title: Otsonikato

text: Toinen epävarmuutta aiheuttava tekijä on otsonia tuhoavien aineiden käyttö kehitysmaissa ja se, miten hyvin muut maat noudattavat päästörajoituksia. Kaikki maat eivät noudata rajoituksia tai ilmoita päästöjään. Montrealin pöytäkirjasta huolimatta halonien ja CFC-yhdisteiden tuotanto on jatkunut esimerkiksi joissakin entisen Neuvostoliiton maissa, ja CFC-yhdisteitä on salakuljetettu Yhdysvaltoihin ja EU:hun. CFC-yhdisteitä on korvattu muilla klooria sisältävillä kaasuilla kuten HCFC-yhdisteillä, joiden määrä ilmakehässä kasvaa samaan aikaan kun CFC-yhdisteiden pitoisuudet pienenevät. Niidenkin käyttö pyritään lopettamaan tulevina vuosikymmeninä. Tulevaisuudessa on lisäksi pohdittava tarkoin muun muassa stratosfäärissä lentävien yliäänikoneiden vaikutusta otsonikerrokseen, mikäli liikenne yläilmakehässä lisääntyy. Voimakkaat tulivuorenpurkaukset saattavat myös hidastaa otsonikerroksen toipumista.


title: Otsonikato

text: Viimeaikaisten havaintojen perusteella otsonikerroksen toipuminen saattaa kestää hieman odotettua pidempään. Vuoden 2006 syksyllä Etelämantereen yllä havaittiin ennätyssuuri, yli 27 miljoonan neliökilometrin laajuinen otsoniaukko. Toisaalta vuonna 2007 aukko oli jopa 30 prosenttia edellisvuotta pienempi, mutta muutoksen arvellaan johtuvan luontaisesta vaihtelusta. Luontainen vaihtelu on suurta erityisesti napa-alueilla, missä ilmakehän kiertoliike vaikuttaa otsonipitoisuuksiin. Muualla maapallolla otsonimäärän hidas lasku on ilmeisesti pysähtynyt. NASAn arvion mukaan otsonikerroksen tilan pitäisi kääntyä hitaasti parempaan päin viimeistään 2020-luvulla. Tässä arviossa on huomioitu sekä CFC-yhdisteiden että ilmastonmuutoksen vaikutus. Otsoniohentuman kuroutuminen umpeen vie kuitenkin aikaa: otsonikerros saattaa palautua ennalleen vasta pari vuosikymmentä odotettua myöhemmin, 2060-luvun lopulla.


title: Otsonikato

text: Ensimmäiset säännölliset otsonimittaukset aloitti Gordon Dobson 1920-luvulla Oxfordin yliopistossa. Hänen mittalaitteensa mittasi otsonin kokonaismäärää maan pinnalta ilmakehän yläosaan tietyllä paikalla. Dobson huomasi, että otsonin määrä ei ole vakio vaan vaihtelee erityisesti vuodenaikojen mukaan. Otsonikerroksen muodostukseen liittyvän peruskemian ja -fysiikan selvitti Sidney Chapman hiukan myöhemmin. 1950-luvulla David Bates ja Marcel Nicolet esittivät todisteita siitä, että vapaat radikaalit kuten hydroksyyli (OH) ja typpioksidi (NO) saattaisivat katalysoida otsonin reaktioita. Näitä yhdisteitä tiedettiin olevan stratosfäärissä, joten asiaa pidettiin luonnollisena otsonin määrän säätelijänä. Kansainvälisenä geofysiikan vuonna 1957 aloitettiin säännölliset otsonimittaukset Etelänapamantereella.


title: Otsonikato

text: Vuonna 1970 Paul Crutzen esitti, että dityppioksidin (NO) päästöt saattaisivat vaikuttaa typpioksidin määrään stratosfäärissä. Hän huomautti, että dityppioksidi on riittävän pitkäikäinen päästäkseen stratosfääriin, jossa se muuttuu typpioksidiksi, ja että lannoitteiden lisääntyvä käyttö voisi johtaa dityppioksidin päästöjen kasvuun. Siten ihmistoiminnalla saattaisi olla vaikutusta otsonikerrokseen. Seuraavana vuonna Crutzen ja hänestä riippumatta Harold Johnston esittivät, että alastratosfäärissä lentävien yliäänikoneiden NO-päästöt saattaisivat myös tuhota otsonia.


title: Otsonikato

text: CFC-yhdisteiden otsonia tuhoavan vaikutuksen huomasivat ensi kertaa Frank Sherwood Rowland ja Mario Molina vuonna 1974. He ehdottivat, että pitkäikäiset halogenoidut orgaaniset yhdisteet saattaisivat toimia samaan tapaan kuin Crutzenin dityppioksidi. James Lovelock oli sitä ennen jo mitannut CFC-yhdisteiden pitoisuuksia ilmakehässä ja huomannut, että melkein kaikki ihmisen valmistamat CFC-yhdisteet olivat yhä tallella ilmakehässä. Molina ja Rowland päättelivät, että CFC-kaasut pääsevät stratosfääriin ja että niistä vapautuu siellä klooria UV-säteilyn vaikutuksesta. Vuotta aikaisemmin Richard Stolarski ja Ralph Cicerone olivat selvittäneet, että kloori voi katalysoida otsonia tuhoavia reaktioita, mutta vasta Molina ja Rowland oivalsivat CFC-yhdisteiden olevan stratosfääriin pääsevän kloorin lähde. Molinan ja Rowlandin osoitettua CFC-yhdisteiden olevan uhka otsonikerrokselle muutamat valtiot kielsivät niiden käytön ponnekaasuina 1970-luvun lopussa. Molina, Rowland ja Crutzen saivat vuoden 1995 Nobelin kemianpalkinnon tutkimuksistaan.


title: Otsonikato

text: Vaikka CFC-yhdisteistä osattiin jo olla huolestuneita, Etelämantereen otsoniohentuman havaitseminen 1980-luvun puolivälissä tuli tutkijoille yllätyksenä. Joseph Farman, Brian Gardiner ja Jonathan Shanklin havaitsivat vuonna 1985, että otsonin kokonaismäärä Etelämantereen yläpuolella alkukeväästä oli laskenut melkein puoleen vuosien 1975 ja 1984 välisenä aikana. Vaikka otsonikadosta oli saatu viitteitä jo aikaisemmin, tulokset olivat niin yllättäviä, että niitä pidettiin aluksi mittausvirheinä. Nämä mittaukset tehtiin maasta käsin Dobsonin spektrofotometrillä Halleyn tutkimusasemalla (76°S, 27°W). 1950- ja 60-lukujen vaihteessa otsonin kokonaismäärä oli ollut keväisinkin yli 300 DU, kun se 1980-luvun alussa oli vain noin 200 DU. Vuotta myöhemmin satelliittihavaintojen avulla varmistettiin, että otsonikatoa tapahtui melkein koko Etelämantereen alueella.


title: Otsonikato

text: Havaitulle ilmiölle alettiin heti kehitellä erilaisia selityksiä. Syyllistä etsittiin muun muassa auringonpilkuista, mutta jatkotutkimukset saivat tutkijat vakuuttuneiksi siitä, että kadon syynä olivat kylmissä olosuhteissa syntyvien hiukkasten pinnoilla tapahtuvat kemialliset reaktiot, joissa klooria vapautuu reserviyhdisteistä.


title: Otsonikato

text: Rowlandin ja Molinan esitettyä vuonna 1974 teoriansa siitä, että CFC-yhdisteet tuhoavat otsonia, he saivat osakseen voimakasta kritiikkiä. Etelämantereen otsoniohentuman havaitseminen vuonna 1985 vei kuitenkin pohjan kriitikoiden epäilyiltä: kato oli ollut paljon suurempaa kuin edes Rowland ja Molina olivat uumoilleet. Nykyään tiedeyhteisössä vallitsee suuri yksimielisyys siitä, että otsonikato johtuu ihmisen ilmakehään päästämistä yhdisteistä. Seuraavassa on käsitelty joitakin aiheeseen usein liitettyjä harhaluuloja.


title: Otsonikato

text: Toisinaan huomautetaan, että koska CFC-molekyylit ovat paljon ilmaa raskaampia, niitä ei voi merkittävässä määrin päästä stratosfääriin otsonia tuhoamaan. Ilmakehän kiertoliike on kuitenkin riittävän voimakas kuljettamaan näitä yhdisteitä stratosfääriin. Koska CFC-yhdisteet ovat todella pitkäikäisiä, tuulet sekoittavat ne tasaisesti ilmakehään. Tämän vuoksi ei myöskään ole merkitystä sillä, missä kohtaa maapalloa niiden päästöt tapahtuvat: otsonikato voimistuu kaikkialla (ja erityisesti napa-alueilla) riippumatta siitä, käytetäänkö CFC-yhdisteitä Suomessa vai Intiassa.


title: Otsonikato

text: Toinen argumentti otsonikatoa vastaan liittyy luonnollisista lähteistä peräisin olevan kloorin määrään ilmakehässä. Klooria (ja bromia) pääsee troposfääriin muun muassa valtameristä ja tulivuorista. Otsonikadon kannalta ratkaisevaa on kuitenkin stratosfäärin kloorin määrä. Valtamerien kloori vapautuu hyvin matalalle ilmakehään. Samoin suurin osa tulivuorenpurkauksista on niin heikkoja, että ne eivät ulotu stratosfääriin. Tämä kloori on enimmäkseen vetykloridia (HCl) ja siten vesiliukoista. Se ei koskaan pääse stratosfääriin, koska se liukenee veteen ja poistuu sadeveden mukana ilmakehästä. Alailmakehään vapautettu yhdiste tarvitsee ainakin muutaman vuoden kulkeutuakseen stratosfääriin: vain hyvin pieni osa lyhytikäisistä yhdisteistä pääsee yläilmakehään. CFC-yhdisteet sen sijaan ovat veteen liukenemattomia ja siten pitkäikäisiä.


title: Otsonikato

text: Hyvin voimakkaat tulivuorenpurkaukset voivat aiheuttaa vetykloridin kulkeutumista suoraan stratosfääriin, mutta suorat mittaukset ovat osoittaneet, että niiden vaikutus on vähäinen CFC-yhdisteiden klooriin verrattuna. Sen sijaan tulivuoret voivat vaikuttaa otsonikatoon lisäämällä aerosolien määrää stratosfäärissä. Merten biologisissa prosesseissa syntyy myös metyylikloridia, joka on pitkäikäisempi yhdiste, mutta senkin vaikutus on melko vähäinen. Kaiken kaikkiaan stratosfäärin kloorista alle 20 % on peräisin luonnollisista lähteistä, loppu on kokonaan ihmisperäistä.


title: Yttrium

text: Yttrium () on maametalleihin kuuluva metallimainen alkuaine. Se on jaksollisessa järjestelmässä 39. alkuaine. Sen tiheys huoneenlämmössä on 4,47×10³ kg/m³. Sen sulamispiste on 1 796 K, kemiallinen merkki Y ja atomipaino 88,91. Alkuaineen löysi suomalainen kemisti Johan Gadolin 1794. Yttrium on nimetty ruotsalaisen kylän Ytterbyn mukaan.


title: Yttrium

text: Yttriumia käytetään yleisesti lasereissa sekä suprajohteissa. Tämän lisäksi sitä voidaan käyttää muiden metallien vahvistamiseen sekä fosforin kanssa punaisen värin tuottamiseen televisioihin ja tietokonenäyttöihin.


title: Yttrium

text: Metallinen yttrium on väriltään hopeanvalkoista, ja sen pinta on kirkas, kuten muillakin metalleilla. Siitä voidaan valmistaa myös tummanharmaata tai mustaa jauhetta. Sen kiderakenne on heksagoninen. Sen sulamispiste on 1 796 kelviniä ja kiehumispiste 3 610 kelviniä. Yttrium on kovaa, kestää kulutusta eikä ruostu. Se johtaa hyvin sähköä.


title: Yttrium

text: Yttrium on kemiallisilta ominaisuuksiltaan muiden maametallien kaltainen. Se reagoi kylmän veden kanssa hitaasti, mutta kuuman veden kanssa erittäin voimakkaasti. Se liukenee sekä happoihin että emäksiin. Kiinteä yttrium ei reagoi ilman hapen kanssa, mutta jauheena se reagoi erittäin voimakkaasti. Se esiintyy luonnossa ionina Y


title: Yttrium

text: Tarina yttriumin löytymisestä alkaa vuonna 1787 Ytterbyn kaivoksesta, joka sijaitsi Ruotsissa, Vaxholmin kunnan Resarön saaressa, ja josta hankittiin paikalliselle keramiikkateollisuudelle korkealaatuista raaka-ainetta. Harrastelijageologi luutnantti Carl Axel Arrhenius, Vaxholmin varuskunnasta, huomasi tutkiessaan mineraaleja kyseisessä kaivoksessa, että pegmatiitin lohkeamassa kvartsin ja maasälvän päällä oli jotain hiilenkaltaista mustaa, mutta raskasta ainetta. Hän ajatteli aineen sisältävän juuri löydettyä uutta alkuainetta volframia. Arrhenius kutsui mustaa mineraalia ytterbiitiksi Ytterbyn kaivoksen mukaan ja lähetti siitä näytteitä muutamille tutkijoille.


title: Yttrium

text: Tukholmalainen kaivostarkastaja Bengt Reinhold Geijer (1758–1815) suoritti Arrheniuksen ottamalle mineraalinäytteelle karkean analyysin. Hän totesi, että näyte sisältää rautaa ja arveli, että se saattaisi sisältää myös volframia. Kokenut kemisti Sven Rinman (1720–1792) ei myöskään pystynyt sen paremmin analysoimaan näytettä.


title: Yttrium

text: Arrhenius kuitenkin toimitti näytteen mineraalista Turun akatemian kemian professorille Johan Gadolinille, joka oli aikaisemmin työskennellyt kemian professorina Uppsalan yliopistossa. Gadolinin huolelliset tutkimukset osoittivat, että mineraalissa oli uusi, alumiini- ja kalsiumoksidia muistuttava maametallioksidi. Vuonna 1794 Gadolin totesikin, että näyte sisältää todennäköisemmin:


title: Yttrium

text: ”31 osaa piioksidia, 19 osaa alumiinioksidia, 12 osaa rautaoksidia ja 38 osaa tuntematonta maametallioksidia.”


title: Yttrium

text: Ruotsalainen kemisti Anders Ekeberg vahvisti Gadolinin tulokset tuntemattomasta maametallioksidista vuonna 1797. Ekeberg ehdotti uudelle maametallioksidille nimeä yttria, ja siten uusi metalli nimettiin yttriumiksi Ytterbyn kylän mukaan.


title: Yttrium

text: Gadolin suoritti tarkkoja kokeita yttrialle (yttriumoksidi) ja havaitsi, että sen sulamispiste on korkea ja booraksin kanssa se muodosti väritöntä lasia (nämä ovat harvinaisille maametalleille tyypillisiä ominaisuuksia).


title: Yttrium

text: Gadolin ja Ekeberg eivät huomanneet, että heidän ensimmäiset analyysinsa mineraalinäytteestä olivat virheellisiä. Aine, jota kumpikin piti alumiinioksidia, olikin itse asiassa berylliumoksidia. Berylliumin löysikin virallisesti ranskalainen kemisti Louis Nicolas Vauquelin vuonna 1798. Myöhemmin Ekeberg vahvisti, että heidän tutkimassaan näytteessä olikin alumiinioksidin tilalla berylliumoksidia.


title: Yttrium

text: Yttriumin löytö merkitsi kuitenkin alkusysäystä muiden harvinaisten maametallien etsimiselle, sillä vuonna 1843 C. G. Mosander huomasi, ettei Gadolinin löytö ollut puhdas aine vaan seos. Yttriumoksidin lisäksi näyte sisälsi harvinaisten maametallien oksideja. Mosander itse löysi terbiumin ja erbiumin. Myöhemmin todettiin, että myöskään Mosanderin löytämät aineet eivät olleet puhtaita, vaan niistä löytyi vielä kuutta muuta eri alkuainetta: ytterbium, skandium, tulium, holmium, dysprosium ja lutetium. Nämä metallit löydettiin erikseen myöhempinä vuosina.


title: Yttrium

text: Johan Gadolinia pidetään kuitenkin henkilönä, joka ensimmäisenä löysi yttrium alkuaineen. Hän myös on ainoa suomalainen, joka on ensimmäisenä maailmassa löytänyt uuden alkuaineen.


title: Yttrium

text: Vuonna 1800 Martin Klaproth uudelleen nimesikin Arrheniuksen löytämän ja nimeämän ytterbiittimineraalin gadoliniitiksi Johan Gadolinin kunniaksi. Gadoliniitti on kemialliselta koostumukseltaan YFeBeSiO (yttrium-rauta-berylliumsilikaattimineraali). Vuonna 1880 sveitsiläinen kemisti Jean Charles Galissard de Marignac tutki gadoliniittimineraalia ja havaitsi spektroskopiatutkimuksissaan todisteita uudesta alkuaineesta, jota vuodesta 1886 eteenpäin kutsuttaisiin gadoliniumiksi (kem. lyhenne Gd).


title: Yttrium

text: Vuonna 1828 berliiniläinen kemisti Friedrich Wöhler onnistui erottamaan yttriummetallin raakamuodossa. Vuonna 1953 Frank Spedding Iowan Ames-laboratoriosta tuotti erittäin puhdasta yttriumia ioninvaihtotekniikalla.


title: Yttrium

text: Yttriumjauhe saattaa räjähtää hapen vaikutuksesta korkeissa lämpötiloissa. Laboratoriokokeissa on havaittu, että suuret annokset yttriumia ovat myrkyllisiä rotille.


title: Yttrium

text: Yttriumia esiintyy lantanidien mineraaleissa. Sitä ei esiinny luonnossa lähes koskaan metallisena, ja tutkimuksessa käytetään valkoista yttriumoksidia (YO tai yttriumfluoridia (YF). Yttriumia on kohtalaisen paljon maaperässä (yhtä paljon kuin kuparia tai sinkkiä). Keskimäärin yttriumia on maaperässä 33 ppm. Yttrium esiintyy muiden maametallien kanssa, tärkein mineraali on monatsiitti, jossa on keskimäärin 3 % yttriumia. Tätä löytyy monista paikoista maapallolta, muun muassa Brasiliasta, Yhdysvalloista, Australiasta ja Kanadasta. Suomessakin on vielä 1980-luvulle asti erotettu apatiitista yttriumia, mutta Kemira lopetti sen kannattamattomana. Muita hyvin tärkeitä yttriumia sisältäviä mineraaleja ovat ksenotiimi ja gadoliniitti. Sata grammaa puhdasta yttriumia maksaa noin 150 euroa.


title: Yttrium

text: Yttriumin erotus muista kemiallisilta ominaisuuksiltaan samankaltaisista harvinaisista maametalleista on vaikeaa. 1950-luvulle asti menetelmänä käytettiin ioninvaihtoa, joka perustui kelatoiviin yhdisteisiin kuten EDTA:han ja DCTA:han. Tämän menetelmän on sittemmin korvannut liuotinuutto tai prosessi, jossa yttrium muodostaa selektiivisesti kompleksin di-2-(etyyliheksyylifosforihapon kanssa.


title: Yttrium

text: Yttriumin ja fosforin yhdisteillä tuotetaan väritelevision sekä tietokonenäyttöjen punainen väri. Sitä käytetään myös ydintekniikassa. Yttriumin isotooppia Y on tutkittu syövän hoidossa. Yttriumia on käytetty useasti myös loistelampuissa. Koska yttrium kestää kulutusta ja ei ruostu, sitä käytetään katkaisupihdeissä, tiivisteissä, laakereissa. Sitä voidaan käyttää myös vahvistamaan alumiinia tai magnesiumia metalliseoksissa, joissa se parantaa lämmön- ja värähtelynkestoa sekä sähkönjohtavuutta. Sitä voidaan myös käyttää muun muassa vanadiinin kanssa, jolloin vanadiinin myrkyllisyys häviää. Yttriumia käytetään myös eteenin valmistamisessa katalyyttinä.


title: Yttrium

text: Yttriumin yhdisteistä yttrium-barium-kuparioksidi (YBaCuO) tunnetaan korkean lämpötilan suprajohteena, sillä se muuttuu suprajohtavaksi jo 90 kelvinin lämpötilassa, joka on saatavissa aikaan nestetypen avulla. Suprajohteita käytetään voimakkaissa magneeteissa muun muassa sairaaloiden kuvauslaitteissa. Yttriumia voidaan käyttää myös lasereissa, jolloin se on yhdisteenä granaatin ja alumiinin kanssa. Yttriumia käytetään raudan (YFeO) kanssa mikroaalloilta suojautumiseen. Yttriumia käytetään myös muun muassa optisissa kuiduissa ja polttokennoissa.


title: Yttrium

text: Yttriumin ainoa stabiili isotooppi on Y. Tunnettuja massalukuja on Y:stä Y:hyn asti.


title: Skandium

text: Skandium (Sc) on harvinaisiin maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, jonka järjestysluku on 21. Se on hopeisen valkeaa ja kiiltävää sekä verraten kevyttä. Ruotsalainen kemisti Lars Fredrik Nilson löysi skandiumin vuonna 1879.


title: Skandium

text: Ruotsalainen kemisti Lars Fredrik Nilson löysi skandiumin tutkiessaan mineraaleja eukseniitti, joka oli peräisin Aredalista Norjasta, ja gadoliniitti, joka oli Ytterbystä Ruotsista. Tarkoituksena oli tutkia harvinaisten maametallien kemiallisia ja fysikaalisia ominaisuuksia Sven Otto Petterssonin kanssa. Edellä mainituista mineraaleista Nilson uutti 63 grammaa erbiamaalajia (nimi viittaa erbiumiin). Tästä hän löysi edelleen uuden alkuaineen, joka sopi ruotsalaisen kemistin ja geologin Per Teodor Cleven mukaan Dmitri Mendelejevin ennustamaan ekaboriin (sanskriitin eka = yksi). Nilson nimesi uuden alkuaineen skandiumiksi, koska se oli löydetty Skandinavian mineraalista. Ruotsalainen fyysikko Tobias Robert Thalén varmisti kohta alkuaineen olemassaolon löytämällä erbian spektristä aiemmin tuntemattomia viivoja. Vasta vuonna 1937 valmistettiin metallista skandiumia liuoksesta, joka sisälsi kaliumkloridia KCl, litiumkloridia LiCl ja skandiumkloridia ScCl.


title: Skandium

text: Skandium on vaaleanharmaa, kiiltävä ja hieman pehmeä metalli. Se on kohtalaisen pysyvää ilmassa, mutta saattaa hitaasti saada kellertävää väriä pintaan muodostuvan skandiumoksidikerroksen (ScO) vaikutuksesta.


title: Skandium

text: Skandiumilla on kaksi allotrooppista muotoa. α-skandiumin kiderakenne on tiiviisti pakattu heksagonaalinen (a = 330,88 pm ja c = 526,80 pm) huoneenlämpötilassa. Skandiumin β-muoto on tilakeskinen kuutiollinen (bcc), jolle on arvioitu a = 373 pm kun lämpötila ylittää 1 337 °C.


title: Skandium

text: Skandium on paramagneettista aina absoluuttisesta nollapisteestä sulamispisteeseensä (1 541 °C) saakka. Siitä tulee suprajohtavaa lähellä absoluuttista nollapistettä alle −273,1 °C lämpötilassa kun paine ylittää 186 kilobaaria.


title: Skandium

text: Yhdisteissään skandiumilla ei ole d-elektroneja elektronirakenteissaan eikä siis varsinaisia siirtymäalkuaineen ominaisuuksia. Skandiumin kemialliset ominaisuudet liittyvät kiinteästi lantanoidien ja aktinoidien kemiaan, joita se muistuttaa enemmän kuin esimerkiksi alumiinia tai titaania.


title: Skandium

text: Skandium käyttäytyy useimmiten samoin kuin lantanoidit hapetusluvulla +3. Kuitenkin jotkin sen ominaisuudet ovat erilaisia johtuen sen merkittävästi pienemmästä ionisäteestä (166 pm koordinaatioluvulla 12), verrattuna harvinaisten maametallien ionisäteen keskiarvoon (182 pm koordinaatioluvulla 12). Tästä johtuen Sc-ioni on verrattain vahva happo ja muodostaa komplekseja helpommin kuin harvinaiset maametallit yleensä.


title: Skandium

text: Skandium liukenee hitaasti laimeisiinkin happoihin, poikkeuksena vetyfluoridin liuos sillä siinä skandiummetallin pintaan muodostuu suojaava skandiumfluoridin ScF kerros.


title: Skandium

text: Kaikki luonnosta löytyvä skandium on Sc isotooppia. Ainoan pysyvän isotoopin lisäksi sille tunnetaan yli 20 radioisotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 36–60. Niistä pitkäikäisin on vuonna 1936 löydetty Sc, jonka puoliintumisaika on hieman alle 84 päivää. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Sc jonka puoliintumisajaksi on mitattu 3,35 päivää, Sc (noin 43,7 tuntia) ja Sc (4 tuntia). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle neljä tuntia, useimmilla alle muutaman minuutin. Lisäksi skandiumilla on viisi metastabiilia ydinisomeeria.


title: Skandium

text: Isotoopit joiden massat ovat alle ainoan pysyvän isotoopin Sc massan hajoavat pääasiassa elektronisieppauksella, sitä raskaammat isotoopit hajoavat enimmäkseen β-hajoamisella. Keveiden isotooppien hajoamistuotteet ovat yleensä kalsiumin isotooppeja, pysyvää isotooppia raskaammat taas useimmiten hajoavat titaanin isotoopeiksi. Sc hajoaa poikkeuksellisesti β-hajoamisella.


title: Skandium

text: Luonnossa skandium esiintyy harvinaisten maametallien ohella ja rauta- ja magneettimineraaleissa. Norjalaiset geologit löysivät 1980-luvulla tavattoman suuria skandiummalmiesiintymiä Finnmarkista Pohjois-Norjasta. Suomessa skandiumia on Rautalammilla Kiviniemen esiintymässä.


title: Skandium

text: On osoittautunut, että skandiumia voidaan käyttää joissakin lasereissa sekä mahdollisesti joidenkin keraamisten suprajohteiden valmistamisessa. Skandiumjodidia ScI käytetään erityisesti päivänvalolampuissa elohopean ja natriumin ohella. Eräistä metalliseoksista saadaan kovempia, kun niihin lisätään skandiumia. Skandium on alumiinia hivenen painavampi, mutta sulamispiste on selvästi korkeampi, sitä on käytetty esimerkiksi lentokoneen osissa ja avaruustekniikassa.


title: F-teoria

text: F-teoria on matemaattinen malli, jonka iranilaissyntyinen Harvardin yliopiston tutkija Cumrun Vafa on ensimmäisenä esittänyt. Malli soveltuu säieteorioiden perustaksi, nimenomaan kymmenulotteisena sovitettuna kaksoistoroidaalipinnalle, jolloin jäljelle jää kymmenulotteinen versio.


title: F-teoria

text: Teoria sopii myös elliptisten supersäikeiden mallintamiseen.


title: F-teoria

text: F-teorian F-kirjain tulee englannin kielen sanasta "father" vastineena M-teorian mahdollisesti "mother"-sanaa tarkoittavalle M-kirjaimelle.


title: Elohopeamyrkytys

text: Elohopeamyrkytys on elohopean tai sen yhdisteiden aiheuttama myrkytys. Epäorgaanisen elohopean aiheuttaman myrkytyksen oireita ovat metallin maku suussa, voimakkaat oksennukset ja vatsakivut sekä pitkäaikaisissa myrkytyksissä ientulehdus ja verinen ripuli.


title: Elohopeamyrkytys

text: Orgaaniset elohopeayhdisteet ja etenkin niistä luonnossa muodostuva metyylielohopea kasautuvat elimistöön ja voivat aiheuttaa aivosolujen tuhoutumista, vapinaa, halvauksia, silmien näkökentän supistumista, kuuroutta ja sikiövaurioita. Tuhoisimmat metyylielohopean aiheuttamat myrkytykset ovat olleet Japanissa (ns. Minamata-sairaus 1960-luvulla). Suomessa myyntiin tarkoitetun tuoreen kalan elohopeapitoisuus ei saa olla yli 1 mg / kg. Myös dimetyylielohopea on hengenvaarallista, koska se läpäisee useimmat suojakäsineet ja ihon hetkessä ja aiheuttaa tappavan myrkytyksen.


title: Elohopeamyrkytys

text: Metallinen elohopea eli nesteenä alkuainemuodossa oleva elohopea on ihmiselle melko vaaratonta, sillä se kulkeutuu ruuansulatuskanavan läpi miltei sellaisenaan. Rikkoutuneen elohopealämpömittarin osien joutuessa nieluun vaaran aiheuttavat lasinsirpaleet, ei elohopea. Kuitenkin metallinenkin elohopea on vaarallista, jos sitä pääsee suoraan verenkiertoon. Intialaisessa "Rasa shastra -"sairaanhoidossa (tarkoittaa "elohopeatiedettä") käytetään metallista elohopeaa yhdistettynä yrtteihin (lyijyn ja arsenikin ohella).


title: Äänioikeus

text:
Äänioikeus määrittelee, ketkä saavat päättää yhteisön asioista. Äänioikeus voidaan antaa edustajille, jolloin systeemi on edustuksellinen. Äänioikeus on oikeutta äänestää eduskunnassa, vaaleissa ja kansanäänestyksissä, yhtiö- tai yhdistystoiminnassa yhtiön tai yhdistyksen kokouksissa.
Puolueohjelmissa on esityksiä suorasta demokratiasta, mutta lakiesitystä ei ole tehty.
Vuodesta 1362 Suomella oli tasaveroinen edustus maan valtiopäivillä. Suomen siirryttyä Venäjän vallan alle Suomen sodassa (1808–09) Suomi sai itsehallinnon, jossa suuriruhtinas tunnusti Ruotsin-vallan aikaisten perustuslakien sitovan itseään. Vuoteen 1907 asti valtiopäivillä oli kullakin säädyllä yksi ääni, mikä korosti etenkin aatelin valtaa ja jätti mm. torpparit, työläiset ja naiset äänittä. Muissa maissa käytäntö oli pääsääntöisesti samansuuntainen.


title: Äänioikeus

text: Ensimmäisenä maailmassa koko kansa pois lukien tummaihoiset sai yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden Uudessa-Seelannissa vuonna 1893. Australiassa valkoinen väestö sai äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden (siis myös oikeuden asettua ehdolle; tätä oikeutta Uuden-Seelannin naisilla ei ollut) vuonna 1903, joskaan sielläkään ei ollut naisparlamentaarikkoja vielä puoleen vuosisataan. Suomi oli kuitenkin maailman ensimmäinen maa, jossa lähes koko kansa sai ääni- ja vaalioikeuden (1906).


title: Äänioikeus

text: Yleisen äänioikeuden toteuttaminen oli työväenliikkeen keskeisin vaatimus Suomessa SDP:n perustamisesta lähtien, ja SDP oli ainoa puolue Suomessa, joka oli kirjannut tämän tavoitteen ohjelmaansa. Säätyvaltiopäivillä kuitenkin aatelisto ja porvaristo vastustivat uudistusta papiston ja talonpoikien ollessa taipuvaisempia laajentamaan äänioikeutta.


title: Äänioikeus

text: Vuonna 1905 Venäjällä puhkesi Japanin-sodan seurauksena suurlakko, joka levisi Suomeen. Lakon aikana Suomen työväestö vaati äänioikeusuudistusta, ja keisari määräsi Marraskuun manifestissa uuden hallituksen eli Mechelinin senaatin laatimaan yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvaa uutta valtiopäiväjärjestystä.


title: Äänioikeus

text: Äänioikeus, joka aikaisemmin oli kattanut noin 10 prosenttia väestöstä, nousi äänioikeusuudistuksen myötä noin 90 prosenttiin 25 vuotta täyttäneestä väestöstä. Äänioikeuden ulkopuolelle jäivät vakinaisessa sotapalveluksessa olevat; kaikki holhouksenalaiset; henkilöt, jotka eivät ole viimeiseen kahteen vuoteen maksaneet verojaan; vaivaishoidon varassa elävät; kansalaisluottamuksen menettäneet ja maan palvelukseen kelpaamattomat; irtolaisuudesta tuomitut ja vaalivilppiin syyllistyneet.


title: Äänioikeus

text: Keisari antoi säädyille valtiopäiväjärjestystä ja vaalilakia koskevat esitykset 3. toukokuuta 1906, ja ratkaisevat käsittelyt olivat 28. ja 29. toukokuuta. Senaatin puheenjohtaja Leo Mechelin vaikutti osaltaan arvovallallaan lain hyväksyntään. Toisaalta myös Helsingin työväen punakaarti osoitti mieltään Säätytalon edessä uudistuksen puolesta. Valtiopäiväjärjestys ja vaalilaki hyväksyttiin 1.6.1906, ja Suuriruhtinas vahvisti ne 20. heinäkuuta 1906.


title: Äänioikeus

text: Naisasianaiset toimivat ehdotuksen puolesta mm. keräämällä 25 000 allekirjoituksen vetoomuksen. Venäläiset pitivät asiaa paikallisena, ja siksi keisari ei torjunut esitystä. Kerrotaan tosin Ståhlbergin aiemmassa vaiheessa laskelmoineen, että kannattaisi ensin ajaa läpi miesten yleinen äänioikeus, koska se olisi helpompaa ja sitten sen turvin olisi helpompi saada enemmistö myös naisten äänioikeuden taakse.


title: Äänioikeus

text: Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa 15.–16.3.1907 valittiin 19 maailman ensimmäistä naiskansanedustajaa (eduskunnan ensimmäinen täysistunto oli 23.5.1907). Heistä tunnetuimpia olivat kenties kolme naisasianaista: Nuorsuomalaisen puolueen Lucina Hagman (1853–1946), Sosialidemokraattisen puolueen Miina Sillanpää (1866–1952) ja Suomalaisen puolueen Aleksandra Gripenberg (1857–1913).


title: Naisten äänioikeus

text: Naisten äänioikeus on taloudellinen ja poliittinen uudistus, joka antaa naisille oikeuden äänestää. Äänioikeus ei kuitenkaan aina merkinnyt vaalikelpoisuutta eli naisten mahdollisuutta asettua ehdolle vaaleissa.


title: Naisten äänioikeus

text: Uusi-Seelanti antoi ensimmäisenä naisille äänioikeuden vuonna 1893. Australiassa myönnettiin vuonna 1902 rajoitettu äänioikeus ja vaalikelpoisuus, jotka kuitenkin koskivat vain valkoista väestöä.


title: Naisten äänioikeus

text: Suomi antoi kolmantena maailmassa ja ensimmäisenä Euroopassa naisille äänioikeuden vuonna 1906 osana yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta. Samalla sallittiin naisille myös oikeus asettua ehdolle vaaleissa ja vuonna 1907 eduskuntaan valittiin maailman ensimmäiset naisparlamentaarikot.


title: Naisten äänioikeus

text: Neuvosto-Venäjällä naisten äänioikeus annettiin lokakuun vallankumouksessa vuonna 1917.


title: Naisten äänioikeus

text: Yhdysvalloissa naisten äänioikeus oli New Jerseyn osavaltion perustuslaissa jo vuonna 1776, mutta se kumottiin 1807. Myöhemmin naiset saivat äänioikeuden Yhdysvalloissa vuonna 1920.


title: Naisten äänioikeus

text: Ranskassa Pariisin kommuuni antoi naisille äänioikeuden 1871, mutta päätös kumottiin kommuunin kaatuessa.


title: Naisten äänioikeus

text: Euroopan maista Sveitsi antoi naisille äänioikeuden vasta vuonna 1971 ja Liechtenstein viimeisenä Euroopassa vuonna 1984. Joissain Sveitsin kantoneissa naisten äänioikeus oli evätty 1990-luvun alkuun asti.


title: Naisten äänioikeus

text: Vuonna 2015 maailmassa ei ole käytännössä enää yhtäkään valtiota jossa naisten äänioikeus olisi täysin kielletty lailla, Saudi-Arabian annettua naisille vaalikelpoisuuden paikallisvaaleissa . Tähän ei kuitenkaan lueta valtioita joissa äänestyksiä ei yleisesti pidetä (eikä näin ollen myös miehilläkään ole oikeutta äänestää). Vatikaanin vaaleissa valittava Paavi valitaan miesedustajien kesken uskonnollisista syistä.


title: Gammaglobuliini

text: Gammaglobuliinit ovat veriplasman proteiineja, jotka erottuvat plasmaproteiinielektroforeesissa muista proteiineista. Niihin sisältyvät useimmat vasta-aineet (immunoglobuliinit). Puhdistettuina niitä käytetään ruiskeina eräiden tartuntatautien torjuntaan. Niiden puutostiloista kärsivät henkilöt sairastuvat helposti erilaisiin tulehdustauteihin.


title: Lappee

text: Lappee (aik. "Lapvesi") on vanha kirkkopitäjä ja Etelä-Karjalassa sijainnut Suomen entinen kunta, joka liitettiin pakkoliitoksella 1967 Lauritsalan kanssa Lappeenrantaan. Sen entisellä alueella asuu nykyisin noin 7000–8000 ihmistä. Lappeen seurakunta on edelleen itsenäinen ja kattaa Lappeenrannan maaseudun, Ylämaan ja Nuijamaan. Lappeen suojeluspyhimys oli Pyhä Laurentius, joka on myös kuvattuna sen vaakunassa. Pitäjän perinteitä vaalimaan on perustettu Lappeen kotiseutuyhdistys.


title: Lappee

text: Lappeen naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Lappeenrannan kaupunki ja Lauritsalan kauppala sekä Joutseno, Lemi, Luumäki, Nuijamaa, Taipalsaari ja Ylämaa.


title: Lappee

text: Useat Lappeen kylät olivat asuttuja jo rautakaudella, varsinkin myöhäisrautakaudella 1000–1300-luvuilla. Ensimmäinen dokumentoitu maininta Lappeesta on kirjattu Turun maaoikeuden päätökseen vuodelta 1415, ja koska Lappee on ollut tuolloin toimiva seurakunta, lienee se perustettu jo 1300-luvulla tai 1200-luvun lopulla. Samassa lähteessä mainittiin Lappeen kuuluvan Karjalaan. Lappeen pitäjä perustettiin 1437, jolloin se oli laaja emäpitäjä. Siitä erotettiin 1515 Iitin, 1571 Taipalsaaren, 1595 Mäntyharjun, 1639 Joutsenon, 1639 Luumäen ja Savitaipaleen sekä 1640 Valkealan seurakunnat ja myöhemmin Lemin, Nuijamaan ja Suomenniemen kappelit. Lappee sai kunnallishallinnon vuonna 1866, kun kuntalaitosta perustettiin ja kunnat erotettiin seurakunnista.


title: Lappee

text: Pitäjän vanha keskus sijaitsi Kauskilassa, jossa sijaitsi 1300–1500-luvuilla kalmistoineen pitäjän puukirkko, Kauskilan kappeli. Nykyinen Lappeenrannan keskustan alue Saimaan rannalla muodostui ajan mittaan pitäjälle tärkeäksi kauppapaikaksi, sillä viipurilaisilla kauppiailla oli siellä varastojaan ja hallintorakennuksiaan ja he tekivät siellä kauppaa mm. tervalla Sisä-Suomeen päin. Alue oli tuolloin Suomen vilkkain markkina-alue. Lappee menetti keskuksensa, kun paikalle perustettiin Lappeenrannan kaupunki vuonna 1649. Pitäjä jäi Turun rauhassa 1743 Venäjän puolelle ja se alkoi kehittää kauppasuhteita Lappeenrannan lisäksi Viipuriin ja Pietariin. Tätä toimintaa jatkettiin vilkkaana aina viime sotiin saakka.


title: Lappee

text: Lappeen uusi kirkko perustettiin 1600-luvulla nykyiseen Linnoitukseen ja sen palettua rakennettiin uusi, edelleen Lappeen kirkkona toimiva puukirkko paloturvallisuussyistä keskelle metsää hieman kaupungin ulkopuolelle – nykyisin kirkko on jäänyt keskelle Lappeenrannan keskustaa. Rakennusteknisesti harvinaislaatuinen kahtamoiskirkko valmistui 1792 ja sen suunnitteli Juhana Salonen. Se on pyhitetty Pyhälle Marialle. Erillinen kellotapuli valmistui 1856. Vanhan kirkon paikalla Linnoituksessa on nykyisin vain sen muistomerkkipaasi. Sekä kirkollinen että maallinen hallinto tapahtui Lappeenrannan kaupungissa aina sen perustamisesta lähtien.


title: Lappee

text: 1800-luvulla Lappeen seutu kehittyi ja vaurastui Saimaan kanavan rakentamisen, itäisten kauppasuhteiden, Ihalaisen kalkkitehtaan (nykyään Nordkalk) perustamisen ja Saimaan rannan teolliskeskittymän muodostumisen myötä, samalla kun kunnan maatalous oli elinvoimaista ja vakaata. Väkiluku lisääntyi 1920-luvulla muuttoliikkeen ansiosta niin, että kunnasta tuli Suomen toiseksi väkirikkain maalaiskunta. Vuonna 1925 asukkaita oli 18 947. Lappeesta liitettiin osia vuonna 1906 toimintansa aloittaneeseen Nuijamaan kuntaan ja vuonna 1921 toimintansa aloittaneeseen Vahvialan kuntaan. Vuonna 1932 siitä erotettiin Lauritsalan kauppala ja Lappeenrantaan liitettiin kaupungin lappeenpuoleisia esikaupunkialueita, jolloin Lappee menetti yli puolet asukkaistaan. Moskovan rauhoissa muutama kymmen neliökilometriä Lappeesta jäi Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle, mutta puolestaan 1946 siihen liitettiin Vahvialan kunnasta rauhanteossa Suomen puolelle jääneet Hiivaniemen ja Louon kylät.


title: Lappee

text: Sotien jälkeen Lappee toimi maatalousvoittoisena kuntana keskuksenaan Vainikkala, vanha rautatieasemakylä, jonka asemasta tuli kahta luokkaa (V:stä III:een) tärkeämpi asema sen jäädessä merkittävimmän itään vievän radan viimeiseksi suomenpuoleiseksi asemaksi. Sen kautta lähetettiin myös kaikki maitse toimitetut sotakorvaukset Neuvostoliitolle. Nykyisin Vainikkala on Suomen ainoa rautateiden henkilöliikenteen rajaylityspaikka ja sen läpi kulkee yli 400 000 matkustajaa vuosittain.


title: Lappee

text: Annikkala, Anola, Antamoinen, Armila, Haapajärvi, Haikala, Hanhijärvi, Hanhikemppi, Hartikkala, Hietala, Hiivaniemi, Hirvisaari, Huhtiniemi, Hurtamaa, Hyttilä, Hyypiälä, Ihalainen, Ilottula, Iitiä, Kahila, Kanalampi, Karhunkylä, Karhusjärvi, Karkkola, Kasukkala, Kauskila, Kemppilä, Keskisaari, Kiiala, Korkea-aho, Kourula, Kourulanmäki, Kähärilä, Kälvälä, Kärkelä (Kärki), Laakkola, Laihia, Lasola, Lavola, Lempiälä, Lensula, Lipiälä, Luukkala, Lyijynen, Lyytikkälä, Maajärvi, Melkkola, Mentula, Mikonsaari, Monola, Montola, Mustola, Muukkola, Myllylä, Mäkelä, Nyrhilä, Oikkola, Ojala, Pahloinen (Sipari), Pajarila, Parkkarila, Partala, Pelkola, Penttilä, Piutula, Purala, Rantala, Rasala, Rikkilä, Ruohiala, Ruttoinen (Rutola), Ryösölä, Saarniala, Saikkola, Sammonlahti, Seppälä (Pulsa), Simola, Sinkkola, Skinnarila, Sunila, Suomalainen, Taalikkala, Tani (Toivarila), Tapavainola, Tirilä, Toikkala (Pesu), Toivarila, Tujula, Tukiala, Turkkila, Törölä, Uus-Lavola, Vainikkala, Vihtola, Vilkjärvi, Yllikkälä


title: Lappee

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Lappeen taajamat olivat Laihian asuintaajama (1 292 asukasta, osa Lauritsalan puolella), Lavolan asuintaajama (1 896 asukasta, osa Lappeenrannan puolella), Simola (282 asukasta) ja Vainikkala (481 asukasta). Lisäksi osa Lappeenrannan ja Lauritsalan yhteisestä keskustasta ulottui Lappeen puolelle.


title: GP2-kausi 2005

text: GP2-kausi 2005 oli GP2-historian ensimmäinen kausi. Kausi alkoi 23. huhtikuuta San Marinosta ja päättyi 30. syyskuuta Bahrainiin.


title: GP2-kausi 2005

text: Sarjan ensimmäisen mestaruuden voitti Nico Rosberg 15 pisteen erolla Heikki Kovalaiseen.


title: GP2-kausi 2005

text: Kausi 2005 oli ensimmäinen kausi Formula 3000:n päätyttyä ja muututtua GP2:ksi. F3000-sarjan vuoden 2004 kuljettajien mestarin Vitantonio Liuzzin tallia Arden Internationalia voidaan pitää mestaruutta puolustavana tallina. GP2-sarjassa oli kaudella 2005 kaksi aiemmin F1:ssä ajanutta kuljettajaa: Gianmaria Bruni Colonin ja Giorgio Pantano Super Novan tiimissä.


title: GP2-kausi 2005

text: Kaudella 2005 kaikki tallit käyttivät tasapuolisuuden vuoksi Dallara GP2/05 runkoa ja Renault'n moottoria.


title: GP2-kausi 2005

text: Kaudella ajettiin 23 kilpailua 12 eri radalla. Yhtenätoista kisaviikonloppuna oli yksi kisa lauantaina ja toinen kisa sunnuntaina, poikkeuksena Monaco jolloin ajettiin vain yksi kisa. Bahrainissa kilpailut ajettiin torstaina ja perjantaina paikallisen viikonlopun aikana.


title: GP2-kausi 2005

text: Pisteet jaettiin lauantain pitkän kilpailun 8 parhaan joukkoon sijoittuneille kuljettajille ja 6 parhaalle sprinttikisassa. Lauantain pitkään kilpailuun paalupaikalle ajanut kuljettaja palkittiin 2 pisteellä. Nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja sai 2 ylimääräistä pistettä. Sprinttikisaan paalupaikan ottanut kuljettaja ei saanut ylimääräisiä pisteitä.


title: GP2-kausi 2005

text: Suomessa GP2 lähetykset esitti kaudella 2005 aika-ajot ja kilpailut suorana MTV3+. Lähetykset selosti Timo Pulkkinen.


title: Suomen perustuslaki

text: Suomen perustuslaki (, ) on yhtenäinen, 1. maaliskuuta 2000 lähtien Suomessa voimassa ollut perustuslaki, joka korvasi aikaisemmin voimassa olleet neljä erillistä perustuslain tasoista lakia. Uuteen perustuslakiin on koottu aikaisempien perustuslakien, vuoden 1919 hallitusmuodon, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestyksen sekä vuoden 1922 ns. ministerivastuulain ja valtakunnanoikeudesta annetun lain, samoin kuin niihin myöhemmin tehtyjen muutosten pohjalta kansalaisten oikeuksia ja velvollisuuksia sekä keskeisiä valtioelimiä ja niiden keskinäisiä suhteita – Suomen kansanvallan perusteita – koskevat säännökset keskitetyssä ja nykyaikaisessa muodossa.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslaissa on 131 pykälää, jotka jakautuvat 13 lukuun. Useimmat säännökset vastaavat vähäisin tarkistuksin uudistusta edeltäviä, ja vuoden 1995 perusoikeussäännökset on otettu uuteen perustuslakiin lähes sellaisenaan. Lakiin ei lisätty uusia perusoikeuksia vuonna 2000.


title: Suomen perustuslaki

text: Uutta perustuslakia säädettäessä on pidetty tavoitteena, että lait pyritään mukauttamaan perustuslakeihin poikkeuksia tekemättä, ja perustuslain sanamuodonkin mukaan vain "rajatut poikkeukset" perustuslaista ovat mahdollisia. Tuomioistuimet, jotka eivät aikaisempien säännösten mukaan ole voineet tutkia lakien perustuslainmukaisuutta, ovat uuden perustuslain mukaan velvolliset antamaan etusijan perustuslain säännökselle, jos käsiteltävänä olevassa asiassa tavallisen lain soveltaminen olisi "ilmeisessä ristiriidassa" perustuslain kanssa.


title: Suomen perustuslaki

text: Ruotsissa, jonka osa Suomi oli, perustuslain käsite muotoutui 1600-luvulla. Tätä ennen perustuslain yksilönsuojaa käsittäneet säädökset olivat sijainneet kuninkaanvalassa, jonka kuningas vannoi noustessaan valtaistuimelle (habeas corpus). Valassa kuningas sitoutui hallitsemaan lain mukaisesti ja pitämään voimassa alamaisten erioikeudet. Perustuslaeiksi luettiin 1700-luvulla yleensä Maanlain kuninkaankaari, valtiopäiväjärjestys, säätyerioikeudet sekä joukko muita säädöksiä. Vapauden aikana käsitykseksi muodostui, että näiden lakien muuttaminen vaati valtiopäivien kaikkien säätyjen suostumuksen.


title: Suomen perustuslaki

text: Kuningas Kustaa III:n tehtyä vallankaappauksen vuonna 1772 perustuslaeiksi ymmärrettiin ennen muuta vuoden 1772 hallitusmuoto, valtiopäiväjärjestys, neljän säädyn säätyerioikeudet sekä vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja. Vaikka Aleksanteri I ei vuonna 1809 vahvistaessaan Suomen perustuslait tarkentanutkaan, mitä nimenomaisia lakeja hän tarkoitti, 1800-luvun alkupuolella muodostunut konsensus piti tätä luetteloa tyhjentävänä. Joskus listaan laskettiin lisäksi vuoden 1734 laki.


title: Suomen perustuslaki

text: Keisari Aleksanteri II aloitti vuonna 1863 valtiopäivien säännöllisen koollekutsumisen, ja vuonna 1869 säädettiin uusi valtiopäiväjärjestys. Suomen perustuslakien kodifikaatiota eli järjestelmällistämistä yritettiin saada aikaiseksi koko vuosisadan loppupuolen ajan, mutta venäläis-suomalaiset erimielisyydet estivät tämän. Uutena perustuslakina voimaan tuli kuitenkin vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys, jonka vuoden 1905 säätyvaltiopäivät hyväksyivät. Tämän lain järjestyksessä säädettiin lopulta vuonna 1919 Suomen hallitusmuoto sekä sitä täydentäneet laki eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä eduskunnan oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta eli ns. ministerivastuulaki (274/1922) ja laki valtakunnanoikeudesta (273/1922). Lopulta Valtiopäiväjärjestys sai uuden, ajanmukaisen muodon vuonna 1928.


title: Suomen perustuslaki

text: Yhdeksi laiksi Suomen perustuslaki säädettiin vasta vuonna 1999. Tällöin hallitusmuodossa ja ministerivastuulaissa olleet säädökset siirrettiin enimmäkseen muutoksitta uuteen perustuslakiin. Sen sijaan valtiopäiväjärjestyksestä perustuslakiin siirrettiin vain olennaiset, eduskunnan kokoonpanoa, vaalitapaa, edustajien loukkaamattomuutta sekä muita vastaavia asioita koskeneet säädökset. Valtakunnanoikeudesta säädettiin perustuslaissa vain lyhyesti. Sen sijaan kaikki molempien valtioelinten normaalia, päivittäistä toimintaa koskeneet säädökset siirrettiin tavanomaisen lain tasoisiin Eduskunnan työjärjestykseen ja lakiin valtakunnanoikeudesta. Tämä vähensi tarvetta muuttaa perustuslakia aina kun päivittäisissä rutiineissa tehdään vähäisiä muutoksia, mikä vähensi eduskunnan työtä ja toisaalta lisäsi perustuslain koskematonta asemaa.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslaki sijoitetaan suomalaisessa oikeuslähdeopissa oikeuslähteiden hierarkiassa tavallisia lakeja korkeammalle. Tätä perustuslain korkeampaa hierarkkista asemaa heijastelevat perustuslakiin otetut säännökset perustuslain etusijasta sekä kiellosta soveltaa perustuslain kanssa ristiriidassa olevaa lakia alemman asteista säädöstä. Perustuslailla on niin ikään korotettu lainvoima, eli sen säätäminen, muuttaminen ja kumoaminen on vaikeampaa kuin tavallisten lakien.


title: Suomen perustuslaki

text: Suomessa perustuslakia voidaan muuttaa kahdella eri menettelytavalla: joko


title: Suomen perustuslaki

text: Tämä säätämisjärjestys perustuslakia koskeville asioille vahvistettiin jo vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksessä, ja samassa järjestyksessä ne on käsiteltävä nykyisenkin perustuslain mukaan.


title: Suomen perustuslaki

text: Suomalaisena erikoisuutena voidaan perustuslain säätämisjärjestyksessä säätää myös sellaisia lakeja, jotka eivät muuta perustuslain sanamuotoa, mutta merkitsevät poikkeamista jostakin perustuslain säännöksestä. Tällaisessa järjestyksessä on eri aikoina säädetty muun muassa joukko talouselämän säännöstelyä koskevia lakeja, jotka sisältävät poikkeuksen perustuslain vahvistamasta omistusoikeuden suojasta. Samalla menettelyllä on muutaman kerran (viimeksi 1973) säädetty myös laki, joiden nojalla presidentinvaali on suoritettu poikkeavassa järjestyksessä tai laissa nimetty henkilö on valittu presidentiksi. Varsinkin toisen maailmansodan aikana ja muutamana vuotena sen jälkeen tämä poikkeuslakimenettely oli runsaassa käytössä, ja siinä järjestyksessä säädettiin myös esimerkiksi maanhankintalaki ja myös laki sotasyyllisten rankaisemisesta.


title: Suomen perustuslaki

text: Siitä, onko jokin lakiesitys perustuslain mukainen vai edellyttääkö se perustuslain säätämisjärjestystä, päättää perustuslakivaliokunta yksinkertaisella enemmistöllä.


title: Suomen perustuslaki

text:
Perustuslain ensimmäinen luku sisältää säännökset valtiosäännön perusperiaatteista. Näissä määritellään Suomen itsenäisyys, tasavaltainen hallitusmuoto ja säädetään valtakunnan alueesta sekä Suomen kansalaisuuden perusteista. Valtiosääntö lähtee kansansuvereenisuuden periaatteesta: Tämän periaatteen mukaan eduskunta on ylin valtioelin, jolle sekä hallitus- että tuomiovalta ovat alisteisia. Välittömästi tämän jälkeen perustuslaki määrää, että valtioneuvoston jäsenten tulee nauttia eduskunnan luottamusta. Koska tasavallan presidentin vallankäyttö tapahtuu hallituksen esittelystä tai myötävaikutuksella, parlamentarismin periaatteen mukainen poliittinen vastuu läpäisee koko hallintokoneiston. Tuomioistuinten sen sijaan määritellään olevan riippumattomia. Niiden toimintaa eduskunta saa säännellä ainoastaan yleisellä tasolla säätämällä lakeja. Sen sijaan yksittäistapauksissa jokainen tuomioistuin on kaikista muista valtiollisista toimijoista riippumaton.
Suomen valtiollisen vallan rajat määrittelevät valtion alue ja sen kansalaisten piiri. Näistä valtion alueen pysyvyyttä korostetaan säätämällä siitä ensimmäisessä luvussa. Sitä voidaan muuttaa ainoastaan eduskunnan päätöksellä, joka toisaalla perustuslaissa säädetään tehtäväksi kahden kolmasosan määräenemmistöllä.


title: Suomen perustuslaki

text: Suomen kansalaisuudesta säädetään yleispiirteisemmin. Kansalaisuus saadaan pääsääntöisesti joko vanhempien kansalaisuuden ("jus sanguinis") tai syntymän perusteella. Tarkemmat säännökset jätetään eduskunnan tavallisella lailla säädettäviksi. Erikseen kuitenkin säädetään, ettei Suomen kansalaisuutta voida riistää kuin lailla säännettävin perustein sellaiselta henkilöltä, joka on myös jonkin toisen valtion kansalainen. Säännöksen tarkoituksena on toteuttaa ihmisoikeutta jonkin valtion kansalaisuuteen.


title: Suomen perustuslaki

text: Maaliskuun 1. päivänä 2012 astui voimaan perustuslain muutos, jonka mukaan Suomi on Euroopan unionin jäsen.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain toinen luku on vaikutuksiltaan ehkä nykyään tärkein perustuslain luku, jota eduskunnan perustuslakivaliokunta joutuu aika ajoin tulkitsemaan tavallisia lakeja säädettäessä. Luvussa säädetään perusoikeuksista, ja annetaan perusteet, joilla näihin oikeuksiin voidaan puuttua. Esimerkiksi vuonna 2006 perustuslakivaliokunta antoi lausunnon yli 60 lakiesityksestä, ja käsitteli näistä useimmissa lakiesityksiä perusoikeuksiin puuttumisen näkökulmasta. Useisiin lakiesityksiin jouduttiin näiden lausuntojen perusteella tekemään muutoksia. Myös tapauksissa, joissa tuomioistuimet harkitsevat jonkin lain säännöksen soveltamatta jättämistä perustuslain etusijan nojalla, on lähes aina kyse perusoikeuksiin liittyvistä ongelmista.


title: Suomen perustuslaki

text: Tärkeimpinä perusoikeuksina nousevat esille ihmisten yhdenvertaisuus lain edessä, oikeus elämään ja ihmisarvoon, rikosoikeudellinen laillisuusperiaate sekä uskonnon- ja omantunnonvapaus. Nämä oikeudet muodostavat niin sanotun perusoikeuksien ytimen, jota ei voida rajoittaa edes poikkeusoloissa. Lähes kaikki perusoikeudet kuuluvat kaikille ihmisille. Poikkeuksena on liikkumisvapaus, joka on Suomen kansalaisilla laajempi kuin ulkomaalaisilla. Ulkomaalaisen maahan saapumista voidaan rajoittaa, kun taas Suomen kansalaisilla on aina oikeus saapua maahan.


title: Suomen perustuslaki

text: Käytännössä perusoikeuksien tarkemmasta toteuttamisesta säädetään lähes aina lailla, joilla myös sovitetaan toistensa kanssa ristiriidassa olevat perusoikeudet toisiinsa. Luvussa toistuukin ilmaus "säädetään tarkemmin lailla". Tämä merkitsee, että mahdolliset perusoikeuksien rajoitukset on aina säännettävä lain tasolla. Esimerkiksi asetukset, kunnalliset säännöt, talousarviot tai viranomaismääräykset eivät riitä perusteiksi rajoittaa perusoikeuksien toteuttamista.


title: Suomen perustuslaki

text:
Perusoikeuksiin luetaan perustuslaissa perinteisten poliittisten perusoikeuksien (esimerkiksi yhdistymis-, kokoontumis-, sanan- ja uskonnonvapaus) lisäksi myös niin sanotut taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet. Näitä ovat muun muassa oikeus puitteiltaan ihmisarvoiseen elämään, saada koulutusta varattomuuden sitä estämättä, oikeus sosiaaliturvaan, oikeus omaan kulttuuriin ja oikeus työhön. Kaikkien perusoikeuksien toteutumisen turvana on oikeus saada asiansa käsitellyksi puolueettomassa lainkäyttöelimessä. Tämän vuoksi jokaisesta viranomaispäätöksestä, joka koskee ihmisen oikeutta tai velvollisuutta, on oikeus valittaa.
Perusoikeuksien lisäksi perustuslain toinen luku säätää myös yhden velvollisuuden:


title: Suomen perustuslaki

text: Perusoikeuksien subjektina eli niitten nauttimiseen oikeutettuina henkilöinä ovat ihmiset eli luonnolliset henkilöt. Oikeushenkilöillä ei ole siis itsenäisiä perusoikeuksia. Ne voivat kuitenkin saada perusoikeuksien suojaa, kun yksilö toteuttaa perusoikeuttaan yhteisön kautta. Esimerkiksi osakeyhtiön omaisuus on suojattu, sillä tämä varallisuus on välillisesti osakeyhtiön omistajana olevien ihmisten omaisuutta ja välttämätöntä omistajien elinkeinovapauden harjoittamiselle. Toisaalta sananvapaus suojaa kustantamoa, joka toimii kirjoittajien sananvapauden kanavana. Uskonnonvapautta ihmiset toteuttavat suurelta osin uskonnollisten yhteisöjensä kautta, ja useimmiten yhdistymis- ja kokoontumisvapautta harjoitetaan aatteellisien yhdistysten piirissä. Toisaalta esimerkiksi eläimillä , vainajilla tai sikiöillä ei ole perusoikeuksien suojaa.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kolmas luku sisältää perussäännökset eduskunnan kokoonpanosta ja kansanedustajan asemasta. Luvussa säädetään mm. eduskunnan rakenteesta sekä toimikaudesta. Lisäksi kansanedustajien oikeudellinen asema on kirjattu tähän lukuun.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain neljännessä luvussa säädetään eduskunnan kokoontumisesta sekä eduskunnan eri toimielimistä ja niiden valinnasta. Siinä annetaan myös yleiset säännökset asioiden valmistelusta ja käsittelystä eduskunnassa. Perustuslain 4 lukuun on myös koottu säännökset eduskunnan ja valtioneuvoston välisistä yhteydenpitomekanismeista sekä eduskunnan keinoista mitata toimivan hallituksen nauttima luottamus. Lisäksi luvussa säädetään eräistä eduskunnan toimintaan liittyvistä yleisistä kysymyksistä, kuten eduskuntatyön julkisuudesta ja eduskuntatyössä käytettävistä kielistä.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain viides luku sisältää sääntelyä mm. presidentin valinnasta, toimikaudesta ja päätöksenteosta. Valtioneuvoston osalta lukuun on koottu säännökset valtioneuvoston muodostamisesta ja erosta, valtioneuvoston päätöksentekomuodoista ja asioiden valmistelusta valtioneuvostossa. Tasavallan presidenttiä ja valtioneuvostoa koskevan sääntelyn yhdistäminen samaan lukuun on välttämätöntä presidentin ja valtioneuvoston päätöksenteon toiminnallisen yhteyden kannalta.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kuudenteen lukuun on koottu lainsäädäntömenettelyä koskeva sääntely aina lakiehdotuksen vireillepanosta lain julkaisemiseen ja voimaantuloon saakka. Lukuun sisältyy myös perustuslainsäätämisjärjestystä koskeva pykälä.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain seitsemänteen lukuun sisältyvät säännökset valtion verotusvallasta sekä valtion lainanotosta. Valtion talousarvion käsittelyä koskeva sääntely muodostaa merkittävän osan luvusta. Kuitenkin tätä koskeva yksityiskohtainen sääntely sisältyy nykyään eduskunnan työjärjestykseen. Lukuun sisältyy erinäisiä säännöksiä myös mm. valtion omistuksista sekä Suomen Pankista.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kahdeksas luku sisältää sellaista sääntelyä, jota ei Suomessa aikaisemmin ollut perustuslain tasolla. Lukuun on koottu ulkopoliittista päätösvaltaa koskevat perussäännökset, kansainvälisten sopimusten hyväksymistä ja voimaansaattamista koskevat säännökset sekä Euroopan unionin jäsenyyden edellyttämät säännökset.


title: Suomen perustuslaki

text: Tämä luku sisältää säännökset ylimmistä tuomioistuimista ja oikeuslaitoksen rakenteesta. Tämän lisäksi luku sisältää säännökset tuomarien nimittämisestä sekä tuomarien oikeudesta pysyä virassa. Lukuun on myös sisällytetty sääntely valtakunnanoikeudesta, sen kokoonpanosta ja tehtävistä.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kymmenenteen lukuun on otettu perustuslain etusijaa sekä lakia alemmanasteisten säädösten perustuslain- ja lainmukaisuuden valvontaa koskevat säännökset. Oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen laillisuusvalvontatehtävästä säädetään niin ikään tässä yhteydessä. Myös aikaisemmin pääasiassa ministerivastuulakiin sisältyneet säännökset ministerivastuuasian vireillepanosta ja käsittelystä on otettu sisällöltään uudistettuina tähän lukuun.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain etusija (106 §) merkitsee, että tuomioistuimilla on mahdollisuus jättää tavallisen lain säännös yksittäisessä tapauksessa soveltamatta, jos sen soveltaminen olisi "ilmeisessä ristiriidassa" perustuslain kanssa. Tämä ns. ilmeisyysvaatimus rajoittaa merkittävästi etusijapykälän soveltamista, ja käytännössä sen soveltaminen onkin jäänyt harvinaiseksi. Vaikka tuomioistuin voi antaa etusijan perustuslain säännökselle, tuomioistuimilla ei ole kuitenkaan negatiivista lainsäädäntövaltaa eli oikeutta kumota lakia.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kanssa ristiriidassa olevia asetuksia tai alemmanasteisia säädöksiä ei saa soveltaa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa (107 §).


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain yhdestoista luku sisältää säännökset valtion hallinnon järjestämisen perusteista sekä tarpeellisin osin itsehallintoyhdyskunnista. Myös säännökset virkojen kelpoisuusvaatimuksista ja nimitysperusteista sekä virkaan nimittämisestä otettaisiin tähän yhteyteen.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kahdestoista luku sisältää sääntelyn puolustuslaitoksen perusteista. Kaikille kansalaisille säädetään velvollisuus osallistua isänmaan puolustukseen, mutta samalla todetaan, että oikeudesta kieltäytyä aseellisesta maanpuolustuksesta säädetään tavallisella lailla. Lisäksi tässä luvussa säädetään presidentin tehtävästä puolustusvoimien ylipäällikkönä. Eräissä muissa Euroopan maissa on perustuslaissa varsin laaja poikkeusoloja koskeva säännöstö. Suomessa ei tällaiseen laajaan poikkeussääntelyyn ole kuitenkaan perustuslain tasolla nähty tarvetta eikä perustetta. Poikkeusoloissa perusoikeuksiin tehtäviä rajoituksia koskeva pykälä on sijoitettu perustuslain toiseen lukuun.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain viimeinen, kolmastoista luku sisältää tarpeellisen sääntelyn perustuslain voimaantuloa sekä aikaisempien perustuslain tasoisten säädösten kumoamista varten. Perustuslain edellyttämistä siirtymä- ja voimaantulojärjestelyistä säädettiin omalla erillisellä laillaan.


title: Isoaivot

text: Isoaivot on aivojen suurin ja kaikkein etummaisina oleva osa. Ne myös peittävät aivojen muut osat alleen. Isoaivot on jakautunut kahteen uurteen rajaamaan osaan, vasempaan ja oikeaan puoliskoon. Puoliskoja yhdistää aivokurkiainen. Molemmat puoliskot sisältävät kaksi aivo-selkäydinnesteen täyttämää aivokammiota. Aivo-selkäydinneste suojaa aivoja äkkinäisiltä liikkeiltä. Isoaivojen pinnalla on noin 3 mm paksu, voimakkaasti poimuttunut aivokuori. Aivokuoressa tapahtuvat aistihavainnot, älyllinen toiminta, puheen säätely sekä liikkeiden tahdonalainen säätely.


title: Steinway & Sons

text: Steinway and Sons on kuuluisa pianojen ja flyygelien valmistukseen erikoistunut soitinrakennusliike. Sen perusti alun perin "Seeseniin" Saksaan Heinrich Engelhard Steinweg (1797–1871).


title: Steinway & Sons

text: Steinway and Sonsin perusti alun perin Seeseniin Saksaan Heinrich Engelhard Steinweg (1797-1871). Ensimmäiset pianot valmistuivat vuonna 1836. Hän muutti perheineen New Yorkiin vuonna 1850 ja vaihtoi nimensä Henry Steinwayksi. Yrityksen varsinaisena perustamisvuonna pidetään vuotta 1853. Viikossa valmistui yksi taffelipiano, mutta jo seuraavalla vuosikymmenellä Steinway & Sons oli noussut Yhdysvaltain johtavaksi pianonvalmistajaksi. Yhtiö perusti vuonna 1880 haaraliikkeen Hampuriin. Sekä New Yorkin että Hampurin tehtaat toimivat tänäkin päivänä. Sadastuhannes soitin valmistui jo vuonna 1903.


title: Steinway & Sons

text: Yhtiö ja sen tuotteet saavuttivat 1800-luvun jälkipuoliskolla ja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä huomattavan maineen sekä kotimaassaan että kansainvälisesti ja se menestyi myös taloudellisesti erittäin hyvin. Yhtiö otti pianoissaan käyttöön lukuisia muiden tekemiä teknisiä uudistuksia ja sai runsaasti patentteja myös oman tuotekehitystyönsä kautta (muun muassa agraffi 1859 ja 1878, koneiston metalliset rakenteet 1869, duplex-kielitys 1872, sostenuto-pedaali 1874, 1875 ja 1917). Steinway rakensi vuonna 1866 toimitilojensa yhteyteen konserttisalin, jonka nimeksi annettiin Steinway Hall. Sali oli 2 500 katsomopaikallaan New Yorkin suurin ja tärkein konserttisali, kunnes Carnegie Hall syrjäytti sen. Yhtiö toimi sekä sponsorina että impressaarina ajan suurimpien pianistien esiintyessä sekä Steinway Hallissa että laajoilla kiertueilla. Steinwayn nimi ja tuotteet olivat konsertti-ilmoittelussa vahvasti esillä. Steinway-flyygeli oli mainoksissa ”The Instrument of The Immortals”. Käsite ”Steinway Artist” (pianisti, joka konserteissaan soittaa vain Steinway & Sonsin D-mallin flyygeliä) on myös tältä ajalta peräisin.


title: Steinway & Sons

text: 1930-luvun lamakausi, toinen maailmansota sekä pianon merkityksen väheneminen radion ja sittemmin television yleistyessä, työvoimakustannusten nousu, laatuongelmat, koveneva kansainvälinen kilpailu Itä-Aasian maista käsin ja monet muut syyt ajoivat koko Yhdysvaltain pianoteollisuuden pitkäaikaisiin ja yhä paheneviin vaikeuksiin. Steinwayn ongelmana oli näiden lisäksi omistuksen pirstaloituminen sukupolvien vaihtuessa, omistajien kyvyttömyys tai haluttomuus sijoittaa lisää pääomaa yritykseen sekä jatkajien puute. Vuonna 1972 Steinwayn suku joutui myymään vaikeuksiin ajautuneen yhtiön osakkeet The Columbia Broadcasting System Corporation (CBS) -mediayhtiölle. Lukuisten sulautumisten ja yrityskauppojen jälkeen Steinway & Sons -tuotemerkin ja tehtaat omistaa nykyisin tytäryhtiöiden kautta holdingyhtiö Steinway Musical Instruments, Inc., joka listautui New Yorkin pörssiin (NYSE) 1996. Pörssilistauksessa yhtiön lyhenne on "LVB", jonka kerrotaan tulevan nimen Ludwig van Beethoven alkukirjaimista. Yhtiö omistaa lukuisia muitakin soitinvalmistajia ja -merkkejä. Perustajan pojanpojanpoika Henry Z. Steinway (1915-2008) oli viimeinen sukuun kuulunut yhtiön palveluksessa (toimitusjohtaja vuoteen 1977, hallituksen puheenjohtaja vuoteen 1980, sen jälkeen vielä erilaisissa PR-tehtävissä kuolemaansa saakka).


title: Steinway & Sons

text: Steinway myy myös kahta muuta pianomerkkiä, jotka valmistetaan OEM-tuotantona Itä-Aasiassa. Näiden pianojen hintataso, laatu ja arvostus on New Yorkissa ja Hampurissa valmistettuja Steinway & Sons -soittimia selvästi alhaisempi. Boston-pianot ja -flyygelit valmistaa Kawai Japanissa ja Essex-merkkisiä soittimia ovat valmistaneet ainakin Young Chan Koreassa ja Pearl River Kiinassa. Näiden tuotteiden markkinoinnissa Steinway korostaa omaa osuuttaan suunnittelussa ja laadunvalvonnassa.


title: Steinway & Sons

text: Steinway & Sons on D-mallillaan edelleen maailman konserttilavojen ylivoimaisesti yleisin flyygelimerkki. Se, samoin kuin pienemmät flyygelit ja pystypianot, ovat erittäin arvostettuja, korkealaatuisia ja kalliita. Tuotannon volyymi on, muiden kalliiden, korkeaan laatuun tähtäävien ja paljon käsityönä vaativien soittimien tavoin, kuitenkin alhainen: New Yorkin tehdas valmistaa noin 2 500-3 000 ja Hampurin tehdas noin 1 500-2 000 soitinta vuodessa, valtaosin flyygeleitä. Yhtiö on taloudellisesti kannattava. Se omistaa eräissä maissa (ei kuitenkaan Suomessa) myös tuotteiden jakeluketjun. Valmistaja kiistää, että New Yorkin ja Hampurin tuotteilla olisi laatueroa. Silti merkittävistä muusikoista muun muassa Vladimir Horowitz suosi New Yorkin mallia, eräät muut, esimerkiksi Artur Rubinstein, taasen eurooppalaista versiota, jonka sointia on kuvattu muun muassa pehmeämmäksi. Katsoja tunnistaa mustan hampurilaisen flyygelin peilikiiltoisesta lakkapinnasta, koska New Yorkissa valmistetussa vastaavassa tuotteessa on himmeä niin sanottu mattalakkaus. Euroopassa myydään liki yksinomaan Hampurin tehtaan tuotteita.


title: Steinway & Sons

text: Flyygelien mallimerkinnät ovat yllä olevassa taulukossa Hampurin tehtaan tuotteiden mukaiset. New Yorkissa valmistettujen soittimien mallimerkinnässä on vain kirjain, ei numeroa (esimerkiksi malli B).


title: Steinway & Sons

text:
Sarakkeessa ”Valmistus alkanut” on kyseisen mallin julkistamisvuosi. Suluissa oleva vuosiluku tarkoittaa nykyisin tuotannossa olevan version julkistamisvuotta. Näiden versioiden välillä tapahtuneita lukuisia muutoksia ei ole merkitty. Versiolla tarkoitetaan tässä merkittäviä muutoksia kielityksessä, äänipohjassa, mitoituksessa ja vastaavissa tekijöissä.
Näiden versiomuutosten lisäksi tehdas on kokeillut uusia ratkaisuja muun muassa koneistossa, joista osa on jäänyt tuotantoon ja osasta on luovuttu (yleisesti tunnettu on epäonnistunut teflon-laakereiden kokeilu 1962–1981). Näitä ei tässä taulukossa ole huomioitu. Muutokset ovat olleet kuitenkin yleensä vähäisiä. Toisaalta kaikkia tapahtuneita muutoksia ei ole dokumentoitu tai edes virallisesti julkistettu.


title: Scooter

text: Scooter on saksalainen Hampurista kotoisin oleva elektronista musiikkia tuottava yhtye, jonka albumeita on myyty yli 25 miljoonaa kappaletta. Yhtyeen 23 singleä on päässyt myös top-10-joukkoon Saksan listoilla.


title: Scooter

text: Yhtyeeseen kuuluvat tällä hetkellä H. P. Baxxter, Michael Simon ja Phil Speiser. Yhtyeen varhainen materiaali oli happy hardcorea, hard trancea ja eurodancea. Uusimmilla albumeilla on mukana myös hardstyle- ja jumpstyle -tyylisiä ja jopa hip hop-, hard rock- ja house-tyylisiä kappaleita. Vuonna 2011 Scooter sekoitti musiikkiinsa myös dubstepia ja drum'n'bassia.


title: Scooter

text: Yhtyeen tavaramerkkeihin kuuluvat puhutut tai huudetut sanat kappaleilla sekä vanhojen kappaleiden pohjalta samplatut kappaleet. Scooterin tunnetuimpia kappaleita ovat: "Hyper Hyper", "Move Your Ass!", "Fire", "How Much Is the Fish?", "Posse (I Need You on the Floor)", "Ramp! (The Logical Song)", "Nessaja", "Weekend!", "Maria (I Like It Loud)", "One (Always Hardcore)", "Jumping All Over the World" sekä "Ti Sento".


title: Scooter

text: Alun perin yhtye aloitti sivuprojektina vuonna 1994, jolloin yhtyeen ensisingle "Vallée de larmes" nousi Saksan dance-listan kahdeksanneksi. Samana vuonna Scooter soitti ensimmäisen live-esiintymisensä Hampurissa. Vokalisti H. P. Baxxter aloitti tuolloin musiikin päälle huutamisen, josta tuli myöhemmin yhtyeen tavaramerkki.


title: Scooter

text: Suomessa Scooter on ollut suosituimmillaan 1990-luvun puolenvälin jälkeen, jolloin yhtyeen albumit "Age of Love" ja "No Time to Chill" sekä single "Fire!" myivät kultaa. Albumi "No Time to Chill" vietti Suomen albumilistan ykkösenä kuusi viikkoa putkeen syksyllä 1998.


title: Scooter

text: Kansainvälisesti menestyksekkäin vuosi Scooterille oli 2002, kun yhtyeen kuusi singleä nousivat Ison-Britannian singlelistan top-20:een. Näistä korkeimmalle ylsi "Ramp! The Logical Song" – sijalle kaksi. Vuonna 2008 yhtye teki näyttävän paluun Ison-Britannian listoille, kun "Jumping All Over the World" -albumi nousi suoraan albumilistan ykköspaikalle. Albumilta julkaistiin singlet "The Question Is What Is The Question?", "And No Matches", "Jumping All Over the World" ja "I'm Lonely". Lokakuussa 2008 albumista julkaistiin kahden CD:n erikoisjulkaisu nimellä "Jumping All Over The World – Whatever You Want".


title: Scooter

text: Scooterin neljästoista studioalbumi "Under the Radar Over the Top" julkaistiin 2. lokakuuta 2009. Sitä ennen albumilta julkaistiin singlet "J'adore Hardcore" ja "Ti Sento". 27. marraskuuta 2009 julkaistiin kolmas single "The Sound Above My Hair". 12. maaliskuuta 2010 julkaistu neljäs "Stuck on Replay" -niminen single valittiin vuoden 2010 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen viralliseksi tunnuskappaleeksi. Scooter aloitti myös maaliskuun kestäneen "Under the Radar Over the Top" -kiertueen vuonna 2010.


title: Scooter

text: Scooter julkaisi ”Friends Turbo” -nimisen singlen 15. huhtikuuta 2011. Kappale sisältää samplen Scooterin omasta ”Friends” -kappaleesta. Syksyllä 2011 julkaistu ”The Big Mash Up” -albumi eroaa dubstep-tyylilajillaan aikaisemmista Scooter-tuotannosta.


title: Scooter

text: Scooterin 20 vuotta kestäneen uran kunniaksi yhtye ilmoitti 2013 uudelleenjulkaisevansa kaikki 15 ensimmäistä albumiaan uudelleenmasteroituna osana ”20 Years Of Hardcore Expanded Edition” -sarjaa. Uudelleenjulkaisut sisältävät alkuperäisen albumin lisäksi myös bonus-cd:n, jossa on bonuskappaleita sekä remixejä.


title: Scooter

text: Scooterin internetsivuilla ilmoitettiin 15.10.2013 yhtyeen toisen perustajajäsenen lähtemisestä yhtyeestä. Rick J. Jordan on päättänyt jättää yhtyeen 20 Years of Hardcore -kiertueen jälkeen ja keskittyä soolouraan ja omaan perheeseensä.


title: Scooter

text:
Yhtye aiheutti diplomaattisen selkkauksen esiintyessään Venäjän sotilaallisesti miehittämällä Krimin niemimaalla 4. elokuuta 2017. Ukrainan valtionsyyttäjä ilmoitti 5. elokuuta avanneensa yhtyeen jäseniin kohdistuvan rikostutkinnan epäillystä valtionrajarikoksesta ja pyytävänsä virka-apua Saksan viranomaisilta. Saksalainen europarlamentaarikko Rebecca Harms kritisoi konsertin vuoksi yhtyettä Krimillä ihmisoikeusrikoksiin syyllistyneen Venäjän presidentin Vladimir Putinin tukemisesta.1994
1995
1996
1997
1998
1999


title: Scooter

text:
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2007
2008
2009


title: Scooter

text:
2010
2011
2012
2014
2015


Scooter


title: Ukonkivi

text: Ukonkivi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kike Elomaa

text: Ritva Tuulikki ”Kike” Elomaa (o.s. Sainio, s. 16. heinäkuuta 1955 Lokalahti) on suomalainen kehonrakentaja, laulaja ja poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2011 edustaen perussuomalaisia. Kesäkuussa 2017 hän edusti runsaan viikon ajan Uutta vaihtoehtoa, josta hän kuitenkin siirtyi takaisin perussuomalaisiin.


title: Kike Elomaa

text: Koulutukseltaan Elomaa on röntgenhoitaja. Ennen valintaansa eduskuntaan hän teki pitkän uran ammattiurheilijana, yrittäjänä ja artistina. Vuonna 2003 Turun hovioikeus tuomitsi Elomaan 1 140 euron sakkorangaistukseen kahdesta rekisterimerkintärikoksesta mieheensä Kimmo Elomaahan liittyvässä useita talousrikoksia sisältävän jutun yhteydessä.


title: Kike Elomaa

text: Elomaa voitti vuonna 1981 Ms. Olympia -tittelin, kehonrakennuksen Euroopan mestaruuden, epävirallisen SM-kilpailun ja World Games -kilpailun. Vuonna 1982 hän sijoittui Ms. Olympia -kilpailussa kolmanneksi. Vuonna 1983 hän voitti hopeaa kehonrakennuksen ammattilaisten MM-kilpailussa ja oli viides Ms. Olympia -kilpailussa. Hän pääsi kehonrakennuksen Hall of Fameen vuonna 2001.


title: Kike Elomaa

text: Elomaan laulajanura alkoi vuonna 1981 Juha Vainion kanssa levytetyllä singlellä "Nouseeko jo sullakin / Pokkana ja paikallaan". Vuonna 1985 julkaistiin hänen ensimmäinen albuminsa "Hymykuopat". Viimeisin albumi "Kike Elomaa" on vuodelta 2008.


title: Kike Elomaa

text: Elomaa yritti eduskuntaan vuoden 2007 vaaleissa sitoutumattomana perussuomalaisten listalta, muttei tullut valituksi. Varsinais-Suomen vaalipiirissä ehdokkaana ollut Elomaa sai 1 847 ääntä. Vuoden 2011 vaaleissa hänet valittiin eduskuntaan perussuomalaisten listalta puolueensa Varsinais-Suomen ääniharavana 13 121 äänellä. Hän on sivistysvaliokunnan jäsen. Elomaa valittiin jatkokaudelle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Myös näissä vaaleissa hän oli puolueensa ääniharava Varsinais-Suomen vaalipiirissä 9 571 äänellään. Hän on perussuomalaisten eduskuntaryhmän ensimmäinen varapuheenjohtaja kesäkuusta 2015. Kesäkuussa 2017 Elomaa loikkasi useiden muiden perussuomalaisten kansanedustajien kanssa uuteen eduskuntaryhmään nimeltä Uusi vaihtoehto. Hänet valittiin ryhmän toiseksi varapuheenjohtajaksi. Viikkoa myöhemmin Elomaa loikkasi takaisin perussuomalaisiin.


title: Kike Elomaa

text:
Elomaan isä oli SMP:n ja SKYP:n kansanedustajana 1970-luvulla toiminut maanviljelijä, majuri Arvo Sainio (1921−1984).
Kike Elomaa on ollut avioliitossa vuodesta 1978 Kimmo Elomaan kanssa. Perheeseen kuuluu kaksi akita-rotuista koiraa, Marski ja Sylvi-Tuulikki. Politiikkaan liittyvistä moninaisista tapahtumista sekä kansalaistapaamisista liikenevä aika menee usein erilaisissa hyväntekeväisyys- ja vapaaehtoistoiminnoissa. Loppu vapaa-aika kuluu liikunnan, urheilun ja kuntoilun sekä koirien kanssa lenkkeilyn parissa.


title: Kike Elomaa

text: Elomaa asuu Maskussa.


title: Legenda

text: Legenda (latinan sanasta "legenda" ’luettava’) on eri yhteyksissä käytettävä ja eri asioita tarkoittava ilmaisu. Legendoista koostuva kirja on "legendaario".


title: Legenda

text: Alun perin legenda on tarkoittanut pyhimyselämäkertaa, mutta sanaa on sittemmin käytetty kuvaamaan epäuskottavaa, epäilyttävää tai kaunisteltua tarinaa, jossa myyttisiä aineksia yhdistellään historiallisiin tosiasioihin.


title: Legenda

text: Legendan alkuperäinen merkitys on pyhimyksen elämää käsittelevä liturginen lukukappale, myöhemmin pyhimyksestä kertova taru, jossa keskeisessä osassa ovat kyseisen henkilön tekemät ihmeteot eli miraakkelit. Alkujaan legendat oli siis tarkoitettu kirkossa luettaviksi, mutta uskonpuhdistuksessa ne torjuttiin pyhäinpalvonnan mukana. Myöhemmin ne on jälleen nostettu arvoon taideteoksina.


title: Legenda

text: "Legendarunot" ovat suomalaisen kansanperinteen muinaisrunoja. Legendaruno "Savilinnut" kertoo, kuinka Jeesus loi linnut savesta. Suomessa on myös legendarunoja Neitsyt Mariasta, maan emosesta ja piispa Henrikin ihmeteoista. Ne ovat saaneet aiheensa kristillisen kulttuurin myötä tulleista legendoista ja apokryfisistä tarinoista. Eino Leinon teos "Helkavirret" edustaa uudempia legendarunoja.


title: Legenda

text: Legenda-sanaa on ruvettu käyttämään kaunistelluista tai ihannoivista kertomuksista, myöhemmin myös merkityksessä "perätön juttu, pötypuhe" (muun muassa ”urbaani legenda”). Toisaalta varsinkin urheilukielessä on tavallaan palattu alkuperäiseen merkitykseen: ”legendalla” tarkoitetaan jostakin maineikkaasta suorituksesta tai henkilöstä kertovaa tarinaa, joka on tosi (tai ainakin totena pidetty) mutta sisältönsä takia ”tarunomainen”. Sitten sanaa on ryhdytty käyttämään myös ihmisestä, josta kerrotaan sellaisia, etenkin ilmaisuissa ”elävä legenda” ja ”legenda jo eläessään” esimerkkinä Elvis.


title: Somewhere in Time

text: Somewhere in Time on Iron Maidenin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1986. Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jossa on käytetty syntetisaattoria. Iron Maidenin musiikki muuttui tällä albumilla askeleen kevyempään suuntaan kuin edellisellä albumilla "Powerslave" ja paikoin on havaittavissa jopa vaikutteita samoihin aikoihin läpimurtonsa tehneestä power metal -genrestä. Tälle albumille ei hyväksytty yhtään laulusolisti Bruce Dickinsonin kirjoittamaa kappaletta niiden erilaisuuden vuoksi. Kappaleet olivat akustisia.


title: Somewhere in Time

text: "Somewhere in Time" -albumi sijoittui Suomessa toiseksi ja Britanniassa kolmanneksi. Albumilta julkaistiin kaksi singleä: 6. syyskuuta "Wasted Years" (brittilistan 18.) ja 22. marraskuuta "Stranger in a Strange Land" (brittilistan 22).


title: Somewhere in Time

text: Albumin julkaisun jälkeen julkaistiin videodokumentti "12 Wasted Years".


title: Somewhere in Time

text: Albumin bassot ja rummut äänitettiin Nassaun Compass Point Studiosilla. Sen jälkeen yhtye matkusti Hollantiin Hilversumiin Wiserloord-studiolle äänittämään kitaran ja laulun. Sen jälkeen tuottaja Martin Birch matkusti New Yorkiin Electric Lady -studiolle miksaamaan albumin. Steve Harris, Adrian Smith ja Dave Murray kokeilivat uusia kitarasyntetisaattoreita, jotka muuttivat yhtyeen soundia. Albumista tulikin yhtyeen kallein siihen astisista levyistä. Steve Harris kommentoi albumin äänittämistä näin:


title: Somewhere in Time

text: Levyn singlejulkaisut olivat kumpikin Adrian Smithin säveltämiä, lisäksi yhtye poimi singlejen B-puoliksi Adrian Smithin kirjoittamia kappaleita, joita hän oli esittänyt The Entire Population Of Hackneyn kanssa. Smith kertoi kappaleista seuraavaa: "Silloin mä aloin tehdä demoja niistä lauluista, jotka eivät kelvanneet [Iron] Maidenille [...] Siihen saakka mä olin hylännyt ideat, elleivät ne ilmiselvästi kelvanneet Maidenille". Kahden vuoden päästä Smithillä oli valmiina "puolivalmiita kappaleita ja ideoita", jotka eivät kelvanneet yhtyeelle. Rod Smallwood kuitenkin päätti kuitenkin toisin. Smallwoodin mielestä kappaleet kuulostivat vähän Bruce Springsteeniltä tai Bryan Adamsilta.


title: Somewhere in Time

text: Kappaleet "Reach Out", "Juanita", "Sheriff of Huddersfield" ja "That Girl" julkaistiin myöhemmin vuonna 1995 albumin bonuslevylle.


title: Somewhere in Time

text: Bruce Dickinson ei kirjoittanut albumille yhtään kappaletta. Hän oli kirjoittanut kolme folkhenkistä kappaletta albumia varten, jotka hän soitti akustisella kitaralla ja lauloi. Kappaleita kuvailtiin Led Zeppelinin kolmannen albumin henkiseksi. Dickinson kuitenkin sanoi, että jos hän olisi saanut vaikuttaa sen tekemiseen, albumi kuulostaisi hyvin erilaiselta. Dickinsonin mielestä albumi oli hieman pettymys, koska hän halusi kokeilla jotain uutta eikä tehdä tavallista Iron Maiden -albumia.


title: Somewhere in Time

text: Yhtyeen muut jäsenet vastustivat Dickinsonin ehdotusta. Erityisesti Steve Harris vastusti Dickinsonin ideaa luoda akustisempi levy: "Mä ajattelin, että Bruce on seonnut ihan täydellisesti".


title: Somewhere in Time

text: Albumin kansikuvan piirsi Derek Riggs. Sen kannessa Eddie the Head esiintyy Terminaattori ja "Doctor Who" -tyylisessä valepuvussa roistomaisena poliisina ase kädessä. Kannen tapahtumapaikkana on Ruskin Arms, joka kohtaa "USS Enterprisen". Kansikuvaa on pidetty myös yhtenä yhtyeen parhaimmista.


title: Somewhere in Time

text: Albumin kansikuvassa on lukuisia yksityiskohtia, jotka viittaavat muun muassa populaarikulttuuriin ja yhtyeen aikaisempiin kappaleisiin.


title: Somewhere in Time

text: "Somewhere in Timen" virallinen julkaisupäivä oli 29. syyskuuta 1986. Albumi julkaistiin kolmella eri formaatilla: LP:nä, MC:nä ja CD:nä. Albumin levy-yhtiönä toimi EMI ja Capitol Records. Albumi sijoittui toiselle sijalle Suomessa ja kolmanneksi Britanniassa. Ruotsissa albumi sijoittui kuudenneksi, Norjassa ja Saksassa kahdeksanneksi ja Itävallassa kymmenenneksi. Sveitsissä albumi pääsi sijalle 22. ja Yhdysvalloissa "Billboard" 200 -listalla sijalle 23. Albumi myi kultaa Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.


title: Somewhere in Time

text: Albumin ensimmäinen single "Wasted Years" julkaistiin 6. syyskuuta 1986 ja se nousi Britanniassa sijalle 18. Kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Jim Yukich. Seuraava single oli "Stranger in a Strange Land", joka sijoittui Britanniassa sijalle 22. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Julian Caidan.


title: Somewhere in Time

text: Iron Maiden lähti "Somewhere On Tour" -kiertueelle jo ennen albumin julkaisua. Yhtye esiintyi 3. syyskuuta 1986 alkaneella lyhyellä kiertueella 12 kertaa Itä-Euroopassa ja kaksi kertaa Lontoon Hammersmith Odeonilla. Tammikuussa 1987 alkoi viisi kuukautta kestänyt 73 konsertin Yhdysvaltojen kiertue, ja lopulta 148 konsertin jälkeen "Somewhere On Tour" päättyi Osakaan, Japaniiin 21. toukokuuta 1987.


title: Somewhere in Time

text: Albumin teemana on aika ja avaruus – kappaleilla "Wasted Years", "Heaven Can Wait", "Deja-Vu", "The Loneliness of the Long Distance Runner" ja "Stranger in a Strange Land" käsitellään ajan armottomuutta. "Somewhere in Timea" on luonnehdiltu Iron Maidenin ensimmäiseksi teemalevyksi vaikka sitä ei ollut tarkoitettu sellaiseksi. Steve Harris kertoi seuraavaa:


title: Somewhere in Time

text: Steve Harrisin säveltämää "Caught Somewhere in Timea" inspiroi vuoden 1979 elokuva "Time After Time". Adrian Smithin säveltämä "Wasted Years" kertoo hetkellisestä ajasta. Smithin säveltämää "Sea of Madnessiä", jonka kauniiksi kehuttu väliosa on saanut faneilta paljon kiitosta, on kuvailtu "särmikkääksi verta ja suolenpätkiä -tyyliseksi rockbiisiksi". Harrisin säveltämä "Heaven Can Wait" oli alun perin tarkoitettu keikkojen vetonaulaksi. Kappale kehottaa elämään nykyhetkessä.


title: Somewhere in Time

text: Harrisin säveltämä "The Loneliness of the Long Distance Runner" oli Run to the Hills- kirjan kirjoittaneen Mick Wallin mielestä albumin heikoin kappale sen pituuden ja kliinisyyden takia. Smithin tekemää "Stranger in a Strange Landia" on kuvailtu paranoidiseksi. Sen on saanut nimensä Robert A. Heinleinin samannimisestä klassikkoromaanista. Dave Murrayn ja Harrisin säveltämä "Deja-Vu" on "standardinomainen" kappale. Harrisin säveltämä "Alexander the Great" kertoo nimensä mukaisesti Aleksanteri Suuresta (356–323 eaa.).


title: Somewhere in Time

text: Korroosion Aki Nuopponen kehui albumia ja sanoi sen olevan "kaikin puolin saumattomin, moniulotteisin, tunnelmallisin ja mielenkiintoisin albumikokonaisuus, mitä Iron Maiden oli siihen mennessä saanut aikaiseksi [...]. Allmusicin Greg Prato sanoi albumin menestyneen avartavalla Iron Maiden -soundilla ilman luovuttamalla yhtyeen vanhoja faneja. Sputnikmusicin Mike Stagno sanoi, että tätä albumia ei kannata jättää väliin.


title: Somewhere in Time

text: "Somewhere in Time" pääsi seitsemännelle sijalle "Kerrang!":in vuoden albumit -listalla. Albumi pääsi sijalle 41. Radio Rockin 100 parasta rock-albumia -listalla ja Metal-Rules.comin parhaat heavy metal -albumit -listalla sijalle 26.


title: Somewhere in Time

text: Vuoden 2008 "Kerrang!"-lehden julkaisemalla tribuuttialbumilla "Maiden Heaven" oli kaksi cover-kappaletta, "Wasted Years" (DevilDriver) ja "Caught Somewhere in Time" (Madina Lake).


title: Zeuksen kuvapatsas Olympiassa

text: Zeuksen kuvapatsas Olympiassa oli antiikin aikainen kreikkalaisen kuvanveistäjän Feidiaan veistämä, ylijumala Zeusta esittänyt patsas Zeuksen temppelissä Kreikan Olympiassa. Se pystytettiin noin 430 eaa. Patsas oli tehty norsunluusta ja kullasta, ja se oli noin 13 metriä korkea. Se on yksi maailman seitsemästä ihmeestä.


title: Zeuksen kuvapatsas Olympiassa

text: Patsaan kuvaama Zeus piteli oikeassa kädessään siivekästä voittoa esittävää hahmoa ja vasemmassa kädessään valtikkaa, jonka päässä istui kotka. Päässään Zeuksella oli oliiviseppele. Zeus istui valtaistuimella, joka oli tehty eebenpuusta ja norsunluusta ja johon oli kaiverrettu mytologisia hahmoja ja kohtauksia. Patsas istui metrin korkuisella marmorijalustalla. Patsaan runko oli puuta, jonka päälle norsunluu kiinnitettiin.


title: Zeuksen kuvapatsas Olympiassa

text: Patsas siirrettiin Konstantinopoliin 300-luvun lopulla, missä se tuhoutui vuonna 462 tulipalossa.


title: Herbert Marcuse

text: Herbert Marcuse (19. heinäkuuta 1898 Berliini – 29. heinäkuuta 1979 Starnberg) oli saksalais-amerikkalainen sosiologi ja filosofi, joka tunnetaan erityisesti työstä Frankfurtin koulukunnan ja kriittisen teorian piirissä.


title: Herbert Marcuse

text: Marcuse opiskeli germanistiikkaa ja kirjallisuushistoriaa pääaineinaan, filosofiaa ja kansantaloustiedettä sivuaineinaan, aluksi kaksi vuotta Berliinissä, sitten kaksi vuotta Freiburg im Breisgaussa. Hän väitteli kirjallisuuden alalta tohtoriksi 1922.


title: Herbert Marcuse

text: 1928 hänestä tuli Martin Heideggerin assistentti. Vuonna 1932 Marcuse siirtyi Frankfurt am Mainin Yhteiskuntatutkimuksen instituuttiin ("Institut für Sozialforschung"). Tuolloin hän tutustuu ensi kertaa Karl Marxin "taloudellis-filosofiseen käsikirjoitukseen". Marxin nuoruudentuotanto teki suuren vaikutuksen Marcusen ajatteluun. Vuonna 1932 Marcuse arvostelikin jo artikkelissaan kapitalismia ihmisolennon lopullisena kriisinä. Kapitalististen olosuhteiden vallitessa ihmisen olemus ja olemassaolo (eksistenssi) eroavat toisistaan, ihminen vieraantuu eikä voi kehittyä vapaasti.


title: Herbert Marcuse

text: Vuonna 1933 Marcuse siirtyi Sveitsiin ennen lopullista muuttamistaan Yhdysvaltoihin seuraavana vuonna. Yhdysvalloissa Marcuse toimi eri yliopistoissa, muun muassa San Diegossa Kaliforniassa. Samana vuonna 1965 hän otti myös vastaan ylimääräisen professuurin Berliinin Freie Universität -yliopistossa.


title: Herbert Marcuse

text: Marcusen pääteokset ilmestyivät hänen Yhdysvalloissa viettämänään aikana. Teoksessaan "Eros and Civilization" (1955) hän pyrki yhdistämään Karl Marxin ja Sigmund Freudin ajattelun. Marcusen "Yksiulotteinen ihminen" puolestaan sai kaikupohjaa 1960-luvun lopun opiskelijaliikkeestä. Marcuse puhui usein opiskelijoiden mielenosoituksissa ja siten häntä – vastoin omaa näkemystään – alettiin pitää "uusvasemmiston isänä". Marcusen tärkeimpiä oppilaita on Jürgen Habermas.


title: Herbert Marcuse

text: Historioitsija Harold Marcuse on Herbert Marcusen pojanpoika.


title: Ukonkivi (esine)

text: Ukonkivi on vepsäläisten pyhä esine, pyöreä ja sileä kivi, jonka uskotaan suojelevan kotia ukkoselta ja muultakin pahalta. Ukonkivi on sijoitettu huoneen pyhänurkkaan. Suomessa ukonkiveä vastaa lähinnä ukonvaaja.


title: Kälviän kirkko

text: Kälviän kirkko on vuonna 1905 rakennettu kirkko Kälviällä (nykyään osa Kokkolaa), Keski-Pohjanmaalla. Samalla paikalla on sijainnut kaksi aiempaa kirkkoa. Nykyisen kirkon on suunnitellut rakennusmestari (myöhemmin arkkitehti) Odert W. Renell. Kirkkoon piirsi alun perin piirustukset professori Lars Sonck, jonka suunnitelmia ei kuitenkaan paikkakunnalla hyväksytty. Monen vaiheen jälkeen suunnittelijaksi valittiin Renell. Kirkko on perinteinen ristikirkko ja arkkitehtuuriltaan myöhäistä uusgotiikkaa.


title: Kälviän kirkko

text: Kirkkopihalla on myös vuonna 1804 rakennettu tapuli, jonka on rakentanut Heikki Kuorikoski ja suunnitellut Jacob Rijf. Tapulin ovien oikealla puolella seisoo suntio Erkki Lassilan vuonna 1820 veistämä vaivaisukko. Vaivaisukon raha-aukon alla on kehotus: ”Joka köyhää armahtaa, se lainaa Herralle”.


title: Odert W. Renell

text: Odert Wilhelm Renell (vuodesta 1906 lähtien Vilho Tapio, ) oli suomalainen rakennusmestari. Hänen isänsä oli valtion ensimmäisen luokan rakennusmestari ja maanmittari Karl Henrik Renell. Odert Renell suomalaisti nimensä vuonna 1906.


title: Odert W. Renell

text: Renell opiskeli Helsingissä teollisuuskoulussa vuosina 1896–1898 ja 1900. Tunnetuin Renellin suunnittelema rakennus on Kälviän kirkko, joka valmistui 1905. Lehtiartikkelin mukaan kirkon rakentamiseksi oli saatu ehdotukset kolmelta rakennusmestarilta: Renelliltä, Kurikalta ja Jäväjältä. Renellin suunnitelma valittiin uuden kirkon rakentamisen pohjaksi. Siihen tehtiin kuitenkin muutoksia Kurikan ja Jäväjän suunnitelmaehdotuksista, joten kirkkoa voidaan pitää kolmen rakennusmestarin yhteissuunnitelmana. Kirkko on muun muassa korkeampi kuin mitä Renell oli alun perin ajatellut.


title: Odert W. Renell

text: Renell kävi useaan otteeseen Yhdysvalloissa. Ensimmäinen oleskelu oli noin vuoden mittainen, hän lähti matkaan heti Kälviän kirkon valmistumisen jälkeen. Matkan jälkeen Vilho Tapio suunnitteli ja rakennutti itselleen ja perheelleen kodin Kälviälle. Tapio asui huomattavan osan työurastaan Yhdysvalloissa ja palasi viimeiseltä Amerikanmatkaltaan vain kuukausia ennen kuolemaansa vuonna 1951. Yhdysvalloissa Vilho Tapio suunnitteli sekä yksityistaloja että julkisia rakennuksia, Suomessa pääasiassa asuintaloja.


title: Odert W. Renell

text: Kirkon suunnittelusta on kirjattu kirkonkokouksen pöytäkirjaan seuraavaa:


title: Kansainvälinen lentoasema

text: Kansainvälinen lentoasema on lentoasema, jolta tapahtuu valtioiden välisiä, rajan ylittäviä lentoja. Kotimaan liikenteestä poiketen kansainvälisillä lentoasemilla tapahtuu myös tullitarkastuksia, passintarkastusta ja muuta rajavalvontaa. Jotta lentoasema saa kansainvälisen statuksen, sen on täytettävä määräykset muun muassa kiitoteiden pituudesta ja lennonjohdosta sekä oltava Tullin hyväksymä yleinen liikennepaikka ja Rajavartiolaitoksen hyväksymä virallinen rajanylityspaikka. Kansainväliset lentoasemat muodostavat maailmanlaajuisen verkoston ja niiden yhteydessä on yleensä kattava syöttö- ja kotimaanliikenteen palvelu.


title: Kansainvälinen lentoasema

text: Suomessa kansainvälisiä lentoasemia ovat muun muassa Helsinki-Vantaan, Tampere-Pirkkalan, Turun, Oulun ja Rovaniemen lentoasemat.


title: Mangoneli

text: Mangoneli oli keskiaikainen piirityskoneena käytetty katapultti, jolla ampumalla pyrittiin murtamaan linnan muuri. Mangoneli ei ollut kovin tarkka, mutta ammuksen kantomatka oli jopa 400 metriä, mikä oli merkittävästi pidempi kuin hieman tuliaseita aikaisemmin kehitetyllä trebuchetilla. Mangonelin ammuksen lentorata oli matalampi kuin trebuchetilla.


title: Mangoneli

text: Mangonelia voidaan kuvailla keskiajan heittokoneena.


title: Mangoneli

text: Mangonelit sinkosivat raskaita ammuksia varren päässä sijaitsevassa kupissa. Ammukset saattoivat olla kiviä tai palavaa nestettä sisältäviä säiliöitä. Epätavallisempia ammuksia olivat mädäntyneet eläimen tai ihmisen raadot, joita käytettiin laskemaan puolustajan taistelutahtoa ja levittämään sairauksia. Tämä taktiikka saattoi olla kohtalokasta muutenkin huonosta huollosta ja hygieniasta kärsiville piiritetyille.


title: Mangoneli

text: Pienemmässä mittakaavassa mangoneleita on ehkä käytetty vihollisia vastaan taistelukentälläkin, kuten Aleksanteri Suuri käytti katapultteja.


title: Mangoneli

text: Kömpelyydestään huolimatta mangoneli oli keskiajalla tärkein piirityksessä käytettävä katapultti.


title: Conlon Nancarrow

text: Conlon Nancarrow (27. lokakuuta 1912 Texarkana, Arkansas, Yhdysvallat – 10. elokuuta 1997 Ciudad de México, Meksiko) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, josta tuli Meksikon kansalainen vuonna 1955. Hänen tuotantonsa koostuu lähes yksinomaan automaattipianolle sävelletyistä kappaleista. Hän eli lähes koko elämänsä tuntemattomuudessa aina 1980-luvulle saakka. Nykyään häntä pidetään yhtenä 1900-luvun omaperäisimmistä säveltäjistä.


title: Conlon Nancarrow

text: Conlon Nancarrow syntyi Texarkanassa, Arkansas'n osavaltiossa. Hän opiskeli musiikkia Cincinnatissa, Ohiossa ja myöhemmin Bostonissa, Massachusettsissa Roger Sessionsin, Walter Pistonin ja Nicolas Slonimskyn oppilaana. Vuonna 1933 hän tapasi Arnold Schönbergin, kun tämä oleskeli Bostonissa.


title: Conlon Nancarrow

text: Bostonin-vuosinaan Nancarrow liittyi Yhdysvaltain kommunistiseen puolueeseen. Espanjan sisällissodan puhjettua hän päätti osallistua sotaan Abraham Lincolnin prikaatin mukana ja taistella Francisco Francon hallintoa vastaan. Joukkojen palattua sodasta Yhdysvaltain hallitus päätti evätä passit Brigaden jäseniltä rangaistukseksi kommunistisen puolueen jäsenyydestä. Välttyäkseen ahdistelulta, jota hänen vasemmistolaismieliset taistelutoverinsa joutuivat kärsimään, Nancarrow muutti vuonna 1940 Meksikon pääkaupunkiin Méxicoon, jossa hän asui kuolemaansa saakka.


title: Conlon Nancarrow

text: Meksikossa asuessaan Nancarrow kirjoitti valtaosan tuotannosta, josta hänet nykyään tunnetaan. Jo Amerikan-vuosinaan hän kirjoitti musiikkia, jota oli vaikeaa saada esitetyksi teknisen vaativuuden vuoksi. Meksikoon muuton jälkeen ongelma vain pahentui, sillä koulutettuja muusikoita oli huomattavasti vähemmän kuin Yhdysvalloissa. Tämä pakotti Nancarrow'ta etsimään vaihtoehtoisia tapoja musiikkinsa esittämiseksi. Ratkaisuna oli automaattipiano, koska sillä oli mahdollista tuottaa erittäin monimutkaisia rytmikuvioita, jotka ylittävät ihmisen soittokyvyn. Myöhemmin Nancarrow on sanonut, että jos tuolloin olisi ollut mahdollista käyttää elektronisia soittimia, hän olisi turvautunut niihin. Nancarrow käytti automaattipianoa eräänlaisena mekaanisena sekvensserinä.


title: Conlon Nancarrow

text: Isänsä kuoltua Nancarrow osti perintörahoilla New Yorkista automaattipianon. Hän alkoi tehdä automaattipianoissa käytettäviä rullia käsin, mikä on erittäin vaikeaa ja hidasta. Hän lisäsi pianon vasaroihin metallipaloja, jotka tekivät soittimesta äänekkäämmän ja perkussiivisemman.


title: Conlon Nancarrow

text: Nancarrow'n tuotannon tärkein osa on "50 Studies for Player Piano" (50 harjoitelmaa automaattipianolle); muutamat harjoitelmat on sävelletty kahdelle automaattipianolle (mm. nrot 44 ja 48). Teoksissa on enimmillään 12 rytmistä kerrosta ja rytminvaihdoksia, samalla kun musiikki etenee välillä hyvinkin nopeasti. Nancarrow'n ensimmäiset sävellykset automaattipianolle yhdistivät perinteisen jazz-musiikin melodioita ja harmonioita monimutkaisiin rytmeihin, jotka soitetaan valtavalla nopeudella. Ensimmäiset viisi rullaa ovat nimeltään "Boogie-Woogie Suite". Myöhemmät sävellykset olivat abstraktimpia, eivätkä ne suoraan viittaa mihinkään aiemmin sävellettyyn musiikkiin.


title: Conlon Nancarrow

text: Useat hänen sävellyksistään olivat kaanoneita, joiden tempojen suhteet olivat ajoitain mitä erikoisimmat. Esimerkiksi sävellyksessä "Harjoitelma nro 40a" kaanonin tempojen välinen suhde on e/formula_1.


title: Conlon Nancarrow

text: Vaikka Nancarrow eli suuren osan elämästään täysin tuntemattomana, hänen musiikkiaan julkaistiin vuonna 1969 Columbia Records -levymerkillä. Vuosina 1976–1977 Nancarrow'n partituureja julkaistiin "Soundings"-nimisessä lehdessä ja Charles Amikhanian alkoi julkaista levytyksiä 1750 Arch -levymerkillä. Nancarrow alkoi saada julkisuutta vasta 65-vuotiaana. Muiden muassa György Ligeti kuului hänen musiikkinsa esitaistelijoihin, järjesti konsertteja ja sävelsi itsekin automaattisoittimille. Vuonna 1982 Nancarrow'lle myönnettiin MacArthur-palkinto, joka takasi säveltäjälle tasaisen toimeentulon viideksi vuodeksi. Tämä innoitti Nancarrow'n säveltämään musiikkia myös perinteisille soittimille.


title: Conlon Nancarrow

text: Nykyään koko Nancarrow'n tuotanto automaattipianolle on saatavissa levytyksinä Wergo-levymerkillä. Useat hänen sävellyksistään on myös sovitettu soitettavaksi tavallisella pianolla.


title: Daniel Gildenlöw

text: Daniel Gildenlöw (s. 5. kesäkuuta 1973) on ruotsalainen kitaristi, laulaja, sanoittaja ja säveltäjä. Hän on viisihenkisen Pain of Salvation -yhtyeen keulahahmo.


title: Daniel Gildenlöw

text: Gildenlöw alkoi pyöriä progepiireissä jo 11 vuoden iässä ja keräsi kokoon "Reality"-nimisen yhtyeen, joka soitti satunnaisia cover-kappaleita muun muassa yhdysvaltalaiselta KISS:ltä. Vuonna 1991 Gildenlöw vaihtoi yhtyeen nimeksi Pain of Salvation. Yhtye on julkaissut kahdeksan studioalbumia ja yhden DVD:n. Lisäksi Gildenlöw on vieraillut muidenkin yhtyeiden äänitteillä ja keikkaillut mm. The Flower Kings ja Transatlantic -yhtyeiden kanssa.


title: Daniel Gildenlöw

text: Daniel Gildenlöw on ollut myös mukana Hammer of the Gods -tribuuttibändissä, joka soitti Led Zeppelin -covereita. Bändissä vaikutti mm. Mike Portnoy Dream Theaterista. Kokoonpano julkaisi yhden albumin ja DVD:n.


title: Daniel Gildenlöw

text: Gildenlöw on käyttänyt muun muassa Parker Fly Classic, Ibanez Jem 777, Fernandes JPG 855 ja Fender Stratocaster -kitaroita. Nykyisin hänellä on sopimus Mayones-kitaravalmistajan kanssa.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text: Kakkonen (ruots. "Tvåan") on miesten jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso Suomessa. Se on samalla matalin Suomen Palloliiton järjestämä sarja. Sitä alemmat sarjat ovat Palloliiton piirien järjestämiä. Sarja tunnettiin ennen nimellä II divisioona, mutta kaudeksi 1994 se muuttui Kakkoseksi. Kakkosen maaliennätys on 40 maalia, minkä saavutti kaudella 2014 Atlantiksen Sakari Tukiainen.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text: Ennen 1970-lukua Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso oli nimeltään Maakuntasarja.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text: Vuosina 1970–1972 nimitystä II divisioona käytettiin toiseksi korkeimmasta sarjatasosta eli entisestä Suomensarjasta, jota pelattiin useammassa alueellisessa lohkossa. Kolmanneksi korkein sarjataso II divisioonasta tuli vuonna 1973, kun Palloliitto uusi sarjajärjestelmäänsä. SM-sarjan ja II divisioonan väliin perustettiin maanlaajuinen I divisioona (nykyinen Ykkönen), johon pääsivät kaudella 1972 SM-sarjasta pudonneet joukkueet sekä II divisioonan lohkojen sijoille 2–4 sijoittuneet. II divisioonan lohkovoittajat nousivat suoraan SM-sarjaan.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text: Vuonna 1974 II divisioonassa tehtiin suomalaista jalkapallohistoriaa, kun sarja-avaus TP-47:n ja Sportin välillä pelattiin Ruotsin Haaparannalla.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text: Vuonna 1994 II divisioonan nimi vaihtui Kakkoseksi.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text: Kaudella 2018 Kakkosessa pelaa 36 joukkuetta jaettuna kolmeen 12 joukkueen lohkoon.


title: Kakkonen (jalkapallo)

text:
1970–1972 II divisioona, 2. korkein sarjataso
1973–1993 II divisioona, 3. korkein sarjataso
1994 alkaen Kakkonen, 3. korkein sarjataso


title: Ekenäs IF

text: Ekenäs Idrottsförening (Ekenäs IF, EIF) on tammisaarelainen urheilun yleisseura. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, käsipallo ja frisbeegolf. EIF:n yleisurheilujaosto perusti Karis IK:n kanssa uuden IF Raseborg -nimisen seuran, jonka alaisuuteen seuran yleisurheilutoiminta on siirtynyt. EIF on perustettu vuonna 1905, ja se on Länsi-Uudenmaan vanhimpia urheiluseuroja.


title: Ekenäs IF

text: EIF pelasi ensimmäiset jalkapallo-ottelunsa 1907, yhteensä neljästä ottelusta kaksi pelattiin Tammisaaressa ja kaksi Helsingissä (jolloin vastustajat olivat Unitas ja HJK). 1907 EIF liittyi SPL:oon. Jalkapallojaosto seuraan perustettiin 6. tammikuuta 1908. Sarjajalkapalloilussa EIF oli mukana alusta alkaen, 1930 se pelasi B-sarjassa ja 1933 EIF käväisi A-sarjassa yhden kauden ajan. 1970-luvun sarjauudistuksen jälkeen EIF on pelannut enimmäkseen Kakkosessa, viimeksi kausilla 2012–2014. Kaudeksi 2015 EIF nousi jalkapallon Ykköseen Jari Rantasen valmentamana.


title: Ekenäs IF

text: Seuran kakkosjoukkue pelasi kauden 2018 Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin kolmannen divisioonan lohkossa 1.


title: Ekenäs IF

text: Käsipallon miesten edustusjoukkue pelasi SM-sarjassa kaudella 2005–2006.


title: FC Espoo

text: FC Espoo on edustusjalkapalloiluun keskittynyt espoolainen urheiluseura, jonka kasvattajaseuroina toimivat Leppävaaran Pallo, Kauklahden Pyrintö, Pohjois-Espoon Ponsi ja FC Kasiysi. Seura perustettiin vuonna 1989. FC Espoon seurayhteisössä pelaa yhteensä yli 3 200 juniori- ja aikuispelaajaa. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Kakkosessa ja vastaavasti naisten edustusjoukkue Naisten Kakkosessa. Näiden lisäksi seuralla on reservijoukkue Kolmosessa sekä joukkueet A-, B-, C- ja D-pojissa sekä B- ja C- ja D-tytöissä.


title: FC Espoo

text: FC Espoon miehet ja naiset nousivat Ykköseen kauden 2009 päätteeksi. Miesten joukkue on pelannut Ykkösessä vuosina 2010–2011 ja Kakkosessa 1993, 2002–2009, 2012, 2014 ja 2016–. Kauden 2018 FC Espoo pelasti Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin kolmannen divisioona lohkossa.


title: FC Espoo

text: Edustusjoukkueet pelaavat kotiottelunsa Leppävaaran stadionilla (2 800 katettua istumapaikkaa). Seura edusti Suomea UEFA Regions' Cupissa kaudella 2008–2009.


title: Kirkkojärvi

text: Kirkkojärvi () on pääosin 1980-luvulla rakennettu kerrostaloalue Espoon keskuksen lähituntumassa rajoittuen etelässä rantarataan, lännessä virastokeskukseen ja idässä laajenevaan Tuomarilan alueeseen. Alueen pohjoispuolella on keväisin voimakkaasti tulviva jäänne koko alueen aikanaan peittäneestä Kirkkojärvestä, josta asuinalue on saanut nimensäkin. Järvi kuivattiin 1950-luvulla Turunväylän rakennustöiden yhteydessä.


title: Kirkkojärvi

text: Kirkkojärven ja Turunväylän väliselle alueelle on suunniteltu isoa puistoaluetta.


title: Kirkkojärvi

text: Kirkkojärvellä on kolme päiväkotia. Kaivomestarin kiinteistössä toimivat Kuninkaantien lukio ja Keski-Espoon uimahalli. Kirkkojärven liiketalossa toimii muun muassa kaksi ravintolaa ja autokoulu.


title: Kirkkojärvi

text: Alakouluna toiminut Kirkkojärven koulu valmistui vuonna 1983 ja purettiin kesällä 2007. Tontille rakennettiin uusi ja aiempaa isompi koulu 1.–9. luokkalaisille. Uusi koulu valmistui kesällä 2010.


title: Kirkkojärvi

text: Keski-Espoon urheilukeskus on alueen itälaidalla, jossa on nurmikenttä, tekonurmikenttä ja hiekkakenttä. Urheilukeskuksen välittömässä läheisyydessä on myös rullalautailualue.


title: Ukonputket

text: Ukonputket ("Heracleum") on sarjakukkaiskasvien ("Apiaceae") heimoon kuuluva kasvisuku. Ukonputket ovat suurikasvuisia, kaksi- tai monivuotisia kasveja. Niiden varsi on pysty, jäykkäkarvainen tai kalju, joskus punaläikkäinen. Lehdet ovat kolmiomaiset, muutamaan kertaan parilehdykkäiset. Kukinnot ovat sarjoja ja kukat valkoiset tai vihreänkeltaiset.


title: Ukonputket

text: Lajeja on ainakin 60, joista tunnetuimpia Suomessa ovat vierasperäiset kaukasianjättiputki ("Heracleum mantegazzianum") ja persianjättiputki ("Heracleum persicum"). Muita ukonputkien sukuun kuuluvia kasveja Suomessa ovat etelänukonputki ("Heracleum sphondylium") ja idänukonputki ("Heracleum sibiricum" tai "Heracleum sphondylium" subsp. "sibiricum"). Lähialueilla, Venäjän Karjalassa, leviää armenianjättiputki ("Heracleum sosnowskyi"), joka on tuotu sinne alkujaan rehukasviksi. Ukonputkilajien tunnistaminen onnistuu vasta, kun kasvit ovat muutaman vuoden ikäisiä.


title: Ukonputket

text: Kaukasianjättiputki ja persianjättiputki on tuotu Suomeen alun perin koristekasveiksi. Näitä kahta on erittäin vaikea erottaa toisistaan, ja niitä kutsutaan usein yhteisnimellä jättiputki. Nämä jättiputket ovat uhka luonnonvaraiselle kasvistolle, sillä ne leviävät erittäin nopeasti muodostaen helposti isoja kasvustoja. Yksi kasvi voi tuottaa jopa 100 000 siementä.


title: Rullakiekko

text: Rullakiekko on jääkiekon kaltainen peli, jota pelataan moderneilla rullaluistimilla (inline) ja kiekolla jääkiekkokaukalossa. Kaukalon alusta voi olla betonia, puuta, muovia tai asfalttia.


title: Rullakiekko

text: Rullakiekko syntyi rullaluistinten kehityksen myötä Yhdysvalloissa 1980-luvun lopulla. Ensimmäinen ammattilaissarja Roller Hockey International (RHI) perustettiin vuonna 1993. Vaikka rullakiekkoa pelataan ympäri maailman, lajin kehitystä on hidastanut jakaantuminen kahden eri organisaation alle.


title: Rullakiekko

text: Ensimmäiset Kansainvälisen rullaluisteluliiton (FIRS) järjestämät maailmanmestaruuskilpailut pelattiin vuonna 1995. Samana vuonna Kansainvälinen jääkiekkoliitto (IIHF) otti rullakiekon lajivalikoimaansa, ja vuodesta 1996 eteenpäin onkin vuosittain pelattu kummankin järjestäjän maailmanmestaruuskilpailut. Kummallakin järjestöllä on omat sääntönsä, jotka poikkeavat hieman toisistaan. Tämän lisäksi Yhdysvaltain ammattilaissarjoilla on omat versionsa säännöistä. Vuonna 1999 kuopatun RHI:n perinnettä jatkavat vuonna 1998 perustettu Major League Roller Hockey (MLRH) ja vuonna 2002 perustettu Professional Inline Hockey Association (PIHA). Rullakiekko on kuulunut myös World Gamesin ohjelmaan vuodesta 2005.


title: Rullakiekko

text: Suomessa rullaluistimilla pelattiin ensimmäisen kerran organisoidusti Vantaalla vuonna 1992. Tuolloin pelivälineenä oli vielä pallo. Kiekkoa siirryttiin käyttämään vuonna 1995, ja tuolloin pelattiin myös ensimmäiset Suomen Jääkiekkoliiton alaiset sarjat. Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996 Helsingin jäähallissa. Rullakiekon SM-liigaa on pelattu vuodesta 1999 alkaen.


title: Rullakiekko

text: Alla olevassa taulukossa on lueteltu olennaisimmat erot rullakiekon eri kattojärjestöjen, jääkiekon ja rullapallon sääntöjen välillä.


title: Rullakiekko

text: Major League Roller Hockeyn säännöt mukailevat kansainvälisen jääkiekkoliiton sääntöjä sillä erotuksella, että taklaaminen on sallittu.


title: Rullakiekko

text: Kaikkien järjestöjen säännöt mahdollistavat myös virallisia mittoja pienemmän, kuten 20 m × 40 m, kaukalon käytön. IIHF:n sääntöjen mukaan tällöin voidaan pelata kolmella kenttäpelaajalla. Myös pallon käyttö pelivälineenä on sallittua IIHF:n säännöissä. Kansainväliset ottelut pelataan kuitenkin aina kiekolla, joka on paljon jääkiekkoa kevyempi ja täysin rullakiekkoa varten suunniteltu.


title: Rullakiekko

text: Vaikka taklaaminen on rullakiekossa kiellettyä, laitaan kiilaaminen on sallittu. Pääsääntöisesti joukkue voi rullakiekossa olla vain yhden miehen alivoimalla. Jos rangaistuksia tulee samanaikaisesti kaksi tai usempia, alkaa myöhempi rangaistus vasta edellisen loputtua.