title: Diplomacy

text: Perääntymiset käydään läpi heti siirtojen jälkeen – armeija voi perääntyä haluamaansa tyhjään ruutuun tai muutoin se tuhoutuu. Perääntymiset käydään läpi siirtojen tavoin yhtäaikaisesti. Myös uusien yksikköjen rakentelu tehdään samaan aikaan niin että pelaajien pitää vain arvailla mitä muut suunnittelevat.


title: BAE Systems Hawk

text: BAE Systems Hawk (alkujaan "Hawker-Siddeley Hawk") on suihkuharjoitushävittäjä, joka suoritti ensilentonsa 1974. Sitä käyttävät Britannian kuninkaalliset ilmavoimat, Suomen ilmavoimat ja myös monet muut maat joko harjoitushävittäjänä tai taistelukoneena.


title: BAE Systems Hawk

text: Hawk-harjoitushävittäjää alettiin suunnitella 1964, kun Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat etsi korvaavaa konetta Folland Gnatille. SEPECAT Jaguarin kaksipaikkaista versiota aiottiin käyttää tähän tehtävään. Vuonna 1968 Hawker Siddeley Aviation alkoi suunnitella paljon Jaguaria yksinkertaisempaa alisoonista suihkukonetta. Suunnittelunimi oli ensin P.1182 ja sitten HS.1182. Pääsuunnittelijana toimi Gordon Hudson. Nouseva ohjaamo antoi kouluttajalle hyvän näkyvyyden ja peräkkäisistuttava ohjaamo antoi oppilaalle tilanteen, joka vastasi yksinlentämistä.


title: BAE Systems Hawk

text: Yhtiö ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat luottivat suunnitelmaan niin paljon, että puolustusministeriö teki maaliskuussa 1972 tilauksen 176 koneesta ilman prototyyppikoneita. Kuutta ensimmäistä tuotantokonetta käytettiin koelentoihin. Viisi näistäkin luovutettiin ilmavoimille myöhemmin. Hawkiksi elokuussa 1973 nimetty kone teki Duncan Simpsonin ohjaamana 53 minuuttia kestäneen ensilentonsa 21. elokuuta 1974 Dunsfoldissa.


title: BAE Systems Hawk

text: Ensimmäiset Hawk T.1 -koneet luovutettiin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien 4. lentosotakoululle Valleyn lentotukikohdassa Angleseyssä 4. marraskuuta 1976. Aiemmat alkusarjan koneet oli luovutettu Boscombe Downiin, Farnboroughiin ja Rolls-Roycelle järjestelmien kehittämiseksi, testaamiseksi ja ohjeistuksen luomiseksi. Lentosotakoulussa koneet korvasivat Gnatin ja Hawker Hunterin. Red Arrows-taitolentoryhmä vaihtoi 1980 Gnateista Hawkeihin. Ilmavoimat pohti Hawkin (T.Mk 1A versio) käyttöä tukihävittäjänä varustamalla tammikuussa 1983 88 Hawkia Sidewinder-ohjuksin. Tämä oli siis kylmän sodan erään huippukauden aikainen päätös. Hawk korvasi Canberran Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien maalihinauskoneena 1980-luvulla. Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat hankki 12 Hawk T.Mk 1/1A-konetta ilmavoimilta automaattiohjattaviksi maalikoneiksi.


title: BAE Systems Hawk

text: Hawk oli tarkoitettu vientiin ja siitä toteutettiin useita eri vientiversiota (Suomi Mk 51, Kenia Mk 52, Indonesia Mk 53, Zimbabwe Mk 60, Dubai Mk 61, Venezuela Mk 62, Abu Dhabi Mk 63, Kuwait Mk 64, Saudi-Arabia Mk 65, Sveitsi Mk 66, Brunei Mk 100, 200). Yhdysvaltain laivasto hankki koneen tyyppinä T-45 Goshawk, suurimpana erona kyky toimia lentotukialukselta.


title: BAE Systems Hawk

text: Hawker Siddeley muodosti vuonna 1977 eräiden muiden brittiläisten lentokonevalmistajien kanssa kansallisen British Aerospace -yhtiön (BAe), joka jatkoi Hawkin valmistusta. British Aerospace puolestaan yhdistyi vuonna 1999 Marconi Electronic Systemsin kanssa BAE Systems -yhtiöksi, joka edelleen valmistaa Hawkia. Joulukuun alkuun 2007 mennessä oli valmistettu yli 900 Hawk-konetta.


title: BAE Systems Hawk

text:
Suomen puolustusministeriö tilasi 30. joulukuuta 1977 ilmavoimille 50 kappaletta Hawk Mk 51-konetta, jotka sijoitettiin aluksi hävittäjälaivueisiin Rovaniemelle, Rissalaan ja Pirkkalaan sekä ilmasotakouluun Kauhavalle. Sopimuksen arvo oli solmimisen ajankohtana noin 960 milj. mk. Tilaukset kohdistuivat vuosiin 1980–1985. Koneista neljä ostettiin Englannista (HW-302..303 ja HW-305..306) ja ne lennettiin Suomeen vuosina 1980–1981. Valmet Lentokoneteollisuus kokosi 46 Hawkia (HW-301, HW-304, HW-306..HW-350) vuosina 1980–1985 Hallissa. Vuosina 1993–1994 ostettiin Englannista seitsemän Hawk 51A -konetta, ja niiden tunnukset ovat HW-351..357. Koneiden suunniteltuihin sodanaikaisiin tehtäviin kuuluivat aikaisemmin rajoitetut taistelutehtävät tykillä, infrapunaohjuksilla ja raketeilla aseistettuna. Koneiden taistelukyky on kuitenkin rajoittunut muun muassa tutkan puuttumisen takia. Käytössä on nyt keskitytty vain koulutuskäyttöön. Koneita käyttää myös ilmavoimien taitolentoryhmä Midnight Hawks. Lähes kaikki Hawk-koneet palvelivat vuosina 2005-2013 Lentosotakoulussa Kauhavalla Hävittäjälentolaivue 41:ssä ja vain muutama Hallissa Koelentokeskuksessa. Koelentokeskus ja sen Hawk -koneet siirtyivät Hallista Pirkkalaan kesäkuussa 2013. Osana Lentosotakoulun lakkautusta lensivät HävLv 41:n viimeiset Hawkit Tikkakoskelle 7.12.2014.
Lasiohjaamolla modernisoitu Mk 51 - prototyyppi HW-341 teki ensilennon 23. syyskuuta 2008. Ensimmäisenä sarjakoneena Mk 51A - muunnostöistä valmistui HW-352, joka luovutettiin Ilmavoimille Pariisin ilmailunäyttelyssä 16. kesäkuuta 2009.


title: BAE Systems Hawk

text: Kesäkuun lopussa 2007 ilmoitettiin, että Suomi ostaa Sveitsistä 18 käytettyä Hawk-harjoitushävittäjää noin 41 miljoonalla eurolla. Kaupan myötä Suomella on riittävästi harjoitushävittäjiä aina 2020-luvun puoliväliin asti. Hävittäjät toimitettiin maakuljetuksella 2008. Lentosotakoululle koneet luovutettiin 2011-13. Koneet ovat tyyppiä Hawk Mk 66, uudempaa kuin aiemmat Suomen ilmavoimien palveluskäytössä olleet Hawk - versiot. Hankituilla koneilla voidaan lentää vielä noin 90 000 lentotuntia, mikä vastaa Suomen ilmavoimien 15 vuoden tarvetta.


title: BAE Systems Hawk

text: Samoja koneita tavoittelivat sekä Itävalta että yhdysvaltalainen ilmailualan yritys. Sveitsi valitsi Suomen.


title: BAE Systems Hawk

text: Ennen palvelukäyttöä Sveitsistä ostetut koneet kunnostettiin ja modernisoitiin niin sanotuilla lasiohjaamoilla. Ilmavoimat tilasi jo aiemmin Hawk Mk 51 ja Mk 51A -koneisiin tilattua muutostyötä vastaavan päivityksen Patria Aviation Oy:ltä 31. joulukuuta 2009. Lisäksi pitkään varastoituina olleelle Mk 66 -kalustolle tehtiin lentokelpoisuuden palauttamisen ja käyttöönoton edellyttämät tarkastus- ja huoltotoimenpiteet. Tilauksen arvo on yli 30 miljoonaa euroa. Modernisoidut koneet toimitettiin vuosina 2010–2013. Ensimmäinen Sveitsistä hankituista Hawk Mk 66 -koneesta valmistui lentokuntoon toukokuussa 2011 tunnuksella HW-374.


title: BAE Systems Hawk

text: Mk 66:t säilyttävät ilmavoimien palveluksessa alkuperämaansa punavalkoisen maalauskaavion, ja niiden tyyppitunnus on muiden Hawk-mallien kanssa yhtenevästi HW. Vähän lennettyjen ja hyväkuntoisten sveitsiläiskoneiden hankinnan ansiosta Ilmavoimien Hawk-lentokaluston elinkaari on turvattu 2030-luvulle asti. Vuoden 2015 jälkeen Ilmavoimilla on käytössään modernisoituina 16 Mk 66-, seitsemän Mk 51 A- ja yksi Mk 51 -mallin konetta.


title: BAE Systems Hawk

text: Suomen ilmavoimat poistaa vuosina 2011-2016 käytöstään kaikki modifioimattomat Hawk Mk 51 -koneet. Kaavalilujen mukaan Patria olisi mahdollisesti kunnostanut käytöstä poistetuista koneista 16 kappaletta jatkomyyntiin Puolaan. Hanke ei kuitenkaan toteutunut. Periaatteessa Hawkeja voitaneen myydä ilmailuharrastajille, kuten Fouga Magister -koneita aiemmin, ja osa päätyy suomalaisiin ilmailumuseoihin. Modifioidut Hawkit jatkavat Suomen ilmavoimien käytössä 2030-luvun alkuun asti. Syyskuussa 2013 Hawk Mk.51 -koneita oli poistettu toistaiseksi lentopalveluksesta runsaat 20 kappaletta. Lisäksi kahdeksan konetta oli varastoituna. Käytöstä poistetuista koneista


title: BAE Systems Hawk

text: Käytöstä poistettu Mk51 -kone HW-310 lahjoitetaan keväällä 2018 Sveitsiin ilmailumuseo Clin d'Ailesille sen pyynnöstä, sillä siellä ei ole ollut yhtään Hawkia.


title: BAE Systems Hawk

text: Seitsemän Hawk Mk. 51 -konetta on uudistettavana Patrian tuotantolinjalla. Muutokset valmistunevat 2017–2018. Vuodesta 2005 varastoituna olleet koneet muutetaan elektronisin näytöin varustetuiksi lasiohjaamokoneiksi. Koneiden muutosten suunnittelu alkoi vuonna 2015.


title: BAE Systems Hawk

text: Vuoden 2015 alussa Lentosotakoulu lakkautettiin osana puolustusvoimauudistusta ja Hävittäjälentolaivue 41 Hawkeineen siirtyi Kauhavalta Tikkakoskelle, jossa lentokoulutus jatkuu osana Ilmasotakoulua. Varsinaista lentokoulutusta annetaan jatkossa lasiohjaamokoneilla ja lennonopettajat lentävät jäljellä olevat modifioimattomat Hawkit loppuun vuoteen 2016 mennessä.


title: BAE Systems Hawk

text: Vuosina 1981–2013 Suomessa on tapahtunut 11 Hawk-onnettomuutta, jotka ovat aiheuttaneet viisi kuolemaa ja 12 tuhoutunutta konetta:


title: Korihait

text: Korihait (viralliselta nimeltään UU-Korihait, alkuperäiseltä nimeltään Uudenkaupungin Urheilijat, joka oli lyhennettynä UU) on uusikaupunkilainen koripalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa Korisliigassa. Edustusjoukkueen lisäksi seuralla on myös juniori-, nais- ja ikämiestoimintaa. Joukkueen kotikenttä on Uusikaupunki 400 -areena.


title: Korihait

text: Seura on voittanut yhden Suomen mestaruuden, minkä lisäksi se on osallistunut lukuisia kertoja kansainvälisiin koripallosarjoihin. Suurimman osan menestyksistään seura on saavuttanut nimellä Uudenkaupungin Urheilijat. Uudenkaupungin Urheilijat meni konkurssiin vuonna 1994, minkä jälkeen seura jatkoi toimintaansa nimellä Korihait. Noustuaan pääsarjaan 1980-luvulla joukkue on pudonnut alemmalle sarjatasolle ainoastaan kolmeksi kaudeksi.


title: Korihait

text: Vuonna 1974 joukko koripallosta innostuneita nuoria miehiä tuli Heikki Walan puheille, joka oli tutustunut koripalloon kotipaikkakunnallaan Pieksämäellä. Ongelmana oli se, että Uudessakaupungissa ei ollut koripalloseuraa ja uuden seuran perustamista pidettiin liian työläänä. Apu löytyi kuitenkin omasta kaupungista, sillä Walalla oli yhteyksiä Uudenkaupungin Urheilijoiden johtokuntaan. Koripallo otettiinkin osaksi seuran lajivalikoimaa, ja samalla seuran junioritoiminta pyörähti käyntiin. Vielä samana vuonna Kalannin urheilutalolla pelattiin Suomen koripallomaajoukkueen ottelu.


title: Korihait

text:
Ensimmäisenä talvena juniorit eivät osallistuneet alueen sarjoihin, vaan pelasivat kuuden joukkueen kaupunkisarjan. Seuran miesten edustusjoukkue pelasi liiton alemmissa maakuntasarjoissa. Vuoden päästä Wala oli jo lähtemässä pois kaupungista, mutta hänet saatiin lopulta jäämään, koska Uudenkaupungin Autotehtaan ja telakan johtajat ajattelivat, että koripalloseura lisäisi kaupungin näkyvyyttä.
Vuonna 1976 UU sai Turun yliopiston varsinaissuomalaisen osakunnan pallolta seurafuusion myötä sarjapaikan maakuntasarjaan. Uudenkaupungin Urheilijoihin saatiin houkuteltua juuri hajonneesta Playboysista maajoukkuemiehet Paavo Koskivaara ja Heikki Tiainen. Miesten avustuksella nousu Suomisarjaan kävi helposti. Kun seura oli noussut Suomi-sarjaan, hankittiin joukkueeseen ensimmäinen ulkomaalainen vahvistus, Herbert Wright. Kovasta pompusta tunnetun amerikkalaispelaajan johdolla UU nousi jo koripallon I-divisioonaan. Ensimmäinen ykkösdivisioonakausi sujui seuralta mainiosti, ja se pääsi aina SM-karsintoihin saakka. Ensimmäisessä osaottelussa joukkueen kantaviin voimiin kuulunut Wright kuitenkin loukkaantui, jolloin vastustajana ollut KTP pääsi helposti jatkoon Larry Poundsin johdolla.


title: Korihait

text: Seuraavalla kaudella UU sai lisää vahvistuksia, kun maajoukkuemiehet Jouko Heikkinen ja Eero Kerppo liittyivät joukkueeseen. Seura pääsi taas SM-karsintoihin, joissa vastassa oli jälleen kotkalaisjoukkue, tällä kertaa Peli-Karhut. UU:n tie korkeimmalle sarjatasolle ei vieläkään auennut, sillä Peli-Karhut voitti ratkaisevan ottelun pisteellä. Kolmantena ykkösdivisioonakautena seuran toiminnanjohtaja Heikki Wala onnistui saamaan joukkueeseen Tapio Stenin. Kauden aikana Uudenkaupungin Urheilijat hävisi vain kaksi ottelua ja voitti 41 kertaa. Toinenkin häviö tuli Suomen cupin välierässä Torpan Poikia vastaan. SM-karsinnoissa vastaan asettui Äänekosken Huima, jolle UU oli hävinnyt kauden aikana kerran. Tällä kertaa UU kuitenkin voitti otteluparin voitoin 2–0 ja nousi ensimmäistä kertaa historiassaan SM-sarjaan.


title: Korihait

text: Ensimmäinen Mestaruussarjapeli pelattiin 17. lokakuuta 1981 KTP:tä vastaan Kotkassa. Ottelu päättyi kuitenkin harmittavaan kolmen pisteen tappioon. Ensimmäinen voitto pääsarjassa saavutettiin kuitenkin heti seuraavana päivänä, jolloin Tampereen Pyrintö kaatui kotiottelussa.


title: Korihait

text: Pian nousunsa jälkeen UU vakiinnutti asemansa Suomen koripalloelämässä. Ensimmäistä kertaa joukkue selviytyi pudotuspeleihin kuitenkin vasta vuonna 1985. Puolivälierissä UU voitti Tampereen Pyrinnön selvästi otteluvoitoin 2–0. Välierissä voittokulku kuitenkin katkesi, kun KTP voitti seuran otteluvoitoin 3–1. Pronssia UU voitti lopulta Torpan Poikia vastaan käydyssä ottelusarjassa.


title: Korihait

text: UU pääsi myös pelaamaan Mestarien-cupia. Kaudella 1985–1986 joukkue sai vastaansa Saksan suurseuran DTV Charlottenburgin. Vielä tällöin Charlottenburg oli parempi, mutta vuotta myöhemmin UU voitti seurojen mittelön. Vuonna 1986 joukkue voitti ensimmäistä kertaa historiassaan koripallon Suomen Cupin. Tämän ansiosta joukkue pääsi Euroopan toiseksi korkeimpaan seurajoukkueiden sarjaan Euroopan Cup voittajien Cupin kaudeksi 1987–1988. Pohitullissa vierailikin CSP Limoges, joka voitti UU:n selvästi Ranskan koripallomaajoukkueen takamiehen Richard Dacouryn johdolla. Vuonna 1988 UU palasi taas Suomessa voittokantaan voittaen Suomen Cupin. Vuonna 1989 UU teki pitkän turnausmatkan Yhdysvaltoihin. Matkan aikana joukkue pelasi kehityksen kannalta tärkeitä pelejä ammattilaisjoukkueita vastaan. Kaudella 1989–1990 UU oli lähellä päästä Euroopan Cupissa kahdentoista parhaan joukkoon. Kotiottelunsa israelilaista Maccabia vastaan joukkue hävisi viime sekunnin kolmen pisteen heitolla, jonka ansiosta Maccabi pääsi jatkoon.


title: Korihait

text: 1990-luvulla tuli joukkueen odottama SM-kulta. Tälläkin kertaa vastassa oli KTP, ja ratkaisevassa loppuottelussa UU voitti kotkalaiset luvuin 108–102. Loppuottelua seurasi tuolloin paikan päällä eri arvioiden mukaan 2000–2500 ihmistä.. Joukkue pääsi myös Mestarien-cupiin, jossa vastustajaksi arvottiin Aris Thessaloniki BC, joka voitti UU:n selkeästi Nikos Galisin, Brad Sellersin ja Panagiotis Giannakisin johtamana. Kaudella 1991–1992 UU selviytyi uudestaan Mestarien-cupiin, jossa sen tie katkesi ensimmäisellä kierroksella Paris Basket Racingiin. Kotiottelun UU hävisi ainoastaan kymmenellä pisteellä ja vieraspelin yhdeksällä pisteellä. SM-pronssia joukkue voitti vuonna 1992. Kaudella 1992–1993 UU oli taas mukana Mestarien-cupissa, mutta myös tällä kertaa joukkue tippui ensimmäisellä kierroksella. UU sai vastaan ukrainalainen SC Spartakin, jota vastaan se hävisi ensimmäisen pelin luvuin 95–91. Toisen pelin UU voitti lukemin 83–81, mutta ukrainalaisjoukkue pääsi jatkoon paremman korisuhteen turvin.


title: Korihait

text: Kaudella 1993–1994 UU pelasi Euroopan Cup voittajien Cupissa viimeistä kertaa. Kolmannella karsintakierroksella UU:n vastustajaksi tuli ranskalainen Cholet Basket, jonka pelaajiin kuului muun muassa Antoine Rigaudeau. Joukkue hävisi ensimmäisen pelin selvästi luvuin 70–99, jolloin mahdollisuudet jatkopaikasta vaikuttivat heikoilta. Toinen peli vieraskentällä oli tiukempi, mutta UU hävisi sen silti yhdellätoista pisteellä. 1990–luvun alun lama oli ollut seuralle kova isku, ja UU:n taloudellinen tilanne oli vaikea. Vuonna 1993 aloitettiin toimet, joilla pyrittiin pitämään huippukoripallo Uudessakaupungissa. Vielä saman vuoden joulukuussa perustettiin koripalloon erikoistunut seura UU-Korihait ry. Vuoden 1994 alussa UU:n toiminta suunniteltiin siirrettäväksi kokonaisuudessaan uuden seuran piiriin juniorijoukkueet mukaan lukien. Myöhemmin samana vuonna UU anoi sarjapaikan siirtämistä uudelle koripalloseuralle. Lupa myönnettiin ja UU hakeutui konkursiin.


title: Korihait

text: Heti vuonna 1995 Korihait lähti hakemaan uutta SM-mitalia. Seura etenikin aina loppuotteluun saakka. Välierissä se kaatoi muun muassa sarjan ennakkosuosikkeihin kuuluneen ToPon otteluvoitoin 3–0, jolloin Kouvojen ajateltiin olevan helppo vastus Korihaille. Korihait aloittikin loppuottelusarjan vierasvoitolla, jolloin se sai itselleen kotiedun. Seuraavat ottelu Kouvot vei kuitenkin nimiinsä, jolloin Korihait joutui tyytymään SM-hopeaan.


title: Korihait

text: Viimeisen kerran Korihait pelasi Korać cupissa kaudella 1997–1998, jolloin se sai vastaan ruotsalaisen Astra Basketin. Korihait hävisi ensimmäisen kotipelin luvuin 80–83 ja toisen pelin 93–79, jolloin joukkue putosi taas kerran pois kisasta.


title: Korihait

text: Kaudella 1999–2000 Korihait joutui liigakarsintaan, joiden kautta se putosi I-divisioonaan. Seuran onni oli Piilosetin ja Torpan Poikien talousongelmat, joiden takia seurat pudotettiin pääsarjasta ja Korihait nousi takaisin pääsarjaan.


title: Korihait

text: Kaudella 2000-2001 Korihait sijoittui runkosarjassa viidenneksi. Seuraavalla kaudella uusi valmentaja Jukka Mantere tiputti kaikki edelliskauden ottelut pelanneen Olli Kekkosen joukkueen kokoonpanosta. Muutoin pelaava kokoonpano oli täysin sama kuin kaudella 2000-2001. Kauden 2001–2002 päätteeksi seura putosi I-divisioonaan ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1981. Joukkueen päävalmentajaksi hankittiin entinen korikuningas Gerald Lee Sr., ja tavoitteeksi ilmoitettiin nousu takaisin pääsarjaan. Uusi päävalmentaja antoikin paljon vastuuta seuran nuorille junioreille, jotka kiittivät ja nostivat seuran takaisin pääsarjaan. Kauden aikana joukkue hävisi ainoastaan kahdesti ja aloitti kahdeksantoista ottelun mittaisen voittoputken.


title: Korihait

text: Jatko pääsarjassa ei kuitenkaan ollut helppoa. Kaudella 2004–2005 Korihait joutui liigakarsintaan oltuaan runkosarjan toiseksi viimeinen. Karsintaan mennessä Korihailla oli onnea, sillä liigakarsinnoissa ei saanut olla yhdysvaltalaisia pelaajia, mutta EU-pelaajat olivat sallittuja. Korihailla olikin kaksi eurooppalaista pelaajaa kun taas Salon Vilppaalla oli kaksi yhdysvaltalaispelaajaa. Kuudesta karsintapelistä Korihait voitti viisi, jolloin se varmisti paikkansa pääsarjassa.


title: Korihait

text: Kaudeksi 2006–2007 Korihait palkkasi seuraan bosnialaisen Zlatan Présicin. Valmentajan englanninkieli oli kuitenkin niin huono, ettei kommunikaatio toiminut seuran jäsenten välillä. Tämä johti päävalmentajan vapauttamiseen. Uudeksi valmentajaksi palkattiin pian Ilpo Rantanen, joka erosi kuitenkin tammikuussa 2007. Korihaiden onneksi Jyri Lehtonen lopetteli ammattilaisuraansa selkäongelmien takia ja pian Lehtonen teki Korihaiden kanssa loppukauden kattavan sopimuksen. Korisliigassa Korihait joutui alkukauden tahmeuden takia taas liigakarsintaan. Sen Korihait suoritti kunnialla voittamalla kuudesta ottelusta viisi, jolloin seura varmisti paikkansa pääsarjassa.


title: Korihait

text: Kaudella 2007–2008 Korihait eteni vuoden tauon jälkeen pudotuspeleihin, joissa vastaan asettui Kouvot. Kouvoja pidettiin Korihaiden kannalta pahimpana mahdollisena vastustajana, ja Kouvot voittikin puolivälierät voitoin 3–0. Korihait teki kolmessa ottelussa keskimäärin ainoastaan 57 pistettä, jolloin joukkueen kausi oli ohi. Kaudella 2008–2009 Korihait oli runkosarjan viides ja sai pudotuspeleissä vastaansa Namika Lahden. Korihait onnistui voittamaan Lahden kerran kotonaan, mutta otteluparin voitot menivät Lahdelle luvuin 3–1. Kolme vuotta aiemmin tavoitteeksi asetettu mestaruus ei siis toteutunut. Positiivista oli se, että Korihait oli ainoa joukkue, joka pystyi voittamaan Lahden pudotuspeleissä. Seuraavalla kaudella joukkue pääsi jälleen pudotuspeleihin sijoituttuaan runkosarjan kuudenneksi. Pudotuspeleissä Korihait sai vastaansa Torpan Pojat, jolle se hävisi suoraan voitoin 3–0.


title: Korihait

text: Päävalmentajana toimineen Lehtosen sopimusta oli jäljellä vielä kauden verran seuran kanssa, mutta osapuolet päättivät purkaa sopimuksen. Sen sijaan päävalmentajaksi siirrettiin seurajohtajana toimiva Tom Westerholm. Korihait selviytyi ensimmäistä kertaa välieriin kuuteentoista vuoteen, mutta hävisi pronssiottelun KTP:lle. Kauden jälkeen joukkueen kapteeni, Jussi Kumpulainen, lopetti pääsarjauransa.


title: Korihait

text: Kausi 2011–2012 meni Korihaiden osalta alakanttiin lähinnä ulkomaalaisvahvistuksien vaihtoihin ja loukkaantumisiin. Loppusijoitus oli 10. Kaudella 2012–2013 Korihaihin palkattiin Jarmo Laitinen valmentajaksi Tom Westerholmin siirryttyä Suomen Koripalloliiton palvelukseen. Korihait hankki ulkomaalaisvahvistuksiksi entiset NBA-pelurit Chris Taftin ja Daniel Hortonin, jotka joutuivat lähtemään joukkueesta kesken kauden loukkaantumisten vuoksi. Kauden päätteeksi loukkaantumisista kärsinyt joukkue sijoittui sarjan yhdeksänneksi. Keväällä 2013 Korihaihin päätettiin palkata päätoiminen toiminnanjohtaja. Tehtävään valittiin monissa tehtävissä uusikaupunkilaisen koripallon saralla toiminut Ville Vuorinen. Kaudeksi 2013–2014 Korihait hankki uudeksi valmentajakseen Ari Mikkolan. Hänet vapautettiin kuitenkin tehtävistään joulukuussa 2013, jonka jälkeen valmennusvastuu siirtyi Petri Helmiselle ja Ville Vuoriselle. Kauden päätteeksi seura putosi pääsarjasta.


title: Korihait

text: Kesällä 2014 Korihait palkkasi uudeksi päävalmentajakseen Jarno Nikulan. Keväällä 2016 Korihait nousi takaisin Korisliigaan kahden vuoden tauon jälkeen. Syksyllä 2017 Korihait rikkoi 600. voiton rajapyykin SM-sarjassa. Korihait oli kautta aikojen seitsemäs joukkue, joka on voittanut SM-sarjassa 600 ottelua. Kauden 2017-18 aikana päävalmentaja Nikula erosi tehtävistään. Nikulan tilalle seura palkkasi aikaisemmin Bisonsissa Suomen mestaruuden voittaneen Damion Dantzlerin. Dantzler onnistui pitämään Korihait Korisliigassa voittosuhteella 7/33. Toukokuussa 2018 Korihait ilmoitti tehneensä jatkosopimuksen Dantzlerin kanssa.


title: Korihait

text: Tammikuussa 2019 Korihait ilmoitti purkaneensa Dantzlerin sopimuksen vain reilun vuoden sopimuksen solmimisen jälkeen. Samalla Korihait ilmoitti tehneensä valmentajasopimuksen portugalilaisen Pedro Nuno Monteiron kanssa.


title: Korihait

text: Korihait pelaa ottelunsa Uusikaupunki 400 -areenalla. Halli on rakennettu täysmittaiseksi 1980-luvulla, ja sen katsojakapasiteetti on 1507 henkeä. Areenan yleisöennätys on 2 500, joka on vuodelta 1990. Viimeksi hallia remontoitiin kesällä 2009, minkä jälkeen katsojia mahtui halliin hieman enemmän.


title: Korihait

text: Vuoteen 1981 saakka seuran edustusjoukkue pelasi pelinsä Kalannissa sijaitsevassa Kalannin Urheilutalossa, jonka katsojakapasiteetti on huomattavasti pienempi.


title: Korihait

text: Ensimmäisen Suomen mestaruuden jälkeen seuran rahavaikeudet alkoivat kasaantua. Tämä johti Uudenkaupungin Urheilijoiden koripallotoiminnan alasajoon.


title: Korihait

text: Vuodesta 1994 asti Korihait on ollut rekisteröity yhdistys. Seuran kannalta pienellä paikkakunnalla sijainti on sekä hyvä että huono asia: pelaamista pääsarjatasolla pidetään velvollisuutena, mutta resurssien määrä on rajattu. Vuosina 2007–2009 monet suomalaiset koripallojoukkueet kärsivät huonosta taloustilaneesta, mutta Korihait on onnistunut pitämään taloutensa kunnossa. Seura onkin sanonut, että taloutta ei riskeerata menestyksen takia.


title: Korihait

text: Kaudella 2008–2009 Korihaiden manageri Tom Westerholm ilmoitti, että Korihailla on velkaa muutamia tuhansia euroja, mutta talous on kuitenkin hyvin hallinnassa. Kesken kauden 2015-2016 Korihait ilmoitti suurista talousongelmista, mutta seura sai taloutensa kuiville ks. kauden kuluessa.


title: Korihait

text: Korihaiden kakkosjoukkue pelasi II-divisioonassa. Seuran kakkosjoukkue perustettiin vuonna 2009, jolloin se sai Rauma Basketin paikan II-divisioonasta. Syy siirtoon oli se, että Rauma kärsi pelaajapulasta ja Korihailla oli paljon yli-ikäisiä nuoria pelaajia. Kakkosjoukkueen nimeksi otettiin kirjainyhdistelmä UU, jota on viimeksi käytetty vuonna 1999. Tällä eleellä haluttiin kunnioittaa seuran koripallohistoriaa.


title: Korihait

text: Kaudeksi 2016-2017 Korihait herätti uudestaan kakkosjoukkueen henkiin nimellä Korihait 2, joka pelasi läntisen alueen III-divisioonaa. Kaudella 2017-2018 Joukkueessa pelasi mm. entiset Korisliiga-pelaajat Mikko Jalonen ja Heikki Saaristo sekä edustusjoukkueen junioripelaajat. Korihait 2 voitti läntisen alueen III-divisioonan voittosuhteella 17/1.


title: Korihait

text: Kun vuonna 1993 alettiin valmistautua uuden seuran tuloon, järjesti UU kannattajilleen nimeämiskilpailun. Uudenkaupungin merellisen sijainnin takia suurin osa ehdotuksista liittyi jollakin tapaa mereen, minkä lisäksi nimiehdotukset olivat englanninkielisiä. Kesäkuussa 1993 seuran johtokunnan kokouksessa ehdotuksia käytiin läpi, jolloin yksi nimiehdotus nousi esille. Se oli Walan pojan ehdotus, joka oli hahmotellut logoksi palloa ja haita. Tästä johdettiin sana Korihait. Kaudella 1993–1994 käytettiinkin jo uutta logoa pelipaidoissa, vaikka siirtymä uuteen seuraan tapahtui vasta vuoden päästä.


title: Korihait

text: Vuonna 2011 Korihaiden peliasuun tuli uusi nimilogo. Vuoden 2012 puolella nimilogo sai seurakseen myös uuden tunnuksen, kun joukkueen uusi ilme julkistettiin 30.4.2012. Uusi logo astui seuran viralliseksi tunnukseksi toukokuun 1. päivästä alkaen. Uuden logon suunnitteli ja piirsi Atte Uotila. Vuonna 2016 Korihait päivitti seuran ilmeen kelta-mustaksi. Myös vuonna 2012 luodun logon värit muutettiin uuden ilmeen mukaiseksi.


title: Korihait

text: Korihaiden entisen valmentajan Jyri Lehtosen mukaan Pohitulli on ollut aina kova paikka vastustajalle. Vuodesta 1981 lähtien, kun Korihait on pelannut pelinsä Pohitullissa, jokaisessa ottelussa on ollut vähintään 600 katsojaa aina 2010-luvulle asti. Vaikka kannatus on yleensä ollut vastustajaakin kohtaan kohteliasta, niin ylilyöntejä on myös sattunut. Muun muassa vuonna 1982 yleisö ärtyi tuomarien ajettua UU:n valmentajan Paavo Koskivaaran kentältä niin, että heti pelin loputtua yleisö ryntäsi kentälle. Tuomaripari jouduttiin viemään kaupungista pois poliisisaattueessa, koska yleisö kävi vielä pelin jälkeenkin kuumana. 1990–luvun vaihteessa Korihaiden ja KTP:n kannattajien välillä oli usein myös havaittavissa pieniä erimielisyyksiä, minkä takia peleissä oli yleensä poliisipartio.


title: Korihait

text: Kaudella 2008–2009 Korihait ylitti tuhannen pääsarjapelin rajan. Samalla kaudella seura ylitti myös 500 voitetun pelin rajapyykin pelissä Namika Lahtea vastaan. Suomen pääsarjan maratontaulukossa seura on kahdeksannella sijalla. Kauden 2017–2018 lopussa seura oli pelannut 1343 ottelua pääsarjassa, joista 604 oli päättynyt voittoon. Seuran voittoprosentti on täten 45,0.


title: Korihait

text: Toiseksi korkeimman sarjatason maratontaulukossa Korihait on sijalla 11. Seura on pelannut sarjassa kuusi kautta, joiden aikana se on pelannut 177 ottelua. Näistä voittoon on päättynyt 147, jolloin voittoprosentti on 83,1. Muista toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneista edelleen toimivista joukkueista ainoastaan KTP:llä on korkeampi voittoprosentti. Kotkalaisjoukkueen prosenttilukema on 100.


title: Korihait

text: Korisliigan vuoden pelaaja


title: Korihait

text: Korisliigan vuoden ulkomaalaisvahvistus


title: Korihait

text: Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja


title: Korihait

text: Korisliigan paras kuudes pelaaja


title: Korihait

text: Vuoden I-divisioonapelaaja


title: Korihait

text: Korihaiden seurahistorian päätilastokategorioiden kymmenen parasta miesten SM-sarjan runkosarjassa


title: Korihait

text: "Tilastot päivitetty kauden 2017-2018 runkosarjan päätyttyä."


title: Luettelo Suomen rikoslain mukaisista rikoksista

text: Oheinen luettelo listaa tämänhetkiset Suomen rikoslain (39/1889) mukaiset rikokset. Kullekin rikokselle esitetään rikoslain mukainen rangaistusasteikko minimi- ja enimmäisrangaistuksineen. Rikoksen rangaistusasteikko eli teosta tuomittavan alimman ja ylimmän rangaistuksen väli on toiselta nimeltään "rangaistuslatitudi".


text: Suomen rikoslakiin on koottu useimmat vakavimmat rikokset, joista Suomessa voi saada vankeutta. Rikoslaki ei kuitenkaan yksinään luettele kaikkia rikoksia eli lakien mukaan rikollista tekoa. Useat muut lait kuvaavat ja määrittelevät muita rikoksia ja rikkeitä. Esimerkiksi Siviilipalveluslaissa on siviilipalvelurikos, josta tuomitaan vankeutta ja Tupakkalaissa on tupakan myyntirikos ja tupakan markkinointirikos, joista tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.


text: Rikoslain määrittelemien rangaistusseuraamusten lisäksi syytetty voi joutua tuomituksi muiden lakien mukaan (oheisseuraamukset). Esimerkiksi vahingonkorvauksista päättäminen on tavallinen osa tuomioistuinten ratkaisuja rikosjutuissa. Rattijuopumukseen, törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen tai vaarallisten aineiden kuljetusrikokseen syyllistynyt saa puolestaan oheisseuraamuksena ajokieltoa, enimmillään viisi vuotta.


text: On huomattava, että osa listatuista rikoksista ja rangaistusmuodoista koskee vain virkamiehiä tai sotilaita. Virkamies voidaan panna viralta; sotilaat saattavat saada kurinpitorangaistuksen. Sota-aikana useiden sotilasrikosten rangaistusasteikko kovenee.


text: Lapsensurmaan voi syyllistyä vain nainen. Tekijän lisäksi tekoon yllyttäjä voidaan tuomita samaan rangaistukseen. Vuosien saatossa rikoslaista on poistunut vanhoja rikosnimikkeitä ja tullut uusia. Nykyisestä rikoslaista poistuneita eli dekriminalisoituja rikosnimikkeitä ovat olleet mm. salavuoteus ja majesteettirikos.


title: Kauhun tasapaino

text: Kauhun tasapaino on kylmän sodan ajoilta periytyvä termi kahden tarpeellisella määrällä mannerten välisiä ydinohjuksia varustetun valtion välisestä ulkopoliittisesta suhteesta: molempien valtioiden saatua tarpeeksi tulivoimaa ydinasearsenaaliinsa päästään tilanteeseen, jossa kumpikaan osapuoli ei koston pelossa uskalla käyttää ydinaseita.


title: Kauhun tasapaino

text: Koska ydinasetta ei voida näin ollen käyttää ottamatta riskiä koko maailman tuhosta, tulee siitä pelkästään poliittinen ase, mitä korosti Kiinassa Mao väittäessään Yhdysvaltoja paperitiikeriksi. Yhdysvalloissa ydinaseen käyttöä Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten jälkeen 1945 oli ehdottanut Korean sodan aikana Douglas MacArthur sekä Kuuban kriisin aikana Curtis LeMay.


title: Kauhun tasapaino

text: Käytännössä kauhun tasapaino johti tilanteeseen, missä Yhdysvallat ja Neuvostoliitto joutuivat neuvottelemaan keskenään aikomuksistaan käyttää ydinasetta. Neuvostoliitto oli Kiinan kanssa 1960-luvun lopussa käymiensä Ussuri-joen rajataisteluiden jälkeen niin vakuuttunut Aasian-puoleisesta alivoimastaan Kiinan kansantasavallalle, että Neuvostoliitto pyysi 1971 lupaa tehdä Kiinan kansantasavaltaa vastaan ennalta ehkäisevän ydiniskun, mihin Yhdysvallat ei kuitenkaan suostunut, vaan aloitti sukkuladiplomatian Kiinan kansantasavallan kansainvälisen aseman tunnustamiseksi sekä päästäkseen eroon Vietnamin sodasta sitä häviämättä.


title: Kauhun tasapaino

text: Molemmat osapuolet haluavat rakentaa niin paljon ydinaseita, että toisen aloittaman ydiniskun jälkeen toinen pystyisi vielä tehokkaaseen kostoiskuun. Tätä strategiaa kuvattiin nimellä "molemminpuolinen varmistettu tuho", englanniksi "Mutually Assured Destruction" eli MAD.


title: Kauhun tasapaino

text: Kun valtioilla on toistensa moninkertaiseen tuhoamiseen riittävä määrä ydinaseita, ei kummankaan valtion ole enää rationaalista uhata toista valtiota siinä määrin, että vastapuolta uhkaisi alistuminen. Käytännössä tämä tarkoittaa, että toista osapuolta ei voi uhata suorasti ydinaseilla, koska se aloittaisi todennäköisesti koko ihmiskunnan tuhoavan konfliktin. Kysymys siitä, miten paljon vastapuolen epäsuoria intressejä tai nukkevaltioita voi häiritä on hankalampi. Selvää on, että vastapuoli ei saa joutua epätoivoiseen tilanteeseen, jossa sen elintärkeät edut olisivat uhattuna. Sen sijaan reuna-alueilla kriisit voivat kärjistyä sodiksi. Hyvänä esimerkkinä toimii Vietnamin sota, joka käytiin tällaisella vähämerkityksisellä reuna-alueella. Sen sijaan esimerkiksi Neuvostoliitto ei olisi voinut ryhtyä samanlaiseen toimintaan Lähi-idässä, koska öljynsaannin turvaaminen oli länsiliittouman elintärkeä etu.


title: Kauhun tasapaino

text: Toisaalta, jos esimerkkivaltio "x" "tietää" esimerkkivaltion "y" ajattelevan tällä logiikalla järjellisesti, ns. rationaalisesti, se voi vapaasti uhata valtiota "y"; koska valtio "x" tietää valtion "y" olevan tarpeeksi rationaalinen välttääkseen ydinsodan vaikka "x" kuinka röyhkeästi loukkaisi "y":n kansallisia etuja ja valtapiiriä. Sen sijaan jos valtio "y" "teeskentelee" olevansa tarpeeksi järjetön ollakseen valmis tuhoamaan koko ihmiskunnan kansallisten etujensa ja valtapiirinsä tähden, valtio "x" tietää valtion "y" etujen loukkaamisen olevan järjetöntä eikä uskalla hyökätä tätä vastaan, suorasti tai epäsuorasti.


title: Kauhun tasapaino

text: Vastaavanlaista asetelmaan diplomaattisen neuvotteluvaransa kasvattamiseksi käyttää Islamilainen tasavalta uhatessaan tuhota Israelin, mikä pakottaa Yhdysvallat kieltäytymään Iranin hyökkäämisestä lähinnä öljyyn liittyvien seikkojen vuoksi.


title: Kauhun tasapaino

text: Ydinaseiden lisäksi kansainvälisessä politiikassa käytetään terrorin uhkaa ja terrorismin luomaa neuvotteluvoimaa vahvistavana argumenttina.


title: Kauhun tasapaino

text: Näin ollen saavutetaan mielenkiintoinen tilanne, niin sanottu "kauhun tasapaino", jossa molempien valtavat ydinasearsenaalit omaavien valtioiden (kylmän sodan aikana Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton) tulee teeskennellä olevansa tarpeeksi järjettömiä ollakseen valmiita hyökkäämään ydinasein toista valtiota vastaan, ylläpitääkseen järjellistä rauhantilaa ja estääkseen toisen valtion aggressiivista ulkopolitiikkaa ja ydinsodan riskiä; molempien valtioiden tulee myös ylläpitää tätä järjettömyyden illuusiota rakennuttamalla jatkuvasti voimakkaampia ja tuhokykyisempiä ydinaseita toistensa perässä. Sisäpolitiikassa samaa tavoitetta palvelevat ns. haukat, jotka suureen ääneen vaativat aggressiivista, epärationaalista ulkopolitiikkaa ja joita ”vastuullisina” esiintyvät valtionpäämiehet voivat käyttää argumentteina keskusteluissa vastapuolen kanssa.


title: Kauhun tasapaino

text: Kauhun tasapaino on periaatteessa melko vakaa, mutta voi vaarantua, jos jompikumpi osapuoli on saamassa kyvyn tehokkaaseen ensi-iskuun. Tällä tarkoitettaisiin tilannetta, jossa toinen osapuoli voisi suorittaa ensi-iskun, joka tuhoaisi suurimman osan vastapuolen strategisista ydinaseista. Tämän estäminen on eräs tärkeimmistä ydinstrategian tavoitteista ja siihen pyritään yleensä rakentamalla useita rinnakkaisia asejärjestelmiä (ballistiset ohjukset siiloissa, strategiset pommikoneet, sukellusveneet), joita on mahdoton tuhota yhtä aikaa.


title: Kauhun tasapaino

text: Yhdysvallat ei hyväksynyt Kuuban kriisin yhteydessä sitä, että Kuubaan olisi varastoitu neuvostoliittolaisia ohjuksia, jotka olisivat kyenneet iskemään lyhyellä varoitusajalla Yhdysvaltoihin joko ennalta ehkäiseväksi iskuksi tai vastaiskuksi. Kriisin tuloksena Neuvostoliitto veti ohjuksensa pois Kuubasta ja Yhdysvallat lupasi olla miehittämättä Kuubaa ja vetää ohjuksensa vastineeksi pois Turkista.


title: Kauhun tasapaino

text: Käytännössä Neuvostoliitto kykeni korvaamaan Kuuban kaltaisen vastaiskumahdollisuuden suuntautumalla voimakkaasti ydinsukellusveneisiin. Näin ollen Neuvostoliiton vastaiskukyky Yhdysvaltojen ennalta ehkäisevän ydinhyökkäyksen varalta perustui viime kädessä Neuvostoliiton Pohjoisen laivaston Muurmanskin alueelta operoiviin ydinsukellusveneisiin, joiden liikkeet Yhdysvallat pyrki tarvittaessa estämään Pohjois-Norjan, Islannin ja Grönlannin väliseltä kapeikolta. Neuvostoliitto lähetti ydinsukellusveneitä varmistukseksi Yhdysvaltain itärannikolle saakka. Tämä teki vesikuuntelun tärkeäksi sekä aiheutti lopulta sen, että CIA kielsi Rauma-Repola Oceanicsia myymästä kahta sukellusvenettä enempää pienoissukellusveneitä Neuvostoliittoon.


title: Kauhun tasapaino

text: Tehokas ensi-isku on mahdollinen myös, jos toisella osapuolella on toimiva torjuntajärjestelmä. Tällöin se voi suorittaa ensi-iskun pelkäämättä kostoa. Jos vastapuoli on saavuttamassa kyvyn torjua kostoisku, on toisen osapuolen rationaalista suorittaa ensi-isku ennen kuin vastapuoli saa ylivoimaisen neuvotteluaseman. Tämä on eräs tärkeimmistä ohjuspuolustushankkeita vastaan suunnatuista argumenteista.


title: Kauhun tasapaino

text: Venäjän näkemyksen mukaan Yhdysvallat on aloittanut Venäjän vastaiskukyvyn neutraloimista sijoittamalla Tšekkiin tutka-aseman ja Puolaan kymmenen sen uusimman ohjuspuolustusjärjestelmän ohjusta, joiden määrää voidaan Venäjän mukaan helposti myöhemmin lisätä merkittävästi.


title: Kauhun tasapaino

text: Tämä on johtanut Venäjän diplomaattisiin vastatoimiin muun muassa TAE-sopimuksen toimeenpanon jäädyttämisen osalta sekä toisaalta Puolaan kohdistuvin vastatoimin, joista yksi on puolalaisen lihan vientikielto Venäjälle sekä Tupolev Tu-95:ien lähestymislennot Pohjois-Norjassa, Britanniassa sekä muualla.


title: Kauhun tasapaino

text: Vaikka yleensä kauhun tasapainolla tarkoitetaan ydinaseiden luoman pelotteen tasapainoa, kauhun tasapaino pätee myös muissa joukkotuhoaseissa, joskaan ei yhtä voimakkaana. Kuitenkin tämä mekanismi esti kemiallisten ja biologisten aseiden (BC-aseiden) käytön toisessa maailmansodassa. Näistä aseista saatu hyöty olisi ollut liian pieni vastapuolen BC-aseiden aiheuttamaan harmiin nähden eikä niiden käyttö ollut millekään osapuolelle kannattavaa.


title: Balance of Power (videopeli)

text: Balance of Power on Chris Crawfordin kehittämä ja Mindscapen vuonna julkaisema strategiapeli.


title: Balance of Power (videopeli)

text: Pelissä johdetaan joko Yhdysvaltain tai Neuvostoliiton ulkopolitiikkaa kylmän sodan aikana. Tavoitteena on vaikuttaa pienempiin "pelinappuloina" käytettäviin valtioihin ja saada ne omalle puolelleen. Käytettävissä ovat keinot diplomatiasta aseelliseen valloittamiseen. Peli päättyy välittömästi, jos pelaajan toiminta aiheuttaa pelissä maailmanlaajuisen sodan. Tällöin pelin loppuruudussa lukee


title: Balance of Power (videopeli)

text: Pelistä julkaistiin jatko-osa nimellä "”1990 edition”", antaen ymmärtää että pelin kehittelijä tulisi julkaisemaan uuden version kylmän sodan vaiheita kuvailemaan aina viiden vuoden välein. Neuvostoliiton hajoaminen parin vuoden sisällä kuitenkin näivetti pelisarjan.


title: Balance of Power (videopeli)

text: Peli on julkaistu aluksi Macintoshille ja myöhemmin käännetty muun muassa Apple II:lle, Amigalle, Atari ST:lle ja MS-DOS:lle.


title: Balance of Power (videopeli)

text: "The Guardian" on listannut pelin ensimmäisenä kymmenen poliittisen pelin joukkoon joita jokaisen pitäisi pelata.


title: Intel Pentium

text: Intel Pentium on Intelin valmistama viidennen sukupolven x86-arkkitehtuuriin perustuva suoritin. Se julkaistiin 22. maaliskuuta 1993 seuraajana Intel i486 -mallistolle. Alun perin Intel suunnitteli nimeävänsä suorittimen 80586:ksi tai i586:ksi, mutta koska numeroista ei voi tehdä tavaramerkkiä, nimeksi valittiin lopulta "Pentium". i586:tta käytetään kuitenkin ohjelmoinnissa viittaamaan Pentium-yhteensopiviin suorittimiin.


title: Intel Pentium

text: Intel käyttää Pentium-brändiä myös seuraavien suoritinsukupolvien nimessä, vaikka niiden arkkitehtuuri on hyvin erilainen kuin itse Pentiumissa:Suurin ero i486:een verrattuna on se, että Pentiumissa on kaksi liukuhihnaa ("U" ja "V"), joten se voi suorittaa enemmän kuin yhden käskyn kellojaksoa kohti. U-liukuhihna voi suorittaa minkä tahansa käskyn, kun taas V pystyy suorittamaan vain jonkin yksinkertaisen käskyn. Tämä ominaisuus on tyypillinen RISC-suorittimille. Tämä olikin ensimmäinen kerta, kun RISC-suorittimien ominaisuus lisättiin x86-arkkitehtuurin suorittimeen. Vaikka Pentium onkin teknisesti 32-bittinen prosessori, siinä on 64-bittinen tietoväylä, eli se saa muistista kaksinkertaisesti dataa kellojaksoa kohti.


title: Intel Pentium

text: Pentiumin matematiikkasuoritin oli myös huomattavasti parempi kuin 486DXssa; Pentiumin liukulukuyksikkö oli liukuhihnoitettu eli se pystyi aloittamaan seuraavan käskyn suorittamisen jo ennen kuin edellinen oli valmistunut ja siten pystyi efektiivisesti usein suorittamaan liukulukuoperaation jokaisella kellojaksolla. Aiemmilla x86-suorittimilla (sekä muiden valmistajien Pentiumin kanssa kilpailevilla suorittimilla) liukulukuyksikkö ei ollut liukuhihnoitettu jolloin jouduttiin ensin odottamaan useampi kellojakso edellisen käskyn valmistumista ennen kuin seuraava käsky voitiin suorittaa.


title: Intel Pentium

text: Näiden uudistuksien ansioista Pentiumin nopeus oli kokonaislukukoodilla lähes kaksi kertaa i486:n verran kellojaksoa kohti, ja liukulukukoodilla jopa 3−5-kertainen i486:een nähden.


title: Intel Pentium

text: Alkuperäisen Pentium-suorittimen koodinimi oli P5 ja ne valmistettiin 0,8 mikrometrin prosessilla. Tällä prosessilla valmistettujen suorittimien ydin kuitenkin toimi epävarmasti ja kuumeni huomattavasti käytön aikana. P5-malleja seurasi 0,6 mikrometrin prosessilla valmistettu P54. Sen sisäinen kellotaajuus oli eri kuin ulkoinen väylä. Lisäksi se toimi tuplaprosessorikokoonpanoissa. P54:n seuraaja oli P54C, joka valmistettiin 0,35 mikrometrin puhtaalla CMOS-prosessilla. Seuraava malli, P55C, julkaistiin nimellä Pentium with MMX Technology (yleisesti käytettiin nimeä Pentium MMX). Se sisälsi 57 uutta MMX-käskyä, jotka auttoivat multimedian käsittelyssä. P55C:ssä suorittimen sisäinen välimuisti oli myös nostettu 32 kilotavuun. MMX-mallista julkaistiin 166, 200 ja 233 megahertsin versiot.


title: Intel Pentium

text: Ensimmäiset Pentiumit toimivat 60 ja 66 megahertsin kellotaajuudella. Keväällä 1994 Intel julkaisi 75, 90 ja 100 megahertsin versiot, jotka oli valmistettu 0,6 mikrometrin valmistustekniikalla ja joiden käyttöjännite oli aiempaa alempi 3,3 volttia. 0,35 mikrometrin tekniikalla valmistettu 120 megahertsin versio julkaistiin 27.3.1995. Kesällä 1995 julkaistiin 133 megahertsin versio, tammikuussa 1996 150 ja 166 megahertsin versiot sekä 10.6.1996 200 megahertsin versio. Vuoden 1997 tammikuussa Pentium-prosessoreihin lisättiin MMX-käskyt ja niiden välimuistin koko kaksinkertaistettiin 32 kilotavuun. i486-koneiden päivitykseen tarjottiin 63 ja 83 megahertsin taajuudella toimineita Pentium OverDrive -suorittimia.


title: Intel Pentium

text: Ensimmäinen Pentiumille tarkoitettu suoritinkanta oli Socket 4, joka käytti 5 voltin käyttöjännitettä. Sitä seurasi 3,3 voltin Socket 5 75–133 MHz malleille ja siitä parannettu Socket 7, johon voi laittaa myös Socket 5 -suorittimen. Pentiumin väylänopeus Socket 7:lla oli 66–83 MHz, mutta kanta jäi pitkäksi aikaa käyttöön AMD:n K5 ja K6 -suoritinten kanssa. 100 MHz:n väylänopeuteen pystyvistä kannoista käytetään nimeä Super Socket 7.


title: Intel Pentium

text: Ensimmäiset 60–100 megahertsin Pentium-mallit kärsivät virheestä, jonka vuoksi liukulukuyksikkö tuotti jossain harvinaisissa jakolaskussa (FDIV-käskyissä) virheellisen tuloksen viidennestä desimaalista eteenpäin. Virhe tunnetaan Pentium-bugina tai tarkemmin nimellä "Pentium FDIV bug". Virheestä nousi kohu, joka laantui vasta Intelin tarjouduttua vaihtamaan kaikki virheelliset Pentium-suorittimet uusiin.


title: Intel Pentium

text: Erilaisten teorioiden mukaan bugi olisi ollut tahallinen. On esitetty, että virhe esiintyisi ballistisen ohjuksen radanlaskennassa, ja siten Yhdysvaltain mahdolliset viholliset eivät voisi käyttää sitä ohjuksen ohjausyksikössä.


title: Nederpop

text: Nederpop on hollanninkielinen termi, jolla tarkoitetaan tavallisesti kaikkea hollannin kielellä laulettua populäärimusiikkia. Toisinaan termillä kuitenkin tarkoitetaan myös kaikkea alankomaalaista populäärimusiikkia kielestä riippumatta.


title: Choro

text: Choro eli "chorinho" on eräs brasilialaisen populaarimusiikin tyylilaji. Se syntyi Rio de Janeirossa 1800-luvulla. Choroa soitettiin alun perin yhtyeissä, joihin kuuluu huilu, kitara ja cavaco. Yleensä yhtyeisiin kuuluu myös mandoliini, klarinetti ja saksofoni.


title: Cavaco

text:
Cavaco eli "cavaquinho" on portugalilainen kielisoitin. Se on kooltaan melko pieni ja siinä on neljä kieltä. Aluksi cavacoa käytettiin pääasiassa portugalilaisessa kansanmusiikissa, mutta sittemmin siitä tuli tärkeä soitin myös
brasilialaisessa musiikissa, kuten chorossa ja sambassa.


title: Mandoliini

text: Mandoliini on Italiassa 1700-luvun alussa kehittynyt kielisoitin.


title: Mandoliini

text: Mandoliinin tyypillinen kielten määrä on vaihdellut eri aikoina. Nykyään yleisin mandoliini on napolilainen mandoliini, jossa on neljä kieliparia eli kahdeksan kieltä. Mandoliinissa voi myös olla kaksitoista tai jopa kuusitoista kieltä, joista kolme (12-kielisessä) ja neljä (16-kielisessä) on aina viritetty samaan vireeseen. Kahdeksankielisessä on kieliparit samassa vireessä. Mandoliinin viritys on samanlainen kuin viululla (G–D–A–E).


title: Mandoliini

text: Mandoliinin ääni ei ole kantava, ja jos sitä soitetaan samaan aikaan esimerkiksi viulun kanssa, ääni hukkuu lähes täysin. Mandoliinia soitetaan yleensä plektralla.


title: Mandoliini

text: Tyypillisesti mandoliinilla soitetaan melodioita tai perusmelodian toista ääntä. Plektralla aikaansaadaan yhtenäinen tremolo-äänimatto, jonka syntyä parikielet auttavat. Soittajilla näyttää oikea käsi tärisevän sen heiluessa niin nopeasti ylös-alas ja sivulle. Mandoliini on myös erinomainen sointusäestyksessä, kitaran tai banjon tapaan, sen ääni soi kuuluvasti, soittimen pienestä koosta huolimatta. Tämä vaatii usein plektran käyttöä.


title: Mandoliini

text: Useat viulistit oppivat helpommin soittamaan mandoliinia, johtuen kielten samoista sävelistä ja tutuista äänimaailmoista.


title: Mandoliini

text: Mandoliinista on kehittynyt erilaisia versioita, kuten mandola, oktaavimandoliini ja mandosello. Mandola on isokokoisempi kuin mandoliini ja sen ääniala on hieman matalampi kuin tavallisen mandoliinin. Se viritetään yleensä C3-G3-D4-A5, eli kvinttiä alemmas kuin mandoliini. Oktaavimandoliini eroaa tavallisesta mandoliinista suuremmalla koollaan ja oktaavin matalammalla äänialallaan (vire on G2-D3-A3-E4). Mandosellon ääniala on vielä matalampi kuin oktaavimandoliinin (vire on C2-G2-D3-A3 eli sama kuin sellolla). On olemassa myös sähkömandoliineja. Kontramando ei nimestään huolimatta ole mandoliinisoitin, vaan kitaran sukuinen matalan ääniskaalan instrumentti. Kontramandolla on kaksi perusvirettä: kaksi oktaavia alemmas kuin mandoliini (G1-D2-A2-E3) tai samaan vireeseen kuin kontrabasso (E1-A1-D2-G2).


title: Mandoliini

text: Mandoliini kehittyi suuremmasta mandora-soittimesta, jota oli käytetty noin 1500-luvulla.


title: Mandoliini

text: Mandoliinia on käytetty useissa erilaisissa musiikin tyylilajeissa. Tunnetuimpia mandoliinille säveltäneitä klassisia säveltäjiä ovat olleet Antonio Vivaldi (1678–1741), Johann Nepomuk Hummel (1778–1837) ja Raffaele Calace (1863–1934). Sergei Prokofjevin (1891–1953) baletin "Romeo ja Julia" osissa 25 ("Mandoliinitanssi") ja 48 ("Aamuserenadi") mandoliinilla on tärkeä osa. 1900-luvulla mandoliinia alettiin käyttää bluegrass- ja jazz-musiikissa. Suomalaisessa pelimannimusiikissa on mandoliinilla merkittävä osuus.


title: Mandoliini

text: Populaarimusiikissa mandoliinia on käytetty muun muassa kappaleissa "Teuvo, Maanteiden kuningas" (ja useissa muissa Leevi and the Leavingsin kappaleissa), "Perutaan häät" (Anne Mattila), "Losing My Religion" (R.E.M., soittajana Peter Buck) ja "Battle of the Evermore" (Led Zeppelin).


title: Mandoliini

text: Tunnettuja mandoliinivirtuooseja on nykyään vähän. Erityistä mainetta on saavuttanut Alison Stephens, joka on omistautunut nimenomaan klassiselle mandoliinille.


title: Kaupunkiverkko

text: Kaupunkiverkko eli MAN () on yhden tai useamman kaupungin alueella toimiva datasiirtoverkko. Esimerkiksi jonkin kaupungin ja sen pienemmät lähikunnat tai muut yhteen kasvaneet lähekkäin olevat kaupungit voivat muodostaa tällaisen. Myös yliopistoilla on tällaisia. Tämä muodostuu useasta lähiverkosta.


title: Kaupunkiverkko

text: Kaupunkiverkoissa käytetään runkona 1-10 Gbit/s ethernet- tai valokuituyhteyksiä. Joskus voidaan käyttää myös useampaa rinnakkaista yhteyttä kahden pisteen välillä pullonkaulojen välttämiseksi. Näihin yhdistetään lähiverkkoja kapeammilla yhteyksillä kuten 10 Mbit/s ethernet-yhteyksillä jottei yksi lähiverkko tuki koko kaupunkiverkon runkoa.


title: Damnatio memoriae

text: Damnatio memoriae () oli roomalainen käytäntö, jolla osoitettiin halveksuntaa pettureina ja häpeän tuojina pidettyjä kohtaan. Se tarkoittaa suomeksi suunnilleen muiston kiroamista. Jokainen jälki ihmisestä poistettiin, ikään kuin ihmistä ei ikinä olisi ollutkaan.


title: Damnatio memoriae

text: Tunnetuimpia esimerkkejä "damnatio memoriaesta" ovat epäsuosittujen keisarien kiroamiset heidän kuoltuaan. Ensimmäisenä kirottiin Caligula, sitten Nero. Keisari Caracalla kirosi veljensä Getan murhattuaan tämän.


title: Damnatio memoriae

text: Tuomion julistamisen jälkeen tuomitun nimi poistettiin kaikista kirjakääröistä, keisarien tapauksessa myös piirtokirjoituksista. Myös patsaat tuhottiin. Roomalainen elämä perustui kunnialle ja kasvot piti säilyttää kaikissa tilanteissa. Tällainen kunnian menetys oli hyvin kova rangaistus.


title: Damnatio memoriae

text: Samanlaisia käytäntöjä tai tapauksia on ollut myös muissa kulttuureissa. Esimerkiksi muinaisessa Egyptissä faarao Akhenatenin seuraajat koettivat hävittää kaikki häneen liittyvät nimikartussit ja muistomerkit. Antiikin Kreikassa Efesoksen Artemiin temppelin polttajan Herostratoksen nimi määrättiin hävitettäväksi. Myös nykyaikana on tapahtunut vastaavia tapauksia, esimerkiksi Stalinin vainojen aikana epäsuosioon joutuneet ihmiset jopa retusoitiin pois valokuvista.


title: Constantius II

text: Constantius II (7. elokuuta 317 – 3. marraskuuta 361) oli Rooman itäosien keisari vuosina 337–361 ja koko valtakunnan keisari 350–361. Hän oli keskimmäinen Konstantinus Suuren kolmesta pojasta.


title: Constantius II

text: Isänsä kuoltua vuonna 337 Constantiuksesta tuli keisari yhdessä veljiensä Konstantinus II:n ja Constansin kanssa. Constantiuksen väitetään johtaneen tuolloin tehtyä sukulaisten joukkomurhaa, jonka jäljiltä miespuolisista perillisistä henkiin jäi vain hän veljineen, sekä serkut Julianus ja Constantius Gallus.


title: Constantius II

text: Veljesten keskinäisessä vallanjaossa Constantiuksen valtapiiriksi määriteltiin Konstantinopoli ja valtakunnan itäosat, joita pidettiin valtakunnan tuottoisimpina osina.


title: Constantius II

text: Constantius joutui lähes välittömästi sotaan Rooman itäisen naapurin Persian kanssa, jota johti lahjakas kuningas Shapur II. Constantius kävi tuota sotaa vaihtelevalla menestyksellä. Persia joutui lopulta luopumaan valloitusaikeistaan ja keskittymään Keski-Aasian suunnalta hyökkäävien itäisten vihollisiensa torjumiseen.


title: Constantius II

text: Persian lisäksi Constantiusta työllistivät Rooman sisäiset valtataistelut. Kenraali Magnentius oli vuonna 350 murhauttanut Constantiuksen veljen Constansin, joka oli hallinnut Rooman länsiosia (Konstantinus II oli kuollut jo aiemmin Constansin vastaisella sotaretkellä). Magnentius myös julistautui keisariksi, saaden tukea läntisten provinssien legioonilta. Constantius päätti välittömästi yrittää Magnentiuksen kukistamista. Kuviota monimutkaisti lisäksi se, että myös eräs Vetranio oli Tonavan legioonien tuella julistautunut keisariksi.


title: Constantius II

text: Constantius onnistui pian suostuttelemaan Vetranion puolelleen. On myös mahdollista, että Vetranio oli jatkuvasti toiminut Constantiuksen laskuun, pyrkien keisariksi julistautumisellaan vain hajottamaan Magnentiuksen tukijajoukkoa. Tätä teoriaa tukee se, että Vetraniota ei tapettu, kuten usurpaattoreille oli tapana tehdä.


title: Constantius II

text: Magnentiuksen keisarius päättyi käytännöllisesti katsoen Mursa Majorin taisteluun v. 351, jossa hän kärsi ratkaisevan tappion. Magnentius sinnitteli vielä kaksi vuotta, mutta kärsi sitten v. 353 Mons Seleucin taistelussa uuden tappion ja joutui tekemään itsemurhan. Näin Constantiuksesta tuli koko Rooman keisari. Tosin Reinjoen suunnalla oli vielä eräs Silvanus, joka vuonna 355 kapinoi keisaria vastaan ja julistautui jopa keisariksi, mutta hänet saatiin murhattua varsin vaivattomasti.


title: Constantius II

text: Constantius alkoi pitää päämajaansa Mediolanumissa (nykyinen Milano). Constantiuksen serkku Julianus puolestaan sai vastuulleen rauhan ylläpitämisen Germanian vastaisella rajalla. Samalla Julianus ylennettiin apukeisariksi (caesar), ja hän sai puolisokseen keisarin sisaren Helenan. Constantiuksen toisella serkulla, Constantius Galluksella, oli sen sijaan ikävämpi kohtalo, sillä keisari epäili häntä juonittelusta ja tuomitsi hänet kuolemaan vuonna 354.


title: Constantius II

text: Constantius joutui 350-luvun loppupuolella jälleen taistelemaan ulkoisia vihollisia vastaan, ensin Tonavan rintamalla ja sitten jälleen Persian vastaisella rajalla, jossa Shapur II:lla oli jälleen valloitusaikeita. Ollessaan idässä keskittymässä Persian vastaisiin operaatioihin, sai Constantius tiedon, että Julianus oli Germaniassa julistautunut keisariksi. Constantius lähti kohti Germaniaa kukistaakseen petollisen serkkunsa, mutta kuoli matkalla kuumetautiin.


title: Constantius II

text: Constantius oli suuresti kiinnostunut kristillisestä teologiasta. Hän tuki areiolaista tulkintaa Jumalan kolminaisuudesta ja pyrki kumoamaan Nikean kirkolliskokouksessa v. 325 tehdyn päätöksen, jossa oli tuomittu areiolaisuus harhaopiksi. Constantius ei ollut kuitenkaan fanaattinen areiolainen, vaan pyrki löytämään kiistoihin kompromissiratkaisun, joka olisi tyydyttänyt mahdollisimman monia kristittyjä ja taannut siten valtakuntaan uskonrauhan. Hän kutsui koolle useita kirkolliskokouksia, joissa teologisia asioita vatvottiin jokseenkin riitaisissa tunnelmissa. Lopulta areiolaisuuden kannattajat hävisivät teologisen taistelunsa, mutta tämä tapahtui vasta parikymmentä vuotta Constantiuksen kuoleman jälkeen.


title: Constantius II

text: Historioitsija Ammianus Marcellinuksen mukaan Constantius oli melko kyvykäs sodanjohtaja ja hallinnon järjestäjä. Hänellä oli hyvä itsehillintä, mutta lempeä hän ei ollut, vaan kykeni äärimmäiseen julmuuteen. Hänen heikkoutenaan oli alttius imartelulle. Hän oli lyhyt mies, joten hän katsoi parhaaksi tavoitella vaikuttavaa olemusta esiintymällä julkisissa tilaisuuksissa patsasmaisen jäykästi.


title: Constantius II

text: Ammianus kertoo myös, että Constantius pelkäsi salamurhaajia. Jopa niin paljon, että hän kaivautti vallihaudan makuuhuoneensa ympärille.


title: Mil Mi-4

text: Mil Mi-4 () on neuvostoliittolainen kuljetushelikopteri, jota suunniteltiin Mil Mi-1:n seuraajaksi. Mihail Milin johtama suunnittelutoimisto suunnitteli Mi-4:n vuonna 1951. Prototyyppi lensi vuonna 1952 ja 1954 kone tuli Neuvostoliiton ilmavoimien käyttöön. Amerikkalaisten laaja ja menestyksellinen helikoptereiden käyttö Korean sodassa oli luonut tarpeen Mi-4:n valmistukselle. Siinä on vaikutteita Sikorsky S-55-helikopterista. Kiinassa Mi-4:ää valmistettiin nimellä Harbin Z-5.


title: Mil Mi-4

text: Suomen ilmavoimilla oli kolme Mi-4-helikopteria (HR-1, HR-2, HR-3) käytössään 1962-1979, muun muassa meripelastuksessa, sairaankuljetuksessa ja erilaisissa nostotehtävissä (muun muassa sähkönjakelun runkoverkon sähkötolppien nosto).


title: Mil Mi-8

text: Mil Mi-8 () on neuvostoliittolainen keskikokoinen kuljetushelikopteri. Mi-8-helikopterit rakensi Kazanin helikopteritehdas.


title: Mil Mi-8

text: Helikopteri suunniteltiin ensin Aeroflotin käyttöön. Lentoyhtiö ei kuitenkaan luottanut yksimoottoriseen helikopterista tehtyyn V-8-prototyyppiin. Tämän vuoksi yksi voimalaite vaihdettiin kahteen pienempään. Uusi prototyyppi lensi 17. syyskuuta 1962. Siinä oli sama päävaihteisto ja nelilapainen pääroottori kuin Mi-4-helikopterissa. Vuonna 1964 Mi-8:n roottori korvattiin 5-lapaisella.


title: Mil Mi-8

text: Mi-8 oli käytössä erittäin laajasti Neuvostoliitossa ja on edelleen erittäin laajasti Venäjällä ja muissa IVY-maissa käytetty kuljetushelikopteri. Suomessa sitä pidetään verrattain luotettavana. Suurta osaa Mi-8:n onnettomuuksista Venäjällä uskotaan johtuvan sääntöjen noudattamatta jättämisistä.


title: Mil Mi-8

text: Suomen puolustusvoimilla oli käytössä Mi-8-kuljetushelikoptereita 1970-luvulta vuoteen 2010 saakka. Alun perin ne hankittiin Ilmavoimien ja Rajavartiolaitoksen käyttöön. Myöhemmin Rajavartiolaitoksen kopterit siirrettiin Ilmavoimille Kuljetuslentolaivueeseen ja vuonna 1997 helikopterit siirrettiin maavoimien alaisuuteen.


title: Mil Mi-8

text: Mi-8-helikoptereita hankittiin Suomeen kymmenen vuosina 1973–1977 ja 1981–1983. Näistä kahdeksan on ollut kuljetusversioita Mi-8T (HS-1..4 ja HS-11..14) ja kaksi matkustajaversiota Mi-8P (HS-5 ja HS-6).


title: Mil Mi-8

text: Maavoimilla oli 2000-luvulla käytössä kaksi Mi-8T-helikopteria, joiden käytön piti päättyä vuoden 2006 lopussa. Kaksi Mi-8T-kopteria kuitenkin palveli vuoteen 2010 saakka, kunnes riittävä määrä NH-90-helikoptereita saatiin operatiiviseen käyttöön. Tähän liittyen Ilmavoimat peruskorjautti kaksi kopteriaan Venäjällä.


title: Mil Mi-8

text: Kaksi Utissa varastoituna ollutta kopteria lahjoitettiin Unkarin ilmavoimille (Magyar Légierő) tammikuussa 2011. Kopterit siirrettiin Unkariin Antonov -kuljetuskoneella 25.8.2011. Kumpikaan koptereista ei ollut lentokunnossa. Unkari ottaa koneet operatiiviseen käyttöön. Koptereiden lahjoitus liittyy kansainvälisen helikopterirahaston (Multinational Helicopter Initiative) kartuttamiseen.


title: Mil Mi-8

text: Suomen ilmavoimien rekisterissä ollut Rajavartiolaitoksen pelastushelikopteri Mi-8T HS-12 tuhoutui syöksyssä mereen Kustavissa Turun lähellä 13.4.1982. Tämä onnettomuus vaati yhden ihmishengen.


title: Julianus

text: Julianus (, 331 – 26. kesäkuuta 363) oli Rooman keisari vuosina 361–363. Kristityt historioitsijat ovat antaneet hänelle nimen Julianus Apostata (Julianus Luopio). Hän oli Konstantinus Suuren velipuolen poika. Julianuksen ollessa lapsi hänen serkkunsa Constantius II surmautti suvun miespuoliset jäsenet veljiään sekä Julianusta ja hänen veljeään lukuun ottamatta. Tämä oli mahdollisesti osatekijä Julianuksen myöhempään kristinuskon epäilyyn. Hän johti sotilastoimia valtakunnan itäosissa. Kun keisari Constantius II kuoli, Julianuksen joukot olivat jo huutaneet hänet keisariksi. Sisällissodalta vältyttiin, ja Julianuksesta tuli keisari.


title: Julianus

text: Julianus syntyi todennäköisesti touko- tai kesäkuussa vuonna 331 Konstantinopolissa. Konstantinus Suuri oli Julianuksen isän velipuoli. Julianuksella oli vanhempi velipuoli Gallus. Kun Konstantinus Suuri kuoli toukokuussa 337, Julianus oli vasta kuusivuotias. Constantius II:n teurastaessa suvun miespuolisia jäseniä Julianus selvisi todennäköisesti nuoren ikänsä vuoksi. Joukkomurhassa kuolivat Julianuksen isä Julianus Constantius, velipuoli Galluksen vanhempi veli, setä Flavius Dalmatius sekä sedän pojat Flavius Julius Dalmatius ja Hannibalianus. Julianus kasvoi isoäitinsä luona Bithyniassa. Julianuksen huoltajana toimi Nikomedian piispa Eusebios. Vuonna 342 Julianus ja hänen elossa selvinnyt velipuolensa Gallus siirrettiin asumaan keisarin maatilalle Kappadokiaan. Siellä pojat olivat käytännössä vankeja ja olivat täysin eristettyjä ulkomaailmasta. Ollessaan Kappadokiassa Julianus luki filosofiaa ja retoriikkaaa, koska lähes kaikki muu paitsi lukeminen oli kiellettyä.


title: Julianus

text: Vuonna 348 keisari Constantius II uskalsi tuoda pojat takaisin hoviin. Julianus oli tuolloin 17-vuotias. Koska Julianus oli lukenut paljon ja hänestä oli kasvanut varsin viisas nuorukainen, Constantius II päätti siirtää Julianuksen pois pääkaupungista Nikomediaan jatkamaan opintoja. Vuonna 351 Gallus sai "caesarin" eli apulaiskeisarin arvonimen. Samaan aikaan Julianus vielä jatkoi opintojaan ensin Pergamonissa ja sitten Ateenassa. Julianus tutustui muun muassa uusplatonilaiseen filosofiaan, joka oli niin sanotusti hellenistisen kulttuurin älyllinen vaihtoehto kristinuskolle tuohon aikaan. Erityisesti hän kiinnostui oppi-isänsä Maksimos Efesoslaisen teurgisesta opista, joka oli sekoitus uusplatonilaista filosofiaa ja magiaa. Samana vuonna 351 Julianus luopui kristinuskosta, mutta piti kääntymyksesä salassa Constantius II:lta tämän elinaikana.


title: Julianus

text: Julianuksen velipuoli Gallus murhattiin vuonna 354. Oli vähällä, ettei Julianuskin menettänyt henkeään. Sen sijaan hänet kutsuttiin Roomaan vastaamaan syytteisiin, joihin kuului vehkeily Galluksen kanssa. Onnekseen Julianus ei joutunut oikeuden eteen, sillä Constantius II:n puoliso Eusebia vakuutti keisarin Julianuksen luotettavuudesta. Julianus sai pitää henkensä ja palata Ateenaan opintojensa pariin. Pian hänen täytyi kuitenkin palata takaisin Roomaan, tällä kertaa hieman mukavammissa merkeissä. Hänelle annettiin Galluksen aikaisemmin saama apulaiskeisarin, "caesarin", arvonimi (keisarin arvonimi oli tuohon aikaan "augustus").


title: Julianus

text: Elokuussa 355 Gallian provinssissa syttyi kapina, kun frankkilainen jalkaväenkomentaja Silvanus julistautui "augustukseksi" eli keisariksi. Silvanuksen omat sotilaat tappoivat hänet 28 päivää kestäneen "keisariuden" jälkeen. Tuon ja keisari Magnentiuksen kapinan jälkeen maakunta oli hyvin rauhaton. Osasyy Julianuksen nimittämiseen caesariksi oli hänen Galliaan lähettämisessään: että hän saisi tilanteen rauhoittumaan "keisariudellaan". 24-vuotiaan Julianuksen oli nyt vuosien filosofian ja retoriikan opintojen jälkeen ryhdyttävä sotapäälliköksi ilman minkäänlaista sotilaskoulutusta. Hän valmistautui toimeensa lukemalla Julius Caesarin "Gallian sotaa" ja Plutarkhoksen kirjoittamia sotasankareiden elämäkertoja. Kaikkien hämmästykseksi nopeaälyinen ja kekseliäs Julianus menestyi erinomaisesti työssään ja sai alueensa, Gallian, Britannian ja Hispanian, rauhallisiksi. Hänen jopa onnistui siirtää taistelut Reinin itärannalle. Hänen voittonsa kasvatti sotilaiden häntä kohtaan tuntemaa kunnioitusta, mutta ruokki keisarin pahoja aavistuksia. Kaiken kukkuraksi keisarin vaimo ja Julianuksen puolestapuhuja Eusebia kuoli joskus vuoden 357 jälkeen. Eusebian tilalle hovissa vaikuttajiksi nousivat hovimiehet, jotka panettelivat Julianusta ja näin lisäsivät entisestään keisarin epäluuloja häntä kohtaan.


title: Julianus

text: Seuraavina vuosina Julianus sai Reinin rajan hallintaan ja rakennutti alueelle useita linnoituksia. Julianuksen alamaiset pitivät hänestä, koska hän oli alentanut veroja. Sotilaat pitivät hänestä, koska hän voitti kerta toisensa jälkeen alueelle tunkeutuvat germaanit. Ainoa, joka ei hänestä pitänyt, oli keisari Constantius II.


title: Julianus

text: Vuonna 360 Julianuksen menestys ja keisarin epäluulot ja kateus olivat saavuttaneet pisteen, joka johti välirikkoon. Kaikki tiesivät, että pian tapahtuisi jotain. Keisari Constantius lähetti Julianukselle viestin, jossa käski tätä lähettämään osan joukoistaan itään taistelemaan persialaisia vastaan. Matkaan oli komennettu yhteensä neljä yksikköä, joilla oli edessä pitkä ja rankka marssi. Lisäksi sotilaat olivat tähän mennessä puolustaneet kotiseutujaan, mutta joutuisivat nyt taistelemaan vieraiden alueiden takia, eikä se heitä miellyttänyt. Vaikka Julianus kehotti sotilaita lähtemään, he päättivät kieltäytyä tehtävästä. Seuraavana yönä sotilaat päättivät huutaa komentajansa Julianuksen "augustukseksi". Julianus ei aluksi suostunut tehtävään, mutta ajatus kyti hänen mielessään pitkin päivää ja iltaan mennessä hän oli hyväksynyt sen. Sisällissotaa hän ei silti halunnut aloittaa. Hän lähetti keisarille kirjeen, jossa hän pyysi uudenlaista vallanjakoa. Saatuaan kirjeen Kappadokian Caesareassa Constantius II raivostui. Hän lähetti Julianukselle vastauskirjeen, jossa Julianusta käskettiin pysymään "caesarina" ja erottamaan esikunnastaan joitakin "sodanlietsojia". Julianus kieltäytyi tottelemasta. Hän valmisteli hallituskautensa viisivuotisjuhlia ja teki vielä yhden onnistuneen sotaretken frankkeja vastaan.


title: Julianus

text: Constantius II yritti voittaa Julianuksen samalla tavalla kuin oli voittanut Magnentiuksen: aiheuttamalla kahden rintaman sodan pyytämällä alemannien kuningas Valdomaria hyökkäämään Julianuksen kimppuun. Julianus sai kuitenkin tietää juonesta vangitsemaltaan frankkien kuninkaalta. Sen jälkeen Julianus joutui erottamaan muutamia tuoreita upseereitaan, jotka paljastuivat keisarin kätyreiksi. Tilanne oli saavuttanut sellaisen pisteen, ettei enää voitu neuvotella vaan edessä oli sota.


title: Julianus

text: Keisari julisti Julianuksen valtakunnan viholliseksi, joten tälle ei jäänyt muuta mahdollisuutta kuin taistella keisaria vastaan. Julianus, joka oli lukenut paljon teoksia sodankäynnistä ja tehnyt useita onnistuneita hyökkäyksiä germaaneja vastaan, oli nyt suurimman koitoksensa edessä. Hän jakoi joukkonsa kolmeen eri osastoon ja käski heidän heinäkuussa 361 edetä kohti itää ja keisaria. Gallian hän jätti erään luottomiehensä, Flavius Sallustiuksen, käsiin. Kun Julianus joukkoineen saapui Sirmiumiin, hänet otettiin riemuiten vastaan. Sen jälkeen hänen matkantekonsa hidastui. Hän kulki sellaisten alueiden läpi, joiden asukkaat hänen piti vakuuttaa paremmuudestaan. Sirmiumista Julianus siirtyi Naissukseen, jonne hän jäi hoitamaan "mainoskampanjaansa". Tähän kuului muun muassa lukuisten kirjeiden lähettely lähikaupungeille. Yksi näistä kirjeistä on säilynyt. Tuo kirje ateenalaisille on täynnä vihaa Constantiusta kohtaan, jota Julianus syytti perheensä murhasta. Kirjeiden lähettelyn lisäksi Julianus lähetti illyrialaisile ja kreikkalaisille kultarahoja, joilla hän toivoi ostavansa heidän tukensa. Julianuksen ollessa Naissuksessa keisari Constantius II lähti Persian-rintamalta kohti länttä selvittämään tätä vallanjako-ongelmaa. Hän kuitenkin kuoli yllättäen matkalla Mopsukrenain kaupungissa 3. marraskuuta 361. Ennen kuolemaansa Constantius ehti nimittää Julianuksen seuraajakseen. Tämä säästi valtakunnan sisällissodalta ja sai Julianuksen valtaannousun vaikuttamaan lailliselta eikä niinkään kaappaukselta.


title: Julianus

text: Julianus kuoli kesäkuun kuudentena vuonna 363. Hän sai kuolettavan haavan keihäästä, ja keisarillisen lääkäri Oribasiuksen suorittamasta leikkauksesta huolimatta keisari kuoli vuoteeseensa seuraavana yönä.


title: Julianus

text: Viimeisenä pakanakeisarina Julianus yritti elvyttää vanhoja jumalienpalvelusmenoja. Kristityt levittivät virheellistä väitettä, että Julianuksen kuolinsanat olisivat olleet "Nenikekas Galilaie" tai "Vicisti, Galilaee" ("Oi galilealainen, olet voittanut."). Julianus oli teoksissaan käyttänyt kristityistä pilkkanimitystä "galilealaiset".


title: Julianus

text: Julianus kirjoitti useita teoksia, joista kaikki eivät ole säilyneet nykyaikaan. "Kirje ateenalaisille" on omaelämäkerrallinen kirje, jossa hän perustelee toimiaan keisariksi valitsemisensa jälkeen. Kristinuskoa vastaan hän kirjoitti puheen "Galilealaisia vastaan", joka ei ole säilynyt. Lisäksi Julianus kirjoitti pakanallisia hymnejä; näihin kuuluvat "Hymni jumalten äidille" ja "Hymni kuningas Heliokselle". Hänen teoksensa "Misopogon" (”Parranvihaaja”) on itseironinen satiiri. Teos "Pidot" ("Symposion" eli "Saturnalia") oli suunnattu Konstantinus Suurta vastaan.


title: McDonnell Douglas

text: McDonnell Douglas oli yhdysvaltalainen lentokonevalmistaja, joka syntyi vuonna 1967 kun McDonnell-yhtiö osti Douglasin.


title: McDonnell Douglas

text: Yhtiö harjoitti lentokoneiden rakentamista Kaliforniassa ja Missourissa. Uusien konemallien tunnus vaihtui DC:stä (Douglas Commercial) MD-alkuisiksi. McDonnell-Douglasin siviilikoneet (MD-80, MD-90, MD-11) olivat modifikaatioita DC-9- ja DC-10-koneista. Tämä hidas kehitys ja uusi kilpailija, Airbus, söivät yhtiön markkinaosuutta.


title: McDonnell Douglas

text: Vuonna 1997 Boeing osti McDonnell Douglasin, joka oli jäänyt jälkeen matkustajakoneiden myyntikilvassa. Se oli perusteltua myös, koska Boeingin sotilaslentokonetuotantoon kuului vain pommikoneita ja hävittäjälentokoneet syrjäyttivät enenevästi ne. McDonnell-Douglas toi tämän tuotevalikoiman (esimerkiksi F/A-18 Hornet) Boeingille. Lisäksi tuolloin elettiin kylmän sodan lopun jälkeistä asetuotannon matalasuhdannetta, jolloin Pentagonin tilauksia ei riittänyt enää useille suuryrityksille. Myös NASAn avaruusasematilaus siirtyi kaupassa Boeingille.


title: Hughes Aircraft

text: Hughes Aircraft oli Howard Hughesin perustama aluksi lentokoneita suunnitellut ja valmistanut yritys. Hughes Aircraft suunnitteli aluksi lentokoneita Hughesin omaan käyttöön ja Yhdysvaltain ilmavoimille. Toisen maailmansodan jälkeen supistuvilla markkinoilla Hughes Aircraft jäi sivuun lentokoneiden tuotannosta ja siirtyi tutkiin, muuhun elektroniikkaan ja avaruusajan alettua tietoliikennesatelliitteihin.


title: Hughes Aircraft

text: Vuonna 1985 Howard Hughesin lääketieteellisen instituutin johto päätti myydä omistamansa yrityksen, joka oli instituutin ainoa varallisuuserä. Ostaja oli autonvalmistaja General Motors.


title: Hughes Aircraft

text: Howard Hughes perusti yrityksen vuonna 1932 Hughes Tool Company -yhtiön divisioonaksi.


title: Hughes OH-6 Cayuse

text: Hughes OH-6 Cayuse on yhdysvaltalaisvalmisteinen helikopteri. McDonnell-Douglas-lentokonetehdas osti Hughes Helicopters-yhtiön vuonna 1984. Yhdysvaltojen maavoimien käyttämä Hughes OH-6 Cayuse-helikopteri oli yhtiön paras ja pitkäikäinen tuote. Sitä valmistettiin Vietnamin sodan aikana 1970-luvun alussa jopa 100 kappaletta kuukaudessa. Kone saavutti 23 maailmanennätystä. Sen ensilento tehtiin 27. helmikuuta 1963.


title: Hughes OH-6 Cayuse

text: OH-6 Cayuse:n kaupallinen versio on MD Helicopters MD 500 jota valmistetaan edelleen. Se on etenkin amerikkalaisen poliisin käyttämä.


title: Hughes OH-6 Cayuse

text: Hughes-yhtiö toimitti ehdotuksensa Yhdysvaltain armeijan "LOH" ("Light Observation Helicopter") ohjelmaan, jossa se sai aluksi tunnuksen "YHO-6A" ja muuttui muotoon "YOH-6A" johtaen mallinimeen "OH-6A". Kopterin muunnoksia on muun muassa MH-6 "Little Bird".


title: Hughes OH-6 Cayuse

text: Suomen maavoimat käyttää MD500-helikoptereita koulutukseen. Koneet siirrettiin maavoimille ilmavoimilta, kun helikopterien operointi siirtyi maavoimien vastuulle. Suomessa on ollut käytössä MD500:n alatyyppejä C, D ja E.


title: Tõnu Trubetsky

text: Tõnu Trubetsky (tunnetaan myös nimellä Tony Blackplait, s. 24. huhtikuuta 1963 Tallinna, Viro) on virolainen punk-muusikko, kirjailija, runoilija ja elokuvaohjaaja. Hän tuli tunnetuksi punk-yhtye Vennaskondin laulajana. Hän laulaa myös punk-yhtyeessä The Flowers of Romance.


title: Tõnu Trubetsky

text: Trubetsky syntyi Tallinnassa ja opiskeli Tallinnan 7. (1970-72) ja 32. keskikoulussa, josta pääsi ylioppilaaksi 1981. Hän työskenteli muurarina, lastaajana, sähkömiehenä jne.; 1985-87 Tallinnfilm-studiossa, animaattorina sekä vuosina 1989-90 nuorempana toimittajana Eesti Raamat kustantamossa. Vuodesta 1997 alkaen hän toimi ohjaajana Faama Film -studiossa. Hän on laulanut vuodesta 1984 alkaen useissa punk- ja rock-bändeissä, pisimpään Vennaskond-yhtyeessä. Vuoden 1991 hän eli ja työskenteli muusikkona Suomessa (Turussa). Trubetsky voitti Radio France Internationale’ in Grand Prix Media -palkinnon vuonna 1996 ja samana vuonna virolaisen Suur Vanker -palkinnon musiikista. Yhdysvaltain Biografisen Instituutin tutkimusneuvonantaja ja johtokunnan jäsenenä sekä Viron kirjailijaliiton jäsenenä hän ollut vuodesta 1997 alkaen. Aiemmin hän on ollut Tallinnan NAK:n jäsen (1987).


title: Tõnu Trubetsky

text: Ensimmäiset Trubetskyn runot saatiin julkaista lehdissä vuonna 1986. Runokokoelmissa Pogo (1989, ilmestyi Kasett ’88:n osana) ja Anarhia (1994) on keskeinen asema lauluteksteillä. Trubetskyn runous dokumentoi 1980-luvun virolaisen punknuorison elämänkäsitystä, seurailee punktekstien kansainvälisiä päähänpinttymiä ja kaunistelematonta poetiikkaa. Hänen myöhemmälle tuotannolleen ovat tyypillisiä apokalyptiset kuvat, anarkismin julistusten vaihtuminen lyyrisyyteen ja nuoruuden nostalgiseen muisteluun. (Trubetskyn anarkismista katso Vikerkaar 1998 1/2). Trubetsky on ollut mukana kirjoittamassa useita kollektiivisia punkromaaneja: Inglid ja kangelased (”Enkelit ja sankarit”, 1992), Daam sinises (”Daami sinisessä”, 1994) - molemmat yhdessä Anti Pathique’n kanssa, Mina ja George (”Minä ja George”, 1996, oikeastaan 1997). Niille ovat tyypillisiä spontaanisti aaltoileva fabula, absurdi huumori, seikkailu-, fantasia ja scifikirjallisuuden elementtien sekoittaminen punkkareiden subkulttuurin arkipäivän kuvaukseen. Koostanut runovalikoiman Eesti luuleaasta ’88 ’89 (”Viron runovuosi ’88 ’89, 1990). Dokumentaalisen musiikkifilmin Millennium (1998) ohjaaja. Trubetskyn runoutta on käännetty suomeksi, venäjäksi ja liiviksi.


title: Tõnu Trubetsky

text: "The Flowers of Romance"Kokoelmalla The Flowers of Romance’in kanssa


title: Tõnu Trubetsky

text: "Vennaskond""Vürst Trubetsky & J. M. K. E."


title: Väitöskirja

text: Väitöskirja () on opinnäyte, joka laaditaan tohtorintutkinnon suorittamiseksi. Väitöskirjan tulee sisältää uutta tieteellistä tietoa ja osoittaa tekijän kykyä itsenäiseen tutkimukseen.


title: Väitöskirja

text: Väitöskirja voi olla joko yhtenäinen teos eli monografia tai samaa aihetta käsittelevistä tieteellisistä artikkelista koostuva "artikkeliväitöskirja" eli niin sanottu nippuväitöskirja. Artikkeliväitöskirjan julkaisujen tulee asetuksen mukaan olla julkaistuja tai julkaistavaksi hyväksyttyjä artikkeleita ja väitöskirjassa tulee niiden lisäksi olla myös johdanto- ja yhteenveto-osa. Kullakin tiedekunnalla ja yliopistolla on tarkempia väitöskirjaa koskevia määräyksiä.


title: Väitöskirja

text: Väitöskirjan sivumäärä vaihtelee alan ja sen perinteiden ja valitun aiheen mukaan. Artikkeliväitöskirjoissa johdanto- ja yhteenveto-osa on 40–100 sivua, näiden lisäksi tulee 2–10 julkaisua.


title: Väitöskirja

text: Kun ohjaava professori pitää väitöskirjaa valmiina, tiedekunta nimeää esitarkastajat. Esitarkastajia on yleensä kaksi, ja arviointi on samanlaista kuin tieteellinen vertaisarviointi. Esitarkastuslausuntojen perusteella työlle voidaan myöntää painatuslupa. Painatusluvan myöntäminen merkitsee käytännössä sitä, että työ on hyväksytty, vaikka muodollisesti hyväksyminen tapahtuu vasta väitöstilaisuuden jälkeen. Vaikka kustannusten säästämiseksi osa yliopistoista julkaisee väitöskirjoja sähköisesti, voidaan väitöskirjasta ottaa pieni painos itse väitöstilaisuutta ja väittelijän myöhempiä tarpeita varten. Väitöskirjaa on pidettävä julkisesti nähtävillä vähintään 10 päivää ennen väitöstilaisuutta.


title: Väitöskirja

text: Väittelijä (respondentti) puolustaa väitöskirjaansa julkisessa väitöstilaisuudessa tiedekunnan määräämää vastaväittäjää (opponentti) vastaan, ja myös yleisön edustajat saavat esittää muistutuksia. Vastaväittäjiä voi olla myös kaksi, mikä on yleinen tapa teknillisellä alalla. Väitöstilaisuuden valvoja (kustos) on yleensä kyseisen oppiaineen professori. Väitöstilaisuuden jälkeen tiedekuntaneuvosto (tai sitä vastaava elin) arvostelee väitöskirjan saamiensa lausuntojen perusteella. Prosessin yksityiskohdat vaihtelevat yliopistoittain.


title: Interjektio

text: Interjektiot eli huudahduspartikkelit ovat sanoja ja äännähdyksiä, joilla osoitetaan affektiivista reaktiota tapahtuneeseen, sanottuun tai omaan tunnetilaan. Keskeisimpiä interjektioita suomen kielessä ovat esimerkiksi "ai", "hui", "oho", "pyh", "voi" ja "yäk".


title: Interjektio

text: Interjektioiden luokka on periaatteessa avoin. Interjektiot muistuttavat ei-kielellistä viestintää, mutta kun jokin ääntely on saanut vakiintuneen fonologisen asun, se katsotaan interjektioksi.


title: Konjunktio

text: Konjunktio tarkoittaa seuraavia:


title: Košice

text: Košice (, , , ) on Slovakian toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee maan itäisessä osassa Hornádjoen laaksossa Tatran kaakkoispuolella. Košice on läänin ("kraj") ja piirin ("okres") pääkaupunki sekä itäisen Slovakian kulttuurinen ja teollinen keskus. Košice on toinen Euroopan kulttuuripääkaupungeista 2013. Kaupungissa järjestetään vuoden 2019 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, jota se isännöi yhdessä pääkaupunki Bratislavan kanssa. Kaupungit isännöivät aikaisemmin kisoja vuonna 2011.


title: Košice

text: Vuonna 2007 kaupungissa asui 234 237 henkeä. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista oli slovakkeja 89,1 %, unkarilaisia 3,8 %, romaneja 2,1 % ja tšekkejä 1,2 %. Uskonnoltaan 58,3 % asukkaista ilmoitti olevansa roomalaiskatolisia ja 7,6 % kreikkalaiskatolisia; 19,4 % ei ilmoittanut mitään uskontoa.


title: Košice

text: Košicessa on yliopisto (per. 1959) ja mm. Slovakian tiedeakatemian instituutti, tekniikan museo ja Itä-Slovakian museo. Kaupunki on Slovakian tärkeimpiä raskaan teollisuuden keskuksia, ja siellä on myös rakennus- ja elektroniikkateollisuutta. Košicella on oma lentokenttä. Kaupungissa sijaitsee Slovakian suurin kirkko, katolinen P. Elisabetin tuomiokirkko. Siellä on myös evankelis-luterilaisen kirkon piispanistuin sekä kaksi katolista piispanistuinta: bysanttilaiskatolinen piispanistuin ja vuodesta 1995 roomalaiskatolinen arkkipiispanistuin.


title: Košice

text: Košice mainitaan ensimmäisen kerran kaupunkina 1241 ja Unkarin kuninkaallisena kaupunkina 1290. Keskiajalla se on merkittävä markkinapaikka Puolan, Unkarin ja Venäjän välisen kauppatien varrella. Se oli myös tuolloisen Pohjois-Unkarin keskuspaikka, ja sen asema oli koko Unkarin valtakunnassa tärkeä: se sai markkinaoikeudet, tullivapauden ja kuninkaallisen vapaakaupungin statuksen 1347, jolloin se kohosi Budan jälkeen valtakunnan tärkeimmäksi kaupungiksi. 1369 se sai ensimmäisenä Unkarin kaupunkina oikeuden käyttää vaakunaa.


title: Košice

text: Uskonpuhdistuksen ja vastauskonpuhdistuksen aikana kaupungilla oli tärkeä strateginen merkitys, ja sen omistajuudesta käytiin kiivasta kamppailua, kunnes 1600-luvun katolilaisuus palautettiin lopullisesti. Košicen porvarit olivat pitkään enimmäkseen saksalaisia, mutta unkarilaisten osuus kasvoi vähitellen. 1700-luvulla slovakit kuitenkin muodostivat jo enemmistön kaupungin väestöstä. Košice oli silti valistuksen kaudella ja kansallisen heräämisen aikana 1800-luvulla unkarilaisten toinen henkinen pääkaupunki. 1776 siellä aloitti toimintansa "Academia Regia Cassoviensis", Budan yliopiston alaisuuteen kuuluva korkeakoulu.


title: Košice

text: Tšekkoslovakian perustamisen jälkeen 1918 se liitettiin Tšekkoslovakiaan. Koko eteläisen Slovakian mukana se liitettiin Unkariin vuoden 1938 Wienin päätöksellä sen jälkeen, kun Saksa oli miehittänyt sudeettialueet. Operaatio Barbarossan käynnistyttyä kesäkuussa 1941 Neuvostoliitto pyrki pitämään yllä rauhaa Unkarin kanssa, mutta 26. kesäkuuta tunnistamattomat lentokoneet pommittivat kaupunkia. Unkarin valtionhoitaja Miklós Horthy sai siitä syyn lähteä sotaan Neuvostoliittoa vastaan. Lentokoneet saattoivat olla eksyneitä neuvostoliittolaisia, slovakkien lentämiä saksalaisia tai saksalaisten järjestämä provokaatio. Kaupunki palautettiin 1944 Slovakialle. Keväällä 1945 siellä toimi Tšekkoslovakian hallitus ja Slovakian kansallisneuvosto. 5. huhtikuuta 1945 Košicessa julistettiin uuden Tšekkoslovakian hallitusohjelma, ns. Košicen ohjelma.


title: Košice

text: Košicen ystävyyskaupunkeja ovat:


title: John Cassavetes

text: John Nicholas Cassavetes (9. joulukuuta 1929 New York – 3. helmikuuta 1989 Los Angeles) oli amerikkalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän oli myös amerikkalaisen independent-elokuvan edelläkävijä.


title: John Cassavetes

text: Cassavetes aloitti näyttelijänuransa 1950-luvulla teattereissa, ja hieman myöhemmin hän alkoi saada pikkurooleja elokuvista ja televisiosta. Tänä aikana hän tapasi tulevan vaimonsa ja monien elokuviensa tähden Gena Rowlandsin. Cassavetes alkoi opettaa metodinäyttelemistä New Yorkissa vuonna 1956, ja eräässä improvisaatiotyöpajassa hän sai idean ensimmäiseen elokuvaansa. Cassavetes teki elokuvan "Varjoja" ("Shadows", 1960) ystäviensä ja perheensä rahoilla, käytti ystäviään näyttelijöinä ja kuvasi elokuvan 16 millimetrin filmille.


title: John Cassavetes

text: Vaikka "Varjoja" saikin Euroopassa suuren suosion, otettiin se kotimaassaan nihkeästi vastaan. Hollywood alkoi kuitenkin kiinnostua Cassavetesista ohjaajana, ja hän pääsi tekemään kaksi elokuvaa: "Hämärän lapset" ("Too Late Blues", 1961) ja "Heräävä elämä" ("A Child Is Waiting", 1963). Kokemus oli kuitenkin Cassavetesille pettymys, koska hän ei saanut elokuviin haluamaansa kontrollia.


title: John Cassavetes

text: Cassavetes otti etäisyyttä Hollywoodin tuotantojärjestelmään, ja päätti esikoiselokuvansa tavoin rahoittaa elokuvansa jatkossa itse, tällä kertaa näyttelemällä suurissa produktioissa. Cassavetes saikin 1960-luvun lopussa roolit sellaisista menestyksistä kuin "Rosemaryn painajainen" ("Rosemary's Baby", 1968) ja "Likainen tusina" ("Dirty Dozen", 1967). Jälkimmäisestä hänet laitettiin ehdolle parhaan sivuosan Oscarista.


title: John Cassavetes

text: Cassavetes ohjasi seuraavaksi indie-elokuvan "Faces" (1968). Se oli niin taiteellinen kuin kaupallinenkin menestys ja sai kaksi Oscar-ehdokkuutta. Elokuvan suosio antoi Cassavetesille myös mahdollisuuden keskittyä näyttelemisen sijaan enemmän ohjaamiseen, ja niinpä pian syntyikin "Aviomiehet" ("Husbands", 1970).


title: John Cassavetes

text: Vuonna 1971 Cassavetes ohjasi yhden suuren studion produktion, "Minnie and Moskowitz", mutta sitä seurasi kolme itsenäisesti tuotettua elokuvaa. Menestyksiä olivat "Naisen parhaat vuodet" ("A Woman Under the Influence", 1974) ja "Kiinalaisen kiristäjän murhat" ("Killing of a Chinese Bookie", 1976), joista ensiksi mainittu sai kaksi Oscar-ehdokkuutta: Gene Rowlands parhaasta naispääosasta ja Cassavetes parhaasta ohjauksesta. "Ensi-ilta" ("Opening Night", 1977) oli puolestaan kaupallinen katastrofi, jonka takia Cassavetes ei voinut tehdä enää itsenäisesti tuotettuja elokuvia.


title: John Cassavetes

text: Cassavetes ohjasi 1980-luvulla vielä muutaman elokuvan. Rowlandsin tähdittämä "Gloria – gangsteriheila" ("Gloria", 1980) oli suuren studion tuottama elokuva, ja on nykyään ehkä tunnetuin Cassavetesin ohjaustöistä. Viimeinen elokuva, jossa nähtiin Cassavetesin varsinainen kädenjälki oli pienproduktio "Tunteiden virrat" ("Love Streams", 1984). Tämän jälkeen Cassavetes ohjasi vielä elokuvan "Big Trouble" (1986), muttei ollut tyytyväinen lopputulokseen. Alkoholismin murtama John Cassavetes kuoli vuonna 1989 maksakirroosiin.


title: LAB

text: LAB oli suomalainen rockyhtye, joka aloitti vuonna 1997 ja oli ensimmäisiä yhtyeitä Suomessa, jotka yhdistelivät koneita rock-musiikkiin. Labin muusikot ovat vaikuttaneet muissakin yhtyeissä, esimerkiksi Kirka Airdashissa ja Splendid muun muassa 45 Degree Womanissa.


title: LAB

text: Vuonna 2005 yhtyeen albumilta "Where Heaven Ends" julkaistu single ”When Heaven Gets Dirty” oli Suomen kaupallisissa radioissa kymmenenneksi soitetuin kappale sekä soitetuin kotimainen kappale. Albumi jäi yhtyeen viimeiseksi.


title: Intel Pentium Pro

text: Intel Pentium Pro on Intelin valmistama kuudennen sukupolven x86-arkkitehtuuriin perustuva suoritin. Se julkaistiin marraskuussa 1995. Intelin oli tarkoitus korvata Intel Pentium Pentium Pro:lla, mutta lopulta suoritin sai jalansijaa vain palvelinkäytössä. Suorittimen korvasi Intel Xeon.


title: Intel Pentium Pro

text: Nimestään huolimatta Pentium Pro on hyvin erilainen kuin Pentium. Se perustui täysin uuteen P6-ytimeen, josta muokattua versiota käytettiin myöhemmin Intel Pentium II:ssa, Intel Pentium III:ssa ja Intel Pentium M:ssä. P6-ydin pilkkoo monimutkaiset CISC-tyyppiset x86-käskyt pienemmiksi RISC-tyyppisiksi käskyiksi, jotka se sitten suorittaa. P6 pystyy suorittamaan kolmea käskyä rinnakkain Pentiumin kahden sijaan ja se pystyy myös uudelleenjärjestelemään käskyjä lennossa.


title: Intel Pentium Pro

text: Suorittimen liukuhihnaa oli myös selvästi pidennetty, noin 14-vaiheiseksi pentiumin 5-vaiheisesta. Tämä mahdollisti suuremmat kellotaajuudet samalla valmistustekniikalla, tosin suurempi hyöty tästä tuli vasta myöhäisempien P6-pohjaisten suorittimien kuten Pentium IIn myötä.


title: Intel Pentium Pro

text: Pentium Pro sisälsi lukuisia parannuksia haarautumisen ennakointiin. Siinä oli uusi käsky, CMOV, jota käyttämällä jossain tilanteissa pystyttiin välttämään haarautuminen kokonaan. Pentium Pro:n suorituskyky ajettaessa 32-bittistä koodia oli erinomainen, mutta 16-bittistä koodia ajettaessa se hävisi jopa tavalliselle Pentiumille. Koska siihen aikaan suurin osa kotikäyttäjien käyttämistä ohjelmista oli 16-bittistä, Pentium Pro ei saavuttanut suosiota kotikäyttäjien keskuudessa. Intel täytti tämän aukon tuotevalikoimassaan julkistamalla Pentium MMX:n.


title: Intel Pentium Pro

text: Pentium Pro käytti jättimäistä Socket 8 -suoritinkantaa. Siinä oli 256 tai 512 kilotavua välimuistia, erillisellä piirillä kuin suoritin mutta silti samassa pakkauksessa. Myöhemmin julkaistiin yhden megatavun välimuistia käyttävä malli. Kaikki mallit olivat kalliita, sillä kehittymättömistä tuotantotekniikoista johtuen Pentium Pro:n saanti oli huono ja tuotantokustannukset siten korkeat. Suoritin toimi 150, 166, 180 tai 200 megahertsin kellotaajuudella. Ulkoinen väylä oli 60 tai 66 MHz. Pentium Pro:ta käytettiin usein monisuoritinkokoonpanoissa.


title: Intel Pentium Pro

text: Pentium Pro:n seuraajaksi sanotaan usein Pentium IIsta, joka oli käytännössä Pentium Pro, johon oli lisätty MMX-käskyt sekä 16-bittistä suorituskykyä oli paranneltu, ja välimuistirakennetta muutettu, mutta tosiasiassa varsinainen Pentium Pron seuraaja oli Pentium IIn pohjalta tehty kalliimpi Pentium II Xeon; Pentium II ei kyennyt toimimaan neljän suorittimen monisuoritinkokoonpanoissa ja se oli enemmän lähinnä Pentium MMXn korvaaja.


title: Verenvuototauti

text: Verenvuototauti eli hemofilia on perinnöllinen sairaus, jossa veren hyytyminen on häiriintynyt jonkin hyytymistekijän puuttumisen takia. Tauti johtuu X-kromosomissa olevasta virheellisestä alleelista. Se jakautuu neljään tunnetuimpaan sairaustyyppiin, jotka ovat verenvuototauti A, B ja C sekä von Willebrandin tauti.


title: Verenvuototauti

text: Verenvuototaudin muotoa B-verenvuototauti on esiintynyt eurooppalaisissa hallitsijasuvuissa, ja se on todennäköisesti saanut alkunsa Britannian kuningatar Viktoriassa tapahtuneesta mutaatiosta. Se siirtyi muun muassa Venäjän keisari Nikolai II:n poikaan kruununprinssi Alekseihin. Hemofiliapotilaille on tyypillistä kivulias verenvuoto niveliin, mikä on yleisesti ottaen suurempi ongelma kuin vuoto kuiviin pienistä haavoista. Verenvuototaudin vakavuus vaihtelee, ja vaikkei sitä voida parantaa, sitä pystytään usein hoitamaan antamalla tarvittavaa hyytymistekijää suonensisäisesti.


title: Verenvuototauti

text: DIC eli disseminoitunut intravaskulaarinen koagulopatia, jota esiintyy vakavien tilojen, kuten laajojen palovammojen, yhteydessä, aiheuttaa sen, että veri hyytyy tavallista helpommin eri puolilla elimistöä, hyytymistekijöitä kuluu ja potilas altistuukin lopulta verenvuodolle. Se ei ole varsinainen verenvuototauti, kuten eivät myöskään gynekologiset vuotohäiriöt.


title: Verenvuototauti

text: Periytyviä verenvuototauteja potee Suomessa noin 2 000 ihmistä. Von Willebrandin tauti on sairauden muodoista yleisin, sillä siitä kärsii noin 1 700 suomalaista. Suurimmalla osalla muista verenvuototautisista on A-tyypin hemofilia. Uusia tapauksia tulee paitsi periytymisen kautta myös uusien mutaatioiden kautta.


title: Verenvuototauti

text: Hemofilia A ("klassinen verenvuototauti") on vakavasta lievään vaihteleva, X-kromosomin kautta resessiivisesti periytyvä verenvuototauti. Verenvuototauti A esiintyy vakavimmassa muodossaan ainoastaan miehillä. Naisilla tauti on erittäin harvinainen ja esiintyy vain lievemmässä muodossaan. Verenvuototauti A johtuu hyytymistekijä VIII:n vajauksesta tai puutoksesta. Hyytymistekijä VIII on globuliinityyppinen proteiini, jota käytetään suonensisäisenä infuusiona vuotopotilaalle.


title: Verenvuototauti

text: A-tyypin verenvuototauti on Suomessa toiseksi yleisin perinnöllinen verenvuototauti von Willebrandin taudin jälkeen. Potilaista 60 prosentilla tauti on todettavissa vaikea-asteiseksi. Tapauksia on Suomessa noin 250.


title: Verenvuototauti

text: Hemofilia B on X-kromosomin kautta periytyvä, lievästä vakavaan vaihteleva verenvuototauti, jota esiintyy harvoin naisilla. Se on seurausta hyytymistekijä IX:n vajauksesta tai puutoksesta. Hyytymistekijää voidaan antaa potilaalle suoneen ja nuoremmilla lapsilla "pakkiin". Tapauksia on Suomessa noin 70.


title: Verenvuototauti

text: Koska B-muoto periytyy X-kromosomin kautta, tätä muotoa esiintyy todennäköisemmin miehillä, sillä heillä on vain yksi X-kromosomi. Naisilla ehjä vastingeeni korvaa tällöin vioittuneen. Naiset sen sijaan ovat useimmiten taudin kantajia. Ainoastaan tilanteessa, jossa hemofilia B:tä sairastava mies ja tautia kantava tai sairastava nainen saisivat tyttären, jolla olisi viallinen geeni molemmissa X-kromosomeissaan, tyttären olisi mahdollista sairastua tautiin.


title: Verenvuototauti

text: Venäjän viimeinen kruununperillinen Aleksei Nikolajevitsh Romanov kärsi hemofilia B:stä.


title: Verenvuototauti

text: Hemofilia C (tunnetaan myös nimellä Rosenthalin oireyhtymä) on suhteellisen lievä ja johtuu autosomaalisen ja resessiivisen hyytymistekijä XI:n puutoksesta. Sitä esiintyy erityisesti aškenazijuutalaisten keskuudessa. Verenvuototauti C on harvinaisempi sairaus kuin A- ja B-hemofiliat sekä von Willebrandin tauti.


title: Verenvuototauti

text: Von Willebrandin tauti on useimmiten lievä, autosomaalisesti dominantisti periytyvä verenvuototauti, mutta taudin keskivaikea ja vaikea muoto periytyvät yleensä resessiivisesti. Sitä esiintyy yhtä paljon molemmilla sukupuolilla. Se aiheutuu mutaatiosta, jonka aiheuttama vika on hyytymistekijä VIII:ssa, kuten verenvuototauti A:ssakin. Potilailla on yleensä oireena nenäverenvuodot sekä mustelmataipumus. Naisilla lisäksi erittäin runsaat kuukautiset ja synnytyksessä ilmenee normaalia enemmän verenvuotoa. Pahimmillaan tila voi naiselle olla hengenvaarallinen. Von Willebrandin tautia sairastaa noin 1 700 suomalaista. Taudin kuvasi ensimmäisenä suomalainen lääkäri Erik von Willebrand ahvenanmaalaisella tytöllä vuonna 1924.


title: Verenvuototauti

text: Lisäksi tunnetaan pari erittäin harvinaista autosomaalisesti resessiivisesti periytyvää hemofiliaa, joissa puutos on hyytymistekijä V:ssä ja X:ssä.


title: Verenvuototauti

text: Verenvuototauti ei tarkoita samaa kuin "hemofiilisyys", joka on eräiden bakteerien – ja tarinoiden vampyyrien – ominaisuus.


title: Verenvuototauti

text: Verenvuototautia pystytään usein hoitamaan antamalla suonensisäisesti tarvittavaa hyytymistekijää, joka on maksassa syntyvä proteiini.


title: Verenvuototauti

text: Taudin hoitoon on kehitetty geeniterapiaa, ja kokeissa se on osoittautunut lupaavaksi. Kokeessa koehenkilöt sairastivat B-hemofiliaa. Yhdellä suonensisäisellä annoksella tervettä geeniä oireet vähenivät potilaalta puoleksi vuodeksi ja jopa 15 kuukaudeksi, ja osa saattoi lopettaa hyytymistekijän käytön.


title: Verenvuototauti

text: Geeni kuljetetaan elimistöön viruksen mukana, ja siihen piti kehittää sopiva virus, joka osaa mennä maksan soluihin mutta ei sekoitu kohdesolun perimässä eikä lisäänny elimistössä. Sitä ei saa käyttää myöskään sukusoluihin, eli perimään ei kosketa.


title: Verenvuototauti

text: Hemofilian hoidossa käytettävät plasmasta valmistettavat lääkkeet ovat aiemmin olleet C-hepatiittiviruksen saastuttamia, ja noin puolet suomalaisista hemofiliaa sairastavista on saanut viruksen. C-hepatiitin saaneita on hoidettu hyvin tuloksin interferonilla. Nykyisin virus ei tartu, sillä valmisteiden turvallisuuteen kiinnitetään huomiota. Lasten hoitoon käytetään geeniteknisesti valmistettuja rekombinanttilääkkeitä, joissa ei ole ihmisperäisiä ainesosia. Britanniassa käytetään yksinomaan rekombinanttilääkkeitä. Virustartunnan seurauksena voi vuosikymmenien jälkeen tulla maksasyöpä.


title: Hannibalianus

text: Flavius Hannibalianus (kuoli syyskuussa 337) oli Konstantinus Suuren veljenpoika. Hannibalianuksen isä Flavius Dalmatius oli Konstantinuksen velipuoli.


title: Hannibalianus

text: Hannibalianus meni naimisiin Konstantinuksen tyttären Constantinan kanssa. Vuonna 337 Konstantinus suunnitteli sotaretkeä Persiaa vastaan ja teki Hannibalianuksesta Pontoksen kuninkaan ("rex"). Ilmeisesti hänen aikeenaan oli aikanaan asettaa Hannibalianuksen Persian kuninkaaksi. Konstantinuksen kuoltua tämän kolme poikaa murhasivat Hannibalianuksen.


title: Jörn Donner

text: Jörn Johan Donner (s. 5. helmikuuta 1933 Helsinki) on ruotsinkielinen suomalainen kirjailija, elokuvaohjaaja, kansanedustaja sekä entinen Euroopan parlamentin jäsen ja diplomaatti.


title: Jörn Donner

text: Kulttuurisena moniottelijana tunnettu Donner julkaisi esikoiskirjansa jo 18-vuotiaana, ohjasi ensimmäisen lyhytelokuvansa 21-vuotiaana, perusti Suomen elokuva-arkistoa 24-vuotiaana, pääsi Pohjolan suurimman päivälehden Dagens Nyheterin elokuvakriitikoksi 27-vuotiaana ja palkittiin Venetsian elokuvajuhlilla parhaasta esikoisohjauksesta 30-vuotiaana. Hän on ainoa suomalainen, joka on noutanut Oscar-palkinnon.


title: Jörn Donner

text: Suomen pääkonsulina Los Angelesissa Donner palveli vuosina 1995–1996. Kansanedustajana (Ruotsalainen kansanpuolue) hän oli 1987–1995, 2007 ja 2013–2015 sekä Euroopan parlamentin jäsenenä (Sosialidemokraattinen Puolue) 1996–1999.


title: Jörn Donner

text: Tasavallan presidentti myönsi Donnerille professorin arvonimen vuonna 2003.


title: Jörn Donner

text: Jörn Donner on tunnetun Donnerien kulttuuri- ja taloussuvun jäsen. Hänen isänsä Kai Donner oli suomalaisuusaktivisti ja suomalais-ugrilaisen kielitieteen tutkija. Donnerin äiti oli Margareta ”Greta” von Bonsdorff. Hänen veljiään ovat eläintieteen professori Kai Otto Donner ja geologian professori Joakim Donner.


title: Jörn Donner

text: Donner toimi kansanedustajana (RKP) 1987–1995 ja 2007 sekä 2013–2015 sekä Euroopan parlamentin jäsenenä (SDP) 1996–1999. Helsingin kaupunginvaltuustoon hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1968 kunnallisvaaleissa SKDL:n edustajana. Donner luopui valtuustopaikastaan 1976, mutta palasi kaksi kautta myöhemmin vuoden 1984 kunnallisvaaleissa valtuustoon RKP:n edustajana. Donner istui valtuustossa jälleen kaksi kautta vuoteen 1992, jolloin hän ei asettunut enää ehdolle. Tammisaaren valtuustoon Donner valittiin vuoden 2000 kunnallisvaaleissa sitoutumattomien riveistä. Tammisaaren kunnallispolitiikassa Donner vaikutti muun muassa kaupunginhallituksessa vuoteen 2003, jolloin hän muutti takaisin Helsinkiin. Helsingin kaupunginvaltuustoon Donner nousi jo kolmannen kerran vuoden 2004 kunnallisvaaleissa, nyt SDP:n edustajana. Donner toimi mm. kulttuuri- ja kirjastolautakunnan puheenjohtajana vuoteen 2008, jolloin hän ei ollut enää ehdolla vaaleissa.


title: Jörn Donner

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Donner valittiin eduskunnan varasijalle sitoutumattomana RKP:n ehdokkaana. Pian sen jälkeen hän kuitenkin liittyi Suomen sosialidemokraattiseen puolueeseen. Donner nousi uudelleen eduskuntaan Eva Biaudet’n siirtyessä kansainvälisiin tehtäviin vuoden 2007 alussa. Noustessaan varasijalta eduskuntaan Donner erosi SDP:n jäsenyydestä voidakseen liittyä RKP:n eduskuntaryhmään. Kevään 2007 eduskuntavaaleissa Donner ei enää ollut ehdolla, joten hänen toinen visiittinsä eduskuntaan jäi muutaman kuukauden mittaiseksi.


title: Jörn Donner

text:
Donner asettui ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa sitoutumattomana RKP:n listalle Helsingissä. Tärkeimpänä syynä ehdokkuuteensa Donner ilmoitti perussuomalaisten kannatuksen nousun. Perussuomalaisille on luotava hänen mukaansa ”enemmän vastavoimia”. Donner jäi kuitenkin varasijalle, kun Astrid Thors ohitti hänet 129 äänellä ja sai RKP:n ainoan paikan kyseisestä vaalipiiristä.
Donner nousi jälleen varapaikalta eduskuntaan syyskuussa 2013, kun Astrid Thors astui uuteen virkaan Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyjin vähemmistövaltuutetuksi, ja vuoden 2014 valtiopäivien avajaisissa 81-vuotias Donner saikin toimia eduskunnan ikäpuhemiehenä.


title: Jörn Donner

text: Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Donner tuki kokoomuksen Sauli Niinistöä. Donner oli RKP:n sitoutumattomana ehdokkaana vuoden 2014 eurovaaleissa.Donner oli sitoutumattomana RKP:n ehdokkaana vuoden 2017 kuntavaaleissa Helsingistä . Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon 980 äänellä. Samalla hänestä tuli koko Suomen vanhin kunnanvaltuutettu.


title: Jörn Donner

text: Donner on yksi Suomen elokuva-arkiston perustajajäsenistä. Hän on ohjannut elokuvia myös itse. "Aamua kaupungissa" (1954) oli taiteellinen kokeilu. Ohjaajanuransa hän aloitti Ruotsissa, mutta siirtyi sieltä muutaman elokuvan jälkeen Suomeen ja teki rohkean, eroottissävytteisen elokuvan "Mustaa valkoisella" (1968), jota useassa suhteessa on pidetty hänen parhaimpanaan. Tämän jälkeen rohkeiden seksielokuvien sarja jatkui elokuvilla "Sixtynine 69" (1969), "Naisenkuvia" (1970) ja "Hellyys" (1972). Donner on tehnyt myös vakavampia elokuvia, muiden muassa bergmanilais-antonionilaisvaikutteisen elokuvan "Anna" (1970), joka on uuden aallon piirteitä sisältävä tutkielma keski-ikää lähestyvän naisen tyhjyyden tunnoista. Siinä pääosaa näytteli yksi Ingmar Bergmanin vakionäyttelijöistä, Harriet Andersson. Viimeiset pitkät näytelmäelokuvansa 1900-luvulla Donner teki jälleen ruotsiksi. "Miestä ei voi raiskata" ("Män kan inte våldtas") vuodelta 1978 oli feministinen trilleri Märta Tikkasen samannimisestä, omintakeisesta kirjasta. "Dirty Story" (1984) perustuu Donnerin omaan romaaniin "Gabriels dag". Siinäkin pääosassa nähtiin Bergmanin luottonäyttelijä Erland Josephson. Donner on laatinut itse käsikirjoitukset jokaiseen elokuvaansa.


title: Jörn Donner

text: Pitkähkön tauon jälkeen vuonna 2009 valmistui Donnerin ohjaama suomenkielinen historiallinen draama "Kuulustelu", joka kertoo jatkosodan desantista Kerttu Nuortevasta.


title: Jörn Donner

text: Donner on ainoa Oscar-palkinnon voittanut suomalainen. Hän vastaanotti "Fanny ja Alexander" -elokuvan parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon Ingmar Bergmanin puolesta tuottajana vuonna 1984. Donner järjesti Bergmanille rahoituksen tähän elokuvaan. Hän on sanonut, että "Fannya ja Alexanderia" ei olisi tehty ilman häntä.


title: Jörn Donner

text: Donner toimi Suomen elokuvasäätiön hallituksen puheenjohtajana 1981–1983, 1986–1989 ja 1991–1995 sekä Svenska Filminstitutetin toimitusjohtajana 1978–1982.


title: Jörn Donner

text: Donner yritti saada Aleksandr Solženitsynin romaaniin perustuvaa Casper Wreden elokuvaa "Ivan Denisovitshin päivä" esitettäväksi Suomeen, mutta Valtion elokuvatarkastamo kielsi sen esittämisen. Päätöksen vahvisti Donnerin valituksen jälkeen korkein hallinto-oikeus vuonna 1972. Päätös syntyi äänestyksen 5–4 tuloksena 28. helmikuuta 1972, ja se säilyi muuttumattomana valituksessa sekä Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä. Elokuva esitettiin Ruotsin televisiossa vuosina 1972 ja 1974, mutta Suomessa vasta vuonna 1996.