title: Tankkerisota

text: Irak julisti jo 7. lokakuuta 1980 leveyspiirin 29.03 N pohjoispuolisen alueen kielletyksi sotavyöhykkeeksi. Toukokuussa 1981 Irak ilmoitti, että Iranin satamiin ja sieltä ulos purjehtivat kauppalaivat liikkuvat sotatoimialueella omalla vastuullaan. Vuodesta 1981 alkaen Irak hyökkäsi Iranin öljysatamia, öljynjalostamoja ja puolueettomia, Iranin alueelle saapuvia tai sieltä lähteviä tankkereita vastaan.


title: Tankkerisota

text: Iranin satamat Bandar-e Khomeini ja Bandar-e Mahshar olivat päähyökkäyskohteet. Irak hyökkäsi hyvin harvoihin laivoihin kaukana näistä satamista. Irakilaiset laukaisivat hävittäjälentokoneista tai helikoptereista ranskalaisvalmisteisia Exocet-ohjuksia, jotka tunnettiin tehokkaina aseina merimaaleja vastaan. Iran ja Irak olivat menettäneet lukuisia sotalaivojaan vuoteen 1981 mennessä, joten laivastosota hiljeni pian.


title: Tankkerisota

text: Tankkerisotaa käytiin sodan alussa rajoitetusti muun muassa sen takia, ettei Iran tosissaan innostunut siitä 1981–1983. Ensimmäinen tankkeri johon osui oli turkkilainen "Atlas I" 30. toukokuuta 1982. Alus ei uponnut. Kreikkalainen tankkeri "Scapmount" sai 18. joulukuuta 1982 niin pahan osumat, ettei sitä voitu enää korjata. Tämä oli ensimmäinen niin vakava vaurio tankkerisodassa.


title: Tankkerisota

text: Vuoden 1984 alkuun mennessä Irak oli hyökännyt vain 23 tankkerin ja Iran viiden tankkerin kimppuun.


title: Tankkerisota

text: Irak oli joutunut selvästi alakynteen vuoteen 1984 mennessä maasotarintamalla. Vuonna 1984 Iran ja Irak olivat sopineet siitä, etteivät pommita toistensa kaupunkeja. Tällöin Hussein päätti hyökätä Iranin öljyteollisuutta ja öljykuljetuksia vastaan. Saddam pyrki provoisoimaan Iranin mukaan tankkerisotaan niin, että Iran provosoisi siinä lännen rajuilla toimillaan mukaan sotaan. Vuoden 1984 alkupuolella Irakin ohjus muun muassa osui Saudi-Arabian tankkeriin, joka kuljetti öljyä Iranista Ranskaan. Irakilla ei ollut omia tankkereita, vaan muun muassa Kuwaitin ja Saudi-Arabian tankkerit kuljettivat irakilaista öljyä. Niinpä Iran pyrki laajentamaan sotaa Persianlahdella ja iski 13. maaliskuuta Kuwaitin lipun alla purjehtivaan tankkeriin Bahrainin lähellä, sitten Iran iski saudiarabialaisen tankkerin kimppuun Saudi-Arabian aluevesillä 18. maaliskuuta 1984.


title: Tankkerisota

text: Huhtikuussa 1984 "Teheran" hyökkäsi intialaisen fregatin suojaaman kauppalaivan kimppuun. Huhti-toukokuun tankkeri-iskuilla ei ollut vaikutusta öljyn hintoihin. Ilmaiskut laajenivat taas asutuskeskuksiin.


title: Tankkerisota

text: Iran lähetti F-4 Phantom-hävittäjiä hyökkäämään F-15-hävittäjiä avustavia Saudi-Arabian AWACS-tutkakoneita vastaan vuoden 1984 keskivaiheilla. Iran menetti tässä hyökkäyksessä yhden koneen. Kumpikin osapuoli väitti ilmataisteluin tapahtuneen omassa ilmatilassaan. Samantapainen välikohtaus toistui myöhemmin, jolloin Iran menetti myös yhden koneen. Saudi-Arabia ja Iran eivät halunneet tämän takia sotaa keskenään.


title: Tankkerisota

text: Iran uhkasi sulkea Hormuzinsalmen, vain jos sen omat öljykuljetukset estettäisiin. Niinpä Irak pyrki laajentamaan tankkerisotaa niin, että ulkovallat sekaantuisivat siihen Irania vastaan. Mutta Iran vastasi toisaalta, ettei aio sulkea Hormuzinsalmea, koska sillä olisi paha vaikutus maan omaan öljystä ja tankkeriviennistä riippuvaan talouteen.Iranin laivasto ja ilmavoimat olivat pienet eikä niillä kyetty iskemään suurella voimalla monia tankkereita vastaan.


title: Tankkerisota

text: Iranista öljyä vievät tankkerit kävivät Khargin saaren öljyterminaalissa, jonka kautta kulki 85% Iranin viemästä öljystä. Irak alkoi häiritä tätä liikennettä hyökkäämällä ilmasta laukaistavin ohjuksin tankkereita vastaan. Tähän oli syynä irakilaisia painostava sotatilanne maarintamalla. Maaliskuussa 1984 irakilainen Super Étendard -hävittäjäpommittajakone laukaisi Exocet-ohjuksen Khargin saaren eteläpuolella kreikkalaista tankkeria vastaan. Vuoden loppuun mennessä Irak oli hyökännyt 53 siviilialuksen kimppuun. Irak hyökkäsi vuonna 1984 jopa Kyyroksen öljykentille. Samana vuonna Iran hyökkäsi Irakin satamiin tulevia laivoja vastaan 18 kertaa. Irak pyrki laajentamaan tankkerisotaa Persianlahdella sillä näki sen hyödylliseksi toisin kuin Iran. Irakilaiset oppivat ilmatankkauksen ja pystyivät laajentamaan Mirage-hävittäjiensä toiminta-aluetta.


title: Tankkerisota

text:
Tämän jälkeen Irak alkoi hyökätä Iranin satamiin saapuviin laivoihin. Irak hyökkäsi vuonna 1984 kaikkiaan 71 laivaa vastaan, kun sitä edeltäneinä kolmena vuotena oli hyökätty vain 48 laivaa vastaan. Iran vastasi tähän samalla mitalla. Tankkerit kestivät melko hyvin hyökkäyksiä, ja osuman saaneista 239 tankkerista vain 55 eli noin neljäsoasa upposi. Iran hyökkäsi monesti tankkerien kimppuun ohjuksilla. Koska Iranilla oli vähän merimaaliohjuksia, se käytti 1984–1986 muun muassa lentokoneisiin yleensä asennettavia panssarivaunuja vastaan suunniteltuja Maverick- ja AS12-ohjuksia, jotka saattoivat joskus vammauttaa tai tappaa tankkereiden miehistöä.
Irakin lentokoneilla käymän merisodan aktiivisuustaso vaihteli, mikä johtui voimavarojen puutteesta. Irakilaisten pitkät pommitustauot aiheuttivat sen, että iranilaiset ehtivät korjata edellisten pommitusten aiheuttamat vauriot. Tämän takia Irak menetti hyökkäysvoimansa erityisesti Khargin öljyterminaalin suhteen. Vuoden 1985 puolivälistä saman vuoden loppuun mennessä Irak hyökkäsi Khargin öljyterminaalia vastaan 60 kertaa tavoitteenaan tuhota se. Hyökkäykset pysäyttivät terminaalin toiminnan joksikin aikaa syyskuussa 1985. Irakin oma öljy pääsi hyvin ulkomaille koska se, kulki Jordanian ja Kuwaitin kautta.


title: Tankkerisota

text: Irak hyökkäsi kolme kertaa useammin tankkerien kimppuun kuin Iran. Silti lännessä Iranin hyökkäyksiä pidettiin uhkaavampina, koska länsi tuki Irakia. Iran teki selväksi, ettei mikään Persianlahden valtio ole turvallinen satama tankkerille. Iranin kostohyökkäykset olivat heikkoja, sillä Iranilla ei ollut hyvää laivoja vastaan soveltuvaa ohjusaseistusta. Tankkerisodan hyökkäykset kutistivat Iranin öljynviennin puoleen, vähensivät Persianlahden laivaliikennettä 25 prosenttia ja hidastivat Persianlahden öljyn viemistä muualle maailmaan. Se myös pakotti Lloyd’sin korottamaan Persianlahdella liikkuvien laivojen vakuutusmaksuja.


title: Tankkerisota

text: Irakin ampuma Exocet osui 14. helmikuuta 1985 Liberian lipun alla purjehtineeseen tankkeriin Neptunia, joka upposi kolmen päivän päästä. Neptuniasta tuli ensimmäinen tankkerisodassa uponnut tankkeri. Saudi-arabialaisten ampuessa alas Iranin Phantomin ilmatilassaan, molemmat osapuolet hillitsivät tankkerisodan kansainvälistymistä. Vaikka Yhdistyneet Kansakunnat sai aikaan kiellon ("moratorion") tankkerisodalle, tätä ei noudatettu kuin hetken. Irak hyökkäsi 1986 ja 1987 jopa konservatiivisten arabimaiden aluksia vastaan. Tähän Iran vastasi laajentamalla hyökkäyksiään Persianlahdella varsinkin Kuwaitin tankkereita vastaan.


title: Tankkerisota

text: Yhdysvallat sijoitti kolme sotalaivaa jo 13. lokakuuta 1983 aikeinaan suojata öljykuljetuksia. Tällöin tankkererisota ei ollut vielä toden teolla alkanut.


title: Tankkerisota

text: Irakilainen Mirage-hävittäjän lentäjä ampui vahingossa Exocet-ohjuksen amerikkalaista USS Stark -sotalaivaa vastaan 17. maaliskuuta 1987 surmaten 37 miehistön jäsentä. Bagdadin hallitus pyysi anteeksi vahinkoa, jonka aiheutti irakilainen lentäjä ilmeisesti tyhmyyksissään. Yhdysvallat syytti Irania tankkerisodan laajentamisesta, vaikka sotalaiva Starkia oli ampunut Iranin vihollinen Irak. Yhdysvallat syytti Irania tästä, koska se oli Yhdysvalloille pahempi vihollinen. Tapaus ”Stark” johti Yhdysvaltain puuttumiseen sotaan, ja Länsi-Eurooppakin tuli mukaan. Lisää Yhdysvaltain sotalaivoja lähetettiin Persianlahdelle.


title: Tankkerisota

text: Neuvostoliiton ”"Marsalkka Tsuikov"” ajoi miinaan ja fregatti ”"Ivan Karotjev"” joutui iranilaisten tulen kohteeksi. Kuwaitissa oli shiialaisten tekemiä sabotaaseja ja mielenosoituksia. Kuwait pyysi Moskovalta apua Iranin puolueettomiin laivoihin kohdistuvaa kampanjaa vastaan. Kuwaitin pyytäessä 13. tammikuuta 1987 tankkereilleen siirtoa Yhdysvaltain lipun alle. Yhdysvallat suostui siihen. Yhdysvallat järjesti myös näille tankkereille puolustuksen. Iran vastasi luomalla oman sotilaallisen kampanjansa Persianlahdella. Kampanjan nimi oli ”Marttyyriuden etsijät Persianlahdella”. Kampanjassa Iran aikoi hyökätä Yhdysvaltoja ja sen tukijoita vastaan Silkworm-ohjuksin, ilmavoimilla, miinoilla ja räjähteillä varustetuilla pikaveneillä, joita ohjasivat fanaatikot.


title: Tankkerisota

text: Yhdysvalloille liputettu ja raskaasti suojattu tankkeri "Bridgeton" ajoi miinaan 24. heinäkuuta 1987. Iranilaiset eivät myöntäneet miinan olleen iranilainen, mutta olivat kuitenkin tyytyväisiä sen aiheuttamaan tuhoon. Tämä kiristi lännen ja Iranin välejä entisestään ja Persianlahdella partioi 70 läntistä sotalaivaa syyskuussa 1987. Vaikka laivasto suojasi periaatteessa myös Irakin hyökkäysiä vastaan, käytännössä se oli paikalla iranilaisten takia.


title: Tankkerisota

text: Sillä välin, kun Iran pyrki ajamaan länsimaat Persianlahdelta uhkaavilla puheilla ja miinoilla, Irak pyrki välttämään hyökkäämistä Iranin satamissa käyvien laivojen kimppuun. Kuuden viikon tauon jälkeen Irak hyökkäsi taas tankkerin kimppuun 29. elokuuta 1987. Samoihin aikoihin Irak alkoi iskeä voimakkasti Iranin öljyteollisuutta vastaan. Molemmat osapuolet kiihdyttivät iskuja laivoja vastaan 1. syyskuuta 1987, jolloin taistelut olivat tankkerisodan siihen saakka kiivaimmat. Khargin saarelle tehtiin voimakkaita iskuja. Irak ulotti hyökkäyksensä myös Larakin saarelle eteläiselle Persianlahdele iskien laiturissa olevien laivojen kimppuun 5. lokakuuta 1987.


title: Tankkerisota

text: Heinäkuussa 1987 Saudi-Arabiassa oli teloitettu iranilaisia ”pyhiinvaeltajia”, jotka olivat yrittäneet nostattaa Irania puoltavaa mielenosoitusta. Iran aikoi kostaa tämän asettamalla valmiuteen 30–50 pikavenettä, joiden tarkoituksena oli hyökätä Khafjin öljyterminaaliin. Tästä terminaalista saudit ja Kuwait myivät öljyä Irakin nimiin. Saudit vastasivat sijoittamalla alueelle sotalaivoja ja hävittäjälentokoneita. Iran vetäytyi, mutta kolme päivää myöhemmin saudit upottivat kolme Iranin pikavenettä.


title: Tankkerisota

text: Yhdysvaltain armeija löysi ”Iran Ajr” -nimisen aluksen sen ollessa laskemassa miinoja Persianlahteen 128 kilometriä Bahrainista koilliseen 21. syyskuuta 1987. Helikopteri-isku lamautti laivan ja amerikkalaiset sotilaat laskeutuivat aluksen kannelle. Vaikka iranilaiset väittivät laivan kuljettaneen vain ruokaa eikä miinoja, yhdysvaltalaiset upottivat sen.


title: Tankkerisota

text: Iran jopa iski Kuwaitin vesillä Yhdysvaltain lipun alla purjehtivaan "Sea Isle City" -tankkeriin Silkworm-ohjuksella. Yhdysvallat vastasi operaatio Nimblellä hyökäten kolmeen öljynjalostamoon. Monet iranilaiset tiesivät, että iskut Yhdysvaltoja vastaan olivat järjettömiä, mutta niistä saatava lyhytaikainen voimantunne voitti järjen.


title: Tankkerisota

text: Irakin lentokoneet iskivät kolmeen Iranin öljyä kuljettavaan tankkeriin 15. tammikuuta 1988, aikana jolloin Irakin öljyä kuljettavat tankkerit olivat Yhdysvaltain laivaston suojissa.


title: Tankkerisota

text: Yhdysvallat lähetti omia sotalaivojaan suojaksi Kuwaitin tankkereille, jotka oli siirretty Yhdysvaltain lipun alle. Tämä johti lopulta suoriin selkkauksiin Yhdysvaltain ja Iranin välillä. Iran vastasi miinoittamalla Persianlahtea ja hyökkäämällä pikaveneillä tankkereita vastaan. Muutaman kerran Iran laukaisi kiinalaisvalmisteisia meritaisteluun tarkoitettuja Silkworm-ohjuksia tankkereita vastaan Faon niemimaalta. Kun Iran hyökkäsi Yhdysvaltain lipun alla purjehtivaa tankkeria vastaan, amerikkalaiset kostivat hyökkäämällä Iranin öljysatamia vastaan muun muassa Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukoin.


title: Tankkerisota

text: Kun Yhdysvaltain fregatti USS Samuel B. Roberts ajoi iranilaiseen miinaan 14. huhtikuuta 1988 vaurioituen, Yhdysvallat kosti tämän aloittamalla operaation ”"Praying Mantis"”. Operaatiossa hyökättiin kahteen Iranin öljynjalostamoon Sassaniin ja Sirriin. Sassaniin hyökkäsivät merijalkaväen kommandot ja Sirri tuhottiin laivaston tykkitulella. Iranin partiovene upotettiin ja Yhdysvallat ajoi Iranin F-4 Phantom-hävittäjäpommittajat alustensa kimpusta ilmatorjuntaohjuksin. Tästä seurasi se, että ehkä kolme Iranin tykkivenettä ja kaksi fregattia tuhottiin. Amerikkalaisten alus USS Jack Williams torjui viisi Iranin Silkworm-ohjusta.


title: Tankkerisota

text: Yhdysvallat menetti näissä taisteluissa onnettomuuden takia vain yhden Sea Cobra -helikopterin. Irakin asema merellä vahvistui sitä tukevan Yhdysvaltain laivaston ansiosta ja Irakin ilmavoimien toiminta-alue laajeni Larakin saarille asti 14. maaliskuuta 1988. Iran hyökkäsi 3. heinäkuuta merellä veneillä yhdysvaltalaiseen risteilijään USS Vincennesiin, samaan aikaan risteilijää lähestyi Iranilainen matkustajalentokone mikä sai risteilijän luulemaan lentokonetta hyökkäykseen osallistuvaksi F-4 hävittäjäksi. Risteilijä ampui matkustajalentokoneen tappaen kaikki koneessa olleet 290 ihmistä. Tämän jälkeen Yhdistyneet kansakunnat kirjoitti päätöslauselman tankkerisotaa vastaan.


title: Tankkerisota

text: Tankkerit kestivät iskuja melko hyvin, vain noin neljäsosa osuman saaneista upposi tai meni korjauskelvottomiksi. Tankkerisota pienensi öljykuljetukset 75 prosenttiin entisestä ja nosti öljyn hintoja nopeasti. Loppujen lopuksi öljyn hinta laski kuitenkin tasaisesti 1980-luvulla ja Persianlahdella liikkuneista tankkereista vaurioitui vain alle kaksi prosenttia. Iran ei myöskään sulkenut Hormuzinsalmea, koska se oli itse riippuvainen öljykuljetuksista salmen kautta. Irak pystyi pommituksillaan vaurioittamaan pahoin Iranin öljynjalostusteollisuutta ja öljynvientiä, muun muassa hyökkäämällä Khargin ja Sirrin öljysatamia sekä sisämaan öljynjalostamoita vastaan.


title: Luettelo uikkulinnuista

text: Tämä on luettelo uikkulintujen lahkoon ("Podicipediformes") ja uikkujen heimoon ("Podicipedidae") kuuluvista suvuista ja lajeista BirdLife Suomen hyväksymän luokituksen mukaan. Sukupuuttoon kuolleet kolme lajia on merkitty ristillä.


title: Herbalife

text: Herbalife International on yhdysvaltalainen verkostomarkkinointialan yritys, jonka perusti Mark Hughes Los Angelesissa vuonna 1980. Herbalife myy painonhallinta-, hyvinvointi- ja urheiluravitsemustuotteita sekä ihon- ja hiustenhoitotuotteita miehille ja naisille. Itsenäiset Herbalife jäsenet ovat yrittäjiä, jotka saavat tulonsa tuotteiden suoramyynnistä itse hankkimiltaan asiakkailta ja lisäksi provisiota rakentamastaan myyntiorganisaatiosta. Herbalife on listattu New Yorkin pörssiin vuonna 2004 .


title: Herbalife

text: Yhdysvaltojen kuluttajansuojaviranomainen FTC aloitti maaliskuussa 2014 tutkimukset, onko yrityksen toiminnassa väärinkäytöksiä. Sen taustalla on yhdysvaltalaisen Pershing Square nimisen sijoitusrahaston johtaja, sijoittaja Bill Ackman, joka on vuodesta 2012 syyttänyt yritystä sivistyneeksi pyramidihuijaukseksi ja sanoo pyrkivänsä paljastamaan väärinkäytökset.


title: Herbalife

text: Mark Hughes aloitti Herbalife-painonpudotustuotteen myymisen helmikuussa 1980 autonsa tavaratilasta käsin. Vuonna 1982 Herbalifen myynti oli kaksi miljoonaa dollaria, ja se avasi jakelukanavan Kanadaan. Vuonna 1996 Herbalife oli päässyt miljardin dollarin vuosittaiseen myyntiin. Vuonna 2012 liikevaihto oli 7,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Yrityksen johtajana toimii nykyään Michael O. Johnson. Herbalifellä on yli kolme miljoonaa jäsentä yli 90 maassa. Suomessa Herbalife Finland on toiminut vuodesta 1995. Herbalife International Finland Oy:n omistaa Caymansaarille rekisteröity Herbalife Ltd.


title: Herbalife

text: Herbalifen päätuote "Formula 1" -ateriankorvike on proteiinijuomajauhe, josta sekoitettavien pirtelöiden on tarkoitus toimia painonhallinnan tukena. Muita tuotteita ovat monivitamiini, kuitulisät, kalaöljy, antioksidantit, urheilu- ja palautusjuomat, ateria- ja proteiinipatukat sekä vihreää teetä sisältävä yrttijuoma.


title: Herbalife

text: Herbalife Family Foundation on perustettu vuonna 1994 auttamaan vähäosaisia lapsia. Sen perusti Herbalifen perustaja Mark Hughes. Herbalife Family Foundation on voittoa tavoittelematon järjestö, joka auttaa lapsia tarjoamalla heille terveellisiä ravintoa. Herbalife Family Foundation tukee Casa Herbalife -ohjelmia yli 50 maassa orpokotien, yhteisökeskusten ja sairaaloiden muodossa. Itsenäiset Herbalife-jäsenet, Herbalife-yrityksen työntekijät ja heidän perheensä sekä ystävänsä tukevat Herbalife Family Foundationia. Herbalife maksaa kaikkien lahjoitusten hallinnolliset kulut.


title: Herbalife

text: Euroopan maksantutkijoiden lehden Journal of Hepatologyn numerossa 47/2007 ilmestyneessä kahdessa tutkimuksessa kerrottiin ainakin 22 ihmisen saaneen maksavaurion Herbalife-tuotteista. Kaksi ihmistä sai vakavan äkillisen maksatulehduksen, jonka seurauksena heille jouduttiin tekemään maksansiirto. Toinen potilaista kuoli. Tutkimukset oli tehty Sveitsissä ja Israelissa. Selvittämättä jäi, mitkä ainesosat vahingoittivat maksaa, sillä Herbalife kieltäytyi kertomasta valmisteidensa tarkkaa koostumusta.


title: Herbalife

text: Herbalife kiistää tutkimustulokset. Yhtiön mukaan tutkimukset eivät osoita ongelmien johtuvan Herbalife-tuotteiden käytöstä. Yhtiön tiedotteen mukaan tutkimus ei osoite yhdenkään tuotteen oikein käytettynä aiheuttavan vaurioita. Tammikuussa 2008 Elintarviketurvallisuusvirasto Evira teki analyysin Herbalifen Suomessa myynnissä olevista tuotteista. Koostumustietojen perusteella tuotteissa ei selvinnyt mitään epäilyttävää. Herbalife ei ole saanut Suomen viranomaisilta huomautusta tuotevirheistä tai tuotteiden aiheuttamista sairauksista..


title: Voodoo

text: Voodoo, toisinaan myös esimerkiksi vodou tai vodoun, on afrikkalais-karibialainen uskonto. Voodoo on animistinen, monijumalainen uskonto, jossa esi-isien palvonta ja fetisseille uhraaminen ovat tärkeässä osassa. Voodoo on lähtöisin Länsi-Afrikasta, missä sitä harjoitetaan edelleenkin yleisesti etenkin Beninissä. Voodoo levisi orjakaupan myötä Amerikkaan, missä se on suosittua etenkin Haitissa. Amerikkalaisen voodoon ajatusmaailma on säilynyt afrikkalaisena, mutta se on saanut vaikutteita myös etenkin orjuudesta ja katolisuudesta. Koko maailmassa voodoon sukuisilla uskonnolla on nykyisin yli 70 miljoonaa harjoittajaa.


title: Voodoo

text: Uskonnon nimi on kirjoitettu muodossa "voodoo" viime aikoihin saakka. Kirjoitusmuoto "vodou" on kuitenkin äänteellisesti oikeampi muoto sanan alkuperän kannalta. Afrikkalaisissa fon-kielissä "vodu" tarkoittaa monia asioita, kuten jumaluuksia, henkien palvomista, pyhiä esineitä sekä kauheaa, näkymätöntä ja käsittämätöntä voimaa. Sillä viitataan myös tietynlaiseen tanssiin, joka tuo yhteisön lähemmäksi henkiä.


title: Voodoo

text: Ranskalaisen tutkijan Bruno Gillin mukaan sanan "vodun" alkuosa "vo" viittaa reikään tai aukkoon ja "dun" merkitsee viestintuojaa tai merkkiä, jolloin nimi tarkoittaisi etymologisesti aukon, piilotetun ja läpinäkyvän viestin tuojaa. Tutkija Suzanne Preston Blierin Beninissä tekemien haastattelujen mukaan "vo" tarkoitti lepäämistä ja rentoutumista ja loppuosa "dun" veden nostamista. Silloin termi viittaisi ihmisen tarpeeseen olla tyyni ja rauhallinen.


title: Voodoo

text: Voodoo-sukuisissa uskonnoissa on kaksi päähaaraa: Beninin ja Togon fonien, ewejen ja näiden lähikansojen voodoo (Afrikassa yleensä nimellä "vodou"), sekä Nigerian, Beninin ja Togon jorubien jorubauskonto. Kaikki voodoo-sukuiset uskonnot edustavat paljolti samaa perinnettä monine yhteisine jumaline ja muine piirteineen. Haitissa harjoitettava voodoo perustuu Afrikan voodoohon. Kuubassa harjoitettavan santerian ja Brasilian candomblén juuret ovat jorubauskonnossa. Brasiliassa harjoitetaan lisäksi umbandaa sekä Trinidadissa ja Tobagossa Shango-uskontoa.


title: Voodoo

text: Voodoo-sukuiset uskonnot syntyivät Länsi-Afrikassa nykyisten Beninin, Nigerian ja Togon alueella luultavasti jo ainakin 3000−4000 vuotta sitten. Vanhin tunnettu kirjallinen merkintä voodoosta on 1500-luvulta Togon ja Beninin rajajoen tienoilta. 1600- ja 1700-luvulla voodoo levisi Etelä-Amerikkaan ja Karibiaan, missä etenkin Haitin voodoo muistuttaa Beninin alueen uskontoperinnettä. Siirtolaisten mukana voodoo ja sen sukuiset uskonnot ovat levinneet myös Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan, missä ne ovat saaneet vaikutteita paikallisista kulttuureista ja uskonnoista. Yhdysvalloissa voodoon leviämistä rajoitti se, ettei siellä ollut katolisten pyhimysten perinnettä tai trooppisia yrttejä kuten Karibialla. New Orleansin kaupungissa voodoosta tuli kuitenkin suosittua: sinne alkoi kerääntyä vapaata afrikkalaisperäistä väestöä jo 1700-luvulla, ja Haitin vallankumousta paenneet orjat toivat 1800-luvulla kaupunkiin lisää voodoo-vaikutteita. New Orleansin tunnetuin voodoo-papitar oli 1800-luvulla elänyt Marie Laveau, jonka ansiosta voodoo levisi kaupungin valkoisenkin väestön keskuuteen.


title: Voodoo

text: Koko maailmassa on yli 70 miljoonaa voodoon seuraajaa. Afrikassa voodoota harjoitetaan Norsunluurannikosta Kameruniin, ja Beninissä ja Togossa väestöstä yli puolen arvioidaan harjoittavan sitä pääuskontonaan. Nykyisin voodoolla on Beninissä virallisen uskonnon asema. Myös paikalliset kristityt ja muslimit turvaavat ajoittain voodoojumaliin. Haitilaisista huomattava osa harjoittaa voodoota. Vuodesta 2003 voodoo on ollut Haitissa virallisesti tunnustettu kirkkokunta, jonka papeilla on oikeus antaa kaste, vihkiä laillisesti sitovaan avioliittoon ja siunata vainaja hautaan.


title: Voodoo

text: Voodoo ei ole tarkasti organisoitu eikä hierarkkinen järjestelmä. Voodoo on ihmisten tapa olla suhteessa henkimaailmaan ja käsitellä niin mennyttä, tulevaisuutta kuin nykyisyyttäkin. Voodoo on käytännön uskonto, jossa omakohtainen kokeminen on oleellista. Voodoota harjoitetaan kokonaisvaltaisesti ja se on osa arkea: esimerkiksi beniniläisillä on kotonaan ja mukanaan pieniä voodoo-nukkeja.


title: Voodoo

text: Voodoo perustuu ajatukseen, että jumalat ja henget johtavat myös elollista maailmaa ja päättävät niin yksityisten ihmisten kuin yhteisöjenkin kohtalosta. Henkien käyttäytymiseen voidaan vaikuttaa uhrein, lahjoin ja lupauksin, ja niitä voidaan karkottaakin erityisissä juhlamenoissa. Yhteyden jumaliin voivat saada vain erityisesti koulutetut papit. Jumalat vierailevat ihmisten luona meedioiden kautta, kun nämä menevät transsiin. Kullakin jumalalla on omanlaisensa tapa liikkua ja pukeutua, joita meedio ilmentää. Vierailunsa aikana jumalat neuvovat tai toruvat ihmisiä ja ennustavat tulevaisuutta, joskus jopa tappelevat keskenään.


title: Voodoo

text: Kaikkien voodoon jumalien uskotaan olevan alkujaan esi-isien henkiä. Rajan takana he voivat keskustella jumalten kanssa ja vedota näihin elävien sukulaistensa puolesta, joskus jopa kohota jumalten joukkoon. Tämän vuoksi edesmenneitä muistetaan lahjoin ja uhrein. Kaikki jumalat edustavat samaa elämänvoimaa, jota kutsutaan nimellä "ashé". Animismin tapaan voodoo-sukuisissa uskonnoissa jokainen kivi ja puu on elävä, luonto on täynnä henkiä, ja jumalien asuinsijoja ovat pyhät paikat kuten korkeat vuoret.


title: Voodoo

text: Voodoon sadat jumalat muistuttavat jossain määrin antiikin Kreikan tai hinduismin jumalia, sillä voodoossakin jumalat saavat inhimillisiä piirteitä. Ne ovat olemassa ihmisiä varten, ja ne ovat kuolevaisia, jotka voivat menettää voimansa ja lakata olemasta, jos niistä ei pidetä huolta. Vaikka henkien kanssa on pysyttävä hyvissä väleissä, hautausmenoissa tehdään selvä ero elävien ja kuolleiden välillä. Henget pyritään pitämään turvallisen kaukana, ja lapsia suojellaan edesmenneiltä vanhemmiltaan amulettien avulla.


title: Voodoo

text: Länsi-Afrikan voodoon ylijumala tunnetaan monilla nimillä, kuten Oloddumare tai Mawu. Alijumalat eli "vodut" ovat ihmisille läheisempiä ja auttavat heitä jokapäiväisessä elämässä: heistä tärkeimpiä on Legba, jonka vastuulla on tämän- ja tuonpuoleisen maailman viestiliikenne sekä yhteydet voodoopappien ja jumalien välillä. Jumalien lisäksi voodoon henkimaailmaan kuuluu satamäärin loa-henkiä, joiden voima ja merkitys vaihtelevat alueittain.


title: Voodoo

text: Joitain tärkeimpiä jumalia yleisimpine nimineen:Jotkut jumalista ovat todellisia historiallisia henkilöitä, kuten ukkosenjumala Shango, Oyon kuningaskunnan neljäs kuningas. Haitilla jumalaksi nostettiin orjajohtaja Francois Makandal ja itsenäisen Haitin isä Jean Jacques Dessalines. Voodoo-jumalia syntyy edelleen uusia, ja vanhoja kuolee. Joskus uudet jumalat ilmoittavat olemassaolostaan unessa tai meedion kautta, tai joskus joku vain löytää fetissin näköisen kiven.


title: Voodoo

text: Kun voodoo siirtyi orjalaivoissa Amerikkaan, moni jumala koki muodonmuutoksen ja sulautui usein samankaltaiseen katoliseen pyhimykseen. Legbasta tuli vanhus, käärmejumala Damballahista tuli Pyhän Patrickin kaltainen, Sakpatasta tuli Pyhän Lasaruksen kaltainen, Changosta tuli Pyhä Barbara mutta joskus myös Johannes Kastaja, Pyhä Pietari tai Pyhä Hieronymus, raudanjumala Oggunista tuli Pyhä Pietari, ja rakkaudenjumalatar Ezili nivoutui Neitsyt Mariaksi. Karkeat afrikkalaiset fetissit korvattiin Karibialla pyhimyksenkuvilla ja nukeilla. Samalla suurin osa jumalista katosi, ja esimerkiksi Kuuban santeriassa palvotaan enää noin kolmeakymmentä.


title: Voodoo

text: Kasvit ja eläimetkin saattavat kohota jumaliksi. Tärkein on Länsi-Afrikassa palvottava iroko (Chlorophora excelsa), puu jossa asuu jumaluus. Käärmeillä on jumalallista voimaa sateenkaarta muistuttavan muotonsa vuoksi, ja beniniläisen Ouidahin kaupungin python-temppelin portit avataan joka ilta, jotta käärmeet saavat vaellella kaupungin kaduilla vapaasti ruokaa etsimässä. Beninissä palvotaan lisäksi leopardia.


title: Voodoo

text: Voodoon tärkeimpiä henkilöitä ovat papit ja meediot, jotka kommunikoivat jumalien kanssa oraakkelien ja transsin välityksellä ja toimittavat monia muitakin tehtäviä yhteiskunnassa. Heidän initiaationsa alkaa nuorena ja kestää useita vuosia, minä aikana he opiskelevat luostareissa ulkomaailmasta eristyksissä rukouksia, tansseja, uhreja, yrttejä ja tabuja.


title: Voodoo

text: Voodooseremonioissa tärkeä osa on rummutuksella ja tanssilla, joilla saavutetaan transsi ja possessio, jossa jumala asettuu palvojansa ruumiiseen. Jumalille myös uhrataan seremonioissa eläinten verta. Sen jälkeen eläimet syödään ja näin päästään osallisiksi jumalien olemuksesta.


title: Voodoo

text: Fetisseillä on tärkeä osa voodoossa, ja ne ovat uskonnon näkyvin ulkoinen merkki. Fetissi on väline, joka mahdollistaa viestimisen henkimaailman ja fyysisen maailman välillä tai jumalan voiman valjastamisen käyttöön. Fetissiä kutsutaan usein sen edustaman jumalan nimellä. Fetissi on tietylle jumaluudelle rakennettu ja pyhitetty esine, kuten iso toteemipaalu tai patsas, joka on sijoitettu talon pihamaalle. Se voi myös olla vain ylösalaisin käännetty saviruukku, maakumpu tai kasa rautaromua. Legban fetissi on usein ihmisen kaltainen: sillä voi olla sarvet, nuija tai miekka, hampaat, silmät ja suuri sojottava siitin. Fetissi on ladattu jumalallisella voimalla eli "ashélla". Fetissin voima tulee niistä aineista, joista se on koottu eli ladattu ja mitä sille on uhrattu. Fetissille uhrataan usein päivittäin vettä ja ruokaa, ja yleensä sen päälle kaadetaan myös verta, joka tuo siihen elämänvoiman. Amerikassa fetissien eteen asetetaan kukkia ja kynttilöitä. Fetissien rumuus kauhistutti siirtomaaisäntiä ja antoi heille käsityksen afrikkalaisuskonnoista primitiivisinä ja pahoina. Fetissin ulkonäkö on voodoossa kuitenkin toisarvoinen asia. Fetissitarvikkeita kuten kuivattuja eläintenraatoja, luita ja kalloja, sarvia, sulkia, kiviä ja yrttejä myydään afrikkalaisilla toreilla.


title: Voodoo

text: Koska ihmisen kohtalo riippuu kokonaan henkiolennoista, voodoo on hyvin fatalistinen uskonto, jolle länsimainen vapaan tahdon ja oman vastuun käsite on vieras.


title: Voodoo

text: Voodoon mukaan jokainen ihminen valitsee kohtalonsa eli "orinsa", "sisäisen päänsä" ennen syntymäänsä. Orit muovaa savesta Ajala, jonka työ on usein niin huolimatonta, että monen orit ovat rikkinäisiä tai kypsymätöntä savea. Ori vastaa ihmisen sisäistä persoonaa ja on sukua esimerkiksi egyptiläisten "ka'lle" ja kreikkalaisten "daimonille". Ori määrää ihmisen voimavarat ja heikkoudet, mahdollisuudet ja vaarat. Orille suoritetaan uhreja ja sille voidaan valmistaa fetissi. Orin tahdon voi selvittää Ifa-papin, "babalawon" eli "bokonon" avulla. Nämä koulutetut miespuoliset ylipapit käyttävät ennustamiseen Ifa-oraakkelia ja sen merkkejä, joita he tulkitsevat. Ennustamisessa eli divinaatiossa papit käyttävät apunaan usein palmunpähkinöitä. Pähkinät muodostavat heiteltäessä yhden 256 kuviosta, joista jokainen vastaa tiettyjä ruonomuotoisia legendoja. Babalawo valitsee legendoista asiakkaan tarpeeseen sopivat ja antaa niiden pohjalta neuvoja esimerkiksi vaaran torjumiseksi tai menestyksen varmistamiseksi. Babalawo voi myös selvittää ihmisen kohtalon paljastavan elämän merkin, joka on yksi Ifan 256 merkistä.


title: Voodoo

text: Parantaminen ja puhdistaminen ovat olennainen osa voodoo-sukuisia uskontoja. Potilasta voidaan sivellä yrteillä tai esineillä, jotka imevät pois tämän huonoa ashéa ja tuovat tilalle uutta voimistavaa energiaa.


title: Voodoo

text: Voodoo-nukke on ihmistä muistuttava figuriini, jollaisen avulla pyritään vaikuttamaan nuken esikuvana olevaan henkilöön. Nukkea voidaan käyttää niin hyvään kuin pahaankin. Nukke yhdistetään esikuvaansa kiinnittämällä siihen aluksi tämän kuva tai nimi. Sen jälkeen nukesta tehdään yhtä kohteensa kanssa kiinnittämällä siihen jotain tälle kuuluvaa tai tämän koskettamaa, kuten hiuskiehkura tai vaatekappale. Kohde ei itse ole tietoinen nukesta. Jotta nukke toimisi, nuken käyttäjän on tunnettava oikeat henget eri tarkoituksiin.


title: Voodoo

text: Naisilla on voodoossa näkyvä asema. Naisilla katsotaan olevan salattuja voimia, jotka voivat niin luoda kuin hävittääkin elämää. Etenkin noituus yhdistetään feminiiniseen voimaan, mikä perustuu naisten kykyyn tuoda syntyvien lasten sielut maailmaan. Noitavoimiaan naiset käyttävät luovasti etenkin divinaatiossa ja yrttiparantamisessa. Jumalattaria on useita ja naispapittaret ovat yleisiä. Meediot ovat useimmin naisia. Naisten yhteiskunnallinen asema on ollut luultavasti melko vahva voodoo-uskontojen alueella vielä ennen orjakaupan aikaa. Toisaalta kuukautistabu on voodoossa voimakas: naiset eivät saa käsitellä rituaalisia esineitä tai osallistua seremonioihin kuukautisten aikana.


title: Voodoo

text: Voodoo-sukuisten uskontojen piirissä harjoitetaan jonkin verran myös mustaa magiaa, jota ei pidä samastaa voodoohun. Entisaikoina ihmisten uhraaminen voodooriiteissä oli tosin tavallista. Se on nykyisin kiellettyä, mutta joidenkin käsitysten mukaan sitä tapahtuu edelleen salassa. Haitilainen voodoopappi "boko" voi uskomusten mukaan muuttaa ihmisen zombiksi. Zombi on elämän ja kuoleman välitilassa häilyvä olento, jonka boko kutsuu haudasta ja tekee tahdottomaksi orjakseen. Zombiuskoa esiintyy etenkin Haitilla, mutta se on luultavasti peräisin Afrikasta. Kun voodoo-nukkea käytetään pahaan, kyse on varsinaisen voodoon vastaisesta pahasta noituudesta.


title: Voodoo

text: Haitin voodoo pohjautuu Dahomeysta tuotujen fon-orjien uskontoon, johon sekoittui katolisuutta sekä taino-, arawak- ja karibi-intiaanien uskontoa. Haitin voodoota leimaa etenkin orjuudesta vaikutteita saanut kuoleman tematiikka, johon kuuluvat zombit, ihmissudet, vampyyrit ja ihmisuhrit.


title: Voodoo

text: Haitiin tuodut orjat saivat Haitilla muodollisen kristillisen kasteen, mutta eivät muuta uskonnollista kasvatusta. Haitin itsenäistyttyä 1804 myös maan katolinen vaikutus väheni Vatikaanin katkaistua välinsä siihen. Haitilaiset jatkoivat afrikkalaisjumaliensa palvontaa mutta samaistivat heidät katolisiin pyhimyksiin. Katolisuus jäi vain pintasilaukseksi kun uskonnon ajatusmaailma säilyi afrikkalaisena.


title: Voodoo

text: Haitin voodoossa on yksi Jumala, Bondye. Muut henkiolennot kuuluvat kolmeen pääluokkaan:


title: Voodoo

text: Loia on kolmea tyyppiä: "rada", "petro" ja "ghede". Radat ovat afrikkalaisten esi-isien henkiä, ylväitä ja hyväntahtoisia. Heitä säestävä rummutus on tasaista ja heidän valtaamansa ihmiset tanssivat ja laulavat kauniisti. Petrot syntyivät orjuuden aikoihin ja ovat siksi raivoissaan. Petroja säestää epätasainen rummutus ja heidän valtaamansa ihmiset voivat sylkeä verta ja vahingoittaa itseään, joskin heidän vammansa katoavat heidän palatessaan omaksi itsekseen. Ghedet ovat esi-isien henkiä, jotka ovat linkki Afrikan ja Haitin välillä. He ovat öykkäröiviä ja rivoja ja haluavat shokeerata ja huvittaa ihmisiä. Gheden valtaama ihminen tanssii kaksimielisesti, juopottelee ja käyttäytyy törkeästi.


title: Voodoo

text: Keskeisiä loia ovat:


title: Voodoo

text: Keskeistä Haitin voodoossa on parantaminen. Parantajat parantavat yrteillä, uskolla ja nykyisin myös lääkkeillä.


title: Voodoo

text: Miespapit ("houngan") ja naispapit ("mambo") toimivat parantajina, uskonnollisten seremonioiden johtajina henkien lepyttämiseksi, uusien pappien initioijina, ennustajina ja unien selittäjinä, loitsujina ja suojelijoina, sekä taikajuomien tekijöinä.


title: Voodoo

text: Voodoo-menot järjestetään Legballe pyhitetyn paalun ympärillä joko temppelissä tai ulkona katoksen alla. Alttarin merkitys on suuri, ja se on usein koristeltu prameasti kankailla, henkiin liittyvillä esineillä, kynttilöillä ja "veve"-kuvioilla. Seremonioissa soitetaan rumpuja ja tanssitaan ahkerasti. Loat valtaavat osallistujia. Usein suoritetaan eläinuhri, jolla vapautetaan elämä loille. Yleisimpiä uhrieläimiä ovat linnut. Eläinten veri pirskotellaan alttarille, minkä jälkeen eläimet keitetään, ja ne syödään yhdessä. Hengille uhrataan myös muuta ruokaa.


title: Voodoo

text: Yhdysvaltalaisissa elokuvissa ja kirjallisuudessa haitilainen voodoo on usein esitetty ennakkoluuloisen karmivana, seksuaalisena ja verenhimoisena mustana magiana, mistä tunnetuimpia esimerkkejä ovat zombielokuvat.


title: Sysola

text: Sysola (, ) on Vienanjoen vesistöön kuuluvan Vytšegdan sivujoki Kirovin alueella ja Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 487 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 17 200 neliökilometriä.


title: Sysola

text: Sysola saa alkunsa Pohjois-Venäjän selänteeltä, virtaa kohti pohjoista ja yhtyy Vytšegdaan Syktyvkarin kaupungin luona. Joella harjoitetaan puutavaran uittoa. Sen alajuoksu on liikennöintikelpoinen. Sysolan varrella sijaitsee Koigorodokin piirikeskus.


title: Luettelo haukoista

text:
Tämä on luettelo haukkalajeista alaheimoittain ja suvuittain luokiteltuna. (H=Harvinaisuus, SH=Suurharvinaisuus Suomessa).
Alaheimoon kuuluu vain 1 suku, josta tunnetaan vain 1 laji. Aiemmin ryhmän katsottiin muodostavan oman heimonsa "Pandionidae", mutta siirrettiin uudemmassa luokittelussa osaksi Haukkojen heimoa ("Accipitridae").
Alaheimoon kuuluu vain 1 suku, josta tunnetaan vain 1 laji. Aiemmin ryhmän katsottiin muodostavan oman heimonsa "Sagittariidae", mutta siirrettiin uudemmassa luokittelussa osaksi Haukkojen heimoa ("Accipitridae").


title: Haukat

text: Haukat ("Accipitridae") on suuri petolintujen heimo. Siihen kuuluvat kotkat sekä monet linnut, joiden nimen lopussa on "haukka". Osa haukka-nimisistä linnuista kuuluu kuitenkin jalohaukkoihin. Haukkojen nykyinen luokittelu on sekainen.


title: Haukat

text: Haukoilla on koukkunokka, vahvat jalat ja terävät kynnet. Siivet ovat leveät ja voimakkaasti harittavat, ja ne sopivat hyvin liitämiseen ja kaarteluun. Naaraat ovat suurikokoisempia kuin koiraat.


title: Haukat

text: Haukkojen poikaset pysyvät pesässään pitkään. Molemmat emot osallistuvat poikasten hoitamiseen, mutta pääasiassa koiras huolehtii ravinnon saalistuksesta.


title: Haukat

text: Haukat käyttävät ravinnokseen pääasiassa lihaa. Korppikotkia lukuun ottamatta haukat pyydystävät ja tappavat saaliinsa itse.


title: Haukat

text: Accipitrinae


title: Haukat

text:
Aegypiinae
Aquilinae
Buteoninae
Circaetinae


title: Haukat

text: Circinae


title: Haukat

text: Elaninae


title: Haukat

text: Gypaetinae


title: Haukat

text: Haliaeetinae


title: Haukat

text: Harpiinae


title: Haukat

text: Melieraxinae


title: Haukat

text: Milvinae


title: Haukat

text: Pandioninae


title: Haukat

text:
Perninae
Polyboroidinae


title: Haukat

text: Sagittariinae


title: Hanriot H.232.2

text: Hanriot H.232.2 on ranskalainen 2-moottorinen koulukone. Insinööri Montlaur johti René Hanriotin perustamilla Hanriotin tehtailla koneen suunnittelua vuonna 1936. Prototyyppi lensi ensi kerran 22. heinäkuuta 1937. Koneen valmistaja oli kansallistettu S.N.C.A.C.-tehdas.


title: Hanriot H.232.2

text: Kone on keskitaso, siinä on kokometallirakenne kangasverhoilulla. Koneessa oli kaksi Renault'n valmistamaa 220 hevosvoiman rivimoottoria. Koneeseen tuli sisäänvedettävä laskuteline vasta prototyyppikokeiden jälkeen.


title: Hanriot H.232.2

text: Spesifikaatio


title: Hanriot H.232.2

text: Suoritusarvot


title: Hanriot H.232.2

text: Kolmannen valtakunnan käsiin jäi 22 Hanriot H.232-konetta, joista Suomi tilasi 19. heinäkuuta 1940 kolme kappaletta. Yksi koneista tuhoutui siirtolennon alussa Saksassa. Toinen Suomeen tulleista koneista vaurioitu 1942 kun sillä oli lennetty 146 tuntia. Sitä tuotu enää käyttöön. Toinen oli käytössä 15 helmikuuta 1945 asti ja sillä lennettiin 290 tuntia. Molemmat koneet poistettiin ilmavoimien rekisteristä 2. tammikuuta 1950.


title: Napakivi

text: Napakivi (tai tonttukivi) on perinteinen suomalainen nimitys joillekin keskeisellä tai näkyvällä paikalla oleville kiville, yleensä pystykiville.


title: Napakivi

text: Napakiviksi kutsutut kivet ovat yleensä pystykiviä eli korkeahkoja luonnonkiviä, jotka ihminen on pystyttänyt. Joillakin napakivillä on pyöristynyt pää, ja joidenkin päällä on pyöreähkö pienempi kivi. Kivien muodon perusteella arvellaan, että ne ovat ehkä kuvanneet siitintä. Skandinaviassa joidenkin vastaavien kivien päät on maalattu punaisiksi, joka sekin viittaisi siittimeen. Napakivi voi sijaita esimerkiksi peltoaukean keskellä tai sen lähistöllä kivikasassa tai kalliolla.


title: Napakivi

text: Napakivet on ehkä koettu hedelmällisyyden lisääjiksi tai maa-alueen suojelijoiksi, tai niillä on voitu osoittaa maa-alueen omistusta vieraille. Ne saattoivat myös uskomusten mukaan olla jonkinlaisia alueen keskuksia tai napoja, esimerkiksi paikallisen haltijan valtapiirin keskuksia. Nimitys tonttukivi viittaa tontuiksi kutsuttuihin haltijoihin ja tonttiin eli omistettuun maa-alaan. Joitakin napakiviä vastaavia kiviä on kutsuttu esimerkiksi nimillä Juminkeko tai "Jumin kurikka", jolloin ne liittyvät arvoitukselliseen Jumi-henkiolentoon.


title: Napakivi

text: Tonttukivi-nimitystä on käytetty myös muunlaisista kivistä, kuten Tyrvännöllä sijaitsevasta suuresta siirtolohkareesta, jossa olevaan isoon reikään on uhrattu, tai Kalvolan Kutilan kylässä olleesta laakeasta kivestä, jossa olleesta "tontun jalanjäljestä" otetulla vedellä on parannettu sairauksia.


title: Meriharakat

text: Meriharakat ("Haematopodidae") on rantalintuihin kuuluva heimo, johon kuuluu 12 lajia, jotka kaikki kuuluvat samaan sukuun "Haematopus". Suomessa tavataan meriharakkaa.


title: Koltat

text: Koltat eli kolttasaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Suomen Lapissa ja Kuolan niemimaalla. Heidän asuinalueensa käsittää nykyään Inarin kunnan Sevettijärven ja Nellimin kylät ympäristöineen. Koltat ovat Kuolan niemimaan alkuperäisväestöä, jotka kuuluvat itäsaamelaisiin kielensä ja perinteidensä puolesta. Vuoden 1995 arvion mukaan kolttia asuu Suomessa arviolta 500 ja Venäjällä 400.


title: Koltat

text: Koltat asuivat niin sanotulla koltanmaalla, joka käsitti Suomen ja Norjan Lapin koillisimmat osat sekä Venäjällä Kuolan alueen luoteisosat. 1500-luvulla koltat kääntyivät ortodoksiseen uskontoon ja vanhat pakanalliset uskonnot hävisivät. Akkalansaame kehittyi omaan suuntaansa sen puhujien jouduttua Kantalahden luostarin piiriin, kun taas koltat joutuivat Petsamon luostarin piiriin. Nykyisin akkalansaamelaisia ei enää käsitetä koltiksi.


title: Koltat

text: Koltat ovat käyneet keskustelua hallitsijoiden kanssa jo 1500-luvulla veronkantoon liittyvissä asioissa. Suonikylän ja Nuortijärven vastikään ortodoksisuuteen kastetut koltat Lev Denisov ja Petruška Ivanov ovat valittaneet ensin ruotsalaisista verottajista, sittemmin erityisesti Kuolansuun linnoituksen kauppiaasta Jakuško Zvjagasta, joka on vienyt kohtuuttomia veroja väkivalloin ja kavaltanut niitä itselleen. Alueet ovat olleet Venäjän tsaarille merkityksellisiä, koska sekä Iivana Julma, Boris Godunov että Vasili Šuiski ovat kirjallisesti reagoineet kolttien puolesta.


title: Koltat

text: Tarton rauhassa 1920 kolttien asuinalue jakaantui kahtia. Osa jäi Suomen puolelle ja osa silloisen Neuvostoliiton, nykyisen Venäjän puolelle. Raja vaaransi koko kolttien identiteetin perinteisen elinkeinojen, poronhoidon, metsästyksen ja kalastuksen vaikeuduttua. Koltat jäivät Petsamon alueella pieneksi vähemmistöksi suomalaisten alettua muuttaa alueelle. Vuonna 1926 heitä oli 1/4 Petsamon alueen asukkaista ja 1930 määrä oli laskenut 1/6:een.


title: Koltat

text: Talvi- ja jatkosodan jälkeen Suomi menetti Petsamon alueen ja Petsamon, Suonikylän ja Paatsjoen koltat evakuoitiin Suomeen: Suonikylän koltat Sevettijärvelle, Paatsjoen koltat Ivalon koillispuolelle ja Petsamon koltat Mustolaan, Sarmijärvelle Nellimiin ja Sevettijärvelle. Identiteettikriisi paheni perinteisen vuotuiskierron loputtua, kun alueet olivat pienentyneet entiselle elämänmuodolle riittämättömiksi. Koltat asutettiin kiinteisiin taloihin ja elämää yritettiin sopeuttaa uusiin suomalaisiin olosuhteisiin. Kuten karjalaiset evakotkin, myös koltat kohtasivat syrjintää.


title: Koltat

text: Kolttien ja koltta-alueen elinolojen, toimeentulomahdollisuuksien ja kulttuurin ylläpitämiseksi ja edistämiseksi on voimassa kolttalaki (253/1995). Siinä säädetään laina- ja avustustavoista muun muassa kalastuksen ja poronhoidon sekä koltta-alueen palveluiden edistämiseksi. Laissa on myös säännökset kolttien kyläkokouksista, kyläneuvostoista ja luottamusmiehestä, mitkä pitävät yllä kolttien vanhaa kylähallintoa ja muodostavat virallisen tavan edustaa tätä etnistä ryhmää Suomen valtioon päin.


title: Koltat

text: Saaˊmi Nueˊtt ry on kolttasaamelainen kulttuuriyhdistys, jonka perustajat ovat kolttasaamelaisia kulttuuriaktiiveja. Yhdistys on perustettu Sevettijärvellä marraskuussa 2006 vastaamaan kolttien omaa halua elvyttää ja kehittää kulttuuriaan ja kieltään. Toinen yhdistyksen päätehtävistä on lujittaa hajallaan asuvien kolttasaamelaisten yhteenkuuluvuutta. Saaˊmi Nueˊttin kotipaikka on koltta-alue Inarin kunnassa, vaikka sen aktiiviset toimijat sijoittuvatkin eri puolille Suomea.


title: Koltat

text: Koltat ovat nykyään pääosin ortodoksisen kirkon jäseniä. Trifon Petsamolaisen käskystä koltat kastettiin ortodoksiseen uskoon jo 1500-luvun puolenvälin tienoilla. Ortodoksisuus erottaa heitä muista saamelaisista, jotka kuuluvat pääosin luterilaiseen kirkkoon.


title: Juminkeko

text: Juminkeko on arvoitukselliselle Jumi-henkiolennolle kuulunut paikka tai asia, jonka merkitys on epävarma. Ainakin joitakin Länsi- ja Varsinais-Suomessa sijaitsevia napakiviä on kutsuttu nimellä juminkeko tai "jumin kurikka", mutta juminkeko voi tarkoittaa muutakin.


title: Juminkeko

text: Juminkeko on myös Juminkeko-säätiön ylläpitämä Kalevalan ja karjalaisen kulttuurin informaatiokeskus Kuhmossa.


title: Paksujalat (lintuheimo)

text: Paksujalat (Burhinidae) on rantalintujen lahkoon kuuluva heimo. Ne elävät pääosin tropiikissa, mutta osa lajeista elää Euroopan ja Australian lauhkeassa ilmastossa.


title: Paksujalat (lintuheimo)

text: Vaikka paksujalat kuuluvat rantalintuihin, monet niistä viihtyvä kuivilla tai kuivahkoilla alueilla. Ne ovat yöeläimiä. Niiden ruokavalio koostuu hyönteisistä ja muista selkärangattomista. Suurimmat lajit syövät myös liskoja ja pieniä nisäkkäitä.


title: Paksujalat (lintuheimo)

text: Suomessa toisinaan tavattava laji on paksujalka.


title: Trifon Petsamolainen

text: Trifon Petsamolainen (Kuolalainen) (, ) oli 1500-luvulla Kuolan niemimaalla ja Lapissa vaikuttanut ortodoksinen munkki ja askeetti, jota pidetään Petsamon luostarin ja Boris Glebin kappelin perustajana.


title: Trifon Petsamolainen

text: Trifon, siviilinimeltään Mitrofan, syntyi noin vuonna 1495 Toržokin kaupungissa Tverin läänissä. Hän oli papin poika, ja tunsi jo nuorena halua palvella Jumalaa ja vetäytyä viettämään erakkoelämää. Jumalan johdatuksesta hänen kerrotaan lähteneen pohjoiseen Petsamojoelle valistamaan lappalaisheimoja Kristuksesta, ja häntä kutsutaankin kolttien apostoliksi.


title: Trifon Petsamolainen

text: Pyydettyään ja saatuaan Novgorodin arkkipiispalta luvan perustaa Marian ilmestyksen kirkko pohjoiseen Mitrofan vihittiin munkiksi nimellä Trifon, ja hän alkoi johtaa Pyhän Kolminaisuuden luostaria Petsamojoen varrella levittäen samalla voimakkaasti kristinuskoa pohjoisen asukkaille.


title: Trifon Petsamolainen

text: Trifon kuoli vuonna 1583. Pyhittäjä Trifon Petsamolaisen vuosittaista muistopäivää vietetään 15.12.


title: Trifon Petsamolainen

text: Sevettijärven ortodoksinen kirkko on pyhitetty pyhittäjä Trifon Petsamolaisen muistolle. Kirkko on rakennettu vuonna 1951 alkujaan tsasounaksi ja vihitty kirkoksi vuonna 1992.


title: Amerikan vallankumous

text: Amerikan vallankumous viittaa tapahtumiin, ajatuksiin ja muutoksiin, joiden myötä kolmetoista Pohjois-Amerikan siirtokuntaa irtautui Britanniasta ja muodostivat Amerikan Yhdysvallat. Yhdysvaltain vapaussota (1775–1783) oli osa vallankumousta.


title: Amerikan vallankumous

text: Viime kädessä vallankumous alkoi verokapinana, mutta sen motiiveina olivat ennen kaikkea valistusajan vapausihanteet kuten yksilöiden itsemääräämisoikeus ja etuoikeuksien vastustaminen.


title: Amerikan vallankumous

text: Britannian valtionvelka oli noussut hälyttäväksi Pohjois-Amerikassa Ranskaa vastaan 1754–1763 käydyn suuren siirtomaasodan aikana, minkä vuoksi Britannian parlamentti ja kuningas Yrjö III pyrkivät veroin, tullein ja muilla keinoilla hankkimaan kruunulle tuloja Pohjois-Amerikan asukkailta "maksuksi rauhasta".


title: Amerikan vallankumous

text: Periaatteessa Iso-Britannia jo ennestään sääteli siirtokuntien taloutta, mutta käytännössä näitä lakeja ei ollut noudatettu. Nyt sääntely yritettiin tuoda käytäntöön. Vuonna 1761 massachusettsilainen lakimies James Otis esitti, että sääntely on Britannian perustuslain suomien oikeuksien vastaista. Hän hävisi oikeudessa, mutta John Adams kirjoitti myöhemmin: "Amerikan itsenäisyys syntyi silloin ja siellä". Myöhemmin siirtokuntien verokapinan tunnuslauseeksi muodostui ”Ei verotusta ilman edustusta” ("No taxation without representation").


title: Amerikan vallankumous

text:
Parlamentti yritti verottaa amerikkalaisia monin eri keinoin. Vuonna 1765 säädetty leimaverolaki määräsi siirtomaiden asukkaat käyttämään julkisissa asiakirjoissa, sanomalehdissä, pelikorteissa ym. kruunun leimaamaa paperia, josta meni leimavero tullille. Veroja ja muita rajoituksia paenneiden siirtolaisten itsehallintoon tottuneet jälkeläiset eivät tällaista hyväksyneet vaan ryhtyivät vastarintaan. Vastarintatoimista yllättynyt parlamentti peruutti pian veron. Kaksi vuotta myöhemmin säädettiin niin sanotut Townshendin lait, joiden myötä Britannia alkoi periä tuontitullia monenlaisista siirtokuntiin tuotavista tarvikkeista, muun muassa lasista, maalista, lyijystä ja teestä. Tällöin ympäri Pohjois-Amerikkaa perustettiin yhdistyksiä asiaa vastaan ja päätettiin kieltäytyä syömästä, juomasta tai käyttämästä mitään tullinalaisia tuotteita. Tullivirkamiehiä tervattiin ja kieriteltiin höyhenissä, mutta valamiehistöt vapauttivat tekijät. Tullitulot jäivät alle perintäkustannusten.
Tullivirkamiehet pysäyttivät siirtokuntalaisen kauppiaan John Hancockin aluksen "Liberty" (vapaus) epäiltynä salakuljetuksesta Bostonissa 10. kesäkuuta 1768. Vihaiset protestit kaduilla saivat virkailijat raportoimaan Lontooseen, että Boston on kapinassa.


title: Amerikan vallankumous

text: Brittijoukot alkoivat saapua Bostoniin lokakuussa 1768. Jännitteet jatkoivat kasvuaan huipentuen Bostonin verilöylyssä 5. maaliskuuta 1770, kun brittijoukot tulittivat vihaista väkijoukkoa surmaten viisi ihmistä. Vallankumousagitaattorit käyttivät tapausta vastarinnan kiihdyttämiseen, mutta sotilaita vastaan käydyn oikeudenkäynnin jälkeen tilanne laantui. Oikeudessa sotilaita puolusti John Adams.


title: Amerikan vallankumous

text: Purkaessaan muut Townshendin lakeihin sisältyneet tullit vuonna 1770 parlamentti säilytti vähäisen teetullin periaatteen vuoksi symbolisena eleenä osoittaakseen siirtokunnille parlamentin verotusoikeuden. Vuonna 1773 säädetty teelaki pyrki antamaan Englannin Itä-Intian kauppakomppanialle monopolin teen vientiin Pohjois-Amerikkaan. Siirtokuntien sanomalehdet julistivat Intiasta tuodun brittiteen pannaan "orjuuden myrkkynä". Amerikkalaisten mielestä vain siirtokuntalaisten omat edustajakokoukset voisivat säätää heille veroja. Kansa vartioi satamiin saapuneita teelaivoja yötä päivää, ettei niistä voitaisi tuoda lastia maahan. Bostonin satamassa viisikymmentä nuorukaista pukeutui mohikaani-intiaaneiksi ja purki erään laivan teelastin mereen kansan katsellessa laiturilta (Bostonin teekutsut, 16. joulukuuta 1773).


title: Amerikan vallankumous

text: Tällöin toryjen hallitsema parlamentti julisti Bostonin sataman suljetuksi ja väkivallantekijät tuomittaviksi Englantiin ja lähetti palkkasotajoukkoja Bostoniin.


title: Amerikan vallankumous

text: Kanada totteli Britanniaa, mutta kolmetoista muuta siirtokuntaa järjesti kongressin Pennsylvaniassa. 5. heinäkuuta 1775 he laativat kuninkaalle ja parlamentille kirjelmän, jossa korostivat jokaisen kansan oikeutta järjestää oma hallituksensa ja verotuksensa, ja vaativat tätä oikeutta – Britannian valtakunnan osana. Britannia kuitenkin lähetti sotajoukkonsa Amerikkaan syksyllä 1775.


title: Amerikan vallankumous

text: Amerikan vallankumouksellisista käytettiin nimityksiä patriootit, whigit tai kapinalliset. Heidän keskuudessaan oli erilaisia näkemyksiä. Konservatiiveiksi voidaan laskea Alexander Hamilton, John Jay ja George Washington. Heidän ryhmittymästään tuli myöhemmin federalistinen puolue, ja heidän on katsottu haluavan säilyttää vaurauden ja vallan siirtokuntien "yläluokalla". Liberaalimpaan siipeen lasketaan kuuluviksi muun muassa Thomas Jefferson, James Madison, Benjamin Franklin ja Thomas Paine, joiden myös katsotaan olleen enemmän vähäosaisten puolella.


title: Amerikan vallankumous

text: Lojalisteiksi, toryiksi tai "kuninkaan miehiksi" kutsuttiin niitä monia siirtokuntalaisia, jotka pysyivät lojaaleina kruunulle – moni taisteli kruunun joukoissakin. Heitäkin oli kaikissa yhteiskuntaluokissa. Sodan jälkeen monet lojalistit muuttivat muun muassa Abacon saarille Bahamalla, New Brunswickiin ja Ontarioon Kanadassa sekä Sierra Leonen Freetowniin.


title: Amerikan vallankumous

text: "Pääartikkeli: Amerikan vapaussota"


title: Amerikan vallankumous

text: Keskeisiä sodanjälkeisiä tapahtumia olivat muun muassaVallankumouksen taustalla olivat valistusajan liberaalit ihanteet, joille uskonvainoja, verotusta tai muuta sortoa paenneiden siirtolaisten jälkeläiset olivat otollista maaperää. Siirtokunnissa hallinto oli ollut minimaalista ja kansalaiset vapaita päättämään itse elämästään ja toiminnastaan, ja sekin vähäinen hallinto oli siirtokuntalaisten itse hoitamaa ja pienin veroin kustantamaa. Monien oli vaikea hyväksyä sitä, että parlamentti alkoi määräillä heidän elämäänsä.


title: Amerikan vallankumous

text: Thomas Paine julkaisi 10.1.1776 pamfletin "Common Sense" (Terve järki), jossa hän esitti, että ainoa ratkaisu ongelmiin Britannian kanssa olisi itsenäisyys ja tasavalta (republicanism).


title: Amerikan vallankumous

text: Amerikan vallankumous ei mennyt yhtä pitkälle kuin myöhempi Ranskan vallankumous Robespierren myötä. Se kuitenkin julisti ihmiset vapaiksi ja tasa-arvoisiksi, joten Yhdysvalloissa astuivat voimaan ihmisoikeudet kuten uskonvapaus, sananvapaus ja omaisuudensuoja, etuoikeudet lakkautettiin ja ihmiset olivat tasa-arvoisia lain edessä. Ensimmäistä kertaa toteutui se ajatus, että hallitus saa hallita vain hallittujen suostumuksella.


title: Amerikan vallankumous

text: Thomas Painen kirjoituksen ja valistusajan liberaalien ihanteiden pohjalta Thomas Jefferson laati Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen, jossa myös nämä oikeudet lueteltiin. Johdonmukaisena se myös lakkautti orjuuden, mutta kongressi ei hyväksynyt sitä vaan vasta muutetun version (4. heinäkuuta 1776, Yhdysvaltain itsenäisyyspäivä), jossa tätä kohtaa ei enää mainittu, vaikka Jeffersonin "All men are born free" oli yhä mukana. Myöhempi Yhdysvaltain kolmas presidentti, Thomas Jefferson eli vielä viisi vuosikymmentä, ja aina kun häneltä pyydettiin kopiota itsenäisyysjulistuksesta, hän antoi alkuperäisen versionsa, vaikka orjuus poistui maasta lopullisesti vasta lähes sata vuotta myöhemmin.


title: Amerikan vallankumous

text: Vallankumouksessa oli ollut myös vapaaehtoisia, etenkin Ranskasta, taistelemassa vapauden puolesta ja brittejä vastaan. Heidän palatessaan kotiin liberaalin vallankumouksen aatteet levisivät ympäri maailmaa, jolloin seurasi muun muassa Ranskan vallankumous, Haitin vallankumous ja Simón Bolívarin johtamat Latinalaisen Amerikan vapaussodat. Irlannin kansannousu 1798, sekä Puolan-Liettuan ja Alankomaiden tapahtumat olivat myös Amerikan vallankumouksen jälkikaikuja. Vasta 1800-luvun loppupuolella liberalismi alkoi vallankumousten ideologiana jäädä sosialismin jalkoihin, kunnes jälleen alkoi palata kumousten keskiöön 1900-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa, etenkin Itä-Euroopassa.


title: Amerikan vallankumous

text: Toisaalta näitä liberaaleja vallankumouksia voi myös pitää sosialististen oppien juurina, joutuihan Ranskan vallankumous pari vuotta kestettyään Vuoripuolueen protososialistien (muun muassa Robespierre) käsiin, ja myös Karl Marx aloitti toimintansa sitä seuranneissa liberaaleissa vallankumouksissa.


title: Amerikan vallankumous

text: Monet britannialaiset ja irlantilaiset whigit tunsivat avointa sympatiaa Amerikan patriootteja kohtaan, ja myös Alankomaissa ja Ranskassa sen vaikutus oli huomattava. Asia oli eurooppalaisille tuttu, sillä valistusajan liberaalit aatteet olivat lähtöisin Euroopasta.


title: Aulis Kallakorpi

text: Aulis Arnold Kallakorpi (synt. Nuutinen, 1. tammikuuta 1929 Kuusankoski – 15. toukokuuta 2005 Mikkeli) oli suomalainen mäkihyppääjä ja olympiamitalisti. Uransa aikana Kallakorpi edusti Kuusankosken Urheiluseuraa.


title: Aulis Kallakorpi

text: Kallakorpi oli mäkihypyn huippunimiä 1950-luvulla. Hänen parhaimpiin saavutuksiinsa kuuluvat vuoden 1956 talviolympialaisten hopeamitali, Holmenkollenin mäkikisan voitto ensimmäisenä suomalaisena ja toisena ei-norjalaisena 1955 ja Salpausselän mäkikisan voitto vuonna 1953. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän voitti Oberstdorfin ja Garmisch-Partenkirchenin osakilpailut kaudella 1954–1955 sekä jakoi Oberstdorfin osakilpailun voiton Eino Kirjosen kanssa kaudella 1955–1956. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kaudella 1954–1955. SM-kisoissa Kallakorpi saavutti hopeaa 1952.


title: Narvik

text: Narvik on satamakaupunki ja kunta Pohjois-Norjassa Nordlandin läänissä. Se on maailman pohjoisimpia kaupunkeja.


title: Narvik

text:
Narvikin rautatieasemalta johtaa rautatie Pohjois-Ruotsin Kiirunaan. Rataa pitkin kulkee yöjuna Tukholmaan. Suurin osa LKAB:n Kiirunan kaivoksissa tuotetusta rautamalmista tuodaan tätä rautatietä pitkin Narvikiin, jossa se lastataan laivoihin. Narvikin satama on narviklaisten tärkein tulonlähde; satama on rahtimäärältään Norjan suurimpia.
Englantilais-ruotsalainen konsortio valitsi nykyisen Narvikin sataman 1882 reitiksi, jota pitkin Pohjois-Ruotsin ja -Norjan rautamalmia kuljetettaisiin vuoden ympäri.


title: Narvik

text: Narvikin satama ja sen kautta saatava rautamalmi olivat strategisesti erittäin tärkeitä natsi-Saksalle. Narvikin hallintaa voidaan pitää jopa tärkeimpänä syynä Saksan hyökkäykselle Tanskaan ja Norjaan vuonna 1940. Taisteluissa satama vaurioitui pahoin ja kaupunki paloi käytännössä maan tasalle. Norjalaiset joukot pitivät Narvikin lähistöllä puoliaan maihinnousseita saksalaisia vastaan ja jopa ajoivat nämä mottiin. He eivät kuitenkaan päässeet purkamaan mottia, ennen kuin maan eteläosa oli menetetty saksalaisille ja maan hallitus antautunut. Narvik vapautui miehityksestä vasta vuonna 1945.


title: Narvik

text: Narvikista on junayhteys Ruotsin puolelle maisemistaan tunnettua Ofotbania pitkin. Junamatka valtakunnarajalle (Riksgränsen) kestää tunnin, Kiirunaan kolme tuntia. Pohjoiseen päin pääsee linja-autoilla, matka Tromssaan kestää 4,5 tuntia. Narvikin omalta pieneltä lentokentältä on yhteyksiä lähikaupunkeihin, muut lennot lähtevät Evenesistä puolentoista tunnin automatkan päästä.


title: Kurmitsat

text: Kurmitsat ("Charadriidae") on rantalintujen ("Charadriiformes") lahkon kahlaajien ("Charadrii") alalahkoon kuuluva lintujen heimo, johon kuuluu yli 60 lajia. BirdLife Suomen luokittelussa lajeja on 67.


title: Kurmitsat

text: Kurmitsat ovat pieniä tai keskikokoisia lintuja, joilla on paksu niska. Ne syövät hyönteisiä, matoja tai muita selkärangattomia, joita ne etsivät matalikoista katseensa avulla.


title: Petsamon luostari

text: Petsamon luostari () on ortodoksinen luostari Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Vuosina 1920–1944 luostari kuului Suomeen.


title: Petsamon luostari

text: Petsamon luostarin historiaan kuuluu kolme eri toimintakautta:


title: Petsamon luostari

text: "Pyhän Kolminaisuuden luostari" syntyi munkki Trifon Petsamolaisen lähetystyön tuloksena Kuolan-Lappiin Petsamonvuonon varteen. Luostarin perustamisvuosi lienee 1533.


title: Petsamon luostari

text: Valtaosa luostarin vaikutuspiirin ihmisistä oli paikallista itäsaamelaista väestöä eli kolttia. Luostarin perustamisella oli myös poliittisia vaikuttimia, sillä valtakuntien rajat olivat alueella epäselviä ja Tanska-Norja verotti usein myös kolttia. Perustamalla luostari saatiin koltista ortodokseja ja alue tiiviimmin Venäjän verotuksen alaisuuteen. Seudun karuuden vuoksi luostarin ensimmäiset vuodet olivat vaikeita, mutta tsaari Iivana Julman tuella luostari alkoi pian kasvaa. Tsaari lahjoitti luostarille muun muassa kirkonkellot sekä jumalanpalveluskaluston, minkä lisäksi hän antoi 1556 luostarin hallintaan kaiken Petsamonjokeen rajoittuvan maan Paatsjoelta Nuorttijoelle ja Suonikylään. Lisäksi luostari sai kalastusoikeudet alueen vesistöihin, luvan ottaa haltuunsa kaikki eläimet, kuten mursut ja valaat, jotka ajautuivat rantaan, sekä oikeuden verottaa kolttia. Tämä kaikki luonnollisesti edisti luostarin kasvua ja vuonna 1565 siellä mainitaan olleen 20 munkkia ja 30 maallikkotyöläistä ja sillä mainittiin olevan oma vapaasatama. Vuonna 1572 luostarissa oli peräti noin 50 munkkia ja noin 200 maallikkotyöläistä. Luostari kävi kauppaa myymällä kalaa, kalanrasvaa ja riistaa Vuoreijaan, josta se kulki edelleen Trondheimiin ja Bergeniin.


title: Petsamon luostari

text: Suomalaisten Tornion ja Kemin talonpoikien muodostama sotajoukko, jota toisinaan on väitetty Pekka Vesaisen johtamaksi, tuhosi Petsamon luostarin jouluyönä 1589 osana pitkän vihan sissisotaa. Munkit tapettiin kirkkoon jumalanpalveluksen aikana ja kaikki rakennukset poltettiin. Vuoreijan linnoituksen komendantin laatiman raportin mukaan verilöylyssä sai surmansa 51 munkkia sekä 65 noviisia ja luostarin työntekijää. Eloonjääneet hautasivat kuolleet suureen yhteishautaan, jonka päälle pystytettiin risti. Eloonjääneet siirrettiin tsaari Fjodor I:n käskystä Kuolan linnoitukseen ja luostarista tuli näin vuonna 1592 tsaarin lahjakirjan perusteella Kuolan-Petsamon luostari, joka toimi Kuolan kaupungista käsin.


title: Petsamon luostari

text: Solovetskin luostari aloitti Petsamon luostarin uudelleenrakentamiseen vuonna 1886. Luostarin johtajaksi ja rakentajaksi määrättiin pappismunkki Jonafan, joka oli aiemmin kunnostautunut Solovetskissa Savvatin skiitan rakentajana. Vasta myöhemmin hänestä tuli igumeeni ja vuonna 1907 arkkimandriitta. Vaikeuksia tuotti alkuun se, että luostarin alueelle oli muuttanut uudisasukkaita. Siitä huolimatta rakennustyöt edistyivät, osittain siirtämällä uudisasukkaita pois rakennusalueella. Korvaukseksi luostari rakensi vuosina 1894-1899 yhteensä 28 uutta taloa uudisasukkaille, lisäksi maksettiin myös rahallisia korvauksia niille jotka ottivat mieluummin sen kuin uuden talon. Luostariväen määrä nousi alun noin kymmenestä viiteenkymmeneen munkkiin 175 maallikkotyöläiseen. Väen kasvua lisäsi luostarin kehittyminen pyhiinvaelluskohteeksi, jonne tultiin eri puolilta Venäjää. Kasvua osoittaa myös se, että kun vuonna 1900 luostari omisti 18 poroa, oli porojen määrä vuonna 1908 jo noin tuhat. Luostarissa järjestettiin opetustoimintaa paikallisille nuorille ja lapsille. Lisäksi luostarin koululuokassa järjestettiin erilaisia luentoja, jotka olivat hyvin suosittuja. Niissä käsiteltiin uskonnollisia asioita, Venäjän historiaa ja kirjallisuutta, maantietoa, luonnontietoa sekä raittiusvalistusta. Luostarilla oli yli 2 000 teoksen kirjasto.


title: Petsamon luostari

text: Luostari siirtyi Petsamon myötä Tarton rauhassa vuonna 1920 osaksi Suomen aluetta ja Suomen ortodoksisen kirkon alaisuuteen. Valtio siirsi luostarin maaomaisuuden pääosin itselleen. Yhteyden katkeaminen Venäjälle kuihdutti luostarin väkimäärän pian. Luostarin väki oli myös alkanut keskittyä liiaksi pelkkien maallisten askareiden hoitamiseen, minkä vuoksi hengellinen toiminta oli jäänyt vähälle huomiolle. Tätä asiantilaa korjasi Laatokan Valamon luostarista vuonna 1921 tullut igumeni Jakinf, joka itse oli syvällinen kilvoittelija. Hän kuitenkin palasi Valamoon vuonna 1931, jolloin hänen seuraajakseen tuli munkkidiakoni Paisi.


title: Petsamon luostari

text: Talvisodan alettua 1939 luostari miehitettiin ja kaikki munkit lukuun ottamatta Savvatia ja Akakia jäivät neuvostojoukkojen vangiksi. Munkeille ei tehty väkivaltaa, mutta eräänä iltana igumeni Paisi vietiin pois eikä häntä enää nähty. Häntä syytettiin kommunismin vastaisuudesta ja hänet luultavasti teloitettiin. Lisäksi yksi munkeista sairastui järkytyksestä ja kuoli. Loput 11 siirrettiin Kuolaan vankileiriin. Talvisodan päätyttyä munkkeja yritettiin taivutella jäämään Neuvostoliittoon, mutta kaikki päättivät palata Suomeen. Jatkosodan loppuvaiheissa kesällä 1944 Petsamon luostarin viimeiset munkit evakuoitiin Heinäveden Valamon luostariin.


title: Petsamon luostari

text: Viimeinen elossa ollut munkki Akaki kuoli 110-vuotiaana 1984 ja tuolloin voidaan katsoa myös Suomen ortodoksikirkon Pyhän kolminaisuuden luostarin elinkaaren päättyneen, vaikka se esiintyykin edelleen kirkon nykyasiakirjojen sivuilla ja sillä on kirkollishallituksen isännöimää omaisuutta.Venäjän ortodoksinen kirkko elvytti luostaritoiminnan uudelleen Petsamossa vuonna 1997 nimellä "Trifon Petsamolaisen luostari" (). Sen nykyisenä johtajana toimii pappismunkki David.


title: Petsamon luostari

text: Luostari paloi maan tasalle joulukuussa 2007. Sen rakentaminen uudelleen alkoi 2008 ja valmistui 2012.


title: Pyhittäjä

text: Pyhittäjä on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys kanonisoiduista munkeista. Luostarin perustajista käytetään nimitystä pyhittäjäisä tai -äiti. Muita kirkossa käytettyjä pyhien elämää tai toimintaa kuvaavia nimityksiä ovat esimerkiksi vainojen aikana kärsineestä käytetty nimitys "tunnustaja", joistakin paikallisista pyhistä käytetty nimitys "autuas" (poiketen katolisen kirkon autuas-käsitteestä, joka on heillä yksi pyhyyden aste), itsensä tai muiden ihmisten pelastuksen tähden hulluksi tekeytyvistä käytetty nimitys "Kristuksen tähden houkka", apostolien työn jatkajista käytetty nimitys "apostolienvertainen" ja niin edelleen.


title: Neljäs valtiomahti

text: Neljäs valtiomahti on tarkoittanut alkujaan lehdistöä, mutta joukkotiedotusvälineiden sähköistyessä sillä voidaan tarkoittaa myös muuta mediaa. Montesquieun vallan kolmijako-opissa ensimmäinen valtiomahti on poliittinen päätösvalta, parlamentti (Suomessa eduskunta), toinen hallinnollinen toimeenpanovalta (Suomessa valtioneuvosto) ja kolmas näitä molempia valvova tuomiovaltaa käyttävä oikeuslaitos.


title: Neljäs valtiomahti

text: Lehdistö ja muu media vaikuttaa neljännen valtiomahdin tavoin valtiopäivälaitoksen päätöksentekoon, yleiseen käsitykseen hallituksen toimien onnistumisesta sekä yleiseen mielipiteeseen oikeuslaitoksen antamista tuomioista.


title: Nemesis (kirja)

text: Nemesis () on Isaac Asimovin 1989 julkaistu tieteiskirja. Se on yksi hänen viimeisimpiä romaanejaan. Kirja julkaistiin vain kolme vuotta ennen hänen kuolemaansa.


title: Nemesis (kirja)

text: Asimovin vähemmän tunnettu kirja "Nemesis" on paitsi tarina ihmisen matkasta tähtiin myös kertomus yksinäisyydestä. Kirjan teemat ovat hyvin inhimillisiä.


title: Nemesis (kirja)

text: Tarina sijoittuu joidenkin vuosisatojen päähän tulevaisuuteen. Valoa nopeampaa tähtienvälistä matkustusta ei ole vielä keksitty, mutta aurinkokuntaan on perustettu lukuisia siirtokuntia valtavien avaruusasemien muodossa.


title: Nemesis (kirja)

text: Ylikansoitettua Maata kiertävän Rotor siirtokunnan tutkija havaitsee aurinkokuntaa hyvin lähellä olevan tähden. Nemesis nimen saavan tähti on punainen kääpiötähti ja sitä ei ole havaittu sen läheisyydestään huolimatta aiemmin koska sen valo on jäänyt aurinkokunnan ja sattumalta sen välissä olevan tähtienvälisen tumman kaasusumun himmentämäksi. Rotor on kehittänyt alkeellisen hyperavaruutta hyödyntävän matkustusmenetelmän, joka mahdollistaa matkustaa lähimpiin tähtiin vain vuosissa vuosikymmenten ja vuosisatojen sijasta. Juuri tätä keksintöä hyödyntäen Nemesis myös havaittiin Rotorilaisten syvälle avaruuteen lähettämästä testiluotaimesta käsin. Rotorilaiset tiedemiehet myös laskevat, että Nemesis etenee niin lähelle aurinkokuntaa 7000 vuoden päästä, että se voi aiheuttaa hirvittävän katastrofin häiritsemällä aurinkokunnan planeettojen kiertoratoja.


title: Nemesis (kirja)

text: Koska kukaan muu ei ole havainnut Nemesistä päättää siirtokunta kaikista avaruuden säädöksistä ja sopimuksista huolimatta pitää tähden omana tietonaan ja lähteä sinne perustamaan ihanneyhteiskuntaansa, vapaana maan ja muiden siirtokuntien vallasta ja painostuksesta. Maa ja muut siirtokunnat jäävät hämmästelemään kokonaisen siirtokunnan äkkinäistä lähtöä, voimatta kuitenkaan tehdä asialle mitään.


title: Nemesis (kirja)

text: Tarinan päähenkilönä on Marlene niminen, yksinäinen ja sisäänpäin kääntynyt tyttö, jonka isä oli Maapallon asukas (oikeasti Maan lähettämä vakooja) Crile Fisher, joka poistui Rotorista ennen sen lähtöä hyläten tyttärensä ja vaimonsa, Nemesiksen löytäneen tähtitieteilijä Eugenian.


title: Nemesis (kirja)

text: Marlene alkaa tuntemaan outoa vetoa uuden tähden kiertolaiseen Erythroon. Hän haluaa tämän planeetan pinnalle, vaikka siellä käyneitä ja asuneita vaivaa outo sairaus, jota tiedemiehet eivät osaa selittää. Rotorin johtajana toimiva, vallanhimoinen ja itsevaltaisia piirteitä saanut Janus Pitt taas haluaisi hylätä koko Erythron asuttamista koskevan suunnitelman ja pitää rotorilaiset tiukasti avaruusasemansa vankeina hamaan tulevaisuuteen.


title: Nemesis (kirja)

text: Maapallo alkaa samaan aikaan kehittämään valoa nopeampaa matkustustapaa Rotorin katoamisen seurauksena.


title: Tuuri

text: Tuuri on yksi Alavuden kaupungin kylistä ja taajamista. Aiemmin se sijaitsi Töysän kunnassa, mutta vuonna 2013 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Alavutta. Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 760 asukasta, joista 747 asui Töysän ja 13 Alavuden puolella. Tuurin lasketaan kuuluvaksi myös Salonkylä ja Holkonkylä.


title: Tuuri

text: Tuuri sijaitsee valtatien 18 varrella, ja lisäksi kylässä on Haapamäki–Seinäjoki-radan seisake. Tuuri tunnetaan Tuurin kauppakylästä, jossa sijaitsee Suomen suurin "kyläkauppa" Veljekset Keskinen Oy. Tuurin kylässä, kyläkaupan pihassa, sijaitsee kullanvärinen ja hevosenkengän muotoinen OnnenKenkä-monumentti. 400 metrin päässä kyläkaupasta on LabyrinttiMaailma, jossa on Euroopan suurin puinen labyrintti.


title: Tuuri

text: Miljoona Rock järjestetään vuosittain Tuurin kyläkaupan paikoitusalueella. Tuurissa on myös lukuisia muita tapahtumia vuosittain.


title: Tuuri

text: Nelonen esitti vuosina 2010–2013 Tuuri-nimistä tosi-tv-sarjaa, joka kertoi kauppakeskuksen elämästä ja sen henkilökunnasta.


title: Tuuri

text: Riiho sijaisee noin 3 kilometrin päässä kauppakylästä ja siellä toimii Riiho-yhtiöt, joka on erikoistunut maansiirtokone- ja teräskauppaan. Alueella sijaitsee tuulivoimala.


title: Tuuri

text: Alueen läheisyyteen avattiin kesällä 2014 Tuuri Resorts- niminen lomakylä.


title: Tuuri

text: Saurakallio on omakotitaloalue. Alueella on järjestetty vuonna 2006 Koti sinulle-näyttely. Alueen erikoisuutena on todella suuri tonttikoko. Suurin tonteista on lähes kahden hehtaarin suuruinen ja pieninkin lähes 4 000 m2.


title: Tuuri

text: Omakotitaloalue. Alueella on järjestetty Koti sinulle -näyttely vuonna 2008.


title: Tuuri

text: Alueelle rakennettiin kunnallistekniikka vuonna 2011. Yle uutisoi talvella 2011 Tuurinportin kiinnostaneen yrityksiä, mutta edelleenkin alue on rakentamaton.


title: Tuuri

text: Tuurinportin viereiselle metsäalueelle avattiin kesällä 2014 köysiseikkailupuisto.


title: Tuuri

text: Holkonkylä ja Salonkylä sijaitsevat noin 7 kilometriä Tuurin kyläkaupasta kaakkoon. Alueella toimii Tuurin Salonkylän kyläyhdistys ry.


title: Ushma Karnani

text: Ushma Susanna Karnani (s. 4. elokuuta 1981), lempinimeltään Upi, on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän oli Suomen ensimmäisen Popstars-yhtyeen Gimmelin jäsen. Trion hajottua Karnani aloitti vuonna 2004 opiskelun Teatterikorkeakoulussa, josta hän valmistui 2009. Karnani näytteli Martina Koskista MTV3:lla joulukuussa 2006 alkaneessa televisiosarjassa "Donna Paukku". Hän vaikuttaa myös bändissä nimeltä Uptown Rockers.


title: Ushma Karnani

text: Karnanin isä on intialainen ja äiti suomalainen. Hän on naimisissa Pekka Olavan kanssa.


title: Ushma Karnani

text: Vuodesta 2016 lähtien Ushma Karnani on esiintynyt Suomen Komediateatterin musikaalikomediassa "Käyttöohje kahdelle". Televisiossa hänet nähtiin jälleen vuonna 2017, kun "The Office" -sarjasta tehtiin suomalainen versio.


title: Jarno Saarinen

text: Jarno Karl Keimo ”Paroni” Saarinen (11. joulukuuta 1945 Turku – 20. toukokuuta 1973 Monza, Italia) oli suomalainen ratamoottoripyöräilijä ja lajinsa ensimmäinen suomalainen maailmanmestari, vuodelta 1972. Hän sai surmansa kilpailuonnettomuudessa Monzan radalla.


title: Jarno Saarinen

text: Saarinen tunnettiin uransa alkuaikoina siitä, että hän huolsi ja viritti moottoripyöränsä täysin itse. Saarisen alkuperäinen lempinimi oli "Kissaparoni", jonka hänen veljensä antoivat kissoista pitävälle Saariselle. Myöhemmin se lyheni pelkäksi "Paroniksi". Ulkomailla Saarisesta käytettiin lempinimiä "The Baron" ja "Flying Finn" ("”Lentävä suomalainen”").


title: Jarno Saarinen

text: Saarisen mukaan on nimetty tie Turun Ruissalossa sekä Alastaron Virttaalla.


title: Jarno Saarinen

text: Saarinen voitti 1965 jäärata-ajon Suomen-mestaruuden 250-kuutioisten luokassa. Vuonna 1969 hän voitti ratamoottoripyöräilyn Suomen-mestaruuden 125- ja 250-kuutioisten luokassa. Vuonna 1970 mestaruus tuli 250-kuutioisissa ja 1971 350-kuutioisissa. Vuonna 1972 hän voitti sekä 250- että 350-kuutioisten Suomen-mestaruuden.


title: Jarno Saarinen

text: Saarisen ensimmäinen MM-sarjan kilpailu oli vuoden 1968 Imatranajo. Tuolloin hän sijoittui 125-luokan kilpailussa yhdeksänneksi. Ensimmäinen MM-osakilpailuvoitto tuli 350-kuutioisten luokassa Tšekkoslovakian GP:ssä 1971. Tuon kauden aikana hän voitti myös yhden 250-kuutioisten osakilpailun Espanjassa. Kauden päätteeksi Saarisen pisteet riittivät hopeaan 350-kuutioisissa ja pronssiin 250-kuutioisissa.


title: Jarno Saarinen

text: Kaudella 1972 Saarinen löi itsensä lopullisesti läpi. Hän saavutti kauden aikana 7 osakilpailuvoittoa ja sijoittui 16 kertaa kolmen ensimmäisen joukkoon. 250-kuutioisten maailmanmestaruuden Saarinen varmisti Imatranajossa. 350-kuutioisissa tuli jälleen hopeaa.


title: Jarno Saarinen

text: Kauteen 1973 Saarinen lähti Yamahan tehdaskuljettajana kovin tavoittein. Hänen tavoitteenaan oli kauden aikana voittaa kolmen luokan, 250-, 350- ja 500-kuutioisten, maailmanmestaruus. Suoritus olisi hyvinkin voinut onnistua, sillä kauden loppupisteisiin kussakin sarjassa laskettiin seitsemän kilpailun pisteet. Samana vuonna Saarisesta tuli ensimmäinen eurooppalainen Daytona 200 -ajon voittanut kuljettaja. Kauden 1973 kuudesta ensimmäisestä ajamastaan kilpailusta Saarinen voitti viisi.


title: Jarno Saarinen

text: Kauden 1973 neljäs kisaviikonloppu oli Monzassa, Italiassa. Kilpailu koitui Saarisen ja italialaisen Renzo Pasolinin kohtaloksi. 250-kuutioisten kilpailu päättyi ennen kuin ehti kunnolla alkaakaan. Oikealle kaartuvaan Curva Grande -mutkaan oli edellisen luokan kilpailun jäljiltä jäänyt öljyä, jota järjestäjät eivät vaatimuksista huolimatta olleet suostuneet siivoamaan. Pasolini tuli kurviin toisena ja Saarinen kolmantena. Pasolini kaatui, eikä Saarinen pystynyt väistämään häntä. Näin tapahtui yksi kaikkien aikojen pahimmista moottoripyöräkilpailujen onnettomuuksista. Siinä kaatui yhteensä 12 kuljettajaa. Pasolini ja Saarinen kuolivat, ja Walter Villa loukkaantui vakavasti.


title: Jarno Saarinen

text: Kilpailun järjestäjät olivat aluksi kiistäneet radalla olleen öljyä, mutta kilpailijoiden ja paikalla olleiden tunnettujen lehtimiesten lausunnot kumosivat väitteen. Öljyn alkuperäksi kyettiin selvittämään 350-kuutioisten luokassa ajaneen Walter Villan Benelli. Tapauksen jälkeen Villa oli pahasti järkyttynyt eikä kyennyt puhumaan lainkaan, mutta myöhemmin kielsi jyrkästi öljyn vuotamisen.


title: Jarno Saarinen

text: Saarisen menetys oli Yamahalle niin kova isku, että se veti tehdastallinsa pois kilparadoilta loppukaudeksi. Lisäksi Monzassa lopetettiin moottoripyöräkilpailut (jotka aloitettiin uudestaan vasta vuonna 1981), kun vain neljäkymmentä päivää Saarisen ja Pasolinin onnettomuuden jälkeen samassa mutkassa menehtyi juniorikilpailussa kolme kilpailijaa.


title: Jarno Saarinen

text: Saarisen ajotyyli on vaikuttanut nykyajan MotoGP-kuljettajiin suuresti. Erityisesti hänen aikanaan omaperäisenä pidetty tapansa ajaa mutkissa on yleistynyt.


title: Jarno Saarinen

text: Jarno Saarinen valittiin MotoGP Hall of Fameen 18. heinäkuuta 2009.


title: Jarno Saarinen

text: Turussa Ruissalon Kansanpuistossa on TT-ajojen reittiin kuulunut tie nimetty Jarno Saarisen tieksi ja Loimaan Alastarolla Jarno Saarisentie johtaa Alastaron moottoriradalle. Italialaisen moottoripyörävalmistajan Benellin kotikaupungissa Pesarossa on Via Jarno Saarinen.


title: Jarno Saarinen

text: 7. kesäkuuta 2014 avattiin hänen muistokseen Assisin kunnassa olevassa Petrignanossa Jarno Saarisen puisto. Puistohanketta oli edistämässä paikallinen moottoripyöräkerho Motoclub Jarno Saarinen. Elokuussa 2016 puistossa paljastettiin Saarisen pronssinen taiteilija Elia Alunni Tullinin veistämä näköispatsas, ja 2. heinäkuuta 2017 paljastettiin patsaan kaksoiskappale myös Turussa Aurajoen rannassa Barkerinpuistossa, joka on tunnettu motoristien kokoontumispaikka.


title: Jarno Saarinen

text: Italialainen F1-kuljettaja Jarno Trulli on saanut nimensä Jarno Saarisen mukaan.


title: Kalevi Kotkas

text: Kalevi Kotkas (alk. "Kalev Kotkas", 10. elokuuta 1913 Tallinna, Viro (tuolloin osa Venäjän keisarikuntaa) – 24. elokuuta 1983 Vantaa) oli virolaissyntyinen suomalainen yleisurheilija. Hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.


title: Kalevi Kotkas

text: Kotkaksen vanhemmat olivat Juhan Kotkas (1878–1963) ja Linda Johanna o.s. Teiter (1891–1963). Hän muutti äitinsä mukana Suomeen 1910-luvun lopulla, ja Suomen kansalaisuuden hän sai kesällä 1932. Kalevi oli äitinsä viidestä lapsesta toiseksi nuorin. Hänen veljensä oli urheilu- ja yritysjohtaja Kallio Kotkas. Kotkaksen sisarenpoika on seiväshypyn kaksinkertainen Suomen mestari ja urheilutoimittaja Erkki Mustakari.


title: Kalevi Kotkas

text: Kookkaan (194 cm, 100 kg) Kalevi Kotkaksen lajivalikoima oli ainutlaatuinen. Hän oli maailman huipulla sekä korkeushypyssä että kiekonheitossa. Lisäksi hän menestyi hyvin kuulantyönnössä.


title: Kalevi Kotkas

text: Parhaimmat saavutuksensa Kotkas saavutti korkeushypyssä. Kehittämällään ulkojalan- ja saksityylin yhdistelmällä hän ylitti ensimmäisenä eurooppalaisena kaksi metriä Rio de Janeirossa 7. maaliskuuta 1934, jossa syntyi tulos 201. Kotkaksen ennätykseksi korkeushypyssä jäi 1. syyskuuta 1936 hypätty 204. Tulos säilyi Euroopan ennätyksenä 17 vuotta ja Suomen ennätyksenä 20 vuotta.


title: Kalevi Kotkas

text: Yleisurheilun EM-kilpailuissa 1934 Torinossa Kotkas voitti korkeushypyn EM-kultaa tuloksella 200, ja samalla hänestä tuli yleisurheilun ensimmäinen Euroopan mestari. Berliinin olympialaisissa 1936 lonkkavammasta kärsinyt Kotkas jäi korkeushypyssä neljänneksi. EM-kilpailuissa 1938 Kotkas osallistui korkeushyppyyn ja kiekonheittoon, jotka hänen epäonnekseen käytiin samanaikaisesti. Tulos oli silti hyvä, sillä korkeudesta saavutuksena oli hopeaa tuloksella 194 ja kiekonheitossa neljäs sija tuloksella 48,63.


title: Kalevi Kotkas

text: Kiekonheitossa Kotkas teki ensimmäisen Suomen ennätyksensä 49,64 maaottelussa Oslossa vuonna 1933. Tulos kesti 20-vuotiaiden Suomen ennätyksenä 35 vuotta. 50 metrin haamurajan hän ylitti ensimmäisenä suomalaisena kesällä 1937. Parhaaksi tulokseksi jäi 51,27, joka kesti Suomen ennätyksenä 17 vuotta.


title: Kalevi Kotkas

text: Kotkas lopetti urheilun poikkeuksellisen varhain, jo 26-vuotiaana. Hänet palkittiin Suomen urheilun kultaisella ansioristillä. Hän toimi Suomen Urheiluliiton toiminnanjohtajana vuosina 1961–1963 ja sen jälkeen Veikkauksen osastopäällikkönä.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Yhdysvalloissa puhutaan yli kolmeasataa kieltä, lukema vuodelta 2004 on 336 (mukaan lukien viittomakielet). Näistä 176 on alkuperäiskieliä eli ajalta ennen eurooppalaisten tuloa. Alkuperäiskielistä 52 on jo kuollut.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Yhdysvalloilla ei ole virallista kieltä, mutta englantia käytetään käytännössä kaikissa virallisissa yhteyksissä lainsäädännöstä oikeuslaitokseen. Monet osavaltiot ovat tehneet englannista virallisen kielensä, ja kolmella on englannin lisäksi toinen virallinen kieli; Louisianalla ranska, New Mexicolla espanja ja Havaijilla havaiji. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kyselykaavakkeita tehtiin kuudella eri kielellä: englanniksi, espanjaksi, koreaksi, kiinaksi, vietnamiksi ja tagalogiksi. "English-Only movement" on liike, jonka päämääränä on tehdä englannista Yhdysvaltojen ainoa virallinen kieli.


title: Yhdysvaltain kielet

text: 1600-luvun eurooppalaisissa siirtokunnissa puhuttiin englantia, hollantia, ranskaa, espanjaa, ruotsia, gaelia, kymriä ja venäjää.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Englannin kieli tuli Yhdysvaltoihin brittiläisen siirtokunnan mukana, ja sitä puhuukin valtaosa Yhdysvaltojen asukkaista. Lisäksi se on valtionhallinnon yleisesti käyttämä kieli. Vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan 97 % Yhdysvaltojen asukkaista puhuu englantia joko hyvin tai erittäin hyvin. Vain 0,8 % ei puhu englantia lainkaan. (Sama luku vuonna 1890 oli 3,6 %).


title: Yhdysvaltain kielet

text: Amerikanenglanti eroaa jonkin verran brittienglannista, joskin erot ovat verrattain pieniä. Englantia äidinkielenään puhuva väestö on keskittynyt erityisesti itärannikolle, missä sijaitsivat ne kolmetoista siirtokuntaa, joita hallitsivat Virginia Company ja Oregon Country, joista jälkimmäistä nimitettiin aiemmin New Albioniksi ja jonne sijoittuivat erityisesti Missourista Oregoniin johtanutta niin sanottua Oregonin reittiä ("Oregon trail") kulkeneet uudisraivaajat.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Jotkin osavaltiot, kuten Kalifornia, ovat laajentaneet perustuslakiaan ja tehneet englannista virallisen kielen. Käytännössä tämä kuitenkin tarkoittaa sitä, että valtion virallisten asiokirjojen on oltava saatavilla "ainakin" englanniksi — se ei siis tarkoita, että niiden tulisi olla "vain" englanninkielisiä. Esimerkiksi Kalifornian osavaltion C-luokan ajokortin kirjallinen koe on saatavilla 32 eri kielellä.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Espanjan kieli on Yhdysvaltojen toiseksi puhutuin kieli. Sitä puhuu noin 28,1 miljoonaa henkeä, mikä vastaa 10,7 prosenttia asukkaista vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan. Maana Yhdysvallat on viidenneksi suurin espanjankielinen maa, jonka ohittavat vain Meksiko, Espanja, Argentiina ja Kolumbia. Vaikka monet latinosiirtolaisista eivät hallitsekaan englannin kieltä kovin hyvin, lähes kaikki toisen sukupolven hispaanot (eli espanjalaista tai latinalaisamerikkalaista alkuperää olevat) puhuvat englantia sujuvasti, ja vain noin puolet heistä puhuu espanjaa.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Puerto Ricon itsehallintoalue on pääosin espanjankielinen.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Spanglish on englannin ja espanjan kielistä muodostunut pidgin-kieli eli sekakieli, jota puhutaan laajalti niillä alueilla, joilla on paljon sellaista väestöä, jotka ovat vain osittain kaksikielisiä espanjan ja englannin välillä. Tällaisia alueita ovat muun muassa Meksikon ja Yhdysvaltojen rajaseutu, Teksas, Arizona, New Mexico, Kalifornia, Florida sekä New Yorkin kaupunki.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Kreoli ja cajun ovat ranskan kielen variantteja. Niitä puhutaan lähinnä Acadianan piirikunnassa Louisianassa ja vähemmässä määrin Mississippin jokilaaksossa. Louisianan alue (Louisiana Territory) oli aluksi Ranskan omistuksessa, osa niin sanottua Uutta Raskaa, mutta siitä tuli osa Yhdysvaltoja, kun Yhdysvallat osti alueen Ranskalta (Louisianan kaupat, "Louisiana Purchase").


title: Yhdysvaltain kielet

text: New Englandin pohjoisosissa on ranskankielisten kanadanranskalaisten uudisasukkaiden siirtokuntia, ja Miamissa, Floridassa, on myös merkittävä haitinranskalainen vähemmistö. Yli 13 miljoonaa yhdysvaltalaista ilmoittaa olevansa ranskalaista alkuperää, mutta vain 1,5 miljoona henkeä puhuu ranskan kieltä.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Ranskan kieli oli Louisianan Yhdysvaltoihin liittämisestä lähtien aina lähivuosikymmenille asti suosituin vieras kieli koulussa ja yliopistossa, mutta uudet maahanmuuttajavirrat, erityisesti Etelä-Amerikan eri maista tulevat siirtolaiset, ovat aiheuttaneet sen, että espanjan kieli on syrjäyttänyt ranskan. Ranskan kieli oli aiemmin myös liike-elämän ja taiteen alan pääkieli, mutta nykyisin sillä on merkittävä rooli vain muodin sekä ulkomaalaisten elokuvien maailmassa.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Saksan kielikin tuli Yhdysvaltoihin brittiläisten siirtokuntien kautta, mutta saksaa ei koskaan puhuttu siirtokunnissa kovin laajalti. Amerikan vallankumouksen jälkeen ruotsin ja hollannin kielten suosio väheni ja saksasta tuli siten niitä yleisempi kieli. Ennen toista maailmansotaa yli 6 % amerikkalaisista koululaisista sai peruskoulutuksensa ensisijaisesti saksan kielellä. Nykyisin vain noin 1,5 miljoona henkeä puhuu saksaa, vaikka yli 45 miljoonaa amerikkalaista ilmoittaakin olevansa saksalaista alkuperää.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Amissit puhuvat pennsylvaniansaksaksi kutsuttua saksan murretta. Perinnetiedon mukaan saksasta oli tarkoitus tulla Yhdysvaltojen virallinen kieli, mutta tämä ei pidä paikkaansa, vaan kyseessä on myytti, jonka alkujuurena on Yhdysvaltojen syntymisen jälkeen tehdyt epäonnistuneet yritykset kääntää valtion virallisia dokumentteja saksan kielelle.


title: Yhdysvaltain kielet

text: 1950-luvun lopulle saakka saksa oli Pennsylvanian osavaltion toinen virallinen kieli englannin rinnalla ja sitä puhuttiin laajalti koko Keskilännessä.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Venäjän kieltä puhutaan enimmäkseen Alaskassa ja Keskilännen suurimmissa kaupungeissa (Chicago) ja luoteisrannikolla (New York). "The Russian-American Company" omisti aiemmin Alaskan alueen, mutta myi sen Yhdysvalloille Krimin sodan jälkeen. Venäjän kielen osuus Yhdysvalloissa on aina ollut pieni, ja sen merkitys väheni entisestään, kun Romanovien tsaarivalta loppui Nikolai II:n telotukseen.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen venäläissiirtolaisten määrä on kääntynyt nousuun ja uusia venäläisyhteisöjä on syntynyt varsinkin suurimpiin kaupunkeihin.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Yhdysvallat on jo pitkään ollut monien siirtolaisten muuttokohde. 1800-luvun puolivälistä lähtien Yhdysvalloissa on ollut asukkaita, jotka puhuivat joko hyvin vähän tai ei lainkaan englantia. Maassa on aina ollut kaupunkeja ja kaupunginosia, joissa sekä liiketoiminta että koulut ja muun muassa lehdet ovat muilla kielillä kuin englanniksi. Esimerkkeinä näistä kielistä mainittakoon iiri, italia, kreikka, puola, tšekki, jiddiš ja kiina.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Nykyisin siirtolaiskaupunginosien pääkielenä on tavallisesti jokin aasialainen kieli, esim. jokin kiinan murteista tai korea, hindu, telugu, vietnam tai tagalog.


title: Yhdysvaltain kielet

text: Suomenkielisiä yhteisöjä Yhdysvalloissa on erityisesti Kanadan rajan tuntumassa Suurten järvien alueella sekä myös Floridassa. 1900-luvun alkupuolilla Yhdysvaltoihin muuttaneiden amerikansuomalaisten "pidgin"-kieltä kutsutaan nimellä "Finglish".


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Kuopion yliopistollinen sairaala (lyhenne KYS, eli KUH) (aiemmin myös Kuopion yliopistollinen keskussairaala ja Kuopion keskussairaala) on yksi Suomen viidestä yliopistollisesta sairaalasta. Sen päätoimipiste sijaitsee Kuopiossa Puijonlaakson kaupunginosassa lähellä Itä-Suomen yliopiston Kuopion Savilahden kampusta.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: KYS vastaa vaativasta erikoissairaanhoidosta Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä ja erityistason sairaanhoidosta Etelä-Savon, Itä-Savon, Keski-Suomen, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon sairaanhoitopiireissä. Siellä toimivat kaikki lääketieteen erikoisalat ja opetussairaalana se tekee läheistä yhteistyötä Itä-Suomen yliopiston kanssa. Kuopion jälkeen sairaanhoitopiirin palveluita jäsenkunnista käyttää eniten Siilinjärvi, Varkaus ja Iisalmi.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: KYS on Kuopion toiseksi suurin työllistäjä Kuopion kaupungin jälkeen; vuonna 2011 Kuopion yliopistollinen sairaala työllisti yhteensä 4 113 henkeä. KYS on Suomen suurin lääkäreiden kouluttaja sisäänottomäärän perusteella. Siellä opiskelee vuosittain lähes tuhat perus- tai erikoistumisopintojaan tekevää lääkäriopiskelijaa. Tällä määrällä turvataan koko Itä-Suomen lääkäritarve. Lisäksi KYSissä harjoittelee tuhat muiden terveystieteiden ja hoitotyön ammattikorkeakoulujen sekä toisen asteen terveysalan opiskelijaa.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: KYSissä toimii myös Epilepsiakeskus, joka tarjoaa vaikean epilepsian diagnostiikkaa ja hoitoa sekä aikuisille että lapsille. Yksikön erityisosaamista ovat kallonsisäiset aivosähkökäyrärekisteröinnit ja epilepsiakirurgia, jotka on valtakunnallisesti keskitetty Kuopioon ja Helsinkiin. Suurin osa Suomen epilepsiakirurgisista toimenpiteistä tehdään kuitenkin juuri Kuopiossa.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Puijon sairaala on KYSin pääsairaala. Se sijaitsee Kuopion tiedepuistossa Puijonlaaksossa. Kuopion tiedepuistossa (paljolti viereisen Savilahden kaupunginosan puolella) on KYSin lisäksi Itä-Suomen yliopisto, Savonia-ammattikorkeakoulu, Teknologiakeskus Teknia, Geologian tutkimuskeskus ja Tutkimuskeskus Neulanen.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Puijon sairaalan yhteydessä sijaitsee myös helikopterikenttä potilaskuljetuksia varten.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Julkulan sairaalassa sijaitsevat psykiatrian osastot. Julkulan sairaala sijaitsee Kuopion Julkulan kaupunginosassa. KYSin psykiatrian poliklinikka ja Kuopion kaupungin aikuisten mielenterveyspalvelut toimivat saman katon alla Kuopion psykiatrian keskuksessa, joka sijaitsee Kotkankallionkadulla.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Alavan sairaala toimii Kuopion Keihäskadulla. Siellä sijaitsevat esimerkiksi lastenpsykiatrian osastot. Sairaala sijaitsee Alavan kirkon ja Kuopion keskuskentän välisessä rinteessä Haapaniemen kaupunginosassa.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Tarinan sairaala sijaitsi Siilinjärvellä. Sen toiminnot lakkautettiin kesäkuussa 2015, ja palvelut siirtyivät Puijon sairaalan alueelle.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Itä-Suomen Laboratoriokeskus (ISLAB) on palvelun tarjoajana KYSissä kliinisen kemian, hematologian ja mikrobiologian alojen laboratoriotoiminnoissa.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Kuntayhtymän ylintä päätösvaltaa käyttää kuntayhtymän valtuusto, jonka toimikausi on sama kuin kunnallisvaalikausi. Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymää johtaa ja ohjaa kuntayhtymän hallitus.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Sairaanhoitopiirin johtoryhmä mm. valmistelee sairaanhoitopiirin strategisia kysymyksiä ja seuraa valtuuston ja hallituksen asettamien tavoitteiden toteutumista.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: KYSin organisaatio jakautuu neljään palvelualueeseen, hallintokeskukseen, kliinisiin hoitopalveluihin, kliinisiin tukipalveluihin sekä Kysteriin, jotka jakaantuvat edelleen palveluyksiköihin.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Hallintokeskus huolehtii kuntayhtymän johtamisesta ja siihen liittyvistä hallinnollisista tehtävistä kuntayhtymän hallituksen alaisuudessa. Se ohjaa, tukee ja seuraa palvelualueiden toimintaa, valmistelee hallituksen ja valtuuston käsiteltävät asiat ja huolehtii niiden täytäntöönpanosta.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Kliiniset hoitopalvelut on KYSin suurin palvelualue, johon on yhdistetty kaikki potilastyön ydintoiminnot. Palvelualue kattaa yli 30 erikoisalaa, työntekijöitä on yli 2 000, vuosittaisia poliklinikkakäyntejä yli 280 000 ja leikkauksia noin 21 000.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Kliiniset tukipalvelut tuottaa potilaiden hoidossa tarvittavat tukipalvelut, kuten kuvantamisen ja patologian tutkimukset, kuntoutuksen ja fysiologian palvelut sekä anestesia- ja leikkaussalitoiminnot. Lisäksi palvelualue järjestää ensihoidon, päivystyksen ja tehohoidon sekä lääkehuollon palvelut. Palvelualue vastaa myös hoitotyön opetuksesta, kliinisistä henkilöstöpalveluista ja varahenkilöstöstä.


title: Kuopion yliopistollinen sairaala

text: Kysteri järjestää perusterveydenhuollon palveluja seitsemässä pohjoissavolaisessa kunnassa.


title: Säädin

text: Säädin tarkoittaa yleensä teknistä laitetta, jolla säädetään jonkin kokonaisuuden kvantitatiivista tai etenkin kvalitatiivista ominaisuutta, kuten huoneiston lämpötilaa, auton nopeutta tai kuvan tummuutta.


title: Säädin

text: Säätimen toimintaperiaate riippuu säädettävästä asiasta. Esimerkiksi vesijohdosta tulevaa vesimäärää voi säätää kierrettävällä hanalla. On myös sähköisiä säätimiä, joissa nappulasta kääntämällä muutetaan laitteen sähkövastusta, ja täten laitteessa kulkevaa sähkövirtaa ja tehoa. Säätimenä voi pitää myös kvalitatiivista portaittaista säädintä, jossa esimerkiksi hallintalaitteen eri asennot määräävät, mihin kohteisiin ilmavirta tai vastaava suuntautuu. Automatiikka ja elektroniikka ovat mahdollistaneet yhä tarkempien säätimien kehittämistä.


title: Säädin

text: Automaattisessa säädössä käytettäviä säädinratkaisuja ovat esimerkiksi PID-säädin ja sumeat säätimet.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Yhdysvaltain vapaussota on vuosina 1775–1783 käyty sota, jossa Pohjois-Amerikan brittiläiset siirtokunnat itsenäistyivät brittiläisestä imperiumista.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Vuosien 1775 ja 1777 välillä sotaa käytiin Ison-Britannian ja kolmentoista siirtokunnan välillä, jotka olivat vuonna 1776 julistautuneet itsenäiseksi nimellä Amerikan yhdysvallat. Vuonna 1777 sota laajeni käsittämään Ranskan, Espanjan ja Alankomaat. Briteillä oli lähes koko sodan ajan laivastoherruus, jonka avulla he pystyivät valtaamaan merkittävimmät satamakaupungit, mutta maaseuduilla amerikkalaiset pystyivät pitämään puoliaan. Intiaanit taistelivat konfliktin molemmilla puolilla kannattaen suurimmaksi osaksi Isoa-Britanniaa. Toinen mannermaakongressi nimitti George Washingtonin siirtokuntien armeijan johtoon 15. kesäkuuta 1775. Brittien joukkojen ylipäällikköinä toimivat kenraalit William Howe ja Henry Clinton.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: 1780-luvun alussa itsenäisyystaistelijat käänsivät sodan lopullisesti edukseen ja vuonna 1783 Pariisin sopimuksessa Ison-Britannian kuningaskunta tunnusti Amerikan yhdysvallat.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Britannia pyrki säilyttämään siirtokuntansa Pohjois-Amerikan itärannikolla lähinnä raaka-aineiden tuottajina, mikä haittasi niiden teollisuuden kehitystä. Tämä sekä Appalakkien vuoriston länsipuolelle suuntautuneen asutuksen kieltäminen ärsyttivät siirtokuntalaisia. Myös monet uudet verot, joiden tarkoitus oli maksattaa seitsenvuotisen sodan (1755–1763) kulut siirtokuntien asukkailla, sai heidät pohtimaan Britannian oikeutta määrätä siirtokuntien sisäisistä asioista.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Emämaan ja siirtokuntien välit kiristyivät vuonna 1770, kun Englannista lähetettiin yhä enemmän sotilaita Bostoniin valvomaan valtiovarainmaaministeri Charles Townshendin kehittämien lakien noudattamista. Seuranneen Bostonin verilöylyn aikana brittisotilaat surmasivat useita bostonilaisia.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Verilöylyn jälkeen Townshendin lait kumottiin lukuun ottamatta teelakia, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti jätti voimaan valtaoikeuksiensa merkiksi. Kun siirtokuntalaiset ostivat teensä mieluummin salakuljettajilta, pääministeri Frederick North sääti uuden teelain, joka nosti taloudelliseen ahdinkoon ajautuneen Englannin Itä-Intian kauppakomppanian monopoliasemaan Amerikan markkinoilla. Vaikka teen hinta pudotettiin minimiin, siirtokunnan kauppiaat kieltäytyivät ottamasta sitä myyntiin.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Erimielisyydet puhkesivat, kun Bostonin asukkaat järjestivät poliittisen protestin brittien hallintoa ja teelakia vastaan. Amerikkalaisen isänmaallisen kansanliikkeen johtajiin lukeutuneen Samuel Adamsin laatima suunnitelma toteutettiin joulukuussa 1773. Tuolloin intiaaneiksi naamioituneet "Vapauden pojat" tunkeutuivat kolmeen Bostonin satamassa olleeseen englantilaiseen alukseen ja heittivät kaikki laivoissa olleet kallisarvoiset teelaatikot mereen. Tapaus tunnetaan historiassa Bostonin teekutsuina. Uutinen otettiin innokkaasti vastaan Charlestonin ja New Yorkin satamissa ja teevarastot tyhjennettiin veteen tai jätettiin purkamatta.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Vuonna 1774 Englanti liitti Ohiolaakson maat Quebecin provinssiin torjuen näin Virginian, New Yorkin, Connecticutin ja Massachusettsin vaatimukset alueeseen. Teon pyrkimyksenä oli hallinnon tehostaminen ja tuottoisan turkiskaupan turvaaminen Lontoon kauppiaiden käsiin. Toimenpide kuitenkin vain joudutti Englannin ja sen siirtokuntien lopullista välirikkoa.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text:
Bostonissa vallankumouksellisten aktiivinen toiminta aiheutti sen, että Britannian parlamentti lakkautti vuonna 1774 maakunnallisen parlamentin. Toimenpiteisiin kohdistunut yleinen vastarinta sai kuitenkin vastanimitetyt kuninkaan viranhaltijat eroamaan tai hakeutumaan turvaan Bostoniin. Brittien vakinaisen väen ylipäällikkö, kenraaliluutnantti Thomas Gage komensi neljää rykmenttiä Bostonin päämajastaan käsin, mutta maaseutu oli vallankumouksellisten käsissä.
Lexingtonin ja Concordin taistelut olivat Yhdysvaltain vapaussodan ensimmäiset taistelut 19. huhtikuuta 1775. Taistelujen myötä alkoi avoin sota Ison-Britannian ja sen kolmentoista siirtomaan välillä Pohjois-Amerikassa. Kenraali Gage lähetti 700 miestä 18. huhtikuuta 1775 takavarikoimaan siirtomaan miliisin ammukset Concordissa. Ratsastajat tekivät kuitenkin hälytyksiä maaseudulla ja brittijoukkojen päästyä Lexingtoniin seuraavan päivän aamuna he kohtasivat yhteismaalla puolustukseen asettuneet miliisin 77 hälytysvalmiudessa ollutta sotilasta. Paikalla tapahtuneen laukauksenvaihdon jälkeen britit pääsivät jatkamaan matkaansa Concordiin, jossa taistelut jatkuivat. Brittijoukkojen aloittaessa paluumarssin Bostoniin paikalle oli saapunut tuhansia miliisejä, jotka aiheuttivat joukko-osastolle paljon vahinkoa.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Miliisi suuntasi kulkunsa Bostoniin ja piiritti kaupungin. Samanaikaisesti kaupunkiin purjehti noin 4 500 brittisotilasta ja 17. kesäkuuta 1775 brittijoukot valtasivat kenraali William Howen johdolla Charlestownin niemimaan Bunker Hillin taistelussa. Britit uskoivat amerikkalaisten luopuvan ja lähtevän pakoon ennen väistämätöntä hyökkäystä. Lopulta britit menettivät melkein puolet rynnäkköjoukoistaan ja kokivat sodan raskaimmat tappiot; 228 kuollutta ja 826 haavoittunutta. Bostonin piiritys ei kuitenkaan hellittänyt ja Howe nimitettiin brittien uudeksi ylipäälliköksi.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Heinäkuussa 1775 vastanimitetty kenraali Washington saapui Bostonin läheisyyteen ottamaan siirtomaajoukot komentoonsa. Syntynyt pattitilanne piirityksessä jatkui syksyn ja talven yli. Maaliskuussa 1776 patriootit toivat Ticonderogan linnoituksesta saadut raskaat tykit asemiin Dorchesterin harjulle ja uhkasivat brittien puolustusasemia. Howen tilanne oli kestämätön ja britit evakuoivat kaupungin 17. maaliskuuta 1776 purjehtien väliaikaiseen turvaan Halifaxiin kuninkaalliseen laivastotukikohtaan Kanadaan. Bostonin vallattuaan Washington siirtyi siirtomaa-armeijan pääosan kanssa vahvistamaan New Yorkia.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Tilanteen ollessa Bostonissa pitkään umpikujassa siirtokuntien kongressi etsi muualta mahdollisuuksia aloitteen tekemiseen. Tärkeimmäksi toimenpiteeksi nousi kongressin valtuuttama hyökkäys Kanadaan. Sotaretken tarkoituksena oli rohkaista Kanadan-ranskalaiset liittymään mukaan vallankumoukseen, sillä Britannia oli valloittanut maan 15 vuotta aiemmin. Kanadalaisilla ei ollut kuitenkaan halua yhtyä kapinaan brittejä vastaan.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Syksyllä 1775 prikaatikenraali Richard Montgomery marssi pohjoiseen Fort Ticonderogasta 1 700 miliisin kanssa ja valloitti Montrealin 13. marraskuuta. Kanadan kuvernööri, kenraali Guy Carleton pakeni kaupungista Québeciin. Eversti Benedict Arnold johti toista sotaretkeä, joka osoittautui logistiseksi painajaiseksi. Suuri osa sotilaista sairastui isorokkoon ja Arnoldin saapuessa Québeciin hänellä oli jäljellä 600 matkalle lähteneestä 1 100 sotilaasta. Amerikkalaisten joukot hyökkäsivät Québeciin 31. joulukuuta, mutta kärsivät briteille perinpohjaisen tappion. Jäljelle jääneet amerikkalaiset leiriytyivät Québecin ulkopuolella kevääseen asti, kunnes vetäytyivät etelään.


title: Yhdysvaltain vapaussota

text: Amerikkalaiset yrittivät tunkeutua takaisin Québeciin, mutta kärsivät uuden tappion Trois-Rivièresissä 8. kesäkuuta 1776. Carleton käynnisti oman hyökkäyksensä ja löi eversti Arnoldin joukot Valcourin saaren taistelussa lokakuussa. Arnold vetäytyi takaisin Fort Ticonderogaan, ja päätti Kanadan sotaretken samaan paikkaan, mistä se oli alkanutkin. Siitä huolimatta Arnoldin ponnistelut olivat viivyttäneet brittien täysimittaista vastahyökkäystä Saratogan sotaretkeen vuoteen 1777 asti.