title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainio oli jääkärivääpeli Emil Yli-Vainion ja Saima Yli-Vainion (Vesterbacka) neljästä lapsesta ensimmäinen. Niilo vietti varhaislapsuutensa Alahärmässä Eskolan kylässä omakotitalossa, joka paloi myöhemmin. Eemilin äiti sanoi lääkärille päivänä jona Niilo syntyi: "Tuo poika ei kuole. Eikä kuole Saimakaan. Eemil on taistellut suurilla sotarintamilla, oli jääkäripataljoonan vääpelinä ja sai mainetta ja kunniamerkkejä. Mutta meidän suvussa ei ole toistaiseksi ollut miestä, joka olisi taistellut Jumalan sotarintamalla. Tuosta pojasta (Niilosta) tulee sellainen, vaikka te ette sitä usko: Pappi." Tämän jälkeen Yli-Vainion perheeseen syntyi kolme lasta lisää, joista kahden ensimmäisen nimet olivat Lauri ja Eila. Niilo Yli-Vainio oli aluksi töissä apteekkarin apulaisena, mutta siirtyi sitten patruunatehtaaseen töihin, jossa tapasi Linnean, tulevan vaimonsa, jonka kanssa avioitui vuonna 1940.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Sota-aikana, ennen uskoontuloa tai ns. "kääntymättömänä" Yli-Vainio toimi rintamalla Itä-Karjalassa lääkintätehtävissä etulinjassa, missä joukko-osastot etenivät nopeasti Syvärin joen itäpuolelle saakka. Joukkojen perääntyessä Syväriltä Yli-Vainio eksyi suomalaisten virittämään miinakenttään. Huomatessaan tämän, hän oli lähellä astua erään laukaisulangan päälle, mutta miina ei kuitenkaan lauennut. Yli-Vainio kuvaa vetäytymisen henkisesti raskaaksi, koska hän ei ollut kahdeksaan vuorokauteen nukkunut, joukot olivat hajallaan ja hoidettavia oli paljon. Yli-Vainio rukoili rintamalla pää painautuneena mutaan: "Hyvä Jumala, varjele noita kavereita! Älä anna niiden kuolla! Voi, hyvä Jumala, säästä meidän kaikkien henki!"


title: Niilo Yli-Vainio

text: Joukkojen vetäydyttyä Suomen vanhalle rajalle heinäkuussa Yli-Vainio ihasteli Laatokkaa erään karjalaistalon vieressä. Talon takaa ilmestyi yllättäen suuri venäläinen tankki. Suomalaiset tykkimiehet huomasivat sen ja alkoivat tulittaa sitä 75 mm suorasuuntaustykillä. Hyökkäysvaunun torni alkoi liikkua ja se kohdistui suoraan Yli-Vainioon, joka hyppäsi läheisempään poteroon selälleen. Kranaatit räjähtelivät joka puolella ja yksi kranaatti räjähti niin lähellä Niiloa, että viiden sentin sirpale osui häntä oikeaan käsivarteen. Haavoittumisen takia Yli-Vainio oli lähes sodan loppuun saakka sotasairaalassa.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Yli-Vainio ei ollut uskossa vielä sodan aikana ja hän mainitsee, ettei edes ruumiiden näkeminen herättänyt häntä huomaamaan, että hänkin tarvitsee pelastusta sielulleen. Vasta sodan jälkeen hän tuli uskoon, kun löysi Raamatusta tarpeen pelastua.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainion toiminnan aloittamiseen vaikutti muun muassa hänen kokemansa parantuminen 1950-luvun lopulla sydämen laajentumisesta ja sepelvaltimon vioittumisesta.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainio aloitti uransa helluntaiherätyksen saarnaajana Pohjanmaalta, Soinin kylästä, jossa hän piti ensimmäisiä kokouksiaan vuonna 1947. Kokoukset aloitettiin laulamalla muutamia virsiä, sitten Yli-Vainio puhui tunnin verran ja lopuksi laulettiin vielä virsi. Sen jälkeen Yli-Vainio kysyi tahtooko joku kuulijoista antaa elämänsä Jeesukselle, tämän jälkeen sitten rukoiltiin yhdessä.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainio toimi vuodet 1967–1970 työntekijänä Boråsin Suomalaisessa Golgata-seurakunnassa, joka tunnettiin vuodesta 1968 nimellä Suomalainen helluntaiseurakunta. Yli-Vainio kävi puhumassa myös Gävlessä, Köpingissä, Sundsvallissa, Södertäljessä, Upplands Väsbyssä, Västeråsissa ja Örebrossa. Hän toimi vuodet 1970–1971 Södertäljen helluntaiseurakunnan työntekijänä.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainiolla todettiin syöpä vuonna 1967, jolloin suoritettiin leikkaus. Hänelle oli myös tehty syövän vuoksi avanne.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Södertäljestä lähdettyään Yli-Vainio toimi vuonna 1972 Espoossa Matinkylän seurakunnan saarnaajana, ja muutti 1973 Vaasaan.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Uupumuksen vuoksi Yli-Vainio joutui vetäytymään syrjään Vaasan Helluntaiseurakunnan saarnaajan tehtävistä.. Vuonna 1976 hän oli työkyvyttömyyseläkkeellä, mutta hänen sairautensa ei haitannut julistustyötä.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainio osti mökin ja muutti Vaasasta vuonna 1976 Härmään. Helmikuussa 1976 hänen vaimollaan Linnella todettiin syöpäkasvain, joka saatiin leikkauksessa osittain poistettua.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Syksyllä ja alkutalvella 1976 Yli-Vainio oli ajoittain syvästi masentunut, koska hän luuli saarnaajantyönsä olevan ohi, ilman että hänen vuonna 1956 saamansa näky suuresta hengellisestä herätyksestä (monien ihmisten nopeasta uskoontulosta) oli toteutunut. Hetkisen tuona aikana hän jopa epäili Jumalan olemassaoloa.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainion Australian matka sai alkuunsa kirjeestä, jonka kirjoittaja kertoi tulleensa uskoon Yli-Vainion kokouksessa Ruotsissa ja pyysivät Niiloa matkustamaan Australiaan, jossa he nykyisin asuivat, he lupasivat maksaa matkan.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Yli-Vainio matkusti 18.12.1976 Australiaan. Australiassa oli järjestetty suuri uskonjuhla, konferenssi johon Yli-Vainiokin osallistui. Hän oli Australiassa seitsemän viikkoa ja palasi Suomeen helmikuun puolivälissä 1977.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Australiasta tultuaan Niilo Yli-Vainio piti uudentyyppisiä kokouksia Turussa ja Jyväskylässä ja sitten Yli-Vainio matkusti Tukholmaan, Södertäljeen ja Boråsiin. Näissä kokouksissa havaittiin se jokin, joka teki Niilo Yli-Vainiosta hyvin tunnetun ja kuuluisan saarnaajan.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Yli-Vainio nousi julkisuuteen Australian puhujamatkallaan kokemansa "uuden voitelun" jälkeen vuonna 1977, jolloin suuret ihmisjoukot ympäri Suomea saapuivat Lapualle evankelioimistilaisuuksiin, joissa kerrottiin tapahtuvan parantumisia ja muita hengellisiä ilmentymiä. Erityistä hänen kokouksissaan olivat myös niin sanotut kaatumiset rukousjonoissa (ks. Karismaattinen liike).


title: Niilo Yli-Vainio

text: Yli-Vainion saarnatyyli oli muuttunut entisestä tuomionpasuunasta enemmänkin armolliseksi rakkauden julistukseksi. Myös lehdistö ja televisio seurasivat tunnetun saarnamiehen toimintaa tiiviisti. Yli-Vainio järjesti 13. syyskuuta 1980 Helsingin Senaatintorilla niin sanotun "olutmarssin", jolla vaadittiin keskioluen myynnin palauttamista vain Alkon myymälöistä tapahtuvaksi. Ennen Yli-Vainion saarnojen aikaan saamaa herätysaaltoa hän oli ollut Seinäjoen helluntaiseurakunnan vakavamielinen saarnaaja, joka pelotteli kuulijoitaan helvetillä.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Tuhannet ihmiset kokivat Yli-Vainion toiminnan yhteydessä henkilökohtaisen uskon heräämisen ja helluntaiseurakuntien jäsenmäärä kasvoikin Yli-Vainion julkisen toiminnan aikana (1977–1981) noin 6 000 hengellä. Lisäksi Yli-Vainion karismaattiset kokoukset rohkaisivat Pyhän Hengen armolahjoihin myönteisesti suhtautuvia luterilaisia järjestämään noita kokouksia muistuttavia tilaisuuksia, joissa he rukoilivat sairaiden puolesta. Yli-Vainio suhtautui loppuvuosinaan ystävällisemmin luterilaisiin kuin aikaisemmin. Lapuan hiippakunnan piispa Yrjö Sariola oli hänen hyvä ystävänsä ja Yli-Vainio korosti, ettei hän houkutellut ketään uskoontullutta luterilaista helluntaiherätykseen. Tärkeintä oli hänen mielestään se, että näiden ihmisten pastorit olivat uskovaisia ja siten pystyivät antamaan heille elävää Raamatun opetusta. Yli-Vainio kuoli sydämen pettämiseen lenkkipolulla Espanjassa.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Äänitteiden ja kirjallisuuden perusteella Yli-Vainion suurin huolenaihe oli yksittäisen ihmisen sielun pelastus (kirjoissa: "Miten voisin pelastua?, Sinä voit täyttyä Pyhällä Hengellä" ja "Voiman salaisuus") ja sairauksista parantuminen. Yli-Vainion Raamatun julistuksesta käy ilmi, että ihminen voi saada pelastusvarmuuden, kun vastaanottaa Jeesuksen henkilökohtaisena Vapahtajana. Suurin harhakäsitys oli, että Yli-Vainio parantaa, mutta hän itse sanoi, ettei asia ole näin vaan yksin Jumala. Tämä epäselvyys selvitettiin usean kokouksen alkuvaiheessa uusille kuulijoille. Monissa saarnoissa tätä oikaistiin sanomalla "Tätä tekee Jeesus". Saarnaajalle itselleen yksi kipeimmistä kysymyksistä oli, että "Miksi ihan kaikki eivät parane?", joka käy ilmi Yle:n julkaisemasta haastattelusta.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Yli-Vainio toi monelle kuulijalle lohtua, toivoa ja uskoa julistuksensa kautta. Iloisuus oli yksi vahva piirre, joka kumpusi saarnojen sisällöstä. Hänen päiväkirjastaan löytyy noin 170 sivua listauksia pelastumis- ja parantumisihmeistä eri puolilta maailmaa.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Silloisista lehtikirjoituksista Erkki Petman toteaa, että Yli-Vainion kokouksia uutisoitiin lehdissä lähinnä uhrilahjojen markkamäärillä, kirja- ja kasettimyyntiluvuilla sekä luonnollisesti sillä, "aiheuttaako kaatumisilmiön hypnoosi vaiko raju tönäisy". Uutiskirjoituksissa huomioitiin varsinainen herätys, parantumiset, pelastumiset, uskoon tulleet ihmiset, siinä määrin, että heihin oli kiinnitetty huomiota usein vain epäilevän maininnan verran, jatkaa Petman.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Matti Miettinen julkaisi vuonna 1980 Kirkon tutkimuskeskuksen julkaisusarjassa väitöskirjan "Uskonnolliset ihmeparantumiset lääketieteellis-psykologisesta näkökulmasta". Yhteistyössä Yli-Vainion kanssa jaettiin vuonna 1980 kyselylomakkeita 2000 kpl, joista 744 palautettiin. Seurannassa karsiutui määrä 611 henkilöön, jotka ilmoittivat 1403 sairautta, oiretta ja vaivaa, joiden kohdalla myönteisiä kokemuksia kertyi 829, pettymyksiä 574. Tutkijan oman arvion mukaan ainoakaan elimellinen sairaus ei parantunut, ja mielenterveyden häiriöissä oli joitakin yksittäisiä enemmän tai vähemmän ohimeneviä myönteisiä vaikutuksia, joista valtaosan kohdalla on aiheellista nähdä ne pelkästään tunnelmointiefekteinä. Kokonaisuutena ei tullut esiin mitään tavanomaisesta ennusteesta poikkeavaa. Vain yhtä viidestä niistä, jotka testattiin psykologisesti MMPI-testillä, voitiin pitää persoonallisuudeltaan normaaleina.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Veltto Virtanen teki Yli-Vainiosta kappaleen Niilo Yli-Mainio, jossa lauletaan "Näytä mulle Niilo, kuinka nainen kaatuu", ja Eppu Normaali teki aiheesta ilmaisjakelusinglen "Nipa". Myös Eläkeläiset on tehnyt Niilo Yli-Vainiosta kappaleen ”Niilo Yli-vainio tervasi potkukelkkani jalakset” joka on parodia Ministryn "Jesus Built My Hot Rod" kappaleesta.


title: Valkoinen kääpiö

text:
Valkoinen kääpiö on tiivis tähti, jonka koko on Maan suuruusluokkaa ja massa tähden suuruusluokkaa. Valkoisen kääpiötähden tiheys ja painovoima pinnalla ovat valtavia.
Valkoinen kääpiö syntyy, kun Auringon massan luokkaa oleva punainen jättiläinen muuttuu epävakaaksi singoten ulko-osansa pois planetaariseksi sumuksi. Jäljelle jää enimmäkseen heliumista ja ehkä myös hiilestä ja hapesta koostunut kuuma ydin, jossa ydinreaktiot ovat lakanneet.
Ydin on luhistunutta eli degeneroitunutta ainetta, joissa atomit ovat romahtaneet kasaan, koska niiden elektroniverho on rikkoutunut suuressa paineessa. Jos valkeaan kääpiöön virtaa massaa (niin että sen massa ylittää Chandrasekharin rajan 1,4 Auringon massaa), koko kääpiötähti räjähtää supernovana.


title: Valkoinen kääpiö

text:
Valkoinen kääpiö saa alkunsa tähdestä, jonka massa on alle 8 (5–9) Auringon massaa. Ydinreaktioiden päättyessä tähden ytimessä kaasun paine laskee, jolloin painovoima vetää ytimen kasaan ja tiheys nousee. Lopulta tiheys on niin suuri (miljoonia kiloja kuutiometriä kohti), että atomien elektroniverhot valkoisen kääpiön sisäosissa särkyvät eli aine degeneroituu. Tunnettuja valkoisia kääpiöitä ovat muun muassa Sirius B, joka on läpimitaltaan noin 10 000 km ja Procyon B.
Raskaammissa, yli 1,44 Auringon massaisissa tähdissä degeneraatiosta aiheutuva paine ei riitä vastustamaan painovoimaa, vaan ne luhistuvat joko neutronitähdiksi tai mustiksi aukoiksi. 1,44 auringon massaa sanotaan Chandrasekharin massaksi (tai rajaksi). Tämä massa, joka on valkoisen kääpiön massan maksimiraja, vaihtelee tähden kemiallisen koostumuksen mukaan ja voi olla niinkin alhainen kuin 1,2 Auringon massaa. Aurinko tulee muuttumaan valkoiseksi kääpiöksi noin 5–7 miljardin vuoden kuluttua.


title: Valkoinen kääpiö

text: Tyypillisen valkoisen kääpiön massa on noin 0,5–1,0 Auringon massaa ja säde noin 0,01 Auringon sädettä. Sen tiheys on silloin 10 kg/m. Valkean kääpiön sisällä vaikuttaa ns. degeneroituneen eli luhistuneen elektronikaasun paine. Suurissa tiheyksissä atomien elektroniverho painuu kasaan, mikä mahdollistaa aineen pakkautumisen hyvin tiheäksi. Tiedetäänhän, että atomeista suurin osa on tyhjää atomin ydinten ja elektronien välillä. Degeneroituneessa aineessa atomien ytimet ja elektronit ovat pakkautuneet puuroksi. Valkeassa kääpiössä eivät vaikuta ionien paine ja säteilypaine niin kuin normaaleissa tähdissä. Valkoiset kääpiöt eivät tuota energiaa, mutta jos ne tuottavat, silloin niissä tapahtuu räjähdys tai ne räjähtävät. Massan kasvaessa valkoisen kääpiön säde pienenee, niin että degeneroituneen tähden koko on kääntäen verrannollinen massan kuutiojuureen. Suurempi massa puristaa degeneroitunutta aihetta painovoimallaan enemmän kasaan. Valkeiden kääpiöiden spektriviivat ovat leventyneet voimakkaan painovoiman takia ja joskus myös nopean pyörimisen vuoksi. Joissain valkeissa kääpiöissä on miljoonien gaussien suuruisia, hyvin voimakkaita magneettikenttiä.


title: Valkoinen kääpiö

text: Aivan alussa valkoinen kääpiö on hyvin kuuma, yli 100 000 K. Valkoinen kääpiö jäähtyy vähitellen kehityksensä aikana valkoisesta keltaiseen, oranssiin ja punaiseen, sillä se säteilee jäännöslämpöä pois. Lisäksi se menettää energiaa urca-prosessissa syntyvien neutriinojen mukana. Lopulta sen lämpötila laskee niin alhaiseksi, ettei se enää lähetä näkyvää säteilyä. Tällaista sammunutta tähteä sanotaan "mustaksi kääpiöksi" (mikä ei ole sama asia kuin musta aukko). Tähän menee laskujen mukaan kuitenkin jopa biljoonia vuosia, ja koska maailmankaikkeuden ikä on noin 13,7 miljardia vuotta, ei mustia kääpiöitä tiettävästi ole vielä olemassa, vaan vanhimpienkin valkoisten kääpiöiden lämpötila on yhä useita tuhansia kelvinejä.


title: Valkoinen kääpiö

text: Lähekkäisessä kaksoistähdessä valkoisen kääpiön ympärille virtaa massaa, jolloin syntyy novamainen purkautuva muuttuja. Näissä valkean kääpiön pinnalla tapahtuu aika ajoin räjähdysmäistä fuusioreaktiota.


title: Valkoinen kääpiö

text:
Sirius B on melko nuori valkea kääpiö, jonka ympärillä on kaasua ja pölyä.Väri-indeksi U-B on sinisempi kuin Sirius A:n, joka on alijättiläistähti ja B-V:ltä suunnilleen sama kuin valkea kääpiö Sirius B.
Vertailun vuoksi kevyemmän Procyon B:n massa on 0,602 auringon massaa ja läpimitta 17 000 kilometriä sekä spektrityyppi A4VII.


title: Valkoinen kääpiö

text: Valkoiset kääpiöt on vanhemmissa lähteissä merkitty kirjaimilla wd () tai vk (valkea kääpiö).?:n paikalla on kirjain A,B,Q,Z,C,X.


title: Tuomaksen evankeliumi

text: Tuomaksen evankeliumi voi tarkoittaa seuraavia:


title: St. Helens (vuori)

text: St. Helens on Kaskadien vuorijonoon kuuluva tulivuori Skamanian piirikunnassa, Washingtonin osavaltiossa Yhdysvaltojen länsirannikolla. Tutkimusmatkailija George Vancouver nimesi vuoren ystävänsä brittiläisen diplomaatti Alleyne Fitzherbertin mukaan. Alkuperäiskansojen nimet "Lawala Clough" ja "Low-We-Lat-Klah" tarkoittavat savuavaa vuorta. St. Helens on Yhdysvaltain nuorin- ja aktiivisin tulivuori. Sen purkautumiskartio on syntynyt kokonaan viimeisen 2 200 vuoden aikana, ja vanhimmatkin tuhkakerrokset ovat vain 40 000 vuotta vanhoja. Nuoresta iästään huolimatta, vuori on ollut varsin hiljainen, lukuun ottamatta vuosien 1831-1857 välistä aktiivista aikaa. Vuoren rauhallisuus houkutteli lähistölle paljon turisteja retkeilemään ja kalastamaan kristallin kirkkaisiin vesiin. Kaikki kuitenkin muuttui vuoden 1980 purkauksen jälkeen, jonka seurauksena St. Helensistä on tullut maailman tutkituin vuori.


title: St. Helens (vuori)

text: St. Helens luokitellaan nykyään luokan 2 tulivuoreksi, eli tulivuoren kraateriin on kasvamassa uusi magmakupoli, johon liittyy pientä seismistä toimintaa. Toimintaan liittyy myös ajoittain pieniä vesi-, kaasu- ja tuhkapurkauksia.


title: St. Helens (vuori)

text: 18. toukokuuta 1980 St. Helens purkautui rajusti räjäyttäen vuoren huipusta 397m pois ja aiheuttaen 57 ihmisen kuoleman. Kuolleiden joukossa oli paikallisia asukkaita, jotka eivät suostuneet poistumaan kodeistaan ennen purkausta, sekä tulivuorentutkija David Johnston, jonka viimeisiksi sanoiksi radiopuhelimessa jäivät: "Se taitaa tapahtua nyt". Tulivuoren tuhkaa laskeutui laajalle alueelle, ja purkaus tuhosi myös suuria metsäalueita. Purkaus tuhosi noin 600 neliökilometriä Washingtonista.


title: St. Helens (vuori)

text: Lokakuussa 2004 St. Helens jälleen antoi merkkejä uudesta rajusta purkautumisesta, alueella oli ollut lukuisia maanjäristyksiä ja kaasupurkauksia, jotka osoittavat laavapatsaan nousevan vuoren sisällä. Alueella pelättiin voimakasta purkausta ja kuumia syöksyvirtauksia. Tulivuoren ympäristö määrättiin evakuoitavaksi 3. lokakuuta.


title: Faces (festivaali)

text: Faces on vuotuinen heinä–elokuun vaihteessa Raaseporissa vuodesta 1998 järjestettävä musiikkiin ja kulttuuritoimintaan keskittyvä musiikkifestivaali.


title: Faces (festivaali)

text: Kun festivaalin taustaorganisaatio, voittoa tavoittelematon Etnokult ry, perustettiin vuonna 1997, perustajajäsenten Börje Mattssonin ja Holger Wickströmin tavoitteena oli järjestää monikulttuurinen festivaali, jossa kaikilla etnisillä ryhmillä olisi mahdollisuus esittäytyä.Kaikki paikat sijaitsevat nykyisen Raaseporin alueella.


title: Faces (festivaali)

text:
Musiikin lisäksi ohjelmisto täyttyy muun muassa tanssista, teatterista, elokuvista, runoudesta, näyttelyistä, työryhmistä ja stand up -komiikasta.
Tapahtuman yhteydessä ovat katusoiton SM-kisat, lapsille ja lapsenmielisille oma Small Faces sekä Impromptu Freedom Stage. Faces kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin.


title: Faces (festivaali)

text: Festivaalilla on vuosittain vaihtuva teema. Vuonna 2008 teemana oli ”Social warming” (eri kulttuurien ja väestöryhmien toimiminen yhdessä ihmiskunnan ja maapallon pelastamiseksi), vuonna 2009 ”We are the children” (lapset ja lasten oikeudet), 2010 ”We shall overcome” (monikulttuurisuus), 2011 ”Viva la difference” ja vuonna 2012 ”The new spring”.


title: Faces (festivaali)

text: Tytärfestivaaleja on järjestetty Petroskoissa (Carelian Faces) vuodesta 2003 ja Bosnia ja Hertsegovinassa ensimmäistä kertaa 2006. Tulevaisuudessa yksi mahdollinen uusi festivaalipaikka on Etelä-Afrikka. Järjestäjien tavoitteena on siirtää vastuu ulkomaanfestivaalien järjestelyistä vähitellen paikallisille. Festivaalin johtaja Mattsson on todennut Petroskoin festivaalin alkaneen rullata paikallisten voimin muutaman vuoden jälkeen.


title: Faces (festivaali)

text: Vuonna 2008 suunniteltiin Faces-tyyppisen festivaalin järjestämisestä Irakin pohjoisosassa Kurdistanissa, maan rauhallisemmassa pohjoisosassa. Festivaalijohtaja Börje Mattsson vieraili Irakissa 2008 maan kulttuuriministerin Falakadin Kakayn kutsumana heinäkuussa keskustelemassa asiasta.


title: Daan Jippes

text: Daniel Jan "Daan" Jippes (s. 14. lokakuuta 1945 Amsterdam, Alankomaat) on yksi 2000-luvun alun suosituimpia Aku Ankka -piirtäjiä ja yksi Carl Barksin uskollisimpia seuraajia. Jippes piirsi underground-sarjakuvia ennen Disney-hahmojen pariin siirtymistään. Jippesin tyyli pohjaa ankkataiteilija Carl Barksin luomaan piirrostyyliin. Hänestä on myös käytetty nimitystä ”Disney-sarjakuvien Michelangelo”. Disney-uransa alkuaikoina hän teki yhteistyötä Freddy Miltonin kanssa.


title: Daan Jippes

text: Daan Jippes on piirtänyt uusiksi kaikki sarjakuvat, joihin Barks teki käsikirjoituksen 1960- ja 1970-luvulla, mutta joita Barks ei piirtänyt itse. Alun perin piirtäjinä toimivat Tony Strobl ja Kay Wright. Niitä on julkaistu englanniksi pääasiassa Uncle Scrooge-lehdessä sekä myös muutamassa muussa Gemstone-kustantamon lehdessä.


title: Daan Jippes

text: Kesällä 2008 Gemstone aloitti albumisarjan, jossa oli tarkoitus julkaista kaikki Jippesin tähän mennessä piirtämät sarjat. Sarjaa ehti kuitenkin ilmestyä vain yksi numero ennen kuin Gemstone luopui Disney-lehtien julkaisemisesta.


title: Daan Jippes

text: Suomeksi on julkaistu vuonna 2002 kirja nimellä "Ankantekijät 1: Ihmissusia ja sudenpentuja", joka sisältää edellä mainittuja Barks-Jippes-sarjoja. Syyskuussa 2008 ilmestyi "", joka sisältää Jippesin ja Miltonin yhteisiä sarjoja. "Carl Barksin kootuissa" on julkaistu kaikki Barksin käsikirjoituksiin perustuvat Jippesin piirtämät tarinat.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Pitkien puukkojen yö (, "Röhm-Putsch" tai "Nacht der langen Messer") oli Adolf Hitlerin kesällä 1934 toimeenpanema poliittinen puhdistus, jonka yhteydessä surmattiin hänen tunnettuja vastustajiaan. Pitkien puukkojen yöksi sanotaan 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 1934 välistä yötä. Hitler itse ilmoitti 13. heinäkuuta valtiopäivillä, että kuolleita olisi ollut 77, mutta uhrien todellisen määrän epäillään nousseen yli tuhannen. Puhdistuksen kohteiksi joutuivat johtavat strasserismin kannattajat natsipuolueessa, useat Hitleriä vastustaneet konservatiiviset poliitikot sekä erityisesti Sturmabteilungin eli SA:n johto.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Sturmabteilung oli kesällä 1933 saavuttanut natsipuolueen sisällä merkittävän aseman. Siinä oli 2,5 miljoonaa miestä. Monet SA:n jäsenet ottivat vakavasti puolueen nimeen sisältyvät sanat sosialismi ja kansallissosialismi ja paheksuivat Adolf Hitleriä ja muita puolueen johtohahmoja näiden toisenlaisista ajatuksista. Tuloksena oli, että SA alkoi erkaantua puoluejohdosta. Se halusi muutoksia puolueeseen tavoitteenaan merkittävät sosiaaliset ja taloudelliset muutokset. Tavoitteena oli myös Reichswehrin ja SA:n sulauttaminen siten, että SA:n johtaja Ernst Röhmistä tulisi sotaministeri.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Vuonna 1934 Hitlerillä oli jo Saksassa kaikki valta käsissään, mutta hän pelkäsi vallankaappausta ja asemansa menettämistä. Salaliittoja koskevat huhut lisäsivät jännitteitä tilanteessa, jossa Hermann Göring, Joseph Goebbels, Heinrich Himmler ja Reinhard Heydrich muodostivat toisen puolen ja Ernst Röhm toisen. SA oli siten Hitlerin vallalle ainoa jäljellä ollut uhka.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Uhka ei ollut aiheeton. Röhm oli kutsunut Hitleriä "petturiksi", joka pitäisi lähettää ”pitkälle lomalle”. Röhm oli ollut tyytymätön Hitlerin politiikkaan, joka ei ollut hänelle ja muille SA:n johtajille tarpeeksi lojaalia kansallisosialistisille ihanteille. Hitler oli joutunut käytännön syistä tekemään myönnytyksiä konservatiiveille saadakseen teollisuuspomojen ja armeijan kenraaleiden tuen. Lisäksi Röhm aiheutti Hitlerille ongelmia sen vuoksi, että teollisuusjohtajat eivät suostuisi yhteistyöhön Hitlerin hallituksen kanssa niin kauan kuin Röhm puhui vallankumouksesta ja SA-joukot aiheuttaisivat levottomuuksia kaduilla.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Röhmin ja hänen väkivaltaisen järjestönsä voima pelotti muita. Göring ja Himmler pyysivät Heydrichia väärentämään todisteet, joiden mukaan Röhm olisi saanut Ranskasta 12 miljoonaa D-markkaa Hitlerin syrjäyttämiseksi. Himmler esitti ”todisteet” Hitlerille ja lisäsi oman epäilynsä, että Röhmillä olisi aikomus käyttää SA:ta apunaan Hitlerin syrjäyttämisessä.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Hitler oli aina pitänyt Röhmistä, olihan tämä ensimmäisiä natsipuolueen jäseniä ja osallistunut Hitlerin kanssa muun muassa vuonna 1923 oluttupavallankaappaukseen. Mutta Hitler oli kasvavan paineen alla, ja siksi SA:n valtaa oli vähennettävä. Saksalaiset sotilasjohtajat eivät pitäneet Röhmin ehdotuksista, joiden mukaan armeija pitäisi sulauttaa suurempaan SA:han, ja Hitleriä kannattaneet teollisuusjohtajat olivat huolissaan SA:n sosialistisista ajatuksista. Armeija oli myös huolissaan SA:n koosta: alkuvuodesta 1934 sen jäsenmäärä oli 2,5 miljoonaa, kun taas armeijan koko oli rajoitettu Versailles’n rauhansopimuksessa 100 000 mieheen. Kansallissosialistisen puolueen jäsenet eivät myöskään pitäneet Röhmistä ja muutamasta muusta SA:n johtajasta näistä esitettyjen homoseksuaalisuusväitteiden vuoksi.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Koska nämä kaikki ryhmät olivat Röhmiä vastaan, Hitler päätti toimia. Hän määräsi kaikki SA:n johtajat osallistumaan Bad Wiesseessä Münchenin ulkopuolella olevassa Hanselbauer-nimisessä täysihoitolassa järjestettävään kokoukseen. Hitler määräsi 30. kesäkuuta henkilökohtaisesti Röhmin pidätyksestä, minkä Alfred Rosenbergin päiväkirjat todistavat. Hitler itse osallistui Bad Wiesseen operaatioon.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Seuraavien tuntien aikana myös muut SA:n johtajat pidätettiin, ja monet heistä ammuttiin heti. Todennäköisesti Hitlerin alkuperäinen tarkoitus oli tuomita Röhm oikeudessa, mutta hän päätti kuitenkin, että Röhmin on kuoltava. Hitler käski, että Röhmille on tarjottava mahdollisuutta itsemurhaan, mutta loppujen lopuksi hänet ammuttiin. Hitler selvitti puhdistuksella välinsä moneen vanhaan vastustajaansa, joista Gregor Strasser, Gustav Ritter von Kahr, kenraali Kurt von Schleicher ja Edgar Julius Jung murhattiin, Franz von Papen määrättiin kotiarestiin.


title: Pitkien puukkojen yö

text: 3. heinäkuuta annettiin lakiesitys "Gesetz über Maßnahmen zur Staatsnotwehr", joka oikeutti tehdyt toimet jälkikäteen ”laillisen valtion itsepuolustuksen” nimissä.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Hitler ilmoitti puhdistuksesta 13. heinäkuuta väittäen, että 61 oli teloitettu, 13 ammuttu heidän vastustaessaan pidätystä ja kolme oli tehnyt itsemurhan. Ilmoituksessa hän sanoi: ”Jos joku moittii minua ja kysyy, miksi en vienyt asiaa normaaliin tuomioistuimeen, en voi sanoa muuta kuin, että sillä hetkellä olin vastuussa Saksan kansan kohtalosta ja siksi minusta tuli Saksan kansan korkein tuomiovallan haltija ().”


title: Pitkien puukkojen yö

text: Puhdistuksen seurauksena Hitler vahvisti kannatuksensa Reichswehrissa. SS-joukot irrotettiin SA:sta 26. heinäkuuta, ja Reichsführer-SS Himmleristä tuli Saksan poliisin ylin johtaja ("Chef der Deutschen Polizei"), joka oli vastuussa ainoastaan Hitlerille. Viktor Lutzesta tuli SA:n uusi johtaja, ja SA menetti pian merkityksensä natsien hallintokoneistossa. SA:lta vaadittiin nyt täydellistä lojaaliutta hierarkian ylimmästä miehestä viimeiseen mieheen.


title: Pitkien puukkojen yö

text: Puhdistus sinetöikin Hitlerin vallan. Hänen vihollisensa oli eliminoitu. Kukaan ei enää uskaltanut vastustaa Hitleriä nousemasta armeijan ylipäälliköksi, kun presidentti Paul von Hindenburg kuoli kuukautta myöhemmin. Lippuvalaa myös muutettiin siten, että nyt jokainen sotilas ja virkamies vannoivat lojaaliutta myös Hitlerille henkilökohtaisesti. Monet upseerit suhtautuivatkin valaansa niin vakavasti, että välttivät Hitlerin arvostelemista 2. maailmansodan häviön edessäkin.


title: Pirkko Saisio

text: Pirkko Helena Saisio (s. 16. huhtikuuta 1949 Helsinki) on suomalainen kirjailija, ohjaaja ja näyttelijä. Hän on kirjoittanut myös salanimillä Jukka Larsson ja Eva Wein.


title: Pirkko Saisio

text: Saisiolla on laaja ja monipuolinen kirjallinen tuotanto. Hän on kirjoittanut romaanien lisäksi näytelmiä, elokuva- ja televisiokäsikirjoituksia, pienoismusikaaleja, librettoja, laulujen sanoituksia ja suomennoksia. Hän on ohjannut monet kirjoittamistaan näytelmistä ja näytellyt myös itse teatterissa ja elokuvissa.


title: Pirkko Saisio

text: Saisio suoritti Suomen Teatterikoulun näyttelijäntutkinnon vuonna 1975. Hän toimi Teatterikorkeakoulun dramaturgian professorina 1997–2001.


title: Pirkko Saisio

text: Saisio syntyi kommunistiseen kotiin, ja nuoruudessaan hän koki perheen arvomaailman olevan jyrkässä ristiriidassa ympäristön vallitsevien arvojen kanssa. Vanhempien ateistisuudesta huolimatta Saisio kasvoi hyvin uskonnolliseksi, ja omien sanojensa mukaan hän olisikin opiskellut yliopistossa teologiaa, mikäli 1960–1970-lukujen taitteessa olisi ollut lainkaan todennäköistä, että naisesta voisi tulla pappi. Niinpä muutaman mutkan kautta hän päätyi 1971 Suomen teatterikouluun (nykyinen Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu), jonne hän pääsi toisella yrittämällä. Saisio aloitti dramaturgilinjalla mutta siirtyi näyttelijälinjalle samoihin aikoihin kuin alkoi kirjoittaa esikoisromaaniaan "Elämänmeno".


title: Pirkko Saisio

text: "Elämänmeno" ilmestyi Saision teatterikoulusta valmistumisvuonna 1975. Romaanissa oli alun perin sivujuonne, jossa päähenkilö löytää homoseksuaalisuutensa, mutta kustantaja neuvoi kirjailijaa poistamaan sen. Jotkut ovat sitä mieltä, että Saision kirjailijapersoonaa näin kavennettiin, mutta Saisio on jälkikäteen todennut, että kustantaja oli oikeassa: tuohon aikaan aihe oli niin kohuttu, että kirjan vastaanotto olisi saattanut jäädä kapeaksi vain yhden sivujuonteen vuoksi. Saisio sai "Elämänmenolla" J. H. Erkon palkinnon vuoden parhaasta esikoisteoksesta, ja myöhemmin teoksesta muokattiin televisiodramatisointi, jota on alettu pitää televisioteatterin klassikkona.


title: Pirkko Saisio

text: Esikoisteoksen ja 1976 ilmestyneen teoksen "Sisarukset" myötä Saisio sai työläiskirjailijan ja realistin leiman. Vaikka hän siihen aikaan kallistui taistolaisuuteen, hän ei tuntenut oloaan kotoisaksi tässä roolissa ja pyrki siitä seuraavissa teoksissaan tietoisesti eroon.


title: Pirkko Saisio

text: Lopulta Saisio kyllästyi kriitikoihin, jotka olivat tietävinään hänestä ja hänen kirjoittamisestaan paljon enemmän kuin hän itse. Saisio päätti kirjoittaa salanimellä ja hämmentää lehdistöä. Yleisessä tiedossa on kaksi hänen käyttämäänsä salanimeä: Jukka Larsson ja Eva Wein. Saisio näki vaivaa esimerkiksi salanimihenkilöidensä taustojen luomisessa ja jopa pukeutui mieheksi kirjoittaessaan Jukka Larssonina. Saision mukaan salanimihenkilöt yllättäen erkaantuivat sivupersooniksi, joilla oli oma elämä ja oma tyyli.


title: Pirkko Saisio

text: Jukka Larsson oli 32-vuotias Göteborgissa asuva mies, joka oli peräisin herätysuskovaisesta perheestä. Hän oli opiskellut teologiaa ja psykologiaa sekä toiminut vankilapappina ja psykologina. Larssonin ”esikoisteoksen” "Kiusaajan" (1986) ilmestymisen aikaan KOM-teatterissa esitettiin Pirkko Saision omalla nimellään kirjoittamaa näytelmää "Hissi", joka sijoittui "Kiusaajan" tavoin vankilaan, tosin naisvankilaan. Kriitikot olivat yleisesti sitä mieltä, että Saisio ei tunne vankilaa riittävän hyvin, kun taas Larsson käsitteli vankilaa asiantuntevasti – lukihan kirjan kansiliepeessä, että kirjoittaja on työskennellyt vankilassa.


title: Pirkko Saisio

text: Larsson sai muutenkin varsin ylistävää kritiikkiä. Häntä verrattiin muun muassa Mika Waltariin. Kun "Kiusaaja" pääsi J. H. Erkon palkintoehdokkaaksi, kustantaja joutui paljastamaan, ettei kyseessä ollut esikoisteos. Lehdistössä tajuttiin lopulta varsin nopeasti Larssonin olevan fiktiivinen kirjoittaja, sillä missään oletetuissa työpaikoissa tai yliopiston kirjoissa ei ollut jälkeäkään hänen nimestään. Saisio kirjoitti Larssonin nimellä vielä kaksi romaania: "Viettelijän" (1987) ja "Kantajan" (1991), jotka yhdessä "Kiusaajan" kanssa muodostavat "Kärsimystrilogian".


title: Pirkko Saisio

text: Välissä Saisiolta oli ilmestynyt matkaesseekokoelma "Exit" (1987) yhdessä elämänkumppani Pirjo Honkasalon kanssa sekä kirja salanimellä Eva Wein. Eva Wein oli nuori juutalainen opiskelija, ja esikoisteosta, lyhytproosaa sisältänyttä "Puolimaailman naista" (1990), pidettiin lupaavana mutta keskeneräisenä teoksena. Wein kuitenkin kehittyi nopeasti, ja "Kulkue" (1992) nousi Finlandia-palkintoehdokkaaksi.


title: Pirkko Saisio

text: Vuosina 1998–2003 ilmestyi Saision omaelämäkerrallisia aineksia sisältävä romaanitrilogia. Saisio on korostanut, että "Pienin yhteinen jaettava" (1998), "Vastavalo" (2000) ja "Punainen erokirja" (2003) kertovat fiktiivisestä henkilöstä nimeltä Pirkko Saisio; hänen mukaansa kaikki omaelämäkerrat ovat fiktiota, koska ihmisen muistot ovat fiktiota, eikä hän omissa kirjoissaan ole edes yrittänyt olla muistikuvilleen uskollinen.


title: Pirkko Saisio

text: Finlandia-palkintoehdokkuuksien sarja huipentui syksyllä 2003, kun "Punainen erokirja" kohosi voittoon asti. Palkintopuheessaan Saisio kritisoi tapaa, jolla Finlandia-palkinto jakaa suomalaisen kaunokirjallisuuden ”A- ja B-sarjaan”. Hän lahjoitti 26 000 euron palkintošekin Setalle.


title: Pirkko Saisio

text: Kun Saision romaani "Voimattomuus" ja Bo Carpelanin "Kesän varjot" päätyivät syksyllä 2005 Finlandia-ehdokkaiksi, ensimmäistä kertaa ehdolla oli myös palkinnon jo voittaneita kirjailijoita.


title: Pirkko Saisio

text: Saisiolle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 2007.


title: Pirkko Saisio

text: Saisio on laatinut käsikirjoituksen Pirjo Honkasalon elokuviin "Tulennielijä" ja "Leonardon ikkunat" (1986). Hän toimi Honkasalon lisäksi toisena käsikirjoittajana Honkasalon ja Pekka Lehdon "Da Capo" -elokuvassa (1985), joka kertoi Heimo Haitosta. Saisio on ollut mukana kirjoittamassa myös televisiosarjoja "Pudonneita" (1994) ja "Yhteinen huone" (2002). Sulevi Peltolan ohjaaman televisioelokuvan "Paavo Pantteri" (2002) käsikirjoitus on niin ikään Saision käsialaa. Lisäksi hän toimi Honkasalon ohella toisena käsikirjoittajana Honkasalon ohjaamassa "Betoniyö"-elokuvassa, joka perustuu Saision kirjoittamaan samannimiseen romaaniin.


title: Pirkko Saisio

text: Saisiolla on tytär Elsa Saisio edesmenneen näyttelijän Harri Hyttisen kanssa. Saisio elää rekisteröidyssä parisuhteessa elokuvaohjaaja Pirjo Honkasalon kanssa.


title: Edith Södergran

text: Edith Irene Södergran (s. 4. huhtikuuta 1892 Pietari, Venäjän keisarikunta – 24. kesäkuuta 1923 Raivola, Kivennapa) oli suomenruotsalainen runoilija ja kansainvälisesti tunnetuin suomalainen runoilija. Hänen runojaan on käännetty yli 40 kielelle.


title: Edith Södergran

text: Södergran oli ensimmäisiä suomalaisia moderneja runoilijoita, suomenruotsalaisen modernismin tärkein edustaja. Hänen tuotannolleen oli tyypillistä näynomaisuus ja aikakauden futuristiset ja symboliset virtaukset. Södergran julkaisi esikoiskokoelmansa "Dikter" vuonna 1916. Hän sairasti jo silloin tuberkuloosia, johon menehtyi seitsemän vuotta myöhemmin.


title: Edith Södergran

text: Edith Södergranin isä Matts Södergran oli ruotsinkielisestä Närpiöstä kotoisin ja hänen äitinsä oli Pietarissa syntynyt ruotsinkielinen suomalainen Helena o.s. Holmroos. Edith Södergranin isoäiti oli nauvolaissyntyinen torpantytär. Perhe muutti Karjalankannakselle Raivolaan, jossa isä työskenteli sahanhoitajana. Edith kävi koulunsa Pietarin saksalaisessa koulussa Petrischulessa. Siellä hän aloitti runojen kirjoittamisen saksaksi mallinaan Heinrich Heine ja Johann Wolfgang von Goethe. Hän tutustui ranskalaiseen symbolismiin, venäläiseen futurismiin ja saksalaiseen ekspressionismiin.


title: Edith Södergran

text: Isä kuoli keuhkotautiin 1907, ja tytär sairastui samaan tautiin seuraavana vuonna. Tästä alkoi Södergranin parantolakierre: ensin Nurmijärvellä Nummelan parantolassa ja sitten Sveitsin Davosissa. Vuodesta 1914 lähtien hän kieltäytyi parantolahoidoista ja äitinsä kannustamana ja avustamana omistautui vain runoilijantyölleen.


title: Edith Södergran

text: Södergran kirjoitti koko tuotantonsa varsin lyhyessä ajassa. Esikoiskokoelma "Dikter" ilmestyi 1916. Teos oli Suomessa ensimmäinen kokonaan vapaamittainen runokokoelma. Sen yksilöllinen kuvakieli poikkesi jyrkästi perinteisestä runoudesta. Södergranin runoja pidettiin epäsovinnaisina ja vaikeatajuisina. Esikoiskokoelma sai runsaasti huomiota mutta sekalaisen vastaanoton, jopa pilkkaa, mutta esimerkiksi R. R. Eklund nosti hänet vasta vuosituhannen vaihteen tienoilla löytyneessä "Vasabladetin" arviossaan aivan omaan luokkaansa.


title: Edith Södergran

text: Södergranin ”naismuusaksi” ja pitkäaikaiseksi luottoystäväksi nousi Hagar Olsson. Olsson veti hänet mukaan "Ultra"-lehden toimintaan vuonna 1922. Toinen suomenruotsalainen runoilija, joka lyhyen ajan valoi Södergraniin elämänuskoa, oli Elmer Diktonius. Södergran tapasi hänet yhden kerran, kun Hagar Olsson lähetti hänet Raivolaan joitakin aikoja ennen Södergranin kuolemaa, maaliskuussa 1922. Tapaaminen antoi tuolloin jo sairauden uuvuttamalle runoilijalle hyvin paljon. Diktonius lauloi hänelle säveltämiään lauluja. He olivat jonkin aikaa tiiviissä kirjeenvaihdossa, kun Södergranin välit Olssoniin olivat viilenneet.


title: Edith Södergran

text: Syksyllä 1922 Södergran tunsi itsensä heikoksi ja vietti pitkiä aikoja vuoteessa. Olsson yritti saada Södergranin sairaalaan, mutta tämä piti kiinni vuonna 1914 tekemästään päätöksestä välttää laitoshoitoa viimeiseen asti. Hän kirjoitti viimeiset runonsa ”Landet som icke är” ja ”Ankomst till Hades”. Viimeisen kirjeensä hän lähetti Diktoniukselle ennen kuolemaansa juhannuksena 1923.


title: Edith Södergran

text: Södergran oli modernismin uranuurtaja samaan aikaan kuin T. S. Eliot ja Ezra Pound anglosaksisessa maailmassa. Södergranin vaikutuksesta suomenruotsalainen runous nousi 1920-luvulla pohjoismaisen kirjallisuuden kärkeen. Suomenkielisessä runoudessa modernismi löi itsensä läpi vasta 1950-luvulla.


title: Edith Södergran

text: Uuno Kailas suomensi runovalikoiman "Levottomia unia", jonka julkaisi Tulenkantajien kustannusyhtiö 1929. Hagar Olsson julkaisi kirjekokoelman "Ediths brev" vuonna 1955 (suom. "Edith Södergranin kirjeet", 1990) ja Gunnar Tideström elämäkerran "Edith Södergran" vuonna 1949. Södergranin kootut runot "Elämäni, kuolemani ja kohtaloni" ilmestyi 1994 Pentti Saaritsan toimittamana.


title: Edith Södergran

text: Laajoja käännöksiä Södergranin tuotannosta on ilmestynyt tanskaksi (1953), ranskaksi (1954), norjaksi (1957), unkariksi (1967), englanniksi (1969), saksaksi (1977), venäjäksi (1980) ja espanjaksi (1993). Runoja on julkaistu myös esperantoksi, hollanniksi, islanniksi, italiaksi, kiinaksi, puolaksi, tšekiksi ja viroksi.


title: Edith Södergran

text: Wäinö Aaltosen veistämä Edith Södergranin hautamuistomerkki tuhoutui vuonna 1939. Wäinö ja Matti Aaltosen suunnittelema uusi hautamuistomerkki paljastettiin Raivolassa 1960. Södergranin mukaan on nimetty postimerkki vuonna 1992.


title: Edith Södergran

text: Ohjaaja Tuija-Maija Niskanen teki ruotsinkieliselle televisioteatterille Edith Södergranin elämästä vuonna 1977 elokuvan "Maa jota ei ole". Sairaalakohtaukset kuvattiin lähes aidossa ympäristössä Röykän sairaalassa.


title: Edith Södergran

text: Edith Södergranin runous on riimitöntä ja loppusoinnutonta ja sisältää runsaasti kuvailua. Se poikkesi suuresti ajan tyypillisestä tyylistä. Hän oli ensimmäinen suomalaiskirjailija, jonka tekstissä toteutuivat modernin runouden merkkeinä pidetyt piirteet, kuten avoin rakenne, yksilöllinen rytmi ja aiheiden vapaa valinta. Södergran käytti runoissaan rohkeita ja häkellyttäviäkin runokuvia, kuten ”min röda oförskräckthet” (punainen pelottomuuteni).


title: Edith Södergran

text: Kokoelmissa "Syyskuun lyyra", "Ruusualttari" ja "Tulevaisuuden varjo" on paljon yksinpuhelua ja tyhjyyden tuntoa, mikä aiheutui Södergranin tuberkuloosin ja köyhyyden kaventamasta elinpiiristä. Näitä lieventää kuitenkin Södergranin lempeä suhde luontoon, mikä on nähtävissä hänen tekstistään. Hänen runoudestaan löytyy paljon itsevarmoja huudahduksia ja myös huumoria. Postuumissa "Maa jota ei ole" -kokoelmassa Södergranin tyylissä aiemmin keskenään kilpailleet tuska ja olemassaolon riemu sulautuvat kuitenkin yhteen uudenlaiseksi, perille saapumisen tunnelmaa huokuvaksi kokonaisuudeksi.


title: YUP

text: YUP (Yhdistyneet Urbaanit Puoskarit, alun perin Y.U.P., Young Urban Perverts) on suomalainen Savonlinnassa vuonna 1987 perustettu rockmusiikkia soittava yhtye. Yhtyeen jäseniä kutsutaan joskus "Puoskareiksi". YUP ilmoitti kotisivuillaan vuoden 2009 alussa jäävänsä määrittelemättömän pituiselle tauolle. Yhtyeen musiikissa ominaisia piirteitä ovat muun muassa laulaja Jarkko Martikaisen omaleimainen ääni, sanoitukset ja soitannan muuttuminen nopeasti esimerkiksi hardcoresta kansanlaulutasolle.


title: YUP

text: Yhtye sai alkunsa Savonlinnan Taidelukion opiskelijoista vuonna 1987 ja soitti alkuvuosinaan edistykselliseksi hardcore punkiksi luokiteltavaa musiikkia englanninkielisillä sanoituksilla. Alun perin yhtyeeseen kuuluivat Jarkko Martikainen (kitara, laulu), Valtteri Tynkkynen (bassokitara) ja Jussi Hyyrynen (rummut). Yhtye on tullut tunnetuksi paitsi omaperäisen musiikkinsa, myös sanoitustensa osalta. Kappaleiden sanoituksista vastaava Jarkko Martikainen onkin nostettu samaan vertaisryhmään muiden suurten suomalaisten rock-sanoittajien kanssa. Sävellystyöstä vastaa Martikaisen lisäksi pääasiassa Tynkkynen, mutta myös Tiainen ja Hyyrynen ovat säveltäneet joitain kappaleita.


title: YUP

text: Vuonna 1990 julkaistun "Turpasauna"-ep:n myötä kieli muuttui suomeksi ja musiikillinen ilmaisu mutkistui. Musiikki oli jazzcore-tyylistä ja Dead Kennedys -vaikutteista. Piakkoin yhtyeeseen liittyi myös neljäs jäsen, kosketinsoittaja Tommi Kärkkäinen, sillä "Puoskareiden" moninaisten ideoitten toteuttamiseen vaadittiin useampia soittajia. Vuonna 1992 julkaistulla singlellä "Daavidin Fuzz"/"Paratiisin Sahakielet" oli yhtyeen miehitys jälleen muuttunut: Jussi Hyyrynen oli siirtynyt soittamaan kitaraa, ja uudeksi rumpaliksi oli pestattu Janne Mannonen. YUP:n nykymuoto on peräisin vuodelta 1994, jolloin kosketinsoittajaksi vaihtui levyn "Toppatakkeja ja Toledon terästä" jälkeen Petri Tiainen Tommi Kärkkäisen ryhdyttyä klassisen musiikin säveltäjäksi.


title: YUP

text: Yhtye julkaisi 25.11.2004 nuottikirjan ja DVD:n tuotoksistaan.


title: YUP

text: Loppuvuodesta 2007 yhtye aloitti uuden albuminsa äänitykset. "Vapauden kaupungit" -albumi julkaistiin 21. toukokuuta 2008. Siitä julkaistiin myös minilevy "Maailmannäyttely". Se sisältää kaksi uutta kappaletta sekä musiikkivideon.


title: YUP

text: Yhtye ilmoitti kotisivuillaan 2.1.2009 jäävänsä määrittelemättömän pituiselle tauolle. Yhtyeen jäsenet aikovat keskittyä muun muassa muihin musiikkiprojekteihinsa.


title: YUP

text: Like julkaisi helmikuussa 2017 Hippo Taatilan kirjoittaman historiikin "YUP: Helppoa muisteltavaa".


title: Jarkko Martikainen

text: Jarkko Ilari Martikainen (s. 24. lokakuuta 1970 Greifswald, Itä-Saksa) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten YUP-yhtyeen laulajana ja sanoittajana. Martikainen on työskennellyt myös kolumnistina, tuottajana ja dokumentaristina sekä julkaissut kaksi kirjaa. Martikainen on syntynyt Itä-Saksan Greifswaldissa, jossa hänen vanhempansa opiskelivat lääkäreiksi. Perhe muutti takaisin Suomeen Martikaisen ollessa kolmivuotias. Koulutukseltaan hän on medianomi.


title: Jarkko Martikainen

text: YUP:n lisäksi Martikainen on musisoinut muun muassa Lataamon Laulajissa, Keinuvassa Lahnassa, Eternal Fleshissa sekä Euthanasiassa. Hänen neljäs sooloalbuminsa "Toivo" julkaistiin 14. lokakuuta 2009. Albumin ensimmäinen single "Polte päästä paratiisiin" meni julkaisuviikollaan virallisen singlelistan sijalle 1.


title: Jarkko Martikainen

text: Martikainen on myös kuvittanut muun muassa YUP:n levyn "Toppatakkeja ja Toledon terästä" ja soololevynsä "Mierolainen" kannet, kirjansa "Pitkät piikit ja muita kertomuksia" sekä Heikki Salon kirjan "Kahlekuningaslaji". Martikainen on sanoittanut Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus -yhtyeen kappaleita sekä tuottanut sen albumeja.


title: Jarkko Martikainen

text: Martikainen näyttelee Ossia elokuvassa "Toinen jalka haudasta" (2009). Vuonna 2011 hän oli yksi Yle Teeman esittämän "Suojele minua!" -ohjelmasarjan juontajista. Hänellä on ollut myös oma radio-ohjelma Yle Puhe -kanavalla.


title: Polarisaatio

text: Polarisaatio on poikittaiseen aaltoliikkeeseen liittyvä käsite, jolla tarkoitetaan aaltoliikkeen värähtelyjen amplitudin suuntariippuvuutta aallon etenemissuuntaan nähden kohtisuorassa tasossa. Poikittaiset mekaanisetkin aallot voivat olla polarisoituneita, mutta tavallisimmin polarisaatiosta puhutaan valon tai muun sähkömagneettisen säteilyn yhteydessä.


title: Polarisaatio

text: Sähkömagneettisen säteilyn sähkö- (ja magneettikenttä) värähtelevät säteilyn etenemissuuntaan nähden kohtisuorassa tasossa. Polarisaatio kertoo, miten sähkökenttävektorin suunta käyttäytyy tässä tasossa. Polarisaation erikoistapauksia ovat mm. polarisoitumattomuus, "lineaarinen-" ja "ympyräpolarisaatio".


title: Polarisaatio

text: Tavanomaisen valolähteen, kuten lampun ja kynttilän, lähettämässä valossa sähkö- ja magneettikenttä värähtelevät satunnaisesti kaikkiin suuntiin eli valo on polarisoitumatonta. Sinitaivaan valo on heikosti polarisoitunutta. Nestekidenäytöissä on polarisoiva kalvo, jonka takia niiden lähettämä valo on voimakkaasti polarisoitunutta. Jotkut ihmiset pystyvät havaitsemaan polarisaation paljain silmin Haidingerin lyhteen avulla.


title: Polarisaatio

text:
Jos sähkökenttä värähtelee vain yhteen suuntaan, valon sanotaan olevan täysin polarisoitunutta. Tavallisesti polarisoidusta valosta puhuttaessa tarkoitetaan tasopolarisoitua (lineaarista) valoa.
Polarisaatiota voi aiheuttaa aallon heijastuminen eristeestä kuten lasista tai vedestä tai aallon kulkeminen erittäin ohuen raon läpi. Valo polarisoituu myös kulkiessaan tietyistä aineista koostuvien kiteiden läpi, ja tällaisista aineista voidaankin valmistaa polarisaattori. Radioaaltoja voidaan polarisoida eri tavoin lähetysantennien avulla.


title: Polarisaatio

text: Metallipinnasta heijastunut valo polarisoituu erittäin heikosti.


title: Polarisaatio

text:
Jos polarisoitumaton valo kokonaisheijastuu kahden optisesti läpinäkyvän väliaineen rajapinnasta, se on edelleenkin polarisoitumatonta. Valo polarisoituu silloin, kun se tulee vinosti väliaineiden rajapintaan, jossa se heijastuu ja mahdollisesti taittuu. Tällöin sekä heijastunut- että taittunut valo ovat osittain polarisoituneet.
Jos säteily tulee rajapinnalle sellaisessa kulmassa formula_9, että heijastunut säteily ja taittunut säteily muodostavat suoran kulman, heijastunut säteily polarisoituu törmäyspinnan suunnassa. Kulma formula_9 on nimeltään Brewsterin kulma. Se voidaan laskea yhtälöstä


Polarisaatio


title: Polarisaatio

text:
missä formula_12 ja formula_13 ovat aineiden taitekertoimet. Läpinäkyvän aineen taitekerroin voidaan määrittää mittaamalla sen Brewsterin kulma kun valo tulee siihen esimerkiksi ilmasta.
Polarisaatiota käytetään hyväksi myös tietokoneiden, laskimien ja matkapuhelimien nestekidenäytöissä. Auton takalasin jännitykset saadaan näkyviin polarisoivilla aurinkolaseilla. Mehiläiset puolestaan käyttävät sinitaivaan polarisoitumista hyväkseen suunnistaessa. Satelliittilautasten polttopisteessä on osa joka vastaanottaa satelliitin lähetystä joko pysty- tai vaakapolarisaatiolla, jotta satelliitti pystyy lähettämään kaksi eri lähetystä täsmälleen samalla mikroaaltojen aallonpituudella.


title: Richard Axel

text: Richard Axel (s. 2. heinäkuuta 1946, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen hermotutkija. Hän sai lääketieteen Nobel-palkinnon vuonna 2004 yhdessä Linda B. Buckin kanssa. He saivat sen uraauurtavista hajuaistia koskevista tutkimuksistaan.


title: Linda B. Buck

text: Linda B. Buck (s. 29. tammikuuta 1947 Seattle, Washington) on yhdysvaltalainen fysiologian ja biofysiologian tutkija, jolle myönnettiin yhdessä Richard Axeln kanssa vuonna 2004 Nobelin lääketieteen palkinto uraauurtavista hajuaistia koskevista tutkimuksista.


title: Reichswehr

text:
Reichswehr (kirjaimellisesti "Valtakunnanpuolustus") oli Saksan asevoimien nimi vuodesta 1921 vuoteen 1935, jolloin kansallissosialistinen hallitus nimesi sen uudelleen Wehrmachtiksi ("Puolustusvoima"). Rauhansopimus rajoitti armeijan koon 100 000 mieheen, mikä oli huomattava lasku vuodesta 1913, jolloin se koostui 780 000 miehestä. Tämä vaikutti miehistön laatuun positiivisesti: vain parhailla miehillä oli mahdollisuus jäädä armeijaan. Yhteensä noin 400 000 miestä palveli "Reichsheerissä" sen olemassa olon aikana.
Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Saksan keisarikunnan joukot hajaantuivat ja niiden miehistö palasi kotiin yksin tai pienissä ryhmissä. Monet liittyivät vapaaehtoisista koottuihin puolisotilaallisiin vapaajoukkoihin, joiden tehtävänä oli turvata yhteiskuntarauhaa vallankumouksellisessa Saksassa sekä turvata valtakunnan raja-alueita 1918-1923.


title: Reichswehr

text: Nuoreen Weimarin tasavaltaan perustettiin 6. maaliskuuta 1919 "Vorläufige Reichswehr" (”väliaikainen valtakunnanpuolustus”), joka koostui "Vorläufige Reichsheerista" (”väliaikainen valtakunnanarmeija”) ja "Vorläufige Reichsmarinesta" (”väliaikainen valtakunnanlaivasto”). Saksalla ei saanut olla ilmavoimia Versailles’n rauhan rajoitusten mukaisesti. Maavoimiin kuului aluksi 43 prikaatia.


title: Reichswehr

text:
30. syyskuuta armeija uudelleenjärjesteltiin "Übergangsheeriksi" (”väliaikainen armeija”). Joukkojen määrä laskettiin 20 prikaatiin. Maavoimissa palveli noin 400 000 miestä, mikä väheni edelleen toukokuuhun 1920 mennessä puoleen. Samalla organisaatio muutettiin käsittämään seitsemän jalkaväki ja kolme ratsuväkidivisioonaa. Prikaatit korvattiin rykmenteillä 1. lokakuuta ja miesmäärä laski rauhansopimuksen mukaiseen 100 000:een. Tämä vaihe kesti 1. tammikuuta 1921 asti, jolloin Reichswehr perustettiin virallisesti.
Berliinissä sijainnut yleisesikunta 1 johti neljää jalkaväkidivisioonaa ja kahta ratsuväkidivisioonaa. Kasseliin sijoitettu yleisesikunta 2 johti kolmea jalkaväkidivisioonaa ja ratsuväkidivisioonaa.
Vuosina 1933 ja 1934, Hitlerin tultua valtakunnankansleriksi Reichswehr aloitti salaisen laajennusohjelman, josta tuli julkinen Wehrmachtin perustamisen myötä 1935.


title: Pikakirjoitus

text: Pikakirjoitus eli stenografia on tavallista kirjoitusta nopeammaksi tarkoitettu kirjoitusjärjestelmä, jolla harjaantunut kirjoittaja pystyy kirjoittamaan puhetta muistiin samassa tai nopeammassa tahdissa. Nopeus perustuu yksinkertaistettuihin kirjainmerkkeihin ja lyhenteiden käyttämiseen. Eri kielille käytetään tavallisesti eri järjestelmiä, joissa kielten ominaispiirteet on otettu huomioon. Joillekin kielille on kehitetty myös pikakirjoituskoneita, joilla pystytään kirjoittamaan puhenopeudella.


title: Pikakirjoitus

text: Pikakirjoitusta on käytetty muun muassa saarnojen, puheiden tai sanelun ylöskirjoittamiseen, eri maiden parlamenttien ja oikeusistuinten kokousten pöytäkirjojen tekemiseen sekä muistiinpanojen kirjoittamiseen.


title: Pikakirjoitus

text: Suomalaisessa pikakirjoituskirjallisuudessa ei ole esitetty täsmällistä määritelmää pikakirjoitukselle. Ulkomaisessa kirjallisuudessa määritelmät ovat varsin erilaisia. Pikakirjoitushistorioitsija Christian Johnen esitti, että pikakirjoitus on tavallisen kirjoituksen rinnalle luotu keinotekoinen kirjoitus, jossa on erityiset merkit ja säännöt huomattavan kirjoituslyhyyden saavuttamiseksi. Kirjoitusjärjestelmien tutkijan Peter T. Danielsin mukaan pikakirjoitusta voidaan luonnehtia kirjoitusjärjestelmäksi, jolla sanat voidaan kirjoittaa puhenopeudella.


title: Pikakirjoitus

text: "Pikakirjoitus"-sanan rinnalla käytetään vierasperäistä nimitystä "stenografia". Se on johdettu kreikan kielen sanoista "stenos" (στενός), kapea, ja "graphein" (γράφειν), kirjoittaa. Sana on peräisin englantilaiselta John Willisiltä, joka käytti sitä (muodossa "stenographie") 1600-luvun alussa.


title: Pikakirjoitus

text: Myös "takygrafia" tarkoittaa pikakirjoitusta. Sanaa käytetään kuitenkin tavallisesti vain antiikin ja keskiajan pikakirjoituksesta.


title: Pikakirjoitus

text: Vuonna 1883 Kreikasta löydettiin 300-luvulta eaa. peräisin oleva marmorikivi (niin sanottu Akropolis-kivi), johon hakatussa tekstissä kuvataan eräänlaista pikakirjoitusjärjestelmää. Kivi on kuitenkin melko pahasti vaurioitunut ja teksti vaillinainen, eikä kyseisestä järjestelmästä tai sen mahdollisesta käytöstä ole tarkkaa tietoa.


title: Pikakirjoitus

text: Vuodelta 155 on peräisin sopimus Keski-Egyptistä, jossa sovitaan, kuinka Panechotes antaa orjansa Chairammonin Apolloniokselle kahdeksi vuodeksi pikakirjoituksen opiskelua varten. 200-luvulta lähtien on peräisin enemmänkin papyruskääröjä ja vahatauluja, joissa on käytetty pikakirjoitusmerkkejä.


title: Pikakirjoitus

text: Noin 1100-luvulla kreikkalainen pikakirjoitus näyttää kuitenkin unohtuneen.


title: Pikakirjoitus

text: Varhaisimmat tiedot latinankielisen pikakirjoituksen käytöstä Rooman valtakunnassa ovat ensimmäiseltä vuosisadalta ennen ajanlaskun alkua. Vuonna 63 eaa. kirjoitettiin niin sanotuilla Tiron merkeillä muistiin Cato nuoremman pitämä puhe senaatissa. Järjestelmä on saanut nimensä Marcus Tullius Tirosta, joka oli Ciceron vapautettu orja ja toimi hänen sihteerinään. Ei tiedetä kuitenkaan varmasti, oliko järjestelmä Tiron kehittämä vai käyttikö hän vain sitä.


title: Pikakirjoitus

text: Järjestelmästä tuli hyvin suosittu, ja muun muassa keisarit Augustus ja Titus osasivat pikakirjoituksen. 300-luvun lopulta lähtien myös kirkon piirissä alettiin käyttää pikakirjoittajia, kun kirkolliskokousten väittelyt haluttiin saada talteen.


title: Pikakirjoitus

text: 700-luvun lopulla Kaarle Suuri määräsi, että papeille ja munkeille oli järjestettävä pikakirjoituksen opetusta. Tältä ajalta on peräisin noin 13 000 Tiron merkkiä sisältävä luettelo, joka on tärkein lähde järjestelmän tuntimisen kannalta.


title: Pikakirjoitus

text: Latinan pikakirjoituksen käyttö näyttää kuitenkin loppuneen 1070-luvun paikkeilla.


title: Pikakirjoitus

text: Pikakirjoitusjärjestelmien kehittäminen käynnistyi uudestaan Englannissa 1500-luvun lopussa, ja 1800-luvun alusta lähtien pikakirjoitus alkoi levitä laajemmin muuallekin. Uusia järjestelmiä kehitettiin erityisesti Englannissa, Ranskassa ja Saksassa. Muualla käytettiin varsinkin aluksi näiden kolmen maan järjestelmien muunnoksia, mutta myöhemmin myös itsenäisempiä järjestelmiä.


title: Pikakirjoitus

text: Uuden ajan ensimmäisen pikakirjoitusjärjestelmän julkaisi englantilainen Timothe Bright vuonna 1588. Järjestelmä sisälsi noin 500 merkkiä yksittäisille sanoille. Se oli kuitenkin hankalasti opittavissa, koska merkit oli opeteltava ulkoa kukin erikseen. Mikäli tietylle sanalle ei ole omaa merkkiä, se piti kirjoittaa sanan synonyymin ja alkukirjaimen avulla. Samoihin aikoihin englantilainen Peter Bales kehitti oman järjestelmänsä. Ei tiedetä varmasti, kumpaa kehitettiin tai käytettiin aikaisemmin, mutta Bales julkaisi omansa kaksi vuotta Brightin jälkeen.


title: Pikakirjoitus

text:
John Willisin vuonna 1602 julkaisema järjestelmä oli edeltäjiään selvästi helpommin opittava. Se sisälsi aakkoston, jonka avulla sanoja voitiin kirjoittaa, eikä näin tarvinnut opetella tuhansia erillisiä merkkejä. Seuraavaksi järjestelmiä julkaisivat muun muassa Edmond Willis 1618, Thomas Shelton 1626 ja Theophilus Metcalfe 1633. Samuel Pepys kirjoitti Sheltonin järjestelmällä kuuluisat päiväkirjansa. Sheltonin järjestelmä levisi myös Ruotsiin, kun Johan Swan oli sovittanut sen ruotsin kielelle 1660-luvulla ja käytti sitä työskennellessään Ruotsin valtaneuvostossa. Swan ei kuitenkaan levittänyt pikakirjoitustaitoa, ja järjestelmä unohtui hänen jälkeensä.
John Byrom kehitti 1720-luvulla järjestelmän, joka loi pohjan nykyaikaisten geometristen järjestelmien kehittämiselle.


title: Pikakirjoitus

text: Useimmat 1600- ja 1700-luvun järjestelmät olivat lyhytikäisiä, mutta Samuel Taylorin vuonna 1786 julkaisema järjestelmä säilyi käytössä noin sata vuotta. Siitä tehtiin myös muunnoksia useille muille kielille, muun muassa espanjalle, portugalille, italialle ja ruotsille.


title: Pikakirjoitus

text: Englanninkielisistä järjestelmistä merkittävimmiksi tulivat Isaac Pitmanin (1837) sekä John Robert Greggin (1888) järjestelmät. Greggin järjestelmästä tuli suosittu erityisesti Yhdysvalloissa. James Hillin vuonna 1966 julkistama Teeline-järjestelmä on suosittu Britanniassa.


title: Pikakirjoitus

text: Jacques Cossard julkaisi ensimmäisen ranskalaisen pikakirjoitusjärjestelmän vuonna 1651. Kyseessä oli itsenäinen geometrinen järjestelmä, joka ei perustunut aikaisempiin englantilaisiin järjestelmiin. Oppikirjan painosmäärät olivat kuitenkin pieniä, eikä järjestelmän käyttämisestä ole säilynyt tietoa. Charles Alois Ramsay julkaisi käännöksen englantilaisesta Sheltonin järjestelmästä vuonna 1681. Jean Coulon de Thévenot julkaisi vuonna 1788 järjestelmän, jossa konsonanttien ja vokaalien merkit liittyivät sulavasti yhteen, mutta useampitavuisissa sanoissa kukin tavu kirjoitettiin erikseen, ja kynä piti niiden välillä nostaa paperista, mikä hidasti kirjoittamista.


title: Pikakirjoitus

text: Théodore Pierre Bertinin järjestelmä vuodelta 1792 pohjautui englantilaiseen Taylorin järjestelmään. Bertinin järjestelmällä pystyttiin kirjoittamaan puhenopeudella, minkä ansiosta se voitti suosiossa Coulonin järjestelmän.


title: Pikakirjoitus

text: Ranskassa pikakirjoituksen tarve kasvoi suuren vallankumouksen jälkeen, kun parlamentaarinen elämä virisi. Järjestelmiä julkaisivat muun muassa Louis Félix Conen de Prépéan, Aimé Paris, Louis Prosper Guénin, Hippolyte Prévost, Albert Delaunay ja Émile Duployé. 1900-luvulla suosituimmiksi jäivät Prévost-Delaunay ja Duployé.


title: Pikakirjoitus

text: Ensimmäisen saksankielisen pikakirjoituksen oppikirjan laati Carl Aloys Ramsay vuonna 1678. Järjestelmä oli lähes suora kopio englantilaisesta Sheltonin järjestelmästä. Oppikirjasta julkaistiin useita painoksia, mutta ei ole tiedossa, missä määrin järjestelmää käytettiin..


title: Pikakirjoitus

text: Vuonna 1796 Friedrich Mosengeil julkaisi järjestelmän, joka pohjautui Théodore-Pierre Bertinin tekemään ranskankieliseen versioon englantilaisesta Taylorin järjestelmästä. Siinä ainoastaan konsonanteille oli omia merkkejä, ja vokaalit merkittiin sanan ympärille pisteillä tai viivoilla. Samaa merkkiä saatettiin käyttää kuitenkin useammalle eri konsonanttiyhdistelmälle, ja yksittäiset sanan keskellä olevat vokaalit jätettiin merkitsemättä, mikä hankaloitti tekstin lukemista. Heti seuraavana vuonna Karl Gottlieb Horstig julkaisi uuden järjestelmän, joka muistuttaa englantilaisia Taylorin ja Lewisin järjestelmiä, mutta on selvästi itsenäisempi kuin Mosengeilin järjestelmä. Horstigin järjestelmä tuli laajaan käyttöön: sitä muun muassa opetettiin Jenan yliopistossa, ja sillä oli käyttäjiä eri parlamenteissa noin sadan vuoden ajan.


title: Pikakirjoitus

text: Franz Xaver Gabelsberger kehitti 1800-luvun alussa järjestelmän, josta tuli erittäin suosittu ja joka sovitettiin myös useille muille eurooppalaisille kielille. Useimmista aikaisemmista järjestelmistä poiketen kyseessä oli niin sanottu kursiivinen järjestelmä: sen merkit koostuivat tavallisen kaunokirjoituksen kirjainten muodoista, ja ne liitetään sulavasti toisiinsa yhtenäisellä viivalla.


title: Pikakirjoitus

text: Saksassa kehitettiin muitakin järjestelmiä, mm. Stolze, Stolze–Schrey ja Arends, ja käytössä oli useita näistä rinnakkain. 1900-luvun alussa haluttiin päästä yhtenäiseen järjestelmään, mutta eri koulukuntien oli vaikea päästä yhteisymmärrykseen, kunnes vuonna 1924 saatiin sovituksi Saksan yhtenäisjärjestelmä, joka oli Gabelsbergerin ja Stolze–Schreyn välimuoto.


title: Pikakirjoitus

text: Suomessa alettiin käyttää pikakirjoitusta 1860-luvulla, tosin aluksi vain ruotsin kielellä. Suomen senaatti lähetti vuonna 1861 kolme miestä Saksaan oppimaan pikakirjoitusta, jotta Suomenkin valtiopäivillä saataisiin puheet kirjoitettua pikakirjoituksella muistiin. Miehet perehtyivät saksalaiseen Gabelsbergerin järjestelmään, ja Suomeen palattuaan J. E. Svan alkoi kouluttaa lisää pikakirjoittajia.


title: Pikakirjoitus

text: Suomen kielelle kehitettiin 1870-luvulla kaksi järjestelmää: Neovius-Nevanlinnan ja Wilhelm Fabritiuksen järjestelmät. Fabritiuksen järjestelmän käyttö oli vähäistä, ja Neovius-Nevanlinnan järjestelmä jäi pian ainoana käyttöön. Sitä on käytetty erityisesti valtiopäivillä istuntojen puheenvuorojen kirjaamiseen.


title: Pikakirjoitus

text: Vuonna 1872 perustettiin Suomen pikakirjoittajayhdistys, joka on edelleen toiminnassa ja muun muassa julkaisee Pikakirjoituslehteä.


title: Pikakirjoitus

text: Pikakirjoitusta on käytetty jo varhain julkisten puheiden ja saarnojen muistiinmerkitsemiseen, ja parlamenttien ja oikeusistuinten istuntoja on tallennettu pikakirjoituksella. Myös liike-elämä on ollut merkittävä pikakirjoittajien työllistäjä, mutta sanelukoneiden, tietokoneiden ja tekstinkäsittelyohjelmien yleistymisen myötä pikakirjoituksen käyttö on vähentynyt.


title: Pikakirjoitus

text: Kirjoitusnopeuksia mitataan nykyisin yleensä tavuina minuutissa. Ainakin Britanniassa ja Yhdysvalloissa käytetään kuitenkin mittayksikkönä sanoja minuutissa, kuten Suomessakin aikaisemmin.


title: Pikakirjoitus

text: Kun Suomessa opetettiin pikakirjoitusta valinnaisena aineena oppikouluissa, hyvänä saavutuksena pidettiin sitä, että oppilas pystyi ensimmäisen vuoden jälkeen kirjoittamaan melko virheettömästi 50 tavun minuuttinopeudella. Toisen opetusvuoden jälkeen noin kolmannes oppilaista pystyi kirjoittamaan 100 tavun minuuttinopeudella, parhaat jopa 150 tavun nopeudella.


title: Pikakirjoitus

text: Ruotsalainen pikakirjoittaja ja kielitieteilijä Hans Karlgren arvioi, että kotitarpeikseen pikakirjoitusta käyttävä saavuttaa jonkin ajan kuluessa nopeuden 125–175 tavua minuutissa. Kokouspikakirjoittaja voi pärjätä 250 tavulla minuutissa, mutta selviää huolettomammin, jos pystyy kirjoittamaan noin 300 tavua minuutissa. Suomessa valtiopäiväpikakirjoittajien pätevyysvaatimuksena oli alun perin 100 sanaa (n. 250 tavua) minuutissa, mutta myöhemmin vaatimuksia nostettiin asteittain ja päädyttiin 325 tavuun minuutissa


title: Pikakirjoitus

text: Kansainvälisen pikakirjoitusjärjestön Interstenon kilpailuissa nopeimmat kirjoittajat ovat 2000-luvulla kirjoittaneet noin 350–500 tavua minuutissa. Paras suomalaistulos kautta aikojen on Veikko Sorsalla, joka kirjoitti vuonna 1969 525 tavua minuutissa eli noin 3,5 sanaa sekunnissa. Normaali puhenopeus on noin 200–300 tavua minuutissa.


title: Pikakirjoitus

text: Pikakirjoitusjärjestelmät voidaan jakaa "geometrisiin" ja "kursiivisiin" järjestelmiin. Geometrisissa järjestelmissä merkkeinä on suoria viivoja, ympyränkaaria ja pisteitä. Merkit ovat mahdollisimman lyhyitä ja saman sanan sisältämät peräkkäiset merkit yhdistetään toisiinsa ilman sideviivoja. Tällöin merkkien välille voi kuitenkin tulla kulmia, jotka hankaloittavat kirjoittamista. Muun muassa englantilainen Pitmanin ja ranskalainen Duployén järjestelmä ovat geometrisia.


title: Pikakirjoitus

text: Kursiivisissa järjestelmissä merkkien kirjoittaminen ja niiden liittäminen toisiinsa on pyritty saamaan mahdollisimman sulavaksi ja nopeaksi. Suurin osa merkeistä on samansuuntaisia, ja ne yhdistetään tavallisesti ilman teräviä kulmia. Kursiivisia järjestelmiä ovat muun muassa Saksan yhtenäisjärjestelmä, suomalainen Neovius-Nevanlinnan järjestelmä ja ruotsalainen Melinin järjestelmä. Yhdysvalloissa suosittua Greggin järjestelmää pidetään geometristen ja kursiivisten järjestelmien välimuotona.


title: Pikakirjoitus

text: Kursiiviset järjestelmät eroavat keskenään muun muassa vokaalien merkitsemisen osalta, ja niitä luokitellaan "vokaalin kirjoittaviin" ja "vokaalin osoittaviin". Esimerkiksi Melinin järjestelmä on vokaalin kirjoittava. Siinä vokaalit kirjoitetaan aina niiden omilla merkeillä. Saksalaisista järjestelmistä merkittävimmät ovat pääosin vokaalin osoittavia, samoin kuin Neovius-Nevanlinnan järjestelmä. Niissä konsonanttien merkkejä vahventamalla tai niiden välistä etäisyyttä tai pystysuuntaista sijaintia vaihtelemalla voidaan ilmaista väliin tuleva vokaali.


title: Pikakirjoitus

text: Kirjoitusjärjestelmien tutkija Peter T. Daniels jakoi kirjassa "The World’s Writing Systems" pikakirjoitusjärjestelmien luokittelun kolmeen ryhmään: sanakirjoitukset ("logographic"), sanojen kirjoitusasuun perustuvat ("alphabetic") ja sanojen äänneasuun perustuvat ("phonotypic"). Sanakirjotuksia ovat muun muassa Tiron merkit ja Timothe Brightin järjestelmä. Vanhoista englantilaisista järjestelmistä esimerkiksi Willisin ja Sheltonin järjestelmät perustuivat sanojen kirjoitusasuun, samoin uudemmista esimerkiksi Notescript-järjestelmä. Pitmanin ja Greggin järjestelmät puolestaan perustuvat sanojen äänneasuun.


title: Pikakirjoitus

text: Perinteisen käsipikakirjoituksen lisäksi tekstiä voidaan kirjoittaa pikakirjoituskoneilla, joissa painetaan useita näppäimiä yhtäaikaa. Tavu syntyy niin että vasen käsi valitsee tavun alun, oikea käsi tavun lopun. Lisäksi kukin pikakirjoittaja voi tallentaa koneeseen makroja, joista tulee toistuvia fraaseja, kuten "Hyvät naiset ja herrat". Nykyisin tiivistetty teksti avataan saman tien tietokoneella, aikaisemmin se kirjoitettiin paperiliuskalle josta puhtaaksikirjoittaja muutti sen normaalikielelle.


title: Pikakirjoitus

text: Konepikakirjoitus on mahdollistanut puheiden tosiaikaisen tulkitsemisen, mitä käytetään muun muassa television tekstityksessä kuulovammaisille.


title: Jürgen Habermas

text: Jürgen Habermas (s. 18. kesäkuuta 1929 Düsseldorf) on Frankfurtin koulukuntaan lukeutuva saksalainen filosofi ja yhteiskuntateoreetikko, joka tunnetaan erityisesti kommunikatiivisen rationalismin ja julkisuuden () teorioiden kehittäjänä. Habermas edustaa kriittistä teoriaa ja pragmatismia.


title: Jürgen Habermas

text: Habermas itse näkee jatkavansa Kantin ja valistusajan sekä demokraattisen sosialismin perinteessä painotuksellaan, jonka mukaan ihmiskunta kykenee saavuttamaan järjenkäytön avulla inhimillisemmän ja tasa-arvoisemman maailman.


title: Jürgen Habermas

text: Habermas pitää tärkeimpänä saavutuksenaan kommunikatiivisen järjen tai kommunikatiivisen rationalismin käsitteen ja teorian kehittämistä, joka eroaa perinteisestä rationalismista sijoittamalla järjen henkilöidenvälisen viestinnän rakenteisiin eikä niinkään tietoisiin henkilöihin tai todellisuuteen. Hänen pääteoksenaan on pidetty vuonna 1981 julkaistua "Kommunikatiivisen toiminnan teoriaa" ("Theorie des kommunikativen Handelns").


title: Jürgen Habermas

text: Monet suhtautuvat Habermasin ajatuksiin kriittisesti, etenkin postmodernistit, poststrukturalistit ja feministit.


title: Reichsführer-SS

text: Reichsführer-SS () oli natsi-Saksan SS-joukkojen ylipäällikön arvo vuosina 1925–1945. Varsinaiseksi SS:n sotilasarvoksi se otettiin vuonna 1934 pitkien puukkojen yön jälkeen, jolloin siitä tuli Saksan armeijan sotamarsalkan arvoa vastaava.


title: Reichsführer-SS

text: Reichsführer SS:n mukaan nimettiin myös 16. SS-panssarikrenatööridivisioona "Reichsführer SS".


title: Kimola

text: Kimola on noin 200 asukkaan kylä Kouvolassa Pyhäjärven rannalla. Kylä on tunnettu erityisesti Kimolan kanavasta, jonka itäpäässä se sijaitsee. Kesäisin kylä täyttyy kesäasukkaista. Kimola kuului Jaalan kuntaan vuoteen 2008 saakka, jolloin se liitettiin kuntaliitoksen myötä osaksi nykyistä Kouvolaa.


title: Kimolan kanava

text: Kimolan kanava on Pohjois-Kymenlaaksossa Kymijoen vesistössä oleva uittokanava, joka sijaitsee Iitin ja Kouvolan kuntien alueella. Kanavaa alettiin kunnostamaan 2018 veneilyä varten.


title: Kimolan kanava

text: Seitsemän kilometriä pitkä Kimolan kanava yhdistää Konniveden ja Pyhäjärven Kymijoen yläjuoksulla. Kanavan länsipää on Iitin Koskenniskassa ja itäpää Kouvolan Kimolassa. Se rakennettiin helpottamaan puutavaran uittoa Päijänteeltä Kymijoen varren tehtaisiin. Kanava oikaisi niin sanotun Kymijoen mutkan ja ohitti Vuolenkosken ja Mankalan voimalaitokset lyhentäen siten uittomatkaa lähes 30 kilometriä. Kimolan kanavassa ei ole sulkuja, vaan vedenpinnan tasaa kallionleikkaukseen rakennettu 12 metriä korkea pato, jonka alapuolelle tukkiniput siirrettiin suurella nosturilla. Alakanavasta tukit jatkoivat matkaansa virtauksen mukana ensin noin 70 metriä pitkän kalliotunnelin läpi ja sitten avokanavaa pitkin kohti Pyhäjärveä. Kanavalla on leveyttä kahden nippujonon verran. Kanava on kapeimmillaan noin 12 metriä leveä, mikä vastaa noin yhden nippulautan leveyttä.


title: Kimolan kanava

text: Kanavan rakentaminen aloitettiin vuonna 1962 ja se vihittiin käyttöön elokuussa 1966. Uittopuomien ja muiden rakenteiden viimeistely jatkui kuitenkin vuoteen 1969 asti. Rakennuttajana oli silloinen Tie- ja vesirakennushallitus. Kaksi 30 tonnin nosturia toimitti Valmet Oy:n Rautpohjan tehdas Jyväskylästä.


title: Kimolan kanava

text: Tukinuitto kanavassa lopetettiin suurilta osin vuonna 1999 ja viimeiset puut uivat Kimolan kautta 14. elokuuta 2002. Vuolenkosken ja Jaalan alueen kotiseutu- ja kylätoimikunnat ovat esittäneet, että Kimolan kanava tulisi muuttaa sulkukanavaksi matkailuliikennettä palvelemaan. Tätä tarkoitusta varten perustettu Vesitieyhdistys on esittänyt myös koko Kymijoen kanavointia Suomenlahteen, jolloin Kimolan kanavasta tulisi yksi reitin, Kymijoen kanavan, sulkukanavista. Rakennustyöt olisivat kuitenkin erittäin vaikeita ja kalliita. Lisäksi uittosäännön mukaan olisi huomioitava tukinuiton jatkumisen mahdollisuus. Järvi-Suomen Uittoyhdistys on ilmoittanut uiton päättyneen toistaiseksi, ei lopullisesti.


title: Kimolan kanava

text: Konsulttiyritys Pöyry Oy julkaisi vuonna 2011 esiselvityksen, jonka mukaan Kimolan kanavan vanhan nippunosturin ja padon purkaminen ja niiden korvaaminen sululla olisi kannattavaa. Uusi sulku olisi 35 metriä pitkä, 8 metriä leveä, 12 metriä korkea ja sen syväys olisi 3,5 metriä. Pelkän sulun rakentamisen arvioitiin maksavan 6,2 miljoonaa euroa, minkä lisäksi kanavan ylittävien teiden korottamisen arvioitiin maksavan pari miljoonaa euroa. Rakentamis- ja ylläpitokustannuksista vastaisi todennäköisesti valtio. Sulun rakentaminen edistäisi alueen matkailua ja rantarakentamista, ja kanavassa voitaisiin kuljettaa myös rahtia.


title: Kimolan kanava

text: Nykyisin kanavanvarressa järjestetään paljon onkimiskilpailuja. SM-onkikisat on pidetty Kimolan kanavalla vuosina 1990, 2007 ja 2009. Jaalan puoleisella Kimolanlahdella vietettiin 2000-luvun alussa vuosittain elokuussa Kanavan tulet -kylätapahtumaa.


title: Kimolan kanava

text: Kanavan rantapenkereet ovat heikot ja sortumavaarassa, ja niiden kunnostamisen kalleus, miljoonissa liikkuva summa, on tullut yllätyksenä kanavan kunnostusta tavoitelleille.


title: Kimolan kanava

text: Kunnostöiden suunnitellaan alkavaksi kesällä 2018. Tarjouskilpailun perusteella kunnostus maksaisi 20,8 miljoonaa euroa.


title: Gregor Strasser

text: Gregor Strasser (31. toukokuuta 1892 Geisenfeld – 30. kesäkuuta 1934) oli ensimmäisiä Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen johtajia. Strasser murhattiin puoluejohtaja Adolf Hitlerin määräyksestä pitkien puukkojen yönä kesällä 1934.


title: Gregor Strasser

text: Gregor Strasser syntyi baijerilaiseen katoliseen perheeseen ja sai farmaseutin koulutuksen. Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli upseerina ja sai ansioistaan rautaristin. Sodan jälkeen hän liittyi Freikorpsiin ja myöhemmin kansallissosialistiseen puolueeseen, jossa hänestä tuli eräs SA:n tärkeimpiä jäseniä.


title: Gregor Strasser

text: Strasser otti osaa oluttupavallankaappaukseen 8.–9. marraskuuta 1923 ja joutui vankilaan. Toukokuussa 1924 hänet vapautettiin puolen vuoden vankilassaolon jälkeen, koska hän tuli valituksi valtiopäivien jäseneksi. Hitlerin ollessa vangittuna hän toimi lyhyen aikaa puolueen johtajana. Strasseria pidetään Heinrich Himmlerin ”löytäjänä” ja suosittelijana.


title: Gregor Strasser

text: Vuonna 1925 hänestä tuli Pohjois-Saksan puoluejohtaja ja yhdessä veljensä Otto Strasserin kanssa hän alkoi kontrolloida kansallissosialistista "Arbeiter Zeitung" -lehteä.


title: Gregor Strasser

text: Strasser oli vakaumuksellinen sosialisti kuten SA:n johtaja Ernst Röhm. Hänen mielestään Saksan vauraus piti jakaa uudelleen ja niinpä hän vastusti Hitlerin tukea merkittäville teollisuusjohtajille kuten Emil Kirdorfille. Hänen puheensa aiheuttivat sen, että Kirdorf ja muut johtajat hylkäsivät puolueen joksikin aikaa aiheuttaen ongelmia Strasserin suhteessa Hitleriin ja muihin puoluejohtajiin.


title: Gregor Strasser

text: Joulukuussa 1932 Paul von Hindenburg kutsui Kurt von Schleicherin valtakunnankansleriksi ja Strasserin tämän varamieheksi. Schleicher toivoi, että Strasserin kautta hän voisi kontrolloida koko kansallissosialistisen puolueen vasemmistosiipeä. Hitler ja Hermann Göring kyseenalaistivat nimityksen väittämällä, että se oli yritys hajottaa puolue kahtia. Tämän jälkeen korkein natsijohto kokoontumisessaan päätti kieltäytyä tunnustamasta Strasserin asemaa. Puolueen yhtenäisyyden vuoksi Strasser erosi kaikista puolueviroistaan ja siirtyi työskentelemään suureen kemikaalitehtaaseen.


title: Gregor Strasser

text: 30. kesäkuuta 1934 pitkien puukkojen yönä Strasser pidätettiin ollessaan kotonaan lounaalla Hitlerille uskollisten puoluelaisten kanssa. Hänet vietiin vankilaan, jossa hänet myöhemmin ammuttiin.


title: Ra

text: Ra eli Re on yksi vanhimmista muinaisessa Egyptissä palvotuista jumalista. Ra oli auringonjumala, mutta Rata palvottiin alun perin luojajumalana Heliopoliissa (muinaisegyptinkieliseltä nimeltään Iunu).


title: Ra

text: Ra kuvattiin yleensä egyptiläisessä taiteessa haukkapäisenä ihmisenä, jonka pään yläpuolella oli auringonkerä ja sitä ympäröivä käärme. Hänet kuvattiin usein kantamassa was-sauvaa. Tämä Ran ilmenemismuoto on helposti sotkettavissa Horuksen vastaavaan ilmenemismuotoon. Ra ja Horus liittyivätkin läheisesti ominaisuuksiltaan toisiinsa. Ralla oli myös muita esiintymismuotoja mm. oinaspäinen auringon kehrää kantava ihminen ja skarabeen (sontiainen) pyörittämä auringon kehrä. Ihmiskunnan tuhoamisen myytissä Ra kuvataan jo vanhana miehenä, mutta jonka luut ovat hopeaa, liha kultaa ja hiukset jalokiviä.


title: Ra

text: Ra oli muinaisegyptiläisessä uskonnossa yksi tärkeimmistä jumalista. Muinaisegyptiläiset pitivät aurinkoa hyvin tärkeänä maansa hyvinvoinnin kannalta. Muinaisegyptiläisillä oli tapana selittää luonnossa tapahtuvia ilmiöitä jumaluuksien kautta. Auringon jumalia oli monia, mutta Ra nousi eniten palvotuksi auringon jumalaksi. Neljännen dynastian aikana hallinnut Djedefre (n. 2566–2558 eaa.) otti käyttöön uuden nimikäytännön, jossa yhtenä faaraon viidestä nimestä oli "Ran poika". Ran nimen ottivat käyttöön myös useat myöhemmät faaraot osana nimeään mm. Ramses II (Rasta syntynyt), jonka hallitsijanimi oli Usermaatra ("Ran oikeudenmukaisuus on vahva").


title: Ra

text: Faaraot halusivat kuolemansa jälkeen mahdollisimman lähelle Ra-jumalaa. Siksi pyramideista tehtiin teräväkärkisiä. Myös obeliskit kuvaavat pyrkimystä kohti Rata.


title: Ra

text: Muinaisegyptiläisillä oli monia eri myyttejä siitä kuinka aurinko matkasi taivaan halki. Yleisin näistä oli kuitenkin ns. Aurinkolaiva-myytti. Tässä myytissä aurinko nähdään laivana, jolla monet eri jumalat purjehtivat vuorokauden 24 portin läpi. Päivällä Aurinkolaiva purjehtii taivaan halki ja illan koittaessa se joutuu kulkemaan tuonpuoleisen läpi, jossa aurinkolaivan jäsenet taistelevat pimeyden voimia vastaan. Pahimpana Ran vihollisena nähtiin Apep-käärme joka yritti nielaista auringon, näin saattaen voimaan ikuisen pimeyden maan päällä. Mikäli Aurinkolaivan miehistö kuitenkin selviytyi taistelusta voitokkaana, pääsi Aurinkolaiva poistumaan tuonpuoleisesta kuljettuaan yön 12 portin läpi ja nousemaan taas aamulla taivaalle. Mikäli taistelu pimeyden voimia vastaan kesti tavallista pidempään (auringonpimennys tai pilvinen päivä) saattoi Aurinkolaiva jäädä manalaan koko päiväksi, jolloin aurinko ei paistanut. Kuitenkin lopulta pimeyden voimat voitettiin ja Aurinkolaiva pääsi taas nousemaan taivaalle.


title: Ra

text: Ra yhdistettiin erityisesti Uuden valtakunnan (n. 1550–1069 eaa.) useisiinkiin muihin jumaliin. Tätä yhdistämistä kutsutaan synkretismiksi. Monet egyptologit uskovat, että tällaisen jumalien liittämisen takana ovat monesti olleet erilaiset poliittiset liittoumat mm. eri kaupunkien välillä.


title: Ra

text: Merkittävin Ran synkretisoitu muoto lienee Amon-jumalan kanssa yhdistettäessä syntynyt Amon-Ra. Amon oli Uuden valtakunnan aikana hyvin tärkeässa asemassa, sillä se oli Thebassa palvottu pääjumala jonka papistolla oli hyvin paljon vaikutusvaltaa. Yhteenliitettynä Amon-Rasta tuli todellinen jumalten kuningas.


title: Ra

text: Toinen merkitykseltään suuri yhdistetty muoto oli Horakhty (kahden horisontin Horus) jumalan kanssa tapahtunut. Horakhty oli haukkajumala niin kuin Rakin, joten oli luonnollista sulauttaa ne yhdeksi Ra-Horakhty auringon jumalaksi.


title: Ra

text: Uuden valtakunnan aikaisissa Kuninkaiden laaksoon tehdyissä faaraoiden haudoissa esiintyvässä "Ran litaniassa" Ra yhdistetään myös läheisesti Osiris-jumalaan.


title: Ra

text: Ran vastakohta oli Anubis, yön jumala.


title: Ra

text: Ran silmä koettiin usein lähes itsenäiseksi jumaluudeksi, joka pystyi toimimaan oman tahtonsa mukaan. Yleensä Ran silmä yhdistettiin joko Hathoriin sen lempeämmässä muodossa tai Sekhmetiin sen raivoisassa muodossa. Ra lähetti myytissä silmänsä tuhoamaan ihmiskuntaa. Tässä tapauksessa silmä toimi itsenäisesti eikä ollut Ran suorassa kontrollissa.


title: Ra

text: Ihmiskunnan tuhon myytin kerrotaan sijoittuvaan aikaan, jolloin Ra oli sekä jumalten että ihmisten maan kuninkaana. Koska Ra oli maan päällä ihmisen muodossa, hänen kehonsa oli myös vanheneva. Hallittuaan tuhansia vuosia maan päällä hän tuli vanhaksi, ja ihmiset alkoivat nauraa hänelle. He pilkkasivat ja solvasivat Rata ja vaativat uutta hallitsijaa, joka olisi ollut Ran suurin vihollinen käärmemäinen jumala Apep. Kuultuaan ihmiskunnan suunnittelevan kapinaa häntä vastaan Ran ensimmäinen ajatus oli tuhota kaikki ihmiset, mutta hän päätti kuitenkin kysyä ensin neuvoa. Ra kutsui koolle muita jumaluuksia, joiden joukossa tuli olla Shu, Tefnut, Geb, Nut, Nun ja etenkin jumalatar, jota hän kutsui silmäkseen (jumalatar Hathor lempeässä muodossaan tai Sekhmet raivoisassa muodossaan).


title: Ra

text: Jumalat saapuivat palatsiin ja kumarsivat Ran edessä, joka kysyi heiltä neuvoa. Yksimielisesti jumalat ehdottivat, että Ra lähettäisi silmänsä teurastamaan ihmiset, jotka yrittivät paeta aavikolle. Ra päätti toimia neuvon mukaan ja lähetti silmänsä tuhoamaan ihmisiä.


title: Ra

text: Vuorokauden jatkuneen teurastuksen jälkeen Ra kuitenkin alkoi tuntea myötätuntoa ihmisiä kohtaan ja koki, että ihmisille oli jo näytetty, kenellä valta todella oli. Hänen silmänsä, joka nyt oli Sekhmet, oli kuitenkin vallannut verenhimo, eikä Ra pystynyt enää pysäyttämään jumalatarta, joka oli valmis tuhoamaan koko ihmiskunnan. Ra päätti toimia, ennen kuin tämä tulisi tapahtumaan. Hän lähetti nopean lähettilään Assuaniin hakemaan suuren määrän punaista okraa ja viemään sen Ran temppeliin Heliopoliissa, jossa Ran ylipappi komensi apulaisensa murskaamaan okran hienojakoiseksi jauheeksi ja valmistamaan 7 000 ruukkua olutta. Koko yön jatkuneen urakan jälkeen olut oli valmista, ja siihen sekoitettiin hienoksi jauhettu okra, joka värjäsi sen punaiseksi. Ra heräsi hyvin aikaisin aamulla ja käski kaataa valmistetun oluen pelloille, joille Sekhmetin oli määrä palata jatkamaan teurastustaan.


title: Ra

text: Saapuessa paikalle Sekhmet huomasi punaiseksi värjätyn oluen ja luuli sitä ihmisen vereksi. Juotuaan ahnaasti kaiken oluen jumalatar tuli niin vahvaan humalaan, että hän ei muistanut enää tehtäväänsä, vaan nukahti pellon reunaan.


title: Ra

text: Näin Ra oli myytin mukaan pelastanut ihmiskunnan ja rauhoittanut jumalattaren, mutta kokemus oli ollut hänelle liikaa. Hän halusi luovuttaa vallan Thotille, jonka tuli opettaa ihmisille kirjoitustaitoa, ja siirtyi pyhän lehmän selässä taivaalle, missä hän ryhtyi johtamaan Aurinkolaivaa.


title: Kliivia

text: Kliivia (myös isopunasarja, "Clivia miniata") on narsissikasvien heimoon ("Amaryllidaceae") kuuluva kasvi, joka tuotiin Eurooppaan Etelä-Afrikasta 1800-luvulla. Kasvi on saanut nimensä lady Charlotte Cliven mukaan, joka kasvatti sitä ensimmäisenä Englannissa.


title: Kliivia

text: Lajista on jalostettu useita huonekasveina kasvatettavia lajikkeita. Yleisimpiä ovat oranssikukkaiset lajikkeet, mutta kliivioita on myös puna- ja keltakukkaisia ja kaksivärisiä.


title: Kliivia

text: Kliivialla on paksut juuret, joiden yläosa muistuttaa jonkin verran sipulia. Kapeat, noin puolen metrin mittaiset tummanvihreät lehdet lähtevät suoraan juurakosta. Eri kantaa olevien kasvien lehdet eroavat toisistaan: toisella lehdet ovat kapeat, pitkät ja teräväkärkiset, toisen lehdet ovat lyhyemmät, leveämmät ja pyöreäkärkiset. Lehdet kasvavat viuhkamaisesti kahteen vastakkaiseen suuntaan. Kukkavarsi nousee keväällä lehtien välistä. Noin viiden sentin läpimittaiset kukat muodostavat kukkavarren latvaan pallomaisen kukinnon, jossa voi olla useita kymmeniä kukkia. Vanhassa yksilössä kukkavarsia voi nousta useita, jolloin kukinta voi kestää jopa kaksi kuukautta.


title: Kliivia

text: Kliivian lehtien ja kukkavarsien maitiaisneste sekä juuret ovat myrkyllisiä. Kliivian lisäksi huonekasveina kasvatetaan myös sen sukulaislajeja pikkupunasarjaa ("Clivia nobilis"), "Clivia gardeniita" ja "Clivia caulescensia".


title: Kliivia

text: Kliiviaa on kaunis viherkasvi varjoisassakin paikassa. Kukinta vaatii kuitenkin kohtalaisesti valoa ja talvisen lepokauden varsin viileässä, noin 12–15 °C:n lämpötilassa. Talvilevon aikana kasvia kastellaan niukasti.


title: Kliivia

text: Multa vaihdetaan keväällä kukinnan jälkeen. Nuoret yksilöt tarvitsevat uuden mullan vuosittain, vanhat viihtyvät samassa mullassa kaksi tai kolmekin vuotta. Kesällä kasvia kastellaan varsin runsaasti, mutta niin että mullan pinta saa kastelujen välillä kuivahtaa. Juuret kärsivät liiasta märkyydestä. Keskikesällä kasvin voi sijoittaa myös varjoisaan paikkaan ulos. Kasvukauden aikana kasvia lannoitetaan parin viikon välein.


title: Kliivia

text: Kliivia kasvattaa vanhetessaan sivuversoja, jotka vähitellen täyttävät ruukun. Kasvia voi lisätä jakamalla mullanvaihdon yhteydessä. Kullakin istutettavalla osalla pitää olla omat juuret ja vähintään neljä lehteä.


title: Aisti

text: Aisti on eliön keino havainnoida ympäristöään erilaisten ärsykkeiden avulla. Kuhunkin aistiin liittyy sille ominainen aistinelin.


title: Aisti

text: Ihmisen viisi perusaistia ovat makuaisti, hajuaisti, näköaisti, kuuloaisti, sekä tuntoaisti.


title: Aisti

text: Ihmisen aistien kokonaismäärä voidaan määritellä eri tavoin. Esimerkiksi tuntoaistin alueella on erittäin monta erilaista vastaanotinta eli reseptoria, jolloin vaikkapa kutituksen aistiminen sisältää vaikeita määrittelykysymyksiä. Näiden lisäksi on perinteisen määritelmän ulkopuolelle jääviä aisteja ovat lämpötila-aisti, kipuaisti, tasapainoaisti ja sisätuntemusaisti. Määritelmä vaihtelee, mutta yhden tavan mukaan tuntoaisti voidaan jakaa kosketus-, värinä- lämpö- kylmä- kipu- asento- ja paineaistiin. Näin ollen se sisällyttäisi myös lämpötila-aistin ja kipuaistin. Määritelmät kuitenkin vaihtelevat. Esimerkiksi. nälkä yms. on sisätuntemus. Näitä aisteja ilmenee myös pinnallisilla limakalvoilla. Ihon aistien reseptoreita ovat vapaat hermopäätteet ja pääte-elimet, jotka esimerkiksi reagoivat erikseen paineeseen ja värinään. Normaalisti kehittyvän lapsen aistit integroituvat toimimaan hyvin yhdessä ja ihmisen havainto itsestään ja ympäristöstään koostuu monien aistien antamaan kokonaiskuvaan (ns. "sensorinen integraatio").


title: Aisti

text: "Kuudennesta aistista" puhuttaessa tarkoitetaan vaistoa tai muuta paranormaaliksi luokiteltavaa aistimistoimintaa, kuten kykyä tietää asioita ennakolta. Tällaisia aisteja ei ole tieteellisesti pystytty todentamaan.


title: Aisti

text: Ihmisen kykyä aistia muuta sähkömagneettista säteilyä kuin valoa ja lämpösäteilyä on myös tutkittu, mutta todisteita tällaisesta sähköyliherkkyydestä ei ole saatu. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan sähköyliherkkien oireet ovat varmasti todellisia, mutta niiden yhteyttä sähkömagneettiseen säteilyyn ei ole voitu osoittaa.


title: Aisti

text: Eläinkunnassa muilla eläimillä esiintyy aisteja, joita ihmisellä ei ole. Esimerkiksi hait paikantavat saaliitaan niiden elintoiminnoillaan lähettämien heikkojen sähköimpulssien perusteella. Myös nokkaeläimillä on sähköaisti. Linnuilla on todettu olevan magneettiaisti, jonka avulla ne suunnistavat maan magneettikentässä. Lepakot taas käyttävät lähettämiensä äänien kaikumiseen perustuvaa kaikuluotausta ympäristön esineiden havainnointiin ja saaliiden löytämiseen. Kaloilla on kylkiviiva-aisti, jolla aistitaan ympäristön värähtelyjä, petokalat käyttävät aistia saalistukseen ja saaliskalat suojautumiseen petokaloilta. Joillakin käärmeillä, esimerkiksi kalkkarokäärmeillä on infrapuna-aisti.


title: Aisti

text: Monilla eläimillä aistit ovat tarkempia kuin ihmisellä tai ne toimivat eri osassa valon tai äänen spektriä kuin ihmisen aistit. Koiria käytetään monissa tehtävissä niiden erinomaisen hajuaistin takia.


title: Avaruuslentokone

text: Avaruuslentokone on kiitotieltä lähtevä ja lentokoneen tavoin ilmakehän alaosien läpi kulkeva avaruusalus. Avaruussukkulat olivat ainoa operatiivisessa käytössä ollut miehitetty avaruuslentokone. Ne tosin laukaistiin pystysuoraan kahdella apuraketilla ja sukkulan kolmella omalla rakettimoottorilla, joten niitä ei tavallisesti kuitenkaan lasketa avaruuslentokoneiksi. Sukkulat palaavat Maahan liitämällä ilmakehän läpi ja laskeutuvat kiitotielle. X-37 on yhdysvaltalainen Yhdysvaltain ilmavoimien käyttämä miehittämätön kantoraketilla pystysuoraan laukaistava avaruuslentokone, kokoluokaltaan pienoisavaruussukkula.


title: Grand Theft Auto: Vice City

text: Grand Theft Auto: Vice City on Rockstar Gamesin kehittämä ja julkaisema "Grand Theft Auto" -pelisarjan videopeli. Pelin tavoitteena on kerätä rahaa ja omaisuutta suorittamalla erilaisia tehtäviä ja rikoksia. Peli on herättänyt huomiota väkivaltaisuudellaan ja monilla Rockstar Gamesia vastaan nostetuilla syytteillä ja oikeudenkäynneillä. Pelin PEGI-ikäraja on 18+. Peli julkaistiin joulukuussa 2012 myös iOS- ja Android-laitteille. Vuonna 2006 julkaistu "" sijoittuu samaan kaupunkiin, joskin kaksi vuotta ennen "Vice City"n tapahtumia eli vuoteen 1984.


title: Grand Theft Auto: Vice City

text: Pelaaja voi auton lisäksi nyt myös lentää helikopterilla, vesilentokoneella, ajaa moottoripyörällä ja ohjata erilaisia veneitä. Pelihahmo ei kuitenkaan osaa uida ja hukkuu siksi heti joutuessaan veteen.


title: Grand Theft Auto: Vice City

text: Tavallisten juonitehtävien lisäksi pelaaja voi ansaita rahaa tekemällä esimerkiksi sairaankuljetus-, poliisi- ja palomiestehtäviä. Pelaaja voi ansaita rahaa myös taksikuskina tai pizzalähettinä. Sen lisäksi pelaaja voi suorittaa erikoistehtäviä, kuten ”rampageja”, joissa täytyy tappaa jengiläisiä tarpeeksi ennen ajan loppumista. Kun pelaaja saa ostettua erilaisia yhtiöitä, hän saa sieltä joko juonitehtäviä tai vapaaehtoistöitä. Pelin idea on kerätä omaisuutta saarelta ja nousta alamailmaan johtoon. Pelistä löytyy myös useita easter eggejä eli pääsiäismunia.


title: Grand Theft Auto: Vice City

text:
Peli sijoittuu vuoteen 1986 fiktiiviseen Vice Cityn kaupunkiin, johon on otettu vaikutteita Miamista. vapautuu vankilasta 15 vuoden tuomion jälkeen. Hänen pomonsa, lähettää hänet Vice Cityyn hoitamaan tärkeää huumekauppaa, joka kuitenkin epäonnistuu kolmen aseistetautuneen miehen hyökkätessä Tommyn ja muiden kimppuun. Tommy selviää ammuskelusta hengissä ja pakenee paikalta lakimiehensä kanssa. Myöhemmin Sonny alkaa vaatia rahojaan ja huumeitaan takaisin, ja tästä alkaa itse peli. Tommyn pitää hankkia menettämänsä huumeet ja rahat takaisin Sonnylle, mikäli haluaa pysyä elävien kirjoissa. Tehtävä ei ole kuitenkaan helppo, sillä Tommya vastassa on Vice Cityn alamaailma: hengenvaarallisia jengejä, huumekeisari ja tietenkin virkavalta. Pelin viimeisessä tehtävässä "Keep your friends close..." Sonny saapuu Vice Cityyn hakemaan huumeita ja rahoja. Tommyn rikoskumppani, , kääntyykin Sonnyn puolelle. Tommy tappaa molemmat.
Pelin esikuvina ovat olleet rikossarja "Miami Vice" (1984-1989) ja elokuva "Scarface – arpinaama" (1983).
Pelissä esiintyvät radiokanavat:


title: Härmistyminen

text:
Härmistyminen on olomuodonmuutos suoraan kaasusta kiinteäksi ilman nestemäistä välitilaa.
Härmistymisen vastakohta on sublimoituminen, muutos kiinteästä kaasuksi.


title: Härmistyminen

text: Esimerkiksi vesihöyry härmistyy kuuraksi auton tuulilasiin pakkasaamuina. Marsin kaasukehässä hiilidioksidi vuoroin härmistyy hiilihappojääksi, vuoroin sublimoituu takaisin kaasuksi.


title: Härmistyminen

text: Teollisuudessa härmistymistä käytetään monissa prosesseissa. Muun muassa sinkki valmistusprosessissaan härmistyy puhdasta sinkkiä sisältäviksi kiteiksi. Myös mahdollisuus tulostaa tietokoneelta kuvia tavalliselle kankaalle, esimerkiksi T-paitaan, on härmistymisen sovellus. Siinä kuva tulostetaan ensin mustesuihkukirjoittimella peilikuvana paperille. Paperi ja kangas asetetaan vastakkain, puristetaan yhteen ja kuumennetaan nopeasti yli 200 asteeseen. Väri sublimoituu ja härmistyy kankaan kuitujen pintaan.


title: Ansari X-Prize

text: Ansari X-Prize oli kilpailu, jossa tavoitteena oli suorittaa kahden viikon sisällä kaksi onnistunutta avaruuslentoa yksityisin varoin rakennetulla aluksella. Vaatimuksena oli yli 100 kilometrin lentokorkeus ja mukana kuljetettava 180 kg:n paino, joka vastasi lentäjän ja kahden ylimääräisen matkustajan painoa. Palkinnon rahoittaja on kansainvälinen X Prize Foundation -säätiö.


title: Ansari X-Prize

text: "Scaled Composities" -yhtiön alus SpaceShipOne teki hyväksyttävät kaksi lentoa 29. syyskuuta ja 4. lokakuuta 2004 ja voitti 10 miljoonan Yhdysvaltain dollarin palkintosumman. Toinen joukkue, jonka katsottiin pystyvän haastamaan SpaceShipOnen palkinnonvoittajana, oli kanadalaislähtöinen "da Vinci Project".


title: Ansari X-Prize

text: Molemmat kilpailulennot tuli suorittaa samalla aluksella. Polttoainetta lukuun ottamatta aluksesta sai vaihtaa lentojen välillä vain 10 prosenttia. Edes NASAn avaruussukkula ei täytä näitä vaatimuksia, sillä sukkulan lähtövalmistelut vievät yli kaksi viikkoa. Aluksen tuli olla toisen lennon jälkeen kunnossa sekä periaatteessa valmis uudelleenkäyttöä varten, ja miehistön tuli palata vahingoittumattomana.


title: Ansari X-Prize

text: Saavutettu lentokorkeus mitattiin kolmen erillisen järjestelmän avulla. Jokaisen kilpailulennon mukana oli korkeusmittari, jota sanottiin ”kultaiseksi laatikoksi”. Tämän lisäksi käytettiin kahta erillistä tutkajärjestelmää. Virallinen lentokorkeus oli näiden kolmen järjestelmän antama keskiarvo.


title: Ansari X-Prize

text: Joukkueet eivät saaneet ottaa vastaan rahoitusta hallituksilta. Yksityiset sponsorit olivat kuitenkin sallittuja.


title: Ansari X-Prize

text: Kilpailu suunniteltiin edistämään avaruusteknologian hyödyntämistä yksityisellä sektorilla, minkä vuoksi kilpailijat eivät saaneet rahoittaa toimintaansa julkisella rahalla. Tarkoitus oli osoittaa, että avaruuslennot ovat mahdollisia niin yksityisille kuin yrityksillekin, mikä puolestaan mahdollistaa kaupalliset avaruuslennot ja avaruusturismin. Lisäksi toivottiin, että kilpailu edistää teknis-tieteellistä kehitystä, jolloin saatettaisiin löytää halvempia tapoja päästä Maan kiertoradalle.


title: Koraani

text: Koraani () on islamin pyhä kirja. Muslimien mukaan se on Jumalan profeetta Muhammedille välittämä. Perinteisen käsityksen mukaan Muhammadin ilmestykset alkoivat noin vuonna 610. Niitä kirjattiin epäsäännöllisesti ylös tai ne säilyivät ihmisten muistissa aina Koraanin kokoamiseen asti. Perimätiedon mukaan Koraani koottiin kirjaksi 600-luvun puolivälissä aluksi konsonanttitekstinä: arabian vokaalimerkit ja muut tarkkeet vakiintuivat seuraavalla vuosisadalla. Vanhin säilynyt kokonainen Koraani on 800-luvulta.


title: Koraani

text: Koraani on islamilaisen käsityksen mukaan Jumalan omaa puhetta ja ollut aina olemassa. Tämän käsityksen mukaan kirjaa ei voi periaatteessa kääntää muille kielille, vaan käännökset ovat alkuperäisen Koraanin tulkintoja. Käytännössä vain joka viidennen muslimin äidinkieli on arabia ja Koraani on kirjoitettu klassiseksi arabiaksi, ei nykyarabiaksi. Koraanin teksti on tyyliltään lähinnä runollista ja sisällöltään pääsääntöisesti väljää ja monitulkintaista. Tarkkaa lakitekstiä löytyy suhteellisen vähän ja myöhemmin syntynyt islamin laki eli šaria perustuu enemmän profeetan elämäntapaan eli sunnaan kuin itse Koraaniin.


title: Koraani

text: Keski-ikää lähentelevä Muhammed (s. n. 570) kävi iltaisin vaeltelemassa kotikaupunkinsa Mekan lähistöllä vuorilla. Perimätiedon mukaan noin vuoden 610 tienoilla luolassa ollut Muhammad näki enkelin ja sai jumalallisen ilmestyksen. Muhammad oli peloissaan ja epävarma tapahtuneesta. Tämän jälkeen seurasi välikausi, jolloin Muhammad ei saanut uusia ilmestyksiä vaan alkoi epäillä ensimmäistäkin ilmestystä. Tauon jälkeen ilmestykset alkoivat uudelleen, ja Muhammadin toiminta laajeni perhepiirin ulkopuolelle vuonna 613.


title: Koraani

text: Aluksi ilmestykset keskittyivät korostamaan Jumalan mahtavuutta, mutta pian ilmestyksissä kiellettiin muut jumalat ja alettiin korostaa sosiaalista sanomaa. Ilmestysten mukaan Mekan rikkaat kauppiaat eivät halunneet köyhiä samanarvoiseksi Jumalan edessä ja lisäksi pelättiin pyhiinvaelluksen kärsivän. Muhammadin tilanne kävi tukalaksi ja hän muutti pohjoisessa sijaitsevaan Medinaan. Muutto (, suomeksi usein hidžra) tapahtui vuonna 622. Tästä tapahtumasta alkaa myös islamilainen ajanlasku. Medinassa köyhien profeetasta tuli valtiomies ja sotapäällikkö. Samalla Koraanin lukuihin eli suuriin alkoi ilmestyä laki- ja rituaalisäädöksiä. Muhammad aloitti sota- ja ryöstöretket pääasiassa Mekkaan sekä sieltä pohjoiseen suuntautuvia karavaaneja vastaan. Kolmen mekkalaisia vastaan käydyn sodan jälkeen Muhammed solmi aselevon vuonna 629.


title: Koraani

text: Seuraavana vuonna 630 muslimit valtasivat kaupungin kohtaamatta suurtakaan vastarintaa. Profeetta Muhammad käski tuhottavaksi mekkalaisten palvomien jumalien patsaat, mutta jätti Kaaban rauhaan. Muhammad jäi Medinaan ja vahvisti uutta valtakuntaansa. Kahden vuoden kuluttua hän lähti toiselle pyhiinvaellusmatkalle Mekkaan. Matkalla Muhammad sai voimakkaan päänsärkykohtauksen, mahdollisesti aivoinfarktin, ja hän palasi takaisin Medinaan. Perimätiedon mukaan Muhammed kuoli tuolla matkalla 8. kesäkuuta 632 eli hidžran 10. vuotena.


title: Koraani

text: Perimätieto viittaa siihen, että ilmestyksiä kirjattiin ylös enemmän tai vähemmän säännöllisesti. Toisaalta niitä ei koottu johdonmukaisesti. Perimätiedon mukaan Muhammad ei itse ollut luku- ja kirjoitustaitoinen, mutta tämä ei ole varmaa. Osaa materiaalista ei kirjattu lainkaan Muhammedin eläessä.


title: Koraani

text: Muhammadin kuollessa ilmestykset olivat tallessa yksittäisinä kirjoitettuina katkelmina sekä ihmisten muistissa. Ulkoa opettelu oli tuon ajan tärkein tekstien tallentamismuoto. Kenenkään hallussa ei ollut kokonaisuutta, joten Koraanista ei voinut ennen kokoamista vielä puhua.


title: Koraani

text: Perimätiedon mukaan Muhammad saneli ilmestyksiä kirjureille, mutta ei koonnut niitä yhteen. Tätä tukee myös Koraanin mekaaninen pituusjärjestys. Kokoajalla tai kokoajilla ei ollut minkäänlaista auktoriteettia järjestää kirjaa esimerkiksi kronologisesti tai asiasisällön mukaan. Lisäksi vanhojen suurien joukkoon lisättiin uusia katkelmia.


title: Koraani

text: Islamilainen perinne antaa ristiriitaista tietoa Koraanin kokoamisesta. Myöhäisempi perimätieto kertoo, että arkkienkeli Gabriel kävi Muhammedin kanssa ilmestykset läpi kerran vuodessa ja kahdesti kuolinvuoteella. Varhaisemmat lähteet ovat lähes yksimielisiä siitä, ettei Muhammad koonnut Koraania.


title: Koraani

text: Muhammedin kuoleman jälkeen huomattiin, että osa ilmestysmateriaalista oli irrallaan katkelmina. Koraanin toimittajat liittivät katkelmat sopiviksi katsomiinsa yhteyksiin, mutta varsinkin loppupuolella niille ei löytynyt paikkaa, vaan niitä jätettiin omiksi suurikseen.


title: Koraani

text: Muhammedin ilmestyksien kokoaminen nousi esille vasta hänen kuolemansa jälkeen. Siihen asti asialla ei ollut merkitystä, sillä yhteisö saattoi kysyä asiaa suoraan Muhammadilta. Hänen kuolemansa jälkeen tarvittiin kirja, johon vedota uusien tilanteiden edessä.


title: Koraani

text: Koraanin kokoamisen lähtölaukaukseksi arvioidaan Yamaman taistelua vuonna 633. Perimätiedon mukaan taistelussa kuoli monia koraanintaitajia, mutta säilyneiden listojen mukaan nykymaailman tuntemia koraanintaitajia ei kaatuneista löydy. Toisaalta yhdenkin kaatumisella saattoi olla psykologinen vaikutus.


title: Koraani

text: Islamilaisissa lähteissä kerrotaan, että Umar ehdotti ensimmäiselle kalifille, Abu Bakrille Koraanin kokoamista. Hän epäröi hetken, mutta antoi tehtävä Muhammadin entiselle kirjurille Zaid ibn Thabitille. Zaid kokosi ympäri Arabian niemimaata ilmestykset lehdiksi (suhuf) ja antoi ne Abu Bakrille. Kootun koraanilaitoksen rinnalla oli todennäköisesti useita vastaavanlaisia kokoelmia.


title: Koraani

text: Perimätiedon mukaan lehdet annettiin Abu Bakrin kuoltua hänen seuraajalleen, kalifi Umarille. Hänen kuoltuaan lehdet päätyivät Umarin tyttärelle ja Muhammadin leskelle Hafsalle. Tutkijat epäilevät tarinaa, mutta toisaalta sitä ei ole pidetty mahdottomana. Kertomuksen yhtenä syynä saattaa olla se, että näin Koraanin synty saatiin mahdollisimman lähelle profeetta Muhammadin kuolemaa.


title: Koraani

text: Koraanin toista kokoamista pidetään lähteestä riippuen joko ainoana kokoamisena tai se yhdistetään ensimmäiseen kokoamiseen. Tarinoiden mukaan Hudhaifa ibn al-Yamanin muslimisotilaiden välillä syntyi vuonna 651 kiista Koraanin oikeasta sanamuodosta. Hudhaifa kertoi asiasta kalifi Uthmanille.


title: Koraani

text: Perimätiedon mukaan Uthman asetti komitean kokoamaan Koraania. Zaid ibn Thabitin johtama komitea vaati kullekin säkeelle kaksi takaajaa, ennen kuin se hyväksyttiin aidoksi. Kuuluisin hylätty jae oli vain Umarin muistama kivitysjae.


title: Koraani

text: Komitean kokoamaa, quraišilaisten murteella kirjoitettua Koraania tehtiin Medinaan jäävän emokopion lisäksi neljä kopiota. Perimätieto on epävarma minne kopiot lähetettiin, mutta vahvoilla ovat Mekka, Basra, Kuufa ja Damaskos, jotka olivat islamilaisen maailman keskeisiä kaupunkeja. Vanhat kokoelmat piti tuhota uuden kopion saapuessa kaupunkiin.


title: Koraani

text: Uthmanin toimeenpaneman ja Zaid ibn Thabitin johtaman komitean kokoama Koraani tuli valmiiksi konsonanttitekstinä. Arabian kirjoitusjärjestelmä ei tuntenut vielä vokaaleja 600-luvulla eikä käyttänyt diakriittisiä pisteitä, jotka olisivat erottaneet samannäköiset konsonantit toisistaan. Tämä aiheutti sen, että ajoittain Koraanin kohdista tuli kiistaa, kun sama teksti luettiin eri tavoin.


title: Koraani

text: Konsonanttitekstien lukutapa vakiintui 600-luvun lopulla. Siinä ansioituivat lähteistä riippuen Abu al-Aswad al-Du’ali (k. 688) ja Irakin käskynhallitsija al-Hajjaj (k. 714). Koraanin vokaalien ja diakriittisten merkkien käyttö alkoi vähitellen 700-luvulla. Kiistanalaisissa kohdissa käytettiin erilaisia lisätarkenteita, joilla osoitettiin eri koulukuntien painotukset.


title: Koraani

text: Koraanin teksti jätti varsinkin alkuvaiheen konsonanttiteksteissä runsaasti vapautta tulkinnoille. Tätä vapaan valinnan teoriaa jopa tuettiin perimätiedossa. Oppi Koraanin luomattomuudesta ja ikuisesta muuttumattomuudesta syntyi vasta seuraavina vuosisatoina.


title: Koraani

text: Lopullisesti tilanne vakiintui ibn Mujahidin ansiosta vuonna 934. Tällöin virallistettiin seitsemän lukutapaa, joista kustakin kaksi muunnelmaa. Tilanne selkiintyi vuonna 1923, jolloin laadittiin huolellinen Kairon kuninkaallinen tekstilaitos. Nykyisin valtaosa painoksista on tämän laitoksen kopioita.


title: Koraani

text: Vanhin säilynyt kokonainen Koraani on peräisin 800-luvulta. Joitain yksittäisiä 700-luvulla ja mahdollisesti aiemminkin kirjoitettuja osia on myös löydetty.