title: Puistomäki

text: Puistomäki () on Turun kaupunginosa, jonka naapurikaupunginosia ovat pohjoisessa Vähä-Heikkilä, lännessä Pihlajaniemi, etelässä Uittamo ja Ispoinen sekä idässä Luolavuori. Noin 700 asukkaan Puistomäki on väljästi rakennettua vanhaa omakotitaloaluetta, jonka länsiosa koostuu sotien jälkeisistä rintamamiestaloista ja itäosa on vanhempaa puutaloaluetta 1900-luvun alkupuolelta. Alueen länsipuolella sijaitsevan Heikkilän kasarmin myötä on uudemman puolen tiet nimetty sotilasarvojen mukaan, esimerkiksi Luutnantintie, Everstinkatu. Puistomäessä on myös jonkin verran pienteollisuutta.


title: Oliver Bierhoff

text: Oliver Bierhoff (s. 1. toukokuuta 1968 Karlsruhe) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Oliver Bierhoff

text: Seurajoukkueurallaan Bierhoff pelasi vuosina 1985—2003 KFC Uerdingenissa, Hamburger SV:ssä, Borussia Mönchengladbachissa, Austria Salzburgissa, Ascolissa, Udinesessa, AC Milanissa (mestari 1999), AS Monacossa ja Chievo Veronassa. Italian Serie A:ssa hän teki kaikkiaan 103 maalia.


title: Oliver Bierhoff

text: Saksan maajoukkueessa Bierhoff pelasi 70 ottelua ja teki 37 maalia. Eräs Bierhoffin parhaiten muistetuimmista maaleista on 1996 EM-kisojen loppuottelussa jatkoajalla Tšekkiä vastaan vaihtomiehenä tehty arvokisafinaalihistorian ensimmäinen "kultainen maali", joka ratkaisi Euroopan mestaruuden Saksalle. Bierhoff pelasi Saksan paidassa myös 1998 MM-kisoissa, 2000 EM-kisoissa ja 2002 MM-kisoissa, missä Saksa saavutti hopeaa.


title: Oliver Bierhoff

text: Nykyään Bierhoff toimii Saksan maajoukkueen joukkueenjohtajana.


title: Jussi Pernaa

text: Jussi Pernaa (s. 1. lokakuuta 1983 Kauhava) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on Kauhavan Hela-kiekon kasvatti. Urallaan Pernaa on edustanut Hela-Kiekon lisäksi Seinäjoen Hockey Teamia, Ilvestä, Forssan palloseuraa, Vaasan Sportia sekä Rauman Lukkoa.


title: Laurent Blanc

text: Laurent Blanc (s. 19. marraskuuta 1965) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen maailmanmestaruuden ja Euroopan mestaruuden saavuttanut puolustaja. Viimeksi hän toimi Paris Saint-Germainin päävalmentajana 2013–2016.


title: Laurent Blanc

text: Blancia pidetään yleisesti yhtenä pelipaikkansa parhaista edustajista kautta aikain. 2000 ranskalaisen France Football Magazine -lehden lukijat äänestivät Blancin maan neljänneksi parhaaksi pelaajaksi ikinä; hänen edellään olivat vain Michel Platini, Zinédine Zidane ja Raymond Kopa.


title: Laurent Blanc

text: Blancin ura alkoi 1981 Montpellier HSC:n joukkueessa. Blanc pelasi seurassa kymmenen vuoden ajan kuuluen joukkueen vakiokalustoon. Hänelle kertyi yhteensä 251 ottelua ja 77 maalia Montpellier’n vuosinaan. Blanc oli mukana johtamassa joukkuetta Ligue 2:den mestaruuteen 1987 ja nousuun pääsarjatasolle. Blanc oli myös mukana Coupe de Francen voittojoukkueessa 1990.


title: Laurent Blanc

text: 25-vuotiaana Blanc suuntasi ulkomaiden kentille ja pelasi kauden 1991–1992 italialaisessa SSC Napolissa. Blanc ei kuitenkaan viihtynyt Italiassa ja palasi kauden jälkeen takaisin Ranskaan Nîmes Olympiquen joukkueeseen. 1993 Blanc siirtyi AS Saint-Étiennen riveihin ja sieltä Guy Roux'n alaisuuteen AJ Auxerreen 1995. Blanc oli mukana voittamassa burgundialaisseuralle tuplamestaruutta kaudella 1995–96.


title: Laurent Blanc

text: Kaudella 1996–97 Blanc pelasi FC Barcelonan puolustuksessa 33 ottelua, mutta suuntasi Espanjan cupin ja supercupin voittojen jälkeen pois seurasta palaten jälleen kotimaahansa ja Olympique de Marseillen joukkueeseen. Marseillen paidassa Blanc oli mukana UEFA Cupin finaalissa 1998–99 kun Marseille hävisi Parmalle 3–0.


title: Laurent Blanc

text: 1999 Blanc siirtyi jälleen Italian kentille ja FC Internazionale Milanon riveihin. Blanc pelasi Interissä kaksi kautta, kunnes sir Alex Ferguson onnistui hankkimaan 35-vuotiaan Blancin Manchester Unitediin. Jaap Stamin paikalle hankittu Blanc pelasi Manussa uransa loppuun, kauteen 2002–03 saakka. Päätöskaudella Blanc nappasi Valioliigan mestaruuden.


title: Laurent Blanc

text: Blanc debytoi Ranskan maajoukkueessa 7. helmikuuta 1989 ottelussa Irlantia vastaan. Blanc pelasi vuonna 2000 loppuneella maajoukkueurallaan lähes kaikissa mahdollisissa arvokisoissa, EM-kisoissa 1992, 1996 ja 2000 sekä MM-kisoissa 1998. Häneltä jäivät väliin ainoastaan MM-kisat 1990 ja 1994, joihin Ranska ei selvinnyt.


title: Laurent Blanc

text: Blanc pelasi yhteensä 97 A-maaottelua ja teki niissä puolustajalle harvinaisen monta maalia, yhteensä 16. Blancin nimiin on kirjattu myös MM-historian ensimmäinen Kultainen maali toisen kierroksen ottelussa Paraguayta vastaan MM-kisoissa 1998. Blanc ei päässyt MM-finaaliin 1998, jossa Ranska voitti maailmanmestaruuden, koska hänet ajettiin ulos välieräottelussa Kroatiaa vastaan Slaven Bilićin kaatamisesta. Monien mielestä Bilic filmasi tilanteessa liikaa.


title: Laurent Blanc

text:
EM-kilpailuissa 2000 Blanc oli mukana finaalissa kaatamassa Italiaa. Blanc päätti maajoukkueuransa kisojen jälkeen voitettuaan sekä maailman- että Euroopanmestaruuden. Blanc tuli maajoukkueessa tunnetuksi myös siitä, että hän suuteli aina ennen ottelua hyvän ystävänsä, maalivahti Fabien Barthezin kaljua. Kaksikko toisti tämän onnenrituaalin myös Mestarien liiga -otteluissa heidän pelatessaan samanaikaisesti Manchester Unitedissa.
Kun Jacques Santini jätti Ranskan maajoukkuevalmentajan tehtävät EM-kisojen 2004 jälkeen, Laurent Blanc oli yksi ehdokas maajoukkueen päävalmentajaksi. Ranskan jalkapalloliitto ei kuitenkaan valinnut kokematonta Blancia, vaan Raymond Domenechin. Blancin valmennusuran alkaminen siirtyi aina kesäkuuhun 2007 saakka, jolloin Ligue 1:dessä pelaava FC Girondins de Bordeaux nimesi Blancin seuran uudeksi päävalmentajaksi.


title: Laurent Blanc

text: Blancin johdolla Bordeaux pelasi puolustuksellisista ongelmistaan huolimatta hyvän kauden ja nappasi mestaruushopeaa liigassa ja pääsi näin ollen pelaamaan Mestarien liigaan. Kesällä 2008 Blanc luotsasi Bordeaux'n seurahistorian ensimmäiseen Trophée des Championsin voittoon, kun Olympique Lyonnais kaatui rankkareilla 5–4.


title: Laurent Blanc

text: Kaudella 2008/09 Blancin johtama Bordeaux jatkoi komeita esityksiään Ranskassa. Huhtikuun lopulla Blanc johdatti Bordeaux'n Coupe de la Liguen mestariksi, kun Vannes OC kaatui loppuottelussa 4–0. Kausi huipentui tiukkaan mestaruuskamppailuun Olympique de Marseillea vastaan. Lopulta Blancin miehistö vei pidemmän korren kruunaten kautensa mestaruuteen. Viimeisessä ottelussa kaatui SM Caen 0–1.


title: Laurent Blanc

text:
Kaudella 2009/10 Blanc on jatkanut hienoa työtään Bordeaux'n peräsimessä. Joukkue esiintyi vahvasti myös Mestarien liigassa edeten jatkoon lohkovoittajana. Seura jätti taakseen FC Bayern Münchenin, Juventuksen ja Maccabi Haifan. Joulukuussa 2009 France Football valitsi hänet vuoden valmentajaksi. Kehno kevätkausi pilasi kuitenkin Bordeaux'n ja Blancin haaveet mestaruuden uusimisesta ja lopulta seura vajosi sarjataulukossa kuudenneksi jääden europelien ulkopuolelle. Kauden jälkeen Blanc ilmoitti jättävänsä tehtävänsä seuran päävalmentajana. Pian Bordeaux'sta lähdön jälkeen varmistui, että Blanc siirtyy Ranskan maajoukkueen päävalmentajaksi MM-kisojen jälkeen heinäkuussa 2010. Kesäkuun lopussa siirto varmistui, kun Blanc allekirjoitti virallisesti kaksivuotisen sopimuksen FFF:n kanssa.
Toukokuussa 2011 Blanc joutui rasismikohun kohteeksi. Tiedostusvälineiden mukaan hän ja muut valmentajat halusivat rajoittaa mustien ja arabien osuuden nuorista pelaajista 30 prosenttiin ja suosia Ranskan kulttuuria edustavia nuoria.


title: Laurent Blanc

text: Blanc johdatti Ranskan karsintalohkon voittajana EM-kisoihin 2012. Lopputurnauksessa hieman aneemisesti ja väsyneesti esiintynyt Ranskan pelasi tasan Englantia vastaan, voitti isäntämaa Ukrainan ja hävisi lohkon viimeisessä ottelussa jo jatkohaaveensa menettäneelle Ruotsille. Tappion myötä Ranska jäi lohkon kakkoseksi Englannin taakse ja joutui puolivälierissä Espanjan vastustajaksi. Ranska ei kyennyt haastamaan puolustavaa mestaria, vaan putosi turnauksesta 2–0 tappion myötä. Peliesitysten lisäksi Blancin miehistön kisoja varjostivat Samir Nasrin käyttäytyminen mediaa kohtaan. Kisojen jälkeen Blanc kävi keskusteluja jatkostaan, mutta päätti lopulta jättää tehtävänsä sopimuksensa päätyttyä kesäkuun lopussa 2012.


title: Laurent Blanc

text: Kesäkuussa 2013 Blancista tuli Ranskan liigamestaruuden voittaneen Paris Saint-Germainin päävalmentaja. Elokuun alussa Blanc voitti ensimmäisen pokaalinsa PSG-valmentajana, kun liigamestari voitti Coupe de Francen mestarin FC Girondins de Bordeaux'n kauden avausturnauksessa Trophée des Championsissa. Mestarien liigassa Blanc luotsasi PSG:n voittoon alkulohkossa ja pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella joukkue voitti Bayer 04 Leverkusenin yhteismaalein 6–1. Puolivälierissä PSG voitti Chelsean kotonaan 3–1, mutta heikon toisen osaottelun myötä tullut 2–0 vierastappio pudotti pariisilaiset jatkosta. Pääsiäisviikonloppuna Blanc johdatti PSG:n Coupe de la Liguen mestariksi, kun Olympique Lyonnais kaatui finaalissa 2–1. Ranskan liigassa Blanc luotsasi PSG:n toiseen perättäiseen mestaruuteen varsin ylivoimaisen esityksen jälkeen.


title: Laurent Blanc

text: Blancin valmentama PSG lähti suurimpana ennakkosuosikkina liigakauteen 2014/15. Odotuksiin nähden joukkueen esitykset ovat olleet ailahtelevampia ja Olympique Lyonnais on haastanut joukkueen viimeisille kierroksille saakka. Kauden ensimmäisen pokaalin PSG nappasi huhtikuussa, kun se murskasi SC Bastian Coupe de la Liguen loppuottelussa 4–0. Mestarien liigassa Blanc luotsasi PSG:n lohkokakkosena jatkoon, mutta tie nousi jälleen pystyyn puolivälierissä. FC Barcelona oli selvästi parempi voittaen Pariisissa 1–3 ja kotonaan 2–0. Liigassa Blanc luotsasi PSG:n kolmanteen perättäiseen mestaruuteen. Kausi päättyi tuplamestaruuteen, kun PSG kaatoi Coupe de Francen finaalissa AJ Auxerren 0–1.


title: Laurent Blanc

text: Kaudella 2015/16 PSG oli jälleen kirkkain mestarisuosikki Ranskan liigassa. Syyskaudella joukkue olikin suorastaan murskaavan ylivoimainen ja vuoden viimeisellä liigakierroksella tullut 3-0 voitto SM Caenista vei PSG:n joulutauolle 19 pisteen erolla AS Monacoon. PSG:n 51 pisteen saalis oli liigan uusi syyskauden piste-ennätys. Blancin alaisuudessa joukkue kärsi syyskauden aikana kaikki kilpailut mukaan lukien vain yhden ainoan tappion, kun Real Madrid voitti seuran Mestarien liigan lohkovaiheessa marraskuun alussa 1–0. Helmikuussa 2016 PSG teki Blancin kanssa kesään 2018 ulottuvan jatkosopimuksen. Kaudella 2015/16 PSG varmisti Ranskan liigamestaruuden historiallisen aikaisin, jo kahdeksan kierrosta ennen sarjan loppua. Ranskan pelaajayhdistys valitsi Blancin kauden 2015/16 parhaaksi valmentajaksi Ligue 1:ssä toista kertaa perättäin. PSG juhli kaudella 2015/16 toista perättäistä triplamestaruutta Ranskassa, kun liigan lisäksi se voitti Coupe de la Liguen ja Coupe de Francen. Mestarien liigassa mestaruus jäi edelleen haaveeksi, kun PSG putosi puolivälierissä Manchester Citylle. Ranskalaismedian mukaan PSG oli Mestarien liigan puolivälierissä "impotentti" ja "Ferrari, jossa on Fiat 500:n moottori". PSG:n triplamestaruudesta huolimatta huhut Blancin potkuista kiihtyivät kauden 2015/16 jälkeen. Joukkueen karsiutuminen Mestarien liigan finaalista oli pettymys ja mediatietojen mukaan seurajohto luonnehti kautta kokonaisuutena epäonnistumiseksi. 20. kesäkuuta uutisoitiin, että Blanc ja PSG olisivat päässeet sopuun ranskalaisvalmentajan sopimuksen purkamisesta.


title: Oleh Bloh’in

text: Oleh Volodymyrovytš Bloh’in (, s. 5. marraskuuta 1952 Kiova) on neuvostoliittolainen ja ukrainalainen jalkapallovalmentaja, poliitikko ja entinen hyökkääjä.


title: Oleh Bloh’in

text: Neuvostoliiton maajoukkueessa Bloh’in pelasi 112 ottelua ja teki 42 maalia, mikä jäi historian kirjoihin Neuvostoliiton ennätykseksi.


title: Oleh Bloh’in

text: Bloh’in on istunut myös Ukrainan parlamentissa sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmässä. Bloh’in oli aikaisemmin naimisissa rytmisen kilpavoimistelun maailmanmestarin Irina Derjuginan kanssa, mutta he erosivat 1990-luvun alusta. Bloh’inilla on Derjuginan kanssa yksi tytär.


title: Oleh Bloh’in

text: Bloh’in pelasi Kiovan Dynamossa 432 ottelua ja teki 211 maalia. Hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden kahdeksan kertaa ja johdatti Dynamon lisäksi vuosina 1975 ja 1986 Cup-voittajien Cupin voittoon. Hän on myös ensimmäisiä ulkomaille siirtyneitä neuvostopelaajia solmittuaan vuonna 1988 sopimuksen itävaltalaisen Vorwaerts Steyrin kanssa. Hän pelasi lisäksi kreikkalaisessa Arisissa.


title: Oleh Bloh’in

text: Bloh’in pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa 1982 ja 1986 MM-kisoissa. Lisäksi hän saavutti kaksi olympiapronssia (1972 ja 1976).


title: Oleh Bloh’in

text: Vuonna 1975 Bloh’in valittiin Euroopan vuoden jalkapalloilijaksi.


title: Oleh Bloh’in

text: Lopetettuaan peliuransa Bloh’in on toiminut valmentajana. Hän on valmentanut Kreikassa Olympiakosta, PAOKia ja Ionikosta. Vuoden 2003 loppupuolelta lähtien hän on valmentanut Ukrainan maajoukkuetta, joka selviytyi 2006 Saksan MM-kisoihin.


title: Oleh Bloh’in

text: Huhtikuussa 2011 Bloh’in palasi valmennustehtäviin Ukrainan maajoukkuevalmentajana. Tarkoituksena on luotsata maata Puolassa ja Ukrainassa pelattavassa EM-lopputurnauksessa 2012. Bloh’inin johdolla Ukraina ei kuitenkaan selvittänyt tietään jatkoon alkulohkosta kotikisoissaan.


title: Oleh Bloh’in

text: Syyskuun lopussa 2012 Bloh’in palasi seurajoukkuevalmentajaksi, kun FK Dynamo Kiova palkkasi hänet erotetun Juri Sjominin seuraajaksi. Kausi päättyi Dynamon osalta pettymykselliseen kolmanteen sijaan FK Šah’tar Donetskin ja FK Metalist Harkovan takana. Myös kausi 2013/14 sujui odotuksiin nähden heikosti, eikä Dynamo onnistunut vastaamaan mestaruustaistelussa Donetskin ja FK Dnipro Dnipropetrovskin vauhtiin. Lopulta Dynamo erotti Bloh’inin huhtikuun puolivälissä 2014 joukkueen hävittyä 0–2 Donetskille ja menetettyä mahdollisuutensa liigamestaruuteen.


title: Inkontinenssi

text: Inkontinenssilla tarkoitetaan tahatonta, yleisesti virtsan, karkailua. Suomalaisista 25–69-vuotiaista naisista 19 prosenttia kärsii siitä, mutta vaiva ei ole täysin harvinainen miehilläkään.


title: Inkontinenssi

text: Eräs inkontinenssin laji on kaksoisinkontinenssi, jossa virtsaamisen lisäksi henkilö on menettänyt ulostamisen kontrollin. Ulosteinkontinenssi on jossain määrin virtsankarkailua harvinaisempi vaiva.Inkontinenssia voivat aiheuttaa esimerkiksi:


title: Inkontinenssi

text: Inkontinenssia hoidetaan muun muassa voimistelulla, EMG-palautekuntoutuksella, lääkehoidolla, sähköhoidolla ja tietyissä tapauksissa leikkauksella. Inkontinenssista kärsivät ihmiset käyttävät vaivan vaikeusasteen mukaan erilaisia inkontinenssisuojia, joista pienimmät muistuttavat lähinnä pikkuhousunsuojia. Myös miehille on kehitetty omia inkontinenssisuojia. Nykyaikaiset inkontinenssisuojat kevyistä tippasuojista teippivaippoihin ovat käyttäjälleen mukavia ja sivullisten silmiin huomaamattomia. Kertakäyttötuotteiden lisäksi saatavilla on myös pestäviä kestotuotteita eri asteisiin vaivoihin.


title: Guano Apes

text: Guano Apes on saksalainen vaihtoehtorock-yhtye. Guano Apes on aikansa menestyneimpiä saksalaisia yhtyeitä.


title: Guano Apes

text: Kitaristi Henning Rümenapp, basisti Stefan Ude ja rumpali Dennis Poschwatta perustivat Guano Apesin Göttingenissä vuonna 1990. Laulaja Sandra Nasic liittyi yhtyeeseen vuonna 1994. Yhtye julkaisi vuonna 1996 ensimmäisen singlensä, "Open Your Eyesin". Sitä seurasi vuonna 1997 ensimmäisen albumin, "Proud Like a Godin" julkaisu. Yhtye julkaisi vuosina 2000 ja 2003 kaksi listojen kärkeen päässyttä albumia, "Don't Give Me Namesin" ja "Walking on a Thin Linen". Yhtye hajosi kokoelmalevy "Planet of the Apesin" (2004) julkaisun ja viimeisen kiertueen jälkeen helmikuussa 2005.


title: Guano Apes

text: Guano Apes palasi yhteen vuonna 2009 kesäkiertueen myötä.


title: Patricia Seppälä

text: Patricia Seppälä (o.s. Erkko, 30. kesäkuuta 1924 Helsinki – 3. tammikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kuvajournalismin uranuurtaja.


title: Patricia Seppälä

text: Seppälä valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta. Uransa alkuvuosina hän toimi Sanoma Osakeyhtiön ja Helsingin Sanomain palveluksessa eri tehtävissä. Vuonna 1952 Seppälä siirtyi Lehtikuva Oy:n palvelukseen ja ulkomailla viettämiänsä vuosia 1956–1972 lukuun ottamatta pysyi yhtiön palveluksessa vuoteen 1989 asti. Lisäksi Seppälä toimi Sanoma Osakeyhtiön hallituksessa 1951–1994.


title: Patricia Seppälä

text: Seppälän perustama säätiö Patricia Seppälän säätiö myöntää apurahoja ja joka toinen vuosi kuvajournalismin palkinnon.


title: Patricia Seppälä

text: Seppälän isä oli sanomalehtimies Eljas Erkko, Aatos Erkko oli hänen veljensä. Ensimmäisen avioliittonsa Seppälä solmi vuonna 1945 vapaaherra Lars Langenskiöldin kanssa. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1951. Tästä avioliitosta hänellä on poika, Robin Langenskiöld. Seppälä oli myöhemmin naimisissa suurlähettiläs Rafael Seppälän kanssa. Vuodet 1956–1972 Seppälä vietti suurlähettilään puolisona Washingtonissa ja Pariisissa. Avioliitosta syntyi tytär Rafaela Seppälä.


title: Riianlahti

text: Riianlahti (latviaksi "Rīgas jūras līcis", viroksi "Liivi laht tai Riia laht") on lahti Itämerellä, Viron ja Latvian välissä. Riianlahti voi viitata myös Riianlahden pääallasta laajempaan Itämeren merialuejaon mukaiseen alueseen, jolloin myös Väinämeri Saarenmaan ja Hiidenmaan ja Viron mantereen välissä luetaan osaksi Riianlahtea.


title: Riianlahti

text: Tärkeimmät Riianlahden rannalla sijaitsevat kaupungit ovat Latvian Riika ja Jūrmala sekä Viron Pärnu, Kuressaare ja Haapsalu.


title: Riianlahti

text: Riianlahti rajoittuu etelässä ja idässä Latvian ja Viron mantereeseen.


title: Riianlahti

text: Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määritteli vuoden 1953 julkaisussaan Riianlahden merialueen käsittämään Riianlahden pääaltaan sekä Saaren- ja Hiidenmaan itäpuoliset sisämeret. Tämän rajauksen mukaan alue kattaa noin 2 200 neliökilometrin laajuisen Väinämeren kokonaisuudessaan ja merialueen pohjoisraja yltää Väinämerta pohjoisemmaksikin. IHO määrittelee Riianlahden länsi- ja pohjoisrajan seuraavasti (alkujaan englanniksi): Latvian Lyser Ott (57° 34' N) – Saarenmaan eteläisin ääripää (Sõrvenniemi) – Saarenmaan läpi Pammanaan (22° 34' E) – (Soelansalmen kautta) Hiidenmaan eteläisimpään pisteeseen (Emmaste) – Hiidenmaan saaren läpi Tahkunanniemen pohjoispäähän – (itään) Viron mantereen Spithamniin (Põõsaspea).


title: Riianlahti

text: Riianlahden pääaltaan tarkasteluun keskittyvän kirjan luku toteaa Riianlahden rajoittuvan pohjoisessa Saarenmaan ja Muhun saariin. Lahti liittyy lännessä Itämeren pääaltaaseen Irbensalmen kautta ja pohjoisessa Väinämereen Muhun itä- ja länsipuolisten salmien (Suur väin ja Väike väin) välityksellä.


title: Riianlahti

text: Riianlahden pääaltaan pinta-ala on 16 330 km, vesitilavuus 424 km, keskisyvyys 27 metriä ja maksimisyvyys 60 metriä.


title: Riianlahti

text: Muutamat lähteet mainitsevat Riianlahden pinta-alaksi noin 18 000 km² ja suurimmaksi syvyydeksi 54 metriä.


title: Riianlahti

text: Suurimmat lahteen Latvian kautta laskevat joet ovat Väinäjoki, Lielupe ja Gauja, sekä Salaca lähellä Viron rajaa.


title: Riianlahti

text: Merialue jäätyy ainakin joltain osin vuosittain. Lauhoina talvina (kuten 1960/1961, 1988/1989) vain kaistale lahden pohjoisrannikkoa jäätyy Sorvenniemen ja Pärnunlahden välillä. Ankarina talvina koko Riianlahti voi jäätyä; lahti jäätyy täysin noin kuutena talvena kymmenestä.


title: Riianlahti

text: Saarenmaan saari erottaa Riianlahden muusta Itämerestä. Keskellä lahtea sijaitseva Ruhnun saari kuuluu Virolle.


title: Robin Langenskiöld

text: Lars Robin Eljas Langenskiöld (s. 8. elokuuta 1946) on Sanoma Oyj:n merkittäviä osakkeenomistajia ja yrityksen hallituksen jäsen. Koulutukseltaan Langenskiöld on diplomiekonomi. Sanoman lisäksi Langenskiöld vaikuttaa Helsingin Lauttasaaressa toimivan venesatamayritys Pencentra Oy:n hallituksessa.


title: Robin Langenskiöld

text: Vapaaherra Robin Langenskiöld kuuluu Langenskiöldin aatelissukuun. Hän on Patricia Seppälän poika ja Aatos Erkon sisarenpoika.


title: Siniša Mihajlović

text: Siniša Mihajlović (s. 20. helmikuuta 1969 Vukovar) on serbialainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskuspuolustaja. Tammikuusta 2019 lähtien hän on toiminut Bolognan päävalmentajana.


title: Siniša Mihajlović

text: Mihajlović tunnettiin vasenjalkaisena vapaapotkuspesialistina. Mihajlović teki Serie A:ssa 28 vapaapotkumaalia, joka oli ennätys ennen Andrea Pirlon päästyä samoihin lukemiin 2015.


title: Siniša Mihajlović

text: Seuratasolla Mihajlović pelasi Jugoslavian pääsarjassa viisi kautta, joiden aikana kertyi 111 ottelua ja 28 maalia Vojvodina Novi Sadissa (1988–1991) ja Punaisessa tähdessä (1990–1992). Vuonna 1992 hän siirtyi Italian Serie A:han. Hän pelasi Italiassa Romassa (1992–1994), Sampdoriassa (1994–1998), Laziossa (1998–2004) ja Interissä (2004–2006).


title: Siniša Mihajlović

text: Maajoukkueessa Mihajlović pelasi 63 ottelua ja teki 10 maalia.


title: Siniša Mihajlović

text: Pelaajana Mihajlović oli erittäin temperamenttinen ja herätti tunteita laidasta laitaan. Kovan, tarkan ja kierteisen potkun lisäksi hänet tunnettiin likaisesta pelityylistään. Hänelle langetettiin kahden ottelun mittainen pelikielto vuonna 2000 hänen herjattua rasistisesti Mestarien liigan ottelussa Lazio–Arsenal senegalilaissyntyistä Patrick Vieiraa. Hän myös syljeskeli kanssapelaajiensa päälle ja keräsi huomattavan määrän varoituksia sekä ulosajoja. Ottelussa Suomea vastaan kesällä 2003 hän sai suoran punaisen kortin työnnettyään Mikael Forssellin maahan.Helmikuussa 2006 Mihajlović ilmoitti lopettavansa kauden jälkeen keväällä. Ura jalkapallon parissa kuitenkin jatkui hänen siirryttyään Roberto Mancinin apulaisvalmentajaksi FC Internazionale Milanon organisaatiossa. Yhdessä Mancinin kanssa Mihajlović luotsasi Internazionalen kahteen perättäiseen Serie A:n voittoon. Hän sai Mancinin tavoin potkut toukokuussa 2008.


title: Siniša Mihajlović

text: Marraskuussa 2008 Mihajlović palasi valmennustehtäviin siirtyen Serie A:n hännille juuttuneen Bologna FC:n päävalmentajaksi.


title: Siniša Mihajlović

text: Mihajlovićin ura Bolognassa alkoi hyvin, mutta kauden vanhetessa suoritustaso putosi jälleen alkukauden tasolle. Mihajlovićin lopulliseksi kohtaloksi koitui 1–4-tappio suoran putoajan paikalla keikkuneelle AC Sienalle ja serbi sai potkut huhtikuun puolivälissä 2009.


title: Siniša Mihajlović

text: Joulukuun alussa 2009 Mihajlović palasi valmennustehtäviin, kun Serie A:n putoamiskamppailuun vajonnut Calcio Catania palkkasi hänet valmentajakseen. Mihajlovićin johdolla Catania pelasi hyvän kevätkauden ja sijoittui lopulta kolmanneksitoista välttäen putoamisen 10 pisteen erolla. Kauden jälkeen Mihajlović jätti yllättäen seuran. Huhuttiin, että hän siirtyisi FC Internazionale Milanon päävalmentajaksi mikäli José Mourinho jättää joukkueen. Pian Cataniasta lähtönsä jälkeen kuitenkin uutisoitiin, että hän siirtyy ACF Fiorentinan päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella.


title: Siniša Mihajlović

text: Mihajlovićin ensimmäisellä valmennuskaudellaan Fiorentinassa joukkue sijoittui yhdeksänneksi. hän sai potkut kymmenen ottelun jälkeen, kun Fiorentina oli kolmella voitollaan vasta 12:ntena. Mihajlovićin korvaajaksi nimettiin Delio Rossi.


title: Siniša Mihajlović

text: Huhtikuussa 2012 Mihajlović palasi valmennustehtäviin Serbian maajoukkueen uutena päävalmentajana. Mihajlovićin tavoitteena oli johdattaa Serbia MM-kisoihin 2014. Karsinnat sujuivat kuitenkin heikosti ja Serbia jäi karsintalohkonsa kolmanneksi häviten lohkovoittaja Belgialle 12 pisteellä. Jatkokarsintapaikkakin jäi kolmen pisteen päähän. Marraskuun puolivälissä 2013 Mihajlović jätti Serbian maajoukkueen ja siirtyi Serie A:n putoamiskamppailuun ajautuneen UC Sampdorian päävalmentajaksi. Mihajlovićin johdolla Sampdoria paransi otteitaan ja säilytti lopulta helposti sarjapaikkansa Serie A:ssa. Hän teki kauden jälkeen jatkosopimuksen Sampdorian kanssa ja luotsasi seuran kaudella 2014/15 liigassa hienosti seitsemänneksi. Kauden jälkeen Mihajlović ilmoitti, ettei jatka päävalmentajana kauden jälkeen.


title: Siniša Mihajlović

text: Kesäkuun puolivälissä AC Milan teki kaksivuotisen sopimuksen Mihajlovićin kanssa. Milanin liigakausi alkoi Mihajlovićin alaisuudessa takkuillen, kun joukkue hävisi syksyllä muun muassa ACF Fiorentinaalle ja paikallisvastustaja Interille. Kauden vanhetessa joukkue paransi otteitaan tammi-helmikuussa joukkue pelasi 12 ottelua ilman tappioita. Mestaruustaistelussa Milan joutui kuitenkin takaa-ajajaksi ja kevään edetessä seura juuttui tappioputkeen ja liigan kuudenneksi. Seurajohdon tyytymättömyys Mihajlovićia kohtaan kasvoi, eikä serbialaista pelastanut lopulta edes Milanin luotsaaminen Coppa Italian finaaliin. Hän sai potkut tehtävistään 12. huhtikuuta 2016.


title: Siniša Mihajlović

text: Toukokuussa 2016 Mihajlović allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Torino FC:n kanssa. Hän sai potkut 4. tammikuuta 2018.


title: Siniša Mihajlović

text: Kesäkuussa 2018 Mihajlovićista tuli Portugalin liigan Sportingin päävalmentaja. Hän siirtyi seuran peräsimeen vaikeassa tilanteessa, sillä yhdeksän avainpelaajaa oli ilmoittanut jättävänsä seuran toukokuussa tapahtuneen fanien pelaajiin ja henkilöstöön kohdistuneen hyökkäyksen jälkeen. Sportingin uusi puheenjohtaja erotti Mihajlovićin vain yhdeksän päivää tämän nimityksen jälkeen kesäkuun lopussa 2018.


title: Siniša Mihajlović

text: Tammikuussa 2019 Mihajlović palasi Bolognan päävalmentajaksi.


title: Museovirasto

text: Museovirasto (lyh. MV; ) on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alainen asiantuntijavirasto, joka tutkii, säilyttää ja hoitaa suomalaista esineellistä kulttuuriperintöä ja kulttuuriympäristöä, rakennusperintöä, muinaisjäännöksiä ja kulttuurillisesti merkittävää esineistöä yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa. Lisäksi se tarjoaa alaa koskevia palveluita.


title: Museovirasto

text: Museovirasto on prosessiorganisaatio, jonka toiminta on jaettu neljään eri ydinprosessiin:


title: Museovirasto

text: Museovirasto toimii budjettivaroilla. Osa määrärahoista suunnataan erilaisiin avustuksiin kuten kulttuurihistoriallsiesti arvokkaiden rakennusten kunnossapitoon. Viraston toimenkuvaan kuuluu myös tilastotietojen kokoaminen Suomen museoista sekä lupien myöntäminen muinaisjäännösten tutkimukseen ja osassa kulttuuriesineiden maastavientiä.


title: Museovirasto

text: Vuoden 2016 lopulla Museovirastossa työskenteli 236 henkilöä.


title: Museovirasto

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura teki aloitteen Suomen muinaisjäännösten suojelusta jo vuonna 1867. Valtiopäivien 1882 hyväksymän ehdotuksen pohjalta annettiin seuraavana vuonna asetus muinaismuistojen suojelusta ja rauhoittamisesta. Muinaismuistoasetuksen toimeenpanoa valvomaan perustettiin 19. kesäkuuta 1884 annetulla julkistuksella "Arkeologinen toimisto" (Arkeologisk Kommission), joka oli ensimmäinen muinaismuistojen säilymistä valvonut valtiollinen toimielin Suomessa. Siihen kuului puheenjohtajana valtionarkeologi sekä kuusi muuta jäsentä, jotka edustivat Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraa, Helsingin yliopistoa, Suomen Tiedeseuraa, Suomen Historiallista Seuraa sekä Suomen muinaismuistoyhdistystä. Organisaation nimeksi vaihtui vuonna 1908 "Arkeologinen toimikunta" ja vuonna 1911 "Muinaistieteellinen toimikunta". Toimikunta aloitti 1890-luvulla Suomen keskiaikaisten linnojen restauroinnin; 1920-luvulla olivat vuorossa Suomenlinna ja Turun tuomiokirkko.


title: Museovirasto

text: Toimikunnan alaisuuteen perustettiin 1893 "Valtion historiallinen museo" esinekokoelmia hallinnoimaan. Sen pohjalta kehittyi myöhemmin Suomen kansallismuseo, joka avattiin vuonna 1916. Myös Seurasaaren ulkomuseo siirtyi toimikunnan alaisuuteen vuonna 1913, neljä vuotta perustamisensa jälkeen. Muinaistieteellinen toimikunta muutettiin vuonna 1920 kollegiaaliseksi virastoksi. Viraston tehtäväkenttää laajensivat huomattavasti vuonna 1963 annettu uusi muinaismuistolaki sekä vuonna 1964 säädetty rakennussuojelulaki, joka velvoitti laajamittaiseen rakennussuojeluun. Myöhemmin uutena alana on tullut mukaan myös meriarkeologia. Vuonna 1972 toimikunnasta muodostettiin nykyinen Museovirasto.


title: Museovirasto

text: Museovirasto toimi vuodesta 1972 Helsingin Nervanderinkadulla Väinö Vähäkallion suunnittelemassa entisessä Suomalaisen yhteiskoulun rakennuksessa, mutta muutti vuosien 2011–2013 aikana Alvar Aallon suunnittelemaan Kulttuuritaloon ja sen vieressä sijaitsevaan entiseen kotitalousopettajaopiston rakennukseen Sturenkadulle.


title: Museovirasto

text: "Titteli vuoteen 1971 valtionarkeologi, 1972–1992 ylijohtaja, vuodesta 1993 pääjohtaja"


title: Museovirasto

text: Valtionarkeologit (1885–1971)


title: Museovirasto

text: Ylijohtaja (1972–1992)


title: Museovirasto

text: Pääjohtajat (1993–)


title: Arnhem

text: Arnhem on kunta ja kaupunki Alankomaiden itäosassa Ala-Reinin varrella. Se on Gelderlandin provinssin pääkaupunki. Kaupungissa on 149 827 asukasta (marraskuu 2013) ja kaupunkiseudulla (stadsregio Arnhem-Nijmegen) yli 750 000.


title: Arnhem

text: Arnhemin kunnan asutuskeskuksia ovat:


title: Arnhem

text: Arnhem, joka mainitaan ensimmäisen kerran 893 nimellä "Oppidium Arnoldi Villa", alkuperä juontuu vuodesta 1233, jolloin Gueldersin kreivi Otto II myönsi kaupunkioikeudet paikkakunnalle, joka oli kuulunut Prümin luostarikirkolle, sekä asutti ja linnoitti sen. Arnhem liittyi Hansaliittoon 1443. Vuonna 1473 Burgundin Kaarle Rohkea valtasi kaupungin. Vuonna 1514 Egmondin Kaarle, Gueldersin herttua, valloitti sen Burgundin herttuoilta ja vuonna 1543 sen valloitti keisari Kaarle V. Niin kutsutun "Kwartier van Veluwe" -alueen pääkaupunkina se liittyi Utrechtin unioniin 1579 ja siitä tuli osa Alankomaiden seitsemän yhdistyneen provinssin tasavaltaa 1585. Ranskalaiset miehittivät kaupunkia 1672–1674 ja 1795–1813. 1800-luvun alkupuolella vanhat linnoitteet purettiin lähes kokonaan kaupungin laajentumisen tieltä ja keskiaikaisista muureista säilytettiin vain "Sabelspoort" (Sapeliportti). 1800-luvulla Arnhem oli herrasväen matkakohdekaupunki, joka oli tunnettu maalauksellisesta kauneudestaan. Se tunnettiin nimellä "het Haagje van het oosten" (idän pieni Haag).


title: Arnhem

text: Toisessa maailmansodassa Operaatio Market Gardenissa (syyskuussa 1944) brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona ja puolalainen 1. erillinen laskuvarjoprikaati saivat tehtäväkseen vallata ja pitää Arhemissa sijaitsevan sillan. Yksiköt tekivät maahanlaskuja kaupungin ympäristöön 17. syyskuuta alkaen. Suurin osa joukoista laskeutui kilometrien päähän kaupungista ja pääkohteena olleesta sillasta, eivätkä koskaan saavuttaneet sitä. Pataljoonan kokoinen osasto 1. laskuvarjoprikaatista onnistui pääsemään sillalle, muttei pystynyt valtaamaan sen molempia päitä. Liittoutuneiden joukot kohtasivat kovaa vastarintaa saksalaisilta 9. ja 10. SS-panssaridivisioonilta, jotka oli sijoitettu kaupungin ympärille. Sillalle päässeet brittiläiset joukot joutuivat lopulta antautumaan 21. syyskuuta ja loput joukot vetäytyivät kokonaan joen eteläpuolelle 26. syyskuuta. Nämä tapahtumat on dramatisoitu elokuvassa "Yksi silta liikaa". Kunnianosoituksena silta on nimetty "John Frost -sillaksi" laskuvarjosotilaita sillalla komentaneen upseerin mukaan.


title: Arnhem

text: Virallinen muistojuhla pidetään vuosittain syyskuussa. Oikeastaan elokuva kuvattiin Deventerissä, jossa oli samanlainen silta käytettävissä yli IJsseljoen, sillä Arnhemissa sillan ympäristö oli muuttunut liian paljon toisen maailmansodan aikaisesta.


title: Arnhem

text: Maarten van Rossumin, joka oli herttua Charles van Gelren kenraali, talo on ollut kaupungintalona vuodesta 1830. Renessanssityylin koristeormamenttien satyyrin vuoksi sitä kutsutaan nimellä "Duivelshuis" (paholaisen talo).


title: Arnhem

text: "John Frostin silta" on silta, joka on rakennettu uudelleen toisessa maailmansodassa tuhoutuneen alkuperäisen tilalle.


title: Arnhem

text: "Openluchtmuseum" on ulkoilmamuseo ja puisto, jossa on vanhoja taloja, maatiloja sekä tehtaita eri puolilta Alankomaita.


title: Arnhem

text: "Burgers' Zoo" on suuri eläintarha, jossa näkee eläimiä eri mantereilta ja valtameristä. Se on Alankomaiden suurin sekä kooltaan että kävijämäärältään.Arnhemissa syntyi fyysikko ja Nobel-voittaja Hendrik Lorentz ja siellä perustettiin sananvapausliike Loesje. Englantilainen runoilija Philip Sidney kuoli kaupungissa vuonna 1586.


title: Arnhem

text: Arnhemissa on rautatieasema, jonka kautta kulkee useita kaupunkien välisiä linjoja (Utrecht, Nijmegen, Zutphen) ja ICE Düsseldorfin kautta Frankfurtiin. Arnhemissa on myös Alankomaiden ainoa edelleen käytössä oleva johdinautojärjestelmä.


title: Kuivuusraja

text: Kuivuusraja määrittää vuotuiselle sademäärälle sen rajan, missä esimerkiksi aro muuttuu aavikoksi tai metsä aroksi. Yleensä ajatellaan aavikon vuosisademäärärajan olevan luokkaa 150–250 mm ja aron ja metsän rajan olevan noin 500–800 mm. Kuivia alueita on maapallon maa-alasta noin 30–40 %. Monesti kuivat ja kuivahkot alueet jaetaan erittäin kuiviin, kuiviin ja puolikuiviin eli hyperarideihin, arideihin ja semiarideihin. Esimerkki hyperaridista alueesta on Sahara. Arideja ovat Australian aavikot ja semiaridia aluetta Yhdysvaltain preeria. Puolikuivat alueet ovat alttiita aavikoitumiselle ja ajoittaisille, viljelyn pilaaville kuivuusjaksoille.


title: Kuivuusraja

text: Se, millaisia kasveja jossain sademäärässä kasvaa, riippuu myös sademäärän jakaumasta eri vuodenajoille ja lämpötilasta ja sen jakaumasta ja ilman suhteellisesta kosteudesta. Lämpötila on olennainen tekijä, koska se vaikuttaa haihtumiseen. Eri tutkijat ovat aikojen saatossa laatineet lukuisia teorioita siitä, miten kuivuusrajoja määritellään.


title: Kuivuusraja

text: Kuivuusraja eli aridisuusraja määrittää vuotuiselle sademäärälle P rajan, jossa metsä muuttuu ruohoaroksi tai aro aavikoksi. Erään määritelmän mukaan 26 °C vuoden keskilämpötilassa on oltava tasaista vuotuista sadetta yli 8 000 mm, jotta metsä voisi kasvaa. Aavikkoa 26 °C:ssä alle 400 mm sademäärässä. Mutta +6 °C:ssa metsä vaatii vain 260 mm sadetta ja aavikkoa on alle 130 mm:ssä.


title: Kuivuusraja

text: Kuivuusraja riippuu lämpötilasta ja suurimmasta mahdollisesta haihtumisesta PET:stä. Kuivuusrajaan vaikuttaa myös sateen ennustamattomuus ja epätasainen jakauma eri vuodenaikoina. Jos sadetta tulee runsaasti mutta epätasaisesti eri vuodenaikoina ja vuosina, ilmasto on kuivempi kuin tasaisen sademäärän alueella. Talvisateet kuivattavat ilmastoa, kesäsateet kostuttavat, jos sama sade jakautuu epätasaisesti. Aavikkoa voi olla alue, jolla sataa 500 mm/v, jos sade on erittäin harvinainen mutta raju.


title: Kuivuusraja

text: Maatalouden kuivuusraja on noin 200–300 mm/v. Kuivan aavikon rajana pidetään monesti 250 mm:ia ja puolikuivan aron rajana 500–600 mm:ia. Metsä vaatii lauhkean vyöhykkeen eteläosassa sadetta 800–900 mm. Puolikuivan alueen Köppenin ilmastotyyppi on aro, BS ja kuivan kostean, jossa sademäärä noin 650–900 mm Cw.


title: Kuivuusraja

text: Wladimir Köppenin määritelmä kuivan ja kostean ilmaston rajalle. Kuvassa on R sademäärä senttimetreinä, ei millimetreinä niin kuin yleensä esitetään, ja T lämpötila celsiusasteina.Eräs UNEP:in käyttämä kuivuusindeksi AI_U perustuu haihtumiseen. P on vuotuinen sademäärä, PET on suurin mahdollinen haihtuminen.


Kuivuusraja


title: Kuivuusraja

text: UNEP on käyttänyt myös venäläisen klimatologi Budykon kehittämää mallia, jossa R on vuosittainen Auringon nettosäteilytase, P vuotuinen sademäärä ja L veden latentti höyrystymislämpö.


title: Kuivuusraja

text: Embergerin kuivuusindeksi Q lasketaan vuosittaisesta sademäärästä P, kylmimmän kuukauden keskilämpötilasta m ja lämpimimmän kuukauden keskilämpötilasta M seuraavasti:


title: Kuivuusraja

text: Martonnen kuivuusindeksi


title: Kuivuusraja

text: missä P on sademäärä mm ja T vuoden keskilämpötila °C, mutta kun T←9.9 °C, niin I_a =100


title: Kuivuusraja

text: Tämän mukaanTrewarthan kuivuusraja metsälle ja arolle on


title: Kuivuusraja

text: Aron rajaformula_8,


title: Kuivuusraja

text: missä P on kuuden lämpimimmän kuukauden eli kuuden "kesäkuukauden" sademäärien summan osuus koko vuoden sademäärästä. Jos esimerkiksi kuutena lämpimimpänä kuukautena sataa yhteensä 100 mm ja koko vuonna 200 mm, niin p=0.5. T on tässä vuoden keskilämpötila.


title: Kuivuusraja

text: Puolikuivilla alueilla haihtuu yli kaksi kertaa niin paljon kuin sataa. Kuivilla alueilla haihtuu viisinkertainen sademäärä. Kuivuus P/PET on UNEP:in käyttämä kuivuusindeksi. Se on sademäärä P jaettuna vuotuisella maan ja kasvien teoreettisella haihtumisella PET:llä (potentiaalinen evapotranspiraatio)


title: Kuivuusraja

text: Tämän mukaan aavikon sademääräraja on 200 mm/v. Aavikoksi määritellään myös alue, jolla PET/P >3,0 tai P/PET <0,33. Aavikolla kasvaa vielä 150 mm:ssa melko paljon kasveja, ja jonkin verran 120 mm:ssa.


title: Kuivuusraja

text:
Suomessa sataa 400 mm metsänrajalla ja haihtuu 200 mm. Etelärannikolla taas sataa 650–700 mm, mutta haihtuu 425 mm. Tällöin sademäärä riittää teoriassa metsän kasvulle koko maassa. Silti heinäkuun haihdunta on Lounais-Suomessa ja joillain sisäsuomen alueilla sadantaa suurempi. Suomessa voidaan haihtumiselle käyttää
seuraavaa kokemusperäistä likiarvokaavaa: E=T_h*80, jossa E haihdunta, yksikkö mm/v ja T_h heinäkuun keskilämpötila.
Vuoden keksilämpötilasta saadaan likimääräine arvio haihtumisella, kaavalla E=250+T_k*50, jossa T on vuoden keskilämpötila.


title: Kuivuusraja

text: Israelissa kuiva alikostea alue, jolla P/PET=0,5–0,65 saa sadetta 500–750 mm, ja alle 1 400 mm haihtuu. Puolikuivalla alueella P/PET 0,2–0,5 sataa 300–500 mm, ja haihtuu 1 500–1 700 mm vuodessa. Siellä on "Irano-Turanian"-tyypin kasvillisuus, joka on Välimeren ja aavikon kasvillisuuden välimuoto. Kuiva alue P/PET <0,05 saa sadetta 100–300 mm, ja haihduttaa 1 700–1 800 mm. Erittäin kuiva alue P/PET <0,05, sataa 0–90 mm ja haihtuu 1800 – 2800 mm.


title: Kuivuusraja

text: Kuivuusrajat Swazimaan veldillä.


title: Kuivuusraja

text: Rivas Martinezin luokituksessa käytetään ilmaston kosteutta kuvaamaan ombrotyyppiä Io. Ilmaston ombrotyyppi Io lasketaan kaavasta Io = 10x Pp /Tp, jossa Tp keskilämpötila, Pp vuosisademäärä.Kuivuusrajojen laskemisessa voidaan käyttää PET:n sijasta pelkkää evaporaatiota E. eli haihtumista maan pinnasta. Tällöin P/Eo arvot ovat seuraavanlaisia


title: Maailmojen sota (vuoden 2005 elokuva)

text: Maailmojen sota ("War of the Worlds") on H. G. Wellsin romaanin "Maailmojen sota" perustuva Steven Spielbergin ohjaama science fiction -elokuva. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2005, jolloin myös kaksi muuta Wellsin romaanin filmatisointia julkaistiin. Spielbergin ohjaama versio on Josh Friedmanin ja David Koeppin käsikirjoittama. Sen pääosissa ovat muun muassa Tom Cruise, Dakota Fanning, Justin Chatwin ja Tim Robbins.


title: Maailmojen sota (vuoden 2005 elokuva)

text:
Elokuva kertoo avaruusolioiden invaasiosta Maahan sijoitettuna elokuvan ilmestymisajan mukaiseen nykyaikaan. Tarina kerrotaan Tom Cruisen esittämän yksinhuoltajaisän ja hänen lastensa (joita esittävät Fanning ja Chatwin) näkökulmasta.
Elokuva oli kolmen Oscar-palkinnon ehdokkaana:
War of the Servers, Machinima-tekniikalla tehty parodiaversio, joka on myös parodia Garry's Modin yhteisöistä.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Äideistä parhain on Suomen vuoden 2006 Oscar-ehdokkaaksi valittu draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa 30. syyskuuta 2005. Pääosia Klaus Härön ohjaamassa elokuvassa esittävät Topi Majaniemi, Marjaana Maijala, Esko Salminen, Aino-Maija Tikkanen, Michael Nyqvist sekä Maria Lundqvist.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Elokuva "Äideistä parhain" pohjautuu Heikki Hietamiehen kirjoittamaan samannimiseen romaaniin "Äideistä parhain". Elokuvan tarina sijoittuu talvi- ja jatkosodan aikaan, jolloin Suomesta evakuoitiin Ruotsiin yli 70 000 sotalasta.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Elokuva kertoo yhdeksänvuotiaan Eeron tarinan evakkolapsena Skånessa. Väliin leikataan aikuisen Eeron keskusteluja iäkkään äitinsä kanssa kipeistä sodanajan tapahtumista.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Elokuvaa kuvattiin syyskuusta joulukuuhun 2004. Välissä oli todennäköisesti kuvaustauko.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Elokuva on saanut maailmalla paljon kehuja, ja se on voittanut paljon kansainvälisiä elokuvapalkintoja. Härön filmistä on pidetty esimerkiksi Virossa, Ruotsissa, Egyptissä, Kanadassa, Italiassa ja Saksassa. Helmikuussa 2006 elokuva voitti kolme Jussi-patsasta.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Elokuva kertoo Eero Lahti -nimisen pojan (lapsena Topi Majaniemi, aikuisena Esko Salminen) tarinan. Eeron isän (Kari-Pekka Toivonen) kaaduttua jatkosodassa pojan äiti (Marjaana Maijala) vaipuu syvään masennukseen ja päättää lähettää pojan sotalapseksi Ruotsiin. Ruotsissa Eero sijoitetaan erääseen skånelaiseen perheeseen. Tarina kuvaa muun muassa Eeron hankaluuksia ylittää ruotsin kielimuuri sekä hänen uuden äitinsä Signen (Maria Lundqvist) tuntemaa mielipahaa, sillä kasvattiäiti olisi tahtonut perheeseen pojan sijasta tytön. Sen lisäksi Eero ikävöi kovasti takaisin biologisen äitinsä luokse ja pelkää jatkuvasti joutuvansa hylätyksi. Signe kuitenkin lopulta alkaa rakastamaan Eeroa, ja kun Eeron tuli aika palata Suomeen, ei hän enää pitänyt biologista äitiään omana äitinään.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: Lisäksi ehdokkuudet seuraavissa kategorioissa: paras elokuva, paras miessivuosa (Michael Nyqvist) ja paras käsikirjoitus.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: "Kansan Uutisten" Viikkolehden Harri-Ilmari Moilanen arvioi vuoden 2009 televisioesityksen aikaan, että elokuva käsittelee kipeitä ihmissuhdeasioita. Härön viileä ohjaus ja epätasainen näyttelijätyöskentely eivät kuitenkaan täysin onnistu tihentämään tunneilmastoa: varsinainen huipentuma puuttuu. Asiaa ei Moilasen mielestä edesauta Tuomas Kantelisen raskassoutuisena vellova musiikki. Nykyhetkeä ja menneisyyttä filmi hänestä joka tapauksessa yhdistelee elävästi.


title: Äideistä parhain (elokuva)

text: "Ilta-Sanomien" Timo Malmin (2011) mukaan Hietamiehen romaanin filmatisointi on ”koskettava, mutta samalla laskelmoivan ylitunteellinen.” Jarkko T. Laine on tallentanut vaikuttavasti suomalaisesta maisemasta poikkeavat Skånen pellot ja merenrannat. Ohjaajan kosiskelutaipumusta korostaa Malmin mielestä Tuomas Kantelisen pahimmillaan Hollywood-sentimentaalinen musiikkimatto.


title: Elephant (elokuva)

text: Elephant on Gus Van Santin draamaelokuva vuodelta 2003. Elokuvan päähenkilöt Alex (Alex Frost) ja Eric (Eric Deulen) perustuvat Eric Harrisiin ja Dylan Kleboldiin, jotka ampuivat 12 luokkatoveriaan Columbinen High Schoolissa vuonna 1999.


title: Elephant (elokuva)

text: Suuri osa elokuvasta on improvisoitua. Useimpia oppilaita esittävät tavalliset nuoret, joilla ei ollut aikaisempaa näyttelijäkokemusta. Nuorten näyttelemillä hahmoilla käytettiin heidän oikeita etunimiään.


title: Elephant (elokuva)

text: Van Sant palkittiin elokuvasta Kultaisella palmulla ja parhaana ohjaajana Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2003. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 1 267 000 dollaria.


title: Elephant (elokuva)

text: Vuonna 2006 Australiassa tehtiin "Elephantia" muistuttava elokuva "".


title: The English Concert

text: The English Concert on brittiläinen lähinnä barokkimusiikkia esittävä yhtye, jonka cembalisti Trevor Pinnock perusti Lontoossa vuonna 1973. Yhtyettä johtaa nykyään cembalisti Harry Bicket. Yhtyeen kakkosviulun äänenjohtajana toimii suomalainen barokkiviulisti Tuomo Suni.


title: Andrew Manze

text: Andrew Manze (s. 14. tammikuuta 1965, Lontoo) on brittiläinen barokkimusiikkiin erikoistunut viulisti. Hän opiskeli Simon Standagen johdolla. Manze on toiminut vuodesta 2003 lähtien myös barokkiyhtye The English Concertin taiteellisena johtajana.


title: Djibo

text: Djibo on kaupunki Burkina Fasossa. Se sijaitsee 203 kilometriä Ouagadougousta pohjoiseen ja 65 kilometrin päässä Malin rajalta. Kaupunki perustettiin 1500-luvulla ja sen asukasluku vuonna 2006 oli 28 990. Nykyään tärkein kaupunkia asuttava etninen ryhmä ovat kurumbat.


title: Tomas Brolin

text: Tomas "Brolle" Brolin (s. 29. marraskuuta 1969 Hudiksvallissa, Ruotsissa) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija.


title: Tomas Brolin

text: Brolin pelasi juniorina Näsvikens IK:ssa. Vuonna 1987 hän aloitti GIF Sundsvallissa ja siirtyi 1990 IFK Norrköpingiin ja samana vuonna Italian Serie A:han Parmaan. Samana vuonna hänet valittiin Ruotsissa vuoden jalkapalloilijaksi. Vuonna 1993 hän voitti Parman riveissä Cup-voittajien Cupin ja vuonna 1995 UEFA Cupin, mutta siirtyi samana vuonna Englantiin Leedsiin 4,5 miljoonan punnan siirtosummalla. Hän kuitenkin kärsi muun muassa ylipaino-ongelmista ja pelasi Leedsissä kahden kauden aikana vain 19 ottelua. Hän siirtyi lainasopimuksella FC Zürichiin ja myöhemmin Parmaan ennen palaamistaan Englantiin vuonna 1998, lontoolaiseen Crystal Palaceen. Samana vuonna hän pelasi vielä Hudiksvall ABK:ssa ennen lopettamistaan.


title: Tomas Brolin

text: Brolin oli Ruotsin maajoukkueen avainpelaajia vuoden 1992 EM-kisoissa sekä vuoden 1994 MM-kisoissa, jolloin joukkue saavutti pronssia. Kaikkiaan hän pelasi 47 maaottelua ja teki 26 maalia.


title: Palkealan kirkko

text: Palkealan kirkko eli Pyhän apostoli Andreaan ja pyhän apostoleinvertaisen Maria Magdalenan kirkko oli Palkealan ortodoksisen seurakunnan pääkirkko Palkealan kylässä Raudun entisessä kunnassa luovutetussa Karjalassa. Kirkko oli olemassa vuodesta 1865 1940-luvulle.


title: Palkealan kirkko

text: Palkelan kirkko valmistui vuonna 1865 ja sen suunnitteli Karpov. Pietarin metropoliitta Isidor vihki kirkon 3. lokakuuta samana vuonna. Kirkon runko oli hirrestä, mutta sisältä se oli rapattu ja ulkopuolelta vuorattu laudoituksella. Kirkkoon mahtui noin 600 henkeä. Kirkon pääsisäänkäynnin yläpuolella olleessa kellotornissa oli viisi kelloa. Kirkkoa korjattiin vuosina 1896, 1926 ja 1939.


title: Palkealan kirkko

text: Talvisodassa kirkko ei kärsinyt vahinkoja, mutta sodan jälkeen venäläiset ehtivät purkaa siitä sisustuksen, katon, ovet, ikkunat ja seinien yläosat ennen kuin Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941. Jatkosodan aikana kirkkoa ei korjattu. Sodan jälkeen venäläiset purkivat kirkon loppuun. Entiset Palkealan seurakuntalaiset pystyttivät kirkon paikalle muistomerkin vuonna 1993. Muistomerkki on tehty Mannerheim-linjan panssarivaunuestekivestä.


title: Boggle

text: Boggle on nopeutta vaativa sanapeli, jota pelataan kynän, paperin, tiimalasin, boggle-laatikon ja kirjainnoppien avulla.


title: Boggle

text: Boggle-erä aloitetaan laittamalla kirjainnopat laatikkoon ja ravistamalla sitä. Laatikko on suunniteltu niin, että ravistuksen loputtua kirjainnopat tipahtavat niille varattuihin kuuteentoista koloseen muodostaen 4x4 neliön. Ravistuksen jälkeen laatikon kansi poistetaan ja tiimalasi käännetään ympäri. Jokaisen nopan yläpuolinen sivu on merkitsevä. Nämä sivut muodostavat Bogglekentän, josta pelaajat yrittävät löytää sanoja aloittamalla mielivaltaisesta nopasta ja siirtyen siitä johonkin viereiseen noppaan. Samaa noppaa saa käyttää samassa sanassa vain kerran. Kun pelaaja huomaa sanan kentällä, merkitsee hän sen muistipaperiinsa.


title: Boggle

text: Yleensä noudatettu sääntö on, että sanojen on oltava suomen kielen perusmuodossa tai monikossa. Nimiä tai lyhenteitä ei hyväksytä. Myöskään kaksikirjaimisista sanoista ei saa pisteitä. Vakavammissa peleissä kannattaa heti alussa määrittää jokin sanakirja josta sanan on löydyttävä, jotta sen saa pisteyttää.


title: Boggle

text: Kun aika loppuu tiimalasista, ilmoittavat pelaajat löytämänsä sanat. Jos jokin sana esiintyy useammalla kuin yhdellä pelaajalla, ei siitä saa pisteitä sillä kierroksella. Pisteet määräytyvät sanojen kirjainten lukumäärien nojalla seuraavasti.


title: Boggle

text: Peli loppuu ennalta sovitun ravistusmäärän jälkeen tai kun joku pelaajista on saavuttanut ennalta sovitun pistemäärän, usein 100 pistettä.


title: Boggle

text:
Tiimalasin hiekka valuu noin 2 min 40 s. Joidenkin lähteiden mukaan ajanoton pituuden tulisi olla 3 min.
Jos pelissä tulee BC kirjaimet samassa saa itse valita siihen haluamansa kirjaimen.
Noppien sivuilla on kirjaimet seuraavasti.


title: Francesca Neri

text: Francesca Neri (s. 10. helmikuuta 1964 Trento Italia) on italialainen elokuvanäyttelijä. Hänen äitinsä on näyttelijä Rosalba Neri. Kotimaansa lisäksi hän on näytellyt Hollywood-elokuvissa, kuten "Hannibal" (2001) ja "Sivulliset uhrit" (2002).


title: Belgit

text: Belgit () olivat pääasiallisesti kelttiläisiä heimoja, jotka asuivat Pohjois-Galliassa Seinen ja Reinin välimaastossa sekä myöhemmin myös Britanniassa.


title: Belgit

text: Belgit asuttivat aluetta, joka ulottui Seineltä Reinille nykyisessä Belgiassa, Ranskassa, Saksan Reininmaalla, Etelä-Alankomaissa ja Luxemburgissa. Strabon piti kirjoituksissaan niinkin kaukana kuin Loirella asuneita venetejä osana belgejä. Belgit jakautuivat alaheimoihin, joita olivat ambianit, atuatucit, bellovakit, caeroesit, caletesit, catuvellaunit, condrusit, eburonit, menapit, morinit, nervit, rẽmit, svessionit, treverit, veliocassesit, viromanduit, sekä mahdollisesti myös parisit. Stabon mukaan ennen roomalaisten saapumista alueelle belgeihin kuului 300 000 soturia. Julius Caesar kirjoitti vuoden 50 eaa. paikkeilla belgien historiasta mainiten näiden saapuneen silloisille alueilleen Germaniata heidän ylitettyään Reinin. Caesarin mukaan belgit houkutteli alueelle sen hedelmällinen maa, ja he karkottivat siellä asuneet gallialaiset. Caesar mainitsi monien belgiheimojen olevan edelleen ylpeitä germanialaisesta taustastaan. Caesarin aikana Germania oli ennen kaikkea maantieteelinen termi, eivätkä belgit näin välttämättä pitäneet itseään germaaneina. Suurin osa belgiheimoista puhui ilmeisesti kelttiläisiä kieliä. Useimmat tunnetuista vanhoista paikannimistä belgien alueella ovat kelttitaustaisia. Joillakin pienemmillä heimoilla oli kuitenkin mahdollisesti germaaniset nimet (esim. "Sunuci", "Cugerni"). Muutamilla belgiheimoilla oli lisäksi selvästi sekoittunut tausta. Esimerkiksi aduatucit olivat Caesarin mukaan muodostuneet teutonien ja kimbrien rippeistä.


title: Belgit

text: Belgit laajensivat alueitaan voimakkaasti viimeisinä vuosisatoina ennen ajanlaskun alkua. Caesarin mukaan heitä oli asettunut Ison-Britannian rannikolle. Suuri osa Isoon-Britanniaan asettuneista belgeistä, kuten catuvellaunit ja atrebaatit, säilytti samat heimonimet kuin mantereellakin. Belgien muuttoaallot Isoon-Britanniaan ovat ainoat historiallisissa lähteissä mainitut kelttien muuttoliikkeet saarelle. Caesar teki eron belgien ja saaren alkuperäisheimojen välillä ja samankaltainen ero voidaan todeta myös arkeologisissa löydöissä. Belgien vaikutusalueella Ison-Britannian kaakkoisosassa on löydetty mannermaan kaltaisia myöhäisen La Tènen kulttuurin kolikkoja ja muita esineitä. Löytöjen on tosin nykyisin tulkittu juontuneen pikemminkin kauppayhteyksistä ja pitkällä aikavälillä tapahtuneesta rauhanomaisesta muuttoliikkeestä mannermaalta Isoon-Britanniaan, kun taas Caesar kuvasi belgien muuttoaaltoa valloitusretkinä. Rooman keisari Claudiuksen Britannian sotaretkien jälkeen atrebaattien pienentyneistä alueista muodostettiin belgien heimokantoni eli civitas. Sen keskus oli Venta Belgarum eli nykyinen Winchester.


title: Lapsi (elokuva)

text: Lapsi (L’Enfant) on Jean-Pierre ja Luc Dardennen vuonna 2005 ohjaama belgialainen elokuva.


title: Lapsi (elokuva)

text: "Lapsi" voitti arvostetun Kultainen palmu -palkinnon vuoden 2005 Cannesin elokuvajuhlilla, ja oli myös Belgian ehdokas parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi. Vuonna 2017 "The New York Timesin" kriitikot arvioivat sen tämän vuosisadan 25 parhaan elokuvan joukkoon.


title: Lapsi (elokuva)

text: Elokuva kertoo avustuksilla ja näpistyksillä elävistä Brunosta ja Soniasta. 18-vuotias Sonia on juuri synnyttänyt parille lapsen, Jimmyn, mutta holtiton Bruno ei innostu isän roolista, vaan myy lapsen.


title: Lapsi (elokuva)

text: Cannesin elokuvajuhlat:


title: Lapsi (elokuva)

text: Euroopan elokuvapalkinnot:


title: Anders Ångström (fyysikko)

text: Anders Jonas Ångström (13. elokuuta 1814 – 21. kesäkuuta 1874, Uppsala) oli ruotsalainen tähtitieteilijä ja fyysikko sekä yksi spektroskopian perustajista. Vuonna 1862 hän löysi spektroskooppisin menetelmin vetyä Auringosta. Vuonna 1867 Ångströmin julkaisema "Recherches sur le spectre solaire" on yksi alan perusteoksista. Hän toimi professorina Uppsalassa vuodesta 1858. Ångströmin mukaan on nimetty SI-järjestelmän ulkopuolinen pituuden mittayksikkö ångström.


title: Anders Ångström (fyysikko)

text: Ångström valmistui vuonna 1839 Uppsalan yliopistosta ja samana vuonna hänestä tuli yliopiston fysiikan dosentti. Kolme vuotta myöhemmin hän siirtyi työskentelemään Tukholman observatorioon, jossa hän sai käytännön kokemusta tähtitieteellisestä työstä ja jo seuraavana vuonna hän johti Uppsalan tähtitieteellistä observatoriota.


title: Anders Ångström (fyysikko)

text: Kiinnostuttuaan maamagnetismista, hän teki useita havaintoja magneettisuuden intensiteettiä ja erantoa koskien eri puolilla Ruotsia. Ångström teki myös tutkimuksia ollessaan vuodet 1851–1853 maailmanympäripurjehduksella ruotsalaisella "Eugénie"-fregatilla.


title: Anders Ångström (fyysikko)

text: Ångström seurasi Adolf Ferdinand Svanbergiä Uppsalan yliopiston fysiikan professorina. Ångström alkoi tutkia vuodesta 1861 eteenpäin spektroskopiaa ja mittasi vedyn neljän tunnetun spektriviivan tarkat aallonpituudet. Kaksi vuotta myöhemmin Ångström löysi ensimmäisenä Auringosta vetyä. Robert Thalénin ja Ångströmin vuonna 1868 laatima Auringon spektriviivojen luettelo, "Recherches sur le spectre solaire", on spektroskopian perusteoksia. Luettelo sisältää tiedot yli 1200:sta spektriviivasta. Ångström huomasi metrin olevan liian suuri yksikkö ilmoittamaan spektriviivojen aallonpituuksia, joten hän päätti merkitä pituudet metrin kymmenesmiljardisosilla. Tätä mittayksikköä alettiin kutsua ångströmiksi. Ångström tutki ensimmäisenä myös revontulien spektriä vuonna 1867, ja löysi ominaisen kirkkaan viivan keltavihreällä alueella. Hän erehtyi kuitenkin luulemaan, että sama viiva olisi havaittavissa eläinratavalossa.


title: Anders Ångström (fyysikko)

text: Ångström kuoli vuonna 1874. Kompensaatiopyrheliometrin kehittäjä Knut Ångström oli hänen poikansa ja meteorologi Anders Ångström pojanpoikansa.


title: Adenosiinidifosfaatti

text: ADP eli adenosiinidifosfaatti on runsasenergiainen yhdiste, josta muodostuu adenosiinitrifosfaattia eli ATP:tä kun siihen lisätään entsymaattisesti fosfaattiryhmä.


title: Adenosiinidifosfaatti

text: Adenosiinidifosfaatin kemiallinen kaava on CHNOP, moolimassa 427,201 g/mol ja CAS-numero 58-64-0.


title: Gregorius XVI

text: Paavi Gregorius XVI, syntymänimeltään Bartolomeo Alberto Mauro Cappellari (18. syyskuuta 1765, Belluno – 1. kesäkuuta 1846, Rooma) toimi paavina vuosina 1831–1846.


title: Gregorius XVI

text: Paavi Leo XII nimitti Cappellarin kardinaaliksi maaliskuussa 1825. 64 päivää kestänyt konklaavi valitsi hänet 2. helmikuuta 1831 yllättäen paavi Pius VIII:n seuraajaksi. Hän oli toistaiseksi viimeinen paavi, joka ei valituksi tullessaan ollut piispa.


title: Gregorius XVI

text: Gregorius XVI vastusti kaikkia moderneja keksintöjä. Esimerkiksi hän kielsi rautatiet hallitsemillaan alueilla – hän kutsui niitä nimellä "chemins d'enfer ("paholaisen tiet")"; rautatie on ranskaksi "chemins de fer ("rautaiset tiet")".


title: Curtis Mayfield

text: Curtis Lee Mayfield (3. kesäkuuta 1942 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 26. joulukuuta 1999 Roswell, Georgia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen soul-, funk- ja R&B-laulaja, lauluntekijä ja kitaristi, joka tunnetaan ehkä parhaiten soundtrack-levystään blaxploitaatio-elokuvaan "Superfly - alamaailman kuningas" (1972).


title: Curtis Mayfield

text: Vuonna 1958 Mayfield perusti The Impressions -yhtyeen yhdessä Jerry Butlerin, Sam Goodenin, Richard Brooksin ja Arthur Brooksin kanssa. Yhtye oli suosituimmillaan 1960-luvun puolivälissä. Mayfieldin yhtyeelle kirjoittamista hiteistä tunnetuin on vuoden 1965 ”People Get Ready”.


title: Curtis Mayfield

text: Vuonna 1970 Mayfield siirtyi soolouralle ja perusti Curtom Records -levy-yhtiön. Hänen soolouransa kaupallinen ja taiteellinen huippu oli vuoden 1972 albumi "Superfly", josta tuli uuden yhteiskunnallisesti tiedostavan soul-musiikin tärkeimpiä teoksia yhdessä Marvin Gayen "What's Going Onin" ja Stevie Wonderin "Innervisionsin" kanssa.


title: Curtis Mayfield

text: Mayfield vietti elämänsä viimeisen vuosikymmenen vaikeasti liikuntavammaisena; 13. elokuuta 1990 sattunut onnettomuus johti välittömästi neliraajahalvaukseen. Hän voitti vuonna 1995 ”elinikäisten saavutusten” Grammyn, ja helmikuussa 1998 hänen oikea jalkansa amputoitiin diabeteksen johdosta. Hän tuli 15. maaliskuuta 1999 valituksi Rock and Roll Hall of Fameen, mutta terveysongelmat estivät häntä osallistumasta itse seremoniaan. Mayfield kuoli saman vuoden joulukuussa.


title: Vakkilan tšasouna

text: Profeetta Elian tšasouna oli Palkealan ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva tšasouna Vakkilan kylässä Raudun entisessä kunnassa luovutetussa Karjalassa.


title: Vakkilan tšasouna

text: Profeetta Elian tšasouna rakennettiin hirrestä vuonna 1901 Pyhän Synodin varoilla. Se oli pyhitetty profeetta Elian muistolle. Varsinaisen tšasounan pinta-ala oli 45 m² ja lisäksi siinä oli 10 m² avoeteinen. Tšasouna oli 3,4 metriä korkea ja siinä oli pärekatto. Profeetta Elian tšasounaan siirrettiin irtaimistoa vuonna 1929 lakkautetusta Petäjärvellä sijainneesta Apostolien Pietarin ja Paavalin tsasounasta. Tšasounaa korjattiin vuonna 1939. Talvisodan aikana tšasouna vaurioitui ja venäläiset ovat sen sittemmin hävittäneet.


title: Reimarla

text:
Reimarla () on osa-alue Pitäjänmäen kaupunginosassa Länsi-Helsingissä. Reimarlassa on monen vuosikymmenen aikana nousseita kerrostaloja, joita rakennettiin niin 1940–1950 luvulla, 1960-luvulla ja erityisesti 1970-luvullakin. Alueella on myös pientaloja. Siellä asuu noin viisi tuhatta asukasta.
Alue rajoittuu etelässä vilkkaisiin Kaupin- ja Pitäjänmäentiehen, joiden toisella puolella on Pitäjänmäen yritysalue tai alueen länsipäässä Espoon Vermo. Lännessä raja naapurikaupunkiin kuuluvaan Mäkkylään kulkee Mäkkylän asemalta pohjoiseen Kehä I:lle (Mestarintie, seututie 101).


title: Reimarla

text: Reimarlan pohjoisraja seuraa Kehä I:tä, jonka toisella puolella on Konala. Koillisessa raja kulkee pitkin Vihdintien itäpuolella juoksevaa Mätäjokea, jonka vastarannalla alkaa Lassila. Pääosin alue rajoittuu idässä kuitenkin Pitäjänmäen Marttilan osa-alueeseen, johon luetaan kuuluvaksi Partiotien ja siitä itään ennen Mätäjokea tai Kaupintietä sijoittuvat talot.


title: Reimarla

text: Alueella sijaitsee kolme päiväkotia ja kaksi ala-asteen koulua (Pitäjänmäen koulu ja Sockenbacka skola). Pitäjänmäen koulun vieressä on urheilukenttä, jonka eteläpuolella sijaitsee kirkko. Reimarlasta löytyy myös Pitäjänmäen terveysasema.


title: Reimarla

text: Alueen koillisosassa Vihdintien ja Kehä I:n kulmauksessa on pienehkö lähinnä 1970 ja -80 -luvuilla rakennettu teollisuus- ja toimitila-alue.


title: Reimarla

text: Pitäjänmäen asema sijaitsee heti Reimarlan alueen eteläpuolella Pitäjänmäentien toisella puolella ja tarjoaa sujuvia paikallisjunayhteyksiä niin Helsingin kuin Espoonkin suuntaan.


title: Reimarla

text: Henrikintien vieressä Jyrkinkallion kentällä on Matti Peltokankaan vuonna 2000 julkistettu kiviveistos Juhlapöytä.


title: Reimarla

text: Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Reimarlaa on yli 55 dB:n melualueella. Reimarlassa tieliikenteen melua aiheuttavat Kehä I ja Vihdintie.


title: Processing

text: Processing on avoimen lähdekoodin ajatukseen perustuva ohjelmointikieli, joka on tarkoitettu etenkin elektronisen taiteen luomiseen. Se perustuu oliopohjaiseen Javaan.


title: Processing

text: Processingin kehittivät Casey Reas ja Benjamin Fry yhdysvaltalaisen MIT:n medialaboratoriossa.


title: Processing

text: Processingia käytetään etenkin ohjelmoinnin alkeiden opettamisessa. Visuaalisuutensa ja yksinkertaisuuteensa vuoksi se on saavuttanut nopeasti suosiota.


title: Processing

text: Tässä esimerkissä, Hei maailma -ohjelma, on yksinkertaisesti piirtää viiva:


title: Processing

text: Seuraava koodi on parempi esimerkille.


title: Thornthwaiten ilmastoluokitus

text: Thornthwaiten ilmastoluokitus on vesitasapainoon ja sen vuosivaihteluihin perustuva ilmastoluokitus. Muita vaikuttavia tekijöitä ovat sademäärä ja suurin mahdollinen haihtuminen PET, joka riippuu lämpötilasta. Thornthwaiten luokituksessa lasketaan kosteus ottaen huomioon haihtuminen, kosteuden vaihtelut, lämpötilaa kuvaava luku ja vuosittaisia lämpötilan vaihteluja kuvaava luku. Thornthwaiten luokitus on määriin perustuva (kvantitatiivinen) ilmastoluokitus. Thornthwaiten luokitusta, joka syntyi 1948 osin arvosteluna Köppenin luokitukselle, käytetään melko harvoin, sillä se on monimutkainen ja epähavainnollinen.


title: Thornthwaiten ilmastoluokitus

text: Jos sataa tasaisesti ympäri vuoden ja sama määrä haihtuu, ei ole koskaan veden vajausta D tai ylimäärää s. Kuivan ilmaston s=0 ja d>0, ja kostean s>0 ja d=0.


title: Thornthwaiten ilmastoluokitus

text: Thornthwaiten kokonaiskosteusindeksi on:


title: Thornthwaiten ilmastoluokitus

text:
MI = 100*(s-d) / PET
Lämpötehokkuus on suoraan teoreettinen haihtuminen eli PET.Kolmen lämpimimmän kuukauden teoreettinen enimmäishaihdunta (PET)/koko PET mittaa, kuinka suuri prosenttiosuus haihtumisesta tapahtuu lämpimimpien kuukausien aikana. Jos lämmön kesään keskittyvä lämpökeskittyminen on pieni, lämpötila on melko tasainen ympäri vuoden.


title: Tuukka Tomperi

text: Tuukka Tomperi (s. 1971, Tampere) on suomalainen tutkija, toimittaja ja kirjoittaja. Hän on opiskellut filosofiaa Tampereen yliopistossa lähellä Tampereen fenomenologian piiriä. Tomperi on työskennellyt Tampereen yliopiston opettajankoulutuslaitoksen lehtorina ja tutkijana sekä kasvatustieteen laitoksen tutkijana ja assistenttina. Aikaisemmalla työurallaan hän työskenteli lukion ja aikuislukion opettajana filosofiassa, elämänkatsomustiedossa, psykologiassa ja yhteiskuntaopissa. Tomperi on kirjoittanut muun muassa kasvatusfilosofiaan, opettamiseen, opetussuunnitelmatutkimukseen ja koulutussosiologiaan, yhteiskunnalliseen kasvatukseen, elämänkatsomustietoon ja kriittiseen pedagogiikkaan sekä filosofian historiaan (renessanssi, Francis Bacon, David Hume, espanjalainen filosofia) ja kirjallisuuden filosofiaan liittyvistä kysymyksistä. Hän on toimittanut suomeksi maailmankuulun brasilialaissyntyisen kasvatusfilosofi Paulo Freiren pääteoksen Sorrettujen pedagogiikka.


title: Tuukka Tomperi

text: Tomperi kuuluu niin & näin - filosofisen aikakauslehden perustajakuntaan ja on lehden toimituskunnan jäsen (toimitussihteeri 1996–2011). Lisäksi hän oli Osuuskunta Vastapainon hallituksen puheenjohtaja (2002-2009). Tomperi on filosofisen verkkoportaalin http://www.filosofia.fi päätoimittaja (vuodesta 2006).Tuukka Tomperin julkaisut


title: Keskihakuvoima

text: Keskihakuvoima (keskihakuisvoima, sentripetaalivoima) on voima, joka aikaansaa keskeiskiihtyvyyden. Ympyräliikkeessä olevaan kappaleeseen kohdistuva keskihakuvoima pitää kappaleen ympyräradalla. Keskihakuvoima vaikuttaa ympyrän keskipistettä kohden, kohtisuorassa liikesuuntaa vastaan.


title: Keskihakuvoima

text:
Voiman suuruus saadaan laskettua kaavasta:
Kaavassa "F" on voima, "m" kappaleen massa, "v" ympyräliikkeen nopeus ja "r" ympyrän säde.


title: Tim Owens

text: Tim ”Ripper” Owens (oik. Timothy S. Owens, s. 13. syyskuuta 1967 Akron, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen metallimusiikin laulaja, joka laulaa nykyisin Yngwie Malmsteenin yhtyeessä sekä perustamassaan Beyond Fearissa. Aiemmin hän on laulanut muun muassa yhtyeissä Judas Priest, Iced Earth, British Steel ja Winter’s Bane.


title: Tim Owens

text: Tim Owens sai ”Ripper”-lempinimensä ollessaan Judas Priestin koelaulutilaisuudessa. Repertoaarissa oli tarjolla kaikkia muita kappaleita, paitsi "The Ripperiä", jonka Tim juuri halusi laulaa. Aikansa aneltuaan hän sai tahtonsa läpi, ja samalla kiinnityksen Judas Priestin uudeksi vokalistiksi.


title: There

text:
There oli vuodesta 1998 toiminut yhdysvaltalainen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG). Toisin kuin suurin osa lajityyppinsä edustajista, There ei keskittynyt taistelemiseen tai väkivaltaan. Sitä pystyi enemmänkin pitämään kolmiulotteisena rajapintana internet-keskusteluhuoneelle, ja se kuului tässä mielessä samaan luokkaan Habbon kanssa. Oman hahmonsa avatarin ulkonäköä pystyi säätämään rajoitetusti, ja sillä pystyi seikkailemaan erilaisissa paikoissa. Pelissä oli myös jonkinlainen kokemusjärjestelmä ja mahdollisuus hankkia
Peruskäyttö oli ilmaista, mutta suurin osa vaatteista ja palveluista oli maksullisia.


title: There

text:
There suljettiin 9. maaliskuuta 2010.
There uudelleen avattiin 18. toukokuuta 2011 , mutta vain yksityiseen käyttöön.


title: Marttila (Helsinki)

text: Marttila () on osa-alue Pitäjänmäen kaupunginosassa ja peruspiirissä Helsingissä. Siellä asuu 323 asukasta (1.1.2015), ja työpaikkoja alueella on 20 (31.12.2013).


title: Marttila (Helsinki)

text: Pieni Marttilan alue rajoittuu idässä Vihdintien itäpuolella virtaavaan Mätäjokeen ja etelässä Kaupintiehen. Sen tien toisella puolella vastassa on Pitäjänmäen yritysalue. Lännessä Korsupolun ja Partiotien talot luetaan vielä Marttilaan, mutta lännempänä ja pohjoisessa naapurina on Reimarlan osa-alue.


title: Marttila (Helsinki)

text: Marttila on melko väljä rintamamiestaloista koostuva omakotialue.


title: Marttila (Helsinki)

text: Suurin osa alueen taloista on rakennetu vuosien 1939 - 1942 välillä. Alue ei ole perinteinen rintamamiestaloalue, koska se on rakennettu sodan aikana. Talot oli tarkoitettu sodassa haavoittuneille rintamamiehille. Talot jaettiin Suomen punaisen ristin ja Sotainvalidien Veljesliitton toimesta. Talot on tyyppitaloja joko Suomalaisia (Mottitie) tai Ruotsalaisa (Korsutie) elementti puutaloja.


title: Marttila (Helsinki)

text: Osuuskunta Helsingin Valokuidut on lähtöisin alueelta. Osuuskunta on rakentanut alueelle 2014 valokuituverkon (FTTH). Alue on pilottikohde tekniikalle, jolla voidaan rakentaa moderni ja nopea tietoliikenne vanhalle omakotitaloalueelle. Osuuskunta voitti 2017 EU:n palkinnon "European Broadband Awards 2017" sarjassa avoimuus ja kilpailu.


title: Daniel Sordo

text: Daniel ”Dani” Sordo Castillo (s. 2. toukokuuta 1983 Torrelavega) on espanjalainen rallikuski. Hän on ajanut kaudesta 2014 lähtien Hyundain tehdastallissa. Sordolla on maine hyvänä asfalttikuskina.


title: Daniel Sordo

text: Hän aloitti moottoriurheilun ajamalla motocrossia 12-vuotiaana ja vaihtoi autoihin 16-vuotiaana. Vuonna 2004 Sordo voitti Espanjan juniorimestaruuden. Sen jälkeen hän suuntasi kansainvälisiin kisoihin ja voitti nuorten rallin maailmanmestaruuden eli JWRC-sarjan vuonna 2005. Sordo on rallin kaksinkertaisen maailmanmestarin Carlos Sainzin suojatti. Sordon kartturina toimii Marc Martí, ja aiemmin hänen parinaan on ollut Carlos del Barrio.


title: Daniel Sordo

text: Kauden 2006 avanneessa Monte Carlon rallissa hän sijoittui kahdeksanneksi WRC-Citroënilla ja samalla autolla hän sijoittui neljänneksi Meksikon rallissa, joka oli kauden kolmas kilpailu. Neljännessä kisassa Kataloniassa Sordo ajoi uransa ensimmäiset pätkäpohjat ja sijoittui toiseksi.Kataloniaa seuranneessa Korsikan rallissa hän oli kolmas. Ensimmäisen palkintokoroke-paikkansa sorarallissa Sordo ajoi Sardiniassa. Saksan MM rallissa Sordo ilmoitettiin ensimmäistä kertaa urallaan ajamaan myös valmistajien pisteitä Kronos tallille. Kyseisessä kisassa Sordo ajoi toiseksi. Kauden 2006 Sordo päätti viidenteen sijaan, MM-sarjassa. Sijoitusta pudotti heikosti mennyt loppukausi.


title: Daniel Sordo

text: Kauden 2007 Sordo avasi upeasti uudella Citroën C4 WRC -autolla, ollen toinen Monte Carlossa. Tallikaveri Sebastien Loeb vei voiton ja osoitti samalla uuden Citroenin kilpailukyvyn. Ruotsin ralli osoittautui nuorelle Sordolle vaikeaksi ja ulosajon myötä Sordo jäi ilman henkilökohtaisia pisteitä Ruotsissa. Sordo keräsi pisteitä tasaisesti läpi kauden ja oli lopulta MM-pisteissä neljäs.


title: Daniel Sordo

text: Kaudella Sordon otteet olivat selvästi edellisvuotta varmemmat, ja hän ajoi palkintokorokkeelle useita kertoja. Voittoa ei kohdalle osunut, mutta tasaisuus palkittiin lopulta MM-sarjan kolmannella tilalla. Sordon ja mestaruuden voittaneen Loebin yhteispanos toi Citroënille valmistajien merkkimestaruuden.


title: Daniel Sordo

text: Sordo ajoi jälleen tasaisen kauden ja varmasti MM-pronssia kauden toiseksi viimeisessä kisassa, kotirallissaan Kataloniassa. Sordo olisi voinut ajaa voitosta, mutta tallinsa toiveesta hän keskittyi varmistamaan kaksoisvoiton Sebastien Loebin jälkeen ja auttoi näin tallitoveriaan tämän MM-taistossa Mikko Hirvosta vastaan.


title: Daniel Sordo

text: Kausi 2010 ei ollut Sordolle yhtä menestyksekäs kuin kaksi aiempaa kautta. Hän ajoi palkintokorokkeelle viisi kertaa (kakkonen Bulgarian, Saksan ja Ranskan MM-ralleissa sekä kolmas Portugalin ja Espanjan MM-ralleissa), mutta keräsi kauden aikana kuitenkin 150 pistettä ja sijoittui sarjassa viidenneksi. Sordo joutui kuitenkin luopumaan paikastaan Citroënin tehdastiimissä, kun talli nosti ranskalaisen Sebastien Ogierin Loebin rinnalle seuraaviksi kausiksi. Talli nosti jo kauden puolivälissä Ogierin tallin ykköstiimiin sorakisoihin, joissa Sordo ajoi tallin junioritiimissä Kimi Räikkösen tallikaverina. Kauden aikana Sordo vaihtoi pitkäaikaisen kartturinsa Marc Martin Diego Vallejoon.


title: Daniel Sordo

text: Kaudeksi 2011 Sordo teki sopimuksen rallipoluille palaavan Minin kanssa, mutta talli ei aja kaikkia kauden kisoja. Kartturiksi siirtyi Carlos del Barrio. Sordo ajoi kauden aikana kuusi kilpailua ja sijoittui kaksi kertaa palkintokorokkeelle asfalttiralleissa: Saksassa kolmanneksi ja Ranskassa toiseksi. MM-sarjan loppupisteissä Sordo oli kahdeksas.


title: Daniel Sordo

text: Sordo jatkoi Minillä kaudella 2012 ja ajoi muutamia MM-ralleja, joista paras sijoitus oli Monte Carlon kakkos-sija. Hän myös tuurasi loukkaantunutta Jari-Matti Latvalaa Fordin ratissa Argentiinassa, mutta joutui keskeyttämään kolmannelta sijalta teknisen vian takia aivan kisan lopussa. MM-sarjassa Sordo oli 11. MM-sarjan lisäksi Sordo ajoi yhden IRC-rallin Korsikalla, joka voitti. Kauden lopulla ilmoitettiin Sordon palaavan Citroënin tehdaskuljettajaksi kaudella 2013.


title: Daniel Sordo

text: Kauden avanneessa Monte Carlon rallissa Sordo sijoittui kolmanneksi, mutta jäi pisteittä seuraavassa kilpaillussa Ruotsissa. Sordo saavutti uransa ensimmäisen MM-osakilpailuvoiton Saksan rallissa elokuussa 2013. Kauden jälkeen Sordo siirtyi Hyundai-talliin tiimin toiseksi kuljettajaksi ja kilpailee valikoiduissa kisoissa kaudella 2014. Samalla Marc Marti palasi Sordon kartturiksi.


title: John Williams (kitaristi)

text: John Williams (s. 24. huhtikuuta 1941 Melbourne, Australia) on brittiläis-australialainen kitaristi. Hänet tunnetaan parhaiten taidemusiikin esittäjänä, mutta hän on toiminut monien erilaisten musiikkityylien parissa.


title: John Williams (kitaristi)

text: Williamsia opetti aluksi hänen isänsä Len Williams. 12-vuotiaana hän siirtyi Espanjaan Andrés Segovian oppilaaksi. Myöhemmin hän opiskeli pianonsoittoa Royal College of Musicissa Lontoossa, koska koulussa ei ollut tuolloin kitaransoiton osastoa. Williamsin valmistuttua hänelle tarjottiin mahdollisuus perustaa kyseinen osasto. Hän tarttui tilaisuuteen ja johti osastoa ensimmäiset kaksi vuotta. Williams on siitä lähtien pitänyt yhteyttä Collegeen ja Northern Collegeen Manchesterissa. Hän toimii Royal Academy of Musicissa vierailevana professorina.


title: John Williams (kitaristi)

text: Williams on tehnyt yhteistyötä Julian Breamin ja Paco Peñan kanssa ja soittanut Sky-yhtyeessä. Hän on toiminut myös säveltäjänä ja sovittajana. Useat säveltäjät, kuten Stephen Dodgson, André Previn, Patrick Gowers, Richard Harvey ja Steve Gray, ovat omistaneet Williamsille kitarasävellyksiä. Hän on luonut myös australialaisten säveltäjien, kuten Phillip Houghtonin, Peter Sculthorpen ja Nigel Westlaken, kanssa kitarasävellyksiä, jotka tuovat esiin hänen kotimaansa tunnelmaa.


title: Kake

text: Kake on kaupunki Alaskassa Kupreanofinsaaren luoteiskulmassa. Vuoden väestönlaskennassa sen väkiluku oli 710. Näistä 66,76 prosenttia oli Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia.


title: Kake

text: Tlingiteihin kuuluva kake-heimo on asuttanut Kupreanofinsaarta esihistoriallisista ajoista lähtien. Eurooppalaiset uudisasukkaat pelkäsivät kakeja 1700- ja 1800-luvuilla. Kakesodassa Yhdysvaltain laivasto tuhosi kolme kake-kylää vuonna 1869 Sitkassa tapahtuneen ampumavälikohtauksen jälkeen. Kaket rakensivat uudelleen yhden kylän 1890-luvulla nykyisen Kaken paikalle.


title: Kake

text: Kakessa on maailman korkein toteemipaalu. 132 jalkaa korkea toteemi veistettiin vuonna 1967 Alaskan ostamisen satavuotisjuhlan kunniaksi.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaari () on saari ja osa-alue Munkkiniemen kaupunginosassa Länsi-Helsingissä. Lehtisaaren osa-alueeseen kuuluvat myös kaakossa sijaitseva pienempi Kaskisaari sekä evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän leirisaarena käytetty Mustasaari. Itse Lehtisaaresta poiketen Kaskisaari ja Mustasaari kuitenkin kuuluvat Lauttasaaren eikä Munkkiniemen kaupunginosaan.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaaren yleisilme on merellinen ja metsämäinen. Lehtisaaren läpi kulkee lenkkeilyreitti, jota käyttää myös Helsinki City Marathon. Saaren kaavoittaminen asutuskäyttöön aloitettiin 1950-luvulla. Saari on pääosin 1960-luvulla rakennettu asuma-alue.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaaren kautta kulkee Munkkiniemestä Espoon puolelle Otaniemeen johtava Kuusisaarentie, joka jatkuu Espoossa Karhusaarentien nimisenä Kehä I:lle. Tiehen kuuluu pienehkö Kuusisaaresta Lehtisaareen sekä pidempi silta Lehtisaaresta Otaniemeen lähelle Keilaniemeä. Lehtisaaresta on silta myös Kaskisaareen, jonne johtaa kapea ja mutkitteleva Lehtisaarentie ja josta kulkee kevyen liikenteen silta Lauttasaareen.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaaren omistavat pääasiassa Helsingin ja Vantaan seurakunnat. Saari on todennäköisesti lahjoitettu katoliselle kirkolle ns. sielunmessulahjana, joka katolisen opin mukaan saattoi vapauttaa lahjoittajan kiirastulesta. Tällainen maaomistus palautettiin 1500-luvulla uskonpuhdistuksen yhteydessä yleensä kirkolta kruunulle, mutta Lehtisaari jäi tuntemattomasta syystä luterilaisen kirkon eikä valtion omistukseen. Lehtisaari kuuluikin vuosisatoja luontoisetuna Helsingin pitäjän kirkkoherran palkkaukseen. Alueliitosten seurauksena Lehtisaari jaettiin vuonna 1952 Helsingin pitäjän kirkon (nykyisin Vantaan seurakuntien) ja Helsingin seurakuntien kesken. Vanhan manttaalin mukaisesti Vantaan seurakuntayhtymä omistaa edelleen Lehtisaaren maa-alueesta 64,11% ja Helsingin seurakuntayhtymä 35,89%. Lehtisaaren tontit ja rakennusoikeudet on vuokrattu asunto-osakeyhtiöille ja liikekeskuksen osalta Liikekeskus Oy:lle. Poikkeuksen muodostaa osoitteessa Lehtisaarentie 14 oleva kiinteistö, jonka omistaa VVO ja Vantaan seurakuntayhtymän osoitteessa Liljasaarentie 1a myymä merenrantatontti, jolle on valmistumassa viiden asunnon pari-/rivitaloa. Useimpien nykyiset vuokrasopimukset päättyvät vuonna 2019, joiden jatkosta neuvotellaan seurakuntayhtymien kanssa. Ne ovat suunnitelleet tuntuvia korotuksia tonttivuokriin, jolloin joissain taloyhtiöissä vastike jopa yli kaksinkertaistuisi. Helsingin kaupunki omistaa Lehtisaaren katualueet. Seurakunnan omistus näkyy Lehtisaaren kaduston nimissä; yksi kaduista on esimerkiksi "Pyhän Laurin tie". Seurakunnat saivat saaren lahjoituksena virkistyskäyttöön, jossa osa saaresta on vieläkin.


title: Lehtisaari

text: Helsingin kaupunki on Vantaan seurakuntayhtymän pyynnöstä kaavoittanut Lehtisaaren keskustaan lisää rakennusoikeutta ennen kaikkea kerrostaloasunnoille. Senioritalo on valmistunut Lehtisaarentien varteen. Kaavoituksen valmistuttua Vantaan seurakuntayhtymä on myynyt kaavoitettua omaisuutta osoitteessa Liljasaarentie 1a.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaaressa on 1960-luvulla rakennettu ostoskeskus. 1990-luvun lopun hiljaisemman jakson jälkeen Lehtisaaren Liikekeskuksen käyttöaste on ollut lähes sataprosenttinen. Siinä toimivat mm. ravintola, rengasliike, päiväkoti, kahvila, kuvataiteilijoiden galleriatila, useampia rakennusliikkeitä, laivalaitteiden ja -moottoreiden maahantuontiagentuuri, tilitoimisto, arkkitehtitoimisto, lakiasiaintoimisto, isännöitsijätoimisto, kiinteistönvälitystoimisto, pitopalvelu, hieroja ja mattoliike.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaaressa oli tilastojen mukaan vuoden 2008 lopussa yhteensä 144 työpaikkaa.


title: Lehtisaari

text: Luonto on vehreämpää kuin Kuusisaaressa, varsinkin saaren eteläosassa, joka toimii puistona. Itärantaa kiertää kävelypolku, ja Kaskisaareen johtaa asfaltoitu kapea tie.


title: Lehtisaari

text: Lehtisaari on ollut niitä Helsingin alueita, joilla asuntojen hinnat ovat nousseet vuosien 2009–2014 aikana kaikkein vähiten ja vuonna 2014 asuntojen hinnat olivat myös laskeneet.Tämä johtunee siitä, että alueen julkinen liikenne on heikentynyt ja vuokratontteja hallinnoiva seurakunta on esittänyt huomattavaa korotusta tontinvuokriin, joka nostaisi yhtiövastikkeet asumisoikeusasuntojen tasolle, vaikka alueella on omistusasuntoja.


title: Kuusisaari

text: Kuusisaari () on saari Seurasaarenselän ja Laajalahden välissä Länsi-Helsingissä. Se on myös Munkkiniemen kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Asukkaita Kuusisaaressa on 545 ja työpaikkoja 68 (1.1.2013). Alueen pientalot ovat Helsingin kalleimpia. Hintatasoon vaikuttaa osaltaan nostavasti se, että pääkaupunkiseudulle epätyypillisesti rannat ovat taloyhtiöiden omistuksessa.


title: Kuusisaari

text: Kuusisaaren halki kulkee vilkasliikenteinen Kuusisaarentie, joka johtaa Munkkiniemestä Kuusi- ja Lehtisaaren kautta Espoon Keilaniemeen.


title: Kuusisaari

text: Kuusisaaressa on muun muassa Didrichsenin ja Villa Gyllenbergin taidemuseot. Alueella on Saksan, Japanin, Bulgarian, Etelä-Korean, Unkarin ja Indonesian suurlähetystöt sekä Iranin suurlähettilään virka-asunto. Arkkitehtuurinsa puolesta kiinnostavana pidetyn Saksan suurlähetystön (Krogiuksentie 4) suunnitteli työryhmä Juha Leiviskä, Rosemarie Schnitzler ja Nicholas Mayow. Rakennus valmistui 1993.


title: Kuusisaari

text: Presidentti Kyösti Kallio asui talvisodan ajan Saksan suurlähetystön paikalla sijainneessa Larsron huvilassa, koska se katsottiin Helsinkiin kohdistuneen pommitusuhan vuoksi Presidentinlinnaa turvallisemmaksi. Huvilan oli aikanaan rakennuttanut kauppaneuvos Lars Krogius. Länsi-Saksa osti tontin suurlähetystöään varten vuonna 1982, minkä jälkeen huvila purettiin.


title: Kuusisaari

text: Kuusisaaren rannoilta avautuu sisälahtimaisema. Lähetystöjen ja omakotitalojen lisäksi saarella on tasakattoisia tiilipintaisia rivitaloja, suuri osa niistä 1960- ja 1970-luvuilta. Valtionverotuksen alainen keskitulo 15–64-vuotiailla asukkailla henkeä kohti oli Kuusisaaressa 137 148 euroa vuonna 2008, eli pääkaupunkiseudun osa-alueista selvästi korkein ja noin 4,5 kertaa Helsingin keskituloa suurempi. Vuonna 2006 keskitulo oli 189 255, noin 7 kertaa Helsingin keskituloa suurempi.


title: Kuusisaari

text: Kuusisaaren ja Lehtisaaren yhteinen postinumeroalue lukeutuu alueisiin, joilla asuntojen hinnat nousivat vuosien 2009–2014 aikana Helsingissä kaikkein vähiten, ja vuonna 2014 postinumeroalueen asuinneliöiden keskimääräinen myyntihinta myös laski. Kehitykseen on vaikuttanut Helsingin ja Vantaan seurakuntayhtymien suunnitelmat nostaa Lehtisaaresta omistamiensa tonttien vuokria merkittävästi.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Metsästys-keräily on ravinnon hankkimista suoraan luonnosta. Tämä oli varhaisin tapa hankkia ravintoa ja sitä esiintyy vieläkin joillain alkuperäiskansoilla. Metsästäjä-keräilijät hankkivat ruokansa metsästämällä, kalastamalla ja esimerkiksi marjoja ja syötäviä simpukoita keräilemällä. Lämpimillä seuduilla kerätty kasviravinto on tärkeämpi osa ruokavaliota kuin metsästetty liha. Silloin keräily tuottaa 4/5 ravinnosta. Keräily perustuu hyönteisten sekä villikasvien kuten juuresten, siementen, marjojen ja hedelmien hyödyntämiseen. Metsästykseen ja/tai kalastukseen perustuvaa elinkeinoa voidaan kutsua pyyntikulttuuriksi.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Metsästäjä-keräilijöiden pääasiallisessa ravinnonlähteessä, suurriista, pienriista vai kalastus, on ollut huomattavia eroja: niitä luonnon antimia on käytetty, miltä asuinseudulta parhaiten sai. Useimmat metsästäjä-keräilijäryhmät ovat yhdistäneet monia ravinnonhankintatapoja. 2000-luvulla metsästys ja keräily ovat tapoja hankkia lisäravintoa palkkatyön tai kotitarveviljelyn lisäksi, tai kulttuuriperinteiden säilyttämistä, eivätkä enää pääasiallisia ravinnonhankintakeinoja.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Metsästäjä-keräilijöiden yhteisöt ovat monesti liikkuvia ryhmiä . Pienemmät ryhmät kokoontuvat monesti yhteen suurriistan metsästystä varten. Tällöin ryhmä noudattaa vuosikiertoa, tiettyinä aikoina metsästetään suurriistaa, toisina vuodenaikoina pienempää. Monesti metsästäjä-keräilijät muuttavat vuodenaikojen mukaan niille alueille, missä kulloinkin on parhaiten saatavilla riistaa, kalaa, keräiltäviä kasveja ja muita luonnon antimia. Jos luonnon antimet, kuten riista- ja/tai kalakanta sen mahdollistavat, metsästäjä-keräilijät usein asuvat paikoillaan. Vuotuiskiertoon liittyvä yhteiskunta on yleensä tasa-arvoinen. Paikoillaan asuvien metsästys ja keräily saattaa luoda epätasa-arvoisen, enemmän tai vähemmän perinnöllisiin luokkiin jakautuneen yhteiskunnan, jossa päällikkö johtaa alaisiaan.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Metsästäjä-keräilijän tarvitsee yleensä tehdä työtä korkeintaan 2–3 päivää viikossa. Vapaa-aikaa käytetään esimerkiksi nukkumiseen, vierailuihin, koruompeleiden tekemiseen ja tanssimiseen. Useilla alueilla ravinnonsaanti perustuu enemmän keräilyyn, joka on usein naisten työtä, kuin metsästykseen, jonka tuotto on sattumanvaraista.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Metsästäjä-keräilijöiden yhteiskunta koostuu yleensä pienistä ja suhteellisen itsenäisistä leiri- tai kyläyhteisöistä. Koska muiden tuloilla elävää yläluokkaa ja hallintokoneistoa ei ole, heimoyhteisöä suuremman valtakunnan hallitsemiseen vaadittavaa byrokratiaa ja organisaatiota on mahdotonta koota metsästäjä-keräilykulttuurista. Muun muassa Jared Diamond on tarkastellut tätä asiaa teoksessaan "Tykit, taudit ja teräs". Joseph Tainter käsittelee samaa asiaa yhteiskunnan kompleksisuuden käsitteen kautta. Vastakohtana sivilisaatioille metsästäjä-keräilijöiden yhteiskunnan kompleksisuuden aste on erittäin alhainen. Koska lisääntyvä kompleksisuus tuottaa kasvavia kustannuksia henkeä kohden, selittää matala kompleksisuuden aste myös metsästäjä-keräilijöiden runsaan vapaa-ajan.


title: Metsästäjä-keräilijät

text:
Metsästys-keräilykulttuuria pidetään monesti luontoon hyvin sopeutuvana ja elinympäristön biodiversiteettiä säästävänä. Useat historiantutkijat uskovat silti melko alkeellisilla aseilla varustettujen metsästäjä-keräilijöiden hävittäneen monia lajeja sukupuuttoon.
Suurriistan metsästyksen vauhti kiinnostaa tutkijoita, jotka haluavat tietää, missä ajassa muinaiset metsästäjät kykenivät hävittämään suurriistan pois. On väitetty Amerikkaan saapuneiden paleointiaanien hävittäneen pois kymmeniä miljoonia päitä suurriistaa. Jos joku elää suurriistan metsästyksellä, hän tarvitsee 1 kg lihaa henkeä kohden päivässä. Jos heimossa on 100 jäsentä, tarvitsee pyytää 2-3 peuraa päivässä. Suuresta hirvestä riittää ravintoa 100 hengen heimolle jo noin 7 päiväksi, biisonista yli viikoksi. Vuodessa sataa ihmistä kohti tarvitaan ravinnoksi 700-800 peuraa tai 60 hirveä. Suuri biisoni painaa 900 kg. Yhtä henkeä kohti tarvitaan riistamaata 18-1300 km² riippuen paikallisesta ympäristöstä.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Metsästäjä-keräilijöillä esiintyy harvoin liikalihavuutta, korkeaa verenpainetta tai korkeaa kolesterolia.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Lapsikuolleisuus on metsästäjä-keräilijöiden keskuudessa korkea, ja keskimäärin noin 57 prosenttia lapsista selviää 15-vuotiaaksi. Siihen ikään selvinneistä 64 prosenttia selviää 45-vuotiaiksi, mistä eteenpäin keskimääräinen odotettu elinikä on noin 21 vuotta. Syntymähetkellä odotettavissa oleva elinikä vaihtelee kansoittain noin 21 ja 37 vuoden välillä.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Aikuisten yleisimpiä kuolinsyitä ovat tartuntataudit kuten keuhkoputkentulehdus, tuberkuloosi ja keuhkokuume. Trooppisissa metsissä elävät metsästäjä-keräilijät kärsivät usein loisista, jotka heikentävät terveyttä. Rappeuttavat sairaudet sekä sydänkohtaukset ja aivohalvaukset ovat melko harvinainen kuolinsyy. Joissain yhteisöissä väkivalta on hyvin yleinen kuolinsyy niin lasten kuin aikuistenkin kohdalla. Tapaturmaisesti kuolee yhteisöstä riippuen noin 1–13 prosenttia. Väkivallan ja tapaturmien yhteisosuus kuolemista vaihtelee suuresti ja on keskimäärin noin 20 prosenttia.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Muinaisten metsästäjä-keräilijöiden elinikä oli pidempi, terveys parempi ja keskipituus suurempi kuin heitä seuranneiden maanviljelijöiden. Kreikassa ja Turkissa tehtyjen luurankolöytöjen mukaan alueen muinaisten asukkaiden keskipituus laski 15 senttimetriä kun he siirtyivät metsästäjä-keräilijöiden elämäntavasta maanviljelyyn vuoteen 3000 eaa. mennessä, eikä se ole vielä palautunut ennalleen. Luurankolöytöjen perusteella tutkijat ovat päätelleet myös, että Illinois'n ja Ohion intiaanien hammaskiille heikkeni ja he alkoivat kärsiä anemiasta ja erilaisista luustovaivoista siirtyessään maanviljelyyn. Samalla keskimääräinen elinikä laski 26 vuodesta 19 vuoteen.


title: Metsästäjä-keräilijät

text: Evoluutiobiologi Jared Diamondin mukaan maanviljelyyn siirtyminen heikensi metsästäjä-keräilijöiden terveyttä kolmesta syystä. Ensinnäkin, metsästäjä-keräilijöiden ruokavalio oli paljon monipuolisempi kuin vain muutamasta tärkkelyspitoisesta mutta ravintoköyhästä lajista riippuvaisten maanviljelijöiden. Toiseksi, maanviljely oli herkkää satovaihteluille: yksikin epäonnistunut sato merkitsi nälänhätää. Kolmanneksi, maanviljelyä seurannut tiivis asuminen lisäsi loisten ja tartuntatautien määrää.


title: Mikko Ronkainen

text: Mikko Ronkainen (s. 25. marraskuuta 1978 Muurame) on entinen suomalainen freestylehiihtäjä, lajinaan kumparelasku.


title: Mikko Ronkainen

text: Kumparelaskussa Ronkaisen kirkkaimmat saavutukset ovat olympiahopea Torinon olympialaisista 2006, kaksi maailmanmestaruutta vuosilta 2001 ja 2003 sekä maailmancupin kokonaiskilpailun voitto kaudelta 2000–2001. Ronkainen lopetti huippu-uransa vuonna 2007. Hän kuitenkin osallistui keväällä 2008 pidettyihin kumparelaskun SM-kilpailuihin sijoittuen neljänneksi. Toukokuussa 2009 hän ilmoitti tekevänsä paluun tavoitteenaan Vancouverin olympialaiset 2010. Vancouverissa hän sijoittui 14:nneksi. Ronkainen lopetti uransa kauden 2009–2010 jälkeen.


title: Mikko Ronkainen

text: Seuratasolla Ronkainen edusti Jyväskylän Freestyleseuraa. Häntä valmensi Pekka Lehtikallio.


title: Mikko Ronkainen

text: Ronkainen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Ronkaisella on myös nimikkorinne laskettelukeskus Riihivuoressa, joka sijaitsee Muuramessa.


title: Francesco Sforza

text: Francesco Sforza (23. heinäkuuta 1401 – 8. maaliskuuta 1466) oli italialainen herttua ja sotapäällikkö. Hän oli Sforza-suvun ensimmäinen hallitsija ja toimi Milanon herttuana vuosina 1450–1466.


title: Francesco Sforza

text: Francesco Sforza oli palkkasoturiarmeijaa komentaneen Muzio Attendolo Sforzan avioton poika. Isän kuoltua Francescosta tuli armeijan komentaja, "condottiere", joka palveli pääasiassa appeaan Milanon herttua Filippo Maria Viscontia, muiden työnantajien ohella. Francesco saavutti mainetta erinomaisena taktikkona ja johti joukkojaan taistelussa taidokkaasti. Hän toi Viscontin huoneelle lukuisia voittoja Venetsiasta ja kiitoksena palveluksistaan Filippo Maria Visconti antoi vuonna 1443 tyttärensä Bianca Maria Viscontin tälle puolisoksi.


title: Francesco Sforza

text: Filippo Maria Visconti kuoli ilman miespuolista perijää ja Milanon jäädessä ilman herttuaa levottomuudet puhkesivat. Kansa otti vallan käsiinsä ja perusti niin kutsutun Ambrosian tasavallan. Venetsialle Milanon tila ei ollut eduksi, sillä Ambrosian tasavalta oli voimakkaasti teokraattinen, mikä hankaloitti kaupankäyntiä. Pelastaakseen tilanteen johtavien sukujen eduksi, Francesco sai käytettäväkseen venetsialaisia joukkoja, joiden avulla hän valtasi Milanon itselleen. Koska Viscontin suvulla ei ollut perijää, Francesco julisti itsensä Milanon herttuaksi vaimonsa kautta vuonna 1450.


title: Francesco Sforza

text:
Francesco ystävystyi Firenzen Cosimo de'Medicin kanssa, joka antoi tälle poliittista ja taloudellista tukea. Vuonna 1454 Francesco oli mukana järjestämässä Lodin rauhaa, jossa Italian kaupunkivaltiot solmivat keskenään rauhansopimuksen ja poliittinen tilanne rauhoittui. Medicin esimerkkiä seuraten Francesco tuki taiteita ja tieteitä ja palkkasi hoviinsa näiden alojen osaajia. Hän nykyaikaisti Milanon kaupunkia ja tuki rakennushankkeita. Hovi palautettiin Castello Sforzescoon ja siitä tuli eräs renessanssin kulttuurikeskuksia. Francesco nautti kansansa suosiota ja loi tehokkaan veronkantosysteemin, joka toi vaurautta hoville ja kaupungille.
Francesco Sforza on jäänyt historiaan myös naistenmiehenä. Hänellä oli lukemattomia rakastajia ja kerrotaan, että Castello Sforzescossa toimi sihteeri, jonka ainoana tehtävänä oli pitää kirjaa herttuan vuoteen jakamisesta. Francescon ensimmäinen vaimo oli Monalton kreivitär Polissena Ruffo, joka kuoli tätinsä myrkyttämänä vuonna 1420, kuten heidän ensimmäinen tyttärensäkin. Bianca Maria Viscontin kanssa Francescolla oli 8 lasta, joista Galeazzo Maria ja Ludovico Maria nousivat myöhemmin Milanon valtaistuimelle.


title: Francesco Sforza

text: Francesco Sforza kuoli pöhöön 8. maaliskuuta 1466.


title: Francesco Sforza

text: Niccolò Machiavelli mainitsee Francesco Sforzan useasti kirjassaan "Ruhtinas". Machiavelli kritisoi Italiassa vallalla ollutta tapaa pitää palkka-armeijoita, mistä Francesco mainitaan varoittavana esimerkkiä. Francesco saa kirjassa myös kiitosta osakseen vallankäyttötaidoistaan.


title: Mauri Ylä-Kotola

text: Mauri Ylä-Kotola (s. 1971) on suomalainen filosofi ja mediatieteen professori sekä Lapin yliopiston rehtori. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa teoreettista filosofiaa. Lukuvuonna 2005–2006 Ylä-Kotola toimi Kuvataideakatemian rehtorina. Aiemmin hän työskenteli professorin työnsä ohella Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan dekaanina.


title: Mauri Ylä-Kotola

text: Mauri Ylä-Kotola on toiminut Lapin yliopiston rehtorina elokuusta 2006. Ylä-Kotola seurasi virassa yliopiston ensimmäistä rehtoria Esko Riepulaa. Ylä-Kotola valittiin elokuussa 2009 seuraavalle viisivuotiskaudelle 2010-2014.


title: Mauri Ylä-Kotola

text: Ylä-Kotola väitteli 1998 Helsingin yliopistossa Jean-Luc Godardista mediafilosofina tehtyään väitöskirjatyönsä filosofi Esa Saarisen ohjaamana.


title: Mauri Ylä-Kotola

text: Ylä-Kotola on Urbanan yliopiston (Urbana, Ohio) kunniatohtori ja Murmanskin yliopiston kunniaprofessori. Murmanskin yliopiston mukaan Ylä-Kotola on "edistänyt johdonmukaisesti tieteellis-teknistä yhteistyötä Venäjän ja Suomen välillä Barentsin alueella."


title: Raivola

text: Raivola eli Roštšino () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Leningradin alueen Viipurin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksella 75 kilometriä Viipurista kaakkoon. Taajamassa on 14 200 ja kunnassa 20 700 asukasta (vuonna 2014). Ennen toista maailmansotaa Raivola oli osa Suomeen kuulunutta Kivennavan kuntaa.


title: Raivola

text: Raivolan kunnan pinta-ala on 395,78 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Viipurin piirin Uudenkirkon (ven. "Poljany"), pohjoisessa Kyyrölän ("Krasnoselskoje") ja idässä Kivennavan ("Pervomaiskoje") kuntiin, koillisessa Käkisalmen piirin Punnuksen ("Krasnoozjornoje") kuntaan sekä etelässä Pietarin kaupunkiin. Pinta-alasta 76,3 % on metsää, 12,8 % maatalousmaata ja 4,9 % asuinaluetta.


title: Raivola

text: Kunnan alueella virtaavat Vuotjoki (ven. "Volotšajevka") sekä Vammeljoki ("Tšornaja") sivujokineen. Suurimmat järvet ovat Suulajärvi ("Nahimovskoje"), Vuotjärvi ("Volotšajevskoje") ja Kanneljärvi ("Pobednoje"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, sapropeeli, hiekka, sora, savi ja mineraalivärit. Luonnonsuojelualueita ovat Vammeljärven ("Gladyševskoje"), Lintulan lehtikuusimetsän ja Onkijärven lähisoiden ("Ozjornoje") rauhoitusalueet sekä Ilolan maisemansuojelualue.


title: Raivola

text: Raivolan kaupunkimaisen taajaman lisäksi kuntaan kuuluu 11 taajamaa: Alakylä (ven. "Ganino"), Häme ("Pušnoje"), Ilola ("Ovsjanoje"), Kanneljärvi ("Pobeda"), Kanneljärven rautatieasema, Karhula ("Volotšajevka"), Kaukolempiälä ("Tsvelodubovo"), Kuuterselkä ("Lebjažje"), Lenstroitelin lepokoti, Nahimovskoje (entiset Hyrilä ja Kurppa) ja Sahakylä ("Muhino"). Yli tuhannen asukkaan keskuksia ovat Raivolan lisäksi Kanneljärvi, Kaukolempiälä ja Häme.


title: Raivola

text:
Taajaman asukasluvun kehitys
Kivennavan kuntaan ennen toista maailmansotaa kuulunut Raivolan kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Vuonna 1800 sinne perustettiin järvimalmia raaka-aineenaan käyttänyt rautaruukki, jonka työvoimaksi tuotiin maaorjia Venäjältä. Maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen Raivolanjoen rannalle muodostui venäläinen talonpoikaiskylä, jota kutsuttiin Venäjän- tai Ala-Raivolaksi. Suomalaisten asuttama Suomenkylä sijaitsi ylempänä kukkuloilla.


title: Raivola

text: Raivolan rautaruukki suljettiin vuonna 1874, mutta vuosisadan lopulla sen tilalle syntyi uusi teollisuusalue, joka käsitti sähkölaitoksen, sahan, myllyn ja myöhemmin myös kotelotehtaan. Pietarin ja Viipurin väliselle rautatielle perustettiin vuonna 1870 Raivolan asema, jonka ympärille nousi uusi asemataajama. Rautatien rakentamisen jälkeen paikkakunnasta tuli pietarilaisten suosima huvila-alue. Raivolan ortodoksinen seurakunta sai vuonna 1881 uuden Pyhälle Nikolaokselle omistetun kirkon. Sen vieressä oli pieni hautausmaa, jonne on haudattu Pietarissa syntynyt ja Raivolassa suurimman osan elämästään viettänyt modernistirunoilija Edith Södergran. Lähistöllä sijaitsi Lintulan naisluostari.


title: Raivola

text: Toisen maailmansodan jälkeen Raivolasta tuli piirikeskus, joka vuonna 1947 nimettiin ensin Andrei Ždanovin mukaan Ždanovskiksi ja vuonna 1948 Lintulan lehtikuusimetsän perusteella Roštšinoksi (ven. "roštša" ’lehto’). Vuonna 1959 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Suomeen kuuluneesta Raivolasta muistuttavat nykyään vain muutamat vanhat talot, tehdasrakennukset ja sähkölaitoksen pato.


title: Raivola

text: Kunnan läpi kulkevat Pietarista Viipurin kautta Suomeen johtava valtatie M10 (eurooppatie 18) sekä Pietarin, Viipurin ja Suomen välinen rautatie. Etäisyys Raivolasta Pietariin on 63 ja Suomen rajalle 90 kilometriä. Taajamasta on linja-autoyhteydet Pietariin, Viipuriin, Kivennavalle, Kyyrölään ja Terijoelle. Pietarin ja Viipurin väliset paikallisjunat pysähtyvät Raivolan ja Kanneljärven asemilla.


title: Raivola

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat jalostus (33 % työssäkäyvistä), rakentaminen (20 %) ja erilaiset palvelut. Suurimmat tuotantolaitokset ovat Udarnikin suurkanala Kanneljärvellä ja Severnaja metštan kukkatarha Hämeessä. Talonrakennusta harjoittavat Roštšinski dom ja Roštšinstroi -nimiset yritykset


title: Raivola

text: Raivolan taajaman palveluihin kuuluvat kaksi lastentarhaa, keskikoulu, lasten harrastuskeskus ja taidekoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka. Julkisia palveluja on myös Kanneljärvellä, Hämeessä ja Kaukolempiälässä. Raivolan entisen ortodoksikirkon paikalla kohoaa vuonna 1995 rakennettu uusi kirkko.


title: Raivola

text: Seutu on pietarilaisten suosima retkeily- ja vapaa-ajanviettokohde, jossa on paljon puutarhapalsta- ja kesämökkialueita. Kunnassa toimii kaksi hotellia, täysihoitola, lomakylä, parantola, 11 lasten kesäleiriä sekä lukuisia ravitsemuspalveluita.


title: Raivola

text: Nähtävyyksiin kuuluvat Niemenhovin kartanoalue Kanneljärven länsipuolella entisen Lenstroitelin lepokodin alueella, Mannerheim-linjan varustukset ja Edith Södergranin hautamuistomerkki (W. ja M. Aaltonen, 1960) Raivolanjärven lounaisrannan puistoalueella. Seudulla on myös useita toisen maailmansodan aikana kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikkoja.


title: Raivola

text: Raivola on tunnettu Lintulan lehtikuusimetsästä, joka aikanaan oli Suomen suurin lehtikuusikko. Metsä istutettiin 1700-luvulla Pietari Suuren aloitteesta laivanrakennuspuun tuottamiseksi. Puusto on siperianlehtikuusta ("Larix sibirica"), joka oli lähtöisin Uralin ja Arkangelin alueilta. Nykyään metsä on säilynyt suojelutoimien ansiosta. Pisimmät puut ovat yli 50 metriä pitkiä, ja parhaimmillaan puuta on yli 1000 kuutiometriä hehtaarilla.


title: Fools Gold

text: Fools Gold on brittiläisen rock-yhtyeen The Stone Rosesin kappale. Vaikka sitä ei ole virallisesti julkaistu millään albumilla, se on yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Kappale on julkaistu tuplasinglenä "What The World Is Waiting For" -kappaleen kanssa vuonna 1989 ja yhtyeen debyyttialbumin "The Stone Roses"in kymmenvuotis-juhlapainoksen bonuslevyllä. Alun perin kappale on n. 9-minuuttinen, mutta se tunnetaan parhaiten lyhennettynä neljän minuutin versiona.


title: Fools Gold

text: Kappaleelle on ominaista nopeat, rytmikkäät ja kaikuvat rummut, jossa wahwah-pedaalia hyväksikäyttämällä ja rumpujen sekä basson tahdissa John Squiren kitaransoitto tuo kappaleeseen rockahtavan ja myös osaksi funkahtavan tunnelman. Ian Brownin rauhallinen laulu yhdistettynä kaikuviin rumpuihin tuo kappaleeseen hyvin psykedeelistä tunnelmaa.


title: Fools Gold

text: Fools Gold nousi Suomen virallisen listan sijalle 17.


title: Vaskivuoren lukio

text: Vaskivuoren lukio on lukio Länsi-Vantaalla Myyrmäessä. Suositussa suurlukiossa opiskelee noin 1 000 opiskelijaa. Vuosittain valitaan 318 opiskelijaa, joista noin puolet tulee Vantaan ulkopuolelta. Lukio on tunnettu tietotekniikan ja musiikin osaamisestaan sekä matemaattis-luonnontieteellisestä painotuksesta. Opiskelijoista 120 opiskelee Vaskivuoren lukion musiikki- ja tanssilukiossa. 72 opiskelijaa opiskelee medialinjalla.


title: Vaskivuoren lukio

text: Esimerkiksi keväällä 2013 koulusta kirjoitti 284 ja keväällä 2015 yhteensä 258 ylioppilaskokelasta. Ylioppilastutkinnon neljän pakollisen aineen pistemäärien keskiarvolla tarkasteltuna Vaskivuoren lukio sijoittui näissä kirjoituksissa valtakunnallisesti lukioiden keskikastiin.


title: Vaskivuoren lukio

text: Vaskivuoren lukion monet oppilaat ja koulun joukkueet ovat menestyneet hyvin monella opintojen, liikunnan ja julkisen esiintymisen saralla.


title: Vaskivuoren lukio

text: Koulun naapureina ovat kevyen liikenteen Myyrmäenraitin varrella etelässä Myyrmäen urheilutalo ja pohjoisessa Uomarinteen koulu.