title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: Tieteenfilosofi Ian Hacking on luonnehtinut konstruktionistisia tutkimuksia seuraavasti: jos tutkija väittää, että asia X on sosiaalisesti rakentunut, niin silloin hän pitää totena seuraavaa:


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: "(0) Nykyisessä tilanteessa X:ää pidetään itsestään selvänä; X vaikuttaa väistämättömältä."


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: "(1) X:n ei tarvitsisi olla olemassa, tai sen ei tarvitsisi olla lainkaan sellainen kuin se on. X, tai X sellaisena kuin se on nyt, ei ole välttämätöntä seurausta asioiden luonteesta; X ei ole väistämätön."


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: Konstruktionistiset tutkimukset ihmistieteissä ovat yleensä tutkimuksia siitä, kuinka jokin myöhemmin itsestäänselvänä pidetty ajatus tai käsite on rakentunut historian saatossa ja yhteiskunnallisten kehityskulkujen myötä. Tällaisissa tutkimuksissa väitetään näiden ajatusten olevan sosiaalisesti rakentuneita. Konstruktionistisissa tutkimuksissa tyypillisesti väitetään, ettei tutkittavan asian, esimerkiksi kansakunnan käsitteen, tarvitsisi olla lainkaan sellainen kuin se on, ja kuvataan millaiset yhteiskunnalliset tapahtumasarjat ovat vaikuttaneet nykyään olemassa olevan käsitteen syntyyn.


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: Sosiaalinen konstruktionismi on herättänyt yleistä huomiota tieteentutkimuksessa. Bruno Latour ja Steve Woolgar esittivät teoksessaan "Laboratory Life: The Social Construction of Scientific Facts" (1979), että tieteelliset tosiasiat ovat sosiaalisesti rakentuneita. Tieteensosiologiassa vaikutusvaltaisen Edinburghin koulukunnan nimekkäimmät edustajat Barry Barnes ja David Bloor ovat myös soveltaneet konstruktionistisia ajatuksia tieteen tutkimiseen. Konstruktionistisessa tieteentutkimuksessa katsotaan, että tieteellinen tieto on sosiaalisesti rakentunutta, koska tutkimuskohteen ja tutkimuskysymysten valinta ja muotoilu on sosiaalinen prosessi, ja tieteessä käytetyt käsitteet ja merkitykset ovat sosiaalisia instituutioita.


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: Näkyvin sosiaalisen konstruktionismin arvostelu on kohdistunut väitteisiin tieteellisen tiedon tai tosiasioiden sosiaalisesta rakentumisesta, ja aiheesta on osaltaan käyty väittelyä tieteiden sodassa. Sanojen "sosiaalinen konstruktio" asema muoti-ilmauksena sai lisähuomiota, kun ranskalainen fysiikan professori Alan Sokal onnistui julkaisemaan postmodernistisessa, kulttuurintutkimuksen alaa edustavassa lehdessä "Social Text" parodiajulkaisun, jonka tarkoitus oli paljastaa, että oli mahdollista kirjoittaa täysin järjetön artikkeli ja saada se julkaistuksi, kunhan vain käytti riittävän samanlaista sanastoa ja kieliasua kuin lehti yleensä käytti. Myöhemmin Sokal julkaisi yhdessä Jean Bricmont'n kanssa kirjan "Fashionable Nonsense", jossa he kritisoivat postmodernismin lisäksi myös konstruktionistista tieteentutkimusta. Muita arvostelijoita ovat olleet muun muassa filosofi Paul Boghossian kirjassa "Fear of Knowledge" ja psykologi Bradley Franks kirjassaan "Culture and Cognition: Evolutionary Perspectives", sekä niin sanotun Santa Barbaran koulukunnan evoluutiopsykologit John Tooby ja Leda Cosmides kirjassaan "The Adapted Mind".


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: Sosiaalinen konstruktionismi tieteentutkimuksessa voidaan ymmärtää myös hyvin jyrkäksi kannaksi, jossa ei väitetä vain tieteellisen tiedon, vaan myös tieteellisten tosiasioiden olevan sosiaalisesti rakentuneita. Kaikki tieteelliset tosiasiat olisivat tällöin yhteiskunnallisten olosuhteiden määräämiä ja koko todellisuus sellaisena kuin tiede sen kuvaa olisi sosiaalisesti rakentunut. Äärimmäinen versio jyrkästä konstruktionismista olisi universaali sosiaalinen konstruktionismi. Ian Hackingin mukaan on hyvin vaikea löytää yhtään universaalia konstruktionistia, joka väittäisi aivan kaiken olevan sosiaalisesti rakentunutta. Julkisessa keskustelussa sosiaalinen konstruktionismi samaistetaan joskus jyrkkään konstruktionismiin tieteentutkimuksessa tai jopa universaaliin sosiaaliseen konstruktionismiin. Valtaosa konstruktionistisista tutkimuksista ei kuitenkaan ota mitään kantaa kysymyksiin tieteellisen tiedon tai tieteellisten tosiasioiden rakentumisesta.


title: Sosiaalinen konstruktionismi

text: Joskus konstruktionistiset tutkimukset ymmärretään väitteeksi, ettei rakentunut asia ole todella olemassa. Hacking huomauttaa että rakentuneet asiat, esimerkiksi talot, ovat olemassa. Konstruktionistisissa tutkimuksissa pyritään yleensä muuttamaan vallitsevaa käsitystä tutkittavan asian luonteesta, ei väittämään sitä olemattomaksi.


title: Soittoääni

text: Soittoääni on matkapuhelimiin tarkoitettu ääni, joka ilmaisee puhelun saapumista. Useimmissa soittoäänissä on jonkin tunnetun kappaleen melodia, mutta nykyään on markkinoilla myös soittoääniä, joissa on puhetta tai muuta nauhoitettua ääntä.


title: Soittoääni

text: Ensimmäiset soittoäänet olivat monofonisia, eli niissä soi vain yksi sävel kerrallaan. Uudemmat moniääniset eli polyfoniset ja melodiset soittoäänet sisältävät useampia yhtäaikaisia säveliä, joilla melodiaan saadaan syvyyttä ja ne kuulostavatkin enemmän musiikilta. Moniääniset soittoäänet voivat olla 16- tai 40-kanavaisia. Nokia 3510 oli ensimmäinen matkapuhelin, joka pystyi toistamaan moniäänisiä soittoääniä.


title: Soittoääni

text: Maailman ensimmäinen kaupallinen soittoäänien latauspalvelu oli Yomi Median Radiolinjalle (nyk. Elisa) tuottama Jukeboksi-palvelu, jonka web-sivusto avattiin syksyllä 1998. Palvelussa käyttäjä pystyi valmiiden soittoäänien lataamisen lisäksi myös säveltämään itse soittoääniä ja julkaisemaan ne muiden ladattaviksi. Palvelusta tuli nopeasti hyvin suosittu, minkä jälkeen soittoäänien latauspalvelut alkoivat yleistyä ympäri maailmaan. Soittoääniliiketoiminta arvioitiin vuonna 2006 noin 6 miljardin dollarin arvoiseksi . Suomalainen Vesa-Matti Paananen, joka oli vastuussa Jukeboksi-palvelun kehittämisestä Radiolinjalle, palkittiin kesäkuussa vuonna 2004 Mobile Entertainement Forumin (MEF) Special Recognition Award -palkinnolla "kaupallisten soittoäänien isänä".


title: Soittoääni

text: Soittoäänet synnyttivät kokonaan uuden teollisuuden alan, kun tunnettuja sävelmiä alettiin muokata matkapuhelimiin sopiviksi soittoääniksi.


title: Soittoääni

text: Soittoäänen voimakkuus on yleensä säädettävissä. Joissakin tiloissa soittoäänten käyttäminen on periaatteessa kiellettyäkin kuten kirjastoissa. Jos puhelimessa on käytettävissä myös värinähälytys, voi soiton tai viestin havaita värinästä.


title: Flow

text: Flow (myös optimaalinen kokemus ja virtauskokemus) on psykologi Mihály Csíkszentmihályin mukaan tila, jossa ihmisen tietoisuuteen saapuva informaatio on tasapainossa minän tavoitteiden kanssa. Flow-kokemuksen seurauksena minän järjestys on aikaisempaa monimuotoisempi (minän kompleksisuus kasvaa). Flow'ssa psyykkinen energia käytetään ainoastaan tavoitteiden saavuttamiseen.


title: Flow

text: Flow-kokemuksessa ihminen paneutuu koko kapasiteetillaan keskittyneesti tavoitteelliseen toimintaan sulkien kaiken muun tietoisuudestaan. Flow lisää psyyken sisäistä vahvuutta ja kompleksisuutta ihmisen saadessa todellisuuskuvansa järjestykseen ja hallintaan. Optimaalinen flow-kokemus syntyy, kun ihmisen taidot vastaavat käsillä olevaa haastetta ja hän on kiinnostuneesti paneutunut ko. aktiviteettiin. Csíkszentmihályi on tutkimuksissaan todennut ihmisten olevan onnellisimmillaan juuri tällaisina hetkinä elämässään.


title: Flow

text: Csíkszentmihályi kuvaa kahdeksan osatekijää, joita flow-kokemukseen voi liittyä:Lisäksi flow-kokemus vaatii häiriöttömän ympäristön. Esimerkiksi puhelimen soiminen tai työtoverin saapuminen huoneeseen voi katkaista flow'n.


title: Flow

text: Flow-tilaan ei pääse helposti ja nopeasti. Esimerkiksi urheilutilanteissa flow-tilan saavutus on haastavaa ja ei onnistu läheskään aina, sillä häiriötekijöitä on paljon.


title: Flow

text: Psyykkinen entropia on termi, joka kuvaa tietoisuuden epäjärjestystä. Psyykkinen entropia on tila, jossa tarkkaavaisuuden keräämä informaatio on ristiriidassa itse aikomusten kanssa tai se estää toteuttamasta niitä. Psyykkinen entropia johtaa minän tarkkaavaisuuden kohdistumaan minän eheyden kannalta epäolennaiseen ja psyykkistä energiaa hukkaavaan toimintaan. Psyykkisen entropian vastakohta on tietoisuuden järjestys eli flow.


title: Flow

text: Ihmisen tietoisuudessa epäjärjestys muodostaa jatkuvan uhan, koska minän keinot ymmärtää ja hallita maailmankaikkeutta ovat rajalliset. Universumi on kokemuksellisesti kaoottinen, mielivaltainen, vailla tarkoitusta ja merkitystä aiheuttaen tietoisuudessa muun muassa eksistentiaalista ahdistusta. Tätä tietoisuuden epäjärjestystä ja disorganisaatiota Csíkszentmihályi kutsuu psyykkiseksi entropiaksi.


title: Flow

text: Tarkoitus on tekijä, joka muuttaa elämän yhdeksi kokonaiseksi flow-kokemukseksi. Tarkoitus koostuu henkilökohtaisesta päämäärästä, toiminnasta niiden toteuttamiseksi ja näistä kahdesta muodostuvasta minän harmoniasta. Tarkoitus totetuu ihmisen valitsemien elämänteemojen kautta.


title: Flow

text: Flow-toiminnot ovat toimintoja, joiden päätarkoitus on tuottaa iloa. Ranskalaisen Cailloisin mukaan tällaisia toimintojaa ovat agon (kilpailu), alea (satunnaiset ilmiöt), ilinx eli vertigo (aistien hämmentäminen) ja mimiikka (erilaisten todellisuuksien luominen). Näiden toimintojen avulla ihminen voi päästä tavanomaista todellisuutta laajemman todellisuuskokemuksen piiriin. Flow-kokemus tuottaa kokijalleen aina löytämisen kokemuksen eli se muuttaa ihmisen minän aikaisempaa monimuotoisemmaksi (kompleksisuuden lisääntyminen).


title: Flow

text: Flow on mahdollista kaikissa töissä, mutta sitä on vaikeampi saavuttaa yksinkertaisessa, itseään toistavassa toimessa. Työn täytyy olla tarpeeksi haastavaa, ja siihen on mentävä innolla mukaan. Työntekijä tarvitsee myös häiriöttömän tilan. Esimies on avainasemassa turvaamassa työntekijöiden häiriötöntä työntekoa.


title: Stephan Eberharter

text: Stephan Eberharter (s. 24. maaliskuuta 1969, Brixlegg, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hän hallitsi miesten alppihiihdon vauhtilajeja yhdessä Hermann Maierin kanssa 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa. Hän on kaksinkertainen maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja. Eberharter vetäytyi kilparinteiltä syksyllä 2004 voitettuaan 29 maailmancupin osakilpailua ja saavutettuaan 75 palkintopallisijaa.


title: Flanger

text: Flanger on ääniefekti, jossa manipuloidaan äänen viivettä ("delay") ja sävelkorkeutta ("pitch").


title: Flanger

text: Flanger voidaan manuaalisesti toteuttaa esimerkiksi siten, että pyöritetään kahta nauhaa joissa on täsmälleen sama sisältö yhtäaikaisesti. Toisen nauhan ääneen aiheutetaan viive nauhojen toistuessa. Tämä voidaan tehdä koskettamalla kopioidun nauhan kelaa halutulla voimakkuudella, jolloin pyörimisnopeus ja analogisesti sävelkorkeus l. taajuudet muuttuvat. Saatu tulos nauhoitetaan edelleen tai nauhureiden signaalit liitetään yhteiseen ulostuloon.


title: Flanger

text:
Onnistuneena lopputulos pyyhkii kuultavan musiikin yli taajuuksien summautuessa, korostuessa ja vaimentuessa eri tavoin aiheuttaen vaikutelman äänen kiertymisestä ja huojumisesta. Vaikutelmaa voidaan vielä korostaa panoroimalla ääntä äänikentässä esimerkiksi kaiuttimesta toiseen.
Ensimmäisiä kappaleita joissa efektiä kuultiin oli Small Facesin "Itchycoo Park."
Mekaanisen menetelmän haittana on kopionauhan signaalin jääminen jälkeen alkuperäisestä nauhasta.


title: Flanger

text:
Sekä Beatles että Jimi Hendrix käyttivät 1960-luvun lopussa flanger-efektiä kappaleissaan manuaalisesti tehtynä. Beatlesin kappale "Tomorrow Never Knows" albumilta Revolver on kuuluisa esimerkki. Hendrixin n nimikappaleen loppuvaihe on varhainen esimerkki stereona toteutetusta efektistä.
Nykyään vastaava efekti on toteutettu yleensä digitaalisesti. Tämän etuna on vähäinen tai olematon taustakohina, joka korostuu runsaalla efektiasetuksella sekoittaen instrumentin ääntä.


title: Flanger

text: Flanger-efekti kuuluu useimpiin sähkökitaroiden tai muiden soitinten monipuolisiin ääniefekti-laitteisiin. Sähkökitaraan sitä myydään myös erillisenä efektinä.


title: Flanger

text: Flangerille läheistä sukua on chorus, joskin yleensä sillä viitataan flangeria lyhyempiin viiveaikoihin ja useimmiten flangeria nopeampaan modulaatioon tai sitten ainoastaan kahden erivireisen mutta soinniltaan samanaikaisen ja samankaltaisen äänen synnyttämään efektiin.


title: Katrin Dörre

text: Juana Katrin Dörre (vuodesta 1992 Dörre-Heinig, s. 6. lokakuuta 1961 Leipzig) on saksalainen kestävyysjuoksija.


title: Katrin Dörre

text: 1980 hän voitti Itä-Saksan mestaruuden 3 000 metrin juoksussa. Pian sen jälkeen hän alkoi tehtailla Itä-Saksan ennätyksiä maratonilla. Vuonna 1982 hän juoksi Karl-Marx-Stadtissa ajan 2.45.54. Ensimmäisen merkittävän voittonsa hän sai 1984 Osakassa ajalla 2.31.41. 1985 hän voitti yleisurheilun maailmancupissa Hiroshimassa ja euroopancupissa Roomassa. 1987 hän voitti Tokion maratonin.


title: Katrin Dörre

text: Soulin olympialaisissa 1988 Dörre sijoittui kolmanneksi, mikä oli ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa saksalaisnaisen saavuttama olympiamitali maratonjuoksusta. 1991 MM-kisoissa hän sijoittui myös pronssille. Hän osallistui myös 1992 ja 1996 olympialaisten maratoneille, mutta jäi molemmilla kerroilla niukasti mitaleilta. 1992 hän oli viides ja 1996 neljäs. Vuonna 1999 hän juoksi parhaan aikansa, 2.24.35. Dörre voitti urallaan neljä kertaa Osakan maratonin, kolme kertaa Lontoon ja Frankfurtin maratonit sekä kerran Berliinin, Tokion ja Hampurin maratonit. Hän meni 1992 naimisiin valmentajansa Wolfgang Heinigin kanssa. Dörrellä on tytär nimeltään Katharina.


title: Wah-wah

text: Wah-wah on erityisesti sähkökitaran ääniefekti. Siinä erityisellä efektipedaalilla äänen taajuuskaistaa suodattimen avulla epäsymmetrisesti muuntamalla saadaan aikaan vaakkuvaääninen lopputulos kuulostaen siltä, kuin joku sanoisi "wah-wah" (englannin kielen mukaan äännettynä).


title: Wah-wah

text:
Periaatteessa pedaali on suodatin, joka jalalla käytettävän potentiometrin ohjaamana päästää taajuuksia läpi tai vaimentaa ne. Efekti syntyy suodatettavien taajuusalueiden jatkuvalla vaihtelulla. Suodin voi olla liitettynä suoraan itse potentiometriin.
Toinen tapa on muuttaa potentiometrillä valonlähteen kirkkautta, johon suodatinta ohjaava optinen sensori reagoi. Markkinoilla on myös ns. autowah laitteita, jotka reagoivat tulevan signaalin tason muutoksiin, ja joissa reagointinopeutta sekä efektin syvyyttä voi tavallisesti säätää. Säätimiä voi käyttää tuottamaan varsinaisesta wah-efektistä poikkeavia sointeja ja joskus laitteiden katsotaan olevan lähempänä äänen syntetisoimista erityisesti, jos suodinta ohjaa soiton voimakkuuden vaihteluja seuraava matalataajuusoskillaattori. Ensimmäinen tällainen laite oli Musitronics Mu-Tron III.


title: Wah-wah

text: Äänenvoimakkuus tai sävelkorkeus eivät wah-pedaalissa muutu, joten efektiä ei pidä sekoittaa tremolo- tai vibrato-efektiin, vaikka taajuuden toistuvasti korostuessa tai vaimentuessa vaikutelma saattaa olla sama. Vaikutelmaa voi esiintymistilanteessa vielä hämmentää, jos muusikko käyttää multiefektiä, jossa samalla pedaalilla voi ohjata muita efektejä esimerkiksi säätelemään väritetyn ja kitaran perussoinnin suhdetta. Pedaalin virtalähteenä toimii joko paristo tai vastaavan jännitteen antava muuntaja.


title: Wah-wah

text: Wah-wah-efektiä on käytetty jo 1900-luvun alkupuolelta alkaen esimerkiksi jazz-musiikissa manuaalisesti trumpetin tai muiden puhaltimien soitossa. Tällaisen sordinolla tehdyn efektin voi kuulla esimerkiksi Spike Jones & City Slickers - yhtyeen vuoden 1942 kappaleessa "Clink! Clink! Another Drink".


title: Wah-wah

text: Wah-wah-efektin voi tehdä kitarallakin useammalla tavalla – alkeellisimmassa muodossa vahvistimen säätönuppeja oikealla tavalla kääntelemällä, mutta yleensä efektiin käytetään wah-wah-pedaalia.


title: Wah-wah

text: Pedaalit ilmaantuivat markkinoille 1960-luvun loppupuolella, ja kitaristit käyttävät niitä edelleen. Kitaravalmistaja Leo Fender teki ensimmäisen wah-wah-pedaalin jo 1940-luvulla.


title: Wah-wah

text: Wah-wah-pedaalin käyttö popularisoitui 1960-luvun psykedeelisen rockin myötä. Jimi Hendrix oli huomattavin sähkökitaran wah-wah-pedaalin popularisoija 1960-luvulla. Myös joukko muita tuon ajan kitaristeja, kuten Creamin Eric Clapton ja Frank Zappa käyttivät wah-wahia laajalti. Hendrix käytti efektiä myös perkussiivisesti kuolettamalla nuotit (esimerkiksi kappaleissa "Little Miss Lover" ja "Voodoo Child (Slight Return)", joka lienee eräs tunnetuimpia wah-wahia sisältäviä kappaleita). Tällä tavoin wah-wahia on käytetty usein myöhemminkin, esimerkiksi 1970-luvun Shaft-elokuvien teema ja The Temptations -lauluyhtyeen "Papa Was a Rolling Stone" ovat kuuluisia esimerkkejä. Suomessa Kirkan käännöshittiä "Hetki lyö" pidetään ensimmäisenä levytettynä kappaleena, jossa kitarassa käytetään wah-efektiä. HIM-yhtyeen Daniel Lioneye käyttää erittäin laajalti wah-wah-pedaalia.


title: Wah-wah

text: Wah-wahilla voi myös tuottaa alkeellisen vaikutelman "puhumista" muistuttavasta äänestä (esimerkiksi Jimi Hendrixin kappaleen "...Still Raining, Still Dreaming" alussa ja David Lee Rothin yhtyeen kappaleessa "Yankee Rose", jossa Steve Vain kitarointi wahin kanssa saa aikaan dialogin Rothin laulun kanssa). Tabula Rasa -yhtyeen Heikki Silvennoinen käyttää "Vuorellaistuja"-kappaleessa pedaalia korostamaan soolon venytyksiä ja juoksutuksia "kaventamalla" ja "levittämällä" kitaran sointia. Ritchie Blackmore käyttää tätä tekniikkaa "Emmaretta" - kappaleessa.


title: Wah-wah

text:
Led Zeppelinin Jimmy Page käytti joskus wah-wah-pedaaleita tuottaakseen terävää ääntä. Tällöin hän ei polkenut pedaalia, vaan ainoastaan piti sitä ääriasennossa. Uriah Heep -kitaristi Mick Box on käyttänyt tätä tekniikkaa korostaakseen kitaran sointia tarvitsematta nostaa äänenvoimakkuutta.
Myöhemmin wah-wah-pedaalia on käyttänyt paljon esimerkiksi Metallican kitaristi Kirk Hammett, jonka tyylistä yhtyeen kappale "Enter Sandman" on hyvä esimerkki. HIM-yhtyeen Mikko Lindström käyttää wah-wahia äärimmäisen usein soittonsa tehostamisessa. Hän käyttää useimmin wahia sooloissaan, sekä slide-tekniikassa. Tämä vaikuttaa hänen jo ennestään raskaaseen soundiinsa. Muun muassa miehen toisella sooloalbumilla "Neolithic Way" -kappaleessa Dunlop Cry Baby Bass Wah -pedaali tuo hänen slideensa äärimmäisen aggressiivisen, etäisesti raivostunutta kissaa muistuttavan äänen.


title: Wah-wah

text: Kitaran wah-wah-pedaalin ottivat käyttöönsä myös monet muuta kuin kitaraa soittaneet muusikot. Esimerkiksi Miles Davis soitti trumpettiaan wah-wah-pedaalin läpi (puhallinsoittimissa ääni täytyy ensin soittaa mikrofoniin ennen sen muokkausta pedaalilla). Samoin jotkut kosketinsoittajat ja basistit ovat käyttäneet wah-wah-pedaalia. Esimerkkejä bassolle ovat Yes-yhtyeen Chris Squire "The Fish" -kappaleessa sekä Metallican Cliff Burton kappaleessa "(Anesthesia) Pulling Teeth".


title: Wah-wah

text: Mm. Jean-Luc Ponty ja Mahavishnu Orchestran Jerry Goodman ovat käyttäneet wah-wahia sähköviulun kanssa."Tales of Brave Ulysses" (Cream-yhtyeen kappale, artikkelissa on näyte, jossa wah-efekti on kuultavissa)


title: Karva

text: Karvat ovat nisäkkäiden ihon ulkopintaan kasvavia sarveisainemuodostumia. Yksittäisistä karvoista koostuvaa eläimen karvapeitettä eli karvoitusta kutsutaan usein turkiksi. Karvalla on monia tehtäviä: se esimerkiksi suojaa eläintä liian korkeilta tai matalilta lämpötiloilta. Usein karva on eläimen elinympäristön värinen, jolloin se tarjoaa saaliseläimelle näkösuojaa saalistajiaan vastaan tai saalistajalle mahdollisuuden väijyä saalistaan huomaamattomasti. Esimerkiksi jäniksen karvapeitteen väri vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Myös kasveilla on karvoja, mutta ne eivät ole samaa ainetta.


title: Karva

text: Karva koostuu noin 10-prosenttisesti vedestä ja noin 90-prosenttisesti biologisesta polymeerista: proteiinista nimeltään keratiini.


title: Karva

text: Aikuisten ihmisten karvoitus on yleensä runsaimmillaan päässä (hiukset, kulmakarvat, ripset ja miehillä parta), kainaloissa (kainalokarvat) ja sukupuolielinten ympärillä (häpykarvoitus). Myös muualle kasvaa karvoja, mutta ei tavallisesti yhtä tiheästi. Ihmisen karvoitus lisääntyy murros- ja teini-iässä, varsinkin pojilla.


title: Australian vaakuna

text: Australian vaakuna on Australian virallinen tunnus. Alkuperäisen vaakunan myönsi kuningas Edvard VII 7. toukokuuta 1907 ja nykyisen kuningas Yrjö V 19. syyskuuta 1912.


title: Australian vaakuna

text:
Nykyisen vaakunan keskeinen osa on kuuteen osaan jaettu kilpi, jossa on jokaisen Australian osavaltion vaakuna seuraavasti:
Kilven yläpuolella on seitsenkärkinen Kansainyhteisön tähti sini-kultaisella seppeleellä. Tähti symboloi Australian kuutta osavaltiota ja territorioita. Kilpeä tukevat punajättikenguru ja emu ovat maan epävirallisia tunnuseläimiä ja ne esiintyvät vain tällä mantereella. Ne eivät osaa kävellä takaperin, joten ne symboloivat edistystä. Taustalla on Australian kansalliskasvin akasian ("golden wattle") oksia.


title: Jarilo

text: Jarilo (kyrillisin kirjaimin Ярило, myös "Jarovit" tai "Gerovit", Serbiassa ja Kroatiassa joskus "Jura", "Juraj" tai "Djorde") oli slaavilaisessa mytologiassa kasvillisuuden, hedelmällisyyden ja kevään jumala. Hänet yhdistettiin myös sodankäyntiin ja sadonkorjuuseen.


title: Jarilo

text: Ainoa historiallinen lähde, joka mainitsee tämän jumalan, on saksalaisen piispan Otto Bambergilaisen kirjoitus 1100-luvulta. Otto käännytti slaavilaisia pakanaheimoja kristinuskoon ja törmäsi näillä matkoillaan sodanjumala Gerovitin kunniaksi pidettyihin juhliin Wolgastin ja Havelbergin kaupungeissa. Gerovit on todennäköisesti saksalainen laina alkuperäisestä slaavilaisesta nimestä "Jarovit".


title: Jarilo

text: Jarilon palvonta säilyi slaavilaisessa kansanperinteessä vielä pitkään kristinuskon saapumisen jälkeenkin. Venäjällä, Valko-Venäjällä, Bulgariassa ja Serbiassa vietettiin aina 1800-luvulle saakka "Jarilo"-nimisiä kansanjuhlia myöhään keväällä tai alkukesästä. Nämä juhlat olivat luonteeltaan täysin ei-kristillisiä, ja jopa varhaiset slaavilaisen mytologian tutkijat tunnistivat niissä jäänteitä pakanallisista seremonioista. Pohjoisessa Kroatiassa samanlaisia kevätjuhlia kutsuttiin nimillä "Jurjevo" tai "Zeleni Juraj"; periaatteessa kyseessä oli kristillisen pyhimyksen Pyhän Yrjänän juhlapäivä, mutta miltei kaikki juhlinnan ainekset olivat pakanallista alkuperää, melko samanlaisia kuin muiden slaavilaisten kansojen Jarilo-juhlat. Jopa slaavilaiset nimet "Juri", "Jura", "Jerzy" tai "Juraj" ovat pikemminkin johdannaisia "Jaresta", "Jarilosta" tai "Jarovitista" kuin käännöksiä kreikkalaisesta nimestä "Georgios". Sanan juuri "jar" merkitsee kevättä tai kesää; sukua sille ovat esimerkiksi englannin "year" ja saksan "Jahr", vuosi.


title: Jarilo

text: Kaikki nämä kevätjuhlat olivat melkoisen samanlaisia. Kylässä kiersivät asukkaiden kulkueet, joissa joku tai jokin esitti Jariloa: olkinukke, mies tai lapsi vihreillä oksilla koristeltuna tai mieheksi pukeutunut tyttö hevosella ratsastaen. Laulettiin lauluja, jotka kertoivat Jarilon paluusta meren takaa, kevään paluusta maailmaan sekä tulevasta hedelmällisyydestä ja runsaudesta.


title: Jarilo

text: Jarilo-juhlien kansanperinnettä tutkimalla ja sen rakennetta muihin indoeurooppalaisiin mytologioihin vertaamalla kroatialaiset tutkijat Radoslav Katičić ja Vitomir Belaj rekonstuoivat keskeisen Jariloa käsittelevän myytin. Hänen uskottiin kuolevan ja syntyvän uudelleen joka vuosi. Tämä myyttinen syklinen elämä noudatti kasvien vuotuista kiertoa siemenistä kuihtumiseen talven tullessa.


title: Jarilo

text: Jarilo oli slaavien ylijumalan ja ukkosen jumalan Perunin poika. Hän syntyi vuoden viimeisenä yönä, suurena yönä (velja noć), mutta samana yönä hänet varastettiin isältään ja vietiin kuolleiden valtakuntaan, jossa hänet kasvatti manalan jumala Veles, Perunin vihollinen. Slaavit uskoivat manalan olevan ikuisesti vihreä ja keväinen maailma, jossa Jarilo varttui kaitsien isäpuolensa karjaa. Manalan uskottiin sijaitsevan meren takana, ja sinne myös muuttolinnut joka talvi lensivät. Kevään koittaessa Jarilo palasi meren takaa tuonpuoleisesta tuoden kevään ja kasvun elävien maailmaan. Keväiset Jurjevo- ja Jarilo-juhlat juhlistavat hänen paluutaan.


title: Jarilo

text: Ensimmäisenä Jarilon paluun huomasi Morana, luonnon ja kuoleman jumalatar, Jarilon kaksoissisar. Nämä kaksi rakastuivat, ja keskikesällä kesäpäivänseisauksen aikaan vietettiin ylijumalan lasten häitä. Tämä kasvillisuuden ja luonnon liitto takasi hedelmällisyyden ja siunauksen pelloille sekä rauhan kahden arkkivihollisen, Perunin ja Velesin välille. Näin kaikki runsaan sadonkorjuun edellytykset oli varmistettu. Syksyinen kasvien kuolema (tai sadonkorjuu) selitettiin siten, että Jarilo oli uskoton vaimolleen, joka tappoi tämän. Vaihtoehtoisesti Jarilon surmasi Perun tai kenties joku hänen oletetuista yhdeksästä pojastaan. Ilman aviomiestään Morana muuttui vanhaksi, kauheaksi ja vaaralliseksi kuoleman jumalattareksi, joka kuoli ennen vuoden loppua. Seuraavan vuoden alkaessa Jarilo ja Morana syntyivät kuitenkin jälleen, ja myytti alkoi alusta.


title: Jarilo

text: Slaavilaisen kansanperinteen pohjalta sekä vertailemalla slaavilaista ja balttilaista mytologiaa näyttää selvältä, että Jarilo yhdistettiin myös Kuuhun. Hänen tietyllä tapaa ilkikurinen luonteenlaatunsa näkyi kuun vaiheissa. Katičić ja Belaj huomasivat myös erään epäloogiselta vaikuttavan piirteen: kansanlauluissa Jarilon sanotaan aina kävelevän, mutta samaan aikaan ratsastavan hevosella. Hevonen on kansanperinteessä selvästi mukana, mutta Jarilon jalat olivat kuitenkin kävelemisestä kipeät. Tämä epäloogisuus voi selittyä muutenkin, mutta Katičić ja Belaj esittivät, että Jarilo itse olisi kuvattu jonkinlaisena hevosena tai kentaurina.


title: Jarilo

text: Kristinuskon saapumisen jälkeen Jarilo yhdistettiin Pyhään Yrjänään, kenties nimien samankaltaisuuden vuoksi tai siksi että Pyhä Yrjänä kuvataan usein ritarina, joka ratsastaa hevosella ja voittaa Jarilon isäpuolta Velesiä muistuttavan lohikäärmeen. Koska Jarilo sadonkorjuun ja kasvillisuuden jumalana oli äärimmäisen tärkeä slaavilaisille maanviljelijöille, kristinusko ei koskaan tukahduttanut hänen palvontaansa. Pakanalliset kevätjuhlat juhlistivat Jarilon paluuta manalasta, ja ne pysyivät miltei muuttumattomina pitkiä aikoja useiden slaavilaisten maiden kansanperinteessä.


title: Phoenix Mercury

text: Phoenix Mercury on yhdysvaltalainen koripalloseura, joka pelaa Women's National Basketball Association -liigassa. Se pelasi ensimmäisen kautensa WNBA:ssa vuonna 1997 ja oli näin yksi liigan perustajaseuroista. Seura on kuulunut alusta lähtien liigan läntiseen konferenssiin.


title: Phoenix Mercury

text: Kotiottelunsa Mercury pelaa Phoenixissä, Arizonassa sijaitsevassa US Airways Centerissä (vuoteen 2006 asti nimeltään America West Arena) , joka on myös NBA-seura Phoenix Sunsin ja AFL-seura Arizona Rattlersin kotiareena.


title: Phoenix Mercury

text: Mercury on edennyt WNBA:n pudotuspeleihin seitsemänä vuonna. Kaudella 1997, WNBA:n ensimmäisellä, se sijoittui runkosarjassa tuolloin nelijoukkueisen läntisen konferenssin kärkeen liigan kolmanneksi parhaalla voittoprosentilla 57,1 (16 voittoa ja 12 tappiota). Se sai jatkopeleissä vastaansa itäisen konferenssin kakkosen New York Libertyn, joka oli vahvempi pistein 59–41. Loppuottelupaikka ratkesi vielä tuolloin yhden ottelun tuloksen perusteella. Toisella runkosarjakaudellaan Mercury sijoittui konferenssinsa toiseksi ja koko liigan kolmanneksi voittoprosentilla 63,3 (19 voittoa ja 11 tappiota). Se sai jatkopeleissä vastaansa itäisen konferenssin kärkijoukkueen Cleveland Rockersin, joka kaatui otteluvoitoin 2–1, pistein 78–68, 66–67 ja 71–60. Mercury pääsi näin WNBA:n loppuotteluihin, joissa sai vastaansa runkosarjaa ylivoimaisesti hallinneen Houston Cometsin. Comets vei mestaruuden otteluvoitoin 2–1, pistein 51–54, 74–69 ja 80–71.


title: Phoenix Mercury

text: Kolmannen kerran Mercury oli pudotuspeleissä kaudella 2000, jolla se sijoittui runkosarjassa konferenssinsa neljänneksi voittoprosentilla 62,5 (20 voittoa ja 12 tappiota). Se sai pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella vastaansa läntisen konferenssin kärkijoukkueen Los Angeles Sparksin, joka voitti sarjan suoraan kahdessa ottelussa, pistein 86–71 ja 101–76. Kauden 2000 jälkeen Mercuryn seuraavaan pudotuspeliesiintymiseen meni seitsemän vuotta. Heikoiten näiden vuosien välillä se menestyi kaudella 2003, jolla se jäi liigan hännille historiansa pienimmällä voittoprosentilla 23,5 (kahdeksan voittoa ja 26 tappiota). Putki katkesi kaudella 2007, jolla Mercury sijoittui runkosarjassa läntisen konferenssin kärkeen seurahistorian parhaalla voittoprosentilla 67,6. Voittoprosentti oli koko liigan toiseksi paras itäisen konferenssin kärkiseuran Detroit Shockin 70,6:n jälkeen.


title: Phoenix Mercury

text: Konferenssien runkosarjavoittajat kohtasivat toisensa syksyn 2007 loppuotteluissa. Mercury eteni loppuotteluihin puhtaalla pelillä voitettuaan suoraan kahdessa ottelussa ensin Seattle Stormin ja konferenssifinaaleissa San Antonio Silver Starsin. Seura otti lopulta ensimmäisen WNBA-mestaruutensa voitettuaan tasaisessa ottelusarjassa Shockin otteluvoitoin 3–2. Mercury voitti loppuottelusarjan toisen, neljännen ja viidennen ottelun pistein 98–70, 77–76 ja 108–92, Shock puolestaan ensimmäisen ja kolmannen pistein 108–100 ja 88–83.


title: Phoenix Mercury

text: Mercury otti toisen mestaruutensa kaksi vuotta ensimmäisen jälkeen. Se sijoittui runkosarjakaudella 2009 konferenssinsa ja koko liigan kärkeen voittoprosentilla 67,6 (23 voittoa ja 11 tappiota), ja voitti ennen loppuotteluja San Antonio Silver Starsin ja Los Angeles Sparksin molemmat otteluvoitoin 2–1. Se sai loppuotteluissa vastaansa Indiana Feverin, jota vastaan pelattu ottelusarja päättyi Mercuryn voittoon otteluvoitoin 3–2, pistein 120–118, 84–93, 85–88, 90–77 ja 94–86.


title: Phoenix Mercury

text: Phoenix Mercuryn alkuvuosien tehokkain pelaaja oli seurassa kaudet 1997–2002 pelannut Jennifer Gillom, joka oli joukkueen eniten pisteitä tehnyt pelaaja kausina 1997–1999, 2001 ja 2002. Parhaimmillaan hän teki yhden runkosarjakauden aikana, kaudella 1998, 624 pistettä 30:ssä ottelussa eli 20,8 pistettä ottelua kohden. Gillom oli tuolla samalla kaudella myös Mercuryn sisäisen levypallotilaston kärkinimi yhteensä 219:llä levypallolla (keskiarvo 7,3). Yhteensä hän teki Mercury-vuosinaan 2 793 pistettä 183:ssa runkosarjaottelussa.


title: Phoenix Mercury

text: Kaudella 2000 Mercuryn paras pistenainen oli Brandy Reed 608:lla pisteellä (keskiarvo 19) ja kaudella 2003 Anna DeForge 405:llä pisteellä (keskiarvo 11,9). Vuoden 2004 WNBA:n varaustilaisuudessa seura varasi koko tilaisuuden ykkösvarauksena Diana Taurasin, josta on sittemmin tullut seurahistorian eniten pisteitä tehnyt pelaaja. Hänen pistekeskiarvonsa on ollut joukkueen paras joka vuosi tulokaskaudestaan alkaen, monena vuonna myös koko liigan paras.


title: Phoenix Mercury

text: Seuran mestaruuteen päättyneissä pudotuspeleissä 2007 Mercuryn tehokkain pisteidentekijä oli Cappie Pondexter, vuoden 2006 WNBA-varaustilaisuuden kakkosvaraus. Hän oli myös koko liigan eniten pisteitä tehnyt pelaaja tehtyään yhdeksässä pudotuspeliottelussa 215 pistettä (keskiarvo 23,9), ja tuli valituksi tuon vuoden WNBA-loppuottelujen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Pondexter jatkoi seurassa maaliskuuhun 2010 asti, jolloin hän siirtyi pelaajakaupan kautta New York Libertyyn vaihdossa Shameka Christoniin ja Cathrine Kraayeveldiin. Pondexterin lisäksi Mercuryn aloitusviisikossa pelasivat mestaruusvuoden 2007 pudotuspeleissä Diana Taurasi, Penny Taylor, Kelly Miller ja Tangela Smith.


title: Phoenix Mercury

text: Vuoden 2009 mestarijoukkueen vakituisen aloitusviisikon muodostivat Diana Taurasi, Cappie Pondexter, Tangela Smith, Le'coe Willingham ja Temeka Johnson. Myös muun muassa Penny Taylor kuului joukkueeseen. Pudotuspelien eniten pisteitä tehnyt pelaaja oli Diana Taurasi, joka myös palkittiin loppuottelujen arvokkaimpana pelaajana.


title: Phoenix Mercury

text: Seuralla on ollut historiansa aikana seitsemän päävalmentajaa. Ensimmäinen tehtävää hoitanut henkilö oli entinen huipputason koripalloilija, Basketball Hall of Fameenkin valittu Cheryl Miller, joka toimi tehtävässä neljän kauden ajan, vuoteen 2000 asti. Kaudella 2001 päävalmentajana aloitti Cynthia Cooper, entinen koripalloilija ja nelinkertainen WNBA-mestari Houston Cometsista. Cooper jätti valmentajan tehtävät kesken kauden 2002, jonka lopun päävalmentajana toimi Linda Sharp. Kauden 2003 ajan Mercuryn päävalmentajana toimi John Shumate, kaudesta 2004 kauteen 2005 Carrie Graf ja kaudesta 2006 kauteen 2007 NBA-mestaruuden aiemmalla valmentajaurallaan voittanut Paul Westhead. Ennen kauden 2008 alkua valmennusvastuussa aloitti entinen NBA-koripalloilija Corey Gaines. Ennen siirtymistään päävalmentajaksi Gaines oli toiminut Mercuryn apuvalmentajana Paul Westheadin kaksivuotisella valmentajakaudella.


title: Sydänpuu

text: Sydänpuu on puunrungon sisin osa. Sitä ympäröi pintapuu.


title: Sydänpuu

text: Sydänpuuta muodostuu kun puun runko ikääntyy ja läpimitta kasvaa. Sydänpuun muodostuminen lisää jonkin verran puuaineen tiheyttä, heikentää läpäisevyyttä ja vähentää puun sisältämää kosteutta. Heikon läpäisevyyden takia sydänpuun kyllästäminen on vaikeaa. Sydänpuu on kuollutta solukkoa, jossa elävän pintapuun varastoaineet on hajotettu ja käytetty.


title: Sydänpuu

text: Sydänpuu voi olla väriltään tummempaa kuin pintapuu ja niiden välillä voi olla myös kosteuseroja, kuten esimerkiksi männyllä ja lehtikuusella on. Tammella, koivulla ja lepällä taas ei ole kosteuseroa pinta- ja sydänpuun välillä. Uute- ja pihka-aineiden vuoksi sydänpuun tiheys voi olla suurempi kuin pintapuun.


title: No Man’s Band

text: No Man’s Band ("NMB") oli jyväskyläläinen rockyhtye, jonka ensi-EP ilmestyi 1998.


title: No Man’s Band

text: Yhtye oli tunnettu energisistä live-esiintymisistään. Sanoituksissaan yhtye käsittelee suomalaisen miehen kipuilua elämän aallokossa. Kaiken takana kuitenkin nähdään Korkeimman auttava käsi. Yhtye keikkaili ahkerasti niin maallisissa kuin kristillisissä tapahtumissakin.


title: No Man’s Band

text: Tunnetuimpia kappaleita ovat mm. Pelipöytä, Suojelusenkeli, Helmiä sioille ja Pikkusisko, joka on kerännyt Youtube -sivustolla yli 300 000 katselukertaa.


title: No Man’s Band

text: No Man’s Band julkaisi viimeiseksi jääneen studioalbuminsa "Pala Hollywoodia" 5. toukokuuta 2010. Albumi nousi julkaisuviikollaan 19/2010 suomen virallisella listalle sijalle 25. ja Rumbalistan sijalle 2.


title: No Man’s Band

text: Yhtyeen solisti Miika Partala soittaa NMB:n lisäksi Deuteronomiumissa, Matkamiehissä, Stoner Kingsissä ja Icon Clanissa kuin myös Feiledissä.


title: No Man’s Band

text: No Man’s Band lopetti uransa Jyväskylän Tanssisali Lutakossa 28. maaliskuuta 2015.


title: Stoner Kings

text: Stoner Kings on vuonna 2000 perustettu eteläsuomalainen rockyhtye, joka soittaa stoner rock -tyylistä musiikkia.


title: Stoner Kings

text: Stoner Kingsin keulakuvana on laulaja, vapaapainija ja Imperiumin kolumnisti Starbuck (oik. Michael Majalahti), joka on ollut myös Hallowed-yhtyeen solisti.


title: Ristinolla (yhtye)

text: Ristinolla oli jyväskyläläinen yhtye, joka soitti lievillä gospel-vaikutteilla varustettua raskasta melankolista rockia.


title: Jukka Leppilampi

text: Jukka Leppilampi (s. 28. syyskuuta 1954) on suomalainen gospel-artisti. Ylivieskasta kotoisin oleva Leppilampi oli laulanut mm. kuopiolaisessa Finnforest-orkesterissa ennen liittymistään kangasalalaiseen Tabula Rasa -yhtyeeseen, jonka perustajajäseniä oli kitaristi Heikki Silvennoinen. Vuonna 1976 ilmestyneen "Ekkedien tanssi" -albumin jälkeen Leppilammen ja Tabula Rasan tiet erosivat Leppilammen tultua uskoon.


title: Jukka Leppilampi

text: Jonkin aikaa tämän jälkeen Leppilampi esiintyi duona Jarmo Sormusen kanssa. Vuonna 1980 Leppilampi vieraili Pro Fide -yhtyeen levyllä "Lauluja kahdesta maailmasta" laulusolistina. Tämän jälkeen hän antautui lähes täysin soolo-uralle.


title: Jukka Leppilampi

text: Jukka Leppilammen poika, Mikko Leppilampi, on tunnettu näyttelijä. Jukka Leppilampi on saanut Golden Gospel -palkinnon.


title: Jukka Leppilampi

text: Säveltäjänä Jukka on toiminut oman soolotuotannon lisäksi myös muille artisteille kuten Jonna Järnefelt. Myös sanoituksia hän on jonkin verran tehnyt. Mukana myös seuraavissa produktioissa vierailevana solistina:


title: Duane Allman

text: Duane Allman (s. 10. marraskuuta 1946 – 29. lokakuuta 1971) oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka soitti rockia, bluesia ja R&B:tä.


title: Duane Allman

text: Duane oli The Allman Brothers Bandin toinen kitaristi ja perustaja veljensä Gregg Allmanin kanssa. Lisäksi hän oli ahkera studiomuusikko ja oli mukana Eric Claptonin mukana Derek and the Dominosin ainoalla studiolevyllä.


title: Duane Allman

text: Allman kuoli 24-vuotiaana moottoripyöräonnettomuudessa. Hän ehti julkaista oman yhtyeensä kanssa vain kaksi studioalbumia ja yhden livelevyn.


title: Duane Allman

text: Duane Allman tuli tunnetuksi taitavasta soitostaan, ja hän on edelleen arvostetuimpia blues rock -kitaristeja. Erityisesti Allman tunnetaan slide-kitaran mestarina ja rockmusiikin standardeilla poikkeuksellisen hyvänä improvisoijana. Allman kuunteli huolellisesti jazzia, esimerkiksi Miles Davisin "Kind of Blue" -levyä, oppiakseen ymmärtämään improvisointia.


title: Höylätavara

text: Höylätavara eli höylätty puutavara on sahatavaran jatkojaloste, joka on höylätty ainakin kolmelta sivulta. Höylätavara on joko suorakaiteen muotoista tai johonkin muotoon työstettyä. Yleisimmät paksuudet ovat 8–70 mm ja leveydet 15–220 mm.


title: Höylätavara

text: Höyläys tehdään pyörivällä terällä eli kutterilla, joka leikkaa sahatun puutavaran pinnasta muutaman millimetrin puuta pois. Käytännössä höyläys tehdään höyläkoneella, jossa on useita (4–8) kuttereita, jolloin puu saadaan yhdellä työstökerralla höylättyä kaikilta sivuiltaan. Leikkaava terä voi olla suora tai muotoiltu työstämään puun pintaan muotoaan vastaavan profiilin.


title: Höylätavara

text: Sileähöylätty (hienohyölätty) pinta on kauttaaltaan sileää ja tasaista eikä siinä saa näkyä aaltoilua. Vielä sileämpää pintaa haluttaessa pinta voidaan hioa hiomanauhalla. Karkeahöylätty pinta on tasainen, mutta pinta ei välttämättä ole sileä. Karkeahöyläystä käytetään kuivatun sahatavaran työstämisessä mittatarkaksi. Sitä kutsutaan myös kalibroinniksi, dimensiohöyläykseksi tai raakahöyläykseksi. Karkeahöylätyllä pinnalla ei ole sileysvaatimuksia. Myös sellaista höylätavaraa valmistetaan, jonka näkyviin jäävät pinnat sileähöylätään ja piiloon jäävät pinnat karkeahöylätään. Tällaisia ovat esimerkiksi sisäverhouslaudat.


title: Höylätavara

text: Sileä- tai karkeahöylätylle puutavaralle sallitaan ±1 mm mittapoikkeama nimellismitasta, jos nimellismitta on 100 mm tai pienempi. Jos nimellismitta on yli 100 mm, sallitaan ±1,5 mm mittapoikkeama. Määrämittaan katkaistun höylätavaran pituus saa poiketa ±2 mm ilmoitetusta mitasta.


title: Tanguutin kieli

text: Tanguutin kieli tunnetaan n. 900–1200-luvulta peräisin olevista kirjallisista lähteistä, ja sillä oli oma kirjoitusjärjestelmä, jonka merkit muistuttavat kiinan merkkejä. Tanguuteilla oli mainittuna aikana valtakunta nykyisessä Luoteis-Kiinassa, ja sen kukistivat mongolit verisesti 1227. Tähän loppui kielen kirjallinen käyttö; vaikka mongolit tuskin sentään, kuten on väitetty, saivat koko kansaa hävitetyksi, kieli sammui vähitellen puhuttunakin. Kieltä on yleensä oletettu tiibetin sukukieleksi, mutta jotkut arvelevat sitä turkinsukuiseksi. Kirjoitusta ei ole onnistuttu kiistattomasti selvittämään.


title: Catania

text: Catania on samannimisen metropolikaupungin pääkaupunki Italian Sisiliassa, Etnasta noin 35 kilometriä etelään. Asukkaita Cataniassa on 315 500 (2013), mikä tekee siitä Sisilian väkiluvultaan toiseksi suurimman kaupungin.


title: Catania

text: Catania sijaitsee Sisilian itärannikolla Joonianmeren rannalla. Kaupunki on rakennettu Catanian ylängölle etelään tulivuori Etnasta. Kaupungin etäisyys Syrakusaan on maantietä noin 65 kilometriä, Messinaan noin 105 kilometriä ja Palermoon noin 213 kilometriä.


title: Catania

text: Antiikin ajan Katane oli yksi Sisilian varhaisimpia kreikkalaisia siirtokuntia, ja perustettiin vuonna 730/729 eaa. Katane tuli Rooman valtapiiriin ensimmäisen puunilaissodan myötä vuonna 263 eaa. Ajan kuluessa se kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi. Octavianus teki siitä roomalaisen colonian.


title: Catania

text: Katane kärsi antiikin aikana usein Etnan purkauksista sekä maanjäristyksistä. Antiikin ajan pahin purkaus sattui vuonna 121 eaa. Kaupungin säilyneet muinaisjäänteet ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Niihin kuuluvat muun muassa roomalaisen teatterin, odeionin, amfiteatterin ja akveduktin jäänteet.


title: Catania

text: Kaupunki säilyi merkittävänä läpi roomalaisen kauden aina varhaisbysanttilaiselle ajalle saakka. Belisarius valtasi Katanen takaisin goottisotien alussa vuonna 535. Itä-Rooman eli Bysantin keisari Maurikios perusti kaupunkiin rahapajan, joka toimi noin 50 vuotta 500- ja 600-lukujen taitteessa.


title: Catania

text: Catanian Pyhän Agathan katedraali rakennettiin 1000-luvulla. Catanian yliopisto perustettiin vuonna 1444.


title: Catania

text: Catania on kärsinyt usein tulivuorenpurkauksista ja maanjäristyksistä myös uudella ajalla. Etnan purkaus vuonna 1669 peitti kaupungin laavaan, ja vuoden 1693 maanjäristys surmasi ihmistä. Maanjäristyksen jälkeen kaupunki rakennettiin uudestaan pitkälti barokkiarkkitehtuurilla. Barokkikaupunki on osa Unescon maailmanperintökohdetta ”Val di Noton myöhäisbarokin ajan kaupungit”.


title: Catania

text: Cataniassa on vilkas satama, josta viedään muun muassa hedelmiä. Catania on myös teollisuuskaupunki.


title: Catania

text: Kaupungissa toimii Catanian metro, jonka pituus on 3,8 kilometriä. Laajennusta on suunniteltu molemmista päistä. Catania–Fontanarossan lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista lounaaseen.


title: Catania

text: Jalkapalloseura Calcio Catania pelasi Italian pääsarjassa kahdeksan kautta ennen putoamistaan kauden päätteeksi. Seuraavalla kaudella joukkueen taustahenkilöitä jäi kiinni otteluiden lopputulosten järjestämisestä ja joukkue pudotettiin kolmannelle sarjatasolle eli Lega Prohon.


title: Sergei Ivanov

text: Sergei Borisovitš Ivanov (, s. 31. tammikuuta 1953 Leningrad) on venäläinen virkamies ja presidentti Vladimir Putinin aiempi luottohenkilö. Hän on ollut elokuusta 2016 alkaen presidentin erityisedustaja luonnonsuojelua, ekologiaa ja kuljetuksia koskevissa kysymyksissä. Tuolloin Putin siirsi hänet syrjään presidentinhallinnon päällikön tehtävistä. Siirto on tulkittu yleisesti potkuiksi.


title: Sergei Ivanov

text: Ivanov opiskeli Leningradin valtionyliopiston filologian laitoksen kääntäjäosastolla, KGB:n kursseilla Minskissa 1976 ja valmistui KGB:n 101. koulusta vuonna 1981. Hän meni naimisiin 1976 ja muutti 1980 Moskovaan. Hänellä on kaksi poikaa.


title: Sergei Ivanov

text: Ivanov työskenteli KGB:ssä vuodesta 1976. Valmistuttuaan Minskistä hän työskenteli Leningradin kaupungin ja alueen tiedustelutehtäviin erikoistuneessa valtion turvallisuukomiteassa, muun muassa Putinin kanssa samalla aliosastolla. 1970-luvun lopulta hän työskenteli varapäällikkönä eräässä ulkoisen tiedustelun organisaation johtokunnassa. Ivanov työskenteli 1984–1990 Venäjän Helsingin-suurlähetystössä KGB:n ulkomaantiedustelun poliittisen osaston tehtävissä lähetystösihteerin nimikkeellä.


title: Sergei Ivanov

text: Ivanov oli elokuusta 1998 Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n varajohtaja ja analyysi-, ennustus- ja strategisen suunnittelun osaston johtaja. 15. marraskuuta 1999 hänet nimitettiin Venäjän federaation turvallisuusneuvoston sihteeriksi pääministerin tehtäviin siirtyneen Putinin ehdotuksesta. Putin vahvisti nimityksen itse presidenttinä toukokuussa 2000.


title: Sergei Ivanov

text: Ivanov sai kenraaliluutnantin arvon 1999. Putin siirsi hänet armeijasta eläkkeelle marraskuussa 2000, joten hän oli turvallisuusneuvostossa siviilinä. 28. maaliskuuta 2001 Ivanov nimitettiin Venäjän puolustusministeriksi.


title: Sergei Ivanov

text: Ivanovin kaudella armeijaa suunniteltiin leikattavaksi 1,2 miljoonasta miehestä 800 000:een ja sotilasteollista yhteistyötä tiivistettiin etenkin Kiinan kanssa, jonka kanssa järjestettiin vuosittain yhteisiä sotaharjoituksia. Hänen kautensa aikana puolustusbudjettia lisättiin parantuneen taloustilanteen ansiosta 3,5-kertaiseksi. Ivanovin suosiota heikensi tammikuun 2006 vakava simputustapaus. Hänen erottamisekseen kerättiin 10 000 nimen vetoomus. Sen jälkeen Ivanov pyrki kohentamaan julkisuuskuvaansa pitämällä säännöllisiä lehdistökonferensseja.


title: Sergei Ivanov

text: Syksyllä 2003 puolustusministeri Ivanov osallistui merkittävästi Venäjän ulkopolitiikan muotoilemiseen. 23.10.2003 laajennetulle Venäjän armeijan ja puolustuksen avainhenkilöille esiteltiin presidentti Putinin läsnä ollessa 73-sivuinen dokumentti "Venäjän asevoimien kasvun aktuaariset tehtävät". Pääviestinä oli, että tulevaisuudessa sotilaallista voimaa voitaisiin käyttää kasvavassa määrin turvallisuuden ylläpitämiseen. Puolustusministerin "Ivanov-doktriinin" mukaan Venäjä halusi uusia taloudellisia tavoitteitaan suhteessa Itä-Euroopan entisiin kommunistisiin maihin. Maiden riippuvuutta Venäjän energiasta haluttiin voimistaa. Läntistä vaikutusta näissä maissa haluttiin rajoittaa ja Venäjän omaa etupiiriä pyrittiin laajentamaan. Vuonna 2006 tätä doktriinia laajennettiin ajatuksella Venäjän geotaloudellisesta vaikutuspiiristä, minkä nähtiin merkitsevän uuden aktiivisuuden lisääntymistä esimerkiksi Baltian, Suomen, Puolan, Valko-Venäjän ja Ukrainan suuntaan ("Putin-doktriini").


title: Sergei Ivanov

text: Ivanovin tehtäviin kuului myös Irakin kriisin ja Iranin ydinkriisin selvittely. Yhdysvallat syytti Venäjää maaliskuussa 2006 tiedustelutietojen vuotamisesta Irakiin Yhdysvaltojen hyökkäyssuunnitelmista, minkä Ivanov kiisti. Hän on kannattanut ennalta ehkäiseviä iskuja terroristeja vastaan maan rajojen ulkopuolella. Qatarilaisen sanomalehden mukaan Ivanov antoi käskyn tšetšeenipresidentti Zelimhan Jandarbijevin salamurhasta Qatarissa 2004 kostoksi Moskovan teatterikaappauksesta.


title: Sergei Ivanov

text: Ivanov oli helmikuusta 2007 lähtien Venäjän federaation ensimmäinen varapääministeri. Hän oli aiemmin puolustusministeri (2000–2007) ja varapääministeri marraskuusta 2005 lähtien. Joulukuussa 2011 Ivanov siirtyi maan uuteen valtakeskiöön kuuluvaan asemaan laajan presidentinhallinnon päälliköksi, ja presidentti Vladimir Putin uudisti nimityksen toukokuussa 2012. Tässä tehtävässä hän oli elokuuhun 2016, jolloin Putin siirsi hänet presidentin erityisedustaja luonnonsuojelua, ekologiaa ja kuljetuksia koskevissa kysymyksissä, mikä yleisesti tulkittiin potkuiksi. Hänen seuraajakseen hallintopäälliköksi tuli varapäällikkö Anton Vaino.


title: Kangasvuokko

text: Kangasvuokko ("Pulsatilla vernalis", aikaisemmin "Anemone vernalis") on ainoastaan Euroopassa tavattava kylmänkukka. Suomessa laji on suuresti harvinaistunut ja se on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.


title: Kangasvuokko

text: Kangasvuokko on heikosti mätästävä, kukkimisaikana 6–20 senttimetriä korkea kasvi. Varsi on pitkäkarvainen. Paksut ja nahkeat aluslehdet talvehtivat vihreinä ja kasvavat matalana ruusukkeena. Ruoti on 2–10 cm pitkä. Lehtilapa on 5–7 cm leveä ja parilehdykkäinen. Lehdyköitä on 3–5 kappaletta ja ne ovat vinosti vastapuikeita ja halkoisia. 1–3 cm pitkät varsilehdet kasvavat varren tyvestä yhdyskasvuisena suojuskiehkurana. Lehtilavan liuskat ovat ehyitä, mutkaisia, väriltään ruskeita ja keltakarvaisia. Kangasvuokon suurikokoinen kukka sijaitsee yksittäin varren päässä. Kukkaperä on kukkimisaikana 3–10 cm pitkä, hedelmävaiheessa jopa yli 30 cm pitkä. Kukan kehä on teriömäinen. 2–3 cm pitkiä kehälehtiä on kuusi kappaletta. Ne kukkivat kahtena hieman erilaistuneena kiehkurana, sisimmät kehälehdet ovat ulompia selvästi leveämpiä. Kehälehdet ovat sisäpinnaltaan lähes valkoisia ja ulkopinnaltaan keltaisia tai keskiosasta punaruskeita sekä ruskeakarvaisia. Suomessa kangasvuokon kukinta-aika on huhti-kesäkuussa. Hedelmistö koostuu n. 3 mm pitkistä karvaisista pähkylöistä, joissa on 2–5 cm pitkät odat. Kangasvuokko on myrkyllinen kasvilaji.


title: Kangasvuokko

text: Kangasvuokko risteytyy helposti hämeenkylmänkukan ("P. patens") ja etelänkylmänkukan ("P. pratensis") kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla.


title: Kangasvuokko

text: Kangasvuokko on eurooppalainen kasvilaji. Laajempia esiintymiä tavataan Pyreneillä, Alpeilla, Itä-Saksassa, Puolassa, Etelä- ja Keski-Ruotsissa, Keski-Norjassa, Itä-Suomessa sekä Venäjällä Karjalankannaksella. Lisäksi pienempiä esiintymiä tavataan Espanjasta, Ranskasta, Balkanin niemimaalta ja Tanskasta. Suomessa kangasvuokon levinneisyysalue seuraa harjuvyöhykettä lähinnä Etelä-Hämeestä Etelä-Savoon ja Etelä-Karjalaan. Suomen esiintymät keskityvät erityisesti Salpausselkien harjuvyöhykkeelle.


title: Kangasvuokko

text: Suomessa kangasvuokko kasvaa karuilla harjumäntykankailla. Sitä tavataan myös harjuteiden hiekkaisilla pientareilla ja polkujen reunoilla. Suomessa laji on vähentynyt soranoton, metsien umpeenkasvamisen, metsänhakkuiden ja keräilyn takia. Keski- ja Etelä-Euroopassa kangasvuokon esiintymät keskittyvät vuoristoalueille.


title: Kangasvuokko

text: Kangasvuokko on Etelä-Karjalan nimikkokasvi, sekä ruotsalaisen Härjedalenin maakunnan maakuntakasvi.


title: Kaverikoiratoiminta

text: Kaverikoiratoiminta on vapaaehtoista toimintaa, jonka tavoitteena on tuoda iloa ja antaa kokemuksia ihmisille, joilla ei ole omaa koiraa. Useimmiten kaverikoirat käyvät erilaisissa laitoksissa sekä kouluissa ja päiväkodeissa. Kaverikoirien vierailut ovat maksuttomia niitä pyytävälle eikä koiran omistajalle makseta palkkaa tai kulukorvauksia.


title: Kaverikoiratoiminta

text: Kaverikoiratoiminta on aloitettu vuonna 2001 yhteistyössä avustajakoirakouluttaja Leena Rajalan ja Kennelliiton kanssa. Ensimmäinen kaverikoirakurssi järjestettiin Paimiossa. Marraskuussa 2016 Suomessa oli n. 1500 Kennelliiton kouluttamaa kaverikoiraa ja Kaverikoiraohjaajia lähes 2000. Kaverikoira on Kennelliiton rekisteröimä tavaramerkki. Vuonna 2013 Kennelliiton kaverikoiratoiminta hyväksyttiin kansainvälisen eläinavusteisen toiminnan kattojärjestön AAII:n (Animal Assisted Intervention International) täysjäseneksi.


title: Kaverikoiratoiminta

text: Kaverikoiria koulutetaan Kennelliiton järjestämillä kurseilla, jotka ovat maksuttomia. Koiran luonteen tulisi olla avoin ja rohkea. Koiran täytyy myös olla ystävällinen ihmisille. Koulutuksen suorittaneille ja sen jälkeen vähintään kuusi käyntiä tehneille koirille annetaan kaverikoirahuivi ja koiran omistaja saa nimikyltin. Vuodesta 2006 on käytetty oransseja huiveja, tätä ennen huivi oli keltainen. Huivi ja nimikyltti ovat työasuja, joita käytetään pelkästään kaverikoirakäynneillä. Ansioituneet kaverikoirat voivat saada numeroidun kaverikoiramitalin kunniakirjoineen. Palkitsemistilaisuudet järjestetään yleensä isojen koiranäyttelyiden yhteydessä.


title: Tristan Gale

text: Tristan Gale (s. 10. elokuuta 1980 Ruidoso, New Mexico) on yhdysvaltalainen skeletonkelkkailija ja olympiavoittaja. Hän voitti naisten kaikkien aikojen ensimmäisen olympiakullan skeletonkelkkailussa Salt Lake Cityssä 2002, jolloin laji oli ensi kertaa kisojen ohjelmassa.


title: Tristan Gale

text: Gale oli aloittanut maailmancupissa kilpailemisen vasta kaudella 2001–2002 ja ennen olympialaisia ei ollut sijoittunut kahdeksatta sijaa paremmin. Vuoden 2003 MM-kisoissa Naganossa hän voitti pronssia, samoin saman vuoden nuorten MM-kisoissa Königseessa. Hän ei ollut mukana vuoden 2006 olympialaisissa Torinossa.


title: Dityrambi

text: Dityrambit () olivat alun perin antiikin kreikkalaisia Dionysos-jumalalle laulettuja hymnejä.


title: Dityrambi

text: Dityrambien luonne oli villi ja ekstaattinen, vastakohtana paiaaneille. Samoin kuin "paian" oli sekä hymni että Apollonin titteli, "dithyrambos" oli sekä Dionysoksen titteli että hänen kunniakseen laulettu laulu. Arion antoi dityrambille kiinteän muodon ja kehitti siitä juhlavan lyyrisen runon. Aristoteleen mukaan ensimmäinen dityrambi oli antiikin Kreikan teatterin alku.


title: Maagi

text: Maagi (kreikan sanasta ja muinaispersian sanasta "maguš") tarkoittaa nykykielessä magiikkaa eli yliluonnollisia taikavoimia hallitsevaa ihmistä – noitaa, velhoa, taikuria, tietäjää tai šamaania.


title: Maagi

text: Suomessa käytetyn maagi-termin alkuperä on meedialaisten pappien nimityksessä, vaikkakin Euroopassa on yleensä käytetty tätä nimitystä yleisesti koko Persian valtakunnan papeista.


title: Maagi

text: Maagit olivat muinainen heimo Meediasta, ennen Meedian liittämistä Persian valtakuntaan n. 550 eaa. He olivat vastuussa yhteisön uskonnollisista menoista ja hautajaismenoista. Myöhemmin he omaksuivat zarathustralaisuuden, mutta muuttivat kuitenkin sen alkuperäisiä opetuksia, niin että siitä kehittyi oppi nimeltä zurvanismi. Zurvanismista tuli Sassanidien valtakunnan (226-650) yleisin zarathustralaisuuden muoto. Zurvanismista ei ole merkkejä 900-luvun jälkeen.


title: Maagi

text: Maagit selittivät yleensä tähtiä ja ennustivat mm. eläinten sisäelimistä. Maageilla, kuten papeilla yleensäkin tuona aikana, oli suuri valta valtakuntien politiikassa ja oikeuden jakamisessa. Maagi-termi liitettiin vasta paljon myöhemmin mustaan magiaan ja muihin okkultistisiin yhteyksiin.


title: Maagi

text: Nimityksellä 'maagi' voidaan viitata tietäjiin, velhoihin, noitiin tai šamaaneihin. Tunnetuimmat maagit ovat Raamatun mainitsemat "itämaan kolme viisasta miestä", joiden haudat Marco Polo väitti nähneensä nykyisessä Iranin Savehissa, Teheranissa.


title: Paiaani

text: Paian ( tai ) oli Homeroksen kreikkalaisessa mytologiassa jumalten lääkäri. Muilla kirjailijoilla se oli pelkästään Apollonin epiteetti, titteli, joka kuvasi hänen voimiaan parantajajumalana. Ei ole tietoa, oliko Paian alun perin erillinen jumala vai pelkästään yksi Apollonin aspekti.


title: Paiaani

text: Myöhemmin paiaaneiksi alettiin kutsua Apollonin kunniaksi laulettuja hymnejä. Nykyään paiaanilla voidaan tarkoittaa mitä tahansa ilolaulua. Paiaaneista on saanut nimensä nelitavuinen (yksi pitkä ja kolme lyhyttä) runojalka paion.


title: Jason Gardener

text: Jason Gardener (s. 18. syyskuuta 1975 Bath, Englanti) on englantilainen pikajuoksija.


title: Jason Gardener

text: Gardener aloitti kansainvälisen uransa nuorten maailmanmestaruuskilpailuiden 100 metrin kakkossijalla ja pikaviestin kultamitalilla vuonna 1994. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän saavutti 1998 Valencian EM-hallikisoissa, missä hän juoksi 60 metrillä hopealle. Vuotta myöhemmin Maebashin MM-hallikisoissa hän sijoittui 60 metrillä pronssille ajalla 6,46. Samana vuonna Sevillan MM-kisoissa ulkoradoilla hän oli sadalla metrillä seitsemäs. Vuoden 2000 EM-hallikisoissa Ghentissä hän voitti 60 metrillä Euroopan mestaruuden, mutta jäi samana vuonna Sydneyn olympialaisissa sadalla metrillä alkueriin.


title: Jason Gardener

text: 2002 Wienin EM-hallikisoissa Gardener uusi 60 metrin mestaruutensa. Samana vuonna Kansainyhteisön kisoissa hän juoksi Englannin kultaa voittaneessa pikaviestijoukkueessa. 2003 Birminghamin MM-hallikisoissa hän saavutti 60 metrillä pronssia, ja vuotta myöhemmin Budapestin halli-MM-kisoissa kirkasti mitalin kultaiseksi. Samana vuonna hän voitti olympiakultaa Ateenassa Britannian pikaviestijoukkueessa. 2005 Madridin EM-hallikisoissa hän puolusti menestyksekkäästi 60 metrin mestaruuttaan. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän juoksi Britannian pikaviestijoukkueessa pronssille. Birminghamin EM-hallikilpailuissa 2007 hän voitti 60 metrillä kultaa.


title: Sukraloosi

text: Sukraloosi (E-koodi: E955) on keinotekoinen makeutusaine. Makeudeltaan se on noin 600–650-kertainen sakkaroosiin verrattuna. Sukraloosin käyttökohteita ovat muun muassa ruoat, juomat ja leivonnaiset.


title: Sukraloosi

text: Maultaan sukraloosi muistuttaa paljon sokeria. Sen ADI-arvo on 0–15 mg painokiloa kohti. Toisin kuin aspartaami, se kestää hyvin kuumentamista ja pitkiä säilytysaikoja.


title: Sukraloosi

text: Sukraloosia voivat käyttää myös harvinaista fenyyliketonuriaa sairastavat, joille aspartaami ei sovi, sekä diabeetikot.


title: Sukraloosi

text: Sukraloosia valmistetaan klooraamalla hallitusti sakkaroosia eli tavallista sokeria. Tällöin sakkaroosista korvataan kolme hydroksyyliryhmää klooriatomeilla (ks. kuva).


title: Sukraloosi

text:
Sukraloosi keksittiin 1976 Tate & Lyle Corporationin ja Queen Elizabeth Collegen (University of London) yhteistyönä kehitettäessä uutta hyönteismyrkkyä. Aineen makeuden havaitsi intialainen opiskelija Shashikant Phadnis, joka väärin ymmärtämänsä toimintaohjeen mukaan maistoi () sukraloosia, kun hänen oikeastaan piti testata () sitä.
Kanada oli ensimmäinen maa, jossa sukraloosin (kauppanimi Splenda) käyttö makeutusaineena hyväksyttiin vuonna 1991. Kanadan jälkeen yli 60 maata on hyväksynyt sukraloosin käytön, näiden joukossa muun muassa Australia vuonna 1993, Uusi-Seelanti 1996, Yhdysvallat 1998, Euroopan unioni vuonna 2004 ja myös Suomi. Tate & Lyle valmistaa sukraloosia tehtaallaan McIntoshissa, Alabamassa, Yhdysvalloissa. Lisävalmistuskapasiteettia on rakenteilla Singaporeen.


title: Sukraloosi

text: Sukraloosia on tutkittu lukuisilla eläin- ja ihmiskokeilla. Ihmiskokeissa havaittiin, että 11–27 % sukraloosista imeytyy, josta kuitenkin 70–80 % poistuu muuttumattomana virtsaan. Noin 5 % sukraloosista hajoaa elimistössä kahdeksi monosakkaridiksi. Ihmiskokeissa sukraloosilla ei kuitenkaan havaittu kielteisiä terveysvaikutuksia, ja muun muassa Euroopan komission tieteellinen komitea on katsonut aineen turvalliseksi.


title: Sukraloosi

text:
Eräissä eläinkokeissa erittäin suurten annosten (2000 mg/kg) havaittiin aiheuttavan DNA-vaurioita hiirissä.
Vielä suurempien annosten (3000 mg/kg) sukraloosia on myös havaittu kutistavan rottien kateenkorvaa.


title: Sukraloosi

text: Sukraloosin on havaittu joissakin tapauksissa laukaisevan migreeniä.


title: Mátyás Rákosi

text:
Mátyás Rákosi [] (14. maaliskuuta 1892, Ada, Itävalta-Unkari – 5. helmikuuta 1971, Gorki, Neuvostoliitto) oli unkarilainen poliitikko ja Unkarin johtaja 1945–1956, Unkarin kommunistipuolueen pääsihteeri.
Rákosi syntyi Adassa juutalaisen kauppiaan poikana. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän palveli Itävalta-Unkarin armeijassa itärintamalla, missä joutui sotavankeuteen. Hänestä tuli kommunisti, ja palattuaan Unkariin hän osallistui Béla Kunin hallitukseen ja sen kaaduttua hän pakeni Itävaltaan, joutui pidätetyksi ja karkotettiin. Hän oli Kominternin toimeenpanevan komitean jäsen vuosina 1920–24, Kominternin sihteeri vuodesta 1921. Tultuaan takaisin Unkariin vuonna 1924 hänet vangittiin. Vapauduttuaan hän lähti takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1940. Hän palasi Unkariin Puna-armeijan mukana vuonna 1945.


title: Mátyás Rákosi

text:
Rákosi valittiin Unkarin kommunistipuolueen pääsihteeriksi kommunistihallituksen perustamisen yhteydessä. Rákosi oli nyt Unkarin yksinvaltias. Hän käytti rikollisia menetelmiä tukenaan salainen poliisi AVO. Hän on käyttänyt nimitystä salamitaktiikka tuhotessaan poliittisia vastustajia "pala palalta". Tässä hän noudatti täsmällisesti Stalinin menetelmiä. Rákosi toimi ensin varapääministerinä ja sitten pääministerinä. Neuvostoliiton johto päätti vaihtaa Imre Nagyn pääministerin paikalle kesäkuussa 1953. Rákosin oli erottava pääministerin virasta Neuvostoliiton painostuksen vuoksi heinäkuussa 1953.
Rákosi painosti ja häiritsi Nagyn toimintaa pääministerinä. Nagy sai sydänkohtauksen alkuvuodesta 1955. Rákosi tuli uudelleen valtaa huhtikuussa 1955, kun Nagy erotettiin puolueviroista ja pääministerin tehtävästä sekä pakotettiin kotiarestiin. 1956 keväällä Rákosi joutui myöntämään Unkarin ulkoministeri László Rajkin pidätyksen, kuolemantuomion näytösoikeudenkäynnissä ja teloitoituksen lokakuussa 1949 poliittiseksi vaikka yrittikin siirtää vastuuta ÁVHn johdolle. Tämän jälkeen hänellä oli enää Moskovan tuki valtaansa
Unkarin puoluejohdon toimet kommunistisen älymystönuorison vapaaksi keskusteluforumiksi syntyneen Petőfi-klubin hiljentämiseksi sekä samaan aikaan Poznańin työläisten mielenosoitusten tukahduttaminen Puolassa väkivallalla jolloi satakunta työläistä sai surmansa ja lukuisampi joukko haavoittui, nosti tyytymättömyyden ja suuttumuksen Unkarissa huippuunsa. Rákosi asema kävi kestämättömäksi. Silti hän ei luopunut vallasta vaan Mikojanin oli matkustettava Unkariin tuomaan esiin Neuvostoliiton kanta. Vasta sitten Rákosi erosi "terveydellisistä syistä" ja matkusti Neuvostoliittoon koskaan palaamatta. Hänet korvattiin Ernő Gerőlla. Rajkin maineen palauttaminen ja uudelleen hautajaiset valtion menoin 6. lokakuuta 1956 muodostuivat opposition mielenosoitukseksi ja Unkarin kansannousun alkutapahtumaksi.


title: Mátyás Rákosi

text: Rákosi kuoli Gorkissa vuonna 1971 ja haudattiin Farkasrétin hautausmaalle Budapestiin. Tuhkat sijaisevat nimettömässä uurnapaikassa hautausmaan muurissa.


title: Zeebrugge

text: Zeebrugge on belgialainen satamapaikkakunta, joka on hallinnollisesti osa Bruggen kaupunkia. Siellä on vilkas kansainvälinen satama ja rannikkokaupungin tyypilliset tunnusmerkit: rantakadut, paljon merilintuja, sataman täydeltä purjeveneitä ja merellisiä kiertomatkoja turisteille. Luoteis-Belgiassa Pohjanmeren rannalla oleva kaupunki sijaitsee Länsi-Flanderin maakunnassa. Zeebruggessa oli 3 930 asukasta vuonna 2005.


title: Zeebrugge

text: Bruggen Pohjanmereen yhdistävä kanava oli 1500-luvulta alkaen madaltunut ja muuttunut lopulta kaupankäynnin kannalta käyttökelvottomaksi. Vuoden 1900 tienoilla Zeebrugge rakennettiin Bruggen uudeksi ulkosatamaksi. Satama antoi vähitellen uutta voimaa Bruggen näivettyneelle talouselämälle. Bruggen kaupunkia ja Zeebruggea yhdistää kymmenen kilometrin mittainen, vuonna 1907 avattu kanava.


title: Zeebrugge

text: Keskeinen sijainti vilkkaasti liikennöidyn Pohjanmeren rannalla, lyhyt matka Isoon-Britanniaan ja suurten teollisuuskaupunkien läheisyys ovat tehneet Zeebruggen satamasta yhden Euroopan vilkkaimmista kauttakulkupaikoista. Bruggeen johtava moottoritie yhdistää kaupungin Euroopan tieverkkoon. Sinne pääsee myös junalla tai 68 kilometrin mittaisella Kusttramilla, joka on maailman pisin raitiotielinja.


title: Zeebrugge

text: Zeebruggen kautta kulkee muun muassa autoja, polttoaineita, maataloustuotteita, suomalaista paperia ja muuta rahtia. Satamasta lähtee päivittäin monta autolauttavuoroa Isoon-Britanniaan. Siellä on Belgian tärkein kalasatama. Siellä harjoitettu kalan tukkukauppa on Euroopan suurimpia.


title: Zeebrugge

text: Zeebruggessa oli ensimmäisen maailmansodan aikana Saksan sukellusvenetukikohta, jonne Ison-Britannian laivasto teki yllätyshyökkäyksen 23. huhtikuuta 1918. Amiraali Roger Keyes suunnitteli ja johti hyökkäyksen, joka vaiensi saksalaisten tykistöpatterit ja upotti heidän laivansa satamaan. Hyökkäys sulki pääsyn satamaan maailmansodan seitsemän viimeisen kuukauden ajaksi.


title: Zeebrugge

text: Autolautta "Herald of Free Enterprise" kaatui sataman edustalla 1987 lähdettyään satamasta keula- ja peräportti auki.


title: Närke

text: Närke on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Närken pinta-ala on 4 122,4 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 197 000 asukasta, joten väentiheys oli 47,8 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Närke

text: Närken naapurimaakuntia ovat Länsi-Götanmaa, Värmlanti, Västmanland, Södermanland ja Itä-Götanmaa.


title: Närke

text: Korkein kohta on Kilsbergen, joka kohoaa 298 metrin korkeuteen. Maakunnan suurin järvi on Vättern.


title: Närke

text: Toistaiseksi ainoastaan prinssi Eugén on kantanut Närken herttuan arvonimeä.


title: Närke

text:
1200-luvulla kaupunginoikeutensa saanut Örebro on Närken kaupungeista vanhin ja asukasmäärältään suurin.Närkessä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 197 000 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass (,"Zeruda no Densetsu: mugen no sunadokei") on Nintendon "The Legend of Zelda" -pelisarjan peli Nintendo DS:lle. Peli paljastettiin ensi kerran Nintendon johtaja Satoru Iwatan puheen aikana vuoden 2006 Game Developers Conference -messuilla, jotka järjestettiin San Joséssa, Kaliforniassa. "Phantom Hourglass" on yläviistosta kuvattu 3D-peli. Grafiikka on toteutettu cel-shading-tekniikalla, mikä tuli tutuksi jo pelissä "". "Phantom Hourglassin" julkaisun oli alun perin tarkoitus ajoittua "in" julkaisun läheisyyteen, mutta se sai osakseen viivytystä, joten julkaisu tapahtui Japanissa vasta 23. kesäkuuta. Amerikassa peli julkaistiin 1. lokakuuta ja Euroopassa 19. lokakuuta.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Peli hyödyntää Nintendo DS:n molempia ruutuja, alempi näyttö on pääasiassa pelaamista varten ja ylempi karttoja varten. Alaruudulla voi osoitinkynää käyttämällä ohjata muun muassa bumerangin heittorataa, ratkaista pulmia, tehdä merkintöjä karttaan, vihollisia koskettamalla Link huitasee miekalla kohti vihollista, ja Linkin liikutus tapahtuu kosketusnäytöllä keijua ohjaamalla. "Wind Wakeristä" tuttu purjehtiminen on tässäkin pelissä mukana. Purjehdus tapahtuu höyrylaivalla, ja reitti määritetään osoitinkynällä.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Pelissä kerätään "The Wind Wakeristä" tuttuun tapaan merikarttoja, joiden avulla Link pääsee uusille saarille. Kartat löytyvät suuresta maanalaisesta temppelistä, jota Linkin on tutkittava edetäkseen pelissä. Vain ocean`s kings temppelissä on kirous, joka estää Linkin etenemisen. Tässä vaiheessa kuvaan astuu pelin nimikkoesine The Phantom Hourglass (Aaveiden tiimalasi). Tiimalasiin kerätään kultaista hiekkaa, nimeltä The Sand of Hours (Ajan hiekka). Niin kauan kuin lasissa on hiekkaa jäljellä on Link turvassa. Hiekan valuttua loppuun, temppelin kirous imee Linkin voimat ja Link kuolee. Hiekkaa saa kerättyä lisää päihittämällä pomovihollisia eri saarilla. Tiimalasin avulla kirottu ocean`s kings temppeli voidaan lopulta puhdistaa kirouksesta.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text:
Peli sisältää myös Zelda -sarjojen ensimmäisen verkkopelitilan Nintendo DS:än Wi-Fi connectionin ansiosta
Mukana myös moninpeli DS:än langattomalla lähiverkolla


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: "Phantom Hourglass" jatkuu siitä, minne Wind Waker jäi. Pelin tapahtumat alkavat pari kuukautta "Wind Wakerin" lopun jälkeen, kun Link, Tetra ja hänen merirosvonsa ovat matkalla etsimässä uutta kotimaata. Sankan sumun keskellä he näkevät aavelaivan, ja Tetra menee tutkimaan sitä. Hänen joutuessaan pulaan Link yrittää pelastaa hänet, mutta putoaa mereen ja menettää tajuntansa. Ajauduttuaan mystisen saaren rannalle hän herää keijun ääneen. Keijun avulla hän lähtee etsimään Tetraa ja tietä takaisin merille, mitkä hän kerran tunsi...


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Linkin on etsittävä aavelaiva ja sen lisäksi Ocean Kingin kolme keiju-apuria. Matkallaan hän tapaa kerskailevan kapteeni Linebeckin, jonka höyrylaivalla on mahdollista liikkua saarten välillä. Siitä onkin paljon apua keijujen etsimisessä, ja kun ne kaikki lopulta ovat koolla, saadaan selville Bellumista, pelin päävihollisesta. Ciela ja Linebeck inhoavat toisiaan alusta lähtien.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Legendan mukaan vain mystisellä Phantom Sword-miekalla on mahdollista surmata Ocean Kingin taikavoimia pidättelevä Bellum. Link saa pian uuden tehtävän, nimittäin Phantom Sword-miekan hankkimisen. Hän tapaa sepän,(Zaus) joka osaa valmistaa sellaisen, mutta häneltä puuttuvat siihen tarvittavat materiaalit. Linkin on etsittävä kolme puhdasta metallia (Pure metals) Azurine, Aquanine ja Crimsone joista Zaus voi takoa miekan.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Metallit saatuaan Link palaa takaisin, ja seppä valmistaa legendaarisen miekan. Siitä puuttuu kuitenkin kahva, joka hänen on haettava Ocean Kingiltä. Sen jälkeen hän lähtee Ocean Kingin temppeliin viimeisen kerran, aikeissaan surmata Bellum.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Verinen taistelu alkaa temppelin pohjakerroksissa, ja muuttuu myöhemmin vauhdikkaaksi meritaisteluksi. Lopullinen taistelu käydään aavelaivan kannella kapteeni Linebeckin selkään sulautunutta Bellumia vastaan. Taistelun päätteeksi Link tappaa viimein Bellumin, ja Ocean Kingin oikea muoto, valas, nousee merestä, ja kertoo, että Linkin ja Tetran on aika palata omaan maailmaansa.


title: The Legend of Zelda: Phantom Hourglass

text: Pian he heräävät aavelaivan kannella, ja tapaavat taas muut merirosvot. Ilmenee, että koko peli onkin ollut luultavasti vain unta, mutta lopussa Link näkee kapteeni Linebeckin laivan katoavan kaukaisuuteen.


title: Kuoleman puutarha

text: Kuoleman puutarha on taidemaalari Hugo Simbergin maalausaihe, josta on olemassa useita versioita eri tekotavoin toteutettuina. Teos kuvaa Simbergin näkemyksiä kuolemanjälkeisestä elämästä, jossa valtaa eivät pidä enkelit vaan luurangot, jotka hoitavat taivaallista puutarhaa hellästi ja odottavat paikalle saapuvaksi lisää ”puutarhureita”. Kasvit, joita luurangot hoitavat, ovat hentoja ja haaleavärisiä ja luurangot ovat itse pukeutuneet pitkiin mustiin kaapuihin. Näky liittyy vanhaan, viimeistään keskiajalla syntyneeseen perinteeseen, jossa kuviteltiin kuolleiden nukkuvan kukkivassa puutarhassa. Simbergin tunnetuin versio aiheesta on Tampereen tuomiokirkossa sijaitseva fresko, joka valmistui vuonna 1906.


title: Kuoleman puutarha

text: Kuoleman puutarhat olivat Simbergin lempiaiheita, ja ne on toteutettu vuosina 1896–1906. Simberg teki aiheesta vesiväri- ja guassimaalauksen paperille vuonna 1896, sen koko on 15,8 x 17,5 cm, ja se on liimattu etsauspaperille. Vuodelta 1897 on viivasyövytys chine collé -tekniikalla, ja se on kooltaan 11,8 x 15,5 cm. Viivasyövytyksestä on myös jälkivedos, jonka teki taidegraafikko Juho Karjalainen vuosina 1986–1987.


title: Kuoleman puutarha

text: Simberg teki myös ajoittamattoman piirustuksen, joka on tehty tasapaksulla viivalla lyijykynäpiirustuksena. Se on luonnos Tampereen tuomiokirkkoon tehtyä freskoa varten, ja sen mitat ovat 40 x 51,5 cm.


title: Kuoleman puutarha

text: Tampereen tuomiokirkon pohjoislehterin alla, lähellä saarnastuolia on Kuoleman puutarha-aiheinen fresko. Kirkossa on myös muita Simbergin freskoja vuosilta 1905–1906. Kirkkoon sijoitettuna Simbergin esitystä voi pitää arkana muistutuksena kuolemasta. Teoksessa on paljon yhteistä keskiajan katolisten kuolemantanssi-maalausten kanssa, minkä takia sen sijoittamista luterilaiseen kirkkoon arvosteltiin.


title: Kuoleman puutarha

text: Fresko tuli "Aamulehden" lukijoiden äänestyksessä Suomen parhaaksi taideteokseksi vuonna 2005.


title: Kuoleman puutarha

text: Simbergin kuvissa seikkaileva kuoleman hahmo on hieman pieneksi käyneeseen mustaan pukuun pukeutunut luuranko, joka tulee kuin anteeksipyydellen toteuttamaan ikävää tehtäväänsä.


title: Kuoleman puutarha

text: Paula Kivinen kuvaa aihetta seuraavasti:


title: Kuoleman puutarha

text: Simberg näki elämän kiertokulkuna, jossa kuolemakin valmisti uuteen elämään. Se oli kuin pitkä talviuni, jonka kevätaurinko ja heräävä luonto kerta toisensa jälkeen kukistivat. Saadessaan oman puheenvuoronsa pelottavista ja ikävistä asioista tulikin vähemmän pelottavia ja helpommin ymmärrettäviä.


title: Kuoleman puutarha

text: Simbergin mukaan luurangot ovat kuoleman auttajia ja kasvit sekä kukat ihmisten sieluja. Ajatus ei ole Raamatusta, joten se oli ristiriitainen. Kaikki eivät sitä hyväksyneet, mutta monet näkivät sen keinona ymmärtää kuolemaa paremmin. Ehkä taiteilija yritti sanoa, että kuolema ei välttämättä ole vihollinen, se voi olla ystävä, ja siksi sitä ei tarvitse pelätä.


title: Kuoleman puutarha

text: Maalauksessa voi nähdä myös huumoria ja ironiaa, ja koko ajatus kuolemasta voi näyttää vähän hassunkuriselta.


title: Tapiolan urheilupuisto

text: Tapiolan urheilupuisto on Espoon Tapiolassa sijaitseva urheilupuisto, jossa sijaitsee useita liikuntahalleja ja jalkapallokenttiä, sekä monitoimihalli Espoo Metro Areena. Vuonna 2017 avattiin Urheilupuiston metroasema.


title: Tapiolan urheilupuisto

text: Urheilupuistossa sijaitsee jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1970. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan FC Hongan kotikenttänä. Tapiolan urheilupuiston alueella on myös monia muita jalkapallokenttiä, jotka ovat harjoittelu- ja ottelukäytössä. Kentät ovat hiekka-, tekonurmi- ja luonnonnurmipohjaisia.


title: Tapiolan urheilupuisto

text: Urheilupuistossa sijaitsee kaksi Esportin omistamaa liikuntahallia. Näistä vanhempi Esport Center valmistui vuonna 1981. Hallit tarjoavat harrastusmahdollisuuden monien sisäpalloilulajien harrastajille.


title: Tapiolan urheilupuisto

text: Urheilupuistossa sijaitseva monitoimihalli Espoo Metro Areena valmistui vuonna 1999. Halli toimi aikaisemmin jääkiekkoseura Espoo Bluesin kotiareenana. Hallissa järjestetään myös muita urheilutapahtumia ja konsertteja. Jääkiekko-otteluissa hallin yleisökapasiteetti on noin 7000, konserteissa 7000-9000. Metro Arenan vieressä sijaitsee vuonna 2015 valmistunut harjoitusjäähalli.


title: Tapiolan urheilupuisto

text: Tapiolan urheiluhalli ja Summahalli tarjoavat harrastusmahdollisuuden sisäpalloilulajeille. Urheuluhalli toimii koripalloseura Hongan ja salibandyseura Oilersin kotikenttänä. Summahalli toimii harjoitusareenana.


title: Koeputki

text: Koeputki on toisesta päästään suljettu putken muotoinen laboratoriolasi. Koeputkia käytetään näytteiden, yleensä nestemäisten, säilömiseen kemiallisten tutkimusten ja kokeiden aikana. Avoimessa päässä on usein kaatoreunus, joka helpottaa sisällön kaatamista esimerkiksi dekantterilasiin.


title: Koeputki

text: Useimmat koeputket on valmistettu kuumuutta kestäviksi, jolloin niissä olevia aineita voidaan lämmittää kaasupolttimella. Liiallinen kuumentaminen voi kuitenkin särkeä koeputken. Mikäli näyte vaatii pidempiaikaista kuumennusta, käytetään yleensä paksua borosilikaattilasista tai pyrex-lasista valmistettua koeputkea, jonka lämpölaajenemiskerroin on pieni.


title: Kuuma kesä

text: Kuuma kesä voi tarkoittaa:


title: Jouluksi kotiin

text: Jouluksi kotiin voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Theodore Racing

text: Theodore Racing oli monimiljonääri Teddy Yipin perustama englantilainen Formula 1 -talli, joka osallistui sarjaan vuosina 1978–1983. Keke Rosberg ajoi tallin ensimmäistä autoa, ja voitti Formula 1 -sarjan ulkopuolisen kilpailun, muutoin autolla ei saavutettu menestystä. Vuonna 1979 talli ei osallistunut sarjaan, ja 1980 käytti Shadowin autoja. 1981 palasi omilla autoillaan ja saavutti Patrick Tambayn tuomana yhden pisteen. Kaudella 1982 talli ei saavuttanut pisteitä, ja kaudeksi 1983 Teddy Yip osti Ensign-tallin, jonka autot nimettiin uudelleen. Tällä viimeiseksi jääneellä kaudellaan talli saavutti yhden MM-pisteen. Theodoren kilpailumäärä oli 51.


title: Villin Pohjolan salattu laakso

text: Villin Pohjolan salattu laakso on Aarne Tarkaksen ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 1963. Tommi Rinteen tuottama elokuva on viimeinen osa kolmiosaisesta sarjasta, jonka edeltäviä osia ovat "Villi Pohjola" (1955) ja "Villin Pohjolan kulta" (1963). Suunnitteilla oli vielä neljäskin osa, työnimeltään "Korven kostajat", mutta sitä ei koskaan tehty. "Villin Pohjolan salattua laaksoa" kuvattiin Kuusamossa kesä-heinäkuussa ja studiossa syyskuussa 1963.


title: Walter Wolf Racing

text: Walter Wolf Racing oli vuosina 1977–1979 Formula 1 -sarjaan osallistunut talli. Jody Scheckter ajoi tallille voiton heti sen ensimmäisessä kilpailussa. Tämän lisäksi talli saavutti kaksi muuta voittoa. Ensimmäisena vuotenaan talli oli sarjan neljäs, seuraavina vuosina menestys oli heikompaa. James Hunt ajoi tallin autolla 1979, mutta jätti kauden kesken. Tilalle palkattiin Keke Rosberg, joka ei myöskään saavuttanut pisteitä. Talli myytiin Emerson Fittipaldille, ja autot nimettiin uudelleen. Lisäksi vuoden 1977 autoja myytiin kaksi kappaletta Theodore-tallille Rosbergin ajettavaksi.


title: Turbo Sliders

text: Turbo Sliders on Antti Manniston kehittämä ja Jollygood Gamesin markkinoima ylhäältäpäin kuvattu ajopeli. Peliä voi pelata verkkopelinä enimmillään 20 pelaajaa yhtä aikaa samassa pelissä. Pelissä on valittavana eri autoja ja ratoja, joita voi ladata lisää eri Turbo Sliders -fanisivuilta tai tehdä itse.


title: Turbo Sliders

text: Pelin ominaisuuksiin kuuluvat muun muassa tietokoneen ohjaamat autot, varikkostopit ja tuki usealle eri kielelle.


title: Turbo Sliders

text: Pelin uusin versio (1.0.8) on kaupallinen, mutta pelistä on saatavilla myös ilmainen demoversio, jossa muun muassa ratojen määrää on rajoitettu. Demossa on avoinna kolme rataa joita voi pelata myös verkossa. Demoa voi pelata rajattoman määrän. Täysversio aukaisee pelin kaikki radat, sillä on myös mahdollista tehdä itse ratoja ja ladata muitten tekemiä ratoja. Pelin beta-versiota (0.86b) voi pelata ilmaiseksi, mutta se ei ole yhteensopiva uuden version kanssa.


title: Turbo Sliders

text: Pelin uusimmassa versiossa (2.0.0) kaikki radat ovat pelattavissa myös niille jotka eivät peliä ole ostaneet.


title: Turbo Sliders

text: Pelistä on tehty muutamia modeja, joista suosituin lienee Punaball, jossa pelaajat voivat pelata autoilla jalkapalloa toisiaan vastaan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomen jalkapallon historia alkaa 1800-luvulta.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Jalkapallo tuli Suomeen 1890-luvulla englantilaisten merimiesten sekä ulkomailla peliin tutustuneiden suomalaisten kautta. Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen opettaja Viktor Heikel esitteli pelin säännöt jo 1870 "Hufvudstadsbladetissa". Ennen 1900-lukua jalkapalloa pelattiin ainakin Turussa, Sortavalassa, Viipurissa ja Vaasassa, ja tietysti harrastepohjalta: esimerkiksi Turussa ensin 1890 laivanveistämö Crichtonin englantilaisomistajien aloitteesta, sitten 1898 Turun suomalaisessa klassillisessa lyseossa. Aluksi peli oli koululaisten ja opiskelijoiden harrastusta.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Helsingissä lajin harrastaminen alkoi 1900-luvun alussa, jossa sen läpilyönti tapahtui vuonna 1906, jona vuonna ensimmäinen merkittävä jalkapalloturnaus pelattiin kuuden joukkueen voimin. Joukkueet olivat kaikki oppilaitosten joukkueita Turusta ja Helsingistä. Suomen palloliitto perustettiin 1907 ja sen perustavaan kokoukseen osallistuivat Unitas (Helsinki), Polyteknikkojen urheiluseura (Helsinki), Stjernan (Helsinki), Viborgs Hockeyklubb (Viipuri), Åbo Idrottsvänner (Turku), Turun Jalkapalloseura ja Idrottens Vänner (Kokkola). Jalkapallon Suomen-mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran 1908 cup-muotoisena. Joukkueita oli viisi ja ensimmäiseksi mestariksi tuli Unitas.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Cup-muotoisten SM-kilpailujen osallistujien määrä kasvoi hiljalleen niin että vuonna 1917 joukkueita oli 13 ja vuonna 1929 22. Maailmansodan syttymisen takia ei mestaruudesta voitu pelata 1914, mutta sisällissota vuonna 1918 ei estänyt pelaamista loppukesällä. Helsinkiin valmistui vuonna 1915 Töölön pallokenttä, Suomen ensimmäinen kunnollinen nurmikenttä. Lajin harrastus keskittyi 1920-luvulle saakka kaupunkeihin, sillä maaseudulla kenttiä ei ollut. Työläisurheiluseurat perustivat 1919 oman Työväen Urheiluliittonsa (TUL), jonka joukkueet pelasivat omia sarjojaan Palloliiton ulkopuolella.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 22. lokakuuta 1911 Suomi pelasi ensimmäisen maaottelunsa, jossa se hävisi Ruotsille 2–5, vaikka Suomi oli osa Venäjää..


title: Suomen jalkapallon historia

text: Seuraavana kesänä Suomi osallistui Tukholman olympialaisiin 1912 ja yllätti sijoittumalla neljänneksi (voitot Italiasta ja Venäjästä), ja sitä pidetään usein yhä kaikkien aikojen parhaana miesten maajoukkuesaavutuksena. Oikeus osallistua kisoihin omana joukkueena onnistui vasta ankaran kamppailun jälkeen, joskin punaisessa paidassa, jossa oli leijonavaakuna. Rahoituksen saaminen oli vaikeaa, sillä menestykseen ei uskottu. Pelaajia oli neljätoista, ja loukkaantuneita korvasi voimistelussa menestynyt Lauri Tanner. Joukkueeseen kuului myöhemmin muulla tavoin ansioitunut Algot Niska. Italiaa vastaan käydyssä ottelussa Ragnar Wickström loukkaantui, jolloin joukkue oli vajaa, mutta sai kuitenkin jakoajalla voittomaalin. Italian valmentaja Vittorio Pozzo sai potkut. Pelaajat saivat palkkioksi raitiovaunulipun ja kruunun päivärahan, paitsi alaikäinen Eino Soinio 50 äyriä. Vaikka ottelusta Britanniaa vastaan tuli häviö, se oli Suomen paras ottelu turnauksessa. Olympialaiset olivat ajan merkittävin jalkapallotapahtuma, sillä maailmanmestaruuskisoja ei tuolloin vielä järjestetty.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Itsenäisen Suomen ensimmäinen maaottelu pelattiin 1919 Ruotsia vastaan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomi voitti Ruotsin ensimmäisen kerran vuonna 1920 kotona numeroin 1–0 ja seuraavana vuonna vieraissa 3–0 ja joukkue oli muutenkin vielä 1920-luvun alkupuolella kansainvälisesti hyvä. Se kaatoi 1923 Saksan Dresdenissä 2–1, Puolan Helsingissä 5–3 ja Viron Helsingissä 10–2. Suomi ei osallistunut Pariisin olympialaisiin 1924 varojen puutteen takia. Vuonna 1924 Suomen 5–2-puoliaikajohto olympiapronssimitalisti Ruotsia vastaan kääntyi 5–7-tappioksi. Pohjoismaat alkoivat pelata yhteistä sarjaa 1925. Suomi pelasi 1925 Tanskan kanssa vieraissa 2–2 ja kaatoi sen 1926 kotona 3–2. Ruotsille hävittiin 2–3 vuonna 1926.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Maajoukkueen menestys hiipui 1920-luvun loppupuolella. Yhtenä syynä on pidetty kotimaisten pelien olematonta määrää, sillä cup-muotoisessa SM-sarjassa oli joukkueella korkeintaan muutama peli. 1920-luvun lopussa lähes kaikki pelit alkoivat päättyä tappioihin ja vain Virolle ja Latvialle pärjättiin. 1929 Tanska rökitti Suomen jo 8–0. Urheilulehti otsikoi "Jalkapallomme taivas edelleen synkkä".


title: Suomen jalkapallon historia

text:
Syyskuussa 1930 Suomi pelasi hyvän 4–4-kotitasapelin Ruotsia vastaan, mutta seuraavana kesänä tuli 8–2-tappio. Lokakuussa 1931 Suomi yllätti Tanskan sen kotikentällä 3–2, mutta toukokuussa 1932 Ruotsilta tuli takkiin 7–1. Tanska kuitenkin voitettiin elokuussa kotona 4–2 ja kesällä 1934 uudelleen 2–1. Parantunut menestys lisäsi yleisösuosiota ja syksyllä 1934 Pallokentälle saapui ennätykselliset 10 442 katsojaa ja Suomi voitti hienosti Ruotsin, joka oli silloin jo huippumaa, 5–4. Seuraavan vuonna Tukholmassa Ruotsista tuli taas tasapeli. Seuranneet pelit Saksaa ja Tanskaa vastaan kahdesti päättyivät suurinumeroisiin tappioihin.
Suomi osallistui Berliinin olympialaisiin 1936 Suomen Olympiakomitean ja Palloliiton pitkällisen väännön jälkeen. Olympiakomitea ei olisi halunnut lähettää joukkuetta Tanska-testipelin päätyttyä 4–1-tappioon. Olympiapelit päättyivät 7–3-tappioon Perulle. Olympialaisten jälkeen Suomi yllätti olympiapronssia ottaneen Norjan Oslossa 2–0. Ennen Berliinin olympialaisia Suomen maajoukkueella ei ollut päävalmentajaa, vaan Palloliiton nimeämät asiantuntijat nimesivät joukkueen ja joukkueenjohtaja ja kapteeni päättivät taktiikat ja pelipaikat. Olympialaisiin valmistauduttaessa Palloliitto pestasi lyhytaikaiseksi päävalmentajaksi saksalaisen Ferdinand Fabran.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Enimmäkseen maajoukkueen pelit päättyivät tappioihin; ensimmäinen kohtaaminen Englannin kanssa vuonna 1937 numeroin 0–8. Suomi osallistui 1937 ensimmäisen kerran MM-karsintoihin, mutta hävisi ottelunsa Ruotsia (0–4), Saksaa (0–2) ja Viroa (0–1) vastaan tekemättä maaliakaan. Viro-ottelu oli ensimmäinen maaottelu, joka pelattiin Helsingin ulkopuolella, Turussa. Suomi pelasi vastavalmistuneella Helsingin stadionilla 1939 hyvin ja hävisi hallitsevalle maailmanmestarille Italialle vain 2–3.


title: Suomen jalkapallon historia

text: "Valkoisessa Suomessa" jalkapallo oli arvostuksessa muiden lajien varjossa. Etenkin suojeluskunnissa suosittiin kotimaista pesäpalloa, eikä urheiluelämän auktoriteetti Tahko Pihkala innostunut jalkapallosta, jota piti kehittämänsä pesäpallon kilpailijana. Samalla kun muualla maailmassa peli hiljalleen ammattimaistui, oli laji Suomessa 1930-luvulle tultaessa vielä täysin amatöörimäistä. Pelaajat olivat täysipäiväisesti töissä, jalkapalloa harjoitettiin muutamana iltana viikossa ja vain kesäisin. Joukkueilla ei ollut organisaatiota, valmentajia eikä rahaa. Vasta 1936 Palloliittoon pestattiin ensimmäinen täysipäiväinen työntekijä, pääsihteeri Hugo Valpas.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1930 Suomen-mestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran sarjamuotoisena, ensin yksinkertaisella ja vuodesta 1932 kaksinkertaisella sarjalla. Sarjaa hallitsivat Helsingin, Turun ja Viipurin joukkueet. Vuonna 1935 Helsingin seurat ottivat nelosvoiton ja vuosina 1934 ja 1936 kolmoisvoiton. Mestaruus oli mennyt vuoteen 1940 mennessä vain kuudesti Helsingin ulkopuolelle, aina Turkuun. Pietarsaaren Drott käväisi SM-sarjassa 1936 ja Tammisaaren Ekenäs Idrottsförening 1933. Kuopio tuli ensimmäisenä sisämaakaupunkina sarjaan Pallotovereiden noustua 1938.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1940 Suomi kärsi Saksalle Leipzigissä kaikkien aikojen suurinumeroisimman tappionsa, 0–13. Sota heikensi Suomen jalkapalloa entisestään; 1946 Norja murskasi Suomen Bergenissä 12–0. Kesken sotavuosien pelatusta Ruotsi-ottelusta vuonna 1943 tuli sentään 1–1-tasapeli. Jalkapallon yleisösuosio kuitenkin nousi. Tanska-peliä (2–5) syyskuussa 1946 tuli katsomaan 17 778 ja Ruotsi-peliä (0–7) muutaman viikon päästä ennätykselliset 18 521.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Sodan aiheuttama lama alkoi hellittää 1940-luvun loppupuolella, ja Suomi venyi 2–2-tasapeliin Lontoon olympialaisissa kultaa ottaneen Ruotsin kanssa vuonna 1948. Norjaakin vastaan pelattiin 1947 tasaisemmin 1–2 ja 3–3. Seuraavana vuonna Ruotsi kuitenkin rökitti Suomen 8–1. Maajoukkueen saldo 1940-luvulla oli 1 voitto, 5 tasapeliä ja 22 tappiota. Ainoa voitto tuli Tanskasta vuonna 1949 (2–0).


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1939 alkanut sota vaikutti luonnollisesti myös jalkapalloon. Monet maajoukkuemiehet kaatuivat rintamalla ja SM-sarjaan oli vaikea saada pelaajia. Sarja keskeytettiin syksyllä 1939 ja kesällä 1941 ja mestariksi tuli senhetkinen sarjaykkönen. Vuosina 1940 ja 1942 pelattiin mestaruudesta vain cupmuotoisesti, vuonna 1943 ei lainkaan ja viimeisenä sotavuotena 1944 yksinkertaisena sarjana. Veikkaustoiminta alkoi vuonna 1940 ja jalkapallo-otteluiden tulo veikkauskohteeksi kasvatti lajin suosiota. Vuonna 1942 alettiin pelata myös nuorten (18-vuotiaiden) Suomen-mestaruudesta.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Työväen urheiluliiton ja Palloliiton seurat yhdistyivät yhteiseksi sarjaksi vuonna 1948, vaikka TUL:in seurat eivät vielä liittyneetkään Palloliittoon. Helsinkiläisiä joukkueita oli SM-sarjassa silloin ennätykselliset 7. Sarja vakiintui 10–12 joukkueen kaksinkertaiseksi sarjaksi vuonna 1949, jollaisena se jatkui vuoteen 1978 saakka, ainoana poikkeuksena 14 joukkueen sarja 1971.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Mestaruus meni 1940-luvulla ensimmäisen kerran Helsingin ja Turun ulkopuolelle, Vaasaan, peräti kolmesti (1944 Vasa IFK, 1945 ja 1948 Vaasan Palloseura). Myös raumalaisjoukkue käväisi SM-sarjassa. Vuonna 1949 sarjaan nousseesta KuPS:sta tuli pitkäikäisin pääsarjajoukkue, kun se oli sarjassa yhtämittaisesti kauteen 1992 asti.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Alkukesällä 1950 Suomi voitti Alankomaat 4–1 ja syksyllä maailman ehdotonta huippua edustaneen Jugoslavian Helsingissä 3–2, mitä on pidetty maajoukkueen yhtenä parhaana yksittäisenä tuloksena. Helsingin olympiakisoista odotettiin paljon Suomen lyötyä 1952 Oslossa Norjan 2–1 ja Ruotsin jatkoajalla 3–1 ja otettua epävirallisen Pohjoismaiden-mestaruuden. Olympiapelit päättyivät kuitenkin saman tien tappioon Itävallalle 3–4. Vuonna 1953 maajoukkue teki matkan Neuvostoliittoon, jossa se pelasi 25. lokakuuta kaikkien aikojen suurimman yleisönsä, 100 000, edessä Leningradin Zenitiä vastaan (3–1-tappio). Kolme päivää aiemmin maajoukkue oli hävinnyt keinovalossa Moskovan Dynamolle 1–3.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 1950-luvun alun yksittäisistä voitoista huolimatta huolimatta Suomi oli jäänyt kauas jälkeen niin Ruotsista, Norjasta kuin Tanskastakin. Rohkea taktiikka johti vuonna 1954 tappioon Ruotsille lukemin 1–10. 1956–1959 pelatussa Pohjoismaiden maajoukkueiden mestaruussarjassa Suomi saalisti yhden tasapelin ja 11 tappiota, maalierolla 9–44. Suomen voitot 1950-luvulla olivat ylipäätään harvassa. Maajoukkuetta valmensi vuosina 1955–1958 saksalainen Kurt Weinreich, saldona 3 voittoa, 1 tasapeli ja 19 tappiota.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomen maajoukkueessa oli aina 1970-luvulle asti pelaajia, jotka harjoittivat maajoukkuetasolla myös jotain toista lajia, joihin erityisesti lukeutui jalkapalloilijoiden perinteiseksi talvilajiksi muodostunut, Suomen palloliiton alainen jääpallo, mutta pelasipa 1950-luvun maajoukkueessa myös yhdistetyn hiihdon olympiavalmennettava Aimo Pulkkinen.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Kesällä 1954 aloitettiin valtakunnalliset nuorten tekniikkamestaruuskilpailut ja samana vuonna alettiin pelata myös nuorten maaotteluita.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1950 sarjaan nousi ensimmäinen joukkue kaupunkien ulkopuolelta, Valkeakosken Haka, sillä Valkeakoski oli kauppala. Uusia mestaruuskaupunkeja olivat Tampere (Ilves-Kissat 1950), Kotka (KTP 1951, 1952) ja Kuopio (KuPS 1956, 1958). Vuonna 1955 aloitettiin Suomen Cup, jonka vei ensimmäisen kerran Valkeakosken Haka. TUL:in seurat liittyivät Palloliittoon 1956, jolloin kaikki seurat olivat saman liiton alaisia.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Olympialaisten ainoaksi jääneessä suomalaispelissä hienon soolomaalin tehnyt Aulis Rytkönen sai Suomen ensimmäisen virallisen ammattilaissopimuksen Ranskan Toulouseen. Ammattilaisiksi pääsivät myös Nils Rikberg ja Kalevi Lehtovirta. Ranskan ammattilaiskentiltä ei Suomen maajoukkueeseen juuri lähdetty: Rytkönen pelasi ammattilaisaikanaan yhden maaottelun, Lehtovirta ja Rikberg eivät ainuttakaan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Maajoukkueen taso nousi jonkin verran 1960-luvulla ja Suomi otti Pohjoismaiden-mestaruudet 1964 ja 1966, molemmilla kerroilla Ruotsi kaatui 1–0, joista 1966 oli toistaiseksi viimeinen voitto Ruotsista Helsingissä. Ensimmäinen voitto MM-karsinnoista saatiin 1965 Helsingissä Puolasta 2–0. Sitä ennen Suomi oli osallistunut vuosien 1938, 1950, 1954, 1958 ja 1962 MM-karsintoihin saamatta voittoakaan. Puola rökitti Suomen vieraissa 7–0 eikä muita pisteitä vuoden 1966 kisojen karsinnastakaan tullut. 1966 Suomi hävisi Englannin tuleville maailmanmestareille siedettävästi 3–0.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Syksyllä 1966 maajoukkue osallistui ensimmäisen kerran EM-karsintoihin, saldona tasapelit Itävaltaa ja Kreikkaa vastaan. Suomen pelaaja ajettiin ensimmäisen kerran ulos EM-karsinnassa 1967 Itävaltaa vastaan, pelaaja oli Timo Kautonen. Eräs maajoukkueen kaikkien aikojen parhaista peleistä oli yllätyksellinen 2–0-kotivoitto MM-karsinnassa Espanjasta vuonna 1969. Vieraissa Espanja rökitti Suomen 6–0.


title: Suomen jalkapallon historia

text: SM-sarjan suosio oli 1960-luvulla huipussaan. Kymmenessä HJK:n vuosien 1964–1969 kotiottelussa oli yli 10 000 katsojaa, ennätyksenä HJK–Haka-pelin 17 293 vuonna 1965. Uusia SM-sarjapaikkakuntia olivat Lahti, Mikkeli, Hanko, Oulu ja 1970 SM-sarjassa käväissyt Kemi. Uusia mestaruuskaupunkeja olivat Lahti (Reipas 1963, 1967), Kokkola (KPV 1969) ja Valkeakoski (Haka 1960, 1962, 1965).


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1964 perustettiin Suomen nappulaliigaliitto tehostamaan junioritoimintaa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Espanja-voitosta huolimatta Suomi oli yhä Euroopan heikoimpia maajoukkueita. EM-karsinnassa vuonna 1970 Suomi sai hyvän tuloksen, 1–1-tasapelin Tšekkoslovakiasta Prahassa. Loput karsintapelit Romanialle, Walesille ja Tšekkoslovakialle päättyivät tappioon. 1972 Suomi sai MM-karsinnoista harvinaisen voiton kääpiömaa Albaniasta (1–0) ja hyvän 1–1-tasapelin Romaniasta. Sitä seurasivat kuitenkin 5–0- ja 1–5-tappiot DDR:lle. Myös Albania voitti Suomen kotonaan, ja Romania murskaavasti 9–0. Silloinen päävalmentaja Olavi Laaksonen on todennut, että Suomen pelaajat sortuivat Albania- ja Romania-pelien alla juopotteluun. Suomi onnistui kuitenkin ensimmäistä kertaa välttämään lohkon viimeisen sijan, sillä Albania jäi pisteen päähän.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 12 vuotta maajoukkuetta valmentaneen Olavi Laaksosen jälkeen päävalmentajaksi tuli vain kahden ottelun ajaksi Martti Kosma ja sitten vuonna 1975 Aulis Rytkönen, jonka kaudella Suomi pystyi ajoittain haastamaan huippumaat. 1974 alkanut EM-karsinta sujui tyydyttävästi ottaen huomioon että lohko oli todella kova: tuore MM-hopeamitalisti Alankomaat, pronssimitalisti Puola ja perinteinen huippumaa Italia. Suomi haki Roomasta hienon 0–0-tasapelin. Muut pelit päättyivät tappioihin, mutta tappiolukemat olivat silloisesta näkökulmasta siedettävästi korkeintaan kolme maalia. Suomen tähtipelaaja näinä aikoina oli Belgiassa ammattilaisena pelannut puolustaja Arto Tolsa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuoden 1976 MM-karsinta alkoi kesäkuussa 1–4-tappiolla Englannille, mutta syyskuussa Suomi otti kaikkien aikojen suurimman MM-karsintavoittonsa, 7–1 Luxemburgista. Lontoossa lokakuussa 92 000 katsojan edessä Suomi hävisi Englannille siedettävästi vain 2–1. Keväällä 1977 Suomi otti ensimmäisen vieraskarsintavoittonsa, 1–0 Luxemburgista. Lohkon kolmas maa Italia sen sijaan rökitti Suomen vieraissa 3–0 ja kotonaan Torinossa 15. lokakuuta 1977 6–1. Palloliiton 70-vuotisjuhlaottelussa 7.9.1977 hallitseva maailmanmestari Saksan liittotasavalta voitti Helsingissä Suomen vain 1–0.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Neuvostoliitolle oli tullut tyly 10–2-tappio harjoituspelissä toukokuussa 1978, mutta saman kuun lopussa EM-karsinnan avauspelissä Suomi otti historian ensimmäisen EM-karsintavoittonsa, 3–0 Kreikasta. Ensimmäistä maaotteluaan pelannut Atik Ismail viimeisteli pelissä kaksi maalia. Ismail teki maalin myös kesän harjoituspeleissä Ruotsia ja Norjaa vastaan, ja syksyllä Unkaria vastaan Suomen ottaessa toisen EM-karsintavoittonsa maalein 2–1. Aulis Rytkösen jäähyväisottelu oli ikävä, sillä Kreikka rökitti Suomen EM-karsintojen kolmannessa pelissä lokakuussa 8–1.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Päävalmentajaksi tuli vuonna 1979 Esko Malm. Maajoukkue aloitti myöhemmin perinteeksi muodostuneet talvileirinsä vuonna 1979 matkustamalla Bagdadiin ja Bahrainiin. Irak-ottelussa (1–0-tappio) Pasi Rautiainen avasi maajoukkueuransa kaikkien aikojen nuorimpana maajoukkuepelaajana, 17 vuoden ja 202 päivän ikäisenä.


title: Suomen jalkapallon historia

text: EM-karsinta jatkui heinäkuussa 1979 1–1-kotitasapelillä Neuvostoliittoa vastaan, Suomen maalintekijänä Atik Ismail. Lokakuussa Moskovassa Suomi venyi 2–0-tappioasemasta 2–2-tasapeliin 12 asteen pakkasessa, Suomen maalintekijöinä Kai Haaskivi ja Tuomo Hakala. Suomi sijoittui kuudella pisteellään EM-karsinnassa jaetulle kakkossijalle Unkarin kanssa. Kreikka meni seitsemällä pisteellään jatkoon ja Neuvostoliitto jäi viidellä pisteellään Suomen taakse.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Sarjapelaajat olivat 1970-luvulla jokseenkin amatöörejä, mutta saivat sentään kulu- ja matkakorvauksia sekä erilaisia bonusrahoja. Jalkapallolla ei elänyt ja usein pelaajia houkuteltiin seuran järjestämällä työpaikalla. Seurojen budjetit kuitenkin kasvoivat ja moni niistä ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Ulkomaalaisvahvistusten hankkiminen alkoi yleistyä 1970-luvun lopulla ja OPS:n voittaessa mestaruuden 1979, oli sen riveissä ensimmäinen Suomen-mestaruuden voittanut ulkomaalaisvahvistus, Keith Armstrong. OPS:n mestaruutta lukuun ottamatta sarjaa hallitsivat perinteiset TPS, HJK, KuPS ja Haka. Cupissa puolestaan Lahden Reipas vei peräti kuusi mestaruutta vuosina 1972–1978.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Pitkään vakiintuneena olleen kaksinkertaisen sarjan tilalla alettiin kauden 1978 jälkeen kokeilla muita vaihtoehtoja. Joukkuemäärä on vaihdellut 10:stä 14:ään ja sarjaa on pelattu sekä kaksin-, että kolminkertaisena, alku- ja loppusarjan kanssa. Välillä on kokeiltu jopa jääkiekosta omaksuttuja pudotuspelejä, jotka ovat maailmalla jalkapallossa vieraita.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Palloliiton ohjelmaan kuului vuoteen 1972 asti myös jääpallo, joka nyt eriytyi omaksi Suomen Jääpalloliitokseen. Palloliitto keskittyi jalkapalloon, uutena osiona naisten jalkapallo. Ensimmäinen naisten cup-kilpailu pelattiin Ilta-Sanomien sponsoroimana vuonna 1971 ja seuraavana vuonna pelattiin ensimmäistä kertaa Suomen-mestaruudesta virallisesti. Vuonna 1973 naiset pelasivat ensimmäisen maaottelunsa Ruotsia vastaan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Ammattilaisiksi alkoivat päästä yhä useammat. Arto Tolsa pelasi Belgiassa ja Pertti Jantusesta tuli ensimmäinen Englannin pääsarjassa pelannut suomalainen kun hän siirtyi Bristol Cityyn. Sitä ennen hän oli pelannut Malagassa ollen ensimmäinen suomalainen Espanjan sarjoissa. Pasi Rautiainen sai 18-vuotiaana sopimuksen huippujoukkue Bayern Müncheniin. KuPS:n Petteri Kupiainen lähti 19-vuotiaana Belgian FC Bruggeen. Pertti Alaja pelasi Tanskan Ikastissa ja myöhemmin Kanadassa Edmontonissa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Alle 18-vuotiaiden maajoukkue selvisi vuonna 1975 nuorten EM-kilpailujen finaaliin, jossa se hävisi Englannille 1–0. Joukkueen myöhemmin tunnetuin pelaaja oli Atik Ismail.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomi selviytyi yllättäen Moskovan olympialaisiin vuonna 1980, vaikka jäi karsintalohkossaan viimeiseksi. Yhdysvaltain julistaman boikotin takia edellä olleet Saksan liittotasavalta ja Norja vetäytyivät kisoista. Olympialaisissa Suomi hävisi Jugoslavialle 0–2, pelasi Irakin kanssa tasan 0–0 ja kaatoi Costa Rican 3–0, eikä selviytynyt jatkoon. Olympiajoukkueen valmentajana toimi maajoukkueen päävalmentaja Esko Malm. Sääntöjen mukaan olympialaisissa ei saanut pelata ammattilaisia eikä MM-karsintoihin osallistuneita pelaajia, joten olympiaturnaus oli 1960-luvulta alkaen jäänyt arvostuksessa täysin MM- ja EM-turnausten varjoon. Nykyisin olympiajalkapalloa rajoitetaan pelaajien iän perusteella. Moskovan jälkeen Suomi ei ole olympialaisiin selvinnyt.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1980 alkaneissa MM-karsinnoissa Suomi hävisi kotona Bulgarialle 0–2 ja Itävallalle 0–2 sekä vieraissa Albanialle 0–2. Suomen palloliitto myönsi talvella 1980 120 000 markkaa korvauksiin, joiden avulla pelaajat voisivat toisinaan olla poissa työpaikoiltaan ja harjoitella myös päivisin. Se osoitti maajoukkuejalkapallon olleen edelleen pitkälti amatööripohjaista, mutta toisaalta myös jonkinlaista pyrkimystä ammattilaisuuden suuntaan. Pohjoismaiset maaottelut alkoivat 1980-luvulla vähentyä, kun EM- ja MM-karsinnat olivat ensisijaisia ja harjoitusvastustajia haettiin kauempaa.