title: Laaksolahti

text: Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö asui Laaksolahdessa ennen muuttamistaan Mäntyniemeen.


title: Jeremy Sumpter

text: Jeremy Robert Myron Sumpter (s. 5. helmikuuta 1989 Monterey, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli nimiroolia elokuvassa "Peter Pan (2003)". Muita merkittäviä rooleja hänellä on ollut muun muassa elokuvissa "Just a Dream (2002)" ja "Local Boys". Sumpter on toiminut myös mallina. Hänellä on kolme sisarusta, veli Travis, pikkusisko Jennifer ja kaksossisko Jessica. Myös molemmat hänen siskoistaan toimivat viihdealalla.


title: Jeremy Sumpter

text: Sumpter syntyi Sandy ja Gary Sumpterin lapsena. Hänellä on kaksossisko Jessica, ja kaksi muuta sisarusta, Owen (äidin edellisestä avioliitosta) ja Jennifer. Perhe muutti äidin vanhaan kotikaupunkiin Mount Sterlingiin, Kentuckyyn kun hän oli noin 10 kuukauden ikäinen.


title: Jeremy Sumpter

text: Kun Sumpter oli 11-vuotias hän liittyi "International Modeling and Talent Associationiin" ja aloitti mallina Kentuckyssa. Hän myös voitti "Vuoden paras teinimalli" -tittelin, jonka hän allekirjoitti managerinsa Mark Robertsin kanssa. Sumpter päätti muuttaa takaisin Los Angelesiin perheensä kanssa.


title: Jeremy Sumpter

text: Sumpterin ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 2001 elokuvassa "Frailty". Sumpter palkittiin "a Saturn Award" -gaalassa tittelillä "paras nuoren näyttelijän roolisuoritus". Sen ansiosta hän esiintyi Danny Gloverin kanssa showtime-elokuvassa "Just a Dream."


title: P. J. Hogan

text: Paul John (P. J.) Hogan (s. 30. marraskuuta 1962 Brisbane, Queensland, Australia) on australialainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on ohjannut muun muassa elokuvat "Getting Wet" (1984), "Sloth" (1993), "Kuka sanoo tahdon" (1997), "Vallaton rakkaus" (2002), "Peter Pan" (2003) ja "Himoshoppaajan salaiset unelmat" (2009). Hän ohjasi ja käsikirjoitti vuonna 1994 ilmestyneen romanttisen elokuvan "Tahdon naimisiin".


title: Kaatopaikka

text: Kaatopaikka on maa-alue, joka on varattu jätteen loppusijoittamiseen. Nykyaikaiseen kaatopaikkaan kuuluvat myös tekniset laitteistot kaasupäästöjen ja ympäröivien alueiden pilaantumisen ehkäisemiseen.


title: Kaatopaikka

text: Maatalousyhteiskunta ennen 1900-lukua tuotti vähän jätettä ja se oli luonteeltaan biohajoavaa. Varsinaisia kaatopaikkoja ei tarvittu, vaan talojen liepeillä olevat tunkiot riittivät. Teollistumisen alkamisen jälkeen alkoi ilmaantua jätteitä, jotka olivat luonteeltaan erilaisia kuin maatalouden tuottamat jätteet. Kaupungistuminen aiheutti myös tarpeen sijoittaa jätettä tarkoitukseen varatulle alueelle kauemmas kaupungin asutuksesta. Maaseudulla ei vielä ennen toista maailmansotaa ollut merkittävää tarvetta kaatopaikoille. Tavaraa ei myöskään heitetty pois jos sille oli minkäänlaista käyttöä ja tuotteita ei pakattu samalla tavoin kuin nykyään.


title: Kaatopaikka

text: 1950-luvulla alkoi maan vaurastuminen ja kaatopaikkojen perustaminen kiihtyi myös maalaiskunnissa. Kaupungeissa tarvittiin jo suuria kaatopaikkoja. Jätteiden loppusijoitus oli lain mukaan kunnan vastuulla tähän aikaan ja kaatopaikka yleensä sijoitettiin kunnan rajan lähistölle alueelle, jolla ei ollut muuta hyötykäyttöä. Suot olivat erityisen suosittuja kaatopaikan perustamispaikkoina. Kaatopaikkojen käyttöä ei valvottu mitenkään tuolloin ja niille tuotiin aineita, jotka nykyään ovat ongelmajätteeksi luokiteltuja ja täten kaatopaikalle sijoittamiseen sopimattomia. Tunnetuin seuraus tästä oli Helsingin Myllypuron tapaus, jossa 1970-luvulla oli rakennettu entiselle 1950-luvun kaatopaikalle. Kaatopaikalta löytyi useita vaarallisia aineita, muun muassa PCB:tä ja öljyjä vuonna 1998. Alueen rakennukset määrättiin purettaviksi.


title: Kaatopaikka

text: Muutos alkoi 1980-luvulla lähinnä pääkaupunkiseudun jätehuolto-ongelmista. Vuonna 1978 oli säädetty jätehuoltoa koskeva jätehuoltolaki. Kaatopaikat määrättiin valvottavaksi koko maassa ja tuotuja jätekuormia ryhdyttiin valvomaan. Kaatopaikkatoiminta jatkui kuitenkin entiseen malliin kuntakohtaisesti 90-luvun, joskin ongelmajätesäädökset tiukkenivat jatkuvasti, muun muassa jätelain tullessa voimaan 1994. Vuonna 1999 EU sääti kaatopaikkadirektiivin, joka asetti useita tavoitteita ja muutti suuresti jätehuoltoa Suomessa. Pienet kuntakohtaiset kaatopaikat lakkautettiin ja tilalle perustettiin suuria jätelaitosyritysten omistamia usean kunnan jätteet vastaanottavia jäteasemia. Direktiivi oli asettanut määräykset ns. EU-kaatopaikasta. Tällaisen kaatopaikan on täytettävä pohjatiiviysvaatimus ja tämä tekee kaatopaikan perustamisesta verrattain kallista.


title: Kaatopaikka

text: Vuonna 2005 suurin osa kunnista kuuluu alueellisiin jätelaitoksiin, jotka omistavat EU-kaatopaikan ja muita, lähinnä kierrätystä palvelevia toimintoja. Jätettä voidaan tämän vuoksi joutua kuljettamaan varsinkin harvaanasutuista kunnista pitkiäkin matkoja. Nykyaikaisella kaatopaikalla jäte pyritään peittämään ja murskaamaan kaatopaikkajyrällä mahdollisimman pian sen tuomisen jälkeen, jotta eläimet eivät pääse käsiksi siihen. Tästä huolimatta suuret lokkiparvet ovat vakituisina asukkaina kaatopaikoilla. Moderni kaatopaikka on myös vahvasti aidattu ja vartioitu, jottei (ongelma)jätettä tuoda luvatta aukioloaikojen ulkopuolella. Suljetuille kaatopaikoille johtaville teille on ilmaantunut jätteitä vielä pitkään sulkemisen jälkeen.


title: Kaatopaikka

text: Direktiivi velvoittaa vähentämään kaatopaikoille päätyvää biojätettä 75 %:iin vuoteen 2006, 50 %:iin vuoteen 2009 ja 35 %:iin vuoteen 2013 mennessä. Tähän on pyritty kompostoinnin lisäämisellä. Myös ei-biologisen jätteen määrää pyritään vähentämään kierrätyksellä ja energiahyötykäytöllä. Käytössäolevia ja suljettuja kaatopaikkoja valvotaan suotovesien osalta ja vedet pyritään ohjaamaan puhdistamoihin. Suotovesi on jätteiden läpi suodattunutta sadevettä ja lumen sulamisvettä. Metaania sisältävää kaatopaikkakaasua otetaan talteen useilla lakkautetuilla kaatopaikoilla, jotta se voidaan polttaa vähemmän haitalliseksi hiilidioksidiksi.


title: Kaatopaikka

text: Useille jätejakeille on määrätty pakollinen kierrätys. Se hoidetaan tuottajavastuun periaatteella, jossa jo tuotteen hankintahinnassa maksetaan kierrätysmaksu. Näin tehdään muun muassa autoille, renkaille ja sähkölaitteille. Rakennusjätteelle myös on rakennettu kierrätysjärjestelmä.


title: Kaatopaikka

text: Tulevaisuudessa nähdään vaihtoehtona loppusijoittamiselle kaatopaikalle lähinnä poltto energiantuotannossa. Tällöinkin tuhka täytyy loppusijoittaa kaatopaikalle.


title: Kaatopaikka

text:
Kaatopaikkakaasu on orgaanisesta jätteestä hapettomassa tilassa tapahtuvan hajoamisen
tuloksena syntyvää kaasua, joka sisältää lähinnä metaania ja hiilidioksidia. Lisäksi se sisältää esimerkiksi vesihöyryä, typpeä, happea ja vetyä. Kaasussa on pieninä pitoisuuksina myös useita kloori- ja fluorihiilivetyjä sekä rikkiyhdisteitä, jotka aiheuttavat biokaasulle ominaisen hajun. Kaatopaikkojen metaanipäästöt muodostavat nykyisten arvioiden mukaan noin 2 %
Suomen kasvihuonekaasupäästöistä.


title: Kaatopaikka

text: Kaatopaikkakaasu on mahdollista ottaa talteen ja käyttää joko polttoaineena tai Fischer–Tropsch-synteesin lähtöaineena.


title: Kaatopaikka

text: EU-maissa on maailman tiukimmasta päästä olevat jätehuoltomääräykset. Muualla maailmassa kaatopaikat ovat vähemmän valvottuja ja hoidettuja pääsääntöisesti.


title: Kaatopaikka

text: Varsinkin kehitysmaissa kaatopaikoista aiheutuu merkittäviä terveyshaittoja.


title: Kaatopaikka

text: Useissa köyhissä maissa kaatopaikoilla työskentelee myytävää kierrätystavaraa ja ruokaa etsiviä ihmisiä, sekä aikuisia että lapsia. He altistuvat muun muassa kaatopaikkojen saasteille ja savukaasuille. Kaatopaikkojen reunamille on syntynyt slummeja, joissa roskien keräämisestä elantonsa saavat ihmiset asuvat. Myös organisoimattomien kaatopaikkojen jätevyöryt ovat riski kaatopaikoilta elaantoaan etsiville.


title: Kaatopaikka

text: Kaatopaikoille kertyneiden materiaalien uudelleenkäyttöönottoa on alettu viime vuosina tutkia ja kartoittaa. Esimerkiksi Englannissa yhdyskuntakaatopaikoille on arvioiden mukaan haudattu kuparia ja alumiinia yli 360 miljoonan euron arvosta.


title: Paula Radcliffe

text: Paula Jane Radcliffe (s. 17. joulukuuta 1973 Northwich, Cheshire, Britannia) on brittiläinen kestävyysjuoksija. Hän on naisten maratonin maailmanennätyksen haltija juostuaan ajan 2.15.25 Lontoon maratonilla vuonna 2003 ja naisten maratonin maailmanmestari vuodelta 2005 Helsingissä.


title: Paula Radcliffe

text:
Radcliffe on syntynyt Davenhamissa lähellä Northwichia, Cheshiressa. Hän asui lapsena Barntonissa ja kävi Little Leigh -peruskoulua. Myöhemmin hänen perheensä muutti Kingsleyyn ja kun hän oli 12-vuotias, he muuttivat Bedfordiin. Hän opiskeli kieliä Loughboroughin yliopistossa. Radcliffen aikaisimmat menestykset tulivat maastojuoksukilpailuissa. Hän voitti Wang Junxian junioreiden maailmanmestaruuskisoissa vuonna 1992. Hän hävisi loukkaannuttuaan vuonna 1994, mutta teki paluun radoille ja saavutti menestystä hyvillä tuloksilla 5 000 metrillä. Hän sijoittui viidenneksi molemmissa lajeissa vuoden 1995 MM-kisoissa sekä vuoden 1996 olympialaisissa. Näytti kuitenkin siltä, ettei Radcliffe koskaan saavuttaisi suurta voittoa 5 000 tai 10 000 metrillä hänen jäätyään mitaleitta jälleen Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000.
Radcliffe ei hallitse loppukiriä ja voittaakseen kilpailun hänen täytyy pitää vauhtia kilpailun aikana. Vuoden 2000 olympialaisissa hän jäi neljänneksi 10 000 metrillä johdettuaan viimeiselle kierrokselle asti.


title: Paula Radcliffe

text: Vuonna 2002 Radcliffe päätti siirtyä maratonille ja voitti heti saman vuoden Lontoon maratonin. Seuraavana vuonna hän voitti toisen kerran Lontoon maratonin maailmanennätysajalla 2.15.25. Radcliffe voitti myös Chicagon ja New Yorkin maratonit. Hän on voittanut juoksemastaan kahdeksasta maratonista seitsemän. Monet pitävät Radcliffea kaikkien aikojen parhaana naisten pitkien matkojen juoksijana.


title: Paula Radcliffe

text: Paula Radcliffe ei osallistunut Lontoon maratonille vuonna 2004. Hän oli suurin ennakkosuosikki maratonin kultamitalin voittajaksi saman vuoden olympiakisoissa. Hän oli kuitenkin kärsinyt jalkavaivoista kaksi viikkoa ennen kilpailua ja oli joutunut käyttämään tulehduslääkkeitä. Niiden vaikutuksesta hänelle tuli vatsakipuja ja hän joutui keskeyttämään kilpailun 36 km:n jälkeen. Radcliffe lähti 10 000 metrin kilpailuun viittä päivää myöhemmin, mutta kärsi maratonin rasituksista ja joutui keskeyttämään kahdeksan kierroksen jälkeen.


title: Paula Radcliffe

text: Radcliffe teki loistavan paluun seuraavassa maratonkilpailussaan. Hän voitti vuoden 2004 New Yorkin maratonin ajalla 2.23.10 kukistamalla Kenian Susan Chepkemein. Vuoden 2005 Lontoon maratonin vuonna hän voitti ajalla 2.17.42. Radcliffe voitti ensimmäisen maratonmestaruutensa Helsingin yleisurheilun MM-kisoissa 14. elokuuta 2005 ajalla 2.20.57 johdettuaan kilpailua lähdöstä maaliin. Hänet ja kolme muuta brittijuoksijaa palkittiin pronssimitalilla joukkuekilpailussa.


title: Paula Radcliffe

text: Paula Radcliffe pitää hallussaan 10 kilometrin maantiejuoksun maailmanennätystä. Hän on voittanut kahdesti kultaa maastojuoksun maailmanmestaruuskisoissa (vuosina 2001 ja 2002) ja joulukuussa 2003 hän voitti Euroopan maastojuoksumestaruuden toisen kerran. Radcliffe on ainoa nainen joka on voittanut Euroopan maastojuoksumestaruuden kahdesti kilpailujen 10-vuotisen historian aikana. Hän on voittanut myös Euroopan mestaruuden 10 000 metrillä vuonna 2002. Hän saavutti hyvän ajan 5 000 metrillä 14.31,42 jääden vain kolme sekuntia maailmanennätyksestä kansainyhteisön kisoissa vuonna 2002. Radcliffe on vastaanottanut MBE-kunniamerkin kesäkuussa 2002, ja vuotta myöhemmin hänet valittiin BBC:n Vuoden urheilijaksi.


title: Paula Radcliffe

text: Radcliffe on tehnyt säännöllisesti dopingin vastaista työtä urheilussa. Edmontonin maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2001 Radcliffe ja joukkuetoveri Hayley Tullett nostivat protestin venäläistä urheilijaa Olga Jegorovaa vastaan. Jegorovaa ei tuomittu doping-rikkomuksesta.


title: Paula Radcliffe

text:
1991
1992
1993
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2007
2008


title: Buddy Holly

text: Buddy Holly, oikealta nimeltään Charles Hardin Holley (7. syyskuuta 1936 Lubbock, Texas – 3. helmikuuta 1959 Clear Lake, Iowa) oli yhdysvaltalainen rock and roll -laulaja ja lauluntekijä. Hollyn menestys ennen lento-onnettomuudessa tapahtunutta kuolemaansa kesti vain puolitoista vuotta, mutta hän jätti pysyvän jäljen rock and rolliin. Hänen menestyneimpiä kappaleitaan vuosilta 1957–1959 ovat läpimurtosingle ”That’ll Be the Day” sekä esimerkiksi ”Peggy Sue”, ”Rave On” ja ”Maybe Baby”.


title: Buddy Holly

text: Hollyn musiikki on innoittanut useita aikalaisia ja myöhempiä muusikoita etenkin Englannissa, missä hän oli hyvin suosittu. Holly oli ensimmäisiä muusikoita, jotka nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 1986.


title: Buddy Holly

text: Charles Hardin Holley syntyi Lubbockissa, Texasissa 7. syyskuuta 1936. Hän oli nelilapsisen perheen nuorin. Hän oppi soittamaan pianoa, viulua ja kitaraa jo nuorena.


title: Buddy Holly

text: Holley perusti lapsuusystävänsä Bob Montgomeryn kanssa duon nimeltä Buddy & Bob, joka soitti westerniä ja boppia. Yhtyeeseen liittyivät myös basisti Larry Welborn ja rumpali Jerry Allison, ja Holleyn vaikutuksesta se alkoi suuntautua rock and rolliin countryn sijaan. Yhtye soitti vuosina 1953–1955 paikallisella KDAV-radioasemalla ja äänitti demonauhoituksia, joita julkaistiin myöhemmin Hollyn kuoltua.


title: Buddy Holly

text: Holley pudotti taiteilijanimestään e-kirjaimen vuoteen 1956 mennessä. Yhtyeen maine kasvoi countrypiireissä, ja se sai Deccalta levytyssopimuksen singlejen levyttämiseksi Nashvillessä. Montgomery jätti yhtyeen, joka levytti muutaman countrysinglen, mutta ilman menestystä. Yksi yhtyeen viimeisistä levytyksistä Deccalle oli ”That’ll Be the Day”, jota Decca ei kuitenkaan julkaissut.


title: Buddy Holly

text: Holly palasi Lubbockiin ystävineen. Vuosina 1956–1957 Holly ja rumpali Jerry Allison soittivat duona Lubbockin nuorisokeskuksessa, kerran Elvis Presleyn lämmittelijöinäkin. Presley vaikutti paljon siihen, että Holly siirtyi kokonaan rock’n’rolliin.


title: Buddy Holly

text: Hollyn yhtye otti nimekseen Crickets, ja 25. helmikuuta 1957 he äänittivät Clovisissa New Mexicossa Norman Pettyn studiolla rokkaavan version kappaleestaan ”That’ll Be the Day”. He saivat levytyssopimuksen Coral/Brunswickilta, ja single nousi listakärkeen syyskuussa. Pettystä tuli Cricketsin manageri ja tuottaja. Yhtyeessä olivat tuolloin Hollyn lisäksi Allison, Niki Sullivan ja Joe B. Mauldin. Sullivan lähti yhtyeestä vuoden 1957 lopulla. Kappaleen menestystä seurasi Cricketsin Yhdysvaltain-kiertue saman vuoden lopussa ja Englannin-kiertue 1958.


title: Buddy Holly

text: Hollylla oli kaksi voimassa olevaa levytyssopimusta, joten osa yhtyeen singleistä julkaistiin sopimussyistä Hollyn omalla nimellä ja osa Cricketsin nimellä. Hollyn ensimmäinen hittisingle hänen omalla nimellään oli ”Peggy Sue”. Vuoden 1957 ja 1958 aikana Holly julkaisi näiden lisäksi monia muitakin top-40:een nousseita singlejä, kuten ”Maybe Baby”, ”Think It Over”, ”Early in the Morning” ja ”Rave On”. Yhtye julkaisi kaksi menestysalbumia, "The ”Chirping” Crickets" ja "Buddy Holly". Buddy Holly ja Crickets olivat hyvin suosittuja Yhdysvalloissa, mutta sitäkin suositumpia Englannissa, missä Hollylla oli hyvin suuri vaikutus seuraavaan englantilaiseen rock-sukupolveen.


title: Buddy Holly

text: Holly oli Cricketsin johtaja: hän kirjoitti itse monet yhtyeen lauluista sekä lauloi ja soitti soolokitaraa. Hänen laulutyylilleen oli tunnusomaista nikottelutekniikka ja ’uh’-äännähdys joidenkin sanojen korostamiseksi. Hollyn sanoitukset olivat usein hienostuneempia sekä harmoniat ja melodiat monimutkaisempia kuin hänen aikalaisillaan. Buddy Holly & the Crickets oli uraauurtava yhtye siinä, että se kirjoitti omat laulunsa. Yhtye sai myös Pettyn studioilla sinä aikana harvinaisen vapauden kokeilla ja hioa kappaleitaan kaikessa rauhassa. Yhtyeen soundi olikin uudenlainen, kahden yhdessä soittavan kitaran ansiosta aiempaa täydempi ja kovempi. He tekivät kokeiluja myös epätavallisilla soitto- ja äänitystavoilla. Vuoden 1958 lopulla Holly alkoi käyttää jousisoittimia kappaleidensa taustalla.


title: Buddy Holly

text: Holly meni elokuussa 1958 naimisiin Peer-Southern Musicilla vastaanottovirkailijana työskennelleen puertoricolaissyntyisen Maria Elena Santiagon kanssa. Holly oli kosinut jo ensimmäisillä treffeillä. Häät pidettiin Lubbockissa, ja pariskunta asettui asumaan New Yorkin Greenwich Villageen. Holly perusti levytys- ja julkaisuyhtiön nimeltä Prism, jonka tarkoitus oli etsiä lahjakkuuksia Texasissa ja tuottaa musiikkia. Hän suunnitteli esiintyvänsä elokuvissa ja levyttävänsä gospel-albumin ja duettoja.


title: Buddy Holly

text: Holly jätti Norman Pettyn ja Cricketsin, mikä johti kalliisiin sopimusriitoihin. Hän osallistui Winter Dance Party Tour -kiertueeseen 1959 alussa ja äänitti musiikkia New Yorkissa.


title: Buddy Holly

text: Holly sai surmansa kiertueella, kun häntä, The Big Bopperia ja Ritchie Valensia kuljettanut pienkone putosi maahan Clear Lakessa Iowassa 3. helmikuuta 1959. 22-vuotiaana kuolleesta Hollysta tuli ensimmäinen kuollut tunnettu valkoinen rock and roll -laulaja.


title: Buddy Holly

text: Hollyn kuoltua hänen singlensä ”It Doesn’t Matter Anymore” nousi listoille, ja hänen julkaisematonta musiikkiaan julkaistiin useilla kokoelmilla. Crickets jatkoi soittamista yhdessä, ja he olivat suosittuja etenkin Englannissa.


title: Buddy Holly

text: Hollyn musiikki nousi jälleen suosioon 1960-luvun lopulla alkaneen rock and rollin uuden nousun myötä. Don McLean julkaisi Hollyn kuolemaan viittaavan hittikappaleensa ”American Pie” vuonna 1971. Paul McCartneyn yhtiö osti Hollyn julkaisuoikeudet vuonna 1975 Norman Pettylta, mikä takasi Hollyn leskelle ja perheelle turvatun tulevaisuuden.


title: Buddy Holly

text: Elämäkertaelokuva "The Buddy Holly Story" (1978) nosti Buddy Hollyn jälleen tunnetuksi. Hänet nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen ensimmäisten joukossa 1986. Songwriters Hall of Fameen hänet nimettiin niin ikään 1986. Musikaali "Buddy: The Buddy Holly Story" pyöri Lontoossa ja Broadwaylla 1989 alkaen. Buddy Holly -museo avattiin Lubbockissa 1999.


title: Buddy Holly

text: "Rolling Stone" -musiikkilehti arvosti vuonna 2004 ja 2011 Hollyn sijalle 13 sadan suurimman artistin listallaan.


title: Toto

text: Toto voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Age of Renaissance

text: Age of Renaissance on Don Greenwoodin ja Jared Scarboroghin suunnittelema ja Avalon Hillin vuonna 1996 julkaisema 3–6 pelaajan lautapeli. Tyypillisesti peli kestää noin 3–6 tuntia pelaajista riippuen.


title: Age of Renaissance

text: Age of Renaissancessa kukin pelaaja kontrolloi yhtä Euroopan talouskeskuksista - Venetsiaa, Genovaa, Barcelonaa, Pariisia, Lontoota tai Hampuria. Pelin aikana pelaajat pyrkivät laajentamaan valtakuntaansa ja kontrolloimaan erilaisia tuotteita tuottavia alueita rahan tulon varmistamiseksi. Rahaa pelissä tarvitaan sekä laajentamisen mahdollistavien yksiköiden ostamiseen, että uusien pelin kulkuun vaikuttavien keksintöjen hankkimiseen.


title: Age of Renaissance

text: Pelissä on kolme korttipinoa, jotka kuvaavat pelin kolmea kautta. Peli jatkuu kunnes joku pelaaja on keksinyt kaikki keksinnöt tai kolmas kausi, eli kolmas korttipakka on kulunut loppuun. Pelin aikana pelaajat nostavat erilaisia kortteja ja olennainen osa pelin strategiaa onkin korttien pelaaminen oikealla hetkellä. Suuri osa korteista on tuotekortteja, joista kukin kyseistä tuotetta omistava pelaaja saa rahaa tuotteiden määrän mukaisesti, mutta korttipakassa on myös muunlaisia peliin vaikuttavia kortteja.


title: Age of Renaissance

text: Pelimekaniikka toimii pääpiirteissään siten, että jokaisen vuoron alussa pelaajat huutavat toisiltaan salassa jonkin määrän rahaa ja saavat sen verran yksiköitä käyttöönsä laudalle. Mielenkiintoiseksi huutokaupan tekee se, että vähiten huutava pääsee toimimaan ensimmäiseksi ja saa parhaat edellytykset myös taisteluun, kun taas eniten huutava joutuu tyytymään joko hänelle jääviin alueisiin tai taisteluun huonommilla edellytyksillä. Tärkeä osa pelin strategiaa onkin arvata mitä muut suunnittelevat ja miettiä itselleen sopiva huuto.


title: Pauli Nevala

text: Pauli Lauri Nevala (s. 30. marraskuuta 1940 Pohja) on suomalainen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja.


title: Pauli Nevala

text: Nevala tuli Suomen huipulle jo 20-vuotiaana vuonna 1961. Tällöin hän heitti ensin Teuvalla elokuussa 80,53 m ja otti Mikkelissä SM-kultaa. 1. syyskuuta hän heitti Vaasassa uuden Suomen ennätyksen 84,23 m. Seuraavana vuonna EM-kisoissa hän jäi karsintaan. Vuonna 1963 hän heitti ensin 83,55 m Teuvalla ja sitten 41 sentin päähän ME:stä Helsingissä SE-tuloksella 86,33 m.


title: Pauli Nevala

text: 14. lokakuuta 1964 Tokion olympialaisissa Nevala heitti neljännellä heitollaan 82,66 metriä, joka oli hänen paras tuloksensa sitten heinäkuun 1963 ja voitti olympiakultaa. Ennakkosuosikki ja ME-mies norjalainen Terje Pedersen oli pudonnut jo karsinnassa.


title: Pauli Nevala

text: Méxicon olympiakisoissa 1968 Nevala ei päässyt jatkoon karsinnasta. Hän kyllä heitti yli 80 metriä, mutta tuomarit katsoivat keihään pudonneen lappeelleen, merkkiä jättämättä. Jorma Kinnunen otti olympiahopeaa.


title: Pauli Nevala

text: Heinäkuussa 1969 Nevala heitti Teuvalla 91,40 m ja otti syyskuussa Ateenan EM-kisoista hopeaa heittämällä 89,59 m. Kisan voitti Jānis Lūsis.


title: Pauli Nevala

text: Nevala oli uransa parhaassa kunnossa kaudella 1970, jolloin hän heitti peräti 55 kilpailussa. Hän ylitti 90 metriä viidessä kilpailussa, 85 metriä 32 kilpailussa ja 80 metriä 52 kilpailussa. Kymmenen parhaan kilpailun keskiarvo oli 90,12 ja koko kauden keskiarvo 85,86. Nevala heitti uransa parhaan tuloksen 92,64 Ruotsi-ottelussa 6. syyskuuta 1970 jääden vain 6 cm Kinnusen ME-tuloksesta. Kauden lopussa hän piti hallussaan maailman kärkitulosta ja yhdysvaltalainen Track & Field News rankkasi hänet maailman parhaaksi keihäänheittäjäksi.


title: Pauli Nevala

text: Nevalan ura päättyi yllättäen huhtikuussa 1971 Abidjanissa Norsunluurannikolla, missä hän loukkasi olkapäänsä pahoin eikä pystynyt enää heittämään.


title: Pauli Nevala

text: Nevala tunnettiin uransa aikana persoonallisena, kantaa ottavana ja omapäisenä. Hän on myös tunnustanut käyttäneensä anabolisia steroideja, jotka kiellettiin vuonna 1975.


title: Pauli Nevala

text: Joulukuussa 2011 Nevala sai liikuntaneuvoksen arvonimen.


title: Pauli Nevala

text: Pauli Nevala on Pasi Reinin kirjoittamassa "Kaaret ja tarinat, keihäsmestarit Nevalasta Ruuskaseen" -kirjassa (Docendo, 2015) kertonut avoimesti käyttäneensä hormoneja urheilu-urallaan. Hän myös epäilee niiden liikakäytön olleen syynä vuoden 1971 loukkaantumiseen, joka päätti hänen uransa.


title: Kulttuuri (Iain M. Banks)

text: Kulttuuri on kuvitteellinen anarkistissosialistinen ja utopistinen yhteiskunta, johon useimmat Iain M. Banksin tieteiskirjat sijoittuvat. Banksin kirjaa "Pelaaja" pidetään yleisesti parhaana esittelynä Kulttuuriin.


title: Kulttuuri (Iain M. Banks)

text: Kulttuuri on posthumanistinen yhteiskunta, joka syntyi seitsemän tai kahdeksan avaruusmatkailuun kykenevän humanoidilajin yhdistyessä "ryhmäsivilisaatioksi". Myöhemmin Kulttuuriin on liittynyt muitakin ei-humanoidilajeja. Jokainen yksilö on vapaa lähtemään ja liittymään Kulttuuriin uudelleen niin halutessaan. Suurin osa Kulttuurin kansalaisista asuu Mieliksi kutsuttujen tekoälyjen ohjaamissa valtavissa avaruusaluksissa tai orbitaaleissa.


title: Rengasmaailma

text: Rengasmaailma ("Ringworld", 1970) on Larry Nivenin tieteiskirja. Sille on kirjoitettu kolme jatko-osaa, "The Ringworld Engineers" (1980), "The Ringworld Throne" (1996) ja "Ringworld’s Children" (2004).


title: Rengasmaailma

text:
Tarinan rengasmaailma on planeetan kiertoradan kokoinen, miljoona kilometriä leveä yhtenäinen keinotekoinen rengas, jonka sisäpinnalla on asutusta. Nivenin mukaan rengasmaailma on välivaihe planeetasta Dysonin kehään.
Kirja on voittanut Hugo-, Nebula-, Locus-, Ditmar- ja Seiun-palkinnot.


title: Dysonin kehä

text: Dysonin kehä, Dysonin pallo tai Dysonin sfääri on fyysikko Freeman Dysonin vuonna 1960 kuvailema kuvitteellinen, ontto pallomainen kehärakennelma, joka voisi ympäröidä tähden. Tällainen rakennelma keräisi talteen kaiken tähden säteilemän energian. Dyson itse sai idean kehästä tieteiskirjailija Olaf Stapledonin kirjasta "Starmaker" (1937). Dysonin kehän rakentava sivilisaatio olisi luokkaa II Kardašovin skaalalla.


title: Dysonin kehä

text: Dysonin kehä esiintyy myös Bob Shaw’n tieteiskirjassa "Orbitsville" sekä Dan Simmonsin tieteiskirjassa "Endymionin nousu", joka kuuluu kirjailijan Hyperion-sarjaan.


title: Dysonin kehä

text: Kepler-teleskooppi on tehnyt havaintoja tähden KIC 8462852 kirkkaudenvaihteluista, joiden perusteella pidetään mahdollisena, että tähteä voisi ympäröidä Dysonin parvi eli jonkinlainen pallon ja renkaan yhdistelmä. Muiden selitysten osoittauduttua puutteellisiksi päädyttiin mahdollisuuteen, että tähden edessä on "megastruktuurien parvi". Sitä aiotaan tutkia radioteleskoopilla.


title: Dysonin kehä

text: Jäykäksi rakennettu kehä tarvitsisi erittäin vahvoja rakennusmateriaaleja.


title: Kardašovin asteikko

text: Kardašovin asteikko (usein myös Kardashevin asteikko) on venäläisen astronomin Nikolai Kardašovin (s. 1932) ehdottama menetelmä sen arviointiin, kuinka teknisesti kehittynyt sivilisaatio on (julkaistu 1964). Asteikko perustuu sivilisaation energiankulutukseen ja sen levittäytyneisyyteen avaruuteen. Ihmiskunta sijoittuu nykyään luokkaan 0,7. Asteikossa on kolme ryhmää:Energiankulutus mitataan seuraavassa tehona, jonka yksikkö on watti. Yksi watti tarkoittaa yhden joulen kulutusta sekunnissa.Kardašovin asteikko ei määrittele, miten sivilisaatio voi tuottaa tarvitsemansa energian.


title: Kardašovin asteikko

text:
Tyypin I saavuttaminen:
Tyypin II saavuttaminen:


title: Kardašovin asteikko

text: Tyypin III saavuttaminen on mahdollista samoilla keinoilla kuin tyypin II, mutta suuremmassa mittakaavassa, esimerkiksi rakentamalla Dysonin pallo galaksin jokaisen tähden ympärille.


title: Kardašovin asteikko

text: Alkuperäisessä asteikossa ei ollut alle tyypin I sivilisaatioita. Ihmiskunta ei ole vielä saavuttanut tyyppiä I vaan on tasolla 0,7. Alle luokkaa I voidaan myös kutsua tyyppi 0:ksi.


title: Kardašovin asteikko

text: Zoltan Galantai lisäsi asteikkoon tyypin IV joka pystyy käyttämään hyödykseen koko näkyvän maailmankaikkeuden energiaa; arvioiden mukaan noin 10 wattia. Milan Ćirković esitti ajatuksen, että tyyppi IV kuvaisi sivilisaatiota, joka käytti hyväkseen superjoukkonsa energiaa. Oma Neitsyen superjoukkomme tuottaa arviolta 10 W.


title: Kardašovin asteikko

text: Carl Sagan esitti ajatuksen, että sivilisaation kehittyneisyyttä mitattaisiin käytössä olevan energian lisäksi käytössä olevan informaation perusteella. Tämä asteikko perustuu kirjaimiin: A merkitsee 10 uniikkia bittiä informaatiota. Jokainen kirjain ylöspäin nostaa informaation määrää yhdellä suuruusluokalla. Asteikon viimeinen kirjain Z tarkoittaisi tällöin 10 bittiä. Vuoden 1973 ihmiskunta oli noin tasolla 0,7H ja sillä oli käytössään 10 bittiä informaatiota. Informaatio- ja energia-asteikot ovat toisistaan riippumattomia, joten informaatioluokan Z sivilisaation ei välttämättä tarvitse olla tyyppiä III.


title: Freeman Dyson

text: Freeman John Dyson (s. 15. joulukuuta 1923 Crowthorne, Britannia) on englantilaissyntyinen, yhdysvaltalainen fyysikko ja matemaatikko, joka tunnetaan työstään kvanttisähködynamiikan, kiinteän olomuodon fysiikan ja ydinaseiden suunnittelun parissa sekä futuristisista näkemyksistään. Yksi hänen tunnetuimmista korkealentoisista tulevaisuudenvisioistaan on niin kutsuttu Dysonin kehä, jonka mukaan ihmiskunta tai jokin vieras muukalaislaji avaruudessa voisi rakentaa aurinkonsa ympärille rakenteen, joka kykenisi hyödyntämään aurinkonsa koko säteilyenergian. Dyson tunnetaan myös nationalismin vastustajana. Hän on siirtynyt eläkkeelle.


title: Freeman Dyson

text: Dyson opiskeli Cambridgen yliopistossa, ja hänestä tuli vuonna 1945 matematiikan kandidaatti. Toinen maailmansota keskeytti Dysonin opinnot, ja hän toimi sodan ajan analyytikkona Kuninkaallisten ilmavoimien pommituslennostossa.


title: Freeman Dyson

text: Dyson ohjasi vuonna 1977 Princetonin yliopistossa John Aristotle Phillipsin kohua herättäneen opinnäytteen ”Atomipommin rakentaminen”, joka käsitteli alkeellisen Pu-239-ydinpommin valmistamista.


title: Freeman Dyson

text: Freeman Dysonin isä on säveltäjä George Dyson. Hänen lapsiaan ovat muun muassa Esther Dyson ja George Dyson.


title: Freeman Dyson

text: Dyson on saanut Wolfin palkinnon fysiikassa vuonna 1981.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö oli 1920-luvulta alkaen suunniteltu ja 1930 alkanut Suomen ja Viron sotilaallinen yhteistyö Neuvostoliiton hyökkäyksen uhkan varalta. Yhteistyö päättyi suurimmilta osin 1939 Neuvostoliiton painostettua Viroa, mutta jatkui talvisodan ajan tiedusteluyhteistyönä.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Puolustusyhteistyön poliittiset edellytykset perustuivat ulkoasiainministeri Rudolf Holstin kannattamaan reunavaltiopolitiikkaan 1920-luvulla. Käytännön yhteistyö alkoi Suomen yleisesikunnan aloitteesta helmikuussa 1930 Tallinnassa.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: 1930-luvulla sotilasyhteistyö perustui Suomen, Puolan ja Baltian maiden reunavaltiopolitiikkaan alkujaan perustuneen sotilasasiamiesyhteistyön heiketessä Suomen ja Viron käytännöllisiin tarpeisiin, mitä maiden puolueettomuuksien ja Suomen pohjoismaisen suuntauksen vuoksi salattiin. Ruotsiin tukeutuva pohjoismainen suuntaus ei olisi kestänyt Ruotsin kannalta osallistumista Baltian turvallisuuteen Suomenlahden hallitsemiseksi.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomi ja Ruotsi neuvottelivat salaa asiasta vuonna 1929 ja niiden tuloksena Ruotsi teki Suomenlahden sulusta aloitteen Virolle vuonna 1930. Ruotsi ei voinut osallistua puolustusyhteistyöhön, mutta se lupasi Neuvostoliiton hyökätessä sotilasmateriaalia ja apujoukkoja.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Käytännön toimenpiteenä Suomi ja Viro suunnittelivat Pietari Suuren merilinnoituksen ajatuksen hyväksi käyttämistä Neuvostoliittoa vastaan siten, että pinta-aluksilla ja rannikkotykistön sulkutulella estettäisiin mahdollinen Neuvostoliiton Itämeren laivaston suorittama miinoitus.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Sen jälkeen kun Venäjän Itämeren laivasto suurelta osin tuhoutui Tsushimassa Venäjän–Japanin-sodan aikana 1905, oli Venäjä erityisesti vuodesta 1912 alkaen pyrkinyt korvaamaan alusmenetykset vahvistamalla rannikkotykistöä Suomenlahden rannoilla. Tämän tarkoitus oli estää Saksan laivaston tunkeutuminen kohti Pietaria.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomen ja Viron puolustusyhteistyön tarkoituksena puolestaan oli vastaavasti estää Neuvostoliiton laivastoa siirtymästä Suomenlahtea pitkin länteen. Miinoituksella, rannikkotykistötulella ja viimeistään sukellusveneillä estettäisiin Itämeren laivaston alusten pääsy Helsingin ja Tallinnan ohi, ja tällä tavalla turvattaisiin Suomen ja Viron merenkulku niiden länsipuolella.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Siksi Suomi uudisti raskasta rannikkotykistöään ja sen linnakkeita virolaisin piirustuksin ja kehitti 305 mm:n kranaattiin uudenlaisen kärjen, joka kasvatti ampumaetäisyyttä ja mahdollisti aukottoman sulkutulen Suomen Mäkiluodon ja Viron Naissaaren välille.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Sukellusveneyhteistyön tarkoituksena oli lisäksi se, että Helsingin ja Tallinnan ohi mahdollisesti länteen läpi yrittäviä laivoja pyritään estämään suomalaisten sukellusveneiden ja virolaisten ja suomalaisten kenttätykkien lisäksi myös virolaisilla sukellusveneillä. Viron sukellusveneohjelma oli maalle kallis; sen laivasto jopa joutui myymään vuonna 1934 hävittäjänsä osarahoitukseksi kahdesta Britanniassa valmistetusta sukellusveneestä. Virolaisiin sukellusveneisiin päätettiin ottaa samanlaiset torpedot ja miinat kuin oli suomalaisissa. Näin ollen suomalaisten ja virolaisten sukellusveneiden yhteinen huolto mahdollisen sodan sattuessa olisi voitu järjestää helposti.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text:
Viron tultua osaksi Neuvostoliittoa ei 1930–1939 suunniteltu yhteistyö koskaan toteutunut. Talvisodan aikana kuitenkin muodollisesti puolueeton, mutta tukikohtia Neuvostoliiton haltuun antanut Viro kuitenkin jatkoi tiedusteluyhteistyötä Suomenlahden tulenjohtoa varten rakennettuja merenalaisia kaapeleita pitkin. Puolustussuunnitelmien mukaan virolaisia sukellusveneitä olisi voitu käyttää koordinoidusti samaan tarkoitukseen kuin suomalaisiakin.Vetehinen (sukellusvene) Vetehinen-luokan veneiden uppouma oli 500 tn.
Osana rannikkotykistöyhteistyötä laskettiin yhteistä tulenjohtoa varten Suomenlahden pohjaan merikaapeleita, joita käytettiin vielä talvisodan ajan Viron ollessa muodollisesti puolueettomana, vaikka se oli jo luovuttanut Neuvostoliitolle tukikohtia, muun muassa lentokenttiä, joista käsin Neuvostoliitto suoritti ilmapommituksia Suomeen.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Viron sosialistisen neuvostotasavallan lakattua olemasta olemassa Neuvostoliiton hajottua 1991 sekä Viron tasavallan tultua tunnustetuksi itsenäisenä valtiona Suomessa noin 90 ei-vakinaisessa palveluksessa olevaa upseeria alkoi omin kustannuksin 1992–1994 tukea Viron puolustusvoimien uudelleen perustamista Venäjän federaation asevoimien poistuttua Viron valtioalueelta. Tukea Viron puolustusvoimille sen palveluksesta eronneille tai eläkkeelle siirtyneille pidettiin sallittuna, koska toiminta ei vaikuttanut asianomaisten asemaan reservissä sodanajan sijoituksen poistamisena tai heikentämisenä. Toisaalta selkiytymättömässä ulkopoliittisessa tilanteessa ei haluttu, että Suomen valtio ryhtyisi näkyvästi tukemaan Viron tasavaltaa. Venäjän federaatiolla ja Viron tasavallalla oli ja on edelleen eräitä avoimia kysymyksiä, muun muassa valtioiden rajan lailliselta pohjalta määrittävää rajasopimusta ei ole määritelty vielä loppuun.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Vuonna 1996 Suomen ulkoasiainministeriö alkoi tukea taloudellisesti Viro-hanketta lähialuevaroista 2 500 000 eurolla, jolloin asia virallistui valtioiden väliseksi. Viralliseen hankkeeseen osallistui 1996–2003 kaikkiaan 40 suomalaista, joita oli samanaikaisesti eniten vuonna 1998, jolloin heitä oli yhteensä 30 henkilöä.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomen puolustusvoimat alkoi tukea virolaista sotilasopetusta. Suomessa ja Virossa järjestettyihin sotilasopetustilaisuuksiin osallistui miltei 1 200 virolaista. Suomen sotilasopetuslaitoksissa opiskeli 1996–2003 yhteensä noin 450 virolaista. Virolaisia tuli oppilaiksi Suomen sotilasopetuslaitoksiin, muun muassa Reserviupseerikouluun upseerioppilaiksi. Viron maanpuolustuksesta vastaavalle korkeimmalle johdolle tarjottiin neljä erikoiskurssia, joille osallistui 21 upseeria, muun muassa Tarmo Kõuts ja Johannes Kert.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomi ei antanut kovinkaan merkittävästi materiaaliapua verrattuna muihin maihin. Kuitenkin Viroon lahjoitettiin kahden kenttätykistöpatteriston kalusto, yhdeksäntoista 105 mm:n tykkiä ampumatarvikkeineen. Lisäksi Viroon lahjoitettiin 54 kranaatinheitintä ja sata 23 mm:n ilmatorjuntatykkiä. Lisäksi lahjoitettiin tulenjohto- ja viestikalustoa, ilmatorjunta- ja pioneerialan harjoitusvälineitä, työkaluja, kasarmikalustoa, keittiökalustoa ja myös ilmavoimien linkkijänteen varusteita ja lentovarusteita. Suomen merivoimat lahjoitti Virolle kaksi Rihtniemi-luokan vartioalusta, Rihtniemi ja Rymättylä, josta tuli Virossa Ristna ja Suurop.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Tanska vaikutti Viron valmiusyhtymän perustamiseen ja opetukseen. Ruotsi lahjoitti virolaisille jalkaväkiprikaatin koko kaluston sekä tuki Baltic Defence Collegen toimintaa Tartossa.


title: Olaf Stapledon

text: William Olaf Stapledon (1886–1950) oli brittiläinen filosofi ja tieteiskirjailija. Hänen teoksensa vaikuttivat suuresti muun muassa Arthur C. Clarkeen, Brian Aldissiin, Stanisław Lemiin ja John Maynard Smithiin.


title: NASCAR

text: National Association for Stock Car Auto Racing (lyhennettynä ja useimmin vain NASCAR) on pohjoisamerikkalainen autourheilujärjestö. Sen suunnittelu aloitettiin vuonna 1947 ja ensimmäinen NASCAR-kilpailu ajettiin 19. kesäkuuta 1949 Charlotte Motor Speedway (nykyinen "Lowe's Motor Speedway") -moottoriradalla. NASCARiin kuuluu yli 1500 kilpailua yli 100 moottoriradalla 39 osavaltiossa niin Kanadassa kuin Meksikossakin. Suurimmille NASCAR-radoille mahtuu radanvarren katsomoihin noin 170 000 ihmistä.


title: NASCAR

text: Kotimaassaan Yhdysvalloissa sarja on kasvanut suosituimmaksi penkkiurheilulajiksi heti amerikkalaisen jalkapallon jälkeen. Kansainvälisesti sarjaa lähetetään yli 150 maahan.


title: NASCAR

text: William France vanhempi perusti NASCARin 28. helmikuuta 1948. Kerrotaan, että NASCAR olisi syntynyt pontikkatrokarien keskenäisistä kilpailuista, koska trokarit tarvitsivat nopean, kestävän ja ketterän auton. NASCAR syntyi heidän vapaapäiviensä kilpailuista, joissa katsottiin kuka on paras ja nopein.


title: NASCAR

text: NASCAR-sarjaa kilpaillaan viidessä eri pääluokassa: Sprint Cup Series, Nationwide Series, Camping World Truck Series sekä viime vuosina ohjelmistoon tulleet Kanadassa kilpailtava Canadian Tire Series ja Meksikossa ajettava Corona Series.


title: NASCAR

text: Sprint Cup Series (aiemmin "Winston Cup" ja viime vuosina "NEXTEL Cup") on NASCARin pääluokka. Vuonna 2004 Sprint Nextel Corporation osti sarjan sponsorioikeudet "R.J. Reynolds Tobacco Companylta." Vuonna 2008 nimi muuttui nykyiselleen. Sarjaan kuuluu yhteensä 36 kilpailua. Viimeiseen kymmeneen kilpailuun (kutsutaan amerikkalaisittain ""The Chase"") pääsee 12 parasta kilpailijaa, joille annetaan lisäksi kymmenen bonuspistettä kustakin aiemmin voittamastaan kilpailusta.


title: NASCAR

text: Luokan noin 1 500 kilogrammaa painavat autot on varustettu lähes 800 hevosvoiman V8-moottoreilla. Ulkoisesti autot ovat melko paljon siviiliesikuviensa näköisiä, esimerkkinä Chevrolet Camaro, Ford Fusion ja Toyota Camry. Säännöt kuitenkin rajoittavat autojen ulkomittoja. Metallikuoren sisällä on yksinkertainen putkirunkoinen auto, jonka varustelu on karsittu ylimääräisen massan takia. Autojen vaihteisto on neliportainen manuaalivaihteisto. Kuljettajat ajavat lähes koko kilpailun käyttäen ylintä vaihdetta; alempia vaihteita käytetään ainoastaan varikkopysähdysten sekä turva-auton (eng. "Pace Car" tai Safety Car) seuraamisen aikana. Poikkeuksena moottoriradat kuten Watkins Glen ja Sonoma, joissa käytetään kaikkia neljää vaihdetta.


title: NASCAR

text: Nationwide Series (aiemmin "Busch Series" ja "National Series") on pääluokkaa alempi sarja. Autot ovat pienempiä, moottoreissa on hieman yli 100 hevosvoimaa vähemmän ja kisat ovat lyhyempiä. Muuten laji muistuttaa Sprint Cup -luokkaa. Sarjassa järjestetään kolme osakilpailua Yhdysvaltain ulkopuolella. Se käynnistettiin nykyisenkaltaisena vuonna 1982, vaikkakin sen juuret ulottuvat vuonna 1950 perustettuun "Sportsman"-sarjaan.


title: NASCAR

text: Camping World Truck Series (ent. Craftsman Truck Series) on NASCAR-sarjojen kolmanneksi suurin luokka. Sarjassa kilpaillaan avolavamalleilla Ford F-150, Chevrolet Silverado, Dodge Ram ja Toyota Tundra. Ulkoisesti Camping World -autot ovat myös lähellä siviilimallejaan, erottavat tekijät ovat ainoastaan pienempi maavara ja lavan päälle laitettu levy.


title: NASCAR

text: Syyskuussa 2006 NASCAR osti itselleen kanadalaisen CASCAR-kilpasarjan. Nimi muutettiin nykyisenkaltaiseksi vuonna 2007.


title: NASCAR

text: NASCAR Corona Series on merkittävin Meksikossa ajettava autourheilusarja. Sarja perustettiin vuonna 2004 nimellä "Desafío Corona". Vuodesta 2007 lähtien sarja on kuulunut NASCAR:n alaisuuteen.


title: NASCAR

text: Pääluokkien lisäksi kilpaillaan lukuisissa alueellisissa sarjoissa. Useat alueelliset sarjat toimivat "Whelen All-American Series" -nimen alla. Alueellisia sarjoja on neljä; Whelen Modified Atlantic Tour, Whelen Modified southern tour, Whelen Modified Western tour ja "Ykkösluokka" pelkkä Whelen Modified Tour, joka kiertää ympäri amerikkaa.


title: NASCAR

text: Kaikissa NASCAR-sarjoissa noudatetaan samaa pistelaskujärjestelmää, jossa pisteitä jaetaan sekä kilpailun loppusijoituksen että johdettujen kierrosten perusteella. Kilpailun sijoitusten perusteella jaetaan pisteitä oikealla olevan taulukon mukaisesti.


title: NASCAR

text: Kilpailija, joka johtaa kilpailua vähintään yhden kierroksen verran, saa viisi pistettä lisää pisteisiin, jotka hänelle on annettu sijaluvun perusteella. Lisäksi eniten johtokierroksia kerännyt kilpailija saa viisi lisäpistettä.


title: NASCAR

text: Suurin osa NASCAR-kilpailuista käydään erilaisilla ovaaliradoilla, joiden pituudet vaihtelevat noin puolesta mailista 2,66 mailiin. Lisäksi kilpailuja käydään muun muassa kolmimutkaisilla ovaaleilla ja ovaaliradoilla, joiden mutkat ovat toisistaan poikkeavat. Watkins Glen ja Infineon Raceway ovat ainoita tavallisia moottoriratoja.


title: NASCAR

text:
Autojen nopeudet riippuvat radasta ja sen mukaan autoon tehdyistä säädöistä. Sarjan nopeimmalla radalla Talladegassa aika-ajokierroksen nopein mitattu keskinopeus on Bill Elliottin vuonna 1988 ajama 342,283 kilometriä tunnissa.
Hänen kolarinsa jälkeen NASCAR-autoihin laitettiin kuristimet turvallisuuden takia. Näin nopeudet eivät kohoa yli 200 mailin (=320 km) tuntinopeuksiin. Kuristimet ovat käytössä vain Daytonan ja Talladegan radoilla.


title: NASCAR

text:
2000-luvulle mennessäkin NASCARia kritisoitiin turvallisuuden liittyvien puutteiden takia. Monet turvallisuusvarusteet eivät olleet pakollisia, kuten muissa autourheilulajeissa oli tapana.
Turvallisuutta parannettiin, kun Dale Earnhardt – aikansa suosituin kuljettaja – kuoli vuoden 2001 ensimmäisen kilpailun viimeisellä kierroksella. Onnettomuuden jälkeen NASCAR aloitti massiivisen turvallisuuskampanjan lähinnä yleisön ja lajin sponsorien painostuksesta. Sittemmin esimerkiksi HANS-niskatuki on otettu käyttöön pakollisena turvalaitteena NASCARin eri sarjoissa. Myös ovaaliratojen turvallisuutta parannettiin kehittämällä SAFER Barrier-turvavalli, joka joustaa kolaritilanteessa paremmin kuin entinen betonista rakennettu reunus. Myös autojen turvallisuutta parannettiin tiukentamalla turvavöiden ja istuinten turvamääräyksiä sekä kehittämällä erityinen kattoluukku ylimääräiseksi poistumistieksi onnettomuustilanteessa. Vuonna 2007 julkaistiin 'Tulevaisuuden auto' (Car Of Tomorrow, COT) joka on erityisesti suunniteltu kuljettajan turvallisuutta silmällä pitäen. Auto on sisätiloiltaan tilavampi, kuljettaja istuu keskemmällä, sekä kuljettajan puoleisen oven kohdalla ulkokuoren ja turvakaaren välissä on törmäysenergiaa imevä vaahtopala.


title: NASCAR

text: NASCAR-kilpailut ovat olleet teemana sekä Tom Cruisen tähdittämässä Days of Thunder -elokuvassa, että -komediassa, jossa näyttelevät mm. Will Ferrell sekä Sacha Baron Cohen.


title: NASCAR

text: Myös Pixarin tuottaman animaatioelokuvan "Autot" yksi suurimmista teemoista on Nascar.


title: Edward Bellamy

text: Edward Bellamy (26. maaliskuuta 1850 – 22. toukokuuta 1898) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten kuvitteelliseen vuoteen 2000 sijoittuvasta utopiaromaanista "Vuonna 2000", joka ilmestyi englanniksi vuonna 1888.


title: Edward Bellamy

text: Edward Bellamy syntyi Chicopee Fallsissa, Massachusettsissa. Hän kävi Union Collegea muttei suorittanut tutkintoa. Bellamy opiskeli lakia mutta hylkäsi sen ja työskenteli vähän aikaa sanomalehtialalla New Yorkissa ja Massachusettsissa. Hän jätti sitten sanomalehtityön ja omistautui kirjallisuudelle, novelleille ja romaaneille. Bellamy meni naimisiin Emma Sandersonin kanssa vuonna 1882.


title: Edward Bellamy

text: Bellamyn kirjoittamia kirjoja ovat "Dr. Heidenhoff's Process" (1880), "Miss Ludington's Sister" (1884) ja "The Duke of Stockbridge". Talousjärjestelmän epäoikeudenmukaisuus sai hänet kirjoittamaan kuuluisimman teoksensa "Looking Backward: 2000–1887", joka kuvasi tulevaisuuden yhteiskuntaa päähenkilön Julian Westin silmin. Romaani oli valtava menestys, ja se käännettiin lukuisille kielille, saksannoksen pohjalta myös suomeksi vuonna 1902 J. K. Karin käännöksenä nimellä "Vuonna 2000: katsaus vuoteen 1887". Bellamyn teos synnytti suurta poliittista liikehdintää sosialististen näkemystensä vuoksi Yhdysvalloissa, jossa perustettiin 165 ”Bellamy-klubia” kirjan ideoista keskustelemista ja niiden edistämistä varten. Menestyskirjan tarinaa jatkoi vuonna 1897 julkaistu "Equality" (suom. "Yhdenvertaisuus")


title: Edward Bellamy

text: Bellamyn teoksen suosio sai aikaan sen, että Yhdysvalloissa julkaistiin vuosina 1887–1900 peräti 46 muuta utopiaromaania, kuten William Morrisin "News from Nowhere" (suom. "Ihannemaa", 1900–1901). Myös Suomessa Bellamyn ajatukset herättivät keskustelua erityisesti työväenliikkeen parissa. Esimerkiksi työväenkirjailija Elvira Willman kirjoitti yhteiskuntautopiastaan "Työmieheen" vuonna 1904 otsikolla "Utopia". Myös Konrad Lehtimäen utopiaromaani "Ylös helvetistä" (1917) lienee myös osaltaan Bellamyn mallin inspiroima.


title: Edward Bellamy

text: Bellamy kuoli tuberkuloosiin lapsuudenkodissaan Chicopee Fallsissa 48-vuotiaana. Vaikka vuonna 2000 yhteiskunta ei ollutkaan hänen kuvailemansa kaltainen, "Vuonna 2000" on säilyttänyt suosionsa vielä nykyaikanakin: utopiaklassikon uusi suomennos ilmestyi vuonna 1999.


title: Montgomery Clift

text: Edward Montgomery Clift (17. lokakuuta 1920 Omaha, Nebraska – 23. heinäkuuta 1966 New York City, New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli yksi sukupolvensa seksisymboleista ja ensimmäinen nuoriksi kapinallisiksi kutsutuista metodinäyttelijöistä, joista myöhemmin tulivat tunnetuiksi etenkin James Dean ja Marlon Brando. Cliftin tavaramerkkejä olivat hänen herkkä näyttelemistyylinsä sekä ilmaisuvoimaiset silmät. Hän oli neljä kertaa Oscar-ehdokkaana.


title: Montgomery Clift

text: Kun Clift syntyi, hänen vanhempansa Sunny (syntymänimeltään Ethel) ja William Clift elivät lama-ajan Nebraskassa. Hänellä oli kaksossisar Ethel (syntymänimeltään Roberta) sekä isoveli Brooks. Clift vietti lapsuutensa kierrellen Eurooppaa äitinsä ja sisaruksiena kanssa, sillä Cliftin orpokodissa varttunut, mutta korkea-arvoista sukua oleva äiti halusi lapsensa kasvatettavan kuin kuninkaalliset: heitä opettivat lukuisat yksityisopettajat kotiopetuksena, eivätkä lapset saaneet viettää aikaa "alempiarvoistensa" seurassa. Cliftistä kasvoi tämän myötä kolmikielinen ja erittäin sivistynyt, mutta ikätovereitaan rajusti erilaisen kasvatuksen saaneena ei tullut toimeen muiden lasten kanssa. Clift kiinnostui teatterista varhain, ja debytoi Broadwaylla 13-vuotiaana näytelmässä "Fly Away Home".


title: Montgomery Clift

text: Clift näytteli Broadwaylla yli kymmenen vuoden ajan ja menestyi erinomaisesti. Hänen luultavasti ylistetyin roolisuorituksensa tältä ajalta on suomalaisen Erik Valkosen rooli näytelmässä "There Shall Be No Night" (1940), joka sijoittuu talvisodan aikaiseen Suomeen. Suoritus on edelleen yksi Cliftin parhaiten arvostelluista, ja inspiroi häntä värväytymään Yhdysvaltain armeijaan Toisen maailmansodan aikana. Clift sairasti kuitenkin punatautia, eikä häntä huolittu sotilaaksi.


title: Montgomery Clift

text: Hollywoodiin Clift siirtyi 1940-luvun lopulla esiintyäkseen John Waynen kanssa lännenelokuvassa "Punainen virta" (1948), joka sai ensi-iltansa vasta Cliftin toisen elokuvan, "Yksin maailmassa" (1948) jälkeen. 28-vuotiaasta Cliftistä tuli nuorisoidoli ja hän sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa vuonna 1949 elokuvasta "Yksin maailmassa". Näiden jälkeen Clift nähtiin katalan onnenonkijan roolissa elokuvassa "Perijätär" (1949) Olivia de Havillandin vastanäyttelijänä.


title: Montgomery Clift

text: Vuonna 1951 valmistunut "Paikka auringossa" toi Montgomery Cliftille toisen Oscar-ehdokkuuden vuonna 1952 ja sinetöi hänen imagonsa nuorena kapinallisena. Hänen tulkintansa henkisesti eksyneestä nuorukaisesta jätti jälkensä elokuvan historiaan. Vastanäyttelijä Elizabeth Taylorista tuli Cliftin elinikäinen ystävä, jonka kanssa Clift työskenteli kolmasti.


title: Montgomery Clift

text: Cliftin yksityiselämä oli suosiosta huolimatta tasapainotonta. Hänellä oli ongelmia biseksuaalisuuteensa kohdistuvien ennakkoluulojen sekä mielenterveytensä kanssa. Cliftistä tuli päihderiippuvainen. Hän kärsi myös univaikeuksista ja joi rankasti.


title: Montgomery Clift

text: Clift oli 1950-luvun alussa uransa huipulla. Hän teki kiitettyjä roolitöitä Alfred Hitchcockin elokuvassa "Minä tunnustan" (1953), Vittorio De Sican ohjauksessa "Kohtalokas laituri" (1953) ja Fred Zinnemannin ohjaamassa klassikossa "Täältä ikuisuuteen" (1953), josta Clift sai kolmannen Oscar-ehdokkuutensa.


title: Montgomery Clift

text: Elokuvan "Sadepuun maa" (1957) kuvausten aikana Clift joutui auto-onnettomuuteen, jossa hänen kasvonsa ruhjoutuivat rikki. Ne jouduttiin ompelemaan kokoon ja niiden toinen puoli jäi niin turraksi, ettei Clift kyennyt enää koskaan liikuttamaan sitä kunnolla.


title: Montgomery Clift

text: Tästä alkoi uusi jakso Cliftin näyttelijänuralla. Hänelle ei enää voinut antaa kauniskasvoisten nuorukaisten rooleja. Tämä oli näyttelijälle suuri henkilökohtainen vastoinkäyminen, ja hänen alkoholiriippuvuutensa syveni krooniseksi. Lisäksi Cliftistä tuli pilleriaddikti. Hänet alettiin tuntea filmiteollisuudessa "hulluna juoppona", pilleristinä, sekopäänä ja riitapukarina, ja hän oli monien silmissä siirtynyt rahasammosta pahaksi riskitekijäksi.


title: Montgomery Clift

text: Onnettomuudesta ja sen seurauksista huolimatta Clift onnistui tekemään hienoja roolisuorituksia mm. elokuvissa "Nuoret leijonat" (1958), "Äkkiä viime kesänä" (1959) ja "Joki tulvii" (1960). 1960-luvun alun jälkeen Clift teki elokuvia enää harvoin, mutta sai silti kiitosta jokaisesta suorituksestaan. Myöhäisuran kuuluisimman roolityönsä hän teki John Hustonin "Sopeutumattomissa" (1961), jossa hän näytteli yhdessä Marilyn Monroen ja Clark Gablen kanssa. Elokuva "Nürnbergin tuomio" (1961) toi hänelle neljännen (ja viimeisen) Oscar-ehdokkuutensa. Hustonin ohjaamassa "Freud – salatut intohimot" (1962) Clift esitti Sigmund Freudia.


title: Montgomery Clift

text: Alkoholismi ja lääkeriippuvuus kuitenkin veivät Montgomery Cliftiä vääjäämättä kohti loppua. Hänen univaikeutensa pahenivat, hän kärsi muistikatkoksista, ja hänellä todettiin harmaakaihi vain 39-vuotiaana. Clift vietti viimeiset vuotensa kotiinsa lukkiutuneena, vaikkakin näytteli vielä yhdessä, epäonnistuneena pidetyssä elokuvassa "Kujanjuoksu" (1966). Cliftin kumppani Lorenzo James löysi hänet kuolleena vuoteesta 23. heinäkuuta vuonna 1966. Kuolinsyy oli sepelvaltimotukos.Cliftillä on tähti elokuvaurastaan Hollywood Walk of Famella, osoitteessa 6104 Hollywood Blvd.


title: Taksi

text: Taksi tarkoittaa yksittäiseen, lyhytaikaiseen käyttöön vuokrattavaa kulkuneuvoa ja kuljettajaa. Kuljettajaa kutsutaan taksinkuljettajaksi, puhekielessä taksikuskiksi. Toiminnan tarkoituksena on etukäteen sovitusti siirtää yksi tai useampi henkilö mahdollisine matkatavaroineen paikasta toiseen korvausta vastaan. Suomessa luvanvaraisuus rinnastetaan sanan taksi käyttöön.


title: Taksi

text: Taksin tunnistaa yleismaailmallisesti esimerkiksi auton katolla olevasta taksikyltistä, autossa olevasta taksamittarista ja hinnastosta tai kuljettajan hallussa olevasta taksiluvasta. Taksit voivat olla myös vain tietyn värisiä, mutta kansallisesti ja taksiyhtiöiden tai -yrittäjien kesken väritykset vaihtelevat huomattavasti. Taksin kuljettajalta saatetaan vaatia ammattiajolupaa.


title: Taksi

text: Ennen taksiautoja kaupungeissa saattoi käyttää hevosvetoisen vuokra-ajurin palveluita. Ensimmäiset takseiksi rakennetut, bensiinikäyttöiset ja taksamittarilla varustetut autot valmistuivat vuonna 1897, ja niiden malli oli Daimler Victoria. Taksipalvelut alkoivat Pariisissa 1899, Lontoossa vuonna 1903 ja New Yorkissa vuonna 1907.


title: Taksi

text: Tutkimusyhteenveto toteaa, että teoreettisten ja empiiristen tutkimusten mukaan taksisääntelyn vähentämisellä on monia hyötyjä: alhaisemmat hinnat, koska markkinoilla kilpailee enemmän palveluntarjoajia; alhaisemmat toimintakustannukset, joihin kilpailu kannustaa; kilpailu lisää palvelun laatua ja painetta parantaa mainettaan; lisää innovaatioita kuten jaetut kyydit, vammaisten erikoispalvelut ja muut niche-markkinat; taksipalvelujen kysyntä lisääntyy, koska hinnat laskevat ja laatu paranee. Palvelutaso lisääntyy yleensä eniten köyhimmissä kaupunginosissa. Vaikutus on suurin ruuhkahuippuina ja huonolla säällä.


title: Taksi

text: Sipilän hallituksen liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner aikoo purkaa taksisääntelyä ja sallia vapaan kilpailun alalla. Taksitoiminnan vapautuessa henkilöiden kuljettamiseen henkilöautolla maksua vastaan tarvitaan jatkossakin lupa, mutta määrä- ja hintasääntelystä luovutaan.


title: Taksi

text:
Suomessa taksikyydin sallittu enimmäishinta muodostuu perusmaksusta, matkataksasta ja odotustaksasta sekä mahdollisista lisistä tai on erillisen sopimuksen mukainen. "Perusmaksun" suuruus riippuu lähtöajasta: iltaisin, öisin ja sunnuntaisin lähtömaksu on korkeampi.
"Matkataksan" suuruus riippuu kyydissä olijoiden määrästä. Yhdestä kahteen henkilöä matkustaa 1-taksalla, kolmesta neljään henkilöä matkustaa 2-taksalla, viidestä kuuteen henkilöä matkustaa 3-taksalla ja yli kuuden hengen seurueet 4-taksalla.
"Odotusmaksua" peritään kun odotetaan asiakasta, seistään liikennevaloissa tai ruuhkissa sekä matkataksan sijasta vauhdin ollessa alle 28,5 km/h.
Mahdollisia lisiä ovat "ennakkotilaus"-, "tavarankuljetus"-, "lentokenttä"-, "paari"- ja "avustamislisät". Valtioneuvosto vahvistaa taksien enimmäistaksat vuosittain.


title: Taksi

text: Taksitoiminnassa sovelletaan alennettua 10 % arvonlisäveroa vuonna 2014.


title: Taksi

text:
Suomessa taksin saa joko soittamalla tilausvälityskeskukseen, taksiin tai taksiasemalle tai suoraan taksiasemalta ("tolpalta"). Taksin voi myös saada suoraan liikenteestä eli niin sanotusti lennosta. Ainakin Helsingissä, Tampereella ja Helsingin ympäristössä (lähitaksissa) on mahdollista tilata taksi tekstiviestillä.
Oulussa, Riihimäellä, Hyvinkäällä, Jyväskylässä ja Helsingin ympäristössä (lähitaksissa) on käytössä Suorataksi-palvelu, jolla saa puhelimella yhteyden suoraan lähimpään vapaana olevaan taksiin ilman taksikeskuksen välitystä. Helsingissä eräille taksitolpille soittaessa puhelu yhdistyy automaattisesti lähimpänä olevaan vapaaseen autoon. Älypuhelimille on myös olemassa omat sovellukset tilaamisen helpottamiseksi. Puhelin paikannetaan, asiakas varmistaa osoitteen, ja yhtä näppäintä painamalla tilaus lähtee liikkeelle. Paikannus ei ole täysin luotettava, siitä johtuen tilaajan on tarkistettava että taksi tulee oikeaan osoitteeseen.


title: Taksi

text: Suomessa taksitoiminta on luvanvaraista. Liikenteen harjoittamiseen tarvitaan "taksilupa". Luvan myöntää ELY-keskus kuntakohtaisten lukumääräkiintiöiden mukaan. Luvan hakijalla täytyy olla taksiliikenteen yrittäjäkoulutus hyväksytysti suoritettuna. Yhtenä lupaehtona on myös voimassa oleva henkilöauton ammattiajolupa.


title: Taksi

text: Taksiluvan haltija saa ostamastaan ammattimaiseen liikenteeseen käytettävästä uudesta autosta autoveron palautuksen. Palautus on vuonna 2015 henkilöautosta enintään 4 800 € ja esteettömyysvaatimuksen täyttävästa tai koululaiskuljetuksiin tarvittavin lisäturvavöin varustetusta tila-autosta 15 000 €. Haltijan saatua autoveron palautuksen, toiminnan väliaikainen keskeyttäminen vaatii poliisiviranomaisen luvan ja mahdollisten vara-autojen käyttämisestä on ilmoitettava Liikenteen turvallisuusvirastoon. Pääsääntöisesti autoveroalennuksen joutuu maksamaan takaisin, mikäli autoa lakataan käyttämästä taksiliikenteeseen, veroalennus kuitenkin kuoleentuu kolmessa vuodessa. Niin sanottu invataksi on kokonaan autoverosta vapaa, kuoleentumisaika on neljä vuotta.


title: Taksi

text: Taksiluvan haltija sitoutuu luvan voimassaoloaikana ympärivuorokautiseen päivystykseen tai vaihtoehtoisesti etukäteen laadittuun ajovuorolistaan asemapaikallaan. Haltijan on raportoiva kalenterivuosittain Ely-keskukselle ajomääristään ja toimitettava tilinpäätös tarkastettavaksi.


title: Taksi

text: Museoajoneuvoksi rekisteröidyllä ajoneuvolla saa kuljettaa henkilöitä maksua vastaan ilman taksilupaa.


title: Taksi

text: "Taksinkuljettajan ajoluvan" myöntää paikallinen poliisi ja sen saannin edellytyksinä ovat muun muassa ammattipätevyyskoulutus, riittävä paikallistuntemus sekä terveys. Kuljettajakursseja järjestävät muun muassa taksiyhdistykset ja muut koulutusta tarjoavat yhteisöt. Koulutukseen voi hakeutua myös työ- ja elinkeinotoimiston kautta.


title: Taksi

text: Kuljettajaa sitoo vaitiolovelvollisuus kuulemistaan asiakkaiden liikesalaisuuksista ja henkilökohtaisista asioista.


title: Taksi

text: Esimerkiksi Helsingissä alle 2 % kuljettajista on naisia.


title: Taksi

text: Kilpailuvirasto on toistuvasti vaatinut etenkin taksien määräsääntelyn purkamista. Tällöin pimeistä takseista päästäisiin eroon ja tarjonnan lisääntyessä saisi halvempiakin kyytejä. Määräsääntely johtaa taloudellisten kannustimien vääristymiseen ja kansantaloudellisiin hyvinvointitappioihin, etenkin pienituloisille.


title: Taksi

text: Myös bussiyrittäjät vaativat sääntelyn purkamista, mutta Taksiliitto vastustaa.


title: Taksi

text: Uber on samannimisen yrityksen kehittämä mobiilisovellusohjelma, jossa älypuhelimella voi tilata paikannukseen perustuvan kyydin. Vuonna 2015 Uber toimi Suomessa vain Helsingissä ja sillä oli kymmeniätuhansia asiakkaita. Suomen Taksiliitto pitää laittomana halvempaa Uber Pop -palvelua, joka ei edellytä kuljettajalta taksilupaa. Samalla linjalla oli myös Helsingin käräjäoikeus, joka langetti 5. huhtikuuta 2016 tiettävästi Suomen ensimmäisen Uber-kuljettajan saaman tuomion luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta. Tuomion suuruus oli 25 päiväsakkoa ja lisäksi kuljettajaa vaaditaan menettämään rikoksen tuottamana hyötynä 12 250 euroa valtiolle. Muutaman päivän kuluttua Espoon käräjäoikeus antoi toiselle Uber-kuljetuksia ajaneelle miehelle 20 päiväsakon rangaistuksen ja määräsi rikoshyötynä maksettavaksi valtiolle 3 000 euroa. Helsingin hovioikeus totesi 21. syyskuuta 2016 antamissan kahdessa tuomiossa kuljettajien syyllistyneen luvattomaan taksiliikenteen harjoittamiseen ja pystytti käräjäoikeuksien antamat tuomiot ennallaan.


title: Taksi

text: Espoolainen Uber-kuljettaja haki tuomiolleen muutosta korkeimmasta oikeudesta, joka otti asian käsittelyyn nimenomaan rikoshyödyn menettämistä koskevan tuomiokohdan osalta. Korkein oikeus antoi ratkaisunsa elokuussa 2018. Oikeus piti espoolaismiehelle luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta annetun sakkotuomion ennallaan, mutta vähensi valtiolle maksettavaksi tulevaa rikoshyödyn menettämiskorvausta 2 800 eurosta 2 100 euroon.


title: Taksi

text:
Ilman taksilupaa ei ole luvallista pyytää palkkiota henkilöautolla tapahtuvasta kuljetuksesta.
Luvattomia, niin sanottuja pimeitä takseja liikkuu usein ravintoloiden sulkemisaikaan. Nämä ovat tavallisia henkilöautoja ilman taksin tunnusta katolla ja useimmiten näissä autoissa ei ole muitakaan taksivarusteita, kuten taksamittaria.


title: Taksi

text: Kilpailuviraston mukaan sääntely tekee taksialalle pääsemisen vaikeaksi, mikä tuottaa "pimeitä takseja". Viraston mukaan sääntely purkamalla päästäisiin eroon pimeistä takseista.


title: Taksi

text: Helsingissä ja muissa isoissa kaupungeissa on helppo saada pimeitä takseja, ja monilla niistä on vakioasiakkaita. Esimerkiksi Helsingin rautatieasemalla päivystää jatkuvasti autoja kuskeineen odottamassa kyytien kyselijöitä. Etenkin viikonloppuisin takseista on pulaa ja pimeiden taksien kysyntä suurimmillaan.


title: Taksi

text: Helsingin poliisin mukaan sakot pimeille takseille ovat lisääntyneet valvonnan lisäämisen myötä: syksyllä 2013 oli kirjoitettu sakot 31:lle, kun vuotta aikaisemmin sakkoja oli saanut yhdeksän pimeän taksin kuljettajaa. Vuosina 2008–2012 Helsingin käräjäoikeudessa käsiteltiin viittä tapausta, joissa sakotettu ei ollut tyytyväinen saamaansa sakkotuomioon.


title: Heike Drechsler

text: Heike Gabriela Drechsler (o.s. Daute, s. 16. joulukuuta 1964 Gera, DDR) on saksalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja. Uransa alkuvaiheessa hänet tunnettiin pikajuoksijana ja pituushyppääjänä, myöhemmin hän keskittyi pelkästään pituushyppyyn. Drechsler edusti Saksan demokraattista tasavaltaa maan vielä ollessa olemassa, myöhemmin Saksan liittotasavaltaa.


title: Heike Drechsler

text: Drechsler paransi pituushypyn aikuisten maailmanennätystä kahdesti. Hän hyppäsi 744 cm Itä-Berliinissä 22. syyskuuta 1985 ja 745 cm Tallinnassa 21. kesäkuuta 1986. Jälkimmäistä tulosta hän myös sivusi Dresdenissä 3. heinäkuuta 1986. Drechslerin ennätys pituudessa on 748, hypätty kahdesti (Neubrandenburg 1988 ja Lausanne 1992) ja hän on hypännyt kilpailuissa yli 400 kertaa yli seitsemän metrin. Vuonna 1982 Drechsler hyppäsi junioreiden ME:n 698.


title: Heike Drechsler

text: 200 metrillä Drechsler sivusi Marita Kochin maailmanennätystä 21,71 29. kesäkuuta 1986 Jenassa ja sivusi samaa aikaa kaksi kuukautta myöhemmin Stuttgartissa. Tällöin hänellä oli samanaikaisesti hallussaan sekä pituushypyn että 200 metrin ME:t.


title: Heike Drechsler

text: Drechsler seurustelee Arto Bryggaren kanssa. He asuvat osan vuodesta Helsingissä.


title: Gaussin algoritmi

text: Gaussin algoritmi eli Gaussin eliminointimenetelmä on ensisijaisesti lineaarialgebran menetelmä, algoritmi, jolla voidaan ratkaista lineaarinen yhtälöryhmä matriisimuodossa. Se tuottaa alkuperäisen matriisin kanssa riviekvivalentin matriisin, josta yhtälöryhmän ratkaisut on mahdollista lukea. Gaussin eliminointimenetelmä toimii kaikissa mahdollisissa tapauksissa, joissa yhtälöryhmällä on 1) ääretön määrä ratkaisuja 2) yksi ratkaisu 3) ei ratkaisua.


title: Gaussin algoritmi

text: Menetelmästä on olemassa myös laajennus, joka tunnetaan Gaussin-Jordanin eliminointimenetelmänä. Tässä menetelmässä matriisin porrasmuotoon saattamisen jälkeen sen työstämistä jatketaan kunnes matriisin tuntemattomia edustava vasen puoli muistuttaa yksikkömatriisia.


title: Gaussin algoritmi

text: Gaussin eliminointimenetelmä on nimetty matemaatikko Carl Friedrich Gaussin mukaan, mutta hän ei ole kehittänyt sitä. Ensimmäiset maininnat menetelmästä ovat jo vuosilta 150 eaa. - 179 kiinankielisessä kirjassa "Jiuzhang suanshu", Yhdeksän lukua matemaattisesta taiteesta. Nykymuotoonsa menetelmän kehitti Isaac Newton, jonka muistiinpanot mm. yhtälöistä julkaistiin vuonna 1707 teoksessa Arithmetica Universalis. Lopulta, vasta 1950-luvulla menetelmä sai nykyisen nimensä aiheen historiaan liittyvien väärinkäsitysten myötä.


title: Gaussin algoritmi

text: Gaussin eliminointimenetelmä perustuu lineaarisen yhtälöryhmän seuraaviin ominaisuuksiin:


title: Gaussin algoritmi

text: Suoritettaessa mikä tahansa edellä olevista operaatioista muodostetaan uusi, alkuperäisen kanssa ekvivalentti yhtälöryhmä. Toisin sanoen, alkuperäisen ja uuden yhtälöryhmän ratkaisujoukot ovat täsmälleen samat.


title: Gaussin algoritmi

text: Ratkaistaessa yhtälöryhmää, operoidaan itse asiassa ainoastaan tuntemattomien kertoimilla ja vakioilla. Itse tuntemattomat ovat "paikanpitäjän" roolissa. Näin ollen, mistä tahansa yhtälöryhmästä voidaan muodostaa matriisi seuraavasti:


title: Gaussin algoritmi

text: Yhtälöryhmää


title: Gaussin algoritmi

text: vastaa matriisiesitys


title: Gaussin algoritmi

text: jossa siis kolmessa vasemmanpuoleisimmassa sarakkeessa tuntemattomien kertoimet, rivin vastatessa yhtä yhtälöä, ja oikeanpuoleisessa sarakkeessa vakiot yhtälöittäin.


title: Gaussin algoritmi

text:
Itse Gaussin eliminointimenetelmä toimii seuraavasti:
Annettu matriisi voidaan aina asettaa porrasmuotoon yhtälöryhmien operaatioita vastaavien alkeisrivitoimitusten avulla. Alkeisrivitoimituksella tarkoitetaan sitä, että
Alkeisrivitoimituksia yksi kerrallaan, äärellisen määrän suorittamalla päästään alkuperäisen matriisin kanssa riviekvivalenttiin, porrasmuotoiseen matriisiin.


title: Gaussin algoritmi

text: Matriisi on porrasmuodossa, mikäli seuraavat ehdot ovat voimassa:


title: Gaussin algoritmi

text:
Suoritetaan Gaussin algoritmi ja päästään matriisiin:
joka on siis haluttu, porrasmuotoinen matriisi.


title: Gaussin algoritmi

text: Tästä saadaan takaisinsijoituksella:


title: Gaussin algoritmi

text:
Saatiin siis yksikäsitteinen ratkaisu.
Yhtälöryhmien lähtöaineisto oikeassa elämässä ei läheskään aina ole absoluuttisen
täsmällistä. Jos kerroinmatriisi on lähellä singulaarista, pienetkin epätarkkuudet
saattavat muuttaa ratkaisua olennaisesti.


title: Gaussin algoritmi

text:
Jakajiksi voi tulla hyvin suuria/pieniä lukuja, mikä voi muuttaa kertoimien
suuruusluokkaa paljonkin.


title: Gaussin algoritmi

text:
Mahdolliset liian suuret/pienet luvut tietokoneen käsiteltäväksi. Ongelma yleensä
vältettävissä oikealla skaalauksella.


title: Urho Karhumäki

text: Urho Johannes Karhumäki (7. kesäkuuta 1891 Multia – 26. helmikuuta 1947 Vihti) oli suomalainen kirjailija, ylijohtaja ja olympiavoittaja.


title: Urho Karhumäki

text: Karhumäen vanhemmat olivat maanviljelijä Taavetti Karhumäki ja Maria Josefina Kumpu. Hänen puolisonsa vuodesta 1916 oli Elin Ida Sipilä. Karhumäki valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1913 ja täydensi opintojaan yliopistossa kasvatustieteessä ja suomen kielessä. Karhumäki toimi opettajana Alavudella 1913–1914, Padasjoella 1914–1915 ja Vihdin Nummelassa 1915–1930. Tämän jälkeen hän työskenteli Pellervo-seurassa vuoteen 1938 ja Nuoren Voiman Liiton ylijohtajana 1938–1947. Karhumäellä oli myös oma maatila Vihdissä vuodesta 1923 alkaen.


title: Urho Karhumäki

text: Karhumäki voitti Berliinin olympialaisissa 1936 kultaa taidelajien epiikkakirjallisuuden sarjassa. Hänen voittoromaaninsa oli "Avoveteen", ja se käännettiin saksaksi, hollanniksi ja ruotsiksi.


title: Urho Karhumäki

text: Urho Karhumäki asui vaimoineen Helsingissä Ruusulankadulla samassa talossa kuin Tahko Pihkala. Karhumäki kuoli sydänkohtaukseen kotinsa eteisen lattialle palattuaan Nummelasta. Urho, Elin ja heidän kaksi poikaansa perheineen on haudattu pienelle yksityiselle hautausmaalle Vihdin Tervalammen kylään Sahapellon tilan maalle.


title: Urho Karhumäki

text: Karhumäki julkaisi romaaneja, novelleja, näytelmiä, pakinoita ja tietokirjoja. Hän kirjoitti myös salanimillä "Jussi Haukka", "Nalle" ja "Tavi Ylämaa". Karhumäen romaaneista on filmattu kolme: vuonna 1939 Orvo Saarikiven ohjaamana "Avoveteen", 1942 Wilho Ilmarin ohjaus "Yli rajan" sekä samoin 1942 Saarikiven ohjaus "Rantasuon sankarit".


title: Suhdannevaihtelu

text: Suhdannevaihtelu eli konjunktuurin vaihtelu on pitkissä jaksoissa esiintyvä talouden tilanteen eli talouden kasvun vaihtelu. Vaihtelu voidaan jakaa osiin, jotka ovat noususuhdanne, korkeasuhdanne, laskusuhdanne ja matalasuhdanne. Taantuma on pitkittynyt, noin muutaman vuosineljänneksen kestoinen matalasuhdanne. Erityisen syvä ja pitkittynyt taantuma on puolestaan lama. Suhdannevaihtelua mitataan tavallisesti reaalisella bruttokansantuotteella. Yksi hallituksen harjoittaman talous- tai finanssipolitiikan tärkeimmistä tehtävistä talouskasvun edistämisen ohella on tasoittaa talouden suhdannevaihteluita muun muassa työllisyyden ja yritysten kannattavuuden turvaamiseksi.


title: Suhdannevaihtelu

text: Koska talouden matalasuhdanne aiheuttaa ongelmia etenkin työttömäksi jääville ihmisille, talouspolitiikalla yritetään tasoittaa suhdannevaihtelua. Laman torjunta nousi tärkeäksi tavoitteeksi 1930-luvun suuren kansainvälisen laman myötä. Toisaalta hallinnon puuttuminen talouden toimintaan sisältää riskejä. Esimerkiksi 1929–1933 Yhdysvaltojen presidenttinä toimineen Herbert Hooverin politiikan, johon kuului verojen nosto, katsotaan lisänneen talouden ongelmia.


title: Suhdannevaihtelu

text: Taloustieteen näkökulmasta suhdannevaihtelu on hankala ilmiö, koska se edellyttää toimien vaikutusten arviointia kaikilla talouden sektoreilla. 1930-luvulta aina 1970-luvulle asti ajateltiin yleisesti, että keynesiläinen talousteoria tarjoaa selkeän perustan talouspolitiikalle. 1970-luvulla muut makrotaloustieteen edustajat alkoivat kasvavassa määrin kritisoida keynesiläistä teoriaa johtuen muun muassa öljyn hinnan äkillisen nousun aiheuttamasta stagflaatiosta (taantuman ja voimakkaan inflaation samanaikaisuus taloudessa). Näistä kriitikoista joita myöhemmin alettiin kutsua ns. monetaristeiksi, tunnetuimpia ovat monetaristeja edustanut Milton Friedman sekä mikrotaloudellisia perusteita ja rationaalisia odotuksia korostanut Robert Lucas Jr. Nykyään makrotaloustieteen valtavirta on yhdistelmä sekä uusklassista että keynesiläistä taloustiedettä. Tämä tarkoittaa sitä, että lyhyellä aikavälillä korostetaan talouden elvyttämisen ja suhdanteiden tasoittamisen tärkeyttä, joka tapahtuu valtion menoja ja investointeja lisäämällä tai verotusta alentamalla, kun taas pitkällä aikavälillä (yli viisi vuotta) painopiste on talouskasvun edistämisessä muun muassa panostamalla tutkimukseen ja tuotekehitykseen ja alentamalla työn verotusta sekä edistämällä yritystoiminnan edellytyksiä (byrokratian vähentäminen).


title: Suhdannevaihtelu

text: Uudempaa tutkimusta edustaa muun muassa uuskeynesiläinen taloustiede sekä niin sanottu Real business cycle -teoria. Uuskeynesiläinen teoria lähtee malleissaan mikrotaloudellisista perusteista, mutta painottaa hinta- ja palkkajäykkyyksien merkitystä. Nämä jäykkyydet tarkoittavat sitä, että muun muassa työehtosopimusneuvottelut ja hintojen tarkistukset tehdään tietyin määräajoin. Vaikka nämä jäykkyydet olisivatkin pieniä, voivat ne uuskeynesiläisten mukaan silti selittää talouden lyhyen aikavälin vaihtelua. Real business cycle -teoria lähtee taas siitä, että satunnaiset šokit tuottavuudessa ovat suhdannevaihtelun lähde. Tällöin puhutaan myös ns. ”luovasta tuhosta”, jossa voittoa tuottamattomat yritykset kuolevat ja uusia voittoa tuottavia yrityksiä syntyy tilalle. Sen mukaan taantumat ja nopean kasvun jaksot ovat markkinoilta tehokas reaktio šokkeihin. Keynesiläisten taloustieteilijöiden enemmistön mukaan talous ei koskaan sopeudu välittömästi tai kitkatta šokkeihin kuten esim. ulkomaankaupan äkilliseen laskuun tai öljyn hinnan äkilliseen nousuun.


title: Suhdannevaihtelu

text: Taloustieteessä on myös koulukuntia, joilla on valtavirrasta poikkeavia näkemyksiä. Itävaltalainen taloustiede ei usko, että suhdannevaihtelut kuuluvat vapaaseen markkinatalouteen. Seuraten Ludwig von Misestä he pitävät korkotason säätelyä keinotekoisena rahan hinnan säätelynä, mikä kuuluu suunnitelmatalouteen. Tämä taas haittaa markkinoiden hintamekanismin toimintaa ja johtaa suhdannevaihteluun. Nousukaudella löysän rahapolitiikan takia korkotaso on matalampi kuin luonnollinen korkotaso, jolloin ihmiset kuvittelevat resurssien olevan suurempia kuin ne todellisuudessa ovat, säästävät liian vähän, pankit myöntävät luottoja vääriin kohteisiin ja sijoittajat investoivat vääriin kohteisiin. Syntyy kupla, joka väistämättä puhkeaa. Rahapoliittisella elvytyksellä vain pidennetään kuplaa ja pahennetaan tilannetta.


title: Suhdannevaihtelu

text: Toista laitaa edustaa marxilainen taloustiede. Karl Marx väitti, että suhdannevaihtelut kuuluvat kapitalismiin ja ovat sen väistämätön osa. Tämän näkemyksen mukaan hallitus ei voi tehdä muuta kuin siirtää talouden kriisin ajankohtaa.


title: Suhdannevaihtelu

text: Pörssikurssien ajatellaan usein ennakoivan talouden tilaa. Nyrkkisääntönä pidetään puolen vuoden ennakointia, mutta jopa vuoden ennakointia pidetään mahdollisena. Jos kurssit laskevat muutaman viikon ajan, voidaan olettaa, että kurssitaso alkaa laskea. Vastaavasti, jos kurssit kohoavat lyhyellä aikavälillä, odotettavissa on pitkäaikaista nousua. Pääomamarkkinoilla tuotannon kasvulukuja sekä kulutus- ja investointikysynnän kehitystä seurataan tarkasti.


title: Suhdannevaihtelu

text: Usein osakemarkkinoiden katsotaan ennakoivan talouden kehitystä tulevaisuuteen. Siis tämän päivän pörssinousu voi ennakoida vuoden päästä tapahtuvaa talouden nousua, sillä osakkeiden hinnoitteluteorian mukaan osakkeen hinta on tulevaisuuden osinkojen diskontattu summa. Usein osakemarkkinoiden nousun merkkinä pidetään osakekurssien 200-päivän liukuvan keskiarvon kääntymistä nousuun (lähde: kuinka sijoitan pörssiosakkeisiin).


title: Lenni Viitala

text: Vilho Lennart ”Lenni” Viitala (8. marraskuuta 1921 Nurmo – 24. helmikuuta 1966 Jyväskylän mlk) oli suomalainen painija ja vapaapainin olympiavoittaja vuodelta 1948.


title: Lenni Viitala

text: Viitala voitti vapaapainin Euroopan mestaruuden Tukholmassa vuonna 1946 ja seuraavana vuonna Prahassa kreikkalais-roomalaisen painin EM-pronssia. Lontoon 1948 olympialaisissa hän kilpaili vapaapainin alle 52-kiloisten sarjassa. Ensimmäisellä ottelukierroksella hän voitti sittemmin hopeamitalin saavuttaneen turkkilaisen Halit Balamirin pistein 2–1, seuraavassa ottelussaan belgialaisen Adolphe Lamotin selätyksellä ajassa 14.11 ja sitten yhdysvaltalaisen Billy Jerniganin pistein 3–0. Ratkaisuottelussa hän voitti pistein 3–0 ruotsalaisen Thure Johanssonin, joka sijoittui pronssille. Viitala myöhästyi palkintojenjaosta ja sai kultamitalinsa vasta myöhemmin.


title: Lenni Viitala

text: Viitala sijoittui Helsingin vapaapainin MM-kisoissa 1951 kärpässarjan kuudenneksi.


title: Lenni Viitala

text: Viitala voitti Suomen mestaruuden vapaapainissa vuosina 1946–1949 ja 1956 sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa vuonna 1953. Hän edusti urallaan Vaajakosken Terää, Seinäjoen Sisua ja Nurmon Jymyä.


title: Tachi

text: Tachi () on japanilaisen samurain pitkä kahden käden yksiteräinen lyömä- ja viiltomiekka, joka kehittyi aiemmasta "tsurugi" tai "chokutō"-miekasta arviolta 700-luvulla, ja joka pysyi käytössä pitkälle keskiaikaan. Yleisemmin tunnettu katana on myöhäisemmän ajan (1400-luvun alusta eteenpäin) miekka; tachi oli klassisen samuraiajan ase, joka vähitellen korvautui katanalla. Alkujaan "tachi" oli jalkamiesten ase ja ensimmäiset tunnetut kuvaukset japanilaisen miekan käytöstä hevosen selästä ovat peräisin 1200-luvulta.


title: Tachi

text: Tachin pituus on noin 70 cm – 1,2 metriä. Sitä kannetaan vyöllä huotrassa kahden kannatusnyörin varassa terän suu alaspäin; tämä siksi, että se olisi helpompi kantaa ratsailla.


title: Tachi

text: Tachin takominen on oma taiteenlajinsa. Tachi taotaan useammasta eri teräslaadusta takomalla niitä kerroksittain yhteen ("kaulitaan ja käännetään") damaskoinnin tapaan; lisäksi aseen säilä, sydän, selkä ja lappeet taotaan normannimiekan tapaan eri teräslaaduista. Lopputuloksena on kaunis, kestävä ja joustava ase, joka pitää teränsä erinomaisesti.


title: Tachi

text: Tachi on kuitenkin sivuase; samurain pääase oli joko jousi ("yumi" tai "daikyū"), salkoase ("naginata" tai "nagamaki") tai keihäs ("yari"). Tachin kanssa kannetaan usein joko kodachia ( "lyhyt miekka") tai tantōa. Yhteensopivaa tachi-kodachiparia kutsutaan nimellä "daishō".


title: Tachi

text: Tachista on olemassa myös pidennetty kahdenkäden versio, "Ōdachi", joka oli puhtaasti jalkamiehen ase. Elokuvassa "Seitsemän samuraita" Toshiro Mifune käyttää sellaista.


title: Pellefantti

text: Pellefantti () on sarjakuvahahmo, joka on sinisen värinen norsu. Se on ruotsalaisen Rune Andréassonin luoma. Pellefantin lisäksi sarjakuvassa esiintyy muun muassa hiiri Piip, Pahapeikko sekä Lakritsipeikko.


title: Pellefantti

text: Pellefantti on ilmestynyt Suomessa 1980- ja 1990-luvulla omana sarjakuvalehtenä, mutta on sen jälkeen ilmestynyt harvakseltaan Bamsessa eli Maailman vahvin Nalle-lehdissä.


title: Anu Kaipainen

text: Aune Helinä (Anu) Kaipainen, o.s. Mustonen (14. maaliskuuta 1933 Muolaa – 29. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Anu Kaipainen

text: Kaipainen kirjoitti ylioppilaaksi 1951 Helsingissä Kallion yhteiskoulusta ja valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1955. Hän toimi äidinkielenopettajana Kiuruvedellä, Helsingissä, Kauniaisissa, Viinijärvellä ja Oulussa, sekä kirjoitti sanomalehtiin kirjallisuusarvosteluja.


title: Anu Kaipainen

text: Esikoisromaani Utuiset neulat ilmestyi vuonna 1960, ja tämän jälkeen Kaipaiselta julkaistiin teoksia tasaisesti muutaman vuoden välein. Päätoimiseksi kirjailijaksi hän siirtyi vuonna 1967. Kaipainen kirjoitti runojen ja romaanien lisäksi lukuisia näytelmiä ja tv-näytelmiä. Hän toimi myös monissa kirjallisuuteen liittyvissä luottamustehtävissä lähinnä 1970-luvulla ja jäsenenä Kauniaisten kaupunginvaltuustossa. Kaipainen on julkaissut myös runokokoelman 1961.


title: Anu Kaipainen

text: Anu Kaipainen sai valtionpalkinnot vuosina 1967 ja 1969 sekä valtion taiteilijaeläkkeen vuodesta 1994. Vuonna 2002 hänen kirjansa "Granaattiomena" oli ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi.


title: Anu Kaipainen

text: Anu Kaipainen, tuolloin Mustonen, vihittiin vuonna 1955 Osmo Kaipaisen kanssa. Heidän vanhin lapsensa oli säveltäjä Jouni Kaipainen (1956–2015) ja hänen lisäkseen kaksi nuorempaa poikaa (syntyneet 1958 ja 1963). Anu Kaipaisen puoliso Osmo Kaipainen kuoli 1985.


title: Aluevesi

text: Aluevedeksi kutsutaan rantavaltion rannikon edustalla olevaa vesialuetta, joka katsotaan valtion alueeseen kuuluvaksi.


title: Aluevesi

text: Aluevedet jakautuvat sisäisiin aluevesiin ja ulkoisiin aluevesiin eli aluemereen. Aluemeri kuuluu valtion hallintaan. Kaikilla aluksilla on kuitenkin lupa kulkea sen poikki rauhanomaisesti, mutta ulkomaalainen alus saa ankkuroida aluemerelle vain ylivoimaisen esteen tai hätätilanteen takia. Nykyään kansainväliset sopimukset määräävät aluemeren rajaksi enintään 12 meripeninkulmaa (22,2 km) rannasta tai sisäisten aluevesien ulkorajasta. Aluemeri on tärkeä valtioiden suoja- ja kalastusvyöhykkeenä. Aluemeri voi olla taloudellisestikin merkittävä alue, jos se kattaa mineraalivaroja. Aluemeri ei kuitenkaan ole rannikkovaltion taloudellisen toiminnan ulkoraja.


title: Aluevesi

text: Sisäisiä aluevesiään valtio hallitsee täysin; ne ovat samassa asemassa kuin sisämaan vesistöt. Sisäisillä aluevesillä tarkoitetaan sellaista vesialuetta, joka jää kahta saarta tai saarta ja emämaata yhdistävän linjan tai mereen laskevan joen suun poikki kulkevan linjan sisäpuolelle. Näin saaristovaltion kuten Indonesian koko saaristomeri on sisäistä aluevettä. Lisäksi pienehkö merenlahti katsotaan sisäiseksi aluevedeksi tietyin ehdoin. Jos kokonainen meri on täysin yhden valtion hallussa, kuten Vienanmeri tai Hudsoninlahti, se katsotaan sisävedeksi.


title: Aluevesi

text: Valtiolla on oikeus valvoa tulli-, vero-, maahanmuutto- ja terveysmääräystensä noudattamista alueella, joka ulottuu 12 meripeninkulmaa sen aluevesien ulkopuolelle. Aluemeren ulkopuolelle valtio voi perustaa korkeintaan 200 meripeninkulman etäisyydelle ulottuvan talousvyöhykkeen, jolla se hallitsee meren taloudellista hyödyntämistä, tekosaarien ja muiden rakennelmien pystyttämistä ja tieteellistä tutkimusta ja ympäristönsuojelua. Aluevesistä on kansainvälisesti sovittu YK:n merioikeusyleissopimuksella vuonna 1982.


title: Aluevesi

text: Suomen aluevesien rajapisteet määrittelee "asetus Suomen aluevesien rajoista annetun lain soveltamisesta". Suomen aluevesiraja ulotettiin 12 mpk:aan kesällä 1994 tehdyllä lakiesityksellä, joka vahvistettiin 1995. Aluemeren ulkoraja koostuu pisteitä yhdistävistä suorista viivoista ja ympyränkaarista.


title: Aluevesi

text: Valtion yksinomainen talousvyöhyke () tarkoittaa valtion aluevesiä (sisäisiä aluevesiä ja aluemerta) sekä sen ulkopuolella kansainvälisillä vesillä sijaitsevaa mannerjalustaa, jonka hallintaan maalla on yksinoikeus. Kansainvälisen viitekehyksen asialle antaa YK:n merioikeusyleissopimus. Usealla sen allekirjoittaneella ja ratifioineella maalla tämä talousvyöhyke ulottuu merkittävästi aluemerta laajemmalle eli 200 meripeninkulman etäisyydelle rannikosta.


title: Aluevesi

text: Yleensä valtiot sopivat keskinäisistä merirajoistaan ja yksinomaisen talousvyöhykkeittensä rajoista keskenäisillä valtiosopimuksilla YK:n merioikeussopimuksen mukaisesti. Kaikki valtiot eivät näitä kansainvälisen oikeuden perussopimuksia ole kuitenkaan allekirjoittaneet tai ratifioineet; tähän joukkoon kuuluvat esimerkiksi Yhdysvallat sekä Thaimaa ja Kambodža. Thaimaalla ja Kambodžalla on erimielisyyttä Siaminlahden merirajasta. Alueella on taloudellisesti tärkeitä maakaasuvaroja.


title: Aluevesi

text: Euroopan uuden ajan merivaltojen noustessa kiisteltiin siitä, voiko merialuetta ylipäänsä omistaa. Suurvallat kuten Espanja saattoivat yksipuolisesti julistaa kokonaisia valtameriä omikseen. 1600-luvun alussa asiassa esitettiin kaksi merkittävää puheenvuoroa: vuonna 1609 Hugo Grotius kirjoituksessaan "Mare liberum" (”Vapaa meri”) esitti, että meret ovat luonnostaan vapaita alueita, mihin englantilainen oikeusoppinut John Selden vastasi vuonna 1625 teoksella "Mare clausum" (”Suljettu meri”), jossa hän väitti, että Britannialla on oikeus hallita lähimpiä merialueitaan. Kiistan ratkaisuun johti toisen hollantilaisen oikeusfilosofin Cornelius van Bynkershoekin teos "De dominio maris" (”Merten hallinnasta”) vuonna 1703. Bynkershoek esitti, että valtiolla on oikeus hallita vesiä kolmen meripeninkulman eli suurin piirtein tykinkantaman etäisyydellä rannikostaan. Periaate hyväksyttiin yleisesti, joskin rajan etäisyys vaihteli maittain vielä 1900-luvulla: Britannian, Ranskan ja Yhdysvaltojen sekä monien muiden maiden aluevesiraja oli kolme meripeninkulmaa rannikosta, Norjan ja Ruotsin neljä ja Espanjan kuusi.


title: Aluevesi

text: Eräät valtiot ovat viime aikoinakin vaatineet kymmenien tai jopa satojen meripeninkulmien aluevesiä, mutta näitä vaatimuksia ei ole kansainvälisesti tunnustettu. Aluevesiä on myös pyritty laajentamaan keinotekoisesti mm. öljynporaus- ja kalastusoikeuksien saamiseksi ja luvattomien radiolähetysten estämiseksi.


title: Aluevesi

text: Kalastusvyöhyke pohjautuu kansainvälisiin valtiosopimuksiin. Ranta- ja saarivaltioilla on oikeus tehdä sopimuksia aluemerestä poikkeavista kalastusvyöhykkestä ja talousvyöhykkeistä. Suomi onkin tehnyt "kalastussopimukseksi" kutsutut valtiosopimukset esimerkiksi Venäjän, Viron, Latvian ja Liettuan kanssa; nämä sopimukset on otettu voimaan antamalla niistä asetukset. Suomen kalastusvyöhyke () ulottuu muun muassa Suomenlahdella Suomen merialuetta (aluemerta) laajemmalle.


title: Suomen muinaisnimet

text: Suomen muinaisnimet ovat ennen kristinuskon aikaa Suomessa käytössä olleita henkilönimiä. Vanhaan nimijärjestelmään kuuluivat päänimi ja tarpeen mukaan lisänimi. Tämä vanha nimistö väistyi harvalukuisempien kristillisperäisten nimien tieltä uuden uskonnon ja hallinnon kirjallistumisen myötä. Suomalaisten esikristillisissä muinaisnimissä on paljon yhteneväisyyksiä sukukansojen, kuten virolaisten ja liiviläisten, vanhan nimistön kanssa.


title: Suomen muinaisnimet

text: Tietoja vanhoista suomalaisnimistä löytyy historiallisista lähteistä niukasti. Sen sijaan niitä on säilynyt varsin yleisesti sukunimissä ja usein myös paikannimissä. Vanhoissa asiakirjoissa muinaisnimiä mainitaan esimerkiksi 1200-luvun alussa kirjoitetussa Henrikin Liivinmaan kronikassa, jossa mainitaan suomalainen ristiretkisaarnaaja Kaikewalde (Kaukovalta tai Kaikkivalta). 1300-luvulta vanhoja nimiä on säilynyt Sääksmäen isäntiä koskevassa pannakirjeessä vuodelta 1340 sekä aatelisvaltakirjoissa, joissa on säilynyt kaksi muinaisnimeä, "Hyvälempi" ja "Mielivalta". Vanhan suomalaisen nimijärjestelmän on ajateltu osittain koostuneen joukosta kantanimiä, kuten "Iha", "Hyvä", "Lempi", "Mieli", "Valta" ym. joista on johdettu uusia nimiä joko johtamalla ("Hyvä-ri", "Hyvä-tty", "Mieli-tty", "Mieli-kkä") tai niitä yhdistelemällä ("Ihalempi", "Ihamieli", "Lempivalta", "Valtalempi"). Tämä kaksiosainen nimiperinne on mahdollisesti saanut muinaisina aikoina vaikutteita germaaneilta.


title: Suomen muinaisnimet

text: Joissain vanhoissa paikannimissä, kuten kylien, talojen nimissä, on vielä jälkiä muinaisnimistä. Esimerkiksi Untamalan ja vastaavien paikannimien osana lienee henkilönnimi Unto eli Untamo, joka on Suomessa jo esihistoriallista perua, vaikkakin alkujaan vierasperäinen. Tietoja muinaisnimistä on säilynyt jonkun verran myös kansantarinoissa. Kansantarujen tuntemat nimet, kuten Väinämö-, Kullervo-, Ilmari-, Ahti- ja Kaleva-sukuiset nimet tunnetaan myös paikannimistöstä sekä sukunimissä.


title: Suomen muinaisnimet

text: Vaikka vanhat esikristilliset henkilönnimet jäivät hiljalleen pois käytöstä, tietyillä seuduilla niitä käytettiin vielä pitkään keskiajalla ja sen jälkeenkin. Esimerkiksi Savossa oli vielä uuden ajan alussa runsaasti miehiä, joiden ristimänimenä oli alkuperältään esikristillinen, jousta tarkoittava Joutti (yleiskiel. Joutsi). Osa muinaisnimistä tuli jälleen yleiseen käyttöön kansallisromantiikan aikoihin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.


title: Suomen muinaisnimet

text: Seremoniallisesti annetuiksi muinaisiksi päänimiksi on katsottu ensi sijassa sellaiset nimet jotka ovat sisältäneet jonkin lapseen kohdistuneen tuntemuksen tai toiveen. Tällaisia nimiä ovat kaikki "Ihamieli"-tyyppiset abstraktit nimet, joiden sisältö ei ole ollut suoraan nimenkantajaa luonnehtiva. Näitä nimiä edustavat esimerkiksi nimet "Kuuluva", "Tietävä", "Anottu", "Kaivattu", "Ampuja", "Laulaja", "Nousia" jne. Päänimiksi on myös katsottu mytologiset nimet kuten "Kaleva", "Tapio", "Tursas", "Väinö", "Äijö" jne. Sen sijaan luontoon tai nimenkantajan ulkonäköön, luonteeseen, pyyntitaitoon tai erilaisiin tapahtumiin liittyvät nimet ovat olleet pääasiassa lisänimiä. Vanhoja lisänimiä olisivat esimerkiksi "Satajalka", "Rautakopra", "Kirjoparta", "Tervahartia".


title: Suomen muinaisnimet

text: Suomalaisten muinaisesta nimenannosta ei ole jäänyt juuri lainkaan jälkiä. Novgorodin arkkipiispa Makarijn lähetyskirjeissä vuosilta 1534 ja 1548 kuitenkin mainitaan pakanuudessa eläneiden suomensukuisten kansojen, karjalaisten, inkeriläisten ja vatjalaisten, pakannallisia menoja johtaneista "arpojista", jotka suorittivat myös nimenannon. Vallitsevana uskomuksena on kuitenkin ollut käsitys, että nimen piti liittyä sukuun. Suomalaisten etäisillä sukukansoilla nimeä lapselle on etsitty esimerkiksi nimiä luettelemalla, jolloin lapsen itku tietyn nimen kohdalla on tulkittu merkiksi sopivasta nimestä. Tietäjä saattoi myös iskeä tuluksilla tulta nimiä luetellessaan ja oikea nimi löytyi taulan syttyessä. Kyse oli samalla usein myös sukuun liittyvän nimen etsimisestä, jolla selvitettiin kenen sielu oli lapseen asettunut. Nimi on saatettu myös valita lapsen syntymän aikaan vallinneiden olosuhteiden mukaan.


title: Suomen muinaisnimet

text: Muinaisnimiä Kustaa Vilkunan mukaan: Aikamieli, Aikio, Ano, Arijoutsi, Arpia, Auvo, Himottu, Hirvi, Hyvätty, Ihalempi, Ihamuoto, Ikitiera, Ikopäivä, Ikäheimo, Ikävalko, Ilakka, Ilma, Ilmatoivia, Jurva, Kaivattu, Kaipia, Kauko, Kaukovalta, Keiho, Kekko, Kokko, Kontio, Kostia, Kotarikko, Kultamies, Kultimo, Kukurtaja, Kylli, Lalli, Leino, Lemmäs, Lempiä, Lempo, Maanavilja, Meripäivä, Mielikki, Mielitty, Mielo, Montaja, Nousia, Osma (=ahma), Osmo (=nuori mies), Otava, Päivälapsi, Päiviä, Rautia (=seppä), Sarijoutsi, Sotijalo, Talvikki, Tapatora, Tapo, Tiera, Toiva, Toivelempi, Toivikki, Toivottu, Torio, Tornia, Unaja, Untamo, Unti, Unto, Utujoutsi, Valta, Valtari, Vihas, Vihavaino, Vilja, Viljakka, Viljari, Viti, Äijö.


title: Suomen muinaisnimet

text: Muinaisnimiä Suomen Kulttuurihistoria I:n mukaan: Airikka, Ampuja, Hellikki, Hopea, Hyvätty, Janakka, Joutsi, Joutsimies, Jutikka, Kainu, Kaivas, Kalamies, Kalervo, Kalpio, Kare, Koira, Koveri, Kulta, Kultimo, Kupias, Kurikka, Kuutamo, Laulaja, Lemmikki, Lyylikki, Mieho, Miela, Mielipäivä, Miekka, Mietti, Neuvo, Ora, Otra, Paasia, Paaso, Puukko, Päivö, Rahikka, Raita, Rasantaja, Repo, Salme, Susi, Säisä, Tammi, Tapavaino, Tietävä, Tornio, Toivas, Toivettu, Toivio, Tuiretuinen, Tulo (=tuli), Tuntia, Tuomikki, Tuuli, Untamo, Uro, Vaania, Vaino, Vaito, Vartia, Vasara, Venemies, Vesi, Vesivalo, Viljo, Väinä, Äiniö.


title: Suomen muinaisnimet

text: Sääksmäen isäntien nimiä pannakirjeessä vuodelta 1340: Asikka, Kallas, Kuningas, Laso, Meurakas, Mielenpito, Mielitty, Miemo, Satatieto, Yijä/Yi/Yö.


title: Suomen muinaisnimet

text: 1300-luvun aatelisvaltakirjoissa mainittuja suomalaisia nimiä: Hyvälempi, Mielivalta.


title: Suomen muinaisnimet

text: Päälliköihin, johtajiin ja uskomusolentoihin yhdistettyjä nimiä: Ahti, Ahti Rikas, Ahti Saarelainen, Arijoutsi, Antero, Ehtaro, Hirvi, Hyvätty, Hämäläinen, Ihalempi, Ihamuoto, Ikitiera, Ikopäivä, Ikuturso, Ikäheimo, Ikävalko, Ilakka, Ilmarinen, Ilmatoivia, Joukahainen, Joutsimies, Jutikka, Kainu, Kaivas, Kaleva, Kari, Kaukiainen, Kaukomieli, Kaukopäivä, Kukurtaja, Kullervo, Kultimo, Kuura, Lemminkäinen, Lempinen, Lempivalko, Lempo, Mielikäinen, Montaja, Niera, Nousia, Osma, Pakkanen, Panu, Rasantaja, Rauma, Rautia, Sampsa Pellervoinen, Sarijoutsi, Seppo, Seppo Ilmarinen, Sotijalo, Tapio, Tiera, Ukko, Uljas, Untamo, Unti, Unto, Urho, Urho Kaukopäivä, Uro Venemies, Utujoutsi, Valta, Valtari, Vehnäpää, Vihas, Vihavaino, Vilja, Viljakka, Viljari, Viti, Väinämöinen, Väinö, Äijö


title: Suomen muinaisnimet

text: Tyttärien nimiä:Aamu, Aili, Aino, Auni, Hellikki, Hyvälempi, Ilmatar, Ilta, Kivutar, Lemmikki, Liekko, Lyylikki, Mielikki, Mielitty, Päivä, Salme, Sirja, Suvi-Marja, Suvi-Päivi, Suvi-Tuuli, Talvikki, Tuuli, Tuulitar, Vilutar


title: Korvensuora

text: Korvensuora on kaupunginosa Oulussa Korvensuoran suuralueella valtatien 20 molemmin puolin, noin kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Kaupunginosan asukasluku on noin 2 000.


title: Korvensuora

text: Korvensuora on vanha kaupunginosa, jonka rakennuskanta on moninainen. Alueella on vanhoja rintamamiestaloja, uudempia omakotitaloja sekä rivi- ja luhtitaloja.


title: NHIndustries NH90

text: NHIndustries NH90 ("NATO Helicopter 90") on eurooppalainen ensisijaisesti sotilaskäyttöön suunniteltu joka sään kuljetushelikopteri, jonka valmistaja NHIndustries on osa EADS-konsernia. Tämän täysin uuden kopterimallin käyttöönotto viivästyi alkuperäisestä aikataulusta, jonka mukaan ensimmäiset koneet piti toimittaa jo 2003-2004. Kopteri sai tyyppihyväksynnän Saksassa kuitenkin vasta joulukuussa 2006.Maat, jotka tilanneet NH90 helikoptereita:


title: NHIndustries NH90

text: NH90-helikoptereita on tilattu myös Suomen puolustusvoimille ja ne ovat tulleet maavoimien käyttöön. Patria Aviationin Hallin tehdas oli eräs NH90-helikoptereiden kokoonpanotehtaista. Suomeen tulleista 20 kopterista valmistettiin Hallissa 19. Yksi lennettiin kokonaisena Ranskan Marignanesta.


title: NHIndustries NH90

text: Arviota suomalaisen sotilasilmailuviranomaisen hyväksynnän ajankohdalle on jouduttiin siirtämään useita kertoja, viimeiseksi helmikuussa 2007. Suomalaisen tyyppihyväksynnän viivästymisen syy oli valmistajan toimittamien tietojen puutteellisuus. Kopterivalmistaja on luvannut Suomen puolustusvoimille hyvitysmaksun tilauksen myöhästymisestä. Hyvitysmaksu on noin 16 miljoonaa euroa, eli noin yhden kopterin hinta.


title: NHIndustries NH90

text: Heinäkuussa 2007 uutisoitiin, että NHIndustries tarjoaa Suomelle varustelultaan karsittuja koptereita. Kopterit olisi tarkoitus varustaa tilatulle tasolleen myöhemmin.


title: NHIndustries NH90

text: Joulukuussa 2007 ilmoitettiin Puolustusministeriön ja NHIndustriesin päässeen sopimukseen, jonka mukaan ensimmäiset yhdeksän helikopteria toimitetaan karsitulla varustuksella vuosina 2008–2009 ja ne täydennetään tilauksen mukaisiksi myöhemmin. Loput 11 helikopteria toimitetaan täydellä varustuksella vuoden 2011 loppuun mennessä.


title: NHIndustries NH90

text: Helmikuussa 2008 helikopteri sai Suomessa tyyppihyväksynnän. Ennen koptereiden käyttöönottoa Ilmavoimien materiaalilaitoksen alaisessa ilmavoimien koelentokeskuksessa Hallissa tehdään jokaiselle helikopteriyksilölle lentokelpoisuustarkastus. Ensimmäinen kopteri luovutettiin maavoimille huhtikuussa 2008. Itsenäisyyspäivän paraatissa koptereita nähtiin jo viisi.


title: NHIndustries NH90

text: Vuoden 2011 alkupuolelta lähtien NH90:t ovat vastanneet suurelta osin virka-apulennoista muun muassa pelastus- ja etsintäkäytössä Suomen lääkärihelikoptereiden sijaan.


title: NHIndustries NH90

text: Kesäkuun 19. päivä 2014 Afganistanissa tapahtui Saksan puolustusvoimille onnettomuus. Lennolla olleen kuljetushelikopterin toisessa moottorissa räjähti.


title: NHIndustries NH90

text: Räjähdyksen tapahduttua lentäjät laukaisivat palosammutuslaitteiston. Samaan aikaan ilmeni monta ongelmaa: matkustamon valot välkkyivät, takaramppi lukkiutui ja ohjaamon näyttö sammui.


title: NHIndustries NH90

text: Seurauksena oli hätälasku Uzbekistaniin.


title: NHIndustries NH90

text: Yli puolet Maavoimien hankkimista uusista NH90-kuljetushelikoptereista on jatkuvasti poissa käytöstä, kirjoittaa Helsingin Sanomat tammikuussa 2015. Kopterit ovat joko huollossa, korjattavana tai päivitettävänä. Lehden mukaan viime vuonna tilanne oli välillä jo niin paha, että vajaasta paristakymmenestä kopterista vain kolme oli käytössä. Maavoimien ilmailun päällikkö Tuure Lehtoranta myöntää, ettei asia ole mikään ylpeydenaihe. Hänen mukaansa armeija pyrkii nostamaan käyttöasteen 50 prosenttiin. Maavoimat vastaanotti 18. kesäkuuta 2015 viimeisen tilaamansa NH90-kopterin. Puolustusministeri Niinistö piti marraskuussa 2015 hankintaa ongelmineen jälkikäteen arvioituna virheellisenä. Käyttöaste oli saatu nostettua yli 50 prosentin.


title: Hammingin etäisyys

text: Hammingin etäisyys on kahden samanpituisen merkkijonon toisistaan eroavien merkkien lukumäärä. Käsitteen määritteli matemaatikko Richard Hamming.


title: Hammingin etäisyys

text: Esimerkkejä:


title: Tigret

text: Tigret tarkoittaa kahta toisilleen läheistä sukua olevaa seemiläistä kansaa. Tigreä puhuvia tigrejä asuu Eritreassa ja Sudanissa, kun taas tigrinjaa puhuvia tigrejä asuu molemmin puolin Eritrean ja Etiopian välistä rajaa. Jälkimmäiset ovat läheisempää sukua Etiopian amharoille.


title: Tigret

text: Tigret muodostivat antiikin aikaan Aksumin kuningaskunnan, jonka pääkaupunki oli Asmara. Sittemmin alue joutui osmannien vallan alle, kunnes Italia valloitti Punaisenmeren rannikkoalueita 1885, jolloin pohjoisessa asuvat tigret joutuivat Italian vallan alle, ja he muodostivat Eritrean siirtomaan yhdessä kuušilaisten afarien ja sahojen kanssa. Italian siirtomaavalta päättyi toisen maailmansodan aikana. Eritrea liitettiin Etiopian maakunnaksi 1952, mutta se kapinoi 1970-luvulta lähtien ja itsenäistyi lopulta vuonna 1993.


title: Tigret

text: Tigrejen kahtia jakautunut identiteetti johtuu osaksi valtiollisesta historiasta ja osaksi uskonnosta. Etiopian alueella asuvat tigret kuuluvat suurimmaksi osaksi Etiopian ortodoksiseen kirkkoon, kun taas Eritreassa asuvien tigrejen enemmistö on islaminuskoisia.


title: Uther Pendragon

text: Uther Pendragon on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Tarujen mukaan hän on kuningas Arthurin isä ja Englannin (tai silloisen Englannin alueen) kuningas.


title: Uther Pendragon

text: Uther mainitaan ensi kerran Geoffrey Monmouthilaisen vuonna 1133 julkaistussa teoksessa "Historia Regum Britanniae". Sen mukaan Uther ja hänen vanhempi veljensä Aurelius Ambrosius olivat nuorena maanpaossa Bretagnessa. He palaavat Englantiin ja syöksevät vallasta Vortigernin. Aureliuksesta tulee kuningas, mutta hänet myrkytetään, ja Utherista tulee kuningas veljensä kuoleman jälkeen.


title: Uther Pendragon

text: Geoffrey Monmouthilaisen mukaan Arthur syntyi Utherin ja Igrainen aviottomana poikana. Uther himoitsee Cornwallin herttuan Gerloisin puolisoa Igrainea, mutta tämä torjuu hänet. Uther johtaa silloin armeijansa hyökkäykseen herttuan maille. Gerlois lähtee taisteluun, mutta sillä aikaa Merlin taikoo Utherin Gerloisin näköiseksi. Uther menee Tintagelin linnaan ja saattaa herttuatar Igrainen raskaaksi esiintyessään tämän aviomiehenä. Samana yönä Gerlois saa surmansa taistelussa, ja pian tämän jälkeen Uther menee naimisiin Igrainen kanssa. Merlin vaatii maksuksi avustaan Utherin ja Igrainen lapsen, tulevan kuningas Arthurin.


title: Uther Pendragon

text:
Nimi "Pendragon" tulee Geoffrey Monmouthilaisen mukaan enteestä, jonka Merlin ja Uther näkevät Aureliuksen kuoleman jälkeen. Näky saa hohtavan lohikäärmeen muodon, ja
Merlin tulkitsee sen ennakoivan Utherin ja hänen syntymättömän lapsensa loistavaa tulevaisuutta. Geoffrey Monmouthilainen selittää näyn tarkoittavan lohikäärmeen päätä tai päälohikäärmettä, jonka voidaan tulkita tarkoittavan "ensimmäistä johtajaa" tai "sotureiden päällikköä".


title: Louis Mountbatten

text: Louis Francis Albert Victor Nicholas Mountbatten Burman jaarli, syntyjään " Prinssi Louis Battenberg" (25. kesäkuuta 1900 Windsor, Iso-Britannia – 27. elokuuta 1979 Mullaghmore, Sligo, Irlanti) oli brittiläinen laivastoamiraali, joka toimi Britannian Kaakkois-Aasian joukkojen komentajana toisessa maailmansodassa, viimeisenä Intian varakuninkaana vuonna 1947, Britannian merivoimien komentajana 1955–1959 ja maan puolustusvoimien esikuntapäällikkönä 1959–1965. Hän oli myös Britannian kuningasperheen lähisukulainen. Terroristijärjestö IRA salamurhasi hänet pommiattentaatilla vuonna 1979 Irlannissa.


title: Louis Mountbatten

text: Louis Mountbatten kuului saksalaistaustaiseen Battenbergin aatelissukuun. Hänen isänsä oli laivastoamiraali, Battenbergin prinssi Louis ja äitinsä Hessenin prinsessa Viktoria, joka oli kuningatar Viktorian tyttärentytär. Louis Mountbatten oli muutoinkin läheistä sukua eri hallitsijahuoneille. Hänen sisaristaan Alicesta tuli Kreikan ja Tanskan prinsessa ja Louisesta Ruotsin kuningatar. Hänen vanhin veljensä George Mounbatten peri isän aatelisarvon "Milford Havenin markiisi". Edinburghin herttua prinssi Philip on Louis Mountbattenin sisarenpoika.


title: Louis Mountbatten

text: Louis Battenberg meni 13-vuotiaana isänsä tapaan Britannian laivastoon kadetiksi Osborneen Wightsaarelle. Hänen opiskellessaan siellä hänen isänsä joutui eroamaan saksalaisen taustansa vuoksi Britannian ensimmäisen merilordin tehtävästä. Kuninkaan tapaan Battenbergit vaihtoivat sukunimensä englantilaiseksi Mountbatteniksi vuonna 1917.


title: Louis Mountbatten

text: Toisen maailmansodan alussa Louis Mountbatten oli saanut hävittäjä "HMS Kellyn" päällikkyyden. Alus selvisi torpedohyökkäyksestä, mutta syöksypommittaja upotti sen ja puolet laivan miehistöstä. Muiden eloonjääneiden tavoin Mountbatten roikkui hylystä neljä tuntia ennen kuin tuli pelastetuksi.


title: Louis Mountbatten

text: Vuonna 1941 Winston Churchill nimitti hänet yhdistettyjen operaatioiden esikunnan päälliköksi. Hän suunnitteli muun muassa hävittäjä "HMS Campbeltownin" operaation St. Nazairen satamassa, missä se lastattiin räjähteillä ja ajettiin päin kuivatelakkaa. Mountbatten oli vastuussa myös epäonnistuneesta Dieppen maihinnoususta 1942, missä 6000 sotilaan vahvuisesta osastosta 60 % kaatui tai haavoittui, ilman että juuri mitään saatiin vallattua.