title: Luettelo Adrianmeren saarista

text: Tämä on luettelo Adrianmeren saarista. Saaret ovat järjestettynä sen mukaan, mille maalle ne kuuluvat.


title: Aleksandr Borodin

text: Aleksandr Porfirjevitš Borodin [bərɐˈdʲin] (; 12. marraskuuta 1833 Pietari – 27. helmikuuta 1887 Pietari) oli venäläinen taidemusiikin säveltäjä, joka ansaitsi kuitenkin elantonsa kemistinä. Hän kuului venäläisten säveltäjien kansallismieliseen Viiden ryhmään.


title: Aleksandr Borodin

text: Borodin syntyi Pietarissa gruusialaisen ruhtinaan Luka Stepanovitš Gedianovin aviottomana poikana, ja isä antoi rekisteröidä pojan palvelijansa Porfiri Borodinin lapseksi. Hän kasvoi äitinsä luona Pietarissa ja sai monipuolisen sivistyskasvatuksen, johon kuului opetusta mm. useiden instrumenttien soitossa. Borodin erikoistui kuitenkin analyyttiseen kemiaan eikä harrastanut säveltämistä ennen vuotta 1863, jolloin Mili Balakirev alkoi opettaa häntä. Samana vuonna hän nai lahjakkaan nuoren pianistin Jekaterina Protopopovan. Pariskunnalle syntyi kolme tytärtä.


title: Aleksandr Borodin

text: Vuonna 1869 Balakirev johti Borodinin ensimmäisen sinfonian, ja samana vuonna Borodin aloitti jo toisen kirjoittamisen. Toisen sinfonian ensiesitys oli epäonninen, mutta Franz Liszt järjesti sille esityksen Saksassa. Samana vuonna Borodin alkoi työstää oopperaa "Ruhtinas Igor", joka sisältää tunnetut "Polovetsilaistanssit". Säveltäminen oli kuitenkin hidasta kemian professuurin hoitamisen ohella, ja teos jäi kesken säveltäjän kuollessa sydäninfarktiin. Oopperan viimeistelivät Nikolai Rimski-Korsakov ja Aleksandr Glazunov.


title: Aleksandr Borodin

text: Borodin saavutti mainetta myös kemistinä ja työskenteli mm. aldehydien ja kemiallisten sidosten parissa. Hän luonnehti itsenään "sunnuntaisäveltäjäksi" eikä ollut yhtä tuottoisa kuin monet aikalaisensa, mutta useat hänen teoksistaan ovat yhä tunnettuja. Borodinin musiikki on lyyristä ja harmonista. Hänen tuotantoonsa kuuluu mm. sinfoninen runo "Keski-Aasian aroilla", kaksi jousikvartettoa, kourallinen lauluja sekä pianosävellyksiä. Myös kolmas sinfonia jäi säveltäjältä kesken.


title: Hans Brunhart

text: Hans Brunhart (s. 28. maaliskuuta 1945 Balzers, Liechtenstein) oli Liechtensteinin ruhtinaskunnan pitkäaikainen pääministeri, ulkoministeri ja valtiovarainministeri 26. huhtikuuta 1978 – 26. toukokuuta 1993. Hän oli Isänmaallisen liiton ("Vaterländische Union", VU) jäsen. Brunhart erosi pääministerin tehtävistä petyttyään puolueensa vaalitulokseen maapäivävaaleissa 1993.


title: Tampereen uintikeskus

text: Tampereen uintikeskus (tunnetaan myös nimillä "Kalevan uimahalli" ja "Kalevan uintikeskus") sijaitsee Tampereen itäisessä kantakaupungissa Kalevan kaupunginosassa. Se on Tampereen suurin uimahalli. Uimahallin yhteydessä sijaitsee Tampereen ainoa maauimala.


title: Tampereen uintikeskus

text: Pääallas on 50 metriä pitkä ja kahdeksan radan levyinen. Se pystytään keskikohdalta hydraulisesti liikkuvalla välipalkilla jakamaan kahtia syvään (neljä metriä) ja matalaan altaaseen. Vuonna 2007 valmistuneessa laajennusosassa on kuusiratainen 25 metrin harjoitusallas sekä hyppyallas, joka toimii myös kansainväliset mitat täyttävänä uppopallokenttänä. Hyppyallas on neljä metriä syvä, ja siinä on kolmen ja viiden metrin hyppytasot sekä useita ponnahduslautoja eri korkeuksilla.


title: Tampereen uintikeskus

text: Uintikeskuksessa on myös kuntosali, tilaussaunaosasto, hierontapalveluja, luentosalitiloja ja kahvila. Keskuksessa on älyrannekkeisiin perustuva kulunvalvonta- ja pukukaappijärjestelmä. Sisäänpääsyyn voi käyttää myös Tampereen seudun joukkoliikenteen rahasummalle ladattua bussikorttia.


title: Tampereen uintikeskus

text: Uintikeskus valmistui vuonna 1979 virkistys-, kunto- ja kilpauintia varten. Vuonna 2007 keskusta laajennettiin. Sen suunnittelivat arkkitehdit Pekka Helin, Tuomo Siitonen, Antti Laiho ja Klaus Lindh. Heidän lisäkseen arkkitehtikilpailuvaiheessa mukana suunnittelussa olivat Matti Nurmela, Kari Raimoranta ja Jyrki Tasa. Vuoden 2006 uudistustyöt suunnitteli arkkitehtitoimisto Eero Lahti Oy.


title: Tampereen uintikeskus

text: Uintikeskus oli 13. toukokuuta 2013 alkaen peruskorjauksen vuoksi suljettuna ja avautui seuraavan kerran vasta kesällä 2015. Peruskorjaus oli kokonaisvaltainen kattaen talotekniikan uudistamisen, pintasaneerauksen ja tilojen uudelleenjärjestelyä koko rakennuksen alueella.


title: Tampereen uintikeskus

text: Uusien hyppytornien jalustoissa on lasimosaiikkitaideteos "Kolmas aalto". Sen on tehnyt tamperelainen taiteilija Tuula Lehtinen.


title: Tampereen uintikeskus

text: Uintikeskuksen viereen rakennettiin maauimala vuosina 2016–2018. Siellä on lastenallas, 25 metriä pitkä hyppyallas, 50 metriä pitkä kuntoallas sekä huolto- ja asiakastilat sisältävä palvelurakennus. Maauimala avautui elokuussa 2018.


title: Afrihili

text: Afrihili on K. A. Kumi Attobrahin vuonna 1973 kehittämä keinotekoinen afrikkalaisten väliseksi lingua francaksi tarkoitettu apukieli. Kielen nimi on yhdistelmä sanoista Afrikka ja swahili. Afrihilin sanasto ja kielioppi tulevat erilaisista Afrikassa puhuttavista kielistä. Kielen tekijä ei kuitenkaan maininnut yksittäisten sanojen alkuperiä. Afrihiliä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla.


title: Mondlango

text: Mondlango eli ulango on He Yafun vuonna 2002 julkaisema keinotekoinen kieli. Se pohjautuu esperantoon, mutta siinä on esperantoa enemmän vaikutteita englannista. Mondlangon aakkoset koostuvat 26 kirjaimesta. Kielen sanajärjestys on SVO (subjekti-verbi-objekti).


title: Mondlango

text: Mondlangossa on esperanton tavoin käytössä vain määräinen artikkeli "la". Kaikki substantiivit päättyvät kirjaimeen "o", adjektiivit kirjaimeen "a" ja adverbit kirjaimeen "e".


title: Garage

text: Garage voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Perinteinen kiinalainen lääkintä tai puhekielessä kiinalainen lääkintä tai lääketiede on oppi terveyden ylläpitämisestä, sairauksien syistä, ehkäisemisestä ja hoidosta. Se on kokemukseen perustuvaa uskomuslääkintää. Perinteinen lääkintä on kehittynyt tuhansien vuosien aikana Kiinassa, jossa sitä käytetään joko ainoana hoitomuotona tai yhdessä (länsimaisen) lääketieteen kanssa. Sen käyttö on levinnyt länteen todistetuilta osiltaan virallisen lääketieteen osaksi, todistamattomilta osiltaan uskomuslääkintänä.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Perinteisen kiinalaisen lääkinnän hoitomuotoja käytetään lähes kaikkiin sairauksiin, jotka lääketiede tuntee. Lisäksi hoitoja voidaan käyttää moniin elimistön oireiden hoitoon, joita tiede ei määrittele sairaudeksi.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Terveyssosiologian professori Markku Myllykankaan mukaan ei ole olemassa "kiinalaista lääketiedettä" sen enempää kuin "suomalaista lääketiedettä", vaan on olemassa toisaalta "lääketiede" ja toisaalta eri kulttuurien lääketieteeseen ja näyttöön perustumattomia lääkintätapoja.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Stakesin tiedottajalääkäri Martti Teikarin mukaan perinteinen kiinalainen lääkintä tuli länteen 1970-luvulla, kun Mao Zedong käytti sitä kulttuurivallankumouksensa poliittisiin tarkoituksiin, "länsimaisen hapatuksen vastustamiseen", esittelemällä akupunktuurin tuottamia "ihmeparantumisia", vaikka hän ja kommunistit yleisemminkään eivät itse siihen uskoneet. Teikari korostaa, että vuosituhansien hoitoperinne ei todista tehoa, koska vaihtoehtojen puuttuessa riittää mikä tahansa toivoa luova hoito.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Teikarin mukaan esimerkiksi akupunktion teho on osoitettu leikkauksiin ja syöpälääkityksiin liittyvässä pahoinvoinnissa ja hammaskivussa. Lihavuuden, tupakoinnin lopettamiseen ja tinnitukseen akupunktiosta ei ole apua ja muusta näyttö on ristiriitaista tai puutteellista. Lumevaikutuksen lisäksi akupunktiolla on suoraa vaikutusta keskushermostoon. Teikari kertoo, että kiinalaisen lääkinnän opin mukaan akupunktiossa hoidetaan kaiken pahan takana olevaa demonista tuulta.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kiinalaisen lääkinnän perusperiaate on, että hoidetaan ihmistä kokonaisuutena, kun taas (länsimainen) lääketiede hoitaa sairautta.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kiinalaisen lääkinnän teoria ja käytäntö pohjautuu n. 200—300 eaa. laadittuun kirjaan Huangdi neijing (黄帝内經 "Huangdin sisäinen klassikko"), joka on perusteos kiinalaisen lääkinnän opista ja ihmiskehon toiminnasta.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: "Huangdi neijing" koostuu neljästä osasta, "Suwen" (素問 "yksinkertaisia kysymyksiä"), "Lingshu" (靈樞 "henkinen napa"), "Taisu" (太素 "suuri perusta") ja "Mingtang" (明堂 "kirkas sali"). "Suwen" sisältää kiinalaisen lääkinnän diagnoosimenetelmien ja hoitomuotojen teoreettisen perustan. "Lingshu" käsittelee akupunktiota yksityiskohtaisesti.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Toisin kuin länsimaiset saman ajan terveyttä, sairautta ja lääkintää käsittelevät kirjat, "Huangdi neijing" ei ole alan harjoittajien mielestä koskaan vanhentunut vaan se on yhä kiinalaisen lääkinnän opintojen perusteos. Sen sisältämä kokonaisvaltainen lääkinnän teoria todistaa, että jo tuohon aikaan kiinalaisella lääketieteellä oli takanaan pitkä historia.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Vuonna 1973 Mawangduista (Changsha, Hunan) löydettiin kolme hautaa, joista haudasta 3 (168 eaa.) löydettiin joukko varhaisimpia kopioita sekä tunnetuista että tähän asti tuntemattomista teoksista. Kirjojen joukossa oli 14 lääkintää käsittelevää teosta kaikista neljästä lääkintää luokasta, jotka on mainittu "Hanshun" (漢書 Hànshū, Han-dynastian kirja, 111 jaa.) bibliografisessa tutkielmassa, joka perustuu Han-dynastian kuninkaallisen kirjaston kirjaluetteloon.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Klassikot (醫經 yījīng):


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Reseptikokoelmat (jingfang):


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Makuukamaritutkielmat (房中 fángzhōng, "huoneen sisäinen"):


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kuolemattomuuden menetelmät ja reseptit (shenxian, hengen transendenssi)


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Löydetyt teokset ovat täydentäneet ja tarkentaneet kuvaa kiinalaisen lääkinnän kehityksestä.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kiinalaisen lääkinnän juuret ovat vuosituhansia vanhassa kiinalaisessa kulttuurissa ja sen kosmologian periaatteissa. Tämä on vaikuttanut tapaan, jolla lääkinnässä tarkastellaan ihmistä.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Yin ja yang ovat vastakohtapari, jonka avulla asioita verrataan toisiinsa. Kyseessä on suhteellisuutta kuvaava käsite. Yin-yang -jakoa sovelletaan kaikilla tasoilla:Viiden elementin mukaan luokitellaan sekä ruumiinosat että niiden toiminta. Ruumiinosien keskinäistä suhdetta ja niiden vaikutusta toisiinsa tarkastellaan viiden elementin suhteiden kautta. Kiinalaisessa lääkinnässä käytettäviä suhteita ovat vahvistava (oikeammin synnyttävä) kierto (xiang sheng), heikentävä kierto (xiang ruo), tukahduttava kierto (xiang ni), kuluttava kierto (xiang qie), rajoittava kierto (xiang ke), sortava kierto ja loukkaava kierto (xiang kong).


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Perusaineita on viisi: qi (energia), veri, jing (esenssi), shen (henki) ja jinye (nesteet). Yhdessä niitä voidaan kutsua elämänvoimaksi tai elämäksi, koska niin kauan kuin ihmisellä on niitä, hän elää ja kun perusaineet ehtyvät, ihminen kuolee.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Zang-fu (臟腑 zàngfǔ) -teoria eli sisäelinteoria käsittelee sisäelinten toimintatapoja ja niiden suhdetta kokonaisuuteen. Perinteinen kiinalainen näkemys anatomiasta poikkeaa länsimaisesta. Huomiota kiinnitetään elinten lisäksi myös niiden toimintaan kokonaisuuden osina. Elimen nimi ei tarkoita vain elintä itseään vaan myös siihen liittyviä muita kudoksia, aistia, väriä, hajua, makua, tunnetta, toimintaa jne. erityisesti niiden viiden elementin mukaan. Esimerkiksi sydämeen liitetään sen elementin, tulen kautta ominaisuuksia kuten tahdonvoima, luovuus, ilo, hysteerisyys, nauru, karvas maku, palanut haju, puhe, kieli, sydänpussi, ohutsuoli, kolmoislämmitin, kasvojen väritys, valtimot, verisuonet, ruumiin lämpötila, aivot, veri, umpirauhanen, hiki ja hiukset.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Sisäelimet jaetaan kahteen ryhmään: viisi zang-elintä ja kuusi fu-elintä.Näiden lisäksi ovat "erikoiset (ja) vakaat elimet", joita ovat aivot, luuydin, luut, suonet, sappirakko (joka on myös fu-elin) ja kohtu.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kiinalaisessa lääkinnässä ihmiskehon tutkiminen tapahtuu aistihavainnoin. Kehon ulkoisia merkkejä tarkkailemalla päätellään kehon epätasapaino, jota pyritään tasoittamaan hoidon aikana. Diagnoosimenetelmiä on neljä:


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Katsominen (望 wàng)


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Katsotaan potilaan sheniä, päätä, hiuksia, kasvoja, kieltä, ruumiinrakennetta, raajoja, ihoa, meridiaaneja, asentoa ja liikkeitä.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kuunteleminen/haisteleminen (聞/闻 wén)


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text:
Kuunnellaan puheääntä, hengitystä, yskää, hikkaa, aivastuksia ja haukotusta. Vauvojen huuto kertoo vauvan tilasta.
Hajut voidaan jakaa kolmeen luokkaan: pahat, kalamaiset ja erikoiset hajut. Lisäksi ne voidaan luokitella viiden elementin mukaan.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kysyminen (問/问 wèn)


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kysyminen on yleensä diagnoosin laajin osa. Lääkäri kysyy potilaalta tämän sairauden alusta ja kestosta, sen sijainnista ja eri oireista, sen vaikutuksesta syömiseen, juomiseen, ulostamiseen, virtsaamiseen, uneen ja sukupuolielämään. Perhetausta, asuinympäristö, elintavat, tunne-elämä ja liikunta otetaan huomioon. Naisilta kysytään kuukautiskierrosta ja synnytyksistä.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Koskeminen (切 qiè).


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Koskeminen eli palpaatio käsittää kehon ja pulssin tutkimisen koskemalla. Pulssin tutkiminen on niin keskeinen osa diagnoosia, että kiinalaiset voivat sanoa menevänsä "pulssinsa tunnusteluun" mennessään lääkärille. Voidaan käyttää jopa 28 pulssia. Pulssin avulla saadaan tietoa sisäelinten tilasta. Kehon palpaatiolla tutkitaan erityisesti ihon, raajojen, rintakehän, selän, vatsaontelon ja tiettyjen akupisteiden herkistymistä ja kipua, lämpötilaa, kosteutta ja kiinteyttä. Rintakehän kautta tunnetaan sydämen syke.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Diagnoositaidon täydellisen hallitsemisen sanotaan vaativan useiden vuosien tai vuosikymmenien harjoituksen.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Sairautta aiheuttavat tekijät jaetaan ulkoisiin ja sisäisiin eli tunteesta johtuviin syihin.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text:
Kuusi ulkoista patogeenia ovat tuuli (風 fēng), kylmä (寒 hán), helle (暑 shǔ), kosteus (溼 shī), kuivuus (燥 zào) ja tuli (火 huǒ) tai kuumeneminen (熱 rè).
Seitsemän tunnetta ovat ilo (喜樂 xǐlè), viha (怒 nù), huoli (愁 chóu), mietiskely (思 sī), suru (悲哀 bēiāi), pelko (恐 kǒng) ja järkytys (驚恐 jīngkǒng).


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Lisäksi on joukko patogeeneja, jotka eivät ole ulkoisia tai sisäisiä. "Ruoan (aiheuttama) vahinko" käsittää humaltumisen, ylensyönnin, kylmän tai viileän ruoan syönnin sekä pitkäaikaisen rasvaisen ruoan nauttimisen. "Väsyminen" voi johtua yleiskunnon heikkoudesta tai liiallisesta sukupuoliaktiviteetista. Viimeksimainittua kutsutaan myös "makuuhuoneen (aiheuttamaksi) vahingoksi".


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Oireyhtymät tunnistetaan käyttäen eri tapoja, jotka on kehitetty vuosituhansien aikana.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Kahdeksan periaatetta on tärkein menetelmä oireyhtymien tunnistamiseen. Muut menetelmät täydentävät sitä. Kahdeksan periaatetta ovat:


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Oireyhtymien tunnistaminen voi perustua lisäksi seuraaviin asioihin:


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Perinteisen kiinalaisen lääkinnän hoidot perustuvat tuhansien vuosien aikana kehitettyihin hypoteeseihin ihmiskehon toiminnasta ja sen säätelyn mahdollistavista hoidoista. Hoidot jaetaan neljään osa-alueeseen:


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Ravinto-oppi (食療 shíliáo - ravintoterapia)


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Lääkeoppi (中藥學 zhōngyàoxué), jossa painopiste on yrttien käytöllä.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text:
Neula, polttaminen (針灸 zhēnjiǔ) eli
Kehon käsittely


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Lääkinnän kehittymiseen ovat vuosituhansien aikana vaikuttaneet monet filosofiset oppisuunnat. Niiden opettama ihmisruumiin kunnioitus on johtanut siihen, että perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä sairauksien hoito on keskittynyt ulkoisiin menetelmiin. Kirurgia ei ole merkittävässä asemassa. Ruumiin leikkelyä käytettiin aikaisemmin lähinnä kidutuksessa. Ihmiskehon tutkiminen oli tabu aina 1900-luvulle asti. Elinten rakenteet ja toiminnot olivat tuntemattomia käytännössä koko kiinalaisen lääkinnän kehittymisen ajan.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Hypoteesit kehittyvät edelleen ja tutkimuksia lääketieteen ja perinteisen kiinalaisen lääkinnän keskinäisistä sovelluksista tutkitaan. Näiden kahden vertailua vaikeuttaa se, että niiden teoria sairauden synnystä ja olemuksesta ja täten myös hoitomenetelmistä poikkeavat toisistaan. Lääketieteen ja perinteisen kiinalaisen lääkinnän perusero on lääketieteen keskittyminen aineeseen eli ruumiin kemiaan ja fysiikkaan kun taas kiinalaisessa lääkinnässä pidetään keskeisenä qitä eli energiaa myös sen näkymättömässä muodossa.


title: Fasala

text: Fasala on vuonna 2004 Rostockin kaupungissa kehitetty saksalainen keinotekoinen kieli. Kielessä on noin 5 000 sanaa. Niistä suurin osa on peräisin italian ja kreikan kielistä tai ne ovat vapaasti keksittyjä.


title: Fasala

text: Fasalan kielioppi on säännöllinen. Sen verbit taipuvat aikamuodoissa, esimerkiksi:


title: Slovio

text: Slovio on Sveitsissä asuvan slovakialaisen kielitieteilijä Mark Hučkon vuonna 2001 Internetissä julkaisema slaavilainen keinotekoinen kieli. Sen kielioppi on muistuttaa esperanton kielioppia, mutta sanasto pohjautuu slaavilaisiin kieliin. Sanat on laadittu niin, että ne esiintyisivät mahdollisimman monissa slaavilaisissa kielissä. Kielen tekijän Mark Hučkon mukaan kieltä voi ymmärtää yli 400 miljoonaa ihmistä opiskelematta sitä. Kielessä on yhteensä noin 30 000 sanaa.


title: Slovio

text: Slovion kielessä latinalaisilla aakkosilla ja kyrillisellä kirjaimistolla on vastaavuudet, joten sitä voidaan kirjoittaa kummalla tahansa.


title: Slovio

text: Helsingin lyhytelokuvafestivaalilla on esitetty May Abdallan ohjaama ja käsikirjoittama kuusiminuuttinen dokumentti "Say Hello in Slovio" (2010) kielen kehittäjästä Mark Hučkosta. Dokumentti sai dokumenttien ammattilaissarjassa


title: Paukkupatruuna

text: Paukkupatruuna on luotiaseessa käytettävä patruuna, joka tuottaa vain äänen, mutta josta ei yleensä lähde ihmistä vahingoittavaa luotia.


title: Paukkupatruuna

text: Paukkupatruunoita käytetään muun muassa:


title: Paukkupatruuna

text: Sivilikäytössä yleisin ratkaisu on suustaan tähtimäisesti supistettu luodittamaton metallihylsy, jonka supistus aukeaa ammuttaessa. Näiden lisäksi on olemassa myös muovihylsyisiä malleja, joissa luotiosa halkeaa ammuttaessa.


title: Paukkupatruuna

text: Asevoimien, poliisin tai muun viranomaisen harjoituksissa käytetään hajoavalla puu- tai muoviluodilla varustettuja patruunoita. Ammuttaessa puu- tai muoviluotisia paukkupatruunoita rynnäkkökiväärillä tai muulla automaattiaseella aseen piipussa käytetään sysäyksenvahvistinta, joka hajottaa luodin sekä varmistaa aseen toiminnan kannalta riittävän korkean kaasunpaineen. Tämä mahdollistaa itselataavan aseen latausmekanismin toimivuuden. Sysäyksenvahvistajan sijaan voidaan käyttää paukkupatruunapiippua kuten Suomi-KP:ssa tai elokuvissa käytettävissä ampuma-aseissa.


title: Paukkupatruuna

text: Paukkupatruunoita voidaan käyttää myös taistelutehtävissä harhauttamistarkoituksessa tai ihmishenkien säästämiseksi. Esimerkiksi saksalaiset erikoisjoukot vapauttivat vuonna 1977 Mogadishuun kaapatun Lufthansan lentokoneen kaikki 86 matkustajaa taktiikalla, jossa paukkupatruunoilla oli merkittävä osa: joukot asettivat operaation alussa kaksi sotilasta matkustamon osastojen väliin kilveksi tulittamaan paukkupatruunoilla kaappareita. Näin sekä terroristit että matkustajat saatiin suojautumaan vahingoittumattomina ja vapaan tulenkäytön vuoksi tehokkaammin kuin tavallisia ammuksia käyttäen. Kaikki kaapparit, kolme palestiinalaisterroristia, saivat myöhemmin operaation aikana surmansa.


title: Paukkupatruuna

text: Näyttelijät käyttävät usein aitoja mutta paukkupatruunoilla ladattuja aseita. Nämä ovat aiheuttaneet joitain kuolemantapauksia, kuten:


title: Sona

text: Sona on englantilaisen Kenneth Searightin vuonna 1935 julkaisema keinotekoinen kieli. Siinä on vaikutteita muun muassa englannin, arabian, turkin, kiinan ja japanin kielistä. Sonassa on 375 varsinaista sanaa, joita yhdistelemällä voi muodostaa uusia sanoja. Esimerkiksi "ra" tarkoittaa miestä ja "ko" lasta. Siitä muodostuu sana "rako", joka tarkoittaa poikaa.


title: Saharasia

text: Saharasia on James DeMeon saman nimisessä kirjassaan esittelemä teoria, jolla hän pyrkii selittämään nykymaailmassa ilmenevän ihmisten väkivaltaisen käytöksen, sotaisuuden, miesvaltaisuuden, lasten huonon kohtelun ja naisten seksuaalisen alistamisen alkuperää.


title: Saharasia

text: DeMeon mukaan nämä piirteet eivät ole ihmisille luontaisia, vaan ne on aikaansaanut kriisi, joka on luonut uuden kulttuurimallin. Tätä kulttuurimallia on levittänyt laajalle sen sotaisuus ja levittäytymishimo. Hänen mukaansa kyse on eräänlaisesta kollektiivisesta mielenhäiriöstä. Samankaltaista on ehdottanut jo ennen häntä muun muassa Erich Fromm. Frommin mukaan ihmiskunta on jossain vaiheessa suistunut henkisesti raiteiltaan, mutta Fromm ei kuitenkaan kerro tarkemmin miksi tämä tapahtui. DeMeo pyrkii vastaamaan tähän kysymykseen. Hänen teoriansa pohjautuu osittain neuropsykologi James W. Prescottin havaintoihin ja antropologiseen tutkimukseen.


title: Saharasia

text: Saharasialla DeMeo tarkoittaa Afrikasta Saharan aavikolta Keski-Aasian aavikoille jatkuvaa yhtenäistä aavikkoaluetta. Teorian mukaan mukaan Saharasian suuraavikkoalueen synty hedelmällisten alueiden kuivuessa noin 6000 vuotta sitten pakotti paikalliset heimot ihmiskunnalle aivan uuteen elinkeinoon - joukolla tapahtuvaan ryöstelyyn. Uusi kulttuurimalli osoittautui tuottavaksi harjoittajilleen, ja väkivalloin menestyvät koettiin ensi kertaa hyviksi ihmisiksi, sankareiksi. Näin syntyi ensi kertaa maailmanhistoriassa sotaisuuden ihannointi. Sotaisuus, seksuaalinen hyväksikäyttö ja väkivalta yhdistettiin aivan uudenlaiseen miehisyyden ihanteeseen, josta tuli ihailtu roolimalli miespuolisille lapsille. Miehet ottivat lähes kaiken vallan yhteiskunnassa, syntyi patriarkaalisuus. Kovalla kohtelulla ja kulttuurin vääristyneillä ihanteilla vähennettiin lasten kokemaa empatiaa, jolloin heistä muodostui vähemmän empaattisia aikuisina. He kohtelivat myös omia lapsiaan samalla tavalla, joka aiheutti kulttuurimallin säilymisen sukupolvien yli.


title: Saharasia

text: Vastaava kehitys tapahtui DeMeon mukaan myös Amerikassa, jossa sama ilmastonmuutos myös aikaansai aavikoitumista.


title: Saharasia

text: DeMeon mukaan aavikot tukevat väkivaltaista käytöstä edelleen. Hän esittelee tutkimuksia, joiden mukaan patriarkaalisuus, aseistautuminen, kallon muotoilu ja sukupuolielinten silpominen on yleisintä kaikilla mantereilla juuri niiden aavikkoalueilla, ja vähenee asteittain niiltä etäännyttäessä. Hänen mukaansa Saharasian aavikkovyöhyke on edelleen patriarkaalisin ja väkivaltaa ihannoivin alue maailmassa.


title: Saharasia

text: Kritiikkiä DeMeon teosta kohtaan on esittänyt esimerkiksi skeptikko Richard Morrock, jonka mukaan DeMeo pitää turkkilaisia, mongoleja ja kasaareja virheellisesti indo-arjalaisina. Hedelmällisen Jugoslavian hän ottaa osaksi Saharaasiaa, koska ei voi muuten selittää sen verisiä etnisiä konflikteja. Atsteekkien verisen kulttuurin DeMeo selittää sillä että he tulivat pohjoisesta kuivalta alueelta, vaikka virallisen historian mukaan väkivalta sai alkunsa vasta sen muututtua heimoyhteisöstä valtakunnaksi. Morrock moittii myös DeMeon karttoja liian pieniksi, jotta niistä erottaisi kunnolla edes yksittäsiä valtioita, puhumattakaan heimoista tai kulttuureista.


title: Saharasia

text: Hieman samantapaisia teorioita esittäneitä, kuten Marija Gimbutasia on syytetty siitä, että he ylläpitävät myyttiä joskus muinoin olleesta paratiisimaisesta, naisten hallitsemasta yhteiskunnasta. Esimerkiksi Gimbutasia on syytetty politikoinnista feminismin hyväksi.


title: Z’ha’dum

text: Z’ha’dum on galaksin reunalla sijaitseva fiktiivinen planeetta sci-fi-televisiosarjassa "Babylon 5". Planeetta on mysteerisen Varjojen rodun kotiplaneetta.


title: Z’ha’dum

text: Yleinen käsitys on, että planeetan nimi ”Z’ha’dum” on peräisin J. R. R. Tolkienin kääpiöiden kaivoskaupungin nimestä ”Khazad-Dûm”. Sarjan tuottaja J. Michael Straczynski on useaan otteeseen kertonut olevansa Tolkienin ihailija, ja nimien samankaltaisuus kuulostaa tarkoitukselliselta.


title: Z’ha’dum

text: Planeetta Z’ha’dumin elinympäristö oli käytännössä tuhottu raivokkaissa sodissa. Tästä johtujen Varjot siirtyivät asumaan planeetan pinnan alle. Planeetalle jäi vain muutamia raunioita todisteeksi siellä asuneesta sivilisaatiosta. Planeetan ilmakehän koostumus ei ole ihmisille sopiva.


title: Z’ha’dum

text: Maasta lähtenyt avaruusalus löysi todisteita Varjojen olemassaolosta, ja herätti rodun edustajat horroksestaan. Varjot antoivat ihmisille mahdollisuuden yhteistyöhön. Morden suostui tähän, ja hänestä tuli yhteyshenkilö Varjojen, Centaurien tasavallan ja Maan presidentin Morgan Clarkin hallinnon kanssa. Yhteistyöstä kieltäytyneet, kuten Anna Sheridan, joko tapettiin siinä silmänräpäyksessä tai vietiin Varjojen avaruusalukseen ja liitettiin osaksi elävää tietokoneprosessoria. Varjot rakensivat planeetalle habitaatin ihmisten suojaksi.


title: Z’ha’dum

text: Kun Varjoille selvisi, että Anna Sheridan oli liitetty osaksi Varjojen inhimillistä tietokonejärjestelmää, hänet irrotettiin ja lähetettiin avaruusasema Babylon 5:lle houkuttelemaan John Sheridan planeetalle. John Sheridan sai selville, että Annan persoonallisuus ja oma tahto olivat tuhoutuneet Varjojen aluksessa olon aikana. Kun Varjot yrittivät hyökätä John Sheridanin kimppuun, Sheridan surmasi ensimmäisen Varjon ja siirtyi ulos parvekkeelle, josta hän komensi ydinaseella miinoitetun avaruusalus Valkotähden tuhoamaan Varjojen pääkaupungin. Sheridan itse hyppäsi lähes pohjattomaan kuiluun. Valkotähti räjähti tuhoten kaupungin ja tappaen Varjot ja Anna Sheridanin.


title: Z’ha’dum

text: Kun pääkaupunki oli tuhoutunut, Sheridan havahtui syvällä maan alla, havaiten olevansa olennon nimeltä Lorien kanssa. Sheridan sai selville, että Lorien oli galaksin ensimmäisen älyllisen rodun edustaja. Sheridanille paljastui myös, että hän oli parhaillaan elämän ja kuoleman rajamailla.


title: Z’ha’dum

text: Palattuaan Babylon 5:lle Sheridanille paljastuu, että Delenn on suunnitellut massiivista iskua Z’ha’dumiin. Palatessaan Sheridan havaitsee kannatuksensa hiipuvan, ja että Delennin suunnitelmia vastustavat mielenosoitukset ovat alkamassa. Kuitenkin Sheridanin kannatus nousee huippuunsa, onhan hän ainoa Z’ha’dumista elävänä palannut.


title: Z’ha’dum

text: Sodan jälkeen PSI-poliisi Alfred Bester saapui Babylon 5:lle, vaatien päästä Z’ha’dumiin tutkimaan sinne jäänyttä varjojen teknologiaa voidakseen poistaa rakastettunsa Carolynin aivoista Varjojen asettamat implantit. Sheridan vei Besterin, Delennin ja Lyta Alexanderin planeetalle. Planeetan evakuointi oli käynnissä: drakhit ja alempiarvoiset Varjot olivat poistumassa galaksista viimeistä kertaa. Sheridan ymmärsi asioiden olevan pahasti vialla, ja määräsi aluksen palaamaan takaisin. Vain minuutteja myöhemmin planeetta tuhoutui massiivisessa räjähdyksessä. Myöhemmin paljastui, että Lyta Alexander lähetti viestin, joka käynnisti planeetan itsetuhon.


title: Empatia

text: Empatia tarkoittaa kykyä ymmärtää mitä toinen ihminen kokee tämän näkökulmasta, eli itsensä asettamista toisen henkilön asemaan. Empaattisessa vuorovaikutuksessa henkilö ymmärtää toisen henkilön tunteet.


title: Empatia

text: "Empatia"-sanan perusmerkitys viittaa myötätuntoiseen eläytymiseen.


title: Empatia

text: Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan suomalaiset olivat 63 maan vertailussa yksi epäempaattisimmista kansoista. Suomi sai vertailussa kuudenneksi kehnoimmat empatiapisteet. Maailman vähiten empaattisimmat maat ennen Suomea olivat Liettua, Venezuela, Viro, Puola ja Bulgaria.


title: Empatia

text: Englantilainen psykologi Edward Titchener käänsi vuonna 1909 filosofi Theodor Lippsin käyttämän saksankielisen Einfühlung-käsitteen empatiaksi (), jonka hän johti kreikan sanoista "ἐν" (sisään) ja "πάθος" (tuntemus, kärsimys, intohimo).


title: Empatia

text: Lipps käytti termiä Einfühlung (eläytyminen) etenkin ulkoisten ärsykkeiden jäljittelystä. Esimerkiksi vihaisen ilmeen näkeminen toisen ihmisen kasvoilla saa katsojankin kasvot jäljittelemään itsekin niin sanottua vihaisuutta.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Luonnontieteellinen museo (entinen Eläinmuseo) on osa Helsingin yliopiston Luonnontieteellistä keskusmuseota Luomusta.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Luonnontieteellisen museon rakennuksessa Etu-Töölössä osoitteessa Pohjoinen Rautatiekatu 13 sijaitsevat museon päänäyttelytilat (Luonnontieteellinen museo).


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Museorakennuksen alkuperäinen käyttäjä oli vuonna 1870 perustettu Helsingin venäläinen poikakoulu eli Aleksanterin kimnaasi. Uusbarokkia edustavan koulurakennuksen suunnittelivat opetusneuvos V. V. Belevitsch ja arkkitehti Lev Shishko, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1913. Rakennus tehtiin edustavaksi, jotta siihen olisi myöhemmin voitu sijoittaa kaavailtu Helsingin venäläinen yliopisto.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Rakennus koostuu kahdesta siivestä. Nelikerroksinen pääsiipi, jonka katolla on torni, muodostaa sen Arkadiankadulle ja Pohjoiselle Rautatienkadulle näkyvän julkisivun. Pääsiipeen sijoitettiin koulun johtajan ja inspehtorin virka-asunnot sekä kahden kerroksen korkuinen juhlasali. Kolmikerroksisessa, Nervanderinkadun suuntaisessa pitkässä sivusiivessä sijaitsivat luokkahuoneet sekä ortodoksinen kirkkosali. Luokkahuoneet oli järjestetty siten, että nuorimpien oppilaiden luokat olivat alimmassa ja vanhimpien ylimmässä kerroksessa.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Aleksanterin kimnaasi ehti toimia rakennuksessa vain muutaman vuoden. Itsenäistymisen jälkeen Suomessa sijainneet Venäjän valtion kiinteistöt takavarikoitiin Suomen valtiolle, joka otti myös kimnaasirakennuksen haltuunsa. Rakennus siirtyi 1917 Helsingin jääkäriprikaatin käyttöön ja toimi sisällissodan lopussa valkoisten joukkojen sotasairaalana. Rakennus oli kuitenkin takavarikoitu virheellisin perustein, sillä se ei ollut Venäjän valtion vaan yksityisen koulun omaisuutta, ja valtion oli sisällissodan jälkeen luovutettava sen hallinta takaisin Aleksanterin kimnaasin johtokunnalle. Koska kimnaasin toiminta oli loppunut, johtokunta myi rakennuksen valtiolle. Vuonna 1919 rakennukseen muutti vastaperustettu Suomen Kadettikoulu.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Itsenäisyyden ensimmäisen vuosikymmenen aikana monien Helsingin venäläistyylisten rakennusten ulkoasua muutettiin (esimerkiksi Suomenlinnan kirkko) tai niitä jopa purettiin (esimerkiksi Katajanokan Rauhan kappeli). Kimnaasirakennus säästyi tältä suomalaistamisinnolta, sillä sen arkkitehtuuri ei ollut leimallisesti venäläistä vaan melko neutraalia, ja Suomen armeija saattoi ottaa entisen venäläisen koulun käyttöönsä ilman ongelmia. Ainoat muutokset olivat keisarillisen kruunun ja monogrammin poistaminen julkisivusta sekä ortodoksisen kirkkosalin seinämaalausten peittäminen.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Rakennukseen sijoittunut Kadettikoulu muutti vuonna 1923 Munkkiniemeen, minkä jälkeen Helsingin yliopiston eläintieteen laitos ja eläinmuseo muuttivat rakennukseen vuosina 1923–1924. Rakennuksen nimi muuttui Luonnontieteelliseksi museoksi 1990-luvulla, ja yliopiston eläintieteen laitos muutti Viikkiin 2000-luvun alussa.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Vuoteen 2005 museo käsitti rakennuksen Pohjoisen Rautatiekadun puoleisen pääsiiven sekä osia Nervanderinkadun puoleisesta sivusiivestä, jonka pääosa oli eläintieteen laitoksen hallussa. Eri eläinryhmät oli jaoteltu eri saleihin perinteisen jaon mukaan, ja näytteillä oli täytettyjä eläimiä, eläinten luurankoja, esihistoriallisten eläinten jäännöksiä sekä mineraaleja. Toisessa kerroksessa olivat kala- ja hyönteissali sekä luusali, kolmannessa kerroksessa nisäkässali ja lintusali ja neljännessä kerroksessa esihistoriasali.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Museorakennus uudistettiin vuosina 2005–2008 täysin. Uusissa näyttelyissä eläinten ryhmittelyä muutettiin ja mukaan otettiin kasvi- ja kivikokoelmia. Esimerkiksi Suomen luontoa esitellään kokonaisuutena, johon kuuluu paitsi eläimistöä, myös kasvillisuutta ja geologiaa. Juhlasalissa esitellään elämän historiaa, toisessa kerroksessa maailman luontoa ja pohjakerroksessa on luita ja vaihtuvia näyttelyitä.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Museon edustalla on kuvanveistäjä Jussi Mäntysen "Hirvi"-patsas, joka on museon tunnetuin symboli. Eteissalia hallitsee täytetty afrikannorsu. Museossa on myös kahvila ja matkamuistomyymälä.


title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Skepsis ry myönsi vuoden 2014 Sokrates-palkintonsa Luonnontieteelliselle museolle “ekologiaa ja evoluutiota koskevan tiedon elämyksellisestä välittämisestä aina uusille suomalaissukupolville”.


title: Cerebus

text: Cerebus the Aardvark (tai pelkkä Cerebus) on kanadalaisen Dave Simin käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuva, jossa seurataan Cerebus-nimisen maasian seikkailuja fantasiamaailmassa. Sim julkaisi sarjaa oman Aardvark-Vanaheim -merkkinsä alla vuosina 1977–2004 yhteensä 300 numeroa (6000 sivua). Cerebus on maailman pisin yhden ihmisen luoma englanninkielinen sarjakuvasarja ja sen kokoelma-albumeista puhutaankin "puhelinluetteloina".


title: Markus Büchel

text: Markus Büchel (14. toukokuuta 1959 – 9. heinäkuuta 2013) oli Liechtensteinin pääministeri 26. toukokuuta – 15. joulukuuta 1993. Hänen runsaan puolen vuoden mittainen hallituksensa oli Liechtensteinin tähän mennessä lyhytikäisin.


title: Markus Büchel

text: Edistyksellisen kansanpuolueen (FBP) Markus Büchel valittiin helmikuussa 1993 pidettyjen maapäivävaalien jälkeen pääministeriksi.


title: Markus Büchel

text: 12. toukokuuta pitämässään puheessa ruhtinas Hans Adam II ilmoitti suunnittelevansa virkanimityslainmuutosehdotusta, että ruhtinaalle annettaisiin oikeus virkamiesten ja tuomarien nimittämiseen. Vastavuoroisesti kansalle annettaisiin oikeus kansanäänestyksellä erottaa ruhtinas ja lakkauttaa monarkia. 24. kesäkuuta Büchelin hallitus ilmoitti, ettei se näe todellista eikä laillista perustetta pykälän monarkian lakkauttamisesta kirjaamiselle lakiin. 15. syyskuuta erityisistunnossa Landtag esitti epäluottamuslauseen juuri sata päivää virassa olleelle Büchelille ja pyysi ruhtinasta vapauttamaan hänet tehtävästään. Ruhtinas kieltäytyi erottamasta Bücheliä ja vastasiirtona hajottikin Landtagin ”tuntuvasta syystä”. Büchel sai jatkaa pääministerinä uuden hallituksen muodostamiseen joulukuussa saakka.


title: Markus Büchel

text: 24. lokakuuta pidetyissä vaaleissa Isänmaallinen liitto (VU) sai Mario Frick pääministeriehdokkaanaan selvän enemmistön maapäivillä. VU ja FBP muodostivat Büchelin toistaiseksi johtaman koalition.


title: Markus Büchel

text: Myöhemmin syksyllä ruhtinas virallisti ehdotuksensa, kuten oli toukokuussa puheessaan ilmoittanut. 6. joulukuuta ehdotus astui voimaan sen jälkeen, kun pääministeri Büchel oli allekirjoittanut sen ennen kuin Landtag oli ehtinyt edes neuvotella asiasta. Pian esitettiin välikysymys, jonka mukaan uuden lain tietyt kohdat ovat perustuslaillisesti kyseenalaisia. Büchelin hallitus kaatui, ja uusi Mario Frickin johtama hallitus hylkäsi ruhtinaan lakiesityksen seuraavana keväänä.


title: Markus Büchel

text: Vuosina 1987–1999 Büchel kuului Ruggellin kunnanvaltuustoon, jonka varapuheenjohtaja hän oli 1991–1999. Vuosina 2000–2003 hän toimi FBP:n varapuheenjohtajana. Vuosina 2001–2009 Büchel oli edustajana maapäivillä, ja 2003 hänet valittiin FBP:n maapäiväryhmän puheenjohtajaksi.


title: Markus Büchel

text: Ammatiltaan diplomi-insinööri Markus Büchel oli henkilöstönvälitystoimisto ThyssenKrupp Prestan johtaja.


title: Erik Punainen

text: Erik Punainen (, 950–1003) oli viikinki, joka tarun mukaan perusti Grönlannin ensimmäisen skandinaavisen asutuksen. Hän sai lisänimensä punaisen partansa takia; isänsä Þorvaldrin mukaan häntä nimitetään myös Erik Torvaldssoniksi (Eiríkr Þorvaldsson). Erik syntyi Lounais-Norjassa. Noin vuonna 960 hänen isänsä joutui pakenemaan maasta tapposyytteiden takia. Perhe muutti Islantiin. Sieltä Erik puolestaan joutui lähtemään maanpakoon noin vuonna 982 samantapaisten syytteiden takia.


title: Erik Punainen

text: Saagojen mukaan Erik retkeili kolme vuotta pitkin Islannin länsipuolelta löytämänsä maan rannikkoa, ja palattuaan antoi sille nimen Grönlanti, vihreä maa. Vietettyään talven Islannissa Erik keräsi joukon uudisasukkaita ja muutti Grönlantiin vuonna 985. Uudisasutus kasvoi yli 3000-päiseksi ja menestyi hyvin, ja Erikin asema sekä vaikutusvalta kasvoivat. Erik löysi poikansa Leif Erikssonin kanssa Viinimaan, jonka katsotaan olevan Newfoundland. Vuonna 1002 tullut uudisasukkaiden joukko toi mukanaan kulkutauteja. Skandinaavisperäinen asutus sinnitteli 1400-luvun pieneen jääkauteen asti.


title: Erik Punainen

text: Erikillä oli tytär ja neljä poikaa, joista kuuluisin oli Leif Eriksson.


title: Loisto (merenkulku)

text: Loisto on navigoinnin avuksi tarkoitetulla valolaitteella varustetun, kiinteän merenkulun turvalaitteen yleisnimitys.


title: Loisto (merenkulku)

text: Yöllä loisto tunnistetaan sen näyttämän valon ja pimeän jaksottelusta eli "valotunnuksen" perusteella. Tunnistamisen helpottamiseksi toistensa lähellä olevilla loistoilla on toisistaan poikkeavat valotunnukset.


title: Loisto (merenkulku)

text: Valotunnus on merkitty merikartalle loiston karttamerkin yhteyteen sekä loistoluetteloihin, kuten Suomessa Liikenneviraston julkaisuun Suomen rannikon loistot. Tunnus muodostuu vilkun tyyppiä (valoluokkaa) kuvaavasta kirjainlyhenteestä, vilkkujen lukumäärästä, valon väristä ja jakson pituudesta.


title: Loisto (merenkulku)

text: Esimerkiksi valotunnus "Q(4)WRG.6s" tarkoittaa ryhmäpikavilkkua, jossa neljän välähdyksen ryhmä toistuu kuuden sekunnin jaksoissa, ja loisto näyttää valkoista, punaista ja vihreää valoa eri suuntiin. Pikavilkku tarkoittaa vilkkuvaloa, jonka toistotiheys on tavallisesti joko 50 tai 60 välähdystä minuutissa.


title: Loisto (merenkulku)

text: Päivällä loistot toimivat paikannuksen apuna kummeleiden tapaan, ja ne havaitaan rakenteensa, esimerkiksi sektoriloistot useimmiten valkoisen loistokojunsa perusteella.


title: Loisto (merenkulku)

text: Sektoriloisto on kiinteä merenkulun turvalaite, joka näyttää eriväristä rytmitettyä jaksoittaista valoa eri suuntiin. Valosektorien välissä voi olla pimennettyjä sektoreita. Valon väri opastaa merenkulkijaa kohti turvallista vesialuetta. Yleensä sektoriloisto näyttää valkoista valoa kulkukelpoiseen suuntaan. Mereltä katsottuna valkoisen sektorin vasemmalla puolella on punainen ja oikealla puolella vihreä valosektori.


title: Loisto (merenkulku)

text: Sektoriloisto on sijoitettu kulkuväylän varrelle yleensä niin, että sitä käytetään kohtiajoon loiston ohjaamalla väyläosuudella. Sen valosektorit on suunnattu niin, että alus on valkoisessa sektorissa niin kauan kuin se pysyy turvallisella väyläalueella. Aluksesta katsottuna sektoriloiston valon väri muuttuu vihreäksi, jos alus loistoa lähestyessään ajautuu väylältä liiaksi oikealle, tai punaiseksi, mikäli alus harhautuu liikaa vasemmalle.


title: Loisto (merenkulku)

text: Valosektoreiden suunnat on merkitty merikartalle. Monivärisillä kartoilla valkoinen valo kuvataan keltaisella kaarella tai sektorilla. Loistoluettelossa valosektorit annetaan suuntina mereltä kohti loistoa. Talviolosuhteissa loiston optisiin rakenteisiin kertynyt jää ja huurre voivat aiheuttaa virhenäyttämiä loistojen valosektoreissa.


title: Loisto (merenkulku)

text: Sektoriloiston erikoissovellus on suuntaloisto, jossa on vain yksi, yleensä valkoinen valosektori. Se on kohtiajoon tarkoitettu loisto, joka ei ole linjassa minkään muun loiston kanssa.


title: Loisto (merenkulku)

text: Linjaloisto on valolaitteella varustettu linjamerkki, joka yhdessä toisen linjamerkin kanssa osoittaa väylälinjan sijainnin. Linjamerkin päivämerkkinä toimii yleensä linjataulu. Saman linjan merkkejä kutsutaan nimikkeillä "alempi" ja "ylempi". Alempi linjamerkki sijaitsee väylältä katsottuna lähempänä ja se on vedenpintaan nähden alempana. Alus on väylällä silloin kuin linjamerkit näkyvät aluksesta katsottuna olevan päällekkäin.


title: Loisto (merenkulku)

text:
Linjaloistoissa käytetään ensisijaisesti valkoista valoa, mutta toisinaan myös oranssia valoa. Suomessa alemman linjaloiston valotunnus on yleensä pikavilkku (Q) ja ylemmän kestovilkkuvalo (LFl), toisin sanoen alemman valon rytmi on huomattavasti nopeampi ja välähdykset lyhyempiä kuin ylemmän valon.
Päiväloisto on linjamerkki, joka on varustettu erityisen voimakkaalla, päivällä näkyvällä valolla. Yöllä on yleensä käytössä toinen, valovoimaltaan heikompi valo. Valon voimakkuus voi lisäksi olla porrastettu ulkoisten valaistusolosuhteiden mukaan.


title: Loisto (merenkulku)

text: Majakka on kooltaan huomattavan, valaistun kiinteän merenkulun turvalaitteen yleisnimitys. Majakat helpottavat avomerellä kulkevien laivojen navigointia ja estävät niitä ajautumasta liian lähelle rannikkoa. Ne myös varoittavat karikoista ja voivat opastaa saariston sisään vievien väylien alkuun.


title: Loisto (merenkulku)

text: Merimajakka on kooltaan tai valovoimaltaan huomattava majakka, joka usein on ensimmäisenä merkkinä väylän ulkosuulla. Se voi sijaita myös yksittäisenä merkkinä avomerellä kaukana varsinaisista väylistä. Se voi olla varustettu erivärisillä valosektoreilla.


title: Loisto (merenkulku)

text: Useimmissa vanhoissa majakoissa ei käytetä värillisiä valosektoreita, vaan ainoastaan yhtä tai yleensä korkeintaan kahta laajaa valkoista sektoria. Yleinen on myös ympäri koko näköpiirin (0°–360°) näkyvä valkoinen vilkkuvalo. Värillisten sektoreiden puute juontaa juurensa majakoiden tarkoituksesta, sillä niillä yleensä pyritään varoittamaan maan tai vaarallisten kohteiden läheisyydestä eikä ohjaamaan turvalliselle väylälle.


title: Loisto (merenkulku)

text: Pääloistoksi kutsutaan majakan tai muun loiston päävaloa. Lisäloisto on loisto, joka on rakennettu esimerkiksi merimajakan yhteyteen tavanomaisen merimajakkavalon lisäksi. Se osoittaa yleensä erillistä kulkuväylää.


title: Loisto (merenkulku)

text: Apuloisto on väylän sivussa navigoinnin apuna, esimerkiksi ristisuuntimien ottamiseen tai käännöksen alkamisen merkkinä, eikä ole tarkoitettu kohtiajoon. Apuloistot noudattavat tavallisesti Kansainvälisen majakkaliiton IALA:n viitoitusjärjestelmän mukaisia tunnuksia.


title: Loisto (merenkulku)

text: Kalastusloisto on kalastuskäyttöön tarkoitettu loisto, esimerkiksi linjaloisto tai sektoriloisto. Se sytytetään useimmiten vain tarvittaessa kun kalastajat ovat merellä, ja se on yleensä kunnan tai yksityisen omistama ja ylläpitämä.


title: Loisto (merenkulku)

text: Liikenneviraston mukaan vuoden 2016 lopussa Suomessa oli yhteensä 377 sektoriloistoa, 21 suuntaloistoa, 1900 linjaloistoa, 45 merimajakkaa ja 195 apuloistoa.


title: Tunnusmajakka

text: Tunnusmajakka eli pooki () on merenkulun optinen apuväline. Tunnusmajakassa ei ole valolaitetta eli sektoriloistoa, vaan kyseessä on valaisematon, vain valoisana aikana selkeästi havaittava rakennelma. Tunnusmajakoita rakennettiin ohjaamaan aluksia väylälle, osoittamaan luotsin kohtauspaikkaa sekä paikantamisen helpottamiseksi.


title: Tunnusmajakka

text:
Vuonna 1863 julkaistussa "Suomalaisessa meri-sanakirjassa" Albin Stjerncreutz määrittelee tunnusmajakan seuraavasti:
Suomen vanhin tunnusmajakka, Lyökin pooki, on rakennettu 1757, ja se valmistui heti Utön majakan jälkeen.


title: Tunnusmajakka

text: Tunnusmajakkaa ei pidä sekoittaa toiseen vesiliikenteen ohjauslaitteeseen, tarkemmin merimerkkiin, kummeliin.


title: Tunnusmajakka

text: Tunnusmajakat ovat yleensä korkeita, tornimaisia rakennelmia. Perinteisesti rakennusaineena on ollut puu. Alun perin tunnusmajakoista on rakennettu lähes umpinaisia tornimaisia rakennelmia, joiden korkeus on ollut jopa useita kymmeniä metrejä. Vanhat tunnusmajakat on yleensä tervattu ja maalattu punamullalla.


title: Tunnusmajakka

text: Tunnusmajakoiden rakennustyylit ovat vaihdelleet suuresti. Perämerellä yleisiä tunnusmajakan rakennustyylejä ovat olleet obeliskin malliset korkeat tornit, sekä pyöreät, leveät tornit.


title: Tunnusmajakka

text: Kevyempirakenteiset, niin kutsutut "riukupookit", rakennettiin yleensä puunrungoista. Riukupookissa yksi pylväistä kohosi kohtisuoraan näköesteiden yläpuolelle, ja sitä tukivat alhaalta tukitangot harusten tavoin. Riukupookin edeltäjänä voidaan pitää kaasaa.


title: Tunnusmajakka

text: Uudemmat tunnusmajakat muodostuvat yleensä puu- tai teräsristikon huippuun kiinnitetyistä tunnuslevyistä.


title: Tunnusmajakka

text: Kummelin tapaan tunnusmajakkaa voidaan käyttää paikantamiseen. Tunnusmajakoita käytetään myös väyläohjaukseen: muun muassa Oulun edustalla sijaitseva Laitakarin tunnusmajakka vuodelta 1851 ohjaa nykyäänkin pienveneitä veneväylälle ollessaan linjassa Oulun tuomiokirkon tornin kanssa.


title: Chico Marx

text: Chico Marx, (oikea nimi Leonard Marx, 22. maaliskuuta 1887 New York – 11. lokakuuta 1961 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koomikko ja vanhin Marx-veljeksistä. Hän sai lempinimensä, joka alun perin oli muodossa "Chicko", rooleistaan naistenmiehenä, jota tuo slangisana tarkoittaa. Veljessarjan vaudeville-esityksissä Chicon rooli oli esittää ”tyypillistä italialaista”.


title: Chico Marx

text: Chico oli myös taitava pianisti, ja jo nuorena hän elätti perhettään pianonsoitolla.


title: Jean Cocteau

text: Jean Maurice Eugène Clément Cocteau (5. heinäkuuta 1889 – 11. lokakuuta 1963) oli ranskalainen surrealistinen runoilija, kirjailija, muotoilija ja filmintekijä. Hänellä on monipuolinen ja laaja tuotanto, jossa aiheita on käsitelty uudella tavalla.


title: Jean Cocteau

text: Cocteau oli myös oman aikansa julkkis, jonka ystävyyssuhteet muun muassa Picasson ja Erik Satien kanssa, oopiumiriippuvuus, homoseksuaalisuus ja väitettyjen salarakkaiden raskaudet kuohuttivat seurapiirejä.


title: Jean Cocteau

text: Cocteau syntyi varakkaaseen perheeseen. Hänen isänsä teki itsemurhan pojan ollessa yhdeksänvuotias. Jean Cocteau muutti kotoa viisitoistavuotiaana. Hän ei ollut koulussa kovin hyvä oppilas, ja reputti päättökokeessa useita kertoja. 19-vuotiaana hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa. Hän tuli tunnetuksi boheemien piirissä ja ystävystyi monien kulttuurihenkilöiden kanssa.


title: Jean Cocteau

text: Sergei Djagilev pyysi Cocteauta kirjoittamaan baletin. Näin syntyi "Parade" vuonna 1917. Djagilev toimi sen tuottajana, Erik Satie sävelsi musiikin, Pablo Picasso suunnitteli puvut ja lavasteet. Guillaume Apollinaire kirjoitti käsiohjelman ja keksi siinä sanan surrealismi.


title: Jean Cocteau

text: Cocteaun maineen kirjoittajana vahvisti proosateos "Le Potomak" (1919). Se on fantasia akvaariossa elävästä oliosta.


title: Jean Cocteau

text: Cocteaun ensimmäinen elokuva "Runoilijan veri" (, 1930) pohjautuu hänen omaan mytologiaansa. Peilejä käytetään ovena toiseen maailmaan. Hänen tunnetuin näytelmänsä on kreikkalaiseen myyttiin perustuva "La Machine infernale", jossa Oidipus näytetään jumalten käsissä olevana marionettina.


title: Jean Cocteau

text: Jean Marais oli Cocteaun suojatti ja pitkäaikainen puoliso. Hän näytteli monissa Cocteaun elokuvissa, kuten "Kaunotar ja hirviö".


title: Ruusufinni

text: Ruusufinni ("Acne rosacea") on ihosairaus, joka aiheuttaa vaihtelevia oireita aina lievästä punoituksesta voimakkaaseen punoitukseen ja märkänäppylöihin . Tauti voi muistuttaa pahimmillaan nuoruusiän aknea. Ruusufinnit voivat olla kirkkaanpunaisia läikkiä tai koholleen nousevia näppylöitä, joiden keskellä on joskus märkää. Niitä tulee tyypillisesti kasvoihin etenkin nenään, otsaan ja leukaan.


title: Ruusufinni

text: Sairaus on selvästi yleisempi naisilla kuin miehillä. Alkoholi ja mausteinen ruoka pahentavat sitä.


title: Ruusufinni

text: Ruusufinniä hoidetaan antibiooteilla ja valohoidolla.


title: Ruusufinni

text: Couperosa on kosmetiikassa käytetty termi, jolla tarkoitetaan pienten ihon hiussuonten laajentumisia ja veltostumisia sekä ("verisuonten katkeamia") poskissa. Ne saavat posket näyttämään punakoilta. Couperosaa on vain valkoihoisilla, ja siihen on perinnöllinen taipumus. Alkoholi, viima, kylmyys ja kuumuus pahentavat sitä. Monet voiteet ja kasvojenhoitotuotteet voivat ärsyttää couperosa-ihoa. Lääketieteen näkökulmasta kysymyksessä on lieväasteinen ruusufinni ja sitä voidaan hoitaa mm. luonnon arbutiini pohjaisilla ihonhoitotuotteilla.


title: Lund

text: Lund () on entinen kaupunki ja nykyinen Lundin kunnan keskustaajama. Lund sijaitsee Skånen historiallisessa maakunnassa ja Skånen läänissä Etelä-Ruotsissa. Vuoden 1997 lääniuudistukseen asti alue oli osa Malmöhusin lääniä. Läänin pääkaupunki Malmö sijaitsee aivan Lundin lähistöllä kaakon suunnassa.


title: Lund

text: Lund on yksi Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, sillä se on perustettu noin voinna 990. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jonka jälkeen maassa ei enää virallisesti ole ollut kaupunkeja. Lundin kuntaan kuuluu nykyään Lundin kaupunkitaajaman lisäksi huomattava määrä maaseutualueita. Lundin taajamassa oli 82 800 asukasta vuoden 2010 lopussa. Asukasluvultaan Lund on Skånen läänin kolmanneksi suurin kaupunki Malmön ja Helsingborgin jälkeen.


title: Lund

text: Kaupungissa on yliopisto.


title: Lund

text: Lund on Sigtunan ja Skaran ohella Ruotsin vanhin kaupunki, vaikkakin se oli tanskalainen aina vuoteen 1658 saakka. Kaupunki perustettiin noin vuonna 990. Sen edeltäjä saattoi sijaita viitisen kilometriä etelämpänä Uppåkrassa, mistä on löydetty merkkejä rautakautisesta asutuksesta ja jonkinlaisesta poliittis-uskonnollisesta keskuksesta. Merkit viittaavat myös saman asutuksen tuhoutumiseen tulipalossa 900-luvun loppupuolella.


title: Lund

text: Kaupunkiin perustettiin piispanistuin 1060. Arkkipiispanistuimeksi se korotettiin 1104, jolloin myös katedraali valmistui. Lundista tuli Tanskan pääkaupunki vuonna 1134, mistä asemasta se joutui luopumaan 1416 pääkaupungin siirtyessä Kööpenhaminaan.


title: Lund

text: Vuonna 1666 perustettu Lundin yliopisto on yksi Skandinavian suurimpia.


title: Lund

text: Lundissa on 14 kaupunginosaa.


title: Iranin vallankumous

text: Iranin vallankumous tapahtui vuonna 1979. Sen seurauksena Iran muuttui itsevaltaisesta, länteen myötämielisesti suhtautuvasta, šaahi Mohammad Reza Pahlavin hallitsemasta monarkiasta islamilaiseksi teokratiaksi, jota hallitsi ajatollah Ruhollah Khomeini. Iranin vallankumous on jaettu kahteen vaiheeseen: ensimmäisessä vaiheessa perustuslailliset, vasemmistolaiset ja uskonnolliset ryhmät syrjäyttivät šaahin vallasta; toisessa vaiheessa, jota usein kutsutaan islamilaiseksi vallankumoukseksi, ajatollah nousi valtaan.


title: Iranin vallankumous

text: Islamilaisen vallankumouksen johtoon nousi ajatollah Khomenei, joka oli karkotettu Persiasta 1964 hänen vastustettuaan šaahin valtaa. Šaahi Mohammad Reza Pahlavin olivat puolestaan nostaneet valtaan toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 liittoutuneet, britit ja Neuvostoliitto nukkehallitsijakseen isänsä Reza Pahlavin tilalle, ja hänet oli jo kerran syrjäytetty 1953, mutta Yhdysvaltain CIA:n järjestämä vastavallankaappaus pääministeri Mohammad Mossadeqia vastaan nosti hänet takaisin valtaan. Pahlavi oli 1975 perustanut yksipuoluejärjestelmän Rastakhiz-puolueensa pohjalle, johon kaikkien iranilaisten piti kuulua, ja kovista otteistaan tunnetun tiedustelupalvelu SAVAK:n. Šaahin hovia pidettiin korruptoituneena ja elitistisenä ja lisäksi hän käytti valtavia summia muun muassa asevarusteluun nostaakseen maansa johtavaan asemaan Persianlahdella.


title: Iranin vallankumous

text: Šaahinvastaisia ryhmiä toimi maanpaossa Lontoossa, Pariisissa, Irakissa ja Turkissa. Näiden johtajien puheita salakuljetettiin maahan muun muassa C-kaseteilla.


title: Iranin vallankumous

text: Liikehdintä šaahinvaltaa vastaan alkoi tammikuun 1978 ensimmäisillä suurilla mielenosoituksilla Qomissa. Opiskelijat ja uskonnolliset johtajat protestoivat virallisen median ajatollah Khomeinia herjaavaa kirjoitusta vastaan. Armeija lähetettiin paikalle kukistamaan mielenosoitus, jossa virallisten tietojen mukaan kuoli kaksi, opposition mukaan 70. Šiiatavan mukaan kuolleille järjestettiin muistotilaisuuksia ympäri maata neljänkymmenen päivän kuluttua, 18. helmikuuta, jolloin seurasi seuraava mellakka-aalto. Esimerkiksi Tabrizissa ammuttiin yli sata ihmistä. Seuraava sykli alkoi 29. maaliskuuta, jolloin hyökättiin pankkeja, hallituksen virastoja, luksushotelleja ja elokuvateattereita vastaan. Toukokuussa kommandot ratsasivat ajatollah Kazem Shariatmadarin kodin ja ampuivat yhden hänen tukijoistaan hänen silmiensä edessä. Tämän jälkeen ajatollah siirtyi mielenosoittajien puolelle.


title: Iranin vallankumous

text: Iranin hallitus yritti saada poliittisesta toiminnasta syytettyä ajatollah Khomeneinia luovutetuksi Irakista, josta hän siirtyikin lokakuussa Pariisiin, jossa pääsi kansainvälisen median huomion kohteeksi.


title: Iranin vallankumous

text: Šaahi yritti hillitä levottomuuksia erottamalla SAVAKin johtajan ja lupaamalla vapaat vaalit vuoden kuluttua. Taloudessa yritettiin hillitä inflaatiota vähentämällä valtion menoja ja työläisiä erotettiin tuhatmäärin. He liittyivät mielenosoittajiin. Abadanissa poltettiin elokuussa elokuvateatteri, jonka palossa kuoli yli 400. Elokuvissa kävijät olivat islamistien vihollisia, mutta julkisesti uskottiin että SAVAK sytytti palon lavastaakseen opposition. Syyskuussa maa julistettiin sotatilaan. Ns. mustana perjantaina 8. syyskuuta 1978 sotilaiden kerrotaan käyttäneen helikoptereita ja panssarivaunuja hajottaakseen mielenosoituksen Zhalehin torilla Teheranissa. Levisi huhuja että ”sionistijoukot olivat surmanneet tuhansia”, vaikka sotilaat olivat luultavasti kurdeja ja kuolleita oli muutamia satoja.


title: Iranin vallankumous

text: Pahlavi kääntyi Yhdysvaltain puoleen. Presidentti Jimmy Carter lupasi tukensa ja turvallisuusneuvonantaja Zbigniew Brzezinski ajoi sotilaallista interventiota, jos šaahin asema kävisi sietämättömäksi.


title: Iranin vallankumous

text: Šaahi Mohammad Reza Pahlavi pakeni maasta tammikuussa 1979 ja ajatollah Khomeini palasi maahan 1. helmikuuta 1979. 11. helmikuuta maan asevoimat julistautui ”neutraaliksi” ja kapinoitsijat kukistivat šaahinvallan kannattajat. 1. huhtikuuta järjestettiin kansanäänestys maan valtiomuodosta (Islamilainen tasavalta hyväksyttiin monarkian korvaajaksi) ja vallankumous vakiintui joulukuussa 1979 säädetyllä teokraattisella perustuslailla, jolla ajatollah Khomeini nostettiin maan korkeimmaksi johtajaksi.


title: Iranin vallankumous

text: Khomeinista tuli "faqih" tai Korkein johtaja ja hän käytti valtaansa eliminoidakseen vastustajansa, ensiksi liberaalit ja vasemmistolaiset, kuten presidentti Abolhassan Bani-Sadrin, joka pakeni maasta helmikuussa 1981 ja myöhemmin uskonnolliset vastustajansa. Vuoteen 1981 Khomeinin aikana ehdittiin teloittaa noin 1 600.


title: Iranin vallankumous

text: Kun šaahi päästettiin marraskuussa 1979 Yhdysvaltoihin lääkärihoitoon, mielenosoittajat valtasivat Teheranissa Yhdysvaltain lähetystön ja ottivat sen henkilökunnan panttivangeiksi vaatiessaan šaahin luovuttamista tuomittavaksi. Khomeihi vaati myös Yhdysvalloilta anteeksipyyntöä šaahin tukemisesta. Yhdysvallat teki epätoivoisen erikoisjoukkojen iskun Iraniin, mutta kuljetuskone törmäsi helikopteriin jo aavikkotukikohdassa ja ruumiit sekä hylyt jäivät iranilaisille. Panttivangit vapautettiin vasta tammikuussa 1981 kun Ronald Reagan korvasi Jimmy Carterin presidenttinä.


title: Iranin vallankumous

text: Khomeini kannatti militanttia uskonnollista järjestystä, joka hylkäsi Lähi-idän vallitsevat poliittiset järjestelmät ja pyrki vapauttamaan muslimit suurvaltojen kontrollista. Hän halusi islamilaista maailmanjärjestystä, jossa kansallisvaltiot korvattaisiin uskovien yhteisöllä, ummalla. Koska Iran oli ainoa maa, jossa ”Jumalan hallitus” oli perustettu, sen pyhä velvollisuus oli toimia umman ytimenä ja pyhän viestin välittäjänä.


title: Iranin vallankumous

text: Khomeinin ajatukset saivat kannatusta Persianlahden maissa. Marraskuussa 1979 ja helmikuussa 1980 Saudi-Arabian rikkaan öljymaakunnan Hasan šiiat kapinoivat, minkä turvallisuusjoukot kukistivat kymmenien kuolonuhrien hinnalla. Samanlaisia kapinoita tapahtui Bahrainissa 1979–1980 ja Kuwaitissa aloitettiin terrori- ja kiihotuskampanja. Vallankumouksen ensisijainen tavoite oli kuitenkin Irak, jossa väestöstä noin 60 % edustavat šiiat elivät lähinnä sunneja edustavan maallisen arabisosialistisen Baath-puolueen alaisuudessa. Koska Irak on Persianlahden suurin ja voimakkain arabivaltio, juuri sen saaminen vallankumouksen puolelle olisi ratkaiseva edistysaskel.


title: Iranin vallankumous

text:
Heinäkuussa 1979 Iranin vallankumoushallinto alkoi kampanjan Irakin väestön nostamiseksi kapinaan ja Baath-hallinnon syrjäyttämiseksi. Muutaman kuukauden päästä Iran aloitti Pohjois-Irakin kurdien tukemisen hallituksen vastaisessa taistelussa. Irakissa syntyi kriisi, jonka vuoksi presidentiksi nostettiin 17. heinäkuuta 1979 Saddam Hussein. Saddam pelkäsi Iranin vallankumouksen leviävän maahansa.
Toisaalta Saddam päätteli Iranin olevan vallankumouksen heikentämä ja aloitti Irakin–Iranin sodan 22. syyskuuta 1980.


title: Jaava (täsmennyssivu)

text: Jaava tai Java voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hiligainon kieli

text: Hiligaino tai ilonggo on austronesialainen kieli, jota puhutaan Länsi-Visayasilla Filippiineillä, lähinnä Iloilon ja Negros Occidentalin provinsseissa. Sitä puhutaan myös Panayn saariryhmän muissa provinsseissa. Noin 5 770 000 puhuu hiligainoa Filippiinien alueella äidinkielenään ja lisäksi noin 4 000 000 osaa sitä jonkin verran. Hiligaino kuuluu visayalaisiin kieliin. Ilonggo on myös hiligainoa puhuvien kulttuurista käytetty nimitys.


title: Vauvojen surmaaminen

text: Vauvojen surmaaminen on ollut monissa muinaissa kulttuureissa ainakin tietyin ehdoin luvallinen käytäntö. Jos lapsi on isätön tai muuten luvattomasta suhteesta syntynyt eli avioton lapsi, hänet on voitu surmata. Lapsia on surmattu myös tarkoituksena rajoittaa lapsimäärää. Myös vammaisia lapsia on surmattu. Lapsia on voitu haudata elävältä, tai heidät on jätetty luontoon nääntymään tai villieläinten syötäväksi. Nämä tavat ovat usein olleet sellaisia, että lapsen surmaaminen on ollut tekijänsä kannalta mahdollisimman helppoa. Lapsesta on ikään kuin luovuttu, eikä sen kuolemaa ole joutunut näkemään. Monet vanhat sadut, kuten "Hannu ja Kerttu" kertovat tästä. Myös susien pelko saattaa liittyä osin lasten jättämiseen "suden suuhun".


title: Vauvojen surmaaminen

text: Monissa kulttuureissa vastasyntynyt ei vähään aikaan ole varsinainen henkilö. Yleensä lapsi otetaan perheen, suvun tai yhteisön jäseneksi erityisessä tilaisuudessa, johon yleisesti liittyy nimen anto. Ennen nimenantoa lasten surmaamista ei ole joissain kulttuureissa ja lainsäädännöissä pidetty rikoksena. Nimen mukana on nimittäin usein katsottu myös tulevan ihmisen sielun. Suomessa sana "sikiö" tarkoitti alun perin nimetöntä lasta. Kansanperinteessä on joitakin kertomuksia, joissa äpäräksi epäilty määrätään tapettavaksi.


title: Vauvojen surmaaminen

text: Skandinaviassa lasten surmaaminen oli yleistä ennen kristinuskon nousua valta-asemaan. Varsinkin äpärälapsia on tapettu. Lapsen surmaaminen oli luvallista ennen nimenantoa. Nimenanto liitti lapsen sukuun.


title: Vauvojen surmaaminen

text: Islanti kristillistyi sillä ehdolla, että lapsia voitiin yhä surmata.


title: Pyhä kevät

text: Pyhä kevät oli roomalaisten eräiden barbaarikansojen käytännöksi väittämä tapa. Lapsia tehtiin tarkoituksella liikaa, niin paljon, ettei maa olisi elättänyt heitä kun he varttuisivat. Kun julistettiin pyhä kevät, lähtivät nuoret miehet suurina joukkoina muiden kansojen asuinalueille. Miehet ryöstivät itselleen naiset muilta heimoilta ja asettuivat niiden alueille asumaan. Miehiä hakeutui myös pakolaisiksi isompiin yhteisöihin, kuten Roomaan.


title: Pyhä kevät

text: Pyhä kevät on myös Eino Leinon runo.


title: Gran Turismo

text: Gran Turismo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kestiystävyys

text: Kestiystävyys tarkoittaa vieraanvaraisuutta, jonka osoittaminen oli tärkeä hyve antiikissa. Kestiystävyys voidaan jakaa julkiseen ja yksityiseen.


title: Kestiystävyys

text: Filoksenia tarkoitti Kreikassa sivistyneen ihmisen muukalaista kohtaan osoittamaa yksityistä vieraanvaraisuutta erityisesti tämän ollessa hädässä. Kestiystävyyden laiminlyönti saattoi johtaa jumalten vihamielisyyteen. Filokseniasta kehittyi julkinen proksenia, jolla tarkoitettiin käytäntöä, jossa kreikkalaisessa kaupunkivaltiossa joku kaupungin asukkaista valvoi toisen kaupunkivaltion kansalaisten etua siellä. Virka oli usein perinnöllinen.


title: Kestiystävyys

text: Latinan hospitium tarkoitti vastavuoroista suhdetta, jossa henkilö otti vastuulleen vieraan turvallisuuden. Tämä saattoi tarkoittaa myös yhteisön liittoa yksityishenkilön tai toisen yhteisön kanssa. Rooman senaatti saattoi solmia hospitium-suhteen läheisen liittolaisen kanssa.


title: Toronto Maple Leafs

text: Toronto Maple Leafs on kanadalainen jääkiekkoseura, joka pelaa NHL:ssä ja on yksi sen niin sanotuista Original Six -seuroista. Seuran virallinen nimi on Toronto Maple Leaf Hockey Club. Maple Leafs on voittanut Stanley Cupin 13 kertaa ja ollut loppuottelussa tämän lisäksi kymmenen kertaa.


title: Toronto Maple Leafs

text: NHL perustettiin vuonna 1917 yhdestä syystä – NHL:n edeltäjässä NHA:ssa pelanneen Toronto Blueshirtsin omistajan Eddie Livingstonen savustamiseksi ulos. Häntä syytettiin epärehellisestä pelaamisesta omaan sekä joukkueensa pussiin. Koska uutta liigaa ilman torontolaista edustajaa ei juuri voitu kuvitella, kaupunkiin perustettiin uusi seura, Toronto Arenas. Joukkueet NHL:n ensimmäisellä kaudella olivat Toronto Arenas, Montreal Canadiens, Ottawa Senators ja Montreal Wanderers. Arenas voitti Stanley Cupin uuden liigan ensimmäisellä kaudella.


title: Toronto Maple Leafs

text: Keskellä tappioputkea kaudella 1919–1920 seura nimettiin uudelleen Toronto St. Patricksiksi. St. Patricks voitti Stanley Cupin uudelleen kaudella 1921–1922, sankarinaan Babe Dye. Seuraavalla kaudella joukkue jäi niukasti ulos pudotuspeleistä.


title: Toronto Maple Leafs

text:
Vuonna 1926 yksi joukkueen ikoneista, Conn Smythe, osti St. Patricksin ja nimesi sen Toronto Maple Leafsiksi. Seuraavalla kaudella joukkue esiintyi ensimmäistä kertaa nykyisin tutuissa sinivalkoisissa väreissään. Seurasi neljä huonoa kautta, jonka jälkeen, marraskuussa 1931 Maple Leafs siirtyi uudelle kotiareenalle, Maple Leaf Gardensiin. Samalla kaudella Maple Leafs voitti myös Stanley Cupin niin sanotun "Kid Linensa" (Busher Jackson – Charlie Conacher – Joe Primeau) johdolla.
Maple Leafsin tähtihyökkääjä Ace Bailey oli lähellä kuolla 1933, kun Boston Bruinsin puolustaja Eddie Shore taklasi hänet takaapäin laitaan. Puolustaja Red Horner tyrmäsi tämän jälkeen Shoren nyrkeillään, mutta Baileyn ura päättyi tuohon taklaukseen. Maple Leafs ylsi Stanley Cup -loppuotteluihin viidesti seitsemän seuraavan vuoden aikana, muttei pystynyt voittamaan pokaalia – loppuottelutappiot se kärsi Montreal Maroonsia (1935), Detroit Red Wingsiä (1936), Chicago Black Hawksia (1938), Boston Bruinsia (1939) ja New York Rangersia vastaan (1940).


title: Toronto Maple Leafs

text: Maple Leafs -kannattajayhteisöä kutsutaan Leafs Nationiksi. Maple Leafsin kotipeleihin on jo pitkään ollut vaikea saada lippuja. Maple Leaf Gardensin ottelut olivat täysiä aina vuodesta 1946 vuoteen 1999, jolloin joukkue siirtyi Air Canada Centreen.


title: Toronto Maple Leafs

text: Michael Farber kirjoitti "Sports Illustratedin" artikkelissaan Maple Leafsin olevan yksi jääkiekon vihatuimmista joukkueista. Syiksi hän listasi muun muassa pelaajat kuten Tie Domi, Shayne Corson ja Darcy Tucker ja sen, että Toronto on yksi jääkiekon pääkeskuksista.


title: Toronto Maple Leafs

text: Maple Leafsin ja Canadiensin välillä on ollut jo NHL:n alusta asti vahva vihamielisyys toisiaan kohtaan. Tämä juontuu siihen, että Toronto on Ontarion pääkaupunki, kun taas Montreal on ranskankielisen Québecin pääkaupunki. Joukkueita pidetään ”ikuisina vihamiehinä”.Toronto on sanonut jäädyttävänsä pelaajan numeron, jos tämä on antanut merkittävän panoksen Toronto Maple Leaf Hockey Clubille ja kokenut uran päättävän onnettomuuden kuuluessaan Maple Leafsin joukkueeseen. Barilko menehtyi vuonna 1951 pienlentokoneen putoamisessa, ja Baileyn ura päättyi Eddie Shoren taklauksesta vuonna 1933. 1993 Leafs alkoi kunnioittaa suurimpia pelaajiaan julistamalla näiden käyttämät pelinumerot ”kunnianumeroiksi” niiden jäädyttämisen sijaan. Tähän luokkaan on nimetty seuraavat pelaajat (lueteltu pelaajan numero, nimi, Maple Leafs -kaudet ja kunnianumeron myöntämisen päivä):


title: Toronto Maple Leafs

text: Maple Leafsin pääasiallisena farmiseurana toimii Toronto Marlies (ennen St. John's Maple Leafs). Toisena yhteistyöjoukkueena on ECHL:n floridalainen Orlando Solar Bears.


title: Publius Clodius Pulcher

text: Publius Clodius Pulcher (n. 92 eaa. – 18. tammikuuta 52 eaa.) oli roomalainen poliitikko, joka tunnetaan kiistoistaan muun muassa Ciceron kanssa. Hän syntyi yläluokkaiseen sukuun, mutta luopui vuonna 59 patriisin arvostaan ja muutti nimensä Claudiuksesta Clodiukseksi vedotakseen alempiin kansanosiin. Hänen poliittinen tyylinsä nojasi suurelta osin kansankiihotukseen ja hän oli usean väkivaltaisen mellakan taustalla.


title: Publius Clodius Pulcher

text: Hän palveli armeijassa Mithridatesta vastaan käydyssä sodassa, mutta koki tulleensa kohdelluksi kaltoin ja aloitti kapinan. Tämän jälkeen hän komensi laivastoa, mutta jäi merirosvojen vangiksi. Vapauduttuaan hän oli päästä hengestään Syyriassa kapinassa, jonka aloittamisesta häntä syytettiin. Clodius palasi Roomaan 65 eaa. ja jatkoi virkauraansa. Hän syytti Catilinaa oikeudessa kiristyksestä, mutta ilmeisesti Catilina lahjoi Clodiuksen vapauttamaan hänet. Catilinan salaliiton aikana Clodius kuitenkin tuki Ciceroa.


title: Publius Clodius Pulcher

text: Keväällä 62 paljastui, että Clodius oli naiseksi pukeutuneena salaa päässyt vain naisille tarkoitettuihin Bona Dea -palvontamenoihin, jota vietettiin Julius Caesarin kotona tämän vaimon Pompeian johdolla. Huhujen, jotka todennäköisesti olivat perättömiä, mukaan tarkoituksena oli päästä lähempään kontaktiin Pompeian kanssa. Vaikka Caesar itse sanoi uskovansa, että Pompeia oli syytön tapahtuneeseen, otti hän kuitenkin avioeron vaimostaan. Caesarin mukaan hänen perheenjäsentensä tuli olla paitsi syyttömiä myös vapaita kaikista rikosepäilyistä. Sittemmin Crassus mitä ilmeisimmin lahjoi Clodiuksen oikeudenkäynnin valamiehistön, Clodius vapautettiin ja lähetettiin Sisiliaan hoitamaan kvestorinvirkaa. Välit Ciceroon katkesivat näihin aikoihin, mahdollisesti Ciceron tulikivenkatkuisten puheiden takia.


title: Publius Clodius Pulcher

text: Palattuaan Sisiliasta Clodius luopui patriisin statuksestaan voidakseen hakea kansantribuuniksi. Tultuaan valituksi virkaan vuonna 58 hän sai hyväksytyksi useita kansaa mielisteleviä lakeja muun muassa ilmaisesta viljanjakelusta, yhdistystoiminnan sallimisesta ja maastakarkotuksista niille virkamiehille, jotka olivat toimeenpanneet kuolemantuomioita ilman valtuuksia. Tämän perusteella Cicero karkotettiin Clodiuksen käskystä, hänen omaisuutensa takavarikoitiin, hänen talonsa poltettiin ja sen tontti laitettiin myyntiin. Clodius osti itse tontin. Cicero pääsi kuitenkin palaamaan jo seuraavana vuonna.


title: Publius Clodius Pulcher

text: Kun Caesar oli Galliassa, Clodius dominoi Roomaa väkivaltaisen katutappelujoukkonsa turvin. Kun 57 eaa. eräs tribuuni yritti kutsua Ciceron kotiin maanpaosta, Clodius pyrki estämään päätöksen väkivalloin. Titus Annius Milon kilpaileva katutappelujoukko kuitenkin esti Clodiuksen suunnitelman. Tämän jälkeen Clodius hyökkäsi Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.


title: Publius Clodius Pulcher

text: Vuonna 56 eaa. Clodius haastoi Milon oikeuteen julkisesta väkivallasta, koska tämä oli puolustautunut, kun Clodiuksen jengi oli hyökännyt hänen kotiinsa. Oikeudenkäynti jouduttiin kuitenkin keskeyttämään jatkuvien väkivaltaisuuksien takia. Vuonna 53 eaa. Milo ja Clodius olivat ehdolla vaaleissa. Tästä seurasi luonnollisesti raivoisia katumellakoita. Clodius murhattiin näiden mellakoiden aikana. Clodiuksen raivostunut klienttijengi poltti hänen ruumiinsa senaatin talossa Curiassa, joka tuhoutui palossa.


title: Clodius

text: Clodius oli roomalainen nimi, rahvaanomaiseksi tarkoitettu muunnos Claudiuksesta. Clodiuksia:


title: Kartio

text: Kartio on geometrinen kappale, joka syntyy kun puolisuoraa liikutetaan pitkin tasossa olevaa suljettua (ja itseään leikkaamatonta) käyrää siten, että puolisuoran päätepiste pysyy koko ajan paikallaan. Puolisuora muodostaa liikkuessaan kartion vaipan (kartiopinnan) ja tasossa oleva suljettu käyrä sisältää kartion pohjan. Mainittu puolisuoran päätepiste on kartion kärki eli huippu. Kärjen ja pohjan kohtisuora välijana on kartion korkeus. Kärjen ja pohjan välinen osa muodostajasuorasta on sivujana.


title: Kartio

text: Ympyräkartio on kartio, jonka pohja on ympyrä. Sen akseli on pohjan keskipisteen ja kärjen välinen yhdistysjana.


title: Kartio

text: Suora ympyräkartio () muodostuu, kun suorakulmaista kolmiota pyöräytetään toisen lyhyen sivunsa ympäri. Tästä tulee kartion akseli (ja samalla korkeus) ja toisen lyhyen sivun piirtämä ympyrä muodostaa kartion pohjan. Näin syntyvää kartiota kutsutaan myös pyöräyskartioksi. Käytännössä suora ympyräkartio voidaan valmistaa ympyrästä leikkaamalla siitä sektori ja yhdistämällä leikatut reunat toisiinsa.


title: Kartio

text: Pyramidi eli särmäkartio on kartio, jonka pohja on monikulmio.


title: Kartio

text: Katkaistu kartio on kartio, jonka huippu on leikattu pois pohjan suuntaisella tasolla. Leikkauskuvio ja pohja ovat tällöin yhdenmuotoiset ja niiden alojen suhde on pienemmän kartion ja koko kartion korkeuksien suhteen neliö.


title: Kartio

text: Kartion tilavuus formula_1 lausuttuna sen pohjan pinta-alan formula_2 ja korkeuden formula_3 avulla on


Kartio


title: Kartio

text:
Suoran ympyräkartion tilavuus, formula_1, kun sen korkeus on
formula_3 ja pohjan säde formula_7, on 1/3 vastaavan mittaisesta sylinteristä:


title: Kartio

text: Tasaista kiinteää massaa olevan suoran ympyräkartion painopiste sijaitsee sen akselilla 1/4 korkeudella pohjasta.


title: Kartio

text: Suoran ympyräkartion pohjan ja vaipan yhteispinta-ala formula_2 on


title: Kartio

text: missä formula_11 on kartion pintaa pitkin pituus pohjan reunasta huippuun, formula_12 on pohjan pinta-ala ja formula_13 on vaipan pinta-ala; formula_14 voidaan laskea kaavalla formula_15.


title: Kartio

text: Katkaistun kartion tilavuus on


title: Kartio

text: missä formula_3 on korkeus ja formula_2 ja formula_19 pohjien alat.


title: Kartio

text: Katkaistun ympyräkartion tilavuus on


title: Kartio

text:
formula_20
kun formula_3 on korkeus ja formula_7 ja formula_23 pohjien säteet.


title: Kartio

text: Katkaistun suoran ympyräkartion vaipan pinta-ala on


title: Kartio

text: missä formula_14 on sivujanan pituus ja formula_7 ja formula_23 pohjien säteet. Vaipan ala on aina suurempi kuin kartion pohjien pinta-alojen erotus.


title: Midgård

text: Midgård (), kirjaimellisesti "keskipiha", on ihmisten maailma germaanisessa mytologiassa. Skandinaavisen mytologian mukaan maailma oli jakautunut yhdeksään maailmaan, joista Midgårdin kerrottiin sijaitsevan keskimmäisenä. Maailmoja yhdisti elämänpuu Yggdrasil. Midgård sijaitsee Niflheimin ja Muspelheimin välissä. Sen yläpuolella on aasojen Asgård, joka oli yhteydessä Midgårdiin Bifrost-sillalla, jota vartioi Heimdall.


title: Midgård

text: Midgårdia ympäröi skandinaavisessa mytologiassa ylittämätön meri, jossa asusti valtava merikäärme Jormungand. Jormungand oli niin suuri, että se kiersi koko Midgårdin, ja ylettyi vielä puremaan omaa häntäänsä. Tarujen mukaan Midgård luotiin Ymir-jättiläisen lihasta. Ymirin verestä puolestaan muodostuivat valtameret.


title: Midgård

text: Midgårdin ennustettiin tuhoutuvan Ragnarökissä, jolloin maailmat ja sen asujaimistot tuhoutuvat viimeisessä taistelussa. Jormungand nousee merestä, myrkyttää maan ja meren myrkyllään ja nostaa meren maan päälle, jolloin maa uppoaa mereen.


title: Midgård

text: Midgård esiintyy myös keskienglannin sanastossa ("Middle-erde"). Fantasiakirjailija J. R. R. Tolkien sai Midgårdista vaikutteita tarinoihinsa, joissa esiintyy Keski-Maa ("Middle-earth"). Hän käytti runsaasti myös muita germaanisia ja muinaisskandinaavisia vaikutteita teoksissaan.


title: Midgård

text: Vanhassa anglosaksisessa runossa Beowulf esiintyy monta kertaa nimi "middangeard", joka tarkoittaa muinaisnorjaksi samaa kuin midgård. Termi on yhteneväinen kreikkalaisen "Oikumenen" kanssa, joka tarkoittaa tunnettua ja asutettua maailmaa.


title: Helheim

text: Helheim, myös Helgard tai Hel, on skandinaavisessa mytologiassa kuolleiden valtakunta. Mytologian mukaan maailma on jakautunut yhdeksään maailmaan, joista Helheim sijaitsee alimmaisena. Maailmoja yhdistää elämänpuu Yggdrasil. Helheimin kerrotaan sijaitsevan Yggdrasilin kolmannen pääjuuren alla, lähellä Hvergelmiriä ja Naströndia.


title: Helheim

text: Helheim oli kuoleman jälkeinen kohde niille, jotka kuolivat kotona sänkyynsä sairauden johdosta, ja niille, jotka rikkoivat eläessään valansa tai olivat muuten epärehellisiä. Helheimistä kuolleet saattoivat jatkaa matkaansa Niflheimiin tai joutua karkotetuksi Naströndiin eli ruumisrannikolle, jossa hirviömöinen lohikäärme Nidhöggr asui syöden Yggdrasilin juuria. Taistelussa kuolleet soturit puolestaan pääsivät Valhallaan loputtomiin juhliin, jota isännöi Odin, taistelun jumala.


title: Helheim

text: Helheimin valtiatar oli Hel, kuoleman jumalatar, jonka ruumis oli puoliksi elävä ja puoliksi mädäntynyt.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: Tämä on luettelo vähintään yhteen Formula 1 -sarjan MM-osakilpailuun osallistuneista kuljettajista.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: Kaiken kaikkiaan 846 eri kuljettajaa on osallistunut F1-sarjan Grand Prix -kilpailuun, mutta 70 ei ole koskaan startannut itse kilpailuun tavallisesti siksi, että he eivät karsiutuneet aika-ajoista kilpailuun. MM-pisteitä ovat saavuttaneet 335 kuljettajaa, joista vanhin pisteille ajanut kuljettaja on Philippe Étancelin (53 vuotta ja 249 päivää) ja nuorin Max Verstappen (17 vuotta, 5 kuukautta ja 27 päivää). Brasilialainen kuljettaja Rubens Barrichello on osallistunut suurimpaan määrään kilpailuja, yhteensä 322:een.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: Kauteen 1990 asti kaikkia pisteitä ei laskettu kuljettajien loppupisteisiin. Vain ne pisteet, jotka laskettiin loppupisteisiin, ovat tässä luettelossa.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: Formula 1:iin kuului vuosina 1950-60 Indianapolis 500:n osakilpailu, minkä vuoksi pelkästään kyseisessä kilpailussa ajaneet kuljettajat ovat myös mukana luettelossa.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: Nykyiset kuljettajat ovat luettelossa lihavoituina. Maailmanmestaruuteen yltäneet kuljettajat ovat korostettuja sinisellä värillä. Kuljettajat, jotka ovat kaudesta 2004 lähtien osallistuneet vain perjantain harjoituksiin, eivät ole luettelossa mukana.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: Luettelon tilanne on päivitetty Abu Dhabin GP 2018 jälkeen.


title: Luettelo Formula 1 -kuljettajista

text: MM-sarjan osakilpailuihin on osallistunut kaiken kaikkiaan kuljettajia 40:stä eri maasta. Eniten kuljettajia on Isosta-Britanniasta. Toisena on Yhdysvallat ja kolmantena Italia. Yhdeksää näistä maista edustettiin ensimmäisessä kilpailussa, Britannian Grand Prix'ssa. Uusin kansalaisuus saatiin Australian GP:ssä 2016, kun indonesialainen Rio Haryanto allekirjoitti sopimuksen Manor Racingin kanssa.


title: Asekätkentä

text: Asekätkentä oli jatkosodan jälkeen Suomessa suoritettu salainen aseiden hajavarastointioperaatio, jolla pyrittiin mahdollistamaan sissisodankäynti sellaisessa tilanteessa, että Neuvostoliitto miehittäisi maan. Operaatio toteutettiin suojeluskuntapiireittäin kunkin piirin paikalliset olot hyvin tunteneiden upseerien johdolla. Toimenpiteen virallinen nimi oli hajavarastointi. Nimityksen asekätkentä sille keksi sanomalehdistö, koska sitä käyttämällä tapahtumasarjasta arveltiin saatavan aikaan paremmin myyviä uutisia.


title: Asekätkentä

text: Epäpoliittisuudestaan huolimatta operaatio sai siihen osallistuneiden kautta oikeistolaisen ja selvästi kommunismin vastaisen sävyn. Operaatio toteutettiin Päämajan määräyksestä ja sen johdolla, mutta sitä voitiin selvästi pitää Moskovan välirauhansopimuksen vastaisena. Se yritettiin pitää salassa, mutta se paljastui. Liittoutuneiden valvontakomissio ja suomalaiset kommunistit vaativat, että asia oli nopeasti selvitettävä ja että siihen osallistuneita oli rangaistava. Asiasta säädettiinkin erikoislaki, ja lopulta Pohjoismaiden laajimmassa oikeusjutussa toiminnasta tuomittiin 1 488 henkilöä.


title: Asekätkentä

text: Aseiden hajasijoituksen syynä oli pelko Suomen miehityksestä. Valo Nihtilä oli upseereita sotakorkeakoulun taktiikan opettajana kouluttaessaan korostanut tulevaisuuteen orientoitumista ja erilaisiin vaihtoehtoihin varautumista. Näin toimivat suunnitelmia tekevät yleisesikunnat kaikkien maiden armeijoissa. Kun operaatiota alettiin suunnitella, meneillään ollut Romanian miehitys lisäsi osaltaan epävarmuutta.


title: Asekätkentä

text: Aseiden, myöhemmin muunkin tarvittavan materiaalin, hajasijoituksella piti turvata mahdollisuudet sissisodankäyntiin miehityksen tapahtuessa. Jos puolustauduttaisiin, taistelut siirtyisivät sisämaahan eikä väestöä voitaisi evakuoida. Sissitoimintaan tarvittaisiin nimenomaan kaikkialla maassa olevia varastoja sekä paikalliset olot tunteva johto.


title: Asekätkentä

text: Salaista hanketta johtivat Päämajan operatiivisen osaston päällikkö eversti Valo Nihtilä ja operatiivisen osaston maavoimatoimiston päällikkö everstiluutnantti Usko Sakari Haahti. Huolella koottu joukko upseereita entisine luotettuine alaisineen alkoi toimittaa rintamakäytöstä luovutettavia aseita varikoiden sijasta kätköihin. Heti ensi töikseen Haahti informoi operaatiosta Päämajan tiedusteluosaston päällikköä eversti Reino Hallamaata, koska aseiden hajavarastointi ei olisi voinut tapahtua niin salaisesti, etteikö Hallamaa olisi saanut siitä vihiä. Haahti ja Hallamaa sopivat, että hajavarastointi ja suojeluskuntapiireissä tapahtuva tiedustelu pidettäisiin täysin toisistaan erillään. Hallamaa puolestaan lupasi tiedottaa Haahdelle kaiken, mitä hänen tiedustelijansa saisivat selville suojeluskuntapiirien toiminnasta.


title: Asekätkentä

text: Kaiken kaikkiaan materiaalia oli tarkoitus varata noin 8 000 sotilaan varustamiseen, yhdelle pataljoonalle eli 900 miehelle kutakin suojeluskuntapiiriä kohti. Lopulta aseita oli suojeluskuntapiireissä noin 35 000 sotilaan käyttöön. Alkuperäinen aseiden hajavarastointisuunnitelma laajeni käsittämään aseiden ohella myös muita tarvikkeita ja varusteita, joiden käsittely organisoitiin omiksi "linjoikseen". Tällaisia linjoja olivat esimerkiksi pioneeri-, viesti- ja lääkintälinja.


title: Asekätkentä

text: Muutamia yksittäisiä asekätköjä tuli ilmi eri puolilla maata jo loppuvuoden 1944 aikana. Suurta huomiota herätti marraskuun lopulla 1944 Helsingin keskustassa paljastunut Helsingin ruotsinkielisen suojeluskunnan kätkö, josta löytyi 30 kivääriä ja jonkin verran patruunoita.


title: Asekätkentä

text: Koko laajuudessaan tapaus alkoi paljastua keväällä 1945, kun oululainen varastointiin osallistunut mielipiteiltään vasemmistolainen sotamies Lauri Kumpulainen oli tavattu Oulussa kaupittelemasta Iissä sijainneesta ase- ja varustekätköstä varastamiaan muonapakkauksia. Kumpulainen ja hänen apurinsa onnistuivat pääsemään kiinniottajiltaan karkuun, minkä jälkeen hän uhkauksensa mukaisesti ilmoitti asiasta omia kanaviaan myöten valvontakomission Oulun toimistoon. Kumpulainen ilmiantoi Oulun seudulla varastointia johtaneen majuri Aito Keravuoren ja tiedossaan olleet kätköt. Keravuoren esimiehet halusivat rajata tapauksen Oulun suojeluskuntapiiriin ja määräsivät hänet poistumaan maasta mitä pikaisimmin. Ensimmäinen asekätkennästä pidätetty oli Oulussa Lapin sodan asepäällikkö majuri Vilho Pösö. Monien mielestä Kumpulainen menetteli maanpetoksellisesti tiedottaessaan asekätkennästä neuvostoliittolaisille, koska kyseessä oli maanpuolustuksen kannalta tärkeä operaatio eikä se ollut millään tavalla voimassa olleiden lakien vastainen.


title: Asekätkentä

text:
Liittoutuneiden valvontakomissio jätti 3. kesäkuuta Suomen hallitukselle asiasta erittäin tiukkasävyisen kirjelmän, jossa se vaati asian nopeaa selvittämistä. Myöhemmin valvontakomissio ei kuitenkaan ottanut asiaan niin jyrkkää kantaa kuin kirjelmän nojalla näytti. Sen ymmärrettiin olevan varotoimenpide, jonka motiivit komission upseerit kyllä ymmärsivät, vaikkeivät poliittisesti voineetkaan niitä hyväksyä. Sen sijaan suomalaiset kommunistit vaativat Suomen hallitukselta kovia toimia, rikostutkintaa ja rangaistuksia ylintä sotilasupseeristoa myöten, muun muassa maan- ja valtiopetoksellisesta toiminnasta maan laillista hallitusvaltaa vastaan. Rangaistusta ei kuitenkaan vaadittu rikoksen tehneelle ja sotilassalaisuuden luvattomasti paljastaneelle sotilastoverille. Liittoutuneiden valvontakomissio ja suomalaiset kommunistit vaativat kovia toimia. Sisäministeri Yrjö Leino teki asekätkennästä − ”suoranaisesta aseellisesta, taantumuksellisesta väkivaltayrityksestä” – selkoa eduskunnalle sotasyyllisyysasiasta käydyn keskustelun yhteydessä heinäkuun alussa 1945 pyrkien kytkemään nämä kaksi asiaa yhteen. Asekätkentäjuttua tutkimaan perustettiin Leinon määräyksestä syyskuussa 1945 erityinen sisäministeriön tutkintaelin (SMTE) tehtävän osoittauduttua Valtiolliselle poliisille (Valpo) ylivoimaiseksi. Syyskuun loppuun mennessä oli pidätetty jo 547 henkilöä epäiltyinä osallistumisesta asekätkentään. Asian ulkopoliittisista vaikutuksista huolestunut oikeusministeri Urho Kekkonen vetosi lokakuun alussa pitämässään radiopuheessa kaikkiin kansalaisiin, jotta nämä avustaisivat viranomaisia jutun selvittämisessä.
Massiiviset tutkinnat johtivatkin Pohjoismaiden laajimpaan oikeudenkäyntiin kätkentään osallistuneita vastaan. Pidätyksiä tehtiin runsaasti ja Sörnäisten vankilaan Helsingissä suljettuja korkeampia upseereita kutsuttiin leikillisesti nimellä "Sörnäisten yleisesikunta". Korkein vangittu upseeri oli päämajoitusmestari kenraaliluutnantti A. F. Airo, joka laillisuusperiaatteen ja silloin voimassa olleen rikoslain voimaanpanoasetuksen vastaisesti oli pidätettynä kaksi vuotta kahdeksan kuukautta ilman tuomiota. Suomalainen äärivasemmisto pyrki osoittamaan jutun pääsyylliseksi nimenomaan Airon ja piti asekätkentää ”suomalaisten upseerien johtamana salaliittona, johon maan taantumuspiirit olivat yhtyneet”. Tosiasiassa Airolla ei olisi ollut mahdollisuuksiakaan johtaa tai edes valvoa kätkentäoperaatiota, koska silloin vielä käynnissä ollut Lapin sota ja lukuisat valvontakomission antamat tehtävät olivat vieneet hänen kaiken aikansa. Aseiden hajavarastointiin paikallistasolla osallistuneet pidätetyiksi joutuneet ”maakunnan miehet” istuivat enimmäkseen lähimmissä lääninvankiloissa tai paikallisten poliisilaitosten selleissä. Mannerheim-ristin ritari lentomestari Urho Sakari Lehtovaara oli viimeisimpiä asekätkennän vuoksi pidätettyjä. Lehtovaara menehtyi nykytiedon mukaisesti Valpon kuulustelujen ja pidätyksen aikana oman käden kautta kuulustelijansa virka-aseen aiheuttamaan ampumahaavaan. Hänet haettiin Saloon haudattavaksi sen jälkeen, kun hänen 15. tammikuuta 1949 oli ilmoitettu kuolleen.


title: Asekätkentä

text: Asekätkennän tutkintaa hidasti – paitsi jutun valtaviksi paisuneet mittasuhteet ja monien tutkijoiden taitamattomuus – ennen kaikkea se, ettei ollut olemassa lakia, jonka nojalla olisi voitu nostaa syytteet jutun vuoksi pidätettyjä henkilöitä vastaan. Asekätkijöiden tuomitsemiseksi laadittiin kuitenkin taannehtiva laki samaan tapaan kuin sotasyyllisistäkin. Pekkalan hallitus antoi vasta elokuussa 1946 eduskunnalle esityksen "laiksi aseellisen toiminnan luvattoman valmistelun rankaisemisesta eräissä tapauksissa".


title: Asekätkentä

text: Lakiesityksen mukaan asekätkentään osallistuneita voitiin rangaista vankeudella tai enintään kuuden vuoden kuritushuonetuomiolla. Henkilöt, jotka olivat väärinkäyttäneet valtaa, joka heillä oli viran tai toimen perusteella, tai jotka olivat jatkaneet toimintaa vielä asian tutkinnan ja selvittämisen aikana, voitiin tuomita jopa kahdeksaksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Rangaistus voitiin kuitenkin tuomita ehdollisena monissa sellaisissakin tapauksissa, jossa näin ei muiden rikosten osalta olisi voitu tehdä. Ensimmäisenä oikeusasteena lain nojalla nostettavia syytteitä käsiteltäessä oli Sotaylioikeus. Laki oli säädettävä perustuslain säätämisjärjestyksessä, mutta asian luonteen vuoksi se oli julistettava kiireelliseksi.


title: Asekätkentä

text: Eduskunnan perustuslakivaliokunta ehdotti mietinnössään hallituksen esittämään lakiin useita muutoksia. Valiokunnan ehdotuksen mukaan ei olisi ollut rangaistava henkilöitä, jotka olivat osallistuneet vain liikekannallepanon valmisteluun, hankkineet tai luovuttaneet tarvikkeita tai vain auttaneet aseiden varastointiin osallistuneita pitämään asia salassa. Lisäksi syyteoikeus rikoksiin olisi rauennut vuoden 1947 lopussa, tai jos niitä jatkettaisiin vielä vuonna 1947 tai myöhemmin, vuoden kuluttua siitä, kun Moskovan välirauhansopimuksen tilalle olisi saatu lopullinen rauhansopimus, vuoden kuluttua rauhansopimuksen allekirjoittamisesta..


title: Asekätkentä

text: Asian toisessa käsittelyssä 14. tammikuuta 1947 eduskunta päätti äänin 118-68, että laki oli säädettävä hallituksen esittämässä muodossa; vähemmistö, pääasiassa Kokoomuksen kansanedustajat, kannattivat perustuslakivaliokunnan mietintöä. Kolme päivää myöhemmin eduskunta päätti kuitenkin yksimielisesti julistaa lain kiireelliseksi ja hyväksyä sen.


title: Asekätkentä

text: Jutussa suurimman huomion saaneen, niin kutsutun päämajan haaran oikeuskäsittely alkoi 28. maaliskuuta 1947 – lähes kahden vuoden kuluttua hajavarastoinnin paljastumisesta – Helsingin Kaivopuistossa kenraali Rudolf Waldenin perikunnan omistamassa Marmoripalatsissa, jonka perikunta oli vuokrannut valtiolle. Oikeuden puheenjohtajana toimi hovioikeuden asessori, myöhempi oikeusministeri Arvo Helminen sekä oikeuskanslerin määrääminä syyttäjinä poliisiylitarkastaja Eino Nikupaavola ja hallitussihteeri Urho Kiukas. Oikeus ehti pitää sata istuntoa ennen kuin päämajan haaran juttu oli valmis päätettäväksi 9. huhtikuuta 1948. Muiden muassa kenraaliluutnantti A. F. Airoa ja kenraaliluutnantti Einar Mäkistä vastaan nostetut syytteet hylättiin, kun taas eversti Valo Nihtilä ja everstiluutnantti Usko Haahti tuomittiin viideksi vuodeksi kuritushuoneeseen ja määrättiin erotettaviksi puolustusvoimien palveluksesta. ”Maakunnan miesten” osalta oikeudenkäynnit pidettiin suojeluskuntapiireittäin ja viimeiset niistä saatiin päätökseen kesäkuussa 1949. Asekätkennän oikeuskäsittely päättyi lopullisesti vasta 15. maaliskuuta 1950, jolloin Korkein oikeus antoi päätöksensä. KKO kovensi sotaylioikeuden antamia tuomioita peräti 698 henkilön osalta.


title: Asekätkentä

text: Toimintaan osallistui kaikkiaan noin 5 000–10 000 henkilöä. Määrän summittaisuus johtuu siitä, ettei kaikkien toimintaan osallistuneiden osuus koskaan paljastunut. Näistä noin 2000 oli jossakin vaiheessa pidätettynä. Myöskään pidätettyjen tarkkaa määrää ei tiedetä. Sisäministeriön tutkintaelin (SMTE) kuulusteli virallisten tietojen mukaan 5 870 henkilöä, mutta todellinen määrä oli paljon suurempi. SMTE:n suorittamista kuulusteluista kertyi 294 suurta kansiota, joissa oli yhteensä 45 000 sivua. Valpon kuulustelemien henkilöiden lukumäärästä ei ole mitään tietoa. Tutkijat saivat kaikkiaan 1 560 ilmiantoa, joista suurin osa osoittautui aiheettomiksi ja pahan tahdon, kateuden tai kostonhalun ilmentymiksi. Ilmiantajana oli Oulun tapauksen (Lauri Kumpulainen) lisäksi vain kerran kätkentäorganisaatiossa mukana ollut henkilö; Huittisissa kätkentään osallistunut karjakko ilmiantoi operaatiota johtaneen isäntänsä riitaannuttuaan tämän kanssa. Ilmianto aiheutti kuitenkin usein pidätyksen ja perusteellisen kotietsinnän. Kymmenien epämääräisten puhelinsoittojen ja kirjelappusten perusteella ei voitu ryhtyä edes tutkimuksiin.


title: Asekätkentä

text: Rangaistuksia sai kaikkiaan 1 488 henkilöä ja vankeustuomioiden yhteenlaskettu pituus oli lähes 400 vuotta. Nuorin syytteeseen asetetuista ja tuomituista oli ollut toiminnan alkaessa 16-vuotias, vanhin 78-vuotias. Tiedossa olevien kuulusteltujen ikäjakauma oli vieläkin laajempi, 12–87 vuotta. Tuomitut olivat pääosin miehiä, mutta joukossa oli myös yhdeksän naista. Suurin osa vankeustuomioista oli ehdollisia kolmen vuoden koetusajalla. Ankarimman tuomion, kuusi vuotta kuritushuonetta, sai everstiluutnantti Usko Haahti. Ainoa vankeuteen tuomittu kenraalikuntaan kuulunut oli kenraalimajuri Erkki Raappana, joka sai kuuden kuukauden tuomion avunannosta asekätkentään. Hänelläkään ei ollut virallista asemaa hajavarastointiorganisaatiossa, vaan hän joutui mukaan toimintaan velvollisuudentuntonsa ajamana halutessaan auttaa alaisiaan. Kenraalimajuri Pietari Autti ehti olla perättömäksi osoittautuneen ilmiannon vuoksi pidätettynä kuukauden ajan.


title: Asekätkentä

text: Tutkinnan yhteydessä pidätetyistä henkilöistä oli Lukkarin (1984, 82) mukaan hajavarastoinnin alkaessa:


title: Asekätkentä

text: Yllä olevissa luvuissa on kätkennästä epäillyt, ei ainoastaan kätkennästä tuomitut henkilöt.


title: Asekätkentä

text: Sisäministeriön tutkintaelin (SMTE) lakkautettiin vuoden 1948 lopussa yhdessä Valtiollisen poliisin kanssa.


title: Asekätkentä

text: Löytyneet asekätköt paljastuivat pääosin kätkijöiden päätettyä itse purkaa omat piilopaikkansa, vain pieneltä osin niitä löysivät jutun tutkijat ja heidän ilmiantajansa. Asekätköjä on tullut julkisuuteen vielä vuosikausia jälkeenpäin; esimerkiksi kesällä 1969 löydettiin Tammelan Suujärvestä laatikoittain kranaatinheittimen ammuksia. Kätkennän oli aikanaan tehnyt paikallisten kätkijöiden johtaja, Mustialan maatalousopiston rehtori Paavo Kajanoja.


title: Asekätkentä

text: Asevarastointioperaatio oli poliittisesti erittäin vaarallinen, minkä sen toimeenpanijat itse ymmärsivät. Jos Neuvostoliitto olisi aikonut miehittää Suomen ja vain odottanut, että siihen ilmaantuisi jokin sopiva muodollinen syy, asekätkentä olisi epäilemättä ollut sellainen. Toisaalta on kuitenkin arveltu, että osittain juuri asekätkennän ansiosta Suomi välttyi miehitykseltä, mutta tämän tarkoituksensa se saavutti vain, koska se paljastui: se nimittäin osoitti, että suomalaisilla oli edelleen valmius puolustautua epätoivoisissakin oloissa.


title: Asekätkentä

text: Vuonna 1992 puolustusministeri Elisabeth Rehn antoikin valtakunnallisen maanpuolustuskurssin avajaispuheessaan tunnustuksen asekätkijöiden työlle, mikä oli ensimmäinen huomionosoitus valtiovallan taholta. Rehnin puhe herätti suuren huomion ja siitä seurasi vilkas mielipiteiden vaihto sanomalehtien palstoilla. Asia johti myös eduskuntakyselyyn asekätkijöiden saamien tuomioiden purkamiseksi, minkä seurauksena Ahon hallitus asetti työryhmän selvittämään asekätkentälain säätämiseen johtaneita oikeudellisia tapahtumia.


title: Asekätkentä

text: Matti Lukkari on korostanut asekätkennän sisäpoliittisesta roolia varoituksena vasemmiston ”barrikadilinjalle”. Hänen lainaamansa Arvo Tuomisen mukaan asekätkentä oli yksi ratkaisevista tekijöistä, jotka johtivat ”ministerilinjan” voittoon kommunistien sisäisessä kamppailussa 1945. Asekätkentä, varsinkin, kun sen todellista laajuutta ei varmasti tiedetty, hillitsi kommunistien vallankaappaushankkeita Suomessa vuonna 1948 ja vaikutti estävästi myös Andrei Ždanovin pyrkimyksiin osoittamalla maailmalle, että suomalaisten puolustustahto oli hävityn sodan jälkeenkin otettava vakavasti. Suomessa tiedettiin Stalinin ”kruununprinssinä” pidetyn Ždanovin johtaneen Viron liittämistä Neuvostoliittoon vuonna 1940 ja uskottiin, ettei niin mahtavaa miestä ollut lähetetty Suomeen vain hallinnollista tehtävää varten.


title: Asekätkentä

text: Asevarastointiin mukaan kutsutut pitivät saamaansa tehtävää isänmaallisena velvollisuutena ja yksimielisyyden vallitessa käytyjen sotien suoranaisena jatkona. He olivat vielä vuosikymmeniä myöhemmin ylpeitä omasta osuudestaan eikä kukaan tuomituista pahoittanut mieltään siitä, että hänen muutoin nuhteetonta elämäänsä varjosti asekätkennästä saatu vankeustuomio. Taustalla vallitsi ajatus, jonka mukaan suomalaisen sotilaan on pystyttävä jatkamaan taistelua kaikissa olosuhteissa. Jutun tutkinnan aikainen pidätysten toistuminen ja pidätysaikojen pituus sekä täysin syyttömien henkilöiden kiinniottaminen loivat käsityksen, jonka mukaan tarkoituksena oli saada mahdollisimman paljon poliittisesti hankalia henkilöitä telkien taakse.


title: Asekätkentä

text: Noin puolet tuomituista upseeri-asekätkijöistä pysyi armeijan palveluksessa, ja ajan myötä kahdeksan heistä nousi kenraalikuntaan. Hyvin monet muutkin asekätkentään osallistuneet toimivat myöhemmin huomattavissa julkisissa tehtävissä useilla siviilielämän eri aloilla. Muiden muassa Jukka Malmivaara toimi Kuopion hiippakunnan piispana ja Arvo Pentti puolustusministerinä ja Suojelupoliisin päällikkönä. Vuonna 1966 koko puolustushallinnon korkein johto muodostui asekätkennästä vankeuteen tuomituista upseereista, kun Arvo Pentti toimi puolustusministerinä, kenraalimajuri Yrjö Keinonen puolustusvoimain komentajana ja kenraalimajuri Reino Arimo yleisesikunnan päällikkönä. Tästä asiasta äärivasemmisto ei joko huomannut tai halunnut nostaa melua. Yli 30 asekätkennässä mukana ollutta toimi kansanedustajina sotien jälkeisillä vuosikymmenillä. Näistä ensimmäisenä nousi eduskuntaan miltei suoraan vankilasta sosiaalijohtaja Eero Kivelä (kok.) Suomen Washingtonin-suurlähettilääksi elokuussa 1945 nimitetyn Kalle Jutilan varamiehenä.


title: Asekätkentä

text: Osa asekätkijäupseereista poistui Ruotsiin turvapaikan toivossa. Heitä leiritettiin ja haluttiin palauttaa Suomeen. Työnteko muun muassa metsätöissä sallittiin. Paenneiden apuna toimi vapaaherratar, linnanrouva Ebba von Essen. Mukana ollut eversti Alpo Marttinen muodosti parinkymmenen miehen kanssa pakoryhmän, joka aikoi Yhdysvaltoihin. Viisumivaikeuksien vuoksi ryhmä meni New Yorkiin hakemaan oleskelulupaa Venezuelan viisumilla. Ryhmänä heitä on kutsuttu johtajansa mukaan ”Marttisen miehiksi”.


title: Asekätkentä

text: ”Marttisen miehistä” viimeinen, Antero Aakkula, kuoli Colorado Springsissä Yhdysvalloissa 9. joulukuuta 2006.


title: Asekätkentä

text: Varsinaisen hajavarastoinnin lisäksi monet pääoperaatiosta irrallaan toimineet sotilaat järjestivät omia kätköjään, jotka paljastuivat vasta hyvin paljon myöhemmin – kaikki eivät ole paljastuneet vieläkään. Eräs tällainen on sittemmin Törnin–Männistön asekätköksi nimetty ja nähtävyydeksi muodostunut kätkö, joka sijaitsee Joensuu–Lieksa-tien varresta. Tässä kätkössä oli muun muassa nykyisin Sotamuseossa oleva presidentti Mauno Koiviston käytössä sota-aikana ollut venäläinen Degtjarjov DP-27 -pikakivääri, jonka presidentti tunnisti perän sisällä olleen, hänelle kuuluneen nenäliinan avulla.


title: Asekätkentä

text: Oulujokilaakson Reserviupseerikerho ry ja Muhoksen Reserviläiset ry paljastivat 15. lokakuuta 2009 Muhoksen Korivaaran kansalaisjuhlassa asekätkennän muistoksi ja kunniaksi Jemma-patsaan, joka on ensimmäinen valtakunnallinen asekätkentämuistomerkki Suomessa.


title: Mille Miglia

text: Mille Miglia (suomeksi ""tuhat mailia"") oli Italian yleisillä teillä ajettava autokilpailu. Kilpailu järjestettiin yhteensä 24 kertaa vuosina 1927–1957 — 13 kertaa ennen toista maailmansotaa ja 11 kertaa sodan jälkeen.


title: Mille Miglia

text: Idea Mille Migliasta on peräisin yhden miehen, tuolloin hieman yli 20-vuotiaan Aymo Maggin päästä. Italian pohjoisosassa sijaitsevan Brescian asukkaat pitivät kaupunkiaan italialaisen autourheilun syntymäpaikkana ja tunsivat suurta katkeruutta, kun Italian Grand Prix siirrettiin vuonna 1922 Milanon autoklubin järjestettäväksi Monzaan. Aymo Maggi kokoontui yhdessä ystäviensä Franco Mazzottin, Gazzetta dello Sport -lehden moottoriurheilutoimittajan Giovanni Canestrinin ja Renzo Castagneton kanssa pohtimaan vastausta milanolaisten Italian GP:n "ryöstölle". He ajattelivat aluksi järjestää kilpailun Bresciasta Roomaan. Italia oli kuitenkin yhdistynyt yhtenäiseksi valtioksi vasta vuonna 1861, eivätkä roomalaiset olleet brescialaisille kovinkaan läheisiä, joten kilpailumatkaan päätettiin lisätä myös paluumatka Roomasta Bresciaan. Matkan mitaksi tuli noin 1 600 kilometriä - tuhat mailia.


title: Mille Miglia

text: Mille Miglia-kilpailut loppuivat vuonna 1957 vakavan onnettomuuden takia. Onnettomuudessa kuolivat aatelinen Alfonso de Portago, hänen kartanlukijansa ja lisäksi 10 katsojaa. Auto suistui ulos tieltä, törmäsi tolppaan katkaisten sen ja syöksyi katsojajoukkoon.


title: Bantut

text: Bantut ovat koko Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä ihmisryhmä, johon kuuluu yli 400 erilaista kansaa ja heimoa. Pääasiallisesti bantuja yhdistää kuuluminen samaan nigeriläis-kongolaisten kielten bantukielten ryhmään. Bantukieliä on noin 500 ja arvioiden mukaan niitä puhuu noin 200 miljoonaa henkilöä.


title: Bantut

text: Ensimmäistä kertaa sanaa ”bantu” käytti saksalainen kielitieteilijä Wilhelm Bleek vuonna 1862 teoksessaan "Eine vergleichende Grammatik der südafrikanischen Sprachen" (). Hän esitti hypoteesin, että koska eteläisen, itäisen ja läntisen Afrikan kielillä on niin paljon yhteisiä piirteitä, niiden on kuuluttava samaan kieliryhmään. Teoria on yhä voimassa, vaikka siihen onkin lähes puolentoista vuosisadan aikana tehty joitakin muutoksia.