title: Pyhä kirjoitus

text: Pyhät kirjoitukset kuuluvat useisiin uskontoihin ja hengellisiin liikkeisiin. Niihin kuuluu uskomus, että pyhät kirjoitukset ovat suoraan tai osittain joko jumalallista ilmoitusta tai hengellisesti inspiroituja, joissakin tapauksissa niitä saatetaan pitää myös historian kerrontana. Uskonnosta riippuen kirjoituksia ja niiden fyysistä muotoa (kirja, käärö tms.) saatetaan pitää itsessäänkin loukkaamattoman pyhinä ja suuren kunnioituksen kohteina. Myös ei-uskonnolliset ihmiset osoittavat näille kirjoituksille usein tavallista suurempaa kunnioitusta.


title: Pyhä kirjoitus

text: Vaikka muinaiset sivilisaatiot tuottivatkin käsin kirjoitettuja pyhiä kirjoituksia tuhansien vuosien ajan, ensimmäinen laajempaan levitykseen painettu pyhä kirjoitus oli buddhalainen "Timanttisutra", joka painettiin vuonna 868. Nykyisin painetuin ja laajimmin levinnein pyhä kirjoitus on kristinuskon Raamattu.


title: Pyhä kirjoitus

text: Eri uskontojen pyhiä kirjoituksia:Uskontojen oma asennoituminen pyhiin kirjoituksiin vaihtelee. Jotkut uskonnot pyrkivät tekemään kirjoituksistaan laajalti vapaasti saatavia, kun taas jotkut uskonnot ajattelevat, että pyhien kirjoitusten tulee olla salaisia kaikilta paitsi lojaaleimmilta uskontoon vihityiltä henkilöiltä. Monissa uskonnoissa pyhien kirjoitusten määrä on rajattu (esim. kaanon) ja muutosten tekeminen on rajoitettua tai kiellettyä. Kirjoitusten käännökset saattavat saada uskonnosta riippuen hyväksynnän, mutta alkuperäistä kieltä ja alkutekstejä pidetään useimmiten korkeammassa ja autoritaarisemmassa arvossa. Jotkut uskonnot levittävät kirjoituksiaan vapaasti ja ilmaiseksi, jotkut taas perivät niistä maksun ja ovat tarkkoja copyright-oikeuksista.


title: Pyhä kirjoitus

text: Kirjoitusten standardoinnista on hyötyä erityisesti kirjoituksiin viitattaessa. Sikhismin "Guru Granth Sahibiin" viitataan sivunumeroilla, kun taas abrahamilaisten uskontojen ja niiden perillisten kirjoituksiin viitataan useimmiten luku- ja jaenumeroilla.


title: Sean Astin

text: Sean Patrick Astin (s. 25. helmikuuta 1971, Santa Monica, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja tuottaja. Astin tunnetaan parhaiten "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiasta, jossa hän esittää Samvais Gamgi -nimistä hobittia. Sean Astin on Patty Duken ja John Astinin poika, jotka molemmat ovat näyttelijöitä.


title: Sean Astin

text: Sean Astin on ollut naimisissa Christine Astinin (o.s. Harrell) kanssa vuodesta 1992 lähtien. Heillä on kolme tytärtä; Alexandra (s. 1996), Elizabeth (s. 2002) ja Isabella (s. 2005).


title: Jorma Limmonen

text: Jorma Limmonen (29. syyskuuta 1934 Helsinki – 27. marraskuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.


title: Jorma Limmonen

text: Limmonen edusti uransa alussa Järvenpään Iskua mutta siirtyi jo nuorena Arvi Lehterän valmennukseen Helsingin Tarmoon. Kymmenellä Suomen mestaruudella hän oli kaikkien aikojen menestynein suomalainen nyrkkeilijä SM-tasolla.


title: Jorma Limmonen

text: Limmonen voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa vuonna 1953 kärpässarjassa (alle 51 kg) kukistamalla muun muassa Risto Luukkosen. Limmonen pääsi maaottelumatkalle Ranskaan ja Italiaan ja voitti ensimmäisessä kansainvälisessä ottelussaan Jean Guerrardin. Vuoden 1953 EM-kilpailuissa Varsovassa hän hävisi heti ensimmäisen ottelunsa Neuvostoliiton Anatoli Bulakoville, joka sijoittui lopulta pronssille. Vuonna 1954 Limmonen voitti Suomen-mestaruuden edelliskertaa helpommin Luukkosen vaihdettua sarjaa. TUL:n liittojuhlassa Limmonen voitti Neuvostoliiton Vladimir Stoljnikovin. Vuonna 1955 Limmonen voitti Suomen-mestaruuden ja Kööpenhaminassa Pohjoismaiden-mestaruuden mutta ei päässyt Berliinin EM-kilpailuihin liittojen yhteistoiminnan katkettua. Hän pääsi ottelemaan itäeurooppalaisia nyrkkeilijöitä vastaan ja hävisi marraskuussa 1955 Helsingissä tulevalle olympiavoittajalle, Itä-Saksan Wolfgang Behrendtille pistein 2–1. Liittoriitojen takia Limmonen ei päässyt yrittämään neljättä Suomen-mestaruuttaan vuonna 1956, ja myös Melbournen olympialaiset jäivät häneltä käymättä vaikka hän ottelikin 54-kiloisissa Risto Luukkosta vastaan katsastusottelun, joka päättyi ratkaisemattomaan.


title: Jorma Limmonen

text: Helsingin Tarmon liityttyä Suomen Nyrkkeilyliittoon Limmonen pääsi jälleen maaottelutehtäviin. Prahan EM-kilpailuissa 1957 hän hävisi tulevalle mestarille, Neuvostoliiton Oleg Grigorjeville. Hän voitti kääpiösarjan Suomen-mestaruuden vuosina 1957–1958 ja siirtyi sitten höyhensarjaan (alle 57 kg). Luzernin EM-kilpailuissa 1959 Limmonen hävisi pistein 3–2 ranskalaiselle André Junckerille, joka ylsi lopulta mitaleille.


title: Jorma Limmonen

text: Vuodesta 1958 Limmosta valmensi seuratoiminnan ulkopuolella pysytellyt viipurilaislähtöinen Mauri Luukkonen, jonka oppeja Limmonen uransa jälkeenkin kertoi arvostavansa suuresti. Rooman olympialaisissa 1960 Limmonen saavutti uransa merkittävimmän palkinnon, olympiapronssia. Hän voitti ensimmäisessä olympiaottelussaan Tanskan Börje Kroghin 5–0, sitten Ison-Britannian Phil Lundgrenin 3–2 ja Rhodesian Abel Bekkerin 3–2. Välierässä hän hävisi kultaa lopulta voittaneelle Italian Franco Mussolle.


title: Jorma Limmonen

text: Olympiavuoden jälkeen "Jomi" Limmonen harkitsi jo nyrkkeilyuransa lopettamista ja kirjoitteli lajista Kehä-lehteen, Suomen Sosialidemokraattiin ja myöhemmin Ilta-Sanomiin. Paluunsa jälkeen hän nyrkkeili toisissa olympialaisissaan Tokiossa 1964 ja voitti Alankomaiden Jan de Rooijin ensimmäisessä erässä mutta hävisi sitten Romanian Constantin Crudulle pistein 3–2. Oman uransa jälkeen Limmonen valmensi muun muassa Jouko Lindberghiä.


title: Jorma Limmonen

text: Lapsena Limmonen esiintyi asemiesilloissa ja myös elokuvassa yhtenä "Korpraali Möttösen kolmosista".


title: Ilmanvaihtokone

text: Ilmanvaihtokone on rakennuksen ilmanvaihtojärjestelmässä ilmaa kierrättävä laite. Ilmanvaihtokoneen aikaansaaman ilmanpaineen avulla kuljetetaan tuore ilma kanavia pitkin huonetiloihin ja/tai käytetty jäteilma pois rakennuksesta. Ilmanvaihtokoneen tarve riippuu käytetystä ilmanvaihtojärjestelmästä.


title: Ilmanvaihtokone

text: "Koneellisessa tulo- ja poistoilmajärjestelmässä" sekä jäteilman poisto, että korvausilman otto hoidetaan ilmanvaihtokoneen puhaltimella.


title: Ilmanvaihtokone

text: "Koneellisessa poistoilmajärjestelmässä" ilma poistetaan rakennuksesta koneellisen huippuimurin, ei varsinaisen ilmanvaihtokoneen avulla. Korvausilma virtaa sisään korvausilmaventtiileistä, tai hallitsemattomassa järjestelmässä rakenteiden raoista. Poistettavan ilman lämpöä ei oteta talteen.


title: Ilmanvaihtokone

text: "Painovoimaisessa ilmanvaihtojärjestelmässä" ei käytetä ilmanvaihtokonetta lainkaan, vaan ilma liikkuu korkeuden, tuulen tai lämpötilan erotuksen aikaansaaman paine-eron avulla. Painovoimaisessa järjestelmässä lämmön talteenotto poistettavasta ilmasta ei ole mahdollista.


title: Ilmanvaihtokone

text: Koneellisen tulo- ja poistoilmajärjestelmän ilmanvaihtokoneet ovat nykyisin lähes poikkeuksetta varustettu lämmöntalteenotto (LTO)-laitteella, jolloin rakennuksesta poistettavan jäteilman sisältämää lämpöä siirretään tuloilmaan eri menetelmillä. Näin saadaan jäteilman energiasta osa talteen rakennuksen tuloilmaan ja rakennuksen lämmitystarvetta vähennettyä. Nykyään moderni tapa lämmöntalteenoton toteutukseen on käyttää lämmönsiirtäjänä lämpöpumppua, näin poistoilman sisältämä energia voidaan siirtää patterilämmitykseen, käyttöveteen tai tuloilman lämmittämiseen hyvin tehokkaasti esimerkisi HögforsGST:n HybridiLTO-järjestelmä on hyvä esimerkki kokonaisjärjestelmästä kerrostalon poistoilman lämmöntalteenoton toteutukseen.


title: Bruce Spence

text: Bruce Spence (s. 17. syyskuuta 1945 Auckland) on australialainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa "" -elokuvassa Sauronin Suuta, "" Tion Medonia ja ollut "Nemoa etsimässä" -elokuvassa ääninäyttelijänä.


title: Bruce Spence

text: Bruce Spence on ollut naimisissa Jenny Spencen kanssa vuodesta 1973 lähtien, heillä on kaksi lasta. Spence on tunnettu isosta koostaan, hän on 201 cm pitkä.


title: Ilmailuhallinto

text: Ilmailuhallinto (, ) oli vuosina 2006–2009 toiminut Liikenne- ja viestintäministeriön alainen itsenäinen virasto ja Suomen kansallinen ilmailuviranomainen, joka ylläpiti ja kehitti lentoturvallisuutta. Ilmailuhallinnon tehtävänä oli antaa kansallisia lentoturvallisuusnormeja, myöntää lupia, pitää ilma-alus- ym. rekistereitä, valvoa lentoliikennettä ja muuta ilmailutoimintaa sekä osallistua kansainväliseen yhteistyöhön. Ilmailuhallinnon toiminnot siirtyivät 1. tammikuuta 2010 alkaen uuteen Liikenteen turvallisuusvirastoon.


title: Ilmailuhallinto

text: Ilmailuhallinnon toimintakulut katettiin veronmuotoisella lentoliikenteen valvontamaksulla, jota perittiin lentoasemien pitäjiltä, sekä suoritemaksuilla.


title: Ilmailuhallinto

text: Ilmailuhallinto perustettiin 1. tammikuuta 2006 siirtämällä siihen Ilmailulaitoksen alaisen Lentoturvallisuushallinnon ja Ilmailulaitoksen viranomaisyksikön, Lentoliikennehallinnon, tehtävät. Ilmailuhallinnon perustaminen liittyi ilmailulainsäädännön kokonaisuudistukseen.


title: Ilmailuhallinto

text: Kansainvälisellä tasolla vastaavia tehtäviä hoitaa Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) ja Euroopan tasolla Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA).


title: Ilmailuhallinto

text: Ilmailuhallinnon pääkonttori sijaitsi Vantaalla, ja sen toimintaa johti ylijohtaja Kim Salonen. Henkilöstön määrä oli noin 130.


title: Häivähdys purppuraa

text: Häivähdys purppuraa () on Alice Walkerin kirjoittama romaani vuodelta 1982. Romaanin tarina alkaa vuodesta 1937, jolloin Yhdysvaltain eteläosissa oli vielä voimassa rotuerottelua koskevat lait. Kirja sai Pulitzer-palkinnon ja National Book Awardin vuonna 1983. Se pureutuu Yhdysvaltain etelän rotusortoon sekä taloudelliseen kurjuuteen.


title: Häivähdys purppuraa

text: Steven Spielberg on ohjannut romaanin pohjautuvan samannimisen elokuvan, joka valmistui vuonna 1985. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Whoopi Goldberg (Celie) ja Oprah Winfrey (Sofia). Sen sanotaan olevan hyvin uskollinen kirjan hengelle.


title: Pertti Purhonen

text: Pertti Ilmari ”Purtsi” Purhonen (14. kesäkuuta 1942 Helsinki – 5. helmikuuta 2011 Porvoo) oli suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Urheilu-uransa jälkeen hän toimi muun muassa vuonna 1978 perustetun Kriisipalveluyhdistys ry:n toiminnanjohtajana.


title: Pertti Purhonen

text: Pertti Purhosen puoliso vuosina 1970–1974 oli häntä yhdeksän vuotta vanhempi TV-juontaja Teija Sopanen.


title: Pertti Purhonen

text: Purhosen nyrkkeilyuran paras saavutus on olympiapronssi Tokiosta 1964. Hän otteli välisarjassa (alle 67 kg) ja voitti australialaisen Francis Robertsin tuomariäänin 5–0, tšekkoslovakialaisen Bohumil Němečekin kehätuomarin keskeytyksellä kolmannessa erässä sekä nigeriläisen Issaka Daboren pistein 3–2. Välierässään hän hävisi Neuvostoliiton Ričardas Tamulisille pistein 0–5.


title: Pertti Purhonen

text: Purhonen otteli kolmissa EM-kilpailuissa. Belgradissa 1961 hän hävisi 60 kilogramman sarjan avausottelussaan tuomariäänin 0–5 skotlantilaiselle Richard McTaggartille, joka sittemmin voitti kultaa. Moskovassa 1963 Purhonen hävisi 67-kiloisissa Ričardas Tamulisille pistein 0–5, ja Tamulis kukisti seuraavatkin vastustajansa ja voitti kultaa. Rooman EM-kilpailuissa 1967 Purhonen hävisi 67 kilogramman sarjassa tanskalaiselle Jörgen Hansenille kehätuomarin keskeytyksellä ensimmäisessä erässä.


title: Pertti Purhonen

text: Purhonen voitti Pohjoismaiden mestaruuden 60 kilogramman sarjassa vuonna 1961 sekä 67-kiloisissa vuosina 1963 ja 1967. Hän voitti Suomen mestaruuden 60-kiloisissa vuosina 1960 ja 1961, 63,5-kiloisissa vuonna 1962 sekä 67-kiloisissa vuosina 1963–1968. Hän edusti tuolloin Viipurin Nyrkkeilijöitä.


title: Pertti Purhonen

text: Purhonen kuoli helmikuussa 2011 pitkällisen sairauden jälkeen. Hän vietti viimeiset elinvuotensa Porvoossa, Näsin sairaalan dementiayksikössä. Hän sairasti Alzheimerin tautia.


title: Pertti Purhonen

text: Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle (40-6-132).


title: Pönttökamera

text: Pönttökamera on laite, jolla voi tarkkailla linnunpöntössä pesiviä lintuja. Useiden pönttökameroiden kuvia on mahdollista katsella internetissä. Pönttökameran kuva on joko reaaliaikaista videokuvaa tai ajoittain päivittyviä pysäytyskuvia. Myös erilaisia kuvagallerioita on olemassa.


title: Pönttökamera

text: Monessa pönttökamerassa on infrapunakamera, joka käyttää ihmissilmälle näkymätöntä valoa. Se ei sivustojen mukaan ole haitallista pesiville linnuille. Linnunpönttöihin on asennettu kamera (yleensä web-kamera) ja mahdollisesti mikrofoni. Pönttökamera on helppoa rakentaa itse asentamalla ulkokäyttöön sopiva valvontakamera riittävän suureen linnunpönttöön. Pönttökameraa rakennettaessa on syytä ottaa huomioon laitteiden kestävyys ulko-oloissa.


title: Cristiano Lucarelli

text: Cristiano Lucarelli (s. 4. lokakuuta 1975 Livorno, Italia) on pelaajauransa päättänyt italialainen jalkapalloilija ja nykyinen valmentaja. Hän valmentaa Catania Calciota.


title: Cristiano Lucarelli

text: Lucarelli on Livornon kaupungin omia poikia ja on kannattanut AS Livorno Calciota lapsesta asti. Tämän takia hän oli Livornon kannattajien suuri suosikki. Livornon noustessa Serie B:stä Serie A:han Lucarelli teki 29 maalia 38 ottelussa, mikä oli merkittävä tekijä joukkueen sarjanousussa. Livornon ensimmäisellä kaudella Serie A:ssa 55 vuoteen (vuonna 2004) Lucarelli voitti maalikuninkuuden 24 maalillaan.


title: Cristiano Lucarelli

text: Lucarelli hylkäsi pitkään Euroopan suurseurojen suuret tarjoukset mutta siirtyi kesällä 2007 Šah’tar Donetskiin. Ukrainassa Lucarelli ei ollut kuin puolisen vuotta. Tammikuussa 2008 Parma osti hänet Donetskista kuudella miljoonalla ja teki tämän kanssa kolmen ja puolen vuoden pituisen sopimuksen.


title: Cristiano Lucarelli

text: Lucarelli on suuri Che Guevaran ihailija sekä kommunisti. Hän pitiä pelaamisesta oikeistolaista Laziota vastaan.


title: Cristiano Lucarelli

text: Lucarelli lopetti pelaajauransa vuoteen 2012 ja on sen jälkeen toiminut valmentajana Italiassa.


title: Sanna Saarijärvi

text: Sanna Miira Saarijärvi (s. 10. helmikuuta 1970 Viiala) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt sekä teatterissa että televisiossa. Ennen näyttelijänuraansa hän tuli tunnetuksi kilpajuoksijana.


title: Sanna Saarijärvi

text: Sanna Saarijärvi syntyi Helge ja Tuulikki Saarijärven perheeseen. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1988 ja teatteritaiteen maisteriksi neljä vuotta myöhemmin. Hän suoritti opintoja myös Yhdysvalloissa vuosina 1999–2001. Saarijärvi kiinnitettiin Helsingin kaupunginteatteriin vuonna 1993. Hänen näyttämötaiteellisiin tulkintoihinsa lukeutuvat muun muassa roolit teoksissa "Oopperan kummitus" (Christine), "Hukkasaaren salaisuus" (Rosalda) ja "Mambo Kings" (Lydia). Suomalaisessa klassikkonäytelmässä "Pohjalaisia" Saarijärvi tulkitsi Liisan osan. Hän on näytellyt niin ikään kesäteattereissa, kuten Pyynikin kesäteatterissa ("Akseli ja Elina", 1994) sekä Mustion linnan kesäteatterissa ("Parittain", 2008).


title: Sanna Saarijärvi

text:
Saarijärvi esiintyi 1990-luvun alussa sivuosassa elokuvissa Iskelmäprinssi ja Akvaariorakkaus. Televisiossa hän on esiintynyt muun muassa rikossarjassa "Rikospoliisi Maria Kallio". MTV3:n draamakomediassa "Kuumia aaltoja" (2003) Saarijärvi näytteli keskushenkilön Jutta Kinnusen (Hannele Lauri) ystävätärtä ja työtoveria Siiri Lukkarista. Saarijärvi näytteli vuonna (2009) Yle TV2:n sarjassa "Pirunpelto".
Saarijärven nykyisiin televisiotöihin kuuluu rooli Helppo elämä -sarjassa (2010). Saarijärvi oli myös Suomen Nelosella pyörineen "Unelmakämpän" juontajana.


title: Sanna Saarijärvi

text: Sanna Saarijärvi avioitui Bauer Median sisältöjohtajan Hermanni Seppälän kanssa 8. heinäkuuta 2017 Tuusulassa, heidän seurusteltua sitä ennen 11 vuotta. Heillä on yksi yhteinen lapsi, tammikuussa 2007 syntynyt Fanny-tytär. Saarijärvi harrastaa muun muassa lenkkeilyä ja golfia.


title: Josephine Tewson

text: Josephine Tewson (s. 26. helmikuuta 1931) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten sarjasta Pokka pitää (), jossa hän näytteli Hyacinth Bucketin naapuria Elizabethia. IMDb-sivujen mukaan Josephine Tewson opiskeli Royal Academy of Dramatic Art -koulussa, jonka jälkeen hän on tehnyt laajan työuran niin lavalla kuin televisiossa. Vuosina 2003–2010 hän näytteli Neiti Davenportia televisiosarjassa "Vielä virtaa".


title: Heidi Krohn

text: Heidi Silja Krohn (s. 17. elokuuta 1934 Helsinki, Suomi) on suomalainen näyttelijä, joka vuosina 1955–1995 oli kiinnitettynä useissa ammattiteattereissa ja esiintyi elokuva- ja televisiorooleissa.


title: Heidi Krohn

text: 1950-luvulla Krohn oli elokuvarooliensa ansiosta yksi Suomen suosituimmista naisnäyttelijöistä. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Leena" (1954), jossa Krohn näytteli pääosan opiskellessaan vielä teatterikoulussa. Krohnin 24 elokuvaroolista tunnetuin on pääosa Jack Witikan ohjaamassa elokuvassa "Silja – nuorena nukkunut" (1956).


title: Heidi Krohn

text: Heidi Krohnin isä oli kirjallisuustieteen ja estetiikan professori Eino Krohn ja äitipuoli näyttelijä Kerttu Krohn. Heidi Krohnin poika avoliitosta näyttelijä Esko Salmisen kanssa on näyttelijä Kristo Salminen. Krohnin ja näyttelijä Stig Fransmanin tyttäriä ovat näyttelijä Sanna Fransman ja Minna Lavikainen.


title: Porolahden peruskoulu

text: Porolahden yhtenäinen peruskoulu (arkikielessä "Poris") on koulu Roihuvuoressa ja Tammisalossa Helsingissä. Vuosina 1959–1977 toimi yksityinen oppikoulu Roihuvuoren yhteiskoulu sekä vuosina 1965–1977 Porolahden kansa- ja kansalaiskoulu, jotka yhdistettiin 1977. Kokonaisuuden nimeksi tuli Porolahden ala-aste, yläaste ja Roihuvuoren lukio. Lukion toiminta Roihuvuoressa päättyi 1990, kun lukio yhdistettiin Laajasalon lukioon. Koulu toimii nykyään neljässä rakennuksessa: ala-aste, yläaste, musiikkikoulu sekä Tammisalon koulu, jossa ovat luokat 1–2. Roihuvuoren rakennuksista toisessa (punaisessa) on pääosin luokkien 1–6 tunteja ja toisessa (valkoisessa) luokkien 7–9 tunteja. Tammisalon osassa ovat luokat 1T ja 2T. Valkoinen rakennus remontoitiin vuonna 2004 ja punaisessa rakennuksessa oli käynnissä piharemontti. Koulun rehtori on Markku Keijonen ja apulaisrehtori Maj-Britt Nyberg. Ala-asteen apulaisrehtori on Marju Töyri.


title: Issikka

text: Sanan issikka merkitykset:


title: Vossikka

text: Vossikka eli henkilöliikennettä hevosvaunuilla ja talvella reellä hoitava vuokra-ajuri on historiallinen henkilökuljetuksen muoto, autoja käyttävän taksiliikenteen edeltäjä. Kaupungeissa vossikat palvelivat erityisiltä vossikka-asemilta (vrt. taksiasema). Vuokra-ajureita on suomeksi kutsuttu nimillä vossikka, issikka ja isvossikka, jotka on johdettu venäjän sanasta izvoztshik.


title: Vossikka

text: Esimerkiksi Turun kaupungissa toimi 1800-luvun lopulla yli 150 vuokra-ajuria. Kuopiossa vossikoiden luku oli suurimmillaan vuonna 1913, jolloin kaupungissa toimi 107 vossikkaa.


title: Vossikka

text: Henkilöitä kuljettavia ajureita nimitettiin virallisesti pika-ajureiksi erotuksena tavaroita kuljettavista kuorma-ajureista. Vossikoiden virka-asu ja lakki olivat tummansiniset ja napit hopeanväriset. Hevosen ja varusteiden kunto tarkastettiin säännöllisesti.


title: Vossikka

text: Viime vuosikymmeninä Suomessa on ollut yksittäisiä vossikoita ainakin Turussa ja Kuopiossa.


title: Ankkuri

text: Ankkuri on tavallisesti rautainen väline, jolla esimerkiksi laiva, vene, poiju tai pyydys kiinnitetään väliaikaisesti tai pysyvästi paikalleen. Suurissa aluksissa käytetään tavallisesti tukittomia ankkureita. Näissä ankkureissa kourat ovat rinnakkain ja ne on nivelletty siten, että ne kääntyvät kohti pohjaa ja pääsevät pureutumaan sen kerrostumiin. Erityistarkoituksiin on lukuisia ankkureita, esimerkiksi naarausankkuri, heittoankkuri ja kallioankkuri. Ankkuri on myös toivon ja uuden alun symboli, ja erityisesti merimiehet ovat suosineet sitä tatuoinneissa.


title: Ankkuri

text: Ankkurin pitoon voidaan vaikuttaa sen painolla ja muodolla. Pitoa voidaan lisätä käyttämällä ankkurikettinkiä, jonka paino voi suurissa aluksissa olla useita tonnejakin. Sen lisäksi, että ankkurikettinki tuo lisää painoa, se myös kääntää vedon suunnan optimaaliseksi ankkurin pitokulmaan nähden. Ankkuri pitää sitä paremmin, mitä lähempänä veto on vaakatasoa. Nykyiset ankkurit muistuttavat perinteistä ankkuria enää vähän.


title: Ankkuri

text: Materiaalien kehittyminen ja fysiikan tuntemus ovat vieneet ankkureiden ulkomuotoa melkoisen kauas vanhasta mallista, tukkiankkurista. Tukkiankkurissa tukin tehtävänä on kääntää ankkuri oikeaan asentoon. Tukki on sijoitettu ankkurin varren veneen puoleiseen päähän, ja se on suorassa kulmassa kouriin nähden. Tukin tehtävänä on kääntää ankkuri oikeaan asentoon, jotta kourat pääsevät pureutumaan pohjaan tai sen muotoihin.


title: Ankkuri

text: Ankkuri oli Välimeren seudulla antiikin aikoina meren jumalien symboli, joka ilmaisi lujuutta, turvallisuutta ja rohkeutta. Esikristillisissä hautakuvissa se kertoi merimiehen ammatin. Ankkurista tuli varhaiskristillisyydessä ristinmuotonsa takia lunastuksen ja toivon vertauskuva. Hautakuvissa siihen yhdistettiin usein kala ja delfiini. Ankkuri on myös joidenkin pyhimysten - kuten Clemens Roomalaisen (legendassa hänet hukutettiin ankkuri kaulassaan) ja merenkulkijoiden suojeluspyhimyksen Nikolauksen - tunnus. Ankkuri nähdään myös monien merenrantakaupunkien vaakunoissa.


title: Pariisin rauha (1856)

text: Pariisin rauha allekirjoittiin 30. maaliskuuta 1856. Se päätti Krimin sodan Venäjän keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan ja sen liittolaisten Ranskan ja Ison-Britannian välillä.


title: Pariisin rauha (1856)

text: Sopimuksen nojalla Sevastopol palautettiin Venäjälle, joka luopui vaatimuksista että Osmanien valtakunnan tulisi tunnustaa Venäjän keisari kaikkien kristittyjen suojelijaksi Osmanien valtakunnassa, Moldova ja Valakia jäivät autonomisina osmanien alaisiksi valtioiksi, Mustameri ja Ahvenanmaa demilitarisoitiin. Käytännössä tämä tarkoitti kieltoa korvata brittilaivaston tykeillään hajottama Bomarsundin linnoitus uudella linnoituksella.


title: Pariisin rauha (1856)

text: Suomi noudattaa edelleen kansainvälistä sopimusta Ahvenanmaan demilitarisoinnista, vaikka Venäjä ilmoitti jo 1870, ettei Mustanmeren demilitarisoiminen sitonut enää Venäjää. Ahvenanmaan demilitarisoitu asema perustuu Suomen tasavallan solmimiin myöhempiin valtiosopimuksiin, mihin Venäjältä periytyvä Pariisin rauhan vaatimus periytynyt.


title: Pariisin rauha (1856)

text: Kokonaisuudessaan rauha ei ratkaissut alueen kohtaloa ja parhaimmillaankin onnistui vain vahvistamaan Venäjällä vallinnutta panslavistista liikettä. Aleksanteri II vakuuttui kuitenkin siitä että sota oli paljastanut perusheikkouksia Venäjän valtiossa, mitkä osaltaan johtivat uudistuksiin Venäjällä. Ennen kuin 20 vuotta oli kulunut Pariisin rauhasta, kävi kaikille kuitenkin selväksi, ettei Krimin sota ollut ratkaissut alueen ongelmia.


title: Openbox

text: Openbox on kevyt ikkunointiohjelma X-ikkunointia tukeville käyttöjärjestelmille. Se on julkaistu GPL-lisenssillä.


title: Openbox

text: Openbox on kirjoitettu C-ohjelmointikielellä. Sen varhaiset versiot perustuivat Blackbox-ikkunointiohjelman versioon 0.65.0. Sitten Openbox kirjoitettiin uusiksi puhtaalta pöydältä.


title: Openbox

text: Openboxin työpöydän muuttaminen tapahtuu pitkälti asetustiedostoja tekstieditorilla muokkaamalla. Openboxin valikot määrittelevät tiedostot on kirjoitettu XML-merkintäkielellä. Muiden ikkunointiohjelmien tapaan Openboxin kanssa voi käynnistää työpöytää täydentäviä, mutta ikkunointiohjelmaan sisältymättömiä ohjelmia, kuten paneeleja.


title: Anu Kantola

text: Anu Kantola (s. 1964) on viestinnän professori Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa . Hän on tutkinut politiikkaa, valtaa, mediaa, journalismia ja globalisaatiota. Väitöskirjassaan "Markkinakuri ja managerivalta" (2002) Kantola tutkii suomalaista talouspolitiikkaa 1990-luvun lamassa. Kantola aloitti uransa 1990-luvulla journalistina ja kirjoitti kymmenen vuoden ajan eri joukkoviestimiin politiikasta, taloudesta ja mediasta.


title: Anu Kantola

text: Kirja "Maailman tila ja Suomi" (1999) toi Kantolalle ja hänen tutkijaryhmälleen vuoden 2000 Tieto-Finlandian . Kirjassa selvitellään globalisaation haasteita Suomelle.


title: PyPanel

text: PyPanel on Pythonilla ja C:llä ohjelmoitu paneeli ja tehtäväpalkki, jonka erityisominaisuuksia ovat nopeus ja keveys. Se on GPL v2 lisensoitu.


title: PyPanel

text: PyPanel on tehty GNU/Linux-käyttöjärjestelmille. Sen saa toimimaan mutkattomasti minkä tahansa ikkunanhallintaohjelman kanssa. Usein sitä käytetään GNOMEssa ja Openboxissa.


title: IDesk

text: iDesk on kevyt vapaa kuvakkeidenluontiohjelma Linux-ympäristöön. iDeskistä on saatavan myös Windows-versio, mutta se on lähinnä Windows-työpöydän teema tai tyyli.


title: IDesk

text: iDeskin suurin käyttäjäryhmä lienee kevyempien ikkunointiohjelmien käyttäjät GNU/Linux-puolella. Esimerkiksi OpenBoxin ja WindowMakerin käyttäjät voivat käyttää iDeskiä, jos haluavat pikakuvakkeita työpöydälleen. iDeskin saa myös esimerkiksi GNOMEn päälle, jos ei halua käyttää suoraan GNOME Files-ympäristöä.


title: IDesk

text: iDeskissä kuvake luodaan tekemällä teksitiedosto kansioon ~/.idesktop/. Tiedoston tulee olla formaatissa .lnk.


title: IDesk

text: Yksinkertainen esimerkki pikakuvaketiedostosta:


title: IDesk

text: iDeskin varsinainen asetustiedosto on ~/.ideskrc, jossa määritellään mm. työpöydän taustakuva ja kuvakkeiden muotoutuminen hiiren liikkuessa niiden yli.


title: Alois Schloder

text: Alois Schloder (s. 11. elokuuta 1947 Landshut, Saksa) on saksalainen entinen jääkiekkoilija, Saksan Liittotasavallan jääkiekkomaajoukkueen pelaaja 1960- ja 1970-luvulla.


title: Alois Schloder

text: Schloder aloitti pelaamisen seuratasolla Ev Landshut -jääkiekkoseurassa vuonna 1963. Hänet valittiin ensi kertaa Saksan Liittotasavallan jääkiekkomaajoukkueseen B-sarjan maailmanmestaruuskisoihin vuonna 1966. Schloder pelasi yhteensä 206 maaottelua ja teki 87 maalia. Hän toimi maajoukkueen kapteenina vuosina 1971-78.


title: Alois Schloder

text: Schlonder oli mukana pronssia voittaneessa Saksan maajoukkueessua Innsbruckin olympialaisissa vuonna 1976.


title: Gba Majay Bma

text: Gba Majay Bma on ollut Myanmarin (entisen Burman) kansallislaulu vuodesta 1947 alkaen. Laulun melodia ja sanat ovat Saya Tinin kirjoittamat.


title: Gba Majay Bma

text:
Gaba majay Myanma pyay
Do bo bwa a mway sit mo chit myatno bey.
Byi daung su go athet pay loo do ka kwe malay.
Da do byay da do myay do paing dae myay.
Do byay do myay a gyo go nyinya zwa do da dway.
Tan saung ba so lay do dawin bay apo dan myay.


title: Rimoila

text: Rimoila () Pälmän maalaiskuntaan kuuluva kylä Äänisjärven itäpuolella Puudožin piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Rimoilan kylän lähistöllä on suuri kromi-nikkelikaivos.


title: Rimoila

text:
Venäjän keisarikunnan aikaan Rimoila oli Aunuksen kuvernementin
Poventsan kihlakuntaan kuulunut kunta. Kuntaan kuului 12 kylää, muun muassa Tsolmuinen, Pälmä, Kotajärvi, Rimoila ja Kunasjärvi.


title: Rimoila

text: Rimoilan kunta lakkautettiin Neuvostoliitossa 1920-luvulla ja siitä muodostettiin Karhumäen piiriin kuulunut kyläneuvosto. Sittemmin Rimoilan alueen itäosa on liitetty Puudožin piiriin. Nykyisin entisen kunnan alue kuuluu Tsolmuisen, Pälmän ja Avdejevon maalaiskuntiin.


title: Velskola

text: Velskola () on Espoon kaupunginosa ja siellä sijaitseva Espoon seurakuntayhtymän toimintakeskus Espoon luoteiskulmassa Velskolan Pitkäjärven ja Vihdintien välissä.


title: Velskola

text: Velskolan tila on 210 hehtaarin suuruinen ja seurakuntayhtymä osti sen vuonna 1981. Kartanossa on majoitustilaa 38 henkilölle. Väentuvassa on 51 majoituspaikkaa ja ruokailemaan mahtuu 130 henkilöä. Toimintakeskus sopii kokousten, leirikoulujen ja retriittien pitopaikaksi. Velskolan toimintakeskuksen alue rajoittuu Nuuksion kansallispuistoon. Lähellä on hyvät retkeily- ja ulkoilumaastot, sekä useita järviä ja lampia.


title: Velskola

text: Velskolan Pitkäjärven itälaitaa sivuavalla tiellä on useita jyrkkiä mäkiä, ja se soveltuu hyvin pyöräilijän kuntoharjoituksiin.


title: Velskola

text: Espoon korkein kohta (114,2 m) sijaitsee Velskolassa.


title: Borovoi

text: Borovoi () on taajama ja maalaiskunta Karjalan tasavallan Kalevalan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Tširkkakemijoen länsirannalla 141 kilometriä piirin keskuksesta Uhtuasta kaakkoon. Taajama on Kalevalan piirin toiseksi suurin asutuskeskus. Siellä on 2 300 asukasta (vuonna 2011).


title: Borovoi

text: Borovoin kunnan pinta-ala on 3 146 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Kalevalan piirin Luusalmen ja koillisessa Jyskyjärven, idässä Belomorskin piirin Sosnavitsan ja etelässä Mujejärven piirin Lietmajärven kuntiin sekä lännessä Kostamuksen kaupunkipiirikuntaan. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesialuetta.


title: Borovoi

text: Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön. Kunnan alueella virtaavat muun muassa Tširkkakemijoki, Pizma, Lahna, Kama, Lotka ja Ovrija. Suurimmat järvet ovat Nuokkijärvi, Ala-Kuittijärvi, Kenttijärvi (ven. "Kento"), Koivajärvi ("Koivas"), Piismajärvi ("Pizmajärvi"), Melkkijärvi ("Melg") ja Puštosjärvi. Kunnassa on useita hyödyntämättömiä mineraaliesiintymiä.


title: Borovoi

text: Borovoin taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Entinen Piismalahden (ven. "Pizmaguba") kylä Nuokkijärven rannalla on rekisteröity puutarhapalsta-alueeksi. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 60 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 17 % karjalaisia, 14 % valkovenäläisiä ja 4 % ukrainalaisia.


title: Borovoi

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1959 perustetusta metsäteollisuuspiiristä. Vuonna 1964 sinne vedettiin rautatie ja samalla taajama sai nimen Borovoi. Vuosina 1969–1991 sillä oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Borovoi

text: Borovoin kautta kulkee Kepan ja Kostamuksen välinen maantie, jolta haarautuvat paikallistiet Luusalmelle ja Piismalahteen. Taajamasta on linja-autoyhteydet Uhtualle ja Petroskoihin. Suojärven ja Jyskyjärven välisellä rautatiellä on Borovoin tavara- ja matkustaja-asema. Taajamassa on kaksi huoltoasemaa.


title: Borovoi

text: Taajaman tärkein yritys on Jyskyjärven metsätalous. Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kulttuuri- ja urheilukeskus, kirjasto museoineen, piirisairaala, yleisönpalvelukeskus, posti, pankki, kahvila ja joukko kauppoja. Taajamassa on ortodoksinen kirkko.


title: Venäjän lippu

text: Venäjän lippu (, "Flag Rossii", tai , "Trikolor" eli "trikolori") on Venäjän federaation kansallinen tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Se otettiin käyttöön Pietari Suuren hallintoaikana vuonna 1699, mutta sen nykyinen versio hyväksyttiin 11. joulukuuta 1993. Lipussa on kolme vaakasuoraa ja yhtä paksua palkkia; ylimpänä valkoinen, keskimmäisenä sininen ja alimpana punainen. Värien oletetaan tulevan Moskovan vaakunasta, jossa punaisella taustalla siniviittainen Pyhä Yrjö ratsastaa valkoisella ratsulla. Muiden tulkintojen mukaan värit symboloivat tsaristisen Venäjän rakennetta; valkoinen symboloi Jumalaa, sininen Tsaaria ja punainen talonpoikia. Toisen tavallisen tulkinnan mukaan värit symboloisivat Venäjän keisarikunnan osia: valkoinen symboloi Valko-Venäjää, sininen Vähä-Venäjää eli Ukrainaa ja punainen Iso-Venäjää eli Venäjää.


title: Venäjän lippu

text: Lipun käyttö liittyy Venäjän sotalaivaston perustamiseen. Ensimmäisen sotalaivan "Orjolin" valmistuttua 1668 hollantilainen ehdotti tuolloin maata hallinneelle tsaari Aleksei I:lle laivan varustamista lipulla, kuten Alankomaissakin oli tapana. Värit ovatkin samat kuin Alankomaiden lipussa. Pietari I:n aikana se sai virallisen aseman Venäjän laivaston tunnuksena.


title: Venäjän lippu

text: Vuonna 1858 Aleksanteri II otti käyttöön uudenlaisen lipun, jossa väreinä olivat tavan mukaan imperiumin virallisen vaakunan värit. Ylimpänä oli keisarilliset värit musta ja keltainen viiva ja alimpana valkoinen, autokratian ja Katariina Suuren väri. Erään tulkinnan mukaan tuo lippu poistui valtion käytöstä vuonna 1883 ja palautui Pietari Suuren lippuun Aleksanteri III:n asetuksella, jolloin musta-kelta-valkoinen lippu olisi jäänyt Romanovin hallitsijasuvun käyttöön. Nikolai II korjasi epäselvyyden vuonna 1896, kun hän määräsi valko-sini-punaisen trikolorin Venäjän ainoaksi viralliseksi valtiolipuksi.


title: Venäjän lippu

text: Vuonna 1914 Nikolai II lisäsi lippuun keisarillisen vaakunan eli kaksipäisen kotkan. Hän halusi tällä osoittaa hallitsijan ja kansan yhteenkuuluvuutta. Tämä lippu poistui käytöstä vuonna 1917, jolloin Venäjän keisarikunta hajosi. Ennen kuin Neuvosto-Venäjän punaliput yleistyivät, otti Venäjän väliaikainen hallitus käyttöön vielä perinteisen trikolorin ilman keisarillista vaakunaa.


title: Venäjän lippu

text: Vuosina 1918–23 Venäjän neuvostotasavallan lippuna oli punainen lippu, jossa oli kirjainlyhenne РСФСР, "RSFSR". Neuvostoliitossa sama lippu palasi vuosiksi 1937–54. Venäjän neuvostotasavalta sai 1954 kokonaan uudenlaisen lipun, joka pohjautui Neuvostoliiton lippuun.


title: Venäjän lippu

text: 22. elokuuta 1991 Neuvostoliiton hajottua otettiin uudelleen käyttöön Pietari Suuren käyttöön ottama trikolori; tosin leveämpänä, kuten neuvostoaikaisilla lipuilla oli ollut tapana. Lisäksi sininen väri oli hiukan vaaleampi. Trikolorin alkuperäiset mittasuhteet ja värit palautettiin 1993.


title: Kepa (kylä)

text: Kepa () on Jyskyjärven maalaiskuntaan kuuluva taajama Karjalan tasavallan Kalevalan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uhtualta Vienan Kemiin johtavan maantien varrella, 54 kilometriä Uhtualta itään. Taajamassa on 439 asukasta (vuonna 2008).


title: Kepa (kylä)

text: Seudun pääelinkeinoja ovat metsätalous ja puunhankinta. Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja ensiapu-asema. Kepan keskikoulu nimettiin vuonna 2002 lähistöllä sijaitsevassa Haikolan kylässä syntyneen kirjailija Ortjo Stepanovin mukaan. Vuoteen 2006 asti Kepa muodosti Kalevalan piiriin kuuluneen kylähallintoalueen.


title: Lihapiirakka

text: Lihapiirakka on lihatäytteinen piirakka. Se yleensä tehdään tavallisesta munkkitaikinasta ja täytetään jauhelihan ja riisin sekoituksella. Isoa ja paksua lihapiirakkaa sanotaan möttöseksi. Markkinoilla on myös myytävänä lihapiirakoita, jotka on valmistettu grahamjauhoista.


title: Lihapiirakka

text: Uudehkon tradition mukaan lihapiirakka halkaistaan kahtia ja sen väliin laitetaan esimerkiksi nakkeja, lenkkimakkaraa, kebabia tai jauhelihapihvi. Yleisimpinä mausteina käytetään ketsuppia, sinappia ja kurkkusalaattia.


title: Lihapiirakka

text: Lappeenrannasta ovat peräisin kaksi nimettyä täytettyä lihapiirakkaa: vety ja atomi. Vedyn täytteenä on keitetty kananmuna ja kinkkua, atomissa vain toista. Kinkku on perinteisesti joko keitto- tai savukinkkua.


title: Lihapiirakka

text: Monen paikkakunnan grilleillä on saatavilla myös paikkakunnan mukaan nimetty erikoislihapiirakka. Esimerkiksi riihimäkeläinen on lihapiirakka, joka sisältää perusmausteiden lisäksi jauhelihapihvin ja paistetun kananmunan. Rovaniemellä vastaava on paikallisen jalkapallojoukkueen mukaan nimetty ropsilainen.


title: Lihapiirakka

text: Lihapiirakkaa, jonka väliin laitetaan paistettua lenkkimakkaraa ja sipulia, kutsutaan lenkkisämpyläksi.


title: Lihapiirakka

text: Levylihapiirakka koostuu voitaikinakuoresta, jauheliha-, sipuli- ja keitettyriisi täytteestä. Piirakka on saanut nimensä matalasta levymuodostaan ja kuuluu lihapiirakoiden ryhmään. Joskus piirakkaa kutsutaan myös peltipiirakaksi.


title: Luusalmi

text: Luusalmi () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kalevalan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Keski- ja Ala-Kuittijärvet yhdistävän salmen länsirannalla 23 kilometriä Keski-Kuittijärveä pitkin tai 75 maanteitse Uhtualta kaakkoon. Taajamassa on 478 ja kunnassa 506 asukasta (vuonna 2012).


title: Luusalmi

text: Luusalmen kunnan pinta-ala on 5 507 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Louhen piirin Kiestingin ja koillisessa Ambarnyin kuntiin, idässä Kalevalan piirin Jyskyjärven ja Uhtuan (Kalevalan) kuntiin, etelässä Borovoihin, lounaassa Kostamuksen kaupunkipiirikuntaan sekä lännessä Suomeen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Luusalmi

text: Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön. Sen maisemaa leimaavat laajat suot sekä lukuisat järvet. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Kepajoki (ven. "Kepa"), Pistojoki ja Vuonnisjoki ("Voinitsa"). Järviä ovat Keski-Kuittijärvi, Ylä-Kuittijärvi, Ala-Kuittijärvi, Pistojärvi, Kenttijärvi ("Kento"), Ohtajärvi ("Ohtan-jarvi") ja Koivajärvi ("Koivas"). Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka ja sora. Vuonnisen metsänhoitoalueella on samanniminen rauhoitusalue.


title: Luusalmi

text: Keskustaajaman lisäksi Luusalmen kuntaan kuuluu kaksi taajamaa: Pistojärvi ja Vuonninen. Pistojärvellä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 43 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 30 % venäläisiä, 11 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.


title: Luusalmi

text: Luusalmen kylä mainitaan ensimmäisen kerran Paanajärven pitäjän asukasluettelossa vuodelta 1707, jolloin siinä oli yksi asuttu ja kaksi autiota taloa. Talojen autioitumisen perusteella kylä on syntynyt viimeistään 1690-luvulla, mahdollisesti jopa vuosikymmeniä aikaisemmin.


title: Luusalmi

text: Uhtuan kuntaan eli volostiin kuuluneessa Luusalmen kyläkunnassa oli vuonna 1905 kymmenen kylää: Alajärvi, Haikola, Kuusiniemi, Luomajärvi, Luusalmi, Mikkola, Nurmilahti, Paloniemi, Sipola ja Stahveila. Luusalmen kylässä oli kyytiasema, 21 taloa ja 166 asukasta.


title: Luusalmi

text: 1920-luvulla perustettuun Uhtuan piirin Luusalmen kyläneuvostoon kuului vuonna 1926 kuusi asutusta: Haikola, Luusalmi, Luusalmen Kaulalahti, Mikkola, Nurmilahti ja Sompajärvi, joissa oli yhteensä 358 asukasta. Luusalmen 76 asukkaasta oli karjalaisia 72 ja suomalaisia neljä. Vuoden 1933 tilaston mukaan Luusalmessa oli 196 asukasta, joista suomalaisia oli 140, karjalaisia 50, venäläisiä yksi ja muiden kansallisuuksien edustajia viisi.


title: Luusalmi

text: Kunnan kautta kulkee Vienan Kemistä Uhtuan kautta Suomen rajalle Lonkkaan johtava päällystetty maantie A135 sekä Tungjärven ja Uhtuan välinen soratie A137. Luusalmeen johtaa osittain päällystetty tie Borovoista ja Vuonnisesta on soratie Vuokkiniemen kautta Kostamukseen. Vuonnisesta on linja-autoyhteydet Uhtuaan ja Kostamukseen. Luusalmessa ja Vuonnisessa on laivalaiturit ja Luusalmessa huoltoasema.


title: Luusalmi

text: Kunnassa toimii ruotsalainen puunhankintayritys Leswood sekä Jyskyjärven metsänhoitoalueen haaraosasto. Lisäksi louhitaan hiekkaa ja soraa. Kursma-, Levi-, Hauki- ja Pistojärvien lähettyvillä on rajavartiostot ja Lonkassa tulliasema.


title: Luusalmi

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja muutama kauppa. Luusalmessa on evankelinen kirkko ja Vuonnisessa kaksi tsasounaa.


title: Luusalmi

text: Vuonnisella, Pistojärvellä ja autioksi jääneellä Jyvälahden kylällä on historiallisen asutuksen status. Jyvälahden ja Alajärven lähellä on kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkehin kuuluu 1800-luvun puolivälissä rakennettu Jyvälahden tsasouna sekä Jyvälahden ja Pistojärven vanhat asuin- ja talousrakennukset. Historialliset kohteet liittyvät Vuonnisen runonlaulajiin sekä Venäjän kansalaissodan ja toisen maailmansodan tapahtumiin.


title: Luusalmi

text: Vuonnisessa toimii hotelli, parantola ja neljä vierasmajaa. Voikulanjärven (ven. "Vaikulskoje") pohjoispuolella Piiksiniemessä ("Piksi") on lomakylä.


title: Billy Boyd

text: Billy Boyd (syntymänimeltään William Boyd, s. 28. elokuuta 1968 Glasgow) on skotlantilainen näyttelijä ja muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten "Taru sormusten herrasta" -elokuvista, joissa hän esittää hobittia nimeltä Peregrin ”Pippin” Tuk.


title: Billy Boyd

text: Boydin molemmat vanhemmat kuolivat hänen ollessaan varhaisteini ja isoäiti kasvatti hänet ja hänen isosiskonsa. Boyd kiinnostui näyttelemisestä jo varhain ja esiintyikin kuusitoistavuotiaana glasgowlaisen musiikkiteatterin Hans Anderson -näytelmässä. Ammatikseen hän kuitenkin valitsi kirjansidonnan ja työskentelikin seitsemän vuotta alalla. "Taru sormusten herrasta" oli yksi niistä teoksista, joiden parissa hän työskenteli. Päätettyään vaihtaa ammattia hän opiskeli Royal Scottish Academy of Music and Drama -koulussa. Elokuvien lisäksi hän on esiintynyt niin televisiosarjoissa kuin näytelmissäkin. Joulukuussa 2010 Boyd meni naimisiin pitkäaikaisen partnerinsa Alison McKinnonin kanssa. Pariskunnalla on huhtikuussa 2006 syntynyt poika.


title: Billy Boyd

text: Boyd esitti Tolkienin runoon säveltämänsä kappaleen "The Edge of Night" (tunnetaan myös nimillä ”Pippin’s Song” ja ”All Shall Fade”). Hän on taitava muusikko, joka laulamisen lisäksi soittaa kitaraa, bassoa ja rumpuja. Heinäkuussa 2006 hän perusti kolmen vanhan muusikkoystävänsä kanssa yhtyeen nimeltä Beecake. Yhtyeeltä on ilmestynyt EP-levy ”Just B” sekä vuonna 2010 levy "Soul Swimming" ja he ovat esiintyneet sekä kotimaassaan että Yhdysvalloissa. Boyd esitti myös elokuvassa "Hobitti – Viiden armeijan taistelu" kuultavan kappaleen ”The Last Goodbye”.


title: Venäjän vaakuna

text: Venäjän vaakuna () on Venäjän tunnus lipun ja kansallishymnin ohella. Se otettiin käyttöön vuonna 1993 Venäjän itsenäistyttyä Neuvostoliitosta ja se pohjautuu Venäjän keisarikunnan aikaiseen vaakunaan. Vaakuna on väriltään punainen ja sen keskellä on kaksipäinen kotka. Kaksipäisen kotkan rinnassa on Moskovan vaakuna, jossa Pyhä Yrjö ratsastaa valkoisella ratsulla ja surmaa lohikäärmeen. Venäjän keisarikunnan aikaisessa vaakunassa tausta oli kellertävä ja kaksipäisen kotkan kruunu oli huomattavasti suurempi. Kynsissään kotka pitää valtikkaa ja valtakunnanomenaa.


title: Venäjän vaakuna

text: Vaakunan kaksipäinen kotka tuli käyttöön Venäjällä, kun tsaari Iivana III nai Bysantin keisarin Tuomas Palaiologosin tyttären Zoe Palaiologinan.


title: Venäjän vaakuna

text: Pietari Suuri otti vuonna 1710 käyttöön vaakunan, jossa on kaksipäinen kotka kruunu päässään. Vuonna 1726 vaakunan ulkoasua muutettiin siten, että kotkan siipiin lisättiin Venäjän eri osien omat vaakunat. Tämä vaakuna poistui käytöstä vuonna 1882, jolloin otettiin käyttöön vaakuna, jossa kaksipäisen kotkan tausta on kellertävä. Tämä vaakuna oli käytössä vuoteen 1917 asti.


title: Venäjän vaakuna

text: Vuonna 1917 Venäjän keisarikunnan hajottua muodostettiin Neuvosto-Venäjä, josta muodostui myöhemmin Neuvostoliiton osa, Venäjän sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta. Venäjän vaakuna uudistettiin täysin ja käyttöön tuli Neuvostoliiton vaakunaa muistuttava sirppi ja vasara -aiheinen vaakuna.


title: Venäjän vaakuna

text: Venäjän itsenäistyttyä otettiin vuonna 1992 käyttöön väliaikainen vaakuna, joka oli muutoin identtinen aiemman kanssa, mutta ylhäällä oleva neuvostotasavaltaan viittaava teksti oli muutettu muotoon Российская Федератсия (). Vuonna 1993 otettiin käyttöön nykyinen vaakuna, joka pohjautuu Venäjän keisarikunnan aikaiseen vaakunaan.


title: Venäjän vaakuna

text: Kotkan kaksi päätä symboloivat valtakunnan ulottumista itään ja länteen. Kotkan päällä olevat kolme kruunua symboloivat Kazanin, Astrahanin ja Siperian kaanikuntien liittämistä Venäjään. Vaihtoehtoisen teorian mukaan kruunut symbolovat rakkautta, uskoa ja toivoa.


title: Tamara de Lempicka

text: Tamara de Lempicka ("Tamara Łempicka") (alun perin Maria Gorska, 16. toukokuuta 1898 Varsova – 18. maaliskuuta 1980 Cuernavaca, Meksiko) oli puolalainen Art Deco -taidemaalari.


title: Tamara de Lempicka

text: Hän syntyi Varsovassa, mutta joutui muuttamaan isoäitinsä luokse Pietariin vuonna 1912 sen jälkeen kun hänen vanhempansa erosivat. Vuonna 1914 hän meni naimisiin asianajaja Tadeusz Lempickin kanssa. Venäjän vallankumouksen aikana vuonna 1917 bolševikit vangitsivat Tadeuszin mutta Tamara, joka oli vain 19-vuotias, sai miehensä lopulta vapautettua. Tämän jälkeen pari pakeni Pariisiin. Tamara alkoi opiskella taidetta ja hänestä tuli pian kuuluisa taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisestä tyylistään jota on kuvailtu ”pehmeänä kubismina”.


title: Tamara de Lempicka

text: Toisen maailmansodan alkaessa Tamara muutti aluksi Kaliforniaan jossa hän meni naimisiin paroni Raoul Kuffnerin kanssa. Vuonna 1943 hän muutti New Yorkiin. Miehensä kuoleman jälkeen vuonna 1962 hän alkoi maalata uudella tyylillä, käyttäen palettiveistä. Hänen uudesta tyylistään ei tullut menestystä ja hän vannoi koskaan asettamasta taulujaan näytteille. Vuonna 1978 hän muutti Cuernavacaan Meksikoon jossa hän kuoli vuonna 1980. Hänen tuhkansa leviteltiin tulivuori Popocatepetliin.


title: Mikko Paananen

text: Mikko Paananen voi viitata seuraaviin kuuluisiin henkilöihin:


title: Johannes Lundson

text: Otto Johannes Lundson (12. lokakuuta 1867 Leppävirta – 11. elokuuta 1939 Salo) oli pankinjohtaja, kansanedustaja, eduskunnan puhemies ja ministeri.


title: Johannes Lundson

text: Lundsonin vanhemmat olivat kruununvouti "Otto Gabriel Lundson" ja "Augusta Zuleima Lang". Lundson kävi Kuopion lyseon ja pääsi ylioppilaaksi 1888. Hän suoritti yleisen oikeustutkinnon 1893 ja sai varatuomarin arvon 1896.


title: Johannes Lundson

text: Lundson oli Lappeenrannan kaupungin pormestari 1900–1903 ja 1906–1907. Hänet erotettiin virasta 1903 hallinnollisin toimenpitein, mutta hän sai viran myöhemmin takaisin. Tänä väliaikana Lundson toimi asianajajana Lappeenrannassa 1903–1904 ja Pohjoismaiden Osakepankin Lappeenrannan konttorin esimiehenä 1904–1906. Vuosina 1907–1921 Lundson toimi Pohjoismaiden Osakepankin Viipurin konttorin esimiehenä. Hän oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen 1923–1924 ja Suomen Käsityöläis-Osakepankin pääjohtaja 1924–1937.


title: Johannes Lundson

text: Lundson oli porvarissäädyn jäsen vuosien 1904–1906 valtiopäivillä ja hän oli Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä valittuna nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja 1917–1918 ja Edistyspuolueen kansanedustaja 1918.


title: Johannes Lundson

text: Lundson oli eduskunnan puhemies 1917 ja valtionvarainvaliokunnan sekä ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja 1918. Hän johti puhetta 6. joulukuuta 1917 pidetyssä eduskunnan täysistunnossa, jossa hyväksyttiin Suomen itsenäisyysjulistus.


title: Johannes Lundson

text: Lundson toimi valtiovarainministerinä Vennolan I hallituksessa 1919–1920. Kunnallispolitiikassa Lundson oli mukana Viipurin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä.


title: Johannes Lundson

text: Jäätyään eläkkeelle Lundson muutti Saloon, missä hän kuoli vuonna 1939. Suomen itsenäisyyden 70-vuotisjuhlavuonna 1987 Lundsonin syntymäkaupungin Leppävirran kunnantalon seinään kiinnitettiin Lundsonin muistolaatta. Hänen toinen puolisonsa oli oopperalaulaja Mally Burjam-Borga.


title: D20 System

text: d20 System on Wizards of the Coastin vuonna 2000 roolipelejä varten julkaisema mekaniikka, joka perustuu Dungeons & Dragonsin kolmanteen painokseen. Systeemin nimi johtuu siitä, että 20-sivuinen noppa on mekaniikan ydin. d20 Systemiä käyttävässä pelissä toiminnon tulos selvitetään heittämällä 20-sivuista noppaa. Jos hahmon kyvyt lisättynä nopan tulokseen antaa riittävän tuloksen, toiminta onnistuu. Mekaniikka on yksinkertaisempi kuin vanhat D&D:n ensimmäisessä ja toisessa painoksessa käytetyt mekaniikat ja d20 Systemiä pidetäänkin yleisesti parempana.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Hugo Robert Wäinö Wuolijoki (14. joulukuuta 1872 Hauho – 12. joulukuuta 1947 Hauho) oli suomalainen poliitikko, agronomi, filosofian maisteri, ministeri ja kansanedustaja.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Wuolijoki pääsi ylioppilaaksi 1891, valmistui agronomiksi 1896, filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1900. Wuolijoen vanhemmat olivat rusthollari eli ratsutilallinen Johan Robert Wuolijoki ja Serafina Lagervik. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1911 Sylvia Adelaide Roschier. Wuolijoen veli oli lakimies ja poliitikko Sulo Wuolijoki, jonka puoliso oli kirjailija, poliitikko ja Yleisradion pääjohtaja Hella Wuolijoki.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Ennen kansanedustajaksi tuloaan Wuolijoki toimi Hämeessä sijaitsevan Mustialan maanviljelysopiston opettajana 1904–1905. Ensimmäisen edustajakautensa aikana hän toimi Hankkijan maanviljelyskemistinä 1906–1908.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Helsingin maanviljelyslyseon matematiikan, fysiikan ja kemian opettajana Wuolijoki toimi 1908–1918 sekä OTK:n toisena johtajana 1922–1927.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Puoluetaustaltaan Wuolijoki oli sosiaalidemokraatti ja hän toimi kansanedustajana. Hänet valittiin eduskunnan jäseneksi Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 1907–1909, Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1919–1921 ja uudelleen Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 1922–1926. Hän toimi eduskunnan eduskunnan puhemiehenä vuosina 1921–1922 ja 1925, lisäksi hän oli eduskunnan ensimmäinen varapuhemies 1923 ja toinen varapuhemies 1924. Eduskunnan valiokunnista hän johti puhetta kulkulaitosvaliokunnassa 1922, maatalousvaliokunnassa 1919–1920, tarkastusvaliokunnassa 1907–1908 ja 1919 sekä valtionvarainvaliokunnassa 1909. Tämän lisäksi hän oli jäsenenä suuressa valiokunnassa ja ulkoasianvaliokunnassa sekä toimi eduskunnan pankkivaltuusmiehenä ja Suomen Pankin tilintarkastajana.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Wuolijoki oli senaatin talousosaston jäsen 23. maaliskuuta 1917 – 31. heinäkuuta 1917. Hän toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Väinö Tannerin vähemmistöhallituksessa 13. joulukuuta 1926 – 15. marraskuuta 1927.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Ministerikauden päätyttyä Väinö Tannerin hallituksessa Wuolijoki ryhtyi diplomaatin uralle. Hän toimi Suomen lähettiläänä Berliinissä ja Wienissä vuosina 1927–1933, Oslossa 1933–1940 ja Haagissa 1933–1938.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Wuolijoki toimi maanviljelijänä kotitilallaan Hauholla 1911–1947 ja lyhyemmän ajan Hyvinkäällä 1918–1922.


title: Wäinö Wuolijoki

text: Wäinö Wuolijoki sai vuonna 1942 tasavallan presidentin myöntämän arvonimen erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Hirvas () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suunujoen ja Pionernyi-kanavan rannalla 53 kilometriä Kontupohjasta luoteeseen. Taajamassa on 1 200 ja kunnassa 1 800 asukasta (vuonna 2012).


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Hirvaksen kunnan pinta-ala on 1 955,3 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Kontupohjan piirin Käppäselän, kaakossa Tedjärven ja etelässä Kentjärven ja Petrovskin kuntiin sekä lännessä Suojärven piirin Naistenjärven ja luoteessa Porajärven kuntiin. Pinta-alasta 79,6 % on metsää ja 18,8 % vesistöjä.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Seudun maisemaa leimaavat luoteis-kaakkoissuunnassa kohoavat harjut, joiden välissä on järviä, jokia ja soita. Tärkeimmät joet ovat Suunujoki, Semsjoki (ven. "Semtša"), Bolšaja Vinka ja Talpus. Järviä ovat Sandaljärvi, Päläjärvi ("Paljeozero"), Suunujärvi ("Sundozero"), Lavalampi, Kuivajärvi ("Suhoje"), Kodanlampi ja Elmus. Kunnan alueella sijaitsee kolme luonnonmuistomerkkeinä suojeltua suoaluetta.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Raiguban ja Elmuksen asutukset sekä Antipinskajan, Jouhojan (ven. "Jevhoja"), Jyrkänmäen ("Jurkostrov"), Juustjärven, Tiutian, Koikarin, Lintujärven, Lismajärven ("Ližmozero"), Pyhäniemen, Sagarvojan ("Krasnaja Retška"), Sununsuun ("Ussuna") ja Valkeamäen ("Belaja Gora") kylät. Sadan–kahdensadan asukkaan keskuksia ovat Tiutia, Jyrkänmäki ja Elmus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 68 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 22 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä, 1 % ukrainalaisia ja 1 % suomalaisia.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Seudun kanta-asukkaat ovat pääosin lyydiläisiä, osin varsinaiskarjalaisia, aunuksenkarjalaisia ja venäläisiä. Lintujärvi oli 1500–1600-luvuilla eteläisimmän Lapin pogostan keskus.. Tiutia on kuuluisa marmorilouhoksistaan.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Hirvaksen taajama on syntynyt vuonna 1931 Kontupohjan vesivoimalaan kuuluvan padon ja siihen liittyvän uittokourun rakentamisen yhteydessä. Vuodesta 1940 lähtien siellä toimi sotilaslentokenttä. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Neuvostoaikana Hirvaksella oli kaupunkimaisen taajaman status (vuodesta 1950).


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Kunnan kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Kontupohjan, Juustjärven, Porajärven ja Suojärven välinen maantie. Hirvakseen johtaa maantie Suojun asemalta. Taajamasta ja kylistä on linja-autoyhteydet Kontupohjaan.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Talous perustuu kaivosteollisuuteen ja sähköntuotantoon. Tärkeimmät yritykset ovat liuskekiveä louhiva Karelmineral ja Päläjärven vesivoimalaitos. Maataloutta edustavat Kontupohjan maatalousyrityksen kolme karjatilaa, kahdeksan yksityistilaa, kolme kalanviljelylaitosta, kaksi mehiläistarhaa sekä asukkaiden palstaviljelmät.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa, keskikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti, pankki, joukko kauppoja ja leipomo. Eräitä palveluja on myös Tiutiassa ja Jyrkänmäessä. Hirvaksessa on vuonna 2007 valmistunut ortodoksinen kirkko.


title: Hirvas (Karjalan tasavalta)

text: Seudulta on löydetty lukuisia muinaisia asuinpaikkoja. Jyrkänmäen, Lismajärven Suurisaaren ja Pienisaaren sekä Niinisaaren (ven. "Lytšnyi Ostrov") kylillä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkejä ovat Niinisaaren, Sununsuun ja Valkeamäen kirkot, Jorššin ja Lismajärven Pienisaaren tsasounat sekä Suurisaaren vanhat asuintalot. Niinisaaren vuonna 1620 rakennettu puukirkko on valtakunnallinen suojelukohde. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat Pienisaaren karsikkometsä, Valkeamäen marmorilouhos sekä Venäjän kansalaissodassa ja toisessa maailmansodassa kaatuneiden hautapaikat. Muita nähtävyyksiä ovat Suunujoen kanjoni ja Hirvaksen hylätty lentokenttä. Nautjärven (ven. "Navdozero") rannalla on kalastus- ja metsästysmaja.


title: Käppäselkä

text: Käppäselkä (myös "Käppäli", "Käppälinkylä"; ; ) on kylä, maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee piirin pohjoisosassa Muurmannin radan varrella 65 kilometriä Kontupohjasta pohjoiseen. Kunnassa on 1 300, taajamassa 600 ja kylässä 45 asukasta (vuonna 2011).


title: Käppäselkä

text: Käppäselän kunnan pinta-ala on 1 011,1 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Sungun, kaakossa Suurlahden, etelässä Tedjärven, lännessä Hirvaksen ja pohjoisessa Tšopinan maalaiskuntiin sekä koillisessa Karhumäen kaupunkiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja noin 20 % vesialuetta.


title: Käppäselkä

text: Seudulla on paljon järviä ja jokia. Järviä ovat Ääninen, Lismajärvi, Šaidomozero, Viikšjärvi, Verhneje ja Nižneje Pigmozero, jokia Uunitsa, Kalaoja, Jelgamka ja Šaidomka. Kunnan alueella on Šaidomozeron rauhoitusalue sekä Pigmasuon ja Palasuon luonnonmuistomerkit.


title: Käppäselkä

text: Käppäselän taajaman ja kylän lisäksi kuntaan kuuluu Proletaarin (ven. "Proletarka") taajama, Lehtiniemen ("Listnavolok"), Šäidämän ("Šaidoma") ja Uunitsan kylät sekä Viikšjärven ("Vikšezero") rautatieasema Keskustaajaman ohella suurimmat asutuskeskukset ovat sen vieressä sijaitseva vajaan 400 asukkaan Proletaari ja noin 200 asukkaan Uunitsa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 83 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 6 % karjalaisia, 5 % valkovenäläisiä, 2 % suomalaisia ja 2 % ukrainalaisia.


title: Käppäselkä

text: Käppäselän kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1707. Ennen 1920-lukua se kuului Kontupohjan kuntaan. Vuonna 1926 Käppäselän kirkonkylässä oli 566 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä. Nykyisen kunnan länsiosassa sijaitsivat pohjoisimmat lyydiläiskylät Palolampi (ven. "Paloselga") ja Kortaš ("Kartaši"), jotka nykyään ovat autioina. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Asemataajama perustettiin vuonna 1944.


title: Käppäselkä

text: Käppäselän taajamassa sijaitsee rautatieasema. Kunnan länsiosan kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie, josta haarautuu maantie Käppäselän ja Uunitsan kautta Fedotovon kylään. Uunitsasta on linja-autoyhteys Kontupohjaan.


title: Käppäselkä

text: Kunnan talous perustuu metsä- ja kaivosteollisuuteen. Puunhankintaa harjoittaa Kontupohjan metsäteollisuuspiirin Käppäselän puunhankintayritys ja sahatavaran tuotantoa Uunitsassa sijaitseva Triada-niminen yritys. Kolme yritystä louhii diabaasia ja tuottaa sepeliä. Palolammella louhitaan liuskekiveä. Maatalouden merkitys on vähäinen.


title: Käppäselkä

text: Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus kirjastoineen sekä pieni poliklinikka.


title: Käppäselkä

text: Kunnan alueella sijaitsevat Bardovo III:n ja Vikšan kivikautiset asuinpaikat. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu autioksi jääneen Meloiguban kylän tsasouna. Uunitsassa on viipurilaisen kauppiaan Pjotr Beljajevin vuonna 1851 perustaman sahalaitoksen rauniot. Venäjän kansalaissodan ja toisen maailmansodan tapahtumista kertoo kaksi muistolaattaa ja muistoristi.


title: Käppäselkä

text: Seudun rikas ja puhdas luonto, Äänisen ja Šaidomajärven kauniit maisemat muodostavat edellytykset matkailun kehitykselle.


title: Suomen Restonomit

text: Suomen Restonomit ry (SURE) on lokakuussa 2000 perustettu restonomien edunvalvonta- ja palvelujärjestö. Liiton tarkoituksena on edistää ja valvoa restonomien palkkauksellisia, oikeudellisia, ammatillisia ja yhteiskunnallisia etuja. Suomen Restonomeihin järjestäytyvät myös restonomiksi opiskelevat.


title: Suomen Restonomit

text: SURE on Akavan Erityisalojen jäsenjärjestö. Akavan Erityisaloihin järjestäydytään jäsenyhdistyksen kautta.


title: Magister equitum

text: Magister equitum ("ratsuväen mestari" tai "ratsumestari") oli Rooman tasavallan aikana erikoisvirka, jonka diktaattori nimitti astuessaan virkaan. Magister equitum toimi diktaattorin lähimpänä apulaisena. Magister equitumilla oli preettorin käskyvalta eli "imperium".


title: Magister equitum

text: Nimitys magister equitum johtui siitä, että alkuaikoina sen kantaja johti ratsuväkeä, samalla kun diktaattori johti legioonia eli jalkaväkeä.


title: Magister equitum

text: Tunnetuin magister equitum oli luultavasti Marcus Antonius, joka toimi tässä virassa Julius Caesarin ensimmäisen diktaattorikauden aikana.


title: Wilsonin tauti

text: Wilsonin tauti eli hepatolentikulaarinen degeneraatio on autosomaalinen resessiivisesti periytyvä sairaus, jonka esiintyvyys on noin 1:30 000. Sen keskeinen piirre on kuparin kertyminen kudoksiin, mikä ilmenee neurologisina oireina ja maksasairautena. Heterotsygoottisten kantajien määräksi arvioidaan noin yksi 90:stä, mikä tarkoittaa, että yksi 90 ihmisestä kantaa tätä sairautta sairastumatta itse. Sairastuneissa on tasavertaisesti niin miehiä kuin naisiakin, ja sitä esiintyy kaikkialla maailmassa.


title: Wilsonin tauti

text: Wilsonin taudin geeni (WND) on paikannettu kromosomiin 13 (13q14.3), ja sen vaikutukset ilmenevät erityisesti maksassa, munuaisessa ja istukassa, mutta vaikutuksia ilmenee myös sydämessä, aivoissa ja keuhkoissa, tosin paljon vähäisemmässä määrin. Tämä geeni ohjaa kuparin sitoutumista sappeen seruloplasmiiniproteiiniin sitoutuneena. Sappi on maksan tuottamaa nestettä, joka edistää ruoansulatusta.


title: Wilsonin tauti

text:
Wilsonin tautia sairastavilla on WND:n mutaatio. Se estää kuparin poistumisen elimistöstä, niin että kupari kertyy maksaan ja vaurioittaa maksakudosta. Vaurioituneesta maksasta voi päästä kuparia takaisin verenkiertoon, niin että kuparia leviää koko elimistöön. Kuparimäärän äkillinen nousu aiheuttaa vaurioita munuaisissa, aivoissa ja silmissä. Hoitamattomana Wilsonin tauti voi aiheuttaa vakavia aivovammoja, maksavaurioita ja lopulta kuoleman.
Oireet ilmaantuvat yleensä ikävuosien 6 ja 20 välillä, mutta joskus vasta 30 vuotta täyttäneissä potilaissa ja harvinaisissa tapauksissa jopa 50-vuotiaana. Tyypillinen oire on Kayser-Fleischerin kehä (ruskea kehä silmän sarveiskalvolla). Muut oireet riippuvat siitä, esiintyykö vaurioita maksassa, veressä, keskushermostossa, virtsaelimissä vai lihaksissa ja luustossa. Monet oireet huomataan vain lääkärin tutkimuksissa, kuten maksan ja pernan turvotus, nesteen kertyminen vatsaonteloon, anemia, verihiutaleiden ja valkosolujen määrän vähäisyys veressä, aminohappojen, valkuaisen, virtsahapon ynnä virtsan hiilihydraatin kohonneet arvot sekä luiden pehmeneminen. Jotkut oireet ovat helpommin havaittavissa, kuten keltatauti, joka ilmenee silmien ja ihon kellastumisena. Muita oireita ovat veren oksentaminen, puhe- ja kieliongelmat, vapina käsissä ja käsivarsissa; lihasten jäykkyys.


title: Wilsonin tauti

text: Kliinisiä oireita ilmenee harvoin ennen viiden vuoden ikää, vaikka biokemialliset vauriot ovat synnynnäisiä. Keskimäärin maksan kuparin väkevöityminen saattaa olla lähes kaksikymmenkertainen normaalitasoon verrattuna, kun taas plasman keruloplasmiinimäärä on alle 30 prosenttia normaalista.


title: Wilsonin tauti

text: Oireiden havaitsemisikä näyttää riippuvan vaurioituneesta elimistön osasta. Noin puolet (40–50 %) potilaista saa ensin maksaoireita ja puolet (40–50 %) neurologisia oireita. Keskiarvoikä hepaattisille oireille on 10–14 vuotta, kun taas neurologisten oireiden huippu sijoittuu 19–22 vuoden ikään. Tautia havaitaan harvoin yli 40-vuotiailla.


title: Wilsonin tauti

text: Kupari ei siis tuhoudu luonnollisesti Wilsonin tautia sairastavalla, joten keho yrittää poistaa sitä suoraan virtsan ja ulosteen kautta. Kohonnut kupariarvo vuorokauden virtsakeräilyssä on eräs oire Wilsonin taudissa. Normaalin terveen ihmisen viitearvo on 0,24-0,47, kun taas Wilsonin tautia sairastavalla arvo voi olla 1,0-1,5. Arvo on eräässä tapauksessa ollut yli 6,5, mutta tässä tapauksessa ei ole ollut akuuttia hengenvaaraa.


title: Wilsonin tauti

text: Maksaoireet


title: Wilsonin tauti

text: Psykiatriset oireet


title: Wilsonin tauti

text: Neurologiset oireet


title: Wilsonin tauti

text: Munuaiset


title: Wilsonin tauti

text: Silmät


title: Wilsonin tauti

text: Sydän ja verisuonet


title: Wilsonin tauti

text: Ihotaudit


title: Wilsonin tauti

text: Wilsonin sairaus voidaan havaita kokeilla, joilla arvioidaan kuparin määrä veressä, sekä virtsan ja maksan tutkimuksilla. Silmän tarkastelussa voi näkyä Kayser-Fleischerin kehä, joskin sen puute ei sulje täysin pois Wilsonia.


title: Wilsonin tauti

text: Sairautta hoidetaan elinikäisellä kelaatinmuodostajien käytöllä. Sellaisia ovat D-penisillamiini tai trientiinidihydrokloridi, lääkkeet, jotka edistävät kuparin poistumista kudoksesta. Potilaat tarvitsevat myös B6-vitamiinia, ja heidän on vältettävä kuparia ruokavaliossaan, mikä tarkoittaa sienien, pähkinöiden, suklaan, kuivattujen hedelmien, maksan ja äyriäisen karsimista ravinnosta. Ylimääräisen sinkin nauttiminen voi hidastaa kuparin imeytymistä suolistosta.


title: Wilsonin tauti

text: Maksansiirto on tehokas apu niillä potilailla, joilla on nopeasti kehittyvä Wilsonin sairaus, joka ei muilla keinoin parane. Koska ensisijaiset vauriot kohdistuvat maksaan, siirto on parantava ja lopputulos usein erinomainen.


title: Wilsonin tauti

text: Wilsonin tauti vaatii elinikäistä hoitoa. Jos häiriö on havaittu varhain ja sitä hoidetaan oikein, Wilsonin taudin saanut potilas voi nauttia terveestä elämästä siinä missä kuka tahansa.


title: Udo Kießling

text: Udo Kießling (s. 21. toukokuuta 1955 Crimmitschau, DDR) on saksalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Udo Kießling

text: Kießlingin perhe loikkasi Saksan liittotasavaltaan hänen ollessaan pikkupoika. Hän aloitti pelaamisen seuratasolla 17-vuotiaana SC Riessersee -jääkiekkoseurassa. Hän pelasi yhteensä 1 020 ottelua Saksan liittotasavallan mestaruussarjassa ja teki 881 maalia. Saksan liittotasavallan maajoukkueessa hän pelasi yhteensä 320 ottelua. Hän pelasi ensimmäisenä saksalaisena NHL:ssä, yhden ottelun Minnesota North Starsin paidassa, kieltäytyen kuitenkin sopimuksesta ja palaten mieluummin takaisin Saksaan. Kießling oli mukana pronssia voittaneessa Saksan joukkueessa Innsbruckin olympialaisissa vuonna 1976.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1985

text: Vuonna 1985 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Seefeldissä, Itävallassa 17. - 27. tammikuuta. Kisaohjelmaan kuului neljä miesten ja neljä naisten maastohiihtolajia, kolme mäkihyppykilpailua ja kaksi yhdistetyn kilpailua. Kisojen menestynein maa oli Norja, joka saavutti niin kultaa, hopeaa kuin pronssiakin viisi kappaletta. Kaksinkertaisia maailmanmestareita olivat Ruotsin Gunde Svan, Norjan Anette Bøe ja Länsi-Saksan Hermann Weinbuch.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1985

text: Maastohiihdossa perinteistä nopeampi luistelutyyli oli yleistynyt ja sillä menestyttiin myös MM-kilpailuissa, joissa luistelu oli kiellettyä vain viimeisellä 200 metrillä sekä viestien alussa ja vaihtoalueella.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1985

text:
Päivämäärä: 22. tammikuutaEnsimmäisellä väliaikapisteellä Kari Härkönen oli kärjessä noin viisi sekuntia Thomas Wassbergia edellä. Seuraavalla tarkkailupisteellä kärkikaksikon keskinäinen ero oli vajaat yhdeksän sekuntia ja Maurilio De Zolt ja Giorgio Vanzetta hiihtivät edelleen seuraavina. Maaliin Härkönen saapui lähes minuutin ja 15 sekuntia siihen saakka johtanutta Harri Kirvesniemeä nopeampana. Gunde Svanin perässä maaliin tuli Vanzetta mutta De Zolt alitti heidän loppuaikansa. Viimeisenä kärkimiehistä maaliin tuli Wassberg, joka hävisi Härköselle yli 13 sekuntia ja sai hopeaa. Aki Karvonen pääsi loppumatkan hiihtämään Wassbergin peesissä ja sijoittui 12:nneksi.
Päivämäärä: 18. tammikuutaEnsimmäisellä väliaikapisteellä 4,5 kilometrin kohdalla Harri Kirvesniemi johti ja suomalaisista myös Kari Härkönen ja Aki Karvonen olivat kärkipäässä. Toisella väliaikapisteellä 9,7 kilometrin kohdalla Kirvesniemi johti Härköstä ja Karvosta 18 sekunnilla ja ruotsalaiset Thomas Wassberg ja Gunde Svan olivat seuraavina vajaan kymmenen sekunnin päässä suomalaiskaksikosta. Suomalaisilla oli edelleen selvä kolmoisjohto 19,7 kilometrin kohdalla. Kärkihiihtäjistä ensimmäisenä maaliin tuli Wassberg, jolle Härkönen hävisi 1,1 sekunnilla. Svan hiihti viimeisen kympin nopeiten ja oli maalissa lähes 40 sekunnin erolla Wassbergia parempi. Karvonen ja Kirvesniemi tulivat maaliin lähes peräkkäin ja heistä Kirvesniemi sijoittui paremmin mutta oli viimeisellä kympillä lähes minuutin ja 20 sekuntia Svania hitaampi. Norjalainen Ove Aunli nousi vielä Kirvesniemen ohi hopealle. Sijat 7–10 menivät keski- ja eteläeurooppalaisille ja paras neuvostoliittolainen oli vasta neljästoista.
Päivämäärä: 27. tammikuutaNeuvostoliiton Vladimir Sahnov johti kilpailua alusta saakka ja oli vielä puolimatkassa kärjessä 1,7 sekuntia Gunde Svania, 11 sekuntia Maurilio De Zoltia ja 12 sekuntia Kari Härköstä edellä. Svan oli hiihtänyt 1,5 minuuttia aiemmin matkaan lähteneen Thomas Wassbergin kiinni. Vähän 31 kilometrin jälkeen Svan johti jo yli puolella minuutilla toiseksi noussutta Ove Aunlia Sahnovin pudottua lähes minuutin päähän kärjestä. Loppumatkasta De Zolt ohitti Aunlin ja Sahnov putosi kahdeksanneksi.
Päivämäärä: 24. tammikuutaEnsimmäisen osuuden jälkeen kärkiryhmässä olivat Neuvostoliitto, Suomi ja Ruotsi. Toisessa ryhmässä olivat Italia, joka jäi alkumatkalla kärjestä Marco Albarellon katkaistua sauvansa, Sveitsi ja Norja. Toisella osuudella Ruotsin Thomas Wassberg karkasi muilta parin kilometrin jälkeen ja tuli vaihtoon noin puoli minuuttia Suomen Veijo Hämäläisen edellä. Italia, Norja ja Sveitsi olivat lähellä Suomea mutta Neuvostoliitto oli jäänyt taakse. Kolmannen osuuden puolivälissä Ruotsi saatiin kiinni. Osuuden lopussa Norja ja Italia karkasivat Suomelta Harri Kirvesniemen kaaduttua. Viimeisessä vaihdossa Suomi oli jäänyt kärkikaksikosta 32, Neuvostoliitto 48 ja Ruotsi 49 sekuntia. Ankkuriosuudella Suomen Kari Härkönen pääsi kärjestä kymmenen sekunnin päähän mutta väsyi sitten ja joutui päästämään Ruotsin Gunde Svaninkin ohitseen. Norjan Ove Aunli pudotti Italian Giuseppe Plonerin peesistään kilometri ennen maalia ja toi Norjan voittajana maaliin.
Päivämäärä: 21. tammikuutaKilpailun puolivälissä Anette Bøe johti Marja-Liisa Kirvesniemeä 2,2 sekunnilla ja Grete Ingeborg Nykkelmota 4,1 sekunnilla. Järjestys oli myös maalissa sama ja Bøe kasvatti eron muihin yli kymmeneen sekuntiin. Kaikki viisi norjalaista olivat seitsemän parhaan joukossa. Suomalaisista 19-vuotias Marjo Matikainen sijoittui 11:nneksi.
Päivämäärä: 19. tammikuutaKilpailun puolivälissä Anette Bøe johti, Raisa Smetanina oli noin kolmen sekunnin päässä, Grete Ingeborg Nykkelmo noin viiden sekunnin päässä ja Marja-Liisa Kirvesniemi neljäntenä runsaat 12 sekuntia kärkeä jäljessä. Maalissa Nykkelmo sai pitää johtopaikkaa runsaan viiden minuutin ajan kunnes Bøe ohitti hänet 3,2 sekunnin erolla. Kirvesniemi oli jälkimmäisen puoliskon nopein mutta hävisi Bøelle 1,4 sekunnilla. Kuuden parhaan joukkoon sijoittui neljä norjalaista ja pitovoiteilla hiihtänyt Brit Pettersen oli heikäläisistä ainoa kauemmaksi kärjestä jäänyt sijalla 13.
Päivämäärä: 26. tammikuutaViiden kilometrin kohdalla johdossa oli Grete Ingeborg Nykkelmo, toisena Anfisa Romanova, sitten kolme norjalaista ja kuudentena Marja-Liisa Kirvesniemi 16 sekuntia kärkeä hitaampana. Puolimatkassa Norjalla oli neloisjohto ja Kirvesniemi oli jäänyt Nykkelmosta lähes minuutin päähän. Nykkelmo johti edelleen 15 kilometrin kohdalla. Brit Pettersen oli hänestä jäljessä noin kolme sekuntia, Berit Aunli noin yhdeksän sekuntia ja Anette Bøe noin 12 sekuntia mutta eroa norjalaisista Romanovaan oli jo lähes puoli minuuttia. Lähtönumerolla 2 hiihtänyt Nykkelmo kasvatti lopussa eron Petterseniin yli 18 sekunnin suuruiseksi, Bøe nousi pronssille ja Aunli varmisti Norjan neloisvoiton. Neuvostoliittolaiset olivat sijoilla 5, 7, 8, 9 ja 13. Kirvesniemi sijoittui 12:nneksi 2.43,4 voittajalle hävinneenä.
Päivämäärä: 23. tammikuutaAnette Bøe vei Norjan ensimmäisellä osuudella lähes puolen minuutin johtoon. Sveitsi ja Neuvostoliitto olivat seuraavina ja Suomi vasta kahdeksantena. Toisen osuuden jälkeen Norja johti Neuvostoliittoa noin 20 sekunnilla muiden jäätyä kauemmas. Suomi nousi seitsemänneksi. Kolmannella osuudella Norjan johto kaventui kahdeksaan sekuntiin ja vaihdossa Berit Aunlin sauva katkesi sen jäätyä Grete Ingeborg Nykkelmon suksien alle, joten Neuvostoliitto sai eron heti kiinni. Kolmannen osuuden nopein oli Marja-Liisa Kirvesniemi, joka nosti Suomen viidenneksi. Ankkuriosuudella Neuvostoliiton Anfisa Romanova peesasi Berit Aunlia kolmen kilometrin verran ja hiihti sitten karkuun. Suomen Marjo Matikainen nosti Suomen neljänneksi ohi Tšekkoslovakian.
Päivämäärä: 18.–19. tammikuutaMäkiosuuden paras oli itäsaksalainen, vuoden 1983 nuorten maailmanmestari Heiko Hunger, joka sai 86 ja 90 metrin pituisista hypyistään 221,0 pistettä. Länsi-Saksan Hubert Schwarz sai 204,1 pistettä ja Norjan Geir Andersen 198,9 pistettä. Hungerin etumatka hiihdossa oli Schwarziin lähes kaksi minuuttia, Anderseniin 2.28 minuuttia, kuudenneksi mäkiosuudella sijoittuneeseen Jukka Ylipulliin 3.14 minuuttia ja 19:ntenä mäessä olleeseen Jouko Karjalaiseen 4.36 minuuttia. Hiihto-osuus suoritettiin Gundersen-menetelmällä, jota ei aiemmin ollut käytetty arvokisojen henkilökohtaisessa kilpailussa. Andersen ohitti puolimatkassa Hungerin mutta vähän myöhemmin kärkeen nousi mäkiosuudella seitsemänneksi sijoittunut Hermann Weinbuch, joka oli hiihto-osuudella yli kaksi minuuttia Andersenia nopeampi. Karjalainen oli hiihto-osuudella kolmanneksi nopein ja ohitti Hungerin kilometri ennen maalia nousten pronssille. Hiihdon toiseksi nopein vain viisi sekuntia Weinbuchia hitaampana oli Sveitsin Fredy Glanzmann, joka nousi mäkiosuuden 26. sijalta lopputuloksissa viidenneksi. Muista suomalaisista Jukka Ylipulli oli kilpailun yhdestoista (376,85), Sami Leinonen 20:s (359,78) ja Jyri Pelkonen 23:s (351,75).
Päivämäärä: 24.–25. tammikuutaTuulen ja lumisateen häiritsemä mäkiosuus keskeytyi moneen otteeseen ja tietokonejärjestelmäkin meni epäkuntoon niin, että tulokset saatiin selville vasta pari tuntia kilpailun jälkeen. Mäkiosuuden paras oli Länsi-Saksa, jolle Itä-Saksa hävisi noin 20 pistettä ja Norja 25 pistettä. Hiihtoajoissa erot olivat 1.38 minuuttia ja 2.08 minuuttia. Suomi oli seitsemäntenä lähes 70 pistettä Länsi-Saksaa jäljessä. Hiihto-osuudella Länsi-Saksa säilytti kärkipaikkansa vaikeuksitta ja Norja nousi varhaisessa vaiheessa toiseksi. Suomen Jyri Pelkonen nosti Suomea lähemmäksi mitalikamppailua ja toisella osuudella Jukka Ylipulli ohitti pian Itä-Saksan, Itävallan ja Puolan. Viimeisessä vaihdossa Neuvostoliitto oli runsaan minuutin Suomea edellä mutta Jouko Karjalainen sai Aleksandr Majorovin kiinni pari kilometriä ennen maalia. Neuvostoliitto teki kilpailun jälkeen protestin Jyri Pelkosen sääntöjen vastaisista luistelupotkuista lähtöalueella. Suomi vastasi tähän tekemällä protestin Allar Levandin luistelupotkuista vaihtoalueella. Neuvottelujen tuloksena molemmat joukkueet vetivät protestinsa pois.
Päivämäärä: 26. tammikuutaEnsimmäisellä kierroksella Tšekkoslovakian Miroslav Polakin hypättyä 90 metriä päätettiin lähtölavaa alentaa ja 30 ensimmäistä hyppääjää joutuivat tekemään suorituksensa uusiksi. Kilpailun kuluessa sää heikkeni ja tuuli vaikutti hyppyihin vaihtelevasti. Jens Weißflog hyppäsi 91-metrisen hypyn ja johti 113,6 pisteellä. Ernst Vettori oli toisena 105,7 pisteellä ja 86,5 metriä hypännyt Jari Puikkonen kolmantena 103,9 pisteellä. Toisella kierroksella Weißflog hyppäsi 89,5 metriä ja voitti selvästi. Andreas Felder nousi 90,5 metrin hypyllään kahdeksannelta sijalta toiseksi ja Per Bergerud 89,5 metrin hypyllään seitsemänneltä sijalta kolmanneksi. Puikkosen toinen hyppy oli pituudeltaan 87,5 metriä ja hän putosi tuloksissa seitsemänneksi. Matti Nykänen sijoittui 11:nneksi (206,4 p). Pentti Kokkonen oli 15:s (197,5 p) ja Tuomo Ylipulli 36:s (175,0 p).
Päivämäärä: 20. tammikuutaEnsimmäisellä kierroksella pisimmälle hyppäsivät Per Bergerud, joka sai 110 metrin hypystään 115,9 pistettä, ja Ernst Vettori, joka hyppäsi 109 metriä ja sai 114,5 pistettä. Seuraavina olivat Jari Puikkonen ja Matti Nykänen, jotka molemmat saivat 108-metrisistä hypyistään 110,1 pistettä. Pentti Kokkonen oli jaetulla kuudennella sijalla. Toisella kierroksella Nykänen hyppäsi 108 metriä ja Puikkonen 107,5 metriä mutta jälkimmäinen sai paremmat tyylipisteet ja nousi Nykäsen ohi. Vettori jäi kotiyleisön edessä 104 metriin ja putosi mitalisijojen ulkopuolelle. Bergerud hyppäsi 106 metriä ja vei voiton 1,2 pisteen erolla Puikkoseen. Pentti Kokkonen sijoittui kahdeksanneksi (215,3 p). Tuomo Ylipulli oli 25:s (180,0 p) ja Markku Pusenius 35:s (165,6 p).
Päivämäärä: 22. tammikuutaKilpailuun osallistui 12 nelimiehistä joukkuetta. Joukkueiden tuloksiin laskettiin molemmilta kierroksilta kolmen parhaan hyppääjän pisteet. Ensimmäisellä kierroksella paras oli Itävalta 295,3 pisteellä, toisena Suomi 288,7 pisteellä ja kolmantena Itä-Saksa 279,8 pisteellä. Itävallan Ernst Vettori jäi tuulen riepottelemana 84 metriin ja oli joukkueensa heikoin. Suomalaisista Matti Nykänen hyppäsi 104 metriä, Jari Puikkonen 100 metriä, Pentti Kokkonen 96 metriä ja Tuomo Ylipulli 95 metriä. Ennen toisen kierroksen viimeisiä hyppyjä Itävalta johti Suomea viiden pisteen erolla. Ylipulli oli hypännyt 86,5 metriä, Kokkonen 95,5 metriä ja Nykänen 107 metriä. Suomen viimeisenä hyppääjänä Puikkonen ylsi 99 metriin ja se riitti nostamaan Suomen voittoon 3,8 pisteen erolla Itävaltaan. Henkilökohtaisissa pisteissä kilpailun paras oli Nykänen 213,7 pisteellä ja seuraavina olivat Itävallan Andreas Felder 209,3 pisteellä ja Itä-Saksan Jens Weißflog 206,6 pisteellä.


title: Jänispelto

text: Jänispelto (; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Kontupohjanlahteen laskevan Suunujoen suussa 12 kilometriä Kontupohjasta etelään. Kylässä on 1 400 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2011).


title: Jänispelto

text: Jänispellon kunnan pinta-ala on 2 069,4 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kontupohjan piirin Kentjärven, pohjoisessa Kontupohjan ja idässä Novinkan kuntiin sekä etelässä Äänisenrannan piiriin Järventauksen ja lounaassa Suojun kuntiin.


title: Jänispelto

text: Maisemaa leimaavat harjut, joiden välissä on järviä, lahtia ja soita. Tärkein joki on Suunujoki. Pieniä järviä ovat Suununjoen suuhun muodostunut Tšupskoje, Kaštamoozero ja Poveža.. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora ja savi.


title: Jänispelto

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Lutševoin ja Zadeljen asemat sekä seitsemän kylää: Kotalahti ("Kodoguba"), Kotasaari (ven. "Kodostrov"), Merežniemi ("Merežnavolok"), Suunu ("Suna"), Tšasouna ("Tšasovenskaja"), Tšuppu ("Tšupa") ja Tullahti ("Tulguba"). Suunussa on vajaat sata asukasta. Kotalahdessa ja Kotasaaressa ei ole lainkaan vakituista asutusta Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 81 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 5 % valkovenäläisiä, 4 % karjalaisia, 2 % suomalaisia ja 2 % ukrainalaisia.


title: Jänispelto

text: Jänispellon kylä mainitaan ensimmäisen kerran Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1563. Suunujoen suussa toimi vuosina 1909–1910 rakennettu saha, joka tuhoutui jatkosodan aikana. Muurmannin radalla sijaitseva Suunun asema valmistui vuonna 1920. Sodan jälkeen Jänispellossa toimi uittotyömaa ja kolhoosi, joka myöhemmin muutettiin sovhoosiksi. Vuonna 1974 valmistui Karjalan tasavallan suurin kanala, joka teki konkurssin ja lopetti toimintansa vuonna 2004.


title: Jänispelto

text: Jänispellon kautta kulkee Muurmannin rata sekä Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18.


title: Jänispelto

text: Kunnassa toimii maidon tuotantoa harjoittava maatalousyritys, kaksi kalanviljelyä harjoittavaa yksityisyrittäjää, leipomo, sahalaitos ja verkonkutomo. Luonnonvaroista hyödynnetään sepeliksi käytettävää rakennuskiveä. Suunnitteilla on uuden suurkanalan perustaminen.


title: Jänispelto

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti, neljä kauppaa ja kahvila. Muissa kylissä ei palveluja juurikaan ole.


title: Jänispelto

text: Suunujoen suusta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja. Jänispellossa on jatkosodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden yhteishauta.


title: Jänispelto

text: Kunnan matkailupotentiaali perustuu seudun luontoon ja Äänisen rantamaisemiin. Jänispellossa on pieni hotelli.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Miehitetyt avaruuslennot on avaruustoiminnan osa, jossa ihminen matkustaa avaruudessa, erotuksena miehittämättömästä avaruustoiminnasta, jossa avaruusalukset ovat täysin tietokone- tai kauko-ohjattuja.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Kansainvälisessä oikeudessa ei ole määritelty avaruuden rajaa, mutta yleisesti sinä pidetään 80 km:n tai 100 km:n korkeutta merenpinnasta.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Pääosa miehitetyistä avaruuslennoista on ollut Neuvostoliiton/Venäjän ja Yhdysvaltain toteuttamia. Yhdysvalloissa lentoja ovat tehneet sekä Yhdysvaltain ilmavoimat että avaruusjärjestö NASA. Ilmavoimien lennot päättyivät 1960-luvulla X-15-koekoneen koelentojen lopettamiseen. 2000-luvulla Yhdysvalloissa ovat alkaneet kaupalliset avaruuslennot: SpaceShipOne on ensimmäinen yksityisrahoitteinen avaruudessa käynyt avaruuslentokone. 2000-luvun alussa Kiinan kansantasavalta toteutti oman miehitetyn avaruuslennon.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: ESA:n jäsenmaista pääosa on suorittanut miehitetyn avaruuslennon joko yhdysvaltalaisilla tai neuvostoliittolaisilla/venäläisillä avaruusaluksilla. Vuodesta 1978 alkaen Neuvostoliitto lennätti SEV-maiden, Aasian maiden, nk. puolueettomien maiden ja Ranskan kosmonautteja Sojuz-avaruualuksillaan. Tätä toimintaa on sittemmin jatkanut Venäjä, joka on lennättänyt myös ensimmäiset avaruusturistit. Yhdysvaltain vuonna 1981 alkaneilla avaruussukkulalennoilla on ollut usein mukana myös muiden maiden kansalaisia.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Kaikkiaan 39 eri maan kansalaista on lentänyt avaruudessa.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Pitkäkestoisimmat avaruuslennot ovat olleet avaruusasemilla. Sekä Neuvostoliitolla että Yhdysvalloilla on ollut avaruusasemia. Jo alkujaan täysin neuvostoliittolaisen Mir-aseman kanssa tehtiin yhteistyötä, mutta sitä seuraava avaruusasema, Kansainvälinen avaruusasema on jo alkujaan kansainvälinen hanke. 2000-luvun alussa myös kaksi yksityistä miehittämätöntä koeavaruusasemaa, Genisis I ja Genesis II on lähetetty avaruuteen tavoitteena kehittää yksityinen miehitetty avaruusasema.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Vuoden 2007 alussa  Kiinan avaruushallinto on julistanut, että kiinalaiset taikonautit saavuttavat Kuun 15 vuoden aikana, ts. vuoteen 2022 mennessä. Lausunnon antanut Huang Chunping on Kiinan johtava miehitetyn ohjelman kantorakettien suunnittelija eli miehitettyjen lentojen ohjelman eräs päätarkoitus on suunnittella uusia kantoraketteja kuten NASA:n tapauksessakin.Yhdysvaltain NASA:n vuoden 2006 elokuun lopussa tilaama Orion on muodoltaan ja rakenteeltaan lähinnä avaruuskapseli, mutta toisaalta ilmeisesti tavanomaista avaruuskapselia monimutkaisempi avaruusalus. Se liittyy NASA:n kaavailemaan paluuseen Kuuhun, pysyvään miehitettyyn Kuu-asemaan ja miehitettyyn lentoon Marsiin. Kuuhun on aikomus mennä vuonna 2020 ja Marsiin vuoden 2030 jälkeen.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Avaruussukkulat ovat olleet merkittävän teknisen kehittelyn kohteena 1940-luvulta alkaen. Tuloksia ovat:


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Intian ISRO on 2000-luvulla aloittanut miehitettyjen lentojen valmisteluita, mutta sen ongelmat 2010-luvulla suuren kantorakettinsa kehittämisessä ovat lykänneet varsinaisen miehitettyjen lentojen avaruusohjelman käynnistämistä.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: 2000-luvulla Iran ja Nigeria ovat julkisuudessa ilmaissut aikeensa miehitettyihin avaruuslentoihin. Iran on tehnyt yhden koe-eläimen lennätyksen 2010-luvulla.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Helmikuussa 2012 Venezuelan presidentti Hugo Chavez julisti Venezuelan toteuttavan (miehitetyn tai miehittämättömän) avaruuslennon Marsiin vuosien 2030–2040 välissä.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Osa yllä mainituista julistuksista on kansallista ja kansainvälistä politiikkaa. Osa perustuu siihen tosiasiaan, että teknologia, joka 1960-luvun puolivälissä oli vain Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton saavutettavissa, on nykyaikana miltei mille tahansa vaurautta omaavalle maalle saavutettavissa.


title: Miehitetyt avaruuslennot

text: Avaruusturismia markkinoivat tahot länsimaissa ovat 2000-luvulla pyrkineet kehittämään sub-orbitaalisia avaruuslentoja tekeviä avaruuslentokoneita, joista yhdysvaltalaisen Burt Rutanin kehittämä WhiteKnightOne-alus on tehnyt yhden koelennon


title: Kentjärvi

text: Kentjärvi (myös "Kenttijärvi", "Kendjärvi", "Kenjärvi"; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kentjärven ja Perttijärven välisellä kapealla kannaksella 25 kilometriä Kontupohjasta maanteitse lounaaseen. Kylässä on 1 700 ja kunnassa 2 000 asukasta (vuonna 2012).


title: Kentjärvi

text: Kentjärven kunnan pinta-ala on 547,1 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kontupohjan piirin Petrovskin ja Kurortin, pohjoisessa Hirvaksen, koillisessa Tedjärven sekä idässä Jänispellon ja Kontupohjan kuntiin, etelässä Äänisenrannan piirin Suojun kuntaan ja lounaassa Prääsän piirin Tšalnan kuntaan. Pinta-alasta suurin osa on metsää.


title: Kentjärvi

text: Seutu kuluu Äänisniemen harjualueeseen. Sen maisemaa leimaavat luoteis-kaakkoissuuntaiset pitkät ja kapeat harjut sekä kapeat järvet. Suurimmat järvet ovat patoaltaan muodostava Sandaljärvi, Suunujärvi ("Sundozero"), Kentjärvi, Ukšjärvi, Perttijärvi ("Pertozero"), Munjärvi ("Munozero"), Paadjärvi ("Padozero"), Haapajärvi ("Gabozero"), Pandozero, Honkaselkä ("Gomselga"), Haljärvi ("Galozero"), Oškud, Verhneje, Hepojärvi ("Gebozero"), Bolšoje Lagnozero ja Ylälampi ("Verhneje Lampi"). Jokia ovat Suunujoki ja Tšuvrutšei. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabrodiabaasi, mineraalivärit, savi, hiekka, sora ja turve. Luonnonsuojelualueita ovat Kivatsun luonnonpuisto, luonnonmuistomerkiksi julistettu eteläisen Haapajärven suoalue sekä Martsialnyje Vodyn parantolaa ympäröivät metsät.


title: Kentjärvi

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Suopohjan ja Kivatšun (ven. "Kivatš") asutukset sekä seitsemän kylää: Haljärvi ("Gallezero"), Homselkä, Liidekylä ("Vostotšnoje Kontšezero"), Luodehkylä ("Zapadnoje Kontšezero"), Suuri-Vornova ("Bolšoje Voronovo"), Tšuppu ("Tšupa") ja Viikšjärvi ("Vikšitsa"). Jälkimmäisessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Kentjärvi

text: Haljärven, Honkaselän, Luodehkylän, Suopohjan, Viikšjärven ja eräiden sittemmin autioituneiden kylien asukkaat ovat olleet vanhastaan lyydiläisiä. Kentjärvellä, Suuressa-Vornovassa ja eräissä Kentjärven lähikylissä on asunut etupäässä venäläisiä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 79 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 11 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä, 2 % suomalaisia ja 1 % ukrainalaisia.


title: Kentjärvi

text: Kentjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1563. Vuosina 1706–1905 siellä toimi kupari- ja rautavalimo, joka käytti raaka-aineenaan seudun järvi- ja suomalmia. Venäjän keisarikunnassa Kentjärven kylä ympäristökylineen muodosti Kentjärven kunnan, joka kuului Aunuksen kuvernementin Petroskoin kihlakuntaan. Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Petrovskin piiriin. Jatkosodan aikana 1941–1944 Kentjärvi oli Suomen miehittämä. Sodan jälkeen Petrovskin piirin itäosa, Kentjärvi mukaan lukien, liitettiin Kontupohjan piiriin.


title: Kentjärvi

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie, josta haarautuu maantie Kentjärvelle ja Hirvakseen. Kentjärveltä on linja-autoyhteydet Kontupohjaan ja Petroskoihin. Kylän eteläosassa sekä Suopohjan asutuksessa on huoltoasemat.


title: Kentjärvi

text: Kunnan alueella toimii taimitarha, puunjalostuslaitos, sikala, kalanviljelylaitos, radion ja television lähetysasema sekä vuonna 1926 perustettu Karjalan tiedekeskuksen biologian tutkimusasema. Kaivannaisista hyödynnetään gabrodiabaasia, hiekkaa ja savea.


title: Kentjärvi

text: Ukšjärven pohjoispuolella sijaitsee tasavallan psykiatrinen sairaala ja Perttijärven eteläpuolella lasten parantola. Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, pieni poliklinikka, posti ja joukko kauppoja.


title: Kentjärvi

text: Vornovan lähellä on kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Kentjärven rautatehtaan rakennukset ja tsasouna, vuonna 1866 rakennettu ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko sekä kylien vanhat asuintalot. Kentjärvellä ja Kivatšun luonnonpuistossa on toisen maailmansodan muistomerkit. Seudulla sijaitsee lukuisia lomakyliä.


title: Manny Fernandez

text: Emmanuel "Manny" Fernandez (s. 27. elokuuta 1974, Etobicoke, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Hänet palkittiin urallaan kahdesti William M. Jennings Trophylla.


title: Manny Fernandez

text: Vuoden , Fernandez varattiin NHL-liigaan silloisen Quebec Nordiquesin toimesta. Hänet kuitenkin Dallas Starsiin ennen kuin tämä ehti pelata ainoatakaan ottelua NHL:ssä. Hän siirtyi Dallasin organisaatioon kaudella 1994–1995. Hän ei kuitenkaan saanut paljon vastuuta, ja ennen kautta 1999–2000 hän oli pelannut 9 NHL-ottelua.


title: Manny Fernandez

text: Kaudeksi 1999–2000 hän nousi kuitenkin Dallasin kakkosmaalivahdiksi, Ed Belfourin taakse. Tuolla kaudella hän pääsi pelaamaan jo 24 runkosarjaottelua. Fernandez kaupattiin kuitenkin kesällä 2000 Wildin joukkueeseen yhdessä puolustaja Brad Lukowichin kanssa vaihdossa kahteen varausoikeuteen. Minnesotassa Fernandez pelasi aina noin puolet joukkueen otteluista. Kaudella 2005–2006 Fernandez vei Minnesotan ykkösmaalivahdin aseman Dwayne Rolosonilta, joka myytiin myöhemmin Edmonton Oilersiin. Kuitenkin seuraavalla kaudella Fernandezin loukkaantumisen aikana Niklas Bäckström vei hyvin otteidensa ansiosta Minnesotan ykkösmaalivahdin paikan. Kauden päätyttyä Bäckström ja Fernandez palkittiin William M. Jennings Trophyllä. Kesällä 2007 Minnesota kauppasi Fernandezin Boston Bruinsiin pienentääkseen palkkakuluja vaihdossa nuoreen hyökkääjään Petr Kalusiin ja neljännen kierroksen varausoikeuteen. Fernandez ei saanut minkään seuran kanssa sopimusta viimeisen kautensa jälkeen. Hän ei ole pelannut sen jälkeen.


title: Manny Fernandez

text: Kokenut NHL-valmentaja Jacques Lemaire on Fernandezin eno.


title: Suuri Seikkailu

text: Suuri Seikkailu oli MTV3:lla toukokuun puolivälistä kesäkuun puoliväliin vuosina 2001–2005 esitetty formaattiin perustunut tositelevisio-ohjelma. Formaatti oli täysin kotimainen.


title: Suuri Seikkailu

text: "Suuressa Seikkailussa" osanottajat kilpailivat luonnossa sekä joukkueina että yksilöinä.


title: Suuri Seikkailu

text: Suuret seikkailut alkoivat Posiolla, Etelä-Lapin erämaiden jylhissä maisemissa. Lähetyksen lopussa juontaja Taru Valkeapää ilmoitti: ”Posio vaikenee, mutta vain hetkeksi.” Vuonna 2001 Posiolla taistelivat joukkueet Älväs ja Kitka. Toisin kuin myöhemmät tuotantokaudet, tämä kuvattiin ja näytettiin kesäkuun alusta loppuun, ei toukokuussa. Kilpailun voitti ja 150 000 markan palkinnon sai Mikko Oinonen. Keskimääräinen katsojamäärä oli noin 640 000. Alussa mukana oli 18 kilpailijaa.


title: Suuri Seikkailu

text: Vuonna 2002 Posiolla taistelivat joukkueet Nuortti ja Orjas. Kilpailu käytiin 21. toukokuuta – 19. kesäkuuta. Juontajana toimi jälleen Taru Valkeapää. Kilpailussa aloitti 18 kilpailijaa ja heistä voittajaksi selvisi Markku Gavrilov. Hän sai palkinnoksi 30 000 euroa.


title: Suuri Seikkailu

text: Vuoden 2003 "Suuri Seikkailu" alkoi Pielisen ylisoudulla. Kolilla 19. toukokuuta – 17. kesäkuuta taistelivat herruudesta Tarvas ja Otso. Juontajana toimi Mila Kajas.


title: Suuri Seikkailu

text: Kolilla vaikuttanut viisas ja vanha tietäjä, Kolin Ukko, on huomannut, että eläkepäivät alkavat lähestyä ja hänen on löydettävä itselleen seuraaja. Kolin Ukko on apuhenkiä kuuntelemalla valinnut 18 tietäjäkokelasta. Tämä joukko saapuu Kolille näyttämään kykynsä ja taitonsa.


title: Suuri Seikkailu

text: Kolin Ukko testasi tietäjäkokelaita kilpailujen muodossa. Pienet kilpailut olivat Sampokilpailuja, joissa voittajajoukkue sai omakseen tarunhohtoisen Sammon sisällön. Avainkilpailuissa testattiin kilpailijoiden taitoja, kykyjä ja kestävyyttä – palkintona haluttu mökkisaaren avain.


title: Suuri Seikkailu

text: Matkan varrella tietäjä testasi johtajia, jotka oli valittu kapteeneiksi henkiä (äänestäjiä) kuuntelemalla. Kalliokäräjillä kapteenien oli myös uhrattava omasta joukkueestaan yksi kilpailija, jotta joukkueen kisamenestys olisi ollut taattu. Vainajat ja haltiat pidettiin näin tyytyväisinä. Kaikille kilpailijoille jaettiin tulukset. Kun kilpailija joutui jättämään Suuren Seikkailun, oli hänen lähtiessään jätettävä tulus joen hengelle uhriksi. Näin tehdessään kilpailija takasi itselleen turvallisen kotimatkan.


title: Suuri Seikkailu

text: Suuri Seikkailija 2003 sai itselleen ”Kolin perinnön” – tietäjän ominaisuuden ja 30 000 euroa. Kilpailun voitti Henri Huusko.


title: Suuri Seikkailu

text: Vuonna 2004 seikkailtiin Kustavin ja Uudenkaupungin merellisissä maisemissa 17. toukokuuta – 15. kesäkuuta. Joukkueiden nimet olivat Ankkuri ja Ruori. Juontajana toimi Janne Virtanen.


title: Suuri Seikkailu

text: Vuosikausia maailman meriä kolunnut merikarhu oli väsynyt ainaiseen kiertelyyn ja palannut saaristoon vetäytyäkseen mantereen rauhaan. Ennen kuin tämä vaahtopäiden valtias pääsi siirtymään eläkepäivien viettoon, täytyi hänen löytää itselleen sopiva seuraaja Suuren Seikkailun kilpailijoiden joukosta. Vahvin ja ovelin kisaaja, joka peittosi muut, peri merikarhun manttelin.


title: Suuri Seikkailu

text: Merikarhun tittelistä kilpaillessaan seikkailijoiden kädentaidot, laivankäsittely ja henkinen kantti joutuivat koetukselle. Henkisesti heikot kilpailijat eivät kestäneet armottomalla merellä, vaan putosivat pois nopeampien ja viekkaampien miehistön jäsenten tieltä. Kilpailijoiden oli totuttava toimimaan purjelaivojen ankarassa hierarkiassa, jossa kapteeni oli ylimpänä ja jungmanni pohjimmaisena.


title: Suuri Seikkailu

text: Kumpaakin joukkuetta eli miehistöä johti "Suuressa Seikkailussa" kapteeni. Kapteenin tehtävä oli vaativa, sillä miehistön henki riippui johtajan pätevyydestä. Merellä tuttu sanonta ”Jumala taivaassa ja kapteeni laivassa” päti myös "Suuressa Seikkailussa"; kapteenilla oli oikeus antaa tehtävänsä huonosti hoitaneen merimiehen kuulla kunniansa.


title: Suuri Seikkailu

text: Yleensä kapteenin sanaan oli uskottu, mutta kapinoiva miehistö saattoi myös syrjäyttää epäpätevän johtajan laivaoikeudenkäynneissä. Mikkäli kapteeni oli pettymys, yleisö saattoi ilmoittaa mielipiteensä laivakäräjillä ja äänestää uuden kapteenin. Tuoreeltaan valittu kapteeni käytti valtaansa lähettämällä miehistön heikoimmat jäsenet kotimatkalle. Päätöksen oli kuitenkin oltava oikeudenmukainen ja hyvin perusteltu.


title: Suuri Seikkailu

text: Vuoden 2004 "Suuren Seikkailun" voitti Ilkka Järvinen.


title: Suuri Seikkailu

text: Vuonna 2005 seikkailtiin Hämeessä ritaritunnelmissa. Mukana olivat joukkueet Louhi (punaiset) ja Ukko (siniset). Juontajana toimi Karoliina Blackburn.


title: Suuri Seikkailu

text: Suuressa kilpailussa joukkueet taistelivat Härkälinnasta, ja hävinnyt joukkue passitettiin viikinkitelttaan. Taalerikilpailussa sai ostovoimaa Torikärryistä, ja voittajajoukkueen päällikkö pääsi valitsemaan parhaat päältä.


title: Suuri Seikkailu

text: Hävinnyt joukkue joutui käräjille, jossa katsojat pääsivät äänestämään joukkueen kapteenin ja hänen valitsemansa joukkuetoverin keskuudesta putoajan.


title: Suuri Seikkailu

text: Voudin laki huolehti joukkueiden tasaväkisyydestä. Kun toisessa joukkueessa oli kaksi jäsentä vähemmän kuin toisessa, otettiin laki käyttöön. Näin joukkueista tuli taas tasaväkiset. Suuremman joukkueen kapteeni sai valita henkilön, joka sai koskemattomuussuojan, eikä joutunut vastapuolelle.


title: Suuri Seikkailu

text: Finaali taisteltiin Hämeenlinnassa Hämeen linnan tuntumassa Finaalin voitti Kari "Kopo" Koskela.


title: Suuri Seikkailu

text: "Suuren Seikkailun" viimeiseksi jäänyttä kautta leimasi kauden aikana muun muassa internetissä ylläpidetty vetoomuslista, jonka tarkoituksena oli saada muun muassa piilomainontaa tarjoava ja mielikuvitukseton ohjelma pois ohjelmistosta. Vetoomus keräsi runsaasti allekirjoituksia ja oli kauden päätöshetkellä yli 20 000 nimen suuruinen


title: Suuri Seikkailu

text: "Suuren Seikkailun" tuottajan Fremantle Median "V.I.P. Seikkailu" esitettiin MTV3-kanavalla syksyllä 2004. Tässä Luosujärven maisemissa tapahtuvassa erämaaseikkailun julkkisversiossa kilpailivat Heidi Willman, Sini Helmi, Saija Palin, Marianne Harjula, Noora Vennamo, Henry Saari, Teuvo Loman, Tuomas Kytömäki ja Jaajo Linnonmaa. Lisäksi mukana oli Jupe Tuomola sekä juontajat Ellen Jokikunnas ja Juha Vuorinen. Voittajaksi selviytyi Tuomas Kytömäki, jonka 15 000 euron voittopalkinto lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen. Ohjelmassa piti alun perin olla mukana myös liikemies Petteri Jussila, joka kuitenkin kuoli kesällä 2004.


title: Luettelo satelliiteista

text: Miehittämättömiä avaruusaluksia on 4. lokakuuta 1957 alkaen laukaistu noin 6000 kappaletta.


title: Luettelo satelliiteista

text: Alla oleva lista kattaa vain osan Maata kiertävistä satelliiteista. Mukaan on otettu myös Aurinkoa kiertävät Lagrangen L1- ja L2-pisteissä sijaitsevat aurinkoluotaimet ja avaruusteleskoopit vaikka ne eivät kierrä Maata kuten satelliitin määritelmän mukaan tulisi tehdä.


title: Luettelo satelliiteista

text: Maan kiertoradalta poistuvat avaruusalukset on listattu artikkelissa Avaruusluotain.


title: Luettelo satelliiteista

text: Satelliittien tyypit ovat pääasiassa


title: Luettelo satelliiteista

text: Satelliitit voivat olla sotilaallisia tai siviilisatelliitteja. Ne voivat tehdä tieteellistä tai teknistä tutkimusta tai suorittaa operatiivista palvelua (esimerkiksi sään seuranta) tai olla kaupallisia (esimerkiksi TV-ohjelmien välitys).


title: Luettelo satelliiteista

text: Koon mukaan satelliitit voivat olla useiden tuhansien kilogrammojen painoisia, satojen kilojen painoisia tai paljon pienempi, jolloin käytössä ovat termit mikrosatelliitti, nanosatelliitti ja pikosatelliitti.


title: Tedjärvi

text: Tedjärvi (myös "Kedrojärvi", "Keträjärvi"; ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee lähellä samannimistä järveä Äänisen Lismanlahden länsipuolella 30 kilometriä Kontupohjasta maanteiteitse koilliseen. Taajamassa on 547 ja kunnassa 835 asukasta (vuonna 2012).


title: Tedjärvi

text: Tedjärven kunnan pinta-ala on 908,8 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Karhumäen piirin Suurlahden, etelässä Kontupohjan piirin Novinkan, lounaassa Kontupohjan ja Kentjärven, lännessä Hirvaan ja pohjoisessa Käppäselän kuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Tedjärvi

text: Seutu kuuluu Äänisniemen harjualueeseen. Sen maisemaa leimaavat pitkät ja kapeat harjut sekä kapeat järvet ja Äänisen lahdet. Kunnan alueella virtaavat Lismajoki (ven. "Ližma"), Tšebinka, Tšontšupa, Sjargeža ja Vikšretška. Järviä ovat Äänisen lisäksi Tedjärvi ("Kedrozero") ja Tarasmozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat diabaasi, gabrodiabaasi, tuffiitti, hiekka ja sora. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Konje-, Razlomnoje- ja Palasuot.


title: Tedjärvi

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Novyi Posjolokin ja Mäntselän aseman (ven. "Stantsija-Mjanselga") taajamat, Aitniemen ("Vatnavalok"), Ilomselän, Lisman, Lukinsaaren ("Lukin Ostrov") ja Mäntselän ("Mjanselga") kylät sekä Lisman asema. Mäntselän asemalla ja Lukinsaaressa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 83 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 8 % karjalaisia, 5 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Tedjärvi

text: 1700-luvulla Tedjärven kylässä toimi kivimurskaamo ja Lisman kylässä rautavalimo. Ennen 1920-lukua Tedjärvi oli osa Kontupohjan kuntaa. 1920-luvulla perustettiin Kontupohjan piirin Lisman kyläneuvosto, johon myös Tedjärven kylä kuului. Seudun asutus oli etupäässä venäläistä. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Nykyinen Tedjärven taajama on rakennettu 1960-luvulla metsätyömaan asutukseksi.


title: Tedjärvi

text: Kunnan läpi kulkee Kontupohjan ja Käppäselän välinen maantie sekä Muurmannin rata, jolla on Tedjärven, Ilomselän, Lisman, Mäntselän ja Novyi Posjolokin asemat. Joukkoliikenne hoidetaan rautateitse. Aitniemen pohjoispuolella on laivalaituri.


title: Tedjärvi

text: Kunnassa toimii kaivosteollisuutta, puunjalostuslaitos ja kolme kalanviljelylaitosta. Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, peruskoulu, kerhotalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja muutama kauppa.