title: Konstantin Tsiolkovski

text: Vuonna 1892 Tsiolkovski sai uuden opetusviran Kalugan alueen pääkaupungista, Kalugasta. Hän toimi tässä virassa aina kuolemaansa saakka. Kalugan vuosina hänestä tuli laajasti tunnettu tiedemies. Hän julkaisi muun muassa teoksen "Kosminen filosofia" (ven. Космичєская философия), jossa hän pohtii ihmiskunnan tulevaisuutta, ja sitä kuinka ihmiset voisivat jättää Maan ja siirtyä muille planeetoille asumaan. Neuvostoliiton tiedeakatemian jäseneksi hänet valittiin vuonna 1919.


title: Konstantin Tsiolkovski

text: Tsiolkovski kirjoitti "Vapaa avaruus" () -käsikirjoituksen avaruuslennoista vuonna 1883. Se on kattava päiväkirjamainen kuvaus siitä, miten hän kehitteli teorioitaan. Vuonna 1895 hän sai valmiiksi teoksen "Unelmia maasta ja taivaasta" (ven. Грёзы о земле и небе). Vuonna 1903 hänen artikkelinsa "Avaruuden tutkimus reaktiomoottoreiden avulla" () julkaistiin venäläisessä tiedelehdessä. Hän testasi pienessä sentrifugissa torakoiden ja kanojen kiihtyvyyden kestoa jo 1870-luvun lopulla. Tässä vaiheessa hänen tutkimuksensa jo tähtäsi selvästi miehitettyihin avaruuslentoihin. Tunnetuin hänen teoreettisista oivalluksistaan on rakettien liikeyhtälö, jota kutsutaan Tsiolkovskin laiksi. Sen mukaan raketin saavuttama nopeus riippuu raketin tyhjämassan ja täyden massan välisestä suhteesta sekä raketin palokaasujen ulosvirtausnopeudesta.


title: Konstantin Tsiolkovski

text: Tsiolkovskilta on suomennettu vain kaksi tieteiskertomusta:


title: Astrid Thors

text: Astrid Margareta Gunilla Thors (s. 6. marraskuuta 1957 Helsinki) on RKP:n poliitikko ja entinen Suomen maahanmuutto- ja eurooppaministeri (2007–2011). Thors toimi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin vähemmistövaltuutettuna 2013–2016.


title: Astrid Thors

text: Koulutukseltaan Thors on oikeustieteen kandidaatti. Varatuomarin arvon hän sai vuonna 1986.


title: Astrid Thors

text: Astrid Thorsin vanhemmat ovat professori Carl-Eric Thors ja diplomiekonomi Kerstin Thors.


title: Astrid Thors

text: Thors toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1996–2004. Hän sai kolmanneksi eniten ääniä Suomen europarlamenttivaaleissa 1999. Thors valittiin myös eduskuntaan vuonna 2003 Uudeltamaalta, mutta kansanedustajan tehtäviä hoiti aluksi Christina Gestrin. Eduskunnassa Thors oli vuosina 2004–2007 perustuslakivaliokunnan, suuren valiokunnan ja lakivaliokunnan jäsen ja tulevaisuusvaliokunnan varajäsen.


title: Astrid Thors

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Thors valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiiristä. Hänestä tuli Vanhasen II hallituksen maahanmuutto- ja eurooppaministeri. Vuoden 2008 kuntavaaleissa hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon kaudelle 2009–2012 ja 2012 kuntavaaleissa hän uusi paikkansa. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Thors voitti vain 91 äänellä eduskuntaan uudelleen pyrkineen Jörn Donnerin ja sai näin RKP:n ainoan paikan Helsingin vaalipiiristä.


title: Astrid Thors

text: Thors jätti eduskunnan syyskuussa 2013 aloittaessaan kolmivuotisen pestin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin vähemmistövaltuutettuna. Thorsin tilalle eduskuntaan nousi Jörn Donner. Hän erosi myös Helsingin kaupunginvaltuustosta, jossa hänen paikkansa sai Nils Torvalds. Thorsin Etyjin pestiä ei kuitenkaan jatkettu Venäjän vastustuksen vuoksi vuoden 2016 elokuussa.


title: Astrid Thors

text: Thors oli ennen ministerin tehtäviään Suomen Pakolaisneuvonta ry:n puheenjohtaja, Suomen Atlantti-Seuran hallituksen jäsen ja muun muassa Åbo Akademin ja Svenska Handelshögskolanin säätiöiden valtuustojen jäsen. Hän on myös toiminut Föreningen Konstsamfundetin hallituksen jäsenenä. Thors sai vuonna 2007 Folktingetin hopeisen ansiomitalin.


title: Astrid Thors

text: Astrid Thors toimii Taideyliopiston hallituksen varapuheenjohtajana 2018–2021.


title: Astrid Thors

text: Thors oli Suomen maahanmuutto- ja eurooppaministeri huhtikuusta 2007 kesäkuuhun 2011. Hän halusi edistää järjestelmää, joka houkuttelee ulkomaista työvoimaa Suomeen ja kehittää maahanmuuttoa maahanmuuttajien ehdoilla. Hän piti pakolaisten pakkosijoittamista kuntiin mahdollisena, mikäli kunnat eivät suostu vapaaehtoiseen vastaanottamiseen.


title: Astrid Thors

text: Joulukuussa 2010 30-vuotias mies tuomittiin 80 päiväsakkoon kunnianloukkauksesta, laittomasta uhkauksesta ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Hän oli perustanut Facebookiin ryhmän nimeltä ”Olen valmis istumaan muutaman vuoden Astrid Thorsin taposta!”.


title: Astrid Thors

text:
Thors esitteli maahanmuuttoministerinä loppuvuonna 2007 hallituksen esityksen ulkomaalaislain muuttamisesta. Alkuvuonna 2008 uuden ulkomaalaislain esittelyvaiheessa edellisen hallituksen vastaava ministeri Kari Rajamäki arvosteli jyrkin sanoin Thorsia ja uutta ulkomaalaislakia liian lepsuksi. Eduskunnassa, myös hallituspuolueissa, esitystä pidettiin liian sallivana ja tulkinnanvaraisena.
Maahanmuuttoviraston ylijohtaja Jorma Vuorio kummasteli lakiesitystä. kokoomusnuoret vaativat Thorsin eroa ulkomaalaislain muutosehdotuksen vuoksi.


title: Astrid Thors

text: Joulukuussa 2012 hallintovaliokunta torjui tulkinnanvaraisimmat osat hallituksen esityksestä ulkomaalaislain muutokseksi. Hallintovaliokunnan tekemät muutokset kelpasivat Thorsille, eikä asiaan liittynyt hallintovaliokunnan puheenjohtaja Tapani Töllin mukaan dramatiikkaa. Thorsin blogikirjoituksen mukaan valiokunta ei muuttanut lakiesitystä tiukempaan suuntaan.


title: Astrid Thors

text: Joulukuussa 2008 Thors toi EU-kokousmatkaltaan Suomeen nuuskaa protestoidakseen EU:n nuuskapolitiikkaa vastaan. Hän esitteli ostoksiaan ulkoministerien kokouksen yhteydessä pidetyssä lehdistötilaisuudessa Brysselissä. Tiedotusvälineille Thors sanoi nuuskan olevan ”vaarattomampaa kuin tupakka”. EU:n terveyskomissaari Androulla Vassiliou ojensi nuuskan vapauttamista kampanjoivaa Thorsia palaamaan unionin tupakkadirektiivin linjoille.


title: Astrid Thors

text: Peruspalveluministeri Paula Risikko kummeksui Thorsin nuuskamyönteisiä lausuntoja. "Suomen Kuvalehti" nimesi Thorsin Viikon Valopääksi nuuskan lobbauksen johdosta. Vain kymmenen päivää Thorsin nuuskaprotestin jälkeen sosiaali- ja terveysministeriön tupakkapoliittisia lakimuutoksia ja toimia valmisteleva työryhmä esitti nuuskan maahantuonnin, myynnin ja muun luovuttamisen kieltämistä.


title: National Trust

text: National Trust ("National Trust for Places of Historic Interest or Natural Beauty") on Englannissa, Pohjois-Irlannissa ja Walesissa toimiva ympäristönsuojelujärjestö. Sillä on neljä miljoonaa jäsentä (2011). Se saa varansa lahjoituksista (etenkin testamenteista), jäsenmaksuista, vierailijoiden pääsymaksuista ja erilaisten tuotteiden myynnistä. Vuonna 2011 järjestön kohteissa kävi 18 miljoonaa vierailijaa. Se pyrkii myös edistämään lähiruokaa, vuokraa viljelypalstoja ja edistää uusiutuvan energian käyttöä kohteissaan. Järjestöllä on noin neljätuhatta vakinaista ja neljätuhatta kausityöntekijää sekä 38 000 vapaaehtoista, jotka tekevät vuosittain yhteensä kaksi miljoonaa tuntia töitä.


title: National Trust

text: Järjestö omistaa


title: National Trust

text: National Trust perustettiin vuonna 1895 kun teollistumisen pelättiin tuhoavan perinteisen englantilaisen maiseman. Ympäristön likaantumisen lisäksi ongelmana oli se, että merkittävät luontokohteet uhkasivat siirtyä yksityisomistukseen. Englannissa ei ole jokamiehenoikeutta, joten suojelualueet ja puistot ovat monelle ainoa tapa päästä kosketuksiin metsän ja rannikon luonnon kanssa.


title: National Trust

text: Kymmenen kärki ja kävijämäärät kohteissa, joihin pääsymaksu.Muita kohteita


title: Anne Huotari

text: Anne Päivi Aulikki Huotari (s. 31. joulukuuta 1959 Vaala) on suomalainen poliitikko. Hän oli vasemmistoliiton kansanedustaja vuosina 1995–2007 Oulun vaalipiiristä. Kunnallisvaaleissa 2008 Huotari valittiin Oulun kaupunginvaltuustoon, johon hän tuli valituksi myös 2012 ja 2017 kunnallisvaaleissa. Hän on ollut myös kaupunginhallituksen jäsen.


title: Anne Huotari

text: Huotari oli Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1988–2004 ja kaupunginhallituksessa 1993–1995. Vuosina 2004–2008 hän oli Kainuun maakuntavaltuuston jäsen, joka valittiin suorilla vaaleilla. Huotari toimi maakuntavaltuuston varapuheenjohtajana.


title: Anne Huotari

text: Eduskunnassa Huotari oli jäsen muun muassa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (1995–1999), työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa (1995–2003), perustuslakivaliokunnassa (2003–2004) ja tulevaisuusvaliokunnassa (2003–2007). Hän ei ollut ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Huotari asettui jälleen ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi.


title: Anne Huotari

text: Huotari on koulutukseltaan merkonomi (1979) ja sosionomi (AMK) (2015). Ennen kansanedustajuutta hän työskenteli Rakennusliiton Kainuun aluetoimistossa Kajaanissa. Kansanedustajuuden jälkeen hän työskenteli yrittäjänä ja Paltamon työvoimayhdistyksen toiminnanjohtajana 2012-2015. Hän ideoi, suunnitteli ja työskenteli Paltamon Työtä Kaikille -valtakunnallisessa täystyöllisyyshankkeessa. Huotari työskenteli Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen MYP-hankkeen projektipäällikkönä pitkäaikaistyöttömien palvelujen kehittämistehtävissä. Huotarilla on kaksi aikuista tytärtä.


title: Eva Biaudet

text: Eva Rita Katarina Biaudet (IPA: [ˈbiodeː], s. 27. helmikuuta 1961 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on ollut RKP:n kansanedustaja 1991–2006 ja vuodesta 2015. Hän oli Lipposen II hallituksen peruspalveluministeri 1999–2000 ja 2002–2003 ja RKP:n presidenttiehdokas 2012.


title: Eva Biaudet

text: Biaudet on ollut myös Etyjin ihmiskaupan vastaisen toiminnan erityisedustaja. Ennen valintaansa uudelleen eduskuntaan vuonna 2015 hän työskenteli yhdenvertaisuusvaltuutettuna.


title: Eva Biaudet

text: Biaudet opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa, mutta keskeytti opinnot siirtyessään politiikkaan. Biaudet oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1989–1996 ja RKP:n varapuheenjohtaja 1990–1994. Biaudet palasi kaupunginvaltuustoon vuoden 2004 kunnallisvaaleissa, mutta jätti kaksi vuotta myöhemmin poliittiset tehtävänsä.


title: Eva Biaudet

text: Biaudet oli ensimmäisen kerran kansanedustajana vuosina 1991–2006. Hän oli Lipposen II hallituksen peruspalveluministeri 15. huhtikuuta 1999 – 13. huhtikuuta 2000 ja 19. huhtikuuta 2002 – 16. huhtikuuta 2003. Vuonna 2006 Biaudet siirtyi Etyjin erityisedustajaksi ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jörn Donner. Biaudet valittiin uudestaan kansanedustajaksi vuoden 2015 vaaleissa.


title: Eva Biaudet

text: 30. elokuuta 2011 RKP esitteli Biaudet’n presidenttiehdokkaakseen vuoden 2012 vaaleihin. Vaaleissa hän sai 2,7 % äänistä sijoittuen seitsemänneksi.


title: Eva Biaudet

text:
Biaudet oli RKP:n pormestariehdokas ja nousi Helsingin kaupunginvaltuustoon
vuoden 2017 kuntavaaleissa 3622 äänellä.


title: Eva Biaudet

text: Eva Biaudet’n isän suku on sveitsinranskalainen. Suku muutti Suomeen 1700-luvulla. Katolilaisen kirkon tutkija Henry Biaudet oli Biaudet’n isosetä.


title: Eva Biaudet

text: Vuonna 2010 Biaudet valittiin erivapaudella vähemmistövaltuutetuksi viiden vuoden määräajaksi. Häneltä puuttui virkaan vaadittava loppututkinto, mutta esittelijän, kansliapäällikkö Ritva Viljasen mukaan hänen kokemuksensa ja pätevyytensä ovat riittäviä. Valinta herätti loppututkinnon puutteen vuoksi runsaasti keskustelua. Valinnasta kanteli oikeuskanslerille muiden muassa Pakolaisneuvonta ry:n lakimies Husein Muhammed, mutta kantelut hylättiin. Biaudeta ei kuitenkaan voitu valita enää toiselle kaudelle poikkeusluvalla.


title: Eva Biaudet

text: Kesäkuussa 2011 Yhdysvaltain ulkoministeriö palkitsi Biaudet’n ihmiskaupan vastaisesta työstä ja ongelmien nostamisesta esiin Suomessa.


title: Eva Biaudet

text: Biaudet on vaatinut seksin ostokieltoa. Hän on myös vaatinut vihapuheen rajoittamista, internetin keskustelupalstojen ylläpitäjien asettamista lailla vastuuseen palstojen sisällöstä ja lainsäädännön ulottamista myös yksityisten ihmisten välisiin suhteisiin, kuten epäasialliseen käytökseen ja häirintään. Asevelvollisuuteen liittyvistä tasa-arvokysymyksistä Biaudet nosti vuoden 2012 presidentinvaalien lukiolaistentissä päällimmäiseksi naisten asepalvelukseen liittyvät epäkohdat, mutta asevelvollisuutta ei Biaudet'n mukaan tule säätää naisille pakolliseksi, koska "kiinnostusta tyttöjen piirissä ei ole".


title: Pohjapinta-ala

text: Pohjapinta-ala on puuston mittauksessa käytetty suure, joka on yksittäisten puiden rinnankorkeudelta (1,3 m) mitattujen poikkileikkauspinta-alojen summa kuorellisena hehtaaria kohden (m²/ha). Pohjapinta-alan ja puuston pituuden avulla voidaan määrittää puuston tilavuus (m³/ha).


title: Pohjapinta-ala

text: Pohjapinta-alan määrittämiseen käytetään relaskooppia. Pohjapinta-ala voi olla harventamattomassa metsikössä 20–35 m²/ha ja harvennusmallien mukaisessa esimerkiksi 12–18 m²/ha. Metsänarvioinnissa pohjapinta-ala määritetään yleensä varttuneissa metsissä, taimikoissa käytetään yleisemmin runkolukua (kpl/ha).


title: Markus Mustajärvi

text: Markus Mustajärvi (s. 24. helmikuuta 1963 Savukoski) on suomalainen vasemmistoliiton poliitikko. Hän on toiminut Lapin vaalipiirin kansanedustajana vuodesta 2003 lähtien. Mustajärvi edusti syyskuusta 2011 huhtikuuhun 2015 vasenryhmää.


title: Markus Mustajärvi

text: Mustajärvi valmistui ylioppilaaksi Savukosken lukiosta vuonna 1982, metsätalousinsinööriksi Rovaniemen metsäopistosta vuonna 1988 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1993.


title: Markus Mustajärvi

text: Mustajärvi oli ehdolla eduskuntaan jo vuoden 1999 vaaleissa, mutta hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 vaaleissa. Hän tavoitteli vasemmistoliiton puheenjohtajuutta Suvi-Anne Siimeksen erottua tehtävästä vuonna 2006. Hän putosi kisasta ensimmäisellä kierroksella saavuttaen yhteensä 69 ääntä, ja vasemmistoliiton puheenjohtajaksi valittiin Martti Korhonen.


title: Markus Mustajärvi

text: Vuosien 2007 ja 2011 vaaleissa Mustajärvi valittiin jatkokausille eduskuntaan. Kevään 2011 vaalien jälkeen vasemmistoliitosta tuli hallituspuolue. 30. kesäkuuta 2011 Mustajärvi erotettiin yhdessä Jyrki Yrttiahon kanssa vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä, koska he äänestivät Jyrki Kataisen pääministerivalintaa vastaan ja hallitukselle epäluottamusta hallitusohjelmaa koskevassa äänestyksessä. Saman vuoden syyskuussa Mustajärvi ja Yrttiaho perustivat vasenryhmä-nimisen eduskuntaryhmän. He pysyivät kuitenkin vasemmistoliiton jäseninä. Mustajärvi oli vasemmistoliiton ehdokkaana kevään 2015 eduskuntavaaleissa uusien paikkansa ja liittyen jälleen vasemmistoliiton eduskuntaryhmään.


title: Markus Mustajärvi

text: Vuosina 2005–2012 Mustajärvi oli Kemijärven kaupunginvaltuutettu. Kunnallisvaaleissa 2012 hänet valittiin Savukosken kunnanvaltuustoon. Vuoden 2017 kuntavaaleissa Mustajärvi sai 39 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle Savukosken valtuustoon.


title: Markus Mustajärvi

text: Lokakuussa 2018 Mustajärvi kirjoitti Twitterissä presidentti Martti Ahtisaareen liittyen, että ”Ahtisaari saa painua alimpaan helvettiin, kun kommentoi asioita, mistä ei mitään ymmärrä”. Kommentti liittyi pari vuotta vanhaan uutiseen, jossa Ahtisaari kritisoi sosiaalidemokraattien ja ay-liikkeen olevan ”romuttamassa” hyvinvointivaltiota. Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson sanoi, että Mustajärven kielenkäyttö oli asiatonta eikä edusta puolueen linjaa. Andersson on kritisoinut Mustajärveä myös osallistumisesta Suomen Kansa Ensin -liikkeen itsenäisyyspävän mielenosoitukseen.


title: Markus Mustajärvi

text: Mustajärvellä on kolme lasta.


title: Mikko Kuoppa

text: Mikko Kalevi Kuoppa (s. 10. syyskuuta 1944 Mikkeli) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut eduskunnassa SKDL:n (1979–1986), Demokraattisen Vaihtoehdon (1986–1987), Vasemmistoliiton (1995, 1999–2011) ja Vasemmistoryhmän (1995–1999) eduskuntaryhmissä. Kuoppa on valittu Pirkkalan kunnanvaltuustoon vaaleista 1980 lähtien.


title: Mikko Kuoppa

text: Kuoppa liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen vuonna 1970. Huhtikuussa 1986 hänet valittiin SKP:stä erotetun taistolaisen opposition muodostaman SKP:n järjestöjen keskuskomiteaan ja poliittiseen toimikuntaan. Kuoppa uusi paikkansa SKP:n (yhtenäisyys) edustajakokouksessa 1987.


title: Mikko Kuoppa

text: Ennen eduskuntauraansa Kuoppa työskenteli G.A. Serlachius -yhtiön Takon tehtaalla trukinkuljettaja 1965–1975 ja pääluottamusmiehenä 1975–1979. Vuosina 1987–1995 Kuoppa oli samassa paikassa työkonekorjaamon asentajana ja varastonhoitajana.


title: Roger Jansson

text: Roger Karl Helge Jansson (9. elokuuta 1943 Kemiö) on entinen maarianhaminalainen kansanedustaja Ahvenanmaan vaalipiiristä. Hänen varsinainen puolueensa on Frisinnad samverkan. Jansson toimi eduskunnassa RKP:n ryhmässä kaudella 2003–2007. Jansson on ollut myös Ahvenanmaan maakuntahallituksen jäsen 1995–2001 ja maakuntapäivillä 1979–2003 sekä jälleen vuosina 2007–2015. Vuoden 2015 vaaleissa häntä ei enää valittu maakuntapäiville.


title: Roger Jansson

text: Jansson kouluttautui diplomiekonomiksi Åbo Akademista 1968. Ammatiltaan hän on yrittäjä. Janssonilla on kolme lasta: Tina 1971, Mette 1974 ja Alexander 1983.


title: Minna Sirnö

text: Minna Maaria Sirnö (s. 14. toukokuuta 1966 Tampere) on suomalainen poliitikko ja Taiteen edistämiskeskuksen johtaja vuodesta 2013. Sirnö toimi kansanedustajana vuosina 2003–2011 ja vasemmistoliiton toisena varapuheenjohtajana 2001–2007. Hän on ollut myös Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Minna Sirnö

text: Sirnö valmistui filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1993. Ennen kansanedustajan uraa hän työskenteli Tampereen työväenteatterin tiedottajana 2000–2003.


title: Minna Sirnö

text: Sirnöllä on ollut lukuisia luottamustoimia. Hän on ollut muun muassa Suomen Kansallisoopperan säätiön, Patrian, Turvan ja VR:n hallintoneuvoston jäsen, Kansan Sivistystyön Liiton (KSL) edustajiston varapuheenjohtaja ja Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liiton (TeMe) puheenjohtaja. Hän on myös kirjoittanut kolumneja mielenterveydestä ja jaksamisesta Mielenterveyden keskusliiton julkaisemaan "Käsi kädessä" -lehteen.


title: Minna Sirnö

text: Sateenkaariyhteisöt ry nimitti Sirnön vuoden 2010 homofobian vastaisen työn hyvän tahdon lähettilääksi. Sirnö työskenteli Suomen näytelmäkirjailijat ja käsikirjoittajat manusförfattare ry:n toiminnanjohtajana vuodesta 2011. Kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki (vas) nimitti Sirnön Taiteen edistämiskeskuksen johtajaksi maaliskuun 2013 alusta viideksi vuodeksi. Hänen kautensa päättyy 28. helmikuuta 2018.


title: Minna Sirnö

text: Sirnön isä oli Kansan Uutisten pitkäaikainen toimittaja Mauri Sirnö.


title: Unto Valpas

text: Unto Olavi Valpas (4. lokakuuta 1944 Kokkola – 13. syyskuuta 2016 Raahe) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Vasemmistoliiton kansanedustajana vuosina 1999–2011. Ennen edustajanuraansa hän toimi sähköasentajana, sähköinsinöörinä ja ammattiaineiden opettajana sekä Raahen ammattioppilaitoksen rehtorina.


title: Unto Valpas

text:
Valppaalla oli kokemusta myös kunnallispolitiikasta; hän oli Raahen kaupunginvaltuutettu vuosina 1985–1992 ja vuodesta 2000 lähtien kuolemaansa saakka. Kaupunginhallituksen jäsen hän oli vuosina 1981–1984 ja 1987–1992. Sotilasarvoltaan hän oli sotamies (1965).
Hän sai 12. syyskuuta 2016 kesken valtuuston seminaarin sairauskohtauksen, jonka seurauksena menehtyi seuraavana päivänä OYS:ssa.


title: Maitreya (henkilö)

text: Maitreya on Share International -ryhmän käsityksen mukaan kaikkien uskontojen tulevaksi odotetun johtohahmon nykyinen ruumiillistuma. Ryhmän mukaan Maitreya on tällä hetkellä maailmassa. Kannattajiensa mukaan Maitreya on myös tehnyt uskonnollisia tunnustekoja ja ilmestynyt eri hahmoissa ihmisille ympäri maailman — buddhalaisille buddhana, kristityille Jeesuksena, juutalaisille Messiaana, ja niin edelleen.


title: Maitreya (henkilö)

text: Idän tähti -järjestön mukaan Maitreya oli maailmanopettaja, joka toimi Krishnamurtin välityksellä.


title: Mikko Immonen (kansanedustaja)

text: Mikko Antero Immonen (s. 1. lokakuuta 1950 Rovaniemen maalaiskunta) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Vasemmistoliiton kansanedustajana kolme kautta (1995–2007). Immonen on ollut Mynämäen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1996. Varsinaiselta ammatiltaan hän on kirvesmies ja sotilasarvoltaan alikersantti.


title: Mikko Immonen (kansanedustaja)

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Mikko Immonen putosi eduskunnasta.


title: Annika Lapintie

text: Annika Anita Lapintie (o.s. "Hiltunen", s. 18. maaliskuuta 1955 Turku) on turkulainen vasemmistoliiton kansanedustaja (1995–) ja Turun kaupunginvaltuutettu (1989–2012). Lapintie oli vuosina 2006–2015 vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Hän on perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja vuodesta 2015.


title: Annika Lapintie

text: Lapintie valmistui ylioppilaaksi Kupittaan yhteiskoulusta vuonna 1974. Yliopisto-opinnot hän aloitti Åbo Akademissa lukemalla ruotsia, venäjää ja kasvatustieteitä. Sieltä hän siirtyi opiskelemaan oikeustiedettä Turun yliopistoon, josta valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1984. Lapintie auskultoi varatuomariksi toimien Paraisten tuomiokunnan notaarina ja käräjätuomarina 1989–1990. Vuonna 1984 hän suoritti ulkoasiainministeriön kansainvälisten asiain valmennuskurssin.


title: Annika Lapintie

text: Turun kaupunginhallituksessa Lapintie toimi vuosina 1989–1995. Eduskuntaan hänet valittiin vuoden 1995 vaaleissa. Ennen kansanedustajaksi valitsemista hän toimi Suomen Työväen Säästöpankin konttorin esimiehenä (1984–1988), Turun työvoimapiirin lakimiehenä (1988–1995) sekä Varsinais-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskuksen lakimiehenä. Lapintie oli myös Tradekan edustajiston jäsen 1992–2016.


title: Annika Lapintie

text: Lapintie oli ehdolla kesäkuussa 2009 pidetyissä europarlamenttivaaleissa. Hän sai 29 112 ääntä eli eniten puolueessaan, muttei tullut valituksi ja vasemmistoliitto jäi ilman paikkaa Euroopan parlamentissa. Lapintie olisi tullut valituksi ilman kristillisdemokraattien ja perussuomalaisten vaaliliittoa, jonka ansiosta Sari Essayah pääsi parlamenttiin. Lapintie oli puolueen ehdokkaana myös EU-vaaleissa 2014.


title: Annika Lapintie

text: Lapintie oli kaudella 2011–2014 suuren valiokunnan varapuheenjohtaja. Hän on ollut myös liikenne- ja viestintävaliokunnan varapuheenjohtaja vuosina 1999–2003. Lapintie on ollut varsinainen jäsen muun muassa ulkoasiainvaliokunnassa (2007–2015), lakivaliokunnassa (1995–2003) ja sivistysvaliokunnassa (1995–1996).


title: Annika Lapintie

text: Eduskunnassa Lapintie on pyrkinyt muun muassa rajoittamaan siviilien aseiden saatavuutta.


title: Annika Lapintie

text: Lapintie on ollut vuodesta 1983 naimisissa "Helsingin Sanomien" Turun-toimituksessa työskentelevän Pyry Lapintien kanssa.


title: Annika Lapintie

text: Lapintie ilmoitti, ettei asetu ehdolle eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa, mutta ei vielä sano mitä ratkaisuja hän tekee europarlamenttivaalien tai mahdollisten maakuntavaalien suhteen.


title: Annika Lapintie

text: Lapintie valittiin kansanedustajaksi vaaleissa 1995.


title: Kari Kärkkäinen

text: Kari Juhani Kärkkäinen (s. 29. tammikuuta 1970 Varkaus) on suomalainen poliitikko. Hän toimi kristillisdemokraattien kansanedustajana vuosina 1999–2011. Syyskuussa 2012 Kärkkäinen siirtyi keskustaan.


title: Kari Kärkkäinen

text: Kärkkäinen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa Kuopion vaalipiiristä. Hänet valittiin jatkokausille vuosien 2003 ja 2007 vaaleissa Pohjois-Savon vaalipiiristä. Kärkkäinen ei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 vaaleissa.


title: Kari Kärkkäinen

text: Kärkkäinen oli Varkauden kaupunginvaltuutettu vuosina 1993–2012. Kaupunginhallituksen jäsen hän oli vuosina 1997–1998. Vuoden 2012 kuntavaaleissa hänet valittiin keskustan listalta 277 äänellä Parkanon kunnanvaluustoon.


title: Kari Kärkkäinen

text: Sotilasarvoltaan Kärkkäinen on jääkäri (1991).


title: Leena Rauhala

text:
Leena Maria Rauhala (os. Siltala, s. 28. helmikuuta 1942 Kouvola) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut Kristillisdemokraattien kansanedustajana vuosina 1999–2015. Hän on sivistysvaliokunnan jäsenenä sekä lakivaliokunnan ja tulevaisuusvaliokunnan varajäsenenä.
Lisäksi Rauhala toimii eduskunnan naisverkoston työvaliokunnassa sekä Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsenenä. Kristillisdemokraattisessa eduskuntaryhmässä Leena Rauhala toimii ensimmäisenä varapuheenjohtajana.


title: Leena Rauhala

text: Hän on ollut Tampereen kaupunginvaltuutettu vuodesta 1997 lähtien. Kaupunginvaltuutettuna hän on toiminut mm. kaupunginhallituksen, koulutuslautakunnan, Tampere-talon hallintoneuvoston ja Tampereen ammattikorkeakoulun hallituksen jäsenenä.


title: Leena Rauhala

text: Leena Rauhala on toiminut myös eri lehtien kolumnistina ja tullut tunnetuksi kantaa ottavista poliittisista ja etiikkaan liittyvistä kirjoituksistaan.


title: Leena Rauhala

text: Rauhalalla on kaksoissisko, joka on toiminut niin ikään kansanedustajana. Leea Hiltunen toimi kristillisten eduskuntaryhmässä vuodet 1991–1995 ja 1999–2003. Rauhala ja Hiltunen kirjoittivat vuonna 2002 yhdessä kirjan "Eduskunnan kaksosten äidin tarina", joka kertoo heidän äidistään Taimi Siltalasta (o.s. Tuhkanen).


title: Leena Rauhala

text: Presidentti Sauli Niinistö myönsi Leena Rauhalalle vuonna 2013 sosiaalineuvoksen arvonimen.


title: Leena Rauhala

text: Rauhala on sosiaalilääketieteen asiantuntija ja siksi hänen useat lainsäädäntöaloitteet- ja kysymykset koskevat sosiaali- ja terveyspolitiikkaa. Rauhala on perehtynyt tutkimaan yhteisöllistä ja yhteiskunnalista vaikutusta ihmisen kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin. Hän korostaa terveyspalveluissa ihmisarvoa.


title: Leena Rauhala

text: Leena Rauhala tahtoo nostaa perheen merkitystä yhteiskunnan hyvinvoinnin pohjana. Kristillisdemokraattien mielestä päätöksiä tehtäessä ihmisarvon tulee olla aina markkina-arvoja tärkeämpi, siksi talouspolitiikassa tulee keskittyä sosiaalisten epäkohtien ratkaisemiseen. Rauhalan pääteemoja ovat ikäihmisten palvelut, lastensuojelu, peruskoulutus, lasten ja nuorten hyvinvointi, sekä perheiden hyvinvointi kristillisen maailmankatsomuksen mukaan.


title: Leena Rauhala

text: Vuonna 2003 Rauhala ehdotti kirjallisessa kysymyksessään koulujen evoluutio-opetuksen siirtämistä biologian tunneilta elämänkatsomustietoon, väittäen evoluutiossa olevan kysymys ”enemmänkin uskonnosta kuin tieteestä”.


title: Leena Rauhala

text: Rauhala teki vuonna 2010 hallitukselle kirjallisen kysymyksen, kuinka erään kustantamon wicca-aiheisen kirjasarjan julkaiseminen voitaisiin estää. Hän teki myös kirjasarjan sisällöstä tutkintapyynnön keskusrikospoliisille. Rauhala väitti, että sarja kuvaa nuorille sopimattomasti huumeiden ja päihteiden käyttöä ja seksiä. Stabenfelt-kustantamo päätti olla julkaisematta Cate Tiernanin "Sweep"-sarjaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomen luonnonuskontojen yhdistys Lehto ja Pakanaverkko paheksuivat tiedotteessaan, että Rauhala teki tutkintapyynnön siitä, että kirjasarjan henkilöhahmot harjoittavat wiccaa. Jos wiccalaisuudelle olisi myönnetty Suomessa virallisen uskonnon asema vuonna 2001, Rauhala olisi saatettu haastaa oikeuteen uskonrauhan rikkomisesta. Muun muassa Turun science fiction -kirjallisuusseuran Pasi Karppanen kirjoitti, että ”eduskunnan tehtävä ei ole Suomessa toimia sensuurielimenä, eikä sillä ole edes valtuuksia siihen”. Siten Rauhalan kirjallinen kysymys ”olikin nähtävissä istuvan kansanedustajan pohjatyönä tulevia eduskuntavaaleja silmällä pitäen”. Alkukieliseen teossarjaan tutustunut Karppanen ei löytänyt siitä mitään niistä asioista, joita Rauhala oli nostanut kielteisinä esiin.


title: Birobidžan

text: Birobidžan (, ) on Juutalaisten autonomisen alueen pääkaupunki Venäjän kaukoidässä, Amurjoen vasemmanpuolisen (pohjoisesta laskevan) sivuhaaran Biran varrella. Kaupunki on merkittävä Venäjän rautateiden päärataverkon asemapaikkakunta.


title: Birobidžan

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 75 413. Tämä oli 42,7 prosenttia koko Juutalaisten autonomisen alueen väkiluvusta (176 558 as., vuonna 2010).


title: Birobidžan

text: Nimeä Birobidžan käytetään toisinaan koko alueen nimenä. Birobidžan perustettiin vuonna 1928 ja siitä tuli kaupunki vuonna 1937.


title: Maitreya

text: Maitreya tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Maitreya (buddhalaisuus)

text: Maitreja (sanskritia, मैत्रेय 'ystävällinen'; paaliksi: "Metteja"; hanzi: 彌勒, pinyin: "Mílè"; japaniksi: "Miroku") on buddhalaisuudessa tuleva Buddha. Hän on bodhisattva, joka tulee lopulta ilmestymään maan päälle, saavuttaa täydellisen valaistumisen, ja opettaa todellista dharmaa. Maitrejan tulevan hallintopaikan nimi on Shambhalla ja hänet kuvataan istuvassa asennossa olevaksi Buddhaksi, millä käsitetään olevan viittauksia länsimaiseen elämäntapaan. Tarkka ajankohta Maitrejan tulemiselle ei ole selvillä, mutta yleisesti tiedetään tuon ajan ennen pitkää koittavan.


title: Maitreya (buddhalaisuus)

text: Joidenkin mukaan Maitreja kävi tai tulee uudelleen Jeesus Nasaretilaisena.


title: Maitreya (buddhalaisuus)

text: Skientologian perustaja L. Ron Hubbard väitti 1955 tai 1956 kirjoitetussa runossaan "Hymn of Asia" olevansa Maitrejan ilmentymä.


title: Baltimax

text: Baltimax- tai B-max-nimitystä käytetään laivasta, joka voi kulkea Atlantin ja Itämeren välisten Tanskan salmien läpi. Itämerelle () päästäkseen laivan syväys saa olla korkeintaan noin 15 metriä. Aiemmin laivojen suurin syväys sai olla vain 13 metriä, mutta vuonna 1975 käyttöönotettu uusi vesiväylä mahdollisti suurempienkin laivojen läpikulun. Nykyisin suurimpien täydessä lastissa Itämerellä käyvien säiliölaivojen kantavuus on 100 000–120 000 dwt, suurin pituus 240–260 metriä ja leveys 42–48 metriä. Suuremmat nykyalukset joutuvat kulkemaan vajaina. Suunnitteilla on Baltimax-aluksia, joiden kantavuus olisi 200 000 dwt.


title: Baltimax

text: Uutta 17 metrin syväväylää nimitetään tanskaksi "Rute T":ksi, englanniksi "Route T":ksi ja radiokielessä "Route Tangoksi". Tämä Tanskan Fyn ja Själlannin saarten välisen Ison-Beltin salmen kautta kulkeva laivaväylä on 550 kilometrin pituinen, alkaen Skagenista ja päättyen Gedserin itäpuolelle. Suurten alusten kulkua väylällä vaikeuttavat jyrkät mutkat, voimakkaat virtaukset sekä väylän paikoittainen mataluus ja ahtaus. Itämerelle päin kuljettaessa väylä on kapeimmillaan vain 800 metriä leveä. Suurisyväyksisten laivojen kulkua väylällä vaikeuttaa myös tuulten aiheuttamat 1–2 metrin suuruiset vedenpinnan korkeuden muutokset.


title: Reijo Ståhlberg

text: Reijo Ståhlberg (s. 21. syyskuuta 1952 Tammisaari) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä. Hän pitää hallussaan kuulantyönnön Suomen ennätystä 21,69 metriä, jonka hän työnsi 5.5.1979 Fresnossa, Kaliforniassa. Hän edusti uransa aikana Suomea olympialaisissa vuosina 1976 Montrealissa (11.) ja 1980 Moskovassa (4.). Ståhlberg sijoittui Euroopan mestaruuskisoissa 11:nneksi vuonna 1974, 4:nneksi vuonna 1978 ja 9:nneksi vuonna 1982. Hän voitti mm. 9 Suomen mestaruutta ja 3 EM-hallimestaruutta vuosina 1978, 1979 ja 1981. Ståhlberg oli neljäs suomalainen 20 metriä työntänyt kuulantyöntäjä ja hän toimii vuonna 1983 perustetun 20 metrin kerhon puheenjohtajana. Ståhlberg avioitui 1970-luvulla kestävyysjuoksija Pirjo Vihosen kanssa.


title: Avidius Cassius

text: Gaius Avidius Cassius (noin 130 – heinäkuu 175) oli roomalainen usurpaattori joka yritti kaapata vallan vuonna 175 Marcus Aureliuksen ollessa Rooman keisari. Hänet tunnetaan etupäässä Dio Cassiuksen historiassa ja Historia Augustassa olevien tietojen perusteella.


title: Avidius Cassius

text: Cassius syntyi Cyrrhuksessa Syyriassa. Hänen isänsä oli oraattori Gaius Avidius Heliodorus josta tuli myöhemmin Egyptin prefekti. Cassius menestyi sotilasurallaan Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen ollessa keisareina. Parthian sodan aikana Cassius johti joukkoja jotka valtasivat Seleukeian ja Ktesifonin. Tämän jälkeen hänestä tuli senaatin jäsen ja vuonna 166 hänestä tuli Syyrian kuvernööri. Hän kukisiti Egyptissä puhjenneen kapinan vuonna 172.


title: Avidius Cassius

text: Vuonna 175 hän julistautui keisariksi ehkä siksi että Marcus Aurelius oli huhujen mukaan kuollut sotaretkellä germaaneja vastaan. Näin ei kuitenkaan ollut ja Marcus Aurelius kiirehti pian Syyriaan kukistamaan Cassiusta joka ei kuitenkaan ollut saanut tukea vallankaappaukselleen Egyptin ja Syyrian ulkopuolella. Lopulta eräs sotilas tappoi Cassiuksen, jonka pää lähetettiin Marcus Aureliukselle. Keisari olisi kuitenkin halunnut ottaa Cassiuksen kiinni elävänä, jotta olisi voinut armahtaa hänet.


title: Markku Kukkoaho

text: Markku Juhani Kukkoaho (11. marraskuuta 1946 Puolanka) on entinen suomalainen yleisurheilija. Uransa aikana Kukkoaho edusti Puolangan Ryhtiä ja Oulun Pyrintöä ja häntä valmensi Esko Olkkonen. Siviiliammatiltaan Markku Kukkoaho on poliisi.


title: Markku Kukkoaho

text: "Lentävä poliisi" -lempinimeä kantanut Kukkoaho nousi maailman juoksueliittiin verrattaen myöhään, 24-vuotiaana. Hän teki yhä voimassa olevan 400 metrin juoksun Suomen ennätyksen 45,49 Münchenin olympialaisissa 1972 ollen finaalissa paras eurooppalainen sijoittumalla kuudenneksi. Samoissa kisoissa Kukkoaho oli viedä Suomen 4 × 400 metrin viestijuoksujoukkueen (Stig Lönnqvist, Ari Salin, Ossi Karttunen, Markku Kukkoaho) mitaleille juoksemalla osuutensa aikaan 44,4. Suomi sijoittui kuudenneksi SE-ajalla 3.01,12, häviten kolmanneksi sijoittuneelle Ranskalle 0,4 s ja kisan voittaneelle Kenialle 1,3 s. Helsingin EM-kisoissa 1971 Kukkoaho sijoittui 400 metrillä neljänneksi. Rooman EM-kisoissa 1974 hän oli 400 metrillä jälleen neljäs, mutta pitkässä viestissä hän ankkuroi Suomen pronssille. Kukkoaho edusti Suomea myös vuoden 1976 kisoissa Montrealissa, jossa parhaana tuloksena oli kahdeksas sija 4 × 400 metrin viestissä.


title: Markku Kukkoaho

text: SM-tasolla Kukkoaho voitti kaksi Suomen mestaruutta 200 metrin juoksussa (1971 ja 1976) ja neljä Suomen mestaruutta 400 metrin juoksussa (1970, 1971, 1972 ja 1974). 4 x 100 metrin viestijuoksussa hän oli voittamassa SM-kultaa kolmesti vuosina 1970, 1976 ja 1977. Hän teki urallaan Suomen ennätyksen 200 metrillä (20,8, 1971) ja 400 metrillä (46,1, 1970; 45,7, 1971 ja 45,49, 1972). Kukkoaho oli erittäin monipuolinen urheilija, siitä ovat osoituksena kovat tulokset monissa eri lajeissa.


title: Gilles Deleuze

text: Gilles Deleuze (18. tammikuuta 1925 Pariisi – 4. marraskuuta 1995 Pariisi) oli ranskalainen filosofi, joka tuli tunnetuksi filosofian historian reunahahmojen luovista uudelleenluennoista sekä uuden ajattelun ja käsitteiden kehittämisestä. Deleuze kirjoitti filosofian lisäksi kirjallisuudesta, maalaustaiteesta, musiikista ja sosiologiasta. Hän kehitteli olemisen yksiäänisyyden, eron ja moneuden ontologiaa sekä tapahtuman filosofiaa ja pyrki kertomansa mukaan etsimään suurta Baruch Spinozan ja Friedrich Nietzschen ajattelun ykseyttä.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze harjoitti filosofiaa yli 40 vuotta ja kirjoitti yli 20 teosta. Hän oli edelläkävijä muun muassa erojen, voimien ja rihmastojen ajattelussa. Deleuzen keskeisiä teoksia ovat uuden Nietzsche-tulkinnan aloittanut "Nietzsche ja filosofia" ("Nietzsche et la philosophie", 1962) sekä eron ja toiston filosofiaa käsitellyt "Différence et répétition" (1968). Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat yhdessä psykoanalyytikko Félix Guattarin kanssa julkaistut "Anti-Oidipus: Kapitalismi ja skitsofrenia" ("Capitalisme et schizophrénie tome 1: l’Anti-Oedipe", 1972) ja "Mille plateaux" (1980).


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen kirjojen "Différence et répétition" (1968) ja "Logique du sens" (1969) jälkeen Michel Foucault julisti, että ”kenties yhtenä päivänä tätä vuosisataa kutsutaan deleuzeläiseksi”. Deleuzen mielestä Foucault'n kommentti oli ”vain vitsi, jonka tarkoitus oli saada meistä pitävät ihmiset nauramaan ja muut raivostumaan”.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze syntyi Pariisissa, jossa vietti lähes koko elämänsä. Hänen isänsä oli ensimmäisen maailmansodan veteraani, ja hänen veljensä tapettiin matkalla Auschwitziin. Deleuze vietti sodan Normandiassa, josta palasi vuosiksi 1944–1948 Pariisiin Sorbonnen yliopistoon opiskelemaan filosofiaa opiskelutovereinaan myöhemmin tunnetuiksi tulleet Francois Châtelet ja Michel Tournier. Deleuze sai opetusta muun muassa Hegel-tuntija Jean Hyppolitelta ja tieteenfilosofi Georges Canguilhemilta. Näinä vuosina sai alkunsa Deleuzen loppuelämän kestävä kiinnostus toisaalta filosofian historian vakiintuneisiin huippuhahmoihin ja toisaalta akateemisen maailman ulkopuolella toimiviin aktivisteihin ja intellektuelleihin, kuten Jean-Paul Sartreen, jota Deleuze kerran kutsui oppi-isäkseen.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze opetti eri lukioissa vuoteen 1957 asti, jolloin otti vastaan viran Sorbonnessa. Ensimmäisen kirjansa, David Humea käsittelevän monografian "Empirisme et subjectivité", hän julkaisi vuonna 1953. Vuonna 1956 hän meni naimisiin D. H. Lawrence -kääntäjä Denise Paul ”Fanny” Grandjouanin kanssa. Vuodesta 1960 vuoteen 1964 Deleuzella oli virka Centre National de Recherche Scientifique’issa. Tänä aikana hän julkaisi kirjat Friedrich Nietzschestä, Immanuel Kantista ja Marcel Proustista sekä tutustui Michel Foucault’hon. Vuosina 1964–1969 Deleuze toimi professorina Lyonin yliopistossa. Vuonna 1968 hän julkaisi väitöstutkintoonsa kuuluvat kirjat "Différence et répétition" ja "Spinoza et le problème de l’expression".


title: Gilles Deleuze

text: Vuonna 1969 Deleuze sai viran Pariisin VIII yliopistosta Vincennesistä, joka oli kokeellinen, opetustapojen mullistamista yrittänyt antiautoritaarinen koulu. Vincennesissä opettivat myös sellaiset intellektuellit kuin Foucault (joka suositteli Deleuzen palkkaamista) ja psykoanalyytikko Félix Guattari, joista tuli Deleuzen kanssa vuoden 1968 toukokuun tärkeimpiä teoreetikoita. Deleuzen ja Guattarin "Anti-Oidipus" sai erityisen paljon lukijoita sen nuoren ja radikaalin koulutetun väestön piiristä, joka oli innolla ottanut osaa opiskelijoiden ja työläisten vuoden 1968 radikaaliin liikehdintään. Yhteistyö Guattarin kanssa myös politisoi Deleuzen, joka 1970-luvulta alkaen osallistui aktivistina mielenosoituksiin, Michel Foucault’n perustamaan vankien tukiryhmään ja poliittisiin keskusteluihin. Viimeisinä vuosinaan Deleuze luennoi ja kirjoitti erityisesti elokuvasta, maalaustaiteesta ja kirjallisuudesta.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze opetti Vincennesissä vuoteen 1987 asti, jolloin jäi eläkkeelle. Viimeisinä vuosinaan Deleuze julkaisi vielä teokset Foucault’sta ja Leibnizista sekä yhdessä Guattarin kanssa metafilosofisen teoksen "Mitä filosofia on?"


title: Gilles Deleuze

text: Ketjutupakoitsija kun oli, Deleuze sairastui keuhkosyöpään. Vaikka häneltä poistettiin toinen keuhko, sairaus levisi muihin hengityselimiin. Deleuzelle tehtiin trakeostomia, hän menetti puhekykynsä ja tunsi olevansa kahlittu hengityslaitteeseen ”kuin koira”. Viimeisinä vuosina kirjoittaminenkin oli hänelle hyvin työlästä. Vuonna 1995 Deleuze teki itsemurhan hyppäämällä asuntonsa ikkunasta.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen teokset jakaantuvat kahteen ryhmään: ensimmäiseen kuuluvat uuden ajan filosofeja (Spinoza, Leibniz, Hume, Kant, Nietzsche, Bergson, Foucault), taiteilijoita (Francis Bacon) ja kirjailijoita (Marcel Proust, Franz Kafka) uudelleen lukevat analyysit, toiseen taas käsitteiden (esimerkiksi ero, merkitys/mieli, tapahtuma, skitsofrenia, elokuva, filosofia) ympärille sommitellut eklektis-filosofiset suurteokset, joista kuuluisa "Kapitalismi ja skitsofrenia" -sarja (1972–1980) on kirjoitettu Félix Guattarin kanssa. Tietyt teemat kuitenkin toistuvat ja muuntautuvat läpi Deleuzen tuotannon.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen varhaistuotannon (ennen Guattarin kanssa tapahtunutta yhteistyötä eli ennen vuotta 1972 kirjoitetut teokset) filosofinen hanke voidaan luonnehtia yritykseksi kääntää perinteisen ontologian olettama identiteetin ja eron ("différence") suhde toisin päin. Perinteisesti eron on nähty olevan johdettavissa identiteetistä: esimerkiksi sanoa, että ”X eroaa Y:stä” edellyttää X:n ja Y:n, joilla on ainakin jossain määrin vakaa ja itsenäinen identiteetti. Tätä vastaan Deleuze väittää, että jokainen identiteetti syntyy ”eron vaikutuksesta”. Identiteetit eivät ole loogisesti tai ontologisesti ensisijaisia suhteessa eroon, Deleuze argumentoi, ”ottaen huomioon, että saman lajiin kuuluvien olioiden välillä on olemassa luontoa koskevia eroja”. Tämä tarkoittaa, että kahden olion väittäminen ”samaksi” hämärtää "kahden" olion edellyttämän eron. Ilmenevät identiteetit, kuten X, koostuvat erojen loputtomista sarjoista, joissa X = ero x:n ja x:n välillä, ja x = ero … ja … välillä, ja niin edelleen. Erojen jakautuminen jatkuu loputtomiin. Deleuze väittää, että kohdataksemme todellisuuden meidän täytyy kohdata oliot täsmälleen sellaisina kuin ne ovat, ja että kaikki identiteettikäsitteet (muodot, kategoriat, samankaltaisuudet, apperseption ykseydet, predikaatit ja niin edelleen) epäonnistuvat erojen itsessään tavoittamisessa. ”Filosofialla voi olla positiivinen ja suora suhde olioihin vain, jos se yrittää kohdata olion itsensä sen mukaan, mitä se on, sen erossa kaikesta mitä se ei ole, toisin sanoen sen ’sisäisessä erossa’.”


title: Gilles Deleuze

text: Kantin ja Bergsonin tavoin Deleuze pitää perinteisiä käsityksiä ajasta ja avaruudesta subjektin säätäminä yhdistävinä kategorioina eli identiteetin muotoina. Hänen mukaansa puhdas ero ei ole ajallista eikä avaruudellista, vaan ideaalista; Deleuze kutsuu puhdasta eroa ”virtuaaliseksi”. (Käsite ei viittaa tietokoneiden ”virtuaalitodellisuuteen”, vaan Proustin määritelmään menneisyydestä: se on todellinen mutta ei aktuaalinen, ideaalinen mutta ei abstrakti.) Deleuzen virtuaaliset muodot muistuttavat ensinäkymältä Platonin ideoita ja Kantin kategorioita, mutta toisin kuin Platonilla ja Kantilla, ne eivät ole alkuperäisiä olioita, malleja tai kokemukselle transsendentteja, vaan ne ovat aktuaalisen kokemuksen ehtoja, siis sisäinen ero itsessään. ”Niiden [ehtojen] muodostama käsite on identtinen objektinsa kanssa.” Deleuzelainen eron käsite ei ole minkään koetun asian haamumainen abstraktio, vaan todellinen differentiaalisten suhteiden systeemi, joka luo aktuaalisia tiloja, aikoja ja tuntemuksia.


title: Gilles Deleuze

text: Näin Deleuze voi toisinaan kutsua filosofiaansa “transsendentaaliseksi empirismiksi”, viitaten Kantin lisäksi Friedrich von Schellingiin. Kantin transsendentaalisessa idealismissa kokemus voi olla mielekästä vain aistimellisuuden muotojen (aika ja avaruus) ja ymmärryksen kategorioiden (kuten kausaalisuuden) järjestämänä. Jos tällaiset käsitteet otetaan pois kokemuksen kontekstista, syntyy Kantin mukaan vietteleviä mutta tyhjiä ontologisia uskomuksia. Deleuze kääntää kantilaisen järjestyksen: kokemus ylittää käsitteemme tuomalla ilmi uutuuksia, ja tämä raaka kokemus "erosta" aktualisoi idean, joka ei ole aikaisempien kategorioidemme kahlehtima, ja pakottaa meidät näin keksimään uusia tapoja ajatella.


title: Gilles Deleuze

text: Samalla Deleuze väittää olemisen olevan ”yksiäänistä”, jokseenkin samassa mielessä kuin Spinozan ”substanssi” on yksiääninen. Deleuze lainaa ontologisen yksiäänisyyden (engl. "univocity") käsitteen keskiaikaiselta filosofi Johannes Duns Scotukselta. Keskiajan Jumalaa koskevissa väittelyissä monet tunnetut teologit ja ajattelijat (kuten Tuomas Akvinolainen) olivat sitä mieltä, että sanottaessa ”Jumala on hyvä” Jumalan hyvyys on vain analogista suhteessa ihmisen hyvyyteen. Sen sijaan Scotus esitti, että lauseissa ”Jumala on hyvä” ja ”Maija on hyvä” on kyseessä täysin sama hyvyys. Tämä tarkoittaa, että Jumalan ja meidän välillä on vain aste-ero ja että ominaisuuksia kuten hyvyys, voima, järki ja niin edelleen sovelletaan yksiäänisesti riippumatta siitä, puhutaanko Jumalasta, ihmisestä vai kirpusta.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze omaksuu opin yksiäänisyydestä voidakseen esittää, että oleminen on yksiäänisesti eroa. ”Yksiäänisyys ei kuitenkaan tarkoita, että erot ovat ja että niiden täytyy olla: oleminen on eroa – –. Lisäksi, ei ole niin, että me olisimme yksiäänisiä olemisessa, joka ei ole yksiääninen; me ja meidän yksilöllisyytemme pysyy samaäänisenä yksiäänisessä olemisessa ja yksiääniselle olemiselle.” Tässä Deleuze soveltaa Spinozaa, jonka mukaan kaikki asiat, jotka ovat olemassa, ovat yhden substanssin (Jumalan tai luonnon) modifikaatioita. Deleuzelle tämä yksi ja ainoa substanssi on jatkuvasti eroava ja eroja luova (differoiva) prosessi, origamikosmos, joka taittuu aina kiinni, auki ja jälleen kiinni tuottaen rajatonta ”erojen leikkiä”. Deleuze tiivistää ontologiansa paradoksaaliseen kaavaan: ”pluralismi = monismia”.


title: Gilles Deleuze

text: "Différence et répétition" on Deleuzen laajin ja järjestelmällisin yritys työstää tällaisen ontologian yksityiskohtia. Vastaavia ajatuksia löytyy lisäksi muualta hänen tuotannostaan. Esimerkiksi teoksessa "Nietzsche ja filosofia" todellisuus on voimien leikkiä, "Anti-Oidipuksessa" ”ruumis ilman elimiä” ja "Mitä filosofia on?" -teoksessa ”immanenssin taso” tai ”kaaosmos” (kaaosmoosi). Alun perin Deleuze omaksui eron käsitteen Bergsonilta ("le Bergsonisme", 1966).


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen ontologia johtaa tietoteoriaan, jota hän kutsuu ”ajattelun kuvan” muuttamiseksi. Deleuzen mukaan perinteinen ajattelun kuva, muun muassa Aristoteleen, René Descartesin ja Edmund Husserlin omaksuma, ymmärtää ajattelemisen väärällä tavalla melko ongelmattomaksi toiminnaksi. Ajattelu kykenee ainakin periaatteessa löytämään oikeat tosiasiat oikealla tavalla. Perinteinen ajattelun kuva voi myöntää, että saattaa olla käytännössä mahdotonta saavuttaa puolueetonta näkökulmaa asioihin, mutta tämä on silti asetettu ihanteeksi: pyyteetön tiedon tavoittelu, joka tuottaa totuuden, järjen järjestelmällisen laajennuksen. Deleuze hylkää tämän näkemyksen, koska se peittää todellisuutta luovan eroavan virtauksen, kiertokulun ja epävakauden, ja esittää sen sijaan, että aito ajattelu liittyy todellisuuden väkivaltaiseen kohtaamiseen ja vakiintuneiden luokitusten repeytymiseen, vieraiden ja uusien erojen kohtaamiseen. Totuus muuttaa tapaamme ajatella; se muuttaa sitä, mitä ajattelemme mahdolliseksi. Hylkäämällä oletuksen, että ajattelulla olisi jonkinlainen luonnollinen kyky tunnistaa totuus, voimme Deleuzen mukaan tavoittaa ”ajattelun ilman kuvaa”, ajattelun, jota määrittävät ongelmat eikä niiden ratkaiseminen. Aidosti itsenäinen ajattelu on niin luovaa, että se valmistaa itse omat käsitteensä, jotka liittyvät ajattelun itse luomiin ongelmiin eivätkä valmiiksi tarjoiltuihin oppikirjakysymyksiin.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen erikoiset tulkinnat filosofian historiasta juontavat juurensa tästä tietoteoreettisesta näkökulmasta. Filosofin tulkitseminen ei enää tarkoita yhden oikean tulkinnan etsimistä, vaan sen esittämistä, miten filosofi yrittää tulla toimeen todellisuuden ongelmallisen luonteen kanssa. ”Filosofit esittävät uusia käsitteitä, selittävät niitä, mutta eivät kerro – ainakaan täydellisesti – niistä ongelmista, joihin nämä käsitteet vastaavat. – – Filosofian historian ei pidä esittää, mitä filosofi sanoo, vaan se, mitä hän välttämättä ilmaisee rivien välissä, se, mitä hän ei sanonut, mutta joka on kuitenkin läsnä hänen sanomassaan.”


title: Gilles Deleuze

text: Samoin Deleuze ei näe filosofiaa totuuden, järjen tai universaalien ikuiseksi tavoitteluksi, vaan määrittelee filosofian ”käsitteiden luomiseksi”. Deleuzelle käsitteet eivät ole identiteetin ehtoja tai propositioita, vaan ontologisia luomuksia, jotka rajaavat ajattelemisen alueen, kuten tekevät Platonin ideat, Descartesin "cogito" tai Kantin teoria mielen kyvyistä. Filosofinen käsite ”asettaa itsensä ja objektinsa samalla hetkellä kun se luodaan”. Deleuzen näkökulmasta filosofia muistuttaa siis enemmän käytännöllistä tai taiteellista tuottamista ja luomista kuin tarkkaa todellisuuden kuvaamista (kuten John Locken tai Willard Van Orman Quinen perinteissä).


title: Gilles Deleuze

text: Myöhemmissä teoksissaan (noin vuodesta 1981 eteenpäin) Deleuze tekee tarkan erottelun taiteen, filosofian ja tieteen välille. Jokainen kolmesta on oma alansa, joka kartoittaa todellisuutta hyvin erilaisella tavalla kuin toiset. Siinä missä filosofia on käsitteiden luomista, taiteet luovat uusia kvalitatiivisia aistimusten ja tuntemusten yhdistelmiä (Deleuzen kielellä ”perseptio- ja affektisommitelmia”), ja tieteet luovat funktioita eli teorioita, jotka perustuvat määrätyille viitepisteille, kuten esimerkiksi valonnopeudelle tai absoluuttisille nollapisteelle (Deleuze kutsuu niitä ”funktiiveiksi”). Deleuzen mukaan mikään näistä kolmesta lajista ei ole ensisijainen toisiin nähden: ne ovat erilaisia tapoja jäsentää ontologinen prosessi, ”erillisiä melodisia viivoja, jotka leikkivät jatkuvasti keskenään”. Filosofia, taide ja tiede ovat tasavertaisesti ja olennaisesti luovia ja käytännöllisiä. Sen sijaan, että kysyisimme: ”Onko se tosi?” Deleuze väittää, että on parempi esittää kysymyksiä, kuten: ”Mitä se tekee?” tai: ”Miten se toimii?”


title: Gilles Deleuze

text: Etiikan ja politiikan filosofiassaan Deleuze soveltaa jälleen Spinozaa, tosin hyvin nietzscheläisesti viritettynä. Klassisen liberalismin yhteiskuntamallissa moraali alkaa yksilöistä, joilla on luonnollisia oikeuksia tai itsensä tai jumalan asettamia velvollisuuksia. Deleuze hyökkää identiteetille perustuvaa ontologiaa vastaan ja arvostelee yksilön käsitettä erojen pysäyttämisestä (kuten sanan ’individual’ etymologiassa: in-dividuaali, jakamaton). Spinozan ja Nietzschen eettisen naturalismin ohjaamana Deleuze ymmärtää yksilöt ja heidän moraalinsa esiyksilöllisten halujen ja voimien järjestelmän tuotteeksi.


title: Gilles Deleuze

text: "Kapitalismin ja skitsofrenian" kahdessa osassa Deleuze ja Guattari kuvaavat historian halutuotannon (käsite, joka yhdistää freudilaiset vietit ja marxilaisen työn) hyydyttämiseksi ja alistamiseksi modernin yksilön (joka on tyypillisesti neuroottinen ja alistettu), kansallisvaltion (jatkuvan kontrollin yhteiskunnan) ja kapitalismin (infantilisoivaksi kulutukseksi kesytetyn anarkian) muotoon. Karl Marxia seuraten Deleuze (ja Guattari) pitää kapitalismin aiheuttamaa perinteisten sosiaalisten hierarkioiden tuhoa tervetulleena ja vapauttavana, mutta vastustaa kapitalistista taipumusta sitoa kaikki arvot rahan virtaan ja tasoittaa erot markkinoiden mukaan.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze väittää arvojen olevan sisäisiä eli immanentteja: hyvän elämän eläminen tarkoittaa omien kykyjensä ilmaisemista kokonaan, omien mahdollisuuksien äärirajoille menemistä. Moderni yhteiskunta latistaa eron ja vieraannuttaa ihmiset heidän kyvyistään. Myöntääksemme todellisuuden, joka on erojen ja muutosten virtaus, meidän täytyy kaataa vakiintuneet identiteetit nurin ja tulla kaikeksi siksi, miksi voimme tulla – vaikka emme voikaan etukäteen tietää, mitä se on.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen käytännöllisen filosofian huipentuma on siten "luominen". ”Tässä on ehkä sen salaisuus: tehdä olemassa olevaksi, ei tuomita. Arvostelman langettaminen on inhottavaa, mutta ei siksi, että kaikki on samanarvoista, vaan päinvastoin siksi, että kaikki, mikä pätee, pystyy kehittymään kukoistukseen ja erottautumaan joukosta pelkästään uhmaamalla tuomiota. Mikä asiantuntija-arvostelma voisi osua syntyvään taideteokseen?”


title: Gilles Deleuze

text: Deleuzen filosofeja ja taiteilijoita koskevat tutkimukset ovat tarkoituksellisen toisinajattelevia. Esimerkiksi teoksessaan "Nietzsche ja filosofia" Deleuze väittää Nietzschen "Moraalin alkuperästä" olevan järjestelmällinen vastaus Kantin "Puhtaan järjen kritiikkiin". Tosiasiassa Nietzsche ei teoksessaan mainitse Kantin ensimmäistä kritiikkiä, ja "Moraalin alkuperän" moraaliset teemat ovat kaukana Kantin tietoteoreettisesta painotuksesta. Samoin Deleuze väittää yksiäänisyyden olevan Spinozan filosofian pääperiaate siitä huolimatta, että käsite puuttuu täysin kaikista Spinozan teoksista.


title: Gilles Deleuze

text: Deleuze kuvasi filosofista tulkintamenetelmäänsä termillä "enculage", tarkoittaen tapaansa hiipiä jonkun kirjoittajan taakse, hedelmöittää tämä ja tuottaa jälkeläisiä, jotka ovat tunnistettavissa kirjoittajan omiksi mutta jotka ovat silti hirviömäisiä ja erilaisia. Deleuzen filosofitulkinnat voidaan siis ymmärtää Deleuzen omien filosofisten näkemysten ilmaisuiksi ja uusien käsitteiden uuttamiseksi. Deleuzeläinen ”vatsasta puhumisen menetelmä” ei niinkään ole tarkoituksellista väärintulkintaa, vaan esimerkki luovuudesta, jota filosofian tulisi Deleuzen mukaan toteuttaa. Tätä voisi verrata maalaustaiteessa Baconin teokseen "Study after Velasquez" – ei ole järkeä sanoa, että Bacon ”ymmärtää Velasquezin väärin”. Deleuze saattaa käyttää myös matemaattisia tai tieteellisiä käsitteitä vastaavalla tavalla.


title: Gilles Deleuze

text: Suomennettuja esseitä internetissä:


title: Pirjo Ala-Kapee-Hakulinen

text: Pirjo Anneli Ala-Kapee-Hakulinen (ent. "Ala-Kapee", s. 25. maaliskuuta 1944 Vihti) on suomalainen poliitikko ja virkamies, joka on toiminut SDP:n kansanedustajana, opetusministerinä, Vantaan kaupunginjohtajana ja Itä-Suomen läänin maaherrana.


title: Pirjo Ala-Kapee-Hakulinen

text: Ala-Kapee valmistui ylioppilaaksi vuonna 1966 ja filosofian kandidaatiksi (nyk. maisteri) Tampereen yliopistosta vuonna 1972. Hän työskenteli ammattiyhdistysopiston historian ja yhteiskuntaopin opettajana vuosina 1972–1975 ja apulaisrehtorina vuosina 1973–1975. Ala-Kapee oli SAK:n historiatoimikunnan sihteeri ja tutkija vuosina 1975–1979.


title: Pirjo Ala-Kapee-Hakulinen

text: Kansanedustajana Ala-Kapee toimi vuosina 1979–1989 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän kuului sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään ja oli sen varapuheenjohtaja vuosina 1984–1986 ja 1987. Ala-Kapee toimi Kalevi Sorsan IV hallituksen opetusministerinä 1. kesäkuuta 1986 – 30. huhtikuuta 1987.


title: Pirjo Ala-Kapee-Hakulinen

text: Vuonna 1989 Ala-Kapee jätti eduskunnan ja siirtyi Vantaan kaupunginjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1997, jolloin hänestä tuli Itä-Suomen läänin maaherra. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle loppuvuonna 2009.


title: Pirjo Ala-Kapee-Hakulinen

text: Ala-Kapee-Hakulisen puoliso on ollut vuodesta 2001 Kajaanin entinen kaupunginjohtaja Pentti Hakulinen. Vuosina 1964–1996 hän oli naimisissa Erkki Ala-Kapeen (k. 1996) kanssa. Liitosta on yksi tytär.


title: Egmont

text: Egmont voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Gibson Les Paul

text: Gibson Les Paul on sähkökitara ja eräs ensimmäisiä ns. "lankkukitaroita" eli kitaroita, joiden runko on kokopuuta. Se perustuu kitaristi Les Paulin 1940-luvulla suunnittelemaan kitaramalliin, jonka Gibson otti tuotantoonsa 1950-luvun alussa. Yhdessä Fender Stratocasterin ja Telecasterin kanssa Gibson Les Paulista on tullut yksi tunnetuimmista, käytetyimmistä ja kopioiduimmista kitaramalleista maailmassa. Gibson valmistaa omalla merkillään Les Paul -kitaroita Nashvillessä, Tennesseessä, ja Epiphone-merkillä Kaukoidässä.


title: Gibson Les Paul

text: Ensimmäiset sähkökitarat olivat onttorunkoisia kitaroita, joihin oli asennettu mikrofonit. Varsinkin äänenvoimakkuuden ollessa korkealla, niiden ongelmana oli äänen kiertäminen vahvistimen ja kitaran välillä, mikä ilmeni voimakkaana ulinana. Kitaristi Les Paul ratkaisi ongelman vuonna 1941 rakentaessaan ensimmäisen umpirunkoisen "The Log"-nimellä kutsutun sähkökitaran, jossa runkona oli pala umpipuuta ja johon hän oli liittänyt kaulan sekä sähköosat. Sivulle oli ruuvattu palat Epiphonen "archtop"-kitarasta. Hän esitti ideansa soitinvalmistaja Gibsonille, mutta siellä ei vielä tuolloin oltu kiinnostuttu asiasta.


title: Gibson Les Paul

text: Samojen ongelmien kanssa kamppaillut Leo Fender päätyi hiukan myöhemmin samaan ratkaisuun kuin Les Paul. Tästä syystä ensimmäinen myyntiin tullut umpirunkoinen sähkökitara oli Fender Broadcaster 1948, jota valmistetaan nykyisin miltei muuttumattomana nimellä Telecaster. Fender Broadcasterin ilmestyttyä, ja sen saavuttaman suuren suosion takia, Gibson otti yhteyttä Les Pauliin, ja he suunnittelivat yhdessä uuden kitaramallin, joka sai nimekseen Gibson Les Paul.


title: Gibson Les Paul

text: Uudesta kitarasta piti tulla kallis, hyvin tehty instrumentti Gibsonin perinteiden mukaisesti ja Fenderin arkipäiväisemmän designin kilpailijaksi. Kitaran kaula kiinnitettiin runkoon liimalla Fenderin käyttämän pulttiliitoksen sijaan.


title: Gibson Les Paul

text: Kitaran muodon suunnittelijaa ei voida todistaa ja mielipiteet asiasta vaihtelevat. Gibson oli jo 1930-luvulta lähtien tuottanut "klassisen" kitaran mallisia kaikukoppaisia sähkökitaroita, joiden mallia Les Pauliinkin sovellettiin. Itse Les Paul osallistui kitaran suunnitteluun luultavasti lisäämällä kitaraan vaahterakannen mahonkirungon päälle lisätäkseen kitaran äänenväriä ja kestoa.


title: Gibson Les Paul

text: Vuonna 1952 Gibson esitteli uuden kitaramallinsa, joka kantoi nimeä Gibson Les Paul model. Alun perin kitara julkaistiin kullanvärisenä ("Goldtop") kalliin kitaran imagoa ylläpitäen. Soitin oli erittäin painava, hiukan yli 4 kg, mikä johtui Les Paulin käyttämistä mahonkirungoista. Les Paul halusi kitaran luonnollisen äänen soivan vähintään 22 sekuntia, joten painava mahonkirunko edesauttoi tämän aikaansaamista. Kitarassa oli kaksi kappaletta Gibsonin omia yksikelaisia P-90 "saippuapala"-mikrofoneja, jotka olivat varustettu molemmat omalla äänenvoimakkuus- ja diskanttisäätimillä. Sen lisäksi kitarassa oli kolmiasentoinen kytkin, jolla saatiin mikrofonit joko toimimaan erikseen yksinään tai molemmat samaan aikaan.


title: Gibson Les Paul

text: Talla oli yksiosainen ns. trapeze-tyylinen talla, joka oli kiinnitetty kitaran perään ja jota Gibson oli käyttänyt jo aikaisemmissa malleissaan. Les Paul halusi vetää kielet tallan päältä voidakseen dempata kämmensyrjällään kieliä. Gibsonin käsityksen mukaan kielet tulivat näin olemaan liian korkealla ja he vetivätkin kielet tallan alta. Kielet tulivat näin vaikeasti soitettavaan asemaan ja kitaristit kammoksuivat ratkaisua. Lisäksi trapeze-talla oli erittäin epäkäytännöllinen konserttitilanteissa: Kielen katkettua kitara meni täysin epävireeseen. Vuonna 1953 siirryttiin runkoon kiinnitettyyn talla/kielenpidin -yhdistelmään, mutta kielten kulma ja mensuuri säilyi kuitenkin edelleen samana.


title: Gibson Les Paul

text: Kitarasta ei kuitenkaan tullut myyntimenestystä johtuen osittain sen kalliista hinnasta. Vuonna 1956 Gibson päätti uudistaa mallistonsa ja julkaisi toisenkin Les Paul -mallin Les Paul Customin, joka oli väriltään kokomusta. Customin otelautaupotukset olivat helmiäisestä valmisetut ja neliön muotoiset, metalliosat olivat messinkiä ja muoviosat, kuten säätimet ja plektrasuoja olivat mustat. Nauhat tehtiin mataliksi, koska oli tarkoitus saada soittajalle ajatus nauhattomasta kitarasta. Useimmat kitaristit kuitenkin vierastivat tätä ominaisuutta ja vaihtoivat kitaroihinsa tavalliset nauhat. Mullistavin keksintö oli kuitenkin uusi Tune-o-matic-talla, joka mahdollisti kielten korkeuden säädön ja lisäksi jokaisen kielen hienovirettä voitiin säätää erikseen. Tämä tallarakenne on säilynyt sittemmin Les Paul -kitaroiden vakiovarusteena.


title: Gibson Les Paul

text: Seuraavana vuonna 1957 kitaroihin tuli humbucker-mikrofonit. Alkuperäiset Gibsonin mikrofonit tunnetaan nimellä "PAF" - "Patent Applied For". PAF-mikrofonit oli suunnitellut Seth Lover työskennellessään Gibsonilla 1955, ja niistä tuli pian standardi niin Gibsonilla kuin muissakin kitaranvalmistajayrityksissä.


title: Gibson Les Paul

text: Gibsonin toimitusjohtaja Maurice Berlin halusi alkuperäiset Les Paulit rakennettavan ilman Gibsonin logoa, siltä varalta että "jos yhtiön maine kärsisi". Myöhemmin hän kuitenkin totesi: Ehkä meidän pitäisi laittaa Gibsonin logo kitaroihin siltä varalta että kitarat menevät kaupaksi."


title: Gibson Les Paul

text: Vuosina 1957-1961 alkuperäinen Les Paul -malli sai lisänimen Standard ja kullanvärinen kansi muutettiin sunburst-sävyiseksi, jossa vaahteran kauniit loimut pääsivät näin paremmin oikeuksiinsa. Gibson uskoi kitaran myyvän näin paremmin. Marraskuussa 1959 soittimen hinta oli 280 dollaria, mikä vuoden 2007 korjatussa kurssissa olisi ollut 1000 puntaa. Samana vuonna 2007 Les Paul Standard maksoi 1990 puntaa


title: Gibson Les Paul

text: Vuonna 1961 Gibsonin johtaja Maurice Berlin totesi, että Les Paul -kitaroiden rakentaminen yhtiölle oli tappiollista toimintaa. Niinpä suunniteltiin täysin uusi malli ja vanhan mallin valmistus lopetettiin. Uuden mallin nimi oli aluksi myös Les Paul, mutta kitaristi Les Paul ei halunnut, että kyseinen malli kantaa hänen nimeään, joten nimi vaihdettiin pian Gibson SG:ksi.


title: Gibson Les Paul

text: 1960-luvulla kitaristit kuten Mike Bloomfield ja Eric Clapton (varsinkin Cream-yhtyeessä) ymmärsivät alkuperäisten Les Paul -kitaroiden (varsinkin vuoden 1959 mallin) potentiaalin, käyttivät niitä paljon ja loivat kitaralle mainetta. Claptonin ja Bloomfieldin vanavedessä useat kitaristit hankkivat Les Paulin ja siitä tuli nopeasti yksi halutuimmista kitaroista maailmassa.


title: Gibson Les Paul

text: Vuonna 1968 Gibson ryhtyi valmistamaan uudelleen vanhaa Les Paul -malliaan kovan kysynnän vuoksi ja loi useita erilaisia malleja kuten DeLuxe ja Studio, jotka perustuivat alkuperäiseen Les Paul -malliin. 1950-luvun Les Paul -kitarat olivat saaneet kuitenkin kritiikkiä paksusta kaulasta, joten uusissa kitaroissa oli nyt myös ohuempi kaula kuin 1950-luvun kitaroissa.


title: Gibson Les Paul

text: Vuosina 1967-1969 Gibsonin tehtaalla oli useita lakkoja, sekä muita vaikeuksia, ja tästä syystä laadunvalvonta etenkin halvempien mallien kohdalla oli lähes olematonta. Soittajat huomasivat pian, että uudet kitarat eivät vastanneet läheskään alkuperäisten 1950-luvulla valmistettujen kitaroiden tasoa ja käytettyjen 1950-luvulla valmistettujen kitaroiden hinnat lähtivät hurjaan nousuun, kun taas uusien kitaroiden kysyntä hiipui.


title: Gibson Les Paul

text: 1970-luvun alussa Gibsonin osti Norlin-yhtiö, jonka johtajat eivät olleet perehtyneet ollenkaan kitaroiden tai musiikkilaitteiden valmistukseen. Käytännössä heitä kiinnosti enemmän myyntiluvut ja raha. Tästä syystä osa Gibsonin tuotannosta siirrettiin Aasiaan, sekä alettiin säästää kaikenlaisissa kustannuksissa kuten puumateriaaleista, varsinkin kun Gibsonin vanha mahonkivarasto alkoi loppua. 1970-luvun Les Paul -malleissa on alkuperäisen mahonkisen kaulan sijasta vaahterakaula ja ns. sandwich-runko, eli ohuiden mahonkipalojen välissä on vaahteraa, jolloin kitaran sointi on myös erilainen kuin alkuperäisten.


title: Gibson Les Paul

text: Gibson kokeili erilaisia puulajeja niiden yhdistelmiä pitkin 1970-lukua aina 1980-luvun puoleen väliin asti ja tästä syystä 1970- ja 1980-luvun Les Paul -malleja ei pidetä kovin laadukkaina, eivätkä ne ole saavuttaneet samanlaista kysyntää kuin 1950-luvun kitarat. Hyväkuntoisesta vuoden 1959 mallista saakin nykyään maksaa 100 000-350 000 euroa.


title: Gibson Les Paul

text:
1980-luvun lopussa Les Paul -kitaroiden kysyntä lähti taas nousuun Guns N' Roses yhtyeen ja sen kitaristin Slashin, joka käytti esiintyessään Gibson Les Paul -kitaraa, vanavedessä. Samanaikaisesti alkanut heavy metalin voittokulku nosti Les Paulin jälleen ikoniksi: Les Paulille tunnusomainen paksu, muriseva ääni on kuin omiaan metallimusiikkiin.
Vuosien varrella Gibson on ollut suhteellisen vapaamielinen kitaroiden ominaisuuksien ja materiaalin muuttelemisessa. 1980-luvun puolenvälin jälkeen Les Paulien "tuotekehitys" on ollut pikemminkin paluuta juurille. Gibson on ymmärtänyt asiakkaiden arvostavan juuri alkuperäisten kaltaisia Les Pauleja ja yrittänyt tehdä malleja, jotka muistuttavat alkuperäisiä mahdollisimman paljon. Nykyään onkin saatavana myös erilaisia Historic-malleja, joissa on pyritty mahdollisimman lähelle vanhoja alkuperäisiä kitaroita. Osaan nykyään valmistettavista Les Paul -malleista tehdään kuitenkin esimerkiksi kevennysporauksia runkoon kompensoimaan käytettävää painavaa afrikkalaista mahonkia. Tällä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta kitaran sointiin.


title: Gibson Les Paul

text: Gibson tuottaa Epiphonen merkillä myös halvempia versioita Les Paulista. Nämä suurelle yleisölle ja harrastajakäyttöön tarkoitetut kitarat tuotetaan Kiinassa ja Koreassa. Materiaalit ovat suurimmaksi osaksi samat kuin Gibsonilla, mutta työ teetetään alhaisempien työvoimakustannusten maissa.


title: Gibson Les Paul

text: Markkinoilla on myös paljon erilaisia kopioita Gibson Les Paulista. Kopioilla on sama rungon muoto, mutta materiaalit ja komponentit saattavat erota paljonkin alkuperäisestä. Gibson on myös historian aikana ryhtynyt oikeustoimiin joitakin kitaravalmistajia vastaan heidän kopioituaan alkuperäistä mallia liian tarkasti.


title: Gibson Les Paul

text: Mallivuodeksi 2015 Gibson esitteli radikaalisti uudistetut Les Paul Studio-, Deluxe- ja Standard- mallit. Muutoksia aikaisempiin ovat leveämpi otelauta, kaikissa malleissa vakiovarusteena oleva automatisoitu viritysmekanismi sekä säädettävä nk. nolla-nauha/yläsatula. Rungon painoon on kiinnitetty huomiota materiaalivalinnoilla sekä kevennysporauksilla. Perinteisen mikrofonivalinnan lisäksi malliston elektroniikka on monipuolisempi. Deluxe- ja Standard- mallien mikrofoneihin on tehty laajat valintamahdollisuudet soinnin muokkaamiseksi. Vireeseen ja soittoergonomiaan vaikuttava mitoitus ja valmistaminen on tehty tietokoneen avulla.


title: Gibson Les Paul

text: Perinteisesti Les Paul kitaroissa runko sekä kaula ovat mahonkia ja mahonkirungon päälle on liimattu vaahterakansi. Otelauta on yleensä ruusupuuta, mutta joissakin malleissa eebenpuuta. Poikkeuksen muodostavat eräät 1970- ja 1980-luvulla valmistetut kitarat, joissa kaula oli vahteraa ja runko oli ns. sandwich-runko, eli ohuiden mahonkipalojen välissä on vaahteraa. Lisäksi Gibson on valmistanut muutamia Les Paul -malleja joissa on tarkoituksellisesti käytetty muita puulajeja.


title: Gibson Les Paul

text: Kaula on kiinnitetty runkoon liimaamalla ja liitoskohta sijaitsee 16. nauhan kohdalla. Kitaran otelauta on 22-nauhainen ja mensuuri 629 mm (24.75"). Kaulan profiileja on kahta mallia, ns. 1950-luvun kaula, joka on paksumpi, sekä ns. 1960-luvun kaula, joka on ohuempi.


title: Gibson Les Paul

text: Vuonna 1952 julkaistut ensimmäiset Les Paul -kitarat olivat väriltään kultaisia ja tästä syystä kitara sai myöhemmin lisänimen "Gold top". Kitarassa oli kaksi kappaletta Gibsonin omia yksikelaisia P-90 -mikrofoneja. Talla oli yksiosainen ns. trapeze-tyylinen talla. Les Paul halusi vetää kielet tallan päältä voidakseen dempata kielet kämmensyrjällään, mutta Gibsonin käsityksen mukaan kielet tulivat näin olemaan liian korkealla ja kielet vedettiinkin tallan alta.


title: Gibson Les Paul

text: Vuonna 1954 Gibson alkoi valmistaa perinteisen Les Paul -mallin rinnalla uutta, hiukan alkuperäisestä muunneltua mallia ja tämä sai nimen Les Paul Custom. Kitara oli väriltään kokomusta ja saikin lisänimen "Black Beauty". Tässä mallissa kaulan asemamerkit olivat neliön muotoiset ja helmiäistä, metalliosat olivat messinkiä ja muoviosat, kuten säätimet ja plektrasuoja olivat mustat. Otenauhat tehtiin mataliksi, koska oli tarkoitus saada soittajalle ajatus nauhattomasta kitarasta. Myöhemmin Les Paul Custom muuttui kolmimikrofoniseksi ja normaalinauhaiseksi, eikä se ollut enää pelkästään musta, vaan sitä sai myös muun värisenä. Tässä mallissa säätimien toiminnat pysyivät samana kuin aiemmin, paitsi että mikrofonivalitsimen keskiasento kytki päälle keski- ja tallamikrofonit.


title: Gibson Les Paul

text: Vuonna 1958 alkuperäisen Les Paul -malli sai lisänimen Standard, jolla se erotettiin toisesta valmistetusta mallista, Les Paul Customista. Samana vuonna kitaran väritys muutettiin sunburst-sävyiseksi. Tämän jälkeen Standard-malli on pysynyt ulkomuodoltaan lähes muuttumattomana. Käytetyissä valmistusmateriaaleissa, puulajeissa ja värityksissä on kuitenkin vuosien mittaan ollut paljon eroja. Vuoden 2015 malliston Standard sai edellä kuvattujen muutosten lisäksi humbucker - mikrofoneihin puolitusmahdollisuuden sekä mikrofonien vaihekytkennän. Kytkimet on sijoitettu kunkin mikrofonin äänenvoimakkuus- ja äänensävy-säätimiin vastaavasti. Runko on suuritiheyksistä mahonkia kevennyksin ja siinä on vaahterakansi.


title: Gibson Les Paul

text: Koska Les Paul -mallin menestys ei ollut kovin hyvä, suunniteltiin kokonaan uusi kitaramalli joka sai nimekseen Les Paul SG. Koska kitaristi Les Paul ei halunnut, että kyseinen uusi malli kantaa hänen nimeään, vaihdettiin nimi pian Gibson SG:ksi.


title: Gibson Les Paul

text:
Vuonna 1968 Gibsonin ottaessa Les Paul -mallin uudelleen tuotantoon, alkoivat he valmistaa myös perinteisen Standard- ja Custom-mallin lisäksi halvempia malleja kuten Les Paul Studiota. Kyseinen malli on periaatteessa samanlainen kuin Standard, mutta runkoa kiertävä valkea reunalista puuttui. Lisäksi puiden valinnassa ei ole käytetty yhtä tiukkoja kriteerejä kuin kalliimmissa malleissa. Nykyisissä Studio-malleissa on myös hieman erilaiset mikrofonit kuin Standard-malleissa.
Vuoden 2015 mallissa on em. muutosten lisäksi on humbucker- mikrofonien puolitus. Kytkimet on sijoitettu kunkin mikrofonin äänenvoimakkuuden säätimeen. Runko on kevennetty ja kevyempää keskitiheää mahonkia. Kansi on vaahteraa.Vuoden 2015 Deluxe- mallissa on em. muutoksien lisäksi monipuolinen elektroniikka. Mini-humbuckerit voi puolittaa kytkimien ollessa mikrofonien äänenvoimakkuus-säätimissä. Kitarassa on yksi sävynsäätö ja aktiivinen ylempien taajuuksien korostus, jonka kytkin on sävynsäätimessä. Kytkettävän korostuksen tasoa voi säätää piiriin asennetulla säätöruuvilla.
Runko on matalatiheyksistä mahonkia ja siinä on kevennysporaukset. Kansi on vaahteraa.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Julmat, vahvat ja röyhkeät ("Emperor of the North") on vuonna 1973 valmistunut elokuva jonka pääosissa ovat Lee Marvin, Ernest Borgnine, ja Keith Carradine. Alun perin nimellä "Emperor of the North Pole" julkaistu elokuva sai uudelleenjulkaisun myötä lyhyemmän nimen "Emperor of the North", jolla se myös paremmin tunnetaan.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Elokuva sijoittuu 1930-luvun laman runtelemaan Yhdysvaltoihin, Oregonin osavaltioon. Se perustuu osittain Jack Londonin romaaneihin "The Road" ja "From Coast to Cost with Jack London". Kirjat sijoittuvat 1910-luvulle. Kirjoissa esiintyvä Jack Londonin kulkurinimi "Cigaret" ja tämän vanhempi seuralainen "A n:o 1" ovat mukana elokuvassa, mutta tähän kirjojen ja elokuvan yhtäläisyydet päättyvät: elokuvan Cigaret kuvataan suurisuisena, vähä-älyisenä ja kypsymättömänä hahmona.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Elokuvan alkuperäinen nimi viittaa vanhaan Suuren Laman aikaiseen kulkureiden vitsiin, jonka mukaan kulkureista paras olisi "Pohjoisnavan keisari". Vitsi oli kulkureiden hauska muistutus siitä, että heidän tilassaan oleva Pohjoisnavan keisari hallitsisi vain erämaata.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Elokuvassa Ernest Borgnine esittää konduktööriä nimeltä Shack, miestä joka on ottanut henkilökohtaiseksi tehtäväkseen poistaa junastaan pummilla matkustavat kulkurit keinolla millä hyvänsä. Heti elokuvan alussa Shack onnistuu suistamaan pummin junan vaunujen alle.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Toinen pummi, A n:o 1 (Lee Marvin), onnistuu hyppäämään junaan, ja hänen perässään seuraa nuori suurisuinen Cigaret (Keith Carradine). Seuraavalla pysähdyspaikalla A n:o 1 eksyttää Shackin, mutta Cigaret jää tämän haaviin. Cigaret onnistuu kuitenkin pakenemaan hökkelikylään, kun A n:o 1 ilmoittaa rautatieläisille aikovansa olla ensimmäinen pummi joka matkustaa Shackin junassa koko matkan Portlandiin. Toiset pummit ovat sitä mieltä, että ensimmäinen kulkuri joka onnistuu matkustamaan Shackin junassa koko matkan perille saakka, ansaitsee tittelin "Pohjoisnavan keisari". Rautatieläiset jopa lyövät vetoja puolesta ja vastaan, sillä Shack on tunnettu ja vihattu henkilö rautatieläisten keskuudessa. Lennättimen välityksellä tieto vedonlyönnistä leviää nopeasti.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Loppuosa elokuvasta kertoo A n:o 1:n yrityksistä matkustaa pummilla ja välttää kiinnijääminen. A n:o 1:n epäonneksi mukaan tuppautuu myös suurisuinen ääliö Cigaret, josta tämä mieluummin haluaisi eroon. Shack onnistuu heittämään kaksikon junasta, mutta kulkurit rasvaavat kiskot nousussa ja hyppäävät matkustajajunan katolle. Matkustajajuna ohittaa hitaan Shackin tavarajunan, ja Salemissa pummit nousevat ruokavarkauksista aiheutuneiden epäselvyyksien ja kastetilaisuuden jälkeen takaisin Shackin junaan.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: Elokuva päättyy tappelukohtaukseen, jossa A n:o 1 voittaa Shackin vastaan ja heittää tämän junasta. Tämän jälkeen A n:o 1 heittää myös suurisuisen ja isottelevan Cigaretin junasta opettaakseen tälle käytöstapoja ja kasvattaakseen tämän mieheksi.


title: Julmat, vahvat ja röyhkeät

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa tiivistunnelmaiseksi mielten ja lihasten kamppailuksi ja antoi sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Isojalka

text: Isojalka eli sasquatch () on tuntematonta lajia edustavaksi väitetty olento, joita kerrotaan asuvan Pohjois-Amerikassa. Isojalkaa kuvaillaan usein ihmistä pidemmäksi, noin 2,5-metriseksi apinamaiseksi olennoksi, jolla on pitkä turkki. Sen uskotaan elävän erämaissa etenkin Kalliovuorten ja Suurten järvien alueella.


title: Isojalka

text: Nimi Isojalka tulee valtavista, ihmismäisistä jalanjäljistä, joita on toisinaan väitetty löytyneen. Lumimiehen ohella Isojalka on yksi kryptozoologian tunnetuimmista hahmoista. Kanadan intiaanit kutsuvat sitä nimellä Sasquatch. Muita samanlaisia taruolentoja Lumimiehen lisäksi ovat mm. Australian Yowie, Mongolian Alma ja Floridan Skunkkiapina. Osa tutkijoista pitää Isojalkaa sukupuutolta välttyneenä "Gigantopithecus"-lajina.


title: Isojalka

text:
Isojalkahavannoista ehkä kuuluisin on niin kutsuttu Patterson-Gimlin filmi, jonka bigfoot-harrastaja Roger Patterson ja hänen ystävänsä Robert Gimlin kuvasivat lokakuussa 1967 Six Riversin kansallispuistossa, Luoteis-Kaliforniassa. Noin 50 sekunnin mittaisella videolla näkyy kahdella jalalla kulkeva, gorillaa muistuttava olento, joka kävelee kuvaajasta poispäin. Monien asiantuntijoiden mielestä videolla esiintyy todellisuudessa gorillapukuinen ihminen. Toiset tutkijat pitävät kuitenkin videolla olevaa hahmoa aitona. He perustavat näkemyksenä siihen, että hahmo liikkuu ruuminrakenteeseensa ja kokoonsa nähden luontevasti, eivätkä usko puvussa olevan ihmisen kykenevän samanlaiseen liikkumiseen. Videolla uskotaan näkyvän myös hahmon lihakset, joiden näkymistä puvun alta ei pidetä teknisesti mahdollisena. Videoa aitona pitävät perustelevat aitoutta sillä, että videolla näkyvän hahmon kaltaista pukua ei ole pystytty tekemään edes nykytekniikalla, vaikka moni on tätä yrittänyt.
Isojalan väitettyjä jalanjälkiä on löydetty tuhansittain, joista suurimmat ovat olleet 60 cm pitkiä ja 20 cm leveitä, ja joitakin on voitu seurata kilometrikaupalla. Jalkapohjien kaarre, huokoset ja kulumat ovat saaneet jotkut tutkijat vakuuttumaan siitä, että jälkien polkija on ollut jokin ihmisapinaa muistuttava otus. Ensimmäiset jalanjäljet kuvaili kanadalais-englantilainen tutkimusmatkailija David Thompson vuonna 1811. Tutkijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että tutkittujen jälkien koko ja muut niistä mitatut suureet ovat vaihdelleet. Tämän katsotaan viittaavan siihen, että kyseessä on ns. luonnollinen tilastollinen jakauma tai vaihteluväli, eikä esim. suunniteltu väärennösten sarja.


title: Isojalka

text: Albert Ostman raportoi vuonna 1924 joutuneensa makuupussistaan isojalkojen luolaan. Ostmanin mukaan urospuolinen Isojalka oli pitänyt häntä vankinaan nelihenkisen perheensä luona, kunnes hän oli tarjonnut isojalalle nuuskaa ja paennut tämän alkaessa voida pahoin.


title: Isojalka

text: Havainnoista huomattava osa (yli 400) on ilmoitettu Pohjois-Amerikan länsiosasta Kalifornian, Oregonin, Washingtonin ja Kanadan Brittiläisen Kolumbian alueilta.


title: Isojalka

text: Yhdysvalloissa on monia isojalkahavaintoja tutkivia järjestöjä. Vanhin ja suurin niistä on BFRO (Bigfoot Field Research Organization). Järjestön kotisivuilla on lukuisia raportteja väitetyistä havainnoista ympäri Pohjois-Amerikkaa.


title: Isojalka

text: Isojalan etsinnöistä on tehty TV-sarja "Isojalan jäljillä".


title: Isojalka

text: Isojalka on suosittu hahmo polulaarikulttuurissa.Isojalka esiintyy myös monissa elokuvissa, joita ovat esimerkiksi "Abominable", "Sasquatch Mountain", "The Wild Man of the Navidad", "The Legend of Grassman" ja "Bigfoot ja Hendersonit".


title: Outlook.com

text: Outlook.com (entisiltä nimiltään Windows Live Hotmail, MSN Hotmail, Hotmail) on Microsoftin tarjoama ilmainen sähköpostipalvelu, joka on osa Windows Live -palvelua. Helmikuussa 2013 Microsoft muutti palvelun nimen Outlook.comiksi. Samalla verkkotunnus vaihtui muotoon outlook.com, ja palvelu koki suuren ulkoasumuutoksen, jolloin käyttöliittymä muutettiin muistuttamaan Windows 8:n käyttöliittymää.


title: Outlook.com

text: Hotmailin perustivat Sabeer Bhatia ja Jack Smith vuonna 1996. Hotmail oli yksi ensimmäisistä Internetin ilmaisista webmail-pohjaisista sähköpostipalveluista. Microsoft hankki Hotmailin itselleen vuonna 1997.


title: Outlook.com

text: Alun perin Outlook.com tarjosi käyttäjilleen 2 megatavua tilaa, mutta nykyisin levytila on rajaton. Yhden sähköpostiviestin kokoraja on jopa 10 gigatavua. Outlook.comin käyttö tapahtuu Microsoft -tilillä.


title: Gleichschaltung

text: Gleichschaltung (; ) tarkoittaa yleensä natsi-Saksan harjoittamaa kansalaisten totalitaristista kontrollointia. "Gleichschaltungin" tavoitteena oli pakottaa kansalaiset tiettyyn ajattelutapaan ja tukahduttaa individualistiset, hallinnolle vaaralliset mielipiteet. Termi itse on tyypillinen kansallissosialistien käyttämä kiertoilmaus.


title: Gleichschaltung

text: Yhtenäistämisajatuksen seurauksena korkeista tai muuten tärkeistä viroista erotettiin tai painostettiin eroamaan muun muassa kommunistit, sosiaalidemokraatit, pasifistit ja juutalaiset keskitysleirivankeuden uhalla. Pitkien puukkojen yönä toteutettiin SA:n ("Sturmabteilung") puhdistus ei-toivotuista aineksista, jotka korostivat kansallissosialistisen hallinnon vallankumouksellista, vasemmistolaista luonnetta.


title: Gleichschaltung

text: Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen tarve valvoa kansalaisia laajasti edellytti vastustavien tahojen voimattomiksi tekemistä tai lakkauttamista. Vuosien 1933 ja 1937 välillä Saksassa lakkautettiin käytännöllisesti katsoen kaikki kansallissosialistiseen liikkeeseen kuulumattomat yhteiskunnalliset järjestöt, kuten ammattiliitot ja poliittiset puolueet kansallissosialistista puoluetta lukuun ottamatta.


title: Gleichschaltung

text: Kansallissosialistit pyrkivät rajoittamaan myös kirkon valtaa. Koulut ja muut välttämättömät laitokset otettiin puolueen valvontaan: opettajakunnasta ja vanhempainyhdistyksistä karsittiin väärien aatteiden kannattajat, ja opetussuunnitelmia muokattiin kansallissosialistisen ideologian mukaisiksi. Opettajat velvoitettiin allekirjoittamaan puolueuskollisuuden takaava sitoumus, ja heidän kattojärjestökseen perustettiin "Nationalsozialistische Lehrerbund" ().


title: Gleichschaltung

text: "Gleichschaltungin" nimissä perustettiin myös lukuisia muita uusia järjestöjä, joiden jäsenyys oli pakollista. Näitä olivat esimerkiksi "Hitler-Jugend" 10–18-vuotiaille pojille, "Bund Deutscher Mädel" tytöille, "Kraft durch Freude" työläisille ja niin edelleen. Näin varmistettiin se, että jokainen Saksan kansalainen kuului johonkin kansallissosialistiseen liikkeeseen, ja taattiin valtaa pitävän puolueen johtava asema valtiossa.


title: Vaarinkaktus

text: Vaarinkaktus ("Cephalocereus senilis") on hidaskasvuinen, pylväsmäinen ja liereävartinen. Sen vartta ja piikkejä peittävät hopeanhohtoiset hapset. Se voi olla suorassa auringon paahteessa, ja multa saa kuivua kastelukertojen välissä rutikuivaksi. Talvella lämpötilan olisi syytä olla noin 15 astetta, kesällä vaarinkaktusta voi pitää pihalla tai parvekkeella. Huonekasvina se ei kuki.


title: Vaarinkaktus

text: Vaarinkaktus kasvaa luonnonvaraisena Meksikossa. Se voi kasvaa 11 metriä korkeaksi ja halkaisijasta voi tulla 45 cm. Kasvu käy kuitenkin hitaasti; 20 vuodessa siitä tulee vasta 60 cm pitkä. Luonnossa kasvi kukkii viisisenttisin, vaaleanpunaisin kukin.


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoitus eli nimikirjoitus tai autografi on nimen kirjoitettu asu tai muu tunnistusmerkki, jonka henkilö kirjoittaa asiakirjaan todisteeksi henkilöllisyydestä ja tahdosta. Henkilökohtaiseen allekirjoitukseen käytetään yleensä omaa nimeä tai sen lyhennettä. Se toimii sinetin tavoin.


title: Allekirjoitus

text: Suomen kielessä nimikirjoitus tarkoittaa jonkin henkilön nimeä hänen itsensä käsin kirjoittamana. Samaa tarkoittaa sivistyssana autografi (ruotsin "autograf" < kreikan sanoista "αὐτός" autós, "itse", ja "γράφειν" gráfein, "kirjoittaa"). Allekirjoituksella tarkoitetaan yleensä samaa kuin edellisillä, mutta sen on käsitteenä laajempi. Taideteokseen tehty allekirjoitus on signeeraus.


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoitus on perinteisesti todiste


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoitus sitoo sen kirjoittajan asiakirjaan. Monissa asiakirjoissa allekirjoitus todistaa allekirjoittajan henkilöllisyyden ja antaa sen lisäksi näytön hänen aikomuksestaan sopimuksen suhteen, tiedon sen sisällöstä sekä suostumuksestaan siihen.


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoitus on yksi niistä yksilöä tunnistavista tekijöistä, jotka laki määrää kuuluviksi henkilötodistukseen, kuten passiin. Allekirjoitus saadaan tahtoa ilmaisevasta dokumentista, passianomuksesta. Kirjoitustaitoinen alaikäinen sitoutuu sääntöihin ja anoo itse allekirjoittamalla omakätisesti niin kirjastokorttinsa kuin passianomuksensa. Hän tarvitsee kuitenkin suostumusta ilmaisevaan kohtaan huoltajansa allekirjoituksen.


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoitus ei ole sopimuksen ehto: myös suullinen sopimus on sitova. Kun sopimus on paperilla, suostuminen ja tahto on kiistatilanteessa helpompi näyttää toteen. Erikoistapauksissa vaaditaan näistä lisänäyttö: samanaikaisesti saapuvilla olevat todistajat. Näin on testamentin allekirjoittamisen suhteen. Todistajat vakuuttavat omalla allekirjoituksellaan testamentin tekijän henkilöllisyyden, mutta myös sen, että viimeinen tahto on laadittu vapaasta tahdosta ja täydellä harkinnalla.


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoituksen juridiikkaan liittyy myös läheisesti käsite "jonkin nimen kirjoittaminen". Esimerkiksi lause "Yhdistyksen nimen kirjoittaa yhdistyksen puheenjohtaja" tarkoittaa sitä, että yhdistyksen puheenjohtajalla on yksin oikeus tehdä allekirjoituksensa sopimukseen, jolloin sopimus sitoo yhdistystä.


title: Allekirjoitus

text: Allekirjoituksella tarkoitetaan yleisimmin henkilökohtaista, omakätistä allekirjoitusta. Käsialan vakiinnuttua se on melko pysyvä. Siksi onkin merkittävää, että allekirjoitus poikkeaa usein yksilöllisesti muusta saman henkilön käsin kirjoittamasta tekstistä. Se voi olla selvästi yksinkertaistettu, tyylitelty tai koristeltu lisäviivoin, kaarin tai pistein.


title: Allekirjoitus

text: Kuuluisien henkilöiden nimikirjoitukset ovat olleet jo satoja vuosia kaupankäynnin kohteina. Niistä on kerätty kokoelmia, joista laajimpia säilytetään esimerkiksi museoissa ja arkistoissa.


title: Allekirjoitus

text:
Tunnistettavuuden vuoksi on edullista, jos allekirjoitus ei muutu. Kuitenkin, vaikka käsiala muuttuisi yhtäkkiä suuresti, esimerkiksi vammautumisen seurauksena, allekirjoitus säilyttää aina asemansa suostumisen ja tahdon merkkinä. Passin suhteen on säädetty, kuinka menetellään, jos passinhakija on
kirjoitustaidoton taikka vamman, sairauden tai muun vastaavan syyn takia kykenemätön allekirjoittamaan hakemusta: passiin merkitään nimikirjoitusta korvaamaan pelkkä viiva.


title: Allekirjoitus

text: Ennen kirjoitustaidon yleistymistä Suomessa käytettiin sopimusten allekirjoituksena nimikirjoituksen sijasta puumerkkiä. Se koostui yleensä jotakuinkin suorista piirroista, jotka voitiin helposti merkitä paperille, tuohelle tai kaivertaa puuhun ja vastasi käytöltään joka suhteessa allekirjoitusta.


title: Allekirjoitus

text: Signeeraus tai signatuuri on taiteilijan henkilöllisyyden osoittava merkki, useimmiten hänen nimensä tai sen osa.


title: Allekirjoitus

text: Persoonallinen allekirjoitus on mahdollinen vain kielissä, joita kirjoitetaan kirjaimilla. Esimerkiksi japanissa, kiinassa ja koreassa on käytössä kirjoitusjärjestelmiä, jossa nimen tavanomainen kirjoittaminen ja sen allekirjoittaminen tuottavat saman tuloksen. Näissä kulttuureissa allekirjoittamiseen käytetään "inkan"-nimileimaa, johon nimi on kirjoitettu "tensho"-kirjoituksella (sinettikirjoituksella).


title: Allekirjoitus

text: Mekaaninen allekirjoitus voi olla tarpeen ja hyväksyttävä kirjoitusjärjestelmästä huolimatta. Se voidaan aikaansaada esimerkiksi painokoneella, leimalla tai lävistämisellä.


title: Allekirjoitus

text: Sähköisessä toimintaympäristössä, kuten sähköpostiohjelmissa ja uutisryhmissä ohjelman käyttäjä voi laatia yhden tai useamman rivin tekstiä eräänlaiseksi leimaksi, jonka ohjelma liittää jokaiseen lähtevään viestiin. Tällaisen allekirjoituksen tyypillistä sisältöä ovat nimen lisäksi yhteystiedot, joskus mietelmät ja kuvat. Ne eivät kuitenkaan millään tavoin takaa lähettäjän identiteettiä. Niitä ei pidä sekoittaa sähköisiin tai digitaalisiin allekirjoituksiin, joiden tarkoitus on taata viestin tai asiakirjan aitous. Ne ovat luonteeltaan teknisempiä, eivätkä välttämättä suoraan luettavissa ihmissilmin.


title: Allekirjoitus

text: Kaikki käsin kirjoitettu teksti sisältää kirjainten muodon ja kirjoittamisen rytmin sekä painon elementtejä, jotka muodostavat kirjoittajalle luonteenomaisen kokonaisuuden. Käsialan tunnistus onkin yksi biometrisen tunnistamisen keinoista. Allekirjoituksen, kuten kokonaisen asiakirjan väärentäminen käytettäväksi harhauttavana todisteena tai väärennetyn asiakirjan käyttäminen on lain vastaista. Myös oman allekirjoituksensa kiistäminen voi olla rangaistavaa, mikäli teko täyttää esimerkiksi petoksen tai perättömän lausuman tunnusmerkistön.


title: Terriini

text: Terriinillä tarkoitetaan uunissa vesihauteessa kypsennettyä mureketta, joka on valmistettu tasaiseksi hienonnetusta seoksesta. Raaka-aineina terriineissä käytetään joko pelkästään kalaa, lihaa, kasviksia tai sieniä ja niiden kokonaisia kypsennettyjä paloja, tai sitten terriinin voi valmistaa useammasta soseutetusta raaka-aineesta kerroksittain.


title: Terriini

text: Terriini tarjotaan yleensä kylmänä. Se sopii joko sellaisenaan alkuruoaksi tai buffetpöydän tarjottaviksi.


title: Terriini

text: Kylmänä leikkeleenä tarjottavan terriinin, samoin kuin pateen seuraan voi kattaa kirpeitä, pieniä etikkakurkkuja, marinoituja valkosipuleita, oliiveja tai hillosipuleita sekä rapeaa leipää ja raikasta kasvissalaattia.


title: Sonic Firestorm

text: Sonic Firestorm on DragonForcen toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 2004. Albumi edustaa tyylillisesti ensimmäisen levyn tapaan yhtyeen "extreme power metalia".


title: Axis & Allies

text:
Axis and Allies on toiseen maailmansotaan sijoittuva strateginen lautapeli.
Peli ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 Milton Bradleyn Gamemaster -sarjan osana. Pelissä vastakkain ovat akselivallat (Japani ja Saksa) ja liittoutuneet (Iso-Britannia, Neuvostoliitto ja Yhdysvallat). Yksi pelaaja voi kontrolloida yhtä tai useampaa samassa liittoutumassa olevaa maata, joten pelaajien määrä voi vaihdella kahden ja viiden välillä. Pelin tavoitteena on kukistaa vastakkainen liittouma valloittamalla sen pääkaupungit.


title: Axis & Allies

text: Axis and Alliesin pelilaudan alkutilanne perustuu pääpiirteissään vuoden 1942 kevään voimasuhteisiin liittoutumien välillä. Saksa on tunkeutunut syvälle Neuvostoliittoon ja on liittolaisineen vallannut koko Manner-Euroopan, Japani hallitsee Kaakkois-Aasiaa ja Yhdysvallat vasta aloittelee sotaan liittymistään. Vaikkakin peliä on pyritty tasapainottamaan tietyin akselivaltoja suosivin säännöin, päättyy enemmistö peleistä alkuperäissäännöillä pelattaessa liittoutuneiden voittoon. Axis and Allies ei ole perinteinen strategiapeli, sillä esimerkiksi valtiontalouden mallintaminen on pelissä erittäin yksinkertaista. Samoin taisteluissa käytettävien erilaisten yksiköiden määrä on rajattu.


title: Axis & Allies

text: Yksinkertaistettujen sääntöjensä ansiosta peli on helppo oppia. Kummankin liittoutuman tavoitteena on valloittaa ennalta määrätty määrä vastapuolen maa-alueita. Voitto voidaan saavuttaa valtaamalla kaksi vastapuolen liittouman pääkaupungeista, mutta akselivallat voivat saavuttaa myös niin sanotun taloudellisen voiton, valtaamalla tarpeeksi maa-alueita.


title: Axis & Allies

text: Peli on vuoroperusteinen ja jokainen kierros pelataan samassa järjestyksessä – Neuvostoliitto, Saksa, Iso-Britannia, Japani ja Yhdysvallat. Kukin pelin maa-alue on jyvitetty tuottamaan tietty määrä rahavaroja (IPC) pelaajan käyttöön. Pelaajan vuoro alkaa käyttämällä maan rahavarat sota- tai tehdaskompleksien tuotantoon tai aseiden kehittämistutkimukseen. Tehtyään hankintansa pelaaja suorittaa haluamansa hyökkäykset. Taisteluiden tulos ratkotaan kuusitahkoisen nopan avulla. Taistelun jokaisella kierroksella kukin taisteluun osallisistuva yksikkö saa yhden mahdollisuuden osua vastapuoleen. Yksikkö osuu, mikäli pelaaja heittää yksikön hyökkäys- tai puolustuspisteytystä vastaavan luvun tai sitä pienemmän (esimerkiksi jalkaväki puolustaa paremmin kuin hyökkää). Kukin pelaaja saa valita itse, mikä hänen yksiköistään kaatuu. Taistelu jatkuu kunnes jompikumpi osapuolista on tuhottu tai hyökkääjä vetäytyy.


title: Axis & Allies

text: Kaikkien taistelujen tultua ratkaistuiksi, pelaaja tekee muut siirtonsa, eli siirtää taisteluihin osallistumattomia yksiköitään ja etsii laskeutumispaikat taisteluihin selviytyneille ilmayksiköilleen. Tämän jälkeen pelaaja asettaa vuoron alussa hankkimansa yksiköt alueille, joissa maalla on tehdaskompleksi. Vuoron lopuksi pelaaja kerää rahavarat hallussaan olevien alueiden arvon mukaan. Peliä jatketaan kunnes jompikumpi liittouma täyttää kierroksen päättyessä edellä mainitut ehdot voiton saavuttamiselle.


title: Axis & Allies

text: Neuvostoliitto (punainen) – Alussa taloudellisesti heikoin valtio. Heti pelin alussa suuren uhan alla, mutta vahva alkuasetelma ja mahdollisuus nopeisiin käänteisiin.


title: Axis & Allies

text: Saksa (musta/harmaa) – Taloudellisesti vahva, mutta piiritetty joka puolelta. Mahdollisuus nopeaan voittoon.


title: Axis & Allies

text: Iso-Britannia (valkoinen) – Omistaa suurimman osan maa-alueista, mutta joukot ovat erittäin hajanaiset. Mahdollisuus maa-, ilma- ja merisotaan ja on tasapainoinen valtio.


title: Axis & Allies

text: Japani (oranssi) – Alussa hallitsee suurinta osaa Tyynestä valtamerestä, ja sillä on jalansijaa Manner-Aasiassa.


title: Axis & Allies

text: Yhdysvallat (vihreä) – Taloudellisesti vahvin valtio, mutta aloittaa kaukaa taisteluista. Joukkojen siirtäminen Yhdysvalloista vaatii kärsivällisyyttä.


title: Axis & Allies

text: Italia (ruskea) – Ensimmäistä kertaa mukana kolmantena akselivaltiona. Taloudellisesti todella heikko, mutta Saksan tuki korvaa asian. Sopii aloittelevalle pelaajalle.


title: Axis & Allies

text:
Alkuperäisten sääntöjen mukaiset yksiköt, kustannuksineen ja hyökkäys-/ puolustus-/ ja liikearvoineen:2004-version mukaiset yksiköt kustannuksineen ja hyökkäys-/ puolustus-/ ja liikearvoineen:2008 Juhla-julkaisun lisätyt yksiköt:
Cruiser-laiva, jolla on samat taisteluarvot ja hinta kuin hävittäjäaluksella revised editionissa. Juhla-julkaisussa hävittäjän ja muiden laivojen hintaa on laskettu näin:


title: Musta ritari

text: Musta ritari on käsitteenä itsenäinen ritari tai sotilas, joka ei taistele missään seurassa. Heraldisessa mielessä "musta ritari" on tunnukseton tai tunnuksensa peittänyt ritari, eräänlainen freelance-sotilas. Koska mustilla ritareilla ei ollut suvun kunniaa ja omaisuutta suojeltavanaan, he muodostivat villin kortin taistelukentällä, eivätkä aina noudattaneet ritarien kunniakoodia. Tämä on saattanut olla taustana mustien ritareiden huonolle maineelle.


title: Musta ritari

text: Fiktiossa musta ritari on usein paha, erittäin taitava ja häijy ritari. Heillä on usein kuviteltu yliluonnollisia kykyjä.


title: Hercule Poirot (televisiosarja)

text: Hercule Poirot ("Agatha Christie’s Poirot") on brittiläisen ITV:n tuottama Agatha Christien salapoliisinovelleihin ja -romaaneihin perustuva televisiosarja. Hercule Poirot'na esiintyy David Suchet. Suomessa sarjaa esittää Yle TV1.


title: Hercule Poirot (televisiosarja)

text: Sarja alkoi Isossa-Britanniassa vuonna 1989. Vuosina 1989–1993 filmattiin lähinnä Poirot-novelleja ja sen jälkeen romaaneja. Sarjan tuottajien tavoitteena on ollut siirtää koko Poirot’n ura filmille.


title: Hercule Poirot (televisiosarja)

text: Vuoden 2013 kauden jälkeen on vielä sovittamatta:


title: Hercule Poirot (televisiosarja)

text: Jäljellä on myös viisi novellia, joista Christie kirjoitti myöhemmin laajemmat versiot, joista on jo tehty sarjan jakso.


title: Hercule Poirot (televisiosarja)

text: Suurin osa sarjan jaksoista on julkaistu Suomessa DVD:llä. DVD-julkaisujen kaudet eivät vastaa sarjan alkuperäisiä kausia.


title: Markku Saarinen

text: Markku Juhani Saarinen (8. syyskuuta 1951 – 13. elokuuta 2002) oli suomalainen kääntäjä, toimittaja ja bibliofiili. Hän suomensi muun muassa Nietzschen "Epäjumalten hämärän" ja avusti muissa Nietzschen teosten käännöksissä, mistä hän sai lempinimen ”Nietzsche”.


title: Markku Saarinen

text: Varsinaisen leipätyönsä Saarinen teki "Aku Ankan" toimituksessa suomentaen sarjakuvia. Saarisen käännöksistä ovat jääneet elämään monet Aku Ankasta lähteneet lentävät lauseet.


title: Markku Saarinen

text: Saarisen kuollessa hänen kirjastossaan oli miltei 12 000 nidettä.


title: Markku Saarinen

text: Kouluaikoina Saarisen menestys oli huipputasoa.


title: Lymfooma

text: Lymfooma eli imusolmukesyöpä on yleisnimitys laajalle joukolle syöpäsairauksia. Lymfoomissa on useita eri alatyyppejä. Lymfoomat jaetaan kahteen pääryhmään, Hodgkinin tautiin ja non-Hodgkin-lymfoomiin.


title: Lymfooma

text: Lymfoomilla ei ole mitään tyyppioireita. Joskus tauti tulee ilmi, kun potilas on huomannut aristamattoman, suurentuneen imusolmukkeen. Joskus lymfooma aiheuttaa yleisoireita, kuten lämpöily, laihtuminen ja runsas yöhikoilu.


title: Lymfooma

text: Ennuste ja hoito vaihtelevat runsaasti eri lymfoomatyyppien välillä.


title: Lymfooma

text: Lymfoomat kuuluvat yleisimpiin syöpätauteihin, sillä niihin sairastuu Suomessa vuosittain vajaa 2000 ihmistä.


title: Battle Chess

text: Battle Chess on alun perin Amigalle julkaistu ja sittemmin usealle eri alustalle portattu tietokonepeli. Pelin shakkinappulat ovat eläviä keskiaika-/fantasiahahmoja, jotka taistelevat keskenään joutuessaan samaan ruutuun. Taistelun voittaa syövä nappula. Pelin 35 animaatiota kattavat kaikki mahdolliset syönnit: esimerkiksi torni muuntautuu kivihirviöksi, joka tappaa sotilaan iskemällä tätä päähän.


title: Battle Chess

text: Peliä saattoi pelata myös tavallisena kaksiulotteisena versiona ilman animaatioita tai näyttävämpää grafiikkaa.


title: Battle Chess

text: Pelin tietokonevastustaja todettiin MikroBitti-lehden vertailussa muita tietokoneshakkeja selvästi huonommaksi pelitaidoiltaan.


title: Battle Chess

text: Pelille tehtiin jatko-osa "Battle Chess 2 - The Chinese Chess", jossa nimensä mukaisesti pelataan kiinalaista shakkia.


title: Ding Junhui

text: Ding Junhui () (s. 1. huhtikuuta 1987) on kiinalainen snooker-ammattilainen, joka on syntynyt Yixingissä, Jiangsussa lähellä Shanghaita. Ding asuu Englannissa snookerkauden aikana.


title: Ding Junhui

text: Ding on saavuttanut kaksitoista ranking-turnausvoittoa, joista kaksi on tullut toiseksi arvostetuimmassa "UK Championship"-turnauksessa . Tämän lisäksi hän on voittanut vasta kolmantena pelaajana Brittein saarten ulkopuolelta arvostetun kutsuturnauksen "The Masters", joka pelataan Lontoon Alexandra Palacessa vuoden alussa .


title: Ding Junhui

text: Hän on myös tehnyt ammattilaisturnaustasolla yli 400 sadan pisteen ylittävää lyöntisarjaa, joista kuusi on 147 pisteen "maksimibreikkejä" . Tälle superlahjakkuudeksi kehutulle pelaajalle on ammattilaispiireissä annettu myös lempinimi "Star of the East".


title: Ding Junhui

text: Englantiin muutettuaan Ding on innostunut jalkapallosta ja lukeutuu Liverpoolin kannattajiin.


title: Ding Junhui

text: Ding aloitti snookerin pelaamisen yhdeksänvuotiaana, kun hän tylsistyneenä osallistui isänsä ja heidän ystäviensä peliin. Hän harjoittelee peliä kahdeksan tuntia päivittäin ja vuonna 2003 hänestä tuli Kiinan ykköspelaaja.


title: Ding Junhui

text: Ding nousi kansainväliseen tietoisuuteen vuonna 2002, kun hän voitti Aasian alle 21-vuotiaiden mestaruuden, Aasian mestaruuden ja "IBSF World"in alle 21-vuotiaiden mestaruuden. Hän aloitti ammattilaisuran syyskuussa 2003, kun lajin kattojärjestö World Snooker Association myönsi hänelle pelioikeuden ammattilaisten "Main Tourilla" (ammattilaisten pääkiertue).


title: Ding Junhui

text: Helmikuussa 2004 Ding pääsi villillä kortilla mukaan Lontoon "Masters"-turnaukseen, jossa hän voitti ensimmäisellä kierroksella Joe Perryn. Seuraavalla kierroksella hän hävisi niukasti 6-5 Stephen Leelle johdettuaan ottelua jo erin 2-5. Tämä teki vaikutuksen moniin kommentaattoreihin, jotka sittemmin ennakoivat hänestä tulevaa maailmanmestaria.


title: Ding Junhui

text: Maaliskuussa 2005 hän juhli 18-vuotissyntymäpäiväänsä pääsemällä villin kortin pelaajana "China Open" -turnauksen finaaliin. Hän voitti finaalissa seitsenkertaisen maailmanmestarin ja monien mielestä kaikkien aikojen snooker-pelaajan Stephen Hendryn lukemin 9-5 hankkien näin ensimmäisen ranking-turnausvoittonsa .


title: Ding Junhui

text: Joulukuussa 2005 hän lisäsi voittotiliään voittaen "Travis Perkins UK Championship"-turnauksen, joka on maailmanmestaruuskilpailujen jälkeen seuraavaksi arvostetuin ranking-turnaus. Finaalissa hän voitti kuusinkertaisen maailmanmestarin Steve Davisin erin 10-6 . World Snooker Association palkitsi Dingin vuoden 2005 parhaana uutena pelaajana .


title: Ding Junhui

text: Kauden 2006/2007 Ding aloitti voittamalla kauden avausturnauksen "Northern Ireland Trophyn". Finaalissa hän löi kaksinkertaisen maailmanmestarin ja tuolloin ranking-listalla sijalla 3 olleen Ronnie O'Sullivanin erin 9-6 . Tammikuussa 2007 "Saga Insurance Masters" -kutsuturnauksessa (joka on palkintorahassa toiseksi sijoittuva turnaus) Ding eteni finaaliin, mutta hävisi tuolloin Ronnie O'Sullivanille selkeästi erin 10-3. Tämä finaalitappio ja varsinkin yleisön huono käytös Dingiä kohtaan näytti vaikuttavan Dingin pelitasoon koko loppukauden . Turnauksen aiemmissa vaiheissa Ding oli ollut selkeästi vakuuttavin pelaaja saavuttaen myös "maksimibreikin" turnauksen aikana . O'Sullivanin kannattajien huonosta käytöksestä huolimatta O'Sullivan kannattajiaan paheksuen kannusti Dingiä ja sanoi pelin jälkeen haastattelussa, että Ding tulee vielä urallaan varmasti voittamaan useita maailmanmestaruuksia. Kauden päätteeksi Ding oli kuitenkin nostanut itsensä upealla alkukauden pelillään 10 parhaan pelaajan joukkoon, sijalle 9 ranking-listalla. Tämä on yksi nopeimpia nousuja ammattilaisten kuumimpaan kärkeen.