title: Messerschmitt Me 163 Komet

text: Lentokone tuli Luftwaffen palveluskäyttöön vuonna 1944. Konetta rakennettiin alle 400 kappaletta ja sillä operoinut Jagdgeschwader 400 saavutti kaikkiaan vain yhdeksän ilmavoittoa, mutta menetti 14 konettaan enimmäkseen nousu- tai laskeutumisonnettomuuksissa.


title: Messerschmitt Me 163 Komet

text: Jos laskeutuminen tai nousu kentältä epäonnistui, kone useimmiten räjähti. Tästä syystä lentäjiä kehotettiin pakkotilanteessa yrittämään kapuamista ja pudottautumista koneen siiveltä maahan.


title: Messerschmitt Me 163 Komet

text: Yhdysvaltain ilmavoimien ilmavoimissa kone tunnettiin nimellä ”Voimamuna” sen muodon ja nopeuden perusteella. Yhdysvaltalaiset Mustang-lentäjät pyrkivät ampumaan ”loppuunpalaneet munat”, kun ne laskeutuivat liitolennossa kentilleen. Kone oli ensimmäisiä, jossa lentäjien piti tarkkaan huomioida mitä söivät ennen lentoa – suolistokaasun laajeneminen nopean nousun aikana oli tuskallista. Kone oli ongelmallinen myös tankatessa, koska hydratsiini-ajoaine räjähti kosketuksissa esimerkiksi öljyn kanssa. Tankattavien koneiden alle asetettiin vedellä täytetty matala allas, joka esti hydratsiinin kontaktin hallin tai kentän öljyläikkien kanssa.


title: Messerschmitt Me 163 Komet

text: Hydratsiini on myrkyllistä ja reagoi myös kudoksen kanssa. Lentäjät käyttivät erityistä umpihaalaria, suojalaseja sekä naamaria. Happinaamari asetettiin kasvoille jo koneen ollessa maassa myrkyllisten höyryjen varalta, mutta myös koska koneen nousunopeus vei sen nopeasti normaaliin hengitykseen riittävän tiheän ilmakehän yläpuolelle.


title: Messerschmitt Me 163 Komet

text: Painon säästämiseksi koneessa ei ollut perinteistä laskutelinettä, vaan pyörät irrotettiin nousun yhteydessä ja laskeutuminen tehtiin rungon alla olevalla jalaksella.


title: Messerschmitt Me 163 Komet

text: Tunnetuin tyypillä lentänyt lienee Wolfgang Späte, jolla oli 72 pudotusta ennen siirtymistään Me 163 -ohjelmaan. Tyypin ensimmäinen koelento tehtiin moottorittomana ja Späte oli tunnettu purjelentäjä. Hän komensi koelentotoimintaan perustettua Erprobungskommando (Ekdo) 16:tta.


title: Janne Huilaja

text: Janne Huilaja (s. 1961 Kittilä) on suomalainen kirjailija. Hän asuu Muurolassa Rovaniemellä ja on aikaisemmalta ammatiltaan rakennusmestari, mutta nykyisin vapaa kirjailija.


title: Janne Huilaja

text: Huilaja, joka syntyi ja eli Kittilän Kaukosen kylässä 25-vuotiaaksi, joskin kävi välissä ammattikoulun Rovaniemellä ja armeijan Ivalossa, kuvaa kirjoissaan pohjoisen elämää realistiseen tyyliin. Musikaalinen ja kitaransoitosta innostunut Huilaja kiinnostui kirjoista vasta yli 20-vuotiaana, kirjoittamaan hän alkoi työttömäksi jäätyään.Esikoisteos "Kolmijalkainen kettu" oli sekä Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon että Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana. Myös "Karkuri"-romaani oli Olvi-palkintoehdokas.


title: Abdera

text: Abdera () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Traakiassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Ávdiran kunnassa noin kuusi kilometriä etelään nykyisestä Ávdiran kylästä.


title: Abdera

text: Abdera sijaitsi nykyisin Bouloústran niemenä tunnetulla niemellä Traakian rannikolla noin 17 kilometriä koilliseen Nestos-joen suusta ja likimain vastapäätä Thasoksen saarta. Kaupunki hallitsi laajaa ja hedelmällistä aluetta, ja ilmeisesti myös joen suisto kuului siihen, sillä Herodotos sanoo Nestoksen virranneen Abderan läpi.


title: Abdera

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Abderan kaupungin perusti Herakles ystävälleen Abderokselle. Historiallisesti perustajaksi mainitaan Klazomenaista tullut Timesios (tai Timesias). Traakialaiset kuitenkin ajoivat hänen perustamansa siirtokunnan asukkaat pois vuonna 656 eaa. Uuden siirtokunnan paikalle perustivat Teoksesta Harpagoksen valtaa paenneet asuttajat vuonna 545 eaa.


title: Abdera

text: Kaupunki kukoisti erityisesti 400-luvulla eaa. Persialaissotien aikaan ainakin vuosina 492–480 eaa. kaupunki oli Persian vallan alla ja toimi persialaisten tukikohtana. Peloponnesolaissodan alussa Abdera oli Odrysian kuningaskunnan läntisintä aluetta. Vuodesta 454 eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Vuonna 408 eaa. kaupunki tuli Ateenan suoran vallan alle Thrasybuloksen johdolla.


title: Abdera

text: Abdera tuhoutui sodassa traakialaisia triballeja vastaan vuonna 376 eaa. Noin 350 eaa. Filippos II valtasi kaupungin Makedonialle. 200-luvulla eaa. sen valtasivat puolestaan Traakian kuningas Lysimakhos, Seleukidit, Ptolemaiokset ja tämän jälkeen jälleen makedonialaiset. Vuonna 196 eaa. alueen valtasivat roomalaiset, jotka julistivat Abderan vapaakaupungiksi. Kaupunki tuhoutui Rooman ja Pergamonin välisessä sodassa vuonna 170 eaa. Myöhemmällä roomalaisella kaudella kaupunki menetti merkityksensä ja taantui.


title: Abdera

text: Filosofit Demokritos, Anaksarkhos ja Protagoras olivat kotoisin Abderasta. Tästä huolimatta abderalaiset esiintyivät vitseissä (mm. "Filogelos") ja sanonnoissa yleensä tyhminä ja tylsämielisinä. Abdera tunnettiin myös muun muassa rahoistaan, joita pidettiin kauniina, sekä kaloistaan, jotka olivat arvostettua herkkua.


title: Abdera

text: 500-luvulla jaa. Abderan paikalle kehittyi pieni bysanttilainen kaupunki, joka oli piispanistuin. Kaupungin nimi oli "Polystylon" (”Paljon pylväitä”), mikä viittasi ilmeisesti antiikin aikaisen kaupungin raunioihin.


title: Abdera

text: Abderan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1950. Niitä ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit. Alueen raunioita on kunnostettu vuodesta 1985.


title: Abdera

text: Abdera oli ympäröity kaupunginmuurilla, jonka pituus oli noin 5,5 kilometriä. Siitä on löydetty osia erityisesti kaupungin itä-, pohjois- ja länsisivuilta. Länsisivulta on löydetty portti, jonka yhteydessä oli kaksi tornia. Se johti kaupungin läpi kulkeneelle pääkadulle. Kaupungin agoraa ja temppeleitä ei ole vielä kaivettu esiin.


title: Abdera

text: Abderassa oli kaksi satamaa, toinen sen länsi- ja toinen itäpuolella. Suurempi satama oli suojattu aallonmurtajalla. Kaupungin akropoliina toimi matala kukkula niemenkärjessä toisen sataman lähellä. Akropoliin rakennuksista ei ole säilynyt juurikaan jäänteitä, koska bysanttilaisen ajan kaupunki sijaitsi sen paikalla.


title: Abdera

text: Kaupungin pohjoisosasta on löydetty teatterin rauniot ja lounaisosasta roomalainen kylpylä. Länsiosasta on kaivettu esiin hellenistisen ja roomalaisen kauden asuintalojen jäänteitä. Ne osoittavat, että kaupunki oli tuohon aikaan rakennettu Hippodamoksen nimiin laitetun, aikakauden kaupungeille tyypillisen ruutuasemakaavan mukaisesti. Talojen lattiat oli koristeltu mosaiikein. Eräs taloista tunnetaan nimellä Delfiinien talo lattiamosaiikkien kuvituksen perusteella. Asuintaloja oli myös kaupunginmuurien pohjoispuolella. Arkaaisen ja klassisen kauden hautoja on löydetty erityisesti 2–4 kilometrin päästä kaupungin pohjois- ja koillispuolelta.


title: Abdera

text: Kaupungin alueelta tehtyihin esinelöytöihin kuuluu muun muassa veistoksia, keramiikkaa, lamppuja sekä erilaisia rakennusten koristeosia. Suuri määrä terrakottafiguriineja on löydetty niitä valmistaneen työpajan raunioista. Esinelöydöt ovat Kaválan arkeologisessa museossa.


title: Abdera

text: Bysanttilaisen kauden kaupungin löytöihin kuuluvat muun muassa yksilaivaisen kirkon jäänteet 1100–1200-luvulta antiikin aikaisten kaupunginmuurien sisäpuolelta sekä kolmilaivaisen basilikakirkon jäänteet niiden ulkopuolelta. Kummankin yhteydessä oli hautausmaa. Myös bysanttilaisen ajan kaupunginmuureista on säilynyt jäänteitä.


title: Painopinnanvalmistaja

text: Painopinnanvalmistaja työskentelee graafisessa teollisuudessa. Työtehtäviä ovatAmmattitutkinto opiskeluissa valitaan yksi suuntautumisala: työasemataittajan tuotantotehtävät, kuvankäsittelijän tuotantotehtävät, tietokoneavusteisen painopinnanvalmistuksen tuotantotehtävät tai painopinnanvalmistuksen järjestelmätukihenkilön tehtävät.


title: Painopinnanvalmistaja

text: Opiskelu kesti lukiopohjalta noin vuoden, ilman lukiotaustaa tutkinto oli kaksivuotinen. Vuonna 2002 tutkinto uudistettiin kolmivuotiseksi ulkoasuntoteuttajan tutkinnoksi.


title: Vladimir Vikulov

text: Vladimir Ivanovitš Vikulov (, 20. heinäkuuta 1946 Moskova, Venäjän SFNT – 9. elokuuta 2013 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Vladimir Vikulov

text: Vikulov oli parhaita pelinrakentajia 1960- ja 1970-luvuilla. Hänen ketjukavereinaan pelasivat muun muassa Anatoli Firsov, Viktor Polupanov, Valeri Harlamov, Aleksandr Maltsev, Boris Aleksandrov ja Viktor Žluktov. Vikulov pelasi 520 liigaottelua tehden 283 maalia Neuvostoliiton mestaruussarjassa vuosina 1964–1979. Hän edusti TsSKA Moskovaa ja SKA Leningradia. Neuvostoliiton maajoukkueessa hän pelasi 195 maaottelua tehden 109 maalia vuosina 1965–1979.


title: Vladimir Vikulov

text: Vikulov voitti Neuvostoliiton maajoukkueessa olympiakultaa Grenoblessa 1968 ja Sapporossa 1972, seitsemän maailman- ja kuusi Euroopan mestaruutta.


title: Vladimir Vikulov

text: Vikulov kuoli Moskovassa 9. elokuuta 2013, 67-vuotiaana.


title: Horacio Accavallo

text: Horacio Accavallo (s. 14. lokakuuta 1934 Villa Diamantessa, Lanúsissa, Argentiinassa) on argentiinalainen entinen kärpässarjan (50 kg) nyrkkeilijä. Hän otteli ammattilaisena vuosina 1956—1967 ja saavutti 75 voittoa, joista 34 tyrmäyksellä, kaksi häviötä ja kuusi ratkaisematonta.


title: Horacio Accavallo

text: Accavallo nyrkkeili alkuaikoinaan pääasiassa kotimaassaan Argentiinassa, missä hän oli melko ylivoimainen. 1. maaliskuuta 1966 hän voitti Tokiossa WBA ja WBC:n 15-eräisessä mestaruusottelussa Katsuyoshi Takayaman. Accavallo oli ollut hallitsevan maailmanmestarin Salvatore Burrunin ykköshaastaja, ja kun tämä ei ollut suostunut ottelemaan Accavalloa vastaan, menetti hän mestaruutensa, joka ratkaistiin Accavallon ja Takayaman välilä.


title: Horacio Accavallo

text: Accavallo lopetti nyrkkeilyuransa hallitsevana WBA ja WBC-maailmanmestarina puolustettuaan mestaruutta 15-eräisessä kamppailussa Hiroyuki Ebiharaa vastaan.


title: Horacio Accavallo

text: luettelo ammattinyrkkeilyotteluista boxrec.comissa


title: Rannikkosotilaskoti

text: Rannikkosotilaskotiyhdistys on perustettu 3. marraskuuta 1918 Helsingissä. Sotilaskotisisaret ovat tehneet naisten vapaaehtoista maanpuolustustyötä sotilaiden hyväksi varuskunnissa, sotilaskodeissa, sotaharjoituksissa ja Suomen käymien sotien aikana aina eturintamia myöten.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Yhdistyksen ensimmäisenä työnimenä oli Saaristosotilaiden joululahjakomitea, joka ilmensi helsinkiläisrouvien aloittaman vapaaehtoisen avustustyön tarkoitusta ja tavoitetta ankaran puutteen aikoina. Komiteasta kehittyi sittemmin vuonna 1920 Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistys (RSHY), ja vuonna 1958 yhdistyksen nimi muutettiin Rannikkosotilaskotiyhdistys ry:ksi (RSKY).


title: Rannikkosotilaskoti

text: Sotilaskotisisarten vaateasun vihreä väri periytyy suomalaisten jääkäreiden sisällissodan aikana käyttämistä sarkaisista univormuista. Heidät tunnistaa edelleenkin vihreästä sisarasusta.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Rannikkosotilaskotiyhdistyksen toiminta- ja työkenttä ei ole muiden itsenäisinä yhdistyksinä toimivien rekisteröityjen sotilaskotiyhdistysten tapaan sidottu yhteen paikkakuntaan tai varuskuntaan. Kaikki rannikon sotilaskotisisaret ovat RSKY ry:n jäseniä, mutta tekevät sisartyötä omien rekisteröimättömien paikallisosastojensa koordinoimina. Niinpä varuskunnan lakkauttaminen ja sisarten joutuminen sotilaskodittomien paikallisosastojen joukkoon voidaan nähdä myös uutena toiminnallisena haasteena rannikkosotilaskotiyhdistykselle ja sen hankolaisille jäsensisarille. Hangon paikallisosasto on tällä hetkellä (2006) vanhin RSKY:n toimivista paikallisosastoista. Hankoa vanhemmat yhdistyksen haaraosastot Viipurissa, Sortavalassa, Käkisalmessa ja Lahdenpohjassa ovat jääneet luovutetuille alueille. Hankokin on ollut luovutettuna ja evakuoituna, jolloin osaston toiminta li runsaan vuoden keskeytyksissä ja "maanpaossa" välirauhan aikana 1940–1941.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Suomen rannikkotykistön historia kertoo Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistyksen, jota nimeä yhdistys käytti aikaisemmin, paikallisosastojen perustamisesta seuraavaa: "Tammikuussa 1920 pidetyssä varsinaisessa yhdistyksen perustavassa kokouksessa päätettiin paitsi jouluilon valmistamista myös muulla tavoin huolehtia toimintapiiriin kuuluvien sotilaiden viihtyisyydestä heidän vapaa-aikoinaan. Päämääräksi tuli silloin "sotilaskoti jokaiselle linnakkeelle ja jokaiseen tukikohtaan". Yhdistyksen ensimmäiset paikallisosastot perustettiin jo vuonna 1920 Sortavalaan ja Viipuriin sekä vähän myöhemmin Käkisalmeen, Hankoon ja Lahdenpohjaan.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Ote RSHY:n hallinnon pöytäkirjasta 29.10.1924 kertoo seuraavaa:


title: Rannikkosotilaskoti

text: "Hankoon on perustettu haaraosasto, mikä huomattavan innokkaasti on aloittanut toimintansa. Sihteeri toimittaa asiasta uutisen sanomalehtiin ja vastaa Hankon osaston tiedotukseen."


title: Rannikkosotilaskoti

text: Alueelliseen organisaatioon kuuluneita itsenäisiksi sotilaskotiyhdistyksiksi rekisteröitymättömiä sisarpiirejä kutsuttiin tuolloin 1920-luvulla vielä haaraosastoiksi, mutta vähitellen tuli käyttöön nimitys osasto ja sitten vuodesta 1931 alkaen alettiin RSHY:n paikallisista piireistä ja haaraosastoista käyttää yhä edelleenkin käytössä olevaa nimitystä alaosasto tai paikallisosasto. Tässä tilaisuudessa Hangon kaupungintalolla Rannikkosotilaskotiyhdistyksen Hangon paikallisosasto juhlii perustamisensa 80-vuotistaivalta. Säilyneen ensimmäisen toimintavuoden toimintakertomuksen 1925 mukaan haaraosasto perustettiin 8.10.1924 Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistyksen Hangon osastoksi.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Koneella kirjoitettu ruotsinkielinen pöytäkirja 8.10.1924 osaston perustavasta kokouksesta silloisessa maankuulussa hankolaisessa Wigrenin kahvilakonditoriassa Vuorikadulla – elokuvateatteri Olympiaa vastapäätä sijainneessa rakennuksessa – on sodan melskeistä ja Hangon evakuointiajasta huolimatta säilynyt. Pöytäkirjasta selviää, että kokouksen puheenjohtajaksi valittiin kapteenska Inga Petäjäniemi, varapuheenjohtajaksi tohtorinna Gunnel Kumlin, sihteeriksi neiti Aina Sacklen, rahastonhoitajaksi rouva Vilma Lindholm ja muiksi hallituksen jäseniksi tohtorinna Karin Nordlin sekä insinöörinrouva Kiianlinna.


title: Rannikkosotilaskoti

text:
Myös Hangon osaston ensimmäisen toimintavuoden toimintakertomus vuodelta 1925, suomen kielellä laadittuna, on säilynyt käsin kirjoitettuna kappaleena. Sen teksti alkaa seuraavasti:
"Toimintakertomus – Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistyksen Hangon osasto perustettiin 8 pv. lokakuuta 1924."


title: Rannikkosotilaskoti

text: Kertomuksessa selvitetään varsin tarkasti osaston kuluneen vuoden toiminta sekä mm, että johtokunta oli kokouksessaan syyskuun 24. päivänä 1925 valinnut neiti Sacklenin tilalle sihteeriksi Anna Palmenin ja päättänyt pitää vuosikokouksen 29. päivänä samaa kuuta Kaupungintalolla. Toimintakertomuksen on käsin kirjoittanut ja allekirjoittanut sihteeri Anna Palmen.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Hangon osaston ensimmäisestä puheenjohtajasta Inga Petäjäniemestä tiedetään, että hänen miehensä Aarne Petäjäniemi oli filosofian maisteri vuodelta 1912 ja silloin vuonna 1924 kapteeni ja Russarön linnakkeen ensimmäinen päällikkö, joka myös "vikareerasi" aika ajoin patteriston sen aikaista komentajaa majuri Olinia.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Linnakkeiden päälliköt käyttivät toisistaan leikillisiä ja vertauskuvallisia nimiä, jotka hyvin kuvasivat heidän eristettyä, yksinvaltiasta ja ehdotonta esimiesasemaansa saarilinnakkeillaan, jotka olivat heidän sotilaallisessa käskyvallassaan kuin entisajan läänitykset. Petäjäniemen kerrotaan olleen ensimmäinen "Russarön ruhtinas". Vastaavasti "Örön herttua" oli luutnantti Sarasto, "Utön kreivikuntaa" hallitsi luutnantti Hasselbladt ja kaukaisimman Lypertön linnakkeen herrana vaikutti jääkärikapteeni Sandström. He hallitsivat näitä "läänityksiään" usein yksin ja ilman upseerialaisia.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Silloiset ajanhengen mukaiset muistelmakirjoitukset eivät kuitenkaan mainitse mitään siitä, että kutsuttiinko Russarön ruhtinaan puolisoa Inga Petäjäniemeä rouvaspiireissä vastaavasti Russarön ruhtinattareksi, ja muiden linnakkeiden lääninherrojen puolisoja herttuattariksi, kreivittäriksi jne. Linnakkeilla oli toki jo silloin venäjänvallan upseereiden perintönä upseeriklubeja, keilaratoja biljardipöytiä yms., ja aivan varmasti siellä toimi myös sivullisilta suljettuja skruuvi- ja muita korttiporukoita. Lienee hyvä muistaa se, että kaikkea silloista kerho-, kahvila- ja seurapiiritoimintaa sääteli tuolloin voimassa ollut kieltolaki. Kieltolaki oli astunut voimaan 1.6.1919 ja se päättyi vasta 5.4.1932.


title: Rannikkosotilaskoti

text: 1.8.1921 perustettu Turun Erillinen Patteristo sai ensimmäiset "omat" rannikkotykistöupseerinsa maaliskuun viimeisenä päivänä 1922, jolloin palvelukseen astui kadettikoulusta kolme vastaleivottua Suomen armeijan vänrikkiä.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Alussa yhdistyksen puuhanaiset ja upseereiden rouvat saivat joissain kasarmeissa käyttöönsä huoneen tai nurkkauksen, jonka he kunnostivat asevelvollisina palvelevien varusmiesten vapaa-aikojen viettopaikaksi. Helsingissä toimiva yhdistys tilasi niihin sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja ja muuta viihdykettä. Seuraava muoto yhdistyksen toiminnassa oli ns. lukutupien perustaminen linnakkeille, joista ensimmäinen avattiin heinäkuussa 1923 Örön linnakkeella Hangon patteriston alueella. Samana vuonna avattiin myös Russarössä lukutupa. Yhdistyksen ylläpitämien lukutupien kahvinurkkauksia voidaankin pitää niinä historiallisina nurkanvaltauksina, jotka loivat edellytykset varsinaisten linnakesotilaskotien ja kanttiinien perustamisille ja rakentamisille syrjäisimpiinkin linnakesaariin.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Organisaatioterminologia on yhdistysten, järjestöjen ja eri yhteisöjen kohdalla ollut kuluneiden runsaan 80 vuoden aikana varsin kirjavaa. Esimerkkinä RSHY:n alueorganisaation sotilaskotiyksiköistä käytettyjä nimitermejä ja vuosilukuja: Sortavalan haaraosasto 1921-30, Sortavalan paikallisosasto 1931-45, Laatokan 5. lohko, Hangon haaraosasto 1924–1930, Hangon paikallisosasto 1931–1940 (osasto lopetti toimintansa talvisodan jälkeen 1940, kun Hanko luovutettiin Neuvostoliitolle), jatkosodan aikana 1941–1944 käytettiin nimitystä Hangon alue aina vuoteen 1948, koska Hangon mottia vartioimassa olleiden joukkojen parissa toimi lyhytaikaisesti yli puolisen sataa rintamasotilaskotia, mm. ruotsalaisten vapaaehtoisten oma ruotsalainen sotilaskoti.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Edelleen nimitermejä: Hangon paikallisosasto 1949, Hangon piiri 1950–1954, kokonaan uutena terminä Hangon alaosasto 1955–1957 ja sitten vuodesta 1958 alkaen jälleen Hangon paikallisosasto. Talvi- ja jatkosodan aikana koko sotilaskotitoiminnan valtakunnallinen organisaatio koki melkoisia muutoksia. Sotilaskotiliitto johti toimintaa koko valtakunnassa, kuten se tekee nykyisinkin. Mutta sen alajohtoportaina toimivat sodan aikana sotilaskotikeskuselimet eli SKE:t. Hangon motin – Neuvostoliitolle talvisodan jälkeen laivasto- ja lentotukikohdaksi luovutetun Hangon vuokra-alueen rajojen vartiointiin osallistuneiden joukkojen parissa toimi jatkosodan alkamisvuonna 1941 kaikkiaan runsaat 70 sotilaskotia ja kanttiinia. Ne eivät kaikki olleet suinkaan rannikkosotilaskoteja, vaikka toimivatkin Hangon alueen nimikkeen alla. Sotilaskotisisar Eija Paanasen kirjoitus kertoo hyvin rannikkosotilaskotitoiminnan laajuudesta sotien aikana. Hän kertoo: "Rannikkosotilaskotiyhdistyksellä oli kiinteiden sotilaskotien lisäksi Laatokan ja Syvärin rintamalinjoilla satoja myyntipisteitä ja kanttiineja, joihin puheenjohtaja Anna-Liisa Rewell (RSKY:n pj 1929–1962) teki yhdistyksen tarmokkaan taloudenhoitajan Fanny Ohtolan kanssa tarkastusmatkoja.


title: Rannikkosotilaskoti

text: RSKY:n historiakirjaan 1918–1993 on kirjattu Hangon paikallisosastojen puheenjohtajat, tosin vasta vuodesta 1933 alkaen, ja tämä "myöhäinen ajankohta" juontunee siitä, että Hangon haaraosasto toimi alkuvuosina RSHY:n piiriin kuuluvana itsenäisenä sotilaskotiyhdistyksenä Viipurin, Sortavalan ja Lahdenpohjan yhdistysten tapaan aina vuoteen 1933, jolloin ne kaikki vielä itsenäisinä sotilaskotiyhdistyksinä liittyivät jäseniksi Sotilaskotiliittoon. RSHY ry. oli liittynyt Sotilaskotiliittoon jo vuonna 1927. Syy siihen, että eräät Helsingissä toimineen RSHY:n kaukaiset haaraosastot Karjalassa ja Hangossa toimivat tuolloin itsenäisinä yhdistyksinä on tuntematon, mutta silloisilla sotilaskotiyhdistysten saamilla huomattavilla valtionavustuksillakin saattoi olla merkityksensä asiassa. Sitä jaettiin vain itsenäisille yhdistyksille.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Rannikon sotilaskodeilla ja kanttiineilla ja niiden parissa eri paikkakunnilla vapaaehtoista ja palkatonta organisoitua sisartyötä tehneillä sisarpiireillä, haaraosastoilla, alaosastoilla ja paikallisosastoilla on periaatteessa ainakin perustamisajallisesti omat toisistaan jonkin verran eriävät historiansa, vaikka työkenttä on ollut sama. Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistyksen johtamia ja ylläpitämiä lukutupia ja sotilaskoteja palkattuine taloudesta vastuussa olevine sotilaskodinhoitajineen on ollut linnakkeilla ja rannikkopaikkakunnilla toiminnassa jo ennen paikallisten vapaaehtoista sisartyötä tekevien osastojen syntymistä. Linnakesotilaskoteja on pyritty ylläpitämään niiden kannattamattomuudesta huolimatta syrjäisimmilläkin paikoilla, ja pieniinkin leiriharjoituksiin on saatu leirisotilaskoti tai kanttiini. Tämän on mahdollistanut vapaaehtoinen palkaton sisartyö. Rannikkosotilaskotisisaret ovat lisäksi osallistuneet laajalti sisarpäivystyksiin muiden joukko-osastojen sotilaskodeissa, linnakkeilla ja harjoituksissa


title: Rannikkosotilaskoti

text: RSKY:n historian vaiheista voidaan todeta rannikkosotilaskotiyhdistyksen toimintaan ja organisaatioon liittyvän erikoispiirteen. Yhdistys ei harjoita sotilaskotitoimintaa paikallisina rekisteröityinä yhdistyksinä, vaan toimii hajautettuina paikallisosastoina koko pitkällä rannikolla. Tämä joustava ja paikkakuntasidonnaisuudesta vapaa organisaatiomuoto on osoittanut toimivuutensa niin sodan melskeissä kuin rauhanajan joukkojen piirissä. Se on kestänyt raskaat alueluovutukset ja mittavat joukkojen ja varuskuntien uudelleenjärjestelyt. Rannikkosotilaskotiyhdistys on kriisiaikoina ja tilanteen niin vaatiessa kyennyt aina ns. polkaisemaan maasta sotilaskotitoimipisteitä ja palveluja sinne, missä Puolustusvoimat ovat niitä kulloinkin tarvinneet.


title: Rannikkosotilaskoti

text: RSKY:n varapuheenjohtaja Eija Paananen kirjoituksessaan "85 vuotta sotilaskotityötä rannikolla ja saaristossa" (UudSle,vuosijulkaisu 2003) selvittänyt yhdistyksen toimialueen ja organisaation seuraavasti: "Rannikkosotilaskotiyhdistyksen toimialue kattaa merivoimien joukko-osastojen sijoitusten mukaisesti rannikon aina Raumalta Kotkaan saakka. Selkämeren, Turun, Hangon, Upinniemen, Suomenlinnan, Loviisan ja Kyminlinnan paikallisosastot muodostavat yhdistyksen, jossa on n. 500 vapaaehtoista jäsentä. Yhdistyksellä on toimintaa 10 sotilaskodissa ja kahdessa laivakanttiinissa. RSKY:n palveluksessa on artikkelin kirjoittamisen aikaan (v. 2003) 37 palkattua työntekijää".


title: Rannikkosotilaskoti

text:
Hangon Rannikkopatteriston viettäessä 15-vuotisjuhliaan vuonna 1936 – silloin nimellä 1.Erillinen Rannikkotykistöpatteristo – kirjoitti sotilaspastori E Alitalo sotilaiden sielunhoitoon ja koulutukseen liittyvistä tärkeimmistä tekijöistä seuraavasti:
"...Bland dessa vänner ville jag först och främst nämna Föreningen för Kustsoldaternas väl, Hangö avdelning. Med tacksamhet minnas sektionen f.d. och nu i tjänst varande värnpliktiga det arbete, som nämnda förening dem till godo utfört. Och i denna tacksamhet instämma säkert även de värnpliktigas föräldrar. Ett bevis för denna de värnplikitigas tacksamhet var den stora, vackra rosenkrans, som nyligen av de värnpliktiga nedlades på överstinnan Olins grav, hon, som så många år med kärlek arbetat för kustsoldaterna."


title: Rannikkosotilaskoti

text: Everstinna Helfrid Olinin, o.s. Forsberg, monivuotisesta sotilaskotityöstä emme tiedä juuri mitään. Kirkonkirjojen mukaan hänet oli vihitty avioliittoon vänrikki Jarl Christer Olinin kanssa vuonna 1919 ja että hän muutti vuonna 1926 Hiittisistä Hankoon, jossa hän jo vuoden 1936 kesäkuun 23. päivänä kuoli. Muutto lienee tapahtunut patteriston esikunnan ja komentajan siirtyessä Öröstä Hankoon vuonna 1926, siis pari vuotta sen jälkeen kun Hankoon oli perustettu sotilaskotisisarten osasto.


title: Rannikkosotilaskoti

text: RSHY:n ensimmäinen lukutupa – sotilaskodin edeltäjä – perustettiin heinäkuussa 1923 Bengtskärin majakkasaaren länsipuolella sijaitsevalle Örön linnakkeelle. Samana vuonna myös Russarön linnakkeella avattiin lukutupa. Hangon Rannikkopatteriston joukko-osastohistoriasta tiedämme, että 1.8.1921 perustetun Turun Erillisen Patteriston joukot toimivat kaikki aluksi jo vuodesta 1918 alkaen Örön linnakkeella, n. 35 km Hangosta länteen sijaitsevalla suurella ja luonnonkauniilla Hiittisiin kuuluvalla linnakesaarella. Talvella 1922 sai Russarön linnake vasta ensimmäisen patterimiehityksensä kun vastaperustetun patteriston 1. Patteri marssi jäitse tuon 40–50 km pitkän matkan Öröstä Russaröön. Patteriston esikunta sijaitsi silloin Örön linnakkeella. Patteriston ensimmäisenä komentajana toimi vuoteen 1923 asti kapteeni Nylund. Hänen jälkeensä komentajaksi tuli Jarl Christer Olin, joka toimi patteriston komentaja yhtäjaksoisesti 17 vuotta. Patteriston esikunta muutti vuonna 1926 Öröstä Hankoon.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Samoin kuin Suomen Armeija, sotilaskoditkin joutuivat liikekannalle sotien aikana. Suuri osa rannikkosotilaskodeista sijaitsi ulkolinnakkeilla, jotka heti sodan puhjettua joutuivat toimimaan rintamakoteina. Nämä rannikkolinnakkeiden ja mannervaruskuntien kiinteät sotilaskodit toimivatkin heti alusta alkaen keskuskoteina, joista käsin toiminta tilanteen mukaan ulotettiin saaristoon ja maastoon pieninä "sotapesinä". Täällä Hangon alueella toimi talvisodan aikana seitsemän sotilaskotia. Talvisodan jälkeen Hanko ja sen lähialueet evakuoitiin ja luovutettiin Neuvostoliitolle sotilastukikohdaksi maaliskuussa 1940.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Sotilaskotityön 20-vuotishistoria vuodelta 1941 kertoo tästä seuraavasti: "Lännessä joutui RSHY luopumaan Hangon lohkolla Russarön suuresta kodista sekä Hangon kaupungissa toimineista Gunnarstrandin, Breidablickin ja villa Korsikan samoin kuin kolmesta majoituspaikkoihin sijoitetuista sotilaskodista. Lappohjaan jäi oma sotilaskotirakennus, samoin Hästö-Busön saarelle talvisodan aikana rakennettu kaunis ja uusi parakkikoti. Yhdistys menetti talvisodassa kaikkiaan 106 toimipaikkaa ja sotilaskotia, joista yhdistys oli omistanut 12 rakennusta. Hangon paikallisyhdistys lopetti toimintansa heti välirauhan solmimisen jälkeen."


title: Rannikkosotilaskoti

text: "Jatkosodan puhjettua kasvoi rannikkosisarten joukko vapaaehtoisten myötä jo ensimmäisen sotavuoden 1941 aikana toiselle tuhannelle, pysyi saman suuruisena sodan ajan ja laski rauhan palattua jälleen sotia edeltäneelle tasolle. Vuonna 1945 RSHY:n jäsenmäärä oli 580 sisarta".


title: Rannikkosotilaskoti

text: Venäläiset evakuoivat Hangon tukikohdan meritse Kronstadtiin joulukuun alussa 1941 ja suomalaisten joukkojen ottaessa miinoitetun ja ansoitetun Hangon haltuunsa tulivat myös sotilaskodit ensimmäisten joukkojen mukana takaisin Hankoon sijoittuen entisille toimipaikoilleen.


title: Rannikkosotilaskoti

text: RSHY:n sodanaikaisen toiminnan laajuutta kuvaa historiakirja seuraavasti: "Vuoden 1941 lopulla oli RSHY:n sotilaskotiverkosto saatu laajenemaan koko pitkälle merirajalle Pohjanlahdelta Itämereen, Suomenlahden, Laatokan ja Syvärin kautta Ääniselle. Petsamon vartioaluksilla olevat kanttiinit mukaan luettuina oli yhdistyksellä maan pohjoisin, läntisin, eteläisin ja itäisin sotilaskotitoimipaikka hoidettavanaan. Sotilaskotitoimipaikkoja oli rannikkojoukkojen piirissä kaikkiaan 550; sotilaskoteja 339, kiertäviä koteja 10 ja huoltokohteita 201. Leipomotuotteiden saamisen turvaamiseksi yhdistys perusti keskuskotien yhteyteen omia leipomoita, joita oli jo ensimmäisen sotavuoden lopulla toiminnassa 12".


title: Rannikkosotilaskoti

text:
Sodan jälkeen sadat sotilaskodit joutuivat lopettamaan toimintansa, mutta yhdistyksen toiminta ei siitä lamaantunut. Sotilaskoteja ylläpidettiin kannattamattomuudesta huolimatta ja uusia avattiin siellä täällä paikallisen tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. V. 1945 RSHY sai tehtäväkseen huolehtia miinanraivaajien viihtyisyydestä. Tästä tulikin varsinaisen sotilaskotityön rinnalla yksi tärkeimmistä yhdistyksen työmuodoista sotavuosien jälkeen. Yhtenä tämän työn keskuksena toimi Hangon keskuskoti.
Hangon sotilaskotisisaret toimivat erityisen ansiokkaasti jatkosodan aikana ja sen jälkeen sotavankeudesta palanneiden suomalaisten hyväksi Hangon Tulliniemessä sijainneella vankien kotiuttamisleirillä. Sotavankiyhdistys teki 1970-luvulla vierailun Hankoon ja sen yhteydessä sotavankeudessa olleet suomalaiset sotilaat osoittivat kiitoksensa Hangon paikallisosastolle siitä työstä jota sotilaskotisisaret olivat tehneet heidän hyväkseen jakamalla heille silloin vaatteita ja muuta heidän kipeästi tarvitsemiaan tarvikkeita. Kiitoksena sotavankiyhdistys luovutti paikallisosastolle kirjallisuutta.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Vuonna 1948 yhdistyksen täyttäessä 30 vuotta toiminta oli jo melkein palautunut rauhanaikaisiin uomiinsa. Yhdistys sai monin tavoin kokea kuinka sen toiminnalle annettiin arvoa sekä päällystön että miehistön keskuudessa. Tänä samaisena vuonna yhdistys sai hoitoonsa myös Suomenlinnan sotilaskodin. Yhdistyksen hanke uuden ajanmukaisen sotilaskodin saamisesta Russarön linnakkeen palaneen sotilaskodin tilalle toteutui vuonna 1950.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Sotien päätyttyä Sotilaskotiliiton toiminta palasi rauhanaikaisiin muotoihin. Tällöin korostui yhteistoiminta puolustushallinnon kanssa. Sotilaskodit toimivat omissa osin puutteellisissa ja ahtaissa tiloissa. Erityisen merkittävä olikin puolustusministeriön ja sotilaskotiliiton v. 1956 solmima sopimus, jonka mukaan ministeriö sitoutui rakentamaan sotilaskodit varuskuntien uudistusten yhteydessä. Tänään sotilaskodit ovat hyvässä kunnossa peruskorjatuissa tiloissa.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Sotilaskotiyhdistykset ovat vuosien varrella saaneet puolustushallinnolta oikeuksia ja etuuksia, joihin kuuluu yksinmyyntioikeus varuskunnissa ja harjoituksissa, tilojen saaminen korvauksetta sekä ajoneuvoihin liittyvät kuljetus-, huolto- ja korjauspalvelut. Myönnetyt etuudet turvaavat sotilaskotien toimintaedellytykset.


title: Rannikkosotilaskoti

text:
Sotilaskotitoiminnan onnistuminen on edellyttänyt liitolta ja yhdistyksiltä voimakasta panostusta jäsentensä ja työntekijöittensä kouluttamiseen ja koko toiminnan kehittämiseen. Työn on seurattava aikaansa nuorison odotusten muuttuessa. Siinä Sotilaskotiliitto onkin onnistunut erinomaisesti. Vaikka kahvi ja munkki ovat edelleen sotilaskotien perustuotteita on ollut pakko panostaa myös uusiin tuotteisiin.
Sotilaskotiliitto on Suomen vanhin maanpuolustusjärjestö, joka päätehtävänsä lisäksi on aktiivisesti mukana vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen kehittämisessä ja naisten kriisiajan valmiuksien luomisessa. Liiton jäsenmäärä on nykyisin n. 7500 sisarta ja palkattua henkilöstöä on vajaat 300 ja sen jäsenten tekemät vapaaehtoistyön tunnit ovat yli 230 000.


title: Rannikkosotilaskoti

text: RSKY:n toiminta on kuluneina 85 vuotena ennättänyt kiteytyä määrättyihin muotoihin, mutta sodista, pula-ajoista ja yhteiskunnan muutoksista huolimatta rannikon vihreiden sisarten toiminta ei ole jäänyt kehityksestä jälkeen. Yhdistyksen ylläpitämien sotilaskotien palvelutaso on nykyään valtavan monipuolista sisältäen perinteisten kahvimunkkien, kirjaston ja muiden kanttiinipalvelujen lisäksi mm. uudenaikaisimmat atk-laitteet Internetyhteyksineen. Yhdistys on syntynyt, kasvanut ja kehittynyt puolustusvoimien rinnalla naisten vapaaehtoiseksi työksi sotilaiden hyväksi, ja niin se tulee varmasti vastaisuudessakin toimimaan.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Örön linnakkeella avattiin lukutupa heinäkuussa 1923. Siitä alkoi säännöllinen sotilaskotitoiminta lounaissaaristossa. Talvisodan alla Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistys perusti Turkuun Pansion sotilaskodin. RSHY:n Turun piirin itsenäinen toiminta alkoi käytännössä elokuussa 1940. Merivoimia palveleva sotilaskotitoiminta laajeni Turun kaupungissa sekä käynnistyi laajassa lounaissaaristossa sekä Selkämeren alueella. Turun paikallisosasto tosin laskee toimintansa alkaneen helmikuussa 1941, jolloin Keskussotilaskoti aloitti Turussa. Jatkosodan aikana RSHY:n Turun piiri piti yllä lukuisia sotilaskoteja laajalla toiminta-alueellaan, käynnisti myös Ahvenanmaan sotilaskotityön sekä ulotti toimintansa uloimmille vartioasemille saakka.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Sotien jälkeen Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistyksen Turun piiri hoiti sotilaskotitoimintaa vaikeissa oloissa Turun kaupungissa ja koko laajassa saaristossa. Sotilaskotien merkitys oli erityisen suuri raskaassa miinanraivausoperaatiossa. Vuonna 1956 Turun piiri jakaantui Turun, Uudenkaupungin ja Rauman paikallisosastoihin. Turun paikallisosasto on palvellut uskollisesti kaikissa niissä lukuisissa toimipisteissä, joissa merivoimat ja rannikkotykistö on toiminut.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Vuosikymmenien kuluessa meripuolustusjoukkojen ryhmitys on muuttunut useita kertoja. 1970- ja 1980-luvuilla toimintaa leimasivat suuret saaristossa järjestetyt harjoitukset leirisotilaskoteineen. Ikäluokkien pienetessä perinteinen sotilaskotityö jatkuu leireillä ja varuskunnissa. Sisaret ovat suorittaneet vapaaehtoista maanpuolustustyötä osallistumalla yhteiskunnan muuhun toimintaan. Vuoden 2005 loppuun mennessä Merivoimat on supistanut asteittain toimintaansa etenkin saaristossa. Turun paikallisosaston kiinteiksi toimipaikoiksi ovat jääneet Pansio ja Gyltö. Rannikkosotilaskotiyhdistyksen Turun paikallisosasto ja sitä edeltänyt Turun piiri on kuitenkin aina ollut ja on edelleenkin rannikkosotilaskotijärjestön laajin ja myös eniten haasteita antava toiminta-alue.


title: Rannikkosotilaskoti

text: Tämä teksti pohjautui majuri evp Kaarle Langen pitämään esitelmään RSKY:n Hangon paikallisosaston 80-vuotisjuhlassa Hangon kaupungintalolla 31.10.2004. Esitelmän lähteinä käytetty mm.


title: Wijan Ponlid

text: Wijan Ponlid (s. 26. huhtikuuta 1976 Si Satchanalai) on thaimaalainen entinen kärpassarjan (51 kg) nyrkkeilijä.


title: Wijan Ponlid

text: Ponlid voitti olympiakultaa 2000 Sydneyn olympialaisissa peitottuaan loppuottelussa Kazakstanin Bulat Jumadilovin. Hän sai voitostaan palkkioksi uuden talon, 20 miljoonaa bahtia ja työpaikan poliisina. Lisäksi hänen kunniakseen järjestettiin Bangkokin kaduilla paraati, jossa marssi 49 norsua. Ponlid ei koskaan ryhtynyt ammattilaiseksi, vaan pysyi koko uransa ajan amatöörinä.


title: Suomen aateli

text: Suomen aateli tarkoittaa Suomen Ritarihuoneen jäseniä.


title: Suomen aateli

text: Ruotsin valtakunnassa erityisin oikeuksin varustettu vapaamies- eli rälssisääty, maallinen rälssi, syntyi Maunu Ladonlukon annettua Alsnön säännön vuonna 1279 . Rälssi koostui ruotsalaisista ja saksalaisista suvuista, jotka olivat pääasiassa Baltian aatelin tavoin ulkomailta tullutta sotilaseliittiä eivätkä paikallisen väestön jälkeläisiä. Yhteyttä Ruotsin vallan aikaa edeltäneisiin yhteiskunnan ylimpiä luokkia edustaneisiin suurtalonpoikiin ja moisioihin ei uuden vallan aatelilla ollut ja suomalaisia ei heidän joukossaan ollut juurikaan, jos lainkaan.


title: Suomen aateli

text: Asetuksen mukaan kuninkaan armeijaan varustettu ratsumies vapautettiin korvaukseksi veroista ja hänestä tuli ”rälssimies”. Moni vauras maanomistajasuku kuului rälssiin pitkiä aikoja, koska sillä oli varaa varustaa ratsumiehiä sukupolvesta toiseen. Ajan mittaan rälssioikeuksia alettiin myöntää jopa ilman rälssipalveluksen suorittamista. Verovapaus ei ollut aluksi periytyvä, mutta Juhana III määräsi aatelisarvon perinnölliseksi 1569. Käsite ”aateli” tuli käyttöön 1500-luvun kuluessa.Vuonna 1723 vahvistettiin laki ritariston ja aateliston erioikeuksista. Eräiltä osin sen säännökset kuitenkin kumosi vuonna 1789 annettu yhdistys- ja vakuuskirja. Tällöin aatelisto menetti muun muassa yksinoikeutensa korkeimpiin virkoihin. Lisäksi talonpojatkin saivat tällöin oikeuden hankkia omistukseensa verovapaita rälssitiloja, ei kuitenkaan säteritiloja.


title: Suomen aateli

text: Vuonna 1809 ”Suomen alueen Ritaristo ja Aateli” kokoontui Porvooseen maapäiville, joilla se vannoi uskollisuutta uudelle venäläiselle hallitsijalle, teki suunnitelman suuriruhtinaskunnan omasta Ritarihuoneesta ja sai maapäivien päätteeksi täydennystä uusista aateloiduista ja korkeampaan aatelisarvoon korotetuista. Nämä uudet aatelisarvot eivät enää olleet ruotsalaisia eivätkä toisaalta venäläisiäkään, vaan keisari myönsi ne erikseen Suomen suuriruhtinaskuntaan. Näin erillinen Suomen aateli oli syntynyt.


title: Suomen aateli

text: Aateliston vuonna 1723 vahvistetut erioikeudet, siltä osin kuin Yhdistys- ja vakuuskirja ei ollut niitä kumonnut, pysyivät voimassa myös Venäjän vallan aikana. Vuosien 1863–1864 valtiopäivillä päätettiin kuitenkin lakkauttaa säädyn yksinoikeus säteritilojen omistamiseen samoin kuin aateliston vapaus henkirahan maksamisesta, ja samalla keskusteltiin jo aateliston muidenkin erioikeuksien poistamisesta. Vuoden 1867 valtiopäivillä kumottiin myös säännös, jonka mukaan aatelisilla oli eräissä asioissa oikeus käyttää ensimmäisenä oikeusasteenaan hovioikeutta. Vaikka aatelin yksinoikeus korkeimpiin virkoihin ei ollut enää voimassa, 1800-luvun lopulle saakka enemmistö senaattoreista oli aina aatelisia.


title: Suomen aateli

text: Jäljelle jääneetkin säätyerioikeudet menettivät enimmän merkityksensä vuonna 1906, kun säätyvaltiopäivät lakkautettiin ja tilalle tuli yleiseen äänioikeuteen perustuva eduskunta. Samalla laadittiin kuitenkin myös ehdotus uudeksi ritarihuonejärjestykseksi, mutta sen vahvisti vasta Svinhufvudin senaatti vuonna 1918.


title: Suomen aateli

text: Muutamia poliitikkoja, yliopistomiehiä ja liikemiehiä aateloitiin vielä 1900-luvun alussa, osa viimeisistä suomenkielisellä nimellä. Viimeinen aateloitu suomalainen oli August Langhoff, jolle myönnettiin vapaaherran arvonimi vuonna 1912.


title: Suomen aateli

text: Itsenäisessä Suomessa vuoden 1919 hallitusmuodossa mainittiin kansalaisten olevan yhdenvertaisia lain edessä. Hallitusmuoto kielsi myöntämästä uusia aatelisarvoja tai muita perinnöllisiä arvoja. Muutamia vanhoja erioikeuksia aatelisilla kuitenkin oli vielä myöhemminkin, muun muassa muita laajempi vapaus määrätä testamentilla kaupungissa olevasta omaisuudestaan. Vanhat arvonimet jäivät osittain käyttöön. Säätyerioikeudet lakkautettiin kokonaan vuonna 1995 perusoikeusuudistuksen yhteydessä lain valmistelutöiden mukaan vanhentuneina ja tarpeettomina.


title: Suomen aateli

text: Suomen aatelisto yhteisönä omistaa Ritarihuoneen palatsirakennuksen. Suomen ritarihuoneeseen merkittyjen sukujen arvonimet perustuvat ritarihuonejärjestykseen vuodelta 1918. Ritarihuone julkaisee joka kolmas vuosi aateliskalenterin, viralliselta nimeltään "Suomen ritariston ja aateliston kalenterin", johon merkitään kaikki elossa olevat ritarihuoneeseen merkittyjen sukujen jäsenet. Näitä aatelissukuja on hengissä runsaat 150. Suomen ritaristo ja aateli käsittää noin 6 000 henkilöä. Vuonna 2012 oli mieslinjaisia sukuja jäljellä 4 kreivillistä, 25 vapaaherrallista ja 119 arvonimetöntä aatelista sukua sekä lisäksi 16 naislinjaisina säilynyttä sukua.


title: Suomen aateli

text: Ruotsissa vuoden 1626 ritarihuonejärjestys jakoi aatelin kolmeen luokkaan: ensimmäiseen eli herraluokkaan () kuuluivat kreivit ja vapaaherrat, toiseen luokkaan eli ritaristoon ("riddarklass") sitä alemmat valtaneuvossuvut ja kolmanteen luokkaan ("svenneklass") loput tavalliset aatelissuvut. Aatelissäädyn kokouksissa jokainen luokka äänesti erikseen, ja aatelin luokkajako toimi vastaavalla tavalla myös valtiopäivien yhteisissä valiokunnissa. Koska suurin osa aatelissuvuista kuului kolmanteen luokkaan, tämä järjestely lisäsi määrällisesti pienemmän ylhäisaatelin painoarvoa päätöksenteossa. Kun suurin osa valtaneuvossuvuista korotettiin suurvalta-aikana kreiveiksi ja vapaaherroiksi, toinen luokka supistui niin pieneksi, että luokkajako päätettiin lakkauttaa vuonna 1719, eikä se ollut käytössä vapauden aikana. Kustaa III kuitenkin palautti sen vuonna 1778, nyt siten, että toiseen luokkaan korotettiin automaattisesti kolmannen luokan 300 vanhinta sukua sekä kuninkaallisten ritarikuntien komentajat jälkeläisineen eli nk. komentajasuvut ("kommendörsätt"). Tämä järjestelmä periytyi myös Suomen aateliin, jossa ritaristoon kuuluivat aateliset suvut numerot 1–73. Luokkajakoa käytettiin Suomessa valtiopäivätyöskentelyssä Porvoon valtiopäivillä 1809 sekä vuosien 1863–1864 ja 1867–1868 valtiopäivillä. Aatelin luokkajako lakkautettiin Suomessa vuoden 1869 ritarihuonejärjestyksellä. Ruotsissa se oli kumottu jo 1810.


title: Nikólaos Siranídis

text: Nikólaos ”Níkos” Siranídis (, s. 26. helmikuuta 1976 Ateena) on kreikkalainen uimahyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Nikólaos Siranídis

text: Siranídis voitti yhdessä parinsa Thomás Bímisin kanssa kolmen metrin ponnahduslaudan parikilpailussa olympiakultaa Ateenassa 2004. Viiden kierroksen kisassa he olivat neljän hypyn jälkeen neljänsinä. Kisaa johtaneet Kiinan ja Yhdysvaltojen parit epäonnistuivat viimeisessä hypyssään kuitenkin pahoin kun taas kreikkalaiset onnistuivat kotiyleisön edessä loistavasti. Näin heistä tuli Ateenan kisojen ensimmäiset kreikkalaiset olympiavoittajat.


title: Nikólaos Siranídis

text: Siranídis oli ponnahduslaudalla 1996 Atlantan olympialaisissa 26:s ja 2000 Sydneyssä 36:s.


title: Thomás Bímis

text: Thomás Bímis (, s. 11. kesäkuuta 1975 Ateena) on kreikkalainen uimahyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Thomás Bímis

text: Bímis voitti parinsa Nikólaos Siranídiksen kanssa kolmen metrin ponnahduslaudan parikilpailussa olympiakultaa vuoden 2004 Ateenan kisoissa. Viiden kierroksen kisassa he olivat neljän hypyn jälkeen neljänsinä. Kisaa johtaneet Kiinan ja Yhdysvaltain parit kuitenkin epäonnistuivat viimeisessä hypyssään pahoin, kun taas kreikkalaiset onnistuivat kotiyleisönsä edessä. Näin heistä tuli kisojen ensimmäiset kreikkalaiset olympiavoittajat.


title: Thomás Bímis

text: Vuoden 2000 Sydneyn olympialaisissa Bímis oli ponnahduslaudalla 32:s.


title: Train of Thought

text: Train of Thought on progressiivisen metalliyhtyeen Dream Theaterin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Sisältö on huomattavasti raskaampaa kuin Dream Theaterin aiempi tuotanto, mikä ei ollut monien yhtyeen vanhojen fanien mieleen, mutta toi sille uusia ihailijoita. Albumilta on julkaistu single ”As I Am”. ”Stream of Consciousness” on levyn ainoa instrumentaalikappale. Kappale ”This Dying Soul” jatkaa edellisen albumin "Six Degrees of Inner Turbulence" kappaleen ”The Glass Prison” aloittamaa saagaa, joka kertoo rumpali Mike Portnoyn alkoholismista. Teema jatkuu vielä yhtyeen "Octavarium"-albumin kappaleessa ”The Root of All Evil”, albumin "Systematic Chaos" kappaleessa ”Repentance” ja päättyy Black Clouds & Silver Linings -albumin kappaleeseen "The Shattered Fortress". Kaikki nämä kappaleet sisältävät samantyyppisiä melodioita ja lyriikoita.


title: Train of Thought

text: Albumi alkaa samalla äänellä mihin edellinen "Six Degrees of Inner Turbulence" loppui.


title: Train of Thought

text: Kaikki kappaleet säveltäneet John Myung, John Petrucci, Mike Portnoy ja Jordan Rudess, ellei toisin mainittu.


title: Apu (lehti)

text: Apu on vuonna 1933 perustettu, viikoittain ilmestyvä A-lehtien perhe- ja yleisaikakauslehti. Sen päätoimittaja on Marja Aarnipuro 28. marraskuuta 2011 alkaen. Se oli syyskuussa 2017 julkistetun Kansallisen Mediatutkimuksen mukaan lukijamäärältään Suomen suurin viikkolehti.


title: Apu (lehti)

text: Apu perustettiin lamavuonna 1933 työttömien avustamiseksi. Lehden perustivat Aune ja Yrjö Lyytikäinen. Ensimmäinen numero ilmestyi 19.2.1933 ja myytiin loppuun saman päivän aikana. Lehden myyjinä oli vain työttömiä.


title: Apu (lehti)

text: Lehden levikki on 168 780 (2010), levikin lasku on ollut jyrkkä, sillä vielä vuonna 2001 levikki oli noin 255 000. Levikin ja lukijamäärän kehitys on ollut lähes identtinen toisen perhelehden "Seuran" kanssa jo vuosikymmeniä. Vuonna 1970 "Avulla " oli 1,45 miljoonaa lukijaa, "Seuralla" 1,21 miljoonaa; vuonna 1993 "Seura" oli suurempi 1,24 miljoonalla lukijalla "Avun" 1,14 miljoonaa vastaan.


title: Apu (lehti)

text: Apu tunnetaan muun muassa kolumneistaan, Nitrodisko-kaskupalstastaan, ristikoista ja jokaviikkoisesta Missä Jallu luuraa? -lukijakilpailusta.


title: Apu (lehti)

text: Apu-tuoteperheen muut lehdet ovat "Apu Terveys", "Apu Matka", ApuRistikot" ja "ApuKrypto"."


title: OUBS

text: OUBS, "Otaniemi Underground Broadcasting System" (tunnetaan myös nimellä "OtaTV"), oli vuodesta 1983 vuoteen 2011 toiminut Teknillisen korkeakoulun Ylioppilaskunnan ylläpitämä kaapeli-tv-kanava, joka toimi ja näkyi Espoon Otaniemen ja Leppävaaran Teekkarikylän alueella. Kanava näkyi myös internetissä flash-streamina ja sekä IPTV:ssä.


title: OUBS

text: OUBSin pääasiallinen tarkoitus oli uutisoida opiskelijatapahtumista ja muista opiskelijoita kiinnostavista asioista ja täten tallentaa AYY:n (ennen TKY) historiaa. Digikanava OUBS näkyi noin 2500 taloudessa, joista suurin osa oli TKY:n, HOASin ja Otaniemen asuntosäätiön opiskelija-asuntoja. Tammikuun alusta 2008 alkaen OUBS lähetti myös ohjelma multicastina IPTV:ssä, missä kanavan kuva oli aika-ajoin teräväpiirtoista.


title: OUBS

text: Käytännössä OUBSin toimituskunta sai hyvin vapaat kädet ohjelmansa tuottamiseen ja ohjelmat olivat useinkin hyvin kokeellisia. OUBS tuotti uutta ohjelmaa noin tunnin viikossa, josta osan oli voinut katsoa kanavan www-sivuilta. OUBS on kokeillut tosi-tv -ohjelmien ja tv-chattien kaltaisia konsepteja ennen kuin ne tulivat osaksi suurien kanavien ohjelmatarjontaa. Torstai-iltaisin lähetetyt ohjelmat olivat tyypillisesti monikameratekniikalla kuvattuja suoria lähetyksiä, joissa oli mukana aiemmin viikolla kuvattuja ja editoituja reportaaseja, sketsejä tai muita inserttejä. Muina aikoina kanavalla pyöri ilmoituksia tai aikaisempina vuosina tuotettuja ohjelmia.


title: OUBS

text: Kanavan henkilökunta koostui seitsemästä osapäiväisesti palkatusta työntekijästä: vastaavasta toimittajasta, neljästä toimittajasta ja kahdesta teknikosta. Haku kanavalle oli keväällä. Kuka tahansa oli voinut hakea, mutta työntekijät olivat miltei poikkeuksetta olleet TKK:n tai muun pääkaupunkiseudun oppilaitoksen opiskelijoita. Työntekijät asuivat kanavan tilojen yhteydessä olevissa soluasunnoissa. Toimituskunta valittiin lukukauden kestävissä jaksoissa. Lähes aina joku toimitukseen kuuluneista jatkoi toisen vuoden päätoimittajana.


title: OUBS

text: 1950-luvun alussa valmistuneeseen Otaniemen opiskelijakylään rakennettiin keskusradio, joka nimettiin ensin OtaRadioksi ja myöhemmin OUBSiksi. Teekkarikylän toimiessa vuoden 1983 yleisurheilun MM-kisojen kisakylänä rakennettiin kaapeliverkko, jolla jaettiin tv-ohjelmia. Tämä mahdollisti TKY:n oman kanavan, OtaTV:n, perustamisen, jolloin entiseen puhelinkeskukseen rakennettiin tv-studio. OtaTV ja OtaRadio yhdistyivät pian. 2000-luvulle saakka OUBS vastasi myös Teekkarikylän kaapeliverkon toiminnasta ja kanavien välityksestä asuntoihin.


title: OUBS

text:
Aaltoyliopiston myötä OUBS koettiin liian teekkarihenkiseksi kanavaksi. AYY:n hallitus päätti lopettaa OUBS toiminnan 31.5.2011 ja aloittaa uuden Aate-nimisen av-median. Aate jatkoi toimintaansa edesmenneen OUBS:n tiloissa 1.6.2011 alkaen.
Muutoksen myötä soluasunnot muutettiin työtiloiksi.


title: OUBS

text: AYY lakkautti OUBSin 31.5.2011 ja perusti tilalle Ylioppilasmedia Aatteen. Aate ehti toimia vain reilun vuoden ennen kuin sekin lakkautettiin.


title: OUBS

text: Nykyisin OUBS ry jatkaa siitä mihin OUBS aikoinaan jäi.


title: Death on the Road

text: Death on the Road on Iron Maidenin vuonna 2005 julkaisema live-tallenne, joka on äänitetty 24. marraskuuta 2003 Dortmundin Westfalenhallessa. Keikasta julkaistiin tupla-CD, vinyyli sekä puoli vuotta myöhästynyt DVD-versio.


title: Death on the Road

text: DVD julkaistiin 6. helmikuuta 2006. DVD:ssä on kolme levyä. Ensimmäisellä DVD:llä on konsertin 5.1 Digital audio -versio ja toisella konsertti stereo-muodossa. Kolmannella DVD:llä on lisämateriaalia, kuten dokumentti ja kaikki promovideot "Dance of Deathilta".


title: Octavarium

text: Octavarium on Dream Theaterin kahdeksas studiolevy, joka julkaistiin vuonna 2005. Levyyn on liitetty valtava määrä erilaisia "knoppeja" ja viittauksia sekä kaikki seikat kappaleiden pituuksista niiden sävellajeihin liittyvät ennaltamäärättyihin seikkoihin. "Octavariumilla" Dream Theater palaa hieman enemmän alkuaikojensa tyyliseen syvästi progressiiviseen musiikkiin raskaan ja hieman thrash metal -vaikutteisen "Train of Thoughtin" jälkeen.


title: Octavarium

text: Levyn pääteemana on toistuvuus, eli se kuinka kaikki niin musiikissa, historiassa kuin missä tahansa muussakin kiertää ympyrää.


title: Octavarium

text: Levyn kuvitus sisältää paljon erilaisia viittauksia lukuihin kahdeksan (viittaa tavallisimman, diatonisen asteikon sävelten lukumäärään musiikissa), viisi ja kaksitoista (kromaattisessa asteikossa on 8 + 5 = 12 säveltä). Tämä liittyy jatkuvuuteen siinä mielessä, että esimerkiksi pianolla sävelten lukumäärää rajoittaa kromaattinen asteikko, ja täten erilaisia sävelkulkuja ei olekaan loputtomasti, vaan loppujen lopuksi kaikki alkaa alusta.


title: Octavarium

text: Levyn ensimmäinen kappale "The Root of All Evil" alkaa samalla sävelellä, mihin edellisen albumin viimeinen kappale "In the Name of God" loppuu. Levyn kappaleiden sävellajit nousevat kromaattisesti koko levyn ajan päätyen levyn viimeisellä takaisin perussäveleen. Kappaleissa on valtavasti viittauksia niin yhtyeen aiempiin kappaleisiin, kuin muidenkin pioneeriyhtyeiden kappaleisiin. Kaikki nämä kuvastavat jälleen kerran jatkuvuutta. Varsinainen viittauksien kultakimpale levyllä on sen nimiraita, "Octavarium". Kappale Sacrificed Sons kertoo syyskuun 11. päivän tapahtumista.


title: Ahlam

text: Ahlam Ali Al Shāmsi (s. 13. helmikuuta 1969), taiteilijanimeltään Ahlam (احلام), on bahrainilainen laulaja. Hän on erityisen suosittu Lähi-idän arabimaissa.


title: Ahlam

text: Ahlam aloitti laulu-uransa jo lapsena. Hän lauloi usein häissä ja muissa juhlatilaisuuksista. Kuwaitilainen säveltäjä Anwar Abdullah huomasi hänen kykynsä ja pian Ahlam solmi sopimuksen Funoon Al Emarat -levy-yhtiön kanssa. Ahlam on eräs Arabian parhaiten ansaitsevista laulajista. Hän on naimisissa qatarilaisen ralliautoilijan Mubarak al-Hajirin kanssa ja heillä on yksi lapsi.


title: Turun normaalikoulu

text:
Turun normaalikoulu (kutsutaan myös nimillä "Turun Norssi" ja "TNK") on Turussa Varissuolla toimiva Turun yliopiston ylläpitämä harjoittelukoulu.
Koulu käsittää perusopetuksen luokat 1–9 ja lukion, jossa voi opiskella sekä kansallisen että kansainvälisen (IB - International Baccalaureate) opetussuunnitelman mukaisesti. Turun normaalikoulun yhteydessä toimii Turun kaupungin ylläpitämä Turun kansainvälinen koulu, joka noudattaa IB-opetussuunnitelmaa ja jossa opetus tapahtuu englanniksi.
Turun normaalikoulu toimii Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan harjoittelukouluna ja opettajien täydennyskoulutusyksikkönä opettajaksi opiskelevien opetusharjoittelun koordinoinnista ja toteuttamisesta sekä luokanopettaja- että aineenopettajakoulutuksessa. Tämän lisäksi Turun normaalikoulu osallistuu valtakunnallisiin ja paikallisiin tutkimus- ja kehittämishankkeisiin yhdessä yliopiston eri ainelaitosten kanssa. Norssi on osa valtakunnallista opettajankoulutuksen ja opetusharjoittelun eNorssi-verkostoa. Normaalikoulu on aktiivisesti mukana Varissuon alueen kehittämisessä.


title: Turun normaalikoulu

text: Turun normaalikoulussa toimivat kaikki perusasteen luokat 1-9, ja koulu kannustaa yhtenäistä perusopetusta. Koulun omilla nettisivuilla yhtenäisen perusopetuksen on kerrottu tarkoittavan kaikkien kouluasteiden toimimista samassa rakennuksessa. Näin oppilaat oppivat luontevasti työskentelemään ja olemaan vuorovaikutuksessa eri-ikäisten kanssa. Perusopetuksen tilat sijaitsivat koulun viereisellä hiekkakentällä parakeissa syksystä 2015 jouluun 2016 saakka koulurakennuksen remontin ajan.


title: Turun normaalikoulu

text: Perusopetus tarkoittaa myös toiminnallisesti yhtenäistä koulua, jolla on yhteinen arvopohja ja toiminta-, tapahtuma- ja juhlakulttuuri. Perusopetus toteuttaa yhtenäistä opetussuunnitelmaa, joka on tehty luokan- ja aineenopettajien yhteistyönä. Tavoitteena on ollut, että oppilaalle rakentuu ehjä opetuskokonaisuus ja että opettaja on aina tietoinen siitä, mitä opetusta milläkin luokkatasolla annetaan ja millaisia menetelmiä käytetään.


title: Turun normaalikoulu

text: Yhtenäinen perusopetus antaa myös opetusharjoittelijoille tilaisuuden osallistua luokanopettajien ja aineenopettajien väliseen yhteistyöhön. Tavoitteena on, että tuleva opettaja ymmärtää yhtenäisen perusopetuksen mahdollisuudet ja haasteet.


title: Turun normaalikoulu

text: Turun normaalikoulun perusopetuksessa on käytössä eri painotuksia:


title: Turun normaalikoulu

text: Turun normaalikoulun lukiossa voi opiskella suomenkielisellä linjalla, englanninkielisellä IB-linjalla (IB - International Baccalaureate), yrittäjyyslinjalla tai voi koota mieleisensä kokonaisuuden. Lisäksi lukion ohessa on mahdollisuus suorittaa autokoulu, jonka teoriaopinnot voi suorittaa lukion tiloissa ja ajo-opetuskin tapahtuu koululta käsin.


title: Turun normaalikoulu

text: Lukio rohkaisee opiskelijoitaan ottamaan vastuun omasta oppimisestaan. Tavoitteena on aktiivinen elinikäiseen oppimiseen valmistautunut opiskelija, joka pystyy suuntaamaan omaa opiskeluaan itse itselleen asettamien tavoitteidensa mukaisesti.


title: Turun normaalikoulu

text: Peruskorjauksen aikana syksystä 2015 jouluun 2016 lukio sijaitsi Turun keskustassa entisissä Turun Ammattikorkean tiloissa, hyvien bussiyhteyksien ja lyhyen kävelymatkan päässä Turun kauppatorilta.


title: Turun normaalikoulu

text: Turun normaalikoulun edeltäjä, Käkisalmen yhteiskoulu (aik. Käkisalmen reaali- ja porvariskoulu), perustettiin vuonna 1892. Sodan aikana koulun toiminta oli muutaman vuoden lamaannuksissa, ja lopulta koulu siirrettiin valtioneuvoston päätöksellä Turkuun, ensiksi torin laidalle, jossa toimittiin Turun yhteislyseon nimellä.


title: Turun normaalikoulu

text: Vuonna 1957 silloinen Turun normaalilyseo sai oman uudisrakennuksen Mestarinkadulle, ja tuolloin alkoi myös aineenopettajakoulutus Norssissa. Aineenopettaja- ja luokanopettajakoulutus yhdistyivät Turun normaalikouluksi 1974, mutta vasta 1980, kun nykyinen koulurakennus Varissuolla valmistui, aineenopettaja- ja luokanopettajakoulutus pääsivät Turussa saman katon alle.


title: Turun normaalikoulu

text: Varissuolla sijaitseva Turun normaalikoulu oli peruskorjauksessa syksystä 2015 jouluun 2016 asti.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Valmet Lentokoneteollisuus oli Suomen valtion omistama sotilaslentokoneita valmistava ja huoltava osuus Valmetista vuodesta 1952 vuoteen 1996, minkä jälkeen toiminta on jatkunut Patria-konsernissa, etenkin Patria Aviation -yhtiössä. Nimitys ei ole täysin oikea, koska se vaihteli ajan saatossa. Alussa se oli Valtion Metallitehtaat (VMT). Puhutaan myös Valmetin lentokonetehtaasta, mutta tällä yleensä viitataan Valmetin Tampereen lentokonetehtaaseen, joka oli osa kokonaisuudesta ja joka siirtyi pääasiassa valmistamaan vetureita jo 1940-luvun lopulla.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Kun Suomi teki jatkosodan välirauhan Neuvostoliiton kanssa syksyllä 1944, rauhanehtoihin kuului se, että asevoimien vahvuus lasketaan 30 000 mieheen. Tähän luku kuului Puolustusministeriön asetehtaiden henkilökunta. Eduskunta kirjoitti ja hyväksyi vuorokaudessa lain Valtion Metallitehtaista (VMT). Tähän Kauppa- ja teollisuusministeriön alaiseen yhtiöön myös Valtion lentokonetehdas siirtyi.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Alku oli vaikea, koska omien lentokoneiden kehittäminen päättyi. Monet alan konkarit (Arvo Ylinen, Martti Vainio, Torsti Verkkola, Aarne Lakomaa) siirtyivät joko teollisuuteen tai yliopistoihin. Tampereen lentokonetehtaalla (Härmälässä) huollettiin ja korjattiin Suomen ilmavoimien koneet, mutta muuta ilmailuteollista toimintaa ei vuoden 1944 jälkeen juuri ollut.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Valmet tutki myös n. 16-paikkaisen matkustajakoneen Valmet Puhurin rakentamista 1940-luvun lopussa, mutta hanke jäi esisuunnitteluasteelle kotimaisen aloitusasiakkaan puutteessa.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Sotien jälkeen suunniteltiin ja valmistettiin Bristol Blenheim -pommikoneiden ylijäämämoottoreihin perustuva harjoitushävittäjä Valmet Vihuri parina suurehkona tuotantoeränä. Kone oli suorituskykyinen ja paljon käytetty - tämä yhdistettynä moottorien toimintahäiriöihin ja lentokurin suhteellisen yleiseen rikkomiseen aiheutti useita kuolemaan johtaneita lento-onnettomuuksia 1950-luvun lopulla. Tämä negatiivinen julkisuus johti Valmet Vihurin käytön keskeyttäminen, mikä ajoi Valmetin lentokoneteollisuuden alas yli kymmeneksi vuodeksi. Ala ei ollut Valmet-konsernin sisällä suosittu - se oli tappiollinen ja pakollinen, koska Ilmavoimat tarvitsi sitä. Lentokoneteollisuus oli kotimarkkinaan perustuvaa, muu Valmet kävi useita saneerauksia kilpaillessaan vapaammilla markkinoilla pyrkien viennin kasvattamiseen. Valmetin suunnitelma Valmet Tuuli III -koulukone ei johtanut tuotantoon. Ilmavoimat hankki Saab Safir -koulukoneita Ruotsista.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Vuonna 1960 tehdas siirtyi suihkumoottoriaikaan ranskalaisen Fouga Magister -harjoituskoneen lisenssinvalmistuskappaleiden kokoonpanon myötä. Vampiret ja Gnat olivat tulleet Ilmavoimille ulkomailta, Valmetille oli jäänyt vain niiden huolto.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Lentokoneiden valmistus päättyi Tampereella vuonna 1967, jolloin tuotanto siirrettiin Kuorevedelle. Kuorevedellä on suunniteltu ja valmistettu vain kaksi lentokonetta Valmetin aikana. Esisuunniteltuja malleja on useampia.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Tampereen Lentokonetehtaasta tuli Valmetin Tampereen tehdas, joka valmisti lentokoneiden jälkeen muun muassa trukkeja, lukkeja, raitiovaunuja, metrojunia, sähköjunia ja dieselvetureita.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: 1970-luvun alussa Tampereella suunniteltiin Elias Järvinevan johdolla Valmet L-70 Vinka -koulukone, joka oli alasajetulle lentokonetehtaalle suuri ponnistus. Vinkan toteutus oli KTM:n alaisen IKO:n (Ilmailuteollisuuden kehitysosasto) käynnistämä lentokoneenrakennuksen elvytystoimi 1960-luvun lopulta 1970-luvun puoliväliin. IKO:n suunnitelmat tähtäsivät pitemmälle, jatkoharjoituskoneisiin, myös suihkukoneeseen. Alan markkinat kuitenkin alkoivat 1970-luvun lopulta tiivistyä, eikä tilaa uusille sotilaskonevalmistajille ollut.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Toisinaan 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla tehtaalla tehtiin työllisyystöinä muun muassa traktorin koppeja ja jopa risusavottaa.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Valmet tutki myös lujitemuovisen PIK-23-hinauskoneen valmistamista 1980-luvun alussa. Tähän liittyi ADCO-yhtiön (Advanced Composites) perustaminen. 1980-luvun lopulla pyrittiin toteuttamaan kokonaan komposiittirakenteinen liikelentokone Avtek 400 amerikkalaisen Avtek-yhtiön kanssa. Hanke epäonnistui amerikkalaisen yhtiön päätyessä konkurssiin vuonna 1998. Valmet oli irtaantunut hankkeesta jo aiemmin.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: 1980-luvun puolivälissä suunniteltiin sotilaallinen Valmet L-90 Redigo -jatkokoulukone. Kuoreveden tehtaalla, Halliwoodissa, kuten paikalliset toisinaan paikkaa kutsuvat, koottiin 1980-luvun alussa BAe Hawk. Yhteistyötä etsittiin myös amerikkalaisen yleisilmailukonevalmistajan, Mooneyn, kanssa. Yhteistyö yhdysvaltalaisen Mooney-yhtiön kanssa alkoi ja hiipui 1980-luvun lopussa.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: 1990-luvun alussa kokoonpantiin Kuorevedellä Hornet-lentokoneet. Tällöin organisaation nimi Valmetin sisällä oli Finavitec, joka eriytyi 1990-luvulla Valmetin lentokoneteollisuudesta omaksi yhtiökseen.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: 5. syyskuuta 1996 tapahtui vuoden 1944 tapahtumille käänteinen ilmiö - Suomen valtio kokosi puolustusvälineteollisuuden yhteen Patria Oy:ksi, joka aloitti toimintansa 5. syyskuuta 1996, jolloin työnimi oli Suomen Puolustusvälineteollisuus Oy. Nimi Patria Industries Oy otettiin käyttöön huhtikuussa 1997. Patria-konserniin kuuluivat tuolloin Patria Lapua Oy, Patria Finavitec Oy, Patria Vammas Oy ja Patria Vehicles Oy. Patriassa lentokoneteollisuus on Patria Aviation Oy:ssä ja Patria Aerostructures Oy:ssä, joista jälkimmäinen on rakentanut Airbus-rakenteita, NH90-helikoptereiden kokoonpanolinjaa ym. varten uuden tehtaan Kuorevedelle 2000-luvun alussa.


title: Valmet Lentokoneteollisuus

text: Nokian Linnavuoren moottoritehdas oli osa Valmetin lentokoneteollisuutta vaikka se 1950- ja 1960-luvulla valmisti pääasiassa traktoreiden moottoreita. Vuonna 1996 sekin siirtyi osaksi Patriaa.


title: Pieter van den Hoogenband

text: Pieter Cornelis Martijn van den Hoogenband (s. 14. maaliskuuta 1978 Maastricht) on alankomaalainen uimari ja kolminkertainen olympiavoittaja. Hän on entinen 100 metrin vapaauinnin maailmanennätyksen haltija (47,84 s).


title: Pieter van den Hoogenband

text: Pieter van den Hoogenbandin vanhemmat ovat Cees-Rein ja Astrid (omaa sukua Verver) van den Hoogenband. Äiti Astrid on 800 metrin vapaauinnin EM-hopeamitalisti ja uimavalmentaja. Isä Cees-Rein on toiminut PSV Eindhovenin lääkärinä.


title: Pieter van den Hoogenband

text: Pieter van den Hoogenbandin kansainvälinen läpimurto tapahtui Atlantan olympialaisissa 1996 18-vuotiaana. Niissä hän sijoittui neljänneksi sekä 100 että 200 metrin vapaauinnissa.


title: Pieter van den Hoogenband

text: Voitettuaan kuusi kultamitalia vuoden 1999 EM-kisoissa van den Hoogenband oli yksi suurimmista suosikeista Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000. Sydneyssä hän teki 200 metrin vapaauinnin välierissä uuden maailmanennätyksen, mutta Australian Ian Thorpe jäi siitä vain 0,02 sekuntia. Jännittävässä finaalissa Hoogenband sivusi ennätystään ja voitti kultaa. 100 metrin vapaauinnissa van den Hoogenband teki jälleen välierissä ME:n ja löi finaalissa vuosien 1992 ja 1996 mestarin Aleksandr Popovin. Lisäksi hän voitti kaksi pronssia: 50 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauinnissa.


title: Pieter van den Hoogenband

text:
Swimming World Magazine valitsi van den Hoogenbandin vuoden 2000 maailman parhaaksi miesuimariksi.
Vuoden 2001 MM-kisoissa Pieter van den Hoogenband voitti neljä hopeaa: 50, 100, 200 ja 4 × 100 metrin vapaauinnissa.


title: Pieter van den Hoogenband

text: Ateenan olympialaisissa vuonna 2004 van den Hoogenband voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa. Sen lisäksi hän sai hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.


title: Pieter van den Hoogenband

text: Van den Hoogenband on naimisissa entisen sekauimarin Minouche Smitin kanssa. Parilla on yksi lapsi.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordi (oikealta nimeltään Tomi Petteri Putaansuu, s. 15. helmikuuta 1974 Rovaniemi) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, muusikko, taidemaalari, graafikko ja maskeeraaja. Koulutukseltaan hän on medianomi.


title: Mr. Lordi

text: Parhaiten Mr. Lordi tunnetaan vuonna 1992 perustamansa hard rock -yhtye Lordin laulusolistina. Hän vastaa Lordin asuista, lavarekvisiitasta, sekä levynkansista ja muusta grafiikasta. Mr. Lordi on myös päävastuussa yhtyeen kappaleiden kirjoittamisesta. Lisäksi hän omistaa Lordi-tavaramerkin kaikki oikeudet, ja suunnittelee oheistuotteiden ulkoasun.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordi on kirjoittanut kappaleita ja tehnyt levynkansia monille yhtyeille ja artisteille, kuten Rotten Soundille, Agnes Pihlavalle ja Neljänsuoralle. Mr. Lordin maalauksia on ollut nähtävillä hänen omissa taidenäyttelyissä Helsingissä ja Rovaniemellä. Hän on tehnyt storyboardeja ja maskeerauksia suomalaisiin elokuviin ja musiikkivideoihin, ja toiminut osassa myös ohjaajana tai näyttelijänä.


title: Mr. Lordi

text: Suuren yleisön tietoisuuteen Mr. Lordi on tullut perustamansa hard rock ja heavy metal -yhtye Lordin keulakuva-laulajana. Yhtyeessä Mr. Lordi ei toimi ainoastaan muusikkona, vaan vastaa myös esiintymisasujen ja lavarekvisiitan valmistuksesta, levynkansista ja muusta grafiikasta, sekä oheistuotteiden suunnittelusta. Hänellä on myös päävastuu Lordin kappaleiden kirjoittamisesta. Ennen Lordia Mr. Lordi ehti soittaa useissa rovaniemeläisissä yhtyeissä eri taiteilijanimillä. Mr. Lordi on kertonut käyttäneensä myöhemmin Lordin sanoituksissa paljon materiaalia hänen Double Beat Und Bodys -yhtyeen kappaleista.


title: Mr. Lordi

text: Kappaleita Mr. Lordi on säveltänyt ja sanoittanut Lordin lisäksi muun muassa Agnes Pihlavalle ja Neljänsuoralle. Syksyllä 2013 Mr. Lordi sävelsi ja sanoitti Rovaniemen palloseura RoPS:lle kannustuskappaleen "Sinisellä Sydämellä". Vierailevana laulajana Mr. Lordi on vieraillut useiden kansainvälisten yhtyeiden ja artisteiden kuten U.D.O.n ja Doro Peschin levytyksillä ja keikoilla. Hän on toiminut vierailijana myös suomalaisille yhtyeille kuten Domination Blackille ja Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeelle, sekä artisteille kuten ystävälleen Jope Ruonansuulle.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordi johti Rovaniemen kuoroa Nelosen "Kuorosota"-ohjelmassa vuonna 2011. Kuoron hän nimitti "Rock'n'Rollo" -kuoroksi, ja se vieraili vuonna 2012 Lordi-yhtyeen juhlakeikalla. Kuoron hyväntekeväisyyskohteeksi Mr. Lordi valitsi Rovaniemen Punaisen Ristin ystävätoiminnan, joka keskittyy yksinäisten vanhusten auttamiseen. Kuoro tuli kilpailussa toiseksi.


title: Mr. Lordi

text: Lisäksi Mr. Lordi on mm. ilmoittanut pisteet vuoden 2012 Eurovision laulukilpailun finaalilähetyksessä ja toiminut Hard Rock Cafen bändikilpailun tuomarina vuonna 2014. Mr. Lordi on vuoden 2018 eurovision laulukilpailussa suomen ammattilaisjuryssä pisteyttämässä muiden maiden esityksiä.


title: Mr. Lordi

text: Lapsesta asti kauhusta pitänyt Mr. Lordi alkoi valmistaa kotitekoisia kauhuelokuvia ja -videoita jo nuorena kaveriporukoidensa kanssa. 1990-luvun alussa hän perusti Kimmo Valtasen kanssa "X.T.C. Videon", joka tuotti kotitekoisia splatter-elokuvia ja musiikkivideoita. Mukana elokuvia tekemässä oli myös Pete Riski. Elokuvat saivat arvostusta Rovaniemeläisillä elokuvafestivaaleilla. Myöhemmin Mr. Lordi on tehnyt storyboardeja suomalaisiin elokuviin, kuten "Pahat pojat" ja "Häjyt", sekä vastannut maskeerauksista ja ohjauksista lukuisissa musiikkivideoissa.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordi on näytellyt "Jopet Show’n" 31. lokakuuta 2011 esitetyssä jaksossa, ja samana vuonna "Mr. Mallorca kohteessa" -ohjelman joulujaksossa. Elokuvapuolella Mr. Lordi on nähty Lordin elokuvissa "The Kin" ja "Dark Floors". Näissä kaikissa Mr. Lordi näytteli hirviötä, käyttäen omia esiintymisasujaan. Lisäksi hän on näytellyt sivurooleja suomalaisissa musiikkivideoissa, kuten rock-basistia Nylon Beatin videolla ”Syytön”.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordi on harrastanut taidemaalausta lapsesta asti, ja hyödyntänyt taitojaan myöhemmin levynkansien tekemiseen. Lordin lisäksi Mr. Lordin maalaamia levynkansia löytyy Jope Ruonansuun, Martti Servon, Domination Blackin, Rotten Soundin ja Rockamanian diskografiasta. Mr. Lordin maalauksia oli ensimmäistä kertaa esillä hänen taidenäyttelyssään helsinkiläisessä Kulmagalleriassa elokuussa 2009. Toinen taidenäyttely ”Ihmeellistä mautonta menoa” järjestettiin Kulmagalleriassa lokakuussa 2011 ja kolmas näyttely ”Vistoja kuvia” Rovaniemellä Kauppakeskus Revontulen Simerock-talossa heinä– elokuussa 2012.


title: Mr. Lordi

text: Kesällä 2014 Mr. Lordin taidemaalauksia oli esillä "The Other side of Lordi" -nimisen Lordi-näyttelyn yhteydessä Savonlinnassa.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordin taiteilijanimi sai alkunsa hänen lempinimestään. Lempinimen Lordi hän sai jo lapsena ystävänsä Pete Riskin äidiltä, joka viittasi hänen raskaita koruja ja nahkaa sisältävään pukeutumiseen. Nimen hän otti taiteilijanimenä käyttöön 90-luvun alussa aloitettuaan soolouransa nimellä Lordi. Myöhemmin "Lordin" muodostuttua yhtyeen nimeksi, alettiin sen samannimistä laulajaa kutsua "Mr." Lordiksi sekaannusten välttämiseksi.


title: Mr. Lordi

text: Toukokuussa 2006 Lordi -yhtye teki historiaa tullen ensimmäiseksi suomalaiseksi euroviisuvoittajaksi, jonka johdosta yhtyeen jäsenet saivat tunnustusta kotikaupungeiltaan. Mr. Lordille lahjoitettiin Rovaniemen kaupunginhallituksen päätöksellä yli hehtaarin tontti Muurolan kylän läheisyydestä. Rovaniemi juhlisti myös koko yhtyettä nimeämällä kaikki jäsenet kaupungin kunniakansalaisiksi, ja entisen Sampo-aukion Lordin aukioksi, josta löytyy myös Mr. Lordin nimikirjoitus ja kädenjäljet. Vuonna 2010 Eurooppalaisen Oikeusturvan Keskusliitto myönsi Mr. Lordille EOK:n oikeusturvamitalin luovuudesta ja rohkeudesta. Vuonna 2012 Kauppakeskus Revontulen Yrittäjäyhdistys ry myönsi Mr. Lordille Revontulen Tähtitien Kunnialaatan, joka on nähtävissä Kauppakeskus Revontulessa.


title: Mr. Lordi

text: Tomi Petteri Putaansuu syntyi Rovaniemellä 1974 Tuomo ja Aino Putaansuun ainoaksi lapseksi. Putaansuu oli jo lapsena kiinnostunut sarjakuvista ja toimintaelokuvista. Hän piti piirtämisestä jo ennen kouluikää, ja harrastus jatkui koulussakin; kouluvihkojen reunat täyttyivät erilaisista hirviöistä. Myöhemmin hän kiinnostui myös kauhuelokuvista ja rock-musiikista. Jätettyään lukion kesken Putaansuu muutti Tornioon opiskelemaan Länsi-Lapin ammattioppilaitoksen taiteen ja viestinnän koulutusyksikköön. Putaansuu valmistui medianomiksi vuonna 1994. Valmistumisensa jälkeen Putaansuu suoritti asevelvollisuuden siviilipalveluksena Rovaniemen kaupungin kouluviraston videoeditointipajalla. Hänen työhönsä kuului muun muassa kiertää kouluja ala-asteista lukioihin opettamassa videoiden tekemistä nuorille. Siviilipalveluksen päätyttyä Putaansuu muutti Helsinkiin. Putaansuu meni naimisiin pitkäaikaisen naisystävänsä, rovaniemeläisen Johanna Askolan kanssa elokuussa 2006. Pari erosi lokakuussa 2015.


title: Mr. Lordi

text: Suurimpana musiikillisena esikuvanaan Mr. Lordi pitää Kiss -yhtyeen basistia, Gene Simmonsia, mikä on vaikuttanut suuresti hänen esiintymisasujensa ulkonäköön. Suurena Kiss-fanina Mr. Lordi on muun muassa perustanut suomalaisen KISS Army Finland -ihailijakerhon ja kerännyt Kiss-keräilytavaroita.


title: Mr. Lordi

text: Mr. Lordi omistaa useita lemmikkejä, kuten käärmeitä, koiria ja tarantelloja. Hän harrastaa myös pöllöjen bongausta kotikaupungissaan Rovaniemellä.


title: Pirkkalan Pirkat

text: Pirkkalan Pirkat on pirkkalalainen urheiluseura, jolla on salibandy-, lentopallo- ja yleisurheilutoimintaa. Salibandyn edustusjoukkue nousi salibandyliigaan kauden 2005–2006 päätteeksi, mutta vierailu liigassa jäi vain kauden mittaiseksi. Vuonna 1935 perustetulla seuralla on noin 1 000 jäsentä. Se on SLU:n ja eri lajiliittojen jäsen. Seuran puheenjohtaja on Kristiina Kaila.


title: Cheb Mami

text: Cheb Mami, oikealta nimeltään Mohamed Kélifati (s. 11. heinäkuuta 1966 Saida, Algeria) on algerialainen rai-musiikin laulaja.


title: Cheb Mami

text: Cheb Mami nousi kuuluisuuteen voitettuaan vuonna 1982 paikallisradion laulukilpailussa toisen palkinnon. Muutamassa vuodessa hänen musiikkinsa niitti mainetta ulkomaita myöten. Cheb Mamilla on kolmen oktaavin ääniala ja hän myös sanoittaa ja säveltää itse musiikkia. Hän on yhdistänyt perinteiseen rai-musiikkiin piirteitä muista musiikkityyleistä, muun muassa hip hopista, salsasta ja reggaesta. Vuodesta 1988 lähtien hän on asunut Pariisissa.


title: Hiilidioksidipäästöt

text: Hiilidioksidipäästöt syntyvät palamisreaktioissa, joista lopputuotteena on muun muassa hiilidioksidikaasua. Hiilidioksidipäästöt ovat lisääntyneet fossiilisten polttoaineiden käytön lisääntymisen mukana. Myös esimerkiksi liha, maito, maatalous ja sementin tuotanto synnyttää hiilidioksidipäästöjä. Päästöt ovat osallisena ilmastonmuutokseen, jota kutsutaan kasvihuoneilmiöksi.


title: Hiilidioksidipäästöt

text: Hiilidioksidipäästöjä yritetään vähentää muun muassa Kioton ilmastosopimuksella ja suosittelemalla käyttämään joukkoliikennettä.


title: Hiilidioksidipäästöt

text: Monet kaupungit ovat sitoutuneet CO-päästöjen vähentämiseen: Lontoo -20 % (1990–2010) ja -60 % (2050), New York -20 % (1995–2010).


title: Hiilidioksidipäästöt

text: Organisaatiot kompensoivat aiheuttamiaan hiilidioksidipäästöjä tukemalla hiilidioksidipäästöjä rajoittavia toimia organisaationsa ulkopuolella. Päästöjen kompensoinnissa organisaatio ostaa päästövähennyksiä, jotka ovat tulleet esimerkiksi energiatehokkuudesta.


title: Touko Tumanto

text: Touko Tumanto (s. 6. maaliskuuta 1982 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Touko Tumanto

text: Tumanto on Jyväskylän Jalkapalloklubin kasvatti. Hän siirtyi FC Inter Turkuun kesken kauden 2002, mutta pelasi aluksi enemmän reservijoukkue VG-62:ssa. Ensimmäisen liigaottelunsa hän pelasi 18. toukokuuta 2003 Jokereita vastaan. Interissä hän teki läpimurtonsa kaudella 2004. Hän pelasi 21 ottelussa tehden kaksi maalia.


title: Touko Tumanto

text: Kaudella 2005 Tumanto pelasi 25 liigaottelua tehden yhden maalin. 2006 Tumanto esiintyi puolestaan 18 ottelussa. Vuosi päättyi kuitenkin polven eturistisiteen katkeamiseen ja usean kuukauden sairauslomaan. Toivuttuaan vammastaan Tumanto sai uuden polvivamman kesäkuussa 2007, mikä pilasi hänen kautensa. Hän ei ehtinyt pelata kaudella 2007 yhtään liigaottelua.


title: Touko Tumanto

text: Kaudeksi 2010 Tumanto teki paluun JJK:n joukkueeseen. 2012 ura jatkui loukkaantumisten jälkeen Seinäjoen jalkapallokerhossa. Kaudella 2013 Tumanto edustaa jälleen turkulaista FC Interiä.


title: Kerli Kõiv

text: Kerli Kõiv (s. 7. helmikuuta 1987 Elva, Viron SNT, Neuvostoliitto), taiteilijanimeltään Kerli, on virolainen laulaja ja lauluntekijä. Hän on osallistunut useisiin laulukilpailuihin jo nuoresta iästä lähtien. Hän julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa vuonna 2008.


title: Kerli Kõiv

text: Vuonna 2002 15-vuotias Kerli voitti selkeällä äänimäärällä Riiassa järjestetyn kykyjenetsintäkilpailun Fizz Superstarin. Kerli esitti kilpailussa Nelly Furtadon kappaleen ”I’m Like a Bird”. Kilpailun voitto toi hänelle levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa.


title: Kerli Kõiv

text: Joulukuussa 2002 Kerli ja hänen taustayhtyeensä Locatellis sijoittui Ruotsin Eurovision laulukilpailujen karsinnan semifinaalissa seitsemänneksi. Kerlin kappale ”Let’s Go” valittiin 2 630 kappaleesta 32 parhaan joukkoon.


title: Kerli Kõiv

text: Vuonna 2004 Kerli osallistui Viron Eurovision laulukilpailun esikarsintaan Eurolauluun kappaleella ”Beautiful Inside” ja sijoittui toiseksi Neiokõsõn jälkeen. 6. huhtikuuta 2006 Kerli solmi levytyssopimuksen levy-yhtiö Island Def Jamin kanssa. Hän sai sopimuksen kuuteen albumiin. Tällä hetkellä Kerli asuu Los Angelesissa, missä hän työsti esikoisalbuminsa "Love Is Dead". Yhdysvaltoihin muuton syyksi Kerli on sanonut, että hänellä ei ole tilaa toteuttaa itseään artistina pienessä Elvan kaupungissa.


title: Kerli Kõiv

text: "Love Is Dead" -albumi julkaistiin heinäkuussa 2008 sekä Yhdysvalloissa että Virossa. Virossa se nousi odotetusti listojen kärkeen. Albumin tummanpuhuvat kappaleet ovat pitkälti Kerlin käsialaa ja ne kertovat hänen omista kokemuksistaan. Levyllä on myös erilaisia vierailijoita; ”Beautiful Day” -kappaleen hän on kirjoittanut Good Charlotte -kitaristi Benji Maddenin kanssa. Kerli on kertonut haastatteluissa kappaleiden synkkyyden johtuvan siitä, että ne on pitkälti kirjoitettu hänen ollessaan vielä omaa identiteettiään etsivä nuori. Seuraavan albumin hän kertoo olevan paljon positiivisempi ja hänen itsensä näköinen. "Love Is Deadin" myötä Kerli on alkanut herättää kiinnostusta ympäri maailmaa.


title: Kerli Kõiv

text: Tim Burtonin "Liisa Ihmemaassa" -elokuvaa markkinoivalla useiden artistien yhteisalbumilla "Almost Alice" (2010) Kerli esittää kappaleen ”Tea Party” ja yhdessä Tokio Hotelin kanssa kappaleen ”Strange”. Kerli on myös kirjoittanut kappaleen ”Skyscraper” Demi Lovatolle.


title: Kerli Kõiv

text: Kerli nimittää tyyliään ja musiikkiaan ”bubblegothiksi”.


title: Kids Top 20

text: Kids Top 20 on kouluikäisille suunnattu musiikkiohjelma, joka alkoi MTV3-kanavalla lokakuussa 2005. Ohjelman juontajana televisiossa nähtiin Popstars 2 -ohjelmasta ja sen myötä Jane-yhtyeestä tutuksi tullut Tea Hiilloste.


title: Kids Top 20

text: Ohjelmassa käydään läpi koululaisten Internetissä äänestämä 20 parhaan kappaleen lista musiikkivideoita unohtamatta. Jokaisessa jaksossa esiintyy myös suomalaisia (ohjelmassa on nähty muutama ulkomaalainenkin) eturivin artisteja tai yhtyeitä, tähän mennessä esimerkiksi CMX, Hanna Pakarinen, Beats and Styles, Sara Nunes, PMMP, Uniklubi, Indica, Antti Tuisku, Anna Abreu ja Fran Perea. Jokaisessa Kids Top 20 -ohjelman jaksossa pääosaan pääsevät myös itse koululaiset, sillä luokkahuoneen pulpetit raivataan heti ensikättelyssä pois tanssin ja laulun tieltä.


title: Kids Top 20

text: Ohjelmaa esitettiin syksystä 2005 kevääseen 2009 asti. Se seuraa saman nimisen kansainvälisen formaattiohjelman mukaista linjaa ja sen tuotannosta vastaa muun muassa Suuri kupla -ohjelmasta palkittu tuotantoyhtiö Susamuru Oy.


title: Kids Top 20

text: Kids Top 20 alkoi lauantaina 15. lokakuuta 2005. Ohjelma sai kritiikkiä juontajan ylipirteydestä ja siitä, ettei musiikkivideota näytetä, kun kuvataan pelkästään tanssivia lapsia ja Tea Hiillostetta. Ohjelma kuitenkin keräsi lauantaiaamuisin lukuisia lapsikatsojia. Alussa listaa hallitsi Antti Tuiskun kappale "Tyhjä huone" sekä Amy Diamondin "What's in It for Me". Kids Top 20 -sivuille laitettiin myös äänestys, jossa äänestettiin kokoelmalevyn kappaleet.


title: Kids Top 20

text: Ensimmäisen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Toinen kausi alkoi 14. tammikuuta 2006. Silloin listaa hallitsivat muun muassa The Rasmuksen "Sail Away" sekä Idols-finalistien "Haaveista totta". Kids Top 20 julkaisi 8. maaliskuuta 2006 ystäväkirjan, johon nuoret voivat kerätä ystäviensä vastauksia. Ystäväkirjassa on kysymyksiä suosikkimusiikista, elokuvista, televisio-ohjelmista, kirjoista, harrastuksista ja tilaa jokaisen kuvalle. Kaikki voivat myös listata omat top 5 -kappaleensa ja top 5 -yhtyeensä. Kids Top 20 -juontaja Tea Hiilloste, Idols-voittaja Ilkka Jääskeläinen, Indican Jonsu, Uniklubin Jussi ja sekä Tiktakin Petra ovat täyttäneet kirjaan omat mielipiteensä.


title: Kids Top 20

text: Kids Top 20 -kokoelmalevy nousi myös ensimmäiseksi Suomen kokoelma-albumilistalla. Kokoelmalevyn sisällön päättivät Kids Top 20 -sivustolla äänestäneet ohjelman katsojat. Uusi Kids Top 20 -ystäväkirja on myynyt myös hyvin.


title: Kids Top 20

text: Kids Top 20 järjesti myös katsojilleen konsertin, jossa esiintyivät Olavi Uusivirta, Jane ja Tiktak.


title: Kids Top 20

text: Toisen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Kolmannen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Neljännen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Viidennen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Kuudennen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Seitsemännen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Kahdeksannen kauden vieraat


title: Kids Top 20

text: Kids Top20 -kokoelmalevy ilmestyi maaliskuussa 2006. Suomalaiset nuoret ovat vaikuttaneet levyn sisältöön äänestämällä omaa suosikkiaan. 20 eniten äänestettyä kappaletta julkaistiin kokoelmalevyllä.


title: Kids Top 20

text: KappaleetToisen hittikokoelmalevyn kappaleet:Kids Top 20 -kokoelmalevyjä on jo aiemmin ilmestynyt Alankomaissa ja Belgiassa, missä ne kaikki ovat olleet menestyksiä.


title: Geir Rönning

text: Geir Rönning (, s. 5. marraskuuta 1962 Ålesund, Norja) on norjalainen muusikko. Nykyisin Rönning asuu Kauniaisissa. Hän on asunut myös muun muassa Tukholmassa, New Yorkissa ja Los Angelesissa. Hän edusti Suomea Euroviisuissa 2005 kappaleella "Why?", mutta ei päässyt finaaliin. Norjan karsintoihin, Melodi Grand Prix-kilpailuun, Rönning osallistui vuonna 2006 Jorun Erdalin kanssa. Geir Rönning puhuu kohtalaisesti suomea. Vuonna 2010 Rönning osallistui Ruotsin Idolsiin ja selviytyi aina finaalivaiheeseen asti. Hän sijoittui kisassa lopulta seitsemänneksi.


title: Geir Rönning

text:
Geir Rönning kertoo blogissaan perinnöllisestä sairaudesta, jota hän ja osa hänen perheestään sairastavat.
Sairaus on kohtauksittaisia tulehduksia aiheuttava HAE, eli hereditaarinen angioödeema. Kohtaukset voivat olla jopa hengenvaarallisia, jos niitä ei hoideta oikein.


title: Empire (videopeli)

text: Empire on ensimmäisen kerran vuonna 1977 julkaistu vuoropohjainen strategiapeli, joka on yksinkertaisiin sääntöihin nojaava sotapeli.


title: Empire (videopeli)

text: Alkuperäisen "Empiren" suunnitteli ja ohjelmoi PDP-10:lle Walter Bright. Peli käännettiin VAX/VMS:lle, mikä käännettiin edelleen DOSille ja julkaistiin 1982. Viimeinen versio DOSin käännöksestä julkaistiin 1985.


title: Empire (videopeli)

text: Mark Baldwin suunnitteli ja ohjelmoi "Empireä" edelleen, ja Interstel julkaisi hänen pelinsä vuonna 1987 kaupallisesti nimellä "Empire: Wargame of the Century" useille alustoille. Baldwin ja Bob Rakosky suunnittelivat peliä edelleen, ja vuonna 1993 New World Computing julkaisi "Empire Deluxen" useille alustoille.


title: Empire (videopeli)

text: "Empiren" sääntöihin on perustunut lukuisia muita pelejä.


title: Empire (videopeli)

text: Pelin kartta on ruudukko, jonka jokainen ruutu on maata, vettä tai kaupunki. Joka pelaajalla on pelin alussa yksi kaupunki, loput ovat puolueettomia.


title: Empire (videopeli)

text: Pelaajien hallitsemat kaupungit tuottavat sotayksiköitä, yhtä yksikkötyyppiä kerrallaan. Yksikkötyypit ovat:


title: Empire (videopeli)

text: Kahden yksikön taistelussa yksiköillä on yhtäläinen todennäköisyys osua vastustajaan. Armeija ja hävittäjälentokone eivät kestä yhtään osumaa, laivat useampia. Taistelu loppuu, kun toinen yksikkö on tuhoutunut.


title: Empire (videopeli)

text: Pelin voittaa pelaaja, joka valloittaa kaikki muiden pelaajien miehittämät kaupungit ja tuhoaa heidän armeijat.


title: Empire (videopeli)

text: "Empireen" pohjautuvissa myöhemmissä julkaisuissa oli yleensä enemmän ja monimutkaisempia sääntöjä, kuten lisää yksikkötyyppejä sekä taistelu- ja tuotantosääntöjä.


title: Alsou

text: Alsou (oikealta nimeltään Alsu Rälif qızı Abramova, , ent. sukunimi Safina) (s. 27. kesäkuuta 1983 Bugulma, Tataarien ASNT, Neuvostoliitto) on brittiläis-venäläinen tataarilaulaja ja näyttelijä. Hän on saanut arvonimen "Tatarstanin kansantaiteilija".


title: Alsou

text: Erityisen kuuluisa Alsou on kotimaassaan Venäjällä, mutta myös muualla entisen Neuvostoliiton alueella sekä Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Vuonna 2000 Alsou sijoittui Eurovision laulukilpailussa toiseksi kappaleella "”Solo”". Hän juonsi Moskovassa pidetyn Eurovision laulukilpailujen finaalin vuonna 2009 Ivan Urgantin kanssa.


title: Alsou

text: Alsoun isä Ralif Safin on varakas öljypohatta ja Venäjän parlamentin ylähuoneen jäsen.


title: Alsou

text: Alsou nimettiin Unescon rauhanlähettilääksi 7. heinäkuuta 2011 tunnustuksena hänen sitoutumisestaan auttaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä kaikkialla maailmassa, hänen hyväntekeväisyyteen tähtäävästä toiminnasta lapsuuden kehityksen hyväksi ja hänen omistautumistaan Unescon ihanteisiin ja tavoitteisiin.


title: Abukir (kylä)

text: Abukir (, kirjoitetaan myös Abū Qīr tai Aboukir) on kylä Egyptin Välimeren rannikolla, noin 20 km Aleksandriasta. Suunnilleen samalla paikalla oli muinainen Kanopus.


title: Abukir (kylä)

text: Abukirin lahdella on käyty kaksi taistelua, joihin viitataan Abukirin taisteluna: Napoleonin laivasto vastaan Horatio Nelson 1. elokuuta 1798 ja Ranskan armeija vastaan turkkilaiset 25. heinäkuuta 1799 jolloin Napoleonin joukot voittivat 10 000 Mustafa Pashan johtamaa osmania


title: Abukir (kylä)

text: Tuhannen ja Yhden Yön tarinoissa on satu nimeltä Abukir ja Abusir. Se kertoo Abukir-nimisestä epärehellisestä värjääjästä ja Abusir-nimisestä lempeästä parturista. Tarinan lopussa kerrottiin, että Abukirin hautapaikan lähelle perustettiin kaupunki ja sen kaupungin nimeksi tuli Abukir.


title: Matti Pohjola (taloustieteilijä)

text: Matti Tapani Pohjola (s. 4. marraskuuta 1950 Kymi) on Aalto-yliopistonkauppakorkeakoulun taloustieteen professori. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1973 ja lisensiaatiksi vuonna 1976. Pohjola väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistosta vuonna 1981. Helsingin kauppakorkeakoulun professorina Pohjola on toiminut vuodesta 1992 lähtien.


title: Abukirin taistelu

text: Abukirin taistelu () oli Ranskan vallankumoussotien meritaistelu, joka käytiin Niilin suulla sijaitsevalla Abukirinlahdella 1. elokuuta 1798. Taistelussa Horatio Nelsonin johtama englantilaisten Välimeren laivasto tuhosi ranskalaisen laivasto-osaston, joka suojasi Napoleonin maajoukkojen yhteyksiä Ranskaan.


title: Abukirin taistelu

text: Napoleonin Egyptin sotaretken toteutus perustui virheelliselle oletukselle, että englantilaisten laivasto ei operoisi Välimerellä. Englantilaiset olivat todellakin vetäytyneet Välimereltä 1796, mutta palasivat toukokuussa 1798. Ilman yhteyksiä Välimeren yli Ranskaan Napoleonin armeijan toiminta Egyptissä vaikeutuisi huomattavasti. Ranskalaisten maajoukkoja kuljettava laivasto-osasto lähti Egyptiä kohti toukokuussa 1798 Toulonin satamasta. Englantilaiset olivat tietoisia armeijan lähdöstä, mutta eivät tienneet sen määränpäätä.


title: Abukirin taistelu

text: Ranskalaiset saapuivat Aleksandrian edustalle Egyptiin 1. heinäkuuta. Englantilaiset hyökkäsivät 1. elokuuta Ranskan laivaston kimppuun Abukirinlahdella ja tuhosivat laivaston taistelussa. Napoleonin yhteydet Ranskaan katkesivat. Vuotta myöhemmin Napoleon jätti armeijansa Egyptiin ja lähti kohti Ranskaa elokuussa 1799. Ranskan Egyptin armeija antautui vuonna 1801.


title: Tasauspyörästön lukko

text: Tasauspyörästön lukko on tasauspyörästön yhteyteen toteutettu mekanismi, jolla vetävien renkaiden pyörimisnopeus saadaan lukittua keskenään samaksi. Kitkalukko on toiminnaltaan tasauspyörästön lukon kaltainen mekanismi, joka tasaa automaattisesti vetävien renkaiden pyörimisnopeuseroa sen kasvaessa tarpeeksi suureksi.


title: Tasauspyörästön lukko

text: Tasauspyörästön lukko on lähes jokaisessa traktorissa ja kuorma-autossa sekä joissakin maastoautoissa ja henkilöautoissa. Myös monet muut työkoneet, kuten esimerkiksi trukit on varustettu tasauspyörästön lukolla. Tasauspyörästön lukkoja on sekä automaattisesti päälle kytkeytyviä että kuljettajan erillisellä kytkimellä päälle kytkettäviä. Pääosin ainoa henkilöautoissa tavattava lukkotyyppi on kitkalukko.


title: Tasauspyörästön lukko

text: 4-vetoisissa ajoneuvoissa myös etu- ja taka-akselin välissä on toiminnaltaan vastaava, pyörimisnopeuksien tai vääntömomentin eroa rajoittava osa.


title: Tasauspyörästön lukko

text: Ilman tasauspyörästön lukkoa moottorista tuleva teho siirtyy tasauspyörästön välityksellä sille renkaalle, jonka pyörittäminen vaatii vähemmän voimaa. Kun renkaan ja maan välinen kitka on tarpeeksi pieni, rengas pyörii paikoillaan, ja kaikki moottorin teho katoaa tämän renkaan välityksellä, toisen pysyessä paikallaan. Ollessaan kytkettynä tasauspyörästön lukko nimensä mukaisesti poistaa tasauspyörästön toiminnasta, jolloin yhtenäinen vetoakseli pyörittää kumpaakin rengasta samalla nopeudella. Näin saadaan hyödynnettyä toisen renkaan alla mahdollisesti oleva suurempi pito. Haittapuolena tällöin on ajoneuvon puskeminen käännöksissä, minkä vuoksi tasauspyörästön lukon ollessa kytkettynä tulisi välttää jyrkkiä käännöksiä. Koska tasauspyörästö ei tällöin tasaa vetopyörien eri nopeuksia, nopeuksien tasaus tapahtuu renkaan ja tienpinnan välissä, mikä saattaa hajottaa vetopyörästön mikäli tienpinta on kohtalaisen luistamatonta materiaalia. Käytännössä vetopyörien pyörimisnopeusero on siis tasattava jotenkin, ja tasaus tapahtuu joko pyörän väkisin sutiessa tai vetopyörästön rakenteen pettäessä. Poikkeuksen tekee esimerkiksi rallikäyttö, jossa tavoitteena on, että molemmat pyörät sutivat kaarteessa.


title: Tasauspyörästön lukko

text: Kuorma-autot käyttävät tasauspyörästön lukkoa helpottamaan jyrkkien ylämäkien nousua. Jos vain toinen puoli ajoradasta on hiekoitettu, jäänpuoleiset pyörät sutivat tyhjää, eikä kuorma-auto liiku. Jäänpuoleiset pyörät pyörivät, koska tasauspyörästö siirtää moottorin tehon niille pyörille, joilla on pienempi pyörintävastus. Tasauspyörästön lukko kytkee vedon sekä hiekalla että jäällä olevaan pyörään, jolloin vääntömomentti jakautuu tasan pyörien välillä, ja kuorma-auton on näin mahdollista päästä jälleen liikkeelle ja mäki ylös.


title: Tasauspyörästön lukko

text: Moottoriurheilussa tasauspyörästön lukko on lähes jokaisessa kilpa-autossa, poikkeuksena ne luokat, joissa se on kielletty.


title: Gulnara Samitova-Galkina

text: Gulnara Iskanderovna Samitova-Galkina (, s. 9. heinäkuuta 1978 Naberežnyje Tšelny) on venäläinen kestävyysjuoksija. Hän oli ensimmäinen yhdeksän minuutin rajan 3 000 metrin estejuoksussa alittanut nainen. Kansallisuudeltaan Samitova-Galkina on tataari.


title: Gulnara Samitova-Galkina

text: Samitova-Galkina voitti naisten estejuoksukilpailun Euroopan cupin superliigassa 22. kesäkuuta 2003 Firenzessä ajalla 9.40,89. Saman vuoden Pariisin MM-kilpailuissa hän oli 5 000 metrillä seitsemäs. 2004 MM-hallikisoissa Budapestissä hän saavutti pronssia 1 500 metrillä. Euroopan cupin superliigassa hän voitti 3 000 metrin juoksun. 3 000 metrin esteiden maailmanennätyksen hän otti haltuunsa 4. heinäkuuta 2004 Herakleionissa ajalla 9.01,59. Ateenan olympialaisissa hän oli 5 000 metrillä kuudes. Hän voitti 2007 Euroopan cupissa 3 000 metriä ja oli Osakan MM-kilpailuissa estejuoksussa seitsemäs.


title: Gulnara Samitova-Galkina

text: Samitova-Galkina voitti 2008 Euroopan cupissa 3 000 metrin estejuoksun. Pekingin olympialaisissa 17. elokuuta 2008 hän alitti ensimmäisenä naisena yhdeksän minuutin rajan voittaen olympiakultaa maailmanennätysajalla 8.58,81. Lisäksi hän oli kahdestoista 5 000 metrillä. Hän voitti estejuoksun myös . Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 3 000 metriä. Berliinin MM-kisoissa hän sijoittui 3 000 metrin estejuoksussa alun perin neljänneksi, mutta nousi myöhemmin kolmanneksi kun alkuperäinen voittaja Marta Domínguez hylättiin dopingin vuoksi. Samitova-Galkina voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen estejuoksun 2011. Lontoon olympialaisissa 2012 hän keskeytti 3 000 metrin estejuoksun loppukilpailun.


title: Gulnara Samitova-Galkina

text: Samitova on voittanut Venäjän ulkoratamestaruuden 1 500 metrillä 2004, 5 000 metrillä 2003 ja 2004 sekä 3 000 metrin estejuoksussa 2008. Venäjän sisäratojen mestaruuden hän on voittanut 3 000 metrin estejuoksussa 2003 sekä 1 500 metrillä ja 3 000 metrillä 2004.


title: Erdmann Neumeister

text: Erdmann Neumeister (12. toukokuuta 1671 Uichteritz – 18. elokuuta 1756 Hampuri) oli saksalainen luterilainen pappi, joka tunnetaan erityisesti kantaattien ja oratorioiden librettojen kirjoittajana. Hän toimi vuodesta 1715 aina vuoteen 1755 asti Hampurin Jakobikirchen pääpastorina. Muiden säveltäjän ohella Johann Sebastian Bach on säveltänyt viisi Neumeisterin tekstiä (kantaatit BWV 18, BWV 24, BWV 28, BWV 59, ja BWV 61).


title: Neliveto

text: Neliveto tarkoittaa moottoriajoneuvossa vetotapaa, jossa kaikki neljä pyörää vetävät. Toisin sanoen esimerkiksi auton moottorin tuottamalla voimalla pyöritetään yhtä aikaa kaikkia auton renkaita. Nelivedosta käytetään muun muassa termejä 4WD (), 4×4 () ja AWD ().


title: Neliveto

text: Nelivedon pääasiallinen tehtävä on perinteisesti ollut pitokyvyn parantaminen liukkailla alustoilla ja näin parantaa auton etenemiskykyä. Tähän liittyy tietty nyrkkisääntö: mitä enemmän autossa on vetäviä pyöriä, sen parempi etenemiskyky sillä on.


title: Neliveto

text: Neliveto on keksintönä jo varsin vanha. Ensimmäiset 1900-luvun alussa sotilaskäyttöön rakennetut nelivetoautot toimivat muun muassa tykinvetäjinä. Tällaisia amerikkalaisvalmisteisia kuorma-autoja käytettiin ensimmäisessä maailmansodassa. Kaikkein tunnetuin nelivetoauto lienee kuitenkin Willys Jeep, joka tuli tunnetuksi toisesta maailmansodasta.


title: Neliveto

text: Ensimmäinen mekaanisella nelivedolla varustettu henkilöauto (ja kilpa-auto) oli Spyker 60 H.P., auton rakensivat hollantilaiset veljekset Jacobus ja Hendrik-Jan Spijker vuonna 1903. Daimler-Benz on myös rakentanut nelivetoisen ajoneuvon vuonna 1907.


title: Neliveto

text: Ensimmäinen dieselkäyttöinen nelivetoinen maastohenkilöauto oli vuonna 1933 esitelty Mitsubishi PX-33 prototyyppi. Mitsubishi on valmistanut Mitsubishi Pajero-maastoautoa vuodesta 1982. Ensimmäinen henkilöauto, jossa nelivetoa käytettiin, oli vuonna 1966 esiteltyyn Jensen Interceptoriin perustuva Jensenin FF-malli. Ensimmäinen massavalmistaja, joka valmisti nelivetoja on Subaru. Se esitteli vuonna 1972 Leone 4WD -mallin. Vuonna 1980 myös AMC esitteli kokonaisen malliston (Eagle sedan, coupe ja farmari), johon oli saatavilla neliveto.


title: Neliveto

text: Vaikkakin Subaru aloitti ensimmäisenä maailmassa tavalliseen käyttöön soveltuvien nelivetoisten henkilöautojen tuotannon jo 70-luvulla, nelivetoiset henkilöautot eivät tulleet eurooppalaisten autoilijoiden suosioon ennen kuin 1980-luvulla Audi Quattron rallitoiminnan myötä. 1980- ja 1990-luvuilla Subaru ja Audi kävivät kiivasta taistoa markkinajohtajan asemasta Euroopassa nelivetoisten henkilöautojen myynnissä. Audi oli vahvempi tavallisten, asvaltilla ja pitävillä pinnoilla ajamiseen käytettävien avustavien nelivetoisten henkilöautojen kohdalla, ja Subaru taasen osaltaan söi markkinoita niin sanotuilta oikeilta maastoautoilta sillä Subarun henkilöautomalleistakin löytyi ominaisuuksia myös huonommassa maastossa liikkumista varten. Nelivetoisten autojen suosiota ovat useat valmistajat pyrkineet lisäämään muun muassa kaupunkimaastureiden avulla.


title: Neliveto

text: Neliveto voidaan toteuttaa hyvin monenlaisella tekniikalla. Alun perin nelivedon perustana oli normaali takaveto, johon lisättiin erillinen jakolaatikko. Jakolaatikon yhteydessä oli lisäksi ylimääräinen pienellä välityssuhteella oleva alennusvaihde sekä nelivedon kytkentä. Alennusvaihde mahdollisti maastossa tai huonolla tieuralla hitaan etenemisen. Noissa oloissa ei tarvita voimaa vaan maltillista menoa, koska auto keikkuu epämukavasti jos vauhtia on liikaa - kuten voi olla ykkösvaihteellakin, jos alennusvaihde(laatikkoa) ei ole.


title: Neliveto

text: Ensimmäiset maastoautoissa käytetyt nelivedot toimivat ilman keskitasauspyörästöä. Tällainen ns. jäykkä neliveto on tarkoitettu jäiselle, lumiselle ja hiekkaisille teille ja maastoon. Rakenne ei kuitenkaan sovellu hyvin jatkuvaan käyttöön vaan kuljettajan on päätettävä koska tien pinta soveltuu nelivedolla ajoon, koska molemmille akseleille menevät kardaaniakselit pyörivät samalla nopeudella. Kääntyessä ajoneuvon pyörät kulkevat eri matkan, ja tällöin jonkin pyöristä on luistettava jotta voimansiirto ei rasittuisi. Ainakin pienellä nopeudella ajettaessa luistava pyörä on sisäkaarteen puoleinen takapyörä - mikäli kaikilla pyörillä on sama kitka, esimerkiksi kuivalla asfaltilla jyrkkä käännös rasittaa voimansiirtoa suuresti. Tällaisessa rakenteessa nelivetoa tulisikin käyttää vain kun tienpinta on liukas tai on mahdollisuus juuttua kiinni, mutta rakenne ei estä ajamasta maantienopeuksia nopea neliveto kytkettynä.


title: Neliveto

text: Kuljettajan kannattaa aina muistaa, että vaikka liikkeellelähtö liukkaalla kelillä helpottuu nelivedon avulla, se ei lainkaan lyhennä jarrutusmatkaa.


title: Neliveto

text: Normaaliajoon soveltuvasta nelivedosta voitiin puhua vasta sen jälkeen kun lukolliselle nelivedolle keksittiin teknisiä vaihtoehtoja. Kun nelivedot alkoivat esiintyä normaaleissakin henkilöautoissa 1980-luvulla, oli niissä lähes kaikissa voimanjako etu- ja taka-akselin välillä toteutettu viskokytkimellä.


title: Neliveto

text: Tämän keksinnön ansiosta nelivedosta tuli myös normaaliajoon hyvin soveltuja ja se alkoi saavuttaa laajempaakin suosiota. Fyysisesti pienikokoisella viskokytkimellä on kaksivetoinen auto suhteellisen helppo muuttaa nelivetoiseksi. Viskokytkin korvaa samalla myös keskitasauspyörästön lukkoineen. Viskokytkimen toiminta perustuu öljyn jäykistymiseen ja voimanjakosuhde akselien välillä voi pitävällä alustalla olla korkeintaan 50/50.


title: Neliveto

text: Uudemmissa järjestelmissä viskokytkin on korvattu esim. Haldex-kytkimen nimellä kulkevalla kitkakytkimellä (esim. Volkswagen Golfissa käytetty 4Motion). Viskokytkimeen verrattuna tämä elektronisesti ohjattu lamellikytkin toimii nopeammin ja sen toimintaa voidaan ohjata elektronisesti. Normaalisti auto on usein kaksivetoinen ja neliveto tulee mukaan vain kun sitä tarvitaan.


title: Neliveto

text: Kun puhutaan nelivetoautoista, joissa on jatkuva neliveto, tarkoitetaan tekniikkaa, jossa on itselukittuva mekaaninen tasaus tai täysin avoin keskitasauspyörästö. Audi aloitti henkilöautojen nelivetovallankumouksen vuonna 1980 tuomalla markkinoille Audi Quattro-mallinsa. Audeissa oli vuoteen 1987 saakka avoin keskitasauspyörästö, jonka yhteydessä alipainetoiminen lukitsin keskelle ja taakse.


title: Neliveto

text: Itselukittuvista yleisin on Torsen. Torsen-tasausta käytetään muun muassa kaikissa VW-konsernin pitkittäismoottorisissa nelivetorakenteissa (esim. Audi A4-mallissa käytetty quattro). Torsen-järjestelmässä erityiset matopyörät jakavat voiman akseleille. Torsen (Torque Sensing) tunnistaa vääntömomentin tarpeen akseleiden välillä. Se ohjaa momenttia sinne, missä sitä enemmän tarvitaan. Ensimmäisen sukupolven Torsen-pyörästöjen vetosuhde vaihtelee portaattomasti välillä 25:75 ja 75:25. Haittapuolena kuitenkin on, että toisen akselin ollessa täysin ilmassa, pääsee voima vuotamaan sieltä pois.


title: Neliveto

text: Itselukittuvuus voidaan myös ratkaista yhdistämällä avoin tasauspyörästö ja viskokytkin, kuten on tehty esimerkiksi Lancia Delta Integralessa ja Toyota Celicassa.


title: Neliveto

text: Eräissä uusimmissa järjestelmissä nelivetotekniikkaan liittyvät ongelmat on ratkaistu kokonaan elektronisesti. Esimerkiksi Mercedes-Benz ja BMW käyttävät uusimmissa nelivetomalleissaan järjestelmää, jossa ei käytetä lainkaan kitkakytkimiä tai lukkoja. Lukitusvaikutus saadaan aikaiseksi jarruttamalla liian nopeasti pyörivää pyörää, jolloin voimaa menee enemmän muille, paremmin pitäville, pyörille. Tällainen järjestelmä on maastossa jarruja rasittava ja kuluttava.


title: Neliveto

text: Subarun manuaalivaihteisissa autoissa voima välittyy keskitasauspyörästön avulla tasaisesti suhteessa 50/50 molemmille akseleille ja viskolukko estää etu- ja taka-akselin pyörimisnopeuden eron kasvamisen liian suureksi.