title: Benedictus XVI

text: Loppuvuodesta 2007 Ravennassa pidetty katolilaisten ja ortodoksien kokous tuli siihen tulokseen, että molemmat osapuolet ovat valmiita tunnustamaan paavin aseman "ensimmäisenä piispojen joukossa". Vaikka päätös oli yksimielinen, syntyi eriäviä kantoja siitä, mitä tämä asema käytännössä takaa paaville. Lisäksi perusteluissa oli eroa, sillä ortodoksisen kannan mukaan paavin ensimmäisyyden taustalla on lähinnä Rooman seurakunnan varhainen kunnia-asema, eivätkä sen väitetyt juuret apostoli Pietariin. Kokouksen päätöstä arvioitaessa on myös huomattava, että Venäjän ortodoksisen kirkon edustusto oli jo aikaisemmin marssinut ulos kokouksesta. Syynä ulosmarssiin ei kuitenkaan ollut ajatus paavin ensimmäisyydestä, vaan valtasuhteisiin liittyvät riidat Konstantinopolin kanssa.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI:n asettama työryhmä sai vuonna 2006 valmiiksi selvityksen kirkon opillisista kysymyksistä, jotka liittyvät kondomien käytön jonkinasteiseen hyväksymiseen. Ehkäisyn salliminen koskisi kuitenkin vain joitain erityistapauksia, kuten tilannetta, jossa aviopuolisoista toisella olisi esimerkiksi HIV. Ennen Benedictusta kirkon kanta kondomin käyttöön on ollut jyrkän kielteinen. Hän ei selventänyt omaa kantaansa ehkäisyn käyttöön ennen vuoden 2009 Afrikan matkaansa, mutta oli kuitenkin myöntänyt kirkon kannalla olevan keskeinen merkitys aidsin vastaisessa työssä. Paavin mielestä kondomien jakaminen AIDS-alueilla ei estä taudin leviämistä, vaan kondomit vain pahentavat ongelmaa. Hänen mukaansa parempia keinoja ovat valistaminen ja ihmisten henkinen herääminen. Aids on erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan ongelma, jossa elää noin 67 % kaikista maailman aidspotilaista. Katolisen kirkon jäsenmäärä kasvaa kaikista nopeimmin juuri Afrikassa. Paavin lausuntoa kritisoivat välittömästi muun muassa Ranskan sosialistinen ulkoministeri ja monet avustusjärjestöt. Aluksi Vatikaani puolusti lausuntoa sanomalla Benedictus XVI:n jatkavan edeltäjiensä linjalla, mutta muutti sitten painostuksen vuoksi sen sanamuotoa lievemmäksi. Uuden muokatun kannan mukaan paavi pitää kondomeita riskinä aidsin leviämisessä. Paavin lausunnon muuttaminen on harvinaista.


title: Benedictus XVI

text:
Paavin näkemykset homoseksuaalisuudesta vastaavat katolisen kirkon opetusta:
Benedictus XVI on paaviksi tultuaan ilmoittanut, ettei homoseksuaalista voi tulla pappia. Paavin julkaisema asiakirja kieltää pappeuden paitsi julkisesti homoseksuaaleiksi tunnustautuneilta, myös niiltä, joilla homous esiintyy "syvällä piilevänä". Samoin "homokulttuurien tukijoilta" on evätty mahdollisuus papinvirkaan.


title: Benedictus XVI

text: Asiakirja joutui arvostelun kohteeksi jo ennen ilmestymistään, sillä sen sisältö pääsi vuotamaan julkisuuteen. Erilaisten homojärjestöjen mielestä Benedictus XVI:n halu kieltää papinvirka homoseksuaaleilta johtuu siitä, että Vatikaani haluaa siirtää vastuun Yhdysvaltoja jonkin aikaa sitten ravisuttaneesta pappien hyväksikäyttöskandaalista yksin homoseksuaalien niskoille. Asiakirjaa on myös kiitelty konservatiivisissa piireissä, ja sen on sanottu muun muassa olevan tärkeässä roolissa pappeutta uudistaessa.


title: Benedictus XVI

text: Homoseksuaalisten pappien määrää katolisessa kirkossa ei tiedetä tarkasti, mutta esimerkiksi kirjan "Pappeuden muuttuvat kasvot" kirjoittaja Donald Cozzens on esittänyt oman arvionsa, jonka perusteella noin neljäsosa yhdysvaltalaisista pappisseminaarin kävijöistä olisi homoseksuaaleja.


title: Benedictus XVI

text: Paavi Benedictus XVI sanoi Espanjaan suuntautuneen vierailunsa aikana mielipiteenään avioliitosta miehen ja naisen välillä, että avioliittoon liittyvässä keskustelussa ei ole kyse pelkästään kirkon moraaliin liittyvistä opetuksista. Benedictus XVI näki kysymyksen avioliitosta koko ihmiskunnan tulevaisuutta koskettavaksi.


title: Benedictus XVI

text: Paavinkautensa alussa Benedictus XVI ilmoitti uskontojen välisen vuoropuhelun yhdeksi kautensa tärkeimmistä tavoitteista. Hänen edeltäjänsä Johannes Paavali II oli myös ollut rakentamassa siltoja sekä toisten kristillisten suuntausten että eri uskontojen välillä. Benedictus XVI:n uskontojen vuoropuhelua kannattavan linjan valossa on kuitenkin ihmetelty muutamia paavin lausuntoja kuten kohuttua islam-puhetta ja protestanttisten kirkkojen kuvaamista "vajavaisiksi". Toisaalta paavin kannattajat ovat todenneet, että todellinen vuoropuhelu vaatii myös hankalien kysymyksien käsittelyä.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI on jatkanut edeltäjänsä uskontojenvälistä dialogia muun muassa vierailuillaan ei-katolilaisiin maihin. Hänen vierailunsa pääosin islamilaiseen Turkkiin tosin herätti myös laajasti vastalauseita, mutta tapaukseen liittyi vahvasti juuri kuohuva riita paavin islamia käsittelevästä puheesta. Hän itse kuvasi vierailuaan sanoen sen olevan "vuoropuhelua, veljeyttä ja sovinnonhakua". Paavi on myös kehottanut muslimeja sotaan terrorismia vastaan. Terrorismia hän taas pitää keinona pilata muslimien ja kristittyjen välejä.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI on myös esimerkiksi vieraillut kautta historian toisena paavina juutalaisessa synagogassa. Vierailunsa yhteydessä paavi myös huomautti siitä seikasta, että kristinusko pohjautuu juutalaisuuteen.


title: Benedictus XVI

text: 11.2.2013 Benedictus XVI ilmoitti eroavansa paavin virasta. Paavin eroaminen on harvinaista; edellinen virastaan luopunut paavi oli vuonna 1415 eronnut Gregorius XII.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI ilmoitti eroamisensa ajankohdaksi 28.2.2013 kello 20 Keski-Euroopan aikaa. Hän perusteli päätöstään huonolla terveydellään: ”Tarvitaan sekä mielen että ruumiin voimaa. Voimaa, joka minussa viime kuukausina on heikentynyt siinä määrin, että olen joutunut tunnustamaan kyvyttömyyteni hoitaa virkaani kuuluvia tehtäviä.”


title: Benedictus XVI

text: Eron jälkeen Benedictus XVI:tä kutsutaan Emerituspaaviksi. Hän säilyttää arvonimen "Hänen pyhyytensä" ja saa käyttää paavin valkoista kasukkaa mutta hänen kalastajansormuksensa tuhotaan.


title: Benedictus XVI

text: Ratzinger on kirjoittanut yli 40 kirjaa. Nuoruudenteoksissaan hän kritisoi kirkkoa voimakkaasti. Hänen mukaansa paavin moraalisiin velvollisuuksiin kuuluu ottaa huomioon kirkon yleinen mielipide ennen jokaista päätöstä. Ratzinger kritisoi kirkkoa liian keskusjohtoisena sekä Rooman kontrolloimana. Myöhemmistä, kardinaalikautena otetuista uusintapainoksista nämä kritiikit on poistettu.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI on myös joutunut vastaanottamaan kritiikkiä paavinkaudestaan. Ehkä näyttävin ja maailmalla huomioiduin arvostelu oli paavin aiheutettua muslimien parissa kohun Saksassa pitämänsä puheen jälkeen. Tämä johti laajoihin väkivaltaisuuksiin joissain islamilaisissa maissa, minkä lisäksi myös muutamia katolilaisia murhattiin levottomuuksien yhteydessä. Itse paavia arvosteltiin rankasti, ja esimerkiksi turkkilainen poliitikko Salih Kapusuz jopa vertasi Benedictus XVI:tä Hitleriin ja Mussoliniin.


title: Benedictus XVI

text: Kiistan aikana nousi myös esiin näkemyksiä, joiden mukaan Benedictus XVI ei ymmärtänyt lainkaan suurpolitiikkaa, ja että tämä olisi vain paavinviran merkitystä käsittämätön saksalainen professori. Toisaalta paaville löytyi myös puolustajia, ja toisten näkemysten mukaan Benedictus XVI juuri osasi käyttää politiikkaa ja mediaa taitavasti avukseen teologisen väittelyn aikaansaamiseksi.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI:ta arvosteltiin jo heti hänen tultuaan paaviksi. Esimerkiksi Turkissa huomioitiin paavin kardinaaliaikoinaan edustama kanta, jonka mukaan Turkin ei pitäisi liittyä Euroopan unioniin. Turkkilaisissa lehdissä uuden paavin valintaa otsikoitiinkin muun muassa ""Uusi paavi oli Turkille viimeinen valinta"" ja ""Turkkilaisvastainen kardinaali valittu paaviksi"".- Muutenkaan uusi paavi ei herättänyt konservatiivisilla arvoillaan pelkkää ihastusta katolisessa maailmassa taikka sen ulkopuolella. Paavi Benedictus XVI:n tiedetään esimerkiksi vastustavan homoseksuaalisuutta ja naispappeutta, minkä lisäksi hän on esimerkiksi kuvaillut rock-musiikkia "uskonnonvastaisuuden välineeksi" ("the vehicle of anti-religion"). Benedictus XVI:n konservatiivista kantaa kuvaa myös se, että kardinaalinaikanaan häntä kutsuttiin negatiivisessa mielessä esimerkiksi "Jumalan rottweileriksi".


title: Benedictus XVI

text: Helmikuussa 2009 Paavi sai runsasta kritiikkiä poistettuaan ekskommunikaation brittiläiseltä piispalta, Richard Williamsonilta, joka on antanut holokaustin kieltäviä lausuntoja.


title: Nortel Networks

text: Nortel oli maailmanlaajuinen, yli 150 maassa toiminut tietoliikenneyritys. Vuonna 2009 sen palveluksessa oli lähes 34 000 työntekijää ja vuotuinen liikevaihto oli noin 10 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Yhtiö valmisti tietoliikennelaitteita yritysten ja operaattoreiden käyttöön. Tuotteisiin kuuluivat muun muassa optiset tietoliikennelaitteet, reittimet, kytkimet, palomuurit, VPN-laitteet, perinteiset ja VoIP-puhelinvaihteet, puhelinkeskukset, matkapuhelinverkot sekä multimediapalvelimet.


title: Nortel Networks

text:
Nortel perustettiin yhtiömuotoisena vuonna 1895, mutta itse asiassa yhtiön alkujuuret ulottuvat aina vuoteen 1877. Tuolloin Alexander Graham Bell patentoi puhelimen Kanadassa ja niiden kehittämiseksi perustettiin Northern Electric Laboratories. Nortel kehitti mm. maailman ensimmäisen X.25 datakytkimen vuonna 1976, maailman ensimmäisen digitaalisen puhelinkeskuksen, DMS-100, vuonna 1979 sekä optisen kuidun käyttöön perustuvan siirtojärjestelmän (WDM) 1960 -luvulla. Toimittanut maailman ensimmäisen kaupallisen 3G (UMTS) -järjestelmän.
Viimeiseksi läpimurroiksi jäivät kaupallinen 40G/100G teknologia optisiin verkkoihin sekä Live LTE mobiiliverkko vuonna 2008.


title: Nortel Networks

text: Tammikuussa 2009 yhtiö haki suojaa velkojiltaan ns. "bankruptcy protection" -pykälän nojalla. Tämän jälkeen yhtiö pilkkoi toimintonsa ja on myynyt osat huutokauppamenettelyn kautta eniten tarjoaville.


title: Nortel Networks

text: Nortel emoyhtiö on edelleen selvitystilassa ja selvitystilaa on jatkettu toistaiseksi helmikuun 2013 loppuun. Yhtiöllä ei ole enää liiketoimintaa Suomessa.


title: Pekka Korpinen

text: Pekka Juha Tapio Korpinen (s. 8. lokakuuta 1944 Helsinki) oli Helsingin kaupunkisuunnittelu- ja kiinteistötoimen apulaiskaupunginjohtaja 1991–2007.


title: Pekka Korpinen

text: Korpinen valmistui ylioppilaaksi 1963, valtiotieteiden kandidaatiksi 1967 ja lisensiaatiksi 1973. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1981. Korpinen oli vierailevana tutkijana Tukholman yliopistossa 1971 ja Cambridgen yliopistossa 1978.


title: Pekka Korpinen

text: Korpinen oli Suomen Pankin tutkija 1967–1971 ja toimistopäällikkö 1971–1972 sekä pääministerin sihteeri 1972. Hän oli Työväen taloudellisen tutkimuslaitoksen esimies 1973–1982 ja 1985–1991. Vuodet 1982–1985 Korpinen oli Maailmanpankin johtokunnan jäsen. Vuonna 1990 Korpinen johti UNDP:n tiimiä, jonka tehtävänä oli valmistella tuolloin itsenäistymässä olevalle Namibialle ensimmäinen investointi- ja talousohjelma.


title: Pekka Korpinen

text: Korpinen on tutkinut kriisejä ja taloudellisia syklejä. Hänen kirjoituksensa ovat jättäneet jälkensä muun muassa suomalaiseen keskusteluun devalvaatiosykleistä. Myös hänen asuntojen hintavaihteluita kuvaava sikasyklinsä tuli kuuluisaksi ennustaessaan 1990-luvun alkuvuosien romahduksen.


title: Pekka Korpinen

text: Korpinen on puoluekannaltaan sosiaalidemokraatti. Hän oli SDP:n puolueneuvoston jäsen 1975–1978 ja puoluetoimikunnan jäsen 1990–1993.


title: Pekka Korpinen

text: Korpinen viettää osan vuodesta Roomassa. Hän on arkkitehtuurin harrastaja ja ahkera kaupunkikulttuurikeskustelija.


title: Francis Arinze

text: Francis Arinze (s. 1. marraskuuta 1932) on nigerialainen katolisen kirkon kardinaali. Hän oli kärkinimiä uudeksi paaviksi vuoden 2005 paavinvaalissa. Valituksi tuli kuitenkin saksalainen Joseph Ratzinger.


title: Paula Kokkonen

text: Paula Tellervo Kokkonen (s. 14. tammikuuta 1946 Turku) on suomalainen poliitikko ja Helsingin entinen apulaiskaupunginjohtaja. Hän oli sosiaali- ja terveystoimesta vastaava apulaiskaupunginjohtaja 16. elokuuta 2004 lähtien, kunnes jäi eläkkeelle 15. elokuuta 2011.


title: Paula Kokkonen

text: Kokkonen oli kansanedustaja Helsingin vaalipiiristä vuosina 1995–2003 ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1993–1996 sekä 2000–2004. Hän toimi eduskuntavuosinaan muun muassa perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2000–2003. Hän oli ensimmäinen kyseisen valiokunnan puheenjohtajana toiminut nainen. Kokoomuslainen Kokkonen oli ehdolla myös eduskuntavaaleissa 2003, mutta jäi tuolloin valitsematta.


title: Paula Kokkonen

text: Ennen apulaiskaupunginjohtajuutta Kokkonen työskenteli ylijohtajana sosiaali- ja terveyshallituksessa vuosina 1991–1992 ja terveydenhuollon oikeusturvakeskuksessa vuodesta 1992. Hän oli virkavapaalla TEO:n ylijohtajan tehtävästä toimiessaan kansanedustajana. Koulutukseltaan Kokkonen on oikeustieteen kandidaatti. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 1974.


title: Paula Kokkonen

text: Kokkonen oli Kelan hallituksen jäsen 2008–2009. Hän oli edustamassa Suomen osalta Bilderberg-ryhmää Paavo Lipposen kanssa kesällä 2003.


title: Ilkka-Christian Björklund

text: Ilkka-Christian Björklund (s. 20. tammikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on ollut kahdesti kansanedustajana, ensin SKDL:n 1972–1982 ja myöhemmin SDP:n eduskuntaryhmässä 1987–1991. Helsingin kaupunginvaltuustossa hän oli 1989–1992 ja 1997–2000. Elokuusta 2000 vuoden 2007 eläkkeelle siirtymiseensä asti Björklund oli Helsingin sivistys- ja henkilöstötoimen apulaiskaupunginjohtaja.


title: Ilkka-Christian Björklund

text: Björklund liittyi SDP:hen 1963. Vuonna 1968 hän siirtyi SKDL:ään, liiton sosialistien riveihin. Hän jatkoi puolueessa vuoteen 1982, jolloin hän aloitti Pohjoismaiden neuvoston pääsihteerinä. Björklund toimi neuvoston johdossa 1982–1987. Vuosina 1994–1996 hän oli ulkosuomalaisten etujärjestön Suomi-Seuran toiminnanjohtaja.


title: Ilkka-Christian Björklund

text: Koulutukseltaan hän on valtiotieteen lisensiaatti.


title: Pakaralihas

text: Pakaralihaksia on ihmisellä kolme paria: isot pakaralihakset ("musculus gluteus maximus"), keskimmäiset pakaralihakset ("musculus gluteus medius") ja pienet pakaralihakset ("musculus gluteus minimus"). Isojen pakaralihasten tehtävänä on lonkan ojennus, keskikokoisten ja pienten pakaralihasten taas reisien loitonnus.


title: Pakaralihas

text: Kuntosalilla pakaralihaksiin kohdistuvia harjoituksia ovat esimerkiksi jalkakyykky, jalkaprässi ja reidenloitonnus.


title: Pakarat

text: Pakarat ovat kehon osa, joka sijaitsee lantion takaosassa. Pakaralihas ("Gluteus maximus") on yksi ihmisen suurimmista lihaksista. "Gluteus medius" muodostaa myös osan pakaralihaksistosta. Myös muilla kaksi- ja nelijalkaisilla on pakarat. Pakaroiden välissä on peräaukko. Pakarat ovat erogeeninen alue.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Venom on Marvel-kustantamon luoma superroisto, toiselta planeetalta kotoisin oleva symbiootti. Vaikka Venom esiintyi symbioottina jo Salattujen Sotien -tarinajatkumon aikaan, varsinaisen hahmon loivat David Michelinie ja Todd McFarlane. Venom on Hämähäkkimiehen arkkivihollinen. Hahmon ensiesiintyminen symbioottina tapahtui "Amazing Spider-Man" -lehden numerossa 252 ja "Amazing Spider-Man" -lehden numerossa 298 varsinaisena Venomina.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Vuonna 2009 Venom oli listattu sijalle 22 IGN-sivuston laatimassa "sata suurinta sarjakuvarikollista kautta aikain" -listassa.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Hämähäkkimies sai Salattuina Sotina tunnetussa crossover-tarinassa uuden muukalaistekniikkaa hyödyntävän puvun. Tämä puku reagoi käyttäjän ajatuksiin, pystyi matkimaan siviilivaatteita ja muodosti loppumattomasti seittiä.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Maahan palattuaan Hämähäkkimiehelle selvisi, että puku olikin tietoinen, elävä symbiootti, joka pyrki sulautumaan pysyvästi Hämähäkkimiehen kanssa. Herra Fantastisen avulla Hämähäkkimies onnistui irrottautumaan puvusta.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Myöhemmin puku yritti sulautua vielä viimeisen kerran Hämähäkkimiehen kanssa, mutta tämä yritys epäonnistui. Heikentyneenä puku liukui pois ja katosi, ilmeisesti kuolettavasti vahingoittuneena.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Samoihin aikoihin reportteri Eddie Brock oli kirjoittanut lukuisia artikkeleita Synninpäästäjänä tunnetusta mielipuolisesta murhaajasta. Hän seurasi väärää johtolankaa ja nimesi siten väärän henkilön murhaajaksi. Erehdys paljastui pian, kun Hämähäkkimies paljasti oikean syyllisen.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text:
Brock sai potkut ja hän päätti tappaa itsensä. Uskonnollisena katolilaisena hän meni pyytämään Jumalalta anteeksiantoa ennen tekoaan. Tällöin puku löysi Brockin ja sulautui epäonnistuneeseen toimittajaan. Yhdistyminen järkytti kumpaakin pahoin satutettua yksilöä. Uusi symbioottinen pari otti nimeksen Venom ja päätti kostaa Hämähäkkimiehelle. Eräässä vaiheessa Venomina toimi Mac Gargan, entinen Skorpioni mutta nykyään Flash Thompson toimii Venomina, käyttäen voimiaan hyvään.
Hämähäkkimiehen vaistoakin voi hämätä, mutta vain jos on sulautuneena symbioottipukuun kuten esimerkiksi Venom tai Carnage. Tällöin Hämähäkkimiehen hämähäkkivaisto ei kykene tunnistamaan heitä, ennen kuin he ovat suoraan tämän edessä.Maaliskuussa 2012 Josh Trank osallistui neuvotteluihin uuden Venom-elokuvan ohjaamisesta. Joulukuussa 2013 Sony julkisti virallisesti Kuuden Koplaan ja Venomiin keskittyvät kaksi spin-off -elokuvaa, jotka sijoittuvat samaan jatkumoon "The Amazing Spider-Man" -elokuvasarjan kanssa, Alex Kurtzmanin sitoutuessa ohjaajaksi sekä Roberto Orcin ja Ed Solomonin kanssa myös käsikirjoittajaksi. Syyskuussa 2014 Kurtzman kertoi harkinneensa erilaisia versioita hahmosta. Elokuva peruttiin lopulta muiden spin-offien ohella, kun Sonyn allekirjoitti sopimuksen Hämähäkkimiehen elokuvaoikeuksien jakamisesta Marvel Studiosin kanssa.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Maaliskuussa 2016 Sonyn julkistettiin yhä kehittävän Venomille sooloelokuvaa, Dante Harperin ollessa palkattuna käsikirjoittajaksi sekä Aradin, Matt Tolmachin ja Amy Pascalin tuottaessa elokuvan. Elokuvan raportoitiin sijoittuvan omaan jaettuun universumiinsa, erillisenä Marvel Cinematic Universesta ja ilman yhteyttä Hämähäkkimieheen. Vuosi myöhemmin Sony julkisti elokuvan "Venom" saavan ensi-iltansa 5. lokakuuta 2018, Scott Rosenbergin ja Jeff Pinkner sitoutuessa käsikirjoittajiksi. Toukokuussa 2017 Tom Hardy valittiin Eddie Brockin / Venomin rooliin, Ruben Fleischerin sitoutuessa ohjaajaksi.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Eddie Brock (oikealta nimeltään: Edward Charles Brock) /Venom esiintyi useasti Hämähäkkimies-animaatiosarjassa, aluksi tietenkin Eddie Brockina ja myöhemmin Venomina. Eddie Brockin/Venomin ääninäyttelyn teki Hank Azaria.


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Jaksot, jossa Eddie Brock/Venom esiintyivät:


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 1 "Liskojen yö", (Eddie Brock)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 3 "Tappajarobotti", (Eddie Brock)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 4 "Tappajarobottien paluu", (Eddie Brock)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 7 "Avaruuden asukas 1/3", (Symbiootti, Eddie Brock)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 8 "Avaruuden asukas 2/3", (Symbiootti, Eddie Brock, Venom)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 9 "Avaruuden asukas 3/3", (Venom)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 37 "Venomin paluu" (Venom)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 38 "Carnage" (Venom)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: 40 "Menninkäissota" (Venom) (takauma)


title: Venom (sarjakuvahahmo)

text: Jaksossa 50 "Mary Janen etsintä", oli Mysterion rakentama Venomin robotti, joka sylki tulipalloja.


title: Luettelo kveenien paikannimistä

text: Tällä sivulla on lueteltu Pohjois-Norjan suomenkielisiä (eli kveeninkielisiä) paikannimiä.


title: Laura Kolbe

text: Laura Kristina Kolbe (s. 9. syyskuuta 1957 Bogotá, Kolumbia) on suomalainen historiantutkija, Helsingin yliopiston Euroopan historian professori ja Helsingin kaupunginvaltuutettu.


title: Laura Kolbe

text: Kolbe valmistui filosofian maisteriksi yleisestä historiasta vuonna 1982 ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1989 Suomen ja Pohjoismaiden historiasta. Hänen väitöksensä aihe oli Kulosaaren huvilakaupungin historia. Kolbe on työskennellyt useiden historiikkihankkeiden parissa. Vuosina 1983–1988 hän oli Kulosaaren Kotiseutusäätiön tutkija, vuosina 1989–1995 ja 1996–2002 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan historiantutkija ja vuonna 2002 Helsingin kaupungin historiantutkija. Hän on julkaissut kaksi osaa HYY:n historiaa. Vuosina 1996–2001 hän toimi Helsingin kaupungin historiatoimikunnassa ja kirjoitti kunnallispoliittisen osuuden "Helsingin historia vuodesta 1945" -kirjasarjaan.


title: Laura Kolbe

text: Kolben keskeisimmät tutkimusalueet ovat yliopiston ja ylioppilaiden sodanjälkeinen historia sekä kaupunkihistoria, mutta opettajana ja tutkijana hän on liikkunut sekä ajallisesti että temaattisesti laajalla alueella. Kolben erityisalaa on Helsingin poliittisen päätöksenteon historian tutkiminen, ja hän on julkaissut tutkielmia myös Alankomaiden historiasta ja Ruotsin 1600-luvun kulttuurihistoriasta.


title: Laura Kolbe

text: Kolbe on ollut dosentti Helsingin yliopiston historian laitoksessa vuodesta 1995, ja vuoden 2006 alussa hänet nimitettiin Helsingin yliopiston Euroopan historian professoriksi. Kolbe on Eteläsuomalaisen osakunnan inspehtori. Hänet valittiin vuonna 2013 Helsingin yliopiston Vuoden Alumniksi. Kolbe kuuluu Suomen Kaupunkitutkimuksen Seuran perustajajäseniin ja toimi seuran puheenjohtajana vuosina 2002–2006. Hän oli vuosina 2003–2006 Tiedepolitiikka-lehden päätoimittaja. Vuodesta 2005 Kolbe on ollut Suomen Tiedeseuran jäsen.


title: Laura Kolbe

text: Kolben äiti oli kirjailija Pirkko Kolbe, joka tunnettiin "Helsingin Sanomien" pitkäaikaisena pakinoitsijana nimimerkillä "Pii". Kolben isä Boris oli saksalaissyntyinen ekonomi, joka työskenteli Bogotán konsulinvirastossa Kolumbiassa, missä Laura Kolbe syntyi.


title: Laura Kolbe

text: Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Kolbe valittiin keskustan listalta Helsingin kaupunginvaltuustoon 1 218 äänellä. Hän on ollut vuodesta 2005 myös Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunnan jäsen.


title: Laura Kolbe

text: Kolbe valittiin uudelle kaudelle vuoden 2008 kunnallisvaaleissa 819 äänellä ja vuoden 2012 vaaleissa 1 562 äänellä. Eduskuntavaaleissa Kolbe on ollut ehdolla vuosina 2011 (706 ääntä) ja 2015 (1 563 ääntä).


title: Laura Kolbe

text: Vuoden 2012 presidentinvaalissa Kolbe asettui toisella kierroksella Pekka Haaviston kannattajaksi.


title: Höyrystyminen

text: Fysikaalisena ilmiönä höyrystyminen on sitä, kun systeemiin tuodaan tarpeeksi energiaa, jotta olomuodon muutos saadaan tapahtumaan. Kiinteä aine ei välttämättä höyrysty ollenkaan neste-olomuodon kautta, vaan sublimoituu suoraan kaasuksi. Myös nesteestä olomuodon muuttuminen kaasuun voi tapahtua höyrystymisen kautta.


title: Höyrystyminen

text: Nesteen höyrystyminen voi tapahtua kahdella tavalla. Jos ulkoinen paine on pienempi kuin höyrynpaine eli nesteen lämpötila on kiehumispisteen alapuolella, tapahtuu haihtumista nesteen ja kaasun rajapinnasta. Jos taas lämpötila on riittävän korkea, neste muuttuu kaasuksi missä tahansa, ja prosessin nimi on kiehuminen.


title: Höyrystyminen

text: Tietyn ainemäärän höyrystämiseen tarvittava energia voidaan määrittää aineen höyrystymislämmön avulla. Höyrystymiselle vastakkainen ilmiö on tiivistyminen.


title: Montparnasse

text: Montparnasse on kaupunginosa Pariisissa, Ranskassa. Se oli maailman taiteen keskus 1900-luvun alkupuolella.


title: Montparnasse

text: Montparnasse sijaitsee Seinejoen vasemmalla rannalla Pariisin neljännessätoista kaupunginosassa ("arrondissement"). Sen keskus on Boulevard de Montparnasse- ja Boulevard Raspail -nimisten bulevardien risteyksessä. Alueella on paljon ravintoloita, kahviloita ja kabareita. Nimi Montparnasse tulee Kreikan mytologian taiteen jumalten eli muusien asuinpaikasta Parnassósvuoresta. Kukkulaista aluetta alettiin kutsua tällä lempinimellä 1600-luvulla.


title: Montparnasse

text: Kuten Montmartre aikaisemmin, Montparnasse tuli kuuluisaksi Pariisin taiteilijaelämän keskuksena. Vuosisadan vaihteen Montparnassea asuttivat rahattomat taidemaalarit, kuvanveistäjät, kirjailijat, runoilijat ja säveltäjät. Heitä tuli ympäri maailmaa alueen ilmapiirin ja halpojen vuokrien houkuttelemina. He asuivat usein kurjissa olosuhteissa ja myivät töitään muutamasta frangista saadakseen ruokaa. Samoja teoksia saatetaan nykyään myydä miljoonilla dollareilla.


title: Montparnasse

text: Pariisin taiteilijaelämän painopiste siirtyi Montmartrelta Montparnasselle vuoden 1910 jälkeen, jolloin alkoi varsinainen ryntäys: Montparnasselle tultiin junilla idästä, laivoilla Yhdysvalloista, Kanadasta ja Meksikosta, jopa Japanista saakka. Kuuluisia Montparnassen taiteilijoita ovat muun muassa Pablo Picasso, Guillaume Apollinaire, Ossip Zadkine, Moise Kisling, Jean Cocteau, Erik Satie, Marios Varvoglis, Marc Chagall, Nina Hamnett, Jean Rhys, Fernand Léger, Jacques Lipchitz, Max Jacob, Blaise Cendrars, Chaïm Soutine, Michel Kikoine, Pinchus Kremegne, Amedeo Modigliani, Ford Madox Ford, Toño Salazar, Ezra Pound, Max Ernst, Marcel Duchamp, Suzanne Duchamp-Crotti, Constantin Brâncuși, Paul Fort, Juan Gris, Diego Rivera, Marevna, Tsuguharu Foujita, Marie Vassilieff, Léon-Paul Fargue, Alberto Giacometti, René Iché, André Breton, Pascin, Salvador Dalí, Henry Miller, Samuel Beckett, Joan Miró ja Edgar Degas. Alueella asui maanpaossa myös monia poliittisia hahmoja, kuten Vladimir Lenin ja Lev Trotski.


title: Montparnasse

text: Yhteisössä arvostettiin luovuutta yli kaiken eikä syrjitty oudoimpiakaan tapoja ja luonteenpiirteitä. Kaikki olivat tervetulleita. Riehakas yöelämä kahviloissa antoi aiheen nimetä aikakauden Hulluiksi vuosiksi ("Années folles"). Kahvilat olivat eloisia kokoontumispaikkoja, joissa uusia ideoita syntyi ja niistä keskusteltiin. Taiteilijat maksoivat usein juomansa taiteellaan, ja siksi tavallisen kahvilan seinät oli usein päällystetty taideteoksilla, jotka saisivat maailman suurimpien taidemuseoiden johtajat vihertymään kateudesta.


title: Montparnasse

text: Toinen maailmansota hajotti taiteilijayhteisön, eikä Montparnasse enää saavuttanut entistä loistokkuuttaan. Montparnassen hautausmaalle (Cimetière du Montparnasse) on haudattu muun muassa Charles Baudelaire, Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir, Samuel Beckett ja Henri Poincaré. Alueen alla kulkevat Pariisin katakombien tunnelit.


title: Luettelo Suomen nähtävyyksistä

text: Tämä on luettelo Suomen nähtävyyksistä paikkakunnittain lueteltuna.


title: Luettelo Suomen nähtävyyksistä

text:
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Rintalihas

text: Rintalihaksia ihmisellä on kaksi paria: isot rintalihakset ("pectoralis major") ja pienet rintalihakset ("pectoralis minor"). Rintalihakset osallistuvat olkanivelen liikuttamiseen.


title: Rintalihas

text: Kuntosalilla voi rintalihaksia harjoittaa esimerkiksi penkkipunnerruksella.


title: Vatsalihakset

text: Vatsalihakset () ovat keskivartalon etupuoleisia lihaksia, jotka sijaitsevat lantion ja rintakehän välissä. Niiden tehtävänä on selkärangan koukistus (flexio), kierto (rotaatio) ja sivutaivutus (lateraalifleksio). Vatsalihakset myös ylläpitävät vatsaontelon painetta ja suojaavat sisäelimiä. Vatsalihaksia hermottavat lantiopunoksen hermot suoliluu-alavatsahermo ja suoliluu-nivushermo. Samalla ne hermottavat myös vatsan ihoa.


title: Vatsalihakset

text: Vatsalihakset sijaitsevat kylkiluiden ja lantion välillä. Vartalon keskilinjalla on vatsalihasten kalvojänteiden yhteensulaumasta muodostunut valkoinen jännesauma (), joka jakaa kehon oikeaan ja vasempaan puoliskoon. Tämän kummallakin puolella sijaitsevat pinnalliset suorat vatsalihakset ja alapuolella häpyluun saumaan kiinnittynyt pyramidilihas. Nämä lihakset sijaitsevat poikittaisen vatsalihaksen sekä vinojen vatsalihasten kalvojänteiden muodostaman rectustupen sisässä. Vartalon sivuilla sijaitsevat kahdessa kerroksessa vinot vatsalihakset ja keskellä kaikista sisimpinä poikittaiset vatsalihakset.


title: Vatsalihakset

text: Suorat vatsalihakset () sijaitsevat valkoisen jännesauman molemmin puolin, mutteivät ole kosketuksissa toistensa kanssa. Ne ulottuvat rintalastasta häpyluuhun. Suorat vatsalihakset muodostavat sisemmän nivusaukon mediaalisen reunan. Niitä hermottavat kylkivälihermot.


title: Vatsalihakset

text: Suorien vatsalihasten tehtävänä on koukistaa lonkkanikamia ja lähentää rintakehää kohti lantiota. Lisäksi ne avustavat uloshengityksessä, ulostamisessa ja synnytyksessä sekä säätelevät vatsaontelon painetta. Pinnallisen suoran vatsalihaksen poikki kulkee yleensä kolme valkoiseen jännesaumaan kiinnittyvää jännejuovaa, jotka aiheuttavat suorille vatsalihaksille niiden ominaisen muodon (nk. six-pack).


title: Vatsalihakset

text: Valkoinen jännesauma kiinnittyy distaalisesti pyramidilihakseen, joka osallistuu suorien vatsalihasten toimintaan vetämällä jännesaumaa alas. Pyramidilihas sijaitsee rectustupessa suorien vatsalihasten päällä ja kiinnittyy toisesta päästään häpyluun saumaan.


title: Vatsalihakset

text: Vinot vatsalihakset sijaitsevat vartalon sivuilla kahdessa kerroksessa. Niiden tehtävänä on kiertää vartaloa ja taivuttaa sitä sivusuunnassa sekä suojata sisäelimiä ja säädellä vatsaontelon painetta.


title: Vatsalihakset

text: Ulompi vino vatsalihas on pinnallinen vino vatsalihas, ja toimii vartalon kiertäjänä sekä taivuttajana. Se kiinnittyy ylhäältä kylkiluihin ja alhaalta suoliluuhun, nivussiteeseen sekä valkoiseen jännesaumaan.


title: Vatsalihakset

text: Sisempi vino vatsalihas on vinoista vatsalihaksista sisempi ja sen syyt kulkevat ulommalle vinolle vatsalihakselle poikittaisesti. Se kiinnittyy jännesaumaan sekä suoliluun harjuun ja lonkkanikamien poikkihaarakkeisiin. Sen tehtävänä on suojata sisäelimiä ja lisätä vatsaontelon painetta ulostamista ja synnyttämistä varten.


title: Vatsalihakset

text: Poikittaiset vatsalihakset ovat vatsalihaksista syvimpiä. Ne kulkevat vartalon ympäri ristiselkänikamien poikkihaarakkeista valkoiseen jännesaumaan. Niiden tehtävänä on vetää vatsaa sisään, suojata sisäelimiä ja kasvattaa vatsaontelon painetta.


title: Pikkarala

text: Pikkarala on yksi Oulun kaupunginosista. Maastoltaan Pikkarala on pääosin mäntykangasta. Oulujoen alavimmat rannat on suurimmaksi osaksi otettu maanviljelyskäyttöön. Pikkarala sijaitsee Maikkulan suuralueella aivan Oulun ja Muhoksen kunnanrajan tuntumassa. Vuoteen 1965 saakka Pikkarala kuului lakkautettuun Oulujoen kuntaan. Kaupunginosa lienee saanut nimensä Pikkaraisen suvun mukaan.


title: Pikkarala

text: Pikkaralan hiekkaisista harjuista on kaivettu tuhansia kuutioita hienoa hiekkaa maanteiden ja rautateiden pengermateriaaliksi. Laajat entiset soranottoalueet Oulu–Kontiomäki-rautatien varressa ja asemanseudulla ovat yhä nähtävissä. Pikkaralassa toimii Pikkaralan koulu, Maxitin tiilitehdas ja Shell huoltoasema. Pikkaralan pohjavedestä pumpataan suuria määriä vettä ympäri Oulua.


title: Pikkarala

text: Pikkarala sijaitsee Oulujoen etelärannalla valtatien 22 sekä Oulu–Kontiomäki-rautatien varrella. Alueen pääväylä on valtatie 22. Asutus on keskittynyt valtatieltä haarautuvien yhdys- ja taajamateiden varsille. Kevyen liikenteen väyliä ei ole. Kylästä lähtee tieyhteys Kempeleen Juurussuon kylään sekä Tyrnävän Murtoon.


title: Pikkarala

text: Koskilinjojen paikallisliikenteen vuorot liikennöivät Pikkaralaan päivittäin. Pikkaralasta on myös lossiyhteys Oulujoen ylitse Lapinkankaan kaupunginosaan. Lähivuosina Pikkaralan lossina tunnettu lautta-alus korvattaneen kiinteällä siltayhteydellä. Rautatien henkilöliikenne on lakkautettu jo 1980-luvulla lättähattujen poistuessa liikenteestä.


title: Pikkarala

text: Muhoksen ja Pikkaralan välinen pyörätie valmistui kesällä 2008.


title: Pikkarala

text: Rautateiden henkilöliikenteen pysähdykset poistettiin Pikkaralasta 1980-luvulla. Pikkaralan ratapiha siirtyi kauko-ohjaukseen 1996, aseman miehitys loppui 1985. Nykyisin vanha asemarakennus on yksityisasuntona, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan Oulusta käsin. Pikkaralan asema-alueella on hyväkuntoisia alun perin rautatiehenkilökunnalle tarkoitettuja rakennuksia. Nykyisin nämä rakennukset ovat yksityisasuntoina.


title: Pikkarala

text: Rautatien ja valtatien väliselle alueelle muodostunut Pikkaralan Asemakylä muodostaa pienen, noin sadan hengen kyläyhteisön. Kylä on muodostunut Asemakyläntien ja valtatien varrelle.


title: Pikkarala

text: Kaupunginosan eteläosassa sijaitseva Pikkaraisenkylä on muodostunut pääasiassa valtatien ja Oulujoen väliselle harjannealueelle. Kylä sijaitsee peltomaiseman keskellä, ja sen rakennuskanta käsittää sekä uusia omakotitaloja että vanhoja maataloja.


title: Pikkarala

text: Pukin kyläalue on pääasiassa sijoittunut rinteille rantapeltojen yläpuoliselle alueelle Pukintien varrelle.


title: Pikkarala

text: Valtatien ja Oulujoen välillä sijaitseva Vasankankaan kyläalue on muodostunut pelto- ja metsämaisemaa halkovan Vasankankaantien ja sen sivutien varrelle. Vasankankaalla toimi koulun vieressä kyläkauppa 1930-luvulta lähtien. Kauppa lakkautettiin sotien jälkeen.


title: Józef Wróbel

text: Józef Wróbel SCJ (s. 18. lokakuuta 1952 Bestwina, Puola) toimi katolisen kirkon Helsingin hiippakunnan piispana vuosina 2001–2008. Suomessa on vain yksi katolinen piispa.


title: Józef Wróbel

text: Wróbel vihittiin piispaksi Helsingin Johanneksenkirkossa 27. tammikuuta 2001. Hänet vihki virkaansa kardinaali Edward Idris Cassidy, joka toimi tuolloin Vatikaanin Paavillisen kristittyjen ykseyden edistämisen neuvoston puheenjohtajana.


title: Józef Wróbel

text: Józef Wróbel on lähtöisin maanviljelijäperheestä Etelä-Puolasta. Hänet on vihitty papiksi vuonna 1980. Wróbel on väitellyt bioetiikasta moraaliteologian tohtoriksi Roomassa vuonna 1985. Hän kuuluu Jeesuksen pyhän sydämen pappien veljeskuntaan, johon noin puolet Suomessa toimivista katolisista papeista kuuluu. Hän toimi piispan työnsä ohella puolalaisessa Lublinin katolisessa yliopistossa moraaliteologian professorina.


title: Józef Wróbel

text: Paavi Benedictus XVI siirsi Wróbelin tämän omasta pyynnöstä kesäkuussa 2008 Lublinin arkkihiippakunnan neljänneksi apulaispiispaksi. Piispa Wróbel ei missään vaiheessa kunnolla kotiutunut Suomeen, koska oli toisaalta tottunut toisenlaiseen hallintokulttuuriin ja toisaalta itse edusti toisenlaista hallintokulttuuria kuin edeltäjänsä Paul Verschuren. Tämä osaltaan aiheutti jännitteitä piispan ja seurakunnan välille. Myöskään Wróbelin kielitaito tai sen puute ei edesauttanut sopeutumista. Wróbel kyllä osasi sujuvasti saksaa, ranskaa ja italiaa, mutta perin huonosti englantia eikä lainkaan suomea tai ruotsia.


title: Józef Wróbel

text: 16. kesäkuuta 2009 paavi nimitti hänen seuraajakseen suomalaisen Teemu Sipon. Teemu Sippo on ensimmäinen suomalainen katolinen piispa sitten Arvid Kurjen.


title: Mosambikin kanaali

text: Mosambikin kanaali on Intian valtameren osa. Se sijaitsee Madagaskarin ja Kaakkois-Afrikan välissä. Kanaalissa sijaitsevat muun muassa Komorit ja Gloriososaaret sekä Bassas da Indian, Europan ja Juan de Novan saaret.


title: Mosambikin kanaali

text: Kanaalin pituus on noin 1 600 kilometriä ja leveys noin 400–950 kilometriä.


title: Donald Rumsfeld

text: Donald Henry ”Don” Rumsfeld (s. 9. heinäkuuta 1932) on yhdysvaltalainen poliitikko ja liikemies, joka on toiminut Yhdysvaltain puolustusministerinä kahteen kertaan, George W. Bushin hallinnossa 2001–2006 ja aiemmin Gerald Fordin hallinnon henkilöstöpäällikkönä 1974–1975 sekä puolustusministerinä 1975–1977. Rumsfeld oli Yhdysvaltain 21. puolustusministeri ja kaikkien aikojen vanhin tuohon virkaan valittu henkilö. Hän ehti olla myös nuorin puolustusministeri palvellessaan Fordin hallinnossa. Ministerintoimien lisäksi Rumsfeld on tehnyt pitkän uran sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.


title: Donald Rumsfeld

text: Donald Henry Rumsfeld syntyi 9. heinäkuuta 1932 Jeannette Kearsleyn (o.s. Husted) ja George Donald Rumsfeldin poikana. Hänen isänsä oli amerikansaksalaisesta suvusta, joka oli muuttanut Yhdysvaltoihin 1870-luvulla. Donald kasvoi Winnetkassa Illinoisissa.


title: Donald Rumsfeld

text: Rumsfeld opiskeli Princetonin yliopistossa, jossa suoritti alemman tutkinnon 1954. Hän palveli Yhdysvaltain laivastossa 1954–1957 ilmailukouluttajana. Koulutuksensa jälkeen hän lensi Grumman F9F Pantheria. Rumsfeld oli aktiivisessa reservissä aina vuoteen 1975, jolloin hänestä tuli puolustusministeri.


title: Donald Rumsfeld

text: Vuonna 1957 hän tuli Washingtoniin kongressimiehen apulaiseksi. Investointipankkiuran jälkeen hänet valittiin edustajainhuoneeseen Illinoisista vuonna 1962 ja uudelleen 1964, 1966 ja 1968.


title: Donald Rumsfeld

text: Rumsfeld erosi kongressista vuonna 1969, jotta hän voisi työskennellä presidentti Richard Nixonin hallinnossa. Samana vuonna hän sai työkseen Office of Economic Opportunity -viraston uudistamisen ja uudelleenorganisoimisen.


title: Donald Rumsfeld

text: Nixon nimitti Rumsfeldin neuvonantajakseen joulukuussa 1970.


title: Donald Rumsfeld

text: Helmikuussa 1973 hän muutti Brysseliin NATO-edustajaksi.


title: Donald Rumsfeld

text: Rumsfeld pyydettiin takaisin Washingtoniin Nixonin erottua elokuussa 1974. Uusi presidentti Gerald Ford nimitti hänet valkoisen talon kansliapääliköksi. Hän toimi virassa vuosina 1974-1975.


title: Donald Rumsfeld

text: Hänet nimitettiin puolustusministeriksi 20. marraskuuta 1975. Hän toimi tehtävässä tammikuuhun 1977 asti. Samana vuonna hän sai Presidential Medal of Freedom -kunniamerkin.


title: Donald Rumsfeld

text: Puolustusministeriuransa jälkeen Rumsfeld siirtyi vuosiksi 1977–1985 lääkeyhtiö G.D. Searle & Co.:han, jossa hän oli toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana. Hän oli myös 1990–1993 General Instrument Corporationin toimitusjohtaja ja puheenjohtaja. Ennen uutta ministerinasemaansa Rumsfeld oli lääketehdas Gilead Sciences, Inc.:hin johtokunnan puheenjohtaja. Ennen tätä hän johti ballististen ohjusten uhkaa ja avaruuspuolustusta käsitteleviä komissioita.


title: Donald Rumsfeld

text: George W. Bush nimitti Rumsfeldin puolustusministeriksi 20. tammikuuta 2001. Varapresidentiksi vallittu Dick Cheney oli aiemmin suositellut Rumsfeldia Bushille.


title: Donald Rumsfeld

text: Bushin kaudella Rumsfeld oli erittäin näkyvä henkilö koska hän johti Pentagonia, kun Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin ja vuonna 2003 Irakiin. Erityisesti arvosteltiin hänen lausuntojaan Bagdadin pommituksen aikana. Retoriikassaan ennen Irakin sotaa Rumsfeld jakoi Euroopan maat sotaa vastustavaan "vanhaan Eurooppaan" ja Yhdysvalloille myötämieliseen itä-Eurooppaan, eli "uuteen Eurooppaan."


title: Donald Rumsfeld

text: Kahdeksan Abu Ghraibin vankilassa kidutettua miestä on haastanut Rumsfeldin oikeuteen.


title: Donald Rumsfeld

text: Rumsfeld koki Irakin sodan aloituksen ja kulun vuoksi voimakasta arvostelua. Rumsfeldin suhdetta Pentagonin kenraaleihin pidetään huonona ja hän sai eläkkeelle jääneiden kenraalien taholta vaatimuksia erota.


title: Donald Rumsfeld

text: Demokraattien välivaalivoiton jälkeen 8. marraskuuta 2006 republikaanilähteet ilmoittivat Rumsfeldin eroavan. Yhdysvaltain senaatti valitsi joulukuussa Rumsfeldin seuraajaksi keskustiedustelupalvelu CIA:n johtajana vuosina 1991–1993 toimineen Robert Gatesin äänin 95–2. Gates vannoi virkavalan ja aloitti tehtävässä 18. joulukuuta.


title: Donald Rumsfeld

text: Rumsfeld on vaikuttanut useissa konservatiivisissa ja uuskonservatiivissa ajatushautomoissa, kuten Center for Security Policy, Hoover Institution, Project for the New American Century, Freedom House, RAND Corporation ja Committee for the Free World.


title: Donald Rumsfeld

text: Ronald Reaganin hallinnon aikaan Rumsfeld auttoi Saddam Husseinia saamaan kemiallisia aseita. Rumsfeld mahdollisti Husseinin ostaa yhdysvaltalaisilta yrityksiltä pernaruttoa ja paiseruttoa. Vuonna 2003 toimiessaan puolustusministerinä, Rumsfeld osasi kertoa minkälaisia aseita Husseinilla on käytössään.


title: Donald Rumsfeld

text: Donald Rumsfeld perusti The Rumsfeld Foundation-säätiön 2007. Se keskittyy julkisella palvelulla työskentelevien ihmisten rohkaisemiseen Yhdysvalloissa. Ulkomailla säätiö on tukenut mm. vapaiden talousjärjestelmien kasvua. Rumsfeld on tukenut säätiön toimintaa itse. Tammikuusta 2014 lähtien säätiö on sponsoroinut yli 90 yhteistyökumppania Keski-Aasiassa. Se on lahjoittanut 1.2 miljoonaa dollarin edestä opintotukia ja stipendejä. Säätiö on myös lahjoittanut 2.4 miljoonaa dollaria veteraanien tukemiseen.


title: Mosambikin saari

text: Moçambiquensaari () on saari Mosambikissa muutaman kilometrin päässä rannikosta Mosambikin kanaalin ja Mossurilin lahden välissä. Saari sijaitsee Nampulan maakunnassa Pohjois-Mosambikissa. Mantereelta on saarelle silta.


title: Mosambikin saari

text: Saaren pohjoisosassa on São Sebastião de Moçambique, portugalilaisten 1500-luvulla rakentama linnoitus.


title: Mosambikin saari

text: Saari on noin kolme kilometriä pitkä ja 300–400 metriä leveä, ja sen väkiluku on noin 60 000.


title: Mosambikin saari

text: Saarella on käytetty 1500-luvulta alkaen samoja rakennusmateriaaleja, tekniikoita ja koristelutapoja, joten sen arkkitehtuuri on tyyliltään yhtenäistä. Siinä yhdistyvät paikalliset perinteet ja portugailialiset vaikutteet, sekä jossain määrin myös intialaisten ja arabien vaikutus. Se otettiin vuonna 1991 UNESCO:n maailmanperintöluetteloon


title: Vaihtolämpöisyys

text: Vaihtolämpöinen eli poikiloterminen on eliö, jonka lämpötila muuttuu ympäristön mukaan. Vaihtolämpöiset eivät pysty säilyttämään aineenvaihduntareaktioissa muodostunutta lämpöä ja niiden liikkeet ja toiminnot hidastuvat kylmässä ja lopulta ne voivat pysähtyä kokonaan.


title: Vaihtolämpöisyys

text: Vaihtolämpöisiä ovat kaikki muut eläimet paitsi linnut ja nisäkkäät, jotka ovat tasalämpöisiä.


title: Vaihtolämpöisyys

text: Yhdyskunnissa elävillä vaihtolämpöisillä eläimillä on paremmat mahdollisuudet selvitä kylmästä talvesta. Esimerkiksi mehiläiset voivat värisyttää siipiä tiiviinä pallona ja säilyttää näin pesässä suhteellisen korkean lämpötilan.


title: Vaihtolämpöisyys

text: Vaihtolämpöisyydessä on myös etuja. Koska vaihtolämpöisten ei tarvitse itse tuottaa ruumiiseensa lämpöä, niiden ei tarvitse liikkua ja syödä niin paljon kuin tasalämpöisten. Niinpä monet vaihtolämpöiset selviävät pitkiä aikoja syömättä.


title: Hangon rata

text: Hangon rata on Karjaan ja Hangon välinen rataosuus Suomen rataverkosta. Sen liikenne koostuu pääasiassa Hangon tavarajunista ja liikenne- ja viestintäministeriön rahoittamista taajamajunista.


title: Hangon rata

text: Hangon rata on alkuaan osa Hyvinkään ja Hangon välistä rataa. Se on Suomen ensimmäinen yksityisin varoin rakennettu rautatie. Se valmistui vuonna 1873, ja sen rakentamisen rahoittivat pietarilaiset liikemiehet. Hankkeen etuna nähtiin Hangon edullinen sijainti talvisatamana, joka pysyi pitkään jäätymättömänä ja mahdollisti siten ulkomaankaupan talviaikanakin. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi ja rata päätyi valtion omistukseen parin vuoden kuluttua.


title: Hangon rata

text: Hangosta Karjaalle liikennöi arkisin seitsemän, viikonloppuisin kuusi henkilöliikenteen vuoroa, joita ajetaan 2-3 tunnin välein. Rataa liikennöidään kiskobusseilla. Kiskobussivuoroja täydentää viisi päivittäistä bussivuoroa. Radan asemat ovat Hangon rautatieaseman jälkeen Hanko-Pohjoinen, Santala, Lappohja, Skogby, Tammisaari, Dragsvik ja Karjaa.


title: Nampula

text: Nampula tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Nampula (maakunta)

text:
Nampula on yksi Mosambikin pohjoisimmista maakunnista. Sen pinta-ala on 81 606 neliökilometriä. Vuonna 2006 asukasluku oli arviolta 3,77 miljoonaa, mikä tekee sen toisen Mosambikin kahdesta suurimmasta maakunnasta.
Myös maakunnan pääkaupunki on nimeltään Nampula. Portugalilaisten vallan aikana tämän provinssin nimi oli Mozambique, mutta kun siitä tuli koko valtion nimi, maakunta sai uuden nimen pääkaupunkinsa mukaan.
Nampulan maasto on vaihtelevaa: miombo-savanni vuorottelee graniittisten kallioiden kanssa. Nampulan saaristossa naisilla on tapana tehdä kasvonaamioita erään kasvin juuresta jauhetusta massasta.


title: Pemba

text: Pemba voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Clarión

text: Clarión on yksi Meksikolle kuuluvan Revilla Gigedon saariryhmän saarista Tyynellä valtamerellä. Saari on aiemmin tunnettu myös nimellä Santa Rosa.


title: Clarión

text: Clarión on Revilla Gigedon saarista läntisin ja syrjäisin, mutta kooltaan toiseksi suurin. Se sijaitsee noin 314 kilometriä länteen saariryhmän suurimmasta saaresta, Socorrosta. Saari on itä–länsi-suunnassa noin 9,5 kilometriä pitkä ja 6,5 kilometriä leveä. Sen korkein kohta, Mount Gallegos, kohoaa noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta. Saarella ei ole vakituista asutusta, vain vuonna 1979 perustettu meksikolainen sotilasvaruskunta.


title: Clarión

text: Lintujen lisäksi saarella elää "Urosaurus clarionensis" -liskolaji ja "Masticophis anthonyi" -käärme. Vuonna 2013 saarelta löydettiin toinenkin käärmelaji, "Hypsiglena unaocularus", jonka luonnontieteilijä William Beebe oli kohdannut jo 1936, mutta jota ei ollut tavattu sen koommin.


title: San Benedicto

text: San Benedicto on saari Meksikolle kuuluvassa Revillagigedo-saarten saariryhmässä, Tyynellä valtamerellä. Saari on aiemmin tunnettu myös nimellä "San Tomás". San Benedicto on pinta-alaltaan Revillagigedo-saarista toiseksi pienin Roca Partidan jälkeen. Saaren pinta-ala on noin 6 neliökilometriä. Saari on saariryhmän itäisin. San Benedicton korkein kohta on tulivuori Bárcena, joka on noin 332 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: San Benedicto

text: Saarella ei ole ihmisasutusta.


title: Roca Partida

text: Roca Partida on Meksikolle kuuluvista Tyynellä valtamerellä sijaitsevista Revillagigedo-saarista pienin. José Camacho löysi saaren vuonna 1779. Saari on Revillagigedo-saarista toiseksi läntisin Clariónin jälkeen. Roca Partidan korkein kohta on 34 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Aion

text: Aion () on kreikan kielen sana, joka tarkoittaa aikakautta tai elämää. Siitä johdettu latinan sana "aeon" (myös "eon") merkitsee ikuisuutta.


title: Aion

text: Se voi tarkoittaa myös:


title: Plaza (internetportaali)

text:
Plaza (aikaisemmin Sonera Plaza) on Otavamedian Suomessa toimiva Internet-portaali.
Plazan tunnetuimpia, Sonera Plazalla kehiteltyjä, palveluita olivat peliportaali eDome, musiikkipalvelu Kaista ja naistenverkkolehti Ellit. Sittemmin Plazan eri osiot ovat itsenäistyneet omiksi sivustoikseen (esimerkiksi Kaistan ja eDomen yhdistämisen myötä syntynyt Dome.fi.


title: Plaza (internetportaali)

text: Portaali tunnettiin alun perin nimellä Sonera Plaza. Se perustettiin omaksi yhtiökseen vuonna 1999 silloisen iNet Keskuskadun pohjalta. Portaaliliiketoiminnan lisäksi Sonera Plazan tehtävänä oli Soneran Internet-liittymien myynti. 2000-luvun taitteessa Sonera Plaza fuusioitiin osaksi Soneraa. Samassa yhteydessä Sonera Plazan palvelutarjontaa supistettiin rajusti.


title: Plaza (internetportaali)

text: Plaza osti 2000-luvun alkuvuosina Muropaketin, www.fi-hakupalvelun, Sinkut.net-deittipalvelun ja Huuto.net-verkkohuutokaupan. Vuonna 2006 Sonera Plaza siirtyi TeliaSoneralta Yhtyneiden Kuvalehtien omistamalle Kynämies Oy:lle, ja nimeksi muuttui pelkkä Plaza.


title: Radioluotaus

text: Radioluotaus on menetelmä, jolla mitataan ilmakehän pystyrakennetta: lämpötilan, kosteuden, tuulen ja joskus joidenkin kemiallisten aineiden kuten otsonin pitoisuuden profiileita.


title: Radioluotaus

text: Luotain, jota kutsutaan myös radiosondiksi, on noin puolen litran vetoinen rasia, jossa on kiinni lämpötila-, kosteus- ja paineanturit, radiolähetin ja paristo. Radiosondi painaa tavallisesti noin 300 g. Luotaimen sijainti määritetään 1–2 sekunnin välein, ja liikkeestä voidaan laskea tuuli (jos luotain liikkui vaakasuunnassa 70 m kahdessa sekunnissa, tuuli on 35 m/s). Paikannus perustuu joko suunta- ja korkeuskulmaan, luotaimen lähettämään GPS-sijaintiin, LORAN-C -navigointijärjestelmään tai tutkaseurantaan.


title: Radioluotaus

text: Luotain sidotaan heliumilla tai vedyllä täytettyyn sääpalloon, joka nostaa sen noin 30 kilometrin korkeuteen noin 5 m/s nopeudella. Silloin pallo on laajentunut niin suureksi, että se hajoaa ja luotain putoaa maahan. Joissakin luotaimissa on laskuvarjo.


title: Radioluotaus

text: Suurin luotainten valmistaja on Vilho Väisälän perustama Vaisala Oyj Vantaalla.


title: Radioluotaus

text: Suomessa Ilmatieteen laitos tekee päivittäin radioluotauksia kahdella asemalla Jokioisissa, ja Sodankylässä.


title: Doorilaiset

text: Doorilaiset (, yks. ) olivat yksi antiikin Kreikan pääheimoista. Klassisella kaudella doorilaisten pääalueita olivat muun muassa Peloponnesoksen itä- ja eteläosa, Kreeta sekä eteläiset Egeanmeren saaret. Doorilaiset puhuivat doorilaisia murteita.


title: Doorilaiset

text: Doorilaisten nimi on tarkoittanut alkujaan ehkä vuorten tai maaseudun ihmisiä, orjia tai keihäsmiehiä. Heimon alkuperää ei tunneta tarkasti. Doorilaisten on perinteisesti katsottu saapuneen nykyisen Kreikan alueelle pohjoisesta pronssikauden lopulla noin 1200–1100 eaa. Heimo asutti alun perin Pindos-vuoriston ympäristöä eli Epeirosta ja läntisen Makedonian aluetta. Kreikkalaisessa mytologiassa heimon kantaisä oli Doros, joka oli Hellenin poika. Heimon myyttiseksi kotiseuduksi esitettiin Doris.


title: Doorilaiset

text: Noin 1100 eaa. doorilaiset siirtyivät etelämmäksi Peloponnesokselle, ja valtasivat siellä monet mykeneläisen kulttuurin ydinalueet. Tämä tunnetaan niin kutsuttuna doorilaisvalloituksena. Usein tämä valloitus on kytketty mykeneläisen kulttuurin tuhoon. Toisen näkemyksen mukaan doorilaiset saattoivat olla alun perin mykeneläisiltä alueilta karkotettu klaani, joka myöhemmin palasi ja nousi valtaan mykeneläisissä keskuksissa jo valmiiksi vallinneen sekasorron myötä. Kreikkalaisessa mytologiassa tämä esitetään herakleidien paluuna. Doorilaisten oma kulttuuri ei ollut muuten korkealla tasolla, mutta heillä oli rautaisia lyömämiekkoja.


title: Doorilaiset

text: Peloponnesoksella doorilaiset asuttivat niemimaan itä- ja eteläosan eli Argoliin, Lakonian, Messenian ja Korinthian alueet. Niemimaan alueesta doorilaisten valtaan eivät tulleet Akhaia, Arkadia ja Elis. Niemimaan ulkopuolella doorilaisten alueeseen kuuluivat aluksi myös Doris ja Megaris. Pian Peloponnesoksen valtaamisen jälkeen doorilaiset levittäytyivät sieltä myös Kreetalle, tosin on esitetty myös, että doorilaiset olisivat voineet saapua Kreetalle meriteitse jo ennen Peloponnesoksen valtaamistakin. Valtaus tuhosi taantumassa olleiden mykeneläisen ja minolaisen kulttuurin loputkin jäänteet näillä alueilla, ja seurauksena Kreikka siirtyi niin kutsutuille pimeille vuosisadoille.


title: Doorilaiset

text: Pimeiden vuosisatojen aikana doorilaisten tärkeimmiksi kaupunkivaltioksi Peloponnesoksella muodostuivat Sparta, Argos ja Korintti. Doorilaiset asuttivat eteläiset Kykladien saaret, kuten Meloksen ja Theran, sekä muun muassa Rhodoksen ja Kosin saaret. Vähän-Aasian rannikolla doorilaiset asuttivat Halikarnassoksen ja Knidoksen. Noin 800 eaa. lähtien seuraava muuttoaalto vei heidät Korkyralle, sekä Sisiliaan ja Etelä-Italian Suur-Kreikkaan asti, joissa merkittäviä doorilaisia siirtokuntia olivat muun muassa Syrakusa, Gela, Akragas ja Taras. Pohjois-Afrikan rannikolle doorilaiset perustivat Kyrenen.


title: Doorilaiset

text: Doorilaiset jakautuivat kaikilla alueillaan kolmeen heimoon ("fylē"):Doorilaiset heimot muodostivat doorilaisilla alueilla yläluokan. Spartassa tämä yläluokka alisti alueen vanhan väestön kokonaan alaisuuteensa helooteiksi ja muodosti itse kurinalaisuuteen pyrkivän sotilasluokan. Monilla muilla alueilla, kuten Argoksessa ja Korintissa, doorilaiset sulautuivat nopeammin yhteen tasa-arvoisiksi muiden heimojen kanssa.


title: Doorilaiset

text: Doorilaisten puhuma doorilainen kreikka oli yksi klassisen kreikan päämurteista. Koska ateenalaiset alkoivat dominoida kirjallisuutta 400-luvulla eaa., antiikin kirjallisuudessa on jäljellä vain vähän puhdasta doorilaismurretta. Doorilaisten tunnetuin luomus runoudessa on kuorolyriikka, jonka kautta doorilaismurteet vaikuttivat attikalaisen tragedian kuoro-osuuksiin.


title: Doorilaiset

text: Kreikkalaisessa arkkitehtuurissa doorilaisista on saanut nimensä doorilainen pylväsjärjestelmä, massiivinen ja yksinkertaisen tyylikäs suuntaus, jota edustavat monet tunnetuimmat temppelit, kuten Ateenan Parthenon.


title: Doorilaiset

text: Kulttuurissa doorilaisia pidettiin yleensä vanhoillisina, vastakohtanaan uutuuksia kehittävät joonialaiset.


title: Yhdysvaltain lippu

text: Yhdysvaltain lippu koostuu punavalkoisesta raidoituksesta ja sinisellä pohjalla olevasta tähtikuviosta: Siinä on 13 vaakaraitaa: ylin ja alin ovat punaiset ja vuorottelevat valkoisten kanssa. Vasemmassa ylälaidassa on sininen kenttä, jossa on 50 tähteä. Kolmetoista raitaa kuvaavat alkuperäisten siirtokuntien/osavaltioiden lukumäärää ja 50 tähteä nykyisiä osavaltioita. Yksittäisiä raitoja tai tähtiä ei kuitenkaan ole omistettu tietyille alkuperäisille siirtokunnille tai nykyisille osavaltioille, vaan raitojen ja tähtien tehtävänä on vain osoittaa lukumääriä. Lipusta käytetään joskus nimitystä "Tähtilippu". Lipun mittasuhteet ovat 10:19.


title: Yhdysvaltain lippu

text: Alkujaan lipussa oli tangon puoleisessa yläkulmassa Yhdistyneen kuningaskunnan unionilippu neliönä. Raitojen määrä 13 viittasi silloisten siirtokuntien määrään. Yhdysvallat itsenäistyi vuonna 1776, ja vuonna 1777 yläkulman unionilippu korvattiin ympyrämäisellä tähtikuviolla sinisellä pohjalla. Raitojen tapaan tähtiä oli 13, ja molemmilla viitattiin osavaltioiden määrään. Kun lippua alettiin muuttaa osavaltioiden määrän lisääntymisen myötä, tähtikuvion ympyrämäisyydestä luovuttiin ja tähdet asetettiin sen sijaan suoriin riveihin. Kun Kentuckysta ja Vermontista tuli Yhdysvaltain osavaltioita vuonna 1795, lippuun lisättiin kahden tähden lisäksi myös kaksi raitaa. Vuonna 1818 Indianan, Louisianan, Mississippin, Ohion ja Tennesseen liittyessä Yhdysvaltoihin lippuun lisättiin senaattori Peter Wendoverin aloitteesta kuitenkin vain tähtiä, koska raidoitus olisi muuttunut viiden uuden raidan myötä liian tiheäksi. Raitojen määrä palautettiin kolmeentoista ja niillä alettiin viitata alkuperäisten siirtokuntien määrään, kun taas kulloinenkin osavaltioiden määrä alettiin ilmaista vain tähtien määrällä. Lippua on historian aikana muutettu 26 kertaa uusien osavaltioiden liittyessä. Nykyinen lippu on vuodelta 1960, jolloin lippuun lisättiin 50. tähti Havaijin saatua osavaltion aseman. Muutokset tähtien määrään on tapana tehdä Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä 4. heinäkuuta.


title: Yhdysvaltain lippu

text: Yhdysvaltain lippua on muutettu useasti sitä mukaa kun uusia osavaltioita liittyi.


title: Viola da bracchio

text: Viola da braccio eli käsivarsiviulu on 1500-luvulla Italiassa syntynyt renessanssin ja barokin ajan jousisoitinperhe ja muun muassa nykyisen viulun edeltäjä. Nimitys johtaa hieman harhaan, sillä perheen bassosoitinta selloa pidetään jalkojen välissä eikä käsivarrella.


title: Limnologia

text: Limnologia tutkii sisävesiä: makea- ja suolavetisiä järviä, lampia ja jokia; erityisesti elävän luonnon ja sen ympäristön välisiä suhteita ja vuorovaikutuksia. Sana "limnologia" tulee kreikan sanoista Λίμνη (limne) eli järvi ja λόγος (logos) eli tieto. Tärkeimpiä limnologian tutkimusta ja opintoja tukevia perustieteitä ovat hydrologia, geologia, mikrobiologia, kasvitiede, eläintiede, fysiikka ja kemia. Limnologian sisartieteitä ovat hydrobiologia ja kalataloustiede. Meriä taas tutkii meritiede eli oseanografia.


title: Limnologia

text: Limnologeja työskentelee esimerkiksi Suomen ympäristökeskuksessa ja alueellisissa ympäristökeskuksissa, vesiensuojeluyhdistyksissä, kuntien ympärisösihteereinä sekä tutkijoina yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa.


title: Limnologia

text: Limnologiaa opetetaan Helsingin yliopiston Biotieteiden tiedekunnassa Bio-ja ympäristötieteiden laitoksella, jossa sitä opiskelevilla pääaineena on "Akvaattiset tieteet", sekä Jyväskylän yliopiston Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa.


title: Limnologia

text: Suomen ensimmäinen limnologian professori oli Heikki Järnefelt ja häntä seurasi virassa Reino Ryhänen.


title: Kykladit

text: Kykladit () on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosissa. Saarten maapinta-ala on 2 572 km² ja asukasluku 117 987 (vuonna 2011). Saariryhmä käsittää yli 200 saarta.


title: Kykladit

text: Kykladien nimi viittaa siihen, että niiden on antiikin aikana ajateltu muodostavan kehän ("kyklos") Deloksen saaren ympärille. Kykladien kooltaan suurimmat saaret ovat Náxos, Ándros ja Páros. Väkiluvultaan suurimmat ovat Sýros, Náxos ja Santorínin saariryhmän pääsaari Thíra. Saarten perinteinen keskuskaupunki ja suurin asutus on Sýroksella sijaitseva Ermoúpoli. Muut suurimmat kaupungit ovat Náxoksen kaupunki, Tínoksen kaupunki sekä Pároksen Paroikiá.


title: Kykladit

text: Kykladien saaret ovat tuliperäisiä ja vuoristoisia. Kreikan ainoa toimiva tulivuori sijaitsee Santorínilla. Saaret tunnetaan muun muassa perinteisestä kykladisesta arkkitehtuurista valkoisiksi kalkittuine taloineen, sinikupolisine kirkkoineen ja tuulimyllyineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Saarista erityisesti Mýkonos sekä tulivuorikalderastaan tunnettu Santoríni ovat turistien suosiossa. Delos on Unescon maailmanperintökohde. Tínos on Kreikan uskonnollisia keskuksia ja maan suosituimpia pyhiinvaelluskohteita.


title: Kykladit

text: Esihistoriallisena aikana noin vuosina 3200–2100 eaa. Kykladien saarilla vaikutti Egeanmeren pronssikautisiin kulttuureihin kuuluva niin kutsuttu kykladinen kulttuuri. 2000-luvulla eaa. kykladinen kulttuuri vaikutti samaan aikaan minolaisen kulttuurin kanssa. Esi- eli protokykladisen kulttuurin vanhimmat löydökset ovat Kéan saarelta noin vuodelta 3200 eaa. Tämän jälkeen kulttuuri kehittyi kolmessa vaiheessa, joiden merkkejä on löydetty muun muassa Mílokselta ja Náxokselta (3200–2800 eaa.), Sýrokselta (2800–2200 eaa.) sekä jälleen Mílokselta (2200–2000 eaa.). Kulttuuri tunnetaan muun muassa marmorisista idoliveistoksista, niin kutsutuista kykladisista idoleista.


title: Kykladit

text: Loppuvaiheessaan kykladinen kulttuuri sulautui yhteen ensin minolaisen ja sitten mykeneläisen kulttuurin kanssa. Minolaisen kulttuurin tunnetuin kohde saarilla on Akrotírin minolainen kaupunki Thíralla. Se oli merkittävin tunnettu kyseisen kulttuurin asutus Kreetan ulkopuolella.


title: Kykladit

text: Antiikin aikana saaret saivat nimen Kykladit ("Kykládes"). Nimi viittaa siihen, että saarten ajateltiin muodostavan kehän ("kyklos") yleishelleenisenä Apollonin kulttikeskuksena tunnetun Deloksen saaren ympärille. Kykladien ympärillä levittäytyivät puolestaan hajanaisemmat Sporadit ("Sporádes"). Kreikkalaisessa mytologiassa Kykladit olivat alun perin nymfejä, jotka merenjumala Poseidon muutti saariksi.


title: Kykladit

text: Persialaissodissa osa saarista oli Persian ja osa Ateenan johtaman kreikkalaisliittouman puolella. Sodan jälkeen Delos toimi Ateenan johtaman Deloksen meriliiton nimellisenä keskuksena ja alkuvaiheessa sen kassan säilytyspaikkana. Siihen liittyivät kaikki muut saaret paitsi Melos (nykyinen Mílos) ja Thera (Thíra). Myöhemmin saaret valloitti ensin Makedonia ja sitten Rooman valtakunta. Roomalaisena aikana monet saarista toimivat karkotuspaikkoina. Monien saarten historiasta tunnetaan yksityiskohtia muun muassa Herodotoksen, Thukydideen ja Strabonin teosten välityksellä.


title: Kykladit

text: 300-luvulta 1200-luvulle Kykladit olivat osa Bysantin valtakuntaa. Saaret olivat kuitenkin usein merirosvojen hyökkäysten kohteena ja monet niistä autioituivat ja asutettiin välillä uudestaan, jotkut moneenkin kertaan. 1200-luvulla venetsialaiset valloittivat Kykladit. Monet saaret olivat osa Náxokselta johdettua Náxoksen herttuakuntaa. Venetsialaisvallan muistona useimmilla suuremmilla saarilla on venetsialaisaikainen linna eli "kástro" tai sellaisen rauniot. Merirosvot vainosivat saaria aina 1800-luvun alkuun saakka. Tämän vuoksi väestö asui aiemmin yleensä saarten sisäosissa korkeammalle linnan läheisyyteen rakennetuissa kylissä. Tätä perua ovat saarten vanhat pääkylät eli "chórat".


title: Kykladit

text: Osmanit valtasivat suurimman osan Kykladien saarista vähitellen 1500-luvulla ja loput seuraavina vuosisatoina. 1800-luvun alussa monet saarista olivat eturintamassa Kreikan vapaustaistelussa ja muun muassa rahoittivat sitä merkittävästi. Kykladeista tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vaiheittain 1820–1830-lukujen kuluessa. 1800-luvulta lähtien, merirosvouhan väistyttyä, saarten väestö on palannut saarten rannoille. Näin ovat kehittyneet monien saarten uudemmat suuret pää- ja satamakaupungit. Monet kaupungeista kehittyivät merkittäviksi kauppamerenkulun keskuksiksi. Esimerkiksi Ermoúpoli oli aikanaan yksi Kreikan merkittävimpiä höyrylaivaliikenteen keskuksia ja se on edelleen Kykladien keskuspaikka.


title: Kykladit

text: Kykladien suurimmat saaret ovat:


title: Kykladit

text: Kykladien alue kuuluu Etelä-Egean saarten alueeseen. Sen saaret on vuodesta 2011 jaettu yhdeksään alueyksikköön, Ándroksen, Kéa-Kýthnoksen, Míloksen, Mýkonoksen, Náxoksen, Pároksen, Sýroksen, Thíran ja Tínoksen alueyksikköön, ja nämä edelleen 19 kuntaan. Vuoteen 2011 saakka Kykladit muodostivat Kykladien prefektuurin.


title: Kykladit

text: Kykladien saaret kuuluvat seuraaviin alueyksiköihin ja kuntiin (väkiluvut vuodelta 2011):


title: Lakonia

text: Lakonia () eli Lakonian alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Λακωνίας, "Perifereiakí enótita Lakonías") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Spárti. Alueyksikön pinta-ala on 3 636 neliökilometriä ja asukasluku 89 138 (vuonna 2011).


title: Lakonia

text: Lakonian alue käsittää Peloponnesoksen niemimaan kaakkoisosan. Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Lakonian prefektuurin (Νομός Λακωνίας, "Nomós Lakonías").


title: Lakonia

text: Lakonia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Se on ollut merkittävä keskus jo mykeneläisellä pronssikaudella. Antiikin aikana Lakonia oli Spartan eli Lakedaimonin kaupunkivaltion hallitsema maakunta. Maakunnan nimestä tulee tyyneyttä ja lyhytsanaisuutta ilmaiseva adjektiivi "lakoninen".


title: Lakonia

text: Lakoniassa puhuttu doorilaismurre tsakoni on edelleen lähempänä muinaiskreikkaa kuin muut helleeniset murteet, vaikkakin nykypäivänä murteen puhujien määrä on laskenut.


title: Lakonia

text: Alueyksikkö jakaantuu viiteen kuntaan seuraavasti:


title: Pella

text: Pella (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Bottiaiassa Makedoniassa. Se oli Makedonian valtakunnan pääkaupunki noin vuosina 400–167 eaa. Pellan arkeologinen alue sijaitsee Péllan kunnassa nykyisen, kaupungista nimensä ottaneen Péllan kaupungin laidalla.


title: Pella

text: Pella oli Filippos II:n pääkaupunki, ja Aleksanteri Suuri syntyi siellä. Politiikan ja taiteen suhteen kaupungin kulta-aikaa oli Antigonos Gonataksen hallituskausi (274–239 eaa.). Antiikin Pellan löytöjä esittelee Péllan arkeologinen museo.


title: Pella

text: Pella sijaitsi Bottiaian maakunnassa. Kaupunki oli rakennettu matalille kukkuloille, jotka sijaitsivat eräänlaisen laguunin rannalla, sekä kukkuloiden viereiselle tasangolle. Laguuni oli antiikin aikaan purjehduskelpoinen Lydias-jokea (nyk. Loudías) pitkin, ja yhteydessä Thermainlahteen. Etäisyys merelle oli noin 120 stadioninmittaa eli noin 21 kilometriä. Kaupungin ympärillä oli viljavaa tasankoa, ja meriyhteys oli hyödyllinen kaupan kannalta. Kaupunki oli myös tärkeän itä-länsisuuntaisen reitin, myöhemmän Via Egnatian, varrella. Soinen ympäristö toimi kaupungin suojana. Suot tunnettiin antiikin aikana nimellä Borboros.


title: Pella

text: Nykyisin Pellan alue on edelleen soista mutta pääosin kuivattua tasankoa. Kaupungin paikka sijaitsee nykyisin noin 23 kilometriä sisämaassa alueen kuivattamisen sekä Loudías-, Aliákmonas- ja Axiós-jokien virtauksen aikaansaaman liettymisen ja rannikon siirtymisen seurauksena.


title: Pella

text: Pellan seutu on ollut ollut asuttu esihistoriallisella ajalla, ja alueelta on tehty joitakin pronssikautisia löytöjä. Antiikin aikaisen kaupungin alkuperäinen nimi oli Stefanos Byzantionlaisen mukaan "Bunomos" tai "Bunomeia" (myös "Bounomenos", "Bounomeia"). Varhaisin maininta kaupungista on Herodotokselta liittyen persialaissotiin. Sotien aikaan Pellan alue oli bottiaialaisten hallussa, ja kuningas Amyntas joutui evakuoimaan kaupungin.


title: Pella

text: Kuningas Arkhelaos perusti kaupungin uudelleen Makedonian pääkaupungiksi klassisella kaudella noin vuonna 400 eaa. Se korvasi tuolloin vanhan pääkaupungin Aigain. Arkhelaos suosi taiteita, ja hänen hovissaan vaikuttivat muun muassa taidemaalari Zeuksis, runoilija Timotheos ja tragediakirjailija Euripides. Arkhelaoksen ajan jälkeen kaupunki kasvoi edelleen, ja Ksenofon sanoo sen olleen Makedonian suurin kaupunki. Kaupungin merkittävyys kasvoi edelleen Filippos II:n aikana, ja tämän poika Aleksanteri Suuri syntyi kaupungissa. Demosthenes vähätteli Filippoksen ajan kaupunkia pieneksi ja merkityksettömäksi, mutta tämä oli ilmeisesti lähinnä retoriikkaa.


title: Pella

text: Aleksanterin ja diadokkien ajalta sekä hellenistiseltä kaudelta Pellasta on säilynyt suhteellisen vähän tietoa. Antipatros hallitsi kaupungista käsin, mutta Kassandros suosi enemmän Thessalonikea (nyk. Thessaloniki) ja Kassandreiaa. Politiikan ja taiteen suhteen Pellan kulta-aikaa oli Antigonos Gonataksen hallituskausi (274–239 eaa.), ja kaupunki kukoisti edelleen Perseuksen ajalle (179–168 eaa.) saakka. Tuolloin kaupunki ei ollut ainoastaan hallinnollinen vaan myös merkittävä kaupallinen keskus.


title: Pella

text: Pella antautui Aemilius Pauluksen johtamille roomalaisille joukoille Pydnan taistelun jälkeen vuonna 168 eaa. Liviuksen kuvaus kaupungista tämän jälkeiseltä ajalta on säilynyt. Seuranneella roomalaisella kaudella, erityisesti roomalaisen Macedonian provinssin perustamisen vuonna 148 eaa. jälkeen kaupunki menetti asemansa Thessalonikelle ja taantui. Kaupunki tuhoutui maanjäristyksestä noin 90 eaa. Uusi roomalainen Pella, joka oli roomalainen kolonia, perustettiin vuonna 30 eaa. lännemmäksi nykyisen Néa Péllan kylän paikalle. Sen läpi kulki merkittävä Via Egnatia -tie. Pellan nimissä lyötiin rahaa Hadrianuksen ajalta Philippus Arabsin ajalle. Säilyneiden viitteiden perusteella Pella vaikuttaa olleen olemassa vielä 500-luvulla jaa.


title: Pella

text: Nykyinen Péllan kaupunki (myös Paliá Pélla, ”Vanha Pélla”) on kehittynyt paikalle myöhemmin. Se tunnettiin osmanivallan aikana nimellä Ágioi Apóstoloi, ja se otti antiikin aikaisen kaupungin nimen vuonna 1926.


title: Pella

text: 1700- ja 1800-luvulla kaupungista oli nähtävissä joitakin jäännöksiä, ja seudulla käyneet matkailijat ja antiikintutkijat yhdistivät ne antiikin ajan Pellan kaupunkiin. Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1912 sen jälkeen, kun kreikkalainen Makedonia oli liitetty Kreikkaan. Laajemmat arkeologiset tutkimukset alkoivat kenttätutkimuksina vuonna 1954, ja tämän jälkeen suoritettiin kaivaukset vuosina 1957–1964 ja edelleen vuodesta 1970 eteenpäin. Paikka varmistui lopullisesti antiikin Pellan paikaksi, kun kaivauksissa vuonna 1957 löytyi kaupungin nimen sisältäviä piirtokirjoituksia.


title: Pella

text: Kaupungin pinta-ala oli noin neljä neliökilometriä. Se oli ympäröity kaupunginmuurilla. Kaupunki oli rakennettu Hippodamoksen nimiin laitetun ruutuasemakaavan mukaisesti. Kaupungissa oli kuninkaallinen palatsi, julkisia ja uskonnollisia rakennuksia sekä lukuisia makedonialaisten virkamiesten peristyylipihoilla varustettuja ja mosaiikkilattioin koristettuja yksityistaloja.


title: Pella

text: Pellan jäänteet ovat pääosin peräisin hellenistiseltä kaudelta. Klassisen kauden kaupungista on kaivettu vain hautausmaita ja vähäisiä rakennusjäänteitä. Arkeologinen alue jakautuu kahteen osaan. Pääalue eli alakaupungin alue sijaitsee nykyisen Péllan kaupungin lounaispuolella. Sen halkaisi aiemmin Édessasta ja Giannitsásta Thessalonikiin kulkeva itä-länsisuuntainen tie. Nykyisin tie tekee mutkan arkeologisen alueen eteläpuolelta. Toinen arkeologinen alue, joka käsittää niin sanotun Länsikukkulan alueen, sijaitsee hieman pohjoisempana. Péllan arkeologinen museo sijaitsee sen lähellä.


title: Pella

text: Kaupungin akropolis eli yläkaupunki oli kahdella matalalla kukkulalla, joista toinen kukkula on sama, jolle nykyinen Péllan kaupunki on rakennettu, ja toinen eli niin sanottu Länsikukkula sijaitsee sen länsipuolella. Viimeksi mainitun alueella on suoritettu kaivauksia, joissa on löydetty noin kaksi metriä paksujen muurien jäänteitä sekä joidenkin ilmeisen merkittävien rakennusten jäänteitä, kuten doorilaista ja joonialaista tyyliä edustaneita rakennusosia. Rakennusjäänteiden oletetaan olevan peräisin Arkhelaoksen palatsista sekä Athene Alkidemokselle omistetusta temppelistä, joka on kaupungin ainoa historiallisissa lähteissä mainittu temppeli. Palatsin maalauskoristelun teki Zeuksis. Palatsin muurien oletetaan yhdistyneen akropoliin muureihin ja niiden puolestaan kaupunginmuureihin. Länsikukkulan alueisiin viitataan tutkimuksessa nimillä Lohko (Section) II ja III.


title: Pella

text: Alakaupunki sijaitsi akropoliiden eteläpuolella. Sen alueisiin viitataan tutkimuksessa nimillä Lohko (Section) I sekä IV–VI. Alakaupunki noudatti Hippodamoksen asemakaavaa. Ruudukon keskellä oli agora eli kauppa- ja kokoontumispaikka. Korttelit koostuivat hellenistiselle kaudelle tyypillisistä peristyylipihoilla varustetuista rakennuksista, joista ainakin osa on ollut kaksikerroksisia. Pylväiköt edustivat doorilaista tai joonialaista tyyliä. Alimpien kerrosten lattiat oli koristeltu monivärisin, luonnonkivistä tehdyin mosaiikein, jotka esittivät geometrisia aiheita tai sisälsivät kuvitusta, kuten kasvi- tai eläinaiheita, mytologisia aiheita tai metsästyskohtauksia. Talojen seinät oli koristeltu seinämaalauksin, joista on myös säilynyt jäänteitä.


title: Pella

text: Talot on ajoitettu 300-luvun eaa. lopulta 200-luvun eaa. alkupuolelle. Tunnetuimpiin taloihin viitataan nimillä Dionysoksen talo, Helenan ryöstön talo, Leijonanmetsästyksen talo, Poseidonin talo ja Amatsonomakhian talo lattiamosaiikkien aiheiden mukaisesti. Osa talojen pylväiköistä on kunnostettu, kun taas pääosa mosaiikeista on siirretty museoon. Korttelien välissä kulki noin yhdeksän metriä leveät kadut, joiden yhteydessä oli myös vesiputket ja viemärit.


title: Pella

text: Athenen temppelin lisäksi kaupungista on löydetty Afrodite-Kybelelle (Jumalten äidille) omistetty pyhäkkö, joka sijaitsi asuinkorttelissa agoran pohjoispuolella. Se oli rakennettu alun perin 300-luvulla eaa. Se koostui ulkoilmapyhäköstä, johon kuului Jumalten äidin temppeli sekä työpaja- ja säilytystiloja ja pitosali. Muita pyhäköitä ovat Thesmoforeion eli Demeter Thesmoforokselle omistettu pyhäkkö, joka sijaitsi kaupungin koillislaidalla, sekä parantajajumala Darrhonille omistettu pyhäkkö, johon kuului temppeli ja lähdekaivorakennus.


title: Pella

text: Kaupungin hautausmaat sijaitsivat muurien ulkopuolella. Klassisen kauden hautausmaa sijaitsi kuitenkin lähellä myöhempää agoraa. Niin kutsuttuja makedonialaistyyppisiä hautoja, joissa oli tumuluksen peittämä holvattu hautakammio, rakennettiin 300-luvun eaa. lopulta lähtien.


title: Pella

text: Pellasta tehdyt esinelöydöt ovat Péllan kylässä arkeologisen alueen lähellä toimivassa Péllan arkeologisessa museossa. Hienoimpiin löytöihin lukeutuvat lukuisat lattiamosaiikit, joista tunnetuimpiin kuuluvat esittävät kohtausta, jossa Krateros pelastaa Aleksanteri Suuren tämän ollessa metsästämässä leijonaa; peuranmetsästystä, varustettuna kirjoituksella ”Gnosis teki sen”; sekä Dionysosta, joka ratsastaa alastomana pantterilla. Museossa on myös paljon muun muassa alueelta löydettyjä veistoksia, hautakiviä, keramiikkaa ja rahoja. Eräs erikoinen löytö on eräästä haudasta löydetty niin kutsuttu Pellan kiroustaulu.


title: Korfu

text: Korfu (, antiikin "Korkyra", ) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee maan luoteisosassa. Saaren pinta-ala on 592 neliökilometriä ja asukasluku 100 853 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Korfu kuuluu Korfun kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Korfun kaupunki.


title: Korfu

text: Korfu sijaitsee Välimereen kuuluvan Joonianmeren pohjoisosassa Kreikan länsirannikon ja Albanian etelärannikon edustalla. Saari on pohjoisin Jooniansaarista. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Paxós ja Antípaxos etelässä sekä Ereikoússa, Mathráki ja Othonoí luoteessa. Lefkas sijaitsee kauempana Korfusta etelään.


title: Korfu

text: Kooltaan Korfu on seitsemänneksi suurin Kreikan saarista ja toiseksi suurin Jooniansaarista Kefalonián jälkeen. Saari on vuoristoinen. Sen eteläosat ovat kumpuilevaa maastoa, joka sopii hyvin viinin, hedelmien ja oliivien viljelyyn. Saaren pohjoisosat taas ovat karua kalkkikivivuoristoa. Korfun korkein vuori on Pantokrátoras (906 metriä), joka sijaitsee saaren pohjoisosassa.


title: Korfu

text: Korfu kuuluu hallinnollisesti Korfun kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Vuoteen 2011 saakka saari jakautui 15 kuntaan. Kunta kuuluu Korfun alueyksikköön yhdessä Paxoín kunnan kanssa.


title: Korfu

text: Saaren suurin asutus on pääkaupunki Korfun kaupunki (24 838 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. Muut suurimmat asutukset ovat Kanáli (4 086 asukasta), Potamós (3 840), Alepoú (3 149), Lefkímmi (2 935), Kontokáli (1 660), Perivóli (1 378), Virós (1 201), Ágios Matthaíos (1 088), Kynopiástes (1 054), Pérama (1 021) ja Acharávi (1 013). (Katso myös: Luettelo Korfun kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Korfu

text:
Alkujaan illyrialaisten asuttama saari lienee sama, josta Homeros käytti nimeä "Skheria". Noin vuonna 734 eaa. korinttilaiset perustivat saarelle siirtokunnan nimeltä Korkyra (tai Kerkyra). Ajan kuluessa Korkyrasta kasvoi merkittävä kaupunkivaltio ("polis") ja huomattava merimahti, ja Korintti ja Korkyra ottivat yhteen suuressa meritaistelussa vuonna 664 eaa. Se oli varhaisin tunnettu meritaistelu kreikkalaisten kaupunkivaltioiden välillä.
Peloponnesolaissodassa Korkyra oli Ateenan puolella Spartaa vastaan. Roomalaiset valtasivat saaren vuonna 229 eaa. Se toimi Octavianuksen tukikohtana Aktionin taistelussa.


title: Korfu

text: Bysanttilaisella kaudella Korfu joutui usein lännestä tulevien hyökkäysten ensimmäiseksi kohteeksi. Bysanttilaisen ajan jälkeen Korfu oli venetsialaisten vallan alla vuodesta 1386. Turkkilaiset hyökkäsivät saarelle vuosina 1537, 1571, 1573 ja 1716.


title: Korfu

text: Venetsialaisvalta päättyi vuonna 1797, jolloin saari päätyi Napoleonin sodissa Ranskan vallan alle. Tämän jälkeen saari oli brittivallan alla vuosina 1815–1864. Tuolloin saari oli osa Jooniansaarten yhdysvaltoja, joka oli Britannian protektoraatti. Erityisesti venetsialais- ja brittiaika näkyvät saaren rakennuskannassa. Korfusta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1864. Saaren nykyisistä nimimuodoista Kérkyra on periytynyt antiikin ajalta, kun taas Korfu on peräisin bysanttilaiselta ajalta.


title: Korfu

text: Korfun antiikin aikaisiin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin Korkyran kaupungin eli nykyisen Palaiópolin arkeologiset löydökset. Alueella toimii Palaiópolin arkeologinen museo. Korfun kaupungissa toimii puolestaan Korfun arkeologinen museo. Korfun vanha kaupunki on Unescon maailmanperintökohde.


title: Korfu

text: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi, Achílleio (Akhilleion) ja Mon Repó (Mon Repos) ovat tunnettuja palatseja. Pélekaksessa on suosittu näköalapaikka, josta on hyvä näköala saarelle. Sidári tunnetaan ”Rakkauden kanava” -nimisestä geologisesta muodostelmasta.


title: Korfu

text: Saari on erityisesti brittiläisten turistien suosiossa.


title: Korfu

text: Korfun kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kolme kilometriä Korfun kaupungista etelään.


title: Glasiologia

text: Glasiologia eli kryosfäärin geofysiikka tutkii jäätiköitä, jääpeitteitä, lunta, routaa ja jäätä sekä niihin liittyviä luonnonilmiöitä.


title: Glasiologia

text: Se kuuluu geotieteisiin ja niveltyy läheisesti geofysiikkaan, geologiaan, klimatologiaan, meteorologiaan, hydrologiaan, biologiaan ja maantieteeseen. Kun Marsista, Kuusta ja muutamilta muilta taivaankappaleilta on löytynyt jäätä, glasiologia on saamassa uusia ulottuvuuksia.


title: Glasiologia

text: Glasiologiassa tutkitaan muun muassa jäätiköiden historiaa ja muutoksia ilmastonmuutoksen yhteydessä, routaa ja ikiroutaa, jäätiköiden vaikutusta ilmastoon ja päinvastoin, jään virtausfysiikkaa, vesistöjen jääpeitteitä ja jäässä eläviä elämänmuotoja. Se voidaan jakaa mannerjäätiköiden ja vuoristojäätiköiden tutkimukseen.


title: Glasiologia

text: Glasiologiaa voi opiskella Helsingin yliopistossa Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan Fysikaalisten tieteiden laitoksella Geofysiikan osastolla.


title: Aitolia-Akarnania

text: Aitolia-Akarnania () eli Aitolia-Akarnanian alueyksikkö () on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Länsi-Kreikan alueella ja sen hallinnollinen keskus on Mesolóngi. Alueyksikön pinta-ala on 5 461 neliökilometriä ja asukasluku 210 802 (vuonna 2011).


title: Aitolia-Akarnania

text: Alueyksikkö sijaitsee läntisessä Manner-Kreikassa. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Aitolia-Akarnanian prefektuurin (Νομός Αιτωλοακαρνανίας, "Nomós Aitoloakarnanías").


title: Aitolia-Akarnania

text: Aitolia-Akarnania käsittää Amvrakikóslahden ja Patraksenlahden välisen alueen Kreikan länsirannikolla Joonianmeren rannalla. Maantieteellisesti alue luetaan osaksi Keski-Kreikkaa, mutta hallinnollisesti osaksi Länsi-Kreikan aluetta. Aitolia-Akarkanian pohjoispuolella sijaitsee Epeiroksen alue, itäpuolella Keski-Kreikan alue ja Evrytanían ja Fokiin alueyksiköt, ja eteläpuolella Patraksenlahden toisella puolella Peloponnesoksen niemimaa ja Akhaian alueyksikkö. Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla sijaitsevat keskiset Jooniansaaret, kuten Lefkas ja Ekhinadien saariryhmä. Ne eivät kuitenkaan kuulu alueyksikköön.


title: Aitolia-Akarnania

text: Aitolia-Akarnanian alueella sijaitsevat muun muassa vuoret Panaitolikó (), Váltos (), Akarnaniká (), Arákynthos () ja Varásova () sekä Kreikan suurin järvi Trichonída. Kreikan suurin tekojärvi Kremastá sijaitsee Aitolia-Akarnanian ja Evytanían rajalla. Muita järviä ovat Kastráki, Ozerós ja Voulkaría. Patraksenlahden rannikolla sijaitsevat Mesolóngin–Aitolikón laguunit. Merkittävimmät joet ovat Achelóos ja Évinos. Etelärannikolla sijaitsee Korintinlahden suulla oleva Antírrion niemi, josta on yhteys Peloponnesoksen puolelle Ríoon Ríon–Antírrion siltaa pitkin.


title: Aitolia-Akarnania

text: Alueyksikön suurimmat kaupungit ovat Agrínio ( asukasta), Náfpaktos () ja Mesolóngi () (vuonna 2011).


title: Aitolia-Akarnania

text: Alueyksikkö jakaantuu seitsemään kuntaan seuraavasti:


title: Aitolia-Akarnania

text: Aitolia ja Akarnania ovat kummatkin Kreikan historiallisia maakuntia ja peräisin antiikin ajalta. Näistä kahdesta alueesta Akarnania käsitti nykyisen alueyksikön länsiosan Joonianmeren puolella, mukaan lukien muun muassa Leukaksen eli nykyisen Lefkaksen saaren, kun taas Aitolia käsitti itäosan. Alueiden rajana toimi Akheloos-joki eli nykyinen Achelóos.


title: Aitolia-Akarnania

text: Aitolia on saanut nimensä Aitoloksesta, Endymionin pojasta, jonka taru kreikkalaisessa mytologiassa kertoo alueen asuttamisesta. Akarnanian nimi viittaa mahdollisesti kallioisen seudun asukkaisiin ("akarna", 'kallio'; "-anes", 'asukkaat'), mutta antiikin aikana sen sanottiin tulleen heeros Akarnanista. Antiikin aikana Aitolian liiton muodostaneet aitolialaiset ja Akarnanian liiton muodostaneet akarnanialaiset polikset eli kaupunkivaltiot olivat usein sodassa keskenään. Seudun tärkeitä kaupunkeja olivat muun muassa Kalydon, Leukas, Pleuron ja Stratos. Rooman valtakunta valloitti alueen vuonna 167 eaa.


title: Aitolia

text: Aitolia (, ) oli antiikin Kreikan maakunta. Se sijaitsi läntisessä Kreikassa Patraksen- ja Korintinlahden pohjoisrannalla. Aitolian länsipuolella sijaitsi Akarnania. Niiden välisenä rajana toimi Akheloos-joki.


title: Aitolia

text: Aitolian valta oli huipussaan hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa., jolloin sen kaupunkien liitto Aitolian liitto oli yksi Kreikan valtakeskuksista aina roomalaisen kauden alkuun saakka. Alueen asukkaista käytettiin etnonyymiä "Aitōloi" (), latinaksi "Aetolus". Nykyisin Aitolian alue on yhdessä Akarnanian kanssa osa Aitolia-Akarnanian alueyksikköä.


title: Aitolia

text:
Aitolia käsitti Patraksen- ja Korintinlahtien pohjoispuolisen alueen keskisen Kreikan länsiosassa. Aitolian rajat vaihtelivat jonkin verran eri aikoina. Sen länsipuolella sijaitsi Akarnania, josta sen erotti Akheloos-joki (nyk. Achelóos). Pohjoispuolella sijaitsi vuoristoinen alue, jota asuttivat athamanaanit, dolopit ja dryopit. Koillispuolella sijaitsivat Doris ja Malis, kaakkoispuolella Ozolian Lokris, ja eteläpuolella Patraksen- ja Korintinlahden takana Peloponnesoksen niemimaa. Antiikin Aitolian pinta-alaksi on arvioitu noin neliökilometriä.
Antiikin aikana Aitolia jaettiin kahteen osaan, jotka olivat Vanha Aitolia () ja Aitolia Epiktetos (). Vanha Aitolia käsitti alueen rannikolla Akheloos-joelta Euenos-joelle (nyk. Évinos), ja sisämaassa Thermoniin saakka vastapäätä akarnanialaista Stratoksen kaupunkia. Aitolia Epiktetos käsitti pohjoisemman ja vuoristoisemman alueen sekä alueen Euenos-joen ja Ozolian Lokriin välissä. Vanha Aitolia oli nimensä mukaisesti aitolialaisten alkuperäistä asuma-aluetta, kun taas nimi Epiktetos viittaa siihen, että kyseinen alue oli liitetty Aitolian nimen alle myöhemmin. Strabonin mukaan Aitolian ja Lokriin alueen rajana toimi Antirrhionin niemi, mutta jotkut kaupungit tämän niemen ja Euenoksen välillä kuuluivat alun periin Lokriihin.


title: Aitolia

text: Aitolian tärkeimmät kaupungit olivat Kalydon ja Pleuron. Alueen polisten tärkein yhteinen pyhäkköalue oli Thermonin Apollonin pyhäkkö.


title: Aitolia

text: Vanha Aitolia oli Aitolian pääjokien Akheloos- ja Euenos-jokien välistä hedelmällistä rannikkotasankoa. Tasanko tunnettiin ensin mainittuun jokeen viitaten nimellä Parakheloitis (). Joet virtasivat alajuoksullaan lähes rinnakkain. Akhelooksen sivujokia olivat Kampylos ja Kyathos.


title: Aitolia

text: Tasankoa rajaavat pohjoisen puolelta Arakynthos-vuoret. Niiden pohjoispuolella sijaitsivat Aitolian kaksi suurinta järveä, idänpuoleinen ja suurempi Trikhonis (nyk. Trichonída) ja lännenpuoleinen ja pienempi Hyria (myös Hydra tai Konope, nyk. Lysimachía), sekä Aitolian toinen päätasanko, joka sijaitsi vastapäätä Stratosta. Järvet ovat yhteyksissä toisiinsa, ja olivat sitä jo antiikin aikana. Kyathos-joki sai alkunsa Hyriasta. Arakynthos-vuoren rinteet laskevat kumpaankin järveen. Hyrian lähellä on rotko, jota Ovidius kutsui Kyknoksen Tempeksi, koska Kyknoksen sanottiin siellä muuttuneen joutseneksi.


title: Aitolia

text: Myös Aitolian rannikkotasangolla oli antiikin aikana järviä tai laguuneita. Strabon mainitsee kolme, jotka olivat Kynia () ja Uria () sekä Kalydonin lähellä sijannut järvi, jonka nimi saattoi olla Onthis (). Kynia saattoi olla nykyinen Aitolikón laguuni ja Uria nykyinen Mesolóngin laguuni.


title: Aitolia

text: Aitolian vuoret ovat Pindos-vuoriston eteläosaa. Merkittävimmät vuoret olivat antiikin aikaisilta nimiltään:Aitolia tuotti antiikin aikana viljaa, viiniä ja oliiviöljyä. Aluetta pidettiin myös hyvänä hevostenkasvatusmaana. Alueella eli paljon villieläimiä, kuten villikarjuja ja jopa leijonia. Herodotos mainitsee Nestos- ja Akheloos-joet leijonien esiintymisalueen rajoina Euroopan puolella.


title: Aitolia

text: Aitolian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:


title: Aitolia

text: Aitolian muita kaupunkeja tai asutuksia olivat muun muassa:


title: Aitolia

text:
Aitolian alkuperäisinä asukkaina pidettiin kureetteja, jotka olivat joidenkin näkemysten mukaan tulleet Euboialta. Nämä asuttivat Akheloos- ja Euenos-jokien välistä aluetta, ja alue sai heidän mukaansa nimen "Kuretis". Alueella mainitaan asuneen myös lelegejä ja hyantteja, joista jälkimmäiset oli ajettu pois Boiotiasta. Kaikki nämä kolme kansaa kuuluivat oletettavasti ei-helleenisiin pelasgeihin.
Kreikkalaisen mytologian mukaan Aitolian ensimmäiset helleeniset asuttajat olivat epealaisia, joita johti Aitolos, Endymionin poika. Nämä tulivat alueelle Eliistä Peloponnesoksen puolelta, alistivat kureetit ja antoivat alueelle heeroksensa nimen. Tämän katsottiin tapahtuneen kuusi sukupolvea ennen Troijan sotaa. Aitoloksen katsottiin perustaneen Kalydonin kaupungin, jolle antoi poikansa nimen, ja josta tuli alueen keskus. Kureetit asuttivat edelleen vanhaa keskustaan Pleuronia, ja nämä kaksi kaupunkia olivat pitkään sodissa keskenään. Lopulta kureetit ajettiin pois Pleuronista, ja näiden sanotaan siirtyneen Akarnaniaan. Troijan sodan aikaan sekä Kalydonia että Pleuronia hallitsi aitolialainen Thoas.


title: Aitolia

text: Koska Pleuron oli aitolialainen kaupunki herooisen ajan lopulla, se esiintyy sellaisena joskus jo alusta saakka. Siksi myös sen esitettiin saaneen nimensä Aitoloksen pojasta Kalydonin tavoin. Vaikka joissakin myyteissä Pleuronin kerrotaan olleen kureettien keskus ja sodassa Kalydonin kuninkaan Oineuksen kanssa, toisissa myyteissä sen kuninkaaksi esitetään kuitenkin Oineuksen veli Thestios.


title: Aitolia

text: Aitolian sankareita olivat myös muun muassa Tydeus ja Meleagros. Sinne sijoittui myyttinen Kalydonin metsäkarjun ajo. Troijan sotaan aitolialaiset osallistuivat Thoaksen johdolla ja Homeroksen "Iliaan" laivaluettelon mukaan 40 laivalla. 60 vuotta Troijan sodan jälkeen Aitoliaan asettui aiolialaisia, jotka oli ajettu boiotialaisten ohella pois Thessaliasta. Siksi aluetta Pleuronin ja Kalydonin ympärillä kutsuttiin myös nimellä "Aiolis". Eforoksen mukaan tämä olisi kuitenkin tapahtunut jo aiemmin.


title: Aitolia

text: Doorilaisvalloituksen yhteydessä aitolialaisen Oksyloksen kerrotaan opastaneen doorilaiset Korintinlahden yli. Kiitokseksi tästä hän sai Eliin, kun doorilaiset olivat vallanneet Peloponnesoksen.


title: Aitolia

text: Aitolian vaiheista tiedetään suhteelisen vähän ennen klassista kautta ja peloponnesolaissotaa. Peloponnesolaissodan aikana 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Thukydides kuvasi aitolialaiset akarnanialaisten ja lokrislaisten ohella sivistymättömiksi ja puolibarbaarisiksi. Hän ei kuitenkaan kutsu näitä barbaareiksi, vaan pitää näitä taustaltaan helleeneinä, sekä näiden sankariajan maineen vuoksi että siksi, että näillä oli yhteyksiä Eliiseen. Aitolialaiset jakaantuivat tuohon aikaan kolmeen heimoon, joiden nimet olivat apodotit ("Apodotoi", ), ofionit ("Ofioneis", ) ja eurytanit ("Eurytanes", ).


title: Aitolia

text: Apodotit asuivat Lokriin rajoilla Naupaktoksen yläpuolisilla vuorilla; Polybioksen mukaan nämä eivät olleet helleenejä. Ofionit asuivat näiden pohjoispuolella, ja tähän heimoon kuuluivat pienemmät heimot "Bomies" () ja "Kallies" (). Nämä asuivat Oita-vuoren suunnassa. Eurytanit asuivat vielä ofioneiden pohjoispuolella Tymfrestos-vuoren suunnassa, jossa oli näille kuulunut Oikhalian kaupunki. Tämän heimon Thukydides kuvaa olleen heimoista suurin, ja hän sanoo, että nämä puhuivat vaikeasti käsitettävää kieltä ja söivät raakaa lihaa.


title: Aitolia

text: Aitolian luoteisosassa asui agraiien ("Agraeis", ) heimo, joka ei kuulunut aitolialaisiin vaan oli eri kansaa omine kuninkaineen. Heistä tuli osa Aitoliaa vasta myöhemmin. Pliniuksen mukaan seudulla asui myös muita kansoja, kuten athamaaneja ("Athamanes"), tymfaieja ("Tymfaioi") ja dolopeja ("Dolopes"). Nämä asuivat kuitenkin enemmän Epeiroksen ja Thessalian suunnalla, ja kuuluivat Aitolian liiton alaisuuteen vasta sen laajimmassa vaiheessa.


title: Aitolia

text: Peloponnesolaissodan alkaessa aitolialaiset eivät olleet liitossa sen enempää Ateenan kuin Spartankaan kanssa. Aitolialaiset liittyivät Spartan puolelle vasta sen jälkeen, kun ateenalaiset tunkeutuivat heidän alueelleen vuonna 455 eaa. Tuolloin messenialaiset, jotka ateenalaiset olivat asuttaneet Naupaktokseen ja jotka tämän jälkeen olivat saaneet kärsiä aitolialaisten ryöstöretkistä, saivat ateenalaisen kenraali Demostheneen hyökkäämään Aitoliaan tarkoituksena vallata apodotien, ofioneiden ja eurytanien alueet. Tämän onnistuessa Ateena olisi hallinnut koko aluetta Ambrakianlahden ja Parnassos-vuoren välillä. Ateenalaisten hyökkäys kuitenkin epäonnistui, ja aitolialaiset voittivat nämä Aigitionissa.


title: Aitolia

text: Tämän jälkeen aitolialaiset hyökkäsivät Naupaktokseen yhdessä spartalaisten kanssa. Ateenalaiset torjuivat hyökkäyksen vaivoin akarnanialaisten avulla. Muutoin aitolialaiset eivät osallistuneet sotaan, lukuun ottamatta niitä aitolialaisia, jotka toimivat palkkasotilaina Ateenan joukoissa.


title: Aitolia

text: Tämän jälkeen aitolialaisten vaiheista tiedetään jälleen suhteellisen vähän aina Makedonian nousuun saakka. Aitolialaiset vaikuttavat kuitenkin usein olleen sodissa naapureidensa ja erityisesti perivihollistensa akarnanialaisten kanssa.


title: Aitolia

text: Aleksanteri Suuren kuoleman vuonna 323 eaa. jälkeen aitolialaiset liittyivät muihin kreikkalaisiin Lamian sodassa Makedoniaa vastaan. Se päättyi kreikkalaisten häviöön Krannonin taistelussa vuonna 322 eaa. Tämän jälkeen Antipatros ja Krateros valtasivat Aitolian. Aitolialaiset vetäytyivät turvaan alueensa vuorille, ja pysyivät siellä aina siihen saakka, kunnes makedonialaiset joutuivat vetäytymään sotiakseen Perdikkasta vastaan ensimmäisessä diadokkisodassa.


title: Aitolia

text: Makedonialaisten keskinäisissä sodissa aitolialaisten apua pyydettiin usein, ja aitolialaisten vaikutusvalta kasvoi erityisesti näiden osallistuttua taisteluun galleja vastaan vuonna 279 eaa. Aitolialaiset olivat merkittävässä osassa Thermopylaissa gallia vastaan sekä Delfoin suojaamisessa näiden hyökkäykseltä.


title: Aitolia

text: Tämän jälkeen Aitolia oli yksi Kreikan suurista valtakeskuksista Makedonian ja Akhaian ohella. Akhaialaisten muodostaman Akhaian liiton tavoin aitolialaiset muodostivat liittokunnan, Aitolian liiton. Jonkinlainen Aitolian liitto oli ilmeisesti olemassa jo Filippos II:n aikana, mutta viimeistään Aleksanterin kuoleman jälkeen. Liitto toimi demokraattisesti aitolialaisten kaupunkien ja heimojen tavoin, ja sen suurta neuvostoa kutsuttiin nimellä "Panaitolikon". Neuvosto kokoontui joka syksy Thermonissa, ja päätti muun muassa laeista, virkamiesten valinnasta sekä sodasta ja rauhasta. Toinen toimielin oli "Apokletoi", joka oli jonkinlainen pysyvä neuvosto. Tärkein virkamies oli vuosittain valittu "strategos", joka johti joukkoja sodassa. Muita virkamiehiä olivat "hipparkhokset" eli ratsuväenkomentajat sekä "grammateus" eli jonkinlainen pääsihteeri.


title: Aitolia

text: Gallien poisajamisen jälkeen aitolialaiset alkoivat laajentaa valtaansa naapuriensa alueelle. Laajimmillaan Aitolian vallan alla oli Akarnanian länsiosa, Epeiroksen ja Thessalian eteläosat sekä Ozolian Lokris, Fokis ja Boiotia. Tämän myötä aitolialaiset hallitsivat myös Delfoin oraakkelia ja sen amfiktyoniliittoa. Aitolian vallan alle kuului myös osa Peloponnesoksen poliksista, Kefallenian saari sekä jopa joitakin Traakian ja Vähän-Aasian kaupunkeja, kuten Lysimakhia Hellespontoksessa ja Kios Propontiissa.


title: Aitolia

text: Aitolialaiset olivat valtansa huipulla vuonna 220 eaa. Tuolloin heidän hyökkäyksensä Messeniaan sai aikaan sodan Akhaiaa vastaan. Akhaialaisia tuki Makedonian Filippos V, joka hyökkäsi Aitoliaan vuonna 218 eaa. Makedonialaiset muun muassa ryöstivät ja tuhosivat liiton keskuksen Thermoksen, jossa olivat kaikki aitoliaisten suurimmat aarteet. Filippos jopa poltti Thermoksen pyhäkkörakennukset kostoksi siitä, että aitolialaiset olivat tuhonneet makedonialaisten pyhän kaupungin Dionin sekä Dodonan.


title: Aitolia

text: Sota päättyi rauhansopimukseen vuonna 217 eaa. Vuonna 211 eaa. aitolialaiset julistivat uuden sodan Filipposta vastaan, tällä kertaa liittoutuneena Rooman kanssa. Roomalaisten päähuomio oli kuitenkin toisessa puunilaissodassa, eivätkä nämä siksi juurikaan kyenneet auttamaan aitolialaisia. Filippos valtasi Thermoksen uudelleen, ja aitolialaiset suostuivat lopulta rauhaan vuonna 205 eaa. Sitä seurasi Makedonian rauha roomalaisten kanssa.


title: Aitolia

text:
Filippoksen ja roomalaisten uudessa sodassa 200 eaa. aitolialaiset yrittivät aluksi pysyä puolueettomina. Galban menestyksen seurauksena he kuitenkin julistivat sodan Filipposta vastaan. Aitolialaiset olivat merkittävässä osassa muun muassa Kynoskefalain taistelussa vuonna 197 eaa.
Flaminiuksen toimet roomalaisten voiton jälkeen saivat aitolialaiset kääntymään roomalaisia vastaan vuonna 192 eaa. yhdessä Antiokhos III:n kanssa. Antiokhoksen tappio Thermopylaissa vuonna 191 eaa. jätti aitolialaiset roomalaisten armoille. Roomalaiset piirittivät vuonna 189 eaa. eteläisen Epeiroksen Ambrakiaa, joka oli tuolloin Aitolian liiton vallassa ja sen tärkeimpiä kaupunkeja. Lopulta aitolialaiset joutuivat antautumaan roomalaisille ehdoitta. Tämän jälkeen Aitolia oli Rooman vallan alla.


title: Aitolia

text: Perseuksen kukistamisen jälkeen Aitolian roomalaismieliset murhasivat vuonna 167 eaa. 550 aitolialaispatrioottia roomalaisten sotilaiden avustuksella. Loput Roomaa vastustaneet viettiin vankeina Italiaan. Aitolian liitto lakkasi olemasta viimeistään tässä vaiheessa. Roomalaisella kaudella Aitolia kuului Achaean (Akhaian) provinssiin.


title: Aitolia

text: Augustuksen perustettua Nikopoliin vuonna 31 eaa. Aktionin taistelussa saamansa voiton kunniaksi, monien Aitolian kaupunkien väestö siirrettiin uuteen kaupunkiin, minkä seurauksena suuri osa alueesta jäi asumattomaksi.


title: Akarnania

text: Akarnania (, ) oli antiikin Kreikan maakunta. Se sijaitsi läntisessä Kreikassa Joonianmeren rannikolla Aitolian länsipuolella. Akarnanian ja Aitolian rajana toimi Akheloos-joki.


title: Akarnania

text: Nykyisin Akarnanian alue on yhdessä Aitolian kanssa osa Aitolia-Akarnanian alueyksikköä.


title: Akarnania

text: Akarnania ulottui pohjoisessa Ambrakianlahdelle ja koillisessa Amfilokhian rajalle. Yleensä myös Amfilokhia luettiin osaksi Akarnaniaa. Lännessä ja lounaassa Akarnaniaa reunusti Joonianmeri. Joonianmeressä sijaitseva Leukaksen (nyk. Lefkas) saari oli alun perin Akarnaniaan kuulunut niemi, ja luettiin myöhemminkin osaksi Akarnaniaa. Akarnanian itäpuolella sijaitsi Aitolia. Akarnanian ja Aitolian rajana pidettiin usein Akheloos-jokea (nyk. Achelóos), mutta ainakin peloponnesolaissodan aikaan Akarnaniaan kuulunut Oiniadain kaupunki sijaitsi joen itäpuolella.


title: Akarnania

text: Nykyisistä Jooniansaarista Akarnaniaan kuuluivat Leukaksen lisäksi myös Ekhinadit sekä Tafiain (myös Teleboides, nyk. Tilevoḯdes) saaret. Joskus Akarnaniaan yhdistetään myös muut pohjoisemmat Jooniansaaret Korkyra (nyk. Korfu), Kefallenia (Kefalloniá), Ithaka (Itháki) ja Zakynthos (Zákynthos). Antiikin Akarnanian pinta-alaksi on arvioitu noin neliökilometriä.


title: Akarnania

text: Akarnania oli metsäistä aluetta, jossa oli suhteellisen matalia vuoria. Vuorten välissä oli joitakin järviä ja hedelmällisiä laaksoja. Alueen pääjoki oli Akheloos, joka on usein muuttanut reittiään alajuoksullaan, ja siksi alueen rannikko on muuttunut antiikin ajasta paljon. Akhelooksen merkittävin sivujoki alueella oli Anapos. Tärkein järvi oli Melite Akhelooksen suun pohjoispuolella. Ambrakianlahden ja Leukaksen välillä oli laguuni tai suolajärvi, josta Strabon käyttää nimeä Myrtuntion. Akarnanian länsirannikon niemiä olivat Aktion (nyk. Áktio) ja Krithote.


title: Akarnania

text: Akarnanian polikset eli kaupunkivaltiot pohjoisten Jooniansaarten polikset mukaan lukien olivat:


title: Akarnania

text:
Akarnanian alkuperäisiksi asukkaiksi mainitaan antiikin lähteissä ei-kreikkalaiset tafioi (myös teleboiai), lelegit ja kureetit. Tafioi-heimo asutti pääasiassa Akarnanian länsirannikon edustan saaria, missä näiden sanotaan harjoittaneen merirosvousta. Lelegit asuttivat Akarnanian lisäksi myös osaa Aitoliasta, Lokriista ja muusta Kreikasta. Kureetit olivat asuttaneet alun perin Aitoliaa, ja olivat siirtyneet Akarnaniaan sen jälkeen, kun aitolialaiset olivat ajaneet nämä pois Aitoloksen johdolla. Antiikin lähteissä nämä heimot kuvataan barbaarisiksi eli ei-kreikkalaisiksi.
Akarnanian nimi on suhteellisen myöhäinen. Homeros kutsui aluetta yksinkertaisesti Ithakaa ja Kefalleniaa vastapäätä olevaksi maaksi tai yleisnimellä Epeiros. Akarnanialaiset eivät myöskään esiinny Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa. Kreikkalaisessa mytologiassa Akarnanian nimi oli peräisin heeroksesta nimeltä Akarnan, joka oli Alkmaionin poika ja asutti Akheloos-joen suun alueen. Tämä myytti saattaa kertoa siitä, että alueella olisi ollut varhaisina aikoina Argoksen siirtokunta. Akarnanian nimi on kuitenkin selitetty myös niin, että se viittaisi kallioisen seudun asukkaisiin ("akarna", 'kallio'; "-anes", 'asukkaat').


title: Akarnania

text: Korintista tulleet siirtokuntalaiset perustivat 600-luvulla eaa. Leukaksen, Anaktorionin, Sollionin ja muita Akarnanian rannikkokaupunkeja. Samalla alkuperäiset asukkaat ajettiin enemmän sisämaahan. Alueen kreikkalaiset polikset muodostivat Akarnanian liiton, jolla oli yhteinen valtiomuoto. Aristoteles kirjoitti siitä kadonneen tutkielman, joka oli osa kokoelmaa "158 kaupungin valtiomuodot". Liiton oikeudenkäytön paikkana toimi Olpai-kukkula lähellä Argos Amfilokhikonia. Muutoin kokoontumiset olivat Stratoksessa, joka oli Akarnanian merkittävin kaupunki. (Myöhemmin roomalaisella kaudella kokoontumispaikkana toimi kuitenkin Thyrreion tai Leukas.) Liitolla oli neuvosto ja kansankokous, ja sen johdossa oli sotajoukkoja johtanut "strategos", joka valittiin vuosittain. Toinen merkittävä tehtävä oli Aktionin Apollonin temppelin ylipapin ("hierapolos") virka. Vuosia laskettiin näiden virkojen mukaan.


title: Akarnania

text: Akarnanian historiasta tiedetään antiikin lähteistä enemmän vasta peloponnesolaissodan ajalta 400-luvun eaa. jälkimmäiseltä puoliskolta. Sodassa akarnanialaiset asettuivat Ateenan puolelle, koska vastustivat alueelle siirtokuntia perustaneita korinttilaisia. Välittömänä syynä Ateenan puoleen kääntymiseen oli se, kun Ambrakiaa asuttaneet korinttilaiset ajoivat amfilokhialaiset pois Argos Amfilokhikonista noin vuonna 432 eaa. Akarnanialaiset asettuivat amfilokhialaisten puolelle, ja pyysivät Ateenan apua. Ateenalaiset tekivät sotaretken alueelle Formionin johdolla, ja valtasivat Argos Amfilokhikonin, ajoivat ambrakialaiset pois ja palauttivat kaupungin amfilokhialaisille ja akarnanialaisille.


title: Akarnania

text: Tämän jälkeen solmittiin muodollinen liitto Akarnanian ja Ateenan välillä. Akarnanian poliksista sen ulkopuolelle jäivät vain Oiniadai ja Astakos. Akarnanialaisten avulla oli suuri merkitys Ateenan vallan ylläpitämisessä läntisen Kreikan alueella. Akarnanialaiset kunnostautuivat erityisesti Olpain taistelussa vuonna 426 eaa. Siinä ateenalaisen Demostheneen johtamat joukot voittivat peloponnesolaiset ja ambrakialaiset. Sotaretken jälkeen akarnanialaiset solmivat rauhan naapureidensa kanssa, mutta pysyivät edelleen liitossa Ateenan kanssa.