title: KooKoo

text: Vuosina 2004–2007 KooKoo pelasi kotiottelunsa oransseissa paidoissa, ja logon väritys oli silloin sini-oranssi. Joukkue pelasi perinteisesti kotipelinsä musta-oranssissa paidassa, mustissa housuissa ja mustissa sukissa. Tähän asuun se palasi kaudella 2007–2008, ja samasta kaudesta lähtien se on pelannut vierasottelunsa valko-oranssissa paidassa ja valkoisissa sukissa.


title: KooKoo

text: SM-Liiga kaudesta 2017-2018 lähtien KooKoo alkoi pelata vierasottelunsa oransseissa väreissä. Samalla kaudella se käytti Suomi 100 –juhlaottelussa sinisiä erikoispaitoja, jotka huutokaupattiin pelin jälkeen.


title: HCK Salamat

text: HCK Salamat on kirkkonummelainen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelasi kaudella 2018–2019 Suomen viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla III-divisioonassa. Joukkue aloitti syksyllä 2011 III-divisioonassa ollakseen Kirkkonummen Salamoiden junioriputken yläpäässä, mahdollistaen jääkiekon pelaamisen myös A-juniori-iän jälkeen. Joukkueessa on pelaajia Salamoiden entisestä Mestisjoukkueesta, HCK Salamat junioriseurasta sekä muista pääkaupunkiseudun joukkueista


title: HCK Salamat

text: Salamat sai alkunsa, kun Espoon Palloseuran Suomi-sarjassa pelaava edustusjoukkue siirtyi Kirkkonummelle vuonna 2002. Kauden 2002–2003 päätteeksi Salamat nousi Mestikseen.


title: HCK Salamat

text: Salamat pelasi Mestiksessä kausina 2003–2008, kunnes putosi Suomi-sarjaan D-Kiekon pudottamana (nyk. JYP-Akatemia). Heikon Suomi-sarja-kauden jälkeen 31.8.2009 joukkue julistettiin konkurssitilaan.


title: HCK Salamat

text: Kaudelle 2011 HCK Salamoiden junioriorganisaatio perusti edustusjoukkueen, jonka tavoitteena oli pelata II-Divisioonaa. HCK Salamat edustus nousi heti ensimmäisellä kaudellaan tavoitteeseensa ja on vakiinnuttanut paikkansa sarjassa.


title: HCK Salamat

text: Teemu Selänne on omistanut osan joukkueesta, mutta joulukuussa 2006 hänen uutisoitiin myyneen osuuteensa joukkueesta.


title: HCK Salamat

text: HCK Salamat pelaa kotiottelunsa syksyllä 2002 avatussa monitoimihalli Varuboden Areenaassa. Halli sijaitsee Kirkkonummen urheilupuistossa keskustan läheisyydessä. Yleisökapasiteetti on noin 1000. Hallissa on istuma- sekä seisomapaikkoja.


title: Vaasan Sport

text: Vaasan Sport on vaasalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Jääkiekon SM-liigaa.


title: Vaasan Sport

text: Sportin jääkiekkojaosto perustettiin vuonna 1962. Sport pelasi ensimmäisen kerran Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-liigassa kaudella 1975–1976, mutta on sittemmin pelannut pääasiassa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa ja Mestiksessä.


title: Vaasan Sport

text: Mestiksessä Sport voitti mestaruuden kausilla 2008–2009, 2010–2011 ja 2011–2012. Ensimmäisen mestaruuden jälkeen Sport hävisi liigakarsinnan Porin Ässiä vastaan niukasti otteluvoitoin 4–3. Toisen mestaruuden jälkeisen karsinnan Sport hävisi Lahden Pelicansille luvuin 4–0. Myös kolmas mestaruus päättyi liigakarsinnassa Ilvestä vastaan tappioon otteluvoitoin 4–1. Liigaan seura nostettiin kaudelle 2014–2015 liigajoukkueiden kabinettipäätöksellä.


title: Vaasan Sport

text: Alkuperäinen emoseura IF Sport (Idrottsföreningen Sport) perustettiin vuonna 1939 Vaasan Vetokannaksen kaupunginosassa. Vuonna 1962 seuraan perustettiin jääkiekkojaosto, joka pelasi ensimmäisen kautensa liiton sarjassa samana vuonna. Vuonna 1979 jääkiekkojaosto erosi omaksi seurakseen nimellä Vaasan Sport. Seuran virallinen, rekisteröity nimi on nykyään HT Vaasan Sport Oy.


title: Vaasan Sport

text: Sportin ensimmäinen jääkiekkokausi liiton virallisessa sarjassa oli 1962–1963, jolloin joukkue osallistui Maakuntasarjaan eli Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle. Sportin ensimmäinen virallinen jääkiekon sarjaottelu liiton sarjassa pelattiin vuonna 1962. Vastassa oli Seinäjoen Salpa, joka voitti ottelun 7–1. Sport sai jääkiekossa historiansa ensimmäisen voiton 20.1.1963 Lapuan Virkiästä lukemin 3–6. Ensimmäinen kausi päättyi lopulta lohkon neljänteen eli viimeiseen sijaan.


title: Vaasan Sport

text: Seuraavat vuodet Sport pelasi Maakuntasarjaa yhden tason alempana olevaa Perussarjaa. Kuuden joukkueen sarjassa joukkue saavutti ensin viidennen ja sitten toisen sijan. Kaudella 1965–1966 Sport voitti viiden joukkueen kokoiseksi kutistuneen Perussarjan. Ole Stolpella vahvistettu joukkue kuitenkin hävisi Maakuntasarjan karsinnoissa Ykspihlajan Kiekko-Pojille voitoin 2–1. Seuraavalla kaudella Sport voitti jälleen Perussarjan, mutta hävisi Maakuntasarjan karsinnat Ikurin Vireelle. Sportin paras pisteentekijä oli Raimo Brax tehoin 13+8=21. Kauden päätteeksi Vaasan Palloseura kuitenkin epäonnistui Suomensarjan karsinnoissa ja lopetti jääkiekkotoiminnan. Sport sai siltä vapautuneen paikan Maakuntasarjassa. Sportiin liittyi myös suuri osa VPS:n pelaajista.


title: Vaasan Sport

text: Maakuntasarjassa Sport voitti kaikki ottelunsa 1967–68 ja pääsi Suomensarjan karsintoihin. Niissä se kuitenkin hävisi molemmat ottelunsa. Syksyllä 1969 Upon Pallo luopui paikastaan SM-sarjassa. Tuon paikan täytti tamperelainen Hilpara, jonka paikka Suomensarjassa jäi näin vapaaksi. Paikasta pääsivät karsimaan Sport, Mikkelin Palloilijat ja Turun Teräs. Sport kukisti kummatkin joukkueet ja nousi näin kaudeksi 1969–1970 ensimmäistä kertaa Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Sport sijoittui lopulta kahdeksan joukkueen sarjassa neljänneksi katsojakeskiarvon oltua 968.


title: Vaasan Sport

text: Sport pääsi pelaamaan kaudeksi 1971 uuteen Vaasan jäähalliin, jolloin vanha tekojäärata katettiin.


title: Vaasan Sport

text: Sport oli perustamassa jääkiekon I-divisioonaa kaudella vuonna 1974. Sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta joista kolme erottuivat muista heti kauden alussa. Sport oli sarjan puoleen väliin mennessä jo 10 pisteen verran muita edellä. Joukkue jatkoi samaa tahtia sarjan loppuun saakka ja varmisti hyvissä ajoin nousunsa uuteen SM-liigaan.


title: Vaasan Sport

text: Sport pelasi ensimmäisen kautensa pääsarjassa 1975–76. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975, joten Sport on yksi liigan perustajajäsenistä. Vaasassa tehtiin tuolla kaudella historiaa, kun uuden SM-liigan ensimmäinen maali syntyi Vaasan jäähallissa seuran pelaajan Raimo Braxin tehtyä maalin HIFK:ta vastaan. Tästä huolimatta Sport hävisi ensimmäisen liigaottelunsa lukemin 3–5. Sportin viimeinen runkosarjan ottelu Tapparaa vastaan vuonna 1976 on jäänyt historiaan liigan kaikkien aikojen pienimmästä yleisömäärästä. Katsojia oli tuolloin ainoastaan 706. Koko kautena Sport keräsi vain 5 voittoa ja yhden tasapelin. Häviöitä sen sijaan tuli jopa 30 ja pisteitäkin vain 11, joten Sport putosi kauden päätteeksi takaisin I-divisioonaan.


title: Vaasan Sport

text: Kaudella 1976–1977 Sport yritti päästä takaisin SM-liigaan, josta oli edelliskeväänä pudonnut. Runkosarjan voitosta kävivät tiukkaa taistelua Sportin lisäksi SaiPa ja Kärpät, joista jälkimmäinen nousi lopulta voittajaksi. Sport sijoittui toiseksi ja pääsi mukaan liigakarsintoihin. Karsintasarjasta tuli ennätystasainen, sillä kaikki joukkueet sijoittuivat kahden pisteen päähän toisistaan ja tekivät Kärppiä (30) lukuun ottamatta 32 maalia. Sportin puolustus epäonnistui, ja joukkueen maaliin tehtiin keskimäärin 7,5 maalia per ottelu. Näin Sport jäi täpärästi vaille liigapaikkaa.


title: Vaasan Sport

text: Sport jatkoi myös seuraavalla kaudella I-divisioonassa. Joukkue oli kesällä kohdannut muutamia menetyksiä, mikä näkyi joukkueen pelissä. Sport ajautui syksyllä neljän ottelun tappioputkeen ja putosi pahimmillaan kolmanneksi viimeiseksi. Tämän jälkeen alkoi kuitenkin nousu kärkeä kohti, ja Sport oli parhaimmillaan neljän pisteen päässä sarjakakkosesta FoPSista. Sport kuitenkin voitti viidestä viimeisestä ottelustaan vain kaksi ja jäi kuuden pisteen päähän liigakarsinnoista.


title: Vaasan Sport

text: Kaudella 1978-79 Esko Nokelaisen valmennusura Vaasassa ei alkanut toivotulla tavalla, sillä joukkue koki pahoja menetyksiä Håkan Hjerpen ja Kalevi Ahon siirryttyä SM-liigaan. Sport jäi kauas kärjestä ja sijoittui vasta sijalle 11. Vaasalaiset onnistuivat kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa voittamalla karsintasarjan Jukureita vastaan.


title: Vaasan Sport

text: Sport koki ennen seuraavaa kautta muutamia suuria menetyksiä kun joukkue menetti mm. Raimo Braxin ja Kari Helanderin. Sport onnistui silti parantamaan edelliskaudesta, vaikka joukkueen peli ailahtelikin kauden alla. Vaihtelevan ottelumenestyksen jälkeen Sport sijoittui kaudella 1979–80 runkosarjassa neljänneksi.


title: Vaasan Sport

text: Sport aloitti kauden 1980-81 heikosti eikä saanut peliään kulkemaan avauspelinsä jälkeen, sillä marraskuussa joukkue oli vielä karsijan paikalla. Kauden toisella neljänneksellä Sport onnistui kuitenkin parantamaan peliään nousten lopulta viidenneksi yhden pisteen päähän neljänneksi tulleesta SaPKosta. Sportin ailahtelevaisuus kuitenkin jatkui ja se hävisi sarjan kärkijoukkueille ajoittain suurinkin lukemin. Seuraava kausi jatkui lähes samalla miehityksellä, kun suurimpana menetyksenä koettiin vain Jari Munckin siirtyminen Kärppiin, ja muutenkin pelaajien vaihdunta oli melko vähäistä. Sport jatkoi hyviä esityksiä, mutta vieraskentillä peli ei ajoittain kulkenut. Eroa jäi lopulta kolme pistettä FoPSin karsintapaikkaan, ja Sport päätti runkosarjan sijoittuen toiseksi.


title: Vaasan Sport

text: Tämän jälkeen alkoi Sportin vajoaminen alemmaksi. Kausi 82–83 kertoi jo merkkejä tulevasta, kun Sport jäi niukasti ulos pudotuspeleistä sijoituttuaan seitsemänneksi 33 pisteellä. Sport oli pysytellyt KalPan perässä koko kauden, mutta ei kyennyt kuitenkaan ohittamaan tätä ja selviytymään pudotuspeleihin. Kauden lopussa Esko Nokelaisen valmennusura Vaasassa päättyi. Kausi 1983–84 meni todella huonosti, mutta Sport vältti kuitenkin putoamisen sarjatasoa alemmas. Nokelaisen tilalle valmentamaan oli tullut Pekka Paavola, jonka johdolla Sport jäi sarjassa 10:nneksi, kun kevätkaudella Sport voitti vain kolme ottelua. Sportin miehistössä oli tapahtunut suuria muutoksia, kun yli puolet edelliskauden joukkueesta oli vaihtunut. Suurimpina menetyksinä Timo Salomaa siirtyi Ruotsiin ja Timo Hytti palasi TPS:ään.


title: Vaasan Sport

text:
Seuraavalla kaudella toteutui se, miltä Sport oli edelliskaudella vielä täpärästi välttynyt. Joukkue putosi II-divisioonaan kehnon kevätkautensa takia: se sai 22 pelistä vain 4 pistettä. Sport ei viihtynyt II-divisioonassa yhtä kautta pidempään, kun se voitti sarjan ja nousi takaisin I-divisioonaan. Menestystä edesauttoi se, ettei joukkueen kokoonpano ollut juuri muuttunut edelliskaudesta. Sportin valmentajaksi vaihtui Kaj Rosvall.
Kausi 1986–87 ei sujunut aivan toiveiden mukaisesti, vaikkakin hyvin sarjanousijalle. Sport oli vahvistunut edelliskaudesta kun Håkan Hjerpe palasi kotkapaitaan muutaman muun vahvistuksen lisäksi. Sport sijoittui sarjassa kuudenneksi 47 pisteellä käyden välillä jopa sarjakärjessä. Sportissa pelasi kauden aikana myös juniori-ikäinen hyökkääjälupaus Jonas Hemming. Kausi 1987–88 oli valmentaja Kaj Rosvallin valmennuskauden viimeinen. Sport kamppaili kauden aikana kolmannesta sijasta, joka olisi oikeuttanut liigakarsintapaikkaan. Sport yritti näin päästä SM-liigaan, josta oli 10 vuotta sitten pudonnut, mutta keskikasti oli tasainen ja Sport jäi lopulta viidenneksi. Sport hankki myös kovia hankintoja kun esimerkiksi edelliskaudella Tapparassa pelannut Jukka Seppo tuli Vaasaan. Kaudet 1988–90 olivat Sportin kannalta vaisumpia. Sportin valmentajana aloitti Teijo Räsänen. Joukkue jäi kaudella 1988–89 pudotuspelien ulkopuolelle sijoittuen yhdeksänneksi ja sijoittui kaudella 1989–90 kuudenneksi.


title: Vaasan Sport

text:
1990-luku ei alkanut Sportin kannalta kovin suotuisasti. Ensin Räsäsen viimeisellä kaudella 1990–1991 joukkue selviytyi täpärästi putoamiselta sijoittuen lopulta 11:nneksi. Håkan Hjerpe palasi kuitenkin Sportiin IFK Lepplaxista. Seuraavalla kaudella Sport putosi suoraan II-divisioonaan. Vaasalaiset viettivät II-divisioonassa yhteensä viisi kautta, joiden aikana Sportin valmentajat vaihtuivat usein. Sportin valmentajina kausina 1992–1996 toimivat Kaj Rosvall, Juha Ilkka, Tapio Rautalammi, Pekka Lumela, Jari Härkälä, Staffan Nykvist ja Jari Kiveliö.
Kausi 1996–1997 oli Sportin viimeinen II-divisioonassa. Alkukauden valmentajana toiminut Jari Härkälä lähti kesken sopimuskauden valmentamaan Kuopioon KalPaa ja nuori pelaajalupaus Sami Laaksoharju kuoli yllättäen. Vastoinkäymisistä huolimatta Sport voitti sarjan Staffan Nykvistin ja Jari Kiveliön johdolla. Sportin nousu varmistui kun se voitti ratkaisevassa ottelussa turkulaisen Kiekko-67:n Kari Teräväisen jatkoaikamaalilla.


title: Vaasan Sport

text: Seuraavalla I-divisioonakaudella Sport menestyi vierasotteluissa huonosti ja jäi Jukka Jalosen johdolla täpärästi pudotuspeleistä, jonka sopimus purettiin kesken sopimuskauden kiekkokauden päättyessä. Toinen nousijajoukkue, Diskos, menestyi Sportia paremmin. Sportiin tuli uusia pelaajia, muiden muassa Tommi Pullola Lukosta ja Marko Härkönen Ässistä. Kausi 1998–99 sujui Sportin kannalta jo hyvin, sillä joukkue sijoittui kolmanneksi mutta jäi kuitenkin Pelicansin ja Kärppien liigakarsintapaikoista, joista Pelicans nousi SM-liigaan. Uusia hankintoja olivat Jani Uski ja Jari Kesti, jotka olivat joukkueen tehokkaimmat pisteentekijät.


title: Vaasan Sport

text: Sport oli 2000-luvun alussa talousvaikeuksissa kun pelaajabudjetti oli mitoitettu suureksi, mutta tulopuolella oli jääty tavoitteesta. Valmennuskaksikko Kari Heikkilä – Håkan Hjerpe erosivat heinäkuun lopussa vastalauseena Sportin toimille. Sport jätti lokakuun alussa konkurssihakemuksen, kun velkaa oli 3 miljoonaa markkaa eivätkä pelaajat suostuneet palkanalennukseen. Hakemus vedettiin seuraavana päivänä pois kun pelaajat suostuivat 20% palkanalennukseen, Kalervo Laaksoharju oli tukenut Sportia omilla rahoillaan ja kaupunki oli tullut vastaan saatavissaan. Näiden lisäksi Sportin kannattajat keräsivät 30 000 markkaa Sportin toiminnan jatkamiseksi. Seuraavan kerran konkurssi oli lähellä kun Länsi-Suomen verovirasto haki Sportia konkurssiin.


title: Vaasan Sport

text: 1990-luvun loppu ja 2000-luku ovat olleet Sportille menestyksekästä aikaa, sillä joukkue on pelannut 2000-luvulla kaksi kertaa Mestiksen finaaleissa ja voittanut kerran pronssia. Kaudella 1999–2000 ja 2004–2005 Sport oli myös lähellä nousta liigaan, mutta kummallakin kerralla nousu jäi tapahtumatta.


title: Vaasan Sport

text: Kaudella 1999–2000 Sport oli I-divisioonan runkosarjan toinen jääden 20 pistettä runkosarjan voittajasta Oulun Kärpistä. Sport pääsi kauden lopuksi pudotuspelien jälkeen karsimaan paikasta SM-liigaan Kari Heikkilän johdolla. Karsinnoissa Sport ei kuitenkaan pärjännyt Juhani Tammisen Kärpille ja jäi näin vaille paikkaa SM-liigassa.


title: Vaasan Sport

text: Kausi 2000–01 alkoi uudessa Mestiksessä lupaavasti, kun Vaasaan hankittiin TPS.n junioreissa menestyksekkäästi pelannut hyökkäyskolmikko Happo-Viinanen-Vidman, Ari-Pekka Pajuluoma Ruotsista ja Marko Luomala Ässistä. Lopulta Sport jäi viidenneksi 47 pisteellä. Vuosina 2002–04 Sport pelasi sarjan kärkitason alapuolella sijoittuen neljänneksi tai viidenneksi. Nousumahdollisuutta SM-liigaan ei ollut.


title: Vaasan Sport

text: Lopulta kaudella 2004–2005 Sport sai jälleen mahdollisuuden sarjanousuun, kun SM-liiga aukaistiin vuodeksi. Sport hankki valmentajakseen Juhani Tammisen, jonka johdolla joukkue ei jäänyt kauas tavoitteestaan. Sport jäi kuitenkin finaaleissa toiseksi, kun muiden muassa Sami Kapasella ja Kimmo Timosella vahvistunut KalPa voitti Sportin suoraan kolmessa ottelussa. Sport ei näissä kolmessa ottelussa tehnyt maaliakaan. Näissä finaaliotteluissa syntyi myös Sportin yleisöennätys: yli 4600 katsojaa, mikä on yli hallin kapasiteetin.


title: Vaasan Sport

text:
KalPan nousemisen jälkeen SM-liiga suljettiin jälleen ja nousu oli mahdollista voittamalla tasonmittausotteluissa. Mutta seuraava kausi 2005–06 jatkui samaa rataa kuin edellinenkin, ja jälleen Sport hävisi finaaleissa. Tällä kertaa Mikkelin Jukurit olivat parempia, tosin eivät nousseet SM-liigaan, sillä tasonmittausottelut tulivat vasta seuraavalla kaudella.
Tasonmittausotteluiden tultua mukaan ohjelmaan Sport asetti tavoitteekseen nousta SM-liigaan keväällä 2007 kyseisten otteluiden kautta. Sport voitti runkosarjan, mutta hävisi välierät Kajaanin Hokille otteluvoitoin 3–1 ja menetti näin mahdollisuutensa liiganousuun. Sport kuitenkin voitti pronssia päihittämällä TuTon pronssiottelussa 2–0.


title: Vaasan Sport

text:
Kaudella 2007–08 Sportin tavoite oli jälleen nousta SM-liigaan, mutta liiton päätöksen takia nousumahdollisuus peruttiin. Kausi oli valmentajan ja kannattajien mielestä pohjanoteeraus kun Sport jäi kuudenneksi. Päävalmentaja Mikko Manner erotettiin joulukuussa 2007, ja uudeksi valmentajaksi tuli seuraa jo aiemmin valmentanut Juhani Tamminen, joka solmi sopimuksen myös seuraavasta kaudesta tavoitteenaan saada Sport SM-liigakarsintoihin. Sport onnistui nousemaan kuudenneksi oltuaan kauden aikana jo pudotuspeliviivan alapuolella. Pudotuspeleissä Sport johti puolivälieräsarjaa Mikkelin Jukureita vastaan jo otteluvoitoin 2–1, mutta hävisi kaksi seuraavaa ottelua ja putosi jatkosta.
Kaudella 2008–09 Sportin tarkoituksena oli jälleen nousta SM-liigaan. Valmennuskaksikkona toimivat Juhani Tamminen ja Kenneth Westerback. Sport sijoittui runkosarjassa toiseksi ja aloitti pudotuspelinsä Jyväskyläläistä D Teamia vastaan. Sport voitti ottelusarjan suoraan voitoin 3–0. Välierissä Sportia vastaan tuli Kajaanin Hokki. Ottelusarja venyi viidenteen otteluun, jonka Sport voitti 5–4. Finaaleissa Sportia vastaan asettui Joensuun Jokipojat. Finaalisarja ratkesi 23. maaliskuuta 2009, kun Sport voitti ensimmäisen Mestiksen mestaruutensa kotonaan neljännessä ottelussa Kim Nabbin jatkoaikamaalilla ja eteni SM-liigakarsintoihin Porin Ässiä vastaan. Liigakarsinnat Sport hävisi otteluvoitoin 3–4.
Kaudelle 2009–2010 Sport lähti tavoitteena uusia edelliskevään menestys ja joukkueeseen hankittiin ulkomaalaisvahvistuksina kolmikko Robin Bergman, Bryan McGregor ja Lou Dickenson. Kausi lähti Sportin osalta alavireisesti käyntiin jo edelliskeväänä kun seura ilmoitti yli 300 000 euron tappiot edelliskaudelta, joka enteili hyvin sekaavaa kautta. Toimitusjohtaja Juha Saari ilmoitti vetäytyvänsä työstään ja hänen tilalleen palkattiin toiminnanjohtajan nimikkeellä toimivia Jyrki Niemi.


title: Vaasan Sport

text: Kausi 2009–2010 oli Sportin osalta erilaisten skandaalien täyttämä. Peli oli resursseihin nähden alisuorittamista, jonka lisäksi myös kaukalon ulkopuoliset seikat ilmenivät mediassa. Syksyllä tapahtuneessa yökerhojupakassa, jossa Sportin pelaaja Teemu Kuusisto oli Vasabladetin tietojen mukaan ahdistellut naista, joka ajoi Sportin tilanteen pukukopin sisällä siihen pisteeseen että Markku Erholtz ja valmentaja Juhani Tamminen riitautuivat ja lopulta Erholtz joutui purkamaan sopimuksensa olosuhteiden ollessa sietämättömät. Myös aiemmin syksyllä pelaajakoordinaattori Jukka Suutarin saamat potkut aiheuttivat hämmennystä. Mediassa spekuloitiin kevään aikana myös paljon Sportin talousvaikeuksilla joiden takaa paljastuivatkin todella suuret miljoonavelat.


title: Vaasan Sport

text: 25. tammikuuta 2010 Sportin päävalmentaja, Juhani Tamminen, ilmoitti jättävänsä valmennustehtävät apuvalmentajalle Kenneth Westerbackille keskittyessään itse urheilutoimenjohtajan tehtäviinsä. Näitä tehtäviä Tamminen ei kuitenkaan Vaasassa hoitanut sillä hän vetäytyi sairauslomalle sopimuskautensa 1.4. loppuun. Myöhemmin Westerbackin valmennuspariksi palkattiin Olli Hällfors, joka oli aiemmin nostanut Sportin A-juniorit SM-liigaan, mutta vaikka valmennuskolmikko Westerback-Hällfors-Härkönen saikin Sportin runkosarjan lopussa pienoiseen voittoputkeen, ei sen tuoma energia enää kantanut pudotuspeleissä, vaan putosi kauden ilmeen mukaisesti jyväskyläläiselle D Teamille pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella voitoin 1–3.


title: Vaasan Sport

text: Sportin toiminnanjohtaja Jyrki Niemi ilmoitti keväällä 2010, että Sport ryhtyy pitämään tarkempaa talouskuria ja ilmoitti pyrkivänsä liigaan seuraavan kerran aikaisintaan kaudella 2012–2013 ja että Sportin joukkueeseen aletaan koota enemmän vaasalaispelaajia.


title: Vaasan Sport

text: 7. huhtikuuta 2010 Vaasan Sport julkisti uuden päävalmentajan ja urheilutoimenjohtajan. Tuplapestiä ryhtyi hoitamaan Antti Törmänen.


title: Vaasan Sport

text: Kauden 2010–2011 alku oli Sportin osalta ailahtelevainen. Joukkue sijoittui runkosarjassa lopulta kolmanneksi, ja sai pudotuspelien ensimmäisen kierroksen vastustajakseen LeKin. Sportin johto myös ilmoitti, että mikäli käy niin, että joukkue voittaa Mestiksen ja nousukarsinnan, niin liigaosake on mahdollista lunastaa. Sport voitti LeKin suoraan otteluvoitoin 3–0. Välierissä Sport pudotti KooKoon otteluvoitoin 3–1, ja eteni finaaliin, jossa kohtasi Jukurit. Finaalissa Sport oli 2–0 tappioasemassa Jukureihin nähden mutta pystyi kuitenkin nousemaan lopulta otteluvoitoin 2–3 Jukureiden ohi. Sport eteni liigakarsintaan, jossa kohtasi SM-liigan runkosarjan viimeiseksi sijoittuneen Lahden Pelicansin. Pelicans voitti Sportin otteluvoitoin 4–0, ja säilytti liigapaikkansa. Kausi oli Sportin osalta paljon odotettua parempi, ja mestaruus tuli Vaasaan pienenä yllätyksenä. Sportin ei odotettu olevan neljän parhaan joukossa, ja alkuperäinen tavoitekin oli vain pudotuspeleihin pääseminen.


title: Vaasan Sport

text: Toukokuussa 2011 ilmoitettiin, että Sportin valmentajana toiminut Antti Törmänen jättää joukkueen kesäkuussa, ja siirtyy sveitsiläisjoukkue Bernin apuvalmentajaksi. Toukokuun lopulla ilmoitettiin edellisenä vuotena Pelicansia valmentaneen Pasi Räsäsen siirtyvän Sportin päävalmentajaksi.


title: Vaasan Sport

text: Sport sijoittui myös kaudella 2011–2012 runkosarjassa kolmanneksi. Joukkue voitti myös toisena vuotena peräkkäin liigan mestaruuden. Kaudella 2012–2013 Sport sijoittui runkosarjan päätteeksi kolmanneksi ja eteni pudotuspeleissä puolivälieriin. Seuraavalla kaudella joukkue oli kaudella 2013–2014 Mestiksen toinen runkosarjassa. Se tippui edelliskauden tapaan puolivälierissä, kun Jukurit eteni jatkoon seitsemässä ottelussa. Päävalmentaja Räsänen erotettiin helmikuussa 2014. Ari-Pekka Pajuluoma otti tämän jälkeen valmennusvastuun loppukauden ajaksi.


title: Vaasan Sport

text: Sport nostettiin liigajoukkueiden päätöksellä kaudeksi 2014–2015 pääsarjatasolle SM-liigaan, jossa se korvasi KHL:ään siirtyneen Helsingin Jokerit. Jokereiden apuvalmentaja Tomek Valtonen siirtyi Sportin päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella, joka sisälsi myös option. Jälkikäteen Sportin kabinettipäätöksellä tehty sarjanousu herätti tunteita jopa joukkueen omissa kannattajissa sekä esimerkiksi TuTo Hockeyn toimitusjohtaja Timo Kinnunen piti tapausta skandaalina. Kabinettinousun takia Sportin ja sen pelaajien välillä syntyi kiistaa nousubonuksien maksamisesta. Sport ei halunnut maksaa bonuksia, koska sarjanousu ei tullut pelaamalla.


title: Vaasan Sport

text: Ensimmäisellä nousun jälkeisellä liigakaudellaan Sport otti 20 voittoa, joista 15 tuli varsinaisella peliajalla. 60 ottelussa joukkue sai yhtä monta pistettä ja jäi sarjan viimeiseksi. Toisella kaudellaan Sport otti ensimmäisen kerran seurahistoriassaan pudotuspelipaikan jääkiekon SM-sarjassa.


title: Vaasan Sport

text: Kesäkuussa 2016 Sportista tuli eurooppalaisten joukkueiden liittouman () perustajajäsen.


title: Vaasan Sport

text: Muokkaa kokoonpanoa


title: Vaasan Sport

text:
Sportin kannattajien varsinainen kannattajakatsomo on B-seisomakatsomo-osassa eli ”Ahvensaaren päädyssä”.
Sportin kannattajat, eli tutummin Red Army. Red Armyn perinteisiin kuuluu, etteivät kannattajat maalaa kasvojaan, käytä kummallisia päähineitä tai muutakaan henkilökohtaista rekvisiittaa. Red Army on vuonna 1987 perustettuna tiettävästi Suomen vanhimpia yhtäjaksoisesti toimineita kannattajaryhmiä. Lisäksi on Etelä-Suomessa asuville Sportin kannattajille oma ryhmänsä, Red Army Southern, joka seuraa Sportia pääkaupunkiseudulla lähinnä oleville vieraspaikkakunnille. Lahden Pelicansin kannattajien sivusto arvosteli 2009 kannattajavertailussaan Sportin kannattajat Mestiksen ykköseksi ja Suomen ”kenties” parhaaksi.


title: Vaasan Sport

text: Vaasan Sportin Kannattajat Ry on Sportin kannattajien virallinen yhdistys, jonka tehtävänä on mahdollistaa kannattajien matkustus vieraspeleihin sekä myydä omia kannattajatuotteita. Yhdistys on tehnyt suuria kannattajamatkoja. Liigakarsintaotteluun Ässät-Sport 28.3.2009 lähti kannattajia kahdeksantoista bussilastillisen verran, ja 2011 karsintaottelussa Pelicansia vastaan lähti seitsemän bussin verran.


title: Vaasan Sport

text: Sportin kannattajiin kuuluu myös erillinen kannattajaryhmä, Ultras 06, joka on ottanut vaikutteensa sekoituksena Englantilaista Casual -kulttuuria ja Keski-Eurooppalaista Ultras -kulttuuria. Ultras06 tekee otteluissa tifoja, joissa käytetään erilaisia lippuja, soihtuja ja muita varusteita. Tifot ovat pääosin Ultras 06:n suunnittelemia ja rahoittamia. Ultrasit ovat saaneet myös kielteistä julkisuutta kahinoista vastustajan kannattajaryhmiä vastaan. Maaliskuussa 2008 Mikkelissä tapahtuneen välikohtauksen jälkeen Sport reagoi Sportin kannattajien käytökseen ja antoi paikalla häiriköineille porttikiellon loppukauden peleihin.


title: Vaasan Sport

text: Vaasan Sportin edustusjoukkueen ja A-junioreiden toiminnasta vastaa HT Vaasan Sport Oy joka on perustettu vuonna 2002, jolloin Sportin toiminta muuttui osakeyhtiömuotoiseksi.


title: Vaasan Sport

text:
Sportin hallitus hajosi 16. lokakuuta 2008 kun hallituksen puheenjohtaja Henri Lassila ja varapuheenjohtaja Ari Rintamäki jäivät pois pelaajahankintoihin liittyvien erimielisyyksien vuoksi, mutta asian yksityiskohtaisia syitä ei kerrottu julkisuudessa. Hallitukseen otettiin kaksi uutta jäsentä 17. marraskuuta 2008, kun Jukka Marttila ja Heikki Miilumäki tulivat eronneiden jäsenten tilalle.Sportin liikevaihto kasvoi tilikaudella 2007–2008 9,5%, mutta tulos jäi tappiolle 59 608 €.
Ensimmäisen kerran Sport pääsi pois luonnonjäiltä vuonna 1967, kun Vaasan tekojäärata vihittiin käyttöön 13. lokakuuta.


title: Vaasan Sport

text: Nykyisin Sport pelaa kotiottelunsa vuonna 1971 valmistuneella Vaasa Arenalla. Halli on uudistettu ja laajennettu vuonna jolloin hallin alkuperäistä kapasiteettia nostettiin 4300:aan. Sportin voitettua Mestiksen kaudella 2008–09, katsomoon lisättiin istumapaikkoja ennen liigakarsintoja, jolloin hallin kapasiteetti nousi nykyiseen 4448:aan. Samassa rakennuksessa on myös kolme harjoitusjäätä, joiden koot ovat 27 m x 57 m. Ne ovat valmistuneet vuonna 1992. Nykyään hallissa on 1971 istumapaikkaa ja 2377 seisomapaikkaa. Loput 100 paikkaa ovat aitioissa, joita on yhteensä 8. Hallista käytetään myös nimityksiä Vaasan ja Kuparisaaren jäähalli.


title: Vaasan Sport

text: Jääkiekkojoukkueista Vaasa Arenaa käyttää kotihallinaan Sportin lisäksi myös Suomi-sarjaa pelaava, aiemmin mustasaarelainen KoMu HT, joka kaudesta 2009–10 alkaen pelaa nimellä Waasa Red Ducks, kotipaikkanaan Vaasa. Jäähallin tulostaululla on myös suuret näytöt, jotka mahdollistavat videouusinnat. Sportin otteluissa varsinainen fanikatsomo on Ahvensaaren päädyssä sijaitseva B-katsomo. Halli on uudistettu ja laajennettu vuonna 1999.


title: Vaasan Sport

text: Vaasan Sportin yleisöennätys jääkiekossa on noin 4600 katsojaa, mutta tarkka yleisömäärä ei ole tiedossa, sillä halliin myytiin lippuja yli tuolloisen 4600 henkilön yleisökapasiteetin määrän. Ennätys syntyi vuoden 2005 Mestiksen toisessa finaaliottelussa KalPaa vastaan. KalPa voitti ottelun 0–4. Ottelun viralliseksi yleisömääräksi on kuitenkin ilmoitettu 4600.


title: Vaasan Sport

text: Sportin värit ovat perinteisesti olleet punainen, keltainen, valkoinen ja musta. Värit ovat esiintyneet joukkueen peliasuissa vuosien aikana. Pääsääntöisesti Sport on pelannut punaisella kotipaidalla ja valkoisella vieraspaidalla, mutta kaudella 2007–08 Sport pelasi poikkeuksellisesti valkoisella kotipaidalla ja punaisella vieraspaidalla. Kaudella 2008–09 Sport pelaa kotiottelunsa punaisissa ja vierasottelunsa valkopohjaisissa paidoissa. Peliasun housut ovat mustat, kypärä ja sukat ovat punaiset.


title: Vaasan Sport

text: Logot ovat vuosien varrella vaihtuneet useaan kertaan. Kuitenkin jo pitkän aikaa logoissa on ollut kuvattuna nykyisessäkin tunnuksessa oleva kotka. SM-liigassa kaudella 1975–1976 Sport käytti logoa, jossa oli sinisellä pohjalla keltainen viljanlyhde Vaasan kaupungin ja Vasa-suvun vaakunasta. Tätä logoa käyttää nykyäänkin FC Sport logonsa pohjana. Edellinen versio logosta taas on käytössä nykyään Sportin junioreilla hiukan muutettuna.


title: Vaasan Sport

text: Sportin junioritoiminta on alkanut vuonna 1985 jolloin Vaasan Sportin Juniorit ry eli JuniorSport perustettiin. JuniorSport on Vaasan seudun ainoa jääkiekkoon erikoistunut seura. Sportin junioritoiminnan tuloksena on kehittynyt myös NHL-pelaajia kuten esimerkiksi Washington Capitalsin varaus Oskar Osala.


title: Vaasan Sport

text: Nykyään JuniorSportilla on noin 650 4–18 -vuotiasta jäsentä lähinnä Vaasasta ja Mustasaaresta. JuniorSportin korkein ikäluokka on B-juniorit jotka pelaavat ikäluokkansa korkeimmalla sarjatasolla B-junioreiden SM-sarjassa.


title: Vaasan Sport

text: Sportin A-juniorit toimivat samassa organisaatiossa edustusjoukkueen kanssa eli A-juniorit toimivat HT Vaasan Sport Oy:n alaisuudessa. A-juniorit nousivat kaudeksi 2009–10 A-junioreiden SM-liigaan sijoittumalla liigakarsinnoissa neljänneksi jättäen taakseen SaiPan ja Kooveen.


title: Vaasan Sport

text: Vaasan Sportin naisjoukkue on perustettu vuonna 1986 ja se toimii JuniorSportin alaisuudessa. Sportin naiset ovat saavuttaneet jääkiekossa SM-pronssia vuonna 1987. Sport pelaa nykyisin naisten Suomi-Sarjaa B-tyttöjen ja Naisten yhdistelmäjoukkueella. Kaudella 2007–2008 Sportin C-tyttöjen joukkue voitti SM-hopeaa.


title: Vaasan Sport

text: Kaudella 2007–2008 Sportin naisten/C-tyttöjen joukkue pelasi naisten Suomi-sarjaa.


title: Vaasan Sport

text: Sportin naisjoukkue nousee yhdessä TPS:n kanssa Mestiksestä Naisten Liigaan kaudeksi 2018-2019. Joukkueiden määrää kasvatetaan nykyisestä 8:sta 10:een.(Edustanut Suomea MM-kisoissa ja Olympialaisissa)


title: Vaasan Sport

text: Sport on yksi SM-liigan perustajajäsenistä, ja joukkue pelasi SM-liigassa kauden 1975–76. Sen jälkeen Sport on pelannut alemmilla sarjatasoilla joissa se on saavuttanut Jääkiekon II-divisioonan voitot vuosina 1986 ja 1997 ja I-divisioonan voiton vuonna 1975. Sport on ollut I-divisioonan toinen vuosina 1977 ja 2000, ja kolmas vuonna 1999. Sport on kolminkertainen Mestiksen mestari (2009, 2011, 2012) ja lisäksi voittanut Mestiksen runkosarjan vuonna 2007. Samana vuonna Sport saavutti sarjassa pronssia voittamalla TuTon pronssiottelussa 2-0. Hopeaa Sport on saavuttanut vuosina 2005 jolloin se hävisi finaalisarjan KalPalle suoraan otteluvoitoin 0–3 ja 2006 jolloin se hävisi finaalisarjan Jukureille otteluvoitoin 1–3. Naisten puolella Sport on saavuttanut SM-pronssia.


title: Vaasan Sport

text:
Naiset
Miehet


title: Vaasan Sport

text: Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Mestiksessä ja I-divisioonassa Sport on maratontaulukossa sijalla 3. ja edellään on vain KooKoo ja FPS. Näillä sarjatasoilla Sport on pelannut yhteensä 26 kautta, pelaten 1075 ottelua, joista on voittanut 526, pelannut tasan 93 kertaa, ja hävinnyt 456 kertaa. Sport on tehnyt näiden kausien aikana 4507 maalia ja päästänyt 4158 maalia. Sport on saavuttanut 1145 pistettä, ja on voittanut I-divisioonan mestaruuden kerran.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeraaminen kulttuuri on Koillis-Euroopan havumetsävyöhykkeellä noin 5000–2000 eaa. vallinnut kivikautinen kulttuuripiiri. Se ulottui laajimillaan Pohjanlahdelta ja Itämereltä Uralille ja Veikselin suulta Jäämerelle. Kampakeraaminen kulttuurin astiat ovat koko kulttuurin ilmenemisalueella yhdenmuotoisia, mutta niiden koristeluissa on eroja. Kampakeraamisen kulttuurin ilmenemisalue on jotakuinkin sama kuin myöhempien suomalais-ugrilaisia kieliä puhuneiden kansojen, joten on mahdollista että kampakeraaminen kulttuuri on kuulunut tähän kielikuntaan.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeramiikka edustaa ensimmäistä keramiikkaa Suomessa. Nimensä kulttuuri on saanut kampaleimoin koristelluista, kaarevapohjaisista, 40–50 litran vetoisista keraamisista astioista.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeraamisen kulttuurin esineistön esiintymisalueen rajat ovat suurin piirtein: lännessä Ruotsin Kalixjoki ja Pohjanlahti, pohjoisessa Norjan Ruija, etelässä Puolan Veiksel-joki (puolaksi Wisla) ja Baltiassa muun muassa Zvejnieki 1. Idässä Luoteis-Venäjällä kampakeramiikka yhtyy liukuen Uralvuoristoon ulottuvaan keramiikkatyylien jatkumoon.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeramiikkaa edelsivät Suomessa esikeraamiset Suomusjärven ja Kundan kulttuurit. Kampakeraamista traditiota jatkoi Kiukaisten kulttuuri, joka sai vaikutteita vasarakirveskulttuurista eli nuorakeramiikasta.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: On oletettu, että kampakeraamisen kulttuurin väestö 5200–2000 eaa. puhui mahdollisesti suomalais-ugrilaista kieltä, koska se asui suurin piirtein samalla alueella kuin näitä kieliä myöhemmin puhuneet ihmiset. Kulttuurin muodostumiseen ei kuitenkaan näytä liittyneen suuria kansainvaelluksia, vaan kampakeramiikka ilmaantui ilman että muussa esineistössä, elinkeinoissa tai yhteiskuntarakenteessa olisi todettavissa muutoksia.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeraaminen väestö hautasi kuolleensa punamullan kera. Vainajan mukana alettiin laittaa hautaan runsaasti esineitä, kuten piikivikärkiä ja meripihkakoruja. Länsi-Suomesta (Jäkärlän ryhmä) on löytynyt kampakeraamisen kulttuurin asuinpaikkojen läheisyydestä, samoilta alueilta hautoja, jotka on reunustettu hiekkakivilaatoilla tai joissa on hiekkakivipääty. Viimeaikaisimman tutkimuksen mukaan nämä haudat on ajoitettu vasta esiroomalaiseen rautakauteen.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Sädekiviliuskeesta työstettiin kirveitä ja talttoja. Kvartsista valmistettiin nuolenpäitä. Piikivi oli peräisin Valdain ylängöltä Venäjältä. Tikareissa ja koruissa käytettiin muun muassa Kölivuorten punaliusketta ja Äänisen viherliusketta. Meripihka oli peräisin todennäköisesti Liettuasta.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeraamiselta ajalta on peräisin esimerkiksi suurin osa Suomen kalliomaalauksista. Löytöihin kuuluvat myös pienet saviset ihmishahmot esimerkiksi Vantaan Jokiniemen idoli, joka on noin 5 000 vuotta vanha.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Jotkut kielitieteilijät ja arkeologit olettavat, että kampakeramiikan esiintymisalue vastaa suurin piirtein varhaiskantasuomea puhuneen väestön asumaa aluetta.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Saven sideaineena käytettiin hiekkaa, kvartsi- tai maasälpämurskaa, asbestia, palanutta luuta, kalkkikivirouhetta, simpukankuorta ja höyheniä tai kasvien osia. Sekoitussuhteet vaihtelivat eri kulttuurivaiheissa ja ryhmissä. Astia valmistettiin kiertämällä savivöitä päälletysten spiraaliksi. Koristelussa käytettiin hammastettua, lyhytpiikkistä "kampaleimasinta". Näitä puu-, luu- tai kivileimasimia on ollut eripituisia ja erilevyisiä. Kuvioinnissa on käytetty myös muita painantavälineitä, kuten ruokoja, kierrenuoria, korsia ja kalan sekä linnun nikamia. On myös vain viillelty terävillä välineillä suoria viivoja geometriseksi kuvioinniksi. Kuviot muodostivat astioiden pintaan vaakasuoria vyöhykkeitä. Kuvion muotoa käytetään apuna iän määrittämisessä. Leimakuvion lisäksi jonakin aikana tyypillistä pintakuviointia olivat kuoppapainanteet. Ne lisäsivät astian kestävyyttä poltettaessa valmis astia avotulessa noin 400 °C:ssa. Astiat olivat suhteellisen kookkaita, jopa 45-litraisia.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Tiedetään saviastioita maalatun Keski- ja Itä-Euroopan neoliittisissa kulttuureissa. Samaa on havaittu Suomessakin, vaikka sitä ei ole systemaattisesti tutkittu. Suomalaisissa saviastioissa on havaittu mahdollisia jäämiä mustasta ja punaisesta maalista astioiden sisä- ja ulkopinnoilla. Varhaiskampakeramiikassa (Ka I) se olisi harvinaista mutta Säräisniemen keramiikassa (Sär-1 ja Sär-2) yleisempää, kuten myös tyypillisessä kampakeramiikassa (Ka II). Kierikissä löydettyjä, mustalla maalattuja sirpaleita on tutkittu maalin koostumuksen selvittämiseksi. Musta pigmentti on ilmeisesti hematiittia, jossa on joukossa myös kuparin ja titaanin yhdisteitä.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text:
Suomen löydöt on perinteisesti jaettu Aarne Äyräpään (1930) mukaan seuraaviin tyylisuuntiin. Tämä jaottelu tuottaa varsinkin rannikkoseutujen ulkopuolella vaikeuksia (ajoitukset ovat konventionaalisia eikä kalibroituja):
Kukin tyylilajeista I–III jaetaan vielä nuorempaan ja vanhempaan muotoon, esimerkiksi Ka I:1 ja Ka I:2.
Tämä Äyräpään ajoitus perustuu rannansiirtymiskronologiaan. Nykyään käytetyllä radiohiiliajoituksella saadaan esimerkiksi Karjalankannaksen kampakeramiikan sirpaleille kalibroiduksi kokonaisikä-intervalliksi vuodet 5600–2300 eaa.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Kampakeramiikan sisällä on useita omaleimaisia ryhmiä, esimerkiksi:


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Lisäksi erotetaan muun muassa Uskelan, Sipilänhaan ja Jäkärlän keramiikat omiksi ryhmikseen sekä asbestikeramiikka muunnelmineen, joita ovat muun muassa Kierikin, Pöljän ja Jysmän keramiikka.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Varhaiskampakeramiikan nimi 'Sperrings-keramiikka' tai jopa "Sperrings culture" juontuu ensimmäisen löytöpaikkansa Espoon Peringin ruotsinkielisestä nimestä Sperrings.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Yleisesti omaksutun käsityksen mukaan varhaisen tai viimeistään tyypillisen kampakeramiikan kulttuuri puhui suomalais-ugrilaista kieltä, joka levisi kulttuurin mukana. Tästä asiasta on vallinnut melko laaja tieteidenvälinen yksimielisyys 1980- ja 1990-luvuilla. Kielitieteilijä Petri Kallio esitti kuitenkin vuonna 2006, että suomalais-ugrilainen kantakieli olisi kampakeramiikkaa selvästi myöhäisempi ilmiö. Fennougristi Jaakko Häkkinen esitti vuonna 2009 lisää perusteluja jotka tukevat Kallion näkemystä; Häkkisen mukaan kampakeraaminen kulttuuri on liian varhainen voidakseen liittyä uralilaisen kielen leviämiseen.


title: Kampakeraaminen kulttuuri

text: Myös arkeologian puolella on kritisoitu usein esiintynyttä käsitystä, jonka mukaan arkeologisia kulttuureita voi pitää kielialueiden tai etnisten ryhmien heijastumina. Toisaalta eräät arkeologit lähtevät yhä tulkinnoissaan siitä oletuksesta, että kielihistoriallisesti rekonstruoidut kielelliset virtaukset ovat olleet yhteydessä arkeologisesti havaittaviin väestö- ja kulttuurivirtauksiin.


title: Taivaasta

text: Taivaasta (; tai "De caelo et mundo") on Aristoteleen kirjoittama kosmologiaa käsittelevä teos. Se sisältää hänen tähtitiedettä koskevat teoriansa. Teos käsittelee myös klassisia alkuaineita ja niiden liikkeitä sekä painovoimaa.


title: Taivaasta

text: "Taivaasta" on Aristoteleen teosten joukossa suhteellisen varhainen. Teos voidaan nähdä Aristoteleen vastauksena Platonin luonnontieteelliselle dialogille "Timaios", ja se on ilmeisesti kirjoitettu suhteellisen pian "Timaioksen" jälkeen. Aristoteles piti Platonin esitystä epätieteellisenä ja halusi esittää maailmankaikkeuden toiminnasta oman tieteellisemmän teoriansa.


title: Taivaasta

text: Aristoteles hyödynsi teoksessaan oman aikansa tähtitieteellisiä teorioita. Teos oli Aristoteleen muiden luonnontieteellisten teosten tavoin merkittävä perusta keskiajan skolastiikalle ja luonnontieteelle 1600-luvulle ja uuden ajan tieteeseen saakka.


title: Taivaasta

text: "Taivaasta" käsittää neljä kirjaa. Teos käsittelee koko maailmankaikkeutta, mukaan lukien tähtien piiri, tähtien ja Kuun välinen alue, sekä Kuun alapuolinen maailma, mukaan lukien Maa. Teoksen kreikankielisen nimen ”taivas”, "ouranos" (οὐρανός), kattaa kaikki nämä alueet.


title: Taivaasta

text: Aristoteles katsoi, että maailmankaikkeus on ikuinen. Tässä hän asettui sitä Platonin näkemystä vastaan, että kaikkeus oli luotu. Aristoteleen mukaan taivaankappaleet ovat kaikkein täydellisimpiä kappaleita tai substansseja, ja niiden liikkeitä ohjaavat erilaiset periaatteet kuin Kuun alapuolisia kappaleita. Viimeksi mainitut koostuvat yhdestä tai kaikista neljästä alkuaineesta (maa, vesi, ilma, tuli) ja ovat katoavia. Taivaankappaleet puolestaan koostuvat viidennestä alkuaineesta, katoamattomasta eetteristä, joten ne eivät ole syntymisen ja häviämisen kohteena. Näin olleen niiden liikkeet ovat ikuisia ja täydellisiä, ja ainoa ikuinen ja täydellinen liike on ympyränmuotoinen liike, joka päinvastoin kuin maanpäälliset ylös ja alas suuntautuvat liikkeet voi kestää ikuisesti samanlaisena. Tällainen liike on juuri eetterin luonnon mukaista.


title: Taivaasta

text: Kuten substanssit, myös taivaankappaleet koostuvat materiasta (eetteristä) ja muodosta. Vaikuttaa siltä, kuin Aristoteles olisi pitänyt niitä elävinä olentoina, joilla on järjellinen sielu muotonaan. Aristoteleen kuvaus ei kuitenkaan Platonin esityksen tavoin pidä sisällään maailmansielua. Teos käsittelee myös aristoteelista painovoimateoriaa, jonka mukaan kaikilla alkuaineilla on luonnollinen paikka ja liikesuunta.


title: Levenšteinin etäisyys

text: Kahden merkkijonon välinen Levenšteinin etäisyys eli editointietäisyys on pienin määrä operaatioita, joiden avulla toinen merkkijono voidaan muuttaa toiseksi. Sallittuja operaatioita ovat tavallisimmin yhden merkin lisääminen, poistaminen tai korvaaminen muulla merkillä. Joskus sallitaan myös kahden vierekkäisen merkin paikan vaihtaminen.


title: Levenšteinin etäisyys

text: Editointietäisyyden käsitteen esitti venäläinen matemaatikko Vladimir Levenštein vuonna 1965. Siitä on hyötyä sovelluksissa, joiden pitää selvittää, miten lähellä toisiaan annetut merkkijonot ovat, esimerkiksi oikeinkirjoituksen tarkistimissa tai DNA-sekvenssien vertailussa.


title: Levenšteinin etäisyys

text: Editointietäisyyden erikoistapaus on Hammingin etäisyys, missä merkkijonot ovat samanpituisia ja vain merkkien korvaaminen on sallittua.


title: Levenšteinin etäisyys

text: Merkkijonojen urheilija ja murheilta välinen editointietäisyys on 3, koska merkkijonon muuttaminen toiseksi vaatii vähintään kolme operaatiota, esimerkiksi seuraavat:Levenšteinin etäisyyden laskeva dynaamisen ohjelmoinnin algoritmi käyttää (n + 1) × (m + 1) -kokoista matriisia, missä n ja m ovat merkkijonojen pituudet. Alla on funktion "LevenshteinDistance" pseudokoodi. Funktio saa syötteeksi kaksi merkkijonoa, "str1", jonka pituus on "lenStr1", ja "str2", jonka pituus on "lenStr2", ja laskee niiden välisen editointietäisyyden.


title: Lugh

text: Lugh (myös Lug tai Lugus) oli kelttiläisen mytologian huomattavimpia jumalia. Häntä palvottiin laajalti varhaisten kelttien keskuudessa, ja häneen viitataan useissa paikannimissä, kuten Lyon, Laon, Leiden ja Carlisle (alun perin Luguvallium, "voimakas Luguksessa").


title: Lugh

text: Lughin nimi tarkoittaa "loistava", ja on mahdollista, että hän on ollut alun perin auringon ja valon jumala. Sana "lugos" merkitsee korppia, ja Lughilla ja korpeilla onkin vahva yhteys. Ennen Magh Tuiredhin toista taistelua korpit käyvät varoittamassa Lughia fomorien lähestymisestä.


title: Lugh

text: Irlannin kelttiläisessä mytologiassa Lugh oli jumala, sankari ja muinaiskuningas. Lughiin liitettiin yleensä lisänimi Lámfhada ("pitkäkäsi"), sillä hän oli erittäin taitava käsittelemään linkoa ja keihästä. Toinen yleinen lisänimi on Samildánach eli "kaikkitietävä" tai "kaikentaitava". Irlannissa Lughia ja luonnon jumalatarta Rosmertaa palvottiin keskikesän juhlassa Lugnasadhissa, jotta taattiin hyvä sato.


title: Lugh

text:
Lugh oli fomorien johtajan Balorin tyttärenpoika, mutta vartuttuaan hän liittyi fomorien vastustajien, Tuatha De Danaannin joukkoihin. Vanha ennustus kertoi, että Balor saisi surmansa tyttärenpoikansa kädestä. Estääkseen ennustuksen toteutumisen Balor suljetutti tyttärensä Ethlinnin kristallitorniin. Lääkintätaidon jumalan Dian Cechtin poika Cian kuitenkin pukeutui naiseksi ja onnistui pääsemään torniin, jossa hän makasi Ethlinnen kanssa.
Kun Balor sai kuulla, että Ethlinn oli synnyttänyt pojan, hän heitätti vastasyntyneen mereen. Mutta muuan naispuolinen druidi pelasti lapsen, ja merten jumala Manannan piti hänestä huolta.


title: Lugh

text: Joidenkin tarujen mukaan Lughin kasvatti Cianin veli, seppäjumala Goibhniu, sovelias kasvatusisä jumalolennolle, joka oli erinomainen taiteissa ja käsityöläistaidoissa. Sekä Goibhniun että Lughin tekniset taidot olivat korvaamattomat Tuatha De Danaanille heidän taistellessaan fomoreita vastaan.


title: Lugh

text: Täysi-ikäiseksi tultuaan Lugh esittäytyi Nuadan, Tuatha De Danaannin hallitsijan hovissa. Koska Lugh oli erinomainen soturi ja mestari varsinkin kiven linkoamisessa ja keihään heitossa ja lisäksi mestarikäsityöläinen, hänet toivotettiin tervetulleeksi.


title: Lugh

text: Magh Tuiredhin toisessa taistelussa Nuada joutui Balorin pahan silmän vaikutuspiiriin. Sen katse oli niin pahantahtoinen että se tuhosi kaikki kohteensa. Mutta Lugh surmasi Balorin taianomaisen kivipallon avulla lävistämällä sillä hänen silmäluomensa. Näin Lugh toteutti ennustuksen ja kukisti fomorit ikiajoiksi.


title: Lugh

text: Lugh oli myös sankari Cuchulainnin isä. Taru kertoo miten Deichtire vaipui syvään uneen nielaistuaan omassa hääjuhlassaan kuppiin lenähtäneen kärpäsen. Lugh ilmestyi hänelle unessa komean miehen hahmossa ja kehotti Deichtireä ottamaan viisikymmentä palvelijatarta mukaansa ja seuraamaan. Lugh muutti kaikki naiset linnuiksi, ja he lensivät lumottuun paikkaan. Kolmen vuoden kuluttua lintuparvi palasi Ulsteriin ja muuttui takaisin Deichtireksi ja hänen palvelijattarikseen. Pian sen jälkeen Deichtire synnytti Cuchulainnin ja painosti miehensä hyväksymään tämän omaksi pojakseen.


title: Syntymisestä ja häviämisestä

text: Syntymisestä ja häviämisestä (; ) on Aristoteleen kirjoittama fysiikkaa käsittelevä teos. Se kuvaa luonnossa tapahtuvia muutoksia ja niiden luonnetta.


title: Syntymisestä ja häviämisestä

text: "Syntymisestä ja häviämisestä" on Aristoteleen teosten joukossa suhteellisen varhainen. Se liittyy läheisesti teokseen "Taivaasta". Aristoteles pyrkii teoksessaan muun muassa esittämään oman fysikaalisen teoriansa vastaukseksi atomistien näkemyksille, joita hän vastusti. Teos on samalla merkittävä lähde atomistien ajatteluun Aristoteleen "Metafysiikan" ja "Fysiikan" ohella.


title: Syntymisestä ja häviämisestä

text: "Syntymisestä ja häviämisestä" käsittää kaksi kirjaa. Teoksen alussa esitetään kysymys, tulevatko asiat oleviksi syiden kautta, jonkun ensimmäisen aineen kautta, vai syntyykö kaikki puhtaasti muuttumalla. Kysymys perustuu ajatukseen, joka on esitelty Aristoteleen aiemmassa teoksessa "Fysiikka". Syntymisen ja häviämisen lisäksi teoksessa käsitellään myös muita liikkeen lajeja, eli kasvua, laadullista muutosta ja siirtymistä paikan suhteen, sekä yleisemmin vaikuttamista ja vaikutuksen kohteena olemista.


title: Syntymisestä ja häviämisestä

text: Teoksessa esitellään neljä syytä ja neljä alkuainetta (maa, vesi, ilma ja tuli). Aristoteles tarjoaa neljän alkuaineen kautta selityksen asioille, joita atomistit olivat yrittäneet selittää atomien kautta. Aristoteleen mielestä ajatus atomeista oli absurdi. Sen sijaan hän opetti, että neljällä alkuaineella on neljä ominaisuutta: kuuma, kylmä, kuiva ja kostea. Näiden ominaisuuksien muuttuessa jossakin alkuaineessa se voi muuttua miksi tahansa toiseksi alkuaineeksi. Maailmankaikkeus on ikuisessa liikkeessä, jossa alkuaineet muuttuvat toisikseen, aiheuttaen sen minkä havaitsemme aineellisissa asioissa tapahtuvana syntymisenä ja häviämisenä.


title: Meteorologia (Aristoteles)

text: Meteorologia () on Aristoteleen fysiikan ja maantieteen alaan kuuluva teos. Teoksessa käsitellään erilaisia maan päällä havaittavia ilmiöitä, kuten sääilmiöitä, veden haihtumista ja maanjäristyksiä.


title: Meteorologia (Aristoteles)

text: Seuraavassa joitakin esimerkkejä teoksen sisällöstä.


title: Meteorologia (Aristoteles)

text: Tässä Aristoteles käsittelee ”ensimmäisen liikuttajan” periaatetta, joka edelsi nykyaikaisempaa newtonilaista käsitystä voimasta.


title: Meteorologia (Aristoteles)

text: Aineilla Aristoteles tarkoittaa klassisia alkuaineita. Kaikki maan päällä olevat substanssit koostuivat näistä neljästä alkuaineesta. Kun esimerkiksi puuta verrataan kiveen, niiden väliset havaitut erot johtuvat siitä, että niissä on suhteessa eri määrä näitä alkuaineita.


title: Meteorologia (Aristoteles)

text: Tässä Aristoteles käsittelee salamoiden ja tornadojen ominaisuuksia.


title: Meteorologia (Aristoteles)

text: Tässä Aristoteles esittää ajatuksen lithosfääristä (maa), hydrosfääristä (vesi), atmosfääristä (ilma) ja ulkoavaruudesta (tuli). Pohjimmiltaan hän kuvaa "pyöreän" Maan. Aristoteles käsittelee hydrologiaa hyvin perinpohjaisesti ja osoittaa, että maa pistää ylös veden yläpuolelle sen sijaan, että se olisi kokonaan veden peittämää.


title: SKS

text: SKS voi tarkoittaa:


title: Sielusta

text: Sielusta (, ) on Aristoteleen psykologiaa käsittelevä teos. Se hahmottelee hänen filosofiansa koskien elävien olentojen mieltä ja sielua. Se keskittyy erilaisiin sieluihin, joita on erilaisilla elävillä olennoilla. Sieluja erottavat ne elämänprosessit, jotka eliöt käyvät läpi. Näin kasveilla on kyky ravita itseään ja lisääntyä, mikä on vähimmäisvaatimus kaikille eläville eliöille. Ihmistä alemmilla eläimillä on lisäksi kyky aistia ja liikkua. Ihmisillä on kaikki nämä ja lisäksi kyky ajatella.


title: Sielusta

text: Aristoteleen käsitys ”sielusta” ("psykhē") on vain kaukaista sukua niille ajatuksille, jotka käsitteeseen nykyään usein liitetään. Hän katsoi, että sielu on elävien olentojen muoto tai olemus. Näin sielu ei ole erillinen siitä ruumiista, jossa se on, eikä sillä ole itsenäistä olemassaoloa. Eliöstä tulee eliö juuri siksi, että sillä on sielu, ja näin ajatus ruumiista ilman sielua tai sielusta ilman ruumista on yksinkertaisesti mahdoton. Aristoteles kuitenkin spekuloi, että jotkut sielun osat – järkiosa – olisi mahdollista ajatella oleviksi ilman ruumista, mutta muita osia ei. Joka tapauksessa ajatus on kaukana myöhemmin sieluun liitetystä ajatuksesta jonkinlaisesta henkisestä substanssista, joka ”asuttaa” ruumista. Jotkut kommentaattorit ovatkin ehdottaneet, että Aristoteleen käsite ”sielu” olisikin parempi kääntää esimerkiksi ”elämänvoimaksi”.


title: Sielusta

text: "Sielusta" on kirjoitettu todennäköisesti vuosien 334 ja 323 eaa. välisenä aikana.


title: Sielusta

text: Aivan kuten Plotinoksen "Enneadien" aineistosta muodostettiin keskiajalla arabiankielinen parafraasi nimeltä "Aristoteleen teologia", jossa uusplatonistinen ajattelu yhdistettiin Aristoteleen metafysiikkaan, samoin Aristoteleen "Sielusta"-teoksesta muodostettiin arabiankielinen parafraasi, johon yhdisteltiin aineksia Plotinokselta. Näin näihin arabiankielisiin Aristoteles-teksteihin perustuva myöhempi islamilainen ja eurooppalainen ajattelu saivat paljon vaikutteita uusplatonismista.


title: Sielusta

text:
"Sielusta" on jaettu kolmeen kirjaan.
Kirja I käsittelee aiempien filosofien käsityksiä ja rajaa tutkimuksen aluetta ja menetelmiä. Aiempien filosofien käsityksistä kirja käsittelee erityisesti Demokritoksen atomistista sieluteoriaa, pythagoralaista ajatusta sielusta ilmassa olevina hiukkasina, Anaksagoraan ja Empedokleen ajatuksia, Platonin "Timaioksessa" esittämää käsitystä, käsitystä sielusta harmoniana sekä muun muassa Ksenokrateen kannattamaa ajatusta sielusta lukuna.


title: Sielusta

text: Sielua koskevan tutkimuksen alaan kuuluvat Aristoteleen mukaan mm. sen tutkiminen, mihin lajiin sielu kuuluu, esimerkiksi onko se substanssi; onko sieluja yksi vai monta; onko sielussa osia; sekä sielulliset vaikutukset (eli tunteet) ja sielun suhde liikkeeseen. Aristoteles toteaa, että ”sielu on elävien olentojen prinsiippi” ("arkhē tōn zōōn", 402a6–7) eli niiden olemassaolon ensimmäinen tekijä ja syy.


title: Sielusta

text: Kirja II sisältää sielun jaon kolmeen osaan sekä sen käsittelyn, kuinka nämä osat liittyvät organismien elämään. Sielun määritelmäksi muodostuu: ”sielu on substanssi elämään kykenevän ja elimillä varustetun luonnollisen kappaleen muotona ja ensimmäisenä aktuaalisuutena”. Aristoteles käsittelee laajemmin kasveille ja eläimille yhteistä ”ravitsevaa sielua” ja eläimille ominaista ”aistivaa sielua”. Kaikilla elävillä olennoilla, sekä kasveilla että eläimillä, täytyy olla kyky ravita itseään ja lisääntyä samaa lajia olevien elävien kanssa. Samoin kaikilla eläimillä on kyky aistia, ja näin niillä on vähintään tuntoaisti, minkä hän katsoo olevan myös muiden aistien edellytys, sekä kyky tuntea nautintoa ja kipua, mikä on yksinkertaisin aistimuksen laji.


title: Sielusta

text: Jos eläimet voivat tuntea nautintoa ja kipua niillä on myös halu. Sen lisäksi joillakin eläimillä on muita aisteja (näkö, kuulo, maku) ja joidenkin kyky aistia on kehittyneempi (kyky erottaa kappaleita monimutkaisemmilla tavoilla, pelkän nautinnon ja kivun aistimisen lisäksi). Aristoteles käsittelee sitä, kuinka tämä toimii.


title: Sielusta

text: Näiden lisäksi joillakin eläimillä on muistamisen, mielikuvituksen ja itsensä liikuttamisen kyky. Kirja sisältää joitakin mielenkiintoisia näkemyksiä eläimistä ja niiden kyvystä liikkua. Aristoteleen mukaan sielu saa aikaan tämän kyvyn, ollen näin liikkumisen ja liikkumattomuuden alkusyy eli prinssiippi. Kun jokin tuntee halua, se saa aikaan tämän liikkeen kohti tämän haluamaa asiaa.


title: Sielusta

text: Kirja III käsittelee rationaalista sielunosaa eli järkisielua, joka kuuluu vain järjellisille eläimille eli ihmisille ja on näin ihmisen ominaispiirre ja hänet muista eläimistä erottava tekijä. Myöhemmät osat kirjasta palaavat aiempiin aiheisiin antaen osittain ristiriitaisia vastauksia. Jotkut ovat päätelleet tästä, että nämä kirjat eivät olleet alun perin osa teosta ja että ne on liitetty siihen myöhemmin erehdyksessä. Näihin sisältyy muun muassa tunnettu osio ”aktiivisesta” tai ”toimivasta intellektistä”.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Politiikka (; ) on toinen osa Aristoteleen etiikkaa ja yhteiskuntaa käsittelevistä teoksista, joista ensimmäinen osa on "Nikomakhoksen etiikka". Kummatkin käsittelevät samaa asiaa, jota Aristoteles kutsuu ihmisyhteisöjen filosofiaksi ja politiikan tieteeksi.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles käsittelee teoksessaan valtiota ja erilaisia valtiomuotoja sekä teoreettisesti että historiallisten esimerkkien valossa. Teoksen lopussa hän esittää oman hahmotelmansa ihannevaltioksi.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles on kirjoittanut teoksen todennäköisesti 340–330-luvuilla eaa., sillä teoksessa on viittauksia tuon ajan tapahtumiin. Mielenkiintoista on erityisesti se, että samaan aikaan tapahtuneet Aleksanteri Suuren valloitusretket eivät ole heijastuneet teokseen millään tavalla. Se keskittyy lähes pelkästään kaupunkivaltioissa pinnalla olleisiin kysymyksiin, eikä ota huomioon laajojen imperiumien syntyjä ja niiden hallinnassa tarvittavia taitoja.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Juha Sihvolan mukaan Aristoteleen "Politiikalla" ei ollut vielä antiikin aikana suurtakaan jälkivaikutusta. Teos tuli laajemmin tunnetuksi Euroopassa vasta keskiajalla. Tuolloin yliopistojen politiikan tiede perustui Aristoteleen ajatteluun. Teos vaikutti muun muassa Tuomas Akvinolaisen, Marsilius Padovalaisen ja Dante Alighierin näkemyksiin. Myöhemmin aristoteelinen perinne on vaikuttanut muun muassa G. W. F. Hegeliin ja Karl Marxiin, ja nykyfilosofiassa edelleen uusaristoteelisen hyve-etiikkaan.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: "Politiikka" koostuu kahdeksasta kirjasta. Teoksen alussa käsitellään perheen, tilayhteisön ja valtion historiaa ja suhdetta toisiinsa. Tämän jälkeen esitellään Aristoteleen näkemys ihannevaltiosta. Aristoteles käsittelee myös erilaisia valtiomuotojen tyyppejä ja kansalaisuutta. Keskeisenä kysymyksenä on erityisesti se, kuinka valtiomuoto tulisi järjestää ihannevaltiossa.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen poliittinen filosofia perustui Platonin ajatteluun, mutta "Politiikassa" Aristoteles arvostelee useissa kohdin tämän teoksissaan "Valtio" ja "Lait" esittämää ajattelua ja ihannevaltiokehitelmiä. Lähtökohtana arvostelulle on Platonin ideaopin kritiikki. Poliittisessa ajattelussa kritiikki näkyy niin, että Aristoteles näkee olemassa olevia valtiomuotoja koskevilla empiirisillä tutkimuksilla merkittävän roolin myös ihannevaltion määrittelyssä. Tässä Aristoteles on käyttänyt aineistonaan hänen koulunsa tuottamaa kokoelmaa "158 kaupungin valtiomuodot", joka oli koottu juuri koulun suorittaman poliittisen filosofian tutkimustyön käyttöön. "Politiikka" ilmentää laajaa tästä tutkimustyöstä peräisin olevaa kreikkalaisten kaupunkivaltioiden perustuslakien tuntemusta ja sisältää yli 300 viittausta eri kaupunkien valtiomuotoihin.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen omana filosofisena taustana "Politiikalle" on puolestaan tämän "Nikomakhoksen etiikassa" esittämä eettinen ajattelu. Etiikassa hän oli pyrkinyt määrittelemään sellaisen hyvän inhimillisen elämän, joka mahdollistaa ihmiselle lajityypillisen päämäärän toteuttamisen. Poliittisen filosofian tehtävänä on puolestaan määritellä, millainen valtio mahdollistaa tällaisen elämän. Platonia kohtaan esitetystä kritiikistä huolimatta Aristoteleen oman ihannevaltion kuvaus muistuttaa monella tavalla tämän "Laeissa" esittämää valtiota.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja I käsittelee valtion ja perheyhteisön luonnetta ja alkuperää sekä perheyhteisössä vallitsevia valtasuhteita. Valtion, jolla Aristoteles viittaa kaupunkivaltioon ("polis"), määritellään olevan täydellisin kaikista ihmisen muodostamista yhteisöistä. Aristoteles esittää valtioiden syntyneen niin, että mies-vaimo ja isäntä-orja -parit ovat liittyneet yhteen perhe- ja tilayhteisöiksi, nämä kyliksi, ja nämä edelleen valtioiksi.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Valtasuhteista Aristoteles käsittelee miehen ja vaimon, vanhempien ja lasten sekä isännän ja orjan välisiä suhteita. Aristoteles hyväksyy orjuuden välttämättömänä pahana ja määrittelee orjan eläväksi välineeksi, jolta puuttuu itsenäinen ajattelukyky. Isännän ja orjan suhde voi olla myös molemmille edullinen. Sivumennen hän kuitenkin kuvittelee yhteiskunnan jossa orjia ei tarvittaisi: tämä olisi mahdollista jos koneet ja työkalut voisivat ohjata itseään. Tämä on tiettävästi historian ensimmäinen kirjallinen viittaus robotiikkaan.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Tämän jälkeen Aristoteles käsittelee taloudenhoitoa sekä rikkauden hankkimisen taitoa. Ensin mainitun tehtävänä on ensisijaisesti omaisuuden hyvä käyttö, jolle viimeksi mainittu taito on alisteinen. Kirjan lopussa Aristoteles käsittelee jälleen tilayhteisön sisäisiä valtasuhteita.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja II käsittelee filosofisia esityksiä ihannevaltioista, yleisesti hyvänä pidettyjä valtiomuotoja, sekä eräiden lainsäätäjien valtiomuotoihin tekemiä uudistuksia.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles aloittaa laajalla Platonin "Valtiossa" esittämän ihannevaltion kritiikillä. Hän arvostelee Platonin kehitelmän eräänlaista kommunismia muun muassa siitä, ettei yhteisomistus synnytä ihmisissä samanlaista omistajuutta kuin yksityisomaisuus. Myös perheinstituution lakkautus aiheuttaisi monia ongelmia; Aristoteleen mukaan perhesiteet on säilytettävä yksityisinä. Tämän jälkeen Aristoteles arvostelee Platonin "Lakeja". Muista valtiomuotoehdotuksista Aristoteles käsittelee Faleas Khalkedonilaisen ja Hippodamoksen ehdotuksia.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Seuraavaksi Aristoteles käsittelee monien ihanteellisina pitämiä valtiomuotoja. Näitä ovat hänen mukaansa Spartan, Kreetan ja Karthagon valtiomuodot. Hän näkee niissä paljon yhtäläisyyksiä, siinä missä ne eroavat yhdessä kaikista muista kreikkalaisista valtiomuodoista. Aristoteles kuvaa näitä valtiomuotoja lyhyesti keskittyen lähinnä osoittamaan niiden ongelmia ja epäkohtia. Hän suhtautuu tällaiseen valtiomuotoon hyväksyvästi, mutta arvostelee esimerkiksi spartalaista mallia liiasta militarismista.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Lopuksi Aristoteles käsittelee Solonin, Efialteen, Perikleen, Zaleukoksen, Kharondaan, Filolaoksen, Drakonin, Pittakoksen ja Androdamas Rhegionlaisen lakeja ja uudistuksia.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja III käsittelee kansalaisuutta sekä luokittelee valtiomuotoja eri lajeihin sen mukaan, miten valta on niissä jaettu.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles aloittaa palaamalla valtion määritelmään. Hän toteaa, ettei ole helppoa löytää yhtä määritelmää, joka sopisi kaikkiin erilaisiin valtiomuotojen lajeihin. Siksi hän valitsee kansalaisuuden käsitteen valtiota määrittäväksi tekijäksi. Tästä seuraa kuitenkin uusia käsittelyä vaativia ongelmia. Aristoteles käsittelee myös valtion säilymistä yhtenä ja samana eri tekijöiden muuttuessa. Valtion identiteetin määrää hänen mukaansa sen valtiomuoto, vaikka sen asukkaat ja alue säilyisivät samana. Tämän jälkeen käsitellään erilaisten ihmisten oikeutta kansalaisuuteen.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles jakaa perustuslait kuuteen lajiin ja nämä edelleen toisaalta hyviin ja turmeltuneisiin, ja toisaalta sen perusteella, kuinka monella hallitsijalla päätösvalta on: yhdellä, muutamalla vai monella. Hyviin hallintomalleihin kuuluvat monarkia, aristokratia ja politeia, turmeltuneisiin puolestaan tyrannia, oligarkia ja demokratia eli ”väkijoukon” tai ”roskaväen valta”. Hyvät hallintomallit toimivat yhteiseksi hyväksi kun taas huonot vain niiden hyväksi, jotka hallitsevat.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Tämän jälkeen Aristoteles käsittelee erilaisia vallanjakoon liittyviä seikkoja näissä eri valtiotyypeissä sekä ihanteellista kuningasta.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja IV käsittelee eri valtiomuototyyppejä sekä valtion tehtäviä. Aristoteles aloittaa käsittelemällä ihanteellista valtiota koskevaa tutkimusta yleisellä tasolla. Hänen mukaansa ihannevaltion muotoilu vaatii olemassaolevien valtiotyyppien, niiden syntymisen, toiminnan ja säilymisen edellytysten, sekä niiden valtiomuotojen kumoutumisten syiden tuntemusta.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Seuraavaksi Aristoteles käsittelee vertaillen harvainvaltaa ja kansanvaltaa sekä näiden eri tyyppejä; aristokratiaa; politeiaa eli kansalaisvaltaa harvainvallan ja kansanvallan yhdistelmänä; sekä tyranniaa. Tämän jälkeen hän käsittelee kultaisen keskitien ihanteeseen liittyvää keskiväliä poliittisessa yhteydessä, liittyen kansalaisvallan ja sen vallanjaon järjestämiseen: vallan tulisi olla maltillisella keskiluokalla, ei kaikkein rikkaimmilla tai köyhimmillä.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Lopuksi Aristoteles luokittelee eri tapoja valita valtion virkamiehet: valitsijoina ja virkoihin kelvollisina voivat olla joko kaikki tai osa kansalaisista, ja valinta voidaan suorittaa joko vaaleilla tai arpomalla, tai kummallakin tavalla virasta riippuen.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja V käsittelee eri valtiomuotojen säilymistä ja kumoutumista erittelemällä empiiristä aineistoa eri kaupunkien valtiomuodoista. Aineistona Aristoteles käyttää lukuisia historiallisia esimerkkejä todennäköisesti kokoelmasta "158 kaupungin valtiomuodot".


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles aloittaa käsittelemällä yleisellä tasolla poliittisia levottomuuksia ja kapinoita sekä niihin johtavia yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta koskevia erimielisyyksiä. Tämän jälkeen hän käsittelee ensin kansanvallan, harvainvallan ja aristokratian kumoutumista, ja lopuksi yksinvaltiuden säilymistä ja kumoutumista. Valtiomuotojen säilymisen edellytyksenä hän näkee pääasiassa kumoutumiseen johtavien syiden vastakohdat. Yksinvaltiuden Aristoteles näkee kaikkein epävakaimpana valtiomuotona: tyranniat eivät yleensä ole pitkäikäisiä.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja VI jatkaa kirjan V aiheesta käsittelemällä kansanvallan ja harvainvallan säilymistä. Kansanvallan säilymistä edistää ylempien luokkien myötämielisyyden hankkiminen, samoin kuin harvainvallan säilymistä kansan enemmistön tarpeiden huomioon ottaminen. Lopuksi Aristoteles käsittelee erilaisten valtioiden tarvitsemia virkoja.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja VII aloittaa Aristoteleen oman ihannevaltion kuvauksen. Siinä ja kirjassa VIII hän pyrkii määrittelemään, miten valtiomuoto tulisi järjestää, jotta se olisi mahdollisimman hyvä. Jotkut tutkijat ovat katsoneet, että kirjat VII ja VIII saattaisivat kuulua sisältönsä puolesta alun perin kirjojen I–III ja IV–VI väliin.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen mukaan paras valtio on sellainen, joka luo edellytykset olosuhteisiin nähden parhaalle inhimillisellä elämälle siinä määrin kuin se on mahdollista ottaen huomioon ennakoimattomat ulkoiset sattumat. Aristoteleen mukaan yhden ihmisen ja valtion onnellisuus ovat samantyyppisiä. Eräitä keskeisiä kysymyksiä ovat, mikä on hyvän elämän ja valtion hallintoon osallistumisen suhde, toisin sanoen kysymys teoreettisen ja käytännöllisen elämän ihanteiden mahdollisesta ristiriidasta; sekä se, pitäisikö hallintoon osallistua kaikkien vai vain joidenkin.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Tämän jälkeen Aristoteles aloittaa ihannevaltionsa kuvailun. Aluksi hän käsittelee kaupungin kokoa ja sijaintia kiinnittäen huomiota maantieteellisiin ja ilmastollisiin seikkoihin. Aristoteles kuvaa myös ihanteellista asemakaavaa. Tämän jälkeen hän käsittelee kaupungin kansalaisuutta: kansalaisia voivat olla vain ne, joilla on mahdollisuus hyveen mukaiseen elämään ja riittävä varallisuus. Tämä sulkee pois ruumiillisen työn tekijät. Toisaalta yhteisateriajärjestelmä tasaa rikkaiden ja köyhien välistä eroa.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Teoksen loppuosa käsittelee kasvatuksen järjestämistä valtiossa. Kasvatuksen tehtävänä on opettaa valtiossa tarvittavia hyveitä, kuten oikeudenmukaisuus ja kohtuullisuus. Kasvatus on aloitettava ruumiillisesta kasvatuksesta. Tämän jälkeen edetään haluavan sielunosan ja siitä edelleen järkevän sielunosan kasvatukseen, kuitenkin niin että alemmat sielunosat palvelevat järkevää sielunosaa. Aristoteles käsittelee myös lasten hankkimista sekä sopivaa ikää avioliittoon, joka on miehillä 37 ja naisilla 18 vuotta.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Kirja VIII jatkaa ihannevaltiossa järjestettävästä kasvatuksesta. Aristoteleen mukaan kasvatus on järjestettävä valtiollisesti, koska sen on oltava valtiomuodon mukaista. Kasvatuksen on kohdistuttava ensisijassa vapaa-ajan käyttöön. Viimeisissä luvuissa Aristoteles käsittelee musiikki- ja urheilukasvatusta. Myös niiden tarkoituksena on kehittää luonnetta ja edistää hyveitä tasapuolisesti.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Pietsosähköinen ilmiö tai pietsosähköilmiö on ilmiö, jossa mekaaninen jännitys aiheuttaa aineen sähköisen polaroitumisen, eli kiteen vastakkaisten pintojen välille muodostuu sähköinen jännite. Vastaavasti, kun aineeseen kohdistetaan sähkökenttä, aine muuttaa muotoaan. Siten tällä ilmiöllä voidaan muodostaa mekaanista värähtelyä kytkemällä pietsosähköiseen materiaaliin vaihtojännite.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Pietsosähköisyys on anisotrooppista eli esimerkiksi sähköiset, mekaaniset ja sähkömekaaniset ominaisuudet ovat erilaisia eri kideakseleiden suunnissa. Pietsoelementin muodon, koon ja polarisointiakselin suunnan sekä elektrodien sijoittelun valinnoilla saadaan aikaan halutut värähtelymuodot. Elektrodit sijoitetaan tavallisesti kohtisuoraan polarisointiakseliin nähden mutta niiden koot ja muodot voivat vaihdella käyttötarkoituksen mukaan.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Koska pietsosähköinen polarisaatio on kiteisen materiaalin ominaisuus ja se vaihtelee eri kidesuunnissa, täytyy kiderakenteen olla tietyllä tavalla epäsymmetrinen (ei inversiokeskusta). Amorfiset aineet (lasit) eivät voi olla pietsosähköisiä. Monikiteisissä aineissa pietsosähköisyys keskiarvoistuu nollaksi, ellei kiteillä ole jotain preferenssisuuntaa.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Monikiteisissä ferrosähköisissä materiaaleissa pietsosähköisyys voidaan saada aikaan mm. ulkoisella polarisoinnilla. Polarisointiprosessissa materiaali sijoitetaan korkeaan lämpötilaan (kuitenkin alle materiaalin Curie-pisteen) ja altistetaan voimakkaalle sähkökentälle. Sähkökenttä suuntaa korkean lämpötilan vapauttamien kiteiden dipolit sähkökentän suuntaisiksi. Kun materiaali jäähdytetään sähkökentän vallitessa, jäävät dipolit saman suuntaisiksi, joten materiaali muuttuu pietsosähköiseksi. Polaroitua monikiteistä pietsomateriaalia ei siis saa kuumentaa Curie-pisteeseen, koska kiteet vapautuvat ja pietsosähköisyys häviää.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Pietsosähköilmiötä voidaan hyödyntää esimerkiksi kellovärähtelijöissä (kvartsikello), suodattimissa, pienen liikkeen tuottavissa aktuaattoreissa, ultraäänihitsauksessa, kidemikrofoneissa, erilaisissa antureissa kuten paine- ja värähtelyantureissa. Sähköisissä levysoittimissa käytettiin alun perin pietsokidettä äänirasiassa muuttamaan neulan värähtelyt sähkösignaaliksi.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Vanhin pietsosähköinen materiaali on kvartsi, joka löytyy luonnosta pietsosähköisenä suurikokoisena kiteenä. Kvartsikiteestä pietsoelementti leikataan sopivan suuntaisena, jotta polarisaatioakseli saadaan osoittamaan haluttuun suuntaan.


title: Pietsosähköinen ilmiö

text: Pietsosähköisiä materiaaleja tunnetaan hyvin suuri joukko, mutta yleisimmin käytettyjä ovat seuraavat:


title: Baccara

text: Baccara on espanjalainen duo, joka vaikutti 1970- ja 1980-luvuilla. Musiikkityyli oli poppia yhdistettynä ajalle ominaisiin diskovaikutteisiin. Alkuperäisen yhtyeen jäsenet olivat Mayte Mateos ja María Mendiola. Baccaran tavaramerkki oli punainen Baccara-ruusu sekä mustat ja valkoiset vaatteet. Mayte pukeutui mustiin ja María valkoisiin. Tunnetuimmat kappaleet ovat "Yes Sir, I Can Boogie", "Sorry, I'm a Lady", "Darling", "The Devil Sent You to Lorado" sekä Luxemburgin vuoden 1978 Eurovision laulukilpailujen edustuskappale "Parlez-vous français?". Euroviisuissa Baccara sijoittui seitsemänneksi.


title: Baccara

text: Alkuperäinen Baccara (Mayte Mateos ja María Mendiola) hajosi vuonna 1982, minkä jälkeen yhtyeen jäsenet siirtyivät soolourille. Soolourien jälkeen molemmat alkuperäisen duon jäsenet ovat perustaneet omat Baccara-nimiset duot: Mayte Mateosin parina on Paloma Blanco ja Maria Mendiolan parina Marisa Pérez. Kokoonpano Mayte Mateos ja Cristina Sevilla oli ehdolla kappaleellaan "Soy tu Venus" Ruotsin euroviisukarsinnoissa 2004; myöhemmin samana vuonna Paloma Blanco korvasi Cristina Sevillan.


title: Baccara

text: Baccara on ensimmäinen ulkomainen yhtye, joka on saavuttanut Suomessa platinalevyn rajan 115 000 myydyllä levyllään "Baccara" 1978. Kyseinen levy on edelleen Suomen kuudenneksi myydyin ulkomainen albumi. Myös Baccaran seuraava albumi "Light My Fire" (1978) sai Suomesta kultalevyn.


title: Baccara

text: Baccara konsertoi Suomessa maaliskuussa 1978 Turussa, Helsingissä ja Köyliössä.


title: Tekojärvi

text: Tekojärvi tarkoittaa ihmisen rakentamaa tai ihmisen muun toiminnan tuloksena syntynyttä keinotekoista vesialuetta. Näiden vesialueiden rakentamisella on yleensä yksi tai useampia pääsyitä. Yleisimmät rakentamissyyt ovat tulvien hallinta, keinokastelujärjestelmät sekä sähköntuotanto, joskus myös maisemakuvalliset syyt.


title: Tekojärvi

text: Suuret tekojärvet rakennetaan usein sähköntuotantoa varten. Tekojärviallas saadaan aikaan patoamalla joen virtaus, jolloin veden pinta padon yläjuoksun puolella nousee merkittävästi. Padon taakse varastoidulla vesimassalla on runsaasti potentiaalienergiaa, jota voidaan käyttää pyörittämään voimalaitoksen turbiineja.


title: Tekojärvi

text: Suomen kaksi suurinta tekojärveä ovat Sodankylässä sijaitsevat Lokka ja Porttipahta. Pitkään on suunniteltu myös Vuotoksen tekojärven rakentamista, mutta pitkien valitusprosessien jälkeen yritykset rakentaa tekoallas ovat kaatuneet. Pohjolan Voima selvittää parhaillaan Iijoella, mitä vaikutuksia Kollajan altaalla olisi alueelle.


title: Tekojärvi

text: Nuuksion kansallispuistossa sijaitseva Mustalampi on esimerkki muuhun kuin voimatuotantoon rakennetusta tekojärvestä.


title: Pop-lehti

text: POP on vuodesta 1999 vuoteen 2011 ilmestynyt suomenkielinen levyjenkeräilijöille suunnattu aikakauslehti, jossa julkaistiin artistien historiikkeja sekä diskografiatietoja. Lehden ilmestymistiheys vaihteli 4–6 numeron vuositahdissa ja sitä julkaistiin yhteensä 50 numeroa. Sen levikki oli keskimäärin noin tuhat kappaletta liikkuen siis samoissa luvuissa kuin aiemmin julkaistulla samaa aihetta käsitelleellä Rare-lehdellä. POP julkaisi myös musiikkikirjallisuutta POP-Kirjat sarjassaan.


title: Pop-lehti

text: POP-lehti harjoittaa nykyään levynjulkaisutoimintaa levymerkkinsä Rocket Recordsin kautta.


title: Pop-lehti

text: POP-kirjat on POP-lehden kustantama kirjajulkaisusarja, jossa ilmestyy muun muassa musiikillisia elämäkertoja, diskografiateoksia sekä artistien sanoituskokoelmia. Kirjajulkaisutoiminta alkoi vuonna 2002.


title: Pop-lehti

text:
01. Toivo Kärki - Sävellysten ensilevytykset 1933-2001
02. Irwin Goodman - Kehdosta hautaan
03. Elton John – Musiikillinen elämäkerta
04. Neil Young – Rock-musiikin Cowboy
05. The Sweet – Purkkaa, jytää, glamouria ja hysteriaa
06. David Bowie - Rockin kameleontti
07. Bob Dylan - Ikuinen vaeltaja
08. Juha ”Watt” Vainio - diskografia
09. Iggy Pop - Amerikan keisari
10. Yes - Jatkuvan muutoksen portaat
11. Deep Purple - Vuodet 1967-2006
12. Suomalainen progressiivinen rock - Synty ja kehitys vuosina 1967-1974
13. Slade - Hämmästyttävä rock´n´roll syndrooma
14. The Beatles - Historia ja levytykset
15. Sanat - Vexi Salmi
16. Queen - Yhtyeen julkisuuskuvan muodostuminen...
17. U2 - Neljä kovaa Dublinista
18. Ritarien varjot - Autotallirokin aatelisia
19. The Jesus And Mary Chain - Psykoottinen ketjureaktio
20. Ville Leinonen - Äänettömiä salamoita
21. Eric Clapton - Elämän siniset sävelet
22. "Death Not Ends It" - Kuoleman läsnäolo Jim Morrison- muistelmissa
23. Raul Reiman - Iskelmärunoilija
24. Ilmiöitä - Suomipopin tähdenlentoja
25. Kari Peitsamo: Kari Peitsamon Pieni punainen kirja
26. Veikko Tiitto: Veikko Lavi -diskografia
27. Pasi Lehtomaa: The Byrds – viidennen ulottuvuuden veljeskunta


title: Jongunjärvi

text: Jongunjärvi eli Jonku on Iijoen vesistöön kuuluva järvi Pudasjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 25,26 km. Se laskee Iijoen kautta Perämereen, ja sen korkeustaso on 118,9 merenpinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee noin 15 kilometriä kuntakeskuksesta Kurenalta kaakkoon. Rantaviivaa järvellä on 73,1 kilometriä. Suuria järveä halkovia niemiä ovat Karvosenniemi ja Liikasenniemi. Saaria järvessä on 39. Niistä suurimmat ovat Pirkonsaari, Isosaari, Vattusaari, Telkkäsaari ja Riuskasensaaret. Järvi on hyvin matala, sillä keskisyvyys on vain 1,3 m ja suurin syvyys 3,8 m. Suurin syvyys on mitattu aivan järven pohjoisosasta läheltä Jongunsuvantoa, jossa järvi laskee Iijokeen.


title: Jongunjärvi

text: Jongunjärven vedenlaatu on erinomainen. Suurin järveen laskeva vesistö on Korpijoki, joka tuo vesiä mm. Jaurakkajärveltä, Puhosjärveltä ja aina Puolangan sekä Suomussalmen pohjoisosien vesistöistä saakka. Myös pieni Puronoja laskee järveen.


title: Pieniä tutkielmia

text: Pieniä tutkielmia (; ) on nimensä mukaisesti kokoelma Aristoteleen lyhyempiä luonnontieteellisiin tutkimuksiin perustuvia psykologiaa ja ruumiin toimintaa käsitteleviä tutkielmia. Ne liittyvät läheisesti "Sielusta"-teokseen, ja käsittelevät muun muassa muistia, aistimista ja unia. Teosten näkökulma on kuitenkin "Sielusta"-teosta empiirisempi.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Pieniä tutkielmia" kokoaa yhteen laskutavasta riippuen seitsemän tai yhdeksän Aristoteleen kirjoittamaa tutkielmaa. Kokoelma ja sen nimi ei kuitenkaan ole peräisin Aristoteleelta itseltään tai edes antiikin ajalta, vaan se on muodostunut keskiajalla. Kokoelma on tunnettu latinankielisellä nimellään "Parva naturalia" viimeistään 1200-luvun lopulla, jolloin Aegidius Roomalainen viittasi kyseisiin tutkielmiin tällä nimellä. Kokoelmasta käytettiin myös nimiä "Parvi libri" ja "Parvi libri naturales" (”Pieniä kirjoja luonnontieteestä”).


title: Pieniä tutkielmia

text: Kokoelman tekstit täydentävät Aristoteleen psykologian alan pääteosta "Sielusta". Tutkielmien välillä on viittauksia toisiinsa. Simo Knuuttilan mukaan tämä voi tarkoittaa sitä, että tutkielmat on mahdollisesti kirjoitettu samoihin aikoihin, sekä sitä, että jo Aristoteles itse on saattanut pitää tutkielmia toisiinsa liittyvinä. Toisaalta Aristoteles vaikuttaa usein muokanneen teoksiaan jälkeenpäin. Aristoteleen teos "Eläinten liikkeestä" muistuttaa "Pieniä tutkielmia" -kokoelman teoksia sekä sisällöltään että lähestymistavaltaan.


title: Pieniä tutkielmia

text: Kokoelman tutkielmat käännettiin latinaksi 1100-luvulla. Vilhelm Moerbekelainen teki uuden käännöksen 1260-luvulla. Keskiajalla näitä teoksia tutkittiin yhdessä "Sielusta"-teoksen kanssa, ja muun muassa Albert Suuri teki "Pienistä tutkielmista" lyhennetyn parafraasin oman "Sielusta"-teoksensa osaksi. Myös Tuomas Akvinolainen tutki ja hyödynsi kyseisiä tutkielmia.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Pieniä tutkielmia" -kokoelman teokset käsittelevät Aristoteleen itsensä mukaan asioita jotka ”ovat yhteisiä sielulle ja ruumiille”. Tällaisia ovat aistiminen, muistaminen, into, himoitseminen ja muu haluaminen, nautinto, sekä tuska, jotka ovat yhteisiä kaikille eläimille. Lisäksi näihin kuuluu toimintoja, joista osa on yhteisiä vain joillekin eläville olennoille; näitä ovat valveillaolo ja nukkuminen, nuoruus ja vanhuus, sisäänhengitys ja uloshengitys, sekä elämä ja kuolema.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Aistimisesta ja aistittavista" ("De sensu et sensibili") on Aristoteleen kirjoitus noin vuodelta 350 eaa. Se käsittelee aistien toimintaa ja perustuu hänen psykologisiin tutkimuksiinsa. Teos on keskeneräinen.


title: Pieniä tutkielmia

text: Saman nimisen teoksen (arabiaksi "al-'Aql wa 'l-ma'qul") kirjoitti myös Averroës, kommentaarina alkuperäiseen teokseen. Myös Tuomas Akvinolainen kirjoitti kommentaarin teokseen.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Muistista ja mieleen palauttamisesta" ("De memoria et reminiscentia") käsittelee muistin toimintaa. Aristoteles puhuu muistin toiminnasta sielun liikkeinä. Tätä on myöhemmin ryhdytty kutsumaan assosioinniksi, ja sitä pidetään perusteena sille, kuinka aivot toteuttavat muistin.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Nukkumisesta ja valveillaolosta" ("De somno et vigilia") käsittelee nukkumista, valvomista ja unettomuutta. Aristoteles kirjoitti teoksen noin vuonna 350 eaa.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Unista" ("De Insomniis") käsittelee unia ja selittää niiden syntyä. Aristoteles selittää unien olevan jälkikuvia aistimuksista.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Unen aikana tapahtuvasta ennustamisesta" ("De divinatione per somnum") käsittelee sitä, ennustavatko unet tulevia tapahtumia.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Pitkäikäisyydestä ja lyhytikäisyydestä" ("De longitudine et brevitate vitae") käsittelee sitä, mitkä eläimet ovat pitkä- ja mitkä lyhytikäisiä, ja mistä erot johtuvat.


title: Pieniä tutkielmia

text: "Nuoruudesta ja vanhuudesta, elämästä ja kuolemasta, hengittämisestä" ("De juventute et senectute", "De vita et morte", "De respiratione") on usein erotettu kolmeksi erilliseksi tutkielmaksi, mutta ne voidaan nähdä myös yhtenä teoksena. Ne käsittelevät hengittämistä ja sydäntä elintoimintojen keskuksena. Aristoteles selvittää elämän ja kuoleman olevan seurausta tämän järjestelmän toiminnasta tai toimimattomuudesta. Samalla hän käsittelee ikääntymistä.


title: Railroad Tycoon

text: Sid Meier's Railroad Tycoon (lyhyemmin Railroad Tycoon) on Sid Meierin kehittämä ja MicroProsen vuonna 1990 julkaisema taloussimulaattori ja strategiapeli, joka sijoittuu rautateiden alkuaikojen kilpailuun Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.


title: Railroad Tycoon

text: Pelin alussa on valittavissa neljä eri karttaa (suluissa karttojen alkuvuodet):


title: Railroad Tycoon

text: Jokaista karttaa voi pelata sadan vuoden ajan. Karttojen eroina on maantieteellisten erojen lisäksi myös erot kuljetettavien rahtien laadussa ja tuotantoketjuissa. Eroja on myös käytettävissä olevassa vetokalustossa, esimerkiksi TGV-junia ei ole käytettävissä muualla kuin Euroopassa (ei edes Britteinsaarilla). Pelinäkymässä kartat on kuvattu suoraan ylhäältäpäin, eikä kolmiulotteisia näkymiä ole ollenkaan.


title: Railroad Tycoon

text: Jokaisella kartalla on kolme tietokoneen ohjaamaa kilpailevaa rautatieyhtiötä. Näiden aggressivisuus pelaajaa kohtaan riippuu valitusta vaikeustasosta. Vaikeimmalla vaikeustasolla tietokone pyrkii saartamaan pelaajan radan siten, ettei pelaaja pääse laajentamaan rataverkkoaan kannattavasti (eri yhtiöiden radat eivät voi mennä ristiin).


title: Railroad Tycoon

text: Pelaajan tehtävä on valita aluksi kaksi kaupunkia, joiden välille rakennetaan rautatie. Alkupääomaa on kartasta riippuen joko miljoona Yhdysvaltain dollaria tai Englannin puntaa. Tämä riittää kohtuullisen pitkään rataan sekä veturiin ja vaunuihin. Rahaa saadaan matkustajien lipputuloista ja rahtimaksuista, joita pelaaja ei voi säätää. Rahdin ja matkustajien määrä riippuu kaupunkien koosta. Rahtimaksut perustuvat reitin pituuteen ja junan siihen käyttämään matka-aikaan. Lyhyet junat kulkevat nopeammin mutteivät voi kuljettaa paljoa rahtia.


title: Railroad Tycoon

text: Junien nopeus on ratkaiseva tekijä. Nopeuteen vaikuttavat radan mutkat sekä nousut että laskut. Mutkissa junat hidastavat aina, joten niihin rataa tehdessä ei voi vaikuttaa. Nousuista ja laskuista annetaan rataa rakennettaessa varoitus, jolloin kannattaa yleensä valita tasaisempi reitti.


title: Railroad Tycoon

text: Pelissä on neljä vaikeustasoa. Niistä riippuvat sekä tietokoneen aggressiivisuus että karttojen maastonmuotojen vaikutus radan rakentamiseen. Helpoimmalla vaikeustasolla tietokone ei sanottavasti häiriköi pelaajan tavoitteita, eivätkä maantieteelliset haitat ole vakavia.


title: Railroad Tycoon

text: Sitä vastoin vaikeimmalla vaikeustasolla tietokone usein rakentaa kilpailevan ratalinjan pelaajan jo valtaamaan kaupunkiin, josta on seurauksena hintakilpailu ("Rate War"). Vaikeimmalla vaikeustasolla myös maastonmuodot aiheuttavat erittäin paljon ongelmia, jopa jokilaaksosta poispääsy ilman suuria nousuja radan pituusprofiilissa on miltei mahdotonta. Vaikeimmalla vaikeustasolla suurten kaupunkialueiden muuttuminen slummeiksi on myös mahdollista.


title: Railroad Tycoon

text: Pelaajan taloustaidoista riippuu pelin lopputulos. Tavoitteena on saada mahdollisimman hyvä tuotto mahdollisimman pienillä menoilla. Tätä kuvaamassa on myös taulukko pelaajan "eläkkeelle siirtymisen jälkeisestä työurasta", jossa matalin on kulkukauppias ja korkein tavoite Yhdysvaltain presidentti.


title: Railroad Tycoon

text: Alkuperäisessä Railroad Tycoonissa on muutamia rajoituksia:


title: Railroad Tycoon

text: Alkuperäinen Railroad Tycoon on saanut kolme jatko-osaa:


title: Railroad Tycoon

text: Näiden pelien perusidea on sama kuin alkuperäisen. Railroad Tycoon Deluxe on käyttöliittymältään ja näkymältään samanlainen alkuperäisen version kanssa, kun taas Railroad Tycoon II siirtyi käyttämään yläviistosta kuvattua karttanäkymää. Railroad Tycoon III:ssa karttana on 3D-maailma ja portaaton zoomaus.


title: Railroad Tycoon

text: Amiga Format -lehti antoi pelille arvosanan 92% arvostelussaan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Arvo ”Poika” Tuominen (alk. Arvid; 5. syyskuuta 1894 Hämeenkyrö – 27. toukokuuta 1981 Tampere) oli suomalainen vasemmistopoliitikko ja lehtimies.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Arvid (Arvo) Tuominen syntyi Hämeenkyrössä puuseppä Oskari Mikonpoika Tuomisen 17-lapsiseen perheeseen. Hänen äitinsä, jota kutsuttiin "Nikkarin Elinaksi", oli taitavaksi tiedetty sirpillä niittäjä. Tuominen kertoi uskovaisen isänsä tiukasta kurinpidosta ja äitinsä lempeydestä; hänen mukaansa "äidin sirppi ja isän vasara" olivat hänen lapsuutensa kantavat voimat. Tuominen nimesi lapsuudestaan kertovan omaelämäkerran "Sirpin ja vasaran tie". Isä oli kannanotoissaan ehdoton: kun hän oli jotain päättänyt, ei kenelläkään ollut siihen enää mitään lisättävää. Isän ja Arvo-pojan välille ei syntynyt mitään kovin läheistä ja luottamuksellista suhdetta. Suhde äitiin oli sen sijaan läheinen, Arvo oli äitinsä lemmikki.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Perheen arvomaailma oli Jumalan säätämä: Raamattua luettiin ääneen ja veisattiin "Siionin kanteleesta". Tässä kovan kurin ja työn maailmassa kasvoi tuleva vallankumouksellinen, sillä useinhan käy niin, että ehdottomat määräykset ja normit synnyttävät uhmaa ja kapinamieltä. Myöhemmällä iällään Arvo Tuominen siloitteli muistelmissaan perheen ristiriidat näkymättömiin.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Koulussa Arvo Tuominen osoitti olevansa älykäs ja lahjakas poika. Niinpä opettaja Antti Lehtiranta yritti taivutella isä-Oskaria lähettämään poikansa oppikouluun, jollainen olisi ollut joko Ikaalisissa tai Tampereella. Isä toisaalta arvosti oppineisuutta, mutta piti toisaalta työmiehen lapselle kirjojen tutkimista turhana eikä suurperheestä liene löytynyt koulutuksen vaatimaa varakkuuttakaan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Kansakoulun jälkeen Arvo Tuominen meni rengiksi läheiseen Kuukan taloon, sillä talon isäntä oli valmis kouluttamaan paitsi oman Kalle-poikansa oppikoulussa mutta myös naapurin Arvon. Kallea ei koulu kuitenkaan kiinnostanut ja Arvokaan ei päässyt kouluun. Näihin aikoihin myös välit isään alkoivat kiristyä. Ruumiillinen työ ei juurikaan kiinnostanut kylän kansakoulun entistä tähtioppilasta. Renkivuosiltaan Arvo Tuominen muistaa ensimmäisen kohtaamisensa Frans Eemil Sillanpään kanssa. Hän muisteli katkerana miettineensä kuinka mäkitupalaisen poika Pransu käveli raitilla ylioppilaana ja hän, arvostetun käsityöläisen poika, raatoi renkinä. Moskovassa oleskellessaan Arvo Tuominen kirjoitti poliittista henkilöhistoriaansa ja muisteli luokkatietoisena ja katkerana oleskeluaan Kuukan talossa tähän tapaan: "Tällöin minussa heräsi viha rikkaita ja heidän lapsiaan kohtaan. – – vaistomaisesti hain tukea muista renkipojista joiden kanssa liityin kotipitäjäni työväenyhdistykseen." Niissä hän hieman liioitteli, sillä häntä pidettiin arvossa ja kohdeltiin talossa hyvin, mutta tietty katkeruus katkenneesta koulutiestä säilyi läpi elämän.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Kolmen vuoden renkipestin jälkeen, vuonna 1912, aukeni paikka veljen verstaassa ja Arvo muutti Tampereelle.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Arvo Tuominen oppi höyrypuusepän ammatin, mutta häntä vaivasi valtava kirjallisen sivistyksen nälkä. Hänestä tuli Tampereen työväenopiston innokas opiskelija. Kaiken kaikkiaan hän kuunteli eri alojen luentoja melkein kuusi vuotta. Niiden joukossa oli 40- tuntinen luentosarja Kalevalasta, mikä innosti häntä eepoksen huolelliseen tutkimiseen. Yhteiskunnalliset aineet ja kysymykset herättivät hänessä erityistä mielenkiintoa. Hän jäi usein keskustelemaan ja väittelemään politiikasta oppituntien jälkeenkin työläisjoukkoon, josta muodostui ns. "Lauantaiseura". Seuraa veti itseoppinut filosofi Masse Lehtonen, joka suorasukaisen ärsyttävillä kommenteillaan sai muut väittelemään. Seuraan kuului myös muita työväenliikkeen merkkimiehiä, kuten järjestöaktiivi Manu Lammi, radikalismin tuntija ja ammattiyhdistysaktiivi Edvin Laakso, Tampereen Työväen teatterin historioitsija Nikolai Ahonen ja myöhempi leipomoyrittäjä Aarne Lemberg (myöh. Linkosuo). Tämä joukko kasvatti Arvo Tuomisesta kovan väittelijän ja keskustelijan. Nuoren keskustelijan pikkuvanhuus herätti huvittuneisuutta ja hänen ikänsä ja lyhyytensä toivat hänelle lempinimen "Poika", joka seurasi häntä läpi elämän.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Myös teatteri kiinnosti nuorta Arvo Tuomista. Hän tiesi entuudestaan hämeenkyröläisen Kaarle Halmeen perustaneen Tampereen työväen teatterin ja sen, että kuuluisa Aarne Orjatsalo oli kotoisin naapurikylästä. Aarne Orjatsalon oli Arvo Tuominen nuorena nähnyt viettävän kesää Hämeenkyrössä. Mentyään mukaan teatterin toimintaan Arvo Tuominen sai yllättäen heti pääroolin. Näytelmä oli George Bernard Shaw’n "Nuori Napoleon". Roolinsa hän hoiti niin hyvin, että hänelle tarjottiin paikkaa Tampereen Työväenteatterin näyttelijäharjoittelijana. Arvo Tuominen kuitenkin hylkäsi tarjouksen. Hän piti näyttelijän ammattia liian köykäisenä, näytteleminen pysyköön hyvänä harrastuksena. Teatteriharrastus antoi tulevalle ammattiyhdistysmiehelle hyvää oppia siitä, miten oivalletaan yleisön reaktiot , oikeaa äänenkäyttöä sekä esiintymistaitoa.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Jo kouluaikanaan Tuominen oli harrastanut kirjoittelua, ja lähetti myöhemmin tekstejään paikallisen työväenyhdistyksen julkaisuihin. Paikalliset työväenliikkeen lehtimiehet kiinnittivät nokkeliin kirjoituksiin huomiota ja kutsuivat Tuomisen toimitusharjoittelijaksi Kansan Lehteen syyskuussa 1917. Puolta vuotta myöhemmin, keväällä 1918, vain 23-vuotias harjoittelija oli lehden päätoimittaja, toimitussihteeri ja toimittaja samassa persoonassa.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Sisällissodan aikana Tuominen joutui yksin vastaamaan keskellä Tampereen taisteluja punaisten tiedotuksesta. Mennessään punakaartin esikuntaan ilmoittamaan, että lehden tekeminen oli mahdotonta, oli esikunnassa täysin kaoottinen tilanne. Ylipäällikkö Hugo Salmela oli juuri haavoittunut vakavasti kranaattilaatikon räjähdettyä ja uusi ylipäällikkö Verner Lehtimäki vihaisena pakotti Pojan jatkamaan toimitusta. Avukseen hän sai myöhemmän poliittisen kiistakumppaninsa Hanna Malmin sekä August Lindellin. Eräänä aamuna toimitukseen tuli tieto, että Lindell on paennut piiritetystä kaupungista Pyhäjärven jäitä pitkin. Nyt hän oli toimituksessa käytännössä yksin ja sai tehtyä lehteä vain morfiinin voimalla.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Tuominen ei halunnut pelastaa itseään vaan velvollisuuden tuntoisena nuorena idealistina halusi täyttää tehtävänsä loppuun asti. Hän kirjoitti itse keksimiään tilannekatsauksia, joissa punaiset saavuttivat suuria voittoja ja lahtarit kärsivät murskaavia tappioita. Tällaisista kiihotuskirjoituksista hän olisi saanut valkoisten käsissä tuomion. Myöhemmin oleskellessaan Moskovassa Tuominen kuvaili NKVD:lle vuoden 1918 kokemuksistaan muunneltua totuutta: ”Ase käsissäni osallistuin Tampereen puolustukseen.”


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Taistelujen päätyttyä Tuominen yritti mennä ensiksi asunnolleen Puutarhakadulle, mutta sielläpäin oleskeli valloittajia. Hän ajatteli mennä piileskelemään Pispalaan ja mahdollisesti kävellä sieltä kotiseudulleen. Tuomisen pidätti muuan urheilija Lahtinen, josta sanottiin, että hänen käsivarsinauhansa oli haalistunut. Tuominen oli edellisen kerran tavannut tämän innokkaana punakaartin komppanian päällikkönä.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Tuominen vietiin muiden vankien joukkoon rautatieaseman makasiiniin, josta hänet pelasti kaksi tuttua suojeluskuntalaista, jotka olivat hänen entisiä koulutovereitaan. Tuominen lähetettiin saatettuna takaisin Hämeenkyröön, joten hän ei joutunut kenttäoikeuden eteen. Hän tosin joutui värväytymään valkoiseen armeijaan ja määrättiin vartioimaan vangittuja punaisia, mutta palvelus loppui varsin nopeasti.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Elämä kotiseudulla Hämeenkyrössä kesällä 1918 oli ahdistavaa. Arvo Tuomisen veli, Kalle Tuominen, oli saanut työpaikan ja asunnon Helsingistä. Pian saman alivuokralaisasunnon jakoi myös Arvo-veli. Työnantaja, puuseppä Kilpinen oli kova oikeistolainen ja Arvo Tuominen joutui käyttämään taitoaan olla joustava sopeutuja saadakseen paikan. Kalle-veli vei Arvon mukanaan Helsingin nuorisoseuraan, missä osallistui innokkaasti sen toimintaan. Näytelmäharrastus elpyi ja sen kautta löytyi tuleva puoliso Lyyli Rainio, joka oli sisällissodan aikana Porissa teloitetun toimittaja-kansanedustaja Jussi Rainion tytär. Tässä vaiheessa Poika oli mielipiteiltään maltillinen sosiaalidemokraatti. Pian koittaisi radikalisoitumisen aika.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Vasemmistolaisessa politiikassa tie alkoi olla tuohon aikaan tukossa. Keskiössä, minne Tuominen halusi olivat Väinö Tanner ja Hannes Ryömä. Heistä vasemmalle oli tyhjää, sillä henkiinjääneet oli paenneet Venäjälle ja perustaneet siellä Suomen kommunistisen puolueen. Laitavasemmalla ei näin ollen ollut kotimaassa ketään ja juuri sinne päätti kunnianhimoinen nuorimies suunnata.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Myöhemmällä iällään Arvo Tuominen totesi, että eräät tietyt julistukset saivat hänet radikalisoitumaan. Tannerin, Hakkilan ja Ryömän julistus 16. huhtikuuta tuomitsi kapinan johdon, joka oli paennut Venäjälle mukanaan varastettua rahaa ja elintarvikkeita. Lisäksi haluttiin kaikkien luopuvan aseista ja alkavan käyttää länsimaisen demokratian taistelutapoja. Julistus tähtäsi eheyttämiseen, mutta se oli Tuomisen mukaan onnettomasti ajoitettu. Taistelujen murtamat ja leireille vangitut työläiset saivat omilta johtomiehiltään julistuksen jossa heidät tehtiin itse syyllisiksi omaan kurjuuteensa. Tuominen muistelee olleensa tuolloin "leirillä viruva punavanki" ja halunneensa taistella tannerilaisia luokkasopuilijoita vastaan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Selitys on hyvä, mutta se ei pidä paikkaansa. 16. huhtikuuta Tuominen oli ollut Tampereella valkoisen armeijan kutsunnoissa. Valkoiset levittivät työväen johtajien julistusta innolla ja Tuominen luki sen oletettavasti Hämeenlinnan kasarmilla. Armeijakavereiden mukaan Tuominen sai postia sosiaalidemokraateilta ja vastusti lähinnä meneillään ollutta kuningaskuntahanketta. Tuominen keskittyi itsensä suojelemiseen ja vielä 1919 Sosiaalidemokraatit pitivät häntä omana miehenään. Selitys osoittaa kuinka hyvä Poika oli keksimään suuria selityksiä tapahtuneille tosiasiolle ja muuttelemaan totuutta myöhempiä tarkoitusperiä vastaaviksi.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Eräänä päivänä Arvo Tuomisen asunnolle saapui hänelle tuntematon nainen kertomaan, että Lumivuokko halusi tavata. J. M. Lumivuokko, peitenimeltään P. Hauli, oli ollut kansanvaltuuskunnan ministeri. Tuominen tunsi hänet jo Tampereelta ja Lumivuokkokin oli aikanaan työskennellyt Kilpisen verstaassa. Lumivuokko väitti keskustelussaan Tuomiselle, että laillinen vallankumous ei Suomessa edisty ja että ainoa mahdollisuus on ryhtyä uuteen kaappaushankkeeseen aseita käyttäen. Tuominen toisaalta inhosi tannerilaisuutta, mutta oli myös sitä mieltä, että aseellinen kapina olisi järjetön. Tässä vaiheessa Tuominen oli enemmän Tannerin linjoilla kuin oli myöhemmin valmis myöntämään, mutta toisaalta hän kaipasi "riuskoja otteita". Samoihin aikoihin kaupungilla liikkui huhuja Otto Wille Kuusisen piileskelystä Helsingissä. Lopulta lehdissä oli "varma" tieto, Kuusinen olisi hukkunut Pohjanlahteen. Kun ruumista ei löytynyt, Kuusinen itse sähkötti ministeri Ritavuorelle ja ilmoitti olevansa elossa. Tuominen uskoi olleensa yksi harvoista ja valituista, jotka tiesivät, missä Kuusinen piileskeli noina kuukausina.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Työläiset eivät noudattaneet vuonna 1919 Kuusisen kehotusta olla äänestämättä eduskuntavaaleissa. Kuusinen muutti kantaansa: työläisten olisi vallattava sekä SDP ja ammattiliitot tannerilaisilta luokkasopuilijoilta. Tätä hetkeä Tuominen piti myöhemmin kääntymisenään kommunismiin. Hän toimi innolla Kuusisen johdolla puolueen virallista linjaa vastaan. Samoin SKP:n johdon ”mannerilais-rahjalainen tyhmyys” vaikutti hänen radikalisoitumiseensa. Vuoden 1919 yritys vallata SDP tosin epäonnistui.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Otto Wille Kuusinen kiirehti hajotustyötä ja määräsi, että on perustettava uusi puolue. Kesäkuussa 1920 perustettiin Suomen Sosialistinen Työväenpuolue, jonka puoluesihteeriksi valittiin Arvo Poika Tuominen. Puolue väitti, että sillä oli 25 000 jäsentä, eli enemmän kuin SDP:llä. Ohjelma korosti vallankumousta. Puolue perusti oman lehden "Suomen työmiehen", ja sen päätoimittajaksi tuli Tuominen. Lisäksi hän oli Puutyöntekijäin liittotoimikunnan jäsen ja Suomen Ammattijärjestön varapuheenjohtaja. Tuominen saattoikin kehua olevansa avainmiehenä ""koko siinä vasemmistososialistisessa liikkeessä, joka kuusislaisen ryhmän oli onnistunut vallata." Tässä vaiheessa Tuominen oli vielä taustavaikuttaja, jonka onnistui säilyä tahrattomana. ”Toverit” hoitivat likaiset työt ja O. W. Kuusinen antoi ohjeet ja määräykset.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Kesällä 1920 Tuominen matkusti ensimmäistä kertaa ulkomaille. Matka suuntautui Tukholmaan, minne hänet oli kutsuttu perehtymään LO:n toimintaan. Tuominen matkusti sinne avoimesti omalla passillaan. Hän hoiti muodolliset velvollisuudet, mutta livahti Söderin kaupunginosan työväentalolle, missä O. W. Kuusinen esikuntineen piti majaa. Esikuntaan kuuluivat Lumivuokko, Yrjö Sirola ja joitakin Kominternin virkailjoita. O. W. Kuusinen teki valtavan vaikutuksen Tuomiseen. Vaikutelmaa Tuominen kuvaili myöhemmin näin: ”– – minua miellytti hänen toverillinen luottamuksellisuutensa. Jyrkkänä vastakohtana muistuu mieleen Kullervo Manner. – – Kuusinen sen sijaan heittäytyi heti toverilliseksi ja tasavertaiseksi.” Arvo Tuominen on myöhemmin usein kuvannut, että Kuusinen lumosi hänet, ensitapaaminen oli mestarin ja oppipojan tapaaminen. Tuominen tarvitsikin opettajaa hänelle vaikeissa teoreettisissa kysymyksissä. Tähän asti hän oli toiminut lähinnä vaistonsa varassa, sillä asuessaan Tampereella Tuominen oli lukenut Marxia, mutta sisältö oli tuntunut hankalalta. Tukholmassa Tuominen on kertonut joutuneensa käsittelyyn, jota nykyään pidettäisiin lähinnä aivopesuna. Kuusinen piti oppilailleen kolme viikkoa kestäneen kurssin, joka tentittiin suullisesti ja kirjallisesti. Poika pärjäsi tenteissä hyvin.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Syksyllä 1920 odottivat uudet haasteet. Nyt pitäisi vyöryttää sosiaalidemokraattien lehdistö. Ohjeet kaappaamiseen tulivat Sirolalta ja Kuusiselta. Kaappauksen piti tapahtua Helsingin Työväen Kirjapainon yhtiökokouksessa marraskuussa 1920. Väinö Tanner esitti, että SDP merkitsisi 2000 uutta osaketta itselleen. Lehden toiset 2000 osaketta olivat hajallaan omistettuina eri puolilla Suomea. Jatkossa yhtiötä hallittaisiin periaatteella 1 osake = 1 ääni. Tuominen oli kerännyt kokouspaikalle Koiton taloon satoja kannattajiaan ja hän itse hallitsi valtakirjalla puuseppien ammattiosaston osakkeita. Kuultuaan esityksen, Tuominen laittoi rähinän käyntiin, kuten oli ennakolta suunnitellut. Hänen kannattajansa aloittivat huutomyrskyn ja itse hyppäsi lavalle julistautuen kokouksen puheenjohtajaksi. Tällöin yleensä rauhallinen Tanner tarttui Tuomista rinnuksista ja heitti tämän kulisseihin. Pakinoitsija Sasu Punanen laati kokouksesta värikkään kuvauksen lehteen 24. marraskuuta 1920 ja lanseerasi yleiseen käyttöön nimen Poika Tuominen. Vanhemmalla iällään Poika antoi kokouksen voitosta kauniin tunnustuksen Tannerille ja totesi, että kommunisteilla ei tämän jälkeen ollut mitään mahdollisuuksia vallata lehteä.