title: Izzy Stradlin

text: Muutettuaan kotiseudultaan Lafayettesta Los Angelesiin 18-vuotiaana Stradlin soitti useissa eri kokoonpanoissa, joita olivat esimerkiksi Naughty Women ja Atoms, kunnes vuonna 1983 perusti yhdessä vanhan koulutoverinsa W. Axl Rosen kanssa Hollywood Rose -yhtyeen. Välivaiheiden jälkeen Hollywood Rosesta muovautui ensin L.A. Gunsin prototyyppi ja tämän myötä lopulta Guns N’ Roses. Kun yhtyeen soolokitaristi Tracii Guns ja rumpali Rob Gardner eivät pitäneet ajatuksesta lähteä basisti Duff McKaganin järjestämälle kiertueelle Yhdysvaltain länsirannikolle, he erosivat yhtyeestä ja heidän tilalleen liittyivät englantilaiskitaristi Saul ”Slash” Hudson ja Steven Adler. Guns N’ Rosesin ylistetty debyyttialbumi "Appetite for Destruction" julkaistiin vuonna 1987, ja se on edelleen kaikkien aikojen myydyin yhtyeen tai artisin debyyttialbumi. "Appetite for Destructionin" ohella Stradlin on ollut mukana yhtyeen jokaisella studioalbumilla lukuun ottamatta vuoden 2008 "Chinese Democracya", jolla "Appetite for Destructionin" levyttänneestä kokoonpanosta jäljellä on enää Rose. Stradlin erosi Guns N’ Rosesista vuonna 1991 kesken "Use Your Illusion Tour" -maailmankiertueen, ja hänen korvaajakseen hankittiin Gilby Clarke. Stradlin perusteli lähtöään sillä, että ”Guns N’ Roses oli muuttumassa pikemminkin Axlin omaksi show’ksi eikä hän halunnut olla mukana yhtyeessä jota johtaisi Axl, jolla oli pakonomainen tarve kontrolloida kaikkia yhtyeen sisäisiä tapahtumia”. Stradlin halusi alun perin, että yhtye olisi ollut vain Ramonesin kokoluokkaa, ja hän olisi mieluiten esiintynyt 2 000 hengen yleisölle valtavien loppuunmyytyjen urheilustadioneiden tai konserttiareenoiden sijasta.


title: Izzy Stradlin

text: Guns N’ Rosesista lähtönsä jälkeen Stradlin on luonut uraa sooloartistina, mutta myös korjaillut tulehtuneita välejään Axlin kanssa ja myös noussut jakamaan lavaa entisen yhtyeensä kanssa useampaan kertaan. Tämän ohella hän on myös esiintynyt vanhojen yhtyetovereidensa Slashin, McKaganin sekä Matt Sorumin Velvet Revolver -yhtyeen kanssa joitain kertoja. Vuonna 2012 Stradlin sekä "Appetite for Destructionin" levyttänyt kokoonpano, Sorumin ja kosketinsoittaja Dizzy Reedin ohella hyväksyttiin myös Rock and Roll Hall of Famen jäseniksi.


title: Hollywood Rose

text:
Hollywood Rose on Axl Rosen ja Izzy Stradlinin vuonna 1983 perustama rock-yhtye.
He perustivat myöhemmin Guns N' Roses -yhtyeen. Vuonna 2004 julkaistiin levy "Hollywood Rose, The Roots Of Guns N' Roses". Levy sisältää viiden biisin demon, joka on nauhoitettu tammikuussa 1984. Lisäksi levyllä on kaksi uutta miksausta kyseisestä demosta. Yhtye on edelleen koossa tosin täysin eri kokoonpanolla.


title: Orlando di Lasso

text: Orlando di Lasso (tunnetaan myös nimillä Orlande de Lassus, Orlandus Lassus, Roland de Lassus ja Roland Delattre, n. 1532 Mons – 14. kesäkuuta 1594 München) oli flaamilainen myöhäisrenessanssin säveltäjä. Palestrinan ohella häntä pidetään nykyisin alankomaisen koulukunnan kehittyneen polyfonisen musiikin pääedustajana.


title: Orlando di Lasso

text: Lasso oli myöhäisrenessanssin tuotteliaimpia ja monipuolisimpia säveltäjiä. Hän sävelsi yli 2 000 teosta kaikissa aikanansa tunnetuissa laulumusiikin latinalaisissa, ranskalaisissa, italialaisissa ja saksalaisissa tyylilajeissa. Näihin sisältyy 530 motettia, 175 italialaista madrigaalia ja villanellaa, 150 ranskalaista chansonia ja 90 saksalaista liediä. Yhtään Lasson säveltämää instrumenttimusiikkia ei ole tiedossa, mikä on mielenkiintoinen yksityiskohta muuten hyvin monipuolisen säveltäjän tuotannossa.


title: L.A. Guns

text: L.A. Guns on yhdysvaltalainen rock-yhtye, josta lähti myöhemmin jäseniä Guns N’ Roses -kokoonpanoon. Yhtyeen perustivat vuonna 1983 basisti Ole Beich, rumpali Rob Gardner, kitaristi Tracii Guns ja laulaja Axl Rose. Hollywood Rose, Roadcrew ja L.A. Guns -yhtyeistä lähteneet muusikot perustivat myöhemmin Guns N’ Rosesin. Vuonna 2006 kaksi yhtyettä kiersi nimellä L.A. Guns. Toisen yhtyeen johtohahmona oli Phil Lewis ja toisen Paul Black (& Tracii Guns).ja


title: Triton (jumala)

text: Triton () on kreikkalainen jumala, syvyyksien viestinviejä. Hän on meren jumalan Poseidonin ja Amfitriten poika. Hänet kuvataan usein ihmisenä, jolla on kalan alavartalo.


title: Triton (jumala)

text: Isänsä tavoin Triton kuvataan yleensä atrain kädessä. Tritonin oma erityispiirre on kuitenkin simpukankuori, jota hän käyttää torven lailla nostattamaan tai rauhoittamaan aallot. Hyginuksen mukaan sen ääni oli niin kauhistuttava, että se sai jättiläisetkin pakenemaan.


title: Triton (jumala)

text: Hesiodoksen "Jumalten synnyn" mukaan Triton eli vanhempiensa kanssa kultaisessa palatsissa meren pohjassa. Argonauttien tarina sijoittaa hänen kotinsa Libyan rannikolle. Apollonios Rodoslaisen kertomuksessa Argo-laivan rantauduttua Vähä-Syrtin rannalle miehistö kantaa laivan Tritonis-järvelle, josta paikallinen jumala Triton ohjaa sen Välimeren poikki.


title: Triton (jumala)

text: Triton esiintyy myös roomalaisissa taruissa ja eepoksissa. Aeneis-eepoksessa Aeneaan torvensoittaja Misenus haastaa Tritonin kilpasoittoon. Tällöin Triton lennättää ylimielisen Minesuksen mereen.


title: Triton (jumala)

text: Aikojen kuluessa Tritonin nimestä ja mielikuvasta on muotoutunut taru merenneitomaisesta kansasta nimeltä tritonit. Tritonit voivat olla sekä mies- että naispuolisia, ja ne kuvataan usein meren jumalten saattajina. Tavallisia tritoneja on kuvaillut maantieteilijä Pausanias. Tritonin muunnokselle kentauri-tritonille eli iktyokentaurille kuviteltiin ihmisen ylävartalon ja kalan pyrstön lisäksi vielä hevosen eturaajat. Triton on saanut ulkomuotonsa mahdollisesti foinikialaisilta kalajumalilta.


title: Triton (jumala)

text: Tritonin mukaan on nimetty useita asioita, kuten Neptunuksen kuu Triton. Nimeämisellä on symbolista arvoa, sillä Tritonin isän Poseidonin vastine roomalaisessa mytologiassa on nimeltään Neptunus.


title: Musta kappale

text: Musta kappale on fysiikassa käytetty termi ideaalisesta kappaleesta, joka absorboi kaiken siihen kohdistuvan säteilyn eikä siis heijasta sitä lainkaan. Musta kappale asettuu ympäristönsä kanssa aina säteilytasapainoon ja sen säteilyspektri riippuu vain sen sisäisestä lämpötilasta. Käytännössä musta kappale ei kuitenkaan ole väriltään musta, sillä pysyäkseen termisessä tasapainossa sen on emittoitava jatkuvasti absorboimansa energiamäärä säteilyä.


title: Musta kappale

text: Esimerkiksi Aurinkoa, ja muita tähtiä, voidaan mallintaa varsin hyvällä tarkkuudella mustina kappaleina, ja tämän avulla laskea muun muassa niiden terminen tasapaino.


title: Musta kappale

text: Mustan kappaleen suurimman intensiteetin aallonpituus saadaan Wienin siirtymälaista ja intensiteetti Stefanin-Boltzmannin laista.


title: Musta kappale

text: Klassinen fysiikka ei pystynyt selittämään mustan kappaleen lähettämän säteilyn spektrin muotoa. Tätä ongelmaa kutsuttiin ultraviolettikatastrofiksi: kun aallonpituus pienenee, klassisen teorian mukaan säteilyn energiatiheyden pitäisi kasvaa rajatta. Ongelmalle esitti ratkaisun vuonna 1900 Max Planck kvanttihypoteesillaan, jonka mukaan sähkömagneettinen säteily voi esiintyä vain tietynsuuruisina diskreetteinä paketteina, kvantteina. Tästä havainnosta, ja Albert Einsteinin sille antamista tulkinnoista sai alkunsa kvanttimekaniikka.


title: Musta kappale

text: Vuonna 2016 mustin valmistettu materiaali Vantablack on hiilinanoputkilla pinnoitettu alumiinipinta. Kun fotoni osuu kappaleen pintaan se joutuu putkien väliin, jossa se heijastuu ja lopulta imeytyy kappaleeseen.


title: Kardinaalikollegio

text: Kardinaalikollegio (virallisesti "Pyhä kardinaalikollegio") tarkoittaa Rooman kirkon kardinaaleja heidän kokonaisuudessaan, siis kaikkia kardinaaleja yhdessä.


title: Kardinaalikollegio

text: Kardinaalikollegion jäsenet ovat paavin käytettävissä joko yksittäin tai yhdessä erilaisissa konsistoreissa hänen johtaessaan kokonaiskirkkoa. Täten kardinaaleilla on neuvoa-antava funktio kirkon johdossa ja hallinnossa. Aiemmin kardinaalikollegiosta käytettiin hallinnollisesti nimitystä "paavin senaatti". Nimitystä ei käytetä virallisesti enää vuodesta 1983, jolloin uusi kanoninen laki astui voimaan, mutta se saattaa esiintyä kirjallisuudessa samoin kuin paavin yksittäisissä lausunnoissa ja asiakirjoissa.


title: Kardinaalikollegio

text: Kardinaalien tärkein tehtävä on valita uusi paavi edellisen kuoltua. Kirkon jouduttua paavin kuoltua sedisvakanssiin kirkon johto siirtyy paavi Johannes Paavali II:n apostolisessa konstituutiossaan "Universi Dominici Gregis" vahvistaman käytännön mukaan kardinaalikollegion käsiin. Kollegion valtuudet on tosin rajattu juoksevien hallinnollisten tehtävien hoitoon, välttämättömien, ei siirrettävissä olevien asioiden päättämiseen sekä konklaavin valmisteluun. Kanoninen laki kieltää kardinaalikollegiolta nimenomaisesti virkatoimet, jotka kanoninen laki rajaa vain paaville, samoin kuin kirkkolain ja paavin vaalijärjestyksen sekä paavin valtaoikeuksien ja Pyhän istuimen hallinnon muuttamisen. Sedisvakanssin ensimmäisestä päivästä konklaavin alkuun kardinaalikollegio kokoontuu päivittäin nk. yleiskongregaatioon keskustelemaan tärkeistä kirkon asioista.


title: Kardinaalikollegio

text: Kardinaalikollegioon kuuluvat kaikki kardinaalit nimityksestään kuolemaansa asti. Nykyään ei enää ole määrätty ylärajaa kardinaalikollegion jäsenmäärälle. Vain paavinvaaliin oikeutettujen, alle 80-vuotiaiden kardinaalien määrä on rajattu 120:een, mutta vuosien 1998 ja 2001 konsistoreissa Johannes Paavali II ylitti itse tämän rajan ja nosti sen väliaikaisesti 135:een.


title: Kardinaalikollegio

text: Kardinaalikollegio jakautuu kolmeen kardinaaliluokkaan: kardinaalipiispat, kardinaalipapit ja kardinaalidiakonit.


title: Kardinaalikollegio

text: Kardinaalikollegion puheenjohtajana toimii kardinaalidekaani, jonka kardinaalipiispat valitsevat keskuudestaan. Tämänhetkinen kardinaalidekaani on Angelo Sodano. Hänen sijaisensa, subdekaani, on Roger Etchegaray.


title: Eem-interglasiaali

text: Eem-interglasiaali oli viime jääkautta edeltänyt lämmin kausi noin 131 000–114 000 vuotta sitten. Se oli pleistoseenin viimeinen interglasiaali. Kausi oli laajalti nykyistä lämpimämpi ja kosteampi. Jäätiköt ja tundrat olivat nykyistä suppeampia. Jaloja lehtipuita kasvoi Oulun korkeudella. Etelä-Englannissa oli subtropiikin eläimistöä. Merenpinta oli nykyistä korkeammalla. Etelä-Suomi oli suurelta osin veden peitossa. Euroopassa eli neandertalinihmisiä.


title: Eem-interglasiaali

text: Suomessa vuoden keskilämpötila oli jopa 4 astetta nykyistä korkeampi ja laajoilla alueilla kasvoi Keski-Euroopan tyyppistä lehtimetsää. Jäätiköt olivat holoseenin jäätiköitä pienempiä, ja niistä sulanut vesi nosti merenpinnan 2–5 metriä nykyistä korkeammalle. Kasvillisuusvyöhykkeet olivat nykyistä pohjoisempana. Englannissa oli subtrooppisia lajeja ja ilmasto siellä muistutti nykyisen Etelä-Ranskan ilmastoa.


title: Eem-interglasiaali

text: Itämeren paikalla ollut Eemmeri oli yhteydessä Vienanmereen eristäen Fennoskandian omaksi saarekkeekseen. Myös Pohjois-Venäjällä meri peitti laajoja nykyään kuivia alueita. Niinpä Taimyrin niemimaan ylävät alueet olivat saari ja rannikko sen kohdalla noin 60 leveysasteella.


title: Eem-interglasiaali

text: Euroopassa eli neandertalinihmisiä, jotka ovat sittemmin kuolleet sukupuuttoon.


title: Eem-interglasiaali

text: Eem oli Saale-jääkauden ja Veiksel-jääkauden välissä. Meriaineistojen mukaan Eem-interglasiaali olisi ollut 130 000–115 000 vuotta sitten, ja manneraineiston mukaan 126 000–109 000 vuotta sitten. Eem-interglasiaalikauden alun ja päättymisen tarkka ajoitus vaihtelee eri lähteissä käytettyjen ajoitusmenetelmien epätarkkuuden takia ainakin tuhannen vuoden verran.


title: Eem-interglasiaali

text: Kaudesta käytetään myös tieteellistä nimeä MIS 5 (marine isotope stage 5). Eem-kausi on Englannissa nimeltään Ipswichian, Alpeilla Riss-Würm, USA:ssa Sangamon, Venäjällä Mikulino ja Suomessa Tepsankummun interglasiaali.


title: Eem-interglasiaali

text: Eem-kausi kesti Pohjois-Saksan liejukerrostumien mukaan noin 12 000 vuotta. Eem-kaudella oli huipussaan hyvin lämmintä, ja vuodenaikavaihtelut luultavasti nykyistä suurempia. Talvet olivat yleensä nykyistä lämpimämpiä ja kosteampia pohjoisella pallonpuoliskolla, mutta jotkut alueet hieman nykyistä viileämpiä. Kausi päättyi monista Keski-Euroopan siitepölysarjoista päätellen melko äkkiä.


title: Eem-interglasiaali

text: Nimenomaan Eemin varhaisessa lämpimässä vaiheessa talvet olivat kosteita ja leutoja ja ilmasto mereinen. Kaudella oli lämpimimmillään Siperiassa tundraa vain aivan Taimyrin niemimaalla ja idempänä Keski- ja Itä-Siperian pohjoisrannoilla joillain alueilla. Villamammutti lienee harvinaistunut kauden alussa. Suomen lähialueilla Baltian altaassa Eem-kauden jääkauden megafaunalöydöt ovat harvinaisia, minkä syiksi on ehdotettu mannerjäätikön löytöjä hävittävää vaikutusta ja näiden eläimien todellisesta harvinaisuudesta.


title: Eem-interglasiaali

text: Korkeimmillaan merenpinta nousi 4–6 metriä nykyisen tason yläpuolelle. Etelämantereella ja Grönlannissa oli 3–5 astetta nykyistä lämpimämpää, ja Grönlannin mannerjäätikkö saattoi olla 30–50 % nykyistä pienempi.


title: Eem-interglasiaali

text: Eem-kautta vastaa varhainen Monastirian-rantaviiva eli Tyrrhenian II -rantaviiva. Joidenkin tietojen mukaan Eem-kauden ilmasto olisi ollut nykyistä epävakaampi. Nämä tiedot perustuvat mm. Grönlannista porattuun GISP 2-jäänäytteeseen, jossa näyttää olevan nopeita vaihteluita. Näiden epäillään johtuvan osaksi jään ja alla olevan maan vuorovaikutuksesta, joka on mm. rutannut jään laskokselle niin, että vanhempi kerrostuma on tullut uuden päälle. Tämän arvellaan kertovan jääkentän melkein sulaneen Eem-kaudella. Myöhempien tutkimusten mukaan Eem-kaudella oli joitain ilmastonvaihteluja, muttei siinä mitassa kuin GISP 2-näytteen mukaan. Kauden ilmaston on havaittu alku- ja loppuvaihetta lukuun ottamatta olleen melko vakaa, niin kuin nykyisen holoseenikaudenkin.


title: Eem-interglasiaali

text: Muinaisten siitepölyjen mukaan Eem-interglasiaali oli keskivaiheillaan 120 000 vuotta sitten pohjoisessa ja keskisessä Euroopassa 2–3 astetta nykyistä lämpimämpi. Toisten tietojen mukaan maapallon keskilämpötila oli Eem-kaudella noin 6 000 vuoden takaista holoseenin lämpötilaoptimia 2 astetta eli 4 astetta nykyistä lämpimämpi. Planktonlajiston perusteella kylmiä jaksoja olisi ollut 127 000–126 000, 122 000–121 000 ja 117 000 vuotta sitten.


title: Eem-interglasiaali

text: Varsinkin Euraasian mantereen sisäosat lämpenivät talvella, Moskovan seuduilla tammikuun keskilämpö nousi jopa 11 astetta.


title: Eem-interglasiaali

text: Englannin kesälämpötila oli kolme astetta nykyistä korkeampi, ja alueen ilmasto muistutti nykyisen Etelä-Ranskan ilmastoa Bordeaux'n tai jopa Barcelonan leveyksillä.


title: Eem-interglasiaali

text: Lämpötila lienee aaltoillut rajusti MIS 5 -vaiheen alkaessa, sillä edellisen MIS 6 -vaiheen lopussa Portugalin länsipuolen meriveden lämpötila oli noin 15–16 astetta, mutta putosi 130 000 vuotta sitten noin 11 asteeseen. Tämä saattaa kieliä viime jääkauden loppuvaiheen nuoremman dryaskauden tyyppisestä "takatalvesta". Mutta noin 13 000–124 000 vuotta sitten meriveden lämpötila nousi noin 10 astetta, ja erityisen rajusti, noin seitsemän astetta 126 000–124 000 vuotta sitten.


title: Eem-interglasiaali

text: Etelä-Aasiassa satoi Kaspianmeren ja Araljärven pohjoispuolisten arojen seuduilla noin 100 mm nykyistä enemmän ja Krimin niemimaalla jopa 200 mm nykyistä enemmän. Tämän mukaan Eurooppa oli Eem-kaudella nykyistä huomattavasti kosteampi. Niinpä Volgan suistossa satoi 60 mm/v ja Araljärven seuduilla 500 mm. Krimin niemimaalla satoi 1 000 mm samoin kuin Pohjois-Puolassa. Itä-Siperiassa Lena-joella satoi 400 mm eli 100–200 mm nykyistä enemmän.


title: Eem-interglasiaali

text: Joissain tarkasteluissa lämpökauden katsotaan jatkuvan pienten jäätiköitymisten yli 75 000 vuoden takaiseen aikaan asti, jolloin Veiksel-jääkausi alkoi koko ankaruudessaan. Kausi päättyi noin 5 000 vuoden aikana tapahtuneeseen asteittaiseen, jossain määrin aaltoilevaan 10 asteen viilenemiseen kohti jääkautta. Eemin viileneminen näkyy kasvillisuuskäyrissä noin 120 000 vuotta sitten, ja 117 500 vuotta sitten männyn määrä romahti nopeasti ja kylmään ja kuivaan liittyvän marunan ("Artemisia") määrä lisääntyi rajusti Siperiassa 500 vuodessa.


title: Eem-interglasiaali

text: Suomen keskilämpötila oli eräiden tietojen mukaan 2–4 °C, toisten jopa yli 4 °C korkeampi kuin nyt. Heinäkuu oli 0–4 °C nykyistä lämpimämpi, elokuu yli 3 °C lämpimämpi. Tammikuu oli Suomessa 2–8 °C nykyistä lämpimämpi, helmikuu yli 4 °C nykyistä lämpimämpi. Suomessa satoi 50–100 mm nykyistä enemmän.


title: Eem-interglasiaali

text: Etelä-Suomesta oli suuri osa veden peitossa, ja Itämerestä oli yhteys Vienanmereen, ja suuri osa Fennoskandiaa oli saarena. Sekametsä ulottui Oulun korkeudelle tai jopa napapiirille asti, sen pohjoispuolelle Lapissa oli havumetsää. Ainavihannan lehtimetsän vyöhyke ulottui Etelä-Ruotsissa hieman Skånen pohjoispuolelle asti, ja tammi kasvoi Pietarin leveydellä.


title: Eem-interglasiaali

text: Eem-interglasiaalin Suomen kasvistossa pistää silmään pähkinäpensaan esiintyminen suurina määrinä. Etelä-Pohjanmaalle ulottuivat saarni ("Fraxinus"), misteli sekä orjanlaakeri, mitkä viittaavat leutoihin talviin. Valkopyökki ("Carpinus") levisi eteläiseen ja keskiseen Pohjanmaahan myöhäisessä viilenevässä Eemin vaiheessa, jolloin kuusi yleistyi. Kuusen mukana levisi maahan nykyään Etelä-Ruotsissa viihtyvä kuningassaniainen ("Osmunda regalis"). Ilmaston kylmetessä mänty ja koivu yleistyivät, Lappiin saapui lehtikuusta ja lopulta koivu oli kasvillisuuden päälaji Pohjanmaalla ennen tundran ruohovartisten kasvien leviämistä alueelle.


title: Eem-interglasiaali

text: Eem-interglasiaalikaudella on nähtävissä kasvillisuuden kehityssarja ensin tundralajeista koivuun ja mäntyyn, sitten jalopuihin ja taas koivuun ja tundraan.


title: Eem-interglasiaali

text: Metsiä kasvoi Nordkappissa Norjassa, nykyisellä tundra-alueella. Puita kasvoi eteläisellä Baffininsaarella nykyisellä tundralla, millä pituusasteella nykyinen puuraja on Quebecin Kuujjuaqissa. Preerian ja metsän raja oli Teksasissa nykyistä lännempänä, Lubbockin lähellä, nykyäänhän se on Dallasin lähellä. Lapissa ja Kuolan niemimaalla kasvoi havumetsää Jäämeren rannoillakin.Björn Kurten: Jääkausi, kartta s. 82..


title: Eem-interglasiaali

text: Englannissa kasvoi pääasiassa tammimetsiä mutta myös Etelä-Euroopan puulajeja kuten montpellier’nvaahteraa.


title: Eem-interglasiaali

text: Etelä-Grönlantiin levisi kaudella ensin leppä, sitten kuusi, mänty ja marjakuusi.


title: Eem-interglasiaali

text: Englannissa oli virtahepoja jopa Durhamin piirikunnassa asti. Niiden jäänteitä on löydetty muun muassa Devonista, Bockfastleighin Dart Bridgestä. Lisäksi Englannissa eli metsänorsuja ja Merckin sarvikuonoja, leijonia, täplähyeenoja, susia sekä suorasyöksyhampaisia norsuja.


title: Eem-interglasiaali

text: Alla on listattu Eem-kauden eläinlajeja:


title: Stuertti

text:
Stuertti on miespuolinen miehistön jäsen, joka palvelee matkustajia laivassa tai lentokoneessa. Stuerttia vastaava nimike naisella lentokoneissa on lentoemäntä. Stuertin työhön kuuluu paljon asiakaspalvelua. Tärkein työtehtävä on huolehtia matkustajien turvallisuudesta. Lentokoneissa stuertti kuuluu matkustamomiehistöön.
Laivoilla stuertti toimii taloushenkilöstön päällikkönä. Stuertti on päivätyöläinen eikä aja vahteja koska sitä ei ole katsottu normaalisti tarpeelliseksi; taloudenpidossa ja eritoten keittiöpuolen kirjanpidossa katsotaan olevan tarpeeksi työtä stuertille.


title: Stuertti

text: Lisäksi stuertti toimii kapteenin hovimestarina, kun laivalle tulee virka- tai muita vieraita, esimerkiksi meklari tai tullivirkamiehiä.


title: Stuertti

text: Kapteenin arkipäivän palvelusta huolehtii salonkipalvelija, ”salonkiville”, kun taas muulle päällystölle tarjoilee ”messikalle”..


title: Stuertti

text: Stuertti toimii myös kokkien lähimpänä esimiehenä sekä huolehtii talouspuolen hankinnoista; matkustajalaivoilla hänen esimiehenään on nykyisin purseri, josta joskus käytetään myös nimitystä intendentti.


title: Stuertti

text:
1940-luvun puolenvälin säännösten mukaan suomalaisella kauppalaivalla piti olla stuertti, jos miehistöä on vähintään 28.
Naispuolista stuerttia kutsutaan toisinaan puhekielessä "emännäksi" tai "emännöitsijäksi". Miespuolista stuerttia kutsutaan puhekielessä nimikkeillä "stuju", "trissa" tai "rissa".


title: Stuertti

text: 1940-luvun puolenvälin säännösten mukaan suomalaisella kauppalaivalla piti olla stuertti, jos miehistöä on vähintään 28. Stuertteja koulutettiin Suomessa 1900-luvun alkupuolella erityisissä kokki- ja stuerttikouluissa, kunnes koulutus siirtyi 1960-luvulla merimiesammattikouluihin.


title: Stuertti

text: Stuertteja koulutetaan lentoyhtiöiden omilla kursseilla, joita järjestetään työvoiman tarpeen mukaan. Kurssit kestävät yleensä 6–8 viikkoa. Työ on usein epäsäännöllistä vuorotyötä. Lisäksi työhön lentoyhtiössä kuuluvat erilaiset säännöllisesti järjestettävät kertauskurssit mm. turvallisuuteen ja ensiapuun liittyvissä aiheissa.


title: Stuertti

text: Stuertti voi hakeutua tietyn työkokemuksen jälkeen purseriksi eli matkustamon esihenkilöksi. Stuertin koulutuksen sisältöä säädellään yleiseurooppalaisessa JAR-OPS 1 -ilmailumääräyksessä.Vaatimukset vaihtelevat lentoyhtiöittäin.


title: Kehityskritiikki

text: Kehityskritiikillä viitataan ennen kaikkea länsimaisen elämäntavan, modernisaation, teollistumisen, ja näihin kiinteästi liittyvien ilmiöiden kuten kapitalismin ja (modernisaation sisältävän) sosialismin kattavaan ja tuomitsevaan arviointiin. Joskus kehityskritiikki voi olla myös kohteeltaan rajoitetumpaa ja vähemmän kokonaisvaltaista.


title: Kehityskritiikki

text: Kehityskriitikoiden mukaan modernisaatiossa, teollistumisessa ja kapitalismissa on jotain perustavasti vialla. Heidän mukaansa ihmiset voivat elää onnellisempina yhteiskunnassa, jossa näitä ilmiöitä ei ole. Usein kehityskritiikkiin liittyy ekologinen tendenssi ja teollistunut yhteiskunta nähdään vaarallisena koko maapallon ekosysteemille.


title: Kehityskritiikki

text: Kehityskritiikissä puretaan usein modernisaatioon liittyvää ajattelutapaa analysoimalla sen kannalta oleellisia käsitteitä, kuten esimerkiksi köyhyyden käsitettä. Köyhyys -käsitteen on sanottu tuomitsevan omaehtoisessa talousjärjestelmässä elävät ihmiset negatiivisen leiman alle. Kriitikot pitävät koko käsitettä täysin kulttuurisidonnaisena. Usein länsimaissa ajatellaan, että eliniän pituus ja moderni terveydenhuolto ovat objektiivisia yksilön ja yhteiskunnan hyvinvoinnin mittareita. Samoin on kehitelty muita elintason indikaattoreita kuten bruttokansantuote sekä inhimillisen kehityksen indeksi. Kehityskriitikot usein kritisoivat näitä elintason mittareita. He voivat esimerkiksi sanoa, että eliniän maksimointi on täysin kulttuurisidonnainen arvo. Varhaiskantaisemmissa kulttuureissa väitetään usein olevan sellainen arvomaailma, jossa esimerkiksi mahdollisimman korkeaa elinikää ei nähdä tavoittelemisen arvoisena. Lisäksi vieraiden kulttuurien maailmankuvassa usein nähdään kaikella luonnossa ja kosmoksessa jokin tarkoitus. Näin ollen sairaudet eivät näyttäydy heille vain satunnaisena ja materialistisista syistä juontuvana pahana, vaan sairauksillakin on oma tarkoituksensa maailmassa, eikä niiden poistamisesta välttämättä edes haaveilla.


title: Kehityskritiikki

text: Kehityskritiikkiä on akateemisessa keskustelussa edustanut 1990-luvulla "post-development" -suuntaus, joka hylkää kehityksen. Post-development -suuntauksen edustajien mukaan kehitys on länsimaisen kulttuurin ajatus, jonka avulla orjuutetaan muiden kulttuurien ihmiset ja saadaan heidät haaveilemaan muiden ihmisten laatimista unelmista. Tähän liittyy usein voimakas kehitysmaille tarjottavan markkinatalous -ajattelun kritiikki. Post-development -ajattelun edustajien mielestä markkinatalous syrjäyttää perinteiset elämänmuodot, joissa ihmiset ovat tyytyväisempiä elämäänsä. Useimpien maiden kehityskokeilut ovat epäonnistuneet, ja tuottaneet näin lähinnä kärsimystä niiden kohteeksi joutuneille ihmisille.


title: Kehityskritiikki

text: Tunnetuin 1900-luvun kehityskriittisiä ajatuksia propagoineista ihmisistä on kaiketi Mahatma Gandhi. Hän kohosi Intiassa poliittisesti merkittävään asemaan, mutta hänen oppinsa teollisen tuotannon hylkäämisestä ja pasifismista kuitenkin jätettiin syrjään maan politiikassa. Ivan Illich on tuntemattomampi hahmo, mutta hän on ollut erittäin tuottelias ja kokonaisvaltainen kehityskriitikko. Aiemmista kehityskriitikoista 1800-luvulla elänyt amerikkalainen Henry David Thoreau on tunnetuimpia. Nykyisen post-development suuntauksen tunnetuimpia edustajia ovat Gustavo Esteva ja Arturo Escobar. Suomessa Pentti Linkolaa voidaan pitää tiukkana kehityskriitikkona. Hänen ajatteluunsa liittyy vahvasti misantropia siinä missä useimmat muut kehityskriitikot eivät pidä ihmisluontoa itsessään ongelmien aiheuttajana. Olli Tammilehto on hieman tuntemattomampi suomalainen kehityskriitikko, joka on kirjoittanut aiheesta kirjan nimeltä "Maailman tilan kootut selitykset". Samoin ympäristöfilosofi Leena Vilkan teksteissä on monia kehityskriittisiä piirteitä kuten modernin teknologian kritisointia. Suomen globalisaatiokriittisessä liikkeessä on mukana kehityskriittisiä aineksia, esimerkiksi Thomas Wallgrenin ajattelussa. Myös Risto Isomäki on melko tunnettu suomalainen kehityskriitikko.


title: Kehityskritiikki

text: Kehityskriitiikkiä ja post-developmentia on arvosteltu siten, että on väitetty kehitysmaiden ihmisten haluavan todellisuudessa kehitystä. Tiettyjä Itä-Aasian maita pidetään esimerkkinä siitä, että kehitys voi onnistua myös länsimaiden jälkijunassa tulevilta mailta. Samoin monet eivät hyväksy esimerkiksi eliniänodotteen olevan kulttuurisidonnainen arvo vaan pitävät sitä objektiivisena arvona.


title: Neva (joki)

text: Neva () on Laatokan laskujoki Suomenlahteen. Se erottaa Karjalankannaksen koillisosan Suomenlahden ja Laatokan eteläpuolisesta mantereesta halkoen Pietarin kaupunkia ja ympäröivää Leningradin aluetta. Nevan suulta aukeaa Nevanlahti, joka käsittää Retusaaresta itään ulottuvan Suomenlahden perukan.


title: Neva (joki)

text: Neva on varsin rauhallisesti virtaava joki, sillä Laatokan ja Suomenlahden välinen korkeusero on vain neljä metriä. Sen vuoksi jokea pitkin on helppo liikennöidä. Neva yhdistää Suomenlahden ja Pietarin kaupungin Venäjän laajaan jokien ja kanavien verkostoon. Nevajoen ylittää kymmenen siltaa, joista kahdeksan on avattavia.


title: Neva (joki)

text: Neva syntyi noin 3 300 vuotta sitten (1 350 eaa.). Tätä ennen Laatokan vedet laskivat Suomenlahteen Karjalankannaksen poikki myöhemmän Heinjoen alueella, mutta maankohoaminen, joka Laatokan pohjoisosassa on nopeampaa kuin eteläosassa, laski vähitellen Laatokan pintaa pohjoisessa ja nosti sitä etelässä. Pinnannousuun myötävaikutti myös Vuoksen uoman puhkeaminen Saimaan uudeksi laskureitiksi lähellä Laatokan vanhan lasku-uoman suuta Karjalankannaksella noin 5 700 vuotta sitten (3 700–3 800 eaa.), mikä lisäsi Laatokkaan virtaavien vesien määrää noin neljänneksellä.


title: Neva (joki)

text: Uusi lasku-uoma Neva muodostui, kun Laatokan vedet saavuttivat Porogin kynnyksen nykyisen Pietarin itäosassa ja Laatokan pinta laski jopa 12 metriä muutamassa vuodessa tai korkeintaan sadassa vuodessa. Laatokan vanha lasku-uoma Karjalankannaksella jäi tämän jälkeen Vuoksen lasku-uomaksi Viipurinlahteen ja Laatokkaan. Sittemmin Vuoksen Viipurinlahteen laskeva haara on kokonaan kuivunut, ja Taipaleenjoen tultua vuoksen pääasialliseksi lasku-uomaksi vuonna 1857 tapahtuneen Kiviniemen kannaksen puhkaisun jälkeen myös Vuoksen vanha pohjoinen haara Käkisalmen luona on menettänyt merkitystään.


title: Neva (joki)

text: Lyhyenä jokena Nevalla ei ole monta sivujokea. Niitä ovat etelässä Tusinajoki, Inkereenjoki, Venjoki, Mujajoki ja Muikka sekä pohjoisessa Ohtajoki ja Nevan suistoon yhtyvä Mustajoki. Suistossa Neva jakautuu useisiin suuhaaroihin, joita yhdistämään on kaivettu joukko kanavia. Suuhaaroista suurimmat ovat Suuri Neva, Pieni Neva, Suuri Nevka ja Pieni Nevka. Pienempiä suuhaaroja ovat muiden muassa Fontanka, Moika ja Prjažka. Kanavia ovat muiden muassa Gribojedovin kanava, Joutsenkanava, Krjukovin kanava ja Obvodnyi-kanava. Suuhaarojen väliin jäävät Pietarin saaret, joita ovat muiden muassa Alaissaari, Vasilinsaari, Jänissaari, Kissasaari, Koivusaari, Korpisaari, Mistulansaari, Patsassaari ja Ristisaari.


title: Neva (joki)

text: Nevan vesistöalue on laaja. Laatokan valuma-alueella siihen kuuluvat Laatokkaan laskeva, Suomen ja osittain Venäjän alueella sijaitseva Vuoksen vesistö, Äänisen vedet Laatokkaan tuovan Syvärin vesistö ja Ilmajärvestä alkunsa saavan, Laatokkaan etelästä laskevan Olhavanjoen vesistö, jonka varressa sijaitsee muun muassa Venäjän historiassa tärkeä Novgorodin kaupunki.


title: Neva (joki)

text: Suomenlahden pohjukassa sijaitseva Nevan suisto sijaitsee strategisesti merkittävällä paikalla. Matka Itämereltä Venäjälle kulkee luontevasti juuri Nevaa ja Laatokalta alkavia jokireittejä pitkin. Ruotsi ja Venäjä kilpailivat alueen hallinnasta vuosisatoja. Ruotsalaiset rakensivat suistoon 1300-luvulla Maankruunun ("Landskronan") linnoituksen. Novgorod hävitti linnoituksen nopeasti. Vuonna 1606 seudulle perustettiin uusi ruotsalainen linnoitus Nevanlinna. Suuren Pohjan sodan seurauksena Nevan suisto siirtyi pysyvästi Venäjän haltuun. Pietari Suuri käynnisti suistossa Pietari-Paavalin linnoituksen rakennustyöt vuonna 1703. Linnoituksen ympärille rakennettu Pietarin kaupunki oli Venäjän pääkaupunkina vuosina 1712–1918.


title: Neva (joki)

text: Venäläiset perustivat Laatokan rannalle Nevan niskaan Pähkinälinnan. Kaupunki ja Pähkinäsaaren linna olivat ruotsalaisten hallussa vuosina 1612–1702.


title: Hurtanminttu

text: Hurtanminttu eli valkohurtanminttu ("Marrubium vulgare") on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka on kotoisin Välimeren alueelta. Nykyään sitä tavataan Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Skandinavian eteläosissa. Ihmisen mukana se on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan.


title: Hurtanminttu

text: Hurtanmintun varsi on pysty ja kasvaa 60 cm pitkäksi. Vartta ja lehtiä peittää villava nukka. Kermanvalkeat kukat muodostavat tiiviin seppeleen lehtihankoihin.


title: Hurtanminttu

text: Hurtanminttu on eräs vanhimmista tunnetuista yrttilääkinnässä käytetyistä kasveista. Sen latinankielinen nimi tulee heprean sanasta "marrot", joka tarkoittaa ’kitkerää mehua’. Vanhoissa resepteissä hurtanminttua neuvotaan keittämään vedessä, joka siivilöidään ja makeutetaan sokerilla. Plinius vanhempi suositteli hurtanminttua yskään, ja Platinan mukaan hurtanmintusta ja jauhoista valmistetusta taikinasta voi paistaa öljyssä alkupaloja, jotka häätävät vatsaloisia.


title: Luovutetut alueet

text: Luovutetut alueet (myös pakkoluovutetut alueet tai menetetyt alueet) tarkoittavat alueita, jotka Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle talvisodan päättäneessä rauhanteossa vuonna 1940 ja liittyen jatkosodan päättäneeseen rauhantekoon vuonna 1944. Luovutetut alueet käsittivät noin kymmenesosan pinta-alasta, joka oli Suomessa 1920–1940 ja alueilla asui yli 400 000 asukasta eli 11 % silloisesta väkiluvusta. Osa luovutetuista alueista tyhjennettiin suomalaisasukkaista jo syksyllä 1939 sodan vaaran takia. Suurin osa tyhjennettiin talvisodan puhjettua alkutalvesta 1939 tai rauhanteon jälkeen keväällä 1940. Jatkosodan aikana suomalaisia palasi asumaan takaisin vallatuille alueille, mutta ne tyhjennettiin uudestaan suomalaisjoukkojen perääntyessä kesällä ja syksyllä 1944. Luovutetuilta alueilta evakuoidut suomalaiset eli siirtoväki hakeutuivat tai sijoitettiin eri puolille Suomea.


title: Luovutetut alueet

text: Talvisodan päättäneen, 1940 solmitun Moskovan rauhan mukaan


title: Luovutetut alueet

text: Näin Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle neljä aluetta:


title: Luovutetut alueet

text: Suomenlahden ulkosaarista itäinen ryhmä eli mm. Lavansaari, Peninsaari, Seiskari ja Koukouri sekä pohjoinen Karjalankannas, sen ja nykyrajan välinen alue, Laatokan Karjala ja Raja-Karjala olivat luovutukseen saakka osa Suomen historiallista Karjalaa, josta juontuu nimitys luovutettu Karjala.


title: Luovutetut alueet

text: Jatkosodan alettua Neuvostoliittoon ja erityisesti Neuvostoliiton Karjalaan suorittamansa hyökkäyksen yhteydessä suomalaisjoukot, pohjoisessa myös Saksan armeijan kanssa valtasivat suurimman osan luovutetuista alueista. Eduskunta ilmoitti niiden kaikkien palauttamisesta Suomeen itsenäisyyspäivänä 1941, vaikka koko sodan ajan Suomenlahden ulkosaarten itäinen ryhmä eli muun muassa Lavansaari, Peninsaari, Seiskari ja Koukouri pysyivätkin Neuvostoliiton hallussa samoin kuin Kalastajasaarento ja Keskisaarento sekä puna-armeijan miehittämät Petsamon Heinäsaaret. Suomen palautusilmoitusta ei tunnustanut mikään ulkovalta, ei myöskään Suomen kanssasotijana ollut Saksa.


title: Luovutetut alueet

text:
Jatkosodan 1944 päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisjoukot joutuivat vetäytymään kansainvälisesti tunnustetun vuoden 1940 rajan taakse. Välirauhansopimuksen 1. artiklan mukaan
Lisäksi 7. artiklassa todetaan:
Pariisin rauhansopimusta edeltäneessä rauhankonferenssissa 1946 oli sovittu:


title: Luovutetut alueet

text: Jatkosodan seurauksena Suomi siis joutui luopumaan kahdesta alueesta:Moskovan välirauhansopimus vahvistettiin Pariisin rauhassa 1947.


title: Luovutetut alueet

text: Varsinaisten alueluovutusten lisäksi Suomi joutui vuokraamaan talvisodan jälkeen 1940 Hankoniemen Neuvostoliitolle kolmeksikymmeneksi vuodeksi merisotilaalliseksi tukikohdaksi. Jatkosodassa suomalaisjoukot ottivat alueen haltuunsa joulukuussa 1941, kun Neuvostoliitto oli evakuoinut tukikohdan miehistön.


title: Luovutetut alueet

text: Moskovan välirauhassa 1944 Neuvostoliitto luopui virallisestikin vuokraoikeudestaan Hankoon, mutta Suomi joutui vuokraamaan sotilastukikohdaksi Porkkalanniemen viideksikymmeneksi vuodeksi. Neuvostoliitto luopui siitä kuitenkin jo 1956 katsoessaan Suomenlahden valvonnan tältä osin tarpeettomaksi. Vuokra-alueeseen kuuluivat Porkkalanniemen ohella Upinniemi sekä niiden edustalla olevia saaria, osia Siuntiosta, Kirkkonummesta ja Espoosta sekä Degerbystä, jonka kunta liitettiin Inkooseen 1946.


title: Yhtiöjärjestys

text: Yhtiöjärjestys on Suomen lain mukaan pakollinen asiakirja osakeyhtiölle. Sen vähimmäissisältö on säädetty osakeyhtiölaissa ja asunto-osakeyhtiön osalta asunto-osakeyhtiölaissa.


title: Yhtiöjärjestys

text: Yhtiöjärjestys rekisteröidään kaupparekisteriin, josta se on kenen tahansa katsottavissa.


title: Yhtiöjärjestys

text: Yhtiöjärjestykseen kuuluvat osakeyhtiölain 2 luvun 3 §:n mukaan yhtiön toiminimi, kotipaikkana oleva Suomen kunta sekä toimiala. Jos yhtiö aikoo käyttää toiminimeään kaksi- tai useampikielisenä, toiminimen jokainen ilmaisu on mainittava yhtiöjärjestyksessä ("rinnakkaistoiminimet"). Oikeusministeriön asetuksella voidaan säätää osakeyhtiön malliyhtiöjärjestyksestä, mutta tällaista asetusta ei ole annettu.


title: Yhtiöjärjestys

text: Patentti- ja rekisterihallituksen lyhyt malliyhtiöjärjestys on:


title: Yhtiöjärjestys

text: Asunto-osakeyhtiölaissa säädetään, että asunto-osakeyhtiöllä on oltava yhtiöjärjestys. Sen sisällön vähimmäisvaatimuksista säädetään lain 1 luvun 13 §:ssä. Yhtiöjärjestyksessä on muun muassa mainittava yhtiön rakennusten sijainti, eri huoneistojen pinta-alat ja käyttötarkoitukset sekä yhtiövastikkeen määräämisen perusteet. Asunto-osakeyhtiölain vastaisen yhtiöjärjestyksen määräyksen sijasta sovelletaan asunto-osakeyhtiölakia, jollei sen voimaanpanolaissa toisin säädetä.


title: Yhtiöjärjestys

text: Osakkeenomistajat voivat päättää yhtiöjärjestyksen muuttamisesta yhtiökokouksessa. Muutoksen hyväksyminen vaatii 2/3 enemmistön yhtiökokouksessa edustetuista osakkeista ja äänistä. Yhtiöjärjestyksessä voi olla vaatimus suuremmastakin enemmistöstä tai useammasta yhtiökokouksesta. Kaikkien osakkeenomistajien suostumus vaaditaan joissakin tilanteissa. Yhtiöjärjestys voidaan muuttaa joko osittain tai kokonaan.


title: Yhtiöjärjestys

text: Muutos tulee voimaan, kun se on merkitty kaupparekisteriin.


title: Yhtiöjärjestys

text: Monissa maissa on Suomen yhtiöoikeutta vastaavia säännöksiä yhtiöjärjestyksestä, ruotsiksi bolagsordning, englanniksi Articles of Association, yleisnimenä "Company By-Laws".


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Siionin viisaiden pöytäkirjat ( tai , tunnetaan myös nimellä Siionin vanhinten pöytäkirjat) koostuu väärennetyistä asiakirjoista, joissa kuvataan juutalaisten maailmanvalloitussuunnitelmia. Niillä perusteltiin 1900-luvun alussa juutalaisiin kohdistunutta vainoa.


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Pöytäkirjoissa, joita on väitetty vuonna 1897 Baselissa järjestetyssä, Theodor Herzlin johtamassa ensimmäisessä sionistikongressissa kirjoitetuiksi, kuvataan kokouksia, joissa juutalaiset suunnittelivat länsimaisen kristityn yhteiskunnan alistamista. Suunnitelmiin kuului maailmantalouden romahduttaminen ja poliittisen järjestyksen horjuttaminen sosialismin ja anarkismin avulla. Pöytäkirjat koostuvat 24 erillisestä merkinnästä, ja niissä kuvataan erilaisia tapoja, joilla maailmanvalloitus voidaan toteuttaa. Tärkein keino oli lehdistön, rahalaitoksen ja poliittisten instituutioiden haltuunotto kullan ja rahan avulla. Euroopan maita lietsottaisiin sotimaan keskenään, ja uskonto korvattaisiin ”aritmeettisesti lasketuilla materiaalisilla tarpeilla”. Moraalin turmelijoina toimisivat alkoholi ja pornografia. Pöytäkirjoissa myös väitetään, että juutalaisvastaisuus on juutalaisten itsensä tietoisesti provosoimaa.


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Pöytäkirjat julkaisi ortodoksipappi Sergei Nilus Venäjällä vuonna 1905. Hän väitti saaneensa ne vuonna 1901 aatelismarski Sergei Suhotinilta, joka taas olisi saanut ne eräältä ulkomaalaiselta naiselta. Alun perin ne olisivat olleet peräisin ”sionistien salaisesta päämajasta”, joka sijaitsi jossain päin Vähä-Aasiaa. Jo ennen Nilusta pöytäkirjat olivat ilmestyneet vuonna 1903 Pavel Kruševanin julkaisemassa "Znamja"-lehdessä. Pöytäkirjojen todelliseksi laatijaksi on kuitenkin arveltu Venäjän salaisen poliisin eli Ohranan ulkomaanosaston päällikköä Pjotr Ratškovskia. Keisari Nikolai II sai pian tietää, että kyseessä oli väärennös, ja hän itse kieltäytyi tukemasta niiden käyttöä propagandatarkoituksiin, mutta siitä huolimatta sekä Ohrana että monet antisemitistiset ryhmät käyttivät niitä todisteina siitä, että juutalaiset suunnittelisivat vallankaappausta.


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa pöytäkirjat eivät juuri herättäneet huomiota länsimaissa, mutta kiinnostus niihin lisääntyi huomattavasti Venäjän vallankumouksen ja maailmansodan jälkeen, koska monet niissä ennakoidut uhkakuvat näyttivät toteutuneen. Pöytäkirjat käännettiin vuodesta 1919 alkaen monille muille kielille, ja niistä muodostui osa antisemitistista kirjallisuutta. Yhdysvalloissa esimerkiksi Henry Ford tuki satojentuhansien kirjojen painattamista nimellä "The International Jew". Ford piti tekstiä pitkään aitona, ja vaikka hän myöhemmin itse myönsikin ne väärennöksiksi, hän kuitenkin katsoi niiden hyvin kuvaavan länsimaisen kulttuurin rappiota ja katsoi, että niiden laatija oli hyvin osannut ennustaa 1900-luvun tapahtumia, kuten maailmansodat ja Venäjän vallankumouksen. Myös Adolf Hitler piti tärkeänä, että pöytäkirjat oli tehtävä mahdollisimman yleisesti tunnetuiksi, ja vuoteen 1940 mennessä niitä painettiin natsi-Saksassa yli kuusi miljoonaa kappaletta.


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Ensimmäinen suomalainen pöytäkirjojen painos julkaistiin ruotsiksi vuonna 1919. Nimimerkillä "S." esiintynyt ruotsintaja oli todennäköisesti antisemitistinä tunnettu toimittaja Rafael Lindqvist. Vuonna 1920 pöytäkirjat julkaistiin suomeksi nimellä "Juutalaisten salainen ohjelma". Ruotsinkielisestä painoksesta otettiin nopeasti neljä lisäpainosta, ja suomenkielinen laitos julkaistiin vuonna 1933 uudelleen nimellä "Kansojen ruoska". Suomessa julkaistuja käännöksiä pyrittiin muokkaamaan oloihin sopivammiksi alkuperäistä teosta muokkaamalla. Viimeisin suomenkielinen julkaisu "Siionin viisaiden pöytäkirjasta" tehtiin vuonna 1943, jolloin sen julkaisi Siniristi-järjestö. Osia pöytäkirjoista on sisällytetty uutena käännöksenä myös Pekka Sartolan vuonna 2003 julkaistuun arabimaiden antisemitismiä käsittelevään kirjaan "Totuutena valhe".


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text:
Siionin viisaiden pöytäkirjat olivat vielä 1900-luvun jälkipuolellakin suosittuja useissa arabimaissa, joissa Israelin politiikan vastustus on ruokkinut juutalaisvastaisuutta. Muun muassa Egyptissä ja Saudi-Arabiassa, Libyassa
valtiovalta tuki uusien painosten julkaisua ja levitystä 1960- ja 1970-luvuilla.. Myös palestiinalainen islamistinen Hamas-järjestö on korostanut niiden sisältöä Israelin vastustamisessa retoriikassa ja taistelussa


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Pöytäkirjoja epäiltiin yleisesti väärennetyiksi niiden julkaisemisesta lähtien. Vuonna 1921 ne lopullisesti osoitettiin venäläisten sepitelmiksi. Tuolloin "The Timesin" Istanbulin-kirjeenvaihtaja Philip Graves sai käsiinsä Maurice Jolyn vuonna 1864 anonyymisti julkaiseman satiirisen pamfletin "Dialogue aux Enfers entre Machiavel et Montesquieu" (”Machiavellin ja Montesquieun vuoropuhelu helvetissä”). Siinä Macchiavelli edusti häikäilemätöntä voimapolitiikkaa, Montesqieu sen sijaan siveellisille periaatteille uskollista oikeuspolitiikkaa. Satiiri oli suunnattu Napoleon III:ta vastaan, joka Jolyn mukaan sovelsi Machiavellin oppien mukaista häikäilemätöntä voimapolitiikkaa. Pamfletissa Machiavelli suosittelee hallitsijalle muun muassa kansalaisten yhteishengen heikentämistä erilaisin juonikkain keinoin. Siionin viisaiden pöytäkirjoissa samat keinot on esitetty juutalaisten salajuonena. Graves ja muut tutkijat ovat todenneet, että suuri osa pöytäkirjojen sisällöstä on mukailua Jolyn dialogista. Noin kaksi kolmasosaa tekstikappaleista perustuu ainakin osittain siihen, ja jotkin kappaleet ovat siitä lähes kokonaan suoraa lainausta. Jolyn pamfletin ohella Siionin viisaiden pöytäkirjat on ilmeisesti saanut vaikutteita myös Hermann Goedschen romaanista "Biarritz" (1868), jossa juutalaisten heimojen päämiehet suunnittelevat salaisessa kokouksessa maailman orjuuttamista, E. Drumontin teoksesta "La France Juive" (”juutalainen Ranska”, 1886) sekä eräistä muista Ranskassa 1800-luvun lopulla ilmestyneistä juutalaisvastaisista kirjoista.


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: On arveltu myös, että väärennöksen alkuperäinen versio olisi laadittu 1890-luvun Ranskassa, jossa Dreyfus-oikeudenkäynti nostatti voimakkaita juutalaisvastaisia mielialoja, ja se olisi sitten päätynyt tuntemattomalla tavalla Venäjälle.


title: Siionin viisaiden pöytäkirjat

text: Sveitsissä käytiin 1933–1937 huomiota herättänyt niin sanottu Bernin oikeudenkäynti, jossa kahta pöytäkirjoja levittänyttä henkilöä syytettiin säädyttömän kirjallisuuden levittämisestä. Oikeudenkäynnin yhteydessä useat kansainvälisesti tunnetut henkilöt, mukaan lukien Graves, toimivat syyttäjän asiantuntijatodistajina ja todistivat pöytäkirjat väärennökseksi. Alempi oikeusaste tuomitsi syytetyt pieniin sakkoihin, mutta ylioikeus vapautti heidät syyttöminä. Vaikka teos todettiinkin väärennökseksi, Sveitsin silloisen lainsäädännön perusteella väärennöksen levittämisestä ei voinut rangaista.


title: Bandar Lampung

text: Bandar Lampung on Indonesiassa sijaitsevan Lampungin provinssin pääkaupunki. Sen pinta-ala on 169,21 neliökilometriä. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 670 074, vuoden 2010 arvio oli 940 000.


title: Bandung

text: Bandung on Indonesiassa sijaitsevan Länsi-Jaavan provinssin pääkaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli noin 2,4 miljoonaa, mikä teke siitä maan väkiluvultaan kolmanneksi suurimman kaupungin.


title: Bandung

text: Bandung sijaitsee Jaavan saaren sisäosissa ylängöllä noin 730 metrin korkeudessa. Kaupunkia ympäröivät alueet ovat korkeimmillaan lähes 2 150 metrissä. Korkeuden takia siellä on suhteellisen lauhkea ja miellyttävä ilmasto.


title: Bandung

text: 1400–1500-luvuilla nykyinen Bandungin alue oli osa Pajajaranin kuningaskuntaa. Hollantilaiset siirtomaaisännät asettuivat sinne 1810. 1900-luvun alussa sinne rakennettiin eurooppalaistyylisiä kahviloita ja hotelleja.


title: Bandung

text: Turismi on taloudellisesti merkittävää Bandungissa. Kaupungissa on tekstiiliteollisuutta, kuten farkkujen valmistusta. Myös kumi ja laitteet ovat tärkeitä tuotteita.


title: Bandung

text: Bandung on sundalaisen kulttuurielämän keskus. Sieltä ovat kotoisin myös monet Indonesian parhaista indie rock -yhtyeistä.


title: Medan

text: Medan on Indonesiassa sijaitsevan Pohjois-Sumatran provinssin pääkaupunki.


title: Medan

text: Medan sijaitsee provinssin pohjoisosissa, Deli-joen varrella. Belawanin satamakaupunki on sieltä vajaat 20 km pohjoiseen Malakansalmen rannalla. Medanissa on kuumaa ympäri vuoden, keskimääräinen ylin lämpötila helmi-maaliskuussa 32 astetta, muulloin 30 astetta. Eniten sataa syys-lokakuussa, vähiten tammi-helmikuussa.


title: Medan

text: Medan perustettiin 1. heinäkuuta 1590. S ekuului aluksi Delin sultanaattiin. Hollantilaiset antoivat sille kaupunkioikeudet 1886. Se vaurastui kauppapaikkana, jonka kautta lähiseudulla viljeltyjä vientituotteita kuten tupakkaa ja kumia kuljetettiin muualle. Toisen maailmansodan jälkeen se oli lyhyesti Itä-Sumatran pääkaupunkina. Palmuöljyn tuotanto on tuonut alueelle vaurautta 1970-luvulta alkaen.


title: Medan

text: Medan on väkiluvultaan Indonesian viidenneksi suurin kaupunki Jakartan, Surabayan, Bandungin ja Bekasin jälkeen. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 2,1 miljoonaa.


title: Medan

text: Kualanamun kansainväliseltä lentokentältä on noin kahden tunnin ajomatka Medaniin. Kaupunkiin on myös matkustajalaivaliikennettä Jakartasta ja Malesian Penangista.


title: Lubombo

text: Lubombo on yksi Swazimaan neljästä piiristä. Piirin pinta-ala on 5 947 neliökilometriä ja asukasluku noin 220802 000 (2007). Lubombon hallinnollinen keskus on Siteki.


title: Lubombo

text: Piirin maastonmuotoja hallitsee Lebombovuoristo.


title: Lubombo

text: Lubombon piiri on jaettu 11 inkhundlaan.


title: Butha-Buthe

text: Butha-Buthe voi tarkoittaa seuraavia:


title: Butha-Buthen alue

text: Butha-Buthe on yksi Lesothon kymmenestä hallinnollisesta alueesta. Sen pinta-ala on 1 767 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 105 403 (2011).


title: Butha-Buthen alue

text: Alueen pääkaupunki on myös nimeltään Butha-Buthe. Siellä asuu noin yksi kolmastoistaosa koko alueen asukkaista.


title: Spratlysaaret

text: Spratlysaaret on kiistelty saariryhmä Etelä-Kiinan merellä. Se käsittää yli 30 000 pientä saarta, luotoa, karia tai riuttaa. Osana Etelä-Kiinan meren saaria Spratlysaarien ympärillä on öljy- ja kaasuesiintymiä sekä hyviä kalastusalueita.


title: Spratlysaaret

text: Kiinan kielellä Spartlysaaret tunnetaan nimellä Nansha Qundao (南沙群岛, Nánshā Qúndǎo), merkityksenään ’eteläiset hiekkasaaret’ mikä on muodostettu sanoista "nán" ’etelä’, "shā" ’hiekka’ ja "qúndǎo" ’saaret’. Vietnamiksi saaret kantavat nimeä Quần đảo Trường Sa ja nimen merkitys on ’pitkät hiekkasaaret’, sanoista "trường" ’pitkä’, "sa" ’hiekka’ ja "quần đảo" ’saaret’. Tagalogiksi nimitys on Kalayaan, englanniksi Spratly Islands tai Spratlys, malaijiksi Kepulauan Spratly.


title: Spratlysaaret

text: Kiina, Taiwan ja Vietnam tunnustavat kaikki saariryhmän saaret kokonaisuudessaan omakseen, kun taas Malesia, Filippiinit ja Brunei vaativat osaa ryhmästä. Näistä useilla on sotavoimia alueella. Taiwanilla on joukkoja saarista suurimmalla, Itu Aballa.


title: Spratlysaaret

text: Saarien maa-alue on noin 4 neliökilometriä ja rantaviivaa on 926 kilometriä. Saaret ovat levittäytyneet laajalle, noin 425 000 neliökilometrin laajuiselle merialueelle. Saaret ovat matalia koralliriuttoja, ryhmän korkein kohta on neljä metriä merenpinnasta oleva nimetön paikka Southwest Caylla.


title: Spratlysaaret

text: Saarten suomenkielinen nimi noudattaa englanninkielistä esikuvaa; saaret on nimetty 1800-luvulla tai 1900-luvun alussa eurooppalaisen merenkulkijan Spartlyn (Richard tai William Spartlyn) kunniaksi. Brittiläinen valaanpyyntialuksen kapteeni Richard Spratly näki Spratlysaaren vuonna 1843.


title: Butha-Buthe (kaupunki)

text: Butha-Buthe on Lesothossa sijaitsevan Butha-Buthen alueen pääkaupunki. Vuoden 2006 väestönlaskennassa kaupungissa oli noin 14000 asukasta, arvio vuodelle 2011 oli 30 000.


title: Butha-Buthe (kaupunki)

text: Kaupungin nimi tulee sen pohjoisosissa sijaitsevasta Butha-Buthen vuoresta. Kaupunki perustettiin vuonna 1884.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Reijo Juhani Ruotsalainen (s. 1. huhtikuuta 1960 Oulu) on uransa päättänyt suomalainen jääkiekkoilija. Hän voitti kahdesti Stanley Cupin. Mittavan uran NHL:ssä tehnyt Ruotsalainen on voittanut mestaruuksia pelaajauransa aikana kolmessa eri maassa, ja häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista suomalaisista puolustajista.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen on Oulun Kärppien kasvatti. Hän edusti Kärppiä I-divisioonassa, ja oli mukana nostamassa seuraa jääkiekon SM-liigaan keväällä 1977. Ruotsalainen voitti Kärpissä SM-liigan pronssia ja yhden Suomen mestaruuden, ja Kärpät on jäädyttänyt Ruotsalaisen pelinumeron 10. 1990-luvulla hän edusti SM-liigassa myös Tampereen Tapparaa ja KalPaa. NHL-urallaan Ruotsalainen pelasi Rangersin ohella New Jersey Devilsissä ja Edmonton Oilersissa, jossa hän saavutti kaksi Stanley Cup -mestaruutta vuosina 1987 ja 1990. Seitsemän NHL-kauden aikana hän pelasi 446 runkosarjaottelua tehopistein 107+237=344, ja pelasi ssa vuonna 1986. Sveitsin NLA-liigassa Ruotsalainen edusti SC Berniä ja Zürcher SC:tä yhteensä seitsemän kautta ja voitti kolme Sveitsin mestaruutta. Ruotsin Elitserienissä hän pelasi yhden kauden HV71:n joukkueessa.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen voitti Suomen jääkiekkomaajoukkueeessa aikuisten tasolla olympiahopeaa Calgarysta 1988 ja EM-pronssia vuonna 1985. Ruotsalainen aateloitiin vuonna 2002 Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 122. Ammattilaisuransa jälkeen Ruotsalainen on toiminut jääkiekkovalmentajana.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Nuorena Ruotsalainen oli lahjakas useassa urheilulajissa, erityisesti jääkiekossa ja jalkapallossa. Hän aloitti jääkiekkoilun viisivuotiaana Oulun Kärpissä. Jo nuorena hän oli ikätovereitaan parempi luistelija. Kärppien D-junioreissa Ruotsalainen oli ylivoimainen puolustaja ja joukkueelleen tärkeä. Kärpät saavutti vuonna 1973 D-junioreiden SM-hopeaa ja vuotta myöhemmin mestaruuden.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen nostettiin Kärppien edustusjoukkueeseen 15-vuotiaana. Nuorta puolustajaa oli kyselty joukkueeseen jo vuotta aiemmin, mutta tuolloin Ruotsalainen oli ollut omien sanojensa mukaan ”liian ujo lähtemään isojen miesten peleihin”. Kärpät sai Ruotsalaisesta keulakuvan moneksi vuodeksi. Kärppien noustessa SM-liigaan Ruotsalainen oli 17-vuotias ja sai jo tuolloin ensimmäisen ammattilaistarjouksen WHA-liigassa pelanneelta Edmonton Oilersilta. Hän kuitenkin kieltäytyi, sillä halusi kehittyä Suomessa vielä jonkin aikaa ennen Pohjois-Amerikkaan siirtymistä.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen pelasi SM-liigassa neljä kautta. Sekä joukkue että Ruotsalainen menestyivät: Kärpät saavutti SM-pronssia vuonna 1980 ja Suomen mestaruuden 1981. SM-liigan tulokaskaudellaan 1977–1978 Ruotsalainen teki 30 ottelussa 23 tehopistettä, ja viimeisellä kaudellaan 1980–1981 hän teki 51 tehopistettä 34 ottelussa. Hänet valittiin vuosina 1980 ja 1981 SM-liigan tähdistökentälliseen.


title: Reijo Ruotsalainen

text: New York Rangers varasi Ruotsalaisen NHL:ään kuudennella varauskierroksella numerolla 119. Ruotsalainen siirtyi SM-kullan jälkeen Rangersiin yhdessä Kärpistä tutun seuratoverin Mikko Leinosen kanssa. Ruotsalainen pelasi Rangersissa tulokaskaudellaan 1981–1982 78 ottelua tehopistein 18+38=56. Hänelle annettiin paljon vastuuta, ja hänestä tuli nopeasti joukkueensa puolustuksen tukiranka. Rangersin valmentaja Herb Brooks piti Ruotsalaista NHL:n parhaana luistelijana. Nuorta puolustajaa suitsutettiin myös siitä, että tämä luisteli takaperin nopeammin kuin moni muu eteenpäin. Kaudella 1982–1983 Ruotsalainen pelasi 77 ottelua ja teki niissä 69 tehopistettä. Rangers oli toistamiseen mukana pudotuspeleissä, mutta hävisi toisella kierroksella. Ruotsalainen pelasi Rangersissa vielä kolme kautta. Hän oli kausilla 1984–1985 ja 1985–1986 joukkueensa paras pistemies, mutta joukkue ei menestynyt. Lisäksi rahakiistat keskeyttivät puolustajan NHL-uran hetkellisesti kaudella 1985–1986, sillä Rangersin silloinen toimitusjohtaja Phil Esposito kieltäytyi maksamasta Ruotsalaiselle 10 000 dollarin palkankorotusta. Viimeisellä kaudellaan Rangersissa Ruotsalainen valittiin un. Ruotsalainen pelasi Rangersissa yhteensä viisi kautta. Niiden aikana syntyivät tehopisteet 99 maalia ja 217 syöttöä, yhteensä 316 pistettä 389 ottelussa. Hän on Rangersin kaikkien aikojen puolustajien tehotilastossa kuudentena ja playoff-tilastossa yhdeksäntenä.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Viiden NHL-kauden jälkeen Ruotsalainen siirtyi yllättäen Pohjois-Amerikasta takaisin Eurooppaan, Sveitsin SC Berniin. Euroopassa hän pelasi kuitenkin vain vuoden, sillä jo keväällä 1987 Sveitsin sarjan päättymisen jälkeen Ruotsalainen allekirjoitti NHL-sopimuksen Edmonton Oilersin kanssa.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Edmonton oli NHL:n huippujoukkue, ja Ruotsalainen pelasi joukkueessa keväällä 1987 NHL:n runkosarjaa 16 ottelua ja teki 13 tehopistettä. Pudotuspeleissä Edmonton voitti Stanley Cup -mestaruuden. Ruotsalaisen rooli oli aavistuksen pienempi kuin aiemmin Rangersissa, sillä joukkueen puolustuksessa suurimman huomion vei Paul Coffey. Mestaruuden jälkeen Edmontonin oletettiin tekevän pitkän sopimuksen Ruotsalaisen kanssa, mutta hän siirtyi takaisin Eurooppaan, Ruotsin Elitserienin HV71:een. Paluutaan Eurooppaan puolustaja perusteli perhesyillä, ja syksyllä hänen vaimonsa Ulla-Maija synnytti poikavauvan.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Talviolympialaisten 1988 aikana huhuttiin Ruotsalaisen siirtymisestä New Jersey Devilsiin, mutta hänen paluunsa NHL:ään ei toteutunut. Kaudella 1988–1989 hän palasi SC Berniin, joka voitti Sveitsin mestaruuden. Syksyllä 1989 Ruotsalainen neuvotteli pelaajasopimuksesta Helsingin Jokerien kanssa, mutta hän teki sopimuksen New Jerseyn kanssa.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Kausi 1989–1990 New Jerseyssä oli Ruotsalaiselle paha pettymys. Joukkueessa Ruotsalaisen rooli kutistui pelkkien ylivoimatilanteiden pelaamiseen, ja runkosarjassa hän pelasi vain 31 ottelua. Maaliskuussa 1990 New Jersey myi Ruotsalaisen Edmonton Oilersiin. Ruotsalainen oli innoissaan siirrosta takaisin Edmontoniin, jossa hänestä tuli yksi johtavista pelaajista. Takavuosien tähdet Wayne Gretzky ja Coffey oli myyty pois, ja joukkueen johtavia pelaajia olivat Ruotsalaisen ohella kapteeni Mark Messier, Jari Kurri ja Esa Tikkanen. Kevään 1990 pudotuspeleissä Edmonton voitti jälleen Stanley Cup -mestaruuden, ja Ruotsalainen päätti NHL-uransa. Vielä vuonna 1998, kahdeksan vuotta viimeisen NHL-ottelun jälkeen, Edmonton kyseli vanhaa puolustajatähteään takaisin pelaamaan. Ruotsalainen pelasi Oilersissa vain kahdella kaudella, mutta siitä huolimatta hän on Oilersin historian 7. tehokkain puolustaja playoffseissa (4 maalia + 16 syöttöä, 20 pistettä 43 ottelussa).


title: Reijo Ruotsalainen

text: NHL-uransa päättymisen jälkeen Ruotsalainen palasi odotetusti Sveitsiin. Hän pelasi SC Bernissä kolme kautta, voitti kaksi Sveitsin mestaruutta ja valittiin viimeisellä kaudella liigan tähdistökentälliseen. Uransa viimeisten vuosien aikana Ruotsalaisen ura risteili Suomen ja Sveitsin välillä. Kaudelle 1993–1994 hän palasi I-divisioonassa pelanneeseen Kärppiin. Hän pelasi Kärpissä neljä ottelua, jonka jälkeen siirtyi Tampereen Tapparaan, jossa pelasi kuusi ottelua runkosarjassa ja SM-liigan pudotuspelit. Kaudella 1994–1995 Ruotsalainen pelasi 19 ottelua Bernissä. Tämän jälkeen hän palasi SM-liigaan, KalPan joukkueeseen. 16 kotimaassa pelatun ottelun jälkeen hän siirtyi kesken kauden Zürich Lionsiin Sveitsiin. 18 ottelussa Ruotsalainen teki 15 tehopistettä. Ruotsalainen pelasi Sveitsissä yhteensä kuudella pelikaudella, joista viidellä SC Bernissä. Hän on SC Bernin kaikkien aikojen tehokkain puolustaja Sveitsin A-liigassa (77 maalia +131 syöttöä, yhteensä 208 pistettä 211 ottelussa).


title: Reijo Ruotsalainen

text: Kaksi viimeistä kautta Ruotsalainen vietti kotiseudullaan Oulussa. Veteraanipuolustaja pelasi uransa jäähyväisottelun elokuussa 1999, vaikka Edmonton Oilers tarjosi hänelle pelipaikkaa NHL:stä.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen pelasi urallaan 117 miesten A-maaottelua, joissa hän teki 27 maalia ja antoi 23 syöttöä (50 pistettä). Lisäksi hän pelasi 47 nuorten ja 12 poikien maaottelua. Ruotsalainen pelasi viisissä maailmanmestaruuskilpailuissa ja kerran olympialaisissa.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalaisen ensimmäinen arvoturnaus oli alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut vuonna 1976. Ruotsalainen pelasi samaisessa turnauksessa myös seuraavana vuonna. Vuonna 1977 Ruotsalainen debytoi Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueessa. Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Ruotsalainen pelasi vuosina 1977, 1978, 1979 ja 1980. Vuoden 1980 kisoista Ruotsalainen voitti MM-hopeaa ja hänet valittiin kisojen parhaaksi puolustajaksi sekä tähdistökentälliseen.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalaisen uran ensimmäinen miesten arvoturnaus oli vuoden 1978 MM-kisat Tšekkoslovakiassa. Ruotsalainen pelasi kymmenen ottelua tehden kaksi maalia. Muut aikuisten MM-kisat olivat vuosina 1979, 1981, 1985 sekä 1989. MM-kisoissa Ruotsalaiselle kertyi 44 ottelua tehoin 9+10. Ruotsalaisen paras MM-kisasijoitus oli viides sija vuosina 1979, 1985 ja 1989. Vuonna 1985 Suomi saavutti MM-kilpailujen kolmanneksi parhaana eurooppalaisjoukkueena EM-pronssia.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen oli valittu Suomen joukkueeseen Lake Placidin olympialaisiin 1980, mutta hän joutui jättämään kisat väliin loukkaantumisen takia. Ruotsalainen pääsi osallistumaan vuoden 1988 talviolympialaisiin, koska pelasi Euroopassa. Kisoissa Suomen jääkiekkomaajoukkue saavutti ensimmäisen MM- tai olympiamitalinsa arvokisoissa, ja Ruotsalainen oli joukkueen viidenneksi paras pistemies. Kanadassa pelatussa turnauksessa Ruotsalainen oli edellisen kevään Stanley Cup -mestarina haluttu haastateltava, sillä hänen paluustaan NHL:ään huhuttiin.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen osallistui myös Kanada-cupiin vuonna 1981. Viidestä ottelustaan Suomi hävisi neljä ja pelasi Yhdysvaltoja vastaan tasapelin. Suomi jäi turnauksen viimeiseksi Ruotsalaisen pelattua viisi ottelua tehoin 0+1.


title: Reijo Ruotsalainen

text: Aktiiviuransa jälkeen Ruotsalainen toimi apuvalmentajana East Coast Hockey Leaguen Miami Matadorsissa ja New Orleans Brassissa. Sen jälkeen hän toimi kolmen vuoden ajan Kärpissä valmennustehtävissä. Ruotsalainen oli kakkosvalmentajana voittamassa Suomen mestaruutta 2004. Hän toimi ensi kertaa päävalmentajana kaudella 2006–2007 valmentaen Mestiksen Mikkelin Jukureita, mutta hänet erotettiin tammikuussa 2007 joukkueen pelattua ailahtelevasti. Kaudeksi 2007–2008 Ruotsalainen siirtyi itävaltalaisen Red Bull Salzburgin apulaisvalmentajaksi. Hän toimi tehtävässä aina kauteen 2011–2012. Ruotsalainen piti valmennustehtävistä välivuoden, mutta palasi kaudeksi 2013–2014 DEL-liigassa pelaavan Kölner Haien apulaisvalmentajaksi.


title: Reijo Ruotsalainen

text:
Reijo Ruotsalaisen isä oli jääkiekkovalmentaja Reino "Pappa" Ruotsalainen. Reino Ruotsalainen aloitti vuonna 1967 valmentajauransa Kärppien juniorijoukkueissa ja valmensi 1970-luvulla Kärppien junioreita useasti mitaleille. Hän valmensi lisäksi Jokereita ja KooKoota. Jokereissa Ruotsalainen sai vuonna 1983 vuoden valmentaja -tittelin, kun hän oli valmentanut joukkueen hopealle.
Reijo Ruotsalainen ja vaimonsa Ulla ovat molemmat Jehovantodistajia. Heillä on yksi poika, joka asuu pääkaupunkiseudulla.


title: Hlotse

text: Hlotse eli Leribe on kauppakaupunki Lesothossa. Kaupungin läpi virtaa Hlotse-joki. Hlotse sijaitsee lähellä Etelä-Afrikan tasavallan rajaa ja on Leriben alueen pääkaupunki. Vuonna 2011 sen väkiluvuksi arvioitiin vajaat 19 000.


title: Hlotse

text: Brittiläinen lähetyssaarnaaja John Widdicombe perusti kaupungin vuonna 1876.


title: Leribe

text: Leribe voi olla ainakin:


title: Paracelsaaret

text: Paracelsaaret on pienten, matalien saarien ja luotojen muodostama saariryhmä Etelä-Kiinan meren pohjoisosassa. Saariryhmän korkein kohta (14 metriä merenpinnasta) sijaitsee Rockysaarella. Paracelsaarten ympäristössä on hyviä kalastusalueita sekä kaasu- ja öljyvarantoja. Paracelsaaret ovat osa Etelä-Kiinan meren saaria, joiden omistuksesta kiistellään.


title: Paracelsaaret

text: Kiinan kielellä Paracelsaaret tunnetaan nimellä Xisha Qundao (西沙群岛, Xīshā Qúndǎo), merkityksenään ’läntiset hiekkasaaret’ mikä on muodostettu sanoista "xī" ’länsi’, "shā" ’hiekka’ ja "qúndǎo" ’saaret’. Vietnamiksi saaret kantavat nimeä Quần đảo Hoàng Sa ja nimen merkitys on ’keltaisen hiekan saaret’, sanoista "hoàng" ’pitkä’, "sa" ’hiekka’ ja "quần đảo" ’saaret, saaristo’. Englanniksi Paracel Islands tai Paracels. Suomeksi on käytetty myös muotoa Paracelit.


title: Paracelsaaret

text: Ranskan Indokiina miehitti saaret 1932 ja perusti sääaseman Pattlensaarelle, ja sen ylläpitoa jatkoi maan seuraaja Vietnam. Kiina on miehittänyt saaria 19. tammikuuta 1974 lähtien, jolloin sen joukot valloittivat läntisiä saaria hallinnoineen Etelä-Vietnamin varuskunnan. Kiinalaiset ovat rakentaneet saariin kuuluvalle Woodysaarelle lentokentän ja sataman.


title: Paracelsaaret

text: Kiinan Hainanin maakunnan alaisuuteen muodostaman Sanshan prefektuuritason kaupungin hallinto sijaitsee Woodysaarella, jota kiinaksi kutsutaan nimellä Yongxing. Kiinan väestönlaskennan (2010) mukaan Paracelsaarilla ja koko Sanshan "kaupungissa" asui pysyvästi yhteensä 444 henkeä. Lisäksi seudulla oli muita ihmisiä; Kiinan väestönlaskenta ei esimerkiksi kerro Kiinan kansanarmeijassa palvelevien alueellisesta sijoittumisesta.


title: Paracelsaaret

text: Saaria ovat vaatineet itselleen sekä Taiwan että Vietnam ja saarten hallinta on kansainvälinen kiistakysymys.


title: Kondottieeri

text: Kondottieeri () tarkoittaa myöhäiskeskiajan, 1300–1400-lukujen, italialaista palkkasoturipäällikköä, myöhemmin yleisesti palkkasoturia. Nimitys pohjaa italian sanaan "condotta" ’sopimus’.


title: Kondottieeri

text: 1300-luvulla Italia oli pirstoutunut guelfien ja ghibelliinien sotien myötä pieniksi itsenäisiksi kaupunkivaltioiksi, jotka olivat jatkuvasti sodassa keskenään. Koska kaupungit nojasivat kauppaan ja käsiteollisuuteen, ja koska feodalismi oli taantunut Italiassa jo 1100-luvulla, kaupunkivaltiot palkkasivat mieluiten palkkasotilaita palvelukseensa. Monet sotapäälliköt perustivat yksityisarmeijoita, jotka tekivät kaupunkivaltion johdon kanssa sopimuksen, condottan, joksikin tietyksi ajaksi tai jotakin tiettyä sotaa varten. Palvelusajan päätyttyä condotta purkautui, ja kondottieeri oli valmis siirtymään takaisin vapaille markkinoille pestautuakseen parhaan tarjouksen tekijän palvelukseen.


title: Kondottieeri

text: Kondottieerit olivat ammattisotilaita, jotka olivat usein hyvin sivistyneitä ja tunsivat sekä oman aikansa sotataidon että myös roomalaisen ja bysanttilaisen sotataidon ja strategian. He kehittivät keskiajan sotataidon tieteeksi ja kehittivät taktisen taidon huippuunsa.


title: Kondottieeri

text: Kondottieeriarmeijan pääaselajina olivat raskaat ratsumiehet, ritarit ("elmeti" tai "armigheri veri"). Perusyksikkönä oli peitsi ("lanza"), johon kuului raskas ratsumies, kevyt ratsumies ("armigheri falsi"), aseenkantaja sekä ratsastava varsijousimies ("balestrieri"). Peitset muodostivat keskiaikaiseen tapaan joukkueita ("vintenaria") ja eskadroonia ("squadriglia"). Jalkaväki koostui pääasiassa kevyistä yksiköistä: varsijousimiehistä ja näitä suojaavista keihäsmiehistä ("pavesarii"), joiden varusteina oli keihäs ja suuri kilpi, paviisi, sekä pioneereistä ("quastatori"). Usein kaupungin oma varusväki ("milizia") tarjosi lisäksi jalkaväkisotilaita kondottieerin käyttöön. Myös ulkomaisia joukkoja, kuten englantilaisia pitkäjousimiehiä tai albanialaisia stradioteja, käytettiin runsaasti. Toisinaan kaupunki saattoi palkata joukkoja myös suoraan eikä condottan kautta. Tällaista itsenäisesti palkattua sotilasta kutsuttiin nimellä "lanze spezzate" (murrettu peitsi).


title: Kondottieeri

text: Koska kondottieerit olivat kurinalaisia, pitkälle koulutettuja ja kalliita joukkoja, taistelut olivat väistämättä tuhoisia sekä voittajalle että häviäjälle. Sotilaat olivat kondottieereille investointeja, joita ei pitänyt haaskata turhan takia, ja siksi sotapäälliköt pyrkivät välttämään kenttätaisteluja ja pikemminkin ahdistamaan vihollisen sellaiseen asemaan, jossa sen huoltoyhteydet katkesivat ja jossa sen asema oli niin epäedullinen, että taisteluun ryhtyminen olisi ollut itsemurha (epäsuora sodankäynti). Tästä on myöhempinä aikoina, varsinkin Niccolò Machiavellin ansiosta, syntynyt mielikuva, että kondottieerit olisivat olleet pelkureita ja välttäneet sotaa ja taistelua; todellisuudessa silloin, kun kondottieerit todella ryhtyivät taisteluun, taistelut olivat hyvin verisiä.


title: Kondottieeri

text: Vastoin yleistä uskomusta kondottieerit eivät vaihtaneet työnantajaa kesken kaiken. Condotta perustui luottamukselle, ja kondottieerille uskottavuus oli kaikki kaikessa. Condottan pettäminen kesken kaiken olisi merkinnyt luottamuksen pettämistä ja murtumista, ja tämän jälkeen uuden condottan solmiminen olisi ollut hyvin vaikeaa.


title: Kondottieeri

text: Kondottieerijärjestelmä koki kuoliniskun vuonna 1495, kun Carmagnolan johtama venetsialainen kondottieeriarmeija hävisi vähemmän sofistikoituneille, mutta aggressiivisemmille ranskalaisille Fornovon taistelussa. Kaupunkivaltiot siirtyivät tämän jälkeen enenevissä määrin vakinaisiin armeijoihin. Viimeisen kerran condottaa käytettiin Genovan sodassa turkkilaisia vastaan 1605.


title: Kondottieeri

text: Tunnettuja kondottieereja olivat Francesco Carmagnola, Bartolomeo Colleoni, Giovanni dalle Bande Nere, Sir John Hawkwood, Gattamelata, Franzesco Sforza, Giovanni Attendolo, Alberto Giussani ja Alberico da Barbiano.


title: Fluidi

text: Fluidi () on yleisnimitys väliaineelle, jossa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Fluideja ovat pääasiassa nesteet, kaasut ja plasmat.


title: Fluidi

text: Fluidi on faasien eli aineen olomuotojen osajoukko. Se on epäkiinteää ainetta, joka voi virrata ja muuttaa muotoaan paineen vaikutuksesta.


title: Fluidi

text: Fluideja tutkivia fysiikan osa-alueita ovat mm. reologia ja virtausdynamiikka.


title: Sundan kieli

text: Sunda on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Jaavan saarella Indonesiassa. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 34 000 000 ihmistä. Sunda kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Kielellä on kolme murretta, jotka ovat "bogor", "pringan" ja "cirebon". Priangan on niistä puhutuin. Kieltä on kirjoitettu latinalaisilla aakkosilla 1800-luvun puolivälistä asti.


title: Sunda

text: Sunda tarkoittaa seuraavia asioita:Aihepiiriin liittyvät myös


title: Hatebreeder

text: Hatebreeder on suomalaisen metalliyhtye Children of Bodomin toinen studioalbumi, joka nauhoitettiin ja julkaistiin vuonna 1999. Se sisältää tunnetut kappaleet "Silent Night, Bodom Night", "Towards Dead End" ja "Downfall". Albumin nimen oli alun perin tarkoitus olla "Towards Dead End", mutta se muutettiin aivan viime hetkellä. Kappaleet "Children of Bodom" ja "Downfall" ovat saatavina myös singleinä.


title: Fender Stratocaster

text: Stratocaster, (eli "Strato"), on Leo Fenderin suunnittelema sähkökitaramalli, joka tuli markkinoille 1954. Mallinimen takana oli Fenderillä työskennellyt Don Randall, joka oli innokas ilmailun harrastaja. Kitaran erikoisuuksia olivat ergonomisesti muotoiltu runko, jossa on soololovi molemmilla puolilla sekä kolme yksikelaista mikrofonia ja vibratokoneisto. Näiden ominaisuuksien ansiosta soolokitaristit yleensä suosivat Stratocasteria hieman enemmän kuin Fender Telecasteria.


title: Fender Stratocaster

text: Stratocaster suunniteltiin tuotettavaksi teollisesti. Kitaran elektroniikka kiinnitetään suoraan etupleksiin. Ruuvikiinnitteinen kaula on helppo irrottaa huoltoa varten tai vaihtaa uuteen. Suhteellisen yksinkertaisen rakenteen ansiosta kitaraa on helppo muokata ja säätää omanlaisekseen, mikä onkin ollut yksi kitaran kestävän suosion syy. Stratocasteria valmistetaan myös vasenkätisenä versiona.


title: Fender Stratocaster

text: Fender valmistaa Stratocaster-mallistoa vaihtelevista perusosista eri maissa: Yhdysvalloissa, Meksikossa, Japanissa, Koreassa sekä Squier-alanimellä Indonesiassa ja Kiinassa.


title: Fender Stratocaster

text: Stratocaster on jäljitellyimpiä kitaramalleja. Useimmilla muilla merkeillä on siitä vaikutteita saaneita malleja valikoimissaan, monilla jopa yksityiskohtaisia kopioita.


title: Fender Stratocaster

text:
Stratocasterin runkoa on paranneltu edeltäjäänsä Telecasteriin verrattuna.
Suurin ero on kaksi soololovea, jotta korkeimmatkin äänet olisi helppo soittaa.
Rungossa on syvennyksiä kahdessa kohdassa, joiden ansiosta monet Stratocasteria suosivat kitaristit pitävät sitä hyvin syliin istuvana ja soitettavuudeltaan mukavana. Yläreunassa oleva syvennys pehmentää kitaran ja soittajan vatsan välistä kontaktia, ja etupuolella yläreunassa sijaitseva lovi säästää soittajan käsivartta.


title: Fender Stratocaster

text:
Kaula on kiinnitetty runkoon ruuvaamalla. Soittimen valmistusta ja huoltoa helpottava ratkaisu vaikuttaa myös osaltaan kitaran sointiväriin. Alkujaan kaula oli tehty kokonaan vaahterasta ja otenauhat istutettiin suoraan kaulaan. Myöhemmin vaihtoehdoksi tuli ruusupuusta valmistettu otelauta.
Kaulan sisällä on kaularauta, jolla voidaan säätää kaulan suoruutta. Säätöruuvi on vanhoissa malleissa kaulan alapäässä, eli kaula pitää irroittaa säädön ajaksi. 1970-luvun alussa kaularaudan säätö siirrettiin lavan päähän, kaulan kiinnitys muuttui kolmeruuviseksi ja kaulan kulmaa runkoon nähden saattoi säätää. Vakaampaan kaulan neljän ruuvin kiinnitykseen palattiin kuitenkin jo vuoden 1979 juhlamallissa.


title: Fender Stratocaster

text: Stratocastereissa on neljää erityyppistä kaulaa: 50-Luvun V, 60-luvun alun ovaali ja 60-luvun C sekä 70-luvun U-muoto.


title: Fender Stratocaster

text: Stratocasterin talla on etureunastaan kiinni rungossa kuudella ruuvilla (uusissa malleissa kahdella ruuvilla). Talla niveltyy ruuvien varassa, ja rungon takana olevat jouset vetävät tallaa runkoa vasten. Kielten sävelkorkeus laskee kampea painettaessa ja nousee nostettaessa, mikä mahdollistaa vibratoefektin. Intonaation ja korkeuden säätö tallassa joka kielelle erikseen oli merkittävä Fenderin innovaatio. Leo Fender nimitti vibratoa virheellisesti tremoloksi.


title: Fender Stratocaster

text: Vibratollisen mallin ohella on tuotannossa ollut vuodesta 1955 myös kiinteällä tallalla varustettuja Stratocastereita. Näiden "hard tail" -mallien suosio on kuitenkin jäänyt vähäiseksi. Monet muusikot, jotka eivät käytä vibratoa, pitävät kuitenkin vibrajousien vaikutuksesta kitaran sointiin. Koneisto on mahdollista säätää liikkumattomaksi vireongelmien välttämiseksi.


title: Fender Stratocaster

text: Stratocastereissa on perinteisesti kolme yksikelaista mikrofonia. Aluksi Stratocastereissa oli kolmiasentoinen mikrofonivalitsin jolla sai vain yhden mikrofonin kerrallaan päälle (3-asentoinen kytkin). Monet soittajat kuitenkin huomasivat, että jättämällä vivun keskiasennon ja kaula- tai tallamikrofonin asennon puoliväliin saatiin kaksi uutta äänensävyä. Myöhemmin stratocastereihin kehittettiin 5-asentoinen kytkin jolla saadaan nämä kaksi lisäasentoa (kaula- ja keskimikrofonin sekä talla ja keskimikrofonin rinnankytkentä).


title: Fender Stratocaster

text: Mikrofoneille on yksi äänenvoimakkuuden säädin ja lisäksi kaksi äänenvärin säädintä (tone-säädintä), joilla voidaan säätää kaula- ja keskimikrofonin äänensävyä. Säätimet ovat potentiometrejä eli säätövastuksia, joilla voidaan suodattaa pois joko korkeita tai matalia taajuuksia. Stratocastereissa käytetään yleensä 250 kΩ tai joskus 500 kΩ potentiometreja.


title: Fender Stratocaster

text: Nykyisin Stratocastereita on saatavilla myös humbucker-mikrofoneilla varustettuna. Aikaisemmin Stratocasterin runkoon jyrsittyihin koloihin ei saanut humbuckeria mahtumaan, mutta 1970-luvun loppupuolella Eddie Van Halenin muokattua omaa Stratocasteriaan tuli humbuckerilla varustetusta Stratocasterista, ""Fat Strat"", kahdeksankymmentäluvun hevimusiikin ikoni. Näissä niin sanotuissa "superstratoissa" on usein myös Floyd Rose -talla. Tämäntyyppisiä kitaroita valmistivat monet yhdysvaltalaiset ja japanilaiset kitaranvalmistajat.


title: Fender Stratocaster

text: Fender tekee tällä hetkellä monenlaisia Stratocastereita erilaisille soittajille, sekä omalla merkillään, että Squier-merkillä. Perusmallien lisäksi Fender tekee eri vuosikymmenten "Reissue"-kitaroita, joissa on samat ominaisuudet kuin kyseisen vuoden kitaroissakin.


title: Fender Stratocaster

text: Fender Custom Shopista saa rahalleen vastineeksi tilattua juuri sellaisen kitaran kuin itse haluaa.


title: Fender Stratocaster

text: Custom Shop tekee myös "Relic"-kitaroita, jotka ulkonäöltään vaikuttavat, kuin niitä olisi soitettu useampi vuosikymmen. "Heavy Relic" -kitaroissa on vielä normaalia vahvempi relikointi. "Closet Classic" -malleissa on vain pientä kulumista, ja "NOS"-malleissa ainoastaan maali on kellastuneen näköinen.


title: Fender Stratocaster

text:
Fendereitä valmistetaan Yhdysvalloissa, Meksikossa, Japanissa ja Koreassa.Joillakin artisteilla on omia nimikkomalleja, jotka ovat kotisoittajienkin saatavilla. Niitä on kahdenlaisia: ne joko valmistetaan muusikon haluamilla ominaisuuksilla, tai sitten valmistetaan jonkin asteinen kopio heidän soittamistaan kitaroista esim. Eric Clapton Stratocaster.
Esimerkiksi Stevie Ray Vaughan -mallissa on vasenkätinen talla oikeakätisessä kitarassa.


title: Matti (nimi)

text: Matti on suomalainen miehen etunimi. Nykyväestössä se on erittäin yleinen varsinkin suurilla ikäluokilla (1945–1950 syntyneillä). Myöhemminkään nimen suosio ei ole kadonnut, vaikka on se vähentynyt. Matti on suomalaismiesten keskuudessa yleisin ensimmäinen etunimi, mutta nykyään se on yleinen varsinkin toisena tai kolmantena nimenä. Vakiintuneita yhdysnimiä, joissa on loppuosana on Matti, ovat ainakin Ari-Matti, Juha-Matti, Veli-Matti ja Vesa-Matti.


title: Matti (nimi)

text: Nimen alkuperä on hepreankielisessä nimessä Mattitjahu, joka tarkoittaa Jumalan lahjaa. Nimen suomalainen muoto juontuu todennäköisesti Raamatussa esiintyvän evankelista Matteuksen nimestä.


title: Matti (nimi)

text: Matti vakiintui Suomessa nimimuotona jo keskiajalla. Sen jälkeen se on ollut vuosisatojen ajan yksi yleisimpiä suomalaisia etunimiä, ja se onkin kaikkien aikojen kahdeksanneksi yleisin miesten etunimi. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi Matti on vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 129 471 henkilölle. Sukunimenä Matti on ollut Suomessa 36 henkilöllä, joista nykyisenä sukunimenä 14.


title: Matti (nimi)

text:
Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita
Matti on kansanomainen muoto Matiaasta (Mattias, Matthias). Suomalaisessa almanakassa on ollut kaksi eri Matti-nimistä apostolia. Toinen oli apostoli ja evankelista Matteus, jonka nykyisin poistettua nimipäivää 21. syyskuuta kansa nimitti "Syys-Matiksi". Toinen oli Juudas Iskariotin tilalle apostoliksi valittu Mattias. Hänen mestauspäivänsä 24. helmikuuta eli "Talvi-Matti" on nykyisin Matin ja Matiaksen nimipäivä. Vuoteen 1996 se oli kuitenkin karkausvuosina 25. helmikuuta, koska 24. helmikuuta oli karkauspäivä.


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Brittiläinen Intian valtameren alue (, lyhenne BIOT tai B.I.O.T.) on Intian valtamerellä sijaitseva Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva merentakainen alue (). Se muodostuu Chagossaarten kuudesta atollista, joihin kuuluu noin 55 saarta. Alue sijaitsee suunnilleen puolessavälissä Afrikkaa ja Indonesiaa. Alueen koordinaatit ovat 6 astetta eteläistä leveyttä ja 71 astetta ja 30 minuuttia itäistä pituutta. Tilastokeskus laskee sen kuuluvan Afrikan maanosaan. Alueen pinta-ala on yhteensä noin 60–78 neliökilometriä, mutta 54 400 neliökilometriä, jos vesialueet lasketaan mukaan..


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Saarista suurin ja eteläisin on Diego Garcia. Sillä sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen yhteinen sotilastukikohta. Saarella asuu noin 4 000 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain asevoimien sotilashenkilöä ja siviilityöntekijää (marraskuu 2004), mutta Tilastokeskus määrittää alueen olevan ”vailla pysyvää asutusta.”


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Alueen suurimmalle saarelle Diego Garcialle saapui portugalilaisia merenkulkijoita 1500-luvulla ja siirtokunnan perustaminen todettiin tarpeettomaksi. Chagossaarten tultua Mauritiuksen omistukseen, sekä Aldabran, Farquharin ja Desrochesen tultua Seychellien omistukseen saarille muutti siirtolaisia kookosplantaaseille. Britannia osti Mauritiuksen osuuden 3 miljoonalla dollarilla. Seychellejen osuuden ostettuaan Brittiläinen Intian valtameren alue muodostettiin 1965 yhdistämällä saaret. 1976 Seychellit saivat omat alueensa takaisin, jonka jälkeen jäljellä on ollut Chagossaaret joihin Diego Garcia kuuluu. Saarten alkuperäisasukkaat (noin 3 000) siirrettiin Mauritiukselle ja Seychelleille ennen sotilas-ja laivastotukikohdan rakentamista.


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Alueen ainoa elinkeino on Britannian ja Yhdysvaltain yhteinen ilmavoimien- ja laivaston sotilastukikohta alueen suurimmalla saarella Diego Garcialla. Tukikohdassa on myös rakennettuna polttoainevarasto. Saarella asuu noin 4 000 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain asevoimien sotilashenkilöä ja siviilityöntekijää (marraskuu 2004), mutta Tilastokeskus määrittää alueen olevan "vailla pysyvää asutusta".


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Alueen internet-verkkotunnus on vuodesta 1997 lähtien ollut .io. Alue on julkaissut omia postimerkkejään 17. tammikuuta 1968 lähtien. Alueen virallinen valuutta on Yhdistyneen kuningaskunnan punta, mutta myös Yhdysvaltain dollari hyväksytään maksuvälineenä. Saarilla ei ole maanviljelyä, joten kaikki elintarvikkeet joudutaan tuomaan muualta.


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Brittiläinen Intian valtameren alue muodostuu Chagossaarten kuudesta atollista, joihin kuuluu noin 2300 pientä saarta. Alueen pinta-ala on yhteensä noin 60–78 neliökilometriä, mutta 54 400 neliökilometriä, jos sisäiset vesialueet lasketaan mukaan. Alueen saariston nimi on Chagossaaret. Saarista suurin ja eteläisin on Diego Garcia. Alueen muilla saarilla on luonnollista, lähes koskematonta kasvillisuutta (pääasiassa kookospalmuja).


title: Varttaminen

text:
Varttaminen (myös varrentaminen, ymppäys) on
puutarhanhoidossa käytetty puu- ja pensaslaatujen lisäämistapa. Kevättalvella lepotilassa oleva edelliskesän versonpätkä siirretään toiseen samaa lajia olevaan kasviin, joka on myös lepotilassa. Varttamisen onnistuessa versonpätkä alkaa siis kasvaa. Varttaminen tehdään yleensä perusrunkoon, joka muodostaa juuriosan.


title: Varttaminen

text: Perusrungon pitäisi olla Suomen oloissa talvenkestävä ja muutenkin hyväkuntoinen. Sen on oltava samaa lajia, kuin siihen siirrettävä verso, esimerkiksi omena vartetaan omenan perusrunkoon ja kirsikka kirsikan. Myös eri lajeja voidaan varttaa keskenään, jos ne ovat läheistä sukua. Täysin eri lajien keskinäistä varttamista kutsutaan ristiinvarttamiseksi. Esimerkiksi hedelmäpuiden versojen varttamisessa pihlajan perusrunkoon on onnistuttu. Varttamista voidaan käyttää myös silloin, jos halutaan vanhaan omenapuuhun kasvamaan eri omenalajiketta. Tällöin käytetään kuorivarrennusta, jossa verson pää laitetaan rungon kuoren alle ja sidotaan tiukasti kiinni. Muita varttamismenetelmiä ovat liitos- ja kylkivarrennus.


title: Varttaminen

text: Varttaminen on Suomessa käytetympi puiden jalontamisen eli parantamisen menetelmä. Toinen tapa on silmuttaminen, jossa pelkkä silmu siirretään kasvista toiseen. Suomen lyhyestä kasvukaudesta johtuen tämän menetelmän onnistumisprosentti ei ole kovin suuri, joten menetelmää ei yleensä käytetä Suomessa.


title: Varttaminen

text: Varttamisella voidaan luoda puutarhoihin ja viheralueille tavallisesta poikkeavia kasviyksilöitä, kuten esimerkiksi sateenvarjon muotoisia pihlajoita; tavallinen kotipihlaja katkaistaan halutulta korkeudelta ja riippuvakasvuinen lajike tai riippuvakasvuisen lajikkeen versoja vartetaan katkaisukohtaan.


title: Varttaminen

text: Myös jaloruusut ovat vartettuja. Niitä istuttaessa on huomioitava, että jalonnuskohta (varttamiskohta) tulee reilusti maan alle, jottei herkkä liitoskohta paleltuisi.


title: Varttaminen

text: Myös kaktuksia voi varttaa. Eri lajien ristiin varttamisella voidaan saada hitaasti kasvava kaktus kasvamaan nopeammin varttamalla se nopeasti kasvavaan kaktukseen. Esimerkiksi "Lophophora" suvun kaktuksen verso voidaan saada kukkimaan hyvinkin nopeasti jos varttamisen perusrunkona käytetään nopeasti kasvavaa "Pereskiopsis" suvun kaktusta.


title: Varttaminen

text: Pentti Alanko, Taina Koivunen, Elina Regårdh ja Meeri Saario: Suomalainen piha ja puutarha. Gummerus 2006.


title: Salkoase

text:
Salkoaseet (engl. polearms) ovat keskiaikaisia aseita, jotka koostuvat noin 2–2,5 m:n pituisesta salosta, jonka toisessa päässä on pisto- tai lyömäkärki. Ne ovat jalkaväen aseita, ja niitä käytetään kahdella kädellä. Ne ovat yksinkertaisia valmistaa ja niiden käyttö massataistelussa on helppo oppia. Ne olivat yleisiä jalkaväen aseita aina 1400-luvulle saakka, jolloin pitkä pistokeihäs, piikki, sekä sulkeisjärjestysohjesääntöjen synty ja jalkaväen kouluttaminen taistelemaan yhtenäisenä organisoituneena yksikkönä syrjäytti niiden käytön.
Niiden käyttö kuitenkin yleistyi väliaikaisesti Euroopassa, kun Ranskan suuri vallankumous syntyi ja köyhälistöön kuuluvat tarvitsivat halpoja aseita. Tehden lähinnä maanviljelytyökaluista nopeasti erityyppisiä salkoaseita saivat vallankumouksen joukot nopeasti tarvittavan määrän aseita.


title: Salkoase

text: Tyypillisiä salkoaseita ovat hilpari, piilu, partisaani, pertuska, partakirves, tapparakeihäs ja sotavarsta.


title: Salkoase

text: Muita aseita, joille ei ole suomenkielisiä nimiä, ovat mm:


title: Worms 3D

text: Worms 3D on Team 17:n kehittämä ja Segan julkaisema vuoropohjainen toimintastrategiapeli, joka on jatkoa Worms-pelisarjaan. Peli on julkaistu Xbox-, Nintendo GameCube-, PC- ja PlayStation 2 -versioina. Pelissä ottavat yhteen maksimissaan yhdestä neljään pelaajan joukkueet vuoropohjaisesti. Peli on "Worms"-pelisarjan ensimmäinen 3D-grafiikkalla toteuttetu osa. Aikaisempiin osiin verrattuna pelissä on myös vähemmän aseita.


title: Worms 3D

text: "Worms 3D Special Edition"in oli määrä olla erikoisjulkaisu pelistä ainoastaan Xboxille, koska Acclaim halusi sisällyttää Liven peliin. Acclaim meni kuitenkin PC- ja konsoliversioiden julkaisun jälkeen vararikkoon jättäen Worms 3D Special Editionin ilman julkaisijaa. Sega julkaisi seuraavan osan Worms-sarjaa eli "n" ja Worms 3D Special Edition kuopattiin lopullisesti.


title: Nāgārjuna

text: Nāgārjuna (Telugu: నాగార్జునా; hanzi: 龍樹) (n. 150–250), intialainen filosofi, jonka opeille rakentuu Mahāyāna-buddhalaisuuden suuntaus nimeltä Madhyamaka (keskitie). Nagarjunaa pidetään toisinaan merkittävimpänä buddhalaisena ajattelijana heti Siddhartha Gautaman jälkeen ja jotkut nimittävät häntä jopa ”toiseksi Buddhaksi”. Erityisen tärkeä asema Nāgārjunalla on skolastisessa Tiibetin buddhalaisuudessa, jossa erilaiset tulkinnat hänen ajattelustaan elävät yhä rinta rinnan. Nāgārjuna vaikuttaa kuitenkin myös monissa muissa Mahāyānan suuntauksissa; muun muassa zen laskee hänet osaksi perimyslinjaansa.


title: Nāgārjuna

text: Nāgārjuna on kiehtonut uskonnonharjoittajien lisäksi myös historioitsijoita ja muita tutkijoita. Hänen elämästään ei ole saatavilla juuri laisinkaan varmaa tietoa: arkeologista aineistoa on erittäin vähän ja buddhalaisten lähteiden tarjoama informaatio on usein ristiriitaista ja myyttisten elementtien sävyttämää. Monet epäilevätkin, että Nāgārjuna-nimen alle on yhdistetty useita historiallisia henkilöitä ja että elämäkertojen ensisijainen tarkoitus on ollut opillinen eikä niinkään elämäkerrallinen.


title: Nāgārjuna

text: Akateemiset filosofit ovat verranneet Nāgārjunaa muun muassa sellaisiin länsimaisiin ajattelijoihin kuin Sekstos Empeirikos, David Hume, Immanuel Kant, Ludwig Wittgenstein tai Jacques Derrida. Viimeaikaisissa Nāgārjuna-tulkinnoissa korostuu usein kielifilosofinen lähestymistapa sekä näkemys Madhyamakasta uusia mahdollisuuksia avaavana filosofisena suuntauksena.


title: Nāgārjuna

text:
Nāgārjunan nimissä kulkee lukuisia tekstejä, joista osa on melko varmasti myöhempien kirjoittajien kirjoittamia. Varmimmin (ja myös määritelmällisesti) Nāgārjunan itsensä kirjoittama on teos "Mulāmadhyamakakārikā" ('Keskitien tärkeimmät säkeet'), joka sisältää hänen ajattelunsa olennaisimmat elementit. Myös sellaiset teokset kuin "Vigrahavyāvartanī" (”Kiistojen loppu”) ja
"Śūnyatāsaptati" (”Seitsemänkymmentä säettä tyhjyydestä”) lasketaan usein hänen kirjoittamikseen.


title: Nāgārjuna

text: Nāgārjunan ajattelun keskeinen käsite on "śūnyatā" eli ”tyhjyys”, joka yhdistyy sellaisiin buddhalaisiin peruskäsitteisiin kuin "anātman" (”ei-itse”) ja "pratītyasamutpāda" (”ehdonvarainen seuraamus”). Tyhjyysajattelu kieltää ilmiöiden olemuksellisen ja itsenäisen olemassaolon: ilmiöt ovat aina riippuvaisia muista ilmiöistä ja niiden olemassaolo on siten ehdonvaraista, muuttuvaa ja pysymätöntä. Pysyvän olemassaolon kieltäminen on johtanut siihen, että Nāgārjunan ajattelua on tulkittu kaiken kieltäväksi. Nāgārjuna on kuitenkin itse vastustanut näitä tulkintoja ja muistuttanut, ettei hän kiellä ilmiöiden tavanomaista olemassaoloa: ”tyhjyys” ei siis ole sama kuin ”ei-mikään”.


title: Nāgārjuna

text: Kyse ei lopulta ole siitä, ovatko asiat olemassa vai ei, vaan siitä, miten ne ovat olemassa. Teemaan liittyy myös Nāgārjunan (edelleen) kehittelemä kahden totuuden teoria, jossa erotetaan toisistaan absoluuttinen ja konventionaalinen taso. Absoluuttisen totuustason näkökulmasta kaikki on tyhjää eli mitään ei ole olemassa. Konventionaalista totuustasoa puolestaan luonnehtii parhaiten pratītyasamutpāda: ilmiöt nousevat ja laskevat ehdonvaraisen seuraamuksen periaatetta noudattaen. Tyhjä todellisuus ei siten näyttäydy kylmänä ja kolkkona olemattomuuden sfäärinä, vaan pikemminkin monisyisenä olemassaolon prosessina ja verkkona.


title: Nāgārjuna

text: Jotta Nāgārjunan ajattelun hienovaraisimmat piirteet eivät jäisi huomaamatta, on syytä tarkastella sen historiallista kontekstia. Madhyamaka asettuu vastustamaan sellaista brahmanistista ontologiaa, joka perustuu ātmanin käsitteelle ja esittää olemassaolon palautuvaksi jonkinlaiseen substantiaaliseen perustaan. Nāgārjunalle pysyvyys ja muuttumattomuus ovat filosofisesti ongelmallisia käsitteitä, joiden ongelmallisuuden hän pyrkii paljastamaan reductio ad absurdum -tyyppisellä argumentaatiolla. Tämän lisäksi Nāgārjunan on perinteisesti ajateltu arvostelevan sellaisia buddhalaisen (ei-mahayanalaisen) filosofian koulukuntia, jotka sisällyttävät näkemyksiinsä essentialistisia elementtejä: erityisesti hänen on nähty hyökkäävän Sarvastivādan ja Sautrāntikan oppeja vastaan. Nāgārjunaa onkin pidetty buddhalaisen filosofian historian yhtenä radikaaleimmista anti-essentialisteista sekä yhtenä sen tärkeimmistä uudistajista tai selkiyttäjistä. Nāgārjunalla on kuitenkin kautta historian ollut myös omat arvostelijansa ja vielä nykyisinkin näkemykset hänen filosofiansa vakuuttavuudesta ovat ristiriitaisia. Tämä kytkeytyy myös osittain tulkintaongelmiin, sillä Nāgārjunan kirjoituksia pidetään yleisesti vaikeasti tulkittavina ja monimerkityksellisinä.


title: Nāgārjuna

text: Nāgārjunan kohdalla täytyy lisäksi muistaa, että hänen filosofisten näkemystensä ensisijainen asiayhteys on buddhalainen pelastusoppi. Hän pyrkii filosofiallaan kumoamaan sellaisia ajattelutapoja ja näkemyksiä, jotka hän näkee esteeksi valaistumiselle. Nykytutkijat kiistelevätkin siitä, voidaanko Nāgārjunan näkemyksiä perustellusti irrottaa niiden buddhalaisesta asiayhteydestä ja kielestä ja soveltaa myös muilla areenoilla. Esimerkiksi Jay L. Garfield on käyttänyt niitä hyväkseen arvostellessaan joidenkin länsimaisten filosofien essentialistisia taustaoletuksia sekä rakentaessaan uutta kulttuurirajat ylittävää määritelmää skeptisismille.


title: Jukka Kajava

text: Jukka Ilmari Kajava (25. helmikuuta 1943 Oulu – 16. toukokuuta 2005 Berliini, Saksa) oli tunnetuimpia suomalaisia teatterikriitikoita ja televisioarvostelijoita.


title: Jukka Kajava

text: Jukka Kajava kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1962 ja suoritti sen jälkeen Reserviupseerikoulun Haminassa. Hän työskenteli Helsingin Sanomissa vuodesta 1967. Lehden palvelukseen hän siirtyi vakinaisesti vuonna 1978. Tällöin hänestä tuli Helsingin Sanomien teatteri- ja televisiotoimittaja. Kajava myös ohjasi niin teatteria kuin musiikkiteatteriakin. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli Åbo Svenska Teateriin 1972 yhdessä Antti Einari Halosen kanssa tehty operetti "Iloinen leski". Myöhemmin hän ohjasi muun muassa Jussi Kylätaskun näytelmät "Runar ja Kyllikki" sekä "Maaria Blomma" Intimiteatterissa; viimeisinä vuosinaan jopa Giacomo Puccinin oopperan "Manon Lescaut" Tampereen oopperassa. Kajava tunnettiin myös tasokkaan lastenkulttuurin puolestapuhujana ja hän sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon vuonna 1985. Arvostelijain valtionpalkinnon hän sai vuonna 1992. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin Ida Aalberg -mitali.


title: Jukka Kajava

text: Jukka Kajava menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen ollessaan työmatkalla Berliinissä.


title: Yksinpeli

text: Yksinpeli on videopeleissä esiintyvä pelimuoto, jota pelataan yksin. Pelaamiseen ei yleensä tarvita internet-yhteyttä. Yksinpelimuodoissa on usein juoni tai tekoälyvastustajat.


title: Yksinpeli

text: Useat varhaisista videopeleistä olivat suunniteltu kaksinpeliin kuten "PONG". Pelit kuten "Computer Space" ja "Space Invaders" olivat varhaisia yksin pelattavia kolikkopelejä.


title: Yksinpeli

text: Pelisuunnittelija Raph Kosterin mukaan yksinpelimuoto on "kummajainen", joka tulee katoamaan.


title: Yksinpeli

text: Yksinpelattavilla peleillä on kuitenkin edelleen kannatuksensa.


title: Yksinpeli

text: Parhaimpina yksinpeleinä pidettyjä videopelejä ovat muun muassa "" (1998), "Tetris" (1984) ja "Super Mario 64" (1996).


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Loinen eli koturi, joutolainen tai kesti tarkoitti maatalousyhteiskunnassa erään sen alimmilla tasoilla olleen ihmisryhmän edustajaa, joka ei omistanut asuntoaan vaan eli työnantajansa tiloissa. Suomessa nimitystä käytettiin etenkin Savossa.


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Termi esiintyy alkujaan Kreikassa muodossa "parasitos", jossa "para" on jonkun kanssa ja "sitos" on ruokaa tai syödä. Sana siis tarkoitti jonkun kanssa syömistä. Latinassa termi esiintyi muodossa "parasitus". Vuonna 1500 se ilmenee eurooppalaisissa kielissä ensimmäisen kerran ranskan kielessä, ja tällöin se tarkoitti jonkun rikkaan pöydässä aterioitsijaa ja henkilöä, joka osaa kutsuttaa itsensä aterioimaan muiden luona.


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Biologisessa merkityksessä termi esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1721. Biologiassa sana tarkoittaa eläin- tai kasvikuntaan kuuluvaa organismia, joka elää toisten kustannuksella.


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Sääty-yhteiskunnan säätyihin kuuluivat lähinnä säätyläiset eli kolme perinteistä säätyä (aateli, papisto, porvaristo) sekä Suomessa manttaaliin pantua maata omistavat talonpojat. Maaseudulla tilaton väestö jäi säätyjärjestelmän ja siten yhteiskunnallisen päätöksenteon ulkopuolelle. Tilattomaan väestöön kuuluivat muuan muassa vuokratilalliset eli torpparit ja mäkitupalaiset sekä maaseudun palkkatyöläisinä toimivat itselliset, muonamiehet ja loiset. Torpparit viljelivät päätilalta vuokraamaansa maata, mäkitupalaisten vuokratonttiin kuului ainoastaan tupa ja ehkä pieni maatilkku. Muonamiehet saivat taloista ruoan ja jonkinlaisen yöpaikan työtä vastaan. Loiset olivat yleensä tilapäistyövoimaa, maaseudun työvoimareserviä, jotka tekivät töitä lyhytaikaisesti mahdollisesti useammallekin taholle ja asuivat talojen tai torppien nurkissa. Palkolliset (joita saattoi olla torppareillakin) olivat piikoja ja renkejä, jotka sopivat pestin vuodeksi kerrallaan.


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Maaseudun asujaimistossa täysin epäitsenäisen ryhmän muodostivat rengit ja piiat, jotka yleensä asuivat maalaistalon tiloissa ja saivat vuosipalkkaa sekä ylläpidon. Heidän asemaansa sääteli aina 1800-luvun puoliväliin saakka lainsäädäntö laillisesta suojelusta. Sen mukaan kukaan ei saanut olla vailla omaa viljeltävää maata, käsityöammattia tai vastaavaa. Muussa tapauksessa hänen oli pestauduttava jonkun toisen palvelukseen. Savon seudulla täysin epäitsenäistä, muiden asunnoissa asuvaa ja ilman pestuusuhdetta töitä tekevää ihmisryhmää kutsuttiin loisiksi.


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Loiset olivat tietenkin pääsääntöisesti yksineläjiä, jotka avioiduttuaan muuttuivat statukseltaan muonamiehiksi (asui muualla mutta oli talon ruuissa) tai mäkitupalaisiksi (jos saivat oman mökin). Joskus koko perhe saattoi olla loisen asemassa, tällöin he asuivat isäntätalon tuvan nurkassa, saunassa, leivinpakarissa tai vastaavassa tilapäismajapaikassa. He tekivät taloon töitä sopivassa määrin elantonsa ja asumisensa edestä.


title: Loinen (yhteiskunta)

text: Suomessa puhalsivat muutoksen tuulet 1800-luvun puolivälissä. Yksi suuri muutos koski laillisesta suojelusta luopumista. Tämä mahdollisti entistä selkeämmin ihmisten poistumisen maataloudesta, mikä olikin lainsäätäjien tarkoitus. Esimerkiksi Savon loiset reagoivat hyvin herkästi mahdollisuuksiin maan sisäisessä siirtolaisuudessa, ja 1800-luvun loppupuolella suuri joukko heistä lähti kohden lähinnä etelään syntyneitä uusia teollisuuspaikkakuntia ja niiden tarjoamaa parempaa ja ihmisarvoisempaa elämää.


title: Robert De Niro

text: Robert Mario De Niro Jr. (s. 17. elokuuta 1943 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ääninäyttelijä, elokuvaohjaaja ja elokuvatuottaja. Hän on sukupolvensa arvostetuimpia näyttelijöitä.


title: Robert De Niro

text: Robert De Niro Jr. syntyi taiteilijoiden suosimassa boheemissa Greenwich Villagessa New Yorkissa. Greenwich Villagen lisäksi hän kasvoi New Yorkin Little Italyssä. Hänen äitinsä oli taidemaalari ja runoilija Virginia Holton Admiral ja hänen isänsä abtraktis-ekspressionistinen taidemaalari ja kuvanveistäjä Robert De Niro Sr. Vanhemmat erosivat Robertin ollessa kolmivuotias, mutta tästä huolimatta hän onnistui viettämään aikaa kävelymatkan päässä asuvan isänsä kanssa.


title: Robert De Niro

text: Yleisesti Robert De Niroa pidetään amerikanitalialaisena näyttelijänä, mutta hän on vain neljäsosaksi italialainen. Hänen isänsä oli puoliksi italialainen ja puoliksi irlantilainen, kun taas hänen äitinsä oli englantilaista, saksalaista, ranskalaista ja hollantilaista syntyperää. De Niron italialaiset isovanhemmat Giovanni De Niro ja Angelina Mercurio muuttivat Yhdysvaltoihin Ferrazzanosta Campobasson maakunnasta Molisesta. Hänen amerikanirlantilainen isoäitinsä Helen O'Reilly taas oli Irlannista muuttaneen Edward O'Reillyn lapsenlapsi. Kun Robert De Niro sai Italian kansalaisuuden 21. lokakuuta 2006, hän ilmoittautui juuri Molisen vaalipiirin äänestäjäksi. Italian kansalaisuuden myöntämisjuhlallisuuksien yhteydessä De Niro sanoi rakastavansa Italiaa ja pitävänsä itseään enemmänkin italialaisena kuin vaikkapa irlantilaisena, hollantilaisena, ranskalaisena tai saksalaisena.


title: Robert De Niro

text: De Niro puhuu newyorkilaisella aksentilla, jossa on sekoitus niin italialaisia, juutalaisia kuin irlantilaisiakin vaikutteita. De Niro on puhunut useilla eri aksenteilla ja murteilla eri elokuvissa, mutta hänen "Kummisetä"-elokuvissa puhumaansa sisilialaista murretta on kehuttu poikkeuksellisen aidoksi. Ulkonäöltään De Niron on sanottu olevan italialainen, mikä selittää osittain sen, miksi hän on päätynyt esittämään italialaista niin monissa elokuvissa. De Niro ei opinnut italian kieltä juurikaan lapsuudessaan vaan joutui opettelemaan sitä aikuisena. Hän teki italiankielisen roolin myös elokuvassa "1900."


title: Robert De Niro

text: De Niro on tullut tunnetuksi etenkin yhteistyöstä amerikanitalialaisen elokuvaohjaajan Martin Scorsesen kanssa. Kaksikon yhteistyön tuloksia ovat elokuvat "Taksikuski", "Sudenpesä", "Kuin raivo härkä", "Mafiaveljet", "Casino" ja "Cape Fear". Muita De Niron roolisuorituksia on muun muassa elokuvissa "Kummisetä, osa II", "Once Upon a Time in America – suuri gangsterisota", "1900", "Kauriinmetsästäjä", "Lahjomattomat", "Brazil – tämän hetken tuolla puolen", "Linnake", "Heräämisiä", "Heat – ajojahti", "Sleepers", "Wag the Dog", "Cop Land", "Jackie Brown", "Painajainen perheessä", "Machete" ja "Keskiyön pako". 2000-luvulla De Niron uralle ovat antaneet leimansa esiintymiset vähemmän kunnianhimoisissa komedioissa.


title: Robert De Niro

text: Vuonna 1974 De Niro sai sivuosa-Oscarin elokuvasta "Kummisetä, osa II" ja oli ehdolla parhaaksi miesnäyttelijäksi elokuvista "Taksikuski" (1976), "Kauriinmetsästäjä" (1978), "Heräämisiä" (1990) ja "Cape Fear" (1991). Hän voitti miespääosa-Oscarin vuonna 1980 roolistaan "Kuin raivo härkä" -elokuvassa.


title: Robert De Niro

text: De Niro Perusti TriBeCa Productions -tuotantoyhtiön 1989. Hänen esikoisohjauksensa on "Jäähyväiset kummisedälle" (1993).


title: Robert De Niro

text: De Nirolle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 2003 ja marraskuussa 2016 Yhdysvaltain korkein siviileille myönnettävä kunniamerkki, Presidentin vapaudenmitali.


title: Robert De Niro

text: De Niro on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäinen avioliitto Diahnne Abbottin kanssa kesti vuodesta 1976 vuoteen 1988. Tästä liitosta heille syntyi poika Raphael De Niro. Robert De Niro adoptoi myös Diahnnen tyttären Drenan.


title: Robert De Niro

text:
Vuonna 1997 De Niro vihittiin näyttelijä Grace Hightowerin kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta, vuonna 1998 syntynyt Elliot ja vuonna 2011 sijaissynnyttäjän avulla syntynyt Helen Grace. Pariskunta erosi lopullisesti vuonna 2018. De Niro jätti ensimmäisen avioerohakemuksen jo vuonna 2000, mutta perui sen. De Nirolla on entisen tyttöystävänsä Toukie Smithin kanssa kaksoset Aaron ja Julian (s. 1995).
Pari erosi viimein talvella 2018


title: Robert De Niro

text: De Nirolta leikattiin eturauhassyöpä vuonna 2003.


title: Robert De Niro

text: De Niro on osaomistajana Filippiinien Manilassa sijaitsevassa Nobu Hotel Manila -nimisessä hotellissa.