title: Bangalore

text: Bangaloressa on useita yliopistoja kuten Indian Institute of Management Bangalore (IIM-B), National Law School of India University ja Bangalore Medical College. St. John's Medical College ja Bangalore Medical College ovat jatkuvasti sijoittuneet parhaimpana pidetyiksi lääketieteen oppilaitoksiksi Intiassa. Bangaloren IT teollisuus rekrytoi paljon kaupungin suuresta joukosta insinööricollegeja. The National Centre for Biological Sciences(NCBS), on yksi kolmesta paikasta Intiassa, jossa alkusolututkimusta tehdään.


title: Bangalore

text: Intian tiedeinstituutti sijaitsee myös kaupungissa ja on yksi maansa arvostetuimmista oppilaitoksista.


title: Bangalore

text: Kempegowdan kansainvälinen lentoasema palvelee kansainvälisiä ja kotimaan reittilentoja. HAL Bangaloren kansainvälinen lentoasema toimii yleisilmailu- ja liikelentokenttänä.


title: Bangalore

text: Bangaloren metron ensimmäisen linjan osa avattiin vuonna 2011. Liikennöinti toisen linjan ensimmäisellä osuudella alkoi vuonna 2014.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Jokapaikan tietotekniikka (engl. "Ubiquitous computing") on huomaamattomasti toimivaa ja ympäristöönsä sulautuvaa kaikkialla olevaa tietotekniikkaa. Se ei häiritse käyttäjäänsä eikä keskeytä hänen muuta toimintaansa. Se toimii ihmisten ja yritysten arkitoimissa kaikkialla ja koko ajan. Arjen esineet ja koneet viestivät langattomasti keskenään sekä säätävät toimintaansa itsenäisesti. Ubiquitous computing saatetaan joskus suomentaa termillä "läsnä-äly".


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Englanniksi jokapaikan tietotekniikasta käytetään nimitystä "ubiquitous computing". Englannin "ubiquitous"-sana pohjautuu latinan "ubique"-sanaan, joka merkitsee "kaikkialla". Kielitoimiston suosittama termi on jokapaikan tietotekniikka.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Ensimmäisen kerran nimitystä käytti Mark Weiser vuonna 1988. Kirjoitettuna hän käytti sitä "Scientific American" -lehdessä syyskuussa 1991 artikkelissaan "The computer for the 21st century". Englanninkielisissä tietotekniikkakirjoituksissa se yleistyi 1990-luvulla.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Tietotekniikka-alan ammattislangissa siitä käytetään englanniksi myös nimitystä "ubicomp" tai "ubiqcomp" ja suomeksi nimitystä "ubi" tai "ubiikki".


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Nimitykset "ambient computing, calm technology, invisible computer" ja "pervasive computing" tarkoittavat suunnilleen samaa asiaa. Tieteellisessä tutkimuksessa näillä on kuitenkin syviäkin sävyeroja. Suomen kielessä sanoja "läsnä-äly, älykoti" ja "hajautetut älykkäät ympäristöt" käytetään yhtä lailla (ehkä väärinkin) synonyymisesti.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Samasta latinan sanasta on peräisin myös teologian oppisana "ubikviteetti". Se tarkoittaa Kristuksen ruumiillista läsnäoloa kaikkialla. Tämä 900-luvulta peräisin oleva oppi on vaikuttanut muun muassa luterilaiseen ehtoollisoppiin.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Liikenne- ja viestintäministeriön kertoessa arjen tietoyhteiskunta -toimintaohjelmastaan mainittiin tiedotteessa sanat "ubiikki" ja "u-strategia" . Kun seuraavan päivän sanomalehti käytti myös ubiikki-sanaa, monet suomalaiset kohtasivat ensi kerran tämän heille uuden sanan.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Jokapaikan tietotekniikan alku on alan kehityksen kolmannessa vaiheessa, jossa nimitys alun perin otettiin käyttöön. Nykyään tekniikan käytännön toteuttaminen alkaa olla mahdollista.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Yhden laitteen muuttuminen kiinteästä liikkuvaksi ei vielä edusta tätä tekniikkaa. Sovellukselta vaaditaan enemmän: sen ominaisuuksia ovat liikkuvuus, hajautus, mukautuvuus sekä se, että se on sulautettu johonkin ja että siinä on monen osan yhteistoimintaa.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Tietotekniikan kehitysvaiheita ovat: Suomessa liikenne- ja viestintäministeriö käynnisti lokakuussa 2005 hankkeen nimeltään arjen tietoyhteiskunta. Sen tuloksena julkaistiin ministeriön tulevaisuuskatsaus ja toimintaohjelma (30.6.2006). Katsausta pyrittiin hyödyntämään Suomen EU-puheenjohtajakaudella 2006 ja 2007 sitä tarjottiin myös neuvotteluihin Vanhasen toisen hallituksen hallitusohjelmasta.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: Uuden tekniikan arvellaan mullistavan ihmisten arkielämän, kun viestintäpalvelut ovat kaiken aikaa käytössä ja esineetkin osaavat viestiä keskenään.


title: Jokapaikan tietotekniikka

text: On myös tärkeää, että ihmiset voivat luottaa uusiin palveluihin. Yksityisyyden suojaan, tietoturvallisuuteen ja ihmisten väliseen mahdolliseen epätasa-arvoon liittyvät riskit halutaan pitää hallinnassa. Ministeriö haluaa kehittää tietoyhteiskunnasta turvallisen ja tasa-arvoisen.


title: Chitty Chitty Bang Bang

text: Chitty Chitty Bang Bang on kirjailija Ian Flemingin lastenkirjaklassikko, joka kertoo lentävästä ihmeautosta. Se on alun perin julkaistu englanniksi vuonna 1964. Siitä on tehty myös samanniminen elokuva vuonna 1968. "Chitty Chitty Bang Bang" on julkaistu myös suomeksi vuonna 1968 nimellä "Ihmeauto Chitty-Chitty-Bang-Bang" (Gummerus) ja uudelleen vuonna 2003 (Art House).


title: Ubikviteetti

text: Ubikviteetti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Supervenienssi

text: Supervenienssi eli päältävyys, päällätuleminen tai looginen päällekkäisyys on filosofiassa relaatio, joka vallitsee kahden eri tasoisiksi ajatellun ominaisuusluokan välillä. Epämuodollisesti "ylempi" ominaisuusluokka X supervenioi "alempaa" ominaisuusluokkaa Y, jos minkä tahansa olion X-ominaisuudet määräytyvät täysin sen Y-ominaisuuksien mukaan. Tällöin Y subvenoi X:ää.


title: Supervenienssi

text: Muodollisesti supervenienssin voi määritellä seuraavasti: Ominaisuusluokka X supervenioi ominaisuusluokkaa Y, jos kaikille olioille a, b pätee joko 1 tai 2:1 ja 2 ovat yhtäpitävät.


title: Supervenienssi

text: Esimerkiksi hyvän voidaan ajatella supervenioivan luonnollisia ominaisuuksia: yksi asia ei voi olla hyvä ja toinen paha ilman, että niiden (relevantit) empiiriset ominaisuudet eroavat. Jos vaikkapa on hyvä antaa ropo Pelastusarmeijan joulupataan vuonna 2005, niin on myös hyvä antaa ropo Pelastusarmeijan joulupataan vuonna 2006, mikäli yhteiskunnassa ja Pelastusarmeijassa ei sillä välin tapahdu jotakin asiaan vaikuttavaa muutosta.


title: Supervenienssi

text: Samoin mielen ja ruumiin välillä voidaan ajatella vallitsevan supervenienssi. Henkilön mentaalinen tila ei voi muuttua, jos ei hänen aivoissaan tapahdu mitään periaatteessa mitattavaa muutosta. Mielenfilosofiassa John Haugeland on esittänyt heikomman supervenienssin käsitteen: siinä kahdessa mahdollisessa maailmassa ilmenevät mentaaliset ominaisuudet voivat erota toisistaan vain, jos myös maailmoissa ilmenevät fysikaaliset ominaisuudet eroavat toisistaan. Näin kahdella yksilöllä, joiden fysikaalinen tila on identtinen, voi olla eri mentaaliset tilat. Esimerkiksi jos henkilö A näkee koiran ja henkilö B silmäänsä projisoidun kuvan koirasta, niin A:lla on todella "koiran näkemisen" mentaalinen tila, mutta B:llä vain harha koiran näkemisestä.


title: Supervenienssi

text: Supervenienssiä on kahta lajia, heikkoa ja vahvaa. Heikon supervenienssin vallitessa korkeamman tason muutoksia, esimerkiksi muutoksia teknologiassa, edeltää alemman tason muutos, siis muutos ihmisessä js koneiden käytössä. Heikko supervenienssi näyttäisi vallitsevan aina, eli korkeamman tason muutoksia ei voi tapahtua ilman alemman tason muutoksia. Vahva supervenienssi tarkoittaa puolestaan sitä, että alemman tason muutokset saavat aikaan kausaalisesti korkeamman tason muutoksia. Vahvan supervenienssin vallitessa voidaan hallitusti tuottaa ja ennakoida korkeamman tason muutoksia, esim. psyykenlääkkeiden vaikutuksia mielialoihin.


title: Supervenienssi

text: Supervenienssiä voi soveltaa myös mm. esteettisten ja luonnollisten ominaisuuksien tai sosiaalisten ja yksilöllisten ominaisuuksien suhteisiin.


title: RS-232

text: RS-232 ("Recommended Standard 232") on kahden tietokonelaitteen väliseen tietoliikenteeseen tarkoitettu tietoliikenneportti, joka PC-koneissa tunnetaan yksinkertaisesti nimellä sarjaportti. MS-DOSissa portit tunnetaan nimillä COM1, COM2, jne.


title: RS-232

text: Yleisimpiä sarjaporttiin liitettäviä laitteita ovat tietokoneissa olleet modeemit, hiiret, kirjoittimet. Sarjaporttia käytetään kuitenkin yleisesti monien sulautettujen järjestelmien ohjaukseen. Esim. reittimet, ADSL-modeemit, WLAN-tukiasemat, digiboksit, tallentimet tai älytelevisiot voivat sisältää sarjaportin. Lähes kaikki Unix-työasemat ja -palvelimet sekä verkkolaitteisto sisältävät sarjaportin, jolla konetta pääsee käyttämään päätteellä tai sarjaporttiin nollamodeemikaapelilla kytketyn tietokoneen pääteohjelmalla. Lisäksi sarjaportteja käytetään yleisesti mikrokontrollerien ja logiikoiden ohjelmointiin ja teollisuuslaitteiden ohjaukseen.


title: RS-232

text:
RS-232-porttia käyttävät laitteet päihittävät yksinkertaisuudessaan muita portteja käyttävät laitteet. Liitännässä data siirtyy yksi bitti kerrallaan ”peräkkäin” asynkronisesti sarjamuotoisena.
Sarjaliikenteeseen on useita menetelmiä. RSR-232 sallii esim. 5, 6, 7 tai 8 databittiä käyttävän liikenteen ja useita eri nopeuksia sekä tarkistussumman (pariteetti) käytön. Yleiset asetukset laitteiden väliseen liikenteeseen sarjaliitännällä ovat 9600 baudia, 8 databittiä, ei pariteettibittiä, 1 stop-bitti (9600 8-N-1).


title: RS-232

text: RS-232-porttia on käytetty PC-koneissa pisimpään. Standardin määritteli ensimmäisen kerran Electronic Industries Association (EIA) vuonna 1962. RS232-standardia on muutettu ajan saatossa. Uudempia standardeja ovat RS-232A, RS-232B ja uusin RS-232C, joka valmistui vuonna 1969. Nykyisin standardia ylläpitää Telecommunications Industry Association ja sen tunnetaan nimellä TIA-232-F.


title: RS-232

text: IBM PC -koneessa sarjaportin toteuttamiseen käytettiin 8250 UART -piiriä, PC AT koneessa ja uudemmissa 16450(A) UART:ia. RS-232-signaalit ovat tasoiltaan noin +-5V..+-12V suhteessa maatasoon. RS-232 on ainoa PC:n osa, joka vaatii −12V jännitteen. Laitevalmistajat haluaisivat päästä eroon negatiivisista jännitteistä, koska ne lisäävät turhaan virtalähteen monimutkaisuutta ja hintaa. Standardissa "PC 97 Hardware Design Guide" Microsoft julisti sarjaportin vanhentuneeksi.


title: RS-232

text:
RS-232:n terminologiassa keskenään kommunikoivat laitteet ovat Data terminal equipment (DTE) ja Data communication equipment (DCE). DTE on tyypillisesti tietokone tai pääte ja DCE jonkin laite johon yhteys otetaan.
Jos tulee tarve yhdistää kaksi DTE-pinnijärjestystä käyttävää laitetta keskenään (esim. tiedonsiirto kahden tietokoneen välillä, pääte tietokoneen sarjaporttiin), pitää käyttää sukupuolenvaihtajaa tai ns. nollamodeemikaapelia, jossa lähetys- ja vastaanottopiuhat on kytketty ristiin.


title: RS-232

text: RS-232-standardissa DTE käyttää 25-pinnistä uros-DB25-liitintä ja DCE naarasliitintä. Kuitenkin useimmat PC-valmistajat siirtyivät pienempään 9-pinniseen DB9-liittimeen.


title: RS-232

text:
Kahdensuuntainen RS-232 voidaan toteuttaa minimalistisella kolmen johtimen kaapelilla, jossa johtimet ovat lähetettävä (TxD) ja vastaanotettava (RxD) data ja maa (GND). Minimissään RS-232 voidaan toteuttaa kahdella johtimella, jos yhdensuuntainen tiedonsiirto riittää (esim. paikkatietoa lähettävä GPS-vastaanotin). Viisijohtimisella kaapelilla voidaan toteuttaa laitteistopohjainen vuonohjaus (RTS ja CTS -signaalit).
Ohjelmistopohjainen vuonohjaus perustuu dataliikenteen mukana lähetettäviin ASCII-merkkeihin XOFF (CTRL-S) ja XON (CTRL-Q).


title: RS-232

text: Muita mahdollisia signaaleja ovat Data Terminal Ready (DTR), joka ilmaisee laitteen olevan kytketty, Data Carrier Detect (DCD) ilmaisee laitteen olevan kytketty puhelinverkkoon ja Ring Indicator (RI) kertoo tulevasta puhelinsoitosta modeemiin.


title: RS-232

text: Muita RS-standardeja ovat muun muassa differentiaalinen RS-485 ja RS-422.


title: Helsingin keskustatunneli

text: Helsingin keskustatunneli on suunniteltu autotunneli, joka kulkisi Länsiväylältä Sörnäisten rantatielle Helsingin keskustan alitse.


title: Helsingin keskustatunneli

text: Vuonna 2010 keskustatunnelin hinnaksi arvioitiin 475–545 miljoonaa euroa. Helmikuussa 2013 kaupunkisuunnittelulautakunnan puheenjohtaja Risto Rautava ehdotti, että tunnelin rakentamista selvitettäisiin ja sanoi, että se pitäisi rakentaa suurimmaksi osaksi käyttäjien ja yksityisten sijoittajien rahoituksella. Rautava sanoi, että verorahoja tunnelin kustannuksiin ei saisi laitaa kymmenesosaa enempää. Liikennesuunnittelupäällikkö Ville Lehmuskoski arvioi, että pelastusmääräysten tiukentumisen vuoksi tunnelin rakentaminen maksaisi todennäköisesti yli 550 miljoonaa euroa.


title: Helsingin keskustatunneli

text: Arvioiden mukaan keskustatunnelia käyttäisi noin 50 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Osa autoliikenteestä siirtyisi keskustan katuverkosta maan alle. Samalla laajennettaisiin keskustan kävelykatuja, sillä Kaivokatu on suunniteltu muutettavaksi kävelykaduksi ja Esplanadit on tarkoitus kaventaa yksikaistaisiksi.


title: Helsingin keskustatunneli

text: Tunnelin läntinen suu olisi Ruoholahdessa, josta tunneli kulkisi Hietaniemen hautausmaan eteläpuolen ja Mechelininkadun alitse ja edelleen Rautatiekatujen välissä olevaan satamaradan kuiluun. Tunneli jatkuisi kalliossa Kaisaniemen puiston alla. Töölönlahden liittymästä olisi yhteydet keskustan katuverkkoon ja Forumin, Elielin sekä Kluuvin pysäköintilaitoksiin. Sörnäisiin päin mentäessä tunnelin linjaukselle on kaksi vaihtoehtoa, joista toisen itäinen suuaukko on Sörnäisten rantatiellä Vilhonvuorenkadun risteyksessä ja toinen Haapaniemenkadun risteyksessä. Tunnelin kokonaispituus olisi noin 3,4 kilometriä.


title: Helsingin keskustatunneli

text: Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi keskustatunnelisuunnitelman vuonna 1999. Maaliskuussa 2006 kaupunginhallitus päätti, että tunnelille aletaan laatia asemakaavaa. Kenkää keskustatunnelille -kansanliike luovutti tammikuussa 2008 vajaan 12 000 helsinkiläisen allekirjoittaman kunnallisaloitteen, jossa vaadittiin, että tunnelia ei rakennettaisi. Sosiaalidemokraatit ilmoittivat, etteivät tue tunnelin rakentamista ja toukokuussa kaupunginhallitus keskeytti tunnelin asemakaavan laatimisen. Kokoomus ja ruotsalainen kansanpuolue kannattivat tunnelin rakentamista, mutta kaupunginhallitus päätti vihreiden, sosiaalidemokraattien, vasemmistoliiton ja keskustan edustajien äänillä keskeyttää sen suunnittelun ilmasto- ja rahasyistä.


title: Helsingin keskustatunneli

text: Vuonna 2010 kaupunginvaltuusto hyväksyi maanalaisen yleiskaavan, johon jätettiin mahdollisuus tunnelin rakentamiselle. Samana vuonna kokoomus piti tunnelin rakentamista ehtona autottoman keskustan hankkeen toteuttamiselle ja ehdotti, että tunnelille voisi tulla käyttömaksut.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarilan hovi on Lappeenrannan teknillisen yliopiston alueella oleva suojeluskohde, joka toimii yliopiston edustustilana ja yleisenä kulttuuritapahtumien pitopaikkana. Skinnarilan hovissa on pidetty myös säveltäjä Toivo Kuulan ja hänen vaimonsa Alman häät vuonna 1914.


title: Skinnarilan hovi

text: Pietarissa vaikuttanut hopeaseppä Pekka Silventoinen tuli vuonna 1894 Lappeenrantaan kylpemään. Tällöin hän löysi Skinnarilanniemen ja ihastui paikkaan. Ensimmäinen päärakennus paloi vuonna 1901, mutta Silventoinen rakennutti uuden, nykyisen Skinnarilan hovin, joka valmistui vuonna 1903.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarila liittyy kiinteästi 1900-luvun alun voimakkaisiin kansallisen heräämisen virtauksiin ja sitten kukoistukseen puhjenneeseen kansalliseen suomalaiseen kulttuuriin. Skinnarilan hovin rakennuspaikan välittömässä läheisyydessä toimi 1890-luvulla tiilitehdas, joka valmisti autonomian ajan Lappeenrannan suomalaisen ratsuväen kasarmit.


title: Skinnarilan hovi

text: Toivo Kuula vieraili ensimmäisen kerran Lappeenrannan Skinnarilassa kesällä 1907. Hän oli tutustunut Skinnarilasta laulajattaren uralle lähteneeseen Silventoisen tyttäreen Almaan. Vaikka eteläpohjalainen kansanmusiikki oli lähellä Kuulan sydäntä, hän sai luonnonkauniista Skinnarilasta innoitusta sävellystyölleen.


title: Skinnarilan hovi

text: Toivo Kuula ja Alma Silventoinen vihittiin avioliittoon 29. huhtikuuta 1914 Skinnarilan tilan päärakennuksessa, jonka Pekka Silventoinen oli rakennuttanut 12 vuotta aiemmin. Pariskunta sai vuonna 1917 tyttären Sinikan, mutta perheen onni ei kukoistanut kauan, sillä Kuula sai surmansa ampumavälikohtauksessa Viipurissa vuonna 1918.


title: Skinnarilan hovi

text: Alman nuorempi sisar Oili meni naimisiin maisteri Väinö Siikaniemen kanssa. Pari vihittiin Skinnarilan hovissa vuoden 1916 viimeisenä päivänä. Siikaniemet viettivät Skinnarilanhovissa kaikki kesänsä. Oili käytti taiteilijanimeä Oili Sinimi. Sisarensa tapaan hän opiskeli laulua ja esiintyi ympäri Eurooppaa. Esityksistä kertovia julisteita on nähtävillä Skinnarilan hovissa.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarilan hovi oli kansallisromanttinen kulttuurikoti: barokkikalustoja silkki- ja samettipäällyksin, kukkapylväitä, trymoo-peilejä, nuottikaappi, tupakkateline, turkkilainen divaani, astiakaapit täynnä hienoa posliinia ja oman liikkeen hopeita. Erilaisia veistoksia ja maalauksia oli eri puolilla huoneistoa.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarilan hovi oli 1920- ja 1930-luvuilla paikka, jossa vierailivat Alma Kuulan ja Siikaniemen perheen luona säveltäjät Leevi Madetoja, Sulho Ranta ja Taneli Kuusisto. Kirjailija Yrjö Kilpinen oli monia kesiä vuokralaisena yhdessä pienemmässä huvilassa Skinnarilan Hovin lähellä.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarilan hovin vieraskirjan mukaan siellä vierailivat säännöllisesti runoilijat L. Onerva, Hilja Haahti, Ilmari Krohn ja Maila Talvio. Muita vieraita olivat myös kuvanveistäjä Tyko Sallinen, V. A. Koskenniemi, Katri Vala ja Olavi Paavolainen.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarilan hovi kuului Silventoisen suvulle vuoteen 1962, jolloin se siirtyi Lappeen kunnan ja kuntaliitoksen myötä Lappeenrannan kaupungin omistukseen. Kaupunki luovutti Skinnarilan alueen valtiolle ja hovin maille alettiin rakentaa vuonna 1974 Lappeenrannan teknillistä korkeakoulua, nykyistä teknillistä yliopistoa.


title: Skinnarilan hovi

text: Skinnarilan hovi oli päässyt rapistumaan pahasti 1960-luvulla, ja sen lähellä ollut se Kilpisen huvila purettiin 1970-luvulla. Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta henkilökunnan tukemana heräsi puolustamaan niin kutsuttua Kuulan huvilaa viime tipassa ja rakennus saatiin pelastettua Museoviraston huomion kiinnittyessä huvilaan. Mutta teekkareiden toiveiden mukaista ylioppilastaloa siitä ei tullut vaan yliopiston hallinnoima sivistyneiden kulttuuritapahtumien pyhättö.


title: Skinnarilan hovi

text: Rakennus restauroitiin alkuperäiseen asuunsa 1970-luvun lopulla ja sinne saatiin Silventoisen suvulta kokoelma 1900-luvun taideteoksia ja valokuvia. Skinnarilan hovissa on myös pienoisveistos Toivo Kuulasta ja säveltäjää esittävä reliefi.


title: Skinnarilan hovi

text: Hovi on tullut lappeenrantalaisille tutuksi useamman kerran vuodessa järjestetyistä Hovin henki -keskustelutilaisuuksista. Rakennus toimii yliopiston koulutus- ja juhlatilana. Sitä voi vuokrata myös yksityistilaisuuksiin.


Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta (LTKY) on perustettu vuonna 1969 silloisen Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun (nykyisin Lappeenrannan teknillinen yliopisto (LUT)) aloittaessa toimintansa.


title: Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta

text: Yliopistolain ja ylioppilaskunnan sääntöjen mukaan: "Ylioppilaskunnan tarkoituksena on olla jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä." Ylioppilaskunta huolehtii, että opiskelijoilla on edustajansa kaikissa yliopiston eri päätöksentekoelimissä, joissa opiskelijoiden mielipiteitä pitää ottaa huomioon. Näitä elimiä ovat yliopiston hallitus, osastoneuvostot, tieteelliset neuvostot ja erillislaitosten johtokunnat.


text: Ylioppilaskunnan jäsenten terveydenhoidosta huolehtii Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiössä (YTHS). LTKY:lla on edustaja YTHS:n valtuuskunnassa. Asumisesta ylioppilaskunta huolehtii Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiön (LOAS) kautta, jonka valtuuskunnassa ja hallituksessa on ylioppilaskunnan edustajia.


text: Ylioppilaskunnan vapaa-aikaan ja kulttuuriin keskittyvät sektorit järjestävät jäsenistölle erilaisia tapahtumia ja aktiviteetteja opiskelun vastapainoksi. Ylioppilaskunnan alaisuuteen kuuluu kymmeniä harrastekerhoja, joiden jäseniksi kaikki LTKY:n jäsenet voivat liittyä tai tarvittaessa perustaa uuden kerhon, jos sopivaa kerhoa ei vielä ole.


title: Tomsk

text: Tomsk () on Tomskin alueen pääkaupunki Keski-Siperiassa Venäjällä Tomjoen varrella. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 524 669 .


title: Tomsk

text: Venäjän tsaari Boris Godunov määräsi kasakkajohtaja Gavril Pisemskin perustamaan linnoituksen Tomjoen varrelle "Tataarien maahan" vuonna 1604. Tomsk oli tärkeä sotilaallinen keskus sodissa alueen alkuperäisväestöä vastaan. Siitä kehittyi myös merkittävä hallintokeskus. Kaupungin väkiluku kasvoi nopeasti 1830-luvun alun kultalöytöjen myötä. Kaupungissa on useita yliopistoja ja korkeakouluja. Tomskin yliopisto perustettiin 1878 ja se oli ensimmäinen yliopisto Siperiassa.


title: Tomsk

text: 1890-luvulla rakennettu Siperian rata kulkee lähes 70 km Tomskin eteläpuolelta ja sen valmistumisen jälkeen Tomskin suhteellinen tärkeys alueella laski esimerkiksi Novosibirskiin verrattuna. Haara Tomskiin valmistui 1896.


title: Tomsk

text: Tomsk on jaettu neljään hallintopiiriin, "rajoniin", joissa oli asukkaita vuonna 2010 seuraavasti:


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan lääni ( , "Uppsala län", vanh. "Upsala län" ja aik. ) on lääni Tukholman pohjoispuolella Keski-Ruotsissa. Lääni sijaitsee Uplannin maakunnan länsi- ja pohjoisosassa. Muut osat Uplannista kuuluvat pääasiassa Tukholman lääniin. Läänin pääkaupunki on Uppsala. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Uppsalan läänin vaalipiirin.


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan läänillä on lyhyt maaraja myös Suomea vastaan, sillä osa Märketin majakkasaaresta Ahvenanmerellä kuuluu Östhammarin kuntaan ja Uppsalan lääniin.


title: Uppsalan lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 682,03 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,5 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Uppsalan lääni

text: Kalmarin unionin aikaan ja myöhäiskeskiajalla nykyisen Uppsalan läänin alueella oli jonkin aikaa Stäkesin lääni, joka käsitti lännessä Bron kihlakunnan ja Håbon kihlakunnan sekä idässä Närdinghundran kihlakunnan. Ne sijaitsivat vanhan Mälarenilta Sigtunan kaupunkiin johtavan reitin (Gorveln-Skarven-Sigtunafjärden) varrella.


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan linnalääniin kuuluivat Uppsalan kaupungin lähellä sijainneet Ulleråkerin kihlakunta ja Vaksalan kihlakunta sekä pohjoisempana sijainneet Norundan kihlakunta ja Olandin kihlakunta, kuten myös vanhat Vendelin kihlakunta, Tierpin kihlakunta ja Vålan kihlakunta. Muilta osin Tiundaland ja Attundaland kuuluivat Tukholman voutikuntaan. 1400-luvun alusta lähtien Ulleråkerin ja Vaksalan kihlakunnat kuuluivat vastaperustettuun Uppsalan kartanon voutikuntaan. Ulleråkerin ja Vaksalan kihlakunnat oli 1400-luvulla useaan otteeseen läänitetty aatelismiehille; läänitysten välisenä aikana ne kuuluivat kruunulle. 1520-luvulta lähtien Tierpin, Vålan ja Norundan kihlakunnat kuuluivat samaan voutikuntaan. 1530-luvun lopussa muodostettiin Örbyhusin lääni Tierpin, Vendelin ja Vålan kihlakunnista, Älvkarlebyn, Västlandin, Österlövstan, Hållnäsin ja Valön pitäjistä Norra Rodenissa sekä Dannemoran ja Filmin pitäjistä. Vuonna 1549 Vålan kihlakunta liitettiin kuitenkin Salbergin lääniin kuuluneeseen Väsbyn kartanon voutikuntaan.


title: Uppsalan lääni

text: Lisäksi oli olemassa Östhammarin lääni, joka oli kooltaan pieni ja siihen kuului todennäköisesti vain nykyinen Frösåkerin kihlakunta. Östhammarin linna sijaitsi kaupungista pohjoiseen ja mainitaan jo Bo Jonsson Gripin aikana. Linna kuului kuningatar Filippan elatuslääniin, ja sen poltti kuningas Erikin vouti Roslagenin talonpoikien kapinoidessa vuonna 1434. Myöhemmin linna rakennettiin uudestaan.


title: Uppsalan lääni

text: Tukholman läänin ja Uppsalan läänin käsittänyt Upplandin lääni oli olemassa vuosina 1634–1640 ja 1655–1713. Näiden ajankohtien välissä vuosina 1641–1654 alue oli jaettuna kahteen lääniin. Vuonna 1714 tehtiin alueen uusi ja lopulliseksi jäänyt jako kahteen lääniin.


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan läänin ja Södermanlandin läänin välinen raja muuttui hieman 1940-luvulla nykyisten Enköpingin ja Strängnäsin kuntien välillä tehdyn rajansiirron vuoksi. Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut Uppsalan läänin rajoja. Sen sijaan vuonna 1971 nykyinen Knivstan kunta ja osia nykyisestä Östhammarin ja Uppsalan kunnista liitettiin Tukholman läänistä Uppsalan lääniin. Samalla Upplands-Bron kunta liitettiin Uppsalan läänistä Tukholman lääniin. Lisäksi Västmanlandin läänistä liitettiin Uppsalan lääniin entinen Fjärdhundran maalaiskunta, joka tuli kuulumaan Enköpingin kuntaan.


title: Uppsalan lääni

text: Vuonna 2005 Ruotsin valtiopäivät päätti vielä, että Hebyn kunta liitetään Västmanlandin läänistä Uppsalan lääniin vuoden 2007 alusta lähtien. Hebyn kunta kuuluu kokonaan Uplannin maakuntaan, joten lännessä Uplannin maakunnan ja Uppsalan läänin rajat ovat lähes samat. Salan kuntaan kuuluva Tärnan pitäjä kuuluu tosin vielä Västmanlandin lääniin.


title: Uppsalan lääni

text: Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä kultainen valtakunnanomena." ()


title: Uppsalan lääni

text: Vaakuna on sama kuin Uplannin maakunnan vaakunta. Se vahvistettiin läänin vaakunaksi vuonna 1939. Lääninhallitus oli jo pitkään käyttänyt vaakunaa, vaikka Uppsalan lääni käsittää vain osan Uplannin maakunnasta. Kun lääninhallitus käyttää vaakunaa tunnuksenaan, niin sen päällä on kuninkaankruunu.


title: Uppsalan lääni

text: Vuonna 2010 Uppsalan läänissä sijaitsi 68 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Uppsalan lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Kahdella asteriskilla (**) merkityt taajamat sijaitsevat osittain toisen läänin alueella. Taulukossa on siinä tapauksessa ilmoitettu taajaman tässä läänissä asuvan väestön määrä.


title: Uppsalan lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Uppsalan läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 11 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Uppsalan lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 13 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Uppsalan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Uppsalan lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Uppsalan lääni on jaettu seuraaviin 3 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Uppsalan lääni

text: Uppsalan läänissä on nykyään kahdeksan kuntaa. Ennen vuotta 2007 kuntia oli seitsemän, sillä Hebyn kunta kuului aikaisemmin Västmanlandin lääniin. Vuonna 2003 perustettiin uudelleen Knivstan kunta. Tätä ennen läänissä oli vain kuusi kuntaa. Uppsalan kunta on sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan ylivoimaisesti suurin kunta.


title: Uppsalan lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 17,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 13,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Uppsalan lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 7 303 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia läänin väestöstä.


title: Uppsalan lääni

text: Seuraavista vuoden 1984 lopun mukaisista tiedoista puuttuu tuolloin Västmanlandin lääniin kuulunut Hebyn kunta. Kyseisten tietojen mukaan 7,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 724 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,1 prosenttia läänin väestöstä.


title: Uppsalan lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 194 768 kruunua.


title: Uppsalan lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Uppsalan lääni

text:
Uppsalan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 338 630 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Västernorrlandin lääni

text: Västernorrlandin lääni (joskus myös "Länsi-Norlannin lääni", ) on lääni Selkämeren länsirannalla Norlannissa. Läänin pääkaupunki Härnösand sijaitsee rannikolla suunnilleen läänin maantieteellisessä puolivälissä. Härnösandia suurempia kaupunkitaajamia ovat etelässä Sundsvall ja pohjoisessa Örnsköldsvik. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västernorrlandin läänin vaalipiirin.


title: Västernorrlandin lääni

text: Lääniin kuuluu kokonaan Medelpadin maakunta ja suurin osa Ångermanlandin maakunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä osia Hälsinglandista (pieni osa Attmarin pitäjää) ja Jämtlandista (alue Överturingenin ympärillä). Ångermanlandiin kuuluvat Tåsjö, Bodum ja Fjällsjö eivät kuulu Västernorrlandin lääniin, vaan Jämtlandin lääniin ja siellä Strömsundin kuntaan. Ångermanlandiin kuuluvat lisäksi Västerbottenin läänissä sijaitsevat Nordmalingin ja Bjurholmin kunnat sekä suuri osa Uumajan kuntaan kuuluvasta Hörneforsin entisestä kunnasta.


title: Västernorrlandin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 509,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Västernorrlandin lääni

text: Medelpad ja Ångermanland kuuluivat 1300-luvulle asti Hälsinglandin maakuntaan ja niissä sovellettiin Hälsinglandin maakuntalakia. Ruotsin historiallisista pääalueista Norlanti mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1434. "Västernorrland" ("Wester Norlanden") eli Länsi-Norlanti kattoi 1500-luvulla norlantilaiset maakunnat ja lapit (ruots. "lappmark") Pohjanlahden ruotsalaisella länsipuolella. Sen vastakohta "Östernorrland" eli Itä-Norlanti tarkoitti Suomen Pohjanmaata.


title: Västernorrlandin lääni

text: Vuoden 1634 hallitusmuodon myötä perustettiin ensimmäinen Västernorrlandin lääni. Sen jälkeen on vuosia 1646–1654 lukuun ottamatta ollut koko ajan olemassa samanniminen lääni, vaikka läänin alue onkin vaihdellut. Seuraavassa luodaan katsaus Västernorrlandin läänin alueen kehitykseen eri aikoina. Hudiksvallin ollessa pääkaupunkina lääniä kutsuuttiin myös "Hudiksvallin lääniksi" ja Gävlen ollessa pääkaupunkina "Gävleborgin lääniksi".Vaakunaselitys: "Jaetun kilven vasemmassa kentässä Ångermanlandin vaakuna, oikeassa kentässä Medelpadin vaakuna." (Ruotsiksi "Kluven sköld: I, Ångermanlands vapen, fält II Medelpads vapen.")


title: Västernorrlandin lääni

text: Nykyinen lääninvaakuna vahvistettiin vuonna 1941. Sitä ennen lääninhallitus käytti vaakunasta erilaisia versioita, kuten molempia maakuntavaakunoita erillisissä kilvissä.


title: Västernorrlandin lääni

text: Vuonna 2010 Västernorrlandin läänissä sijaitsi 76 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Västernorrlandin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Västernorrlandin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Västernorrlandin lääni

text: Västernorrlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västernorrlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Västernorrlandin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 9 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Västernorrlandin lääni

text: Västernorrlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västernorrlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Västernorrlandin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västernorrlandin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 77 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Västernorrlandin lääni

text: Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet - Västernorrland sai 7,48 %, mikä oikeutti 6 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,21 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.


title: Västernorrlandin lääni

text: Västernorrlandin lääniin kuuluu nykyään seitsemän kuntaa:


title: Västernorrlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 9,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 7,6 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Västernorrlandin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 3 757 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia läänin väestöstä.


title: Västernorrlandin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,2 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 4 985 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Västernorrlandin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 183 810 kruunua.


title: Västernorrlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Västernorrlandin lääni

text:
Västernorrlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 242 155 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Medelpadin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Jämtlandin lääni

text: Jämtlandin lääni () on lääni Indalinjoen latvoilla Pohjois-Ruotsissa. Lääni koostuu pääasiassa Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista. Läänin pääkaupunki on sen ainoa kaupunki Östersund. Jämtlandin lääni on väkiluvultaan Ruotsin manneralueen pienin lääni.


title: Jämtlandin lääni

text: Lääni on harvaanasuttua ja yli kolmannes sen väestöstä asuu haja-asutusalueilla. Suurin osa asukkaista asuu tiheästi Storsjönin järven lähellä. Läänin elinkeinoelämää hallitsevat pienyritykset ja tärkeitä elinkeinosektoreitä ovat puuteollisuus, turismi, kauppa ja elintarviketeollisuus.


title: Jämtlandin lääni

text: Jämtlandin lääni koostuu pääasiassa Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista, mutta pienet osa näistä maakunnista kuuluvat muihin lääneihin. Jämtlandin lääniin kuuluu lisäksi pieniä osia Hälsinglandin, Ångermanlandin, Taalainmaan ja Lapin maakunnista. Jämtlandin läänin pääkaupunki on Östersund, eikä läänissä muita kaupunkeja ole ollutkaan.


title: Jämtlandin lääni

text: Historian saatossa Jämtland ja Härjedalen ovat välillä olleet hallinnollisesti samaa ja välillä eri aluetta. Härjedalenista tuli varhain Norjan Trøndelagin osa, mutta Jämtland oli itsenäinen vuoteen 1178 asti, jolloin maakunta liitettiin Norjaan Storsjönin jäällä käydyn taistelun jälkeen. Jämtland muodosti kuitenkin oman hallintoalueensa Norjan sisällä ja sitä hallitsi "Jamtamot"-niminen käräjälaitos. Jämtlandilla oli Norjassa samanlainen asema kuin Islannilla, Shetlandsaarilla, Orkneysaarilla ja Färsaarilla 1400-luvun loppuun asti. Kirkollisesti Jämtland kuului Uppsalan arkkihiippakuntaan, kun Härjedalen kuului Nidarosin hiippakuntaan. Myöhemmin Jätmland liitettiin Tronheimin lääniin ("Trondhjems len"), joka oli yksi Norjan neljästä linnaläänistä ja Nidarosin hiippakuntaan. Alueen kehitys riippui Norjan liittämisestä Tanskaan vuonna 1536 seuranneesta vahvistuneesta hallinnosta sekä Tanskan ja Ruotsin käymistä sodista, joita sodittiin maakunnassa.


title: Jämtlandin lääni

text: Kun Jämtland ja Härjedalen liitettiin Ruotsiin Brömsebron rauhassa vuonna 1645, niin Härjedalen liitettiin Hudiksvallin lääniin ja Jämtland Härnösandin lääniin. Tämä aluejako kesti 13 vuotta, kunnes Ruotsi Roskilden rauhassa vuonna 1658 sai Trøndelagin ja Jämtland-Härjedalen liitettiin jälleen osaksi Trondheimin lääniä, vaikkakin nyt osana Ruotsia. Aluejärjestely jäi lyhytaikaiseksi sodan puhjettua ja Kööpenhaminan rauhassa Trøndelag liitettiin jälleen Tanska-Norjaan. Jämtland ja Härjedalen tulivat osaksi Västernorrlandin lääniä. Vuonna 1762 Västernorrlandin läänistä erotettiin Gävleborgin lääni, johon Härjedalenkin tuli kuulumaan.


title: Jämtlandin lääni

text: Jämtlandin lääni muodostettiin Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista vuonna 1810. Ehdotuksen oli tehnyt alueen ainoa valtiopäivämies, Stugunissa asunut Anders Nilsson. Hänen mielestään tämä suuri alue Norjan rajalla tarvitsi paikallista johtamista. Uuden läänin muodostaminen auttaisi myös "voittamaan Suomen takaisin Ruotsin rajojen sisällä", sillä vuotta aiemmin Suomi oli liitetty osaksi Venäjää. Alueen talonpojat eivät halunneet perustaa uutta lääniä ja kasvattaa julkista sektoria, mutta Kustaa IV Aadolfin syrjäyttämisen jälkeen virassa ollut väliaikainen hallitus teki päätöksen. Östersundiin perustettavan lääninhallituksen katsottiin pystyvän myös parantamaan Ruotsin ja Norjan välisiä yhteyksiä, jotka Värmlannin pohjoispuolella kulkivat Jämtlandista Trøndelageniin Kölivuoriston yli.


title: Jämtlandin lääni

text: Perustamisensa jälkeen Jämtlandin lääniä on jonkin verran laajennettu. Vuonna 1864 siihen liitettiin Hälsinglandin maakunnasta ja Gävleborgin läänistä Ytterhögdalin ja Ängersjön pitäjät. Vuonna 1974 kuntauudistuksen yhteydessä Ångermanlandin maakunnasta ja Västernorrlandin läänistä liitettiin vielä Fjällsjön, Bodumin ja Tåsjön pitäjät osaksi Strömsundin kuntaa.


title: Jämtlandin lääni

text: Läänin nimi oli kirjoitettiin aiemmin "Jemtlandin lääni" ja myös Jämtlandin maakunta kirjoitettiin muotoon "Jemtland". Joskus lääniä on nimitetty "Östersundin lääniksi" pääkaupunkinsa mukaan. Kirjoitusasu muutettiin ruotsin kielen oikeinkirjoitusuudistuksessa 1900-luvun alussa.


title: Jämtlandin lääni

text: Vaakunaselitys: "Jaettu kilpi: I kentässä Jämtlandin ja II kentässä Härjedalenin vaakuna." (Ruotsiksi "Delad sköld: I. Jämtlands II. Härjedalens vapen.")


title: Jämtlandin lääni

text: Läänin vaakuna koostuu Jämtlandin ja Härjedalenin maakuntien vaakunoista, jotka pääosin muodostavat läänin. Vaikka lääniin kuuluu pieniä osia myös muista maakunnista, niin niiden tunnuksia ei ole otettu mukaan vaakunaan.


title: Jämtlandin lääni

text: Vuonna 2010 Jämtlandin läänissä sijaitsi 54 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Jämtlandin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.


title: Jämtlandin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Jämtlandin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 423,61 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Jämtlandin lääni

text: Hallitsevia puolueita ovat sosiaalidemokraatit ja Keskustapuolue, mikä on ainutlaatuista Ruotsissa, mutta vastaa rajan takana Norjassa sijaitsevan Pohjois-Trøndelagin läänin tilannetta. Kuntaliitto ja useimmat kunnista ovat porvaripuolueiden johtamia (tai puolueblokit ylittävien koalitioiden johtamia), mutta ”puna-vihreät” johtavat maakäräjäkuntaa ja sosiaalidemokraateilla on hallussaan kolme paikkaa läänin viidestä paikasta valtiopäivillä.


title: Jämtlandin lääni

text: Jämtlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jämtlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 4 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Jämtlandin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 4 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Jämtlandin lääni

text: Jämtlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jämtlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Jämtlandin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Jämtlandin lääni on jaettu seuraaviin 3 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 55 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Jämtlandin lääni

text: Jämtlandin lääniin kuuluu nykyään kahdeksan kuntaa:


title: Jämtlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 7,5 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 6,6 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Jämtlandin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 874 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia läänin väestöstä.


title: Jämtlandin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 981 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia läänin väestöstä.


title: Jämtlandin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 175 443 kruunua.


title: Jämtlandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Jämtlandin lääni

text:
Jämtlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 126 299 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Härjedalenin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta kaikki muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Pakistanin rupia

text: Pakistanin rupia (lyhenne PKR) on Pakistanin virallinen rahayksikkö. Se jakautuu 100 paisaan. Pakistan alkoi käyttää omaa valuuttaansa vuonna 1948. Itsenäisyyden alkuaikoina käytettiin Intian valuuttaa, jossa oli leimattuna "Pakistan".


title: Pakistanin rupia

text: 1 euro (EUR) on noin 129 rupiaa (PKR) ja 1 rupia on noin 0.008 euroa (tilanne 4. kesäkuuta 2013).


title: Gävleborgin lääni

text: Gävleborgin lääni () on lääni Selkämeren länsirannikolla Norlannissa Ruotsissa. Lääniin kuuluu lähes koko Gästriklandin maakunta (paitsi pieni alue Söderforsin pitäjästä) ja melkein koko Hälsingland (lukuun ottamatta Ytterhogdalin ja Ängersjön pitäjiä). Lisäksi lääniin kuuluu pieni osa Taalainmaan maakuntaa (Hamran seurakunta Orsan suomalaismetsien alueelta). Läänin pääkaupunki ja suurin taajama on Gävle aivan läänin etelärannikolla. Gävlen kunta on myös läänin väkimäärältään suurin kunta.


title: Gävleborgin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 686,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,8 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Gävleborgin lääni

text: Gävleborgin lääni perustettiin vuonna 1762 erottamalla Gästriklandin, Hälsinglandin ja Härjedalenin maakunnat silloisesta Västernorrlandin läänistä. Härjedalenin maakunta liitettiin vuonna 1810 tuolloin perustettuun Jämtlandin lääniin. Västernorrlandin läänin artikkelissa on kerrottu tarkemmin lääninjaon kehityksesta alueella.


title: Gävleborgin lääni

text: Vaakunaselitys: "Neliöosaisen kilven I ja IV kentissä Gästriklandin vaakuna, II ja III kentissä Hälsinglandin vaakuna." (Ruotsiksi "Kvadrerad sköld, i fält I och IV Gästriklands vapen, fält II och III Hälsinglands.")


title: Gävleborgin lääni

text: Aluksi lääninhallitus käytti maakuntavaakunoita kaksijakoisessa kilvessä. Kun vaakuna vahvistettiin läänin käyttöön vuonna 1938, valittiin kaksijakoisen kilven sijaan nelijakoinen kilpi. Vaikka lääniin kuuluu pieni osa Taalainmaata, niin sitä ei ole huomioitu vaakunassa.


title: Gävleborgin lääni

text: Vuonna 2010 Gävleborgin läänissä sijaitsi 87 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Gävleborgin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Gävleborgin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Gävleborgin lääni

text: Gävleborgin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Gävleborgin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 10 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Gävleborgin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Gävleborgin lääni

text: Gävleborgin läänissä toimii Gävleborgin läänin maakäräjät. Ruotsissa maakäräjät vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjät huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Gävleborgin lääni

text:
Maakäräjät perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjävaltuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Gävleborgin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjävaltuustossa on yhteensä kaikkiaan 75 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjävaalien tulos.


title: Gävleborgin lääni

text: Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet Gävleborg sai 5,84 %, mikä oikeutti 4 paikkaan maakäräjäkvaltuustossa. Muut puolueet saivat 0,18 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjävaltuustossa.


title: Gävleborgin lääni

text: Gävleborgin lääniin kuuluu nykyään 10 kuntaa:


title: Gävleborgin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 11,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,1 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Gävleborgin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 4 415 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä.


title: Gävleborgin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 5 777 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia läänin väestöstä.


title: Gävleborgin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 180 240 kruunua.


title: Gävleborgin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Gävleborgin lääni

text:
Gävleborgin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 130 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Selkämeri

text: Selkämeri (), aikaisemmin "Raumanmeri", on Pohjanlahden eteläosan nimitys. Etelässä se rajoittuu Ahvenanmaahan ja Ahvenanmereen ja pohjoisessa Merenkurkkuun. Selkämeri jakaantuu Suomen ja Ruotsin kesken, mutta keskellä Selkämerta on myös huomattavan suuri kansainvälinen vesialue. Saaria on vain rannikkoalueilla, kauempana rannikosta niitä ei ole. Selkämeren suolapitoisuus on noin 0,5 %.


title: Selkämeri

text: Merisääennustuksissa käytetään Selkämeren rajoille seuraavaa määritelmää: meren eteläraja kulkee leveyspiiriä 60°30’ N seuraten. Selkämeren eteläosan pohjoisrajana on leveyspiiri 62° N, joka on samalla Selkämeren pohjoisosan eteläraja. Selkämeren pohjoisraja seuraa linjaa Ruotsin Järnas uddesta Suomen rannikon Halsögrundiin. Selkämeren kansainvälinen lyhennekoodi on B3, missä B on lyhennys Itämeren englanninkielisestä nimestä ("the Baltic Sea"). Selkämeren eteläosan lyhenne on B3S ja pohjoisosan B3N, missä S ja N viittaavat englanninkieleen (S= "south" ’etelä’; N= "north" ’pohjoinen’)


title: Selkämeri

text: Aiemmin Rauman edustalla ollut Pohjanlahden eteläinen osa tunnettiin "Raumanmerenä". Vielä 1800-luvulle saakka nimi Raumanmeri säilyi, mutta 1900-luvun alussa sen rinnalle alkoi nousta nykyinen "Selkämeri"-nimitys. Aluksi nimi Selkämeri mainittiin kartoissa ja kirjoissa vain suluissa, mutta pian Selkämeri vakiintui viralliseksi nimeksi.


title: Selkämeri

text: Raumalla nimenmuutosta vastaan protestoitiin. Vuonna 1933 kaupunginhallitus lähetti Suomen Maantieteelliselle seuralle pyynnön puuttua asiaan. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut, ja vielä vuonna 1944 kaupunginhallitus osoitti valituksen suoraan Valtioneuvostolle. Tämäkään ei johtanut mihinkään. Nimi Raumanmeri kuitenkin elää vielä nykyäänkin.


title: Selkämeri

text: Selkämeren suurin syvyys on noin 300 metriä. Tämä syvin kohta sijaitsee Ruotsin aluevesillä.


title: Pak sarzamin shad bad

text: Pāk sarzamīn šād bād (پاک سرزمین شاد باد, suomeksi ”Siunattu olkoon pyhä maa”) on Pakistanin kansallislaulu. Se otettiin käyttöön 1954, jolloin Pakistanista tuli tasavalta. Sen sanat on kirjoittanut pakistanilainen runoilija Abul Asar Hafeez Jalandhari ja sävelen Ahmed G. Chagla. Laulun sävel on kirjoitettu ennen sen sanoja. Kansallislaulu on urdunkielinen.


title: Puerto Plata

text: Puerto Plata on Dominikaanisen tasavallan pohjoisrannikolla sijaitseva kaupunki. Sen asukasluku on 90 000 (2000). Kaupunki saa tulonsa pääosin matkailusta. Varsinkin Sosua, Cabarete sekä Playa Dorada ovat matkailijoiden suosiossa upeiden rantojensa takia.


title: Puerto Plata

text: Kolumbus miehistöineen laski ankkurinsa tänne Puerto Platan edustalle vuonna 1493.


title: Puerto Plata

text: Matkailijoille suositellaan Puerto Platan meripihkamuseota, täältä Steven Spielberg sai ajatuksen Jurassic Park -elokuvaansa. Kiinnostavaa nähtävää ovat myös Cabareten tippukiviluolat.


title: E-fed

text: E-fed tai Electronic-federation on internetissä pelattava roolipeli, jonka aiheena on vapaapaini. Pelissä jokainen pelaaja luo itselleen hahmon ja kirjoittaa roolipelauksia, joiden perusteella ottelut järjestetään ja otteluiden voittajat valitaan.


title: E-fed

text: Suomessa on aikojen saatossa esiintynyt muutamia e-fed järjestöjä. Tällä hetkellä toiminnassa ovat New Horizon Pro Wrestling ja Universal Contentious Crusaders.


title: Wallis Simpson

text: Wallis, Windsorin herttuatar (ent. Bessie Wallis Simpson, ent. "Spencer", o. s. "Warfield", 19. kesäkuuta 1896 – 24. huhtikuuta 1986) oli kruunusta luopuneen Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaan Edvard VIII:n puoliso. Edvard luopui kruunusta mennäkseen naimisiin kahdesti eronneen yhdysvaltalaisen Wallis Simpsonin kanssa, ja hänestä tuli Windsorin herttua.


title: Wallis Simpson

text: Bessie Wallis Warfield kasvoi Baltimoressa Marylandissa. Hänen ensimmäinen miehensä oli merivoimien lentäjä Earl Winfield Spencer. Mies osoittautui ailahtelevaiseksi alkoholistiksi, joten Wallis Spencer jätti tämän. Eron jälkeen hän aloitti suhteen tuolloin naimisissa olleen englantilais-amerikkalaisen liikemiehen Ernest Simpsonin kanssa, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1928.


title: Wallis Simpson

text: Englannissa Wallis Simpson tapasi Walesin prinssi Edvardin rakastajattaren kautta; Edvard tuli poikamiesvuosinaan tunnetuksi naisseikkailuistaan. Heidän suhteensa kehittyi rouva Simpsonin ollessa yhä naimisissa. Edvard nousi kuninkaaksi tammikuussa 1936. Lokakuussa Simpsoneiden avioero tuli voimaan, ja pian tämän jälkeen Edvard luopui kruunusta, sillä Englannin kirkon päämiehenä hän ei voinut avioitua eronneen kanssa. He muuttivat asumaan Ranskaan, jossa he avioituivat heinäkuussa 1937, ja Edvard sai arvonimen Windsorin herttua. Hänen vaimostaan tuli Windsorin herttuatar.


title: Wallis Simpson

text: Edvardin intohimoinen kiintymys eronneeseen rouva Simpsoniin herätti pahennusta. Myös pariskunnan vierailu 1937 kansallissosialistisessa Saksassa ja Hitlerin tapaaminen herättivät epäilyksiä.


title: Wallis Simpson

text: Herttuapari odotti turhaan kutsua takaisin Lontooseen. Kuningas Yrjö VI:n kuoltua tämän leski, kuningataräiti Elisabet syytti Yrjön kuolemasta epäsuorasti herttuatarta siinä mielessä, että ennenaikaisen kuolema johtui tehtävän aiheuttamasta stressistä, eikä herttuatarta siksi kutsuttu hautajaisiin. Vasta kuningatar Maryn muistotilaisuuteen pariskunta sai yhteisen kutsun..


title: Wallis Simpson

text: Windsorin herttua kuoli kurkkusyöpään 28. toukokuuta 1972 Pariisissa. Edvard siunattiin kuninkaallisin menoin Windsorin linnan kappelissa 1972, ja Windsorin herttuatar oli tilaisuudessa läsnä. Myös herttuattaren oma terveys oli alkanut heikentyä, hän kärsi aivoverenkiertohäiriöistä sekä vakavasta hajamielisyydestä. Herttuatar asui Pariisissa kuolemaansa saakka.


title: Wallis Simpson

text: Windsorin herttuatar siunattiin haudan lepoon Windsorin linnan kappelissa 1986. Hänen siunaustilaisuuteensa osallistui noin sata vierasta, mukaan lukien silloinen pääministeri Margaret Thatcher puolisoineen ja Labour-puoluetta edustanut oppositiojohtaja Neil Kinnock. Siunaustilaisuudessa ei herttuattaren toivomuksesta pidetty puhetta eikä viitattu häneen tai hänen elämäänsä millään lailla. Hänen asemansa kuninkaallisen perheen jäsenenä kävi ilmi vain siunauksessa. Arkun hautaanlaskua todisti neljä kuninkaallisen perheen jäsentä, kuningatar Elisabet II ja Edinburghin herttua sekä Walesin prinssi ja prinsessa. Herttuattaren työntekijöitä ja ystäviä oli läsnä kahdeksan. Herttuatar haudattiin Windsorin linnan lähellä olevalle Frogmoren kuninkaalliselle hautausmaalle miehensä haudan viereen.


title: Linz

text: Linz on Itävallan kolmanneksi suurin kaupunki Wienin ja Grazin jälkeen. Se on Ylä-Itävallan osavaltion pääkaupunki. Siellä asui vuonna 2014 193 814 asukasta.


title: Linz

text: Linz on merkittävä teollisuuskaupunki ja sijaitsee Tonavan varrella lähellä Saksan ja Tšekin rajaa.


title: Linz

text: Kaupunki on tärkeä liikenneristeys ja siellä on muun muassa tärkeä jokisatama. Kaupungissa on myös yliopisto. Linz on myös tärkeä teollisuuskeskus, jossa on mm. metalli-, kone- ja kemianteollisuutta. Kaupunki toimi Euroopan kulttuuripääkaupunkina 2009. Kaupungin perustivat jo roomalaiset.


title: Linz

text: Linzillä on seuraavat ystävyyskaupungit:


title: Roksane

text: Roksane (ennen 341 eaa.–n. 309 eaa.) oli Aleksanteri Suuren baktrialainen vaimo. Hän meni Aleksanterin kanssa naimisiin 327 eaa. Baktria oli Persian itäosissa nykyisen Afganistanin alueella. Roksanen isä oli "Oksyartes" Balkhista. Balkh oli viimeinen Aleksanterin käsiin joutuneista Persian provinsseista ja avioliitto oli yritys sovitella välejä baktrialaisiin satraappeihin. Antiikin lähteissä kuitenkin kerrotaan, että Aleksanteri rakasti vaimoaan. Roksane seurasi Aleksanteria Intiaan 326 eaa. Aleksanteri kuoli Babylonissa 323 eaa., mutta Roksane synnytti hänelle vielä tämän jälkeen pojan Aleksanteri IV:n. Aleksanterin luoma valtakunta kuitenkin natisi liitoksistaan ja äidistä ja pojasta tuli valtapelin nappuloita. Aleksanterin äiti Olympias suojeli heitä Makedoniassa. Olympias kuitenkin murhattiin 316 eaa. Lopulta Kassandros murhautti Roksanan ja hänen poikansa noin 309 eaa.


title: Autourheilu

text:
Autourheilu on moottoriurheilun muoto, jossa kilpaillaan autoilla ajamisessa. Se on levinnyt maailmanlaajuiseksi kilpailutoiminnaksi eri luokissa.
Autojen käyttäminen kilpailutarkoituksissa alkoi miltei heti sen jälkeen, kun autoja oli saatavilla laajemmin vuonna 1896. 1900-luvun alussa kilpailutoiminta laajeni kattamaan monia maita. Jo vuonna 1907 autoissa alettiin käyttää kansallisia värejä, joka on säilynyt ilmiönä vielä nykyäänkin varsin laajasti. Esimerkiksi italialaiset tallit esiintyvät perinteisesti punaisessa värissä, ranskalaiset sinisessä ja britit British Racing green -vihreässä. Näin katsojat pystyvät erottamaan helpommin eri maista lähtöisin olevat kilpailijat ja tiimit. Nykyisen urheilumarkkinoinnin puitteissa autot tunnistetaan kuitenkin yhä useammin globaalien sponsoreidensa väreistä.


title: Autourheilu

text: Vuosien varrella autourheiluun on kehittynyt monia eri lajeja, joilla on omat lajikohtaiset sääntönsä.


title: Autourheilu

text: Autosuunnistuksessa vaaditaan kuljettajalta hyvää autonkäsittelytaitoa vaihtelevissa maastoissa ja kartturilta nopeaa ja tarkkaa kartanlukutaitoa ja erilaisten karttojen hahmottamista.


title: Autourheilu

text: Crosskart on kevyt putkirunkoinen auto, joka kiihtyy nollasta sataan muutamassa sekunnissa. Laji on suosittu kaikissa Pohjoismaissa ja tällä hetkellä crosskart on nopein radoilla ajettava kulkupeli.


title: Autourheilu

text: Crosskarteilla ajetaan talvisin jäällä ja kesäisin kilpaillaan rallicrossin muodossa. Luokkina on Mini-, 85cc-, 125cc-, sekä Xtrem luokan autot. Lisäksi kesäisin ajetaan KRC1 ja KRC2 luokkia.


title: Autourheilu

text:
Drag racingissa eli kiihdytysurheilussa autoja ja moottoripyöriä kehitellään niin, että ne selviävät seisovasta lähdöstä 1/4 mailin (joissain erityisoloissa 1/8 mailin tai 1000 jalkaa) eli runsaan 400 metrin suorasta radasta maaliin mahdollisimman nopeasti. Top Fuel -ryhmässä, jossa autot toimivat nitrometaanipolttoaineella, saavutetaan nykyään alle 4,5 sekunnin aikoja ja vastaavasti Stock -ryhmässä, jossa autot ovat lähinnä laadultaan viimeisteltyjä vakioautoja kuitenkin ilman äänenvaimentajia, asianmukaisin kisakevennyksin, turvakaarin ja varustettuna sileillä slicks-renkailla, saavutetaan 10–12 sekunnin aikoja. Kilpailussa ajetaan ensimmäisten päivien aikana lajitteluajo eli qualification, jossa saman ryhmän kuljettaja/ajokkiparit laitetaan aikakriteerein (joissain ryhmissä tasoituksia) parhaimmuusjärjestykseen ja finaalipäivänä ajetaan cup-muotoinen pudotuskilpailu (eliminator), jossa esim. 16 parhaan lajitteluajan ajaneet kisaavat pudotuskaaviossa (tikapuu, engl. ladder) järjestyksessä 1 vs 16, 2 vs 15 jne.
Pudotuskilpailun eli eliminaattorin voittaja on kisan voittaja ajasta huolimatta (mahdolliset aikatasoitukseton huomioitu lähdössä).


title: Autourheilu

text: Suomessa lajin kattojärjestö on AKK ja sen lajiseurana FHRA (Finnish Hot Rod Association), joka on pitänyt tarkkaa statistiikkaa lajin mestareista vuosien varrella.


title: Autourheilu

text: Lajin suomalaisia sankareita ovat mm Kimmo Rutila, joka ilman teknisiä ongelmia olisi ottanut 1979 ensimmäisen ja tärkeän Modified Standard-mestaruuden ruotsalaisilta Räyskälässä Simo Jorosen virittämällä Plymouth `Cuda 440:lla.


title: Autourheilu

text: Euroopassa eräs ammattimaisimmista ryhmistä on Pro Stock, jossa saavutetaan 6.5 sekunnin aikoja tarkkaan säädellyin viritys- ja muotoilukeinoin bensiinimoottoreilla. Tomi Laine voitti Pro Stockissa kaksi Euroopan mestaruutta ennen siirtymistään USA:an Crew Chiefiksi. Eräs Tomin manttelinperijöistä on Richard "Nixxon" Sundblom, joka voitti EM-hopeaa tiukassa sarjassa 2008 ja 2009.


title: Autourheilu

text: Eräs lajin moottoriratkaisu perustuu Chryslerin Hemi 426 -moottoriin, jonka nimi juontaa puolipallon muotoisista palotiloista. Alkuperäinen katumoottorista tuotti 425 hv ja nitrometaanikäyttöinen ahdettu kilpamoottori jopa 8500 hv (Top Fuel).


title: Autourheilu

text: Top Fuel on Drag Racingin johtava ryhmä, ja FIA:n EM-sarjassa on mukana lukuisa joukko suomalaisia kilpailijoita. Risto "Paha Paavali" Poutiainen ajoi ensimmäisenä 5,0 s suorituksen Motoparkissa ja omaa syyskuussa 2010 ajetun Suomen ennätyksen 4,834 s. 1990-luvulla Anita Mäkelä otti ryhmässä Euroopan mestaruuksia ja sijoittui 2009 come-backin jälkeen 5. sijalle. Myös hänen aviomiehensä Tommi Haapanen on kunnostautunut EM-sarjassa. Top Fuelia vaivaa Euroopassa kisabudjettien pienuus, josta johtuen kaluston toimivuus eliminaattorin viimeisille kierroksille saakka on arpapeliä. Santa Podissa on voittanut Jari Halinen. Lisäksi eräässä vaiheessa Suomen nopeinta aikaa on pitänyt mäkihyppääjänä laajemmin tunnettu Janne Ahonen, joka myös on kilpaillut FIA:n sarjassa 2009 ja 2010.


title: Autourheilu

text: Vuonna 2010 Euroopassakin ajettiin 1000 ft/jalan mittaisella radalla. Esim. Alastaron 2010 Nitronationalsin voittoon tarvittiin 4,1s aika ja kilpailijat sekä lajia seuraava yleisö jäivät odottamaan ensimmäistä nelosen alitusta 2011. Timo Lehtimäki aloitti sarjassa 2009 ja voitti 4.7.2010 Alastaron EM-osakilpailun. Tosin finaalivastustajan, Risto Poutiaisen, kisaväline oli rakennettu finaalia varten edellisvuoden ajokin rungon ympärille ja mm. Lehtimäeltä lainatuista osista perjantaisen aika-ajo-onnettomuuden jälkeen aika-ajopäivän ja eliminaattorin välisen yön aikana.


title: Autourheilu

text: Vuoden 2011 sarja on lähtenyt myös suomalaisittain hyvin käyntiin ja Risto Poutiainen ajoi 25-30.5. järjestetyssä FIA EM Santa Podin osakilpailussa uuden Euroopan ennätyksen loppunopeudessa, 510,1 km/h


title: Autourheilu

text: Drag Racing on katsojamäärillä mitattuna toiseksi suosituin moottoriurheilulaji Suomessa. Esim Alastaron EM Nitronationals -kisaa esimerkiksi vuonna 2010 seurasi 30 000 maksanutta katsojaa hiekkavalleilta ja kisaistumakatsomosta. Vuonna 2018 Anita Mäkelä ajoi uuden Euroopan ennätyksen joka on 3.870 sekuntia.


title: Autourheilu

text: EcoRun eli taloudellisuusajo lasketaan autourheiluksi, jossa ajetaan tietty reitti eripituisin osuuksiin. Reitti ajetaan Suomessa vakioautoilla liikennesääntöjä noudattaen. Voittaja on se, joka käyttääpolttoainetta mahdollimman vähän.


title: Autourheilu

text: Mailmalla on myös muun tyyppisiä kilpailujaautoja. Japanissa EcoRun kilpailuissa autot saattavat toimia esim. aurinkoenergialla.


title: Autourheilu

text: Karting on suosittu nuorten laji, jonka parissa opitaan autourheilun perusteet. Lisäksi karting tarjoaa mahdollisuuden kilpailla myös kansainvälisissä sarjoissa.


title: Autourheilu

text: Kestävyysajoksi kutsutaan hyvin pitkiä ajokilpailuja. Kuuluisin kestävyysajo on Le Mansin 24 tunnin ajo. Kyse on hyvin pitkästä kilpailusta, jossa saattaa olla samaa autoa ajamassa useampi kuljettaja, jotka vaihtelevat vuoroa.


title: Autourheilu

text: Pienoisautoilu jaetaan kahteen osaan, ura-autoiluun ja RC-autoiluun. Suomessa lajin harrastajia on tällä hetkellä noin 1000 ja lajin SM-sarjassa n 250. Ajopelien kiihtyvyys on 2,2 sek (0-100 km/h) ja ajoaika on 5 min.


title: Autourheilu

text: Rallissa tiukkojen säädösten mukaisesti varustetuilla autoilla kilpaillaan kapeilla, yleisillä teillä. Eri vaiheissa Suomi on ollut hyvin vahvoilla lajissa ja noin 40% maailmanmestaruuksista on tullut Suomeen. Maailmanmestareina ovat olleet muun muassa Hannu Mikkola, Ari Vatanen, Timo Salonen, Juha Kankkunen, Tommi Mäkinen ja Marcus Grönholm. Ennen kuljettajien MM-sarjan alkua Markku Alén voitti italialaistallilleen (Fiat-yhtymä) merkki-MM:n ja samalla kuljettajien FIA-Cupin. Alén oli 22.10.2011 saakka eniten erikoiskokeita MM-tasolla voittanut kuljettaja, mutta Espanjan MM-rallissa 2011 Sebastien Loeb löi Markun ennätyksen.


title: Autourheilu

text: Vuonna 2010 mestaruudesta ajoivat tosimielessä Fordilla kilpailevat Mikko Hirvonen ja Jari-Matti Latvala. Mikko tunnetaan tasaisesta vauhdista ja titteli oli jo erittäin lähellä 2009. Jari-Matin tavaramerkki on ollut rämäpäinen vauhti, joka kuitenkin on toisinaan johtanut ajouralta sinkoutumiseen. Jari-Matti Latvala sijoittui vuoden 2010 MM-sarjassa toiseksi ylivoimaisen Sebastien Loebin jälkeen. Vuoden 2010 FIAn WRC-rallisarjan mielenkiintoa kasvatti Kimi Räikkösen osallistuminen Citroenin kakkostiimissä. Kimi sijoittui uudessa lajissaan MM-sarjan 10. sijalle. Vuoden 2011 sarjassa Mikko on menestynyt hieman Jari-Mattia paremmin ja myös Kimi on löytämässä oman paikkansa, vaikkei osallistukaan kaikkiin kisoihin mm. NASCAR -aktiviteettiensa vuoksi.


title: Autourheilu

text: Formula 1 on kutsuttu rata-autoilun kuninkuuslajiksi. Luokassa on kilpailtu maailmanmestaruudesta vuodesta 1950 lähtien. Suomalaisista Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden on voittanut Keijo "Keke" Rosberg, Mika Häkkinen ja Kimi Räikkönen. Rosberg voitti mestaruutensa Williamsilla ja Häkkinen kaksi mestaruutta McLarenilla 1998 ja 1999. Räikkönen voitti mestaruutensa Ferrarilla ensimmäisellä kaudellaan tallissa vuonna 2007. Myös Rosberg ja Räikkönen ovat ajaneet McLarenilla, jota voidaan pitää modernin kauden menestyneimpänä tallina.


title: Autourheilu

text: Muita suomalaisia Formula 1 -kuljettajia ovat Leo Kinnunen, Mikko Kozarowitzky, Jyrki Järvilehto, Mika Salo ja Heikki Kovalainen. Nico Rosberg ajoi Williams-tallissa vuodesta 2006 vuoteen 2009 ja siirtyi kaudelle 2010 Mercedes-Benzin uuteen F1-talliin. Rosberg omaa sekä Suomen, että Saksan kansalaisuuden. Rosberg kilpailee kuitenkin saksalaisella lisenssillä. Heikki Kovalainen ajoi kaudet 2008-2009 McLaren -tallissa ja siirtyi kaudelle 2010 Lotus-talliin, jossa hän kilpaili myös kauden 2011. Heikki Kovalainen jatkoi aiemmassa tallissaan, joka vaihtoi nimensä Caterhamiksi. Vuonna 2013 Kovalainen on toiminut Caterhamin osa-aikaisena testikuljettajana. Uutena suomalaiskuskina Formula 1 -sarjaan nousi vuonna 2013 Valtteri Bottas, joka kilpailee Mercedes -tallissa.


title: Autourheilu

text: Saksalainen Michael Schumacher on Formula 1 -kuljettajista menestynein yhteensä seitsemällä maailmanmestaruudellaan. Myös hänen veljensä Ralf Schumacher on ollut Formula 1 -kuljettaja. Pitkäaikainen Formula 1 -kuljettaja ja erittäin korkealle arvostettu oli myös brasilialainen Ayrton Senna, joka menehtyi vuonna 1994 San Marinon kilpailussa saamiinsa vammoihin.


title: Autourheilu

text: Rata-SM on rata-autoilun Suomen-mestaruussarja, jossa kilpaillaan useissa rata-autoluokissa. Suomen-mestaruussarjassa luokat vaihtelevat vuosittain. Vuonna 2018 luokkina oli The Gran Turismo, V1600, Formula Ford ja Legends Trophy. Vierailevina luokkina nähtiin myös Formula Academy Finland.


title: Autourheilu

text: Rata-autoilussa luokkia on useita mm. V8Thunder, Legends ja BMW Xtreme. Nuoret kisaavat kartingin lisäksi Formula Ford ja F4-luokissa. Luokkia on useita ja toimivat harrastajien toimesta. Uusina lajit kiinnostavat myös media esimerkkinä Time Attack ja kuorma-auto luokat. Kuorma-autoilla suomalaiset ovatkin pärjänneet myös kansainvälisesti.


title: Robinson Crusoe

text: Robinson Crusoe on Daniel Defoen ensimmäinen ja kuuluisin romaani, joka julkaistiin vuonna 1719. Romaani oli menestys jo omana aikanaan, ja sitä on kutsuttu maailman ensimmäiseksi "bestselleriksi". Teoksen mukaan on saanut nimensä kokonainen kirjallisuuden laji, robinsonadit.


title: Robinson Crusoe

text: Kirjan ensimmäinen suomenkielinen versio ilmestyi jo 1847, Otto Tandefeltin suomentamana mukaelmana, nimellä "Robinpoika Kruuse".


title: Robinson Crusoe

text: Kirjan alkukielinen koko nimi on "The Life and Strange Surprising Adventures of Robinson Crusoe of York, Mariner: who lived Eight and Twenty Years, all alone in an uninhabited Island on the coast of America, near the Mouth of the Great River of Oroonoque; Having been cast on Shore by Shipwreck, wherein all the Men perished but himself. With An Account how he was at last as strangely deliver'd by Pirates. Written by Himself."


title: Robinson Crusoe

text: Daniel Defoen romaani Robinson Crusoe kertoo yhden miehen selviytymistarinan autiosaarella. Tapahtumat sijoittuvat 1600-luvulle. Yhdeksäntoistavuotias Robinson karkaa kotoaan ja hyppää laivaan, joka suuntaa kohti Afrikkaa. Alus haaksirikkoutuu lähelle autiosaarta. Robinson selviää ainoana hengissä, koiraa ja kahta kissaa lukuun ottamatta. Saarella Robinson pitää tarkkaa päiväkirjaa seikkailustaan.


title: Robinson Crusoe

text: Defoe on saattanut perustaa romaaninsa skotlantilaisen merenkulkijan Alexander Selkirkin tositapaukseen, joskin hän sijoitti tapahtumat toiseen paikkaan (Crusoe joutui Etelä-Amerikan pohjoisrannikon edustalla olevalle saarelle, Selkirk sen sijaan eräälle Tyynenmeren saarelle). Crusoe pelastautuu lopulta saareltaan ja jättää sinne entisistä laivakapinallisista koostuvan siirtokunnan. Defoe kirjoitti myös jatko-osan, joissa Robinson Crusoe palaa saarelleen, kiertää maailman Madagaskarin, Etelä-Aasian ja Siperian kautta.


title: Robinson Crusoe

text: Kirja on melkein koko ajan ihmisen kamppailua luontoa vastaan. Laivamatkalle sattui kaksi myrskyä. Ensimmäisen myrskyn aikana Robinson tulee merisairaaksi. 1600-luvun tekniikalla yksikään myrsky ei ollut helppo, vaan mitä tahansa saattoi tapahtua, kuten kävi Robinsonin laivan osuttua toiseen myrskyyn – laiva haaksirikkoutui. Luonto voitti ihmisen.


title: Robinson Crusoe

text: Robinson Crusoe lähtee esikuvansa Selkirkin tapaan kotoaan ristiriitaisissa tunnelmissa – hän on varakkaan englantilaisen puritaaniperheen poika, joka vanhempiaan uhmaten lähtee merille. Robinson joutuu monenlaisiin seikkailuihin jo ennen saarelle joutumistaan: hän on vähällä menettää henkensä rajussa myrskyssä. Hän joutuu maurien vangiksi ja orjaksi - mutta vaarallisten ja värikkäitten alkuvaiheitten jälkeen hän päätyy Brasiliaan plantaasin omistajaksi. Crusoe elelee vaurastuen maatilallaan nelisen vuotta, kunnes eräitten uudisasukkaitten ja liikemiesten ehdotuksesta hän valmistautuu lähtemään Afrikkaan.


title: Robinson Crusoe

text: Matkan tarkoituksena on käydä Guinean rannikolla ostamassa "kaikenlaisella rihkamalla, kuten tekohelmillä, leluilla, veitsillä, saksilla, lasinpalasilla ja kirveillä - kaikenlaista, kuten suurin määrin neekereitäkin, joita Brasiliassa tarvittiin." (Daniel Defoe: Robinson Crusoe. WSOY, 1985).


title: Robinson Crusoe

text: Saarella Robinson kerää laivan hylystä suuren saaliin, jonka avulla hän tulee toimeen jonkin aikaa ja pystyy asettumaan saarelle. Pian Robinsonille tulee kuitenkin ongelmia, kuten maanjäristyksiä ja niitä seuraava myrsky. Nuori Robinson ei ole tottunut sellaisiin kotimaassaan, mutta selviää kuitenkin nokkeluutensa ansiosta.


title: Robinson Crusoe

text: Luonto ei kuitenkaan pelkästään koettele Robinsonia, vaan tuottaa myös yhtä ja toista hyödyllistä. Saarelta löytyy erilaisia ravintokasveja, kaakaopuitakin. Paremman puutteessa Robinson kesyttää seurakseen Poll-nimisen papukaijan. Hän rakentaa saarelle erilaisia rakennuksia ja toteuttaa aikansa kolonialistista asennemaailmaa valjastamalla luonnon omaan käyttöönsä.


title: Robinson Crusoe

text: Noin tarinan puolessavälissä Robinson kohtaa ensimmäisen kerran lähiseudun alkuasukkaita. Löytäessään rannalta miehen jalanjäljen hän ensin järkyttyy ja pitää sitä paholaisen tekona. Hän uskaltautuu kuitenkin tutkimaan asiaa ja näkee alkuasukkaiden suorittavan saarella ihmisuhreja. Robinson pelastaa pakoon yrittävän uhrattavaksi tuodun nuoren miehen takaa-ajajien käsistä ja nimeää hänet Perjantaiksi. Ajan kuluessa Robinson opettaa nuorukaiselle englantia, käännyttää hänet kristinuskoon ja kouluttaa toimimaan palvelijanaan.


title: Robinson Crusoe

text: 28 vuotta haaksirikon jälkeen saarelle saapuu laiva ja Robinson Crusoe lähtee saarelta. Palattuaan Englantiin hän menee naimisiin, ja vieläpä varsin rikkaana miehenä.


title: Fjodor I

text: Fjodor I (31. toukokuuta 1557 – 17. tammikuuta 1598) oli Venäjän tsaari vuosina 1584-1598. Hän oli Iivana Julman poika ja seuraaja Venäjän vallassa. Fjodor I:n neuvonantajana toimi Boris Godunov, joka itse asiassa oli hallitsija "de facto". Godunovista tuli Venäjän hallitsija Fjodor I:n kuoltua.


title: Fjodor I

text: Vaimo vuodesta 1580 Irina Fjodorovna Godunova. Liitosta syntyi yksi lapsi:


title: Fjodor II

text: Fjodor II. Borisovitš Godunov (, 1589 Moskova – 20. kesäkuuta 1605 Moskova) oli Venäjän tsaari muutaman kuukauden vuonna 1605 Venäjän historian sekasorron aikana tunnetulla ajanjaksolla. Hän oli Boris Godunovin poika. Isänsä kuoleman jälkeen Fjodor valittiin huhtikuussa 1605 tsaariksi. Pajarit vihasivat koko Godunovin sukua, ja kansa uskoi väärän tsaarin olevan syynä onnettomuuksiin.


title: Fjodor II

text: Kesällä saapuivat Moskovaan Vale-Dmitrin lähettiläät, jotka vaativat Fjodorin syrjäyttämistä. Selitettiin, ettei vallanperijä, Iivana Julman poika Dmitri ollutkaan kuollut Uglitšissa, vaan aikoi palata Moskovaan. Kansa nousi kapinaan ja pajarit, yhtenä johtomiehistä Vasili Šuiski, pidättivät Fjodorin. Fjodor ja tämän äiti murhattiin pian. Vale-Dmitri ratsasti Moskovaan, jossa Dmitrin äiti tunnusti tämän pojakseen.


title: Gamma Draconis

text: Gamma Draconis (γ Dra / γ Draconis) eli Eltanin/Etamin/Ettanin/Rastaban/Rasabenon Lohikäärmeen tähdistössä oleva tähti. Tähden näennäinen kirkkaus 2,24 ja etäisyys 147,6±3,1 valovuotta. Absoluuttinen kirkkaus -1,04. Tähden spektriluokka on K5III. Väri-indeksi B-V 1,52 ja pintalämpötila 4 000 K. Kokonaisluminositeetti 600 aurinkoa, näkyvän valon luminositeetti 200 aurinkoa, läpimitta 50 (25?) aurinkoa, massa 1,7 (5,0?) aurinkoa. Tähden kirkkaus vaihtelee 0,08 magnitudia.


title: Gamma Draconis

text: Tähden He 10830 - spektriviiva vaihteleva. Eltaninin liikkeestä voidaan päätellä, että tähti ohittaa meidät 28 valovuoden päästä. Tähden ominaisliike on 0.025 kaarisekuntia vuodessa, ja tähti lähestyy spektrimittausten mukaan meitä nopeudella 26 km/s.


title: Tatarstanin lippu

text: Tatarstanin lippu on Venäjälle kuuluvan Tatarstanin tasavallan symboli. Lippu otettiin virallisesti käyttöön 23. marraskuuta 1991, jolloin se korvasi neuvostoaikana käytössä olleen lipun. Tatarstanin lipun on suunnitellut Täwil Ğiniät ulı Xaziäxmätev. Lippu muodostuu vihreästä ja punaisesta vaakaraidasta, jotka erottaa ohut valkoinen vaakaraita. Lipun väreistä vihreä kuvaa elpymistä ja kevään vehreyttä, valkoinen puhtautta ja punainen kypsyyttä, energiaa, voimaa ja elämää. Toisen tulkinnan mukaan vihreä kuvaa Islamia, punainen venäläisiä ja valkoinen etnisten ryhmien yhteiseloa.


title: Vale-Dmitri I

text: Dmitri II (), ensimmäinen kolmesta Vale-Dmitristä, oikealta nimeltään mahdollisesti Grigori Otrepjev, oli Venäjän tsaari vuosina 1605–1606. Hän väitti olevansa Iivana IV Julman nuorin poika Dmitri Ivanovitš, joka oli poikaiässä kuollut onnettomuudessa tai murhattu. Dmitri II ilmeisesti menehtyi 17. toukokuuta 1606 kapinassa. Dmitrin seuraajaksi tuli Vasili IV.


title: Vale-Dmitri I

text: Vale-Dmitri ilmestyi historiaan vuoden 1600 tienoilla väittäen olevansa Iivana IV:n kuollut nuorin poika, joka olisikin muka säilynyt hengissä murhayrityksestä. Tsaari Boris Godunov väitti vallantavoittelijan olevan todellisuudessa karannut munkki Grigori Otrepjev (synt. Juri Otrepjev), mutta ei ole tiedossa mihin hän väitteensä perusti. Dmitri sai taakseen puolalaiset käännyttyään nimellisesti katolilaiseksi ja myös monet Venäjän ylimysaateliset pajarit, jotka halusivat vihaamansa tsaari Boris Godunovin ja koko Godunovin suvun vallasta. Dmitrin ensimmäinen yritys valtaannousussa epäonnistui hänen pienen armeijansa kärsittyä tappion, mutta Godunovin samanaikainen kuolema mahdollisti Dmitrin nousun tsaariksi Godunovin pojan Fjodor II:n lyhyen hallintokauden ja murhan jälkeen vuonna 1605. Tsaarina Dmitri petti useimmat tukijansa; pajareille hän oli liian länsimielinen ja aloitti epämiellyttäviä reformeja, puolalaiset pettyivät kun hän ei aloittanut Venäjän katolistamista vaan kääntyi päinvastoin takaisin ortodoksiksi. Pajarit lietsoivat Dmitriä vastaan kapinan, jonka yhteydessä hän ilmeisesti kuoli keväällä 1606, hallittuaan alle vuoden. Tarinan mukaan Dmitrin ruumis poltettiin ja tuhkat ammuttiin tykillä Puolan suuntaan.


title: Iivana V

text: Iivana V (s. 6. syyskuuta 1666 – 8. helmikuuta 1696) oli Venäjän tsaari Pietari I:n kanssahallitsijana vuosina 1682–1696. Hän oli sekä fyysisesti että psyykkisesti vakavasti vammainen ja hallitsi Venäjää vain nimellisesti. Hänen sisarensa Sofia Aleksejevna toimi sijaishallitsijana aina vuoteen 1689, jolloin Pietari pakotti hänet Novodevitšin luostariin nunnaksi. Iivanan kuoltua Pietarista tuli nimellisestikin Venäjän yksinvaltias.


title: Tatarstanin vaakuna

text: Tatarstanin vaakuna (Ak Bars) on Tatarstanin tasavallan virallinen vaakuna vuodesta 1991 lähtien. Ak Bars on vanha turkkilainen ja bolgaarilainen symboli, joka on suomennettuna "Valkoinen Leopardi" tai "Lumileopardi".


title: Tatarstanin vaakuna

text: Vaakunassa olevista väreistä vihreä kuvaa elpymistä ja kevään vehreyttä, valkoinen kuvaa puhtautta ja punainen kuvaa kypsyyttä, energiaa, voimaa ja elämää. Kulta puolestaan kuvaa Tatarstanin kunniaa, kauneutta ja rikkautta. Siivekäs lumileopardi puolestaan on Tatarstanin tasavallan väestön suojelija.


title: Tatarstanin vaakuna

text: Bolgaaria ja Kazanin kaanikunta, molemmat nyky-Tatarstanin edeltäjävaltioita, käyttivät tätä samaista symbolia valtiotunnuksenaan. Vaakunan nykyasun on suunnitellut Rif Zägri ulı Fäxretdinev.


title: Tatarstanin vaakuna

text: Kazanin jääkiekkojoukkue Ak Bars Kazan hyödyntää tätä symbolia.


title: Tatarstanin tasavallan hymni

text: Tatarstanin tasavallan hymni otettiin virallisesti käyttöön 4. heinäkuuta 1993. Sen on säveltänyt Röstäm Yäxin. Hymnissä ei vielä ole virallista sanoitusta, useita tataarinkielisiä sanoituksia on kyllä tehty.


title: Tatarstanin tasavallan hymni

text: Yksi sanoitusehdotus on Ramazan Baytimerovin "Tuğan yağım":


title: Tatarstanin tasavallan hymni

text: Tuğan yağım ("Minun kotimaani")


title: Harmaaorava

text: Harmaaorava ("Sciurus carolinensis") on Pohjois-Amerikasta Eurooppaan levinnyt jyrsijä.


title: Harmaaorava

text: Harmaaorava on väriltään pääosin harmaa. Turkin selkäpuolella on hajanaisia, ruosteenruskeita karvoja. Vatsa on väriltään vaaleampi. Harmaaorava on pituudeltaan noin 20–31 senttiä, ja sen häntä on lähes ruumiin pituinen, noin 20–25-senttinen. Aikuinen yksilö painaa 510–700 grammaa.


title: Harmaaorava

text: Harmaaorava on peräisin Yhdysvaltain ja Kanadan itäisistä osavaltioista ja territorioista. Niiltä laji on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikan länsiosiin, Etelä-Afrikkaan, Australiaan ja moniin Euroopan valtioihin, kuten Britanniaan ja Italiaan. Isossa-Britanniassa se on vieraslajina lähes syrjäyttänyt eurooppalaisen oravan ("Sciurus vulgaris"). Harmaaorava onkin luokiteltu sadan haitallisimman vieraslajin joukkoon.


title: Harmaaorava

text: Pariutumishaluinen harmaaoravanaaras levittää hormonipitoisia eritteitä ympäri elinaluettaan. Sen tuoksu saattaa houkutella paikalle jopa 30 urosta. Ne ajavat naarasta takaa, kunnes voimakkain uros voittaa kisan ja parittelee naaraan kanssa. Onnistuneen parittelun jälkeen naaras rakentaa poikaspesän, johon se synnyttää jälkeläisensä.


title: Harmaaorava

text: Vastasyntyneet poikaset käyttävät ravinnokseen emon maitoa ja ne ovat valmiita jättämään pesän seitsemän viikon ikäisenä. Nuoret oravat joutuvat kuitenkin helposti petojen saaliiksi. Nuoret yksilöt ovat myös hyvin leikkisiä. Tämän käyttäytymisen uskotaan kehittävän eläimen selviämistaitoja. Poikaset itsenäistyvät lopullisesti noin puolivuotiaina.


title: Harmaaorava

text: Harmaaoravat käyttävät mieluiten ravinnokseen pähkinöitä ja tammenterhoja, joiden kuorien avaamiseen niiden etuhampaat soveltuvat hyvin. Syksyisin orava kätkee talvea varten ravintoa, joita se ei heti tarvitse. Kätköt orava löytää muistinsa ja hajuaistinsa avulla. Oravat syövät myös hedelmiä ja puiden mahlaa kun niitä on saatavilla. Joskus se ryöstää myös linnunpesiä.


title: Ketšualaiset kielet

text: Ketšualaiset kielet on kielikunta, johon kuuluvia kieliä puhutaan pohjoisen Etelä-Amerikan alueella. Se on koko Andien alueen tärkein ja suurin kielikunta, mikäli indoeurooppalaista kielikuntaa ei lasketa lukuun. Ketšualaisten kielten puhutuin kieli on ketšua, jolla on lähteestä riippuen 4–10 miljoonaa puhujaa. Luku vaihtelee kielten häilyvien rajojen vuoksi. Riippuen siitä, mitkä lasketaan omiksi kielikseen ja mitkä murteiksi, ryhmään katsotaan kuuluvan kaksi tai 46 kieltä.


title: Ketšualaiset kielet

text: Ketšuan kymmenet murteet sekoittavat kielikunnan luokittelua. Nykyisin standardisoitu ketšua (kehittynyt Cuzcon murteesta) näivettää yhä enenevässä määrin murre-eroja. Ei kuitenkaan voida sanoa, että kaikki ketšuankielisiksi itsensä kokevat ymmärtäisivät äidinkielen omaisesti Cuzcon murretta, joten on turvallisempaa puhua ketšualaisesta kielikunnasta kuin yhdestä ainoasta kielestä.


title: Ketšualaiset kielet

text: Toisinaan aimara on laskettu kuuluvaksi tähän kielikuntaan, mutta suurin osa tutkijoista pitää mm. kielten yhteistä sanastoa tiiviin kanssakäymisen tuloksena ennemmin kuin kielten välisen sukulaisuuden merkkinä. Loppujen lopuksi aimara ja ketšua ovat hyvinkin erilaisia keskenään.


title: Ketšualaiset kielet

text: Ketšua yhtenäistyy Cuzcon murteen yleistyessä, ja murre-erot vähenevät. Samalla syntyy lisää eroa aimaraan ja sen sukulaiskieliin.


title: Ketšualaiset kielet

text: Jotkin kielitieteilijät haluavat yhdistää ketšualaiset ja aimaraiset kielet ketšumaralaiseen kielikuntaan, mutta monien mielestä tällaisen kielikunnan muodostaminen on kaukaa haettua ja liian teennäinen.


title: Memphis Grizzlies

text: Memphis Grizzlies (vuoteen 2001 Vancouver Grizzlies) on koripalloseura, joka pelaa NBA-liigassa. Seura pelaa kotiottelunsa FedEx Forumissa Memphisissä, Tennesseessä.


title: Memphis Grizzlies

text: Grizzlies kuuluu NBA:n läntisen konferenssin lounaiseen divisioonaan yhdessä Dallas Mavericksin, Houston Rocketsin, New Orleans Pelicansin ja San Antonio Spursin kanssa.


title: Memphis Grizzlies

text: Vancouver Grizzlies liittyi NBA:han vuonna 1995 yhdessä Toronto Raptorsin kanssa. Grizzlies ja Raptors olivat ensimmäiset kanadalaiset NBA-seurat sitten Toronto Huskiesin, joka lopetti toimintansa vuonna 1947 (liiga tunnettiin tuolloin vielä nimellä Basketball Association of America, BAA). Kesäkuussa 1995 järjestettiin laajennusvaraustilaisuus, jossa Grizzlies varasi muun muassa Greg Anthonyn (New York Knicks), Rodney Dentin (Orlando Magic) ja Antonio Harveyn (Los Angeles Lakers). Samana kesänä pidetyssä uusien pelaajien varaustilaisuudessa seura käytti ensimmäisen varausvuoronsa (kaikkiaan tilaisuuden kuudes) Bryant Reevesiin.


title: Memphis Grizzlies

text: Grizzliesin ensimmäinen kausi sujui laajennusjoukkueille tyypillisesti heikosti. Seura jäi NBA:n viimeiseksi voitettuaan vain 15 ottelua 82:sta. Kesällä 1996 seura varasi ensimmäisellä kierroksella laitahyökkääjä Shareef Abdur-Rahimin, joka oli seuraavat vuodet Grizzliesin tehokkain pelaaja sekä hyökkäys- että puolustuspäässä. Abdur-Rahim oli seuran paras pistemies viidellä kaudella peräkkäin ja vuosina 1998–2001 kolmella kaudella peräkkäin seuran sisäisen levypallotilaston kärkinimi. Abdur-Rahimin panoksesta huolimatta seuran menestys ei juuri kohentunut. Kaudella 1996–1997 ja työsulun lyhentämällä kaudella 1998–1999 Grizzlies sijoittui ensimmäisen kautensa tapaan liigan hännille ja muillakin Vancouverin-kausilla seuran voittoprosentti jäi alle 30:n. Seurahistorian alhaisin voittoprosentti, 16, on kaudelta 1998–1999, jolla seura voitti kahdeksan ottelua ja hävisi 42.


title: Memphis Grizzlies

text: Menestyksen puute laski Grizzliesin kotiotteluiden katsojamääriä ja seura alkoi tuottaa tappiota. Seuran omistaja Orca Bay Sports and Entertainment myi seuran vuonna 2000 Michael Heisleylle, joka oli luvannut, että seura tulee pysymään Vancouverissa. Vain vuosi myöhemmin Grizzliesin aika Vancouverissa kuitenkin päättyi, kun seura siirtyi Yhdysvaltoihin, Tennesseen osavaltion suurimpaan kaupunkiin Memphisiin.


title: Memphis Grizzlies

text: 27. kesäkuuta 2001, samana päivänä kun järjestettiin, Grizzliesin Shareef Abdur-Rahim siirtyi Atlanta Hawksiin usean pelaajan kaupassa. Grizzlies sai kaupassa kolme pelaajaa, mukana espanjalainen laitahyökkääjä Pau Gasol, jonka Hawks oli varannut numerolla kolme vuoden 2001 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Gasol aloitti NBA-uransa samana vuonna ja oli alusta alkaen Grizzliesin pelillinen johtaja. Hänen piste- ja torjuntakeskiarvonsa olivat joka vuosi kaudesta 2001–2002 alkaen Grizzliesin parhaat, ja hänen levypallokeskiarvonsa oli kahta kautta lukuun ottamatta seuran korkein. 1. helmikuuta 2008 Gasol siirtyi Los Angeles Lakersiin.


title: Memphis Grizzlies

text: Memphisiin siirtymisen jälkeen Grizzlies on menestynyt aiempaa paremmin. Kausilla 2001–2002 ja 2002–2003 seura jäi vielä pudotuspelien ulkopuolelle, mutta kaudesta 2003–2004 alkaen Grizzlies eteni kolmena vuonna peräkkäin NBA:n pudotuspeleihin. Kaudella 2003–2004 seura sijoittui runkosarjassa läntisen konferenssin kuudenneksi historiansa siihen mennessä parhaalla voittoprosentilla 61 (50 voittoa ja 32 tappiota), kaudella 2004–2005 konferenssinsa kahdeksanneksi ja kaudella 2005–2006 konferenssinsa viidenneksi. Seura putosi noina vuosina joka kerta pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella: vuonna 2004 San Antonio Spurs, vuonna 2005 Phoenix Suns ja vuonna 2006 Dallas Mavericks pudottivat Grizzliesin suoraan neljässä ottelussa. Kolmen hyvän runkosarjakauden jälkeen kausi 2006–2007 oli seuralle pettymys. Seura jäi neljännen kerran historiansa aikana NBA:n hännille voittoprosentilla 26,8 (22 voittoa ja 60 tappiota). Kauden jälkeen seuran toimitusjohtajana vuodesta 2002 toiminut Jerry West erosi tehtävästään ja hänen tilalleen palkattiin kesäkuussa 2007 Chris Wallace.


title: Memphis Grizzlies

text: Pau Gasolin lähdön jälkeen Grizzliesin tärkeimpiin pelaajiin ovat kuuluneet muun muassa sentteri Marc Gasol, joka on hänen veljensä, laitahyökkääjä Rudy Gay (siirtyi tammikuussa 2013 kesken seitsemännen kautensa Toronto Raptorsiin) ja laitahyökkääjä Zach Randolph. Kaudella 2010–2011 seura pääsi pudotuspeleihin viiden vuoden tauon jälkeen ja eteni ensimmäistä kertaa niiden toiselle kierrokselle lyötyään ensimmäisellä San Antonio Spursin voitoin 4–2. Toisella kierroksella se hävisi Oklahoma City Thunderille voitoin 3–4. Kaudella 2011–2012 seura hävisi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Los Angeles Clippersille voitoin 3–4. Kaudella 2012–2013 seura saavutti runkosarjassa historiansa parhaan voittoprosentin 68,3 (56 voittoa ja 26 tappiota) ja ylsi myös pudotuspeleissä historiansa parhaaseen menestykseen. Grizzlies voitti pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Clippersin voitoin 4–2 ja toisella Thunderin voitoin 4–1 edeten näin läntisen konferenssin finaaleihin, joissa se hävisi suoraan neljässä ottelussa Spursille.


title: Memphis Grizzlies

text: Vuonna 2012 Grizzlies sai uuden omistajan, kun Ubiquiti Networksin perustajan Robert Peran johtama sijoittajaryhmä osti seuran.


title: Memphis Grizzlies

text: "Lyhenteet: O = ottelut, V = voitot, H = häviöt, V% = voittoprosentti, Sijoitus = sijoitus omassa konferenssissaan"


title: Haltiala

text: Haltiala () on laaja viher- ja ulkoilualue ja Helsingin keskuspuiston osa Pohjois-Helsingissä, Vantaanjoen eteläpuolella. Haltiala on Tuomarinkylän kaupunginosan osa-alue. Haltialassa asuu 21 henkeä (1.1.2005); työpaikkoja alueella on 15 (31.12.2003).


title: Haltiala

text: Haltialan naapureina ovat etelässä Tuomarinkartano, Torpparinmäki, Paloheinä ja Länsi-Pakila. Länsinaapureita ovat Maununneva, Hakuninmaa ja Kuninkaantammi. Pohjoisessa Vantaanjoen toisella puolella sijaitsevat Vantaan Ylästön, Pakkalan ja Tammiston kaupunginosat. Joen yli kaupunkeja yhdistää Haltialan kohdalla kaksi kevyen liikenteen siltaa, jotka sijaitsevat Pitkäkosken yläjuoksulla ja Haltialan kotieläintilan eteläpuolella.


title: Haltiala

text: Haltiala kuuluu peltoineen, metsineen ja joenvarsimaisemineen pohjoisena osana Helsingin keskuspuistoon.


title: Haltiala

text: Haltialan ruotsinkielinen nimi Tomtbacka esiintyy vanhoissa asiakirjoissa mm. muodoissa Tomtebackäby (1540), Tomtbackeby (1543), Tomtebacka (1544) ja Tomptbacka (1581). Suomalaisen nimiasun sepittäjä on olettanut, että nimen alkuosana on sana "tomte" (suomalainen vastine "haltija" 'suojelushahmo', 'tonttu'). Ruotsin sana-asu "tomte" on kuitenkin lyhentymä vanhoista "tomtegubbe", "tomtebisse" 'tonttu-ukko' yms. sanoista, joissa määriteosa on rakennustonttia merkitsevä sana "tomt". Koska paikannimi Tomtbacka periytyy jo keskiajalta, kantasanana on todennäköisimmin juuri "tomt" eikä "tomte". Uudenmaan ruotsin murteesta ja vanhoista karttaselityksistä tunnetaan yhdyssana "tomtbacke" 'paikka, johon asuintalo on rakennettu ja sen lähin ympäristö', siis "tomt"-sanan synonyymi. Nimipari Haltiala–Tomtbacka vahvistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1946. Vuonna 1959 Haltialasta tuli Tuomarinkylän kaupunginosan osa-alue.


title: Haltiala

text: Haltiala-nimellä viitataan usein myös vanhaan maatilaan, jonka rakennuksissa sijaitsee Haltialan kotieläintila. Tilan mailla on neljä luonnonsuojelualuetta:


title: Haltiala

text: "Haltialan aarnialue" on merkittävä linnustoltaan, kasvikunnaltaan ja eläimistöltään. Siellä pesii mm. pikkusieppo sekä lahoamaan jätettyjen puiden ansiosta paljon kolopesijöitä, kuten tikkoja ja puukiipijöitä. Alueella voi nähdä myös nisäkkäitä, esimerkiksi mäyriä, kettuja, jäniksiä ja oravia. Myös tietyt lepakkolajit viihtyvät alueella.


title: Haltiala

text: "Niskalan arboretum" on Tuomarinkylän kartanon omistajan Jacob Kavaleffin perustama puulajipuisto. Se on perustettu vuosina 1906–1917.


title: Haltiala

text: Haltialan tilalta pääsee myös Pitkäkosken ja Ruutinkosken koski- ja lehtoalueelle. Pitkäkoski on Vantaanjoen alajuoksun pisin luonnontilainen koski. Perinnemaiseman keskellä sijaitseva Ruutinkoski on monipuolinen luontokohde kosteikkoineen ja lehtoineen. Molemmat lehto- ja koskialueet ovat luonnonsuojelualueita ja luokiteltu linnustoltaan arvoluokkaan I. Alueella kasvaa myös useita harvinaisia kasveja kuten luonnonmuistomerkkinä rauhoitettu kynäjalavaryhmä. Molemmat kosket ovat myös merkittäviä koskikalastuspaikkoja pääkaupunkiseudulla.


title: Haltiala

text: Haltialan alueen etelälaidalla on "Paloheinän ulkoilumaja". Sieltä lähtee monia suosittuja ulkoilureittejä läheiseen maastoon; urista useat ovat valaistuja. Ulkoilua alueella tukee myös "Pitkäkosken maja" Haltialan luoteisnurkassa.


title: Haltiala

text: Paloheinän ja Torpparinmäen kyljessä sijaitseva "Paloheinän golfkenttä" kuuluu myös Haltialaan.


title: Fanny

text: Fanny tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pandžabi

text: Pandžabi (punjabi, panjabi) on Intian itäosissa ja Pakistanissa puhuttava kieli, joka kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan indoiranilaiseen alahaaraan. Kieli on tapana jakaa länsipandžabiin (puhujia 61–62 miljoonaa), lahndaan (lehndaan) ja itäpandžabiin (28 miljoonaa puhujaa). Monet pitävät Pakistanissa puhuttavaa siraikia pandžabin murteena. Kaikkiaan pandžabia puhuu arviolta 96–130 miljoonaa ihmistä, ja se on maailman kymmenenneksi puhutuin kieli. Pandžabi on maailman suurin kieli, joka ei ole missään valtiossa keskushallinnon tasolla virallinen kieli.


title: Gordon Freeman

text: Gordon Freeman on "Half-Life"-pelisarjan päähenkilö. Hän on filosofian tohtori ja teoreettinen fyysikko, jonka on teleportaatiokokeen epäonnistuttua pakko puolustaa itseään ja tovereitaan vihamielisiltä avaruusolioilta ja muilta vihollisilta. Ajan myötä hänestä tulee vastarintaliikkeen sankari ja yksi avaruusoliovalloittajien vastaisen kapinan johtajista. Freemanin symbolina käytetään usein sorkkarautaa, jota hän kantaa mukanaan lähes aina. Hän on yksi tunnetuimmista tietokonepelihahmoista.


title: Gordon Freeman

text: Freeman on "Half-Life"-pelin tapahtuessa 27-vuotias. Hahmo ei puhu pelien aikana, mutta hän ääntelee saadessaan lääkintäpakkauksen tai satuttaessaan itsensä.


title: Gordon Freeman

text: Freeman on suorittanut MIT:ssa filosofian tohtorin tutkinnon väittelemällä aiheesta "Observation of Einstein-Podolsky-Rosen Entanglement on Supraquantum Structures by Induction Through Nonlinear Transuranic Crystal of Extremely Long Wavelenght Pulse from Mode-Locked Source Array" (erittäin tiheiden elementtien läpi teleporttaus). Seattlessa syntynyt Freeman kiinnostui varhain teorettisesta fysiikasta, kuten kvanttimekaniikasta ja suhteellisuusteoriasta. Hänen sankareitaan olivat Albert Einstein, Stephen Hawking ja Richard Feynman.


title: Gordon Freeman

text: Itävallan Innsbruckissa tehdyn teleportaatiokoesarjan jälkeen teleportaation mahdollisuuksista tuli Freemanin pakkomielle. Lopulta Freeman pettyy teleportaatiotutkimuksen hitaaseen edistymiseen akatemiassa ja alkaa etsiä työtä muualta. Samaan aikaan Freemanin opiskeluaikainen MIT-ohjaaja Isaac Kleiner saa johdettavakseen huippusalaisen tutkimusprojektin huippusalaisessa, eri osista koostuvassa Black Mesan tutkimuskeskuksessa. Hän pyytää avukseen Freemania, joka hyväksyy työtarjouksen toivoen, että suunnaton rahoitus voisi viimeinkin tukea siviilien astrofysiikan ja kvanttitietokoneiden käyttömahdollisuuksia.


title: Gordon Freeman

text: Pelisarjan ensimmäisen osan alussa Freeman työskentelee ja asuu Black Mesan tutkimuskeskuksessa, joka sijaitsee New Mexicon osavaltiossa. Hänet on sijoitettu säännöttömien materiaalien () osastolle, joka sijaitsee syvällä tutkimuskeskuksen uumenissa, ja jossa tehdään ydinfysiikkaan ja alkeishiukkasiin liittyviä tutkimuksia. Erikoista on se, että nimellisesti filosofian tohtoriksi väitelleen Freemanin pelissä esitetyt työtehtävät koostuvat kärryn työtämisestä ja napin painamisesta. Barney Calhoun vitsailee tästä "'Half-Life 2:n" alussa Freemanin suorittaessa toisen rutiininomaisen ”teknillisen” avunannon painamalla nappia ja työntämällä irronneen töpselin takaisin pistorasiaan.


title: Gordon Freeman

text: "Half-Lifessa" Freemanin kaapista löytyy vauvan kuva. Vaikka tämä on virallisesti selitetty niin sanotuksi ”pääsiäismunaksi”, kuvan peliin sijoittanut tason kehittäjä Marc Laidlaw ehdotti, että kuvan vauva voisi olla Gordonin sukulainen, kuten sisaren- tai veljentytär. On kuitenkin esitetty, että kuvassa on vauvaikäinen Alyx Vance, koska samantapaisen kuvan hänestä voi löytää "Half-Life 2:ssa". Tähän ei kuitenkaan ole saatu virallista vahvistusta muualla sarjassa.


title: Gordon Freeman

text: "ssa" käyty keskustelu paljastaa, että Gordon ja Barney Calhoun kilpailivat siitä, kumpi ehti ensin noutaa tri. Kleinerin avaimet hänen lukittuaan toimistonsa oven Black Mesassa (ilmeisen reiluin pelin säännöin). Näin Gordon oppi käyttämään tuuletuskanavia ujuttautuakseen rakennuksiin. Se voi myös olla viekas viittaus tuuletuskanaviin, joissa Gordon ja Barney kulkivat vastaavasti "Half-Lifessa" ja "issa".


title: Gordon Freeman

text: Gordonilla on silmälasit, hän on hyvä rakentamaan, hänellä on parta ja hän on melko urheilullinen. Hän näyttää olevan myös ase- ja räjähde-ekspertti, vaikkei olekaan käsitellyt aseita (lukuun ottamatta butaanivoimaista tennistykkiä, jonka hän rakensi 6-vuotiaana) ennen harjoittelua Black Mesan vaarakurssilla (). Se, mikä erottaa Gordonin muiden pelien sankareista on se, että hän on tiedemies – tämä poikkeaa perinteisistä räiskintäpelisankarien arkkityypeistä, kuten Duke Nukemista, Doomguyista tai Master Chiefistä.


title: Gordon Freeman

text: Valven tekemän dokumenttikirjan "Half-Life 2: Raising the Barin" mukaan nimi Gordon Freeman olisi viite Freeman Dysoniin ja hänen alustava nimensä olikin Dyson Poincare. Gordonin varhaisella versiolla oli poninhäntä, Matrix-elokuvan tunnetuiksi saattamat aurinkolasit ja pitkä tuuhea parta. Gordonin kasvojen pohjana on käytetty neljän Valven työntekijän, Davis Speyrerin, Eric Kirchmerin, Greg Coomerin ja Kelly Baileyn kasvoja.