title: Puolan kirjallisuus

text: Witold Gombrowicz (1904-1969) oli aatelissyntyinen laki- ja talousmies, joka ei kuitenkaan jaksanut pitkään toimia opiskelemissaan ammateissa, koska veri veti kirjailemaan. Ennen sotaa hän kirjoitti muun muassa absurdin romaanin "Ferdydurke", jonka Jerzy Skolimowski 1990-luvun alussa elokuvasi englanniksi nimellä "Thirty Door Key". Ferdydurken päähenkilö on mies, joka kolmekymppisenä pannaan takaisin koulun penkille, koska hän ei ole mennyt naimisiin (tämä lienee viitannut Gombrowiczin tunnettuun homoseksuaalisuuteen). Tällaiset absurdit käänteet ovat ominaisia Gombrowiczin tuotannolle yleisemminkin. Hänen keskeisiä teemojaan ovat poroporvarillisen yhteiskunnan ihmiselle pakottamat konventiot ("upupienie") ja teennäinen rooli ("gęba"), jonka ihminen konventioiden pakkovallassa joutuu omaksumaan.


title: Puolan kirjallisuus

text: Toisen maailmansodan aattona Gombrowicz lähti maanpakoon Argentiinaan, mistä käsin hän voimattomana seurasi isänmaansa tuhoa miehittäjien kynsissä. Sodan jälkeen hän kirjoitti muun muassa romaanin "Pornografia" (suom. "Pornografiaa"), joka sijoittuu Puolan vastarintaliikkeen piiriin sodan aikana. Pääteoksena pidettäneen kuitenkin viisi-kuusikymmenluvulla syntyneitä Gombrowiczin päiväkirjoja ("Dzienniki").


title: Puolan kirjallisuus

text: Igor Newerly (1903-1987), oikealta nimeltään "Igor Abramow" oli kotoisin Białowieżan kylästä samannimisen metsäalueen laitamilta. Nuorukaisena hän opiskeli lakia Kiovan yliopistossa ja kuului jopa leniniläiseen nuorisojärjestöön, mutta siirtyi Puolaan pakoon Venäjän sisällissotaa. Puolassa Newerly kuului Janusz Korczakin johtamaan pedagogiauudistusliikkeeseen. Sodan aikana hän toimi vastarintaliikkeessä ja joutui Gestapon vangiksi. Sodan jälkeen Newerly ryhtyi kirjoittamaan seikkailu- ja nuortenromaaneja. Hänen teoksistaan kirjallisesti merkittävin on "Leśne Morze" ("Metsämeri"), joka kertoo puolalaisten kohtaloista Kaukoidässä Mantšukuon japanilaisen satelliittivaltion aikoina.


title: Puolan kirjallisuus

text: Paweł Jasienica, oikealta nimeltään "Leon Lech Beynar" (1909-1970) syntyi - kuten Lenin - Simbirskissä, syvällä Venäjällä. Hän taisteli Puolan armeijassa saksalaisia vastaan vuonna 1939 ja osallistui sen jälkeen maanalaisen Armia Krajowa-vastarintaliikkeen toimintaan. Sodan jälkeen hän toimi myös antikommunistisena partisaanina. Hänen yksikkönsä johtaja joutui kidutetuksi ja teloitetuksi, ja Leon Lech Beynar itse virui pitkiä aikoja sairaalassa. Hän omaksui salanimekseen sairaalan nimen Jasienica ja kirjoitti tällä nimellä useita värikkäitä ja suosittuja historiallisia romaaneja, joiden taustat hän huolellisesti tutki. Hänet tunnettiin myös henkilökohtaisesta rohkeudestaan, joka ei miellyttänyt kommunistisen Puolan salaista poliisia: nyttemmin onkin osoittautunut, että Jasienican vaimo oli agentti! - Jasienica kuului 1950-60-lukujen vaihteessa myös Krzywe Kołon klubiin, merkittävään älymystön keskustelukerhoon, jota johti kirjallisuudenhistorioitsijana ja toisinajattelijana tunnettu Jan Józef Lipski; toinen merkittävä jäsen oli Puolan toisinajattelijoista ehkä suurin: Adam Michnik.


title: Puolan kirjallisuus

text: Lec, syntyjään "Stanisław Jerzy de Tusch-Letz" (1909-1966) on Puolan kansainvälisesti kuuluisin mietelmäkirjailija; hänen runojaan ei sitä vastoin tunneta Puolan ulkopuolella. Hän oli ennen toista maailmansotaa vasemmistoaktivisti; hän joutui saksalaisten keskitysleiriin, mutta onnistui pakenemaan sieltä juuri ennen uhkaavaa teloitusta pukeutumalla saksalaisen upseerin univormuun.


title: Puolan kirjallisuus

text: Lec oli juutalainen, muttei erityisen uskonnollinen.


title: Puolan kirjallisuus

text:
Hän toimi Puolan ulkoministeriön palveluksessa, mutta koetti elämänsä ehtoolla emigroitua Israeliin. Hän ei kuitenkaan viihtynyt siellä paria vuotta kauempaa, vaan palasi
Varsovaan, missä myös kuoli.


title: Puolan kirjallisuus

text: Sławomir Mrożek (s. 1930) on Puolan tunnetuimpia nykykirjailijoita myös maan rajojen ulkopuolella. Hän debytoi alkujaan pilapiirtäjänä, mutta siirtyi sittemmin kirjoittamaan irvailevia, satiirisia novelleja, joissa pantiin halvalla sekä reaalisosialistisen arjen absurdeja piirteitä että puolalaisen nationalismin pompöösejä piirteitä. Kommunistipuolueen johtajien (salaisesta poliisista puhumattakaan) huono huumorintaju sai kuitenkin kirjailijan siirtymään väljemmille vesille, ja hän viettikin vuodet 1963-1996 lännessä, muun muassa Saksassa, Ranskassa ja Meksikossa.


title: Puolan kirjallisuus

text: Mrożekin nimestä on tullut puolalaisille jo käsite, jolla he viittaavat äärimmäisiin absurditeetteihin. Hänen tuotantonsa tunnetuimpia teoksia ovat suomeksikin käännetty satiirikokoelma "Elefantti" ja meilläkin suosittu näytelmä "Emigrantit".


title: Puolan kirjallisuus

text: Wisława Szymborska (s.1923) on runoilija, esseisti ja ranskalaisen kirjallisuuden kääntäjä. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1996. Tämän lisäksi hän on saanut useita muita palkintoja ja häntä pidetään tärkeimpänä elävänä puolalaisena runoilijana.


title: Mineraali

text: Mineraali eli kivennäinen on luonnossa kiinteässä muodossa esiintyvä alkuaine tai epäorgaaninen yhdiste, jolla on tietty koostumus ja tavallisesti säännöllinen kiderakenne.


title: Mineraali

text: Mineraalin rakenne vaihtelee puhtaista alkuaineista yksinkertaisiin suoloihin ja hyvin monimutkaisiin silikaatteihin. Maapallon kuori ja sen kivilajit koostuvat lähinnä mineraaleista. Mineralogia on mineraaleja tutkiva tiede.


title: Mineraali

text: Mineraalit syntyvät geologisissa prosesseissa. Kyseisiä prosesseja ovat esimerkiksi magmatismi, sedimentaatio ja metamorfoosi.


title: Mineraali

text: Erilaisia mineraaleja tunnetaan nykyisin noin 4 000, joista vain 20–30 muodostavat pääasiassa kaikki kivilajit. Toisen arvion mukaan mineraaleja on vain 3000-4000. Useimmat jalo- ja korukivet ovat puhtaita mineraaleja. Yhdessä kivilajissa on useimmiten 3-5 mineraalia. Kivennäisaineet ovat eliöiden aineenvaihdunnan ja hyvinvoinnin kannalta oleellisia mineraaleja. Mineraaleiksi ei luokitella homogeenisiä amorfisia massoja, kuten vulkaaninen lasi, eikä myöskään synteettisesti valmistettuja jalokiviä, vaikka ne koostumuksensa puolesta matkivatkin mineraaleja.


title: Mineraali

text: Uusien mineraalien nimeämisestä pitää kirjaa kansainvälinen mineraloginen yhdistys IMA eli International Mineralogical Association Commission on New Minerals and Mineral Names.


title: Mineraali

text: Mineraaleja voidaan luokitella esimerkiksi käyttötarkoitusten, fyysisten, optisten ja kidekemiallisten ominaisuuksien mukaan. Arvokkaat mineraalit jaetaan malmimineraaleihin ja epämetallisiin kaivannaisiin.


title: Mineraali

text: Mineraalit ovat alkuaineista koostuvia kemiallisia yhdisteitä, jotka esiintyvät tavallisesti kiteisessä olomuodossa. Kivilajit puolestaan muodostuvat mineraaleista. Tavallisesti yhdessä kivilajissa on 3–5 erilaista mineraalia: esimerkiksi graniitissa on kvartsia, maasälpää ja kiillettä.


title: Mineraali

text: Mineraalit muodostuvat geologisissa prosesseissa. Magmatismissa maan pinnalla tai maan kuoren sisällä magma kiteytyy. Magman jäähtyessä ensimmäisenä kiteytyvät korkeimmissa lämpötiloissa kiteytyvät mineraalit, sitten alhaisimissa lämpötiloissa kiteytyvät ja lopuksi ne mineraalit, joiden sulamis- ja kiteytymislämpötilat ovat alhaisimmat. Ensimmäisenä kiteytyvillä mineraaleilla on paljon tilaa kiteytyä niille tyypillisiin kidemuotoihin, mutta viimeiseksi kiteytyvillä ei ole enää paljoakaan tilaa jäljellä, joten niillä ei yleensä ole omia kidemuotoja.


title: Mineraali

text: Sedimentaatiolla viitataan kivien kivien rapautumiseen ja rapautuneen aineksen kulkeutumiseen, lajittumiseen, kerrostomuiseen ja saostumiseen. Sedimentaatiossa mineraaleja muodostuu vesiliuksista saostumalla. Sedimenttiin syntyneet mineraalit toimivat kerrostuneessa maa-aineksessa myös iskoksena, joka pitää sitä koossa.


title: Mineraali

text: Metamorfoosissa mineraalit voivat uudelleenkiteytyä. Prosessi liittyyi maankuoren sisäisiin liikuntoihin ja magmapurkauksiin. Uudelleenkiteytyminen tapahtuu paineen tai lämpötilan kohoamisen seurauksena sekä maankuoren liikuntojen vaikutuksesta. Metamorfoosissa mineraalit voivat muuttua toisiksi mineraaleiksi.


title: Mineraali

text: Mineraalien yleisiin ominaisuuksiin kuuluvat tiheys, kiilto, magneettisuus ja radioaktiivisuus. Metalleja sisältävät malmimineraalit ovat yleensä tiheämpiä kuin tavallisten mineraalien.


title: Mineraali

text: Mineraalin kiilto tarkoittaa sen tapaa heijastaa valoa. Kiilto jaetaan metalliseen tai epämetalliseen. Malmimineraalit ovat tyypillisesti metallinkiiltoisia ja useimmat silikaattimineraalit ovat epämetallisia. Kiilto määritellään arkielämästä tuttujen vaikutelmien mukaan, joten epämetalliset kiillot jaetaan edelleen lasi-, timantti-, silkki-, helmiäis-, vaha- ja nahkakiiltoihin. Lasikiilto esimerkiksi kiiltää kuin rikottu lasi.


title: Mineraali

text: Magneettisuuden perusteella voidaan havaita mineraaleista voimakkaasti magneettinen magnetiitti ja heikosti magneettinen magneettikiisu. Radioaktiivisuudesta pystyy tunnistamaan uraania, toriumia tai muutamia harvinaisia maametalleja sisältävät mineraalit.


title: Mineraali

text: Mineraalien optisiin ominaisuuksiin kuuluvat väri, läpinäkyvyys, taitekerroin, kahtaistaitto sekä fluori- ja fosforiloiste. Värin avulla pystyy vain harvoin tunnistamaan mineraalin, sillä väri on usein kemiallisten epäpuhtauksien tai rakenteellisten virheiden aiheuttama. Kvartsi voi esimerkiksi olla väriltään lähes mitä tahansa valkoisesta mustaan, mutta malakiitti ja atsuriitti voidaan kuitenkin tunnistaa värinsä perusteella.


title: Mineraali

text: Värin sijaan mineraalin viirun väri on hyvä tuntomerkki. Viiru saadaan aikaan esimerkiksi raaputtamalla mineraalilla lasittamatonta posliinia, jonka pintaan syntyy mineraalijauheesta niin sanottu viiru. Se on paljon käytetty mineraalin tuntomerkki. Viirun väri ei välttämättä vastaa ehyen mineraalin murtopinnan väriä: tummanharmaan hematiitin viiru on verenpunainen ja harmaan lyijyhohteen kiiltävän musta.


title: Mineraali

text: Läpinäkyvyyden perusteella mineraalit voidaan jakaa läpinäkyviin, läpikuultaviin ja läpinäkymättämiin. Läpikuultavissa mineraaleissa reunat kuultavat vaaleampaa valoa vasten katsottaessa.


title: Mineraali

text: Taitekerroin kertoo sen, paljonko valonsäde taittuu sen jatkaessa matkaansa mineraalin pinnalta kiven sisään. Mineraaleilla on usein kaksi taitekerrointa valonsäteen suunnan perusteella. Taitekerroin on erityisen hyödyllinen jalokiviä tunnistaessa.


title: Mineraali

text: Jotkut mineraalit näyttävät erivärisiltä kuin normaalisti, kun niitä valaistaan ultraviolettivalolla. Fluoresenssiksi kutsutaan tilannetta, jolloin loiste nähdään, kun mineraalia valaistaan ultraviolettivalolla ja fosforesenssiksi, kun loiste voidaan nähdä vielä uv-lampun sammuttamisen jälkeen. Loisteen avulla tunnistettavia mineraaleja ovat uv-valossa sinisenä hohtava scheeliitti ja punertavana hohtava kalsiitti.


title: Mineraali

text: Muita optisia ilmiöitä esiintyy tietyillä mineraaleilla, ja ne tulevat usein esiin vasta hiotulla ja kiillotetulla pinnalla. Silmiinpistävyytensä ja epätavallisuutensa vuoksi niiden perusteella mineraali on usein helppo tunnistaa. Optisia ilmiöitä mineraaleilla ovat kissansilmäilmiö, tähti-ilmiö, adularisointi, aventurisointi, sateenkaari-ilmiö, labradorisointi, opalisointi, silkki-ilmiö ja luminesenssi.


title: Mineraali

text: Lohkeavuus on mineraalien ominaisuus, jolla tarkoitetaan sitä, miten mineraali lohkeaa pintoja pitkin. Lohkopinta voi olla kidepinnan suuntainen, mutta lohkosuuntia voi olla rakenteen mukaan 1–3. Mineraalit, jotka lohkeavat helposti tasaisiin lohkopintoihin, ovat eteviä lohkeavuudeltaan. Muita lohkeavuuden tasoja ovat hyvä, selvä ja epäselvä. Kaikilla mineraaleilla ei ole lohkosuuntia, jolloin murrospinnasta muodostuu kupurainen eikä siinä ole säännönmukaisia piirteitä. Murrospinnat voidaan jakaa tasomaisiin, epätasaisiin ja simpukkamaisiin.


title: Mineraali

text: Asulla tarkoitetaan mineraalin rakeiden eri ulottuvuuksien keskinäisiä suhteita. Ominaisuus riippuu mineraalin kiderakenteesta. Rakeisilla mineraaleilla ulottuvuudet ovat jokseenkin samat kaikkiin rakennesuuntiin. Jos mineraalilla ei juurikaan ole korkeutta, mutta sillä on pituutta sekä leveyttä, sen sanotaan olevan suomuinen. Sälöisillä mineraaleilla muodostuu pitkiä puikkoja, ja jos mineraalissa on todella ohuita kiteitä sitä kutsutaan kuituiseksi. Jos raekoko on niin pieni, ettei rakeita pysty erottamaan toisistaa, mineraalia kutsutaan massamaiseksi.


title: Mineraali

text: Kovuus on yksi tärkeimmistä mineraalien tunnistusmenetelmistä. Kovuus saadaan selville vertaamalla mineraalia johonkin kovuudeltaan tunnettuun mineraaliin tai esineeseen. Vertailu voidaan tehdä esimerkiksi teräspiikillä tai raaputtamalla mineraalilla lasia. Mineraalit on jaettu Mohsin asteikon mukaan kymmeneen luokkaan, jossa kussakin on oma indeksimineraalinsa. Mohsin asteikolla voidaan kuitenkin todeta vain, mitä toista mineraalia pehmeämpi tai kovempi mineraali tutkittava mineraali on. Vaikka Mohsin asteikko on helposti sovellettavissa, se ei kerro mineraalien todellista kovuutta suhteessa toisiinsa. Sitä varten on Rosiwalin asteikko.


title: Mineraali

text: Kimmoisuuden perusteella voidaan tunnistaa kiillemineraalit, kuten muskoviitti ja biotiitti. Ne ovat ohuita levyjä, joita voi taivuttaa u-kirjaimen muotoon ja jotka palaavat sen jälkeen takaisin alkuperäiseen muotoonsa.


title: Mineraali

text: Karbonaattimineraalit liukenevat laimeaan suolahappoon, minkä pystyy havainnoimaan kiven pinnan kuplinnasta, kun siihen on tiputettu pisara happoa. Nikkelipitoiset mineraalit voidaan tunnistaa dimetylglyoksiimillä. Arseenikiisun pystyy tunnistamaan sipulinhajusta, kun sitä lyö vasaralla. Vesiliukoiset mineraalit, kuten vuorisuola, tunnistaa mausta.


title: Mineraali

text: Mineraalit jaetaan "Danan luokittelun" mukaisesti kidekemiallisten ominaisuuksiensa perusteella seuraaviin ryhmiin:


title: Mineraali

text: Alkuaineet ovat aineita, joita ei kemiallisesti voida jakaa yksinkertaisempiin ainesosiin. Maapallolla esiintyy puhtaassa muodossa noin 20 eri alkuainetta, mutta määrät ovat useimmiten hyvin pieniä. Alkuaineiden lisäksi ryhmään kuuluvat lejeeringit eli metalliseokset sekä karbidit, nitridit ja fosfidit.


title: Mineraali

text: Sulfidiryhmän mineraalit koostuvat esimerkiksi rikin (sulfidi) tai arseenin (arsenidi) ja jonkin metallin yhdisteistä. Mineraalit ovat varsin raskaita ja monet niistä ovat tärkeitä malmimineraaleja. Ulkoisten ominaisuuksien perusteella ryhmästä voidaan erottaa kiisut, hohteet ja välkkeet. Ryhmään kuuluvat lisäksi selenidit, telluridit, antimonidit ja vismutidit.


title: Mineraali

text: Oksidit koostuvat jonkin metallin ja hapen yhdisteistä. Ryhmään kuuluvat myös hydroksidit, joissa on metallin lisäksi hydroksyyliryhmä (OH). Ryhmän mineraalit muodostuvat usein hapettumalla muista mineraaleista. Tavallisia oksideja ovat muun muassa hematiitti (rautaoksidi), magnetiitti (rautaoksidi), kromiitti (kromioksidi), spinelli (magnesiumalumiinioksidi) sekä korundi.


title: Mineraali

text: Halogenidit ovat halogeenin (fluori, kloori, bromi, jodi tai astatiini) ja jonkin metallin yhdisteitä. Ryhmän tavallisimpia mineraaleja ovat luonnonsuolat, kuten haliitti eli vuorisuola, sekä fluoriitti.


title: Mineraali

text: Karbonaatit muodostuvat metallista ja karbonaatti-ionista CO. Karbonaatteja esiintyy runsaasti meren synnyttämissä muodostumissa, joissa kuolleen planktonin kalkkipitoiset kuoret ovat tiivistyneet meren pohjaan. Tavallisimpia karbonaatteja ovat kalsiitti (kalsiumkarbonaatti), aragoniitti (kalsiumkarbonaatti), dolomiitti (magnesium- tai kalsiumkarbonaatti), magnesiitti (magnesiumkarbonaatti) ja sideriitti (rautakarbonaatti). Karbonaattiryhmään kuuluvat myös nitraatit ja boraatit.


title: Mineraali

text: Sulfaattiryhmän mineraaleissa on sulfaatti-ioni SO. Ne syntyvät usein suolaisen meriveden haihtumisprosessin yhteydessä. Niitä esiintyy myös hydrotermisissä suonissa ja sulfidien hapettumisen tuloksena. Tavallisimpia sulfaatteja ovat anhydriitti (kalsiumsulfaatti), selestiitti (strontiumsulfaatti), bariitti (bariumsulfaatti) ja kipsi (vesipitoinen kalsiumsulfaatti). Ryhmään kuuluvat lisäksi volframaatit (volframihapon suolat), telluraatit, kromaatit ja molybdaatit.


title: Mineraali

text: Fosfaattiryhmän mineraaleissa on yksikkö XO, jossa X voi olla fosfori (yksikkönä fosfaatti), arseeni (arsenaatti), antimoni (antimonaatti) tai vanadiini (vanadaatti). Selvästi tavallisin fosfaatti on apatiitti, jota esiintyy myös hampaissa ja luissa.


title: Mineraali

text: Silikaatit ovat maankuoren merkittävin mineraaliryhmä, sillä ne muodostavat yli 90 prosenttia maankuoren aineksesta ja kolmanneksen kaikista mineraaleista. Silikaateissa on enimmäkseen piitä ja happea, mutta ne sisältävät usein muitakin tavallisia maankuoren alkuaineita, kuten kalsiumia, rautaa ja alumiinia. Silikaatin perusrakenneosa on yhden piiatomin ja neljän happiatomin muodostama vahvasidoksinen tetraedri, minkä vuoksi silikaatit ovat usein varsin kovia. Tavallisimpia silikaatteja ovat muun muassa kvartsi, maasälpä, oliviini ja granaatti. Tetraedrien muodostamien rakenteiden perusteella silikaattiryhmä jakautuu edelleen jalo-, soro-, rengas-, ketju-, verkko- ja hohkasilikaatteihin.


title: Mineraali

text: Biomineraalit ovat elävän olennon synnyttämiä mineraaleja. Tällaisia ovat esim. helmien aragoniitti, simpukan kalsiitti ja hampaan kiille, joka on 95 % apatiittia. Fossiilit ovat eloperäisiä jäänteitä menneiltä ajoilta, jotka ovat säilyneet juuri biomineraalien ansiosta. Biomineraaleilla on samat tunnetut fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet kuin mineraaleillakin, mutta ne eivät ole syntyneet geologisissa prosesseissa. Kaikki tunnetut biomineraalit kuitenkin tunnetaan myös litosfääristä.


title: Aulus Cornelius Celsus

text: Aulus Cornelius Celsus (n. 30 eaa.–50 jaa.) oli roomalainen kirjailija. Häneltä on säilynyt lääkintää käsittelevä kirjoitus "De medicina", joka on osa sittemmin hukkunutta laajempaa tietoteosta. Muut osat teoksesta käsittelivät todennäköisesti maanviljelyä, lakia, retoriikkaa ja sotataitoja. "De Medicina" on yksi parhaista tuon ajan lääketiedettä käsittelevistä lähteistä. Siinä hän määritteli empiirisen koulukunnan dogmit.


title: Kymin lentokenttä

text: Kymin lentopaikka on Kotkassa sijaitseva lentokenttä. Lentokenttä on nykyisin aktiivinen purjelentopaikka. Lentokentän yhteydessä toimii Karhulan ilmailukerhon lentomuseo. Lentokentän vieressä on myös Lentotekniikan Kilta ry:n vuonna 1999 pystyttämä Hävittäjälentolaivue 34:n muistopatsas.


title: Kymin lentokenttä

text: Kymin Ohrakankaalle alettiin rakentaa sotilaslentokenttää elokuussa 1942 ja 10. huhtikuuta 1943 sinne laskeutui ensimmäinen lentokone. Jatkosodan lopulla kentältä toimi Hävittäjälentolaivue 34 Messerschmitt Bf 109 -koneilla. Laivue otti tunnuksekseen kotkan. Laivue suojasi Etelä-Suomen rannikkoa, Kotkan kaupunkia ja satamaa ja sen edustan laajaa meririntamaa. Se vastasi kaikkiaan 198 hälytykseen, suoritti 483 torjuntalentoa ja osallistui puolensataan ilmataisteluun. Tätä kunnioittaa 7. elokuuta 1999 julkistettu Hävittäjälentolaivue 34:n muistopatsas. Sodan lopussa kentältä operoivat myös Hävittäjälentolaivueet 30 ja 24.


title: Kymin lentokenttä

text: Purjelento alkoi Kymin kentällä jo kesällä 1945, vaikka Suomi oli lentokiellossa. 1940-luvun lopussa kentälle tuli moottorikoneitakin. 1960-luvulla kentän pääkäyttäjäksi tuli Karhulan Ilmailukerho, jota on pidetty yhtenä Suomen aktiivisimmista purjelentokerhoista. Lentoja on tehty viime vuosina yli 3 000 vuodessa.


title: Kymin lentokenttä

text: Kymin kentällä toimii myös Kotkan Ilmailukerho, jossa harrastetaan moottorilentoa. Kotkan ilmailukerhon toiminta juontaa juurensa vuoteen 1936, jolloin kerho aloitti toimintansa nimellä Kotkan Purjelentokerho. Nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa vuonna 1948. Alkuvuosina toiminta keskittyi purjelentoon ja lennokkeihin. Moottorilentotoiminta alkoi vuonna 1984, jolloin kerho herätettiin henkiin noin 20 vuoden hiljaiselosta – toiminta Kymin lentokentällä alkoi vilkkaana. Nykyään Kotkan ilmailukerho lentää Piper Cherokee 140 Mod. -lentokoneella, jonka tunnus on OH-PDU.


title: Kymin lentokenttä

text: Kymin lentokentältä osallistutaan ajoittain myös OI-amatööriradiosemien toimintapäiviin, kuten 4. kesäkuuta 2017 viimeksi OI5AY:llä, erikoisjääkärirykmentin kutsumerkillä.


title: Cincinnatus

text: Lucius Quinctius Cincinnatus oli antiikin roomalainen kansalaiskunnon ja vaatimattomuuden perikuva. Roomalaisen historiankirjoituksen mukaan hän pelasti diktaattorina Rooman voittamalla eekvit vuonna 458 eaa. ja oli uudelleen diktaattorina 439 eaa. Vaikka Cincinnatus on ollut historiallinen henkilö, monet legendat hänen elämästään ovat suuresti liioiteltuja. Hänen mukaansa on nimetty Cincinnati-nimiset kaupungit ainakin Italiassa, Ohiossa ja Iowassa.


title: Cincinnatus

text: Vuonna 1888 ilmestyneen lukemiston sekä vuoden 2004 MS Encarta -tietosanakirjan mukaan Cincinnatuksen aikana kansalaisriidat repivät Roomaa ja kaupunki kävi alinomaa sotia naapureitaan, varsinkin pieniä latinalaiskansoja "eekviläisiä" ja "volskilaisia" vastaan. Cincinnatus sai mainetta sekä poliittisesta toiminnastaan että taisteluissa noita ulkoisia vihollisia vastaan. Vuonna 458 eaa. konsuli Minuciuksen johtama roomalainen sotajoukko joutui Algidus-vuorella suureen hätään, kun eekviläiset piirittivät sen. Roomassa pelästyttiin tapahtunutta ja päätettiin nimittää Cincinnatus diktaattoriksi.


title: Cincinnatus

text: Cincinnatus oli pienellä maatilallaan kyntämässä, kun senaatin lähettiläät tulivat ilmoittamaan hänelle nimityksestä. Hän riisui heti työvaatteensa, otti ylleen toogan ja riensi kaupunkiin. Siellä hän kokosi viipymättä sotajoukon ja riensi Algidus-vuorelle.


title: Cincinnatus

text: Heti perille saavuttuaan Cincinnatus hyökkäsi. Piiritetyt roomalaiset elpyivät myös saadusta avusta ja tekivät voimakkaan hyökkäyksen, jolloin vihollinen jäi kahden tulen väliin. Moni surmattiin ja jäljelle jääneet piiritettiin. He rukoilivat nyt nöyrästi Cincinnatukselta armoa. Hän vastasi, ettei tarvitse eekviläisten verta, ja salli heidän lähteä tiehensä. Mutta heidän täytyi ensin antaa pois aseensa ja omaisuutensa ja astua puolialastomina ikeen alitse, joka tehtiin kahdesta pystytetystä keihäästä ja kolmannesta keihäästä, joka oli sidottu niiden päihin. Sellaista pois marssimista pidettiin suurena häpeänä.


title: Cincinnatus

text: Voitetun saaliin jakoi Cincinnatus omille sotamiehilleen, mutta Minuciuksen sotamiehet eivät saaneet mitään. Heille hän sanoi: "Teille ei mitään saalista tule viholliselta, jonka saaliiksi itse olitte vähällä joutua, ja sinä, Minucius, johda alempana päällikkönä legioonia, kunnes osoitat konsulille sopivaa rohkeutta."


title: Cincinnatus

text: Päätettyään sodan onnellisesti Cincinnatus palasi riemusaatossa Roomaan. Sitten hän luopui oma-aloitteisesti diktaattorin virasta, vaihtoi toogan työasuun ja palasi maatilalleen jälleen kyntämään. Tällaisella käytöksellä hän kuvasti roomalaista valtiolle uhrautuvan ja vaatimattomuuteen nojautuvan kansalaisen ihannetta.


title: Cincinnatus

text: Taiteessa Cincinnatus kuvataan usein auransa kanssa.


title: Lucius Cornelius Cinna

text: Lucius Cornelius Cinna(?-84 eaa.) oli populaarien johtajia Rooman tasavallassa. Hän on tunnetuin Cornelius-suvun Cinna-haaran jäsenistä. Hän oli yhtäjaksoisesti konsulina vuodesta 87 eaa. aina vuoteen 84 eaa. asti. Hän oli yksi Mariuksen suurimpia kannattajia Mariuksen mittelössä Sullaa vastaan.


title: Lucius Cornelius Cinna

text: Mariuksen murhautettua Sullan kannattajat ja otettua vallan Roomassa, Cinna toimi hänen kumppaninaan. Mariuksen yllättäen kuoltua vuoden 86 eaa. alussa, Cinna nousi hallitsemaan Lucius Valerius Flaccuksen kanssa. Tämän jouduttua yllättäen murhatuksi Cinnan rinnalle nousi hallitsemaan Gnaeus Papirius Carbo. Kun Cinna valmistautui kohtaamaan Sullan vuonna 84 eaa., hänet tapettiin yllättäen kapinassa.


title: Lucius Cornelius Cinna

text: Cinnan tytär Cornelia oli naimisissa Julius Caesarin kanssa vuosina 84 eaa. - 69 eaa. Sulla yritti usein pakottaa heidät eroamaan, mutta Caesar pysyi vaimonsa rinnalla aina tämän kuolemaan asti vuoteen 69 eaa.


title: Claudius Claudianus

text: Claudius Claudianus (n. 370–404) oli Rooman keisari Honoriuksen hovirunoilija. Hänen pääteoksensa ovat eepos Proserpinan ryöstöstä ja ns. omistusrunot. Hän oli myöhäisantiikin huomattavimpia runoilijoita sekä viimeisiä ei-kristittyjä roomalaisia runoilijoita. Hänen runonsa ovat tärkeä, joskin epäluotettava lähde ajan tapahtumista.


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Jeesuksen ylösnousemus on keskeisin kristillinen uskonkappale. Uuden Testamentin evankeliumien mukaan Jeesus nousi kuolleista kolmantena päivänä ristiinnaulitsemisensa jälkeen. Tällä tarkoitetaan Jeesuksen ruumiin ja sielun uudelleen yhtymistä sekä ruumiin kirkastumista. Kristityt muistelevat ja juhlivat tapahtumaa joka vuosi pääsiäisenä. Perinteisen kristinuskon mukaan Jeesuksen ruumiillinen ylösnousemus on kristillisen opin keskeisin kysymys, jota pidetään yleensä kynnyskysymyksenä määriteltäessä kristikunnan rajoja. Jotkut liberaalikristityt eivät hyväksy kirjaimellista ruumiin ylösnousemusta. Ei-kristityt pitävät usein Jeesuksen ylösnousemusta legendana tai allegoriana.


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Raamatun keskeisimmät tietolähteet ylösnousemuksesta ja sen jälkeisistä tapahtumista ovat evankeliumeissa: Matteuksen, Markuksen ja Luukkaan evankeliumien viimeisissä luvuissa, sekä Johanneksen evankeliumin kahdessa viimeisessä luvussa.


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Kuitenkin vertailtaessa evankeliumit kertovat erilaisia yksityiskohtia ja niistä on vaikea muodostaa yhtä tapahtumien ketjua. Esimerkiksi Michael Ramsey (entinen Canterburyn arkkipiispa) totesi: "Se että odottaisimme voivamme nivoa kertomukset yhdeksi ajalliseksi ja maantieteelliseksi kokonaisuudeksi näyttää mahdottomalta." Näitä ristiriitoja on sittemmin käytetty raamatullisten tietojen aitouden kyseenalaistamiseen. Fundamentalistisessa tulkinnassa väitetyt ristiriidat nähdään mahdolliseksi harmonisoida.


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Koska Jeesuksen ylösnousemus on kristinuskon tärkeimpiä tapahtumia, siihen on monia viittauksia Uuden Testamentin muissa osissa. Sekä Pietari että Paavali toteavat, että tämä tapahtuma oli kristinuskon kulmakivi. Paavalin mukaan "ellei Kristusta ole herätetty, silloin meidän julistuksemme on turhaa puhetta, turhaa myös teidän uskonne."


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Esimerkkejä viittauksista ylösnousemukseen Uudessa Testamentissa (Raamatun vuoden 1992 käännös):Kaikki evankeliumit kertovat, että Jeesus surmattiin ristiinnaulitsemalla ja vietiin hautaan (joka kuului Joosef Arimatialaiselle). Raamatun evankeliumien mukaan Jeesus ilmestyi kuolemansa jälkeen ihmisille, josta on vaiheittaisia kuvauksia. Jeesus ilmestyi myös Paavalille Damaskoksen tiellä. Jotkut Jeesusta seuranneista naisista palasivat sapatin jälkeen haudalle saattaakseen hautausmenot loppuun. Saapuessaan he huomasivat, että hauta oli tyhjä. Jeesus ilmestyi ensimmäisenä Magdalan Marialle haudalla. He palasivat vielä myöhemmin paikalle miespuolisten opetuslasten kanssa.


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Jeesus ilmestyy sen jälkeen useita kertoja opetuslapsille. Näistä ehkä tunnetuin on ilmestyminen Tuomaalle ja muille opetuslapsille yläsalissa. Tämän lisäksi Jeesuksen kerrotaan ilmestyneen vielä Emmauksen tiellä Galileanjärven rannalla sekä "samalla kertaa yli viidellesadalle veljelle". Hänen viimeisen ilmestymisensä kerrotaan tapahtuneen neljäkymmentä päivää ylösnousemuksen jälkeen, kun Jeesus nousi taivaaseen.


title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Ylösnousemuksen historiallisuuden tutkinta perustuu kristillisiin kirjoituksiin, lähinnä Uuteen testamenttiin, ja siihen liittyviin aihetodisteisiin.


title: Luettelo Linux-jakelupaketeista

text: Linux-jakelupaketti (myös jakelu tai distro) on käyttöjärjestelmän muodostava kokoelma ohjelmistoja ja ohjelmistokirjastoja, jonka käyttöjärjestelmäytimenä toimii Linux-ydin.


title: Luettelo Linux-jakelupaketeista

text: Monet jakelut perustuvat useasti johonkin toiseen Linux-jakeluun ja niiden pakettivarastoihin. Perusjakeluita ovat Debian, Red Hat (ja siitä eriytynyt Fedora), Slackware ja SuSE. Varsinkin Debian on perustana useissa jakeluissa, kuten Ubuntussa johdannaisineen.


title: Vuoden ekoauto

text: Vuoden ekoauto on Motivan ja Tuulilasi-lehden yhteinen autovertailu, jossa etsitään kulloisestakin vertailuryhmästä ekologisinta autoa. Tarkoitus ei ole löytää yhtä ainoaa ja absoluuttisesti oikeaa ekoautoa, koska käyttäjien tarpeet ovat erilaisia, eikä esimerkiksi pikkuauto ole oikea ratkaisu paljon tilaa tarvitsevalle. Valinnalla halutaan lähinnä muistuttaa, että ekologisiinkin asioihin voisi autoa valittaessa kiinnittää huomiota. Vuoden ekoauton valinta käynnistettiin syksyllä 1995.


title: Vuoden ekoauto

text: Ensimmäinen Vuoden ekoauto valittiin vuonna 1996. Vuoden ekoauto -vertailun käynnisti kauppa- ja teollisuusministeriön alainen Energiansäästön palvelukeskus Motiva, joka on sen jälkeen muuttunut samoja asioita edistäväksi Motiva Oy:ksi. Valinnan käytännön järjestelyt hoitaa Tuulilasi-lehti ja valinnasta päättää Motivan kokoama asiantuntijaraati.


title: Vuoden ekoauto

text: Vuoden ekoauton valinnassa pääpaino on polttoaineen kulutuksessa. Asiantuntijaraati tekee vuosittain pieniä muutoksia arvosteluperusteisiin ja painotuksiin, mutta jo pitkään kulutuksen osuus kokonaispisteistä on ollut puolet. Kulutus vaikuttaa suoraan hiilidioksidipäästöihin. Pitkällä maantieajolenkillä mitatun kulutuksen osuus pisteistä oli vuoden 2011 valinnassa 30 % ja mitatun kaupunkikulutuksen painoarvo oli 15 %. Myös siitä, miten lähellä ilmoitettuja kulutuksia mitatut arvot olivat, annettiin pisteitä. Näiden osuus kokonaispisteistä oli 5 %.


title: Vuoden ekoauto

text:
Säännellyt eli haitalliset päästöt vaikuttivat loppupisteisiin 25 % osuudella. Typen oksidit (NOx) ja palamattomat hiilivedyt (HC) vaikuttivat yhteensä 15 % osuudella, hiukkaspäästöt (PM) 10 % osuudella.
Sisätilat, tavaratilat ja auton turvavarusteet vaikuttivat kukin 5 % loppupisteisiin. Suorituskykykin oli mukana 10 % osuudella. Kiihtyvyyden painoarvo oli vain 3 %, sitkeyden 7 %. Sitkeys tarkoittaa samalla vaihteella mitattua nopeuden muutosta, nelosvaihteella välillä 40–100 km/h ja ekoautovertailussa viitos- tai kuutosvaihteella 60–100 km/h. Kiihtyvyysmittaus tehdään talvikelin ja nastarenkaiden takia nopeusvälillä 30–100 km/h.


title: Vuoden ekoauto

text: Asiantuntijaryhmä on alusta lähtien hakenut mahdollisuuksia ottaa myös muita seikkoja mukaan. Näitä olisivat auton kierrätettävyys ja valmistukseen sekä huoltoverkostoon liittyvät ympäristöseikat sekä automyyjien tapa myydä ympäristöystävällisyyttä. Autotehtaiden ympäristöraportit ovat koko ajan parantuneet, mutta vielä ei ole niin paljon tietoa, että niitä voitaisiin ottaa mukaan.


title: Taylorin sarja

text: Taylorin sarja tarkoittaa matematiikassa menetelmää, jossa approksimoidaan funktiota potenssisarjalla. Taylorin sarja on yksinkertainen erikoistapaus potenssisarjasta. Funktion likiarvon laskemiseen on usein käytännöllistä käyttää Taylorin sarjaa, sillä sarjakehitelmästä saatavan approksimaation virhe on aina tarkasti tunnettu. Sarja on nimetty englantilaisen matemaatikon Brook Taylorin mukaan.


title: Taylorin sarja

text: Jos funktiota kuvaava Taylorin sarja suppenee jollakin välillä formula_1, funktio on "analyyttinen" kyseisellä välillä. Tällöin funktion arvo on sama kuin sarjan summan raja-arvo.


title: Taylorin sarja

text: Avoimella välillä formula_1 jatkuvasti derivoituva reaali- tai kompleksiarvoinen funktio "f" voidaan kirjoittaa Taylorin sarjaksi


title: Taylorin sarja

text: Toisaalta tämä voidaan merkitä muodossa


title: Taylorin sarja

text: Yllä olevan sarjan kehitteli Brook Taylor. Erityisesti tilanteessa jossa formula_5 puhutaan Colin Maclaurinin mukaan nimetystä Maclaurinin sarjasta. Sen yleinen muoto on siis


title: Taylorin sarja

text: Monille funktioille on mahdollista kirjoittaa Taylorin (usein nimenomaan Maclaurinin) sarja, joka kuvaa funktiota sitä tarkemmin, mitä enemmän termejä sarjakehitelmästä huomioidaan. Erityisesti sarjan raja-arvo, kun summaus suoritetaan nollasta äärettömään, vastaa täsmälleen annettua funktiota niillä "x":n arvoilla, joilla se ylipäänsä suppenee. Eräitä tärkeitä sarjoja ovat (! tarkoittaa kertomaa)


title: Taylorin sarja

text: Useamman muuttujan funktiolle Taylorin sarjaksi saadaan


title: Taylorin sarja

text:
Jos Taylorin sarjasta
otetaan vain korkeintaan n-asteiset termit, saadaan Taylorin polynomi, jonka kertaluku on n:
Tämän polynomin aste on aina korkeintaan "n", mutta esimerkiksi funktion sin "x" Taylorin polynomi kehityspisteenä origo kertalukua seitsemän olevan Taylorin polynomin aste on kuusi.


title: Taylorin sarja

text:
Jos Taylorin sarjan jäännösosa
voidaan todistaa riittävän pieneksi, voi Taylorin polynomia käyttää avoimella välillä jatkuvasti derivoituvien funktioiden approksimoimiseen polynomeilla.


title: Ylösnousemus

text: Ylösnousemuksella tarkoitetaan kuolemassa hajonneen ihmisruumiin ennalleen palaamista ja sen jälleenyhdistymistä sielun kanssa uuteen iankaikkiseen elämään. Usko on yleinen parsilaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa. Esimerkiksi kristinuskossa Jeesuksen ylösnousemuksella on keskeinen merkitys. Sillä voidaan tarkoittaa myös koko ihmiskunnan ylösnousemusta tuomiopäivänä.


title: Ylösnousemus

text: Toisen tulkinnan mukaan ylösnousemuksessa kuollut ruumis ei nouse haudasta, vaan ainoastaan sielu. Esimerkiksi Jeesuksen sanoja aiheesta voi tulkita kummallakin näistä tavoista.


title: Ylösnousemus

text: ""Tulee aika, jolloin kaikki, jotka lepäävät haudoissaan, kuulevat hänen [Jumalan] äänensä. He nousevat haudoistaan - hyvää tehneet elämän ylösnousemukseen, pahaa tehneet tuomion ylösnousemukseen."" - Jeesus Johanneksen evankeliumin mukaan (5:28)


title: Ylösnousemus

text: Aihe esiintyy useissa muinaisissa uskonnoissa. Jo vuosisatoja ennen ajanlaskun alkua eri maissa juhlittiin Osiriksen, Tammuzin, Attiksen ja Mithran kuolemaa ja ylösnousemusta.


title: Kivilaji

text: Kivilaji on kahdesta tai useammasta luonnollisesta mineraalista muodostunut kiviaines, joka on yleensä levinnyt laajalle alueelle. Osa kivilajeista on muodostunut vain yhdestä mineraalista (esim. kalkkikivessä on pelkkää kalsiittia), useimmat koostuvat kuitenkin monesta. Useimmiten mineraalit ovat tiiviisti toisiinsa liittyneitä, ja ne saattavat muodostaa kivilajeihin kerroksia tai erilaisia kuvioita. Joskus mineraalit ovat erotettavissa vasta mikroskoopilla. Maankuoren kivilajeista 95 % on syntynyt sulasta kiviaineksesta ja vain 5 % on kerrostumalla syntyneita tai niistä muuttuneita.


title: Kivilaji

text: Magmakivilajit ovat syntyneet jähmettymällä magmasta, maankuoressa tai sen alla sijaitsevasta pääasiassa sulasta kiviaineksesta. Ne jakautuvat "plutonisiin" eli "syväkivilajeihin", jotka ovat jähmettyneet jo syvällä maankuoressa, sekä tulivuorista maan pinnalle purkautuneesta laavasta syntyneisiin "vulkaanisiin" eli "pintakivilajeihin". Tavallisimpia syväkivilajeja ovat graniitti, dioriitti, gabro ja peridotiitti sekä pintakivilajeja puolestaan kvartsiporfyyri, andesiitti ja basaltti. Joskus erotetaan omaksi ryhmäkseen kallioperän raoissa jähmettyneet "juonikivilajit", joita ovat muun muassa graniitti- ja dioriittiporfyyri sekä diabaasi.


title: Kivilaji

text: Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.


title: Kivilaji

text: Metamorfiset eli "muuttuneet kivilajit" ovat kivilajeja, jotka ovat syntyneet metamorfoosin seurauksena magma- tai sedimenttikivilajeista. Metamorfoosissa kivilajien kiderakenne ja mineraalikoostumus muuttuu paineen ja lämpötilan kasvun seurauksena. Ilmiötä esiintyy varsinkin vuorijonopoimutuksissa. Yleisimpiä metamorfisia kivilajeja ovat gneissi, kiilleliuske, amfiboliitti, kiteinen kalkkikivi, serpentiinikivi ja vuolukivi. Suomen kallioperästä suurin osa koostuu metamorfisista kivilajeista, lähinnä syväkivistä ja kiilteisistä liuskeista.


title: Kerrostalo

text: Kerrostalo on vähintään kolmen asunnon rakennus, jossa on ainakin kaksi asuntoa päällekkäin. Jos kerrostalo on korkea, taloa kutsutaan tornitaloksi. Täyttääkseen tornitalon määritelmän talossa on kuitenkin oltava joko 12 kerrosta tai sen on oltava vähintään 35 metriä korkea.


title: Kerrostalo

text: 1900-luvun alussa pidettiin "pienasuntoa" yhtenä modernismin ydinkäsitteenä. Kerrostaloasumisella pyrittiin asumisen järkeistämiseen ja asumistilan selkeyteen. Vuoden 1927 "Arkkitehti"-lehdessä kuvattiin kerrostaloasuntoa virkamiesperheelle, jossa on isä, äiti ja kolme tai neljä lasta. Palvelijaa ei nykyaikaisella perheellä enää olisi. Asunnossa olisi keittokomero ja siihen liittyvä ikkunallinen ruokailunurkkaus, kaksi huonetta ja niiden välissä huoneeksi kalustettu halli. Ihanneasunto olisi läpituuletettava ja valoisa. Funktionalismin oppien mukaan tila jäsenneltäisiin asukkaiden tarpeiden mukaan: asunnossa piti voida levätä, olla yhdessä ja tehdä kotitaloustyötä. Tarvittiin siis makuuhuoneita, olohuone ja keittiö. Tällaisia taloja toteutettiin erityisesti Helsingin Töölöön.


title: Kerrostalo

text: Ihanneasunto tarkoitti myös pyrkimystä keskiluokkaisuuteen ja kansalliseen yhteenkuuluvuuteen. Asunnon pienuudesta tehtiin hyve, eikä hukkatilaa saanut olla. Alvar Aalto kirjoitti: ”Työmme varsinainen lähtökohta olkoon pienasunto, ei loistorakennus. Työn tulos voi kerran olla se, että 250 m²:n porvari haluaa muuttua 60 m²:n ihmiseksi - -. Pienasunto on mahdollinen sen kautta, että osa sen asujainten toiminnasta siirtyy ulos – yhteisiin huonetiloihin – koulu, urheilukenttä, kirjasto, biografi, konsertti- ja luentosali jne.”


title: Kerrostalo

text: Kerrostaloihin siirryttäessä saatiin asukkaille myös nykyajan mukavuudet, kuten juokseva vesi, kylpyhuone ja WC. Aikaisemmin peseydyttiin makuuhuoneen nurkassa olleen pesupöydän ääressä. Pesuvesi oli kannettava sisään ja ulos. Käymälät sijaitsivat piharakennuksissa. Käytettiin myös yöastioita. Vesien ja yöastioiden siirtely kuului varakkaammissa perheissä palvelijoiden työhön.


title: Kerrostalo

text: Vanhoissa kaupunginosissa kerrostalot sijaitsevat tavallisimmin tontin kadunpuoleisessa reunassa. Tällöin rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on usein liikehuoneistoja. Rakennuksen toisella puolella on tällöin takapiha, jonka takana, korttelin keskellä, on usein matalampia siipirakennuksia. Toisinaan kuitenkin korttelin keskelle jää rakennusten väliin yhtenäinen korttelipiha. Korttelia, jota rakennukset ympäröivät joka puolelta kadun reunassa ja jossa kadunvarsirakennukset ovat kiinni toisissaan, sanotaan umpikortteliksi.


title: Kerrostalo

text: Uudemmissa kaupunginosissa, 1930-luvulta lähtien, kerrostalot on usein sijoitettu keskelle tonttia siten, että kadun reunaan jää kapeahko vihervyöhyke, eivätkä rakennukset yleensä ole kiinni toisissaan. Jos talossa on ainoastaan yksi porrashuone, joka sijaitsee pistemäisesti rungon keskellä, rakennusta voidaan kutsua pistetaloksi. Lamellitaloksi puolestaan kutsutaan pitkää kerrostaloa, jossa on toistuvia porrasjaksoja peräkkäin. Kaksikerroksista kerrostaloa saatetaan kutsua pienkerrostaloksi.


title: Kerrostalo

text: Moniin Suomen kaupunkeihin, etenkin Helsinkiin rakennettiin runsaasti asuinkerrostaloja jo 1800-luvulla. Alkujaan niissä oli yleensä vain kolme tai neljä kerrosta, mutta 1890-luvulla Helsingin keskeisimpiin osiin rakennettiin jo seitsenkerroksisiakin taloja. Rakennusmateriaalina käytettiin varsinkin tiiltä, joskus myös luonnonkiveä. Monien Suomen vanhojen kaupunkien keskustoissa on edelleen joukko 1800-luvulla rakennettuja uusrenessanssityylisiä sekä 1900-luvun alussa rakennettuja jugendtyylisiä kerrostaloja.


title: Kerrostalo

text: Erityisen runsaasti kerrostaloja joka puolelle Suomea rakennettiin 1960- ja 1970-luvuilla suuren maaltamuuton aikaan, niin pieniin taajamiin muutamia taloja, kuin suuriin kaupunkeihinkin pienen kaupungin kokoisia lähiöitä. Tuon ajan kerrostalot ovat tyypillisesti harmaita betoni- tai pesubetonipintaisia teräsbetonielementtitaloja, joskin monien talojen ulkoasua on alettu 1990-luvulta lähtien kohentaa vähemmän harmaaksi, hyvänä esimerkkinä Jakomäki.


title: Kerrostalo

text: Rakentamisen ”hullujen vuosien” rakentamislaatua on arvosteltu varsin paljon. Asuntoja oli saatava uusille asukkaille nopeasti ja halvalla. Rakennusten käyttöiäksi laskettiin rakennusvaiheessa ainoastaan 30 vuotta, joten rakennusinvestoinnit oli pidettävä minimissään. Laadun lisäämiseen oli vaikea löytää rahoitusratkaisua. Talojen korjaaminen on toisinaan vaikeaa ja kallista, sillä niiden rakentamisajankohtana tuleviin korjaamismahdollisuuksiin ei kiinnitetty huomiota, koska ajateltiin, että talot puretaan korjaamisen sijasta. Esimerkiksi vesiputket voivat kulkea seinän sisässä eikä sen ulkopuolella, jolloin putkiremontti on hankalampi suorittaa.


title: Kerrostalo

text: Tyypillisessä suomalaisessa kerrostalossa on tavallisesti 3−4 kerrosta ja 2−4 porrashuonetta. Porrashuoneen joka kerrosta kohti on 2−5 asuntoa. Huoneita kerrostaloasunnoissa on yleensä yhdestä neljään kaksion ollessa yleisin.


title: Kerrostalo

text: Asunnossa on vaihtelevasti keittiö, olohuone, makuuhuoneita, wc, vaatehuone, eteinen, sauna sekä parveke. Mikäli asunnoissa ei ole saunaa, löytyy talosta yleensä yhteiskäytössä oleva sauna, joskus jopa uima-allas. Kerrostalon yhteisiin tiloihin kuuluvat usein myös pesutupa ja kuivaushuone näiden puuttuessa asunnoista, sekä usein irtaimistovarasto, kylmäkellari sekä ulkovarasto.


title: Kerrostalo

text: Kerrostalon porrashuoneessa on usein hissi, erityisesti yli kolmikerroksisissa taloissa. Joissakin taloissa on myös tuuletusparvekkeet, kerhotila, väestönsuoja ja ullakko.


title: Kerrostalo

text: Osa kerrostaloista on kaupungin tai jonkin suuren yhtiön omistuksessa, jolloin asunnot ovat vuokra-asuntoja. Suuri osa kerrostaloista kuuluu kuitenkin asunto-osakeyhtiöille. Tällöin asukkaat omistavat yhtiön osakkeita, jotka oikeuttavat hallitsemaan tiettyä asuntoa. Uusimmissa kerrostaloissa asunnot saattavat olla myös asumisoikeusasuntoja.


title: Carol Reed

text: Sir Carol Reed (30. joulukuuta 1906 Lontoo – 25. huhtikuuta 1976 Lontoo) oli brittiläinen elokuvaohjaaja, jonka monipuolinen ura kattaa niin film noirin kuin komediankin.


title: Carol Reed

text: Reed syntyi näyttelijä-tuottaja sir Herbert Beerbohm Treen ja May Pinneyn perheeseen Lontoon Putneyyn ja kävi koulua King’s Schoolissa Canterburyssä. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Britannian armeijassa. Sota-ajan runsaat kokemukset näkyvät hänen myöhemmissä elokuvissaan.


title: Carol Reed

text: Jo teini-iässä Reed aloitti näyttelijänä mutta siirtyi nopeasti tuottajaksi ja ohjaajaksi. Hänen ohjauksiaan ovat muun muassa elokuvat "Neljän tuulen talo" ("Odd Man Out", 1947), Graham Greene -filmatisoinnit "Kolmas mies" ("The Third Man", 1949) ja "Miehemme Havannassa" ("Our Man in Havana", 1959), "Toiveitten laitakatu" (1954) sekä Dickens-klassikkoon "Oliver Twist" perustuva musikaalielokuva "Oliver!" (1968), josta hänet palkittiin parhaan ohjauksen Oscarilla.


title: Carol Reed

text: Reed solmi vuonna 1943 avioliiton brittiläisen filmitähden Diana Wynyardin kanssa, mutta pari erosi 1947. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin näyttelijä Penelope Dudley Wardin kanssa. Liitto päättyi Reedin kuolemaan.


title: Carol Reed

text: Vuonna 1953 Reed lyötiin saavutuksistaan ritariksi ensimmäisenä brittiläisenä elokuvaohjaajana. Hän kuoli sydänkohtaukseen 69-vuotiaana kotonaan King’s Roadilla Lontoon Chelseassa. Hänet on haudattu Gunnesburyn hautausmaalle Lontoon Kensingtoniin.


title: JCDecaux

text: JCDecaux Group eli JCDecaux SA on ranskalainen konserniyhtiö, joka on maailman suurimpia ulkomainonnan alalla toimivista yrityksiä. Yhtiön osake noteerataan Pariisin pörssissä. Yhtiötä hallitsee kuitenkin holdingyhtiön välityksellä Decaux-perustajasuku. Yrityksen toiminta jakautuu kolmeen päätoimialueeseen: mainonta katukalusteissa, mainostaulut ja liikennemainonta. Yritys tunnetaan muun maussa bussipysäkeillä, rautatieasemilla, lentoasemilla sekä kadunvarsilla, linja-autoissa, raitiovaunuissa, metroissa, kaupunkipyörissä, automaattisissa käymälöissä ja roskakoreissa olevista mainoksistaan. Mainoskonserni on tytäryrityksineen läsnä yli 75 maassa, ja konsernin palveluksessa on yli 13 000 työntekijää (2017).


title: JCDecaux

text: Vuonna 1964 ranskalainen Jean-Claude Decaux kehitti katukalusteeksi kutsumansa liiketoimintamallin, jonka keskeisenä osana olivat pinta-alaltaan 2 neliömetrin suuruiset mainosrahoitteiset bussikatokset. Ensimmäisenä lähestymistä sovellettiin Ranskan Lyonissa.


title: JCDecaux

text: Suomessa yhtiö toimii nimellä JCDecaux Finland Oy., ja se on Suomen suurin ulkomainosyhtiö. Yritys tunnettiin aikaisemmin nimellä Maximedia, kunnes JCDecaux Group osti sen vuonna 2001. Maximedian juuret liittyvät vuonna 1946 perustettuun Oy Ulkomainos Ab -yhtiöön.


title: JCDecaux

text: JCDecaux on näkyvästi esillä kaupunkikuvassa monissa paikoissa, varsinkin bussipysäkkimainontaan liittyen (niin sanotut Abribus-pysäkit). Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla yritys omistaa suurimman osan bussipysäkkikatoksista, jotka on varustettu valaistulla mainospaikalla. Kaupallista bussipysäkkimainontaa ja sen valtaamaa osuutta kaupunkikuvasta on myös vastustettu. Mainosyhtiö on levittänyt mainontaansa myös pääkaupunkiseudun metroasemille.


title: JCDecaux

text: JCDecaux’n kilpailijoita Suomessa ovat muun muassa kansainvälinen Clear Channel Suomi Oy sekä Fresh Outddor Oy, Taksimainos Oy ja Masanttimedia Oy.


title: Metamorfoosi

text: Metamorfoosi, suomeksi muodonmuutos, voi viitata esimerkiksi seuraaviin:


title: Ylä-Volta

text: Ylä-Volta () oli afrikkalaisen Burkina Fason nimi 4. elokuuta 1984 saakka. Se oli itsenäistynyt 5. elokuuta 1960. Vanha nimi tuli siitä, että Voltajoki saa alkunsa maan tasangoilta. Ylä-Voltan lipun värit (musta, valkoinen ja punainen) viittasivat joen kolmen haaran nimiin. Lippu vaihdettiin valtion nimenvaihdoksen yhteydessä. Ylä-Voltan pääkaupunki oli myös Ouagadougou, samoin kuin nykyisen Burkina Fason.


title: Manhattan Transfer

text: The Manhattan Transfer on yhdysvaltalainen solistiyhtye, joka perustettiin New Yorkissa vuonna 1972. Se on kuuluisa jazzin, big bandin ja populaarimusiikin sekoittamisesta. Sitä onkin tituleerattu maailman parhaaksi jazzlauluyhtyeeksi.


title: Manhattan Transfer

text: Yhtyeen perustivat sen laulajat Alan Paul, Janis Siegel, Laurel Massé ja Tim Hauser. Alkuvuosinaan yhtye kehitti ihailijajoukon soittamalla New Yorkin klubeissa, kuten Trude Hellersissä, Reno Sweeneyssä ja Max’s Kansas Cityssä. Vuonna 1978 Laurel Massé jätti yhtyeen ja hänet korvattiin Cheryl Bentynellä. Tim Hauser kuoli lokakuussa 2014 ja hänen tilalleen tuli Trist Curless.


title: Manhattan Transfer

text: Yhtyeen nimi tulee John Dos Passosin vuonna 1925 julkaistun romaanin "Manhattan Transfer" nimestä. The Manhattan Transfer on esiintynyt Suomessa useita kertoja.


title: Manhattan Transfer

text: Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa, "The Manhattan Transferin", vuonna 1975. Yhtye sai nopeasti erityistä suosiota Euroopassa, jossa sen kaksi seuraavaa albumia, "Coming Out" ja "Pastiche", pääsivät melkein top-10-hittien joukkoon.


title: Manhattan Transfer

text: Yhtyeen seuraava levytys, "Extensions", sisälsi yhtyeen ensimmäisen Yhdysvaltojen pop-hitin: "Twilight Zone/Twilight Tone", jonka kirjoittivat Alan Paul ja Jay Graydon. Albumilla oli myös "Birdland", kappale josta on sittemmin tullut The Manhattan Transferin tunnuskappale. Yksi vuoden 1980 suosituimmista jazz-levytyksistä, "Birdland", toi yhtyeelle myös sen ensimmäisen Grammy-palkinnon ("Best Jazz Fusion Performance, Vocal or Instrumental"), ja myös palkinnon "Best Arrangement For Voices".


title: Manhattan Transfer

text: Vuonna 1981 The Manhattan Transfer teki musiikin historiaa ensimmäisenä yhtyeenä, joka voitti samana vuonna Grammyn sekä pop- että jazz-kategorioissa. "Boy From New York City", joka pääsi pop-listojen top-10:een, voitti palkinnon "Best Pop Performance by a Duo or Group with Vocal", ja "Until I Met You (Corner Pocket)" ansaitsi yhtyeelle Grammyn "duon tai yhtyeen parhaasta Jazz-esiintymisestä". Molemmat kappaleet löytyvät yhtyeen viidenneltä levyltä, "Mecca for Moderns".


title: Manhattan Transfer

text: Vuonna 1982 yhtye voitti Grammyn "Best Jazz Vocal Performance, Duo or Group" kappaleestaan "Route 66". Kappale ilmestyi Burt Reynoldsin elokuvan "Sharky's Machine" ääniraidalla.


title: Manhattan Transfer

text: Yhtyeen seuraava levytys, "Vocalese" (1985), oli taidonnäyte, jolla oli erittäin monimutkaista materiaalia joka todella testasi kvartetin kykyjä. Se oli mahtava arvostelumenestys. "Vocalese" sai 12 Grammy-ehdokkuutta, joka samalla teki siitä toisen Grammy-ehdokkuuksien albumikohtaisessa määrässä – vain Michael Jacksonin "Thriller" oli saanut enemmän ehdokkuuksia. Yhtye voitti kahdessa kategoriassa: "Best Jazz Vocal Performance, Duo or Group" ja "Best Arrangement for Voices".


title: Manhattan Transfer

text: "Brasil"-levyään varten yhtye matkasi etelään työskennelläkseen brasilialaisten laulunkirjoittajien ja muusikoiden Ivan Linsin, Milton Nascimenton, Djavanin ja Gilberto Gilin kanssa. "Brasil" voitti Grammyn "Best Pop Performance by a Duo or Group with Vocal". Vuonna 1991 yhtye julkaisi "The Offbeat of Avenuesin". Vuoden 1997 albumi "Swing" oli 1930-luvun swingiä.


title: Manhattan Transfer

text: Sittemmin The Manhattan Transfer on levyttänyt muun muassa albumin "The Spirit of St. Louis" (2000), joka on omistettu Louis Armstrongin musiikille.


title: Reinikainen

text: Reinikainen on suomalainen televisiokomediasarja, jota esitettiin Yle TV2 -kanavalla vuosina 1982–1983. Sarjan loivat Neil Hardwick ja Jussi Tuominen, ja se on spin-off sarjasta "Tankki täyteen". "Reinikainen" voitti vuonna 1982 Venlan ja Telviksen muun muassa hauskimpana suomalaisena televisio-ohjelmana.


title: Reinikainen

text: Päähenkilöä Artturi Sakari Reinikaista sarjassa näytteli Tenho Saurén. Sarjan muita vakiohahmoja olivat pessimistinen ja avioliitossaan onneton vanhempi konstaapeli Hautamäki (Pentti Kultala), hiukan hidaspuheinen, suomenruotsalainen konstaapeli Ek (Mauri Kuosmanen), nyreä ja vakavamielinen konstaapeli Jänkälä (Seppo Maijala), poliisiaseman lauleskeleva naistenmies konstaapeli Kataja (Antti Seppä), työtaidottomuuttaan peittelevä ylikomisario Rautakallio (Esko Roine) sekä sosiaalityöntekijä Aili Hinkka (Tuija Vuolle). Muita hahmoja ovat sarjan ensimmäisessä jaksossa Hämeenperään muuttava epäonninen konstaapeli Mäyränen (Kalevi Honkanen) ja Reinikaisen topakka äiti Lempi (Hellin Auvinen-Salmi). Sarjan henkilögalleriaan kuuluu myös itseään esittänyt kreikkalaisravintoloitsija Emmanuel G. Limnios, jolle Reinikainen on antanut kutsumanimen ”Parakalo” (suomeksi ”olkaa hyvä”). Limnioksen omistama kreikkalainen ravintola Antika toimi sarjassa Reinikaisen kantapaikkana. Sarjan käsikirjoittivat Neil Hardwick (joka myös esitti viimeisessä jaksossa epäonnista itsensäpaljastajaa) ja Jussi Tuominen. Sen ohjasivat Neil Hardwick ja Jouni Tuokkola. Parhaimmillaan sarja sai 2,4 miljoonaa katsojaa (jakso 4).


title: Reinikainen

text: Suosion huipulla Tenho Saurénia pyydettiin eri tilaisuuksiin esiintymään Reinikaisena, ja hän julkaisi myös huumoripitoisia äänikasetteja, mutta Yle kielsi tekijänoikeuksiin vedoten Reinikainen-nimen käyttämisen. Hänen piti esiintyä omalla nimellään.


title: Reinikainen

text: Sarjan tunnin mittainen pilottijakso "Kun toimeen tartutaan" esitettiin 29. toukokuuta 1982. Sarjan ensimmäiselle uusintakierrokselle pilottijakso leikattiin kahdeksi puolituntiseksi jaksoksi ”Kun toimeen tartutaan” ja ”Toinen toisemme ja poliisi”. Jakso 15 on ohjelmatiedoissa esitelty nimellä "Taas leivoset ilmassa leikkiä lyö".


title: Reinikainen

text: Sarjan viimeinen jakso sisältää noin kymmenen minuuttia kestävän loppukohtauksen, joka on kuvattu yhtenäisenä otoksena yhdellä kameralla. Sarjan tekijät joutuivat harjoittelemaan otoksen toteuttamista useita tunteja ennen lopullista kuvaamista.


title: Reinikainen

text: Sarja on julkaistu vuonna 2003 DVD:nä nimellä "Reinikainen - Niin maan perusteellisesti". DVD:llä on pilottijakso sekä osat 3–15. Vuonna 2000 Poptori Oy julkaisi "Yleisön pyynnöstä parhaat! Tunti perusteellista naurua" -äänitteen, jossa Tenho Saurén kertoo vitsejä poliisihahmon roolissa välisoittojen kera. Äänite on kooste 1980-luvulla julkaistuista Tenho Saurénin ”vitsikaseteista”.


title: Eldorado

text: Eldorado on tarujen mukaan Etelä-Amerikan pohjoisosassa sijaitseva kultainen kaupunki. Alun perin El Dorado tarkoitti kullattua miestä ja Manoa hänen kullattua kaupunkiaan. Aikojen saatossa tarut yhdistyivät kertomaan Eldoradon kaupungista. Eldoradoa on etsitty siitä lähtien, kun espanjalaiset konkistadorit 1500-luvulla etsivät aarteita ja kuulivat seremoniasta, johon kuului kullattu mies ja jossa uhrattiin kultaa. Eldoradoa ei ole löytynyt, mutta sen etsintä on maksanut lukuisia ihmishenkiä.


title: Eldorado

text: Espanjalaiset konkistadoriretkikunnat ryöstivät 1530-luvulla Kolumbian Andien ylätasangoilla sinu-intiaanien hautoja. Vuonna 1539 he tulivat ensimmäisen kerran muisca-intiaanien alueelle ja perustivat Bogotán kaupungin. 50 kilometriä koilliseen Bogotásta on Guatavitajärvi, jossa chibcha-intiaanit toimittivat kullatun miehen seremonian. Muiscat olivat ensimmäisiä, joilta espanjalaiset kuulivat seremoniasta. Tuolloin oli yhä elossa intiaaneja, jotka olivat viimeisen seremonian silminnäkijöitä. Erään lähteen mukaan seremonia toimitettiin, kun uusi kuningas otettiin vastaan ja tunnustettiin, toisen lähteen mukaan seremonia toimitettiin kerran vuodessa tai ehkä useammin. Seremoniassa kuningas voideltiin pihkalla, jonka jälkeen hänen päälleen heitettiin kultapölyä niin, että hän oli kauttaaltaan kullan peitossa. Tämän jälkeen hänet vietiin juhlasaatossa lautalle, joka hinattiin pyhän Guatavitajärven keskelle. Erään lähteen mukaan kullattu intiaani sitten sukelsi järveen ja huuhtoi kullan pois, muut chibchat taas uhrasivat järveen kultaa ja jalokiviä.


title: Eldorado

text: Espanjalaisen kronikoitsijan vuonna 1636 muistiin merkitsemän silminnäkijäkertomuksen mukaan kuninkaan mukana veneessä oli neljä hänelle alamaisista päälliköistä tärkeintä, jotka olivat pukeutuneet sulkatöyhtöihin, kultaisiin kruunuihin, rannerenkaisiin, riipuksiin ja korvarenkaisiin. Päällikötkin olivat kullatun kuninkaan tavoin alasti. Kaikilla oli mukanaan uhrilahjoja, kuninkaalla suuri kasa kultaa ja smaragdeja. Veneessä oli neljä astiaa, joissa poltettiin "moque"-suitsuketta sekä pihkaa ja muita hajusteita. Kun vene lähti rannasta, chibchat soittivat torvia, huiluja ja muita soittimia sekä lauloivat, ja kun vene saapui keskelle järveä, he nostivat viirin hiljaisuuden merkiksi. Tämän jälkeen kullattu intiaani ja hänen seurassaan olevat päälliköt heittivät kaiken kullan järveen. Muiscojen mukaan chibcha-heimo kunnioitti kultaa, palvoi aurinkoa ja piti kultaa jumalansa suosikkimetallina. He päällystivät kullalla rakennuksensa ja valmistivat koriste-esineensä kullasta.


title: Eldorado

text: Kun espanjalaiset olivat kuulleet muisca-intiaaneilta chibchoista, kullatusta miehestä ja Guatavitan seremoniasta, he alkoivat etsiä kultaa järven pohjasta. Ensimmäinen etsintä vuonna 1545 ei tuottanut tulosta. Toisen etsinnän järjesti bogotálainen kauppias Antonio de Sepulveda 1580-luvulla. Sepulveda palkkasi 8 000 intiaania kaivamaan järven reunapenkereeseen uoman, jonka avulla järvi kuivuisi. Kun veden pinta oli laskenut erään lähteen mukaan noin 18 metriä, toisen mukaan 20 metriä, kaivanto romahti ja hautasi monia työntekijöitä. Sepulveda löysi järveltä muun muassa kultaisen rintahaarniskan, kullalla päällystetyn sauvan ja kananmunan kokoisen smaragdin. Ne lähetettiin lahjaksi Espanjan kuningas Filip II:lle. Järven kuivaushankkeesta luovuttiin. Sepulvedan kaivauttama uoma on yhä nähtävissä.


title: Eldorado

text: Saksalainen luonnontutkija Alexander von Humboldt yritti arvioida, kuinka paljon kultaa Guatavitaan oli kertynyt. Humboldtin vuonna 1807 tekemän arvion mukaan järven kullan arvo oli summa, joka vastaisi nykyään (lähde painettu 2001, alkuteos vuodelta 1987) 300 miljoonaa dollaria. Humboldt myös julkaisi vuonna 1810 ensimmäisen kuvan Guatavitasta.


title: Eldorado

text: Francisco de Orellana johti vuonna 1542 retkikuntaa, joka matkusti Amazonin sademetsään. He olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka kävivät Amazonin altaan keskellä. Palattuaan Espanjaan Orellana kertoi löytäneensä tuntemattoman kulttuurin. Myöhemmät retkikunnat löysivät sademetsästä vain muutamia hajallaan sijaitsevia intiaanikyliä, joten Orellana leimattiin valehtelijaksi. On kuitenkin mahdollista, että Orellana kohtasi "terra pretaan" perustuvan maatalousyhteiskunnan, joka myöhemmin tuhoutui espanjalaisten mukanaan tuomiin isorokkoon, tuhkarokkoon, influenssaan ja muihin Amazonasissa tuntemattomiin tauteihin, joille alueen asukkailla ei ollut vastustuskykyä.


title: Eldorado

text: Espanjalaiset olivat kuulleet muitakin huhuja ja tarinoita kullatusta kaupungista, kun Sepulveda löysi Guatavitajärven pohjasta aarteita. Guatavitan esineet eivät muistuttaneet tarumaista Eldoradoa, jota 1580-luvulla etsittiin jo idempää. Kolumbian vuorilla kulkeminen oli kuitenkin vaivalloista: retkikunnat joutuivat kääntymään takaisin joko vihamielisten intiaanien, liian suuren mieshukan tai ruoan loppumisen vuoksi. Tämän vuoksi Eldoradoa päätettiin etsiä tutkimattomasta Amazonin sademetsästä. Sitä mukaa kun alueita tutkittiin, Eldoradon paikka siirtyi. Sen uskottiin aina olevan jollakin toisella, yhä tutkimattomalla alueella.


title: Eldorado

text: 1580-luvulla alkoi liikkua tarinat espanjalaisesta Juan Martínezista, jonka sanottiin osallistuneen johonkin retkikuntaan. Tarinan mukaan intiaanit olivat vanginneet Martínezin, joka oli elänyt vuosia heidän keskuudessa. Noin vuonna 1586 Martínez saapui espanjalaisten miehittämään Margaritasaareen Orinocojoen suulla. Martínez kertoi, että intiaanit olivat sitoneet hänen silmänsä ja kuljettaneet hänet neljän päivämatkan päähän Parimajärven rannalle Rupununin alueelle, jossa side oli poistettu. Martínez oli nähnyt kullasta ja jalokivistä rakennetun kaupungin. Hänet oli viety kaupungin kuninkaan palatsiin. Martínezille kerrottiin, että kuninkaan nimi oli El Dorado ja kaupungin nimi Manoa. Kuningasta kylvetettiin joka päivä kultapölyssä ja voideltiin tuoksuvilla mausteilla ja yrteillä. Juan Martínez itsekin saattaa olla taruhahmo.


title: Eldorado

text: Tarinat El Doradosta, kullatusta miehestä, ja hänen kullatusta kaupungistaan, Manoasta, yhdistyivät taruksi Eldoradosta, kultaisesta kaupungista. Etsintöjen jatkuessa tarinat muuttuivat myös yksityiskohtaisemmiksi: sanottiin, että eldoradolaisten keittoastiat ja lestitkin olivat kultaa. Kerrottiin myös Meksikon omasta Eldoradosta, johon kuului seitsemän kultaista kaupunkia.


title: Eldorado

text: Erään version mukaan Eldoradon oli perustanut ryhmä inkoja, jotka 1530-luvulla pakenivat aarteineen espanjalaisia. Vuonna 2002 kansainvälinen tutkimusryhmä kertoi löytäneensä Vatikaanin arkistosta asiakirjoja, joiden mukaan inkat todella olivat paenneet aarteineen espanjalaisia vuonna 1532 nykyisen Perun Amazonasin Madre de Dios -joen laaksoon. Asiakirjojen mukaan jesuiitat olivat selvittäneet kaupungin sijainnin 1500-luvun lopussa, mutta olivat sopineet paavin kanssa, että tieto pidettäisiin salassa, jotta kullanhimoiset eivät ryntäisi kaupunkiin.


title: Eldorado

text: Guyanan ja Trinidadin kuvernööri Antonio de Berrío saapui hallintoalueelleen vuonna 1580 ja pyrki löytämään Eldoradon. Hänen vaimonsa setä Gonzalo Jiménez de Quesada oli ryöstänyt alueen intiaaneja, perustanut smaragdikaivoksen ja etsinyt Eldoradon kultaista kaupunkia. Quesada testamenttasi omaisuutensa veljentyttärelleen ja siten Berríon haltuun. Testamentti myös velvoitti Berríon jatkamaan Eldoradon etsimistä. Berrío oletti, että Eldorado sijaitsi Guyanan vuorten takana. Berríon oletusta vahvisti tarinat Juan Martínezista.


title: Eldorado

text: Kuvernööri Berrío johti ensimmäistä etsintäretkikuntaansa vuonna 1584, toista vuonna 1585 ja kolmatta vuonna 1591. Kolmannella retkikunnallaan Berríolla oli mukanaan noin 120 miestä. He seurasivat Orinocojokea ylängölle ja etsivät solaa, joka veisi kultaiseen kaupunkiin. Puolet retkikunnasta kulki kanooteilla ja puolet ratsain. Tulva vei mukanaan kaikki kanootit, jonka lisäksi 30 espanjalaista ja kaikki kantajat kuolivat sairauksiin. Berrío määräyksestä retkikunnan hevoset tapettiin, jotta retkikuntalaiset eivät karkaisi. Tämän jälkeen retkikunta rakensi kanootteja ja jatkoi Caronijoen suulle. Siellä paikallinen intiaanipäällikkö kertoi Berríolle, että Eldoradoon oli neljän päivän matka. Berrío päätti kuitenkin keskeyttää matkan.


title: Eldorado

text: Kuvernööri Berrío ei enää osallistunut itse retkikuntiin, mutta vuonna 1593 hän lähetti sijaisensa Dominigo de Veran matkalle Orinocon varrelle. Neljän viikon päästä Vera palasi mukanaan 17 kultaista kotka- ja sakaaliveistosta. Hän kertoi Berríolle löytäneensä Eldoradon, joka oli uuden inkavaltakunnan korkealle vuoristoon rakentama kaupunki. Veran matka levitti huhuja, joissa muun muassa hänen mukanaan tuomiensa veistosten määrä moninkertaistui ja joidenkin huhujen mukaan jopa kultainen mies itse lähetti lahjoja Filip II:lle. Vuonna 1596 Vera lähti johtamaan osastoa löytämäänsä kaupunkiin. Todellisuudessa Vera ei kuitenkaan ollut löytänyt uutta kaupunkia, vaan hän oli varastanut veistokset paikallisilta intiaaneilta. Veran johtamasta 500 miehen retkikunnasta yksikään ei palannut.


title: Eldorado

text: Vuonna 1595 englantilainen Walter Raleigh ryösti Trinidadin ja saapui Guyanaan, missä hänet otettiin vastaan vapauttajana. Hänelle kerrottiin tarinoita Parimejärven saaressa sijaitsevasta Eldoradosta, mutta varsinaisesti hän kiinnostui, kun hänelle kerrottiin rikkaasta kultakaivoksesta ja kaukaisesta jalokiviesiintymästä. Raleigh palasi Englantiin, keräsi lisää miehiä ja valmistautui toiseen Etelä-Amerikan-retkeen. Hän kertoi, että intiaanit olivat valmiita liittoutumaan Englannin kanssa, että Eldorado oli olemassa ja että Orinocon seudulta löytyisi paljon kultaa.


title: Eldorado

text: Valtaan noussut kuningas Jaakko I syytti Raleigh’a valtiopetoksen valmistelusta. Raleigh teljettiin Lontoon Toweriin, josta hän pääsi ehdonalaiseen vapauteen vuonna 1616. Hänen annettiin tehdä vielä yksi retki Guyanaan. Raleigh’n terveys oli heikentynyt, eikä hän voinut itse lähteä Orinocojoen latvoille, joten hän luovutti retkikunnan komennon pojalleen Watille ja apulaiselleen Lawrence Kemysille. Wat Raleigh kuoli espanjalaisten kanssa käydyssä kahakassa. Kemys valtasi erään espanjalaisten kaupungin, mutta ei löytänyt kultakaivosta, jalokiviesiintymää tai Eldoradon kaupunkia. Espanjalaiset vaativat Jaakko I:ltä hyvitystä, joten kun Raleigh palasi Englantiin, kuningas mestautti hänet.


title: Eldorado

text: Vuonna 1684 viisi ranskalaista merirosvolaivakuntaa etsi Eldoradoa. Vuonna 1922 brittiläinen Percy Fawcett lähti poikansa kanssa etsimään Eldoradoa Brasilian Mato Grossolta. Heistä kuultiin viimeisen kerran vuonna 1925. Neljännesvuosisata myöhemmin kalapos-intiaanit tunnustivat brasilialaiselle retkikunnalle, että he olivat tappaneet Fawcettin ja haudanneet hänet Kuluene- ja Tanuriojokien välissä sijaitsevan järven lähistölle. Todistaakseen, että Fawcett oli tosiaan kuollut, retkikunnan johtaja Orlando Villas Bôas toi mukanaan hänen pääkallonsa.


title: Eldorado

text: Vuosisatojen etsintä on maksanut satoja tai tuhansia ihmishenkiä, mutta Eldoradoa ei ole löydetty.


title: Eldorado

text: Edgar Allan Poe julkaisi vuonna 1849 runon "Eldorado". Se kertoo ritarista, joka etsii koko elämänsä Eldoradoa sitä löytämättä ja kyselee vielä kuolinvuoteellaan tietä sinne. Eldorado on runossa saavuttamattomuuden ja elämän kulumisen vertauskuva.


title: Eldorado

text: Werner Herzog ohjasi 1972 elokuvan "Aguirre – jumalan viha", joka kuvaa konkistadoreja, kullanhimoa ja hulluutta. Carlos Sauran elokuva "El Dorado" (1988) kertoo espanjalaisten retkikunnasta, joka etsii Eldoradoa Perusta vuonna 1560.


title: Eldorado

text: Sarjakuvataiteilija Carl Barks kuvasi kullatun miehen vuonna 1952 ilmestyneessä Aku Ankka -tarinassa "The Gilded Man" (). Don Rosa on tehnyt kultakaupungista Roope Ankka -seikkailun nimeltä "El Doradon viimeinen valtias" ("The Last Lord of El Dorado").


title: Eldorado (täsmennyssivu)

text: Eldorado tai El Dorado voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Puuha-Pete

text: Puuha-Pete ("Bob the Builder") on englantilainen animoitu lastensarja, jonka ensimmäinen osa esitettiin Britanniassa vuonna 1998 ja Suomessa vuonna 2000, ja sen tuotanto jatkuu edelleen. Puuha-Pete ja hänen kaverinsa joutuvat erilaisiin seikkailuihin samalla kun he suorittavat rakennus- ja korjaustöitä naapureilleen ja tuttavilleen. Sarja korostaa ryhmätyön ja sosiaalisten taitojen merkitystä. Sarja on nykyään tunnettu ja suosittu ympäri maailmaa.


title: Puuha-Pete

text: "Puuha-Peteä" esittävät Suomessa MTV3, C More Juniori ja aiemmin myös Nelonen suomeksi puhuttuna. Suomenkielisen version tunnusmusiikin soittaa Fröbelin Palikat.


title: Puuha-Pete

text: Sarjassa seikkailevat:


title: Puuha-Pete

text: Ihmisiä: Pete, Anni, Pikkelsin isäntä, Panu (mekaanikko), Panun tytär Monna, Herra Hopsu, tarkastaja Pultti, Putte (variksenpelätin)


title: Puuha-Pete

text: Eläimiä: Vilpas (koira), Kisu (kissa)


title: Puuha-Pete

text: Koneita: Hyrre (oranssi betonimylly), Rolle (vihreä tiejyrä), Pusku (punainen puskutraktori), Nosse (sininen nosturi), Kaivuri (keltainen kaivinkone), Tatu (vihreä traktori), Pena (pieni viininpunainen kaivuri), Mini (liila trukki), Summa (punainen haarukkanostin, jolla kyljissä on keltaisia raitoja)


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattinen ruokavalio (VHH), tai karppaus tai alakarppaus (johdettu englanninkielisestä nimityksestä "low carb") on erityisruokavalio, joka perustuu hiilihydraattien rajoittamiseen. Hiilihydraatin suositeltava päivittäinen enimmäissaanti vaihtelee ruokavalion eri versioissa alle 20 gramman ja noin 100 gramman välillä, sekä henkilökohtaisen tarpeen mukaan. Tarvittava lisäenergia VHH:ssa otetaan rasvasta, ja proteiinia nautitaan elimistön rakennusaineeksi oman tarpeen mukaan. VHH:ssa vältetään tärkkelystä ja sokeria runsaasti sisältävien ruoka-aineiden käyttöä ja suositaan vähän jalostettuja ja täysrasvaisia ruokia sekä vähähiilihydraattisia kasviksia.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattista ruokavaliota käytetään laihduttamiseen, painonhallintaan, tai joidenkin sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon, kuten diabetekseen ja suolistovaivoihin.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattista ruokavaliota on tehnyt tunnetuksi erityisesti yhdysvaltalainen lääkäri Robert Atkins. Tunnettuja VHH:n versioita ovat muun muassa Atkinsin dieetti, ortopedi Antti Heikkilän kehittämä Pellinki-dieetti, Kwasniewskin ruokavalio, Montignacin dieetti ja H-limit. Joskus myös Zone-dieetti ja South Beach -dieetti luetaan VHH-ruokavalioiksi.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattisen ruokavalion teho perustuu useiden dieetin puolestapuhujien mukaan ensisijaisesti ruoansulatukseen, eikä niinkään kalorirajoitukseen. Lihavuuden ja joidenkin vakavien tautien kuten sydäntaudin ja aivohalvauksen syynä ovat heidän mukaansa hiilihydraattiaineenvaihdunnan häiriöt kuten hyperinsulinismi ja insuliiniresistenssi. Kun hiilihydraatin syömisen seurauksena verensokeri nousee, haima alkaa erittää insuliinia, jolla veren sokeri eli glukoosi varastoidaan. Osa sokerista varastoituu maksaan ja lihaksiin nopeasti hyödynnettäväksi glykogeeniksi, ja ylimääräinen sokeri varastoituu lipogeneesissä triglyseridi-rasvoiksi rasvasoluihin. Jos verensokeri on jatkuvasti koholla, keho reagoi yhä heikommin insuliiniin ja entistä suurempi osa glukoosista varastoituu rasvana. Insuliiniaineenvaihdunnan häiriöt tekevät laihtumisen vaikeaksi, ja lopulta insuliinireseptorien toiminnan heikentymisen seurauksena voi olla diabetes. Hiilihydraattien rajoittaminen ruokavaliossa sen sijaan vähentää insuliinin tuotantoa, pitää verensokerin tasaisena ja estää siten insuliiniaineenvaihdunnan häiriöiden aiheuttamat ongelmat, sekä hillitsee nälän tunnetta. Joidenkin mukaan (esim. Salmenkaita ja Tavi) juuri nälän tunteen vähenemisestä seuraava ruokavalion kalorimäärän väheneminen on oleellista ruokavalion tehossa.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Joissakin vähähiilihydraattisen ruokavalion muodoissa, niin sanotuissa ketogeenisissä ruokavalioissa, pyritään ketoosiin – etenkin Atkins, Pertti Pakarinen ja Aki Loikkanen suosittelevat ketoosia. Tavoitteena ketoosilla on siirtyä hiilihydraattipainotteisesta energiantuotannosta rasvapainotteiseen, mikä edistää laihtumista. Ketoosi myös hillitsee ruokahalua. Jos hiilihydraatin saanti on alhainen (noin alle 100 grammaa päivässä), veren ketoainepitoisuus alkaa nousta, kun elimistön energia-aineenvaihdunta alkaa käyttää hyväkseen enemmän rasvaa. Ketoosi on sitä syvempi, mitä vähemmän hiilihydraattia syö. Aivot käyttävät energiakseen 75–85-prosenttisesti ketoaineita, ja tarvittava glukoosi saadaan rasvasta glukoneogeneesillä. Ketoosin sivuvaikutuksena saattaa olla muun muassa asetonilta haiseva hengitys tai päänsärky. Elimistö ja aivot toimivat ketoosissa kuitenkin normaalisti.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattisessa ruokavaliossa vähennetään tai jätetään pois kaikkein tärkkelys- ja sokeripitoisimmat ruoat, ja ne korvataan kasviksilla ja luonnollisilla rasvoilla.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH:ssa suositellaan etenkin maanpäällisiä kasviksia (kaalit, pinaatti, tomaatti, avokado, parsa, lehtisalaatti, sienet ym.), rasvaisia maitotuotteita (voi, juusto, kerma), lihaa, kalaa, kananmunia, luonnollisia rasvoja (kookosöljy, oliiviöljy, rapsiöljy), pähkinöitä ja marjoja.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Kartettaviin ruoka-aineisiin VHH:ssa kuuluvat etenkin sokeri (makeiset, leivonnaiset, mehut, jäätelö, aamiaismurot), tärkkelys (viljatuotteet, peruna), margariini ja olut. Hedelmiä tulee nauttia vain kohtuudella – hedelmistä suositeltavimpia ovat niistä vähäsokerisimmat, kuten suomalaiset omenat. Myös alkoholia ja tummaa suklaata tulee nauttia vain vähän. Etenkin kevyttuotteita tulee välttää, sillä ne sisältävät yleensä runsaasti sokeria ja lisäaineita.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Juomaksi VHH:ssa suositellaan vettä, kahvia tai teetä tai vihannestuoremehuja.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH:ssa suositellaan tavallista pidempiä ateriavälejä, ja yleensä kolmesta viiteen ateriaa päivässä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Taulukossa 1 on suomalaisten ravintosuositukset 2005, ravintotavat ja VHH-dieettien suositukset.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattisen ruokavalion eri versioissa suositellaan usein eri määriä hiilihydraatteja. Moni VHH:n versio aloitetaan vaiheella, jolla hiilihydraatteja rajoitetaan erityisen tiukasti. Tällöin paino laskee usein nopeasti, kun elimistön hiilihydraattivarastot tyhjenevät ja niihin sitoutunut vesi poistuu kehosta. Myöhemmässä ylläpitovaiheessa hiilihydraatteja voidaan syödä alkuvaihetta vapaammin.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Atkinsin dieetin aloitusvaiheessa eli "induktiossa" tulisi hiilihydraattia syödä korkeintaan 20 grammaa päivässä. Tämän jälkeen hiilihydraattien määrää kasvatetaan vaiheittain niin kauan että paino ei ala uudelleen nousta. Antti Heikkilä suosittelee Pellinki-dieetissään hiilihydraatin määräksi enintään 72 grammaa päivässä, mutta liikunnalliset ihmiset voivat syödä 100 grammaa. Annika Dahlqvist suosittelee laihduttajaa syömään vain elintarvikkeita, joissa on korkeintaan 5 grammaa hiilihydraattia 100 grammaa kohti. Aki Loikkanen suosittelee H-limit-dieetissä hiilihydraattimääräksi 30–70 grammaa/vrk.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Rasvaa suositellaan VHH:ssa nautittavan oman energiantarpeen mukaan. Esimerkiksi Salmenkaita ja Tavi suosittelevat rasvan energiamäärän osuudeksi 35–80 prosenttia ruokavaliosta.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH:ssa suositellaan täysrasvaisia tuotteita, ja tyydyttynyttä rasvaa ei karteta kuten virallisissa ravitsemussuosituksissa (poikkeuksen muodostaa Zone-dieetti, joka suhtautuu tyydyttyneeseen rasvaan kielteisesti). Tyydyttynyttä rasvaa pidetään VHH:ssa ihmiselle sopivana rasvana, koska se on solujen rakennusmateriaali ja hyvä polttoaine. Tyydyttynyt rasva ei myöskään hapetu. Useimpien VHH:n puolestapuhujien mukaan tyydyttynyt rasva ei aiheuta sydänsairauksia. Keinotekoisesti tyydytettyjä (kovetettuja) rasvoja ja varsinkin teollisia transrasvoja kehotetaan sen sijaan välttämään .


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Kertatyydyttymättömiä rasvoja tulisi suosia monityydyttymättömien rasvojen sijaan. Monityydyttymättömistä rasvahapoista VHH:ssa suositellaan kiinnittämään huomiota erityisesti omega-3-rasvahappojen saantiin, sillä omega-6-rasvahappoja saadaan ravinnosta yleensä jo tarpeeksi. Parhaita ovat pitkäketjuiset omega-3-rasvahapot, joita saa erityisesti luonnollisella ravinnolla ruokitusta kalasta ja lihasta.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Proteiinia VHH:lla suositellaan yleensä syötävän normaaleja määriä, esimerkiksi 0,5–1,5 grammaa painokiloa kohti (Dahlqvist), tai 1,2–1,5 grammaa ihannepainokiloa kohti (Salmenkaita ja Tavi), tai 1 gramma painokiloa kohti (Heikkilä).


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattisella laihdutusruokavaliolla olevien proteiininsaanti säilyy usein määrällisesti samana kuin ennen laihdutuksen aloittamista.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH-ruokavalion noudattajiksi itsensä määrittelevillä suomalaisilla vuonna 2012 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan VHH:n noudattajat syövät keskimääräistä useammin kasviksia, voita, kanaa ja kananmunia, ja keskimääräistä vähemmän perunoita, viljatuotteita, mehuja, margariinia ja sokeroituja virvoitusjuomia. Lihan, marjojen ja hedelmien sekä juoksevien kasviöljyjen käytössä ei ollut eroa muihin suomalaisiin. Puolet vastaajista pyrkii laihtumaan VHH:lla. Moni noudattaa VHH:ta myös hyvinvointinsa ja energiatasonsa parantamiseksi sekä nautinnon vuoksi.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH:ssa ei yleensä suositella erityisiä VHH-tuotteita, vaan ruokavalio perustuu prosessoimattomiin raaka-aineisiin, kuten kasviksiin ja lihaan. VHH-tuotteiden valmistajista tunnetuimpia on Robert Atkinsin perustama "Atkins Nutritionals", joka valmistaa muun muassa vähähiilihydraattisia proteiinipatukoita ja leipiä sekä lisäravinteita. Leipomoteollisuus lanseerasi vuonna 2011 Suomen markkinoille vähähiilihydraattisen leivän, mutta sen suosio romahti pian.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Moni vähähiilihydraattisen ruokavalion muunnelma on nimetty siitä kirjoittaneen tieteilijän mukaan, tai kirjoittaja itse on antanut sille nimen. Taulukossa on joitain tunnetuimpia VHH:n versioita.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ruotsissa VHH:sta käytetään nimitystä LCHF (Low Carb High Fat), millä korostetaan rasvan suurta osuutta ruokavaliossa.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: South Beach -dieetti luetaan joskus vähähiilihydraattiseksi, koska se aloitetaan rajoittamalla hiilihydraatteja. Dieetin kehittäjän Arthur Agatstonin itsensä mielestä se ei kuitenkaan ole VHH-dieetti.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Myös Dukan-dieetti luetaan joskus vähähiilihydraattiseksi, koska se aloitetaan rajoittamalla hiilihydraatteja. Siinä kuitenkin rajoitetaan myös rasvoja ja suositaan proteiineja enemmän kuin varsinaisissa VHH-dieeteissä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Kaupallinen Cambridgen dieetti perustuu myös hiilihydraattien saannin laskemiseen varsinkin alkuvaiheessa, ja niiden korvaamiseksi proteiinilla. Se ei kuitenkaan ole tyylipuhdas vähähiilihydraattinen dieetti, sillä siinä myös rasvan määrää rajoitetaan ja syödyt kalorimäärät ovat hyvin alhaiset.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Suomessa tunnetuimpia VHH:ta suosittelevia lääkäreitä ovat Heikkilän ja Loikkasen lisäksi Matti Tolonen , Timo Kuusela ja Taija Somppi .


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattinen ruokavalio pohjautuu kivikautiseen ruokavalioon ajalta ennen maanviljelystä ja sokeri- ja tärkkelyspitoisten ruoka-aineiden yleistymistä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ruotsalainen luonnontutkija Carl von Linné havaitsi vuonna 1751 pohjois- ja eteläruotsalaisissa eroja, jotka hän selitti ruokavaliosta johtuviksi: ""Norlantilainen lappalainen elää pelkästään lihalla, kalalla ja linnunlihalla, ja jää pienikokoiseksi, laihaksi, kevyeksi ja notkeaksi. -- Skånen tasangolla talonpojasta, joka syö herneitä ja paljon tattaripuuroa ja jonka pääasiallinen ravinnon lähde on [kasvijauho] kasvaa suurikokoinen, roteva, jähmeä, vahva, verkkainen, painava.""


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ranskalainen poliitikko ja gastronomi Jean-Anthelme Brillat-Savarin (1755–1826) yhdisti tärkkelys- ja jauhopitoisten ruokien syömisen lihavuuteen vuonna 1825 ilmestyneessä kirjassaan "Maun fysiologia".


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ensimmäisen vähähiilihydraattiseen dieettiin perustuvan laihdutusohjelman kehitti englantilainen lääkäri William Harvey potilastaan William Bantingia varten 1860-luvulla. Banting laihdutti ruokavaliollaan nopeasti 21 kilogrammaa ja teki dieettinsä tunnetuksi 1864 julkaisemassaan kirjasessa "Letter on Corpulence", jonka hän käännätti useille kielille. Bantingin nimi jäi elämään muun muassa ruotsin ja englannin verbeissä "banta" ja "to bant" ("laihduttaa"). Harvey-Bantingin metodissa kiellettyjä ruoka-aineita olivat leipä, maito, voi, olut, sokeri ja peruna, mutta alkoholia sai nauttia melko runsaasti. Tärkeintä oli ruoan laatu, ei määrä, ja Banting söikin runsaita aterioita.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvaltalainen naparetkeilijä Vilhjalmur Stefansson teki 1900-luvun alkuvuosikymmeninä julkisesti tunnetuksi tutkimiensa eskimoiden kokonaan rasvasta ja lihasta koostuvaa hiilihydraatitonta ruokavaliota, kokeillen sitä itsekin valvotuissa olosuhteissa.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvaltalainen lääkäri Robert Atkins kehitti 1960-luvulla omien laihdutuskokemustensa pohjalta vähähiilihydraattisen Atkinsin dieetin. Se saavutti suosiota ensin 1970-luvulla ja uudelleen 1990-luvulla.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Suomalainen lääkäri Pertti Pakarinen julkaisi 80-luvun alussa dieettioppaan, joka noudatti melko tarkasti Atkinsin dieetin periaatteita. Lääkäri Aki Loikkanen kehitti samoihin aikoihin oman H-limit-nimisen vähähiilihydraattisen ruokavalionsa. Ruotsissa VHH:n teki tunnetuksi ensimmäisenä lääkäri Annika Dahlqvist 2000-luvulla.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuonna 2011 tekemässä kyselytutkimuksessa 17 % suomalaisista ilmoitti noudattavansa vähähiilihydraattista ruokavaliota. Ruotsalaisen Svenska Dagbladetin mukaan vuonna 2013 VHH:sta tuli Ruotsissa salonkikelpoinen siitä julkaistujen myönteisten selvitysten johdosta.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Robert Atkinsin (2000) mukaan vähähiilihydraattisen ruokavalion etuja ovat:Atkinsin mukaan VHH-dieetin myötä veren kolesteroliarvot yleensä paranevat ja sydäntautien riski vähenee. Hänen mukaansa länsimaiseen ruokavalioon liitetyt terveysongelmat eivät johdu rasvasta, vaan 1800-luvun jälkeen yleistyneiden prosessoitujen hiilihydraattien käytöstä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Antti Heikkilän mukaan VHH parantaa oloa, tasaa verensokerin sekä auttaa laihtumisessa ja painonhallinnassa, ja sen avulla voi hoitaa useita sairauksia lääkkeitä tehokkaammin tai niiden tukena. Heikkilän mukaan VHH soveltuu erityisesti diabeteksen ruokavaliosuositukseksi.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ruotsalaisen lääkäri ja ravitsemuskirjailija Andreas Eenfeldtin mukaan VHH parantaa metabolisen oireyhtymän riskitekijöitä kuten keskivartalolihavuutta, korkeaa verensokeria ja verenpainetta, sekä veren rasva-arvoja. Eenfeldt pitää VHH:ta parhaana tapana ehkäistä ja hoitaa tyypin 2 diabetestä Hänen mukaansa VHH toimii hyvin myös epilepsian ja suolistosairauksien hoidossa ja vähentää syövän riskiä. Eenfeldtin mukaan lihaa, kalaa, kananmunia ja kasviksia sisältävä VHH-ruokavalio on hyvin ravinteikas.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvaltalaisen ravitsemuskirjailija Gary Taubesin mukaan VHH-ruokavaliolla olevan laihduttajan energiankulutus on selvästi suurempi kuin yhtä paljon kaloreita mutta enemmän hiilihydraatteja nauttivan. Sen ansiosta VHH-dieettiä noudattava voi nauttia suhteellisen paljon kaloreita ja silti laihtua tehokkaasti.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ravitsemusterapeutti Reijo Laatikaisen mukaan karppauksen avulla nälän tunne pysyy hyvin kontrollissa, makeanhimo sammuu ja monilla vatsaoireet ja turvotus helpottuvat. Hänen mukaansa karppaamisen ansiosta ihmiset ovat tulleet tietoisiksi hiilihydraattien haitoista


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Joidenkin yhdysvaltalaisten tutkijoiden mukaan vähähiilihydraattiset dieetit ovat yksinkertaisia ja niiden noudattaminen on helpompaa kuin vähärasvaisten dieettien, esimerkiksi helpottuneen nälänhallinnan kautta.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Harvardin yliopiston "Harvard School of Public Healthin" mukaan nopeiden hiilihydraattien poisjäämisen ansiosta verensokerin vaihtelu vähenee sekä riski painon nousuun, diabetekseen, sydäntauteihin ja muihin kroonisiin vaivoihin pienenee.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH-ruokavaliota on kutsuttu lääketieteellisessä kirjallisuudessa pseudotieteeksi ja monia VHH:n puolestapuhujien ideoita ruokavalioista on kritisoitu suoranaisiksi valheiksi. Useat lääkärit ja asiantuntijat ovat varoittaneet VHH-ruokavalioista.. Kriitikot ovat huomauttaneet että VHH-ruokavalio voi johtaa vakaviin mineraalien ja kalsiumin puutostiloihin, mineraalien katsotaan karkaavan virtsan mukana kehon joutuessa käyttämään rasvaa pääasiallisena energialähteenä, pahimmillaan negatiivisen mineraalibalanssin katsotaan voivan johtaa sydänkohtauksiin. Kriitikot ovat myös katsoneet että VHH-ruokavalion avulla tapahtuneet painonpudotukset ovat seurasta nesteiden vähenemisestä kehossa, ei itse rasvan.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Professorien Mikael Fogelholm ja Ursula Schwab mukaan VHH-ruokavalio toimii alle vuoden kestävässä laihduttamisessa mutta tutkimusten perusteella pitkällä aikavälillä luultavasti heikentää terveyttä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vähähiilihydraattinen ruokavalio poikkeaa virallisista suomalaisista ravintosuosituksista, esimerkiksi Kela, Diabetesliitto ja Valtion ravitsemusneuvottelukunta eivät suosittele sitä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Käypä hoito ei yleisesti suosittele VHH:ta laihdutukseen, koska vaikka se onkin aluksi tehokkaampi kuin tavanomainen laihdutusruokavalio, pitemmän aikavälin näyttö sen hyödystä, turvallisuudesta ja ravintoaineiden riittävästä saannista puuttuu. Käypä hoito -suosituksen mukaan runsasproteiinisella ja kohtuurasvaisella VHH:lla ei ole diabeetikkojen laihtumisen tai hoitotasapainon suhteen eroa runsashiilihydraattiseen ruokavalioon, vaan kummallakin on painoon ja veren rasva-arvoihin edullinen vaikutus.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text:
VHH-ruokavalion teoreettinen ydinajatus perustuu siihen, että hiilihydraatteja tulisi vältellä, koska VHH:ta tunnetuksi tehneiden mukaan tämä makroravinne laukaisee insuliinin tuotannon haimassa. Todellisuudessa runsas proteiininen ruoka aiheuttaa myös insuliinin erityksen haimassa moniin hiilihydraattispitoisiin ruokiin nähden.
Esimerkkiksi noin sadan gramman naudanlihapihvi nostaa insuliinia diabeetikolla saman verran kuin vastaava painomäärä pöytäsokeria.
Yleisen uskomuksen mukaan ravinnon sisältämä rasva ei varastoidu rasvasoluihin, mikäli insuliinitaso ei ole riittävän korkea, vaan menee kokonaisuudessaan ketoosin ja glukoneogeneesin raaka-aineeksi. Todellisuudessa veressä on aina riittävästi insuliinia siirtämään rasvan elimistöön.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Mikäli ravinnossa on liikaa proteiineja, glukoneogeneesi alkaa käyttää aminohappoja raaka-aineenaan rasvojen glyserolin sijaan. Tällöin myös proteiinit nostavat insuliinitasoa hiilihydraattien lisäksi.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ravintosuosituksissa on perinteisesti pyritty vähentämään tyydyttyneiden, niin sanottujen kovien rasvojen, mutta myös yleensä eläinperäisten rasvojen osuutta ravinnosta. On ajateltu, että sellaiset rasvat aiheuttaisivat sydän- ja verisuonitauteja. Vähähiilihydraattiset ruokavaliot taas perustuvat siihen, että pääosa ravinnon energiasta saadaan erilaisista rasvoista.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Muun muassa kliinisen ravitsemustieteen professorin Helena Gyllingin mukaan runsas eläinrasvojen käyttö johtaa sepelvaltimotautiin, sydäninfarktiin, aivoinfarktiin ja alaraajojen ahtaumatautiin.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Kansanterveyslaitoksen Finravinto 2002 -haastattelututkimuksen mukaan suomalaiset saisivat keskimäärin päivittäin ravinnostaan vain 1 gramman transrasvaa, mutta 25−38 grammaa tyydyttynyttä rasvaa. Transrasvojen saannin arviointi perustui tutkimuksessa Finelin tietoihin. Kansanterveyslaitoksen vuoden 1996 kannan mukaan tyydyttyneet rasvat ja transrasvat ovat elimistölle yhtä haitallisia, mutta tyydyttyneet rasvat muodostavat transrasvoja suuremman riskin Suomessa, koska niiden määrä ruokavaliossa on suurempi . Kansanterveyslaitoksen mukaan tyydyttyneet rasvat nostavat sekä HDL- että LDL-kolesteroliarvoja.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvaltain FDA:n (Food and Drug Administration) mukaan on terveellisempää syödä margariinia kuin voita. Voi sisältää Finelin mukaan 52,8 % tyydyttynyttä rasvaa, 2 % luonnollista transrasvaa ja 178 mg kolesterolia / 100g. Suomessa myytävissä levitemargariineissa ei ole juuri teollisia transrasvoja.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Jotkut asiantuntijat toteavat, että jos ravintoaineiden suhteita muutetaan virallisista suosituksista, voi syntyä ravitsemuksellisia puutteita, vierasaineiden kasaantumisia ja eri sairauksien riski lisääntyä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Alussa (ensimmäiset 2 viikkoa, Atkinsin induktio) VHH:lla on riittämätön kuidun saanti ja ummetus, mikäli vähähiilihydraattisia kuidun lähteitä ei käytetä (esimerkiksi pavut ja pähkinät).


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Jotkut ovat pitäneet VHH:ta proteiinidieettinä, jolla kylläisyyden tunne perustuu paitsi rasvan, myös valkuaisen ylenmääräiseen saantiin. Liiallisella valkuaisainemäärällä on haittoja. Liiallinen valkuaisainemäärä voi myös nostaa kuolemanriskiä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Hiilihydraattien vastainen kritiikki on viitannut epätarkasti tutkimuksiin, joissa ei ole tehty eroja hyvien ja huonojen hiilihydraattien välillä, kuten PURE-tutkimukseen. Silti senkin tutkimuksen pääviesti oli ravitsemusterapeutti Reijo Laatikaisen mukaan tuttu "vältä runsasta puhdistetun viljan ja sokerin eli höttöhiilareiden käyttöä ja käytä runsaasti vihanneksia, juureksia, hedelmiä, marjoja sekä papuja, linssejä ja herneitä."


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vuoden 2012 elokuussa julkaistiin 17 satunnaistetun kontrolloidun tutkimuksen systemaattinen meta-analyysi VHH:n vaikutuksesta painonpudotukseen sekä sydän- ja verisuonitautien riskitekijöihin. Tutkimuksissa oli mukana yhteensä 1141 ylipainoista potilasta. VHH:n (tutkimuksissa yleisimmin Atkinsin dieetin) todettiin vähentäneen merkittävästi muun muassa painoa, keskivartalolihavuutta, verenpainetta, triglyseridejä, paastoverensokeria ja veren insuliinia, sekä kohottaneen HDL-kolesterolia. Sen sijaan LDL-kolesteroli ei muuttunut merkittävästi. Tutkijoiden mukaan VHH:n vaikutukset painoon sekä sydän- ja verisuonitautien riskitekijöihin olivat myönteisiä, mutta ruokavalion pitkäaikaisvaikutuksia ei vielä tiedetä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ruotsin valtiollinen lääketieteellisten hoitojen merkitystä selvittävä elin SBU totesi vuoden 2013 raportissaan, joka perustuu kaikkiaan 16 000 tieteellisestä julkaisusta valikoituihin 68 korkeatasoiseen raporttiin, että VHH on puolen vuoden tähtäimellä muita ruokavalioita tehokkaampi laihdutuksessa. SBU:n mukaan ei myöskään ole näyttöä siitä, että VHH heikentäisi veren rasvaprofiilia tai lisäisi sydän- ja verisuonitautien riskiä. Raportissa todettiin, että VHH-ruokavaliolla, jossa hiilihydraattien osuus on alle 20 % kokonaisenergiasta, myös koehenkilöiden verensokeri- ja triglyseridiarvot paranivat.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Erinäiset variantit VHH-ruokavaliosta ovat usein pärjänneet hyvin painopudotusta mittaavissa tutkimuksissa. Stanfordin yliopiston tutkijoiden tekemän tutkimuksen mukaan vähähiilihydraattinen Atkinsin dieetti oli tehokkain tutkituista neljästä ruokavaliosta ylipainoisten painonhallinnassa. Atkinsin lisäksi tutkimuksessa oli vähähiilihydraattinen Zone, vähärasvainen LEARN ja erittäin vähärasvainen Ornishin ruokavalio. Vuoden kestäneeseen tutkimukseen osallistuneet ylipainoiset tai liikalihavat naiset saivat Atkinsin dieetin avulla tehokkaimmin pudotettua painoaan ja lisäksi mitatut terveysindikaattorit kohenivat eniten. Tutkimusta johtanut apulaisprofessori Christopher Gardner pitää Atkinsin dieetin vahvuutena sen yksinkertaistuksia, sillä ruokavalion puolittainenkin noudattaminen auttaa painonpudotuksessa. Vaikka Atkins-ryhmässä olleet naiset eivät noudattaneetkaan Atkinsin ruokavaliota uskollisesti, he olivat kuitenkin vähentäneet hiilihydraattien saantiaan. Vuonna 2005 julkaistussa seurantatutkimuksessa puolestaan Ornishin hyvin runsashiilihydraattinen, kasvispohjainen ruokavalio taas peittosi painonpudotuksessa jopa Atkinsin dietin.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvaltalainen tiedejulkaisu "Obesity Research" kävi vuonna 2001 läpi jokaisen painonpudosta mittaavan seurantatutkimuksen jossa VHH-ruokavaliot ovat olleet osallisena. Tutkimuksen mukaan jokainen yksilöllinen painonpudotus VHH-ruokavaliolla johtui kalorimäärän pienentämisestä Vuonna 2007 julkaistu katselma 107:stä eri painonpudotustutkimukseen toisti aiemmin julkaistun (2001) viestin: VHH-ruokavaliolla aikaansaatu painonpudotus johtuu pienestä kokonaiskalorimäärästä, ei hiilihydraattien vähyydestä itsessään.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Laihduttamisen ja painonhallinnan kannalta VHH-dieetin teho on hyvin osoitettu..


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Helsingin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan matalahiilihydraattinen dieetti parantaa terveiden henkilöiden mitokondrioiden määrää ja aktiivisuutta.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvaltain sydänjärjestön "Circulation"-lehden vuonna 2009 julkaiseman interventiotutkimuksen mukaan VHH:lla laihtuneiden koehenkilöiden päävaltimoiden rasvoittuminen väheni yhtä merkittävästi kuin välimerellisellä tai vähärasvaisella ruokavaliolla laihtuneillakin.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Yhdysvalloissa tehdyssä tutkimuksessa vähähiilihydraattisen ruokavalion yli vuoden mittainen käyttö ei aiheuta haitallisia vaikutuksia aineenvaihduntaan eikä näytä lisäävän sydänsairausriskiä .


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Duken yliopiston tutkimuksen mukaan VHH parantaa kolesteroliarvoja.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa vegaaninen VHH paransi koehenkilöiden veren rasva-arvoja ja verenpainetta enemmän kuin korkeahiilihydraattinen kasvisruokavalio, vaikka painonpudotus oli sama kummassakin ryhmässä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH-ruokavalion miellekkyyttä on puolusteltu sen vuoksi että VHH-ruokavaliota harjoittavien kolesteroliarvoissa tapahtuu usein positiivinen kehitys. Vuonna 2009 julkaistu tutkimus osoitti korkeaproteiinisen VHH-ruokavalion saattavan nostaa sydäntautien riskiä tavalla jota perinteisen kolesteroliprofiilin kautta on vaikea havaita.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH:n käytöstä myös eräiden sairauksien hoitoon on yksittäisiä tutkimuksia, esimerkiksi diabetes, korkea verenpaine, epilepsia, krooninen väsymysoireyhtymä, erilaiset suolistovaivat, refluksitauti, skitsofrenia, rasvamaksa, silmänpohjan rappeuma sekä syöpä. Helsingin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan matalahiilihydraattinen dieetti parantaa pitkällä aikavälillä mitokondriosaurauksista kärsivien lihasvoimaa.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Ruotsin radion kahden toimittajan tekemän selvityksen mukaan VHH:ta tukevat tutkimukset ovat osittain liha- ja meijeriteollisuuden, kuten Yhdysvaltain lihakarjan kasvattajien yhdistyksen, meijeriyhtiö Swissmilkin ja Atkinsin dieettiin yhteydessä olevien yritysten, rahoittamia. Toimittajien kritisoima ruotsalaislääkäri Andreas Eenfeldt toteaa vastineessaan, että myös riippumattomat tutkimukset osoittavat vähähiilihydraattisen ruokavalion terveellisyyden.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Marraskuussa 2006 julkaistun Harvardin yliopiston laajan NHS-seurantatutkimuksen aineiston analyysin mukaan ruokavalion vähähiilihydraattisuus ei lisännyt naisilla sydäntautien riskiä.. Aineistona oli noin 83 000 NHS-tutkimukseen osallistunutta naista, joiden elämäntapa- ja ruokailutottumuksia oli haastatteluin seurattu vuodesta 1980 alkaen neljän vuoden välein. Tutkimuksessa sepelvaltimotautiriskissä ei ollut eroa, jos hiilihydraatteja oli korvattu ruokavaliossa eläinrasvoilla ja -proteiineilla. Jos sen sijaan ruokavaliossa oli korvattu hiilihydraatteja pääasiassa kasvirasvoilla ja -proteiineilla, se yhdistyi 30 prosenttia alempaan sepelvaltimotautiriskiin. Lisäksi analyysissä havaittiin ruokavalion nopeiden hiilihydraattien aiheuttaman korkean glykemiakuorman lisäävän selvästi sydäntautien riskiä. Seurantatutkimuksien aineistoista tehtyjen artikkelien mukaan tuloksista ei voida suoraan arvioida vähähiilihydraattisten dieettien mahdollisia riskejä tai etuja.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Keväällä 2007 julkaistiin Ateenan yliopiston, ruotsalaisen Karoliinisen instituutin ja Harvardin yliopiston tutkijoiden artikkeli, jonka mukaan kuoleman riski on sitä suurempi, mitä isomman osan päivittäisestä energiasta saa valkuaisaineista ja mitä pienemmän hiilihydraateista. Artikkeli perustui Ruotsin syöpäsäätiön rahoittaman tutkimuksen aineistoon, tutkimuksessa oli 1991 lähetetty sattumanvaraisesti valituille 90 000 30–49-vuotiaalle ruotsalaiselle naiselle kyselylomake heidän hormonihoito-, ruokailu-, tupakointi- ja alkoholinkäyttötottomuksistaan. Haastattelulomakkeen palauttaneista naisista oli karsittu diabetesta tai sydän- ja verisuonielimistön tauteja sairastaneet pois. Tutkimuksessa oli mukana lähes 44 000 ruotsalaisnaista, joita seurattiin keskimäärin 15 vuotta. Sairastumisriski kasvoi noin viisi prosenttia, kun päivittäistä hiilihydraattien saantia vähennettiin 20 grammalla ja proteiineja lisättiin viidellä grammalla. Tämä merkitsee tutkitussa ryhmässä vuosittain neljää tai viittä ylimääräistä sydän- ja verisuonitautitapausta 10 000 naista kohden.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Suolistomikrobien ja hiilihydraattien hajoamistuotteiden on havaittu aiheuttavan suolistosyöpää sille perinnöllisesti alttiilla hiirillä, kun hiilihydraatteja on runsaasti saatavilla. Hiilihydraattien saannin vähentäminen laski syövän esiintyvyyttä.


title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: VHH:ta ei varauksettomasti suositella yhdistettävän kasvisruokavalioon, sillä eläintuotteita ja eläinrasvaa pidetään VHH:ssa ravitsevana ja terveellisenä osana ruokavaliota. Terveellisimpänä ja parhaiten onnistuvana kasvisruokavalion ja VHH:n yhdistelmänä pidetään sellaista kasvisruokavaliota, jossa on myös kalaa, maitotuotteita ja munaa. Veganismia ei suositella. VHH-kasvisruokavaliossa täytyy kiinnittää erityisesti huomiota proteiinin riittävään ja monipuoliseen saantiin, ja siinä tulisi olla runsaasti proteiineja sisältäviä palkokasveja, kuten herneitä ja papuja, sekä pähkinöitä. Kasvirasvan lähteitä, kuten kasviöljyjä ja avokadoa, tulee nauttia riittävästi. Tärkkelystä sisältäviä kasvikunnan tuotteita tulee rajoittaa, kuten VHH:ssa yleensäkin.


title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: Tähtien sota (), uudelleenjulkaisuna Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo (), on yhdysvaltalainen eeppinen avaruusooppera, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut George Lucas. Sen ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 25. toukokuuta 1977. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 16. joulukuuta 1977. Elokuva on "Tähtien sota" -sarjan ilmestymisjärjestyksessä ensimmäinen ja aikajärjestyksessä neljäs osa.


title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: "Tähtien sodan" ilmestyessä elokuvan uskottiin menestyvän huonosti, mutta tekijöidensä yllätykseksi siitä tuli yksi kaikkien aikojen menestyneimpiä elokuvia. Elokuvan teko maksoi vain 11 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mutta se tuotti maailmanlaajuisesti yhteensä 768 miljoonaa dollaria. Box Office Mojo -internetsivuston mukaan se on inflaatioon suhteutettuna maailman toiseksi menestynein elokuva.


title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: "Tähtien sota" on lukuisia kertoja äänestetty maailman parhaimpien elokuvien joukkoon; muun muassa arvostettu Yhdysvaltain elokuvainstituutti valitsi sen 1900-luvun sadan parhaan elokuvan joukkoon.


title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: Elokuvan alkuperäistä nimeä käytetään myös koko "Tähtien sota" -sarjasta. Elokuvan menestyttyä ja jatko-osien varmistuttua, vuonna 1979 elokuvan nimeen lisättiin episodin nimi "A New Hope". Vuonna 1997 tuotetun, uusia kohtauksia ja erikoistehosteita sisältävän uudelleenjulkaisun nimessä oli myös lisänimi "Uusi toivo".