja, mutta ne heikentävät liimasauman kestävyyttä, sillä PUR-liimasta muodostuvan, täyttävän vaahdon lujuusominaisuudet ovat murto-osia puristuksessa kovettuneesta liimasta. Puristettuna liima muodostaa vetysidoksia jotka liimaavat tehokkaasti, mutta ilman puristusta näitä sidoksia ei synny halutussa määrin. Liima reagoi liimattavassa materiaalissa ja ilmassa olevan kosteuden kanssa, joten etenkin kuivia materiaaleja liimattaessa voi liimattavan pinnan kostuttaa kevyesti ennen kappaleiden yhteenliittämistä. PUR-liimat ovat huomattavasti kalliimpia kuin PVAc-liimat. Teollisuudessa käytetään myös PUR pohjaisia kuumaliimoja, jossa PUR-komponentti parantaa säänkestoa.


title: Liima

text: Puusta valmistettujen liimapalkkien ja vanerien liimana käytetään PRF eli fenoliresorsinoliformaldehydi-liima. Se on väriltään ruskeaa ja sillä on hyvä kosteuden ja sään kesto. PRF-liimaa käytetään myös sahatavaran sormijatkosliimana.


title: Liima

text: Yksityiskäyttöön tarkoitetut liimat ovat usein sellaisia että niitä käytettäessä liimaus on helppoa ja virheitä ei synny. Puristusajat, pottime, avoinaika, esipuristusaika ja puristusaika ovat sellaisia että liimaa on helppo käyttää. Teollisissa liimoissa prosessi voi olla hyvinkin tarkka hyvän liimaustuloksen saavuttamiseksi. Esimerkiksi liiman levityksen jälkeen liimattavat pinnat tulee pitää auki 5 min. ennen puristusta, jotta liimaus onnistuu.


title: Liima

text: Liima kuumennetaan liimapistoolissa, jossa se sulaa. Liimapistoolin kahvaa puristamalla vetelä liima tulee ulos suuttimesta, ja jäähtyessään liima kovettuu. Liimaa puuta, muovia, paperia ja kangasta. Myös metallia ja lasia voidaan liimata kuumaliimalla, kun kappaleet karhennetaan ja kuumennetaan. Liima on hyvin venyvää ja siitä jää helposti sotkuisia "nauhoja" liimattavaan kappaleeseen.


title: Liima

text: Kuumaliimaa on erilaisia tyyppejä, varsinkin teollisissa sovelluksissa. On olemassa mm. paineella ruiskutettavia hermeettisesti pakattuja ilman kanssa reagoivia kuumaliimoja.


title: Liima

text: Epoksiliima on kaksikomponenttista, eli sitä säilytetään kahtena erilaisena aineena. Käytettäessä liimaan sekoitetaan kovettajaa, jonka jälkeen se levitetään liimattaville pinnoille ja pinnat puristetaan yhteen. Kovettaja aiheuttaa liimassa kemiallisen reaktion, jonka tuloksena liima kovettuu. Epoksiliimalla voidaan liimata melkein mitä tahansa, ja liiman pito, lämmön, liuottimen sekä kosteudenkestävyys on hyvä. Kuivuttuaan epoksi muistuttaa kovaa muovia.


title: Liima

text: Liima ei yleensä kestä yli 150 asteen lämpötiloja. Epoksiliimaa käytetään liimattaessa esimerkiksi puuveneitä. Epoksi on usein varma valinta esim. puunliimaukseen, sen korkea hinta ja hidas kuivuminen tosin vähentävät sen käyttökelpoisuutta.


title: Liima

text: Epokseja on lukematon määrä erilaisia riippuen vaadituista ominaisuuksista. Ominaisuuksia voivat olla mm. lämmönkesto, avoinaika, puristusaika, kemikaalinkesto, lujuus ym.


title: Liima

text: Pikaliimat kovettuvat muutamassa sekunnissa ilmassa olevan veden tai liimattavan pinnan vaikutuksesta ja liimaavat useita eri materiaaleja. Pikaliimat perustuvat syanoakrylaatin polymeroitumisreaktioon.


title: Mustekala (kiinnitysväline)

text: Mustekala kiinnitystarvikkeena (rinnakkaisnimenä hämähäkki tai hämähäkkiköysi) on joustava nauha, jonka kummassakin päässä on metallikoukku. Mustekalalla voidaan kiinnittää esimerkiksi matkatavaroita polkupyörän tarakalle. Mustekaloja on saatavilla eri mittaisina aina muutamasta sentistä metritavarana myytävään asti. Niitä on myös metallirenkaan avulla yhdisteltyinä neli- tai kuusihaaraisiksi. Varsinkin veneilykäytössä mustekala on osoittautunut edulliseksi ja toimivaksi tavaksi pitää tavarat paikoillaan merenkäynnissä.


title: Sokka

text: Sokka on metallitappi, johon kuuluu sokan paikallaan pysymisen varmistava lukitusmekanismi. Lukitusmekanismi perustuu tavallisesti jouseen tai sokan taivuttamiseen. Sokkia voi olla pinnimäisiä tai rengasmaisia. Sokka asennetaan yleensä akselissa olevaan reikään, jolloin se estää akselin varassa olevia koneenosia luistamasta tai pyörimästä pois akselilta tärinän tai vedon vaikutuksesta. Joissakin tapauksissa sokka toimii itse akselina. Sokalla voidaan lukita myös vipu. Tällaista lukitusta käytetään esimerkiksi käsikranaatissa.


title: Brigitte Foster-Hylton

text: Brigitte Ann Foster-Hylton (o.s. Foster, s. 7. marraskuuta 1974 Saint Elizabeth, Jamaika) on jamaikalainen pika-aitajuoksija.


title: Brigitte Foster-Hylton

text: Foster-Hylton nousi kansainväliselle huipputasolle verraten vanhalla iällä. 26-vuotiaana vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä hän oli 100 metrin aitajuoksussa kahdeksas. Vuotta myöhemmin Edmontonin MM-kisoissa hän jäi välieriin. 2002 maailmancupissa Madridissa hän oli toisella sijalla.


title: Brigitte Foster-Hylton

text: 2003 Birminghamin MM-hallikisoissa Foster-Hylton oli 60 metrin aidoissa kuudes, ja samana vuonna saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa, hopeisen, Pariisin ulkoratojen MM-kisoista. 2004 Ateenan kesäolympialaisessa hän jäi alkueriin, mutta vuotta myöhemmin Helsingin MM-kisoissa saavutti pronssia. Vuoden 2006 Kansainyhteisön kisoissa Melbournessa hän saavutti kultamitalin ajalla 12,76. Hän voitti matkan myös Amerikan edustajana syyskuussa maailmancupissa Ateenassa. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui kuudenneksi.


title: Brigitte Foster-Hylton

text: 2009 Berliinin MM-kisoissa Foster-Hylton voitti 100 metrin aitojen maailmanmestaruuden ajalla 12,51. Kaksi vuotta myöhemmin hän karsiutui Daegun MM-kilpailuiden välierissä.


title: Makkabilaiskapina

text: Makkabilaiskapina oli kapina, johon juutalaiset nousivat Palestiinan alueella vuonna 168 eaa., hellenistisellä kaudella, jolloin aluetta hallitsi Aleksanteri Suuren sotapäällikön Seleukos I:n perustama seleukidien dynastia. Raamatun apokryfisen 1. Makkabilaiskirjan mukaan kapina sai alkunsa, kun Mattatias poikineen ei suostunut uhraamaan hallitsijan määräyksestä kreikkalaisille jumalille. Kapina sai nimensä Mattiaan pojan Juudas Makkabilaisen mukaan. Mattatias poikineen vetäytyi vuoristoon ja taisteli seleukideja vastaan.


title: Makkabilaiskapina

text: Juudas Makkabi voitti seleukidien Jerusalemissa olleen varusväen. Tämän jälkeen Jerusalemin toinen temppeli vihittiin uudestaan vuonna 165 eaa, minkä muistoksi juutalaiset viettävät hanukka-juhlaa. Taisteluja seleukideja vastaan jatkettiin vuoteen 128 saakka, ja niiden tuloksena muinaisen Israelin kuningaskunnan alueella sijainnut juutalaisvaltio itsenäistyi jälleen. Myöhemmin, kun Mattatiaan viimeinen poika oli murhattu, hallitsijaksi nousi hänen pojanpoikansa, Hasmonien dynastian aloittanut Johannes Hyrkanos.


title: Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Vuoden 2005 maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 19.–20. maaliskuuta 2005 Saint-Étiennessä ja Saint-Galmierissa, Ranskassa.


title: Domovoi

text: Domovoi () on kotihenki slaavilaisessa kansanperinteessä. Ulkonäöltään domovoi muistuttaa menninkäistä tai tonttua.


title: Domovoi

text: Perinteisesti kullakin talolla sanotaan olevan oma domovoi. Niitä ei yleensä pidetä pahansuopina, vaan talon suojelijoina, jotka auttavat erilaisissa askareissa. Siksi domovoita kohdellaan usein kuin perheenjäsentä, ja sille jätetään lahjaksi ruokaa. Jos perhe joutui muuttamaan, nähtiin erityistä vaivaa, jotta domovoi saataisiin myös muuttamaan uuteen taloon.


title: Domovoi

text: Jos domovoi jostain syystä pahastui, se saattoi tehdä ilkeitä temppuja talonväelle: siirtää esineitä, rikkoa astioita ja jättää pieniä mutaisia jalanjälkiä. Todella ilkeäksi heittäytyessään domovoin uskottiin tukehduttavan ihmisen tämän nukkuessa (tällä selitettiin myös unihalvaus).


title: William Tubman

text: William Vacanarat Shadrach Tubman (29. marraskuuta 1895 – 23. heinäkuuta 1971, Lontoo) oli Liberian presidentti 27 vuotta aikavälillä 1944–1971.


title: William Tubman

text: Tubman syntyi Harperissa, Liberiassa hyvät suhteet omaavaan amerikkalais-liberialaiseen perheeseen ja opiskeli lakia. Hänen isänsä, pastori Alexander Tubman oli armeijan kenraali ja entinen edustajainhuoneen puhemies.


title: William Tubman

text: Tubman työskenteli opettajana, lakimiehenä, verokerääjänä ja Liberian militiassa, jossa osallistui rangaistussotaretkiin ja kohosi upseeriksi, sekä metodistisaarnaajana. Hänen uransa alkoi, kun Liberian presidentti Charles D.B. King kuuli hänen puhuvan vapaamuurarien tilaisuudessa ja ylisti hänen älyään. Tubman valittiin nuorimpana edustajana kautta aikojen kongressiin jo 1923, mutta hän erosi puolustaakseen maataan Kansainliiton syytöksiltä orjatyövoiman käytöstä. Hänet valittiin uudelleen 1936, mutta hän erosi jo seuraavana vuonna tultuaan nimitetyksi korkeimpaan oikeuteen. Hänet nimitettiin jo vuosisadan hallinneen ainoan laillisen puolueen "True Whig Partyn" presidenttiehdokkaaksi 1943, ja valinta oli vain muodollisuus.


title: William Tubman

text:
Tubmanin aikana hän maansa kehittyi monin tavoin. Hän modernisoi taloutta ja rohkaisi ulkomaisia investointeja. Tubman julisti sodan Japanille ja natsi-Saksalle, mikä toi maahan Yhdysvaltain lend-lease-apua ja salli Liberian käytön tukikohtana Pohjois-Afrikan sodassa.
Liberian Ship Registry perustettiin New Yorkiin jo 1948 entisen Yhdysvaltain ulkoministeri Edward Stettiniuksen avustuksella. Neljässä vuosikymmenessä maasta tuli maailman suurin mukavuuslippumaa.
Julkisia palveluja, koulutusta ja armeijaa kehitettiin ja maassa avattiin maatalousasemia neuvomaan maanviljelyssä. Hän antoi myös naisille ja eri etnisille ryhmille äänioikeuden ja kehitti maan rautakaivoksia. Hän otti antikolonialistisen kannan naapurimaiden itsenäisyyskamppailussa, muttei sallinut Liberian politiikan radikalisoitumista.


title: William Tubman

text: Tubman oli myös kiistelty hahmo ylenpalttisen elämäntyylinsä johdosta, ja monien mielestä liian sidoksissa Yhdysvaltoihin. Hän otti maansa valuutaksi Yhdysvaltain dollarin ja muutti perustuslakia, joka rajasi presidentin kauden kahdeksaan vuoteen. Tubman selvisi murhayrityksestä 1955 hänen poliittisten vihollistensa yritettyä surmata hänet ja oli presidentinvirassa aina kuolemaansa saakka vuoteen 1971, jolloin hän menehtyi lontoolaisessa sairaalassa. Häntä seurasi presidentinvirassa hänen varapresidenttinään vuodesta 1951 toiminut William Tolbert Jr.


title: Robert (Clermont)

text: Robert (1256 – 7. helmikuuta 1317) oli Ranskan prinssi ja Clermont-en Bouvaisis’in kreivi.


title: Robert (Clermont)

text: Hänen isänsä oli Ranskan kuningas Ludvig IX Pyhä Ja äitinsä Provencen Marguerite. Hän oli suuren lapsilauman (11.lasta) nuorin poika. Hän sai isältään apanage-läänityksenä Clermon-en-Bouvaisis’n kreivikunnan.


title: Robert (Clermont)

text: Hän avioitui vuonna 1272 Burgundin Beatricen (1257–1310) kanssa. Tämä oli Bourbonin herran Jeanin ainoa lapsi ja siksi kaikkien isänsä läänitysten perillinen. Robert tunnustettiin Bourbonin herraksi vuonna 1283. Hänestä tuli myöhempien Bourbon-sukuisten kuninkaiden, Henrik VI:sta lähtien, kantaisä.


title: Robert (Clermont)

text: Avioliitosta Beatricen kanssa Robertilla oli lapset:


title: William Tolbert Jr.

text: William Richard Tolbert Jr. (13. toukokuuta 1913 – 12. huhtikuuta 1980) oli Liberian presidentti 1971–1980.


title: William Tolbert Jr.

text: Tolbert syntyi Bensonvillessä, Montserradon piirikunnassa Liberiassa William ja Charlotte Tolbertin poikana. Tolbertin isoisä oli afroamerikkalainen entinen orja Etelä-Carolinasta joka oli muuttanut Liberiaan vuonna 1878.. Tolbertin suku oli yksi suurimpia afroamerikkalaisia sukuja Liberiassa .Tolbert nai Victoria Davidin, joka oli korkeimman oikeuden tuomarin tytär ja he saivat pojan ja kuusi tytärtä, sekä adoptoivat yhden pojan.


title: William Tolbert Jr.

text: Tolbert meni valtiovarainministeriön palvelukseen konekirjoittajaksi 1934 ja yleni myöhemmin arvossa ja valittiin edustajainhuoneeseen Montserradosta 1943 True Whig Partyn edustajana. Toukokuussa 1951 hänestä tuli presidentti William Tubmanin varapresidentti.


title: William Tolbert Jr.

text: Tolbert omisti myös kumiplantaasin ja toimi Mesurado Groupissa, kalastus- ja pakastusliiketoiminnassa. Hän oli baptistien maailmanliiton puheenjohtaja 1965–1970 ja Afrikan lähetyssaarnaajien evankelisen unionin pääneuvonantajana vuodesta 1973.


title: William Tolbert Jr.

text:
Tolbert nimitettiin virallisesti Liberian presidentiksi 3. tammikuuta 1972, kuusi kuukautta presidentti Tubmanin kuoleman jälkeen. Hän vannoi lopettavansa korruption ja rakentavansa vakaan talouden.
Tolbert aloitti jotain liberaaleja uudistuksia, vapautti poliittiset vangit, salli suuremman sananvapauden, kitki korruptiota, alensi äänestysiän 18 vuoteen ja uudisti turvallisuuselimiä.


title: William Tolbert Jr.

text: Tolbert otti etäisyyttä korosti ulkopolittista itsenäisyyttä koskien Yhdysvaltoja ja solmi suhteet itäblokin maiden kuten Neuvostoliittoon, Tšekkoslovakiaan, Kuuban, Libyan ja Kiinan kanssa. Tolbert katkaisi suhteet myös Israelin kanssa Jom-Kippur sodan aikana 1973. Hän neuvotteli myös Guinean kanssa, mikä johti Länsi-Afrikan talousyhteisön muodostamiseen. Vuonna 1979 Liberia järjesti Afrikan yhtenäisyysjärjestön kokouksen, jossa Tolbert valittiin sen puheenjohtajaksi.


title: William Tolbert Jr.

text:
Tolbertia arvosteltiin maan amerikkalais-liberialaisen eliitin ja alkuperäisasukkaiden suuresta eriarvoisuudesta, vaikka hänet valittiinkin uudelleen 1975.
Jännitykset nousivat huhtikuussa 1979, kun sadat PAL-puolueen mielenosoittajat kulkivat Monrovian läpi osoittaen mieltään uusia riisin tukiaisia vastaan (Tolbertin suku kuului maan suurimpiin riisin viljelijöihin.) Mielenosoitus muuttui ryöstelyksi ja Tolbert määräsi turvallisuusjoukot ampumaan kovilla ja pidättämään sen johtajat. Tammikuussa 1980 maassa rekisteröitiin oppositiopuolue PPP, joka julisti yleislakon ja vaati Tolbertin eroa.


title: William Tolbert Jr.

text: 12. huhtikuuta 1980 sotilaat kaappasivat vallan ylikersantti Samuel K. Doen johdolla ja Tolbert surmattiin muun hallitsevan afriamerikkalais-liberialaisen eliitin ohella.


title: Punainen lippu

text: Punainen lippu tuli 1800-luvulla tunnetuksi vallankumouksen vertauskuvaksi. Alkujaan punainen lippu esiintyi Pariisissa Mars-aukiolla.


title: Punainen lippu

text: Ranskan kuningas Ludvig XVI perheineen oli yrittänyt paeta Ranskasta Saksaan heinäkuussa 1791 esiintymällä tavallisena henkilönä, mutta jäänyt tasavaltalaisten vangiksi. Kun kuningasta tuotiin takaisin Pariisiin, esitettiin tasavaltalaisvetoomus, mitä kansalaiset kerääntyivät allekirjoittamaan kuninkaasta luopumiseksi.


title: Punainen lippu

text: 17. heinäkuuta 1791 kansankokous muuttui väkivaltaisuuksiksi. Pariisin pormestari Bailly määräsi nostamaan punaisen lipun sen merkiksi, että kansalliskaarti voi hajottaa rauhanhäiritsijöiden joukon. Osa yleisöstä otti punaisia lippuja itselleen osoittaakseen, että valta kuuluu kansalle. Kansalliskaarti ampui varoituksetta ja noin 50 mielenosoittajaa kuoli. Hallinnon käyttämästä punaisesta varoituslipusta tulikin vastarinnan tunnus.


title: Punainen lippu

text: Näitä kaatuneita pidettiin vakaumuksensa puolesta kaatuneina tasavaltalaisina ja punaisesta lipusta tuli heidän vuodattamansa veren vertauskuva. Ranskan suuressa vallankumouksessa oli kyse liberaalin porvariston vallankumouksesta aristokratian ja feodalismin jäänteitä vastaan.


title: Punainen lippu

text: Myöhemmin useissa yhteyksissä punaista lippua käytettiin kapinan tai vallankumousyrityksen vertauskuvana, mistä lippu periytyi vähitellen työväenliikkeeseen sosialistien ja myöhemmin kommunistien vertauskuvaksi.


title: Punainen lippu

text: Marxilaisen teorian mukaan yhteiskunta kehittyy vaiheittain ja ennen kuin työväestö, proletariaatti, tekee sosialistisen vallankumouksen, tarvitaan porvariston feodalismia vastaan tekemä porvarillinen vallankumous, jonka selkeä esimerkki esimerkiksi bolševikeille oli juuri Ranskan suuri vallankumous.


title: Punainen lippu

text: Ensimmäisen sosialistisen valtion, Neuvosto-Venäjän ja sittemmin siitä muodostoneen Neuvostoliiton lipun värit olivat punaiset. Myös Kiinan kansantasavallan lipun väri on punainen. Molempiin lisättiin myöhemmin kyseisen valtion aatteita symboloivat erikoismerkit: Neuvostoliiton keltainen sirppi ja vasara sekä keltaisella rajattu punainen tähti, Kiinalla yksi iso ja sen sivulla neljä pientä keltaista tähteä.


title: Punainen lippu

text: Punaista lippua on käytetty ajoittain myös merirosvolippuna; silloin se yleensä oli kokopunainen viiri ilman vaakunakenttää.


title: Punainen lippu

text:
Ensimmäisen kerran työväenliike marssi punaisen lipun alla Helsingissä 7. kesäkuuta 1897 työväenyhdistyksen järjestämällä perinteisellä "työväen kävelyretkellä". Punaisella värillä järjestöt halusivat korostaa olevansa sosialisteja. Väri siis ilmensi työväenliikkeen itsenäistymistä ja erottumista muista.
Itsenäiseksi julistautuneen Suomen ensimmäinen valtiolippu oli pohjaväriltään punainen. Suomen sisällissodan jälkeen lippuväreistä tuli sinivalkoiset.


title: Punainen lippu

text: Suojeluskuntalaiset repivät punaiset liput alas Tampereen työväentalon katolta SDP:n pitäessä talossa puoluekokoustaan 25. toukokuuta 1933. Tapauksen seurauksena Kivimäen hallitus kielsi toistaiseksi punaisten lippujen käytön. Seuraavana vuonna säädettiin, etteivät poliittiset järjestöt ja yhdistykset saaneet ilman sisäministeriön lupaa käyttää tilaisuuksissaan muita kuin Suomen lippua. Tämä määräys kumottiin jatkosodan päätyttyä. Vielä nykyään puoluekokousten yhteydessä puolueet liputtavat Suomen lipulla samanaikaisesti oman järjestölippunsa kanssa valtiollisuutensa tunnustaen.


title: Punainen lippu

text: Ratamoottoriurheilussa punainen lippu tarkoittaa session välitöntä keskeyttämistä. Sitä käytetään, kun on liian vaarallista jatkaa kilpailua tai vakavan onnettomuuden tapahduttua.


title: Punainen lippu

text: Britanniassa oli 1800-luvun lopulla voimassa laki, jonka mukaan jokaisen auton edellä tuli turvallisuussyistä kulkea jalkaisin punaista lippua heiluttava henkilö.


title: Endokardium

text: Endokardium (lat. "endocardium") eli sydämen sisäkalvo verhoaa sydänlihasta sisäpuolelta. Se on muodostunut sidekudoksesta ja levyepiteelistä. Sydämen läpät ovat endokardiumin poimuja, jonka vuoksi sydämen sisäkalvon tulehdus eli endokardiitti saattaa levitä myös läppiin aiheuttaen läppävikoja.


title: Perikardium

text: Perikardium () eli sydänpussi on kaksilehtinen sidekudospussi, joka verhoaa sydäntä ulkopuolelta. Sydänpussin lehdet vaihtuvat toisikseen suurten verisuonten tyvessä muodostaen umpinaisen pussin. Sen ulompi lehti on kiinnittyneenä sydäntä ympäröiviin kudoksiin ja sisempi lehti on tiiviisti kiinni sydänlihaksessa. Perikardiumin tehtävä on vähentää sydämen sykkiessä syntyvää kitkaa. Sydänpussinontelossa on liukasta nestettä ja sydänpussin lehdet ovat sileitä. Lisäksi ulompi lehti rajoittaa sydämen liiallista venymistä, koska se sisältää inelastista kollageenia.


title: Ollanta Humala

text: Ollanta Moisés Humala Tasso (, s. 26. kesäkuuta 1962) on perulainen vasemmistolainen nationalistipoliitikko, everstiluutnantti-evp, ja oli Perun presidentti heinäkuusta 2011 heinäkuuhun 2016. Vuoden 2006 vaalien jälkeen hän johti maan parlamentin suurinta oppositioryhmää Unión por el Perú.


title: Ollanta Humala

text: Ollanta Humalan isä Isaac Humala on entinen kommunistijohtaja, ammattiyhdistysjuristi ja etnonationalistisen "Movimiento Etnocaceristan" ideologinen johtaja. Myös Ollanta ja hänen veljensä ovat toimineet liikkeen johtohahmoina. Isaac Humala myös opetti marxismi-leninismiä myöhemmälle Nobel-kirjailijalle ja liberaalipresidenttiehdokkaalle Mario Vargas Llosalle yliopiston kommunistisolussa.


title: Ollanta Humala

text: Ollanta Humala aloitti sotilasuransa 1982. Sotilastiedustelukoulussa hän otti 1991 osaa "Grupo Cacerista" -ryhmään, joka piti Perun armeijaa korruptoituneena ja tuki kansallismielistä ideologiaa. Sotilasuransa aikana Humala otti osaa taisteluun Loistavaa polkua vastaan ja Cenepan konfliktiin Ecuadoria vastaan 1995.


title: Ollanta Humala

text: 29. lokakuuta 2000 Humala johti noin 60 sotilaan kapinaa Toquepalassa presidentti Alberto Fujimoria vastaan.


title: Ollanta Humala

text: Syyskuussa 2009 Antauro Humala tuomittiin 25 vuodeksi vankilaan.


title: Ollanta Humala

text: Lokakuussa 2005 Humalasta tuli Partido Nacionalista Peruanon johtaja ja Unión por el Perú -vaaliliiton presidenttiehdokas. Presidenttivaaleista muodostui varsin likaiset pääehdokkaiden syyttäessä toisiansa. Ensimmäisellä kierroksella huhtikuussa 2006 Humala sai eniten ääniä (30 %) ja entinen presidentti Alan Garcia nousi hänen vastaehdokkaakseen toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella Humala hävisi 48–52 %.


title: Ollanta Humala

text: Myös Humalan vanhin veli, professori Ulises Humala, oli vuonna 2006 presidenttiehdokas, joskin sai vain 0,2 % äänistä (14. sija yhdeksästätoista ehdokkaasta).


title: Ollanta Humala

text: Humalaa on syytetty Loistavan polun sissien kidutuksesta ja katoamisista vuoden 1992 terrorismin vastaisen kampanjan aikana, jolloin hän toimi Madre Mían tukikohdassa San Martínissa. Loppuvuodesta 2006 hän sai syytteen osallisuudesta vuoden 2005 kapinaan. Hän oli sen tapahtuessa Etelä-Koreassa.


title: Ollanta Humala

text:
Vuoden 2011 presidentinvaaleissa Humalaa tuki Partido Nacionalista Peruanon lisäksi Alianza Gana Perú, johon kuuluvat Partido Comunista del Perú, Partido Socialista, Partido Socialista Revolucionario, Movimiento Político Voz Socialista ja Lima para Todos. Toiselle kierrokselle pääsivät Keiko Fujimori ja Humala.
Toisella kierroksella Humala sai 51,44 % äänistä vastaan Fujimorin 48,55 %.


title: Felipe Pedrell

text: Felipe Pedrell (19. helmikuuta 1841 Tortosa – 19. elokuuta 1922 Barcelona) oli espanjalainen säveltäjä, musiikintutkija ja pedagogi. Hän opetti muun muassa Isaac Albénizia.


title: Felipe Pedrell

text: Pedrell syntyi Tortosassa ja aloitti uransa laulajana kuorossa. Hän voitti 1870-luvuilla oopperoillaan apurahoja, joilla hän pääsi opiskelemaan Roomaan ja Pariisiin. Vuonna 1894 Pedrellistä tuli professori Madridin kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa. Hän kuoli Barcelonassa 1922.


title: Felipe Pedrell

text: Pedrellin tuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita.


title: Bima

text: Bima tai BIMA on:


title: Ranskan Agnes (1260–1325)

text: Ranskan Agnes (1260–1325) oli Kapentigien dynastiaan kuuluva prinsessa.


title: Ranskan Agnes (1260–1325)

text: Agnes oli Ranskan kuninkaan Ludvig IX Pyhän ja Provencen Marguriten nuorin tytär.


title: Ranskan Agnes (1260–1325)

text: Hän avioitui vuonna 1279 Burgundin herttuan Robert II (1272-1306) kanssa. Robert oli myös Thessalonkin nimellinen kuningas. Tästä avioliitosta syntyvät:


title: Anselmi

text: Anselmi on suomalainen miehen etunimi.


title: Anselmi

text: Anselmi on suomalainen muunnos muinaissaksalaisesta nimestä "Anshelm", joka tarkoittaa 'jumalain suojaamaa'. Anshelm-nimen osat merkitsevät 'aasa-jumalia' sekä 'kypärää, suojaa'. Monissa maissa nimi esiintyy muodossa "Anselm". Suomessa siitä on käytössä myös lyhempi muoto Anssi.


title: Anselmi

text: Anselmi on ollut almanakassa vuodesta 1908 lähtien, sitä ennen se esiintyi Kansalaisvalistusseuran kalenterissa 1882-1883 muodossa "Anselmo". Nimen varhaisin esiintyminen kalenterissa on jo vuodelta 1662 muodossa Anshelm. Nimipäivä on 21. huhtikuuta, Anselm Canterburylaisen muistopäivänä.


title: Anselmi

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan 3 830 miestä on saanut nimekseen Anselm ja 3 869 nimen Anselmi.


title: Kohopaino

text: Kohopainotekniikka on painomenetelmistä perinteisin. Sen kehitti Johann Gensfleisch zum Gutenberg 1400-luvulla Saksassa. Kohopainotekniikassa väriä luovuttava pinta on muita osia korkeammalla. Kohollaan olevat painopinnat telataan painovärillä ja puristetaan paperille.


title: Kohopaino

text: Tekstin painopinta tehdään joko metallisista irtokirjakkeista käsin latomalla tai latomakoneella, joka luo tekstin riveinä. Kuvat tehdään kuvalaattoina syövyttämällä tai kaivertamalla. Kuvat, tekstit ja ladelman muut osat yhdistetään kehilöksi, joka kiinnitetään painokoneeseen. Painopinta on yleensä metallia, mutta myös puuta on käytetty varsinkin isoissa otsikkokirjasimissa. Nykyisin voidaan käyttää myös muovista tehtyä painopintaa.


title: Kohopaino

text: Offsetpainotekniikka on syrjäyttänyt kohopainotekniikan lähes täysin. Kohopainoa käytetään nykyään lähes pelkästään joissakin erikoistöissä, kuten preeglauksissa, numeroinneissa, sokeapainatuksissa ja kultauksissa. Kohopainotekniikkaa käytettiin Gutenbergin ajoista 1400-luvulta 1970-luvulle asti, jolloin sanomalehdet siirtyivät laajasti käyttämään offsetpainomenetelmää.


title: Arhippa

text: Arhippa on suomalainen miehen etunimi.


title: Arhippa

text: Arhippa on karjalainen muunnos kreikkalaisesta nimestä "Arhippos", joka merkitsee 'hevosmiestä, esiratsastajaa'. Nimi on syntynyt ortodoksisen kirkon alueella.


title: Arhippa

text: Almanakassa Arhippa on ollut vuodesta 1950.


title: Arhippa

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Suomessa on syyskuuhun 2018 mennessä Arhippa-nimen saanut noin 90 henkilöä.


title: Djurgårdens IF FF

text: Djurgårdens IF Fotbollförening on tukholmalaisen Djurgårdens IF -urheiluseuran jalkapallojaosto. Kaudella 2010 Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa pelaava miesten edustusjoukkue on voittanut Ruotsin-mestaruuden 11 kertaa ja cup-mestaruuden neljästi.


title: Djurgårdens IF FF

text: Djurgårdens Idrottsförening perustettiin vuonna 1891, ja jalkapallotoiminta seurassa alkoi kahdeksan vuotta myöhemmin, 1899. Vain viiden vuoden kuluttua tästä, vuonna 1904, joukkue pelasi jo Ruotsin-mestaruusfinaalissa, jossa se kärsi tappion Örgrytelle. Ensimmäisen mestaruutensa Djurgården voitti vuonna 1912 kahden tasapeliin päättyneen loppuottelun toisessa uusintaottelussa. Joukkue voitti mestaruuden myös vuosina 1915, 1917 ja 1920.


title: Djurgårdens IF FF

text: Allsvenskan käynnistyi vuonna 1924, mutta Djurgården ei siihen päässyt. Vuosina 1924 ja 1944 se kävi pelaamassa yhden kauden liigassa pudotakseen takaisin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Joukkue pelasi kaksi kautta, 1929 ja 1932, myös kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Joukkueen uusi nousukiito alkoi, kun se 1944 vakiinnutti paikkansa korkeimmalla sarjatasolla ja voitti 1950- ja 1960-luvulla Ruotsin-mestaruuden neljästi. 1970-luvulla menestys oli vaatimattomampaa, parhaina saavutuksina sarjassa kaksi kolmossijaa.


title: Djurgårdens IF FF

text: Vuonna 1981 seura putosi Allsvenskanista, jonne se nousi takaisin vuonna 1986 kahden kauden ajaksi pudotakseen takaisin. Poikkeuksena vaatimattomiin esityksiin oli seuran ensimmäinen Ruotsin cupin voitto vuonna 1990. Edestakainen nousu–putoamisliike jatkui 1990-luvulla, jolloin joukkue putosi ja nousi kolmesti. 2000-luvulle tultaessa joukkue on lähti uuteen nousuun ja saavutti vuosina 2002–2005 sekä kolme liigamestaruutta että kolme cup-voittoa.


title: Djurgårdens IF FF

text:
Kaudella 2009 Djurgården pelasi surkean kauden ja joutui karsimaan sarjapaikastaan. Lopulta DIF sisuuntui ja onnistui säilymään pääsarjassa kukistettuaan Assyriska Föreningenin.
Kaudella 2013 Djurgårdens IF kantaa Djurgårdsandanin logoa pelipaidoissa.


title: Puhveli

text: Puhveli on nimitys, jota käytetään eräistä vankkarakenteisista, käyräsarvisista nautaeläimistä. Sana perustuu pohjimmiltaan kreikan sanaan "boúbalos", joka on voinut tarkoittaa myös jonkinlaista antilooppia. Suomeen sana on tullut 1800-luvulla ruotsista. Vielä Carl Heleniuksen sanakirjassa vuodelta 1838 ruotsin "buffel"-sanan vastineena on suomeksi "hiidenhärkä" tai "hiidenlehmä".


title: Tenho

text: Tenho on suomalainen miehen etunimi.


title: Tenho

text: Tenho on lähtöisin suomen kielen sanasta tenho ('viehätys, lumo'), joka on mahdollisesti ollut käytössä jo muinaissuomalaisilla. Aikaisemmin tenho tarkoitti varsinkin lappalaisten taikuutta, jonka katsottiin lumoavan uhrinsa, ja siten hallitsevan heitä. ("katso:" lumous)


title: Tenho

text: Kansallisromanttisen kauden aikana nimen käyttöä heräteltiin ja sen käyttö yleistyi varsinkin 1920–1950-luvuilla. Almanakkaan nimi kuitenkin pääsi vasta vuonna 1984.


title: Tenho

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Tenho-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä saanut 3271 suomalaista miestä.


title: Jarmo Virtanen

text: Jarmo Virtanen (s. 15. lokakuuta 1963 Siipyy) on suomalainen voimanostaja. Hän voitti yhdeksän maailmanmestaruutta ja kuusi Euroopan-mestaruutta.


title: Jarmo Virtanen

text: Virtanen aloitti uransa aikuisten sarjoissa vuonna 1983, jolloin hän voitti MM-pronssia, EM-hopeaa ja SM-kultaa. Seuraavana vuonna saldona oli MM-hopea. Vuonna 1985 Virtanen murtautui voimanoston eliittiin voittamalla maailmanmestaruuden, EM-hopeaa, SM-kultaa, nuorten MM-kultaa, EM-kultaa ja SM-kultaa. Vuosina 1986, 1987 ja 1988 hän voitti MM-kullan, EM-kullan ja SM-kullan. Vuonna 1989 hän saavutti MM-kultaa ja EM-kultaa, ja 1990 hän voitti jälleen MM-, EM- ja SM-kultaa. Sama toistui vuonna 1992. Vuonna 1993 hän voitti maailmanmestaruuden ja Suomen mestaruuden. Vuonna 1994 saavutuksena oli SM-kulta, mutta vuonna 1995 hän voitti yhdeksännen maailmanmestaruutensa ja kymmenennen Suomen-mestaruutensa.


title: Jarmo Virtanen

text: Virtasella on edelleen hallussaan Pohjoismaiden ennätykset yhteistuloksessa (870 kg, sarja 82,5 kg, 1993; 807,5 kg, sarja 75 kg, 1988) sekä jalkakyykyssä (337,5 kg, sarja 82,5 kg). Tämän lisäksi hän pitää hallussaan Suomen ennätyksiä yhteistuloksessa (865 kg, sarja 90 kg, 1992) ja jalkakyykyssä (340,5 kg, sarja 90 kg). Hänellä on myös juniorien maastanoston Euroopan ennätys (340 kg, sarja 82,5 kg, 1985).


title: Kaarlo Heiskanen

text:
Kaarlo Aleksanteri (Aleksander) Heiskanen (28. lokakuuta 1894 Joroinen − 6. marraskuuta 1962 Hämeenlinna) oli suomalainen jääkärikenraali, jatkosodan rintamakomentaja ja Mannerheim-ristin ritari. Heiskanen toimi puolustusvoimain komentajana 1953−1959 ja oli tässä tehtävässä viimeinen Jääkäripataljoona 27:ään kuulunut.
Kaarlo Aleksanteri Heiskanen oli Joroisten Järvikylän kartanon muonarengin Olof Heiskasen ja Maria Margareta Heiskasen (o.s. Korhonen) neljästä lapsesta nuorin. Hänellä oli kaksi veljeä ja yksi sisar. Hänen elämäänsä muovasivat karut olosuhteet ja orpous, sillä hänen isänsä kuoli Kaarlon ollessa kuusivuotias. Hänestä kehittyi hiljainen, mutta itsenäinen luonne, jonka lahjakkuuden kartanon isäntä N. Karl Grotenfelt havaitsi ja takasi Kaarlolle mahdollisuuden opiskella.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Heiskanen opiskeli Kuopion suomalaisessa yhteiskoulussa ja sai keskikoulunsa päätökseen vuoden 1914 keväällä ja lähti merille. Palattuaan Suomeen hänen tarkoituksensa oli opiskella metsänhoitajaksi. Vuoden 1915 syksyllä Heiskanen kuitenkin lähti jääkärikoulutukseen Saksaan.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Kaarlo Heiskanen ylitti rajan Pellossa, saapui Lockstedtin leirille Tukholman kautta ja kirjattiin Jääkäripataljoona 27:n palvelukseen vuoden 1915 lopulla.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Hänen yksikökseen tuli pioneerikomppania ja siellä hän sai lisänimensä "Kylmä-Kalle" erotukseksi Juho Henrik Heiskasesta, joka tunnettiin Heissmanina (suomeksi "kuumana miehenä"). Lisänimi on liitetty sekä Heiskasen rauhalliseen luonteeseen, Heissmanin vastakohtaan että taipumukseen palella usein. Nimitys ei siis ole hänen myöhempien alaistensa vaan jääkäritoverien keksimä.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Heiskanen sai tulikasteensa Schmardenin taistelussa, johon pioneerikomppania osallistui erillään muusta pataljoonasta.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Hilfsgruppenführeriksi ylenneenä Heiskanen osallistui Sprengkommando Polangenin nimellä tunnetulle "pommarikurssille", jonka ohjelmaan kuului mm. räjäytystekniikkaa ja perehtymistä konetuliaseisiin.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Jääkärien palatessa Suomeen helmikuussa 1918 Heiskanen astui Suomen armeijan palvelukseen jääkärivänrikkinä.