title: Messerschmitt Me 262

text: Me 262:n merkitystä sodan lopulla vähensi polttoaineen ja koulutettujen lentäjien puute, joiden takia koneet seisoivat lentokentillä käyttämättöminä. Niitä jäikin sotasaaliina suuria määriä liittoutuneiden haltuun.Rüstsatze voitiin asentaa useisiin Me 262:n alatyyppeihin, jolloin tyyppinimen loppuun lisättiin /Rn.


title: Messerschmitt Me 262

text: "Lähde":


title: Luhanskin alue

text: Luhanskin alue () on Ukrainan itäisin hallinnollinen alue. Sen läpi virtaa Donjoen itäinen sivuhaara Donets. Väestöltään suurelta osin venäjänkielisen alueen asukasluku on noin 2,2 miljoonaa. Neuvostovuosina 1935–1958 ja 1970–1990 alueen nimenä oli Vorošilovgradin alue Luhanskin tuolloisen nimen mukaan. Nimi muistutti Stalinin työtoveri, marsalkka Kliment Vorošilovista (1881–1969).


title: Luhanskin alue

text:
Luhanskin aluetta rajaavat pohjoisessa Venäjän Belgorodin ja Voronežin alueet, idässä ja etelässä Venäjän Rostovin alue. Lännessä naapureina ovat Ukrainan Donetskin ja Harkovan alueet. Aluekeskus Luhansk sijaitsee linnuntietä noin 27 kilometrin päässä Venäjän rajasta. Venäjän eteläisen federaatiopiirin keskuskaupunki Rostov-na-Donu sijaitsee noin 155 kilometrin päässä etelässä, Itä-Ukrainan Donetsk 130 kilometrin päässä länsilounaassa ja Harkova 270 kilometriä luoteessa. Pääkaupunki Kiova on puolestaan 670 kilometrin päässä länsiluoteessa.
Luhanskin alueen pinta-ala on 26 700 km², mikä on noin 4,4 prosenttia koko Ukrainan pinta-alasta. Alueen pituus pohjois–etelä-suunnassa on noin 190 kilometriä ja leveys itä–länsi-suunnassa noin 250 kilometriä.


title: Luhanskin alue

text: Ilmasto on mantereinen: kylmähkö vähäluminen talvi ja kuiva, kuuma kesä. Keskimääräinen sademäärä voi olla 459–505 mm. Luhanskin alueella virtaa 122 jokea, joista suurin on Donets ja 60 järveä. Maa on pääasiassa viljavaa mustanmullan maata.


title: Luhanskin alue

text: Alueen pääkaupunki on Luhansk, jossa on 413 370 asukasta (2017). Muita huomattavia, yli 30  000 asukkaan kaupunkeja (2013) alueella ovat Altševsk (111 360 as.), Sjeverodonetsk (109 466 as.), Lysytšansk (104 314 as.), H’rustalnyi (82 765 as.), Kadijivka (aiemmin Stahanov, 77 593 as.), Dovžansk (65 276 as.), Rubižne (60 374 as.), Antratsyt (54 640 as.), Rovenky (47 852 as.), Brjanka (47 512 as.), Krasnodon (44 283 as.) ja Pervomaisk (38 435 as.).


title: Luhanskin alue

text: Vuoden 2013 alussa asukkaita oli yhteensä 2 256 551. Tämä on 5,0 prosenttia Ukrainan väestöstä. Noin 87 prosenttia Luhanskin alueen väestöstä asuu kaupungeissa tai kaupunkimaisissa taajamissa ja loput 13 prosenttia maaseudulla. Väestötiheys oli tuolloin 85 asukasta neliökilometrillä.


title: Luhanskin alue

text: Pääosa väestöstä on venäjänkielistä.


title: Luhanskin alue

text: Vuoden 2001 väestönlaskennassa väestön etninen tausta jakautui seuraavasti: ukrainalaisia 58,0 %, venäläisiä 39,0 %, valkovenäläisiä 0,8 %. Muihin etnisiin väestöryhmiin kuului kuhunkin enintään 0,3 % alueen väestöstä (uzbekkeja, juutalaisia, bulgaareja, georgialaisia, armenalaisia, saksalaisia, tataareja, puolalaisia ja muita). Aiempaan, Neuvostoliiton viimeiseen väestönlaskentaan (1989) verrattuna ukrainalaisten suhteellinen määrä oli kasvanut ja venäläisten, valkovenäläisten ja juutalaisten määrä laskenut merkittävästi. Tämä selittyy Neuvostoliiton hajoamisen jälkeisillä tapahtumilla: aiemmin hyvin vilkas muuttoliike Neuvostoliiton tasavaltojen välillä ja maahantulo Ukrainaan heikkeni, maastamuutto oli voimakasta takaisin synnyinmaahan ja luontainen väestönkasvun oli negatiivista (enemmän kuolleita kuin syntyneitä, alhainen syntyvyys suurvallan romahduttua ja maahanmuuttajien ikääntyessä) yhteisvaikutuksella.


title: Luhanskin alue

text: Oheinen taulukko kuvaa Luhanskin alueen väestökehitystä virallisten väestönlaskentojen (1959–2001) ja Ukrainan tilastokeskuksen arvioiden (2013 ja 2017) perusteella. Väkiluku oli vuoden 2013 alkuun mennessä vähentynyt 21,2 prosenttia Neuvostoliiton aikaiseen vuoden 1989 väestönlaskentaan verrattuna. Vuonna 2013 Luhanskin alueen väkiluku oli alempi kuin minään väestönlaskentavuonna 1950-luvulta alkaen. Vuoden 2001 väestönlaskuun verrattuna väkiluku putosi 11,4 prosenttia lisää vuoden 2013 alkuun mennessä.


title: Luhanskin alue

text: Luhanskin alue on raskaasti teollistunut. Alueella on kivihiilikaivoksia, öljynjalostusta, terästehtaita ja muita metallurgian tehtaita, kemiantehtaita, konepajateollisuutta ja kevyttä teollisuutta.


title: Luhanskin alue

text: Ukrainan tilastokeskus Ukrstatin mukaan Luhanskin alueen osuus Ukrainan bruttokansantuotteesta vuonna 2011 oli 57,2 miljardia Ukrainan hryvniaa (UAH), joka oli vuoden 2011 lopun virallisin vaihtokurssein 5,55 miljardia euroa. Tämä oli 4,4 prosenttia Ukrainan BKT:sta. Jokaista alueen asukasta kohti tämä on vain 25 067 hryvniaa eli noin 2 434 euroa vuodessa. Tämä oli 88 % Ukrainan keskiarvotasosta.


title: Luhanskin alue

text: Vuonna 2013 keskimääräinen palkkataso alueella oli 3 337 UAH eli 302 euroa.


title: Luhanskin alue

text: Strategista merkitystä on esimerkiksi Luhanskin alueen kautta Voronežin suunnalta Rostov-na-Donuun kulkevalla pohjois–eteläsuuntaisella maakaasun pääsiirtoputkella sekä osalla alueen raskaasta teollisuudesta. Ukrainan koillisosien Dnepr–Donetsin liuskekaasukentän itäosa osuu myös alueen pohjoisosiin, vaikka tämän suuren kaasuvarannon pääesiintymä onkin alustavasti lännempänä, erityisesti Harkovan ja Pultavan alueilla.


title: Luhanskin alue

text: Luhanskin alueella on monta Ukrainan rajavartiolaitoksen ylläpitämää kansainvälistä rajanylityspaikkaa. Näistä enemmistö on maanteiden raja-asemia. Lisäksi alueella on Venäjän rajaliikenteen rautatieasemia ja Luhanskin kansainvälisen lentoaseman rajanylityspaikka. Tämän lisäksi Venäjän rajalla on useita paikallisia, osan päivästä tai tarpeen mukaan aukiolevia raja-asemia. Paikoin raja kulkee asutuksen keskellä, ja rajavalvonta on hyvin haastavaa.


title: Luhanskin alue

text: Touko-kesäkuun 2014 taitteessa tapahtui rajaloukkauksia, jossa Venäjän Rostovin alueen puolelta Ukrainaan tunkeutui useita, aseistautuneita sotilashenkilöitä kuljettaneita ajoneuvoja. Lisäksi Venäjä-mieliset, osin Venäjältä tulleet kapinalliset hyökkäsivät kahteen Ukrainan rajavartiolaitoksen kaupungeissa sijaiseviin tukikohtaan (varikko- ja majoitustiloja) Luhanskissa ja Sverdlovskissa. Rajavartiosto päätti vetäytyä siviiliasutusta suojanaan käyttäneitä hyökkääjiä vastaan käytyjen taistelujen jälkeen näistä tukikohdastaan. Ukraina myös sulki kesäkuun 2014 alkupäivinä tilapäisesti ainakin kahdeksan rajanylityspaikkaa yleisen turvallisuuden nimissä. Näistä kuusi oli Luhanskin alueella olevia maantieliikenteen raja-asemia ja yksi rautatieliikenteen raja-asema. Myös Luhanskin kansainvälinen lentoasema oli suljettuna. Suljetuista raja-asemista merkittävimpiin kuuluu eurooppatien Dolžanskyin raja-asema Venäjän Rostovin alueen Novošahtinskin ja Ukrainan Dovžanskin piirin (Sverdlovskin piirin) rajalla.


title: Luhanskin alue

text: Venäjä-mieliset separatistit ovat pyrkineet iskemään Ukrainan rajavartioston ylläpitämiä, Venäjän federaation Rostovin alueen Donetskin kaupunkiin rajoittuvia raja-asemia kohtaan. Nämä suljettiin rajaloukkausten ja separatistien hyökkäysaikeiden takia liikenteeltä muutamaa päivää aiemmin. Ukrainan rajavartiosto raportoi yhä 9. kesäkuuta separatistien hyökkäyksistä seudun raja-asemista keskeisintä eli Izvarynen raja-asemaa kohtaan Ukrainan valtatien M04 ja Venäjän valtatien M21 rajalla eli eurooppatiellä . Ukrainan viranomaiset kuitenkin kertoivat torjuneensa hyökkäykset. Kranaatinheittimin varustetut separatistit yrittivät vallata taas myös Luhanskin lentoasemaa 9.–10. kesäkuuta 2014 välisenä yönä.


title: Luhanskin alue

text: Ukrainan sekavien presidentinvaalien aikana 26. marraskuuta 2004 Luhanskin alue julistautui itsenäiseksi ja pyysi liittymistä Venäjän federaatioon..Luhanskin alue on jaettu 18 piiriin ja 14 kaupunkipiiriin tai suoraan alueen alaiseen kaupunkiin (suluissa asukaslukuarvio 2013):


title: Jordanin mitta

text: Jordanin mitta on Riemannin integraalin avulla määritelty mitta formula_1-avaruuksille. Mittaa voi pitää luonnollisena sikäli, että se yhtyy reaalimaailman pituus-, pinta-ala- ja tilavuuskäsitteiden kanssa.


title: Jordanin mitta

text:
Joukko formula_2 on Jordan-mitallinen, jos formula_3 rajoitettu ja indikaattorifunktion avulla määritelty kuvaus formula_4 on Riemann-integroituva. Tällöin joukon formula_3 Jordan-mitta on
formula_6.


title: Oswald Mosley

text: Sir Oswald Ernald Mosley () oli brittiläinen poliitikko ja kuudes 1720 perustetun baronetin tittelin haltija. Hän perusti British Union of Fascists -puolueen.


title: Oswald Mosley

text: Mosley opiskeli Winchesterin yliopistossa ja Sandhurstin sotakorkeakoulussa sekä taisteli ensimmäisen maailmansodan aikana länsirintamalla 16. Lancerin rykmentissä, minkä jälkeen hän siirtyi kuninkaallisia ilmavoimia edeltäneisiin kuninkaallisiin lentojoukkoihin (Royal Flying Corps, RFC) ja vammautui lentokoneensa putoamisessa vuonna 1916.


title: Oswald Mosley

text: Vuoden 1918 vaaleissa Mosleystä tuli 21-vuotiaana Britannian parlamentin alahuoneen nuorin jäsen Harrowin vaalipiirissä konservatiivien ryhmään. Erottuaan konservatiivipuolueesta hän uusi parlamenttipaikkansa 1922 samassa vaalipiirissä itsenäisenä ehdokkaana. 1924 Mosley liittyi työväenpuolueeseen ja tuli valituksi lokakuussa 1927 sen puoluehallitukseen.


title: Oswald Mosley

text: Mosley ehdotti vuonna 1930 esikeynesiläistä ohjelmaa työttömyyden lievittämiseksi ja teollisuustuotannon elvyttämiseksi julkisin varoin, mistä pääministeri Ramsay MacDonald kieltäytyi. Mosley erosi Lancasterin kanslerin tehtävästä.


title: Oswald Mosley

text: 1931 Mosley perusti uuden puolueen, New Partyn. Tammikuussa 1932 Mosley tapasi Mussolinin ja vaikuttui tämän aikaansaannoksista. Hän hylkäsi The New Partyn ja perusti Brittiläisen fasistiunionin ("British Union of Fascists"). BUF ehdotti protektionistista ja julkiseen elvytykseen perustuvaa talouspolitiikkaa, mutta vastusti samalla kommunismia. Vuonna 1934 BUF järjesti antisemitistisiä mielenosoituksia. Vuonna 1936 niin sanotun Cable Streetin taistelun jälkeen säädettiin Public Order Act, joka kielsi yksityisarmeijat ja poliittiset univormut (vastaava tunnetaan Suomessa puserolakina), mikä rajoitti BUF:n julkisia mielenosoituksia.


title: Oswald Mosley

text: Mosley oli naimisissa Intian entisen varakuninkaan tyttären, Cynthia Curzonin, kanssa, mutta ryhtyi suhteeseen yhden rahoittajansa, Redensdalen 2. paronin tyttären, Diana Mitfordin kanssa, joka erosi puolisostaan. Mosley ei eronnut Cynthiasta ennen kuin tämä kuoli sairauteen, minkä jälkeen Mosley meni Dianan kanssa salaa naimisiin Saksassa propagandaministeri Joseph Göbbelsin piirustushuoneessa. Yksi häävieraista oli valtakunnankansleri Adolf Hitler.


title: Oswald Mosley

text: Sodan Saksaa vastaan kestäessä Britannian hallitus antoi 22. toukokuuta 1940 ilmoituksen turvallisuussäännös 18B:n toimeenpanosta, mikä salli sisäasiainministerin pidätyttää ja vangituttaa vaaralliset henkilöt ilman oikeudenkäyntiä. Mosley vangittiin seuraavana päivänä. Myös muita brittifasisteja vangittiin. BUF julistettiin lakkautetuksi 30. toukokuuta 1940 ja sen julkaisut kiellettiin. Oswald ja Diana Mosley asuivat vankeudessa talossa, johon he saivat konservatiivipääministeri Winston Churchillin luvalla palkata myös muita vankeja palvelijoiksi. Ministeri Herbert Morrison määräsi Mosleyt vapautettaviksi marraskuussa 1943, mikä herätti protesteja. Myös Dianan sisko Jessica Mitford vastusti sisarensa ja tämän puolison vapauttamista vankeudesta väittäen sen olevan isku kaikkia antifasisteja vastaan.


title: Oswald Mosley

text: Sodan jälkeen Mosleyt perustivat oikeistolaiskirjallisuuden kustantamista varten Euphorion Books -kustantamon. Diana Mosley toimitti The European -nimistä oikeistolaishenkistä lehteä. Vuonna 1947 Mosley perusti The Union Movementin, minkä tarkoituksena oli rajoittaa siirtolaisuutta Britanniaan sen kansainyhteisöstä ja samalla edistää Britannian integraatiota Manner-Eurooppaan. Mosleyt lähtivät Britanniasta 1951 ja päätyivät Irlannin kautta Ranskaan, missä he asuivat Pariisin edustalla.


title: Oswald Mosley

text: Mosleyn poika Max Mosley toimii kansainvälisen autoliiton FIA:n puheenjohtajana. Keväällä 2008 Max Mosley väitettiin viettäneen natsihenkisiä sadomasokistia seksiorgioita viiden prostituoidun kanssa ja jäi kiinni, kun sessiosta kuvattu 4–5-tuntinen video vuosi julkisuuteen. Natsiväitteitä ei kuitenkaan todettu oikeiksi.


title: Viesti

text: Viesti tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lautanen (astia)

text: Lautanen on matala, yleensä pyöreä syömä-, tarjoilu- tai koristeastia. Lautaset valmistetaan yleensä posliinista tai muovista. Lautasia on monenkokoisia ja -muotoisia. Syvempiä käytetään yleensä keiton tai muun nestemäisen ruoan syöntiin, kun taas litteämpiä käytetään kiinteämmän ruoan syöntiin.


title: Lautanen (astia)

text: Suurin lautanen on niin sanottu katelautanen, jonka käyttö on kotioloissa melko harvinaista. Katelautanen katetaan pöytään muiden lautasten alle. Matalat ruokalautaset ovat yleensä 22–25 senttimeträ läpimitaltaan, jälkiruokalautaset yleensä 18–20 senttimetriä ja leipälautaset 15–17 senttimetriä. Syvien ruokalautasten tilavuus on yleensä 3–5 desilitraa.


title: Michelle Kwan

text: Michelle Wing Kwan (Kwan Ying Shan, , s. 7. heinäkuuta 1980) on yhdysvaltalainen taitoluistelija. Hän on saavuttanut urallaan yhdeksän Yhdysvaltain mestaruutta, viisi maailmanmestaruutta, olympiahopean (vuonna 1998 Naganossa) ja olympiapronssin (vuonna 2002 Salt Lake Cityssä).


title: Kolmoispiste

text: Kolmoispiste on aineen tietyssä lämpötilassa ja paineessa tila, jossa aineen kolme olomuotoa (kiinteä, neste, kaasu) ovat tasapainossa, eli järjestelmän kaikki aine on mahdollista muuttaa kiinteäksi, nesteeksi tai kaasuksi erittäin pienellä paineen tai lämpötilan muutoksella.


title: Kolmoispiste

text: Veden kolmoispiste on tasan lämpötilassa 273,16 K (0,01 °C) ja paineessa 611,73 Pa (noin 0,006 bar). Normaalipaineessa veden sulamispiste on 0 °C, mutta paineen laskiessa siitä se aavistuksen kasvaa tuohon pisteeseen asti. Normaalipaineessa veden kiehumispiste on 100 °C, mutta paineen laskiessa se vähenee, joten tyhjiötä lähellä olevassa noin 0,006 ilmakehän paineessa kiehumispiste on sama kuin sulamispiste, 0,01 °C. Ylempi kuvaaja ei siis vastaa veden käyttäytymistä, vain alempi.


title: Kolmoispiste

text: Kolmoispistettä alemmissa paineissa jää muuttuu suoraan höyryksi ja päinvastoin: vettä ei ole.


title: Kolmoispiste

text: Veden kolmoispisteen lämpötilaa käytetään celsius- ja kelvinasteikkojen määrittelyyn, joten veden kolmoispisteen lämpötilalle annettu lukuarvo on määritelmän mukainen eikä mitattu likiarvo.


title: Kolmoispiste

text: Kolmoispisteen lämpötila saadaan aikaan käyttämällä kolmoispistekalibraattoria. Laite koostuu sisäkkäisistä astioista. Sisin astia on mittauskammio, jonka lämpötila asettuu kolmoispisteeseen. Sen ulkopuolella on astia, joka on mittaustilanteessa osittain jäätyneenä, osittain nesteenä ja osittain pelkän vesihöyryn täyttämä. Kaikkein uloimpana on lämpöeriste. Kalibraattori pystyy pitämään yllä kolmoispistelämpötilaa muutamia tunteja sen jälkeen, kun siitä ensin on poistettu kaikki ilma. Vesi on sen jälkeen jäädytetty ja osittain sulatettu, minkä jälkeen lämpötila hakeutuu kolmoispisteeseen.


title: Geomatiikka

text: Geomatiikka on tieteenala, joka tutkii kuinka rakentaa tehokas paikkaan sidotun tiedon tuotannon työnkulku, joka alkaa mittauksista erinäisillä teknologioilla prosessointiin ja lopulta käytettäväksi tuotteeksi karttojen, spatiaalisten tietokantojen, ilmakuvien jne. muodossa, eli keräämisen, taltioinnin, käsittelyn ja esittämisen.


title: Geomatiikka

text: Sana viittaa erityisesti seuraaviin tieteenaloihin:


title: Geomatiikka

text: Geomatiikka erityisesti nojaa geoinformatiikkaan (joka tarjoaa modernit informaatioteknologian välineet), tietoliikenneteknologioihin (mm. langattomat verkot, matkapuhelimet) ja tiedonvälityksen ratkaisuihin (mm. protokollat, standardit, yhteensopivuus ja yhteentoimivuus).


title: Geomatiikka

text: Nimi on peräisin ranskan sanasta "géomatique". Ensimmäisen kirjattu käyttö tapahtui Ranskassa 1970-luvun alussa ja myöhemmin se keksittiin uudelleen Kanadassa. Siellä Lavalin Yliopiston maanmittausosasto otti käsitteen alkuperäistä laajemman merkityksen käyttöön nimeten sen mukaan maanmittausohjelmansa. Tätä kautta käsite levisi kaikkialle Kanadassa ja ulkomaille.


title: Vihreä Lanka

text: Vihreä Lanka on suomalainen vihreän liikkeen aatteelliselle perustalle pohjautuva yhteiskunnallinen uutis- ja ajankohtaislehti.


title: Vihreä Lanka

text: Lehteä julkaisee Vihreä Lanka Oy, josta Vihreä liitto omistaa noin 70 prosenttia. Puolue tuli pääomistajaksi kevään 2010 osakeannin yhteydessä. Sitä ennen liitto omisti yhtiöstä vain 6 prosenttia. Vuonna 2009 lehti sai vihreiden parlamentaarisesta viestintätuesta yli 90 prosenttia, 1 260 000 euroa.


title: Vihreä Lanka

text: Lehden tarkistettu levikki oli 2011 yhteensä 10 200 kappaletta. Toimituksellista henkilökuntaa lehdessä on kymmenkunta.


title: Vihreä Lanka

text: Lehti perustettiin vuonna 1983, jolloin ensimmäiset vihreät kansanedustajat valittiin eduskuntaan. Julkaisijana toimi aluksi vihreä eduskuntaryhmä, vuonna 1988 perustettiin lehteä julkaisemaan ja kustantamaan osakeyhtiö. Samana vuonna Vihreä Lanka ryhtyi saamaan myös parlamentaarista lehdistötukea.


title: Vihreä Lanka

text: Lehti on alusta lähtien toiminut vihreän liikkeen tiedottajana, vihreiden mielipidekanavana ja keskustelun herättäjänä. Se tuli ennen pitkää yleisestikin tunnetuksi perinteisistä päivälehdistä poikkeavasta uutisoinnista, aihevalinnoista ja näkökulmista. Timo Harakan päätoimittajakaudella 1990–1994 lehden lukijamäärä kaksinkertaistui.


title: Vihreä Lanka

text: Harakan aikana tuli näkyviin myös jännite journalistisen vapauden ja puolueorganisaation tiedotustarpeiden välillä. Erimielisyys huipentui Harakan erottamiseen, kun tämä oli haastatellut vihreää vaikuttajaa Pekka Haavistoa ja muun muassa kysynyt tämän seksuaalisesta suuntautumisesta. Harakan seuraajaksi tuli Päivi Sihvola. Sittemmin päätoimittajina ovat toimineet Jyrki Räikkä, Anna Tommola, Elina Grundström, Juha Honkonen ja Riikka Suominen.


title: Vihreä Lanka

text: Vuodesta 2008 lehti on valinnut Vuoden vihreän yllättäjän. Ensimmäinen oli kansanedustaja Tanja Karpela, joka vastusti Vuotoksen allasta ja kannatti eläinten oikeuksia ja luomuruokaa.


title: Vihreä Lanka

text: Helmikuussa 2016 Vihreä Lanka muutettiin sanomalehdestä aikakauslehdeksi. Samalla lehden ilmestymistiheyttä muutettiin harvemmaksi. Ennen uudistusta lehteä julkaistiin kahden viikon välein, uudistuksen jälkeen lehteä julkaistaan kahdeksan kertaa vuodessa.


title: Kesäkolmio

text: Kesäkolmio on kesäisellä yötaivaalla näkyvä asterismi, joka muodostuu Lyyran tähdistön päätähdestä Vegasta, Joutsenen Denebistä ja Kotkan Altairista.


title: Kesäkolmio

text: Nimensä tähtikuvio on saanut muodostaan ja kesäisestä näkymisajankohdasta. Se on korkealla etelässä, kun loppukesällä illat alkavat hämärtyä ja tähdet näkyä. Tyypillisesti ensimmäinen näkyviin ilmestyvä tähti on Lyyran Vega, joka heinäkuun loppupäivinä on etelässä noin kello 23.30 lähes 70 asteen korkeudella.


title: Kesäkolmio

text: Öiden pitenemisestä johtuen Kesäkolmio näkyy etelässä iltahämärissä pitkälle syksyyn. Talven tultua se katoaa kuviona läntiselle taivaalle, vaikka sekä Vega että Deneb näkyvät keskellä talvea matalalla pohjoisen suunnalla. Keväällä Kesäkolmio tulee näkyviin aamuyöllä itäiselle taivaalle.


title: Kesäkolmio

text: Kesäkolmion tähdet ovat olleet ennen satelliittinavigoinnin yleistymistä tärkeitä navigointitähtiä, sillä ne näkyvät aamuyöstä hyvin selkeinä ja kirkkaina.


title: Kesäkolmio

text: Myös talvitaivaalle on yritetty nimetä vastaavia kuvioita, näistä "talvitimantti" ja "talvineliö" tai -suunnikas ovat ehkä tunnetuimmat. Talvineliö muodostuu Orionin tähdistön Rigelistä ja Betelgeuzesta sekä Pienen koiran Procyonista ja Ison koiran Siriuksesta.


title: Käsi

text: Käsi () on osalla nisäkkäistä esiintyvä tarttumiseen ja pitelemiseen erikoistunut yläraajan osa. Käsi sisältää kyynärvarresta poispäin sijaitsevan alueen; ranteen, sormet sekä kämmenen alueen. Yleiskielessä kädellä voidaan tarkoittaa koko yläraajaa: olkavartta, kyynärvartta, rannetta, kämmentä sekä sormia.


title: Käsi

text: Kädelliset ovat yksi merkittävä eliöryhmä, jonka kaikilla jäsenillä on käsi. Kädelliset eivät ole kuitenkaan ainoa ryhmä, vaan monilla puussa elävillä nisäkkäillä kuten vaikkapa oravalla on tarttumiseen erikoistunut raaja.


title: Käsi

text: Kädellisillä on jokaisessa kädessä viisi sormea, joille jokaiselle on annettu oma nimi: peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi. Kädellisten määritelmä on, että niillä on viisi sormea. Peukalo koostuu kahdesta luusta, muut sormet kolmesta. Sormien päissä on kynnet.


title: Käsi

text: Ihmisen peukalon sijoittuminen käteen ja sen suuri liikkuvuus mahdollistavat näppärämmät käden toiminnot kuin muilla kädellisillä. Tärkein peukalon tehtävä on mahdollistaa niin kutsuttu opponens-liike, jossa peukalo taipuu koskettamaan muiden sormien päitä. Liikkeen avulla ihmisen kyky tarttua sekä tarkkuutta vaativien tehtävien tekeminen käden avulla paranee.


title: Käsi

text: Ihmisen käsi koostuu 27 luusta: kahdeksasta ranneluusta, viidestä kämmenluusta ja 14 sormien luusta. Ranteen luut sijoittuvat kahteen riviin. Kämmenluita on yksi jokaiselle sormelle, ja jokainen niistä niveltyy yhteen sormista. Peukalo koostuu kahdesta sormiluusta, muut sormet kolmesta.


title: Käsi

text: Ranteen luut eli "karpaalit" järjestyksessä ranteesta päin, pikkusormen puolelta riveittäin:


title: Käsi

text: Käden erilaisia otteita on useita, mutta otteiden päätyyppejä ovat "voimaote" ja "täsmäote". Ote riippuu kohteen suuruudesta, muodosta, pinnasta, lämpötilasta, painosta ja tilanteen erityistekijöitä. Täsmäotteessa käytetään huolellisuutta. Siinä peukalonpää asettuu vastakkain vähintään etusormenpään kanssa. Peukaloa vastaan voivat tarvittaessa asettua myös muut sormet. Voimaotetta käytetään vahvuutta kysyvissä tilanteissa. Siinä sormet puristuvat kohteen ympärille ja painavat sen kämmenpohjaa ja eminenssejä vasten. Peukalo voi vielä lukita otteen. Täsmäotteessa käytetään käden alueella olevia intrinsisiä lihaksia, ja voimaotteessa korostuu käsivarren ekstrinsisten lihasten työ.


title: Tut

text: Tut voi tarkoittaa seuraavia:Lyhenteenä TUT voi tarkoittaa:


title: Soile Isokoski

text: Soile Marja Isokoski (s. 14. helmikuuta 1957 Posio) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän on arvostetuimpia äänialansa edustajia kansainvälisillä konsertti- ja oopperalavoilla.


title: Soile Isokoski

text: Isokoski opiskeli Sibelius-Akatemian Kuopion osastossa. Hän valmistui 1984 laulunopettajaksi ja suoritti lauludiplomin laulutaiteen lehtorin Seija Mikkosen johdolla. Samana vuonna hän suoritti kirkkomusiikkiosastolla kanttori-urkurin tutkinnon. Isokoski opiskeli laulua myös lehtori Gunni Granbergin ja Malmön musiikkikorkeakoulun professorin Dorothy Irvingin johdolla. Uransa hän aloitti kirkkomuusikkona, Ruukin Paavolan seurakunnan kanttorina 1985–1987. Ensikonserttinsa hän piti Sibelius-Akatemiassa Helsingissä 1986. Hänen oopperadebyyttinsä oli Suomen Kansallisoopperassa La Bohèmen Miminä 1987, ja sitä seurasivat Figaron häiden kreivitär ja Così fan tutten Fiordiligi.


title: Soile Isokoski

text:
Isokoski oli Suomen Kansallisoopperan solistilaulaja vuosina 1987–1994. Hän on esiintynyt kaikissa Euroopan suurissa oopperataloissa, kuten Wienin valtionooppera, Lontoon Royal Opera House, Pariisin Théâtre du Châtelet ja Opéra Bastille, Milanon La Scala, Berliinin valtionooppera (Staatsoper Unter den Linden), Deutsche Oper Berlin, Baijerin valtionooppera Münchenissä, Hampurin valtionooppera, Dresdenin Semperoper ja Kölnin ooppera. Isokosken ensiesiintyminen New Yorkin Metropolitan-oopperassa oli vuonna 2002 Figaron häiden kreivittärenä. Kesällä 2007 hän esiintyi Ruusuritarin marsalkattarena San Franciscon oopperassa. Los Angelesin oopperassa hän debytoi marraskuussa 2010 Lohengrinin Elsan osassa.
Wienin valtionoopperassa Isokoski on laulanut 16 eri roolia. Hänen ensimmäinen roolinsa siellä oli Taikahuilun Pamina 1993 Lopullisena läpimurtoroolinaan Isokoski pitää siellä 1995 laulamaansa Taika-ampujan Agathea. Vuonna 2008 Isokoskelle myönnettiin Wienin valtionoopperan kamarilaulajattaren arvonimi. Valtionoopperan pääjohtaja Ioan Holender korosti juhlapuheessaan, että arvonimeen ei riitä pelkästään pitkä yhteistyö, vaan laulajan tulee olla myös "yleisön, ei vain talon lemmikki". Wienin valtionoopperan 140. syntymäpäivän juhlanäytöksessä toukokuussa 2009 Isokoski lauloi Don Giovanni -oopperan Donna Elviran osan, jonka hän on laulanut siellä vuosina 1994–2009 20 kertaa. Isokoski on esiintynyt myös monilla musiikki- ja oopperajuhlilla, kuten Salzburgin musiikkijuhlilla (Salzburger Festspiele), Lontoon Proms-festivaaleilla, Edinburghin, Luzernin, Orangen, Tanglewoodin, Ravinian ja Glyndebournen festivaaleilla sekä Savonlinnan Oopperajuhlilla. Isokoski on laulanut oopperarooleja suomeksi, saksaksi, englanniksi, ranskaksi, italiaksi, venäjäksi ja tšekiksi. Laulettuaan menestyksekkäästi syksyllä 2014 Wienin valtionoopperassa Ariadne Naxoksella –oopperan nimiroolin ja Ruusuritarin marsalkattaren roolin Isokoski kertoi lopettavansa oopperauransa, mutta jatkavansa opettamisen ohella liedlaulajana ja orkestereiden solistina.
Isokoski on esiintynyt monien maineikkaiden kapellimestarien kanssa, kuten Jukka-Pekka Saraste, Esa-Pekka Salonen, Osmo Vänskä, Leif Segerstam, Sakari Oramo, Seiji Ozawa, John Eliot Gardiner, Sir Colin Davis, Zubin Mehta, Daniel Barenboim, Sir Simon Rattle, Bernard Haitink, Riccardo Muti, Claudio Abbado, Valeri Gergijev, Daniele Gatti, Vladimir Ashkenazy, James Levine, Pierre Boulez ja Christoph von Dohnányi.


title: Soile Isokoski

text: Isokosken konserttiohjelmisto on monipuolinen, ja siihen sisältyy myös harvoin esitettäviä teoksia, kuten Paul Hindemithin "Das Marienleben" kokonaisuudessaan. Hän on konsertoinut pianisti Marita Viitasalon kanssa laajasti ympäri maailmaa. Haastatteluissa hän on sanonut, että juuri lied on hänen ominta aluettaan. Liedin pyhäköksi kutsutussa Lontoon Wigmore Hallissa Isokoski esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1992. 2000-luvulla hän on kuulunut vakituisiin vierailijoihin siellä. Vuonna 2006 pidetty konsertti on julkaistu Wigmore Hallin omalla levymerkillä. Wienin Musikvereinissa ja Konzerthausissa Isokoski on pitänyt useita konsertteja Hän on konsertoinut myös Amsterdamin Concertgebouwssa ja New Yorkin Carnegie Hallissa. Lokakuussa 2011 Isokoski piti Helsingin Musiikkitalon ensimmäisen resitaalin.


title: Soile Isokoski

text: Isokoski on levyttänyt paljon ja saanut arvostettuja palkintoja levytyksistään. Pianisti Marita Viitasalon kanssa hän on levyttänyt pohjoismaisten säveltäjien sekä Schubertin, Schumannin, Richard Straussin ja Bergin musiikkia. He ovat levyttäneet myös Wolfin "Italialaisen laulukirjan" yhdessä baritoni Bo Skovhusin kanssa. Suomalaisia hengellisiä lauluja Isokoski on levyttänyt Helsingin kaupunginorkesterin kanssa sekä virsiä Marita Viitasalon säestyksellä. Isokoski on levyttänyt Helsingin kaupunginorkesterin kanssa myös ranskalaista laulutaidetta. Lisäksi on monia ooppera- ja oratoriolevytyksiä ja kultalevyn 2006 tuonut "Jouluyö, juhlayö" yhdessä Ylioppilaskunnan Laulajien kanssa. Isokoski osallistui vuosina 2002–2004 Ylen suureen hankkeeseen, jossa nauhoitettiin kaikki vuoden 1986 virsikirjan virret.


title: Soile Isokoski

text: Vuonna 2002 Isokoski sai ensimmäisenä suomalaisena laulajanaGramophone Editor’s Choice Award -palkinnon Straussin "Vier letzte Lieder" -sarjan levytyksestä Berliinin radio-orkesterin kanssa. Janne-palkinnon hän sai samasta levytyksestä 2002. Vuonna 2006 ilmestynyt "Sibelius: Luonnotar Orchestral Songs" voitti 2007 MIDEM Classical Award -palkinnon ja BBC Music Magazinen Vuoden levy 2007 -palkinnon. Syksyllä 2009 ilmestyneestä Hindemithin "Das Marienleben"-teoksen levytyksestä Isokoski on saanut huippuarvostelut.


title: Soile Isokoski

text: Helsingin Musiikkitalon avajaiskonserteissa 31. elokuuta – 2. syyskuuta 2011 Isokoski lauloi Sibeliuksen lauluja John Storgårdsin johtaman Helsingin kaupunginorkesterin solistina.


title: Soile Isokoski

text:
Isokoski toimii myös opettajana. Hän pitää mestarikursseja kotimaassa ja ulkomailla. Kesäkuussa 2014 Isokoski kutsuttiin Oulun ammattikorkeakoulun uuteen musiikin lehtorin virkaan. Hän keskittyy erityisesti klassisen laulun sekä lied- ja oopperataiteen opetukseen. Isokoski on myös kutsuttu vierailevaksi professoriksi Taideyliopiston Sibelius-Akatemiaan lukuvuodeksi 2015–2016. Taideneuvosto valitsi hänet valtion musiikkitoimikuntaan kaudeksi 2015–2016. Isokoski toimii myös laulukilpailujen tuomaristossa. Hän oli Cardiff Singer of the World 2015 -laulukilpailun sekä varsinaisen Main Prize että Song Prize -tuomariston jäsen.
CD


title: Soile Isokoski

text: DVD


title: Vetokannas

text: Vetokannas () on kaupunginosa Vaasassa, Kotirannan ja Palosaaren välillä. Kaupunginosa on kehittynyt maakaistaleelle, joka yhdistää Palosaaren mantereeseen. Tiettävästi nimen alkuperä juontaa juurensa aikaan jolloin kalastajat ja muut merenkävijät vetivät veneensä kapean kannaksen yli, välttyäkseen kiertämästä Palosaarta.


title: Vetokannas

text: Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Vetokannas kuuluu Gerbyn suuralueeseen.


title: Vetokannas

text: Vetokannaksen kirkko, jonka omistaa Vasa Kyrkliga Stiftelsen, valmistui 1961.


title: Vetokannas

text: Vuonna 2013 Vetokannaksen alueella oli 1547 asukasta.


title: Wireless USB

text: Wireless Universal Serial Bus on langaton sarjaväyläarkkitehtuuri oheislaitteiden liittämiseksi tietokoneeseen. WUSB perustuu USB:n arkkitehtuuriin. WUSB-verkossa on yksi keskitin, johon muut laitteet ovat liitettyinä. WUSB:a kehittää Wireless USB Promoter Group. Ryhmä on perustettu keväällä 2004 ja sen jäseninä ovat Agere Systems, HP, Intel, Microsoft, NEC, Philips Semiconductors ja Samsung Electronics. Myöhemmin ryhmään on liittynyt mm. Texas Instruments ja monta muuta yritystä.


title: Wireless USB

text: Tämän hetken trendi on langattomuus. USB-laitteita löytyy jo joka kodista ja kysyntää langattomille tuotteille löytyy varmasti. WUSB:lle on olemassa jo valmis laitteistoarkkitehtuuri, koska se perustuu USB:hen. Myös käyttöjärjestelmissä on USB-tuki valmiina.WUSB perustuu UWB:hen. UWB on lyhenne sanoista Ultra Wideband (IEEE 802.15.3a, ei vielä hyväksytty). UWB on modulointimenetelmä, jossa signaali lähetetään nopeina pulsseina laajalla taajuusalueella (1-2 GHz). UWB:lle on varattuna taajuudet 3,1 GHz - 10,6 GHz. Koska taajusalue on laaja ja data varastoidaan nopeisiin taajuuden vaihteluihin, on WUSB häiriöystävällinen myös muille langattomille ratkaisuille kuten WLAN tai Bluetooth.


title: Wireless USB

text:
WUSB:n maksimi tiedonsiirtonopeus on 480 Mbps. WUSB-laitteiden etäisyys toisistaan saa olla enintään 10 metriä, jolloin tiedonsiirtonopeus putoaa 110 Mbps nopeuteen. Yhteen WUSB-keskittimeen voi kytkeytyä maksimissaan 127 laitetta. WUSB-topologia tukee myös kaksoisroolimallia (dual-role model) eli laite voi toimia isännän tavoin.
WUSB kuluttaa 300 mW tehoa eli suunnilleen saman verran kuin normaali kännykkä tai PDA-laite.


title: Wireless USB

text: Wireless USB -laitteet kiinnittyvät isäntään lähettämällä isännälle oikein ajoitetun viestin. Tämän jälkeen isäntä ja asiakas autentikoivat toisensa käyttäen omia ID -tunnuksiaan ja sopivia salausavaimia. Kun laite on autentikoitu onnistuneesti, isäntä antaa sille oman USB-osoitteen ja ilmoittaa omalle ohjelmistolleen liitetystä laitteesta.


title: Wireless USB

text: WUSB:n määritykset valmistuivat toukokuussa 2005. Laitteita odotettiin markkinoille vuoden 2005 lopussa. Vuoden 2005 lopussa WUSB saatiin toimimaan 880 Mbps nopeudella 8 metriin ja 220 Mbps nopeudella 20 metriin asti. Wireless USB Promoter Group on asettanut myös tavoitteeksi tulevaisuudessa yli 1 Gbps siirtonopeuden. Lisäksi tehonkulutus on tarkoitus pudottaa kolmannekseen nykyisestä eli 100 mW:iin. Vuonna 2008 ennustettiin WUSB-sirujen olevan jo kännyköissäkin.


title: Wireless USB

text: Cypress Semiconductor on kehittänyt kilpailevan tekniikan, joka ei perustu IEEE:n standardiin. Tekniikka on tarkoitettu toimimaan 10–50 metrin säteellä ja tällä hetkellä siihen perustuvia laitteita tarjoavat Belkin, Logitech ja Virtual Ink.


title: Diffraktio

text: Diffraktio on ilmiö, jossa aallon muoto muuttuu, kun sen kulkuun on vaikuttanut jokin kappale, esimerkiksi rako tai kide. Aalto "taipuu". Vaikka etenevä aalto muuttaa muotoaan aina kohdatessaan tiellään esteen, vaikutukset ovat selvimpiä esteen koon ja aallonpituuden ollessa samaa luokkaa.


title: Diffraktio

text: Aalto voi olla mekaaninen kuten ääniaalto tai aalto veden pinnalla, hiukkanen kuten elektroni tai fotoneista koostuvaa sähkömagneettista säteilyä kuten radioaalto, infrapunasäteily, näkyvä valo tai röntgensäteily.


title: Diffraktio

text: Yhden tai useamman aukon tai esteen diffraktoima aalto "hajoaa". Hajonneet osat voivat vahvistaa tai heikentää toisiaan paikoitellen: tätä kutsutaan "interferenssiksi", joka on diffraktioon usein läheisesti liittyvä ilmiö. Vahvistavaa vaikutusta saatetaan kutsua konstruktiiviseksi tai rakentavaksi. Heikentävää vaikutusta kutsutaan destruktiiviseksi tai hajottavaksi. Jos aalloilla on sama vaihe-ero, ne etenevät samaan suuntaan, niillä on sama aaltomuoto ja niillä on sama taajuus, eivätkä nämä ominaisuudet muutu, niitä kutsutaan "koherenteiksi". Vain koherentit aallot voivat muodostaa interferenssikuvion, jota kutsutaan myös "diffraktiokuvioksi". Kuvion voimakkaimpia kohtia kutsutaan usein "maksimeiksi" ja heikoimpia kohtia "minimeiksi".


title: Diffraktio

text: Diffraktio on ilmeistä esimerkiksi vedellä, mutta tätä tapahtuu myös valolla. Parhaiten se on kenties havaittavissa jos koherentilla ja siten yksivärisellä eli vain yhtä aallonpituutta lähettävällä eli monokromaattisella valonlähteellä, kuten laserilla valaistaan levyä, jossa on kaksi hyvin lähellä toisiaan olevaa ja kyllin kapeaa vierekkäistä rakoa. Tällöin muodostuu kyllin kaukana levyn takana olevaan "varjostimeen" useita rivissä ja toisistaan tasaisin välimatkoin olevia valoviiruja tai -täpliä sisältävä interferenssikuvio. Varjostimeen ei siis muodostu kahta viirua/täplää toisin kuin joku saattaisi olettaa vaikka valon havaitaan etenevän arkielämässä sädemäisen suoraan kuin se koostuisi vain hiukkasmaisen luonteen omaavista osasista. Tämänkaltainen interferenssikuvion aikaansaava koe tunnetaan muun muassa Youngin kaksoisrakokokeena tai kaksoisrakokokeena. Valo siis diffraktoi ja interferoi itsensä kanssa, eli sillä on aaltomaista luonnetta.


title: Diffraktio

text: Diffraktiota tapahtuu myös aineella eli materialla, jolla on lepomassa toisin kuin massattomilla fotoneilla: interferenssikuvio on saatu kokeellisesti aikaan muun muassa elektroneilla yksittäisillä atomeilla ja jopa 810 atomin molekyyleillä, joiden massa oli yli 10 000 daltonia. Kaikella aineella on siis aaltomaista luonnetta ja siten myös aallonpituus, joka voidaan laskea de Broglien yhtälöllä. Siksi myös aine voi muodostaa interferenssikuvioita.


title: Diffraktio

text: Hiukkasten, kuten elektronien ja neutronien, diffraktion katsotaan olevan todiste kvanttimekaniikan paikkansapitävyydestä. Hiukkasia voidaan siis kuvata todennäköisyysaalloilla (katso aaltofunktio), mikä on osoitus aineen aalto- ja hiukkasluonteesta.


title: Diffraktio

text: Hiukkasten diffraktiota aineesta voidaan käyttää tutkimaan ainetta esimerkiksi elektronidiffraktion ja neutronidiffraktion avulla. Röntgendiffraktiomenetelmää käytetään yleisesti kiteisten aineiden kuten mineraalien tunnistamiseen, jolloin hyödynnetään Braggin lakia.


title: Diffraktio

text: Valon diffraktiolle on useita erilaisia matemaattisia malleja, jotka voidaan jakaa kahteen päätyyppiin, vektorimalleihin ja skalaarimalleihin.


title: Diffraktio

text: Skalaarimallit perustuvat Huygensin periaatteelle, Rayleighin-Sommerfeldin teorialle, Kirchhoffin yhtälöihin ja mallille, josta voisi käyttää suomeksi nimitystä tasoaaltojen kulmaspektri. Tunnetut Fresnelin ja Fraunhoferin yksinkertaistukset eli approksimaatiot on johdettu Kirchhoffin mallista.


title: Diffraktio

text: Vektorimalleja on myös useita, muun muassa Strattonin ja Chun malli, pintojen yhdenarvoisuusperiaattelle perustuva malli sekä Jacksonin malli. Vektorimalleja pidetään skalaarisia tarkempina.


title: Diffraktio

text: Usein interferenssikuvioiden matemaattista tarkastelua yksinkertaistetaan, siten että varjostimen (tai muun havaintotason) oletetaan olevan niin kaukana rakolevystä (tai muusta diffraktoivasta kappaleesta), että siihen tulevien säteiden voidaan olettaa olevan rinnakkaisia eli aallot ovat yhtenä rintamana eteneviä tasoaaltoja. Tällä olettamuksella mallinnettua diffraktiota kutsutaan "Fraunhoferin diffraktioksi", josta muodostuvia interferenssikuvioita kutsutaan "Fraunhoferin interferenssikuvioiksi". Käytännössä Fraunhoferin kuvio saadaan aikaan hajottavan eli koveran linssin avulla, joka ohjaa aallot lähellään olevaan varjostimeen likimain rinnakkaisesti.


title: Diffraktio

text: Jos varjostin on lähellä rakolevyä, tulevat säteet varjostimelle ei-rinnakkaisesti eli aallot ovat pallomaisia. Tällä olettamuksella mallinnettua diffraktiota kutsutaan "Fresnelin diffraktioksi", josta muodostuvia interferenssikuvioita kutsutaan "Fresnelin interferenssikuvioiksi". Fresnelin kuvioita on kuitenkin hankalampaa tarkastella matemaattisesti, joten usein yksinkertaisessa tarkastelussa käytetään Fraunhoferin malleja. Fresnelin diffraktio lähenee Fraunhoferin diffraktiota, kun lähdettä ja havaintotasoa viedään kauemmas diffraktoivasta kappaleesta. Fresnelin diffraktio kuvaa diffraktiota kokonaisvaltaisesti ja Fraunhoferin diffraktio on approksimaatio edellisestä.


title: Diffraktio

text: Kaikilla malleilla on heikkoutensa ja vahvuutensa, ja niitä voidaan soveltaa itse kullekin sopiviin ongelmiin. Mallin valintaan vaikuttaa se, mitä tiedetään annetusta ongelmasta.


title: Diffraktio

text: Rakojen ja rakosysteemin leveyden huomioon ottava tarkka lauseke useamman raon diffraktiolle voidaan johtaa Fourier'n muunnosta käyttämällä Huygensin periaattetta. Useamman kuin kahden raon kokeessa nähdään, että intensiteettimaksimit tulevat tarkkarajaisemmiksi, kun rakoja on enemmän. Tämä johtuu siitä, että diffraktiomaksimien leveys on kääntäen verrannollinen koko rakosysteemin leveyteen. Diffraktiomaksimien verhokäyrän leveys on kääntäen verrannollinen rakojen leveyteen.


title: Diffraktio

text: Selkein kaksoisraon interferenssikuvio muodostuu käytettäessä vain yhden aallonpituuden omaavia hiukkasia, muita kappaleita tai sähkömagneettista säteilyä eli monokromaattista säteilyä. Monokromaattinen näkyvä valo on vain yhden väristä.


title: Diffraktio

text: Fraunhoferin diffraktiossa kohtisuoraan rakolevylle tuleville aalloille kuvion maksimien kulmat eli esimerkiksi valolla kulmat, joihin muodostuvat kirkkaimmat kohdat, saadaan yhtälöllä


Diffraktio


title: Diffraktio

text: Jos tiedetään millä etäisyydellä L varjostin on metreinä, johon maksimi muodostuu, voidaan sen korkeus y-akselilla y metreinä laskea trigonometrisesti pitämällä L-arvoa viereisenä kateettina, θ kulmana tämän ja hypotenuusan välillä, ja y tuntemattomana vastakkaisena kateettina (katso suorakulmainen kolmio). Akseli on varjostimen myötäinen ja sen nollakohta on rakolevyltä kohtisuoraan katsottaessa rakojen keskellä. Korkeus lasketaan yhtälöllä


title: Diffraktio

text: Kulmat esimerkiksi valolla ovat kuitenkin niin pieniä, että voidaan olettaa että tan θ ≈ θ, jolloin θ kerrotaan suoraan etäisyydellä L. Maksimin korkeuden y ilmoittava yhtälö muuntuu siten muotoon


title: Diffraktio

text: Minimi saadaan yllä olevalla yhtälöllä käyttämällä arvoa (m + 0.5) arvon m tilalla.


title: Diffraktio

text: Missä kohtaa varjostinta on aallonpituuden 700 nm punaisen valon nollannen kertaluvun valokuvio, jos varjostin on 10 m päässä ja raot ovat 1 cm etäisyydellä toisistaan?


title: Diffraktio

text: Punainen valokuvio muodostuu siis keskelle varjostinta katsottaessa rakojen kohdalta kohtisuoraan varjostimelle.


title: Diffraktio

text: Entä missä kulmassa ja kohtaa on seuraava valokuvio samoissa oloissa?


title: Diffraktio

text: Punaisen valokuvion kirkkain kohta on erittäin pienessä kulmassa (noin 4*10 asteessa) keskimmäisestä valokuviosta. Siten sen korkeus voidaan laskea suoraan ilman tangenttifunktiota. Valokuvioita on kaksi: toisen korkeus on 7 µm ja toisen -7 µm.


title: Diffraktio

text:
Interferenssikuvio muodostuu koherenteille hiukkasille, muille kappaleille ja sähkömagneettiselle säteilylle, kuten näkyvälle valolle, myös yhdellä raolla. Syy miksi näin käy, voidaan ajatella helpoimmin klassisen fysiikan Huygensin periaatteen kautta, jossa raon jokaiseen kohtaan muodostuu pallomaisesti etenevä pallolähde aivan kuin rakoja olisi lähekkäin useita. Nämä pallolähteet interferoivat keskenään. Huygensin periaate ei kuitenkaan selitä ilmiötä.
Fraunhoferin diffraktiossa kohtisuoraan rakolevylle tuleville aalloille minimi eli esimerkiksi valolla tummin kohta muodostuu varjostimelle seuraavan yhtälön mukaisesti


title: Diffraktio

text: Ensimmäisen kertaluvun p arvot (eli kun p = 1) mukaiset minimit määräävät varjostimelle muodostuvan interferenssikuvion keskimmäisen kuvion leveyden. Koska tarkastellaan leveyttä, tulee yhtälö kuitenkin kertoa kahdella, jolloin leveys w saadaan metreinä seuraavan yhtälön mukaisesti


title: Diffraktio

text: Useita rakoja sisältävää rakolevyä, jossa raot ovat säännöllisin välimatkoin toisistaan, kutsutaan hilaksi.


title: Diffraktio

text: Fraunhoferin diffraktiossa kohtisuoraan säännölliseen hilaan tuleville koherenteille aalloille kuvion maksimin kulma eli esimerkiksi valolla kulma, johon muodostuu kirkkain kohta, saadaan yhtälöllä


title: Diffraktio

text: Hilan aikaansaamien maksimien korkeus varjostimella saadaan yhtälöllä


title: Diffraktio

text:
formula_10
Yllä olevat yhtälöt eivät kerro että raon interferenssikuvioissa maksimit rajautuvat pienemmille alueille ja niiden väliset etäisyydet kasvavat, mitä enemmän rakoja on jos niiden väliset etäisyydet etäisyydet eivät muutu. Tämä johtuu siitä, että yhtälöissä rakoja oletetaan olevan äärettömästi ja siten hilankin oletetaan olevan äärettömän leveä.


title: Diffraktio

text: Myös maksimien intensiteetti kasvaa rakojen määrän kasvaessa.


title: Diffraktio

text: Useaa aallonpituutta sisältävän valon kuten valkoisen valon kulkiessa hilan kautta, sen aallonpituudet diffraktoituvat eri kulmiin eli valo hajoaa spektrikseen. Hilassa ei välttämättä tarvitse olla rakoja diffraktion havaitsemiseksi. Heijastavapintaisissa hiloissa, joissa on säännöllisin välimatkoin pieniä samasuuntaisia uria, on siksi havaittavissa useita pinnan tarkastelukulman mukana muuttuvia värejä eli irisointia. Esimerkkejä ovat DVD-levyt ja riikinkukon sulat.


title: Diffraktio

text: Hilassa on 5000 rakoa per cm ja sitä valaistaan 500 nm laserilla. Missä kulmassa ja korkeudella varjostimella ensimmäisen kertaluvun maksimit ovat jos varjostin on 4 m päässä hilasta?


title: Diffraktio

text: Rakojen etäisyys on 1 cm / 5000 = 0.0002 cm eli 2*10 m joten


Diffraktio


title: Diffraktio

text: Kulma saadaan arkussinifunktiolla


title: Diffraktio

text: Korkeus on siten nollannen kertaluvun maksimista


title: Diffraktio

text: Jos rako on pyöreä, eikä viirumainen, kohtisuoraan reikälevylle tuleville koherenteille aalloille ensimmäisen minimin kulma saadaan Fraunhoferin diffraktion mukaisella yhtälöllä


title: Diffraktio

text: Arvo 1.22 on ensimmäisen lajin besselin funktioista ja piin likiarvosta matemaattisesti johdettu ja sekin on oikeasti pyöristetty arvo. Tarkempi arvo on 1.21966989... ().Keskimmäisen interferenssikuvion maksimi"alueen" eli esimerkiksi valolla keskimmäisen kirkkaan alueen likimääräinen halkaisija on


title: Diffraktio

text: Yhtälön kerroin 2.44 on 1.22 kerrottuna kahdella koska tarkastellaan leveyttä. Käytettäessä yhtälössä arvoa 1.22 saataisiin vain maksimialueen säde.


title: Diffraktio

text: Linssivirheiden kuten palloaberraation ja väriaberraation ohella myös diffraktio rajoittaa esimerkiksi kaukoputkien ja erityisesti erilaisten mikroskooppien erotuskykyä eli resoluutiota, jolla tarkoitetaan niiden kykyä erottaa toisistaan tarkasteltavia kohteita. Maapallon pinnalla olevia tähtitieteellisiä kaukoputkia rajoittavat tosin merkittävästi myös maan ilmakehän aiheuttamat häiriöt, joka voidaan korjata viemällä kaukoputki ulos ilmakehästä vaikkapa satelliittiin (esimerkiksi Hubble-avaruusteleskooppi). Ilmakehän häiriöt voidaan poistaa käytännössä kokonaan käyttämällä radioteleskooppia.


title: Diffraktio

text: Aberraatiovirheet voidaan teoriassa poistaa linssistä kokonaan, mutta diffraktio rajoittaa tällaisen kuvitteellisen virheettömän linssin erotuskykyä fysiikan lakien tasolla. Virheetöntä linssiä kutsutaan siksi "diffraktiorajoitetuksi linssiksi", sillä diffraktion vaikutusta ei voida poistaa edes teoriassa.


title: Diffraktio

text: Diffraktio linssissä johtuu siitä, että esimerkiksi valon saapuessa linssiin, toimii linssi kuin pyöreä reikä rakolevyssä. Linssi on siis valolle eräänlainen este, jolloin diffraktiota tapahtuu väistämättä. Tämän vuoksi diffraktiorajoitetulla kaukoputkella katsottaessa erittäin kaukaiset ja siten hyvin pieneltä näyttävät tähdet näyttävät häränsilmämäisiltä interferenssikuvioilta pyöreiden pallojen sijaan. Erittäin pienet kohteet mikroskoopilla katsottaessa näyttävät myös samankaltaisilta. Minkä kokoisia nämä tähtien, mikroskooppisten kappaleiden tai muiden kohteiden interferenssikuviot ovat, riippuu niistä diffraktiorajoitetulle linssille tulevan sähkömagneettisen säteilyn aallonpituudesta, mutta myös linssistä seuraavan yhtälön mukaisesti


title: Diffraktio

text: Vastaavasti linssin kautta voidaan lähettää sähkömagneettista säteilyä johonkin pisteeseen. Yllä oleva kaava kertoo, minkä kokoiseen pyöreään alueeseen säteily voidaan tarkasti kohdentaa diffraktiorajoitetulla linssillä. Tällä on merkitystä esimerkiksi prosessorien valmistuksessa, joka tehdään optisella litografialla. Litografiassa käytetään muottina toimivaa valokuvamaskia, johon on "piirretty" tummin ja läpinäkyvin aluein prosessoriin tehtävät komponentit. Valokuvamaski toimii sähkömagneettista säteilyä (yleensä käytetään UV-säteilyä) kohdentavana linssinä, joka kohdentaa nämä kuviot puolijohdemateriaalista tehtyyn erittäin sileään levyyn paljon maskia pienemmälle alueelle. Materiaali on käsitelty aineella, joka syövyttää eli etsaa säteilyä saaneita alueita, mutta varjoalueet jäävät syöpymättä. Hallitulla etsauksella saadaan puolijohteeseen tehtyä mikroskooppisen pienet kolmiulotteiset johdinkuviot. Prosessorien tehostamiseksi suhteessa niiden kokoon (katso Mooren laki), täytyy litografian valokuvamaskilla kohdentaa säteilyä yhä pienempiin kohteisiin. Säteilyn aallonpituus kuitenkin rajoittaa yllä olevan kaavan mukaisesti maskilla saatavien johteiden kokoa ja siten prosessorien laskentatehoa. Prosessorien tehoa rajoittavat tosin monet muutkin käytännön ja teoreettiset tekijät.


title: Diffraktio

text: Suhteessa linssin keskiöön, on linssillä tarkasteltavien kohteiden välillä jokin kulma. Kohteiden välisen kulman pienentyessä kylliksi, sulautuvat kohteiden interferenssikuviot toisiinsa, jolloin ei enää voida nähdä onko kohteita yksi vai kaksi. Jos diffraktiota ei olisi, voitaisiin kuvaa teoriassa aina vain suurentaa toisin linssein. Tällöin pienimmätkin ja läheisimmätkin kohteetkin erottuisivat toisistaan kunhan niiden välinen kulma ei olisi nolla, jolloin kohteet olisivat perättäin suhteessa linssiin tai samassa pisteessä.


title: Diffraktio

text: Pienin likimääräinen kulma, jossa olevat kohteet diffraktiorajoitetulla linssillä voidaan erottaa toisistaan, saadaan yhtälöllä


title: Diffraktio

text:
formula_17
Jos kohteiden välinen kulma α on α > θ tai α = θ, voidaan kohteiden sanoa erottuvan toisistaan. Jos α < θ, eivät kohteet erotu toisistaan, sillä niiden interferenssikuviot ovat sulautuneet yhteen. Näitä erotuskyvyn sääntöjä eli kriteereitä kutsutaan "Rayleighin kriteereiksi" (eng. "Rayleigh criterion"), sillä ne kehitti Lordi Rayleigh. Muita erotuskyvyn sääntöjäkin tosin on.


title: Diffraktio

text: Esimerkiksi erittäin hyvinkin valmistettujen tavallisten valomikroskooppien erotuskyky on rajoittunutta näkyvän valon aallonpituuden vuoksi yllä olevien kaavojen mukaisesti. Liian pienet ja lähekkäiset kohteet näkyvät mikroskoopilla "puuroutuneina", eli toisiinsa sotkeutuneina interferenssikuvioina.


title: Diffraktio

text: Interferenssikuvio muodostuu koherentille ja kaikkia näkyvän valon aallonpituuksia yhtäläisesti sisältävälle eli puhtaan valkoiselle valolle päällekkäisesti. Keskimmäinen kuvio esimerkiksi yhdellä tai kahdella raolla on valkoinen eli se sisältää kaikkia aallonpituuksia, koska kaikki aallonpituudet muodostavat päällekkäisesti kuvion keskelle tässä artikkelissa esiteltyjen yhtälöiden mukaisesti. Seuraavan kertaluvun kuviot muodostavat sateenkaaren värisen kuvion (spektrin), jossa sininen väri on lähempänä keskimmäistä valkoista valokuviota kuin muut saman kertaluvun värit. Tämä johtuu siitä, että sinisen valon kuviot ovat yllä esiteltyjen yhtälöiden mukaisesti lähempänä toisiaan kuin esimerkiksi punaisen valon.


title: Diffraktio

text: Myös aineella eli materialla on aallonpituus, joka voidaan laskea de Broglien yhtälöllä. Siksi interferenssikuvioita muodostuu aineella sähkömagneettisen säteilyn lisäksi, mutta aineen interferenssikuvioita on usein hankalampi saada aikaan.


title: Diffraktio

text: Elektronisäteen elektronien liike-energia 1 elektronivolttia (eV). Säteellä osoitetaan kaksoisrakolevyyn. Missä kohtaa elektronien havaitsinta on ensimmäisen kertaluvun maksimi, jos havaitsin on 10 m päässä ja raot ovat etäisyydellä 1 cm toisistaan?


title: Diffraktio

text: 1 eV tiedetään olevan noin 1.6*10 j, joka on elektronin liike-energia K, ja elektronin massan olevan 9.11*10 kg. Liikemäärä p (massa kertaa nopeus eli mv) lasketaan muuttamalla kineettisen energian kaava K = 0.5 mv seuraavaan muotoon


Diffraktio


title: Diffraktio

text: Klassisen mekaniikan liike-energian kaavaa voidaan käyttää ja suhteellisuusteorian vaikutukset voidaan jättää huomiotta paitsi yksinkertaistuksen vuoksi, myös siksi että elektronien nopeus on p/m ≈ 600 000 m/s, eli vain noin 20% valonnopeudesta. De Broglien yhtälöllä käyttäen Planckin vakiota h ja edellisen yhtälön p tarkkaa arvoa elektronien aallonpituudeksi saadaan


title: Diffraktio

text: Käyttäen edellisen λ tarkkaa arvoa kaksoisrakolevyn kaavalla saadaan keskimmäisestä maksimista seuraavan maksimin korkeus


title: Diffraktio

text: Maksimeita on kaksi, yksi kohdassa 1.2 µm, ja toinen kohdassa -1.2 µm.


title: Heikki Klemetti

text: Heikki Valentin Klemetti (14. helmikuuta 1876 Kuortane – 26. elokuuta 1953 Helsinki) oli säveltäjä, sovittaja, musiikkikriitikko ja kuoronjohtaja. Klemetti on ollut suomalaisen kuoromusiikin merkittävimpiä uranuurtajia ja kehittäjiä.


title: Heikki Klemetti

text: Klemetti kävi kansakoulua ensin pari vuotta Kuortaneella Rasinperän talossa, minkä jälkeen opiskelu jatkui Vaasan lyseossa. Heikki asui Vaasassa tätinsä luona ja pääsi ylioppilaaksi lyseosta vuonna 1894. Klemetti valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1899 ja opiskeli lisäksi Helsingin orkesterikoulussa, Berliinin musiikkiakatemiassa ja Sternin konservatoriossa. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1923. Helsingin yliopisto vihki Klemetin filosofisen tiedekunnan kunniatohtoriksi vuonna 1936 ja teologian kunniatohtoriksi vuonna 1946.


title: Heikki Klemetti

text: Klemetti johti lukuisia kuoroja ja perusti Suomen Laulu -kuoron vuonna 1900. Se aloitti mieskuorona, mutta laajeni myöhemmin sekakuoroksi. Ensiesiintymisensä Klemetti suoritti 1. joulukuuta 1898 Ylioppilaskunnan Laulajien konsertissa. Kuoro esitti tuolloin Klemetin johdolla ensi kertaa Aleksis Kiven parhaana runosaavutuksena pidetyn Sydämeni laulun, jonka oli säveltänyt Jean Sibelius. Laulu sai osakseen arvostelijoiden suuren huomion, ja vastaanotosta kertoo sekin, että yleisö vaati sen esitettäväksi kolmesti. Klemetin omista sävellyksistä tunnetuimmat ovat 1700-luvulta periytyään kansansävelmään sovitettu mieskuorolaulu "Oi kallis Suomenmaa" sekä virsi 532 "Taas siunattu päivä nyt luo valoaan".


title: Heikki Klemetti

text:
Klemetti on kirjoittanut yleisimmin lauletun suomennoksen Porilaisten marssille.
Vuoden 1918 sodan innoittamana kirjoitettu Vilppulan urhojen muistolle saavutti aikanaan suoranaisen kulttimaineen Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntien ja Lapuan liikkeen piirissä.


title: Heikki Klemetti

text: Klemetti tunnettiin myös purevasanaisena musiikkikriitikkona. Musiikinhistoria oli toinen kirjallisen työn kohde. Peittelemätön kansallismielisyys leimasi Klemetin kynänkäyttöä.


title: Heikki Klemetti

text: Klemetin kesäasuntoon Kuortaneelle on vuonna 1958 perustettu Klemettimuseo. Helsingin Kulosaaressa on Sulasolille testamentattu Klemetin alun perin itselleen rakentama puuhuvila, Hopiala. Oriveden opistossa toimii Klemetin nimeä kantava kesäkurssisarja Klemetti-Opisto.


title: Heikki Klemetti

text: Klemetti avioitui vuonna 1908 Armi Elina Hämäläisen kanssa. Armi Klemetin (1885–1979) isä oli säveltäjä ja urkuri Lauri Hämäläinen. Heikki ja Armi Klemetti on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Heikki Klemetti

text: Sulasol on myöntänyt vuodesta 1980 Heikki Klemetti -palkintoa. Sen on saanut muun muassa Matti Hyökki ja Heikki Saari.


title: Liikemäärä

text: Liikemäärä (tunnus p) on mekaniikassa vektorisuure, joka määritellään kappaleen massan formula_1 ja nopeuden formula_2 tulona


title: Liikemäärä

text: Sen SI-järjestelmän mukainen yksikkö on kg·m/s (kilogrammametri per sekunti) eli Ns (newtonsekunti). Impulssi formula_4 on liikemäärän muutos:


title: Liikemäärä

text: Dynamiikan peruslain eli Newtonin II lain mukaan kiihtyvyyden aikaansaamiseen tarvitaan voima, joka on yhtä suuri kuin kappaleen massa kerrottuna sen saamalla kiihtyvyydellä. Tämä voidaan vaihtoehtoisesti ilmaista myös niin, että kappaleen liikemäärän muuttumisnopeus on yhtä suuri kuin siihen vaikuttava voima:


title: Liikemäärä

text: Kun kappale liikkuu erittäin suurella nopeudella, ei liikemäärän klassinen malli enää päde tarkasti. Tällöin on otettava huomioon erityinen suhteellisuusteoria, jonka avulla määritellään relativistinen liikemäärä


title: Liikemäärä

text: Yllä olevassa yhtälössä gamma formula_8 on niin sanottu Lorentzin tekijä tai termi,


title: Liikemäärä

text: Gamman lausekkeesta nähdään, että pienillä nopeuksilla liikemäärän klassinen käsittely on useimmissa tapauksissa riittävän tarkka. Relativistisilla nopeuksilla liikkuvien kappaleiden, kuten monien hiukkasten, käsittelyssä ajan suhteellisuus on kuitenkin otettava huomioon.


title: Liikemäärä

text:
Joskus käytetään kappaleen leppomassan ja Lorentzin tekijän tulosta nimitystä liikemassa. Tällöin liikemäärä voidaan suoraan kirjoittaa nopeuden ja massan tulona, jossa massa käsitetään kappaleen liikemassana. Siten
missä termi formula_11 on kappaleen lepomassa.


title: Liikemäärä

text: Suhteellisuusteoriassa kappaleen liikemäärä ja energia voidaan yhdistää neliliikemääräksi. Tämä on nelivektori, jonka aikakomponentti vastaa energiaa ja avaruuskomponentit liikemäärää. Molemmat riippuvat käytetystä koordinaatistosta, mutta neliliikemäärän itseisarvo on kappaleelle ominainen vakio ja suoraan verrannollinen sen lepomassaan. Tämä yhteys voidaan esittää yhtälöllä


title: Liikemäärä

text: missä "E" on kappaleen kokonaisenergia, "p" sen liikemäärä, "m" lepomassa ja "c" valonnopeus.


title: Liikemäärä

text: Liikemäärää koskee yksi luonnon säilymislaeista, ja se on suora seuraus Newtonin III laista eli voiman ja vastavoiman laista. Havaintojen mukaan systeemin liikemäärä säilyy vakiona, jos ulkoiset voimat ovat merkityksettömiä. Tätä säilymistä sovelletaan laskuissa usein esimerkiksi kahden kappaleen törmäyksiin: kappaleiden liikemäärien summa ennen ja jälkeen törmäyksen on sama. Liikemäärän säilymislaki on kestänyt erinomaisesti testausta ja sen soveltaminen johti neutriinon löytämiseen. Wolfgang Pauli esitti nimittäin 1930 vastoin Niels Bohrin kantaa, että liikemäärä säilyy myös beetahajoamisessa.


title: Nora Rinne

text: Nora Rinne (o.s. Lähteenmäki, s. 26. heinäkuuta 1973 Tuusula) on suomalainen näyttelijä. Hän on valmistunut Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2007.


title: Nora Rinne

text: Rinne tunnetaan parhaiten Camilla Axelssonin roolista MTV3:n saippuasarjassa "Salatut elämät". Camilla tunnetaan kierona ja kylmäkiskoisena hahmona, joka tavoittelee aina ensimmäisenä omaa etuaan. Rinteen näyttelemä roolihahmo näkyi ruudussa syksystä 2001 lokakuuhun 2004 karatessaan helikopterilla omista häistään ja lähtemällä pois Helsingistä. Camillan oli määrä avioitua Ken Ojalan kanssa. Rinne työskenteli sarjan kuvauksissa alkuvuodesta 2001 alkuvuoteen 2004. Tammikuussa 2009 nähdyssä erikoisjaksossa "Salatut elämät 10 vuotta" Rinne esitti Camillaa, joka oli siihen aikaan ulkomailla. Elokuussa 2013 uutisoitiin Rinteen palaavan "Salattuihin elämiin" ja kuvaukset alkoivat samana syksynä.


title: Nora Rinne

text: Poistuttuaan "Salatuista elämistä" Rinne on jatkanut uraansa teatterissa. Hän on tehnyt teatteria myös Norjassa. Rinne toimii ääninäyttelijänä Radio Suomen radioteatterisarjassa "Tohtori Raimo – valtakunnan terapeutti", jossa imitoidaan tunnettuja suomalaisia.


title: Nora Rinne

text: Teatterikorkeakoulun lisäksi Rinne on opiskellut näyttelijäntyötä Teatterilaboratoriossa Keravalla. Nora on asunut myös Amsterdamissa tehden siivoojan töitä Hotel De Gerstekorrelissa. Rinteen haaveena oli tehdä performanssitaidetta.


title: Nora Rinne

text: Nora Rinne on naimisissa ja hänellä on miehensä kanssa kaksospojat. Rinteen sisar on käsikirjoittaja Miira Karhula.


title: Impulssi

text: Impulssi (tunnus formula_1) on mekaniikassa voiman formula_2 ja sen vaikutusajan formula_3 tulo:


title: Impulssi

text: kun voima pysyy vakiona koko vaikutusajan.


title: Impulssi

text: Impulssin yksikkö on sama kuin liikemäärän SI-järjestelmän mukainen yksikkö Ns (newtonsekunti), mikä voidaan ilmaista myös muodossa kg·m/s (kilogramma metri per sekunti).


title: Impulssi

text: Impulssi on vektorisuure eli sillä on suunta, joka on sama kuin voiman suunta. Jos voima ei ole vakio, impulssi saadaan integroimalla voiman vaikutusajan yli


title: Impulssi

text: missä


title: Impulssi

text: Kappaleeseen vaikuttava impulssi on yhtä suuri kuin kappaleen liikemäärän formula_7 muutos, koska voiman määritelmästä


title: Impulssi

text: saadaan


title: Thain kieli

text:
Thain kieli (ภาษาไทย "phaasaa Thai") on Thaimaan virallinen kieli. Aiemmin sinotiibetiläisiin kieliin mukaan luettu thai luokitellaan nykyään yleensä omaan tai-kielten perheeseen kuuluvaksi. Thai on analyyttinen ja tonaalinen kieli, jossa korolla ja sanajärjestyksellä on suuri merkitys.
Virallisesti yli 97 prosenttia Thaimaan väestöstä puhuu thaita äidinkielenään, mutta vain alle puolet heistä puhuu sen keskistä murretta, joka on pohjana yleiskansalliselle opetukselle ja median käyttämä kieli. Lisäksi maan väkirikkaassa koillisosassa puhutaan "isanin" kieltä, joka on läheisempää sukua laolle kuin Bangkokissa puhutulle standardithaille. Pohjoisessa käytetään omaa murretta, jota kutsutaan "kham muangiksi". Etelässä taasen hallitsee "pak tain" murre. Yleiskielen, puhutun ja kirjoitetun ohella on kuninkaallisten käyttämä hovikieli "rachasap" ja oppineiden munkkien sanskritin ja paalin sanavarastoa viljelevä uskonnollinen kieli.


title: Thain kieli

text: Valtaosa thain kielen sanoista on yksitavuisia kokonaisuuksia, jotka eivät taivu tai muutu muiden sanojen vaikutuksesta. Sanajärjestys on subjekti-verbi-objekti. Nomineilla ei ole monikkoa, artikkeleita tai sukua, eikä verbeillä persoonia tai aikamuotoja. Adjektiivit seuraavat pääsanaansa: "phom kin khaau dääng" ('minä syödä riisi punainen'). Sanojen taipumattomuus korvataan laajalla valikoimalla partikkeleita, jotka muistuttavat suomen liitteitä "-ko, -han, -pas". Myös aikamuodot merkitään lisäpartikkeleilla tai muilla ajan ilmauksilla, kuten "แล้ว" ('jo'). Numeraalien yhteydessä "määresanojen" käyttö on pakollista ("bia soong khuad", 'olut kaksi pullo'). Sosiaalisen kanssakäymisen vivahteita varten on laaja valikoima pronomineja ja verbejä, esimerkiksi "khun", "thöö", ja "myng" ovat kohtelias, tuttavallinen ja halventava versio sanalle 'sinä'.


title: Thain kieli

text: Thain kirjoitusjärjestelmä on yksi monista intialaisen devanagarin perillisistä, kuten khmerin merkistökin, josta se on suoraan johdettu. Kyseessä on tarkalleen ottaen abugida, eli merkit ovat pohjimmiltaan oletusarvoisella vokaalilla 'a' (avotavu) tai 'o' (umpitavu) varustettuja konsonantteja, ja poikkeavat vokaalit lisätään joukolla lisämerkkejä, jotka voivat sijoittua merkin eteen, taakse, yläpuolelle tai alapuolelle tai niiden yhdistelmänä. Esimerkiksi pelkkä ก lausutaan "koo", mutta เกือ (sama konsonantti kolmella vokaalimerkillä) lausutaan "kya". Tavukorkoa merkitään varsinaisilla toonimerkeillä (vannajuk) ja monimutkaisella luokkajaottelulla (korkea, keski, matala). Tästä ja historiallisesta kehityksestä seuraa, että yhtä äännettä kohti on olemassa useita konsonanttimerkkejä, kuten ข, ฆ ja ค äänteelle [].


title: Thain kieli

text: Thain translitterointiin latinalaisille aakkosille ei ole olemassa yleisesti ja laajalti käytettyä kansainvälistä standardia (ISO on julkaissut standardin ISO 11940:1998 syyskuussa 2003). Opas-, sana- ja muut kirjat saattavat jokainen noudattaa erilaista menetelmää. Tämän vuoksi esimerkiksi jo edesmenneen kuninkaan Rama IX:n nimi translitteroidaan vaihtelevasti: Bhumibol, Phumiphon jne..


title: Thain kieli

text: The Thai Royal Institute on julkaissut ohjeet thain kielen sanojen translitteroinnille latinalaisille aakkosille (, RTGS), jota käytetään muun muassa tienviitoissa ja hallituksen julkaisuissa Thaimaassa. Järjestelmä on kuitenkin puutteellinen: se ei tunne esimerkiksi tooneja eikä erota lyhyitä ja pitkiä vokaaleja.


title: Osakunta

text: Osakunnat ovat yliopistossa toimivia poikkitieteellisiä opiskelijayhdistyksiä, jotka keräävät jäsenensä perinteisesti heidän syntymäpaikkansa mukaan. Osakuntia on Ruotsissa Lundin sekä Uppsalan yliopistoissa ja Suomessa Helsingin yliopistossa sekä Aalto-yliopistossa.


title: Osakunta

text: Osakunnat ovat ensimmäisiä opiskelijajärjestöjä Suomessa. Osakunnat ovat julkisoikeudellisia yhdistyksiä (Mäenpää Olli, Yliopistolaki 2009, s. 267. Katso lisäksi HE 7/2009 vp), joista säädetään yliopistolaissa. Lain mukaan osakuntien tarkoituksena on tukea ja kehittää jäsentensä henkisiä harrastuksia sekä edistää heidän sosiaalisia olojaan. Osakunnat ovat poikkitieteellisiä ja vaikka alun perin niiden jäseniä yhdistävät siteet samalle maantieteelliselle alueelle, voi niihin liittyä kotipaikkakunnasta riippumatta. Nykyään liittyminen osakuntaan on vapaaehtoista.


title: Osakunta

text: Alkuperäisinä Turun Akatemiaan 1643 perustettujen osakuntien perillisinä Helsingin yliopistossa on osakuntia, jotka vastaavat määrättyjä maan alueita. Sama alue voi kuitenkin olla kahden tai useamman osakunnan yhteisenä osakunta-alueena, kanta-alueena. Opiskelija voi kuulua vain yhteen Helsingin yliopiston osakuntaan. Lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa on 1872 perustettu ruotsinkielinen osakunta, Teknologföreningen.


title: Osakunta

text: Muiden Suomen yliopistojen piirissä toimivat, osakunta-nimiset järjestöt keräävät jäseniään pääosin heidän kotipaikkansa mukaan, mutta ne ovat myöhempää perua eivätkä ne ole juridisesti osakuntia vaan ne yksityisoikeudellisia, "rekisteröityjä yhdistyksiä" ("ry"), joita säätelee yhdistyslaki. Esimerkiksi Turun yliopistossa on neljä 1920-luvulla perustettua osakuntaa.


title: Osakunta

text: Suomessa on tällä hetkellä kaikkiaan 16 (lakisääteistä) osakuntaa, joista 15 (11 suomen- ja neljä ruotsinkielistä) toimii Helsingin yliopistossa ja yksi ruotsinkielinen, Teknologföreningen, Aalto-yliopistossa. Näiden osakuntien asema on määritelty yliopistolaissa (24.7.2009/558) (aiemmin yliopistolaissa (27.6.1997/645) sekä Ylioppilaskunta-asetuksessa (6.2.1998/116).).


title: Osakunta

text: Akateemisessa järjestyksessä Helsingin yliopiston nykyiset osakunnat ovat:Edellisten lisäksi Teknologföreningen vastaa Aalto-yliopiston osakuntaa.


title: Osakunta

text: Osakunnat instituutiona perustettiin Suomeen Turun Akatemiassa 1643, koska opiskeleva nuoriso tarvitsi päättäjien mielestä valvontaa. Tällöin ylioppilaat jaettiin kotiseudun perusteella maakuntiin, "nationes", jonka jäsenet ovat kansalaisia, "cives". Kullekin osakunnalle valittiin valvojaksi, inspehtoriksi, joku akatemian professoreista. Osakuntaan oli kuuluttava, eikä yliopistoon voinut kirjoittautua ellei ollut minkään osakunnan jäsen.


title: Osakunta

text: 1800-luvun puolessa välissä osakunnat yritettiin korvata ylioppilastiedekunnilla, jotka jakoivat opiskelijat tiedekunnittain maakunnallisen jaon sijasta. 1850-luvun vapautuneempi ilmapiiri kuitenkin mahdollisti paluun osakuntajärjestelmään. Osakuntia kutsuttiin kuitenkin "osastoiksi" (), ei "kansakunniksi" (). Nykyinen sana osakunta onkin sanan afdelning käännös.


title: Osakunta

text: Osakuntaan kuulumisen pakollisuus jatkui aina vuoteen 1937, ja käytännössä lähes kaikki yliopisto-opiskelijat olivat osakuntien jäseniä aina vuoteen 1969, jolloin uuden lain myötä ylioppilaskunta lakkasi perimästä osakunnan jäsenmaksua oman jäsenmaksunsa yhteydessä. Aikana, jolloin yliopisto Helsingissä oli ainoa laatuaan ja sen johtava asema yhteiskunnan ylempien kerrosten kouluttajana Suomessa kiistaton, osakunnat kokosivat opiskelevan sivistyneistön tehokkaasti yhteen.


title: Osakunta

text: 1800-luvun kansallinen aate eri aspekteineen sai innokkaita puolestapuhujia ylioppilaista ja useat osakunnat profiloituivat tietyn aatteen kannattajina. Tämä aiheutti eräiden osakuntien jakautumisen kielipohjalta, kun suomen- ja ruotsinmieliset ylioppilaat eivät kyenneet toimimaan samassa osakunnassa.


title: Osakunta

text: Osakunnat perustivat Suomen Ylioppilaskunnan (sittemmin Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, HYY) yhteiseksi toimielimekseen 1868.


title: Osakunta

text: Osakunnat ovat poliittisesti sitoutumattomia. Niihin kuuluu jäseniä yliopiston kaikista eri tiedekunnista sekä kunkin osakunnan säännöistä riippuen myös muista korkeakouluista. Osakunnat järjestävät jäsenilleen monenlaista toimintaa, kuten liikuntaa ja ajanviettomahdollisuuksia. Monet osakunnat tarjoavat jäsenilleen myös konkreettisempia sosiaalisia etuja, kuten esimerkiksi asuntoja tai stipendejä.


title: Osakunta

text: Helsingin yliopiston osakunnilla on kullakin oma inspehtori ja kuraattori. Aalto-yliopiston osakunnalla on kuraattori.


title: Osakunta

text: Ruotsissa osakuntia on Lundin ja Uppsalan yliopistoissa.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalainen Osakunta (PPO) syntyi vuonna 1907, kun vanha Pohjalainen Osakunta jakautui kahtia Pohjois- ja Etelä-Pohjalaiseen osakuntaan. Nimestään poiketen osakunnan kanta-alueena on Pohjanmaan historiallisen maakunnan pohjoisosan eli Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun sekä Lapin nykymaakunnan eteläosan (Peräpohjola) lisäksi Lapin pohjoisosa eli Lapin historiallisen maakunnan alue, toisin sanoen koko Pohjois-Suomi. Osakunnan varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä yliopiston kirjoissa oleva opiskelija, jolla on maakunnallisia tai sukulaissiteitä osakuntaan tai joka muuten osoittaa kiinnostusta osakunnan kanta-aluetta kohtaan.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnan vuosipäivä on helmikuun viides päivä, jona päivänä vuonna 1804 Pohjalaiseen Osakuntaan kuulunut Johan Ludvig Runeberg syntyi ja jona päivänä 1834 Johan Vilhelm Snellman valittiin Pohjalaisen Osakunnan virkaatekeväksi kuraattoriksi.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnan toiminta perustuu nykyään lähes täysin vapaaehtoisuuteen. Osakunnan toimintaa johtaa ja valvoo kuraattori, ja osakunnan toiminnasta vastaa osakunnan hallitus puheenjohtajineen. Osakunnan linkki yliopistoon ja korkein edustaja on inspehtori, jonka on oltava Helsingin yliopiston virkaan nimitetty professori.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnan toiminnasta huolehtivat hallituksen ohella useat valio- ja toimikunnat. Muun muassa fukseille, taloudesta huolehtiville sekä maakunnallisista asioista vastaaville virkailijoille on omat valiokuntansa. Valio- ja toimikuntien ohella osakunnassa toimii neljä vaihtelevan aktiivista kerhoa, joista kolme on maakuntiin sitoutuneita kerhoja neljännen ollessa juristikerho.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Kainuun Kerho on osakunnan vanhin yhtäjaksoisesti toiminut "maakuntakerho". Kerho on tarkoitettu osakunnan Kainuusta kotoisin oleville jäsenille.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Kainuun Kerho on virallisesti perustettu 29. marraskuuta 1953. Kerhon vuosijuhlia vietetään kuitenkin nykyisin aina Kajaanin kaupungin perustamisen vuosipäivänä 6. maaliskuuta tai lähipäivinä.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Kainuun Kerho käyttää tunnuksenaan Ilmari Kiannonkin käyttämää Tursaansydän-symbolia.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Lapin Luppo on osakunnan lappilaisille jäsenille tarkoitettu maakuntakerho.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Oulun Toivo on osakunnan Oulun seudulta kotoisin oleville jäsenille tarkoitettu maakuntakerho. Kerhon tunnuksessa esiintyy Toripolliisi-patsas. Kerhon nimi on peräisin Toivo-laivasta. Kerhon vuosijuhlia vietetään yleensä marraskuussa.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Pohjois-Pohjalainen Kriminaaliklubi on 14.10.1920 perustettu Suomen vanhin juristikerho. Kriminaaliklubi on omaksunut toiminnassaan useita omalaatuisia piirteitä. Klubi hyväksyy jäsenikseen yksinomaan pohjoispohjalaisia, eli vain Oulun- ja Lapin lääneihin sidoksissa olevia oikeustieteen opiskelijoita. Pääsy kriminaaliklubin tilaisuuksiin on harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta rajattu vain klubin jäsenille.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Perimätieto kertoo, että 1940-luvulla kriminaaliklubin kokouksessa on päätetty, että mikäli klubilainen jonakin päivänä astuu tasavallan presidentin virkaan, tulee hänen kutsua kriminaaliklubi luokseen saunomaan. Kriminaaliklubilainen Urho Kekkonen toteutti päätöksen toimiessaan Suomen presidenttinä kutsumalla klubilaiset Tamminiemeen 27.10.1966.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnan tunnuksista näkyvin ja arvokkain on osakunnan lippu. Osakunnan lippu vastaa vuodelta 1686 periytyvää silloisen Pohjanmaan rykmentin lippua, jossa on sinisellä kentällä kuusi valkoista kärppää, joiden hännänpäät ovat mustat ja jotka ovat asetettuna 2+2+2. Niitä ympäröi kaksi punertavalla tupsupäisellä nauhalla sidottua luonnonväristä laakerinoksaa. Lippua käytetään yleensä osakunnan ja yliopiston virallisissa tilaisuuksissa sekä kunnianosoituksissa. Osakunnan lippuun suhtaudutaan yhtä kunnioittavasti kuin muihinkin virallisiin lippuihin.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text: Osakunnalla ei ole yhtä ja yksiselitteistä vaakunaa, mutta osakunnan lipussa olevat valkoiset kärpät toistuvat historiallisen Pohjanmaan vaakunassa, joka kruunua lukuun ottamatta on otettu Pohjois-Pohjanmaan vaakunaksi. Asiakirjoissaan osakunta käyttää kanta-alueensa maakuntien eli Kainuun, Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan vaakunoita.


title: Pohjois-Pohjalainen Osakunta

text:
Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan osakuntanauha on väriltään valko-sini-valkoinen. Osakuntanauhaa käytetään osakuntien juhlissa ja muissa akateemisissa juhlatilaisuuksissa.Lista kaikista Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan inspehtoreista.Lista Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan kunniajäsenistä.
Pohjois-Pohjalaisella Osakunnalla on ystävyysjärjestöjä kahdenkeskisten sopimusten kautta sekä Pohjalaisen Valtuuskunnan sopimusten nojalla Latviassa, Saksassa, Suomessa, Ruotsissa ja Virossa. Kaikki järjestöt ovat verrattaen samankaltaisia Helsingin yliopiston osakuntien kanssa, mutta saksalainen ystävyysjärjestö on enemmänkin ylioppilaskunnan kaltainen.Ensimmäisenä mainittu kirja, osakunnan satavuotishistoria, julkaistiin Rovaniemellä Lapin maakuntakirjastossa 3.8.2007.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Pohjalainen Osakunta on yksi vuonna 1643 Turun akatemiaan perustetuista kuudesta suomalaisosakunnasta. Osakuntaan tulivat nykyisen Oulun, Lapin ja entisen Vaasan läänin alueelta saapuvat ylioppilaat (jus nativitatis) tai ne, joiden juuret olivat edellä mainitulla alueella (jus patris).


title: Pohjalainen Osakunta

text: Pohjalaisen Osakunnan perinteitä Helsingin Yliopistossa jatkavat Etelä-Pohjalainen Osakunta, Vasa Nation sekä Pohjois-Pohjalainen Osakunta. Pohjalaisen Osakunnan vuosipäivänä 9.11. pohjalaisten osakuntien yhteistyöelin Pohjalainen Valtuuskunta järjestää edelleen Suomen vanhimman akateemisen vuosijuhlan, Porthan-juhlan.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Turun palon jälkeen osakunnat muuttivat yliopiston mukana Helsinkiin 1828. Helsingissä Pohjalainen Osakunta toimi vuokratiloissa kunnes Ylioppilastalon valmistuttua myös osakunnat siirtyivät sinne. Pohjalaisten oma talo Ostrobotnia valmistui 1912.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Pohjalaisen Osakunnan merkittäviä jäseniä ovat olleet mmuun muassa Anders Chydenius, Henrik Gabriel Porthan, Frans Mikael Franzén, Johan Jakob Nervander, Matthias Alexander Castrén, Johan Ludvig Runeberg, Zachris Topelius, J. V. Snellman, Rudolf Holsti, K. J. Ståhlberg, Eino Leino, V. A. Koskenniemi, Ilmari Kianto ja Kyösti Kallio.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Ensimmäistä Porthan-juhlaa vietettiin 9. marraskuuta 1839 helsinkiläisten ylioppilaiden suosimassa, yhä toiminnassa olevassa ravintola Kaisaniemessä. Juhlaa vietettiin Henrik Gabriel Porthanin satavuotissyntymäpäivän kunniaksi. Varsin nopeasti juhlat omi aseman Pohjalaisen Osakunnan virallisena vuosijuhlana.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Pohjalaisen Osakunnan jakauduttua Porthan-juhla jäi elämään pohjalaisten osakuntien yhteisenä, arvokkaana ja perinteikkäänä akateemisena pöytäjuhlana, jota vietetään edelleen vuosittain. Juhlaa vietetään tavallisesti Ostrobotnian juhlakerroksessa.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Pohjalainen Osakunta jaettiin kahtia Etelä-Pohjalaiseen ja Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan yliopiston määräyksestä vuonna 1832. Syyksi väitettiin osakunnan suuruutta (jäsenmäärä oli tuolloin yli sata), vaikka todellisuudessa syynä on saattanut olla pohjalaisten ylioppilaiden itsetietoisuus ja vastustus yliopiston auktoriteetteja kohtaan. Osakunta yhdistettiin jälleen 1844, ja se toimi myös laittomuuden aikana eli osakuntalaitoksen ollessa lakkautettuna 1852-1868. Pian tämän jälkeen Pohjalaisen Osakunnan yhteishenki kuitenkin heikkeni. Aina 1900-luvun alkuun asti, kieliriitojen ja poliittisten virtausten vuoksi, pohjalaiset kiistelivät pitkään paitsi toisten osakuntien kanssa, myös keskenään, haluten välillä jakautua ja välillä taas ei. Lyhyesti sanottuna, milloin ulkopuolinen taho halusi hajottaa osakunnan, tappelivat pohjalaiset sitä vastaan; muina aikoina he kinastelivat keskenään ja miettivät eroa.


title: Pohjalainen Osakunta

text: Pohjalaisten keskinäiselle tappelulle tuli loppu, kun jakokysymys vuonna 1906 tuotiin jälleen esille. Muut yliopiston suurista osakunnista olivat jo jakaantuneet, ja pohjalaiset totesivat olevansa kerta kaikkiaan liian suuri ja riitainen osakunta. Kahtiajako tapahtui 1907 suhteellisen sopuisasti osakunnan hajotessa jälleen kahtia Etelä- ja Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan. Seuraavana vuonna 1908 Etelä-Pohjalainen Osakunta jakaantui uudestaan suomenkieliseksi Etelä-Pohjalaiseksi Osakunnaksi ja ruotsinkieliseksi Vasa Nationiksi. Pohjalaiset osakunnat vaalivat edelleen yhteisiä perinteitä vuonna 1907 perustetussa Pohjalaisessa Valtuuskunnassa. Ennen osakunnan hajoamista aloitettu talohanke saatettiin loppuun ja Ostrobotnia-talo valmistui 1912.


title: Laser

text: Laser on laite, joka tuottaa koherenttia valoa. Koherentissa valossa kaikki valoaallot ovat saman pituisia ja värähtelevät samassa suunnassa ja samalla taajuudella. Tämä on mahdollista säteilyn stimuloidun emission avulla. Stimuloidussa emissiossa valo vahvistuu siten, että valon ohittama atomin elektroni siirtyy alempaan viritystilaan, ja lähettää valokvantin samaan suuntaan kuin ohittava valonsäde. Näin valonsäde vahvistuu.


title: Laser

text: Ensimmäinen laser kehitettiin Yhdysvalloissa vuonna 1960. Laseria käytetään muun muassa DVD- ja CD-levyjen lukemiseen, tiedon välityksessä valokuitua pitkin, viivakoodien lukuun ja laserkirjoittimissa. Laseria käytetään teollisuudessa muun muassa hitsauksessa ja leikkauksessa. Sotilaskäyttöisiä lasereita on etäisyysmittauksessa ja kohteen valaisussa. Lääketieteessä laseria käytetään muun muassa kirurgisiin tarkoituksiin.


title: Laser

text: Maailman tehokkaimmat laserit pystyvät noin 1 petawatin eli 10 watin hetkelliseen tehoon. Vuonna 2009 Texasin yliopiston fyysikot kertoivat aikeesta nostaa tehoja noin tuhatkertaisiksi 10 wattiin eli yhteen eksawattiin.


title: Laser

text: Laser (, valon vahvistaminen säteilyn stimuloidulla emissiolla) on optinen laite, joka tuottaa koherentin valonsäteen. Toiminta perustuu stimuloiduksi emissioksi nimitettyyn kvanttimekaaniseen ilmiöön. Laseroiva väliaine toimii optisena vahvistimena vain tietyllä aallonpituuskaistalla tai -kaistoilla aallonpituudelle. Usein väliaine on optisen resonaattorin sisällä. Tällöin valo on enemmän tai vähemmän kollimoitua ja monokromaattista.


title: Laser

text: Hehkulampuissa, joissa valo syntyy satunnaisen lämpöliikkeen vaikutuksesta, valo on epäkoherenttia, sen aallonpituuskaista on laaja ja sitä säteilee kaikkiin suuntiin.


title: Laser

text: Käytännössä laserissa valoa muodostuu kahden vastakkain olevan peilin väliin. Toinen peileistä päästää valosta ulos pienen osan, josta muodostuu varsinainen lasersäde. Kulkiessaan edestakaisin peilien välissä valosta poistuvat erisuuntaiset ja -vaiheiset komponentit.


title: Laser

text: Laser koostuu laseroivasta väliaineesta ja resonantista optisesta kaviteetista, joka on usein esimerkiksi sopivan pituinen putki. Väliaineelta vaaditaan sopivia ominaisuuksia, jotta se olisi laseroivaa eli siinä esiintyisi stimuloitua emissiota. Jotta väliaine saataisiin laseroimaan, siihen syötetään eli pumpataan energiaa. Pumppausta voidaan tehdä optisesti syöttämällä valoenergiaa törmäysviritysmenetelmällä, jolloin energia siirtyy atomitörmäyksissä, tai syöttämällä varauksenkuljettajia väliaineeseen. Pumpattu energia synnyttää väliaineeseen viritystiloja. Kun jossain viritystilassa on enemmän hiukkasia kuin jossain toisessa alemmassa tilassa, syntyy käänteinen miehitys. Normaalisti väliaineen läpi kulkeva säde vaimenee, kun väliaine absorboi säteen fotoneita. Käänteisessä miehityksessä olevan väliaineen läpi kulkeva optinen säde kuitenkin saa aikaan enemmän stimuloitua emissiota kuin absorptiota ja säde vahvistuu. Näin ollen pumpattua laseroivaa väliainetta voidaan käyttää myös optisena vahvistimena.


title: Laser

text: Tuotettu valo on ominaisuuksiltaan samankaltainen kuin alkuperäinen signaali. Sen aallonpituus, vaihe ja polarisaatio säilyvät. Tästä johtuu laservalolle ominainen koherenssi ja polarisaatio-ominaisuuksien sekä kaviteetin rakenteen avulla saavutetun monokromaattisuuden säilyminen.


title: Laser

text: Optinen kaviteetti on peileistä muodostettu laite, joka mahdollistaa seisovien valoaaltojen syntymisen. Peilien ansiosta jokainen fotoni kulkee väliaineen läpi useita kertoja ennen kuin se emittoituu laserin suuaukosta tai menetetään absorption tai diffraktion takia. Jos väliaineen aikaansaama vahvistus on suurempi kuin aikaansaatu vaimennus, valonsäteen teho voi kasvaa eksponentiaalisesti. Koska stimuloidut emissiot kuitenkin vähentävät väliaineen vahvistuskykyä, voi vahvistus tietyssä vaiheessa saturoitua. Tällöin pumpattu energia, säteen vahvistus ja energianmenetykset ovat tasapainossa eikä säde vahvistu enempää. Liian pienillä pumppaustehoilla vahvistus on riittämätön ja syntynyt ulostuloteho olemattoman pieni.


title: Laser

text: Laserin synnyttämä valo on hyvin kollimoitunutta. Tämä tarkoittaa sitä, että suunnattaessa laserin valo kaukaiselle pinnalle sen muodostama valopisteen ala on suhteellisen pieni. Kuitenkin täydellisen kollimoitunutta sädettä ei voida diffraktion vuoksi saada aikaan. Tämän takia laservalokin leviää pitemmillä matkoilla hiukan. Tämä leviäminen riippuu kuitenkin voimakkaasti laserin tyypistä. Suurten kaasulasereiden säteet ovat usein hyvin kollimoituja, mutta pienten puolijohdelasereiden säteet hajoavat lähes välittömästi suuaukon jälkeen (kulmat saattavat olla jopa 50° luokkaa). Nämä hajaantuvat säteet voidaan kuitenkin kollimoida uudestaan optisilla laitteilla. Muiden kuin laserlähteiden valoa on sen sijaan erittäin vaikea kollimoida hyvin.


title: Laser

text: Koherenssilla tai koherenttisuudella tarkoitetaan valon kykyä interfereroida itsensä kanssa. Koherenttisuus määritellään tavallisesti sinä matkana, jolla interferenssi on mahdollinen. Matka riippuu aallonpituudesta ja kaistanleveydestä. Hehkulampulla tehollinen kaistanleveys on noin 150 nm ja keskimääräinen aallonpituus noin 550 nm. Näiden arvojen, 550 nm ja 150 nm suhteena saadaan selville interferenssikuvion maksimien ja minimien lukumäärä. Newtonin renkaita on hehkulampun valossa muutama kappale, ja koherentti matka muutamia satoja nanometrejä. Jos kaistaa kavennetaan värisuodattimella, niin koherentti matka ja renkaiden määrä lisääntyy vastaavasti. Valon kaistanleveys jatkuvatoimisessa kaasulaserissa (esimerkiksi HeNe) on aivan olennaisesti pienempi kuin hehkulampussa, mutta ei nolla. Tämä johtuu kuumassa kaasussa tapahtuvasta Doppler-ilmiöstä. Tarkasti ottaen laservalo ei ole monokromaattista, ja sen koherenttisuus on rajallinen, mutta kuitenkin aivan eri kertaluokkaa kuin muilla valonlähteillä.


title: Laser

text: Laserit jaetaan pulssilasereihin ja jatkuvatoimisiin lasereihin. Pulssilasereilla voidaan saavuttaa merkittävästi suurempia maksimitehoja kuin jatkuvatoimisilla lasereilla. Jotkin laserit voivat tuottaa valoa monilla aallonpituuksilla. Tämä mahdollistaa hyvin lyhyiden valopulssien tuottamisen. Nämä pulssit voivat olla kestoltaan vain femtosekunnin luokkaa (10 s).


title: Laser

text: Vaikka sana laser viittaa erityisesti näkyvää valoa tuottavaan laitteeseen, käytetään sanaa myös muun taajuisia fotoneita tuottavista laitteista. Tässä artikkelissa sana ”valo” voi siis tarkoittaa myös esimerkiksi röntgensäteitä, infrapunasäteilyä tai ultraviolettisäteilyä. Mikroaaltoja tai radioaaltoja tuottavaa vastaavaa laitetta kuitenkin sanotaan yleensä maseriksi. Tämä johtuu historiallisista syistä, sillä ensimmäiset mikroaaltoja tuottaneet maserit rakennettiin ennen valoa tuottavia lasereita.


title: Laser

text: Albert Einstein loi teoreettisen pohjan lasereille vuonna 1916 Planckin säteilylakia tarkastelleella tutkimuksellaan. Tähän työhön kuitenkin palattiin vasta toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1953, kun Charles Townes ja jatko-opiskelijat James Gordon ja Herbert Zeiger rakensivat ensimmäisen maserin. Laite ei kuitenkaan pystynyt jatkuvan säteen tuottoon. Townes jakoi vuoden 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon neuvostoliittolaisten Nikolai Basovin ja Aleksandr Prohorovin kanssa, jotka olivat selvitelleet jatkuvan säteen tuottamiseen liittyviä ongelmia.


title: Laser

text: Vuonna 1957 Townes ja Arthur Leonard Schawlow tutkivat Bell Labsillä infrapuna-alueen masereita. Infrapuna kuitenkin hylättiin ja tutkimus keskitettiin näkyvän valon aallonpituuksiin. Aluksi tätä laitetta kutsuttiin optiseksi maseriksi, jolle haettiin patenttia seuraavana vuonna. Asiasta myös julkaistiin tieteellinen artikkeli ("Phys. Rev." Vol. 112, 6).


title: Laser

text: Samanaikaisesti tämän kanssa jatko-opiskelija Gordon Gould Columbian yliopistosta työskenteli talliumin energiatasoja käsittelevän tutkimuksen parissa. Townesin tavattuaan Gould oli tehnyt muistiinpanoja ideastaan rakentaa "LASER". Termi laser kuitenkin julkaistiin ensimmäistä kertaa Gouldin vuoden 1959 artikkelissa. Gould suunnitteli -aseria käytettäväksi päätteenä laitteen tuottaman aallonpituuden mukaan, mutta lopulta vain termi laser yleistyi. Gould pohti useita sovelluksia lasereille muun muassa spektroskopian, interferometrian ja ydintekniikan alalta. Gould haki patenttia myöhemmin samana vuonna. Tämä hakemus kuitenkin hylättiin ja Bell Labs sai patentin vuonna 1960. Tätä seurasi parikymmentä vuotta kestänyt riita, jonka tuloksena liittovaltion tuomioistuin määräsi vuonna 1987 Gouldille patentin optisesti pumpatusta ja kaasupurkauslaserista.


title: Laser

text: Ensimmäisen toimivan laserin rakensi Theodore Maiman Hughes Research Laboratoriesilla vuonna 1960. Näin hän voitti muun muassa Townesin ryhmän Columbian yliopistossa ja Schawlow'n ryhmän Bell Labseillä. Maimanin laser oli optisesti pumpattu rubiinilaser, joka tuotti 694 nm:n pulssittaista punaista valoa. Samana vuonna iranilainen Ali Javan sekä William Bennet ja Donald Herriot rakensivat ensimmäisen kaasulaserin. Siinä käytettiin väliaineena heliumin ja neonin seosta.


title: Laser

text: Basov ja Javan ehdottivat puolijohdelaseria. Ensimmäisen laserdiodin esitteli Robert N. Hall vuonna 1962. Hallin galliumarsenidilaite tuotti 850 nm:n infrapunavaloa, joka ei ollut nähtävissä ihmissilmin. Ensimmäinen näkyvän valon puolijohdelaser esiteltiin myöhemmin samana vuonna. Kuten varhaiset kaasulaserit nämä puolijohdelaitteet tuottivat vain pulssittaista valoa. Ne vaativat myös jatkuvaa jäähdytystä nestemäisellä typellä.


title: Laser

text: Ensimmäinen jatkuvatoiminen laserdiodi kehitettiin vuonna 1970 yhtä aikaa sekä Neuvostoliitossa että Bell Labsillä. Ensimmäiset laajalle levinneet sovellukset olivat viivakoodien lukija vuonna 1974 ja laserlevysoitin vuonna 1978. Ensimmäinen todella menestynyt laserin sisältänyt kulutustuote oli CD-soitin, joka tuli markkinoille vuonna 1982.


title: Laser

text: Laserkomponenttien halpeneminen on sittemmin johtanut yhä uusiin laajalle sovelluksiin. Samoin erikoistuvat lasertyypit mahdollistavat uusien aallonpituuskaistojen hyödyntämisen, suuremmat ulostulo- ja maksimitehot, paremman energiatehokkuuden ja tarkasti säädeltävät ulostulopulssit.


title: Laser

text: Kun laser alun perin kehitettiin, sitä sanottiin "ratkaisuksi, joka etsii ongelmaa". Nykyään niillä on lukuisia tieteellisiä, lääketieteellisiä, viihteellisiä, teollisia, sotilaallisia, lainvalvonnallisia ja tietoteknisiä sovelluksia. Vuonna 2004 maailmassa myytiin, laserdiodit pois lukien, 131 tuhatta laseria. Laserdiodeja myytiin 733 miljoonaa. Esimerkkinä laserin arkipäiväisestä sovelluksesta mainittakoon CD- ja DVD-levyt sekä vielä yleistymätön laserhammaspora, jolla hampaan poraaminen ei satu laisinkaan.


title: Laser

text: Laserin monikäyttöisyys johtuu sen tuottaman valon monokromaattisuudesta, koherenttisuudesta ja kyvystä saavuttaa suuria tehoja. Koherenttia lasersädettä voidaan käyttää suurten tietomäärien tallentamiseen. On myös mahdollista kohdistaa tehokkuudeltaan keskinkertainen laser pienelle alalle, jolloin sitä voidaan käyttää esimerkiksi leikkaamiseen tai polttamiseen. Lasereita käytetään myös tiedonsiirrossa optisia kuituja pitkin ja optisessa datansiirrossa vapaassa tilassa kuten muutaman kilometrin etäisyydellä esteettömällä linjalla olevien talojen välillä ja avaruudessa satelliittien välillä, jopa gigabitin sekuntivauhtia.


title: Laser

text: Tieteellisessä käytössä lasereita käytetään monissa interferometrisissa ja spektroskopisissa menetelmissä. Niitä voidaan käyttää myös epälineaarisen optiikan tutkimuksessa, kaukokartoituksessa, maanmittauksessa ja avaruussovelluksissa. Esimerkiksi Kuuhun on viety 1969 ja jälkeen heijastimen tavoin toimivia mutta optisesti paljon laadukkaampia takaisinheijastusprismoja joita on siitä asti käytetty Maan ja Kuun välisen etäisyyden mittaukseen noin senttimetrin tarkkuudella. Maan kiertoradalla on vähän vastaavia Lageos satelliitteja joita on käytetty Maan painovoimakentän vaihteluiden mittaamiseen. Maanmittarit kiinnittävät vastaavasti toimivia laserheijastimia mittauspisteisiin tarkentaakseen mittauksiaan laseretäisyysmittareillaan. Ainakin osa lidareista käyttää laseria.


title: Laser

text: Viestinnässä ja etäisyysmittauksissa laserin monokromaattisuudesta on erityistä hyötyä jos on mahdollista käyttää atomiviivasuodatinta tai muuta optista suodatinta joka päästää läpi vain oikeanlaista laservaloa.


title: Laser

text:
Lääketieteessä laserilla voidaan suorittaa näönkorjausleikkauksia sekä poistaa tatuointeja, karvoja ja syntymämerkkejä paremmin kuin esimerkiksi suodatetulla ja kohdistetulla auringonvalolla. Teollisuudessa lasereilla voidaan leikata metalleja. Lasereita voidaan soveltaa myös lentokoneiden gyroskoopeissa ja joissain fuusioreaktoreissa. Lasertutkaa käytetään nopeusvalvonnassa. Sotilaskäytössä lasereita voidaan soveltaa eräänlaisena varoituslaukauksen korvikkeena, häikäisyyn, eräänlaisena erittäin tarkasti kohdistettuna valonheittimenä / lamppuna, maalinetsinnässä ja kohteen määrittämisessä, tulevaisuudessa mahdollisesti myös aseena, esimerkiksi ampumaan alas lentokoneita, ohjuksia ja häiritseviä lintuja alueilla joilla ei saa käyttää luoteja tai hauleja (kuten kaupunkien keskustoissa). Polttomoottoreiden kipinäsytytyksen korvaajaksi suunnitellaan lasersytytystä.
Laserin vaarallisuus perustuu laserin pitkään kantamaan ilmassa (toisin sanoen säde ei leviä ja hajoa tavanomaisen valokeilan tavoin). Jo pienen tehon (~1 mW) laserin säteily voi aiheuttaa näkövaurioita. Aallonpituuksilla, joilla sarveiskalvo ja linssi kohdistavat hyvin valoa, koherentti ja kapea lasersäde voi fokusoitua hyvin pienelle verkkokalvon alueelle aiheuttaen nopeasti kudosvaurioita.


title: Laser

text: Laserit on turvallisuusluokiteltu luokkiin I–IV. Luokan I laser ei aiheuta pysyviä näkövaurioita, mutta turvallisuusluokan IV laser voi polttaa iholle palovamman hetkessä.


title: Laser

text: Populaarikulttuurissa ja erityisesti science fictionissa ja toimintaelokuvissa laser esitetään usein virheellisesti. Toisin kuin esimerkiksi Star Wars -elokuvissa nähdään, lasersäde ei koskaan näy tyhjiössä (avaruudessa). Säde on mahdollista nähdä vain, mikäli jokin väliaine kuten sumu tai pöly sirottaa sen kohti katsojaa. Intensiteetiltään suuri lasersäde näkyy ilmassa Rayleigh- tai Raman-sironnan vuoksi.


title: Laser

text: Lasersäteen eteneminen on yleensä esitetty todellista hitaampana, muistuttaen perinteisen suorasuuntausammuksen etenemistä. Todellisuudessa säde etenee valonnopeudella, joten tulituksen kohde näkee säteen lähes osuman hetkellä.


title: Laser

text: Joissakin toimintaelokuvissa on laserilla toteutettuja turvajärjestelmiä, jotka sankari saa näkymään esimerkiksi käyttäen jonkinlaista pölyä ja ohittaa järjestelmät tyypillisesti peilejä käyttäen. Todellisuudessa on halvempaa ja tavallisempaa toteuttaa turvajärjestelmä infrapuna-alueen lasereilla kuin näkyvän valon lasereilla. Tässä tapauksessa sankarilla täytyisi olla lämpökamera havaitakseen säteet.


title: Tritium

text: Tritium (T tai H) on vedyn radioaktiivinen isotooppi. Tritium-ytimessä on yksi protoni ja kaksi neutronia. Tritiumin löysivät Ernest Rutherford, M. L. Oliphant ja Harteck vuonna 1934 pommittaessaan deuterium-atomeja deuteroneilla eli deuterium-atomin ytimillä.


title: Tritium

text: Tritium-isotoopin puoliintumisaika on 12,32 vuotta. Pieniä määriä tritiumia muodostuu yläilmakehässä, kun kosmiset säteet iskeytyvät typpimolekyyleihin. Ydinvoimaloissa muodostuu ydinreaktioiden yhteydessä tritiumia, jota pääsee lauhdutusveden mukana veteen. Myös ydinasekokeiden jälkeen on löydetty koepaikalta pieniä määriä tritiumia. Tritiumia voidaan myös valmistaa reaktoreissa pommittamalla litium-6:ta tai deuteriumia neutroneilla.


title: Tritium

text: Tritium voi esiintyä kaasumaisena, mutta yleisimmin tritium esiintyy muodossa, jossa toinen vesimolekyylin vetyatomeista on korvautunut sillä.


title: Tritium

text: Tritiumin hajoamisessa syntyvät elektronit voivat virittää muiden aineiden elektroneja, joten sitä käytetään itsevalaisevana aineena rannekellojen näytöissä ja poistumistiekylteissä. Tritiumia voidaan käyttää myös merkkiaineena isotooppigeokemiassa ja lääketieteessä tutkittaessa lääkeaineiden metaboliaa. Yksi energiantuotannon kannalta lupaavimmista fuusioreaktioista on deuteriumin ja tritiumin fuusio. Siinä vapautuu energiaa 16 MeV. Ongelmana on reaktion vaatima 40 miljoonan kelvinin lämpötila.


title: Intervalli

text: Intervalli (latinan sanasta "intervallum" ’välimatka’) on musiikissa yleisin ja käyttökelpoisin tapa kertoa kahden sävelen välinen korkeusero. Jokainen intervalli vastaa tiettyä sävelten taajuuksien välistä suhdetta.


title: Intervalli

text: Tavallisimmat intervallit ovat priimi, sekunti, terssi, kvartti, kvintti, seksti, septimi ja oktaavi. Nämä nimet johtuvat latinalaisista järjestyslukusanoista ja osoittavat, kuinka mones duuri- tai molliasteikon sävel on tämän intervallin päässä perussävelestä. Intervalleista, jotka ovat yhtä monen askelen päässä toisistaan diatonisella asteikolla, käytetään samaa nimeä varustettuna lisämääreellä suuri tai pieni, tai puhdas, ylinouseva tai vähennetty.


title: Intervalli

text: Puhtaita intervalleja ovat priimi, kvartti, kvintti, oktaavi, undesimi ja duodesimi. Suuria intervalleja ovat sekunti, terssi, seksti, septimi, nooni, desimi ja tredesimi. Pienet intervallit ovat puolisävelaskelta suppeampia kuin suuret. Vähennetyt intervallit ovat puolisävelaskelta suppeampia kuin puhtaat tai pienet (paitsi priimi). Ylinousevat intervallit ovat puolisävelaskelta laajempia kuin puhtaat tai suuret intervallit. Kaksinkertaisesti vähennetyt intervallit ovat puolisävelaskelta suppeampia kuin vähennetyt, ja kaksinkertaisesti ylinousevat intervallit ovat puolisävelaskelta laajempia kuin ylinousevat intervallit. Intervallien laadusta käytetään lyhennyksiä: vähennetty (v), suuri (s), pieni (p), kaksinkertaisesti vähennetty (2v), kaksinkertaisesti ylennetty (2y) ja puhdas (pu). Intervallit numeroidaan suuruusjärjestyksessä: priimi (1), sekunti (2), terssi (3)...tredesimi (13) jne.. Esim. puhdas kvintti ilmoitetaan pu5;. ylinouseva seksti y6, kaksinkertaisesti vähennetty desimi 2v10 jne..


title: Intervalli

text: Ylinousevat intervallit ovat melodisina liikkeinä tonaalisessa musiikissa harvinaisia, joten niitä pyritään välttämään.


title: Intervalli

text: Intervallit voidaan kääntää. Käänteisintervalli muodostetaan intervallista vaihtamalla sävelten järjestystä siten, että alempi sävel siirtyy ylemmäksi tai päinvastoin. Siten intervallia käännettäessä priimistä tulee oktaavi, sekunnista septimi, terssistä seksti, kvartista kvintti jne.. Puhtaat intervallit pysyvät käännettäessä puhtaina, mutta suurista intervalleista tulee käännettäessä pieniä ja päinvastoin, vähennetyistä intervalleista tulee ylinousevia ja päinvastoin. Alennetun ja ylennetyn c:n välinen intervalli on kaksinkertaisesti ylinouseva priimi, tai käänteisintervallina kaksinkertaisesti vähennetty oktaavi.


title: Intervalli

text: Oktaavia isompia intervalleja käytetään yleisesti. Niillekin on annettu latinalaisiin järjestysnumeroihin perustuvat nimet: nooni (intervalli 9), desiimi tai desimi (intervalli 10), undesiimi (intervalli 11), duodesiimi (12), tredesiimi (13) ja niin edelleen. Usein on kuitenkin käytännöllisempää ilmaista nämä intervallit yhdistettynä muodossa oktaavi + intervalli (tai n oktaavia + intervalli). Niinpä nooni = oktaavi + sekunti, desiimi = oktaavi + terssi, jne.


title: Intervalli

text: Läheisesti intervalliasteikkoon ja musiikkiin yleisestikin liittyvä käsite on oktaaviala.


title: Intervalli

text: Yleisimmät intervallit ja niitä vastaavat taajuuksien suhteet ovat:


title: Intervalli

text: Edellä murtoluvuilla esitetyt taajuuksien suhteet pitävät tarkalleen paikkansa vain ns. puhtaassa virityksessä. Tasavirityksessä suhdeluvut poikkeavat näistä jonkin verran, jolloin kaikki suhdeluvut ovat luvun formula_1 ≈ 1,05946 eri potensseja. Esimerkiksi kvintin (seitsemän puoliaskelen) päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_2 ≈ 1,49831, siis hieman pienempi kuin puhtaassa kvintissä, jossa suhde on 3/2 eli 1,5.


title: Intervalli

text: Yllä olevan luettelon mukaisesti esimerkiksi 1000 Hz ja 2000 Hz korkuisten äänten välinen korkeusero on oktaavi, koska 2 000 Hz / 1000 Hz = 2/1. Vastaavasti 400 Hz ja 600 Hz korkuiset äänet ovat kvintin päässä toisistaan, koska 600 Hz / 400 Hz = 3/2. Intervalleina ilmaistut sävelkorkeuserot perustuvat siis taajuuksien "suhteeseen" eivätkä niiden erotukseen.


title: Intervalli

text: Intervalliasteikon käyttökelpoisuus johtuu ihmisen kuulon toiminnasta; se havaitsee juuri suhteellisia sävelkorkeuksia, eikä niinkään absoluuttisia eroja sävelten (hertseissä ilmaistuissa) korkeuksissa. Täten esimerkiksi 600 Hz ja 800 Hz äänten välinen korkeusero havaitaan likimain yhtä suurena kuin 3000 Hz ja 4000 Hz äänten välinen korkeusero, vaikka absoluuttiset erot äänten taajuuksissa ovat erisuuret (ensimmäisessä tapauksessa 800 Hz - 600 Hz = 200 Hz ja jälkimmäisessä 4000 Hz - 3000 Hz = 1000 Hz). Kuulon kannalta oleellista on vain, että kummankin sävelparin sävelten taajuuksien suhde on sama eli 4:3.


title: Intervalli

text: Intervallit voidaan luokitella konsonoiviin ja dissonoiviin, eli sointusävyisiin ja riitaintervalleihin. Konsonansseja ovat kaikki puhtaat intervallit, sekä suuret ja pienet terssit ja sekstit. Sekunnit ja septimit sekä vähennetyt ja ylinousevat intervallit ovat kaikki dissonansseja.


title: Intervalli

text: Intervalleja käytetään sointujen muodostamisessa. Esimerkiksi tavallinen duurikolmisointu rakennetaan siten, että pääsäveleen lisätään suuren terssin päässä oleva korkeampi sävel ja tätä säveltä pienen terssin päässä oleva korkeampi sävel. Jos tähän lisätään edelleen pieni terssi, saadaan dominanttiseptimisointu, tai jos lisätään suuri terssi, saadaan maj-sointu. Tavallisen mollikolmisoinnun rakenne on pääsävel plus pieni terssi plus suuri terssi. Soinnun intervalleilla ilmaistu rakenne säilyy samana, vaikka soinnun pääsävel vaihdettaisiin.


title: Avaruushissi

text: Avaruushissi on toistaiseksi teorian tasolla kehitelty hissi, jolla voisi nousta Maata kiertävälle radalle avaruuteen.


title: Avaruushissi

text: Konstantin Tsiolkovski esitteli avaruushissin periaatteen vuonna 1895 kirjoittamassaan artikkelissa. Teoriaa kehitti Juri Artsutanov vuonna 1960 kirjoittamassaan artikkelissa. Avaruushissi on perinteisesti esiintynyt lähinnä tieteistarinoissa, kuten Arthur C. Clarken "Paratiisin suihkulähteissä", mutta tekniikan kehittymisen myötä sitä on tutkittu vakavammin.


title: Avaruushissi

text: Avaruushissin olisi sijaittava suunnilleen päiväntasaajalla ja sen Maata kiertävän huippuosan olisi kierrettävä planeetan ympäri samalla kulmanopeudella kuin planeetta pyörii, sillä muutoin varsi katkeaisi huipun loitontuessa tyvestä. Yksi avaruushissin toimintamahdollisuus olisi nostaa satelliitteja ja muita aluksia Maata kiertävälle radalle, ja yhdistää se vaijerilla maahan. Avaruushissin avulla voitaisiin myös lähettää kustannustehokkaasti laitteita kauemmaksi avaruuteen.