title: Ian Smith

text: Smith syntyi Selukwessa (nyk. Shurugwi) Rhodesiassa skottilaisille vanhemmille ja opiskeli Cecil Rhodesin mukaan nimetyssä Rhodes Universityssa Grahamstownissa Etelä-Afrikassa. Hän palveli Britannian ilmavoimissa taistelulentäjänä toisen maailmansodan aikana ja menetti toisen silmänsä, kun hänen Hurricanensa ammuttiin alas länsiaavikolla Pohjois-Afrikassa. Toisella kerralla hänen Spitfirensa ammuttiin alas Italiassa, ja hän taisteli viisi kuukautta italialaisten partisaanien kanssa saksalaisia vastaan.


title: Ian Smith

text: Smithin sotasankarin maine toi hänelle tukijoita, kun hän lähti 1948 politiikkaan silloisessa Etelä-Rhodesiassa, jossa neljännesmiljoonainen valkoinen vähemmistö hallitsi viiden miljoonan asukkaan maata, ja Keski-Afrikan federaation parlamentissa. Hän oli vuonna 1962 perustamassa oikeistolaista Rhodesian Frontia, joka voitti vuoden 1962 vaalit. Smith toimi valtiovarainministerinä ja varapääministerinä vuodesta 1962.


title: Ian Smith

text: Kaiken muutti Britannian pääministerin Harold Macmillanin Kapkaupungissa vuonna 1960 pitämä ”Wind of Change” -puhe, joka ennakoi Britannian luopumista siirtomaaimperiumistaan. Kun siirtomaan itsenäistyminen alkoi häämöttää, edellinen pääministeri Winston Field syrjäytettiin ja kovan linjan Smithista tehtiin pääministeri 1964. Marraskuussa 1965 hän julisti siirtomaan yksipuolisesti itsenäiseksi nimellä "Rhodesia" erottaen sen Britanniasta ja Kansainyhteisöstä. Teko tuomittiin kansainvälisesti, ja YK asetti ensimmäiset talouspakotteensa Rhodesiaa vastaan. Britannia julisti Smithin erotetuksi, mistä hän ei piitannut. Maa ajautui 15-vuotiseen Rhodesian sisällissotaan (1964–1979).


title: Ian Smith

text: Smith ja Britannian pääministeri Harold Wilson neuvottelivat HMS Tigerilla 1965 ja HMS Fearlessillä 1968, mutta sopimukseen ei päästy. Smith hylkäsi Britannian ehdotukset enemmistövallasta ja kirjoitti 1970 uuden tasavaltalaisen perustuslain, jossa mustalla enemmistölle annettiin vähitellen lisää valtaa, kunnes he pääsisivät tasoihin valkoisten kanssa, ja valkoiset säilyttäisivät pysyvästi puolet. Tarkoituksena oli luoda apartheid-periaatteeseen nojautuva tasavalta.


title: Ian Smith

text: Rhodesia pärjäsi taloudellisesti jonkin aikaa Etelä-Afrikan ja saartoa uhmanneiden yritysten avulla. 1970-luvun alussa musta valtaväestö nousi avoimeen "chimurenga"-kapinaan ja alkoi hyökkäillä valkoisten maatiloille. Niiden hintana oli 40 000 uhria. Kapina sai voimaa, kun naapurimaa Mosambik itsenäistyi Portugalista 1975. Mustan väestön maltillisempi suunta kävi neuvotteluja Smithin kanssa, ja esimerkiksi rotuerottelu lopetettiin periaatetasolla 1977. Smith ei suostunut mustien enemmistövaltaan, ja hänen suosionsa rakoili. Jopa hänen oma poikansa Ian lähti luvatta Rhodesian armeijasta ja loikkasi Eurooppaan, josta käsin hän tuki enemmistövaltaa. Etelä-Afrikka kehotti Smithiä sopuratkaisuun ja väistymään arkkipiispa Abel Muzorewan johtaman yhtenäisyyshallituksen hyväksi. Smith ei antanut periksi. Neljä viidesosaa Rhodesian valkoisten kuolemista tapahtui sodan viimeisinä kolmena vuotena 1977–1979. Viimeisinä vuosina maasta tuli sotilasleiri, jossa toisinajattelijat vangittiin, karkotettiin tai murhattiin ja lehdistö sensuroitiin.


title: Ian Smith

text: Smith taipui viimein "Lancaster Housen sopimukseen", joka edelsi vapaita vaaleja ja virallista itsenäisyyttä. Vaalit pidettiin 1980, jolloin valtaan nousi Smithin vuosikymmenen aiemmin terroristina vangitsema Robert Mugabe ja Zanu-PF-puolue. Smith yritti muodostaa liittouman Mugabea vastaan, mutta epäonnistui siinä. Hän sai kuitenkin valkoiset hyväksymään vaalien tuloksen, vaikka jotkut suunnittelivatkin vallankaappausta. Mustien enemmistövallan myötä maan nimeksi tuli Zimbabwe.


title: Ian Smith

text: Smith jatkoi aktiivista oppositiopolitiikkaa. Hän oli parlamentissa vuoteen 1986. Vielä 80-vuotiaana hän vastusti Mugabea avoimesti kirjoituksillaan ja omaelämäkertakirjoillaan "The Great Betrayal" ja "Bitter Harvest". Vuonna 2000 hän kutsui haastattelussa seuraajaansa mielisairaaksi, ja Mugabe uhkasi häntä kansanmurhasyytteellä ja vangitsemisella, jos hän palaisi maahan. Smith palasi Harareen, jossa hänet kuitenkin jätettiin rauhaan. Huono terveys pakotti hänet muuttamaan ottotyttärensä luo Kapkaupunkiin, jossa hän kuoli.


title: José Echegaray y Eizaguirre

text: José Echegaray y Eizaguirre (19. huhtikuuta 1832 – 14. syyskuuta 1916) oli espanjalainen matemaatikko, valtiomies ja näytelmäkirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto 1904. Hän aloitti työuransa matematiikan professorina. Vuonna 1868 hän astui valtion palvelukseen ja nousi jopa talousministeriksi. Kirjallinen tuotanto alkoi myöhään, ensimmäinen näytelmä "Shekkivihko" ilmestyi 1874 Echegarayn ollessa 42-vuotias. Sen jälkeen hän kuitenkin julkaisi näytelmän tai kaksi joka vuosi. Noin puolet noin kuudestakymmenestä näytelmästä on kirjoitettu runomuodossa, ja niillä on melodramaattisia nimiä kuten "La esposa del vengador" (1874, Kostajan vaimo), "En puño de la espada" (1875, Miekan terällä), "En el Seno de la muerte" (1879, Kuoleman povella), "La muerte en los labios" (1880, Kuoleman maku) ja "O locura ó santidad" (1877, Hullu vai pyhimys).


title: Giosuè Carducci

text:
Giosuè Carducci (27. heinäkuuta 1835 – 16. helmikuuta 1907) oli italialainen runoilija ja kirjailija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1906. Häntä pidetään modernin Italian epävirallisena kansallisrunoilijana. Hän toimi myös opettajana ja kääntäjänä ja käänsi Vergiliuksen teoksia ja osia "Iliaasta" italiaksi. Carducci toimi aktiivisesti myös kulttuuripolitiikassa ja oli muun muassa koulutusta ja kulttuuririentoja järjestävän Società Dante Alighierin perustajajäsen. Hänen poliittiset mielipiteensä olivat ailahtelevaisia, ja hän on kirjoittanut yhtä tulisieluisia tekstejä tasavallan puolesta kuin sitä vastaan. Hänet äänestettiin Senaatiin vuonna 1890.
Carduccin maine kirjailijana perustuu hänen runoihinsa, mutta myös proosatuotanto on laajaa.


title: Folkloristiikka

text: Folkloristiikka on humanistinen tieteenala, joka tutkii ihmisten elämismaailmaa ja kansanomaisia ajattelumalleja, eli kansan tietämystä. Folkloristiikka tunnettiin ennen kansanrunouden tutkimuksena tai kansanrunoustieteenä; sen tutkimuskenttä oli siis kapeampi kuin nykyään. Muualla Euroopassa folkloristiikka luetaan usein kuuluvaksi kansatieteeseen eli etnologiaan, joka Suomessa tarkoittaa aineellisen ja sosiaalisen kulttuurin tutkimusta. Henkisen kansankulttuurin tutkimuksena folkloristiikkaa voidaan pitää kulttuuriantropologian osa-alueena.


title: Folkloristiikka

text: Suomalaisen folkloristiikan juuret ovat Mikael Agricolan psalttarin esipuheessa, jossa hän luettelee suomalaisten jumalia. 1800-luvulla kansanrunouden keräys sai vauhtia Elias Lönnrotin Kalevalasta (1835, 1849), josta tuli kansanrunoudentutkimuksen auktoriteetti. Isä ja poika Julius ja Kaarle Krohn kehittivät maantieteellis-historiallisen menetelmän (joka tunnettiin maailmalla suomalaisena menetelmänä), joka tutki runojen paikallisia variaatioita ja yritti rekonstruoida niiden alkumuodon ja alkuperäisen sanottavan ja tarkoituksen. Vuonna 1935 perinnearkisto karttui runsailla proosakertomusten, varsinkin tarinoiden kokoelmilla Kalevalan riemuvuoden kilpakeräyksessä. Maantieteellistä menetelmää alettiin käyttää myös muuhun perinneaineistoon kuin kalevalamittaiseen kansanrunouteen; esimerkiksi Antti Aarne tutki sen avulla kansansatuja ja Elsa Enäjärvi-Haavio kansanleikkejä. Runojen, proosakertomusten ja pienfolkloren kuten sananparsien, arvoitusten ja vitsien ohella folkloristiikan tutkimuskohteena ovat olleet toiminnalliset kokonaisuudet kuten leikit, tanssit, juhlat ja muut tavat sekä viime vuosikymmeninä yhä enemmän erilaisten yhteisöjen ja ryhmien perinteet ja kulttuurit, esimerkiksi työväenperinne tai lastenperinne. 1960-luvulta lähtien folkloristiikka on laajentunut vanhoista kansanomaisista perinneaineksista kenttätutkimukseen, elävien perinteentaitajien ja myös urbaanien miljöiden ja modernien ilmiöiden tutkimukseen. Nykyaikana folkloristiikka ottaa tutkimuksessaan huomioon perinnetekstien lisäksi niiden esiintymiskontekstin eli yhteisön, kertojat, esittäjät ja kuulijat sekä esitystilanteen. Folkloristiikan tutkimuskohteena ovat myös erilaiset nyky-yhteiskunnan kulttuuri-ilmiöt pienryhmien sanankäytöstä aina laajoihin populaarikulttuurin piirteisiin asti. Nykyisyys- ja menneisyyskuvien lisäksi folkloristiikkaa sävyttää voimakas kiinnostus muistitietoon, muistin sosiaalisiin prosesseihin ja muistamisen politiikkaan. Folkloristiikan tutkimuskohteisiin kuuluu myös se, miten perinnettä käytetään esimerkiksi matkailussa tai markkinoinnissa.


title: Folkloristiikka

text: Suomalaisen ja vertailevan kansanrunoudentutkimuksen oppiaine syntyi Helsingin yliopistossa vuonna 1888, kun Kaarle Krohn nimitettiin aineen dosentiksi. Vuonna 1908 hänen ylimääräinen professuurinsa vakinaistettiin alan ensimmäiseksi professorin oppituoliksi. Oppiaineen nimi muutettiin folkloristiikaksi vuonna 1989 Leea Virtasen ollessa professorina. Helsingin yliopistossa oli kaksi folkloristiikan professuuria, joista toisen haltijana toimi alun perin apulaisprofessoriksi uuteen virkaan vuonna 1991 nimitetty Satu Apo, joka jäi eläkkeelle vuonna 2011. Apon jäätyä eläkkeelle oppiaineessa on yksi professuuri, johon Anna-Leena Siikalan jäätyä vuonna 2007 eläkkeelle valittiin 1. elokuuta 2009 alkaen Lotte Tarkka. Turun yliopistossa folkloristiikan juuret ovat vuodessa 1963, jolloin Lauri Honko nimitettiin vertailevan kansanrunoudentutkimuksen ja uskontotieteen henkilökohtaiseksi ylimääräiseksi professoriksi. Folkloristiikka itsenäistyi täysin omaksi oppiaineekseen Turussa vuonna 1992, jolloin alun perin folkloristiikan apulaisprofessoriksi nimitettiin Annikki Kaivola-Bregenhøj, ja vähän myöhemmin virka muutettiin täydeksi professuuriksi. Vuonna 2006 folkloristiikan professoriksi nimitettiin Pekka Hakamies. Joensuun yliopistossa perinteentutkimuksen professorina on Seppo Knuuttila ja Åbo Akademin folkloristiikan professori on Ulrika Wolf-Knuts. Jyväskylän yliopistossa etnologian apulaisprofessoriksi nimitettiin Päivikki Suojanen vuonna 1992. Virka muutettiin täydeksi professuuriksi vuonna 1998, jolloin Päivikki Suojasen etnologian professorin viran opetusalaksi määritettiin folkloristiikka. Suojanen siirtyi eläkkeelle vuonna 2003.


title: Folkloristiikka

text: Anna-Leena Siikala on nimitetty tieteen akateemikoksi kesäkuussa 2009. Aiempia akateemikoiksi nimitettyjä kansanrunoudentutkimuksen professoreita ovat olleet Martti Haavio ja Matti Kuusi.


title: Folkloristiikka

text: Folkloristiikan tieteellinen seura on vuonna 1937 perustettu Suomen Kansantietouden Tutkijain Seura, jonka toiminnan näkyvin osa on verkossa avoimesti saatavilla oleva ja tiettävästi Suomen vanhin vapaan saatavuuden tieteellinen verkkolehti "Elore". Kansainvälinen tieteellinen seura on nimeltään Folklore Fellows, ja sen julkaisusarja Folklore Fellows Communications on yksi Suomalaisen Tiedeakatemian vanhimpia julkaisusarjoja. Alan merkittävä tieteellinen yhteisö, julkaisija ja tutkimuslaitos on vuonna 1831 perustettu Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, jonka kansanrunousarkistoa mainitaan maailman suurimmaksi perinneaineistojen kokoelmaksi.


title: Folkloristiikka

text: Folkloristiikkaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijana, toimittajana, amanuenssina ja opettajana. Tyypillisiä työnantajia ovat järjestöt, säätiöt, kunnat ja yliopistot.


title: Satunnaisluku

text: Satunnaisluku on tietyltä lukualueelta satunnaisesti valittu luku.


title: Satunnaisluku

text: Tietokoneohjelmissa satunnaislukuja luodaan pseudosatunnaislukugeneraattoreiksi kutsutuilla algoritmeilla. Satunnaislukugeneraattori ei itse luo satunnaisuutta tyhjästä. Sen sijaan, kyseinen algoritmi luo satunnaisen näköisiä lukuja, kunhan se on ensin alustetu aidosti satunnaisella siemenarvolla. Tämän siemenarvon vaatima entropia voidaan kerätä esimerkiksi tietokoneen aidosti satunnaisista (mutta monesti heikkolaatuisista) lähteistä, esimerkiksi tekemällä mittauksia kiintolevyn hakuoperaatioiden kestosta.


title: Satunnaisluku

text: Pseudosatunnaislukualgoritmit luokitellaan yleensä sen perusteella, soveltuvatko ne kryptografisiin operaatioihin, kuten salaukseen. Salauksessa käytetyt luvut luodaan tavallisesti käyttöjärjestelmän ytimen kryptografisen palvelun toimesta, joka yhdistää lukuisia heikkoja entropialähteitä. Yhdessä nämä arvot muodostavat algoritmin jatkuvasti muuttuvan sisäisen tilan. Kun algoritmin sisäinen tila on riittävän satunnainen, se pystyy tuottamaan kryptografiseen käyttöön soveltuvia lukuja käytännössä loputtomiin. Algoritmin sisäinen entropia ei heikkene käytössä, sillä algoritmin palauttamat luvut kulkevat kryptografisesti turvallisen tiivistefunktion läpi, joka tarjoaa suojan vastaan.


title: Heavenly

text: Heavenly on ranskalainen power metal -yhtye, jonka keulakuvana toimii laulaja Ben Sotto. Sotto myös säveltää ja sanoittaa lähes kaikki kappaleet. Yhtye levytti ensimmäisen albuminsa "Coming from the Sky" Kai Hansenin ohjastuksella vuonna 2000. Mukana oli myös Piet Sielck, jonka kanssa Hansen on aiemminkin tehnyt paljon yhteistyötä. Seuraavana vuonna ilmestyi toinen levy "Sign of the Winner". Vuonna 2004 julkaistiin monien kriitikoiden ylistämä vampyyriaiheinen albumi "Dust to Dust". Vuoden 2005 alussa kitaristi Fred Leclercq, basisti PE Pelission ja rumpali Maxence Pilo jättivät yhtyeen musiikillisten erimielisyyksien takia. Uusi ja nykyinen miehistö saatiin kasaan nopeasti. Heavenly on konsertoinut yhdessä muun muassa Stratovariuksen, Edguyn ja Lullacryn kanssa. Yhtyeen neljäs albumi kantaa nimeä "Virus", joka julkaistiin vuonna 2006. Yhtye julkaisi Carpe Diem albumin vuonna 2009.Entiset jäsenet


title: Oliver Sacks

text: Oliver Wolf Sacks (9. heinäkuuta 1933 Lontoo, Britannia – 30. elokuuta 2015 New York, Yhdysvallat) oli neurologian professori, joka tunnettiin tieteenalansa popularisoijana. Hän kirjoitti kliinisiä tapauskertomuksia helposti ymmärrettävällä, välillä lähes anekdoottimaisella tyylillä mutta tieteellisyydestä tinkimättä. Sacks osasi nähdä neurologiset oireet inhimillisessä valossa ja kirjoittaa niistä elävästi. Hän pyrki ”inhimillistämään” nykyajan lääketiedettä selvittämällä jokaisen sairauden takaa kunkin yksilön kohtalon ja kyseenalaistamalla ns. normaaliuden ja sairauden välisiä rajoja.


title: Oliver Sacks

text: Esikuvansa venäläisen neuropsykologin Aleksandr Lurijan tavoin Sacks nojautui 1800-luvun lääketieteellis-kirjalliseen perinteeseen, joka tieteellisissä analyyseissä sijoittaa ihmisyksilön tutkimuksen keskipisteeseen. Lurija kutsui lähestymistapaa ”romanttiseksi tieteeksi”.


title: Oliver Sacks

text: Oliver Sacks syntyi varakkaaseen pohjoislontoolaiseen juutalaisperheeseen. Hänen molemmat vanhempansa olivat lääkäreitä, ja myös hänen kolme veljeään valitsi lääkärin uran. Kuusivuotiaana hänet siirrettiin sodan takia neljäksi vuodeksi Lontoon ulkopuolella sijaitsevaan sisäoppilaitokseen.


title: Oliver Sacks

text: Traumaattisten sotavuosien jälkeen Sacks innostui kemiasta. Hän yritti koota näytteet kaikista alkuaineista ja teki lukuisia kokeita kotilaboratoriossaan. Kiinnostuksen kemiaan hän oli perinyt Dave-enoltaan, mistä hän kertoo omaelämäkerrallisessa teoksessaan "Uncle Tungsten: Memories of a Chemical Boyhood" (2001).


title: Oliver Sacks

text: Käytyään lontoolaista St. Paulin koulua Sacksin mielenkiinto siirtyi kuitenkin lääketieteeseen ja niinpä hän suoritti lääketieteen opinnot Oxfordin Queen’s Collegessa. Vuonna 1960 hän oli lomalla Kanadassa ja lähetti sieltä vanhemmille sähkeen, jossa oli lyhyt viesti: ”Jään tänne”. Kanadasta Sacks liftasi Kalliovuorten ylitse San Franciscoon. Työskenneltyään kaksi vuotta sisätautien lääkärinä sikäläisessä Mount Zion -sairaalassa hän siirtyi tutkijaksi UCLA:an (University of California, Los Angeles; 1962–1965).


title: Oliver Sacks

text: Vuonna 1965 Sacks nimitettiin Albert Einstein College of Medicinen kliinisen neurologian professoriksi. Tutkiessaan migreeniä hän tapasi New Yorkin Bronxissa olevassa Beth Abraham -sairaalassa potilaita, jotka olivat eläneet jo noin 40 vuotta täysin jähmettyneessä tilassa. He olivat selvinneet hengissä vuosina 1916–27 riehuneesta maailmanlaajuisesta unitautiepidemiasta (kyseessä oli ns. eurooppalainen unitauti eli "encephalitis lethargica"). Saatuaan migreenitutkimuksen valmiiksi Sacks omistautui tämän potilasryhmän tutkimiseen.


title: Oliver Sacks

text: Potilaiden tapauskertomuksista syntyi lopulta Sacksin kuuluisa teos "Awakenings" (1973). Sacks antoi potilailleen L-Dopaa, joka on välittäjäaine dopamiinin esiaste, ja potilaiden reaktiot olivat hämmästyttäviä: he ”heräsivät” jähmettyneisyyden tilasta ja saivat elinvoimansa takaisin, kunnes aineen teho vähitellen lakkasi ja he vajosivat tuskallisesti takaisin jäykkyyden tilaan.


title: Oliver Sacks

text: Harold Pinter käytti muutamia Sacksin tapauskertomuksia näytelmässään "A Kind of Alaska", ja vuonna 1990 Sacksin kertomusten pohjalta tehtiin elokuva "Awakenings" (suomeksi "Heräämisiä"), jossa Robin Williams ja Robert de Niro olivat pääosissa. Elokuva teki Sacksista maailmankuulun, ja samalla myös Sacksin siihen saakka kirjoittamat kirjat alkoivat saada entistä suurempaa suosiota.


title: Oliver Sacks

text: Oliver Sacksin teoksia on käännetty 21 kielelle. Vuonna 2002 hänelle myönnettiin Wingaten kirjallisuuspalkinto.


title: Oliver Sacks

text: Kirjassaan "The Man Who Mistook His Wife for a Hat" (1985; suom. "Mies joka luuli vaimoaan hatuksi") Sacks kertoo elävästi, kuinka erilaiset neurologiset häiriöt vaikuttavat ihmisten ja heidän omaistensa arkeen. Kirja sisältää 20 tarinaa ihmisistä, jotka ovat joutuneet ”normaaliuden” ulkopuolelle. Teos selittää, miten suuresti ihmisen havainnot ovat riippuvaisia aivojen toiminnasta eli siitä, miten aivot käsittelevät ja tulkitsevat aistihavaintoja. Esimerkiksi eräs potilas pystyi kyllä näkemään esineitä selvästi, mutta hän oli menettänyt kykynsä tunnistaa ja nimetä niitä. Niinpä hän kuvaili ruusun seuraavasti: ”"kokoon kiertynyt punainen muoto ja siihen liittyvä suora vihreä lisäke”. Kertomukset ovat samalla hauskoja ja traagisia. Ne osoittavat, mihin ihmisen aivot kykenevät, mutta myös sen, kuinka helposti ihminen menettää otteen todellisuudesta ja mistä persoonallisuus lopulta koostuu. Kirjasta on tehty sekä ooppera (säveltänyt Michael Nyman) että näytelmä (tekijä Peter Brook). Helsingissä toimiva Lilla Teatern esitti näytelmän vuonna 2003 ja Turun kaupunginteatteri Juha Siltasen ohjaamana keväällä 2010.


title: Oliver Sacks

text: Vuonna 1995 Oliver Sacks julkaisi kirjansa "An Anthropologist on Mars: Seven Paradoxical Tales" (suom. "Antropologi Marsissa: Seitsemän paradoksaalista tarinaa", 2006). Siinä Sacks kuvaa seitsemän henkilön sopeutumista erilaisiin neurologisiin tiloihin, kuten värinäön täydelliseen menetykseen, näön palauttamiseen, muistinmenetykseen, autismiin ja Touretten oireyhtymään. Sacks ei jää vastaanottohuoneeseen vaan seuraa tarinoittensa henkilöitä näiden omaan maailmaan ja avaa sen kunnioittavasti ja syvällisesti myös lukijalle.


title: Oliver Sacks

text: Kirjasta huokuu inhimillisyys mutta samalla myös älyllinen uteliaisuus ja tieteellinen tinkimättömyys. Sacks kertoo esimerkiksi eräästä taidemaalarista, joka autokolarin seurauksena menettää värinäkönsä. Hän näkee kaiken enää vain lyijynharmaan eri vivahteina. Toivuttuaan kriisistä hän kuitenkin sopeutuu tilaansa eikä edes halua värinäköään takaisin, koska tilalle on tullut ”kotkannäkö”: mies pystyy erottamaan pieniäkin esineitä monen korttelin päästä. Toinen tarina kertoo ”viimeisestä hipistä”, joka elää kroonisesti sairaille ihmisille tarkoitetussa laitoksessa ja muistaa elävästi vuoden 1969 ja sitä edeltävän ajan, mutta jonka lyhytmuisti on olematon, koska häneltä on poistettu greipinkokoinen kasvain etuaivoista. Niinpä hänen päähänsä ei enää ”mahdu” se tieto, että Janis Joplin ja Jimi Hendrix ovat poistuneet jo aikoja sitten elävien kirjoista.


title: Oliver Sacks

text: Italiassa Pontiton vuoristokylässä syntynyt ja sodan jälkeen Amerikkaan muuttanut Franco Magnani vuorostaan muistaa monen vuosikymmenen jälkeenkin entisen kotikylänsä jokaisen rakennuksen ja nurkan pikkutarkasti ja toistaa ne uskollisesti maalauksissaan. Sacksin mukaan kyse ei ole niinkään valokuvamuistista vaan pakkomielteisestä tarpeesta muistella mennyttä lapsuuden ympäristöä, mikä lienee seurausta ohimolohkoepilepsiasta.


title: Oliver Sacks

text: Kirjassa esiintyy lisäksi lääkäri Carl Bennett, joka kärsii Touretten oireyhtymästä, oireina mm. hallitsemattomia, kouristuksenomaisia nykimisiä, mutta niistä huolimatta Bennett toimii niinkin epätodennäköisessä ammatissa kuin kirurgina. Varhaislapsuudessa sokeutunut Virgil saa kaihileikkauksen ansiosta 50-vuotiaana näkönsä takaisin. Näön palautuksen piti kruunata juuri avioituneen miehen loppuelämä, mutta edessä olikin kriisi. Leikkauksen jälkeen Virgil näki kyllä jotain – muotoja ja värejä – mutta hän ei tajunnut, mitä näki. Tapaus osoittaa sen, että aivojen pitää oppia ”näkemään” eli tulkitsemaan silmien lähettämiä aistiärsykkeitä. Mikäli tämä oppimisprosessi jää kesken varhaislapsuuden aikana, näön palauttaminen vanhempana ei enää onnistu vaikeuksitta.


title: Oliver Sacks

text: Kirjan kaksi viimeistä tarinaa käsittelevät autismia. Nuori englantilainen Stephen Wiltshire on autisti, jolla on erityislahjakkuus: hän pystyy yhdellä lyhyellä vilkaisulla tallentamaan muistiinsa esim. jonkin rakennuksen yksityiskohdat ja toistamaan näkemänsä pikkutarkasti piirroksissaan. Kirjan päätösluku kertoo kuuluisasta autistista Temple Grandinista, joka sosiaalisesta rajoittuneisuudestaan huolimatta on noussut äärimmäisen vaikeista oloista eläintieteiden apulaisprofessoriksi Coloradon yliopistoon ja suunnittelee yksityisyrittäjänä päätoimensa ohella karjankasvatuslaitoksia ja teurastamoita.


title: Oliver Sacks

text: Samaa inhimillistä lähestymistapaa kuin teoksessaan "Antropologi Marsissa" Sacks noudatti myös TV-dokumenttisarjassa "The Mind Traveller" (suom. "Matka mieleen"). Dokumenttisarjassa Sacks tarkkaili potilaitaan tavallisissa arjen puuhissa ja teki heidän kanssaan matkoja eri puolille maailmaa.


title: Oliver Sacks

text: Teoksessa "The Island of the Colorblind and Cycad Island" (1997) Sacks vie lukijansa kahteen Tyynellä Valtamerellä sijaitsevaan saareen – Pingelapiin ja Pohnpeihin – joiden väestöstä epätavallisen suurella osalla on täydellinen värisokeus. Sacks paneutuu kirjassa perinnöllisen värisokeuden syihin ja seurauksiin, mutta kirjaa voi lukea myös kiehtovana matkakertomuksena. Teoksen toisessa osassa Sacks vierailee Guamin ja Rotan saarilla, joilla monet ihmiset kärsivät parantumattomasta Lytico-Bodig-oireyhtymästä. Sairaus johtaa halvausoireiden ja parkinsonismin kautta nopeaan kuolemaan. Sacks pohtii, johtuuko sairaus siitä, että saarten alkuasukkaat käyttävät ravinnokseen saarilla kasvavia käpypalmuja (cycad). Sacks oli myös intohimoisen kiinnostunut saniaisista, joista enemmän kirjassa Oaxaca Journal.


title: Oliver Sacks

text: Oliver Sacksin teos "Uncle Tungsten: Memories of a Chemical Boyhood" (2001; suom. "Volframin hehku: Muistoja kemiallisesta lapsuudestani") on omaelämäkerrallinen. Sacks kertoo omista lapsuus- ja nuoruusvuosistaan 1930- ja 1940-luvun Lontoossa. Hänen suuri rakkautensa oli siihen aikaan luonnontiede. Häntä kiehtoivat yhtälailla metallit ja mineraalit kuin mustekalatkin. Pojan lumottuja tieteellisiä puutarhoja olivat mm. hänen oma kotilaboratorionsa, luonnontieteelliset museot, Dave-enon hehkulampputehdas ja meribiologian tutkimuskeskus. Nuori Sacks pakeni sota-ajan ahdistavia kokemuksia tieteen maailmaan, jonka hän koki turvalliseksi ja kauniiksi. Sacks kuvaa mieleenpainuvalla tavalla myös oman perheensä vaiheita, vanhempiensa lääkärintoimintaa sekä suuren juutalaisen sukunsa arkea ja juhlaa. Sacks selostaa, minkälaisia kokeita hän teki omassa kotilaboratoriossaan ja tarjoaa samalla värikkään katsauksen kemian ja monien luonnontieteellisten ilmiöiden historiaan aina hehkulampuista valokuvaukseen ja jaksollisen järjestelmän kehittämisestä kvanttifysiikkaan.


title: Oliver Sacks

text: Saniaisista on puhetta myös Oliver Sacksin teoksessa "Oaxaca Journal" (2002), joka kertoo Meksikon-matkasta. Saniaistutkimuksen ohella Sacks pohtii muun muassa mesoamerikkalaista kulttuuria sekä suklaan ja meskaliinin käyttöä nautinto- ja huumausaineina.


title: Oliver Sacks

text: Teoksessa "Musicophilia: Tales of Music and the Brain" (2007, tarkistettu ja laajennettu laitos 2008; suom. "Musikofilia: Tarinoita musiikista ja aivoista", 2009) Sacks tutkii musiikin vaikutusta potilaisiin, muusikkoihin ja tavallisiin ihmisiin. Hän kertoo miehestä, joka 42-vuotiaana kokee salamaniskun vaikutuksesta äkillisen ”herätyksen"” ja ryhtyy pianistiksi, sekä lapsista, joilla on Williamsin syndrooma ja jotka ovat erittäin musikaalisia.


title: Oliver Sacks

text: Toiset ihmiset kärsivät amusiasta – he eivät pystyy erottamaan musiikista minkäänlaisia rakenteita, ja niinpä mikä tahansa kappale kuulostaa heistä vain epämääräisten äänien sekamelskalta. Ihmisen herkkä musiikintaju voi toisinaan olla häiritsevä: tarttuva melodia jää soimaan päässämme tuntikausiksi. Siitä tulee ns. korvamato, josta voi olla vaikea päästää eroon. Yllättävän suuri määrä ihmisiä kärsii myös voimakkaista musiikin aiheuttamista hallusinaatioista.


title: Oliver Sacks

text: Useimmiten musiikin vaikutukset eri sairauksista kärsiviin ihmisiin ovat kuitenkin myönteisiä. Esimerkiksi Parkinsonin tauti vie edetessään potilailta kyvyn liikkua, mutta musiikin avulla he pystyvät taas suorittamaan tiettyjä liikesarjoja, ja potilaat, joilla on Alzheimerin tauti, saattavat musiikin avulla muistaa jo unohdettuja asioita. Sacks selvittää myös absoluuttisen sävelkorvan, synestesian, musiikin kuvittelun, unimusiikin sekä muusikkojen dystonian neurologista taustaa.


title: Oliver Sacks

text: Oliver Sacks kuoli syöpään 82-vuotiaana kotonaan New Yorkissa 30. elokuuta 2015.


title: HDV

text: HDV ("High-Definition Video") on kuluttajakäyttöön tarkoitettujen videokameroiden teräväpiirtokuvan tallennusformaatti.


title: HDV

text: Kuvan tarkkuus eli resoluutio on huomattavasti suurempi kuin tavallisissa videokameroissa. Kun tavallinen Suomessakin käytettävän PAL-standardin mukaisen videon tarkkuus on 720 x 576 kuvapistettä, on HDV-standardin mukaisten videoiden tarkkuus joko 1280 x 720 tai 1440 x 1080 kuvapistettä.


title: HDV

text: HDV-formaatti oli eräänlainen siirtymävaiheen formaatti täyden teräväpiirron videoon, jonka tarkkuus on 1920 x 1080. Nykyisin kuluttajatason kamerat kuvaavat yleensä muistikorttitallenteelle AVCHD-pakkausmuodon videokuvaa.


title: HDV

text: Formaatin mukaiset kuvatarkkuudet ovat:


title: HDV

text: Formaatti on alun pitäen kehitetty edulliseksi ratkaisuksi kuluttajien siirtyä HD-tasoiseen kuvaukseen. HDV-kamerat käyttävät SD-laitteista tutuksi käynyttä MiniDV-nauhamediaa tai sisäistä kovalevyä tallennukseen. Videokuva pakataan digitaaliseen muotoon MPEG-2 pakkausalgoritmillä 19.7 Mbit/s (720p) tai 25 Mbit/s (1080i) tiedonsiirtonopeuksilla.


title: HDV

text: HDV:n kuvasuhde PAL-resoluutiosta poiketen on aina 16:9. 1080i:n pikselisuhde on 4:3, mutta yhden pikselin leveys on kolmanneksen korkeutta suurempi; 720p:ssä pikselisuhde on tasan 16:9. HDV:n editointia tukevat useat siihen tarkoitetut ohjelmat ja valmistajat, kuten Apple Final Cut Pro, AVID, Adobe Premiere ja Sony Vegas.


title: Sigrid Undset

text: Sigrid Undset (1882 Kalundborg, Tanska – 1949) oli norjalainen kirjailija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1928. Undset pakeni Norjan saksalaismiehitystä Yhdysvaltoihin 1940, mutta palasi toisen maailmansodan päätyttyä vuonna 1945. Hän kuvaa teoksissaan naista historian eri vaiheissa.


title: Sigrid Undset

text: Undsetin tunnetuin teos "Kristiina Lauritsantytär" sijoittuu keskiaikaiseen Norjaan. Se kuvaa naisen elämää kehdosta hautaan. Undset kokeili joissakin teoksissaan (muun muassa "Jenny") modernistien suosimaa tajunnanvirtatekniikkaa.


title: Sigrid Undset

text: Undset kirjoitti yli 30 teosta. Muun muassa Anna-Maria Tallgren ja Väinö Jaakkola suomensivat niistä joitakin.


title: Sigrid Undset

text: Undset myi Nobelin palkintomitalin ja lahjoitti siitä saadut rahat Suomen lasten hyväksi talvisodan aikana.


title: Sigrid Undset

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Undsetin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön. Undsetin kuva oli aiemmin myös sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-300 -koneen pyrstössä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Lain säätämisen valtaa eli lainsäädäntövaltaa käyttää Suomessa eduskunta. Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädäntövalta, tuomiovalta ja toimeenpanovalta on erotettava toisistaan. Suomen hallitusmuodossa kolmijako-oppi otettiin käyttöön itsenäistymisen jälkeen vuonna 1919, mutta siitä luovuttiin kytkemällä lainsäädäntövalta ja toimeenpanovalta kiinteästi toisiinsa. Nykyään Suomi on parlamentaarinen, eli päätökset tehdään aina kahden vaihtoehdon välillä. Lakien säätäminen on eduskunnan keskeisin tehtävä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Konkreettiseksi laiksi käsitetään Suomessa eduskunnan antama velvoittava säädös. Laki koostuu kieltävistä, käskevistä tai sallivista oikeusnormeista ja sisältää usein erilaisia määritelmiä. Oikeuslähteenä laki on sen soveltajaa vahvasti velvoittava.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Lait jakautuvat kahteen tyyppiin: perustuslakiin ja tavallisiin lakeihin. Tavalliset lait säätelevät kansalaisen jokapäiväistä toimintaa. Perustuslaissa asetetaan mm. valtiojärjestys, perusoikeudet, lainsäädäntöjärjestys ja maanpuolustus. Perustuslaki antaa myös ohjeen, minkä periaatteiden pohjalta alempia lakeja tulee säätää.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Lain säätäminen alkaa hallituksen esityksestä taikka kansanedustajan lakialoitteesta, joka voidaan tehdä eduskunnan ollessa koolla. Yleisimmin lakiehdotus tulee eduskunnan käsiteltäväksi hallituksen esityksenä. Hallitus antaa vuosittain noin 300 esitystä laiksi. Hallituksen esitykset valmistellaan ministeriöissä. Vuonna 2012 voimaan tulleen perustuslain muutoksen (1112/2011) jälkeen hallituksen esitykset antaa valtioneuvosto. 1. maaliskuuta 2012 lähtien on lakiehdotus ollut mahdollista tuoda eduskunnan käsittelyyn kansalaisaloitteella, joka on kerännyt 50 000 tuenilmaisua.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Lain käsittely alkaa lähetekeskustelulla eduskunnan täysistunnossa. Käsittelyn päätteeksi päätetään esityksen lähettämisestä valiokunnan käsiteltäväksi. Eduskunta ei tässä vaiheessa päätä lain hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Lähetekeskustelussa kansanedustajat tuovat ilmi näkökulmia, jotka valiokunta voi ottaa huomioon valmistellessaan mietintöään. Hallituksen esitystä voidaan täydentää antamalla uusi täydentävä esitys tai se voidaan peruuttaa. Täydentävää esitystä ei voida antaa sen jälkeen, kun asiaa valmistellut valiokunta on antanut mietintönsä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Valiokunta laatii eduskunnan kannan esitykseen. Se pyrkii ottamaan huomioon mahdollisimman monta näkökulmaa ja kuulee asiantuntijoita, kansalaisjärjestöjä ja erilaisia eturyhmiä. Valiokunta voi esittää lakiehdotuksen hyväksymistä muuttamattomana tai muutettuna – tai se esittää esityksen hylkäämistä. Valiokunnan enemmistön kannan kanssa eri mieltä olevat voivat jättää mietintöön eriävän mielipiteen.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Valiokuntia on kuusitoista. Ne ovat suuri valiokunta, perustuslakivaliokunta, tarkastusvaliokunta, ulkoasiainvaliokunta, valtiovarainvaliokunta, hallintovaliokunta, lakivaliokunta, liikenne- ja viestintävaliokunta, maa- ja metsätalousvaliokunta, puolustusvaliokunta, sivistysvaliokunta, sosiaali- ja terveysvaliokunta, talousvaliokunta, tulevaisuusvaliokunta, työelämä- ja tasa-arvovaliokunta ja ympäristövaliokunta. Perustuslakivaliokunnalla on erikoisrooli myös perustuslain tulkitsijana.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Valiokuntakierroksen jälkeen laki palaa eduskuntaan. Ensimmäisessä käsittelyssä asiasta käydään ensin yleiskeskustelu ja sitten yksityiskohtainen käsittely. Yksityiskohtaisessa käsittelyssä päätetään lain sisällöstä. Tässä vaiheessa pykälistä tarvittaessa äänestetään ja oppositio (yleensä) voi ehdottaa lakiin muutoksia.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Mikäli laki muuttuu merkittävästi, se lähetetään vielä suureen valiokuntaan. Suuri valiokunta käy läpi muutokset ja antaa mietintönsä niiden tarpeellisuudesta. Suuresta valiokunnasta laki palaa eduskuntaan jatkettuun ensimmäiseen käsittelyyn.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Toisessa käsittelyssä päätetään lakiehdotuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Sen sisältöön ei voida enää puuttua. Eduskunta voi kuitenkin hyväksyä ponnen (lausuman), joka yleensä sisältää hallitukselle suunnatun toivomuksen ryhtyä johonkin toimenpiteeseen käsitellyssä asiassa. Ponsi on usein asiaa valmistelleen erikoisvaliokunnan ehdotus, jolloin sen hyväksyminen on todennäköistä, mutta ponsia voivat ehdottaa myös yksittäiset kansanedustajat.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Toinen käsittely voi alkaa aikaisintaan kolmantena päivänä ensimmäisen käsittelyn päättymisestä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Lain hylkäämiseen tai hyväksymiseen riittää yksinkertainen äänten enemmistö.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Laki voi astua voimaan vasta kun tasavallan presidentti on allekirjoituksellaan vahvistanut sen. Tasavallan presidentti voi siis käyttää suspensiivista veto-oikeutta ja jättää lain allekirjoittamatta. Jos tasavallan presidentti epää lain läpimenon, palautuu se eduskuntaan uudelleen valmisteltavaksi. Mikäli eduskunta kuitenkin hyväksyy lain muuttumattomana uudelleen, astuu se voimaan ilman tasavallan presidentin vahvistusta.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Perustuslaki eroaa tavallisista laeista siinä, että sen muuttaminen on vaikeutettua. Suomessa perustuslainmuutos on ensin hyväksyttävä yksinkertaisella enemmistöllä toisessa käsittelyssä lepäämään. Seuraavien eduskuntavaalien jälkeen laki voidaan hyväksyä muuttumattomana 2/3 enemmistöllä. Perustuslain muutosta voidaan nopeuttaa, mikäli se julistetaan eduskunnan 5/6 enemmistöllä kiireelliseksi. Tämän jälkeen laki voidaan hyväksyä 2/3 enemmistöllä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Poikkeuslait käsitellään myös perustuslainsäätämisjärjestyksessä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Perustuslain alaan vaikuttavien kansainvälisten velvoitteiden ja sopimusten hyväksymisessä voidaan kuitenkin perustuslain 95 § mukaan käyttää niin sanottua supistettua perustuslainsäätämisjärjestystä, jossa riittää 2/3 määräenemmistö yhdessä käsittelyssä.


title: Lain säätäminen Suomessa

text: Lainsäädäntötutkimuksen emeritusprofessori Jyrki Talan mukaan Suomeenkin pitäisi saada nopeasti vahva, asiantunteva ja itsenäinen asiantuntijayksikkö tarkastamaan ja kehittämään lakiehdotusten vaikutusarvioita. Britanniassa, Saksassa ja EU:ssa tuollaiset elimet jo on, ja niiden avulla on säästetty turhia kustannuksia sekä parannettu uudistusten tuloksellisuutta. Myös keskustelu lakiehdotusten hyödyistä ja haitoista on kohonnut korkeammalle tasolle ja perustelut ovat tulleet näkyvämmiksi. Ihmiset voivat paremmin arvostella lakiehdotuksia ja vaikuttaa niihin ja poliitikot voivat tehdä punnitumpia päätöksiä. Talan mukaan periaatteessa kaikki puolueet kannattavat vaikutusten selvittämistä etukäteen mutta silti niin ei vieläkään kunnolla tehdä. Myös OECD on toistuvasti ehdottanut Suomelle tällaisen yksikön perustamista.


title: Trochodendrales

text: Trochodendrales on koppisiemenislahko, joka sijoittuu kaksisirkkaisten kasvien evoluutiopuun tyvelle lahkojen Ranunculales (mm. leinikkikasvit), Proteales (mm. proteakasvit) ja Buxales (puksipuukasvit) kanssa. Siinä on vain kaksi nykyisin elävää lajia: rataspuu ("Trochodendron aralioides") ja kiinanherttapuu ("Tetracentron sinense"), jotka ovat Japanissa ja Pohjois-Taiwanissa ("Trochodendron") sekä Kiinassa ja Nepalissa ("Tetracentron") kasvavia ainavihantia puita.


title: Trochodendrales

text: Rataspuukasvit ovat ainavihantia puita, joiden silmut ovat suomuisia. Niiden lehdet ovat sahalaitaiset, korvakkeettomat ja enemmän tai vähemmän kourasuoniset. Kukissa on useita laidoiltaan yhdeksi kiehkuraksi yhteen kasvaneita emilehtiä; sikiäin on hyvin niukasti kehänalainen. Emilehtien ulkopinnasta muodostuu mesiäinen. Hedelmä on tuppilomainen ja sen tyvellä on vartaloiden jäänteet, siemenet ovat litteitä ja reunapalteisia.


title: Trochodendrales

text: Kumpikin laji on aiemmin viety omaan heimoonsa Trochodendraceae ja Tetracentraceae eli kiinanherttapuukasvit, nykyään ne yhdistetään yhdeksi rataspuukasvien heimoksi (Trochodendraceae).


title: Trochodendrales

text: Rataspuu ("Trochodendron aralioides") kasvaa Japanissa ja Taiwanin pohjoisosassa. Sen versot ovat kaljuja. Puusolukossa ei ole putkiloita ja nuoressa varressa on erilliset johtojänteet yksisirkkaisten kasvien tapaan. Lehtiasento on kierteinen ja lehdet ovat lähes sulkasuoniset. Kasvi on androdieekkinen: on yksilöitä, joissa on pelkkiä hedekukkia. Kukinto on terminaalinen, lyhyt ja pysty ja siinä on perällisiä kukkia. Kukassa on vähäpätöinen, enintään viisilehtinen kehä, joka voi kokonaan puuttuakin. Heteitä on paljon ja ne ovat järjestyneet enemmän tai vähemmän kierteisesti. Sikiäin on yhdislehtinen, 4–17 emilehdestä muodostunut ja istukat ovat kärki- ja aksiletyyppisiä istukoita. Vartaloita on monta ja luotti on johteinen kahta harjannetta myöten. Kussakin emilehdessä on paljon siemenaiheita. Siemenet ovat riippuvia ja niissä on kova kuori.


title: Trochodendrales

text: Kiinanherttapuu ("Tetracentron sinense") kasvaa Kiinassa ja Nepalissa. Sen lehdet ovat kahdessa rivissä ja kourasuonisia, leveäkantaisia; ohut reunapalle ympäröi hankasilmun. Kukinto on lehtihankainen ja tähkämäinen, pitkä ja riippuva. Siinä on pieniä, nelilukuisia kukkia. Kehälehdet ja heteet sijaitsevat kohdakkain. Sikiäinkin koostuu neljästä lehdestä ja siinä on aksiletyyppinen istukka. Kussakin emilehdessä on viisi tai kuusi siemenaihetta.


title: Platy

text: Platy ("Xiphophorus maculatus") on hammaskarppeihin kuuluva kala. Sukunimi "Xiphophorus", joka tarkoittaa miekkaa kantavaa, viittaa synnyttävien hammaskarppien paritteluevään. "Maculatus" puolestaan tarkoittaa laikukasta ja se viittaa kalojen väritykseen.


title: Platy

text: Platy on 3–6 cm pitkä, ja siitä on useita värimuunnoksia. Luonnossa esiintyvät platyt ovat vaaleita ja värittömiä, mutta siitä on jalostettu useita värimuunnoksia. Yleisin lienee "punainen wagtail", jolla on punaoranssi ruumis ja mustat evät. Muita värimuunnoksia on mm. kokonaan oranssi "coral", mustakylkinen "tuxedo" ja "mickey mouse", jolla on Mikki Hiiren pään muotoinen kuvio pyrstön tyvessä. Platyjen ruumiin väritys vaihtelee valkoisesta keltaisen kautta punaiseen ja niiden evien väritys läpinäkyvästä keltaiseen, punaiseen ja mustaan.


title: Platy

text:
Koiraan ja naaraan erottaa toisistaan pyrstön edessä vatsapuolella olevan paritteluevän muodosta.
Koiras on myös pienempi ja tummempi kuin naaras.


title: Platy

text: Platy on kotoisin Keski-Amerikasta ja Pohjois-Amerikan eteläosista: Meksikosta ja Belizestä.


title: Platy

text: Platy on helppo saada lisääntymään akvaariossa. Se kantaa poikasiaan noin kuukauden. Emo syö omia poikasiaan, ja muut samassa akvaariossa olevat kalat voivat myös syödä poikaset. Siksi kannattaakin ostaa lemmikkikaupasta poikasallas, johon emo laitetaan ennen poikasten syntymistä (Altaassa on poikasille oma paikka, johon ne voivat mennä, ettei emo syö niitä). Poikasallas maksaa 5-10 euroa, koosta riippuen. Emon voi myös jättää ne akvaarioon jos on hyviä paikkoja joihin ne voivat piiloutua.


title: Platy

text: Platy on viimeisillään "raskaana", kun vatsa on hieman kulmikas, ja naaras hyvin suurikokoinen. Myös lähelle peräaukkoa tulee tumma täplä. Kun tämä täplä tulee, kannattaa emo siirtää poikasaltaaseen.


title: Platy

text: Platy synnyttää noin 5 poikuetta. Ensimmäisessä poikueessa syntyy 3-10 poikasta, toisessa parikymmentä enemmän, ja joka kerta poikasia tulee lähes parikymmentä enemmän kuin edellisessä poikueessa. Loppujen lopuksi poikasia voi olla jopa lähes 200. Kuitenkin määrän pitää kurissa se, jos poikaset syntyvät akvaarioon, niistä ei luultavasti yksikään kasva aikuiseksi. Poikanen kasvaa noin 5-6 viikossa sen kokoiseksi, että sen voi laittaa seura-akvaarioon. (Akvaarioon, jossa ovat kaikki muutkin kalat.)


title: Platy

text: Platy sopii seura-akvaarioon vain, jos asuinkumppanit valitaan tarkasti sen vesivaatimuksien mukaan. Esimerkiksi samanlaisissa vesissä viihtyvät miljoonakalat käyvät platyjen seuraksi mainiosti. Veden pH tulisi olla 7–8, kovuuden 9–30 sGH, ja lämpötilan 18–25 °C. Jos kalan siirtää pehmeämpään veteen kuin, missä se on kasvanut, se sairastuu helposti. Aasiassa platyjä kasvatetaan kovassa vedessä, johon lisätään joskus suolaakin. Platy viihtyy monenlaisissa akvaarioissa.


title: Platy

text: Platy risteytyy lähisukulaisensa miekkapyrstön kanssa, ja siksi nämä lajit tulee pitää erillään toisistaan.


title: Erkki Tuominen

text: Erkki Olavi Tuominen (26. heinäkuuta 1914 Hollola – 25. heinäkuuta 1975 Moskova) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kommunistisen puolueen johtotehtävissä 1950-luvulta 1970-luvulle. Hän oli Karjalaisen II hallituksen oikeusministeri vuosina 1970–1971.


title: Erkki Tuominen

text: Erkki Tuominen syntyi Hollolassa 1914 maanviljelijäperheeseen. Tuomisen isä kuoli 1931, äitinsä nimeä hän ei tiennyt. Kasvatusäiti hankki nuorelle pojalle paikan oppikoulussa. Ylioppilaaksi Tuominen pääsi Oulunkylän yhteiskoulusta. Hyvän koulumenestyksen ansiosta hän pääsi opiskelemaan oikeustiedettä Helsingin yliopistoon ja valmistui vuonna 1941 suoritettuaan ylemmän oikeustutkinnon.


title: Erkki Tuominen

text: Vuodesta 1940 alkaen Tuominen työskenteli sosialidemokraattien kansanedustaja Mikko W. Erichin asianajotoimistossa. Vuosina 1942–1946 Tuominen toimi Kansanhuoltoministeriön virkamiehenä. Tuominen avioitui Mirjam Viren kanssa 1941. Pariskunnan ainut lapsi syntyi vuonna 1947.


title: Erkki Tuominen

text: Sotien jälkeen Tuominen työskenteli "kitkeäkseen fasismin jäänteitä yhteiskunnasta". Hän liittyi Akateemiseen sosialistiseuraan (ASS) 1945, ja hänet valittiin pian järjestön puheenjohtajaksi. Tuominen nimitettiin kuitenkin jo seuraavana vuonna Valtiollisen poliisin apulaispäälliköksi, ja 1. tammikuuta 1947 hän yleni päälliköksi. Ripeää uranousua selittävät kansandemokraattien keskuudessa harvinainen oikeustutkinto sekä läheinen suhde SKP:n johdon Aimo Aaltoseen.


title: Erkki Tuominen

text: SKP:hen Tuominen liittyi vuonna 1949 ”punaisen” Valpon tultua lakkautetuksi. 1950-luvun hän toimi Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) eduskuntaryhmän opillisena sihteerinä ja tutkijana. Vuonna 1954 Tuominen nousi SKP:n keskuskomiteaan, ja vuonna 1960 poliittiseen toimikuntaan. Vuosina 1955–1957 hän opiskeli Moskovassa. Vuonna 1962 Tuominen siirtyi Kansaneläkelaitoksen johtotehtäviin. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun kommunisti nimitettiin merkittävään valtion virkaan sitten 1940-luvun. Tuominen oli Kommunisti-lehden toimitusneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1964. Hän oli myös suomalais-neuvostoliittolaisen hallitusten välisen yhteistyökomission jäsen 1966 lähtien.


title: Erkki Tuominen

text: Tuomisen poliittisen uran kohokohta osui vuoteen 1970, jolloin hänet nimitettiin oikeusministeriksi Ahti Karjalaisen toiseen hallitukseen. Valinta tärkeälle paikalle herätti kohua, koska mies tuli tehtävään (SKDL:n sisäisen sopimuksen mukaisesti) SKP:n opposition edustajana. Tuominen aloitti työnsä innokkaana, mutta hän joutui myöntämään, ettei vallankumousta aloitettu oikeusministeriöstä. Tuomisen ministerikautta leimasi jopa radikalismin puute. Toisaalta kausi jäi niin lyhyeksi, ettei Tuominen ehtinyt toteuttaa näkemystään.


title: Erkki Tuominen

text: Tuominen suhtautui SKP:n puolueriidan alussa kiistaan varsin neutraalisti välttäen osapuolten tukemista, mutta 1960-luvun päättyessä hän oli sitoutunut oppositioon, jonka maltillisempaa siipeä hän edusti. Valintaan lienevät vaikuttaneet aikaisemmat yhteydet oppositiojohtoon, Valpo-menneisyys sekä puoliso Mirjam Vire-Tuominen, joka oli opposition näkyviä johtohahmoja alusta alkaen. Tuominen kuului 1970-luvun alussa opposition ydinjohtoon ja hän istui esimerkiksi Tiedonantaja-yhdistyksen hallituksessa. Tuominen kuoli yllättäen 1975 Moskovassa leikkauskomplikaatioihin.


title: Codename wa Sailor V

text: Codename wa Sailor V (コードネームはセーラーＶ) on japanilaisen Naoko Takeuchin luoma manga-sarja, joka oli "Sailor Moonin" edeltäjä.


title: Codename wa Sailor V

text: Vuonna 1986 collegea käyvä Naoko Takeuchi voitti Kodansha Publishingin toisen palkinnon New Manga Artist -kilpailussa "Love Callin" avulla. Silloin hän ryhtyi luomaan lisää sarjoja Kodanshalle, kuten "The Cherry Project", "Maria", "Miss Rain" ja "Chocolate Christmas".


title: Codename wa Sailor V

text: Vuonna 1991 hän aloitti uuden tarinan: "Codename wa Sailor V". Tarina kertoi tytöstä nimeltä Minako Aino, joka pystyi muuntautumaan Sailor V -nimiseksi soturiksi, jonka tehtävänä oli suojella maailmaa. Tarinasta tuli paljon suositumpi kuin hän oli odottanut, ja hän sai ajatuksen tehdä siitä anime. Takeuchi piirsi sarjan uudelleen alusta alkaen. Hän lisäsi paljon uutta sisältöä, ja tuloksena oli "Bishōjo Senshi Sailor Moon", jossa Sailor V saa uuden nimen – Sailor Venus - ja liittyy muiden sailor-soturien joukkoon.


title: Codename wa Sailor V

text: Codename wa Sailor V päättyi marraskuussa vuonna 1997.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Kansalaisella on monia tapoja vaikuttaa politiikkaan, yritysten toimintaan ja mediaan.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Äänestäminen on edustuksellisen demokratian oikeus vaikuttaa vaaleissa ja kansanäänestyksissä.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Lakko on yhteisellä päätöksellä sovittu töistä pois jääminen, jonka tarkoituksen on yleensä painostaa työnantajaa. Ammattiliitot käyttävät lakkoa ja lakolla uhkaamista aseena palkkaneuvotteluissa. Varsinkin maissa, joissa järjestäytyminen on heikkoa, esiintyy myös lakkoja ilman ammattiliiton siunausta. Toisinaan työntekijät menevät lakkoon myös painostaakseen valtiota, tai myötätuntolakkoon tukeakseen toisen alan työtaistelua.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Työnantajan vastaava toimenpide on työsulku.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Mielenosoitus on sananmukaisesti mielipiteen ilmaus jossa yleensä useampi kuin yksi henkilö tahtoo vaikuttaa päätöksentekoon ja ilmaista oman mielipiteensä. Mielenosoituksessa käytetään ainakin kahta erittäin merkittävää vapautta ja oikeutta, sananvapautta ja kokoontumisvapautta.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Katso myös kansalaisliikkeet.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Kansalaistottelemattomuus on aktiivista, mutta väkivallatonta lakien tai valtion tai miehittävän vallan vaatimusten tai käskyjen noudattamatta jättämistä.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Boikotti tarkoittaa ostamisesta, myymisestä tai muuta taloudellisesta kanssakäymisestä kieltäytymistä. Yleensä boikotin tarkoituksena on pakottaa kohde muuttamaan käyttäytymistään, esimerkiksi epämoraalisena tai epäoikeudenmukaisena pidettyä liiketoimintatapaa.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Painostusryhmä voi olla rekisteröity tai rekisteröimätön yhdistys tai ryhmä ihmisiä, jotka haluavat muuttaa jonkin tärkeänä pitämänsä asian, epäkohdan tms. tai kiinnittää huomiota mielestään tärkeään asiaan. Painostusryhmän tärkein vaikutuskeino on mediajulkisuus, tavoitteena on saada huomiota asialleen. Pienikin ryhmä voi saada tehokkaalla toiminnallaan melkoista hämminkiä aikaiseksi, esimerkiksi 1990-luvulla Pelastakaa edes äidit -yhdistys toimi aktiivisesti vain 12 ihmisen voimin kiinnittääkseen huomiota sosiaalitoimen asiakkaiden oikeusturvaan ja ihmisoikeuksiin. Yhdistyksen tavoitteet toteutuivat osittain kun Suomeen hyväksyttiin ns. sosiaalihuollon asiakaslaki.


title: Kansalaisvaikuttaminen

text: Muita vaikutusmuotoja ovat mm. Facebook-ryhmän perustaminen, lukijakirje, adressi, kansalaisaloite, kuntalaisaloite, eurooppalainen kansalaisaloite, lausunto, suora yhteydeotto kansanedustajaan, kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle tai oikeuskanslerille sekä valitus Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.


title: DirectX

text: DirectX on Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmälle ja Xbox-pelikonsoleille kehittämä, erityisesti peleihin tarkoitettu ohjelmointirajapinta tietokoneohjelman ja laitteiston välille. DirectX tarjoaa yhtenäisen rajapinnan mm. 3D-grafiikkaa, ääntä ja ohjauslaitteita varten.


title: DirectX

text: Ohjelmointirajapinnat ohjaavat matalan tason toimintoja, jotka ovat yhteydessä laitteistoon tai korvaavat puuttuvia toimintoja emuloimalla niitä. Alun perin DirectX:n kehittivät kolme Microsoftilla työskennellyttä henkilöä: Craig Eisler, Alex St. John ja Eric Engstrom.


title: DirectX

text: Tarve rajapinnan kehittämiseen oli se, että Windows 95 -käyttöjärjestelmässä suora pääsy laitteistoresursseihin oli suojattua, toisin kuin sitä edeltäneessä DOS-käyttöjärjestelmässä. Tarvittiin laitteistorajapinta (eng. hardware abstraction layer), jolla päästiin käyttämään laitteistoa matalammalla tasolla kuin mitä Windowsin perusfunktiot olisivat mahdollistaneet. Tämä oli tärkeää pelejä varten, jotta saatiin hyvä suorituskyky ja sulava pelikokemus.


title: DirectX

text: DirectX koostuu useasta erillisestä komponentista:Käytöstä poistuneita rajapintoja:


title: DirectX

text: Merkittävä osa-alue kehityksestä suuntautuu 3D-grafiikkaan käytettävän Direct3D:n kehitykseen, etenkin tehokkuuden parantamiseen. Nykyään käytetään vain yleisempää termiä DirectX puhuttaessa Direct3D:stä.


title: DirectX

text: Versio 11 Direct3D:stä paransi tehokkuutta lisäämällä tuen monisäikeistykselle ja lisäsi tuen nk. GPGPU-käytölle nimellä "DirectCompute".


title: DirectX

text: Uusin versio 12 julkaistaan vain Windows 10:lle.


title: DirectX

text: "DirectCompute" on DirectX:n tuki GPGPU-käytölle eli grafiikkasuorittimen hyödyntämistä matematiikkasuorittimen tavoin puhtaasti laskentatehtäviin, kuten fysiikkamallinnukseen.


title: Grand Canyon

text: Grand Canyon ("Suuri kanjoni") on Colorado-joen uurtama värikäs, jyrkkäreunainen kanjoni Luoteis-Arizonassa Yhdysvalloissa. Sitä ympäröi Yhdysvaltain ensimmäisiin kansallispuistoihin lukeutuva Grand Canyonin kansallispuisto.


title: Grand Canyon

text: Grand Canyon luokitellaan usein maailman seitsemän luonnonihmeen joukkoon. Kanjoni on noin 446 kilometriä pitkä, ja sen leveys vaihtelee kuudesta 29 kilometriin. Syvyys on enimmillään lähes kaksi kilometriä. Kanjonin seinät ovat valtava, miljoonia vuosia kestäneiden geologisten prosessien näyttely.


title: Grand Canyon

text: Kanjonin aluetta asuttivat Amerikan alkuperäiskansat jo kauan ennen kuin ensimmäinen eurooppalainen, García López de Cárdenas ehätti paikalle vuonna 1540. Intiaanit rakensivat asumuksiaan kanjonin seiniin. Nykyään kanjoni on suosittu vaelluskohde, jossa liikutaan jalan, ratsain tai vesitse Colorado-jokea pitkin. Grand Canyonissa käy miljoonia matkailijoita vuodessa.


title: Grand Canyon

text: Grand Canyon sijaitsee luoteisessa Arizonassa Williamsin ja Flagstaffin pohjoispuolella ja noin 365 km pohjoiseen osavaltion pääkaupungista Phoenixista. Kanjonin katsotaan yleensä alkavan Lee's Ferry -nimisestä kohdasta idässä ja päättyvän Lake Meadiin lännessä.


title: Grand Canyon

text:
Mannerlaattojen liikkeet ja maankohoaminen synnyttivät laajat Coloradon tasangot (Colorado Plateaus), jonka sedimenttiin Colorado-joki sivujokineen on aikojen saatossa kuluttanut tämän valtavan luonnonmuodostuman. Kohoaminen lisäsi myös sademääriä, mutta alue on edelleen karua ja kuivaa. Kanjonin noin 450 kilometristä 350 kuuluu kansallispuiston alueelle. Puiston pinta-ala on yhteensä 4 925 km².
Kanjoni jaetaan kahteen osaan: eteläreunaan (South Rim) ja pohjoisreunaan (North Rim). Epätasainen maankohoaminen on aiheuttanut sen, että kanjonin pohjoisreuna on huomattavasti (noin 300 metriä) eteläistä korkeammalla. Tämän vuoksi myös Coloradojoki virtaa lähempänä kanjonin eteläosaa. Pohjoisreunan lämpötilat ovat korkeuden vuoksi alhaisempia, ja kovakin lumentulo talvisin on yleistä.


title: Grand Canyon

text: Kanjoni on niin syvä, että eri korkeuksilla on erilainen ilmasto ja kasvillisuus. Sanotaan, että Grand Canyonista löytyvät kaikki Yhdysvaltain ilmastovyöhykkeet tropiikkia lukuun ottamatta. Talvella kanjonin ylimpiin osiin voi sataa metrikaupalla lunta, mutta sen pohja pysyy aina lumettomana. Kanjoni ja sen pohjalla virtaava joki ovat myös ylitsepääsemättömiä esteitä useille pienille eläinlajeille. Siksi esimerkiksi eri puolilla kanjonia elävät hiiri- ja oravakannat ovat eriytyneet omiksi lajeikseen. Esimerkiksi kaibabinorava ("Sciurus aberti kaibabensis") elää omana populaationaan kanjonin pohjoisreunalla, kun eteläreunalla asustaa muuallakin Yhdysvalloissa yleinen abertinorava ("Sciurus aberti"). Molemmat lajit ovat täysin riippuvaisia ponderosamännystä eivätkä siksi voi ylittää kanjonin männytöntä keskiosaa. Niiden huomattavia ulkonäöllisiä eroavaisuuksia ei ole osattu selittää: kaibabinoravan vatsa on musta ja häntä vitivalkoinen, kun taas abertinoravalla on harmaa häntä ja valkoinen vatsa.


title: Grand Canyon

text: Arkeologisten tutkimusten perusteella ihmisten on arveltu kulkeneen Grand Canyonin alueella jo noin 10 500 vuotta sitten. Pysyvää asutusta alueella on ollut ainakin 4 000 vuotta. Ensimmäisinä sinne asettuivat eri intiaaniheimot, aluksi varhaisia metsästäjä-keräilijöitä. Korinvalmistustaidostaan tunnettu alaku-heimo eli kanjonin luolissa ja harjoitti jonkin verran myös maanviljelyä. Myöhemmin he rakensivat kivestä, savesta ja puusta maanpäällisiä asumuksia. 1200-luvun lopussa jokin aiheutti alueen kulttuurien katoamisen, kun asukkaat muuttivat pois. Syyksi on arveltu ilmastonmuutoksen tuomaa kuivuutta. Useat anasazit muuttivat Rio Granden alueelle. Heidän jälkeläisensä hipi-intiaanit uskovat yhä syntyneensä kanjonissa ja kunnioittavat sitä pyhänä paikkana.


title: Grand Canyon

text: Anasazien muuttoa seurasi yli vuosisadan kestänyt ajanjakso, jolloin kanjonissa ei asunut ihmisiä. Paiutet olivat ensimmäisiä alueen uudelleenasuttajia. 1400-luvulla heitä seurasivat navajot, mutta myöhemmin Yhdysvaltain hallitus pakotti nämä intiaanikansat siirtymään reservaatteihin. Kanjonissa asuu kuitenkin yhä vielä pieni havasupai-intiaanien heimo.


title: Grand Canyon

text: 1500-luvun puolimaissa kolmensadan miehen konkistadorijoukko Francisco Vásquez de Coronadon johdolla lähti Meksikosta pohjoiseen etsimään tarunomaisia kultaisia intiaanikaupunkeja. Niitä he eivät löytäneet, mutta pieni retkikunta García López de Cárdenasin johdolla teki tutkimusretken Grand Canyonin alueelle hopi-intiaanien opastamana. He saapuivat kanjonin eteläreunalle ja näkivät alapuolellaan joen. Osa sotilaista yritti laskeutua kanjoniin, mutta heidän oli pakko palata veden puutteen vuoksi. On arveltu intiaanien olleen haluttomia opastamaan espanjalaisia alas joelle. Cardenas aliarvioi joen leveyden luullen sen olleen vain muutaman metrin levyinen puro.


title: Grand Canyon

text: Seuraavat eurooppalaiset saapuivat kanjonille yli kaksisataa vuotta myöhemmin. Tällöin kaksi espanjalaista pappia, Francisco Atanasio Dominguez ja Silvestre Velez de Escalante tutkivat eteläistä Utahia joukko sotilaita mukanaan. Ryhmä kulki kanjonin pohjoisreunalla yrittäessään etsiä reittiä New Mexicon Santa Festä Kalifornian Montereyhin vuonna 1776.


title: Grand Canyon

text: Yhdysvaltalaiset sotilaat alkoivat tutkia alueen luonnonvaroja 1800-luvun puolivälissä. Luutnantti Joseph Ives johti retkikuntaa, jonka tarkoituksena oli kartoittaa luonnonvaroja ja löytää rautatie- tai vesiväylä Yhdysvaltain länsirannikolle. Ryhmä kulki Colorado-jokea pitkin "Explorer"-nimisellä höyryaluksella. Törmättyään kallioon retkikunnan oli hylättävä aluksensa ja jatkettava matkaa jalan. Ives luokitteli alueen "täysin arvottomaksi" ja arveli, että hänen matkansa olisi valkoisten viimeinen retki "tälle tuottamattomalle alueelle". Joukon geologi John Strong Newberry oli kuitenkin eri mieltä, ja hän suositteli majuri John Wesley Powellille veneretkikunnan lähettämistä kanjoniin Coloradojokea pitkin. Powell toteuttikin sarjan tutkimusretkiä, ensimmäisen vuonna 1869. Puuveneillä kanjonin tuntemattomissa koskissa liikkuminen ei ollut helppoa, mutta ainoat kuolonuhrit olivat ne kolme miestä, jotka matkan vaikeuksiin kyllästyneinä erosivat retkikunnasta ja joutuivat intiaanien käsiin. Näillä matkoilla Powell joukkoineen luetteloi systemaattisesti alueen kivilajeja, kasveja, eläimiä ja arkeologisia paikkoja, otti valokuvia ja laati piirustuksia. Tämä aloitti kanjonin geologiset tutkimukset.


title: Grand Canyon

text: Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat alueelle 1880-luvulla. He toivoivat saavansa elantonsa kanjonista löydetyistä asbesti-, kupari-, lyijy- ja sinkkiesiintymistä, mutta huomasivat pian että turismi oli kaivostoimintaa kannattavampi elinkeino. Vuosisadan vaihteeseen mennessä kanjoni oli tunnettu matkailukohde. Alueen suurimpaan kaupunkiin Flagstaffiin saatiin rautatie vuonna 1882, ja se alkoi tuoda matkailijoita alueelle. Vuonna 1901 avattiin kanjonin etelälaidalle rautatie, Grand Canyon Railway, ja ensimmäiset hotellit rakennettiin. Grand Canyon Railwayn toiminta lakkasi vuonna 1968 matkustajien puutteeseen, kun se ei kyennyt kilpailemaan autojen kanssa. Se jatkoi liikennöintiä kuitenkin vuonna 1989. Grand Canyon National Park perustettiin vuonna 1919.


title: Grand Canyon

text: Nykyään Grand Canyonin kansallispuistossa käy 4-5 miljoonaa vierailijaa vuodessa. Turisteja houkuttelevat vaellusreitit, joita pitkin kanjonin pohjalle voi laskeutua joko muulin selässä tai jalkaisin. Tavallisin tapa vierailla kanjonilla on kuitenkin tyytyä ihailemaan maisemia sen etelälaidalla. Kanjonia voi tutkia myös vesitse Colorado-jokea pitkin tai ilmasta käsin helikopterimatkoilla. Ylilentoja rajoitettiin vuonna 1956 vakavan yhteentörmäyksen jälkeen, jossa kaikki matkustajat kuolivat.


title: Grand Canyon

text: Vaellus kanjonissa on erittäin suosittua. Laskeutuminen kanjonin pohjalle vie aikaa, eikä edestakaista käyntiä pohjalla suositella päivävaellukseksi. Lämpötilat ovat pohjalla huomattavasti reunaa korkeampia: kuumuuteen ja veden puutteeseen uupuvat vaeltajat työllistävät etsintä- ja pelastuspartioita, joita tarvitaan satoja vuodessa. Jopa reunaa pitkin vaellettaessa on noudatettava varovaisuutta myös viitoitetuilla vaellusreiteillä.


title: Grand Canyon

text: Venematkoja Colorado-jokea pitkin järjestetään noin 15 hengen lautoilla. Matka kanjonin päästä päähän kestää noin kuusi päivää, mikäli veneissä on moottorit. Pelkillä airoilla ohjattavilla veneillä matka vie yli kaksi viikkoa, mutta on huomattavasti ympäristöystävällisempi ja mukavampi tapa matkustaa. Kanjonin lukuisista koskista monet ovat hyvin voimakkaita, kivikkoisia ja vaarallisiakin.


title: Kiviniemi

text: Kiviniemi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Arwo Mikkonen

text: Tapani Arvo ”Arwo” Mikkonen (12. toukokuuta 1954 Tampere – 24. helmikuuta 1986 Tampere) oli suomalainen muusikko, joka muistetaan parhaiten Popedan alkuperäisenä kitaristina. Arwo Mikkonen kuoli sydänkohtaukseen Tampereella Cabaret Oscarissa soundcheckin jälkeen. Mikkosella oli synnynnäinen sydänvika, jota ei silloisilla tutkimusmenetelmillä ollut havaittu. Virallinen kuolinsyy oli nousevan rinta-aortan seinäpullistuman repeäminen sekä verenvuoto sydänpussiin. Mikkosen kuoleman vuoksi Popeda perui tuolloin keikkansa ja oli miltei hajota, mutta Mikkosen vaimon tuella pysyi koossa.


title: Arwo Mikkonen

text: Vuonna 1986 Juice Leskinen Grand Slam julkaisi albumillaan "Yölento" Mikkosen muistolle omistetun laulun ”Juuret”. Kappaleella vierailee Popedan solisti Pate Mustajärvi. Popedan Mikkosen muistolle omistama kappale oli puolestaan kesäkuussa 1986 singlenä julkaistu ”Eläinten vallankumous”.


title: Arwo Mikkonen

text: Arwo Mikkosen pojista Jukka, taiteilijanimeltään Sir Christus, soitti kitaraa Negative-yhtyeessä, ja nuorempi poika Matti, taiteilijanimeltään Matthau Mikojan, soitti kitaraa ja lauloi Bloodpit-yhtyeessä. Jukka Mikkonen kuoli 7. joulukuuta 2017, 39-vuotiaana.


title: Kaksoispotku

text: Kaksoispotku (engl. "double push") on rullaluistelun tekniikka, jossa luistimella tuotetaan eteenpäin vievää voimaa koko sen ajan, kun se on kontaktissa alustaan. Passiivista liukuvaihetta ei synny.


title: Kaksoispotku

text: Tekniikan perusteet lyhyesti:


title: Kaksoispotku

text:
Oikeanpuoleisen jalan tullessa maahan luistin käännetään ulkosyrjälle ja ohjataan vartalon keskilinjan vasemmalle puolelle, josta syntyy ensimmäinen potku (puristus). Tämän jälkeen luistin ohjataan takaisin perinteiseen potkuun eli sisäsyrjälle. Luistin tekee siis vajaan S-kirjaimen muotoisen liikeradan. Kaksoispotku ei lisää huippunopeutta, mutta pidemmillä matkoilla se kasvattaa keskinopeutta.
Tekniikan vaikeutena on tasapainon ylläpito potkun ensimmäisessä vaiheessa.


title: Kaksoispotku

text: Tekniikan kehittäjänä pidetään nykyisin jäällä tapahtuvaa pikaluistelua harjoittavaa Chad Hedrickiä, mutta hieman vastaavanlaista tekniikkaa tiedetään alankomaalaisten käyttäneen aikaisemminkin.


title: Static-X

text: Static-X oli yhdysvaltalainen industrial metal -yhtye Wisconsinista. Yhtye kutsuu omaa musiikkiaan ”evil discoksi”.


title: Static-X

text: Yhtye perustettiin vuonna 1994 Deep Blue Dream -yhtyeen rippeistä. Yhtyeen perustivat Wayne Static ja Ken Jay, jotka Deep Blue Dreamin hajoamisen seurauksena lähtivät Los Angelesiin Kaliforniaan etsimään jäseniä uuteen yhtyeeseen. Siellä he tapasivat basisti Tony Campoksen ja kitaristi Koichi Fukudan, ja näin muodostui yhtyeen alkuperäinen kokoonpano. Vuonna 1998 Static-X teki levytyssopimuksen Warner Brothers Recordsin kanssa. Uutta albumia alettiin levyttää Grandmasters Studiosissa Hollywoodissa. Seuraavana vuonna julkaistiin debyyttialbumi "Wisconsin Death Trip". Albumi menestyi erityisen hyvin saavuttaen platinarajan yli miljoonan kappaleen myynnillä Yhdysvalloissa. Albumilta julkaistiin kolme singleä: ””, ”I’m With Stupid” ja ”Bled For Days”.


title: Static-X

text: Vuonna 2000 Static-X sai mahdollisuuden aloittaa uuden albumin valmistamisen. Toinen studioalbumi, "Machine", julkaistiin 22. toukokuuta ja sitä levytettiin Studio 508:ssa, Los Angelesissa. "Machinekin" saavutti erinomaisen myyntituloksen, yli 500 000 kappaletta. "Machineltakin" julkaistiin kolme singleä: ”Black and White”, ”This Is Not” ja ”Cold”.


title: Static-X

text: Jo pian "Machinen" julkaisun jälkeen Static-X aloitti uuden studioalbumin kehittelyn. Samoihin aikoihin Static-X:ssä tapahtui radikaali muutos, sillä kitaristi Koichi Fukuda vaihdettiin Dopessa ja Murderdollsissa soittaneeseen Tripp Eiseniin. Kolmas albumi, "Shadow Zone", julkaistiin 7. lokakuuta 2003. Se myi kohtuullisen hyvin, vaikkakaan ei yhtä hyvin kuin ensimmäiset albumit. Musiikkialbumeita arvostelevat sivustot sanoivat "Shadow Zonen" jumahtaneen paikalleen, ja että se muistuttaa liikaakin edellisiä albumeita. "Shadow Zonelta" julkaistiin singlet ”The Only” ja ”So”. 20. heinäkuuta 2004 julkaistiin Static-X:n ensimmäinen kokoelmalevy, "Beneath... Between... Beyond...", joka myi hieman alle 50 000 kappaletta. Se sisälsi suurimmaksi osaksi aikaisemmilla albumeilla julkaistujen kappaleiden live- ja demoversioita. Yhteistyöllä Fear Factoryn kanssa saatiin aikaiseksi ”Crash”-niminen kappale.


title: Static-X

text: Yhtyeen kitaristi Tripp Eisen pidätettiin 10. helmikuuta 2005 alaikäiseen tyttöön sekaantumisesta Kaliforniassa. Vain kaksi viikkoa myöhemmin 24. helmikuuta, Eisen jäi kiinni uudestaan 14-vuotiaan kidnappauksesta ja seksuaalisesta häirinnästä. Static-X:n jäsenten kuultua Eisenin toimista hänet erotettiin yhtyeestä ja Wayne Static pyysi Koichi Fukudaa takaisin yhtyeeseen. Fukudan suostuttua uusi albumi "Start a War" julkaistiin nopeasti, jo 14. kesäkuuta 2005. Eisen todettiin 24. kesäkuuta 2005 syylliseksi, ja hänet tuomittiin vuoden vankeuteen. "Start a War" -levystä syntyi kaksi singleä, ”I’m The One” ja ”Dirthouse”.


title: Static-X

text: 3. huhtikuuta 2007 julkaistiin "Cannibal", jota on myyty yli 150 000 kappaletta. Se on "Wisconsin Death Tripin" ja "Machinen" ohella ainoa Static-X:n levy, jolta on julkaistu kolme singleä. "Cannibalin" singlejä olivat kappaleet ”Cannibal”, ”Behemoth” ja ”Destoryer”.


title: Static-X

text: Static-X aloitti kuudennen studioalbuminsa levyttämisen Operation Annihilation -kiertueen päätyttyä. Wayne Static sanoi uuden albumin ilmestyvän jossakin vaiheessa vuonna 2008. 14. lokakuuta yhtye julkaisi "Cannibal Killers Live" -live-DVD:n. Hieman myöhemmin tiedotettiin uuden albumin nimi, "Cult of Static", ja julkaisupäivä 17. maaliskuuta 2009. Vuoden 2009 loppupuolella yhtye siirtyi Wayne Staticin mukaan muutaman vuoden tauolle. Hän itse keskittyi "Pighammer"-sooloalbumiinsa. Yhtye teki kesällä 2012 runsaasti keikkoja Yhdysvalloissa ja soitti muun muassa basistinsa Brent Ashleyn viimeisen keikan Hollywoodin House of Bluesissa. Uutta albumia työstettiin Pighammer-kiertueen päätyttyä.


title: Static-X

text: Kesällä 2013 Static-X hajosi johtuen Wayne Staticin ja Tony Camposin välisistä erimielisyyksistä koskien yhtyeen nimen käyttöoikeutta.


title: Static-X

text: 1. marraskuuta 2014 Wayne Staticin ilmoitettiin kuolleen 48-vuotiaana.


title: Kuparimonninen

text: Kuparimonninen "(Corydoras aeneus)" on monnisiin kuuluva kala.


title: Kuparimonninen

text: Kuparimonninen on 6-8 cm pitkä, yleisväriltään kuparinruskea ja sen kyljessä on tummanruskea raita, jossa on vihreää "kiiltoa." Kuparimonnisesta on myynnissä myös albiinomuotoa, jonka voi erottaa täplämonnisen albiinomuodosta silmien ympäryksen värin perusteella. Täplämonnisilla on silmien ympärillä tummat rinkulat, kun taas kuparimonnisten silmät ovat samasta kohtaa valkoiset. Kuparimonnisesta on myös musta "Black Venezuela" värimuunnos, jonka hinta on paljon suurempi.


title: Kuparimonninen

text: Kuparimonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta. Levinneisyys Trinidadin saarelta Brasilian La Plataan saakka.


title: Kuparimonninen

text:
Kuten muut monniset, kuparimonninen oleilee mieluiten pohjassa. Kuparimonninen on pirteä ja kyntää pohjaa vuorokauden ajasta riippumatta etsiessään ruokaa. Sorapohjaisessa akvaariossa kuparimonninen ei välttämättä pääse toteuttamaan luontaista ruoanetsintäänsä, sillä se ei kykene siirtämään kuonollaan kuin pienimpiä kiviä. Tämän vuoksi pohjamateriaalin tulisi mieluiten olla hiekkaa. Sorakin käy, kunhan se on rakenteeltaan pyöreää ja pienijakoista. Teräväreunainen pohjamateriaali vahingoittaa monnisen herkkiä viiksiä ja saattaa jopa aiheuttaa niiden syöpymisen kokonaan.
Kuparimonninen viihtyy parvessa jossa on vähintään 6 yksilöä, mutta suurempaa parvea suositellaan mikäli akvaario on tarpeeksi suuri. Luonnossa kuparimonnisten parvikoko saattaa olla jopa satoja yksilöitä.


title: Kuparimonninen

text: Luonnossa kuparimonniset kutevat voimakkaiden sateiden jälkeen, jolloin vesistöön huuhtoutuu runsaasti ruokaa ja vesi on puhdasta ja viileämpää kuin tavallisesti. Tämänlaisia olosuhteita simuloimalla kututapahtuman saa käynnistymään myös akvaariossa. Kutuun valmistaminen kannattaa aloittaa ruokkimalla kuparimonnisia eri ruoalla kuin normaalisti ja tarjoamalla niille herkkuja, kuten surviaisen toukkia. Kuparimonninen lisääntyy melko helposti kotiakvaariossa, kunhan ne vain viihtyvät.


title: Kuparimonninen

text: Kutu tapahtuu yleensä osittaisen akvaarion vedenvaihdon jälkeen, kun osa vedestä on korvattu uudella, puhtaalla ja muutamaa celsiusastetta viileämmällä vedellä. Kututapahtuma alkaa kun yksi tai useampi koiras lähtee ajamaan takaa pulleaa naarasta, joka kantaa muutamaa munaa rintaevissään. Koiras ja naaras asettuvat pohjalle T-asentoon, jolloin uros hedelmöittää naaran rintaevissä olevat munat. Tämän jälkeen naaras kiinnittää munat sileälle pinnalle, kuten akvaarion sivulasiin. Tapahtuma toistuu useita kertoja. Kuparimonninen kutee ympäri vuoden.


title: Kuparimonninen

text: Poikaset kuoriutuvat muutaman päivän päästä, mutta harvemmin selviytyvät elossa seura-akvaariossa pitkään. Ensimmäiset kaksi tai kolme vuorokautta poikanen elää ruskuaispussinsa avulla. Ruskuaispussin loppumisen jälkeen poikasille tulee tarjota poikasruokaa, hienonnettuja hiutaleita tai mieluiten itsekasvatettua artemiaa. Poikasia suositellaan ruokittavaksi jopa viisi kertaa päivässä. Mikäli käytetään erillistä poikasallasta, tulee pitää huoli veden puhtaudesta, esimerkiksi lappoamalla pohja noin 10 minuuttia ruokailutapahtuman jälkeen. Akvaariossa, jossa poikasia kasvatetaan, kannattaa olla mattosuodatin tai pillisuodatin, jonka sienimäinen suodatinpatruuna kerää poikasien ruoaksi sopivaa lietettä ja likoeläimiä.


title: Kuparimonninen

text: Kuparimonninen viihtyy kun lämpötila on 22-28 °C, pH 1-7,5 ja vesi pehmeää tai keskikovaa. Akvaarion vähimmäistilavuus vajaa 100 litraa, ja akvaarion pituus vähintään 70 cm. Ruoaksi kelpaavat pohjalle vajoava kalanruoka, monnien tablettiruoat, ja vaihteluna ruokavalioon voi antaa pakastesurviaista.


title: Jukka Mikkonen

text: Jukka Mikkonen (taiteilijanimeltään Sir Christus, 10. huhtikuuta 1978 – 7. joulukuuta 2017) oli suomalainen muusikko, joka tunnettiin parhaiten Negativen kitaristina. Ennen Negativea hän vaikutti muun muassa basistina Bloodpit-yhtyeessä pikkuveli Matthaun toimiessa yhtyeen keulakuvana. Vuonna 2008 tapahtuneen eroamisen jälkeen Mikkonen liittyi pikkuveljensä Matthau Mikojanin taustayhtyeeseen, mutta kuukauden jäsenyyden jälkeen Mikkonen halusi pitää taukoa musiikista. Myöhemmin Mikkonen toimi The Salvation -yhtyeen kitaristina.


title: Jukka Mikkonen

text: Mikkonen toimi säveltäjänä sekä Negativelle sekä Bloodpitille. Hän kuoli 39-vuotiaana joulukuussa 2017.


title: Jukka Mikkonen

text: Jukka Mikkosen isä, Arwo Mikkonen oli Popedan alkuperäinen kitaristi. Arwo Mikkonen kuoli vuonna 1986 Popedan konsertissa soundcheckin jälkeen hänen aorttansa repeydyttyä.


title: Jukka Mikkonen

text: Mikkonen aloitti kitaran soittamisen ollessaan 5-vuotias. Hänellä oli käytössään muun muassa seuraavat kitarat:


title: Jukka Mikkonen

text: Jukka Mikkosella oli vasemmalla puolella rintakehäänsä tatuoituna suden pää.


title: Jukka Mikkonen

text: Esiintyessään vuoden 2003 Ruisrockissa Mikkonen putosi lavalta murtaen alaselkänsä. Selkä jouduttiin leikkaamaan, ja luustoon kiinnittämään ruuveja, mutta jo kaksi viikkoa onnettomuuden jälkeen Mikkonen esiintyi Aitoon kirkastusjuhlilla.


title: Proteales

text: Proteales on Rosopsida-luokkaan eli varsinaiskaksisirkkaisiin (Eudicotyledoneae) kuuluva kasvilahko, johon sisältyvät lootus-, plataani- ja proteakasvien heimot. Ensin mainittuun kuuluu luonteenomaisen näköisiä vesikasveja vedenpinnan yläpuolelle kohoavine kilpimäisine lehtineen ja lumpeen kukkaa muistuttavine kukkineen, kahteen jälkimmäiseen puuvartisia kasveja. Yhteensä heimoissa on noin 1 610 lajia, suurin osa (1 600) proteakasveja. Lahko on pienuudestaan huolimatta morfologisesti epäyhtenäinen, mutta sitä pitävät koossa molekulaariset seikat. Lahkon levinneisyys sijoittuu yhtäältä pohjoiselle lämpimälle ja lauhkealle vyöhykkeelle, toisaalta eteläiselle pallonpuoliskolle.


title: Viriaaliteoreema

text: Viriaaliteoreema määrittelee liike-energian ja painovoimaenergian tasapainon suuressa hiukkasjoukossa. Liike-energia on puolet painovoimaenergiasta.


title: Viriaaliteoreema

text: Viriaaliteoreemasta voidaan johtaa yleisimpiä lausekkeita muille kuin painovoimakentälle.


title: Gunnerales

text: Gunnerales on pieni, vain kaksi heimoa käsittävä kaksisirkkaislahko. Lahkon kasvit eivät ole ulkoasultaan mitenkään toistensa kaltaisia. Gunnerakasvit (Gunneraceae) ovat reheviä ja isokokoisia ruohoja, kun taas lahkon toisessa heimossa Myrothamnaceae on kaksi aromaattista ja pihkaa erittävää kuivakkopensaslajia.


title: Gunnerales

text: Molekyylirakenteisiin perustuvat syyt ovat johtaneet heimojen yhdistämisen samaan lahkoon, ja on jopa ehdotettu, että ne voitaisiin yhdistää yhdeksi heimoksi. Yhteistä niille on ellaghapon esiintyminen, ainakin 3-aukkoiset nivelet, siiviläputkien plastidien proteiinikiteet ja tärkkelys, varren ytimen vahvikesolukkoiset väliseinät, hammaslaitaiset, kourasuoniset ja korvakkeelliset lehdet, pienet ja lähes kehälehdettömät kukat, jotka ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat kaksikotisesti.


title: Richard Stanley

text: Richard Charlie Stanley (s. 12. elokuuta 1943 Leicester, Iso-Britannia) on brittiläinen elokuvaohjaaja ja musiikkituottaja. Hän muutti Suomeen 1970-luvulla. Ennen Suomeen muuttoa hän mm. osallistui Lontoossa Harry Nilssonin v. 1972 ilmestyneen levyn "Son of Schmilsson" äänitysten filmaamiseen.


title: Richard Stanley

text: Suomessa hän on toiminut muun muassa Teddy & The Tigers sekä Hurriganes-yhtyeiden tuottajana. Hän myös lauloi Hurriganesien tunnetuimman levyn "Roadrunner" kappaleessa ”Mister X”. Hurriganesin tuottajana Stanley osallistui myös lukuisten muiden sen kappaleiden tekemiseen, esimerkiksi useita kappaleita levyiltä "Crazy Days", "Hot Wheels" ja "Tsugu Way".


title: Richard Stanley

text: Stanley on ohjannut lukuisia dokumentti- ja mainoselokuvia sekä tehnyt niihin käsikirjoituksia. Hän asuu Porvoossa ja hänellä on kaksi tytärtä. Hän on säveltänyt "Huomenta Suomen" tunnusmusiikin. Laulaja Ronya (Ronja Stanley) on Richard Stanleyn ja kirjailija Anna Gullichsenin tytär.


title: Richard Stanley

text: 1990-luvulla Richard Stanley oli mukana luomassa Alvar Gullichsenin Bonk Business -taidekonseptia ja kuvitteellisen yrityksen historiaa.


title: Berberidopsidales

text: Berberidopsidales on koppisiemenisiin kuuluva varsinaiskaksisirkkaisten lahko, joka käsittää vain kaksi heimoa Aextoxicaceae ja Berberidopsidaceae. Edellisen ainoa laji "Aextoxicon punctatum" on Keski-Chilessä kasvava kaksikotinen ja ainavihanta puu, ja jälkimmäinen käsittää yhden chileläisen ja yhden itäaustralialaisen puuvartisen köynnössuvun. Geenitutkimusten mukaan ne muodostavat yhtenäisen ja monofyleettisen ryhmän, mitä tukevat mm. niiden puusolukon samankaltaisuudet.


title: Fotogrammi

text: Fotogrammi on valokuva, jonka valmistamiseen ei ole käytetty kameraa.


title: Fotogrammi

text: Esine (tai mikä tahansa asia, joka vaikuttaa valon kulkuun) asetetaan valoherkälle materiaalille, yleensä valokuvapaperille, ja materiaali valotetaan esineen tms. ollessa sen päällä. Kuva muodostuu valoherkälle pinnalle varjokuvana. Tekniikan kehittäjiä olivat Man Ray ja László Moholy-Nagy, joskin se on ollut tunnettu niin kauan kuin valokuvaustekniikkakin.


title: Dilleniales

text: Dilleniales on monotyyppinen kaksisirkkaisten lahko ja käsittää vain heimon Dilleniaceae. Siihen kuuluu noin kolmesataa tai jopa 410 lajia, jotka jaetaan kymmeneen sukuun. Lahkon ja heimon nimisuku on "Dillenia".


title: Dilleniales

text: Dilleniaceae-heimon kasvit ovat pensaita tai puita, harvoin liaaneja tai monivuotisia ruohoja, joilla on enemmän tai vähemmän tähtimäisiä ja kivisolumaisia solukarvoja ja soluissaan oksalaattikiteitä. Lehdet ovat kierteisesti, korvakkeettomat, hammaslaitaiset, ja vahvat sivusuonet ovat keskenään samansuuntaiset ja johtavat lehtihampaisiin; ruodissa on tavallisesti palteet. Kukat ovat usein näyttäviä, keltaisia ja moniheteisiä ja sijaitsevat kärjestään nivelikkäiden kukkaperien päissä. Verholehtien määrä vaihtelee 3–20, tavallisesti niitä on kuitenkin viisi kuten terälehtiäkin, mutta niitä voi olla vähemmänkin. Hetiö on usein epäsymmetrinen, ja heteitä on vähintään kaksi, tavallisesti paljon kiehkurana tai ryhminä. Joskus kukassa voi olla myös joutoheteitä. Ponnen lokeroside on tavallisesti hyvin kehittynyt. Kukassa ei ole mesiäistä. Sikiäin on toisinaan yhdislehtinen; silloin siinä voi olla jopa 20 emilehteä yhteen kasvaneena. Erillisiä emilehtiä on tavallisesti neljästä kahdeksaan, harvoin vain yhdestä kolmeen. Vartalot ovat pitkiä, luotit pallomaisia tai pistemäisiä. Sikiäimessä on paljon siemenaiheita; usein ne ovat luokkimaisesti taipuneita. Hedelmät ovat kiiltäviä ja verhiön suojaamia tuppiloita, harvoin pähkinämäisiä tai marjamaisia. Siemenissä on vaippa eli arillus.


title: Dilleniales

text: Dilleniaceae-heimon kasvit kasvavat trooppisilla ja lämpimillä alueilla.


title: Dilleniales

text: Ryhmän moniheteisyys ei ole osoitus sen sukulaisuudesta leinikkikasveihin (kuten joskus on ajateltu), sillä varsinaiskaksisirkkaisten kehittyneimpien ryhmien tapaan (engl. 'core eudicots') heteet kehittyvät muutamasta aiheesta keskipakoisessa järjestyksessä. Läheisintä sukua Dilleniaceae-heimolle on rosidien laaja ryhmä, joiden kanssa niiden voidaan katsoa muodostavan yhteisen kehityslinjan (kladin), jolle on luonteenomaista korvakkeelliset lehdet.


title: Dilleniales

text: Dilleniaceae-heimon kymmenen sukua jakautuvat neljään alaheimoon:


title: Dilleniales

text: Heimon suvut, synonyymit suluissa:


title: Länsisalmi

text: Länsisalmi () on kaupunginosa Vantaan kaakkoisnurkassa Helsingin rajalla. Asutusta alueella on vain vähän, vuoden 2015 alussa kaupunginosan väkiluku oli vain 32. Kaupunginosassa toimii ruotsinkielinen alakoulu Västersundoms skola, jonne tulee oppilaita myös muista kaupunginosista ja naapurikunnista. Maisema muodostuu suurimmaksi osaksi pelloista. Kaupunginosaa rajaavat pohjoisessa Porvoonväylä, lännessä Kehä III sekä etelässä ja idässä kaupunginraja. Alueen läpi kulkee Kehä III:a myötäillen Vuosaaren satamarata, joka Kehä III:n ja Porvoonväylän risteyksen tuntumassa sukeltaa Savion rautatietunneliin.


title: Länsisalmi

text: Länsisalmi on myös vanha Helsingin maalaiskunnan maarekisterikylä, joka ulottuu Porvarinlahdelta Vaaralan teollisuusalueelle asti.


title: Länsisalmi

text: Ruotsinkielinen nimi on keskiajalta (1347 Gudstensby, 1520 Wesster ssunde buw). Suomenkielinen nimi on annettu 1957 ja on vakiintunut käyttöön. Ruotsinkielinen ortografia tarkistettiin 1982 muotoon Västersundom.


title: Länsisalmi

text: Kaupunginosan eteläkärki, ns. Västerkullan kiila, liitettiin Helsinkiin 1.1.2009 osana Lounais-Sipoon osakuntaliitosta. Tällöin Itäväylän eteläpuolisesta osasta tuli osa Salmenkallion kaupunginosaa. Liitoksella muodostettiin maayhteys Helsingin ja Sipoon liitosalueen välille. Samalla katkesi Vantaan yhteys merelle, kun parin kilometrin pituinen kaistale Porvarinlahden merenrantaa siirtyi Helsingille. Helsingin puolelle jäi Vantaan maanomistusta ja Vantaan puolelle Helsingin maanomistusta.


title: Länsisalmi

text: Nyt Länsisalmen kaupunginosaan suunnitellaan metroasemaa ja sen ympärille asuntoaluetta. (Osayleiskaavaluonnos 21.2.2011)


title: Ville Kela

text: Ville Kela on suomalainen muusikko. Kelan ja hänen veljensä, laulaja-lauluntekijä Anssi Kelan, muusikkoura alkoi vuonna 1986 Yhdeksäs hetki -yhtyeestä, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Pekka ja Susi. Pekka ja Susi voitti rockin Suomen mestaruuden vuonna 1993. Yhtyeen hajottua 1999 Ville Kela on soittanut muun muassa Anssi Kelan taustayhtyeessä, Bilmossa sekä Aleksi Ojalan taustayhtyeessä. Hän toimii nykyään musiikin- ja maahanmuuttajaluokanopettajana Meritorin koulussa Espoossa.


title: Ville Kela

text: Vuodesta 2008 lähtien Kela on soittanut rumpuja Durak-yhtyeessä.


title: Ville Kela

text: Ville Kela on Pro Fide -yhtyeessä soittaneen Juha Kelan poika. Hän on naimisissa juontaja-toimittaja Eva Kelan kanssa.


title: Sisu Auto

text: Oy Sisu Auto Ab on vuonna 1931 perustettu suomalainen autotehdas, joka syntyi nimellä "Oy Suomen Autoteollisuus Ab". Yritys on yksityisomisteinen ja valmistaa Sisu-merkkisiä kuorma-autoja siviili- ja sotilaskäyttöön. Nykyisin sen tehdas sijaitsee Raaseporin Karjaalla.


title: Sisu Auto

text: Kahden Helsingin Kalliossa toimivan autokoritehtaan liiketoiminnat yhdistettiin vuonna 1931, jolloin syntyi O/Y Suomen Autoteollisuus A/B. Yhtiö aloitti toimintansa osoitteessa Fleminginkatu 27. Autojen suunnittelu alkoi. Auton sisäisenä työnimenä oli alusta alkaen ”Sisu”. Komponenttitoimittajaksi valittiin ruotsalainen Volvo. Yhtiön pitkäaikaisena toimitusjohtajana toimi Tor Nessling. Auton Sisu-nimi vahvistui yleisökilpailun perusteella viralliseksi tavaramerkiksi. Nimeä ehdotti hämeenlinnalainen Veikko Arohonka.


title: Sisu Auto

text: Ensimmäiset yhdeksän valmistettua autoa – yksi linja-auto ja kahdeksan kuorma-autoa – valmistuvat vuoden 1932 kesän ja syksyn aikana. Tuotantoperiaatteena oli ”tehtaalta suoraan ajoon”, mikäli asiakas niin halusi. Tuotanto aloitettiin Helsingissä kolmella eri mallilla, joiden kokonaispaino oli 4 800 kg ja kantavuus 2 300 kg.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1934 yhtiö aloitti suomalaisten Olympia-moottoreiden käytön sekä alkoi valmistaa myös raitiovaunuja. Volvo-komponenttien käytöstä Sisu-autossa luovuttiin. Rautatiekaluston valmistus alkoi VR:lle toimitetulla linja-autokorisilla rata-autoilla. Ensimmäinen dieselmoottorinen Sisu valmistui, sen moottorina oli amerikkalainen Hercules-diesel.


title: Sisu Auto

text: Ensimmäisen panssariauton prototyypin yhtiö valmisti vuonna 1938. Kuorma-autojen kysyntä vilkastui nousukauden ja sotaan valmistautumisen ansiosta. Autoja vietiin Viroon ja Latviaan. Raitiovaunujen sarjavalmistus alkoi vuonna 1938.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1943 Suomen Autoteollisuus luovutti "Yhteissisu Oy" -nimiselle yhtiölle viideksi vuodeksi yksinoikeuden Sisu S-22 -kuorma-autojen valmistukseen. Yhteissisu perustetaan Helsinkiin, aloite tulee Puolustusvoimilta, mukana ovat valtio ja maan kaikki tärkeimmäit metalliyritykset. Yhtiö rakennutti tehtaan Vanajan pitäjään lähelle Hämeenlinnaa. Viimeiset Sisu -kuorma-autot valmistuivat Yhteissisun tehtaalta vuonna 1948, minkä jälkeen yhtiö jatkoi toimintaansa Vanajan Autotehdas Oy -nimisenä valmistaen Vanaja-merkkisiä kuorma- ja linja-autoja. Kaikkiaan Yhteissisu valmisti 294 Sisu-merkkistä kuorma-autoa.


title: Sisu Auto

text: Suomen Autoteollisuuden Helsingin tehtaan toiminta siirtyi vuonna 1944 Karjaalle, mistä oli hankittu tontti jo vuonna 1941. Nykyisen Oy Sisu Auto Ab:n tehtaat toimivat edelleen Karjaalla. Jatkosodan jälkeen Suomen Autoteollisuus toimitti sotakorvauksina Neuvostoliittoon yli 2 000 kappaletta Sisu AMC -sivuventtiilimoottoreita.


title: Sisu Auto

text: Ennen talvisotaa päättynyt oma ohjaamotuotanto alkaa uudelleen 1955, ensimmäisenä tuotteena Nalle-Sisun kokoteräshytti. Samana vuonna esitellään kevyt kuorma-automallisto Nalle-Sisu. Keskiraskas kuorma-automallisto saa nimekseen Kontio-Sisu. Vuonna 1959 päättyy Sisun oma raitiovaunuvalmistus.


title: Sisu Auto

text:
Suomen Autoteollisuus on tuonut Suomeen myös Rolls-Royce-henkilöautoja vuonna 1946 ja Leyland-kuorma-autoja vuonna 1955.
Sisu KB-112 (1962) on ensimmäinen sarjatuotantoon päässyt eurooppalainen kuorma-auto, jossa on hydraulisesti eteenpäin kipattava ohjaamo.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1968 Suomen Autoteollisuus ja Vanajan Autotehdas Oy fuusioituivat. Fuusion jälkeen Sisu alkoi käyttää Vanajan aiemmin käyttämää, amerikkalaista synkronoimatonta Fuller-vaihteistoa sekä diplomi-insinööri Veikko Murosen suunnittelemaa nostoteliä, joka kykeni nostamaan taka-akselin auton ollessa täydessä kuormassa. Suomen Autoteollisuus valmisti vuodesta 1969 lähtien myös terminaalitraktoreita. Vuonna 1975 Suomen Autoteollisuudesta tuli valtionyhtiö.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1976 tehtiin kolmikantasopimus Leylandin, Saab-Scanian ja Suomen Autoteollisuuden kesken, jolloin Leylandille ja Saab-Scanialle siirtyi kummallekin kymmenen prosenttia Suomen Autoteollisuuden osakkeista. Suomen Autoteollisuus muutti nimensä Oy Sisu Auto Ab:ksi vuonna 1981.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1985 Sisu Autosta tuli jälleen valtion kokonaan omistama yhtiö. Sisu Auto luopui linja-autojen valmistuksesta. Valmetin kuljetusväline- ja traktoriliiketoiminnot yhdistettiin 1. toukokuuta 1994 Sisu Autoon.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1997 Sisu Auto solmi Renault’n kanssa aiesopimuksen, ja Sisu Defence Oy siirtyi valtionyhtiöksi. Samana vuonna Partek Oyj osti enemmistöosuuden Oy Sisu Auto Ab:n osakekannasta. Hämeenlinnassa toimiva yksikkö Sisu Akselit eriytettiin omaksi yrityksekseen ja myytiin pääomasijoittajille vuonna 1999. Vuonna 2002 Kone Oyj osti Partek Oyj:n. Vuonna 2004 Kone Oyj myi Oy Sisu Auto Ab:n suomalaisten yksityishenkilöiden muodostaman sijoittajaryhmän ja yhtiön johdon perustamalle Suomen Autoteollisuus Oy:lle.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 2005 perustettiin uusi Sisu Defence -yksikkö vastaamaan sotilaskuorma-autojen valmistuksesta ja markkinoinnista. Renault hyötyajoneuvojen maahantuontia ja markkinointia varten perustettiin tytäryhtiö LT Finland Oy.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 2008 Sisu voitti kansainvälisen tarjouskilpailun Venäjälle toimitettavista puutavara-autoyhdistelmistä; Sisu Auto toimitti 91 puutavara-autoyhdistelmää Venäjän suurimmalle kansainväliselle metsäteollisuusyhtiölle ILIM Groupille. ILIM Group tilasi myös 12 tehdasvarusteltua SISU Rock 6x4 maansiirtoautoa.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 2010 sijoittajaryhmä myi koko Suomen Autoteollisuus Oy:n osakekannan toimivan johdon (Timo Korhonen, Olof ja Maija Elenius) osakkeiden hankintaa varten perustamalle yhtiölle, Suomen Erikoisajoneuvot Oy:lle (SEA).


title: Sisu Auto

text: Auto, tekniikka ja kuljetus -kuorma-autolehti valitsi vuonna 2012 Sisun Vuoden kuorma-auto Suomessa 2012 -tittelin voittajaksi. Sisu osti kuorma-autotuotannon takaisin Komas Oy:ltä. Kaupassa Sisulle siirtyi 45 työntekijää.


title: Sisu Auto

text:
Vuonna 2013 Sisu Auton toimitusjohtaja Timo Korhonen hankki omistukseensa Olof ja Maija Eleniuksen osuudet SEA:sta. Hallituksen puheenjohtaja Timo Korhonen omistaa siten nyt yksin koko Oy Sisu Auto Ab:n osakekannan.
Vuonna 2010 Sisu aloitti komponenttiyhteistyön Daimlerin kanssa ja esitteli Sisu Polar -malliston, jossa käytetään paljon Mercedes-Benz-kuorma-autojen komponentteja. Mallistolle on myönnetty Suomalaisen Työn Liiton Avainlippu ja Design from Finland -tunnukset.


title: Sisu Auto

text:
Toisen sukupolven Polar Euro VI -mallin tuotanto aloitettiin toukokuussa 2014. Malli on kokonaan uudistettu ja Suomessa suunniteltu. Moottorit ovat edelleenkin Mercedes-Benziltä, mutta edellisen sukupolven moottoriversioihin verraten vääntömomenttia on 100–200 Nm enemmän. Ensimmäisestä, Euro V -sukupolvesta tutut erilaisiin käyttäjäympäristöihin optimoidut kuusi tuoteryhmää ovat myös Euro VI -malliston runko.
Sisun puolustusvoimien käyttöön kehittämän malliston perustana oli pitkään autojen kiertyvä runko, joka takasi hyvän maastoliikkuvuuden pyörien pysyessä kiinni maassa.Ensimmäinen Sisun valmistama nelivetoinen maastokuorma-auto, Sisu KB-45, luovutettiin puolustusvoimille vuonna 1964. Puolustusvoimissa tämän mallin sekä sen eri versioiden, A-45 ja AH-45, kutsumanimeksi vakiintui "Proto-Sisu" tai lyhyemmin "Proto". Proto luokitellaan keskiraskaaksi maastokuorma-autoksi, ja sitä käytetään muun muassa keveiden tykkien ja raskaiden kranaatinheitinten vetäjänä.


title: Sisu Auto

text:
Nyttemmin puolustusvoimat on huutokaupannut käytöstä poistettua Proto-kalustoa, joka on saavuttanut suosiota yksityisten harrastajien keskuudessa. Protolla on pienen kokonsa ja kiertyvän rungon ansiosta erinomaiset maasto-ominaisuudet. Moni harrastaja on vaihtanut Protoonsa isommat 14.00R20-renkaat, ns Masin renkaat. Isommilla renkailla hyvät maasto-ominaisuudet paranevat entisestään.
Sisu A-45 tekniset tiedot:


title: Sisu Auto

text: Sisu KB-46 oli vuonna 1968 rakennettu maastokuorma-auton prototyppi.


title: Sisu Auto

text: SA-110-mallia valmistettiin 1980-luvun puolessa välissä vain 7 kpl.


title: Sisu Auto

text: Tekniset tiedot:


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1982 puolustusvoimat hankki Sisulta lisää maastokuorma-autoja. Kutsumanimen "Masi"(Maasto-Sisu) saanut Sisu SA-150 on kehitetty Proton pohjalta ja on sen tavoin nelipyöräinen. Selvimmät erot ovat uudelleen suunniteltu ohjaamo sekä suuremmat renkaat, joiden ansiosta Masin maavara on tasauspyörästöjen kohdalta mitattaessa 40 cm. Masi luokitellaan keskiraskaaksi maastokuorma-autoksi ja puolustusvoimissa sen pääasiallinen käyttötarkoitus on kenttätykkien veto sekä huoltokuljetukset.


title: Sisu Auto

text: Vuonna 1990 esiteltiin Sisu SA-151, joka eroaa ulkoisesti hyvin vähän SA-150-mallista. Tärkein ero on 10 cm leveämpi lava.


title: Sisu Auto

text: Masin uusimmassa 1992 esitellyssä Sisu SA-130 -mallissa on ulkoisesti uudistunut ohjaamo sekä pienempitehoinen (vähäpäästöinen) moottori verrattuna vanhempiin malleihin. Myös akselit ovat uudempaa mallia, niissä on pyörän navassa viisi planeettapyörää. Vanhemmissa Maseissa (ja protoissa, Raseissa, Paseissa ja siviili-malleissa) on kolme planeettapyörää. Lisäksi lehtijouset ovat paraabeli-tyyppiset.


title: Sisu Auto

text: Sisu SA-150 tekniset tiedot:Sisu SA-240 eli Raskas Sisu, kutsumanimeltään "Rasi", on 1980-luvun loppupuolella kehitetty raskas kolmiakselinen maastokuorma-auto. Rasista on olemassa myös versio SA-241, jonka ulkoiset eroavuudet malliin SA-240 ovat melko vähäiset.esimerkiksi Sisu SK-250 6x6 MILesimerkiksi Sisu SM-270 8x4 säiliöautoSisu XA-180/185 -mallit, kutsumanimeltään "Pasi" eli Panssari-Sisu, ovat kolmiakselisia panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja.


title: Sisu Auto

text: Huolimatta hyvin samanlaisesta tyyppimerkinnästä, XA-203 ei ole Sisun valmistama. Sen valmistajana toimi Patria.


title: Sisu Auto

text: NA-110 kutsumanimeltään "Nasu" eli "Nauha-Sisu" on ruotsalaisen Bandvagnin tyyppinen tela-ajoneuvo.


title: Sisu Auto

text: NA-140 BT


title: Sisu Auto

text: Miinanraivaaja, tyyppimerkintä RA-140.


title: Sisu Auto

text: "Raisu" on rakennettu modifioidulle Pasi-alustalle. Siinä on rungon päällä ohjaamokoppi, keskimmäinen akseli on poistettu, ja laitteen peräosassa on järeä raivausroottori. Laitteesta on tehty erilaiset versiot maavoimien ja ilmavoimien käyttöön.Vuodesta 1999 lähtien Sisu on valmistanut Sisu ET -mallisarjaa, jokapyörävetoista erityisesti maasto-olosuhteisiin tarkoitettua kuorma-autoa. Aiemmista Sisu-maastokuorma-autoista poiketen tässä mallissa käytetään Renault'n ohjaamoa ja lähes normaalia maantiekuorma-auton runkoa, jossa ei ole aiempien mallien hyvää maastoliikkuvuutta taannutta kiertyvää runkoa. Kohtuullisen maastoliikkuvuuden takaa kuitenkin pyörien suuret, toisistaan riippumattomat joustovarat. Tätä mallia tehdään sekä jatkuvalla 6x6-että 8x8-vetotavoilla varustettuna. Suurin osa puolustusvoimien käytössä olevista ET-malleista on varustettu 11-litraisella Cummins-moottorilla ja joko 6- tai 7-vaihteisella Allison-automaattivaihteistolla. Tämä malli tunnetaan myös nimillä Sisu HMTV ja Sisu Defence.


title: Sisu Auto

text: Mallisto:


title: Sisu Auto

text: Puolustusvoimien käytössä olevan Sisu E11T 6x6 -mallin tekniset tiedot:


title: Sisu Auto

text: ETP-Sisu eli kutsumanimeltään "Kärpänen" tai "Sammakko". Sisu Defence esitteli uuden ETP-sarjan kesällä 2006. 2. Sukupolven Sisu Defence ETP-sarjassa on suomalaisvalmisteinen kahden hengen matalaprofiilinen ohjaamo, joka on sijoitettu normaalia alemmaksi mahdollistaen ajoneuvon lentokuljetuskelpoisuuden. Panssaroitu ohjaamo on miinasuojattu ja siihen on saatavissa myös ballististen aseiden suojaus. Autossa on Caterpillarin valmistama moottori, joissa on tehoa 275-550 hv (mallista riippuen). Auto on varustettu 7-portaisella Allison automaattivaihteistolla. 10x10-versiossa ensimmäinen, toinen ja viides akseli ovat ohjaavia.


title: Sisu Auto

text: Mallisarja perustuu kuorma-autojen vakiokomponenttien käyttöön. Kaikki kriittiset komponentit on hyvin suojattu. Esimerkiksi jäähdytysjärjestelmä on sijoitettu rungon väliin panssaroidun ohjaamon taakse.


title: Sisu Auto

text:
Mallisto:
Autosta on valmistettu silta-ajoneuvoversiota, joka on yhteistyöprojekti saksalaisen KMW:n ja suomalaisen Patrian kanssa.


title: Sisu Auto

text: Sisu A2045 on keskiraskas maastokuorma-auto, joka esiteltiin syksyllä 2008. Puolustusvoimat on tilannut näitä 240 kappaletta. A2045 on pienin Sisun sotilaskäyttöön tarkoitetuista ajoneuvoista. Se perustuu osin MAN:lta ostettuun tekniikkaan, mm. moottorin ja akselistojen osalta.


title: Sisu Auto

text: Sisu julkisti 6.4.2018 lehdistötiedotteessaan uuden ajoneuvon, nimeltä Sisu GTP 4x4. Kyseessä on 10-paikkainen panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo, johon on mahdollista asentaa monia erilaisia ohjaamovaihtoehtoja. Ajoneuvon hyötykuorma on enintään 4500 kg.


title: Iku Tukiainen

text: Ilkka "Iku" Tukiainen on suomalainen muusikko. Hänen yhtyeitään ovat olleet muun muassa Iku, Bloodshot Rollin, Nova, Mike Ortiz Band, Wanha Laine, Villi Linja, Jussi Hakulisen yhtye, Kinsky, Amazing Sound Orchestra, Noin 7 veljestä, Neumann Duo ja Toinen Kierros. Iku Tukiainen vaikuttaa nykyisin mainitussa Iku-yhtyeessä. Tukiainen toimii Iku-yhtyeen laulaja-kitaristina ja keulakuvana.


title: Iku Tukiainen

text: Vuonna 2003 uudelleen kootun Iku-yhtyeen kolmas albumi oli "Tähtihetkiä". Neljännen Ikun kesällä 2006 ilmestyneen "Musta Herra" -albumin materiaali on pääosin Wanha Laine -yhtyeen kappaleita päivitettyinä 2000-luvulle, ja se sisältää paljon rankempaa materiaalia kuin muut Ikun levyt. "Mustan Herran" julkaisi Propaganda records. Albumi "Suomirock-ilta" ilmestyi vuonna 2008. "Liikkuvat taa" -albumi valmistui vuonna 2010. "Lopulta kaikki saduksi muuttuu" eepos ilmestyi alkuvuonna 2013. Uusin Iku-yhtyen albumi on helmikuussa 2015 ilmestynyt "Dreamlandia"


title: Iku Tukiainen

text: Vuonna 2010 Ilkka kokeili myös osallistua X-Factoriin.


title: Hermann von Helmholtz

text: Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (31. elokuuta 1821 – 8. syyskuuta 1894) oli saksalainen lääkäri ja fyysikko.


title: Hermann von Helmholtz

text: Helmholtzin isä oli Potsdamin lukion rehtori, joka oli opiskellut klassista filologiaa ja filosofiaa. Helmholtzin isä oli filosofi Immanuel Herman Fichten läheinen ystävä. Helmholtzin työssä näkyy Fichten ja Immanuel Kantin vaikutusta. Nuorena miehenä Helmholtz oli kiinnostunut luonnontieteestä, mutta hänen isänsä halusi hänen opiskelevan lääketiedettä.


title: Hermann von Helmholtz

text: Helmholtzin ensimmäinen merkittävä tieteellinen saavutus oli energian säilymistä käsittelevä tutkielma vuodelta 1847. Tutkielman taustalla oli hänen lääketieteelliset opintonsa ja filosofinen tausta. Hän löysi energian säilymisen periaatteen tutkiessaan lihaksen aineenvaihduntaa.


title: Hermann von Helmholtz

text: Perustuen Sadi Carnotin, Émile Clapeyronin, Julius Robert von Mayerin ja James Prescott Joulen aiempiin töihin hän osoitti mekaanisen liike-energian, lämpö-, valo-, sähkö- ja magneettisen välillä vallitsevan sellaisen suhteen, että kun yksi energian muoto muuttuu toiseksi, tiettyä määrää kutakin energian muotoa vastaa yksikäsitteisesti tietty määrä jokaista muuta energian muotoa. Näin ollen niitä voitiin pitää saman yleisen ”voiman” (nykytermien mukaan energian) ilmentyminä. Hän julkaisi teoriansa kirjassaan "Über die Erhaltung der Kraft" (1847). Ajatus energian yleisestä säilymisestä oli esitetty aikaisemminkin, mutta Helmholz osoitti sen kaikkia edeltäjiään vakuuttavammin esittäen myös joukon laskukaavoja erilaisten fysikaalisten systeemien energiamäärille.


title: Hermann von Helmholtz

text: Helmholtz esitti vuonna 1854 ensimmäisenä ajatuksen kaikkeuden lämpökuoleman mahdollisuudesta.


title: Hermann von Helmholtz

text: Yhteistyö Willard Gibbsin kanssa poiki Gibbs-Helmholtzin yhtälön.


title: Hermann von Helmholtz

text: Helmholzin aisteja koskeva fysiologia oli Wilhelm Wundtin työn perustana. Wundt oli Helmholzin oppilas ja häntä pidetään kokeellisen psykologian perustajana.


title: Hermann von Helmholtz

text: Vuonna 1851 Helmholtz mullisti silmäntutkimuksen silmän tähystämiseen soveltuvalla keksinnöllä; instrumentilla pystytään tutkimaan ihmisen silmää sisäpuolelta. Helmholtz keskittyi muutenkin aistien fysiologiaan. Hänen pääjulkaisussaan, nimeltään "Handbuch der Physiologischen Optik" käsitellään empiirisiä teorioita tila- ja värinäöstä sekä liikkeen havaitsemisesta. Teoksesta tuli alansa perusteos 1800-luvun puolivälissä. Helmholtz jatkoi työtä kirjansa uusien painosten kanssa useita vuosikymmeniä. Erityisesti kiistely Ewald Heringin kanssa tila ja värinäöstä aiheutti taajaa päivittämistä.


title: Hermann von Helmholtz

text: Vuonna 1863 Helmholtz julkaisi kirjan "Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik". Siinä käsitellään ääniaistimusten fysiologista perustaa musiikin teoriassa. Hän kehitti Helmholtzin resonaattorin, jolla voidaan selvittää eri äänien korkeuksia.


title: Hermann von Helmholtz

text: Helmholtzin mukaan on nimetty myös "Helmholtzin merkintätapa", jota yleisesti käytetään eri oktaavialoissa olevien, samannimisten sävelten erottamiseksi toisistaan.. Sen mukaan esimerkiksi yksiviivainen c merkitään c', kaksiviivainen c″ ja kontraoktaavin C muodossa C. Helmholtz itse käytti tätä merkintätapaa edellä mainitussa teoksessaan. Kaikkein alimpia oktaavialoja lukuun ottamatta se oli kuitenkin ollut ainakin Saksassa yleisessä käytössä jo ennen Helmholtzin aikaa.


title: Hermann von Helmholtz

text: Vuonna 1874 Helmholtz muutti Bonnista Berliiniin vastaanottamaan fysiikan professorin viran. Siellä hän kiinnostui elektromagnetismista. Vaikka hän itse ei tehnyt merkittäviä tutkimustuloksia alalta, hänen oppilaansa Heinrich Rudolf Hertz tuli kuuluisaksi havainnollistamalla ensimmäisenä sähkömagneettisen säteilyn.


title: Hermann von Helmholtz

text: Muita Heimholtzin opiskelijoita ja tutkijatyötovereita Berliinissä olivat muun muassa Willard Gibbs, Max Planck, Heinrich Kayser, Eugen Goldstein, Wilhelm Wien, Arthur König, Henry Augustus Rowland, A. A. Michelson ja Michael Pupin.


title: Larisa Lazutina

text: Larisa Jevgenjevna Lazutina (, os. Ptitsina; s. 1. kesäkuuta 1965 Kontupohja, Karjalan ASNT, Neuvostoliitto) on entinen huipputason hiihtäjä, moninkertainen arvokisavoittaja. Lazutinan menestyksekäs ura päättyi vuoden 2002 keväällä dopingrikkomukseen. Kansallisuudeltaan hän on karjalainen.


title: Larisa Lazutina

text: Lazutina aloitti hiihtämisen jo nuorella iällä, 5-vuotiaana, mutta hänen uransa parhaat vuodet ajoittuivat kypsälle iälle, 1990- ja 2000-luvun vaihteen tienoille. Lazutina hiihti jo 1987 Oberstdorfin MM-hiihdoissa, missä hän saavutti viestikultaa ja 20 kilometriltä pronssia. Hän kuului Neuvostoliiton hiihtojoukkueeseen myös 1988 Calgaryn olympialaisissa, mutta vain varajäsenenä, sillä joukkueessa oli sellaisia huippunimiä kuin Smetanina, Vencienė, Tihonova ja Nageikina.


title: Larisa Lazutina

text: 1989 Lahden MM-kisoissa Lazutina pääsi hiihtämään ja voitti 30 kilometrillä hopeamitalin. Kaudella 1989–1990, hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun. 1992 Albertvillen olympialaisissa hän oli 26 vuoden ikäinen. Tuolloin henkilökohtaisista kirkkaimmista mitaleista kamppailivat maannainen Ljubov Jegorova sekä italialaiset Stefania Belmondo ja Manuela Di Centa. Lazutina voitti kultamitalin viestijoukkueessa Albertvillessa.


title: Larisa Lazutina

text: 1993 MM-kisoissa Lazutina voitti 5 kilometrin kilpailun sekä oli mukana kultaa hiihtäneessä viestijoukkueessa ja hiihti hopealle 10 kilometrin kilpailussa. Viestikultaa hän voitti myös Lillehammerissa 1994.


title: Larisa Lazutina

text: 1995 Thunder Bayn MM-hiihdoissa Lazutina voitti neljä kultamitalia ja hopean. 1997 MM-hiihdoissa Norjan Trondheimissa hän voitti viestin maailmanmestaruuden.