title: Keke Rosberg

text: Maailmanmestaruus näytti karkaavan Pironille. Eroa ranskalaisen ja Rosbergin välillä oli 16 pistettä. Saksan sateisissa harjoituksissa maailmanmestaruustaisto sai käänteen, kun Pironi ajoi Alain Prostin auton perään ja oli vähällä menettää henkensä. Hän joutui sairaalaan pitkäksi aikaa, eikä enää koskaan palannut Formula 1 -radoille. Kilpailussa Rosberg sijoittui kolmanneksi ja oli pitkän tauon jälkeen palkintokorokkeella. Suorituksesta tekee poikkeuksellisen se, että Rosberg ajoi kisan vara-autolla. Kolmannen sijan pisteillä ja Pironin onnettomuuden seurauksena Rosberg nousi uudelleen mukaan maailmanmestaruustaisteluun.


title: Keke Rosberg

text: Itävallassa Rosberg oli lähellä voittoa, mutta jäi toiseksi häviten viidellä sadasosasekunnilla Elio de Angelisille. Rosberg nousi maailmanmestaruuspisteissä toiseksi. Eroa kauden keskeyttäneeseen Pironiin oli kuusi pistettä. Seuraavana kisana oli Sveitsin GP, joka ajettiin kuitenkin Ranskan Dijonissa. Kisassa Rosberg ajoi ensimmäiseen voittoonsa ja sai palkinnoksi lehmänkellon. Maailmanmestaruus olisi katkolla seuraavassa osakilpailussa.


title: Keke Rosberg

text: Kauden toiseksi viimeiseen kilpailuun Italiassa Rosberg pääsi starttaamaan heti turbojen perään seitsemännestä ruudusta. Lähtö ei onnistunut parhaalla mahdollisella tavalla ja Rosberg menetti yhden sijan. Hieman ennen kisan puoltaväliä kierroksella 24 hän ohitti Bruno Giacomellin ja nousi seitsemänneksi. Rosbergin autosta kuitenkin irtosi takasiipi, minkä vuoksi hän joutui käymään varikolla. Varikkokäynti kesti yli kaksi minuuttia ja Rosberg oli lopulta kahdeksas jääden ilman MM-pisteitä.


title: Keke Rosberg

text: Ennen viimeistä, Las Vegasissa ajettua kilpailua enää kahdella kuljettalla oli mahdollisuudet mestaruuteen. Watsonin tuli voittaa ja Rosbergin jäädä pisteittä, jotta Watsonista tulisi maailmanmestari. Aika-ajoissa Rosberg oli kuudes ja Watson yhdeksäs. Watson nousi heikon lähdön jälkeen vähitellen kohti kärkeä, ja noin 20 kierrosta ennen maalia hän oli toinen. Michele Alboreto ajoi kärjessä maaliin asti. Rosberg oli viides ja saavutti kaikkien aikojen ensimmäisenä pohjoismaalaisena kuljettajana Formula 1 -luokan maailmanmestaruuden. Hänet valittiin mestaruuden myötä Suomen vuoden urheilijaksi.


title: Keke Rosberg

text: Virallinen Suomi silloisen kulttuuriministerin Kalevi Kivistön johdolla ei huomioinut Rosbergin maailmanmestaruutta millään tavoin. Sen sijaan eduskunnan puhemies Johannes Virolainen, jonka mielestä Rosberg oli "ajanut Suomen maailmankartalle", tarjosi Rosbergille juhlakahvit eduskuntatalossa hänen käydessään kotimaassa.


title: Keke Rosberg

text: Rosbergin toinen kausi Williamsilla oli vaikea. Kauden kohokohta oli voitto Monacossa. Ennen lähtöä rata oli märkä, mutta kuivumassa. Kuljettajat valitsivat Rosbergia lukuun ottamatta sadekelin renkaat ja kisan alettua muiden oli käytävä varikolla vaihdattamassa kuivan kelin renkaat. Rosberg ajoi voittoon. Hän pääsi juhlimaan palkintokorokkeella myös Detroitissa sijoituttuaan toiseksi. Nämä olivat kuitenkin MM-kauden ainoat palkintosijoitukset ja Rosberg sijoittui mestaruustaulukossa viidennelle sijalle keräten yhteensä 27 pistettä. Vuonna 1983 järjestettiin kaikkien aikojen viimeistä kertaa MM-sarjan ulkopuolinen kilpailu: 1983 Race of Champions Brands Hatchissa, jonka Rosberg vei nimiinsä.


title: Keke Rosberg

text: Kaudella 1984 auton epäluotettavuus kiusasi Rosbergia ja mies joutui keskeyttämään yhteensä kahdeksan kertaa. Viimeisestä seitsemästä kisasta hän pääsi maaliin vain yhdessä. Kauden kohokohtana voidaan pitää Dallasissa liukkaalla ja murenevalla katuradalla ajettua voittoa. Voitto oli ensimmäinen Hondan turbomoottorilla otettu ykköstila F1:ssä Loppupisteissä Rosberg sijoittui kahdeksanneksi 20,5 pisteellään.


title: Keke Rosberg

text: Kaudella 1985 autossa oli edelleen suuria ongelmia luotettavuuden kanssa etenkin alkukaudesta, mutta voitto Detroitissa alkoi muuttamaan tilannetta. Rosberg kolmen palkintosijan putki ja kauden päätöskisan voitto Australiassa nostivat hänet MM-sarjan kolmannelle tilalle. Se oli hieno lopputulos Williamsille neljän vuoden yhteisen taipaleen päättyessä. Loppupisteissä Rosberg siis kolmas, 40 pistettä. Kaudesta muistetaan hyvin myös hänen huima kierros Silverstonen aika-ajoissa. Rosberg ajoi paalupaikalle, mittauttaen 258,9 km/h keskinopeuden. Se säilyi ennätyksenä aina 2000-luvulle asti.


title: Keke Rosberg

text: Kaudella 1986 Rosberg ajoi McLarenilla, hallitsevan maailmanmestarin Alain Prostin tallikaverina. Uudet säännöt, joissa bensaa tuli säästää entistä enemmän, eivät sopineet Rosbergille. Hän halusi ajaa täysillä, eikä se enää ollut mahdollista. Hän päätti lopettaa yhdeksän kautta kestäneen Formula 1 -uransa kauden jälkeen, lopettamispäätöksestään hän ilmoitti Saksan GP:n harjoituksissa. Syyksi hän kertoi alustavan suunnitelmansa lopettaa vuoden 1986 jälkeen ja ikänsä. Rosberg osoitti kuitenkin olevansa vielä huippukuljettaja, joka nopeudessa pystyi haastamaan lähes kaikki sen ajan kärkikuljettajat. Sen osoitti hänen viimeinen kilpailunsa Australiassa, jossa hän keskeytti rengasrikkoon ylivoimaiselta kärkipaikalta. Loppupisteissä Keke oli kuudes, 22 pisteellään.


title: Keke Rosberg

text:
Rosberg osallistui Span 24 tunnin ajoon Ferrarilla vuonna 1989, mutta ei saanut sijoitusta. Vuosina 1990–1991 hän ajoi urheiluautojen MM-sarjaa Peugeot’lla. Jälkimmäisellä kaudella hän saavutti Yannick Dalmas’n kanssa osakilpailuvoitot Magny Coursissa ja Méxicossa, ja oli sarjan loppupisteissä 13. Kaudeksi 1992 Rosberg siirtyi saksalaiseen DTM-vakioautosarjaan, jossa hän ajoi AMG Mercedes -autolla. Hän voitti yhden osakilpailun ja sijoittui sarjan viidenneksi.
Kaudet 1993–1994 hän kilpaili DTM:ssä Joestin Opelilla ja kaudella 1995 DTM:ssä ja ITC:ssä itse perustamansa Team Rosbergin Opelilla. Rosberg päätti ajouransa kauteen 1995 ja keskittyi tallin johtamiseen. Toisinaan hän osallistui Tunturiralliin, mutta ajoi harrastemielellä. Viimeisen autokilpailunsa hän ajoi vuonna 2005.


title: Keke Rosberg

text:
Ajouransa jälkeen Rosberg on toiminut myös Mika Häkkisen, Jyrki Järvilehdon ja poikansa Nico Rosbergin managerina.Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.
Rosberg avioitui saksalaisen tulkin, Gesine (Sina) ent. Gleitsmann-Dengelin kanssa Mauritiuksella vuonna 1983. Heillä on poika; Nico Rosberg, joka on myös tunnettu F1-kuljettaja, ja voitti maailmanmestaruuden 2016. Nicolla on kaksoiskansalaisuus; Saksan ja Suomen. F1-sarjassa hän kuitenkin edustaa Saksaa.


title: Keke Rosberg

text: Rosberg omistaa asuntoja mm. Monacossa, Espanjan Ibizalla, Itävallassa sekä Suomen Levillä.


title: Keke Rosberg

text: Hän on toiminut kommentaattorina MTV3-kanavan F1-lähetyksissä. Hän on kommentoinut kilpailuja myös Saksan TV:lle.


title: Keke Rosberg

text: Keke oli alun alkaen nimeltään Keijo, mutta muutti kutsumanimensä Kekeksi, sillä arvioi sen olevan helpommin muistettava ja lausuttava ulkomaalaisten korvaan. Samalla tavalla hän teki Jyrki Järvilehdon kanssa, kun manageroi häntä 1980-luvun lopussa. Nimeksi muutettiin JJ Lehto.


title: Keke Rosberg

text: Rosbergin nimi mainittiin vuodetuissa luottamuksellisissa asiakirjoissa, ns. Panaman papereissa, jotka sisältävät tietoja offshore-yrityksestä niiden veroparatiiseihin sijoittamista varoista.


title: Keke Rosberg

text: Kekellä on ollut myös kaksi omaa nimikkoautomallia. Opel Calibraa sai nimellä Opel Calibra Keke Rosberg Edition. Auto oli erittäin suosittu, Keke ajoi vastaavan mallisella autolla DTM-sarjaa. Vuonna 1991 Subaru Justy-mallia tehtiin 150kpl sarja "Keke Design Limited Edition".


title: Keke Rosberg

text: Juice Leskinen on säveltänyt ja sanoittanut Rosbergista laulun ”Keke Rosberg formula rock”, jonka esitti Matti Pellonpää ystävineen.


title: Keke Rosberg

text: Galicialaisella Siniestro Total-yhtyeellä on kappale nimeltä Keke Rosberg.


title: Keke Rosberg

text: Joulukuussa 2017 Keke Rosberg nostettiin yhdessä muiden Formula 1:n maailmanmestareiden kanssa FIA:n uuteen Autourheilun kunniagalleriaan (Motorsport Hall of Fame)


title: Jyrki Järvilehto

text: Jyrki Juhani Järvilehto, ajajanimeltään JJ Lehto, (s. 31. tammikuuta 1966 Espoo) on suomalainen kilpa-autoilija. Hän on kaksinkertainen Le Mansin 24 tunnin ajon voittaja ja neljäs suomalainen Formula 1 -kilpailija.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto osallistui urallaan 70:een F1 Grand Prix -kilpailuviikonloppuun, joista 62:ssa hän pääsi osallistumaan kilpailun lähtöön. Hän keräsi yhteensä 10 MM-pistettä, neljä pistesijaa ja yhden palkintosijan. Järvilehdon F1-uran paras saavutus oli San Marinon GP:n kolmas sija 1991. F1-uransa jälkeen Järvilehto saavutti suurempaa kilpailumenestystä Yhdysvalloissa, jossa hän voitti muun muassa American Le Mans Series -sarjan mestaruuden kaudella 2004 ja Sebringin 12 tunnin ajon kahdesti, vuosina 1999 ja 2005. Järvilehto on kommentoinut suomenkielisiä Formula 1 -lähetyksiä ja on ollut yksi MTV3-kanavan F1-asiantuntijoista.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon managerina toimi F1-maailmanmestari Keke Rosberg, jonka luomus on myös ajajanimi JJ Lehto.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto syntyi 31. tammikuuta 1966 Espoossa. Hänen isänsä Atte on ammatiltaan lakimies. Järvilehdolla on veli Jouni.


title: Jyrki Järvilehto

text: Jo lapsena Järvilehtoa viehätti kilpaileminen urheilussa, eikä itse lajilla sinänsä ollut hänelle merkitystä. Järvilehto kirjoitti ylioppilaaksi sen jälkeen, kun hänen isänsä oli todennut, että autourheiluharrastus saisi jäädä, jos hän ei saisi valkolakkia.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto ajoi kartingia vuosina 1974–1986 ja voitti viisi Suomen mestaruutta. Vuonna 1986 hän osallistui Formula Ford 1600 -sarjaan ja voitti sen mestaruuden niin Suomen kuin Britanniankin sarjoissa. Hän siirtyi Britannian FF2000-sarjaan kaudeksi 1987 ja voitti sarjan mestaruuden. Samalla kaudella hän ajoi myös Euroopan Formula Ford -sarjassa, jossa hän niin ikään ajoi mestariksi.


title: Jyrki Järvilehto

text: Seuraavaksi hän siirtyi kaudeksi 1988 Britannian Formula 3 -sarjaan Pacific Racing -tallin kuljettajaksi. Hän voitti mestaruuden heti ensimmäisellä kaudellaan sarjassa. Kaudeksi 1989 Järvilehto sai paikan Formula 1 -talli Ferrarin testikuljettajana. Samana vuonna hän ajoi lisäksi Formula 3000 -sarjassa, johon hän oli siirtynyt yhdessä Pacific Racing -tallin kanssa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon Formula 3000 -kausi ei sujunut erityisen hyvin. Ensimmäinen kilpailu ajettiin Silverstonen radalla. Kilpailuun hän lähti seitsemännestä ruudusta ja onnistui ajamaan maaliin kolmantena. Hänet kuitenkin hylättiin. Vallelungassa ajetussa kilpailussa hänen kilpailunsa päättyi tekniseen vikaan, mutta Paun radalla hän sijoittui neljänneksi. Jerezin radalla Järvilehto ajoi kuudentena maaliin, mutta seuraavissa kolmessa kilpailussa hän ei päässyt maaliin saakka. Span radalla hän ajoi maaliin viidentenä. Järvilehdon kanssa F3000-sarjassa ajoivat samaan aikaan muun muassa myöhemmin F1:ssäkin ajaneet Damon Hill ja Jean Alesi.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon F1-ura alkoi kaudella 1989 Keke Rosbergin manageroimana, kun hän pääsi aluksi Ferrarin testikuljettajaksi ja kauden päätteeksi Onyxin kilpakuljettajaksi. Ferrarin kanssa hän teki testisopimuksen maaliskuussa 1989. Hänellä oli jopa mahdollisuus päästä kilpailuihin Ferrarin ratissa Gerhard Bergerin loukkaannuttua pahasti San Marinon GP:ssa. Häntä pidettiin kuitenkin kyseiseen tehtävään liian kokemattomana, ja niinpä Osella-kuljettaja Piercarlo Ghinzania suunniteltiin Bergerin tilalle. Järvilehdon sen sijaan oli tarkoitus korvata Ghinzani Osella-tallissa, mutta Bergerin toivuttua yllättävän nopeasti korvaajia ei tarvittukaan.


title: Jyrki Järvilehto

text: Belgialaisen Bertrand Gachot'n riitaannuttua Onyx-tallinsa kanssa paikka tallissa aukeni, ja Keke Rosberg sai neuvoteltua Järvilehdolle paikan kauden neljään viimeiseen kilpailuun. Hänen tallikaverinaan ajoi melko kokenut ruotsalainen Stefan Johansson. Portugalin GP oli Järvilehdon ensimmäinen GP, mutta kilpailu päättyi jo esikarsintoihin. Hetken aikaa näytti siltä, että hän olisi selviytynyt aika-ajoihin, mutta auton takaripustus hajosi. Helsingin Sanomat uutisoi tapahtumaa otsikolla ”Auton hajoaminen pilasi karsinnan”. Seuraavaksi ajetussa Espanjan GP:ssa Järvilehto pääsi lähtöruudukkoon asti, mutta kilpailu päättyi vaihteiden hajoamiseen. Tallikaveri Johansson sen sijaan ylsi palkintokorokkeelle oltuaan maalissa kolmas. Japanissa Järvilehdon kilpailut jäivät jo esikarsintoihin. Koska Japanin GP ajettiin samana viikonloppuna kuin F3000-sarjan viimeinen kilpailu, hän jätti osallistumatta F3000-kilpailuun. F1-kauden päättäneessä Australian GP:ssa Järvilehto selvitti jälleen tiensä lähtöruudukkoon. Todella sateinen Australian GP toi esille Järvilehdon sadekelin taidot. Ruudusta 17 lähtenyt Järvilehto aiheutti ensimmäisessä lähdössä punaisen lipun, mutta kilpailun käynnistyttyä kunnolla hän paransi jatkuvasti sijoituksiaan ja ajoi pian jo sijalla viisi. Auton elektroniikka kuitenkin petti, ja hän joutui keskeyttämään hyvältä sijalta ajettuaan 27 kierrosta. Häntä ennen olivat tosin keskeyttäneet muun muassa maineikkaat Ayrton Senna, Nigel Mansell ja Gerhard Berger. Järvilehto laskeskeli myöhemmin, että hänellä oli mahdollisuudet jopa palkinnoille. Hän kuitenkin sanoi, että kilpailu oli ”vain yksi satojen joukossa”.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudella 1990 talli ja tallikaveri olivat samat. Kahdessa ensimmäisessä kilpailussa käytössä oli edellisen kauden Onyx ORE-1 -auto. Järvilehdon kilpailut jäivät Yhdysvalloissa ja Brasiliassa aika-ajoihin, mutta kun uusi ORE-2-auto otettiin käyttöön, aika-ajoista selvittiin välillä kilpailuihin. San Marinon GP:ssa Järvilehto onnistui ajamaan maaliin asti sijalla 12, joka oli ensimmäinen kilpailu, jonka Järvilehto ajoi maaliin , mutta muissa kilpailuissa matka päättyi joko karsiutumiseen, keskeytykseen tai sijoituksetta jäämiseen. Onyx vetäytyi sarjasta Unkarin osakilpailun jälkeen, minkä takia Järvilehtokaan ei päässyt osallistumaan kauden kuuteen viimeiseen osakilpailuun. Johansson sen sijaan ei ajanut enää kahden ensimmäisen kilpailun jälkeen, ja Järvilehdon tallikaveriksi vaihtui Gregor Foitek.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudeksi 1991 Järvilehto siirtyi pieneen Scuderia Italia -talliin. Hänen tallikaverinaan ajoi italialainen Emanuele Pirro, joka oli ajanut tallissa jo kaudella 1990. Kausi oli Järvilehdon osalta keskeytyksiä täynnä, ja ongelmia oli jo kautta edeltäneissä testeissä. Kauden kolmannessa kilpailussa San Marinossa hän onnistui nousemaan palkintokorokkeelle tultuaan kolmantena maaliin, kun moni kuljettaja oli märän radan takia joutunut keskeyttämään. Samalla hän saavutti F1-uransa ensimmäiset pisteet, ja hänestä tuli toinen suomalainen, joka oli ollut F1-kilpailussa palkintokorokkeella ja pistesijalla. Kilpailu oli samalla ensimmäinen, jossa kaksi suomalaista nousi pistesijoille Mika Häkkisen ollessa kisan viides. Muita pistesijoituksia hän ei kaudella enää saavuttanut. Hän sijoittui neljällä MM-pisteellään kuljettajien MM-sarjassa sijalle 12.MM-sija oli Järvilehdon paras.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudella 1992 Järvilehto jatkoi Scuderia Italia -tallissa. Hänen tallikaverikseen vaihtui italialainen Pierluigi Martini. Vaikka keskeytyksiä ei Järvilehdolle sattunut niin paljon kuin kaudella 1991, hän ei kuitenkaan onnistunut ajamaan kertaakaan pistesijalle. Auto ei ollut kovinkaan hyvä, ja vaikeasti sujuneen Monacon osakilpailun jälkeen Järvilehto totesi Autocource 1992–93 -julkaisussa ”SSDD – same shit, different day”. Järvilehdon kauden parhaaksi sijoitukseksi jäi seitsemäs sija Belgian osakilpailusta. Martini sen sijaan onnistui ajamaan kahdesti kuudenneksi ja saavutti näin kaksi pistettä.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudeksi 1993 Järvilehto siirtyi uuteen sveitsiläiseen Sauber-talliin, jossa hänen tallikaverinaan ajoi itävaltalainen Karl Wendlinger. Heti kauden avanneessa Etelä-Afrikan GP:ssa kuudennesta ruudusta lähtenyt Järvilehto onnistui ajamaan viidennelle sijalle, ja hän saavutti kaksi MM-pistettä. Hän tosin jäi kaksi kierrosta kärjelle ja oli viimeinen maaliin ajanut kuljettaja. Järvilehto onnistui ajamaan pisteille vielä San Marinon kilpailussa, jossa hän oli neljäs. Sijoitus oli Järvilehdon toiseksi paras. Aivan kilpailun loppuvaiheilla hänen moottorinsa hajosi, mutta koska kukaan ei ollut hänen kanssaan samalla kierroksella, hän ei menettänyt yhtään sijaa. Loppukaudella hän onnistui ajamaan viidesti kymmenen parhaan joukkoon, mutta ei saavuttanut enää pisteitä. Koko kaudelta pisteitä kertyi hänelle 5, ja hänen sijoituksensa kuljettajien MM-sarjassa oli kolmastoista.MM-pisteillä mitattuna kausi oli Järvilehdon paras.


title: Jyrki Järvilehto

text: Asiat näyttivät kääntyneen parempaan suuntaan, kun Järvilehto sai ajopaikan huipputalli Benettonilta kaudeksi 1994. Talli etsi sopivaa kuljettajaa Michael Schumacherin pariksi vuodenvaihteessa testien kautta. Testeihin osallistui kaiken kaikkiaan viisi kuljettajaa, joista yksi oli Järvilehto. Suurimpana suosikkina talliin pidettiin Michele Alboretoa, joka olisi tuonut talliin huomattavan määrän sponsorirahaa. Järvilehto onnistui kuitenkin testeissä niin hyvin, että hänet päätettiin ottaa talliin.


title: Jyrki Järvilehto

text: Ennen kauden alkua tammikuussa Järvilehto kuitenkin joutui vakavaan testionnettomuuteen Silverstonen radalla. Hän oli testaamassa Benettonin B194-auton uutta jousitusta, kun hän syöksyi Hangar-suoran päässä olleessa Stowe-mutkassa radan reunaan perä edellä ja loukkasi vakavasti niskansa. Hänen selkäytimeensä joutui luunsiruja, ja kuolema oli todella lähellä. Hän muisti onnettomuudesta ainoastaan sen, että hän oli maannut selällään kykenemättömänä liikuttamaan käsiään tai jalkojaan. Hänet vietiin ensin Northamptonin sairaalaan, jossa annettiin ainoastaan diagnoosi siitä, että niska oli murtunut. Myöhemmin hänet vietiin Lontoossa sijainneeseen Clinical Center -nimiseen yksityissairaalaan. Niskaspesialisti, tohtori O'Brien, leikkasi hänet seuraavana päivänä. Leikkaus tehtiin kurkun kautta, ja se kesti kaikkiaan kahdeksan tuntia.


title: Jyrki Järvilehto

text: Tapahtuman vakavuutta ei aluksi haluttu kertoa muun muassa sponsorineuvottelujen takia, mutta asiaa ei pystytty kauan salaamaan. Leikkauksen jälkeen Järvilehto lähti toipumaan Mauritiukselle. Hän kertoi kipujen olleen sietämättömiä ja ettei missään asennossa ollut hyvä olla. Myöhemmin Järvilehto on katunut valintaansa lähteä toipumislomalle Mauritiukselle. Hän yritti tuloksetta saada itseään kuntoon kävelylenkkien avulla, ja varsinkin alussa oli vaikeaa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Lääkärien mukaan hän pääsisi takaisin normaaliin elämään puolen vuoden kuluttua, mutta jo kahdeksan viikon kuluttua hän testasi F1-autoa. Järvilehto kertoi, ettei tapahtuma aiheuttanut erityistä pelkoa, mutta asia pyöri koko ajan mielessä. Hän joutui olemaan sivussa kauden kahdesta ensimmäisestä kilpailusta, joissa hänet korvasi alankomaalainen Jos Verstappen.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto itse ei muistanut onnettomuuteen johtaneesta tilanteesta mitään, mutta hän arveli onnettomuuden johtuneen liian kovasta nopeudesta. Hän on myös veikannut alijäähtyneen veden tai auton rikkoutumisen vaikuttaneen asiaan. Järvilehto on myöhemmin ajatellut, että uudemmissa autoissa hänen niskansa ei olisi murtunut, koska ohjaamon reunoja on kauden 1994 jälkeen nostettu.


title: Jyrki Järvilehto

text: San Marinon GP Imolassa oli Järvilehdon kauden ensimmäinen kilpailu. Ennen kilpailua hän ei ollut pystynyt ajamaan edes puolikasta testipäivää kipujen takia. Harjoituksissa kivut olivat yhä valtavat eikä hän jaksanut kannatella ajon aikana kunnolla päätään niskalihasten huonon kunnon vuoksi. San Marinossa hän järkyttyi uudestaan. Järvilehdon hyvä ystävä Roland Ratzenberger menehtyi aika-ajoissa pahan törmäyksen seurauksena. He olivat edellisenä päivänä illastaneet yhdessä ja tulleet samalla autolla Imolaan. Järvilehdon osalta kilpailu päättyi lähtöruutuun, sillä hän ei päässyt liikkeelle. Lisäksi Lotus-kuljettaja Pedro Lamy ajoi lujaa häntä perään. Varikolta kilpailua seurannut Järvilehto koki pian uuden järkytyksen: Ayrton Senna ajoi kuolettavan kolarinsa. Hänen henkiseltä toipumiseltaan kerrotaan tässä vaiheessa menneen pohja.


title: Jyrki Järvilehto

text: Seuraavassa kilpailussa, Monacon GP:ssa, Järvilehto jäi pisteittä. Hän onnistui kuitenkin ajamaan seitsemänneksi, mikä vaikutti lupaavalta. Totuus oli täysin muuta: hänen niskaansa sattui koko ajan eikä hän jaksanut kannatella päätään. Omien sanojensa mukaan hän näki radan kunnolla ainoastaan radan vähäisillä suorilla. Järvilehdon niskalihakset revähtivät ja toipuminen hidastui. Niskaa piti tukea entistä tukevammin. Hän itse ehdotti pitävänsä sairauslomaa, jotta saisi itsensä kuntoon. Niska näytti paranevan, ja hän osallistui kahteen seuraavaan kilpailuun.


title: Jyrki Järvilehto

text: Espanjan osakilpailuun Järvilehto lähti lupaavalta neljänneltä sijalta, joka oli samalla hänen F1-uransa paras lähtöruutu. Kilpailun harjoituksissa hän oli koko joukon nopein. Kilpailussa hän joutui kuitenkin keskeyttämään moottorin hajottua. Kanadan GP:ssa Järvilehdon lähtöruutu oli vasta 20:s, mutta hän onnistui ajamaan seitsemänneksi ja nousi pistesijalle kuudenneksi Christian Fittipaldin hylkäyksen myötä. Pistesija oli Järvilehdon viimeinen. Tallipäällikkö Flavio Briatore päätti kuitenkin siirtää hänet sivuun kilpailemisesta, ja Verstappen korvasi hänet. Benettonin tapaa kohdella Järvilehtoa on kritisoitu paljonkin, sillä sen katsottiin panostavan pelkästään Michael Schumacherin mestaruuteen. Järvilehto pääsi vielä kahden kilpailun ajaksi Benettonin rattiin, kun Michael Schumacher kärsi kilpailukieltoaan. Lupaavalta kuulostanut Benetton-pesti jäi vain kuuden kilpailun mittaiseksi, ja hän saavutti vain yhden pisteen autolla. Kauden kaksi viimeistä kilpailua Järvilehto ajoi Sauberilla. Hän sijoittui yhdellä pisteellään MM-sarjassa sijalle 24.


title: Jyrki Järvilehto

text: Benettonin tapaa kohdella Järvilehtoa vuoden 1994 onnettomuuden jälkeen on arvosteltu paljon. Entisen F1-kuljettajan Jonathan Palmerin mielestä sen sijaan oli Benetton-tallilta tuhlausta, että he antoivat kaudella 1994 toisen autoista Järvilehdolle. Entisen Benettonin tallipäällikkö Flavio Briatore kertoi vuonna 2007 ottaneensa Järvilehdon talliinsa suurena lupauksena. Hänen mukaansa JJ ei oikeastaan edes saanut mahdollisuutta ajaa heillä kilpaa onnettomuuden takia.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto on sanonut palanneensa liian aikaisin auton rattiin onnettomuutensa jälkeen. Hän sanoi olleensa täysin kunnossa vasta runsas vuosi tapahtuman jälkeen Le Mansin 24 tunnin ajossa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Benettonin autosta löydettiin monia apuvälineitä, kuten luistonesto, jotka oli kielletty kaudeksi 1994. Tallin mukaan apuvälineitä käytettiin pelkästään testeissä, eikä FIA pystynyt todistamaan niiden laitonta käyttöä kilpailuissa. Onkin epäilty, että Schumacherin autossa olisi ollut monia apuvälineitä, joita ei olisi ollut Järvilehdon ja Verstappenin autoissa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon uran suurimmat saavutukset sijoittuvat F1-uran jälkeiseen aikaan. Hän jatkoi ensin Rosbergin neuvosta DTM- ja ITC-sarjassa kaudella 1995, ja vuonna 1996 ITC-sarjassa Team Rosberg -tallissa. Vuonna 1995 hän voitti ensimmäisenä suomalaisena Le Mansin 24 tunnin ajon. Autona oli McLaren. DTM:ssä ajaessaan myös hänen managerinsa Keke Rosberg ajoi kyseisessä sarjassa. Järvilehto osallistui vielä vuonna 2002 yhteen DTM-kilpailuun ja oli kilpailussa kymmenes.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon nimi yhdistettiin vielä kerran Formula 1 -sarjaan. Alessandro ”Alex” Zanardin saatua Williamsilta potkut kauden 1999 päätteeksi Järvilehdon huhuttiin siirtyvän talliin. BMW:n siirtymisen Williamsin moottorintoimittajaksi katsottiin vahvistavan tätä väitettä. Lopulta huhut kumottiin. Järvilehto oli samana vuonna voittamassa Mestareiden kisan maiden sarjan yhdessä Tommi Mäkisen ja Kari Tiaisen kanssa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Vuonna 1997 Järvilehto ajoi McLaren-BMW:llä uudessa FIA GT Championship -sarjassa, joka korvasi vanhan BPR Global GT Series -sarjan. Hän voitti yhdessä ajoparinsa Steve Soper neljä kilpailua, kuten Helsingissä ajetun osakilpailun. Voittojen lisäksi Järvilehdon autokunta ajoi neljästi kolmannelle sijalle. Järvilehto sijoittui luokassaan 59 pisteellä toiselle sijalle, jonka hän jakoi Soperin kanssa. Mestaruus meni Mercedes-Benzin Bernd Schneiderille.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto oli siirtymässä yhdysvaltalaiseen CART-sarjaan (myöh. Champ Car) vuonna 1996, ja melkein kaikki oli sovittu PacWest-tallin kanssa. Aikaisemmin McLarenilla F1:ssä ajaneelle Mark Blundellille ei kuitenkaan F1:ssä löytynyt ajopaikkaa, jolloin McLarenin moottoritoimittaja Mercedes-Benz hankki hänelle paikan PacWest-tallista Järvilehdon nenän edestä.


title: Jyrki Järvilehto

text: Joulukuussa 1997 Järvilehdon uutisoitiin jälleen olevan lähellä saada sopimus CART-sarjaan. Yhdessä Hogan-tallin järjestämissä testeissä Järvilehdon ajo oli sujunut hyvin, ja hän lähti Floridaan Homesteadin radalla testaamaan ovaalilla ajoa. Lopulta Järvilehto sai ajosopimuksen kaudeksi 1998 Hogan-tallin kuljettajana. Tallin tallipäällikkö Carl Hogan oli Keke Rosbergin vanha ystävä, mikä auttoi omalta osaltaan paikan saamista. Järvilehdolla ei ollut kaudella 1998 ollenkaan tallikaveria, mikä haittasi auton säätöjä haettaessa, sillä auton säätäminen ovaaliradoille on aivan erilaista kuin tavanomaisille moottoriradoille. Tallin menestys oli siis Järvilehdosta kiinni. Kautta edeltäneet testit sujuivat Järvilehdon osalta hyvin, mutta kauden ensimmäisessä kilpailussa asiat eivät sujuneetkaan kovin hyvin. Floridan Homesteadin ovaaliradalla ajetussa kilpailussa Järvilehto ajoi maaliin sijalla 14. Long Beachin katuradalla ajetussa kilpailussa Järvilehto johti varikkopysähdysten ansiosta hetken, mutta hänen kilpailunsa päättyi keskeytykseen. Ensimmäiset pisteensä CART-sarjassa hän saavutti kymmenennellä sijallaan kauden viidennessä kilpailussa Rio de Janeirossa. Seuraavassa kilpailussa hän oli yhdeksäs.


title: Jyrki Järvilehto

text: U.S. 500 -kilpailussa kolme katsojaa menehtyi Adrian Fernándezin autosta irronneen renkaan vuoksi. Samassa kilpailussa Järvilehto törmäsi lujaa betonimuuriin menetettyään auton hallinnan. Hän sai aivotärähdyksen, ja hänen kylkensä kipeytyi. Kauden viidennessätoista kilpailussa, joka ajettiin Vancouverissa, Kanadassa, Järvilehto sijoittui kahdeksanneksi. Tämän lisäksi hän ajoi kymmenenneksi Houstonissa, Texasissa, ja viidenneksi Australiassa ajetussa Gold Coast Indy 300 -kilpailussa. Tämä viides sija jäi Järvilehdon parhaaksi CART-sijoitukseksi ja hänen viimeiseksi pistesijoituksekseen sarjassa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Tallin pula rahasta johti lopulta Hoganin ja Järvilehdon teiden erkanemiseen vuoden 1999 alussa, vaikka vielä syyskuussa 1998 Järvilehdon uskottiin jatkavan CART-sarjassa kaudella 1999. Järvilehto oli käynyt BMW:n kanssa neuvotteluja Le Mansissa ajamisesta, ja niinpä Hogan syytti häntä sopimusrikkomuksesta. Järvilehto korvattiin brasilialaisella Helio Castronevesilla. Todellinen syy Järvilehdon pois potkimiseen oli tallin rahapula; Castroneves toi talliin mukanaan jonkin verran sponsorirahaa. Järvilehto jäi tässä vaiheessa ilman tallipaikkaa, eikä hän saanut ajopaikkaa mistään muustakaan sarjan tallista. Hänen oli siirryttävä muihin sarjoihin.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon saldoksi kaudelta jäi 25 pistettä ja 20. sija sarjassa. Paras sijoitus kilpailussa oli viides, ja paras lähtöruutu neljäs.


title: Jyrki Järvilehto

text: Vuodesta 1999 lähtien JJ kilpaili hiljattain perustetussa ALMS- eli American Le Mans Series -sarjassa. BMW oli ollut kiinnostunut hänestä jo pari vuotta aiemmin, kun Järvilehto oli ajanut FIA:n GT-sarjaa. Järvilehto ajoi BMW:llä ALMS-sarjassa kolme seuraavaa vuotta. Järvilehdon ensimmäinen kausi sujui hyvin, ja hän voitti neljä kilpailua parinaan Steve Soper ja välillä Jörg Müller. Luokkamestaruutta ei kuitenkaan tullut, sillä Järvilehto ei ollut ilmoittautunut ajoissa sarjaan. Niinpä hän ei saanut Sebringin 12 tunnin ajon voitosta pisteitä, joiden avulla Järvilehto olisi ollut sarjan mestari. Hänen oli tyytyminen neljänteen sijaan prototype-luokan loppupisteissä.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudella 2000 Järvilehto voitti kaksi kilpailua ja sijoittui prototype-luokassa sijalle 6. Kaudeksi 2001 Järvilehto siirtyi GT-luokkaan ja oli loppupisteissä luokkansa toinen. Hän saavutti neljä luokkavoittoa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudeksi 2002 Järvilehto vaihtoi Cadillacille. Hän osallistui vain viiteen kauden kymmenestä kilpailusta eikä saavuttanut yhtään voittoa. Sen jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2003 Audille Johnny Herbertin ajopariksi. Siirto Audille oli Järvilehdon mielestä positiivinen asia, sillä talli oli viime vuosina ollut sarjan kärjessä. Kauden 2003 Sebringin 12 tunnin ajossa Järvilehdon autokunnalla, jossa ajoivat hänen lisäkseen Stefan Johansson ja Emanuele Pirro, oli hyvät mahdollisuudet voittoon, mutta he jäivät lopulta toiseksi. Järvilehto ajoi ajoparinsa kanssa kaudella neljään voittoon ja oli lisäksi neljästi kolmen parhaan joukossa. Järvilehdon loppusijoitus kaudella 2003 oli lopulta 163 pisteellä kolmas.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudella 2004 Järvilehdon autokunta oli jokaisessa kilpailussa joko ensimmäinen tai toinen. Voittoja Järvilehto ja ajopari Marco Werner saavuttivat yhdeksästä kilpailusta kaikkiaan kuusi. Järvilehto ja Werner voittivat mestaruuden saavutettuaan 183 pistettä.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudella 2005 Järvilehto voitti kaksi arvostettua kilpailua: ensin Sebringin 12 tunnin ajon ja seuraavaksi jo toistamiseen Le Mansin 24 tunnin ajon, jonka hän voitti yhdessä Marco Wernerin ja Tom Kristensenin kanssa. ALMS-kauden 2005 loppupisteissä hän sijoittui kolmanneksi. Kausi jäi Järvilehdolle ainakin toistaiseksi hänen ALMS-uransa viimeiseksi.


title: Jyrki Järvilehto

text: ALMS-sarjassa Järvilehdon autokunta ajoi yhteensä 23 luokkavoittoon. Järvilehdon ajopareina ajoivat muun muassa Tom Kristensen, Jörg Müller, Steve Soper, Johnny Herbert ja Marco Werner.


title: Jyrki Järvilehto

text:
Järvilehto osallistui ensimmäistä kertaa arvostettuun Le Mansin 24 tunnin kestävyysajoon 16.–17. kesäkuuta 1990. Hän ajoi C1-luokassa Porsche 962C GTi -autoa Richard Lloyd Racing -tallissa. Hänen ajopareinaan olivat saksalainen Manuel Reuter ja britti James Weaver. Järvilehdon autokunta ehti ajaa vain 181 kierrosta, kun taas voittajalle kierroksia kertyi 359.
Vuoden 1991 kilpailussa Reuter oli taas JJ:n ajopari, mutta kolmantena kuljettajana autokunnassa oli Harri Toivonen. Järvilehdon autokunta ajoi Porsche 962CK6 -autoa Kremer Racing -tallissa. Sijoitus oli C2-luokassa ja samalla myös kokonaiskilpailussa yhdeksäs. Kierroksia kertyi 343 voittajien ajettua 362 kierrosta.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto ei osallistunut seuraavan kolmeen vuoteen kilpailuun laisinkaan, ja seuraava osallistuminen oli vuonna 1995. Järvilehto teki suomalaista moottoriurheiluhistoriaa, sillä hänen autokuntansa ajoi voittoon. Hänestä tuli ensimmäinen suomalainen kilpailun voittaja. Järvilehdon ajopareina olivat Yannick Dalmas ja Masanori Sekiya, ja heidän autokuntansa ajoi GT1-luokassa McLaren F1 GTR -autoa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Myös vuosina 1996 ja 1997 Järvilehdon autokunta ajoi McLaren F1 GTR:ää, ja molempina vuosina luokkana oli GT1. Vuoden 1996 kilpailussa Järvilehto oli Ray Bellmin ja James Weaverin kanssa kokonaissijoissa yhdeksäs. Vuonna 1997 Järvilehdon ajopareina olivat F1-maailmanmestari Nelson Piquet ja Steve Soper. Autokunta ehti ajaa 236 kierrosta, mutta kilpailu päättyi keskeytykseen.


title: Jyrki Järvilehto

text: Vuoden 1998 kilpailuun Järvilehto ei osallistunut, mutta 1999 hänen ajopareinaan olivat saksalainen Jörg Müller ja tanskalainen Tom Kristensen, joka oli kilpailuun mennessä voittanut yhden kahdeksasta Le Mansin voitostaan. Autona oli BMW V12 LMR ja tallina Team BMW Motorsort. Kilpailu päättyi kuitenkin heidän osaltaan 304 kierroksen jälkeen keskeytykseen.


title: Jyrki Järvilehto

text: Seuraavan kerran Järvilehto osallistui kilpailuun vuonna 2002, jolloin hän ajoi Cadillacia. Ajopareina olivat Emmanuel Collard ja Éric Bernard. Kokonaissijoitus oli vasta 12:s, mutta seuraavina vuosina 2003–2005 tulos olikin sitten Audi R8:lla paljon parempaa. Vuonna 2003 Järvilehto sijoittui Emanuele Pirron ja entisen F1-tallikaverinsa Stefan Johanssonin kanssa kolmannelle sijalle. Pirro oli JJ:n ajopari myös vuonna 2004, mutta Johanssonin tilalla ajoi Marco Werner. Sijoitus oli taas kolmas.


title: Jyrki Järvilehto

text: Vuoden 2005 kilpailussa Järvilehto teki taas suomalaista moottoriurheiluhistoriaa: hän voitti kilpailun toistamiseen. Hänen ajopareinaan olivat Tom Kristensen ja Marco Werner. Kristensenille voitto oli jo seitsemäs ja Wernerillekin jo kolmas. Kilpailun jälkeen Järvilehto ei ole Le Mansin 24 tunnin ajoon osallistunut.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudella 2006 Järvilehto ei kilpaillut rata-autoilussa, mutta 2007 hän sijoittui Grand Am -urheiluautosarjan Daytonan 24 tunnin ajossa sijalle 17. Hän ajoi Krohn Racing -tallin Pontiacilla Colin Braunin ja Max Papisin kanssa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Maaliskuussa 2008 Järvilehto teki yllätyspaluun kilparadoille, kun hän osallistui Speedcar-sarjan kilpailuun Malesiassa Sepangin radalla. Hänen Onyx-aikainen tallikaverinsa, ruotsalainen Stefan Johansson oli pyytänyt häntä mukaan. Sekä Sepangin rata että Speedcar-auto olivat Järvilehdolle kuitenkin vieraita. Ongelmana oli myös se, että hän joutui viikonloppuna käyttämään lainattuja varusteita, jotka eivät olleet sopivan kokoisia. Hän lähti lauantaina 22. maaliskuuta ajettuun kilpailuun viimeisestä eli 16. lähtöruudusta, mutta kilpailussa hän nousi sijalle 12. Sunnuntaina ajettiin toinen lähtö, jossa hän onnistui nousemaan sijalle kymmenen. Malesian kilpailun aikana kerrottiin, että hänen olisi tarkoitus osallistua sarjan kuuteen viimeiseen lähtöön, joista kaksi ensimmäistä ajettiin Sepangissa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Bahrainin radalla ajetut kilpailut eivät sujuneet ollenkaan. Ensimmäisessä lähdössä hän keskeytti tekniseen vikaan jo ensimmäisen kierroksen jälkeen. Toisessa lähdössä hän onnistui nousemaan hetkeksi seitsemänneksi, mutta kilpailu päättyi jälleen tekniseen vikaan.


title: Jyrki Järvilehto

text: Vuodesta 2001 lähtien Järvilehto on toiminut MTV3-kanavan F1-lähetysten kommentaattorina muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Hän on selostanut kilpailuja Tomi Tuomisen, Matti Kyllösen ja Oskari Saaren kanssa. Nykyään Järvilehto on yksi MTV3:n F1-asiantuntijoista, ja hän on usein haastateltavana. Kaudella 2007 hän kommentoi kilpailujen jälkilähetyksiä yhdessä F1:n selostuskoppiin paluun tehneen Kyllösen kanssa. Vuodesta 2008 veneonnettomuuteensa asti hän selosti Oskari Saaren ja Timo Pulkkisen kanssa MTV3 Max -kanavalla kaikki kilpailuviikonlopun F1-lähetykset, harjoitukset mukaan lukien.


title: Jyrki Järvilehto

text: Lisäksi Järvilehto on myös kommentoinut DTM-lähetyksiä Canal+-kanavalla ja karsiuduttuaan Unkarin GP:sta 1992 hän oli mukana kommentoimassa kilpailua Yle TV2:lle.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto on erityisesti ulkomailla tunnetumpi nimellä JJ Lehto, jossa j-kirjaimet äännetään englanniksi /dʒeɪ dʒeɪ/. Nimi oli Järvilehdon managerin, Keke Rosbergin, luomus. Nimen yksinkertaistamisen tarkoitus oli helpottaa sen ääntämistä ja kirjoittamista. Rosberg oli itsekin muuttanut ajajanimensä vastaavalla tavalla; hänen oikea etunimensä on Keijo, mutta hän muutti sen Kekeksi. Muun muassa F1-kilpailujen televisiolähetyksissä sijoituksia ilmoittaessa näkyy yleensä vain pelkkä sukunimi. Tällöin Järvilehdon kohdalla luki pelkkä Lehto.


title: Jyrki Järvilehto

text: Matti Kyllösen selostuksista jäi elämään lause ”Missä on JJ?”, jonka hän sanoi ensimmäisen kerran Italian GP:ssä 1994. Järvilehdon mukaan kysymys seurasi häntä siitä lähtien, kun Kyllönen sen ensimmäisen kerran sanoi.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehtoa on pidetty kuljettajana, jonka lahjakkuus ei päässyt F1:ssä esille. Muun muassa entinen F1-kuljettaja John Watson on pitänyt Järvilehtoa taitavana sadekelin kuljettajana; taitavimmaksi sadekuskiksi hän rankkasi Ayrton Sennan; Järvilehto oli toinen. Hyvin taidot pääsivät esille kaudella 1997, kun Järvilehto ajoi McLaren-autolla FIA:n GT-sarjaa Span radalla Belgiassa. Hän nousi sateisessa kilpailussa ylivoimaisina pidettyjen Mercedes-Benzien ohi voittoon.


title: Jyrki Järvilehto

text: Siinä missä Mika Häkkistä ja Kimi "(Iceman))" Räikköstä on heidän kylmäpäisyytensä takia luonnehdittu jäämiehiksi, Järvilehtoa on pidetty enemmän "lämmin jäämies" -ajotyylisyyteen taipuvaisena, mikä hänen jatkuvan hyväntuulisuutensa ansiosta tuottaa tulosta


title: Jyrki Järvilehto

text: Suurimmiksi esikuvikseen JJ on maininnut kolminkertaisen F1-maailmanmestarin Niki Laudan ja viisinkertaisen maailmanmestarin Juan Manuel Fangion.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto nostaa perheen ja ystävät autourheilun edelle ja sanoi F1-uransa aikana olleensa valmis opiskelemaan uutta ammattia varten, jos olisi pakko. Vastakohtana on esimerkiksi Mika Häkkinen, joka sanoi, ettei pystyisi enää palaamaan tavalliseen elämään. Järvilehdon mukaan suurin uhraus, jonka hän on työnsä vuoksi joutunut tekemään, oli se, että hän on joutunut olemaan liian paljon erossa perheestään. Hän onkin sanonut mieluisimmaksi kilpailujen ulkopuoliseksi ajanvietteekseen perheen kanssa yhdessä olemisen. Kysyttäessä, mikä on elämässä tärkeintä, Järvilehto vastasi välittömästi: ”Ei ainakaan kilpaileminen”.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto avioitui kauppatieteen maisteri Satu Larmalan kanssa vuonna 1995, ja heillä on vuosina 1994 ja 1997 syntyneet tytöt sekä vuonna 1999 syntynyt poika. Järvilehto on sanonut odottavansa innokkaasti sitä, että joku hänen lapsistaan kertoisi haluavansa kilpa-ajajaksi. Järvilehdoilla on asunto Espoon Westendissä ja oli Monacossa. Heillä on myös kesämökki lähellä Tammisaarta. Lisäksi he ovat asuneet Yhdysvalloissa, kun Järvilehto ajoi Amerikan sarjoissa kilpaa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Syyskuussa 2018 uutisoitiin Järvilehtojen jättäneen avioerohakemuksen Espoon käräjäoikeuteen.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kesäkuussa vuonna 2010 Järvilehto oli mukana vakavassa veneturmassa. Järvilehdon omistama vene törmäsi Tammisaaressa sijaitsevaan Jomalvikin siltaan. Järvilehto loukkaantui turmassa vakavasti ja hänet vietiin sairaalaan, jossa hänet leikattiin. Järvilehdon kanssa veneessä ollut hyvä ystävä menehtyi törmäyksessä. Järvilehdon veren alkoholipitoisuus välittömästi ennen turmaa on ollut vähintään 2,53 promillea. Turmaveneellä oli nopeutta noin 86 kilometriä tunnissa, kun Jomalvikin kanavan nopeusrajoitus on vain 5 kilometriä tunnissa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Poliisin esitutkinta tapauksesta kesti yli vuoden, minkä jälkeen asia siirtyi syyttäjälle syyteharkintaan. Syyteharkinta päättyi elokuussa 2011, jolloin syyttäjä päätti syyttää Järvilehtoa törkeästä kuolemantuottamuksesta, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja vesiliikennejuopumuksesta. Poliisin esitutkintamateriaalin perusteella syyttäjä piti todennäköisenä, että Järvilehto toimi veneen kuljettajana. Käräjäoikeudessa marraskuussa 2011 Järvilehto kiisti kaikki itseensä kohdistuneet syytteet.


title: Jyrki Järvilehto

text: Päätöksessään Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi Järvilehdon törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, törkeästä kuolemantuottamuksesta ja vesiliikennejuopumuksesta ehdottomaan vankeuteen kahdeksi vuodeksi ja neljäksi kuukaudeksi. Lisäksi Järvilehto tuomittiin maksamaan asianomistajille korvauksia hautauskuluista ja kärsimyksestä sekä elatusapua menehtyneen ystävänsä lapsille ja leskelle. Käräjäoikeus katsoi näytetyksi, että Järvilehto kuljetti venettä.


title: Jyrki Järvilehto

text: Turun hovioikeus aloitti tapauksen käsittelyn 2. lokakuuta 2012 tekemällä tapahtumapaikalle katselmuksen. Hovioikeuteen toimitetusta Järvilehdon valituskirjelmästä kävi ilmi, että Järvilehto oli saanut asiantuntijalausunnon liikenteen turvallisuusvirasto Trafin Kari Alppivuorelta, joka on myös AKK Motorsportin turvatyöryhmän jäsen. Lausunnon mukaan Järvilehdon menehtyneen ystävän vammat sopisivat hyvin niihin vammoihin, joita veneen kuljettajalle olisi syntynyt. Järvilehdon todistajina toimivat oikeuslääkäri Pekka Karhunen ja traumakirurgian erikoislääkäri Lauri Handolin. Syyttäjä kyseenalaisti Alppivuoren asiantuntijuuden. Syyttäjän todistajana toimi psykiatrisen vankisairaalan vastaavaa ylilääkäri, tutkimusprofessori Hannu Lauerma, joka oli todistanut aikaisemmin käräjäoikeudessa, että Järvilehdon muistinmenetys on epäuskottavaa ja hän on voinut teeskennellä sitä. Syyttäjän mukaan Järvilehto kuljetti venettä samana iltana, kun saaresta lähdettiin baarimatkalle Tammisaareen ja myös veneen lähtiessä yöllä takaisin kohtalokkaalle paluumatkalle. Hovioikeus antoi päätöksen 30. marraskuuta 2012, ja se hylkäsi kaikki Järvilehtoon kohdistuneet syytteet ja korvausvaatimukset. Korkein oikeus ei myöntänyt syyttäjälle valituslupaa, joten hovioikeuden vapauttava päätös jäi voimaan.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto ajoi Vantaan kartingradalla pahasti päin rengasvallia KZ2-luokan SM-kilpailussa 28. toukokuuta 2017. Auto pyöri rajusti ympäri, ja loukkaantunut Järvilehto kuljetettiin sairaalaan. Hänelle tehtiin useita leikkauksia muun muassa olkapäähän ja polveen ja hän joutuu olemaan useita kuukausia pyörätuolissa.


title: Jyrki Järvilehto

text: Kausi 1995 oli vanhaa DTM:ää ja 2002 uutta DTM:ää.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehdon ajoparina ajoi ensin kymmenessä kilpailussa britti Steve Soper ja viimeisessä kilpailussa alankomaalainen Peter Kox.


title: Jyrki Järvilehto

text: Tulosten lähde:


title: Jyrki Järvilehto

text: Kauden 2001 toinen, kolmas ja neljäs kilpailu ajettiin yhdessä European Le Mans Series -sarjan kanssa. Tulosten lähde:


Jyrki Järvilehto


title: Tammisto

text: Tammisto () on Vantaan kaupunginosa Vantaan- ja Keravanjoen haarassa Tuusulanväylän varrella, Helsingin rajan tuntumassa. Kaupunginosa rajautuu idässä Keravanjokeen, lännessä Vantaanjokeen ja pohjoisessa Kartanonkosken asuinalueeseen ja Helsingin pitäjän kirkonkylään. Alueen läpi kulkevat Tuusulanväylä, Tammiston kauppatie ja Kirkkotie.


title: Tammisto

text: Tammisto–Pakkalan seudusta on kehittynyt 1990-luvulta alkaen seudullinen kaupallinen keskus. Alueen kaupallinen kehitys on perustunut ympärillä asuvaan suureen väestömäärään (10 km säteellä yli 400 000 asukasta), saavutettavuuteen autolla ja siihen, että alue sijaitsee tieliikenteen solmukohdassa, Kehä III:n ja Tuusulanväylän risteysalueen lounaispuolella.


title: Tammisto

text:
Tammistoon on muodostunut suurmyymälöiden ja erikoisliikkeiden keskittymä erityisesti Tammiston kauppatien (entinen Valimotie) varrelle. Kaupunginosan myymälöitä ovat muun muassa K-Citymarket, Tokmanni ja Lidl, erikoistavaran kauppoja kuten Gigantti, XXL, Bauhaus, Hobby Hall ja Plantagen, sisäaktiviteettipuisto SuperPark,
Suunto Oy:n pääkonttori ja toimistotaloja. Kirkkotien varrella on Neste Express automaattiasema ja McDonald’s, Tammiston kauppatien varrella Teboilin huoltoasema.


title: Tammisto

text: Tammistonmäen lounaisrinteellä on sijainnut Rosendalin kartano, josta tuli Tammiston kartano, kun Hankkija osti kartanon 1916. Sen vieressä on ollut Keskusosuusliike Hankkijan laboratoriorakennus.


title: Tammisto

text: Alueella on omakotiasutusta Tammimäentiellä ja Kirkkotiellä. 2000-luvulla Tammistoon on rakennettu moderneja kerros- ja rivitaloja Tammistonkadun molemmin puolin; asemakaava perustuu arkkitehtikilpailuun, jonka voitti Arkkitehtitoimisto Hannu Jaakkola. Kaupunginosassa asuu noin 3 400 henkeä (2015).


title: Tammisto

text: Tammistossa toimii ainakin kaksi päiväkotia, joista toisen yhteydessä on ykkösluokkaisille Kartanonkosken koulu Tammiston opetuspiste.


title: Tammisto

text: Tammiston luonnonsuojelualue rauhoitettiin 1946. Tämä Vantaan ensimmäinen luonnonsuojelualue on laajuudeltaan 7,4 hehtaaria. "Tammistonmäellä" kasvaa runsaasti kookkaita tammia, joista alue on saanut nimensä, ja muitakin jalopuita.


title: Tammisto

text: Tammistossa on puisto Vantaanjoen rannassa. Alue rajautuu Helsingin keskuspuistoon, jonne pääsee Vantaanjoen yli kävelysiltaa pitkin. Helsingin puolella ovat Haltialan kotieläintila ja Ruutinkoski. Pohjoiseen päin mentäessä pääsee kävelytietä Backaksen kartanolle.


title: Tammisto

text: Maininnan ansaitsee myös Tuusulanväylän itäpuolella oleva Keravanjoen ranta, ja joen ylittävä Siltamäen kivisilta, jonka rakentamispäätös tehtiin vuonna 1895. Silta kuuluu osana Helsingin pitäjän liikenteen Helsinkiin yhdistäneeseen vuosisataiseen Kirkonkylän-tiehen.


title: Tammisto

text: Tammistonkadulta kulkee busseja Helsinkiin, Tikkurilaan, ja Helsinki-Vantaan lentoasemalle, Tammiston kauppatieltä myös Malmille ja Itäkeskukseen. Tuusulanväylällä on Tammiston pikavuoropysäkki.


title: Rekola

text: Rekola () on Vantaan kaupunginosa Helsingin–Riihimäen radan varrella Koivukylän ja Korson välissä. Sillä on oma rautatieasema, joka on lähijunien käytössä. Rekola on pientalovaltaista asuinaluetta, ja sen asukasluku on 2 810 (2010).


title: Rekola

text: Torppari August Hiljander ja rusthollari Gustav Lindberg lahjoittivat 1850-luvun puolivälissä Hanabölen kylän alueelta löydetyt esihistorialliset esineet Kansallismuseolle. Kivityökalut, kaksi vasarakirvestä, tasataltta ja vasarakirveen kantaosa, olivat ensimmäisiä nykyisen Vantaan kaupungin alueelta tehtyjä esihistoriasta kertovia löytöjä.


title: Rekola

text: Toinen merkittävä esihistoriallinen löytö tehtiin vuonna 1933 Hiekkaharjun asemalta Rekolaan johtavaa tietä rakennettaessa. Storskogenin varhaiskampakeramiikan aikainen asuinpaikka, josta löydettiin kaksi tulisijaa, kaksi kivetöntä nuotiopaikkaa ja kivikautiselle asuinpaikalle tyypillistä esineistöä, sijaitsee Koivukylässä Haapatien molemmin puolin. Asukkaiden tärkein pyyntikohde on luulöytöjen perusteella ollut hylje.


title: Rekola

text: 4000-luvulla eaa. meren pinta oli noin 25 metriä nykyistä korkeammalla ja Keravanjoki laski mereen Päiväkummun kohdalla. Kivikautiset asuinpaikat ovat sijainneet veden äärellä, rannassa, jossa on ollut myös makeaa vettä saatavilla.


title: Rekola

text: Ruotsalaiset kolonisoivat Uudenmaan keskiajalla. Ruotsalaisten tuloa edeltäneestä alueen suomalaisasutuksesta ja nautinta-alueista kertovat alueen säilyneet paikannimet. Ruotsalaista asutusta on edeltänyt alueella mahdollisesti sijainnut hämäläistalo.


title: Rekola

text: Tarinan mukaan Rekola sai nimensä, kun kolme rekolalaista talonpoikaa lahjoittivat maata sielumessulahjana katoliselle kirkolle, jonka edustajana toimi Helsingin pitäjän kirkko vuonna 1401. Yksi talonpojista oli apostoli Andreaan mukaan nimetty Anders Räckhals. Lahjoitus tehtiin lahjoittajien ja heidän perheidensä puolesta kuoleman jälkeen toimitettavien sielunmessujen tarkoituksessa. Lahjakirjan mukaan Anders Räckhals oli ostanut mainitun maatilan käteisellä rahalla. Lahjoitusmaa sijaitsee nykyisen Rekolanpuron länsirannalla laajan ja viljavan savitasangon koillisosassa.


title: Rekola

text: Vuonna 1550 tapahtuneen Helsingin kaupungin perustamisen jälkeen aloitettiin lähiseuduilla metsien hakkuut, minkä seurauksena Räckhalsin alueellekin perustettiin saha. Verosavujen määrä Hanabölen kylässä on vuoden 1556 luettelon mukaan ollut neljä. Vuoden 1635 verotustietojen mukaan Hanabölen kylän alueella asui 23 henkeä.


title: Rekola

text: Vuonna 1691 Räckhalsin niittyjen käyttöoikeudesta käräjöitiin, kun kirkkoherra Andreas Ignatius vei kiistan Helsingin pitäjän käräjien ratkaistavaksi. Taustalla oli pitäjäläisten jatkuva tyytymättömyys kirkkoherran lahjoitusmaihin kohdistuvaan nautintaoikeuskäytäntöön. Räckhals mainitaan maanmittari Samuel Brotheruksen vuonna 1693 laatimassa Skavabölen eli Hyrylän kylän kartassa, jossa oli määritelty Hyrylän, Hanalan, Ulkokeravan ja Rekolan alueiden välisiä rajoja ja rajapyykkejä. Rajojen määrittely on tapahtunut samoihin aikoihin, kun edellä mainittua Räckhalsin ulkopalstoja koskevaa riitaa on yritetty ratkaista. Kartasta käy ilmi, että Helsingin pitäjä Räckhals mukaan luettuna on hallinnollisesti kuulunut Porvoon lääniin. Vuoden 1739 talvikäräjillä asia oli jälleen esillä. Keskeinen kysymys oli, kuuluivatko maat kirkkoherralle vai kirkolle.


title: Rekola

text: Maanmittari Fredrik Johan Fonseen selvitti Helsingin pitäjän rajapyykit 1700-luvun alussa. Räckhalsin rajapyykkiä hän ei mitannut, mutta merkitsi muistiin, että pienelle mäelle erään männyn ja kyynärän kokoisen vanhan männynkannon väliin oli kerätty joukko kiviä, joista kaksi ylitti miehen kantokyvyn muiden kivien ollessa niiden alla.


title: Rekola

text: Sahateollisuuden kasvusta johtunut ja kruunun privilegioihin perustuvien kauppasahojen sijainnista käyty paikallinen kiista kosketti Hanaböleä 1730–1740-luvuilla. Sahateollisuuden edustajat nimittäin anoivat vuonna 1739 maaherralta ja myöhemmin kamarikollegiolta, että Kirkonkylässä sijainnut kiistanalainen kauppasaha olisi siirretty ylemmäs jokivartta Hanaböleen, jossa oli sopiva koskipaikka. Siirtoanomus oli juuttunut tuolloin byrokratiaan ja maaherra Gyllenstiernan sahateollisuuden vastaiseen politiikkaan. Vuoteen 1776 mennessä oli kauppasaha verotustietojen perusteella kuitenkin jo toiminnassa.


title: Rekola

text: Kirkkoherra Johan Forsskål ja hänen seuraajansa Johan Fortelius kunnostivat Räckhalsin maa-aluetta 1700-luvun puolivälissä. Uutta niittyä raivautettiin ja kaksi latoa rakennettiin. Metsää käytettin pappilan rakennustöihin. Asutusta alueella ei kuitenkaan tiedetä olleen.


title: Rekola

text: Lahjoitusmaa jaettiin isossajaossa vuonna 1776 kahteen osaan, joista alettiin käyttää nimiä Övre Räckhals ja Nedre Räckhals (nykyisin Hiekkaharju). Rekolan nykyinen pientaloalue Rekolanpuron itärannalla oli alkujaan Hanabölen kylän takamaata. Se oli suurimmaksi osaksi korpimetsää ja sitä kutsuttiin nimellä Kasakärr.


title: Rekola

text: Amiraali Carl Olof Cronstedt, Ruotsinsalmen meritaistelun sankari, osti vuonna 1816 Hanabölen kauppasahan. Amiraali kuoli neljän vuoden kuluttua kaupasta, mutta saha säilyi vielä pitkään Cronstedtin suvun omistuksessa.


title: Rekola

text: Kaukana asutuksesta sijainnut Räckhalsin metsä houkutteli vuosisadasta toiseen myös luvattomasti liikkuvia puunhakijoita. Vuoden 1825 alkutalvella valvontaa päätettiin lisätä. Räckhalsin johtokunnan piti tehdä maksusta kaksi tarkastuskierrosta Räckhalsin metsässä kahden uskotun miehen kanssa. Tarkastusmatkoilla kiinni jääneet vahingontekijät tuomittaisiin jalkapuurangaistukseen pitäjän kirkon edustalla. Saman vuoden marraskuussa käräjät määräsi syyllisiksi todetuille 25 hopearuplan sakon lain määräämän sakon lisäksi. Myös aiheutunut vahinko oli korvattava. Kirkkoherra Crohns luki tämän päätöksen ensimmäisen kerran kirkon saarnatuolista 8. tammikuuta 1826. Sama varoitus luettiin kirkossa kerran vuodessa vuoteen 1863 asti. Kun nämäkin toimenpiteet osoittautuivat riittämättömiksi, seurakunta palkkasi Räckhalsiin metsänvartijan. Tehtävään palkattiin Mats Friman.


title: Rekola

text: 1830-luvulla Räckhalsin alueella oli kaksi vesivoimalla toimivaa myllyä. Toinen niistä oli niin sanottu tullimylly, jolla oli oikeus tullia eli korvausta vastaan jauhattaa myös sivullisten viljaa, toinen taas viiden osakkaan kotitarvemylly. Tullimyllyt maksoivat jauhatusmaksuistaan veroa ja niille oli määrätty tietyt jauhatuspiirit.


title: Rekola

text: Pitäjänkokous päätti vuonna 1844 vuokrata Räckhalsin lahjoitusmaat maanraivaajille. Övre Räckhals jaettiin kolmeen alueeseen, jotka huutokaupattiin 20 vuodeksi 1. toukokuuta 1845 alkaen. Vuokraajien oli heti aloitettava aitaaminen ja ojitus. Viiden ensimmäisen vuoden aikana oli raivattava pelloksi tai niityksi ainakin puolet raivattavaksi määrätystä alueesta. Kymmenen vuoden kuluttua piti raivaustyön olla valmiina. Metsää oli lupa käyttää vain aitaamiseen ja rakennuksiin. Osa alueesta oli suota, jota kutsuttiin Liberstickin suoksi. Kaskeaminen oli sallittua vain soisella maalla. Maanvuokraajia oli kaksi, joista toinen, Adolf Eklund, asettui asumaan Övre Räckhalsiin. Hän asui siellä vuoteen 1850 asti, mutta piiat, rengit, muonamiehet ja mäkitupalaiset jäivät Övre Räckhalsiin. Sinne muodostui vähitellen suuri maanviljelystila, jota alettiin kutsua Räckhalsin kartanoksi. Kartanosta myytiin maitoa, viljaa, perunoita ja kasvitarhan tuotteita sekä lähellä asuville että Helsingin kaupunkiin.


title: Rekola

text: Vuoden 1855 syyskuussa suoritettiin pitäjänkokouksessa jako kiertokoulualueita varten. Räckhals määrättiin I piiriin. Opettajan tuli viipyä kylässä osa vuodesta ja hänelle tuli luovuttaa huone, valaistus ja lämmitys ilman korvausta.


title: Rekola

text: Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II määräsi 13. maaliskuuta 1857 Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien rakentamistyöt aloitettaviksi. Rataa varten tarvittavia alueita hankittaessa osoittautui, ettei Helsingin pitäjän alueella ollut sellaisia alueita, jotka olisi korvauksetta luovutettu kruunulle. Pitäjänkokouksessa 5. kesäkuuta 1858 käsiteltiin kysymystä niistä kirkon maista, joiden yli rautatie tullaan vetämään. Asia koski siis nykyisen Korson, Rekolan ja Tikkurilan seuduilla sijaitsevia maita. Päätettiin vaatia korkealta kruunulta niistä korvausta, eikä vain vaatia, vaan myös todella toimia niin, että korvaukset saadaan. Komissaari Markelin valittiin asiamieheksi huolehtimaan siitä.


title: Rekola

text: Pitäjänkokousten omaksuma tiukka asenne ilmaisia alueluovutuksia vastaan tuottikin tuloksia ainakin kirkonmaiden osalta. Syyskuun 16. päivänä 1860 pidetyn pitäjänkokouksen pöytäkirjassa on tieto 2 500 hopearuplan saamisesta niistä maa-alueista, jotka Helsingin pitäjän kirkolta oli otettu valtiolle rautateitä varten. Keskimäärin joutuivat rautatiet suorittamaan maanomistajille pakkolunastuskorvauksia 5 300 markkaa virstalta, mikä oli melkoinen summa silloisissa oloissa.


title: Rekola

text: Alun perin oli tarkoitus rakentaa rautatie kaksiraiteisena, mutta se toteutettiin ensin yksiraiteisena. Toinen raidepari Helsingistä Keravalle rakennettiin vuonna 1899. Työhön pestattiin vuoden sopimuksella ”rautatierenkejä”, mutta suurin osa rakentajista oli tilapäisiä päivä- ja urakkamiehiä. Työväki vaihtui jatkuvasti. Rautatien rakentaminen elävöitti ympäristöä, ja paikalliset asukkaat saivat tuloja elintarvikkeiden myynnistä.


title: Rekola

text: Helsingin ja Espoon maalaiskuntien maataloustuottajilla oli ennen rautatien valmistumista valta-asema varsinkin huonosti säilyvän maidon tuottajina. Keväällä 1878 kunnan viranomaisten tekemässä toritarkastuksessa kävi ilmi, että paikalla olleista 67 maidon myyjästä valtaosa eli 43 oli kotoisin Helsingin maalaiskunnan alueelta ja muut Espoosta, Sipoosta, Nurmijärveltä, Tuusulasta ja Kirkkonummelta. Huomattava osa maidosta myytiin kartanonomistajien ja -vuokraajien lukuun. Räckhalsin kartanon vuokraajan maitoa myyntiin toimittivat Alexis ja Jakob Kavaleff.


title: Rekola

text: Vuoden 1865 suuren kuntauudistuksen, jossa seurakunnat luovuttivat paikallishallinnon tehtävänsä uusille kuntayksiköille, jälkeen taloudenpidon eriytyminen otti oman aikansa. Helsingin maalaiskunta esimerkiksi rahoitti pitkään kirkkoherran ja kappalaisen virkatalojen korjaustöitä. Kunnan perustama köyhäinkassa puolestaan sai pääosan tuloistaan seurakunnan omistamien Räckhalsin ja Lehtisaaren tilojen vuokrista.


title: Rekola

text: Rautatien avaaminen Helsingistä Hämeenlinnaan vuonna 1862 toi höyryjunat myös Räckhalsiin, missä junat alkoivat pysähtyä ensimmäisen kerran vuonna 1887. Paikallisliikennettä varten oli Rautatiehallitus hankkinut Sveitsistä neljä Forney-mallista veturia. Räckhalsin asema sai nimensä radan länsipuolella Helsingin pitäjän kirkon omistamalla lahjoitusmaalla sijaitsevasta Räckhalsin kartanosta. Matka Helsingistä Räckhalsiin kesti 47 minuuttia. Kun Korsoon avattiin vuonna 1889 asema, väheni liikenne Räckhalsissa, ja junat pysähtyivät siellä enää vain tarvittaessa – aluksi tosin vain kesäisin, mutta vuodesta 1902 alkaen myös talvisin.


title: Rekola

text: 28. elokuuta 1890 Helsingin seudulla riehui raju myrsky, joka aiheutti suurta tuhoa myös Räckhalsin metsille. Vuorikadun säähavaintoaseman mukaan tuulen nopeus oli 50 metriä sekunnissa, kun hirmumyrskyn rajana pidetään yleisesti 32–33 m/s.


title: Rekola

text: Kauppojen perustaminen Helsingin pitäjään oli tullut mahdolliseksi jo 1860, mutta vasta vuoden 1879 elinkeinoasetus ja taloudellisen laman helpottuminen johtivat kauppojen lukumäärän nopeaan kasvuun. Vuoteen 1895 mennessä oli ensimmäinen kauppaliike vilkkaasti liikennöidyllä Hanabölen koskellakin avannut ovensa. Sitä ennen paikalliset asukkaat olivat tehneet ostoksensa kaupunkimatkojen yhteydessä. Kauppias oli Havukosken tilan omistaja Adolf Wilenius.


title: Rekola

text: Vuonna 1907 Räckhalsista alettiin myydä maata tonteiksi. Tuolloin alue oli lähinnä peltoa ja metsää. Riihimäeltä kotoisin oleva talonomistaja Antti Gestrin osti helmikuussa 1907 yhdessä helsinkiläisen rakennusmestarin Frans Katajavuoren kanssa Karl ja Hulda Nyqvistin omistaman Peijaksen tilan, jonka pinta-ala oli tuolloin 121 hehtaaria. Gestrinin aikomuksena oli jakaa maa rakennustonteiksi, mutta kun tämä tuli muiden isäntien tietoon, he anoivat maaherralta uusjaon toimittamista Hanabölen kylässä. Perusteluina esitettiin tavanomaiset syyt, joiden mukaan talojen maat olivat isonjaon jäljiltä liian monessa lohkossa ja usein jopa ilman tarpeellisia tieyhteyksiä. Anomuksessa varoitettiin myös, että maiden palstoittaminen johtaisi maanomistajien välisiin riitaisuuksiin. Peijaksen tilan ostaneet Frans Katajavuori ja Antti Gestrin sekä Havukosken tilan omistanut maakauppias Adolf Wilenius ryhtyivät myymään palstoja lehti-ilmoituksilla heti uusjakoanomuksen jättämisen jälkeen. Wileniuksen puolesta myyntiä hoiti tunnettu palstoittaja varamaanmittari Arthur Alli, joka piti Helsingissä omaa palstoitustoimistoa. Allia avusti lakiasioissa pankkimiesuraansa juuri samoihin aikoihin aloitteleva Juho Kusti Paasikivi, joka oli hänkin kiinnostunut tuottavista kiinteistökaupoista.


title: Rekola

text: Hanabölen maanmyyjät vastustivat ymmärrettävistä syistä uusjaon toimittamista ja vetosivat lääninhallitukseen, jotta hanke raukeaisi. Katajavuoren ja Gestrinin allekirjoittamassa lausunnossa tunnustettiin uusjaon merkitys maanviljelylle, mutta pidettiin muita etuja tätä painavampina. Katajavuori ja Gestrin vetosivat omistamiensa tilojen laajuuteen ja sijaintiin rautatieaseman lähistöllä, mikä lisäsi merkittävästi niiden arvoa tonttimaana. Mikäli uusjako toteutettaisiin, voisivat he kuten muutkin radanvarren tilanomistajat menettää osan palstoistaan, jolloin heille koituisi ”sanomaton rahallinen tappio”, paljon suurempi kuin kauempaa rautatiestä maata luovuttaville viljelijöille. Koska tonttimaan hinta oli lisäksi Helsingin lähellä ”niin äärettömän suuri ja aina kohoaa”, oli järkevämpi pitää maat useina erillisinä palstoina, jolloin hyödyt ja haitat jakaantuisivat tasaisemmin kaikkien maanomistajien kesken.


title: Rekola

text: Kiinteistökaupat alkoivat kesäkuussa 1907 uusjakoa koskevan anomuksen ollessa vielä lausuntokierroksella. Lillpetaksen isäntä Johan Lindström osti Katajavuorelta ja Gestriniltä kahtena palstana olevan, yhteensä noin kymmenen hehtaarin laajuisen niittyalueen, joka sijaitsi aivan radan vieressä pysäkin pohjoispuolella. Wilenius oli myymässä puolestaan maata koskelalaisten keväällä perustamalle Koskelan maanosto-osuuskunnalle, mutta kauppa estyi, sillä lääninhallitus ei hyväksynyt osuuskunnan sääntöjä, koska niissä ei selvitetty voitonjakoperiaatteita. Osuuskunta jäi tämän vuoksi epäviralliseksi, mikä ei estänyt kuitenkaan kaupantekoa. Osuuskunnan esimies maalarimestari Akseli Sariola osti Wileniukselta elokuussa 1907 omissa nimissään 120 tynnyrinalan eli noin 60 hehtaarin maakappaleen. Nimensä osuuskunta sai koskesta, joka sijaitsi sillä kohtaa Keravanjokea.


title: Rekola

text: Wileniuksen puolesta kauppoja hoitanut Artur Alli laati alueelle alustavan palstoitussuunnitelman. Käytettävissä ollut maa-alue oli muotoutunut isonjaon jakolohkojen mukaan ja oli siksi hyvin epäsäännöllinen ja vaikeasti kaavoitettava. Alli varasi kuudesosan maasta yhteiskäyttöä varten, mitä voi pitää edistyksellisenä 1900-luvun alun oloissa. Tiestö jätettiin kustannussyistä mahdollisimman niukaksi, mutta jokainen tontti rajautui siitä huolimatta vähintään yhdeltä sivultaan yhteiseen tiehen. Kaksi rantatonttia varattiin yhteiskäyttöön, toinen uimarannaksi ja toinen pyykinpesua varten. Alueen pohjoispuolelle jäävä kapea "häntä" suunniteltiin ensin jätettäväksi yhteiseksi takamaaksi, mutta tästä luovuttiin kustannussyistä samoin kuin alkuperäisiin suunnitelmiin kuuluneesta urheilukentästä.


title: Rekola

text: Koskelalaisten ostama 60 hehtaarin maa-alue jaettiin 52 palstaksi, jotka huutokaupattiin ”osuuskunnan” jäsenille. Alue käsitti Keravanjoen ja nykyisen Katrintien ja sen Laurintien eteläpuolelle ajatellun jatkeen ja Reinontien ja Joukontien välisen alueen lisäksi myös Pirjontien länsipuolella olevat tontit sekä kaikki nykyisen Ullantien molemmin puolin olevat palstat.


title: Rekola

text: Johtokunta valitsi maanmittari Edvard Tukkilan jyvittämään palstat ja määräämään kullekin sopivan pohjahinnan. Jyvittäjä arvosti eniten jokirannassa sijaitsevaa peltoa ja vähiten mäkistä metsämaata. Lopullinen huutokauppahinta määräytyi sen mukaan, miten kukin ostaja arvioi palstansa arvoa asuntotonttina. Hintaan vaikuttivat välimatka rautatiepysäkille, ilmansuunta, kaivon- tai puutarhantekomahdollisuus, rakennustarpeiden saanti tontilta, mahdollinen oma ranta, sijainti suhteessa muihin palstoihin ja niin edelleen. Eniten maksettiin kosken (nyk. Pikkukoski) yläpuolella kauniilla paikalla sijaitsevista rantapalstoista ja vähiten kauimpana pysäkistä sijaitsevista palstoista. Palstoille tuli pääasiassa huviloita. Syksyllä tehtiin sopimus, jonka mukaan koskelalaiset saivat rakentaa seitsemän metriä leveän tien Wileniuksen, Katajavuoren ja Gestrinin omistamien maiden kautta rautatiepysäkille.


title: Rekola

text: Senaatin oikeusosasto teki vuoden 1907 lopulla päätöksen, jonka mukaan Hanabölen kylässä oli toimitettava uusjako. Varsinainen jaotustyö alkoi kesällä 1909 kartoituksen valmistuttua. Tärkein tulos oli tieyhteyden saaminen kyläkeskuksen ja Räckhalsin pysäkin välille ja tästä edelleen kolmen kilometrin päässä Tuusulan puolella sijaitsevalle Korson rautatieasemalle.


title: Rekola

text: Vuonna 1909 junaliikenne palautui säännölliseksi. Junat olivat tuolloin jo I1-sarjamerkin saaneiden amerikkalaisten höyryveturien vetämiä. Valtionrautatiet oli tilannut vetureita viisi vuosisadan alussa ja niitä käytettiin Helsingin paikallisliikenteessä 1920-luvulle asti. Vuosina 1906-09 valmistui Tampellan tehtaalta Valtionrautateiden tilauksesta yhteensä 9 samankaltaista I2 ja I3 -sarjan veturia, jotka tulivat myös Helsingin paikallisliikenteeseen. I-sarjan veturit, joiden nopeus oli 65 km/h, saivat lempinimen Iita. Vuoteen 1910 mennessä oli Räckhalsiin saatu myös postipysäkki.


title: Rekola

text: Hanabölen kylän kahden vanhan keskuksen (päätalojen ryhmä ja myllypaikka) rinnalle alkoi kasvaa nyt kolmas keskusalue, Räckhalsin aseman ympäristö, jota alettiin kutsua pian suomenkielisellä nimellä Rekola. Hanabölen kylässä asui vuonna 1900 251 henkeä, joista 92 % sai henkikirjan mukaan toimeentulonsa maataloudesta muiden ollessa pääosin erilaisia käsityöläisiä. Vuonna 1910 asukkaita oli jo 327, joista maataloudesta elantonsa saavia oli enää 62 %. Sekä väkiluvun nopea kasvu että väestörakenteen muutos tapahtui paljolti juuri Rekolan alueen kasvun myötä.


title: Rekola

text: Uudet asukkaat olivat pääosin suomenkielisiä, joita oli houkuteltu alueelle Uudessa Suomettaressa, Työmiehessä ja Helsingin Sanomissa julkaistuilla ilmoituksilla. Koskelan maanosto-osuuskunnan kanssa kauppoja tehnyt Adolf Wilenius, myöhemmin Havukoski, oli tunnettu suomenmielinen vaikuttaja, joka teki maakauppojen yhteydessä ilmeisen tietoista suomalaistamispolitiikkaa. Rekolan kielipoliittinen tilanne olikin sen vuoksi erilainen kuin monissa muissa Helsingin maalaiskunnan taajamissa. Tapahtunut kielellinen murros oli ratkaiseva, vaikka ruotsinkieliset säilyttivätkin vielä enemmistöasemansa Rekolassa.


title: Rekola

text: Hanabölessä toimi vuonna 1907 ruotsinkielinen 20 oppilaan koulu.


title: Rekola

text: Senaatin päätöksellä oli perustettu 4. marraskuuta 1908 Tikkurilan taajaväkinen yhdyskunta monien muiden joukossa. Sen alueeseen määrättiin vuonna 1917 maaherran vahvistamalla asemapiirroksella Tikkurilan, Hakkilan ja Rekolan kylät. Yhdyskunnalle olisi pitänyt laatia terveydenhoito- , rakennus- ja palojärjestyssäännöt, mutta vain yleinen ohjesääntö yhdyskunnalle vahvistettiin. Itsehallinto-oikeutta ei käytetty hyväksi.


title: Rekola

text: Rautatiepysäkin itäpuolelle rakennettiin Koskelan Tiilitehdas Oy:n tehdasrakennus vuonna 1910. Seuraavana vuonna rakennettiin Valtionrautateiden luvalla tehtaan kuljetuksia varten 3,7 kilometriä pitkä pistoraide Rekolasta Tikkurilan asemalle. Venäläisten tarvitsemien rakennustarvikkeiden kuljettamiseksi rakennettu sivuraide Tikkurilaan kulki pääradan itäpuolella 60 senttimetrin levyisenä. Kuljetukset tehtiin aluksi hevosvetoisilla vaunuilla, myöhemmin höyryvetureilla. Marraskuussa 1912 rautatiehallitus myönsi Koskelan Tiilitehdas Oy:lle vielä toisenkin rakennusluvan, nyt sivuradan rakentamiseksi pääradan länsipuolella sijaitsevalle hiekkamäelle. Sivurata rakennettiin välittömästi, minkä jälkeen nykyisen Koivukylän alueella sijainneelta hiekkamäeltä ryhdyttiin kuljettamaan hiekkaa sekä tehtaalle että Tikkurilaan.


title: Rekola

text: Vuonna 1914 ensimmäisen maailmansodan aikana Rekolan metsät hakattiin venäläisten vallitustöitä varten. Metsien kaataminen teki maista toivottomia savipeltoja. Tonttimaa maksoi Rekolassa 1910-luvulla noin 20 penniä neliömetri. Tontit olivat yleensä 5 000–10 000 neliön suuruisia.


title: Rekola

text: Kun linnoitusten rakentaminen oli päättynyt vuonna 1917, tiilitehdas lopetti toimintansa ja sivuraide purettiin.


title: Rekola

text: Vuonna 1917 valittiin rekolalainen tarkastaja Hjalmar Söderberg valtiopäiville.


title: Rekola

text: Sisällissodan tapahtumista tiedetään, että punaisen terrorin uhriksi joutui Rekolan kartanon pehtoori, joka teloitettiin asuntonsa luona Rekolassa Saksan Itämeren divisioonan lähestyessä Helsingin pitäjää sodan loppuvaiheessa. Siitä ei ole tietoa, mistä päin teon suorittaneet punaiset olivat kotoisin. Saksalaiset saapuivat valtaamaan Tikkurilaa 12. huhtikuuta 1918. Tikkurilan aseman seudulla käydyssä taistelussa kokemattomat punaiset joutuivat pian tappiolle. Taistelun jälkeen Tikkurilan pelloilta ja metsiköistä löytyi kymmeniä kaatuneita punakaartilaisia. Osa punaisista pääsi kuitenkin pakenemaan joukossaan tärkeä punapäällikkö Eino Rahja. Seuraavana päivänä eli 13. huhtikuuta olivat pakenevat punakaartilaiset Tikkurilan Suojeluskunnan Esikunnan ilmoituksen mukaan varastaneet Rekolan kartanosta professori von Wendtiltä vaaleanruskean orin.


title: Rekola

text: Asutuksen tihentymisen ja suomenkielisten suhteellisen osuuden kasvun myötä oli Rekolaan perustettu yksityinen suomalainen kansakoulu. Vuonna 1915 oppilaita oli ollut 25. Se sai kunnalta taloudellista tukea ja otettiin kokonaan kunnan haltuun vuonna 1922. Sisällissodan jälkeen Rekolaan siirrettiin Tikkurilasta lastenkoti, joka oli perustettu sotaorpojen huoltoa varten. Vuonna 1918 se oli maalaiskunnan suurin lastenkoti, jossa tuolloin oli 120 lasta. Se toimi seurakunnalta vuokratussa Räckhalsin tilan päärakennuksessa vuoteen 1930 asti.


title: Rekola

text: Taajaman kasvaessa pääasiallinen elinkeino maatalous sai väistyä. Vuonna 1920 rekolalaisten tärkeimmät työnantajat olivat valtionrautateiden konepaja ja Tikkurilan väri- ja vernissatehtaat.


title: Rekola

text: Martti Pihkala osti vuonna 1922 Rekolasta kaksi pientilaa ja ryhtyi viljelemään niitä. Kun uusi päärakennus valmistui vuonna 1928, Pihkala muutti perheineen vakituisesti Rekolaan asumaan. Vuosina 1925–26 Martti Pihkala hankki veljensä Laurin kanssa lisäalueita muun muassa Keravanjoen itäpuolelta. Martti Pihkala oli 1960-luvun alkuun asti kylän tärkein vaikuttaja. Hän oli jyrkän linjan oikeistopoliitikko ja toimi sekä teollisuuden ylläpitämän lakonmurtojärjestön Vientirauhan johtajana että kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajana.


title: Rekola

text: Rekolan suomalainen nuorisoseura järjesti 1920-luvulla muutaman kerran värikkäät ”venetsialaiset karnevaalit”, jotka ajoittuivat ajan tavan mukaan elokuuhun, kesä- ja huvilakauden päättymiseen. Juhlavieraat lipuivat lyhdyin valaistuissa veneissä Sippolankoskelta Myllykoskelle, minkä jälkeen siirryttiin tanssimaan Havukosken talon suureen saliin. Seura oli perustettu vuonna 1924.


title: Rekola

text: Räckhalsin työväenyhdistys perustettiin toukokuussa 1924. Se suomensi nimensä myöhemmin Rekolan työväenyhdistykseksi. Vuonna 1930 yhdistykseen kuului 14 jäsentä. Yhdistyksen poliittisen toiminnan tarkoituksena oli omien ehdokkaiden tukeminen vaaleissa. Ajatus oman tontin ja talon hankinnasta nousi esiin jo toiminnan alkuvuosina. Vuonna 1928 ostettiin velaksi tontti, mutta sen pidemmälle asia ei edennyt ja lopulta tontti myytiin pois. Lokakuussa 1937 pidetyssä kokouksessa perustettiin Rekolan Työväentalo Oy hanketta toteuttamaan. Seuraavana talvena tehtiin uusi tonttikauppa. Tonttia ryhdyttiin raivaamaan talkoovoimin, mutta sota keskeytti työt.


title: Rekola

text: Rekola kasvoi eräiden muiden esikaupunkialueiden tapaan huomattavasti nimenomaan vuosina 1920–1924. Se johtui sotavuosina säädetystä huoneenvuokrasäännöstelystä, joka esti uuden väestön sijoittumisen Helsinkiin ja johti asuntopulaan varsinaisella kaupunkialueella. Pihkalan veljesten lisäksi palstoittajia ja maakauppiaita 1920-luvun Rekolassa olivat kunnanvaltuutettu ja entinen kunnaneläinlääkäri Lauri Lindgren, maanviljelijä ja liikemies Einar Grönberg sekä johtaja Yrjö Koskelainen, joka oli Martti ja Lauri Pihkalan ystävä ja puoluetoveri. Koskelainen osti Einar Grönbergiltä vuonna 1926 maata niin ikään Keravanjoen itäpuolelta, missä sijainnut Lövkullan tila nimettiin Päiväkummuksi maanomistajan uuden vaimon, suomentaja Ester Koskelaisen, käännöstyön ansiosta. Lauri Lingren oli ostanut alueelta kaksi tilaa vuosina 1919 ja 1922, joiden pinta-ala oli yhteensä ollut noin 60 hehtaaria. Alueen ahkerin ja ammattimaisin palstoittaja oli kuitenkin ruotsinkielinen Einar Grönberg, jolla oli myynnissä yhteensä 112 palstaa lähinnä Heikaksen tilan ja entisen tiilitehtaan mailla. Tiilitehtaan palstat kävivät 20-luvun alussa hyvin kaupaksi. Ostajista monet olivat piensijoittajia, jotka myivät pian palstat edelleen. Rekolassa omakotipalstat olivat vallanneet alaa kiihtyvällä vauhdilla, minkä seurauksena palstakoot laskivat ja neliohinnat nousivat. Palstoittaminen ja rakentaminen edellyttivät lääninhallituksen lupaa, mutta rakennussuunnitelmaa alueelle ei vaadittu.


title: Rekola

text: Radan lähellä sijaitseville tonteille muodostui junalla Helsingissä työssä käyvän teollisuustyöväen asuinalue, kun taas joen läheltä myydyille tonteille muuttaneet olivat pääasiassa toimistotyöntekijöitä, ammattimiehiä, opettajia tai kesäasukkaita.


title: Rekola

text: Tieolojen kohentamiseksi perustettiin vuonna 1925 Koskelan tieosuuskunta. Ensimmäiseksi osuuskunta rakensi uuden poikittaistien pysäkiltä alueen keskelle. Se nimettiin Koskelantieksi ja siitä tieosuuskunnan puheenjohtajana toimineen Martti Pihkalan tilalle haarautuva tie Jokipolventieksi. Tieosuuskunnan seuraava hanke oli kylän sähköistäminen. O.Y. Malmin Sähkölaitoksen kanssa tehtiin vuonna 1927 sopimus sähköverkon rakentamisesta. Vuonna 1929 kunta myönsi Koskelan tienhoitokunnalle 10 000 markan suuruisen avustuksen ja lisäksi saman suuruisen lainan Rekolan kansakoulun ja Korson tienhoitokunnan tien välisen kulkuväylän kunnostamiseksi. Kivestä rakennettu kansakoulurakennus oli valmistunut edellisenä vuonna.


title: Rekola

text: Helsingin maalaiskunta perusti vuonna 1929 lähinnä tuberkuloosin vastustamiseksi kaksi uutta kiertävän sairaanhoitajan virkaa, joista toisen kouluhoitaja- ja terveyssisarpiiriin kuului myös Rekola. Vuonna 1930 Rekolassa oli 690 asukasta. Samoihin aikoihin valmistui Martti ja Lauri ”Tahko” Pihkalan omistamille maille rakennettu urheilukenttä. Koska valtio alkoi antaa avustusta paikallisten yhdistysten urheilutoiminnalle, kannatti hankkia Rekolan kentän suojelijaksi joku järjestö. Martti Pihkala lahjoittikin urheilukentän Kenraali Mannerheimin Lastensuojeluliiton paikallisosastolle, joka oli perustettu Rekolaan vuonna 1933. Paikallisosasto sekä järjesti lastenjuhlia, myyjäisiä ja terveydenhoitoaiheisia esitelmätilaisuuksia että harrasti lasten ja nuorten urheilukasvatusta.


title: Rekola

text: Suomenkielinen Rekolan VPK perustettiin elokuussa 1930. Se hankki seuraavana vuonna lahjoituksena saamalleen tontille rakennuksen, jossa palokalustoa voitiin säilyttää. Kalustona 1930-luvulla olivat hevosvetoinen käsivoimaruisku, jossa oli 400 litran säiliö, 95 metriä vesiletkua, jatkotikapuut, savunaamareita, paloämpäreitä ja muuta tarpeellista. Palon sattuessa oli kalusto viety paikalle joko hevos- tai miesvoimalla ja vesi otettu joesta, purosta tai asukkaiden kaivoista. Hälytys tehtiin 1930-luvun lopulla sekä puhelimitse että palosireenillä.


title: Rekola

text: Linja-autoliikenne alkoi 1930-luvun alussa. Koskelan tieosuuskunta teki kahden liikkeenharjoittajan kanssa sopimuksen osuuskunnan teillä tapahtuvasta bussiliikenteestä vuonna 1931. Tarkoituksena oli ajaa kesäkausi niin pitkälle kuin sää salli. Sopimuksen mukaan oli teiden vaurioittamista varottava ja liikenne lopetettava heti, kun alkoi olla liian märkää.


title: Rekola

text: Rekolassa toimi 1930-luvulla myös Rinnekodin työkoti. Vuonna 1935 korjattiin perusteellisesti Korsoon johtava tie työttömyystöinä. Vuosikymmenen lopulla, pulakauden jälkeen, Rekolassa harjoittivat liiketoimintaa tynnyritehdas ja Elannon myymälä. Elannon myötä aseman ympäristöstä oli tullut kylän kaupallinen keskus, jonne tultiin ostoksille myös vanhan ruotsinkielisen kyläkeskuksen puolelta. Kartoissa molempien alueiden, vanhan Hanabölen ja uuden Räckhalsin, suomenkielinen nimi oli Rekola. Kirjastopalveluja tarjosi tuolloin suomalaisen keskuskirjaston aluekirjasto. Palstoittamisessa oli uusi huippukausi vuosina 1933–39, jolloin muodostettiin 386 uutta tilaa.


title: Rekola

text: Vuonna 1939 valmistui Martti Pihkalan rakennuttama Rekolasta Päiväkumpuun johtava silta Marttisenkosken kohdalle Keravanjokea. Samalla rakennettiin yhteys Koskelantiestä Porvoontiehen. Uusi tie sai nimekseen Helsingintie.


title: Rekola

text: Rekolan väkiluku vuonna 1940 oli 1 162.


title: Rekola

text: Helsingin maalaiskunnan vastuulle tuli talvisodan ja Moskovan rauhansopimuksen seurauksena yhteensä 59 siirtoväkeen kuuluvan henkilön hoito. Heistä 30 sijoitettiin vuonna 1941 venäläisten keskuudessa toimivan lähetysyhdistyksen ylläpitämään vanhainkotiin Rekolaan. Samana vuonna Rekolaan perustettiin äitiysneuvola.


title: Rekola

text: Sota-ajan polttoainepulan vuoksi Räckhalsin tilan metsistä määrättiin hakattaviksi ylimääräisiä hakkuita.


title: Rekola

text: Vuoden 1942 lopussa Rekolan vapaaehtoiseen palokuntaan kuului 23 jäsentä. Tulipaloja ei ollut sattunut kuluneen vuoden aikana kertaakaan.


title: Rekola

text: Syyskuussa 1944 Martti Pihkala pidätettiin ja määrättiin kotiarestiin kolmeksi vuodeksi omistamalleen maatilalle Rekolassa.


title: Rekola

text: Vuoden 1945 vaaliluetteloissa Rekolan äänestysalueeseen kuului Hanalan kylä, jolla on tarkoitettu nykyistä Rekolaa ja vanhaa Hanabölen kylää.


title: Rekola

text: Väkiluku oli 1 812 vuonna 1946.


title: Rekola

text: Sodan päättyminen ei helpottanut kovaa polttoainepulaa Suomessa. Kansanhuoltoministeriö määräsi hakkuuvuonna 1944–45 Räckhalsin tilan metsästä hakattavaksi yhteensä 5 000 m³ puuta. Lisäksi 2 000 m³ määrättiin hakattavaksi ja myytäväksi Helsingin maalaiskunnalle. Yhteensä vuosina 1938–47 Räckhalsin tilan metsiä hakattiin myyntiin 10 918 jm³.


title: Rekola

text: Kartanon maille ryhdyttiin rakentamaan Asolan rintamamieskylää. Sen jälkeen kun melkoinen osa Helsingin maalaiskunnan entisestä alueesta oli vuoden 1946 alussa liitetty Helsinkiin, Rekolaan sijoitettiin yksi Helsingin maalaiskunnan kuudesta suomenkielisestä kunnallisesta piirikirjastosta. Uusi kirjasto toimi kansakoulun tiloissa. Vuonna 1950 oli kirjastossa ollut kirjoja 716 kappaletta, lainauksia 623 ja lainaajia 76.


title: Rekola

text: 28. helmikuuta 1948 solmittiin Helsingin maalaiskunnan ja Kenraali Mannerheimin Lastensuojeluliiton välinen vuokrasopimus, jolla Rekolan urheilukenttä nimellistä yhden markan vuotuista vuokraa vastaan siirrettiin kunnan hallintaan 99 vuodeksi.


title: Rekola

text: Lopulta 1. helmikuuta 1948 päästiin viettämään työväentalon avajaisjuhlia. Rakennustyö oli tehty sekä talkoilla että urakalla yhdistyksen oman kirvesmiesporukan voimin. Esimerkiksi toiminnasta sunnuntaina 20. maaliskuuta 1955 Rekolan Kinossa esitettiin Suomi-Filmin kotimainen uutuuselokuva Onnelliset, pääosissa Maaria Eira ja Leif Wager. Talosta tuli Rekolan alueen kulttuuri- ja huvitoiminnan keskus. Elokuvatoiminta päättyi vuonna 2012, kun teatterin digitalisointi osoittautui taloudellisesti mahdottomaksi.


title: Rekola

text: Korson alueen väkiluku oli kasvanut 1950-luvulle tultaessa siinä määrin, että tälle kolmen kunnan (Helsingin maalaiskunnan, Tuusulan ja Keravan) alueella sijainneelle ja rautatieaseman ympärille keskittyneelle asutuskeskukselle ryhdyttiin suunnittelemaan hallinnollista ratkaisua. Sisäministeriön asettama selvitysmies jätti 31. tammikuuta 1950 vastauksensa toimeksiantoon, joka koski edellytyksiä itsenäisen Korson kunnan muodostamiseksi. Rekolan kansakoululla oli pidetty 12. kesäkuuta 1945 asukaskokous, jonka aiheena oli ollut Rekolan liittäminen mahdolliseen uuteen Korson kuntaan. Kokouksen kannanotto oli ollut liitokselle kielteinen. Vastaavasti 12. helmikuuta 1950 ilmoitti Hanalan–Rekolan–Asolan kyläyhteisön yleisessä kokouksessa asetettu toimikunta kielteisen kantansa liitosasiassa. Kylätoimikunnan puheenjohtajana toimi Eino Sahlman ja sihteerinä Kaarlo Hamara. Rekola oli sekä Helsingin kaupungin ja maalaiskunnan alueliitosselvityksessä että Korson kunnan perustamisselvityksessä käsitetty mahdollisen uuden Korson kunnan tukialueeksi. Siten Rekolan asukkaiden mielipiteellä oli merkittävä paino Korson kuntakysymystä ratkaistaessa. Pitkän selvitysprosessin tuloksena Korson hallinnollisesti eri kuntiin kuuluneet alueet liitettiin kaikki Helsingin maalaiskuntaan eikä itsenäistä Korson kuntaa koskaan perustettu.


title: Rekola

text: Vuonna 1951 valmistui Rekolan kansakoulun laajennusosa. Ahtaaksi käyneestä vanhasta koulurakennuksesta yksi luokka oli jouduttu sijoittamaan tilapäisesti työväentalolle odottamaan laajennuksen valmistumista.


title: Rekola

text: Kunnan vuonna 1949 perustama kuntasuunnittelulautakunta oli ryhtynyt kiirehtimään rakennussuunnitelmien tekoa. Kirjeellään Uudenmaan lääninhallitukselle 26. lokakuuta 1950 se oli pyytänyt toimenpiteitä muun muassa rakennussuunnitelman laatimiseksi Rekolan kylälle ja tätä edeltävän rakennuskiellon määräämistä. Perusteluissa mainittiin maiden suunnittelematon osittaminen ja rakentaminen. Lääninhallitus vastasi toteamalla pyynnön tarpeelliseksi ja julistamalla Rekolan rakennuskieltoon 1. joulukuuta 1952 lukien.


title: Rekola

text: 1950-luvulla Helsingin maalaiskunnan kunnanvaltuusto käsitteli kylännimien suomentamista, minkä yhteydessä Hanabölen rinnakkaisnimeksi hyväksyttiin Rekola, vaikka Hanala -nimikin oli ollut käytössä ja myös Rekolan ja Korson välisen rautatiepysäkin nimenä. Rekolan aseman seutu oli kuitenkin kylän väkirikkainta aluetta. Varsinaisia kyläteitä olivat tuolloin Korsoon johtava Rekolantie, joka loppui etelässä sekä Tikkurilaan että Porvoon maantielle johtavaan Hanabölen kylätiehen Lillpetaksen tilan kohdalla, asemalta joen yli Päiväkumpuun johtava Koskelantie, Urheilutie, Jokitie, Rantatie, Kansakoulutie, Koskelantiestä asemalle johtava lyhyt osa Ratatiestä sekä Mäkitie. Lisäksi Päiväkummun puolella oli Päiväkummuntie, joka johti Porvoon maantielle lähellä Byändaa. Oli myös tilusteitä, joita teitten varsilla asuvat tontinomistajat pitivät kunnossa.


title: Rekola

text: Samalla vuosikymmenellä Rekolan kartanon suuri huvila kunnostettiin ja sen alakerta sisustettiin seurakuntataloksi. Talvella 1958–1959 rakennettiin urheilukentälle työllisyystöinä salaojitus ja viemäröinti.


title: Rekola

text: Vuonna 1950 katolinen kirkko hankki Rekolasta maata, ja Alankomaista kotoisin oleva isä Robert de Caluwé aloitti ystäviensä kanssa kirkon rakentamisen nykyisen Pekankujan varteen. Rakennus käsitti sekä kappelin että pappilan, jossa isä Robert asui. Myöhemmin kappeliin rakennettiin pieni kellotorni. Aiemmin isä Robert oli asunut Heikantiellä, lähellä asemaa. Rekolaan hän oli muuttanut jo jatkosodan aikana. Varsinaista katolista seurakuntaa Rekolassa ei ollut, vaan isä Robert toimi suoraan piispan alaisena. Hän oli opiskellut papiksi 1930-luvulla Roomassa Collegium Russicum -seminaarissa, jossa koulutettiin venäjänkielisiä pappeja lähetystyöhön. Valmistumisensa jälkeen isä Robert oli aikonut lähteä Neuvostoliittoon hyväntekeväisyystyöhön, mutta sota esti nämä aikeet. Sen sijaan hänet lähetettiin Suomeen, minne hän saapui vuoden 1940 lopussa. Toiminta oli luonteeltaan ekumeenista. Vuonna 1959 asuintila irrotettiin kappelista ja rakennukset siirrettiin tien toiselle puolen. Vuonna 1962 isä Robert aloitti ikonimaalauksen opetuksen Rekolassa, mutta jo seuraavana vuonna toiminta jouduttiin siirtämään Espooseen. Kappeli ja tontti myytiin ja kellotorni purettiin. Jäljelle jäänyt pieni kappelirakennus löydettiin metsän keskeltä vuonna 2000, kun tontille ryhdyttiin rakentamaan.


title: Rekola

text: Vuonna 1960 Rekolassa paljastettiin kolmen vuokra-autoilijan harjoittama luvaton viinanmyynti, joka oli alkanut vuonna 1958.


title: Rekola

text: Ruotsinkielinen kansakoulu lopetti toimintansa vuonna 1961.


title: Rekola

text: Vuonna 1964 vihittiin käyttöön kunnallinen lastentarha Rekolassa. Se oli valmistunut edellisenä vuonna osoitteeseen Kustaantie 24. Aiemmin Rekolassa oli toiminut yksityinen päiväkoti, joka oli vuonna 1956 siirtynyt Helsingin maalaiskunnan sosiaalilautakunnan hallintoon. Se oli toiminut yksityiseltä ostetussa vanhassa asuinrakennuksessa. Ensimmäisenä kunnallisena toimintavuotena uudessa päiväkodissa hoidettiin keskimäärin 14 lasta, joiden ikä vaihteli 2 ja 7 vuoden välillä. Kunnanvaltuuston päätöksellä oli vuonna 1956 hyväksytty arkkitehtien K. Ström ja O. Tuomisto luonnospiirustukset uutta päiväkotirakennusta varten. Sitä varten oli hankittu Magnus ja Selma Nummelinilta 5 160 neliömetrin alue Skiftet -nimisestä talosta. Vuonna 1962 alueelle oli ryhdytty rakentamaan yhdistettyä neuvola- ja lastentarharakennusta.


title: Rekola

text: Ensimmäinen rakennuskaava vahvistettiin Rekolaan vuonna 1964. Se vapautti monta tontinomistajaa rakennusoikeuteen liittyneestä epävarmuudesta ja vanhoja tontteja voitiin ryhtyä jakamaan pienemmiksi. Samassa yhteydessä teiden nimet muutettiin. Muutoksen syy oli, että maalaiskunnassa oli liikaa samannimisiä teitä. Nimen alkuosaksi tuli henkilönnimi.


title: Rekola

text: Vuonna 1965 asukkaita Rekolassa oli noin 2 200.


title: Rekola

text: Martti Pihkala kuoli vuonna 1966.


title: Rekola

text: Kustaa Havukosken perikunta oli tarjonnut Helsingin maalaiskunnalle ostettavaksi Rekolan ja Tikkurilan taajamien väliseltä alueelta ostettavaksi Havukosken tilan jäljellä olevan osan vuonna 1955. Kunta välitti tilakaupan vuonna 1966 Rakennuskunta Hakalle, mikä johti kunnan ja Hakan välisen yhteistoimintasopimuksen solmimiseen seuraavana vuonna ja alueen suunnittelun käynnistymiseen. Vuosikymmenen vaihteessa Helsingin maalaiskunta osti Etelä-Rekolasta 140 hehtaaria maata, jolle ryhdyttiin vuonna 1970 rakentamaan Koivukylän uutta keskusta. Rekolan alueen valintaa rakennuskohteeksi puolsivat hyvät liikenneyhteydet ja monet valmiit palvelut.


title: Rekola

text: Helsingin maalaiskunta aloitti Rekolantien viemäröintityöt vuonna 1969 välillä Kustaantie–Laurintie. Rekolan ja Päiväkummun läpi kulkeva päätie otettiin valtion tieksi vuonna 1971. Samalla Keravanjoen yli rakennettiin uusi silta.


title: Rekola

text: Syksyllä 1971 aloitti toimintansa Rekolan yhteiskoulu. Aluksi se toimi sekä Rekolan kansakoulun että VPK:n tiloissa. Vuonna 1974 yhteiskoulu sai uudet tilat Kustaantieltä. Solukoulumallisen rakennuksen oli suunnittellut arkkitehti Arno Savela. Samoihin tiloihin suunniteltiin sijoitettavaksi myös lukio. Opetusministeriön lukiolle myöntämän luvan ja peruskoulu-uudistuksen myötä Rekolan yhteiskoulun nimi muutettiin vuonna 1977 Koivukylän yläasteeksi ja lukioksi (nyk. Koivukylän koulu).


title: Rekola

text: 1970- ja 1980-luvun vaihteessa Rekolan asemaa siirrettiin hieman pohjoiseen päin. Vuonna 1982 Vantaan kaupunki hyväksyi Rekolantien valaistussuunnitelman, joka sisälsi 35 uutta valopistettä. Rekolan seurakunta muodostettiin vuonna 1985 osana laajempaa seurakuntajakoa Vantaalla. Vuonna 1988 Rekolassa vihittiin käyttöön punatiilillä vuorattu Pyhän Andreaan kirkko.


title: Rekola

text: Kuuluisia Rekolassa asuneita henkilöitä ovat edellä jo mainittu aktivisti, lakonmurtaja ja kansanedustaja Martti Pihkala, juoksija Taisto Mäki ja moukarinheittäjä Lauri Tamminen. Rekolan Urheilijoihin kuulunut Taisto Mäki oli Helsingin maalaiskunnan ensimmäinen todellinen huippu-urheilija, lempinimeltään ”Rekolan paimenpoika”. Mäki ei ottanut urheilua aluksi kovinkaan vakavasti, mutta työpaikkahenki Alkon Katajanokan varastolla sai hänetkin innostumaan. Juoksulenkit pitenivät ja lopulta Mäki alkoi juosta työpäivän päätteeksi 23 kilometrin kotimatkan Rekolaan. Vuosina 1938–39 Mäki juoksi ensin 5 000 metrin maailmanennätyksen ja sitten syyskuussa 1939 vastavalmistuneella Helsingin Olympiastadionilla ensimmäisenä maailmassa 10 000 metriä alle puolen tunnin. Aika oli 29.52.6. Talvisodan aikana Taisto Mäki teki Paavo Nurmen kanssa suurta huomiota herättäneen Good Will-kiertueen Yhdysvaltoihin.


title: Hiekkaharju

text: Hiekkaharju () on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa Tikkurilan pohjoispuolella pääradan länsipuolella. Hiekkaharjun pohjoisosassa ovat Rekolanojan laakson viljelyalueet (Malmipelto). Kaupunginosassa on 3 995 asukasta (2010). Kaupunginosan nimeä kantava lähijunien käyttämä Hiekkaharjun rautatieasema sijaitsee naapurikaupunginosa Jokiniemen puolella.


title: Hiekkaharju

text: Hiekkaharju on saanut nimensä sijainnistaan noin 60 kilometrin mittaisen harjun kohdalla. Tosin harju on alueella tasoittunut jääkauden jälkeisten merivaiheiden takia matalaksi, ja siitä on sotien jälkeen tuhoutunut pitkiä pätkiä hiekanoton vuoksi. Esimerkiksi harjuun kuulunut suuri Malmimäki on kaivettu lähes kokonaan pois, lukuun ottamatta sen yhtä kulmaa joka on hiekanoton loputtua säilytetty ja maisemoitu.


title: Hiekkaharju

text: 1400-luvulla kolme talonpoikaa, Anders Räckhals, Hans Madelin ja Michel Redesven, lahjoittivat kirkolle maitaan Rekolassa ja Hiekkaharjussa. Tästä syntyi merkittävä kirkon maanomistus Hiekkaharjun alueen pohjois- eli pelto-osassa (kaava-alue Hiekkaharju 5).


title: Hiekkaharju

text: Alun perin Hiekkaharju oli vain rautatieseisakkeen nimi, koko kaupunginosaa alettiin kutsua tällä nimellä sotien jälkeen. Rautatieyhteyksien ansiosta alueelle levisi omakotitaloasutusta 1920- ja 1930-luvuilla. 1950-luvulta lähtien Hiekkaharjuun on rakennettu myös tiivistä kerrostaloasutusta, joka kuitenkin rajoittuu päätie Hiekkaharjuntien varteen sekä Hiekkaharjun aseman ja ostoskeskuksen ympäristöön. Suurin osa kaupunginosasta on edelleen omakotialuetta. Entisille seurakunnan pelloille Hiekkaharjun pohjoisosaan pääradan ja Talvikkitien väliin nousi 2010-luvun taitteessa uusi puistomainen alue, Tarhurinpuisto (ruots. Trädgårdsmästarparken). Tarhurinpuisto koostuu pääosin enintään neljäkerroksisista kerrostaloista. Tarhurinpuiston eteläosassa Metsätähdentien tuntumassa on myös uusia omakotitaloja. Tarhurinpuistosta suunniteltiin omakotitaloalueen puistomainen jatke. Vanhaa peltoa halkovaa soratietä levennetään puistotieksi ja se valaistaan (huhtikuu 2018).


title: Hiekkaharju

text: Hiekkaharjun alueen palvelut ja liikkeet sijoittuvat aseman ympäristöön. Suuri osa palveluista on Tikkurilan keskustassa vain muutaman kilometrin päässä. Useilla Hiekkaharjun eteläosan kiinteistöillä on Tikkurilan postinumero (01300), pääosalla kiinteistöistä postinumero on 01350.


title: Hiekkaharju

text: Kaupunginosassa sijaitsee Hiekkaharjun koulu.


title: Hiekkaharju

text: Alueen maamerkki, kauas näkyvä Hiekkaharjun vesitorni, on virallisesti Simonkylän puolella. Hiekkaharjun nimeä kantava liikuntapuisto, sen Hiekkaharjun golfkenttä sijaitsevat rautatieaseman koillispuolella, Jokiniemen ja Havukosken kaupunginosissa, samoin kuin golfklubin rakennuksen tavoin Tennistien varrella sijaitsevat Hiekkaharjun tennis- ja squash-hallit sekä monitoimihalli. Myös Vantaan ammattiopisto Varian päätoimipiste, entinen Hiekkaharjun ammattikoulu, sijaitsee Jokiniemessä.


title: Ala-Tikkurila

text: Ala-Tikkurila () on asuinalue Helsingin Suutarilan kaupunginosassa Vantaan rajalla. Piirijaossa se on koillisen suurpiirin Puistolan peruspiirin Tapulikapungin osa-alueen pienalue. Siihen rajoittuvat Siltamäen ja Puistolan osa-alueet, ja pohjoisessa sitä rajaa Keravanjoki, jonka pohjoispuolella ovat Vantaan Viertolan ja Tikkurilan kaupunginosat. Ala-Tikkurilaa sivuaa eteläpuolelta maan vilkasliikenteisimpiin liikenneväyliin kuuluva Kehä III, jonka varrella on liike- ja toimitiloja myös Ala-Tikkurilassa sekä päärata.


title: Ala-Tikkurila

text: Ala-Tikkurilan asuntokanta on omakoti- ja rivitalovaltaista. Ala-Tikkurilassa toimivia palveluja ovat muun muassa päivittäistavarakauppa Lidl, pikaruokaravintola McDonald's, tavaratalo Biltema, huoltoasema Shell sekä muutama autokauppa.


title: Ala-Tikkurila

text: Ala-Tikkurila oli aiemmin Suutarilan kaupunginosan osa-alue, nykyisin pienalue. Tapulikaupungin tultua Suutarilan uudeksi osa-alueeksi Ala-Tikkurila on luettu Tapulikaupunkiin. Ala-Tikkurila liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1. tammikuuta 1946. Ala-Tikkurilan asumusto ei ole kovin vanhaa. Suuri osa Ala-Tikkurilan itäosasta oli vielä 1980-luvulla metsää, johon rakennettiin 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun lopussa paljon muun muassa rivitaloja.


title: Ala-Tikkurila

text: Alueen liittämisestä Vantaaseen oli puhetta vuosina 2005–2006. Kyseessä olisi ollut Helsingin kaupungin ja Vantaan kaupungin maanvaihto. Helsingin kaupunki olisi saanut Västerkullan kiilasta maa-alueen ja antanut vastalahjaksi Vantaalle Ala-Tikkurilan alueet. Alueen asukkaat kuitenkin vastustivat hanketta.


title: Ala-Tikkurila

text: Ala-Tikkurila oli pitkään Helsingin ainoa Kehä III:n ulkopuolella sijaitseva alue, kunnes Helsinkiin liitettiin Sipooseen kuulunut Östersundomin alue vuonna 2009.


title: Ala-Tikkurila

text: Helmikuussa 2001 Lahden hiihdon MM-kisojen aikaan asuinalue nousi otsikoihin, kun Suomen hiihtomaajoukkueelta oli kisojen alla Viron Otepään osakilpailusta palatessa unohtunut lääkelaukku Ala-Tikkurilan Shellille, ja laukun sisältö oli paljastanut laajamittaisen doping-käytön.


title: Malmi (Helsinki)

text: Malmi () on Helsingin kaupunginosa ja peruspiiri.


title: Malmi (Helsinki)

text: "Malmin kaupunginosa" koostuu seuraavista osa-alueista: Ylä-Malmi (6 791 asukasta 1. tammikuuta 2008), Ala-Malmi (4 911 as.), Pihlajamäki (7 443 as.), Tattariharju (5 as.), Malmin lentokenttä (2 480 as.) ja Pihlajisto (2 682 as.). Yhteensä tällä alueella on 24 312 asukasta.


title: Malmi (Helsinki)

text: "Malmin peruspiiri" on rajattu kaupunginosasta poikkeavasti niin, että siihen eivät kuulu Pihlajamäki ja Pihlajisto (jotka kuuluvat Latokartanon peruspiiriin), mutta kylläkin Tapanila ja Tapaninvainio (jotka yhdessä muodostavat Tapaninkylän kaupunginosan). Peruspiirissä asukkaita on yhteensä noin 27 800 (1. tammikuuta 2008) ja työtä alue tarjoaa 11 484 hengelle (31. joulukuuta 2005).


title: Malmi (Helsinki)

text: Kaupunginosan läpi kulkee päärata. Malmin rautatieasema on tärkeä asema lukuisten vaihtoyhteyksien ja läheisyydessä asuvan suuren ihmismäärän ansiosta. Rautatie jakaa Malmin ydinalueen Ylä-Malmiin ja Ala-Malmiin. Malmintori on alueen keskus.


title: Malmi (Helsinki)

text: 1930-luvulla perustettu Helsingin entinen päälentoasema sijaitsee Malmilla. Se on nykyään Helsinki-Malmin lentoasema, joka on yleisilmailun ja viranomaisten, muun muassa rajavartiolaitoksen käytössä.


title: Malmi (Helsinki)

text: Malmi kuului Helsingin maalaiskunnan suurimpiin ja vanhimpiin kyliin ja se oli kunnan hallinnollinen keskus. Kylän liepeillä on sijainnut suuri, Ruotsin vallan ajalta periytynyt sotaväen leirialue. Kylän maat jakaantuivat jo 1500-luvulla usean talonpoikaistalon kesken, ja isonjaon aikana 1770-luvulla kylä jaettiin kaikkiaan kahdeksaan maakirjataloon, jotka tulivat myöhemmin pirstotuiksi moniin pikkutiloihin. Malminkylän kautta kulkeva Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rautatie valmistui vuonna 1862. Aluksi sotilaskäyttöön tarkoitettu Malmin pysäkki perustettiin rautatien ja Helsingistä Tuusulaan kulkevan maantien risteykseen vuonna 1871, minkä jälkeen sen ympäristöön alkoi muodostua pientä esikaupunkiasutusta. Tämä asutus lisääntyi vähitellen palstoituksen myötä, ensin hitaasti 1900-luvun alkuun saakka ja siitä lähtien nopeammin. 1910-luvulla perustettiin Malminkylän keskiosaan Malmin Sunnuntaipalstat -niminen alueen muusta asutuksesta erillinen asutusryhmä.


title: Malmi (Helsinki)

text:
Malminkylä julistettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1908 ja yhdistettiin Tapaninkylän taajaväkisen yhdyskunnan kanssa Malmi-Tapanilan yhdyskunnaksi vuonna 1915. Asukasmäärän kasvu jatkui 1920- ja 1930-luvuilla uusien asuntotonttien lohkomisen myötä. Yhdyskunnalle kehittyi jo varhain oma tieverkosto ja eri teillä oli jo 1930-luvulla omat nimensä paikallista osoitetarvetta varten.
Malmi liitettiin osaksi Helsinkiä vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. Kaupunginosa jaettiin Ala-Malmin, Ylä-Malmin, Malmin lentokentän, Kivikon ja Pihlajamäen osa-alueisiin vuonna 1959. Asemakaavoja vahvistettiin alueittain vuodesta 1960 lähtien. Pihlajamäestä erotettiin uudeksi osa-alueeksi Pihlajisto vuonna 1969. Malmin kirkko on rakennettu pitäjän entisen kunnantalon paikalle, siksi kadunnimi Kunnantie.
Malmin ja sen ympäristön maastossa on monin paikoin nähtävissä ensimmäisen maailmansodan aikana Helsingin suojaksi rakennettuja linnoitteita (Krepost Sveaborg). Linnoitteita löytyy Pihlajamäestä, Kivikosta, Sepänmäestä, Nallenmäestä, Kotitienmäestä ja Ormusmäestä, jonka varustukset ovat suojeluarvoltaan merkittävimmät.


title: Malmi (Helsinki)

text: Malmin nimi esiintyy vanhoissa asiakirjoissa muodoissa "Malm" (1543), "Malmby" (1551), "Malme" (1589), "Malmsby" (1590) ja "Malmn" (1592). Nimi on sama kuin Uudenmaan ruotsalaismurteissa esiintyvä, tasaista ja hiekkaista metsämaata tarkoittava sana "malm". Sanalla on tarkoitettu etenkin ympäristöään korkeammalla olevaa metsäistä somerikkoa, kuten soraharjua. Sana on ollut Helsingin pitäjän alueella yleinen päätellen 1700-luvun nimistä, kuten Keimolan "Tappermalmen", Voutilan–Viinikkalan "Mottmalmen", Tikkurilan–Hakkilan "Haxmalm" ja Länsisalmen "Brändmalm" ja "Sandmalm". Suomalaiset vastineet Malmi ja Malminkylä tulivat käyttöön 1800-luvun lopulla. Malminkylän vanhoista maatiloista ovat kadunnimistössä säilyneet Paavolantie (Påvals), Pietiläntie (Pehrs), Vilppulantie (Filpus), Yrjölänkuja (Örjans) ja Örskinkuja (Örskis). Ormusmäki (ruots. Ormusbacka) -nimen alkuperäinen muoto on Orrmossebacken (suom. Teerisuonmäki).


title: Malmi (Helsinki)

text: Malmi on Koillis-Helsingin aluekeskuksena tärkeä liikenteellinen solmukohta. Malmin rautatieasema sijaitsee Keravan kaupunkiradan varressa, ja asemalle on tiheää lähijunaliikennettä Helsingin keskustasta. Malmilla pysähtyvät junat K, N ja T, sekä kehäradan junat I ja P. I-juna tarjoaa Malmilta yhteyden Helsinki-Vantaan lentoasemalle ja P-juna tarjoaa vastaavan yhteyden keskustaan.


title: Malmi (Helsinki)

text: Malmi on myös useiden bussilinjojen tärkeä solmukohta. Malmin terminaalialueilta on bussiyhteydet mm. Töölöön, Alppilaan, Itäkeskukseen, Kontulaan, Vuosaareen sekä Herttoniemeen ja seutuliikenteen linjoilla Runkolinja 560:lla Paloheinään ja Myyrmäkeen sekä Aviapoliksen asemalle linjalla 561. Linja 552 tarjoaa poikittaisyhteyden Maunulan, Haagan ja Munkkiniemen kautta Otaniemeen. Lisäksi Malmia palvelevat pienkalustolla liikennöitävät paikallislinjat 603, 701, 702, 703, 705.


title: Malmi (Helsinki)

text: Juna-aseman molemmin puolin sijaitsee liikkeitä ja kauppoja. Ylä-Malmin puolella sijaitseva Kauppakeskus Malmintori on yhdessä Kauppakeskus Malmin Novan ja lähiliikenneterminaalin kanssa koko Koillis-Helsingin aluekeskus.


title: Malmi (Helsinki)

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Malmin seurakunta on yli 60 000 jäsenineen Helsingin suurin ja Jyväskylän seurakunnan jälkeen koko Suomen toiseksi suurin seurakunta, ja sen alue kattaa koko Koillis-Helsingin. Malmilla on ollut vuodesta 1894 lähtien Helsingin seurakuntien käyttämä Malmin hautausmaa. Malmin alueella sijaitsevat myös Malmin sairaala ja Kehitysvammaliiton toimitilat.


title: Viikki

text: Viikki () on yli 10 000 asukkaan kaupunginosa Koillis-Helsingissä, Vanhankaupunginlahden perukassa, noin 8 kilometriä keskustasta. Alueita Viikin ympäristössä ovat muun muassa Pihlajamäki ja Pihlajisto, Koskela, Vanhakaupunki, Länsi-Herttoniemi ja Myllypuro.


title: Viikki

text: Viikissä sijaitsee yksi Helsingin yliopiston kampusalueista, jolla on nykyään neljän tiedekunnan toimitiloja (biotieteellinen tiedekunta, farmasian tiedekunta, eläinlääketieteen tiedekunta ja maatalous-metsätieteellinen tiedekunta). Alueella on myös Viikin normaalikoulu, joka on yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan yksikkö. Normaalikoulussa on oppilaita esikoululaisista lukiolaisiin yhteensä noin 940 ja lisäksi opettajaksi opiskelevia noin 250.


title: Viikki

text: Viikissä luonto on paljon esillä erityisesti yliopiston koetilana toimivan suuren peltoalueen, merkittävän arboretumin, Vanhankaupunginlahden luonnonsuojelualueen (lukuisia lintuhavaintotorneja, huomattava lintujen muutto- ja pesimäalue) sekä ekoasuntoalueen myötä. Siellä sijaitsee myös kaupungin vedenpuhdistamo.


title: Viikki

text: Osa-alueita Viikissä ovat Viikin tiedepuisto, eli yliopiston kampus ympäristöineen, Viikinranta, Viikin Arboretum, Viikinmäki ja Latokartano. Näistä kaksi viimeksi mainittua kuuluvat tällä hetkellä Helsingin tärkeimpiin uudisrakennuskohteisiin.


title: Viikki

text: Viikin Latokartano perustettiin 1550-luvulla kuninkaankartanon maatilaksi eli kruununtilaksi. Vuonna 1946 Viikki liitettiin Helsinkiin. Viikin historia ja merkittävät henkilöt näkyvät nimistössä, joihin kuuluvat mm: Leskirouva Freytagin kuja, Laivuri Petterin katu, Lautamies Jopin katu, Vouti Björnramin kuja, Simo Klemetinpojan puisto, Erik Spåren tie, Krister Juutin polku ja Agnes Sjöbergin katu.


title: Viikki

text: Lahdenväylä ja Viikintie ovat alueen tärkeimmät henkilöautoliikenteen runkoväylät. Kehä I kulkee aivan Latokartanon asuinalueen vierestä koillisessa, mutta lähin liittymä sille on Pihlajamäessä.