title: Significant Other

text: Albumi julkaistiin kesällä 1999, jolloin yhtye keräsi tunnettavuutta Woodstock '99 keikoilla. Elokuussa julkaistiin albumin ensimmäinen single "Nookie", jonka musiikkivideo pyöri tiuhaan tahtiin MTV-musiikkikanavalla. Vuoden lopussa julkaistiin Method Manin ja DJ Premierin kanssa tehty rap-kappale "N 2gether Now", jonka musiikkivideossa esiintyy mm. Pauly Shore ja Redman. 2000 vuoden alussa julkaistiin kolmas single "Re-Arranged", jonka musiikkivideo kuvaa yhtyeen vankilassa. Musiikkivideo kuvastaa skandaalia koskien yhtyeen keikkoja Woodstock '99 festivaaleilla, jossa laulaja Fred Durstia syytettiin väkivaltaisten mellakoiden yllyttämisessä. Keväällä julkaistiin kenties yksi yhtyeen tunnetuimmista ja menestyneimmistä yhtyeen kappaleista "Break Stuff", jonka musiikkivideota näytettiin musiikkikanavilla lähes tauotta. Musiikkivideolla esiintyy monia tunnettuja julkimoita ja muusikkoja kuten Snoop Dogg, Eminem, Dr. Dre, Seth Green ja Kornin laulaja Jonathan Davis.


title: Miskolc

text: Miskolc ['miʃkolʦ] on Koillis-Unkarin suurin kaupunki ja Borsod-Abaúj-Zemplénin läänin pääkaupunki, joka sijaitsee Bükk-vuoriston itälaidalla. Se on väkiluvultaan Budapestin ja Debrecenin jälkeen Unkarin kolmanneksi suurin kaupunki (esikaupunkialueet mukaan lukien toiseksi suurin) ja yksi maan viidestä alueellisesta keskuksesta. Miskolcissa asui vuonna 2009 yhteensä 170 234 ihmistä. Tampere on yksi Miskolcin ystävyyskaupungeista.


title: Miskolc

text: Vuoden 2001 väestölaskennan mukaan kaupungissa asui 185 387 ihmistä, joista 95,7 prosenttia oli etniseltä taustaltaan unkarilaisia, 2,2 prosenttia romaneja, 0,3 prosenttia slovakkeja, 0,3 prosenttia saksalaisia, 0,1 prosenttia kreikkalaisia ja 4,1 prosenttia muita. Kaupungissa oli 73 508 asuntoa, keskimäärin 310,56 neliökilometriä kohden.


title: Miskolc

text: Arkeologisten löytöjen perusteella Miskolcin alue on ollut asuttu jo muinaisista ajoista lähtien. Yli 70 000 vuoden takaiset löydöt neoliittiselta kaudelta osoittavat, että alue on yksi Euroopan kauimmin asutuista alueista. Ensimmäisiä asukkaita, joista on tietoa, oli kelttiläinen Kotinus-heimo. Paikka sai nimensä Miskóc-heimon nimestä, ja ensimmäinen kirjallinen maininta paikan nimestä löytyy 1200-luvun alusta. Miskóc-heimo menetti alueen vuonna 1312 tuettuaan Máté Csákin vastarintaa kuningas Kaarle I:stä vastaan.


title: Miskolc

text: Unkarin kuningas Ludvig I nimesi Miskolcin kaupungiksi vuonna 1365 ja antoi määräyksen kunnostaa läheinen Diósgyőrin linna. Kuninkaan omistuksessa vuoteen 1848 asti pysynyt Miskolc alkoi kehittyä nopeasti. Kaupungin kehitys pysähtyi, kun se joutui turkkilaisten valtaan. Nämä sytyttivät kaupungissa tuhoisan tulipalon vuonna 1544 ja keräsivät siltä veroja vuoteen 1687 asti, jolloin kaupunki vapautettiin.


title: Miskolc

text: 1700-luvun alun itsenäisyyssodan aikana Ferenc II Rákóczin hallitus teki Miskolcista armeijan tärkeimmän tukikohdan. Vuonna 1706 itävaltalaiset hyökkäsivät kaupunkiin ryöstellen ja sytyttäen sen lopulta palamaan. Seuraava vastoinkäyminen tapahtui vuonna 1711, jolloin koleraepidemia vaati uhrikseen puolet kaupungin asukkaista. Tämän jälkeen Miskolc alkoi taas kehittyä voimakkaasti. Borsodin linnalääni päätti sijoittaa vuonna 1724 uuden läänintalon Miskolciin, koska siellä oli paljon asukkaita ja se sijaitsi keskeisellä paikalla. 1700- ja 1800-luvuilla rakennettiin kaupungin tärkeimmät rakennukset, kuten kaupungintalo, uusi läänintalo, teatteri (joka on Unkarin nykyisen alueen vanhin kivestä rakennettu teatteri), synagoga sekä monia kouluja ja kirkkoja. Koettelemuksilta ei kuitenkaan säästytty: 1873 puhkesi jälleen koleraepidemia, ja 1878 valtava tulva vaati satoja uhreja. Tulva tuhosi myös monia rakennuksia, joiden tilalle rakennettiin uusia, entistä komeampia.


title: Miskolc

text: Ensimmäinen maailmansota ei suoranaisesti vaikuttanut kaupunkiin, mutta moni miskolcilainen kaatui rintamalla tai kuoli kulkutauteihin. Trianonin rauhansopimuksen jälkeen Miskolcin piti ottaa Slovakialle luovutetun Košicen () tehtävä alueellisena keskuksena. Valmistauduttaessa toiseen maailmansotaan Miskolcista tuli Unkarin tärkein raskaan teollisuuden keskus. Sodan loppuvaiheet koettelivat Miskolcia raskaasti.


title: Miskolc

text: Sodan jälkeisinä vuosikymmeninä teollisuuskaupunki Miskolciin liitettiin monia lähialueen taajamia, ja se nousi Debrecenin ohitse Unkarin toiseksi suurimmaksi kaupungiksi. 1990-luvun alun muutokset Euroopassa merkitsivät Miskolcin raskaalle teollisuudelle rappeutumista. Debrecenistä tuli jälleen Unkarin toiseksi suurin kaupunki, ja Nyíregyházasta tuli toinen merkittävä alueellinen keskus Pohjois-Unkariin.


title: Miskolc

text: Miskolcissa toimii 45 bussi- ja kaksi raitiovaunulinjaa. Ensimmäinen raitiovaunu aloitti liikennöinnin vuonna 1897 ja ensimmäinen bussi vuonna 1903. Miskolcin ja Lillafüredin välillä kulkee pieni vuoristojuna, joka on nykyisin merkittävä lähinnä turismin kannalta. Kaupungissa on pieni lentokenttä, mutta siellä ei ole henkilöliikennettä.Turistin kannalta kiinnostavimpia paikkoja Miskolcissa ovat Miskolctapolca (eli Tapolca), Lillafüred ja Felsőhámor. Tapolcassa on suuri, hieno puisto, jossa on kuuluisa luolakylpylä sekä lampi, jossa voi soudella. Lillafüred ja Felsőhámor ovat taajamia Bükk-vuoristossa Miskolcin laidalla.


title: Miskolc

text: Miskolcin kansallisteatteri sekä Ottó Herman -museo ovat myös turistin kannalta kiinnostavia.


title: Miskolc

text: Muita nähtävyyksiä:


title: Albinus

text: Decimus Clodius Albinus (25. marraskuuta 147 – 19. helmikuuta 197) oli Rooman keisari. Britannian ja Hispanian legioonat huusivat hänet Rooman keisariksi Pertinaxin murhan jälkeen. Häntä pidetään yleisesti vallananastajana.


title: Albinus

text: Albinus syntyi Pohjois-Afrikassa aristokraattiseen perheeseen. Hän oli Britannian maaherrana. Didius Julianus oli ostanut keisarin viran pretoriaanikaartilta, mutta provinssien joukot kapinoivat. Albinus liittoutui Septimius Severuksen kanssa, joka oli vallannut Rooman ja tullut keisariksi vuonna 193. Kun Severus oli voittanut Pescennius Nigerin, hän lähetti salamurhaajat Albinuksen perään. Syksyllä 196 Albinus julistautui keisariksi ja siirtyi Galliaan joukkoineen. Hän oli aluksi voittoisa seuranneissa taisteluissa. Lopulta Severus voitti hänet ja Albinus teki itsemurhan.


title: Albinus

text: Koska britannialaiset joukot oli siirretty mantereelle, Britannia oli nyt suojaton, ja Severus kohtasi siellä laajaa kapinointia.


title: Chocolate Starfish and the Hot Dog Flavored Water

text: Chocolate Starfish And The Hot Dog Flavored Water on Limp Bizkitin kolmas albumi, joka julkaistiin vuonna 2000. Albumi on myyntimenestys, jolta tunnetuiksi nousivat kappaleet ""Take a Look Around"", ""My Generation"", ""My Way"" ja ""Rollin' (Air Raid Vehicle)"". Kappale ""Boiler"" nousi myös pienimuotoiseksi hitiksi kotimaassaan. ""Rollin' (Urban Assault Vehicle)"" julkaistiin "Hurjapäät" - The Fast and the Furious" elokuvan soundtrackilla.


text: Albumilla yhtye meni lähemmäs rap-vaikutteita, joita oli paljon jo albumilla "Significant Other" (1999). Mm. kappale ""Getcha Groove On"" (Xzibitin kanssa) ja ""Rollin' (Urban Assault Vehicle)"" (DMX, Method Man ja Redman mukana) ovat täysverisiä rap-kappaleita. Albumilla on myös paljon tuttuja rapcore/nu metal-vaikutteita, mm. kappaleilla ""My Generation"" ja ""Hot Dog"". Albumilla yhtye meni myös samalla melodisempaan suuntaan kappaleissa ""The One"", ""Hold On"" ja ""My Way"". ""Hot Dog"" sai paljon huomiota mediassa, sillä se sisälsi 46 "fuck"-sanaa, jonka Fred Durst mainitsee myös kyseisessä kappaleessa.


text: Albumi myi enemmän kuin edelliset kaksi albumia yhteensä, yhteensä noin 18 miljoonaa kappaletta. Julkaisupäivänään se myi jo platinalevyn verran Yhdysvalloissa. Nykyään se on myynyt Yhdysvalloissa kuusinkertaista platinaa. Suomessa albumi myi tuplaplatinaan oikeuttavan määrän eli yli 50 000 kopiota.Albumi sisältää myös monia muita maineikkaita vierailijoita mm. erilaisissa puherooleissa kuten Ben Stiller ja Mark Wahlberg.


title: Latinan historia

text: Latinan kieltä on käytetty jo yli 2000 vuoden ajan.


title: Latinan historia

text: Latinaa puhuttiin alkuaan vain pienessä Latiumin maakunnassa (nykyään nimeltään Lazio) Italiassa yhtenä kielenä muiden joukossa. Muita Italiassa puhuttuja kieliä olivat latinan sukukielet oski, umbri ja volski sekä isolaattikieli etruski. Varhaislatinan fonologisia piirteitä ovat sijamuotojen pääteet -os ja -om, joista myöhemmin kehittyivät päätteet -us ja -um. Varhaislatinaan kuuluivat myös sellaiset myöhemmin hävinneet diftongit kuten oi ja ei, jotka myöhemmin muuttuivat muotoon u- tai oe ja i-. Varhaislatinassa sanojen paino oli ilmeisesti ensimmäisellä tavulla, kun se myöhemmin siirtyi myöhemmille tavuille.


title: Latinan historia

text: Varhaislatinaa on säilynyt hyvin vähän. Ensimmäinen tunnettu löytö on neljän sanan mittainen kreikkalaisilla kirjaimilla kirjoitettu piirtokirjoitus viitansoljessa todennäköisesti 600-luvulta eaa.


title: Latinan historia

text: Rooman imperiumin mukana kieli levisi koko Välimeren alueelle puhe-, kirja- ja hallintokielenä. Kreikan kieli tosin säilytti vahvan asemansa valtakunnan itäosissa. Etenkin idässä latinan osaaminen rajoittui enimmäkseen ohueen yläluokkaan ja sitä opettelivat ennen muuta hallinnollisiin virkoihin pyrkineet ihmiset. Paikalliskielet, esimerkiksi Karthagossa Pohjois-Afrikassa puhuttu puuni, säilyivät suhteellisen hyvin satoja vuosia.


title: Latinan historia

text: Rooman valtakunnan ja latinankielisen kirjallisuuden kukoistusaika osui noin välille 100 eaa.–100 jaa, jolloin monet kirjailijat kirjoittivat latinaksi. Latinan kultaiseksi ajaksi kutsutaan yleensä n. ajanjaksoa 75 eaa.–14 jaa. Aika sijoittuu tasavallan lopulle ja keisariajan alkuun. Niin sanottu klassinen latina perustuu tämän ajan kieleen. Klassinen latina tarkoittaa yläluokan käyttämää huoliteltua ja tyyliteltyä kielimuotoa, jota tavallinen kansa ei juuri käyttänyt.


title: Latinan historia

text: Edellä mainittujen muutosten lisäksi klassisena aikana joidenkin sanojen merkitys laajeni. Merkittävimpiä latinaksi kirjoittaneita runoilijoita ja kirjailijoita tänä aikana olivat Lucretius, Catullus, Vergilius, Horatius, Livius, Ovidius, Julius Caesar ja Cicero. Kaksi viimeksi mainittua käytännössä määrittävät klassisen latinan proosakielen sellaiseksi, millaisena se nykyisin ymmärretään.


title: Latinan historia

text: Hopeiseksi ajaksi kutsutaan kahta kultaista aikaa seurannutta vuosisataa. Ajan kirjallisuutta on perinteisesti, mutta varsin kevein perustein, pidetty hieman heikompilaatuisena kuin kultaisen ajan kirjallisuutta. Ajan tärkeitä runoilijoita ja kirjailijoita olivat Seneca, Tacitus, Juvenalis, Apuleius ja Petronius.


title: Latinan historia

text: Vulgaarilatinaksi kutsutaan kansan käyttämää latinan muotoa. Termin teki tunnetuksi suomalainen Veikko Väänänen teoksessaan "Introduction au latin vulgaire". Väänänen väitteli aiheesta 1930-luvulla. Termi on sittemmin vakiintunut, mutta sitä voidaan pitää myös epäonnistuneena. Se tarkoittaa ”kansan syvien rivien” puhumaa latinaa, mutta viittaa oikeastaan yksinomaan kirjalliseen latinaan. Puhuttua latinaahan ei ole säilynyt.


title: Latinan historia

text: Kirjoitettu klassinen latina kuten myös julkisissa puheissa käytetty klassinen puhekieli olivat kuitenkin jäykkiä eikä niitä juurikaan käytetty yläluokan ulkopuolella. Puhuttu latina vaihteli ympäri valtakuntaa ja se sai vaikutteita paikallisista kielistä. Kansanlatinaa tunnetaan ennen muuta ajan kieliopeissa ja muissa yhteyksissä kerrottujen yleisten ”kielivirheiden” (klassiseen kielimuotoon verrattuna), piirtokirjoitusten kirjoitusvirheiden ja joidenkin vähän koulutettujen ihmisten kirjoittamien tekstien kautta. Puhuttu latina jatkoi muutostaan läpi antiikin ja kohti myöhäisantiikkia. Rooma levitti laajetessaan vulgaarilatinaa ympäri valtakuntaa, ennen muuta kuitenkin länsiosiin. Länsi-Rooman luhistumisen jälkeen vuonna 476 alkoi latinasta kehittyä eri murteita, joista kehittyivät romaaniset kielet – mm. ranska, espanja, portugali, romania, italia, retoromaani, provensaali, katalaani ja sardi. Todennäköisesti joskus vuoden 600 jälkeen puhutut murteet eivät enää olleet ymmärrettävissä toisten murteiden puhujille. Niistä oli siis tullut omia kieliään. Latina vaikutti voimakkaasti myös muihin kieliin. On esimerkiksi arvioitu, että englanninkielisessä kirjoitetussa tekstissä 70–80 prosenttia sanoista saattaa olla latinalaisperäisiä.


title: Latinan historia

text: Latinasta kehittyneille kielille on ominaista, että monet sanat ja ilmaukset periytyvät nimenomaan puhutusta vulgaarilatinasta, eikä kirjakielestä. Esimerkiksi ranskan sana "cheval", ’hevonen’, juontaa juurensa latinan ”kaakkia” tai ”konia” tarkoittavasta sanasta "caballus", eikä kirjakielen hevosta tarkoittavasta sanasta "equus".


title: Latinan historia

text: Keskiajalla latina säilyi käytössä ennen muuta kirkon kielenä. Kirkkolatina ja keskiaikainen latina ovatkin monella tapaa lähes yhteneviä käsitteitä. Kieli oli lakannut olemasta äidinkieli, joten sen kehitys muuttui merkittävästi. Sanasto laajeni, kun uusia sanoja lainattiin vapaasti muista lähteistä; kreikka ja germaaniset kielet olivat tärkeitä lähteitä. Latina levisi myös kirkon mukana alueille, joissa sitä ei aiemmin ollut puhuttu, esimerkiksi Irlantiin, Saksaan ja Suomeen.


title: Latinan historia

text: Kaarle Suuren kaudella 700-luvun lopussa sai alkunsa karolinginen renessanssi. Kirjallinen latina "syntyi uudestaan" varhaiskeskiajan pimeiden vuosisatojen jälkeen. Toisaalta tämä sai aikaan latinan luonnollisen kehityksen loppumisen, kun kirjallinen ja puhuttu kieli lopullisesti erosivat toisistaan.


title: Latinan historia

text: Klassisen latinan arvostus säilyi. Kirjalliset tekstit pyrkivät jäljittelemään klassisten kirjailijoiden tyyliä. Kuitenkin vulgaarilatinan vaikutus näkyy tämän ajan teoksissa. Kun latina lakkasi olemasta kirjoittajien äidinkieli, siihen ilmestyi monia piirteitä näistä kielistä. Latinassa ei ole artikkeleita, mutta jotkut keskiaikaiset kirjoittajat käyttivät muiden muassa sanoja "unus" (yksi), "ille" (tuo) ja "quidam" (eräs) tässä merkityksessä. Verbiä "habere" (olla jollakin, omistaa) saatettiin käyttää apuverbinä germaanisten ja romaanisten kielten tapaan. Latinan "accusativus cum infinitivo" -rakenteesta usein luovuttiin ja se korvattiin "quod"-alkuisilla sivulauseilla, jotka eivät kuuluneet klassiseen latinaan. Sanojen ortografia muuttui radikaalisti. Diftongi ae kirjoitettiin joskus vain e, h-kirjain katosi etenkin sanojen alusta. Toisaalta h-kirjaimia alettiin lisäillä sanoihin, joissa niitä ei aiemmin ollut esiintynyt. T korvattiin joskus c:llä ja kaksoiskonsonanttien käyttö vaihteli. Myös muita muutoksia tapahtui. Muutokset ortografiassa kertovat ennen muuta muutoksista lausumisessa. Kun sanojen lausuminen muuttui, oikeinkirjoitus muuttui hankalaksi. Lausumisen muuttuminen oli niin suurta, että Erasmuksen mukaan eri maiden latinantaitoisten oli lopulta lähes mahdoton ymmärtää toisiaan. Keskiaikaisen latinan katsotaan yleensä päättyvän renessanssiin.


title: Latinan historia

text: Humanistilatinaksi kutsutaan renessanssin aikana humanistien kehittämää latinan tyyliä. Suuntauksen tunnuslause oli "ad fontes", lähteille. Humanistit pyrkivät ”puhdistamaan” latinan keskiaikaisesta sanastosta ja rakenteista. Cicero ja Vergilius asetettiin muiden yläpuolelle tyyliä määriteltäessä. Suuri osa keskiaikaisesta latinasta leimattiin ”goottilaiseksi”, termi, joka sisälsi heille oletuksen barbaarisesta pahoinpitelystä. Tämän arvostuksen oikeudenmukaisuus on kyseenalainen. Humanistit pyrkivät palauttamaan ortografian antiikkiseen asuunsa. He kehittivät myös käsikirjoitusta klassisten piirtokirjoitusten ja karolingisen kirjaintyyppien suuntaan. Erasmus ehdotti, että latinan lausumisessa olisi pitänyt siirtyä hänen rekonstruktioonsa antiikkisesta kielestä silloisen lausumisen sijaan.


title: Latinan historia

text: Humanistien uudistusohjelma onnistui monilta osin. Kouluissa siirryttiin opettamaan humanistien määrittämää latinaa ja rohkaistiin humanistien suosimien tekstien tutkimista. Humanistien latinaihanne kuitenkin jäykisti kieltä. Teknisen kirjallisuuden–esimerkiksi lakikirjojen, lääketieteen oppikirjojen ja tieteellisten kirjojen–kirjoittaminen tuli huomattavasti hankalammaksi. Tämän seurauksena latinan käyttö uudessa teknisessä kirjallisuudessa vähentyi ja latina alkoi muuttua käytännöllisestä apukielestä muinaisjäänteeksi. Humanistien ansioksi voidaan kuitenkin laskea kiinnostuksen lisääntyminen moniin vanhoihin teksteihin.


title: Latinan historia

text: Uuslatinalla tarkoitetaan tyypillisesi renessanssin jälkeistä latinaa. Uuslatinan tärkein käyttökohde on ollut tieteen kielenä. Carl von Linnén eliöluokitus on tärkeä esimerkki tieteellisestä latinasta. Isaac Newton kirjoitti tärkeimmän teoksensa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" uuslatinaksi. Latina oli tuolloin Euroopassa tieteilijöiden laajimmin ymmärtämä yhteinen kieli.


title: Latinan historia

text: Myös diplomatian kielenä latinalla oli merkitystä. Latinaa voitiin pitää puolueettomana vaihtoehtona, joka oli vieras kieli tasapuolisesti kaikille osapuolille. Lopulta ranska syrjäytti sen.


title: Latinan historia

text: Renessanssiaikana latina oli monin paikoin pakollinen kouluaine. Kaikki yliopistot vaativat latinan kielen osaamista. Latinan käyttökelpoisuus kansainvälisenä kielenä jätti kuitenkin toivomisen varaa vaihtelevien lausumistapojen vuoksi. Latinanopetuksen tuloksista ilmaistiin usein pettymystä. Oppilaiden heikot latinantaidot saattoivat kuitenkin johtua suurelta osin opetusmetodeista. Kun latinaa opetettiin yksin antiikin teksteistä ja lähtökohdista, moderneja asioita ei opittu viestimään.


title: Latinan historia

text: Lopulta 1800-luvun loppua kohti latinan opetus väheni huomattavasti ympäri Eurooppaa. Katolisessa kirkon latinalaisessa riituksessa latinan käyttöä kuitenkin jatkettiin paljon pidempään, ja sitä puhutaan yhä usein erimaalaisten pappien kesken sekä käytetään usein liturgisissa yhteyksissä. Muualla yhteiskunnassa latina on kuitenkin muuttunut lähinnä kuriositeetiksi, jolla ei nähdä todellista arvoa. Latinaa on yritetty elvyttää radikaaleilla muutoksilla. Sen pohjalta on esimerkiksi kehitetty keinotekoisia ja helpompia apukieliä kuten interlingua, joiden menestys on ollut marginaalista. 1900-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa jotkut asianharrastajat ovat ilmoittaneet havainneensa elpymistä latinanharrastuksessa, mutta englannin ylivalta kansainvälisenä apukielenä taannee latinan jäämisen akateemisen tutkimuksen kohteeksi ja harrastelijoiden puuhasteluksi.


title: Latinan historia

text: Suomessa latinaa on puhuttu jo lähes tuhannen vuoden ajan, välillä vähemmän, välillä enemmän. Latina saavutti Suomen yli puoli vuosituhatta Rooman luhistumisen jälkeen, mutta siitä tuli silti hallinnon ja uskonnon kieli. Turun akatemiassa ja sen seuraajassa Helsingin yliopistossa latina oli virallinen kieli perustamisesta vuonna 1640 vuoteen 1852 saakka. Latina vaikutti suomen kielen muotoutumiseen välillisesti, kun kirjakielen luojat ja kielioppien kirjoittajat muovasivat kieltä osittain latinan mallin mukaisesti. Kuten muuallakin Euroopassa latinan lukijoiden määrä on tasaisesti laskenut, mutta sitä voi yhä lukea monissa kouluissa ja sen voi kirjoittaa ylioppilaskirjoituksissa joko lyhyenä tai ”laajempana” (ei kuitenkaan pitkänä).


title: Game Maker

text: Game Maker on alankomaalaisen Mark Overmarsin Delphillä luoma pelinteko-ohjelma. Ohjelmalla voi Drag and Drop -tekniikkaa käyttäen tehdä pelejä ilman laajaa ohjelmointikokemusta ja suurta työmäärää. Game Makerilla tehtyjä pelejä saa levittää vapaasti tai maksua vastaan muokattavina GM81-tiedostoina (vanhemmissa versioissa GMK, GMR, GMD tai GM6) tai EXE-tiedostoina. Game Makerin rekisteröinti maksaa kesäkuusta 2011 lähtien 39,99 dollaria. Rekisteröidyllä versiolla on mahdollista tehdä muun muassa 3D-pelejä.


title: Game Maker

text: Ohjelman Drag and Drop -toiminnallisuutta voi lisätä erityisten kirjastojen ("library") avulla. Näitä kirjastoja voi tehdä erillisellä ohjelmalla, joka on saatavilla Game Makerin keskustelualueelta.


title: Game Maker

text: Game Makerin toimintaperiaate on melko yksinkertainen. Pelitiedosto koostuu pääasiassa muutamasta erilaisesta tietotyypistä:


title: Game Maker

text: Spritet


title: Game Maker

text: Kuvia, joita voidaan käyttää objektien kuvina, tai piirrettäessä.


title: Game Maker

text: Objektit


title: Game Maker

text: Tärkein osa pelien kannalta, liikkeet ja toiminnot määritellään tapahtumien(events) perusteella.


title: Game Maker

text: Huoneet


title: Game Maker

text: Näihin sijoitetaan objektit ja näissä tapahtuu kaikki pelin toiminta.


title: Game Maker

text: Äänet


title: Game Maker

text: Yksinkertaisesti ääniä, joita voi käyttää pelin yhteydessä.


title: Game Maker

text: Taustat


title: Game Maker

text: Voidaan sijoittaa huoneiden taustakuviksi, tai voidaan piirtää.


title: Game Maker

text: Partikkelit


title: Game Maker

text: Partikkeleilla voit tehdä erilaisia efektejä, mm. räjähdyksiä ja ilotulituksia


title: Game Maker

text: Ohjelman juuret ulottuvat vuoteen 1999, jolloin Mark Overmarsin alkuperäinen idea oli tehdä 2D-Animaatio/grafiikka-ohjelma nimeltä Animo, mutta hän päätyikin pelinteko-ohjelmaan. Vuoden 1999 marraskuussa julkaistiin Game Makerin ensimmäinen versio, 1.1. Tässä varhaisversiossa kaikki leijuivat erinäisinä ikkunoina, ja tulos oli melko huonoa ilman DirectX-tukea. Joulukuussa 1999 Game Maker oli ladattu jo muutamia satoja kertoja.


title: Game Maker

text: Vuonna 2000 Julkaistiin versio 2.0. Kyseisen vuoden aikana ohjelma ehdittiin ladata jo 40.000 kertaa.


title: Game Maker

text: Game Makerin suosio kasvoi kasvamistaan vuoden 2001 ja version 3.0 myötä. Nyt ohjelmaan liitettiin DirectX-tuki, joten pelien laatu kasvoi huomattavasti. Nyt latausten määrä oli kasvanut jo 270 tuhanteen.


title: Game Maker

text: 2002 Versioiden 4.2 ja 4.3 myötä Game Makerin oli ladannut jo n. 750.000 ihmistä.


title: Game Maker

text: 2003 Teki tuloaan versio 5. Aluksi 5.0, jonka jälkeen parannellut versiot 5.1, 5.2 sekä 5.3, jota monet vielä käyttävät. Tämä oli suuri kulmakivi ohjelman historiassa. Suurin uutuus oli mm. Partikkelisysteemi, jonka avulla oli mahdollista luoda esimerkiksi ilotulituksen tapaisia efektejä peleihinsä. Vuoden 2003 aikana Game Maker oli ladattu jo 1.700.000 kertaa.


title: Game Maker

text: Vuonna 2004 julkaistiin versio 6.0, josta myöhemmin, vuonna 2005 julkaistu 6.1 versio. Vuonna 2005 Game Makerin sivut näytettiin jopa yli 25.000 kertaa päivässä.


title: Game Maker

text: Vuonna 2006 Mark Overmars ilmoitti, että uusi Game Maker 7.0 oli suunnitteilla. Tässä versiossa olisi korjattujen bugien lisäksi myös suurempia uusia ominaisuuksia.


title: Game Maker

text: Vuoden 2009 loppupuolella julkaistiin Game Makerin kahdeksas versio.


title: Game Maker

text: Huhtikuussa 2011 julkaistiin GameMaker 8.1. Tämä uusi versio sisälsi entisen 8.0 version, ja lisäksi muita ominaisuuksia kuten esimerkiksi huone-editorin zoomauksen.


title: Game Maker

text: Syyskuun 22. päivä 2011 YoYo Games julkaisi beeta-version GameMaker:HTML5'stä. Tämän version avulla voi tehdä pelejä HTML5-muotoon. Tämä versio maksaa 99 dollaria (n. 75 euroa).


title: Game Maker

text: Uusia toimintoja 7.0-versiossa ovat esimerkiksi pelien julkaisu internetissä ohjelman kautta ja muutama lisäosa kuten lisää erilaisia siirtymisiä toiseen pelissä olevaan huoneeseen. Lisäksi muutama funktio, sprite_add_alpha() ja sprite_replace_alpha().


title: Game Maker

text: .GM6-tiedostomuoto on korvattu nyt .GMK-muodolla. Game Maker 7.0:lla tehdyt pelit toimivat nyt myös Windows Vistassa, toisin kuin Game Maker 6.1:llä tehdyt.


title: Game Maker

text: Myös kuvien avaaminen on helpompaa, koska jpg-, tif-, bmp-, gif- sekä png-kuvia voi avata itse ohjelmalla. Pikanäppäin-yhdistelmä ctrl+a valitsee koko kuvan.


title: Game Maker

text: Lisäksi Game Makerin laajennettavuus on nyt tehokkaampaa ns. laajennuspakettien (Extension package) kautta. Tällä tavoin ohjelmaan voi tuoda lisää GML- tai C++ -kielisiä funktioita.


title: Game Maker

text:
Game Makerin kahdeksas versio julkaistiin lopulta joulukuussa 2009. Aiemmista delphi-pohjaisista versioista poiketen Game Maker 8 on kirjoitettu C++:lla.
Uutta on mm. täysi tuki alfakanavan sisältäville spriteille, uusittu koodieditori ja laukaisin-tapahtumat (). Ennestään tuttuja ominaisuuksia, kuten resursseja, niiden käsittelyä ja GML-ohjelmointikieltä on paranneltu ja laajennettu. Lisäksi pelien salaustasoa on nostettu ja muutamia bugeja on korjattu. Game Maker 8:lla tehtyjen pelien tiedostokoko on myös pienempi aiempiin versioihin nähden ja ohjelman logo on kokenut täyden uudistuksen.


title: Game Maker

text:
8.1 versio julkaistiin 15. Huhtikuuta 2011. Tämä versio sisälsi entisen 8.0:n, ja lisäksi monia uusia ominaisuuksia. Lisäksi oli muutamia bugeja korjattu. Lisäksi Pro-nimike (Rekisteröity versio) muuttui Standard-nimikkeeksi.
Suurimmat uudet ominaisuudet olivat huoneen zoomaaminen, huone- ja patheditorissa liikkuminen hiiren keskinäppäimellä, funktioita GMLlään; kuten draw_self() ja d3d_light_define_ambient ja kommenttien poisto koodista muutettaessa .EXEksi (Peli pyörii nopeammin).


title: Game Maker

text: HTML5-versio julkaistiin 22. syyskuuta 2011. Tämän version avulla pystyy tekemään pelejä HTML5-muotoon. Tämä mullistaa GameMakerin rajat, sillä HTML5-pelejä voi pelata selaimella ja peleissä voi hyödyntää Javascriptiä. Lisäksi monet puhelimet ja taulutietokoneet tukevat HTML5-kieltä. GM:HTML5 maksoi 99 dollaria, eli n. 70 euroa, mutta "GameMaker Studio"n julkaisun myötä 22.5.2012 GM:HTML5'ttä ei voi enää ostaa. GameMaker Studioon on kuitenkin saatavilla HTML5-moduuli hintaan 99 dollaria.


title: Game Maker

text: Game Makerilla on myös vankka käyttäjäpohja. Ohjelman virallisella keskustelualueella on yli 100 000 rekisteröityä käyttäjää ja yli 2 235 000 viestiä, suomenkielisellä keskustelualueella yli 730 rekisteröityä käyttäjää ja yli 111 000 viestiä ja määrä kasvaa lähes päivittäin. Lisäksi muutamien sivustojen sisältö pohjautuu kokonaan Game Makeriin, esimerkiksi ohjelmalla tehtyihin peleihin tai esimerkkiohjelmiin. Hyviä esimerkkejä tällaisista sivustoista ovat Game Maker Games ja Game Maker Suomi.


title: Game Maker

text: Kokeneemmille käyttäjille ohjelmassa on olemassa sisäänrakennettu Game Maker Language (GML) -ohjelmointikieli, jolla voi tehdä monipuolisempia ja laajempia pelejä. GML:n avulla voidaan hyödyntää mm. ohjelman 3D-funktioita, jolloin myös kolmiulotteisten pelien tekeminen on mahdollista. Myös suurimmalla osalla Drag & Dropia korvaavilla funktioilla on enemmän ominaisuuksia ja käyttömahdollisuuksia.


title: Game Maker

text: Se on komentosarjakieli, jonka on kehittänyt Mark Overmars, jotta Game Maker -ohjelman käytettävyyttä voitaisiin laajentaa. Nykyään kieltä käytetään myös muutamien muiden projektien pohjalla, jotka ovat suurelta osin yhteensopivia alkuperäisen kielen kanssa. Kielen avulla ohjelmalla voi tehdä monimutkaisempia pelejä kuin Drag and Drop -tekniikalla.


title: Game Maker

text: Game Maker Language -kielellä on monia samanlaisia piirteitä monien ohjelmointikielien kanssa. Kieli sisältää ohjelmoinnin perusrakenteet, muuttujat ja aliohjelmat (funktiot). Se on saanut vaikutteita muun muassa C++- ja Pascal-ohjelmointikielistä. GML sisältää omat komentonsa myös verkkopelien tekemiseen.


title: Deszkatemplom

text: Deszkatemplom (Puukirkko) sijaitsee Miskolcissa, Unkarissa. Reformoidun kirkon käytössä oleva kirkko on rakennettu puusta, mikä ei ole Unkarissa kovin tyypillistä. Nykyinen kirkko on rakennettu vuonna 1999 kopioksi vuonna 1997 tulipalossa tuhoutuneesta kirkosta.


title: Deszkatemplom

text: Ensimmäinen Deszkatemplomin paikalla ollut kirkko vihittiin käyttöön 13. syyskuuta 1637. Tieto on kuitenkin suullista perimätietoa eikä se siten ole täysin varma. Ensimmäinen kirjallinen maininta kirkosta on vuodelta 1698. Vuonna 1724 rakennettiin ensimmäinen Deszkatemplomiksi nimitetty kirkko, ja se säilyi muuttumattomana vuoteen 1937 asti, jolloin huonoon kuntoon päässyt kirkko rakennettiin uudelleen. Rakentamisessa käytettiin Transilvaniasta tuotua puuta, ja myös kirkon koristelussa oli transilvanialaisia piirteitä. Vuonna 1997 4. joulukuuta vastaisena yönä eräs mielisairas sytytti kirkon palamaan, ja se paloi maan tasalle. Julkisen keräyksen ja valtiontuen avulla kirkko rakennettiin uudelleen kahdessa vuodessa.


title: Italialainen keittiö

text: Italialainen keittiö perustuu yksinkertaiseen ja laadukkaista raaka-aineista tehtyyn kotiruokaan. Italialainen ruoka on perinteitä noudattavaa. Hyvällä ruoalla on italialaisille hyvin suuri merkitys, ja laadukasta ruokaa ja raaka-aineita onkin maassa helposti saatavilla.


title: Italialainen keittiö

text: Italialaisen keittiön kolme peruspilaria ovat alueellisuus, autenttisuus ja omavaraisuus. Pohjoisen ja etelän ruoat eroavat toisistaan huomattavasti, ja jokaisella kylällä ja perheellä on oma tapansa laittaa ruokaa. Monella italialaiskylällä on omat erikoisuutensa ja ruokasanastonsa, joita ei tunneta muualla. Monella tunnetulla italialaisella raaka-aineella onkin alkuperää kuvaava nimi, kuten Parman kinkku tai Gaetan oliivi. Erityisen tärkeitä italialaisille ovat raaka-aineet. Italian ruoka noudattaakin tiukasti sesonkeja: saatavilla on meneillään olevan vuodenajan sesonkituotteita, minkä seurauksena raaka-aineet ovat yleensä lähiruokaa ja laadukkaita. Italialaiseen omavaraisuuteen kuuluu muun muassa omista puutarhoista saatavien kasvisten runsas käyttö. Myös eläinten ruhoista hyödynnetään mahdollisimman suuri osa.


title: Italialainen keittiö

text:
Pohjois- ja Etelä-Italian keittiöissä on paljon eroja. Pohjois-Italiassa käytetään paistamisessa lähinnä voita ja Etelä-Italiassa öljyä. Pohjoisessa syödään tuorepastaa, riisiä ja polentaa siinä kun etelässä suositaan kuivapastaa. Pohjoisen ruokia haudutetaan viinissä, etelän ruokia tomaatissa. Koska 1900-luvun taitteessa Italiasta lähteneet siirtolaiset olivat lähinnä eteläitalialaisia, tunnetaan Italian ulkopuolella parhaiten juuri Etelä-Italian keittiön antimet, kuten kuivapasta, tomaattikastike, mozzarella ja pizza. Viime vuosikymmeninä etelän ja pohjoisen ruokakulttuurit ovat alkaneet kuitenkin lähentyä toisiaan.
Sisilian yksinkertaisessa keittiössä on vaikutteita Ranskasta, Afrikasta, Kreikasta ja arabimaista, mikä näkyy esimerkiksi ruokalajien hapanimelistä mauista ja kuivattujen hedelmien käytöstä. Sitrushedelmät ja kala ovat suosittuja. Antipastoja sen sijaan ei paljon käytetä. Sisiliassa on myös rikas viinikulttuuri. Sardinian perinteiseen talonpoikaiskeittiöön kuuluvat etenkin lammasruoat, grillattu porsas, tuliset makkarat, vahvat juustot ja persoonalliset leivät. Meren antimet eivät ole kovinkaan merkittävässä asemassa.


title: Italialainen keittiö

text: Calabria on Italian vihannesaitta. Siellä käytetään paljon chiliä, ja keskeiset raaka-aineet ovat tonnikala, miekkakala, lammas ja porsas. Calabrian viineistä 90 % on punaisia. Vuoristoinen Basilicata tunnetaan etenkin chilin ja porsaan suosimisesta. Campanian ruokakulttuuri on yksi Italian tunnetuimmista, ja sieltä ovat kotoisin muun muassa pizza, spagetti, tomaattikastike ja mozzarella. Apuliassa rakastetaan etenkin tomaattia ja kalaa, ja siellä tuotetaan runsaasti viiniä ja oliiviöljyä. Abruzzossa ja Molisessa yhdistyy merellinen ja vuoristoinen keittiö, tuore kala sekä raskaat padat ja makkarat. Alueen chilit ja sahramit ovat kuuluisia.


title: Italialainen keittiö

text: Lazio on paljolti yhtä kuin Rooma, ja sen keittiö tunnetaan erityisesti sisäelinresepteistään, artisokasta, bruschettasta ja porchettasta. Umbria on Keski- ja Etelä-Italian ainoa sisämaamaakunta, "Italian vihreä sydän". Siellä suositaan porsasta, riistaa ja sieniä, sekä makkaroita ja salamia. Toscanan keittiö on yksinkertainen ja selkeä. Pavut ja kasvikset ovat lihan ohella suosittuja. Toscanan viinit ovat maailmankuuluja, kuten punainen chianti ja jälkiruokaviini vin santo. Marchen monipuolinen keittiö on sekoitus pohjoista ja etelää.


title: Italialainen keittiö

text: Liguria tunnetaan erityisesti kasvisruoista ja yrteistä kuten basilikasta. Piemontea pidetään usein Italian kulinarismin keskuksena, ja sen ruokakulttuurissa on paljon vaikutteita Ranskasta. Maakunnan punaviinit barolo ja barbaresco ovat Italian parhaita. Aostanlaakson alppikeittiöön kuuluvat padat, fondue ja polenta. Lombardia on Italian suurin riisintuottaja, ja sen risotto ja polenta ovat kuuluisia. Sieltä ovat myös kotoisin kuuluisat juustot gorgonzola ja taleggio. Maakunnan Franciacortan alueen kuohuviinit ovat Italian laadukkaimpia. Varakkaana alueena Lombardia on myös Italian ruokatrendien edelläkävijä.


title: Italialainen keittiö

text: Emilia-Romagnan keittiö on yksi Italian tärkeimmistä. Ruoat ovat raskaita kuten pohjoisessa yleensäkin, ja voita ja kermaa käytetään runsaasti. Alueelta ovat kotoisin muun muassa parmankinkku, parmesaani, lasagne ja tortellinit. Viineistä tunnetuimpia on kupliva punainen lambrusco. Venetossa käytetään erityisen paljon mausteita, ja suosittuja aineksia ovat etenkin kala ja riisi. Trentino-Etelä-Tirolin keittiö on saanut paljon vaikutteita saksalaisesta ja itävaltalaisesta keittiöstä. Tunnettuja ruokalajeja alueella ovat polenta, gulassikeitto ja knöödelit. Friuli-Venezia Giuliasta tulee ensiluokkaista prosciuttoa, ja alueen valkoviinejä pidetään mielenkiintoisina.


title: Italialainen keittiö

text: Eräitä italialaisia tyypillisiä arkiruokia ovat vitello tonnato eli vasikanlihaa tonnikalakastikkeessa, risotto ja munakoisovuoka sekä ennen kaikkea pasta kaikissa eri muodoissaan. Arkiaterialla ruokajuomana tarjotaan viiniä ja vettä. Kuuluisia italialaisia jälkiruokia ovat tiramisu, panna cotta ja jäätelö, jota syödään paljon eteläosissa.


title: Italialainen keittiö

text: Aito italialainen pizza ei ole aivan samanlaista kuin meidän tuntemamme, ja se saattaa vaihdella alueen mukaan: esimerkiksi roomalainen pizzapohja on ohut ja rapea, napolilainen taas pehmeä. "Pizza Napoletana" on saanut EU:n tuotesuojan. Aito napolilainen pizza kuuluu paistaa noin 1-2 minuutin ajan lähes 500-asteisessa kiviuunissa. Italialaisissa pizzoissa juustona käytetään lähes aina mozzarellaa. "Pizza bianca" ei sisällä tomaattia, vaan esimerkiksi perunaa, sipulia tai pelkkää mozzarellaa. "Pizza marinara" ei sen sijaan sisällä lainkaan juustoa, vaan pelkkää tomaattia, valkosipulia, yrttejä ja oliiviöljyä.


title: Italialainen keittiö

text: Italian viinit ovat maailman tunnetuimpia ja maa on yksi maailman suurimmista viinintuottajista. Italian viinintuotantoon kuuluu paikallisuus, ja suurinta osaa maan viineistä ei tunneta oman tuotantoalueensa ulkopuolella. Italian tunnetuimpia viinejä ovat punaviinit barolo, barbaresco ja chianti, kuohuviini prosecco sekä "Martini"-vermutti.


title: Italialainen keittiö

text: Italiassa väkeviä alkoholijuomia juodaan etenkin digestiiveinä jälkiruuan yhteydessä. Tunnettuja juomia ovat ainakin viinin puristusjäämistä tislattu grappa, Amaretto-mantelilikööri, Limoncello-sitruunalikööri ja Galliano-yrttilikööri. Aperitiiveista tunnetuimpia ovat Campari sekä hieman miedompi Aperol.


title: Italialainen keittiö

text: Italiassa juustoja syödään etenkin alkuruokana, mutta harvoin heti aterian jälkeen tai leivän päällä. Tunnetuimpia juustoja ovat muun muassa caciocavallo, fontina, gorgonzola, Grana Padano, mascarpone, mozzarella, parmesaani, pecorino, ricotta ja taleggio.


title: Italialainen keittiö

text: Italialainen ruokailurytmi poikkeaa pohjoiseurooppalaisesta ruokailurytmistä. Aamupalan äärellä ei vietetä pitkää tovia, vaan italialaiset juovat aamukahvinsa nopeasti usein kahvilassa matkalla töihin. Kahvin – espresson tai cappuccinon – seurana on joko keksejä tai yleensä makea voisarvi ("cornetto"), joita saa erilaisilla täytteillä. Cappuccinoa italialaisilla on tapana nauttia vain aamuisin, keski- ja iltapäivällä nautitaan lähinnä espressoa.


title: Italialainen keittiö

text: Lounas syödään aikaisintaan kello 13, usein myöhemmin. Illallinen nautitaan sananmukaisesti vasta illalla: ruokailua ei yleensä aloiteta ennen kello 19.30. On tavallista, että illallista ryhdytään tarjoilemaan lähempänä iltayhdeksää. Illallinen on tärkeä yhteenkokoontumishetki, johon kuuluu olennaisena osana seurustelu perheen tai ystävien kanssa. Pohjois-Italiassa syödään yleensä selvästi aikaisemmin kuin etelässä. Etelä-Italiassa on usein vielä tapana syödä lounasta kotona perheen kanssa myös kesken työpäivän.


title: Italialainen keittiö

text: Italialainen menu koostuu perinteisesti viidestä osasta: alkupalasta, väliruoasta, pääruoasta, lisukkeista ja jälkiruoasta.


title: Italialainen keittiö

text: Ateriaa edeltää usein aperitiivijuoma, joka voi olla esimerkiksi lasillinen kuohuviiniä tai camparia. Aperitiivin kanssa nautitaan usein pieni makupala, jonka nimi vaihtelee maakunnittain. Ravintola-aterian aluksi tilataan vettä, joka voi olla hiilihapollista tai hiilihapotonta. Alkupalat ("antipasti") nautitaan aluksi tarjoiltavan leivän ja varsinaisen ruoan välissä. Antipastoihin voi kuulua muun muassa marinoituja kasviksia, leikkeleitä, munakasta, juustoa tai salaattia. Salaatin kanssa nautitaan usein oliiviöljyä, etikkaa, suolaa ja pippuria.


title: Italialainen keittiö

text: Väliruoka ("primo") on usein se osa ateriaa, jonka tarkoitus on viedä nälkä. Se koostuu pastasta, risotosta tai keitosta, joskus polentasta. Pääruoka ("secondi") on yleensä yksinkertainen pienehkö annos lihaa tai kalaa, jonka kanssa voidaan tarjoilla pyydettäessä myös kasvislisukkeita ("contorni"). Pääruokaa seuraa makea jälkiruoka ("dolce"). Jälkiruoan jälkeen nautitaan usein kahvi, yleensä espresso. Yleinen on myös digestiivi ("digestivo"), ruoansulatusta helpottamaan tarkoitettu alkoholijuoma.


title: Italialainen keittiö

text: Ulkona syöminen on Italiassa suosittua ja erityyppisiä ravintoloita on runsaasti. Italialaisia ravintoloita on kolmea pääluokkaa: "ristorante" eli hieno ravintola hovimestareineen, "trattoria", sekä "osteria" eli arkinen ruokapaikka. Lisäksi maasta löytyy muun muassa "pizzerioita", "spaghetterioita" joissa saa pastaa, "zupperioita" joissa saa keittoa, "tripperioita" jotka ovat erikoistuneita sisäelimiin, sekä "friggitorioita" joissa saa friteerattuja ruokia.


title: Italialainen keittiö

text: Italialaisten ruokailurytmi näkyy ravintoloiden aukioloajoissa: ne ovat yleensä kiinni lounaan ja illallisen välillä noin klo 15–19.


title: Catullus

text: Gaius Valerius Catullus (n. 87/84 eaa., Verona – noin 54 eaa., Rooma) oli roomalainen runoilija. Catullus tunsi hyvin kreikkalaista kulttuuria. Catullus on ensimmäinen roomalainen, joka kirjoitti rakkauteen liittyvästä hellyydestä. Esikuvanaan hänellä on kreikkalainen Sapfo. Herjarunoissaan Catullus tuo esille groteskin erotiikan ja siinä tulee esille värikäs roomalainen seksielämä sekä siihen liittyvä sanasto.


title: Catullus

text: Päivö Oksala on suomentanut Catulluksen säilyneet runot vuonna 1965 kokoelmana "Laulujen kirja". Jukka Kemppisen suomennosvalikoima "Kaikki runous" ilmestyi 1990.


title: Catullus

text: Catullus saapui Roomaan opiskelemaan 22-vuotiaana. Tavoitteena lienee ollut ura tasavaltaa palvelevana virkamiehenä. Catulluksen isä oli varakas, joten pojalla ei ollut taloudellisia huolia. Catullus luopui kunnianhimosta ja heittäytyi juhlimaan Rooman kevytmielisen ylhäisönuorison kanssa. Hän vastusti raskassoutuisena pitämäänsä vanhempaa roomalaista runoutta. Catullus ottaa esikuvakseen Sapfon keveän lemmenlyriikan ja nostaa naisen runoutensa pääaiheeksi.


title: Catullus

text: Catulluksen elämä osui Rooman tasavallan lopun aikoihin, jota sävyttivät yhteiskunnalliset myllerrykset. Politiikassa väkivallan ja lahjonnan käyttö lisääntyi optimaattien ja populaarien kamppaillessa vallasta.


title: Catullus

text: Tässä maailmassa liikkui myös nuori Catullus ja sieltä hän ammensi myös aiheet runoteoksiinsa. Vallalla oli myös huoli perinteisistä roomalaisista hyveistä ja niiden säilymisestä, kuten kohtuullisuudesta, yksinkertaisesta työn ja velvollisuuksien täyttämästä elämästä ja säästäväisyydestä. Muuttumassa oli myöskin sukupuolimoraali ja perinteinen kuva lapsilleen omistautuneesta, kangasta kutovasta ylhäisönaisesta oli väistymässä ja aikakauden hokema kuului että ""viattomuus on todiste rumuudesta."


title: Catullus

text: Catulluksen tulisen lemmen kohde ja runojen aihe oli Lesbia-niminen nainen. Tosielämässä Lesbia lienee ollut ylhäistä roomalaista sukua ja nimeltään Clodia. Hän oli Catullusta kymmenen vuotta vanhempi ja huonomaineinen. Clodiaa kuvailtiin "kaikkien miesten ystävättäreksi". Clodian aviomies oli vaimoaan kymmenen vuotta vanhempi ja Catullus kutsui häntä aasiksi. Clodia oli kuitenkin kauneudeltaan yleisesti tunnettu koko Roomassa. Intohimonsa huumaa Catullus kuvailee näin (käännös Päivö Oksala):


title: Catullus

text: Clodian ja Catulluksen suhde ei ollut tasaveroinen. Se mikä nuorelle runoilijalle oli polttavaa ja kuluttavaa intohimoa, oli kokeneelle ylhäisönaiselle ohimenevä episodi. Niinpä epäilys valtaa runoilijan mielen ja hän kuvailee tilannetta runossa LXX (käännös Päivö Oksala):


title: Catullus

text: Catulluksen huoli ei ollut turha, sillä kun hän matkusti Veronaan tapaamaan isäänsä, saapui sinne tieto, että Clodia oli löytänyt uuden rakastajan, runoilijan ystävän Rufuksen. Tässä vaiheessa hellät rakkausrunot muuttuvat eroottisiksi herjarunoiksi. On sanottu, että Catullus ikään kuin manaamalla yrittää irrota entisestä intohimostaan. Runoilija rukoilee jumalia ja manaa raadeltua sieluaan vapaaksi runossa LXXVI (käännös Päivö Oksala):


title: Catullus

text:
Cicero piti Catulluksen runoja nuorisolle sopimattomina, mutta hän innoitti ainakin Ovidiusta, Horatiusta ja Vergiliusta.
Catullus kirjoitti Rooman värikkäästä sosiaalisesta elämästä, suree kuollutta veljeään ja kertoo ystävistään (esimerkiksi runo XII). Homoseksuaalinen kulttuuri oli hänellä usein esillä ja hän pilkkaa aikansa vallanpitäjiä kuten Ciceroa. Myös yksinvallan tavoittelijat Pompeius ja Caesar saavat osansa. Jälkimmäisestä runoilija toteaa, että ei kärky tämän suosiota eikä myöskään halua tietää tästä mitään. Lisäksi hän pilkkaa aikansa nousukkaita.


title: Catullus

text: Toisin kuin senaikainen suosikkirunoilija Ennius, Catullus ei ollut kiinnostunut sankarillisista aiheista. Hän eli yhteisössä, jossa kiinnostuksen kohteina olivat runous ja rakkaus. Catulluksen ystäväpiiriin kuuluivat hänen entinen opettajansa, runoilija Valerius Cato ja elämäkertakirjailija Cornelius Nepos.


title: Catullus

text: Catullus kuoli noin 30-vuotiaana.


title: Catullus

text: Vuonna 900 Veronan piispa Ratherius kertoo saarnoissaan lukeneensa ”epähurskaita kirjoituksia”. Kirjoitukset olivat uuden löydön, Catulluksen kirjoittamia runoja. Kirjoitukset painuivat uudelleen unholaan, mutta nousivat esiin jälleen 1200-luvun lopulla käsikirjoituksessa, jota kutsuttiin nimellä "Codex Veronensis". Ensimmäiset humanistit tutkivat sitä innokkaasti, muiden mukana Petrarca. Kirjojen keräilijä Coluccio Salutati laaditutti siitä useita kopioita. "Codex Veronensis" on sittemmin kadonnut. Oxfordissa on tallella luultavasti suoraan "Codex Veronensiksesta" otettu kopio, ja sitä pidetään myös parhaana kopiona. Pariisissa on säilytetty vuodelta 1375 peräisin olevaa "Codex Sarmagermanensista" ja Vatikaanissa on tallessa "Codex Romanus". Ranskasta löytyy ainoastaan häälaulun sisältävä käsikirjoitus "Codex Thuaneus", joka ainoana käsikirjoituksena tuntee säkeen 14. Painettuna Catulluksen runoja ilmestyi ensimmäistä kertaa Venetsiassa vuonna 1472.


title: Catullus

text: Catullus on innoittanut renessanssiajasta saakka kirjailijoita. Ranskassa häntä piti esikuvanaan muiden muassa François Rabelais ja Alfred de Musset. Englantilaisella kielialueella Catullus on vaikuttanut John Miltoniin, Jonathan Swiftiin, Alfred Tennysoniin ja lordi Byroniin. Vuonna 1948 ilmestyi Thornton Wilderin romaani "The Ides of March", jossa seikkailevat Catullus, Cicero, Lesbia ja Caesar. Saksalaisessa kulttuuripiirissä Catullus on inspiroinut muiden muassa Friedrich Schilleriä ja Heinrich Heinea.


title: Catullus

text: Musiikissa Catulluksen runouteen perustuu Monteverdin sävellys ”Lamento di Arianna”. Carl Orff on säveltänyt Catulluksen teosten pohjalta sävellykset ”Catulli carmina” vuonna 1931, ”Ludi scaenici Catulliani” vuonna 1943 ja vuonna 1951 häälaulujen pohjalta teoksen ”Trionfo di Afrodite”.


title: Catullus

text: Runoilija Pentti Saarikoski käyttää Catullusta alter egonaan.


title: Italian talous

text: Italian talous on euroalueen kolmanneksi suurin Saksan ja Ranskan jälkeen. Maan talous on muuttunut suuresti toisen maailmansodan jälkeen: maatalousvaltaisesta taloudesta teollisuusvaltioksi. Italia kuuluu G8-ryhmään ja on Euroopan unionin sekä OECD:n jäsen.


title: Italian talous

text: Italiassa on muun muassa öljy-, maakaasu-, rautamalmi-, kivihiili-, elohopea-, rikki-, suola- ja marmoriesiintymiä, mutta kaikkiaan luonnonrikkauksia on vain vähän. Teollisuuden osuus bruttokansantuotteesta on noin 25 %, ja se työllistää noin 30 % työikäisestä väestöstä. Teollisuuskeskukset keskittyvät maan pohjoisosaan, mikä johtuu hyvistä markkinointiyhteyksistä Keski- ja Länsi-Eurooppaan, alppijokien vesivoimasta ja maataloudesta saatavista raaka-aineista. Italiassa tuotetaan kone- ja konepajateollisuuden perinteisiä tuotteita kuten laivoja, moottoriajoneuvoja, konttorikoneita, elektroniikkaa, maatalouskoneita ja rautatiekalustoa. Automerkeistä kuuluisimmat ovat torinolainen Fiat ja Ferrari. Lisäksi Italiassa on muun muassa teräs-, elintarvike-, tupakka-, huonekalu- ja kemianteollisuutta.


title: Italian talous

text: Italia, erityisesti Milano, on tunnettu muodin keskuksena, ja italialaiset asusteet ja kengät ovatkin maailmankuuluja. Tärkeimpiä vientituotteita ovat koneet ja moottoriajoneuvot, tekstiilit, kengät ja kemianteollisuuden tuotteet sekä viinit, oliiviöljy, hedelmät ja vihannekset. Huomattavimmat kauppasatamat ovat Genova, Augusta, Trieste, Venetsia ja Taranto. Kansainvälisiä lentoasemia on 25. Italiassa käy joka vuosi yli 50 miljoonaa turistia.


title: Italian talous

text: Alkutuotannon osuus bruttokansantuotteesta on enää alle kaksi prosenttia, ja sen piirissä työskentelee noin neljä prosenttia työvoimasta. Maanviljely keskittyy Pohjois-Italian alangolle, jossa viljellään muun muassa vehnää, maissia, sokerijuurikasta ja riisiä. Alueella tuotetaan myös merkittävästi rehua ja maitotaloustuotteita. Keski- ja Etelä-Italiassa kasvatetaan etupäässä lampaita ja vuohia. Italia on maailman toiseksi suurin viinirypäleiden tuottaja Ranskan jälkeen ja maailman suurin viinin tuottajamaa. Maan eteläosassa viljellään sitrushedelmiä, tomaatteja ja oliiveita. Pohjoisen Friulissa ja Lombardiassa viljellään silkkiäispuita, mutta niiden kasvatus on vähentynyt keinokuitujen käytön yleistyessä. Rannikolla muun muassa sardiinien, sardellien ja tonnikalan kalastus on tärkeä elinkeino. Kala onkin yksi Italian vientituotteista.


title: Italian talous

text: Italiassa on varsin laaja harmaa talous. Sen laajuus ilmentää kotitalouksienkin pimeästi verotuksen ohi tienaamien tulojen määrää. Pimeiden tulojen arvo kokonaistuotannon arvosta on Maailmanpankin tutkimuksen mukaan Portugalissa 23 %, Espanjassa 23 %, Italiassa 27 %, Kyproksessa 29 % ja Kreikassa 30 %, ja Suomessakin lähes 20 %. Lisätekijänä on korruptio, joka on useiden tutkimusten mukaan harmaan talouden keskeisiä syitä ja seurauksia. Osa tutkijoista on jopa valmis väittämään, että juuri korruptio on nykyisen velkakriisin tärkein syy. Sieps-tutkimuslaitoksen mukaan korruptio rehottaa euromaista pahiten Italiassa ja vähiten Suomessa. Laitos perustaa päätelmänsä muun muassa Maailmanpankin tutkimuksiin.


title: Italian talous

text:
Vuonna 2014 alottanut Matteo Renzin hallitus aloitti kymmenien miljardien hintaisen talouden elvytysohjelman, jonka avulla talouteen aiotaan saada vauhtia. Renzi kutsui talouskuria ajavaa EU:n vakaus- ja kasvusopimusta "tyhmyyssopimukseksi".
Ennen siirtymistä Euroopan yhteiseen valuuttaan, euroon, Italian rahayksikkö oli Italian liira (ITL, ₤ ). 1 000 liiraa oli vanhoissa rahoissa eli markoissa noin kolme markkaa, euroissa taas 0,5 €.


title: Italian talous

text: Italian teollisuus on painottunut pohjois- ja luoteisosiin. Italia on maailman suurimpia sähköenergian tuottajia. Italia joutuu ostamaan muilta mailta raakaöljyä, moottoriajoneuvoja, tekstiilejä, koneita ja metalleja. Italia on yksi Euroopan huomattavista teollisuusmaista. Koska Italiassa on niukasti teollisuuden raaka-aineita omasta takaa, se on kehittänyt sellaisia teollisuudenaloja, joilla tarvitaan vain vähän raaka-aineita ja joilla voidaan nostaa laatua, esimerkiksi muotoilun osuutta korostamalla. Tällaisia tuotteita ovat vaatteet, kengät, huonekalut ja tietokoneet. Teollisuudesta toimeentulonsa saa 30 % italialaisista. Italia tuottaa runsaasti hienoa marmoria. Suurin osa siitä käytetään rakennuksiin. Kuuluisa taiteilija Michelangelo veisti teoksensa aikoinaan Carraran marmoriin.


title: Italian talous

text: Maan suurin teollisuuskaupunki on Milano, joka on maan rahamaailman keskus ja on tärkeä liikenteen solmukohta. Siellä on osa maan autoteollisuudesta, mutta varsinainen autokaupunki on Torino. Sen suurimmista tehtaista lähes kaikki kuuluvat FCA:lle, joka valmistaa Italiassa Fiat-, Alfa Romeo- ja Lancia-merkkisiä mallejaan. Italialaiset urheilu- ja luksusautot, kuten Ferrari ja Maserati ovat tulleet kuuluisiksi, ja varakkaiden suosimiksi, ulkomaillakin. Italialainen autoteollisuus on merkittävä osa valtiontaloutta, ja henkilöautoja viedään runsaasti myös muualle. Italialaiset muotoilutoimistot kuten Pininfarina sekä Bertone ovat suunnitelleet koreja myös vierasmaisille merkeille.


title: Italian talous

text: Muoti-, erityisesti kenkä- ja vaateteollisuus, on merkittävää Italiassa. Italiasta on kotoisin sellaisia brändejä kuin Dolce & Gabbana ja Giorgio Armani.


title: Italian talous

text: Italian maatalouteen vaikuttaa suuresti alueen sijainti Välimerellä, jossa välimerenilmasto mahdollistaa mm. lähes koko maassa menestyvien oliivien ja viinirypäleiden viljelyn. Pojoki on Italian maataloudelle korvaamaton, koska sen laakso on hedelmällinen ja tasangon keskiosaa voidaan keinokastella. Italian toiseksi parasta maatalouteen sopivaa aluetta ovat jokilaaksot, etenkin Arnon ja Tiberin varsilla. Suuri osa Italian maa-alasta on maatalouden käytössä ja 1,4 miljoonaa ihmistä eli yhdeksän prosentia työvoimasta työskentelee maatalouden parissa.


title: Italian talous

text: Pohjois-Italian maaperä on hedelmällistä lietemaata, jonka vuoksi siellä harjoitettu maatalous on tehokasta ja maatilat suuria. Italian keskiosa on karua vuoristoa, jota ympäröivät rannikon viljavat alangot ja tasangot. Etelä-Italian maaperä on karua ja vähäravinteista. Maataloutta haittaavat siellä kesän kuivuus ja kasteluveden vähyys; maatilat ovat myös pieniä eikä lannoitteisiin ja koneisiin ole varaa, minkä takia sadot jäävät pieniksi. Etelä-Italiassa maisemaa hallitsevat karut lammaslaitumet, sekä oliivi-, viini-, sekä hedelmätarhat. Aivan pohjoisosassa ei ole Alppien takia paljon maataloutta. Kahdesta Italian suuresta saaresta, Sisiliassa on paremmat mahdollisuudet maatalouteen kuin Sardiniassa, vaikka kumpikaan saarista ei ole maatalouden harjoittamiseen ihanteellisia.


title: Italian talous

text: Italian maatalous muistuttaa hyvin paljon Länsi-Euroopan maataloutta ja se on jo pitkään ollut kehittynyttä. Ranskan jälkeen Italia on maailman toiseksi suurin viinintuottaja ja samoin toiseksi suurin vehnän tuottaja. Pojoen laaksossa viljellään vehnää, maissia ja sokerijuurikasta. Myös riisiä kasvatetaan, koska tasaisia viljelymaita sekä lämpöä ja kosteutta on riittävästi. Italiassa suurimmat viljasadot saadaan Pojoen tasangolta, jossa viljellään myös paljon viinirypäleitä. Noin joka toisella italialaisella maatilalla on viiniköynnöksiä. Viljaa Italiaan joudutaan ostamaan muualta, koska muita viljoja kuin vehnää ei kasvateta tarpeeksi. Vihanneksia ja hedelmiä riittää kuitenkin vientiin. Italia on maailman johtavia latva-artisokkien ja oliivien tuottajia. Muita merkittäviä tuotteita ovat: tomaatti, peruna, sokerijuurikas, tupakka, mantelit ja pähkinät, sekä sitrushedelmät, jotka menestyvät hyvin maan eteläosassa.


title: Italian talous

text: Italia tuottaa vientiin muun muassa vaatteita, jalkineita, koneita, moottoriajoneuvoja, tekstiilejä, kemikaaleja, tupakkaa, hedelmiä ja vihanneksia. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Saksa, Ranska, USA, Iso-Britannia ja Alankomaat. Italiaan tuodaan tavaraa varsinkin Saksasta ja Ranskasta. Laivanrakennus on tärkeä teollisuuden haara, ja laivoja rakennetaan useisiin eri maihin.


title: Italian talous

text: Italian suurin talousalue on Lombardia, jonka bruttokansantuote on yli 20 prosenttia koko maan virallisesta bkt:stä. Muita merkittävimpiä alueita ovat Lazio, Veneto, Emilia-Romagna ja Piemonte.


title: Jan Trøjborg

text: Jan Trøjborg (14. joulukuuta 1955 – 6. toukokuuta 2012) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko.


title: Jan Trøjborg

text: Trøjborg toimi Tanskan parlamentin Folketingetin jäsenenä syksystä 1987 vuoden 2005 loppuun, jolloin hänet valittiin kotikaupunkinsa Horsensin pormestariksi. Trøjborgille kertyi vankka ministerikokemus Poul Nyrup Rasmussenin hallitusten ajalta. Hän toimi ministerinä yhtäjaksoisesti lähes yhdeksän vuoden ajan tammikuusta 1993 marraskuuhun 2001 asti, jolloin Anders Fogh Rasmussenin johtama Venstre-puolue voitti parlamenttivaalit.


title: Jan Trøjborg

text: Koulutukseltaan Trøjborg oli rakennusinsinööri, joksi hän valmistui vuonna 1986. Trøjborg oli vuodesta 1998 vuoteen 2010 naimisissa Janne Lindgaardin kanssa, jonka kanssa hänellä oli kaksi lasta. Hänellä oli kaksi lasta myös aiemmasta liitostaan.


title: Jan Trøjborg

text: Trøjborg kuoli toukokuussa 2012, 56-vuotiaana, saatuaan sydänkohtauksen.


title: Malev

text: Malev (vir. 'sotajoukko') on virolainen komediallinen seikkailuelokuva vuodelta 2005. Elokuva sijoittuu vuoteen 1208 ja kuvaa humoristisesti virolaisten vaiheita Euroopan suurvaltapolitiikassa. "Malev" parodioi historiallisia seikkailuelokuvia Monty Pythonin tyyliin. Elokuvan alaotsikko ”Läti Henrik valetas!” (Henrik Lättiläinen valehteli!) viittaa Henrikin Liivinmaan kronikkaan.


title: Mariann Fischer Boel

text: Else Mariann Fischer Boel (s. 15. huhtikuuta 1943) on tanskalainen liberaalin Venstre-puolueen poliitikko. Hän toimi Barroson komission maatalouskomissaarina marraskuusta 2004 helmikuuhun 2010.


title: Mariann Fischer Boel

text: Kotimaassaan Tanskassa Fischer Boel toimi ennen komissaarinimitystään joulukuusta 1990 lähtien Tanskan parlamentin eli Folketingetin jäsenenä ja marraskuusta 2001 elokuuhun 2004 Anders Fogh Rasmussenin johtaman hallituksen elintarvike-, maatalous- ja kalastusministerinä. Kansanedustajaurallaan hän toimi kolmen eri valiokunnan puheenjohtajana: 1994–1998 elintarvike-, maatalous- ja kalastusasiain valiokunnan, 1998–1999 kauppa- ja teollisuusvaliokunnan ja 1999–2001 verovaliokunnan johdossa. Kunnallispolitiikan tasolla Fischer Boel toimi vuodesta 1982 vuoteen 1991 ja uudelleen vuosina ja 1994–1997 Munkebon kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: Dildo

text: Dildo voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vibraattori

text: Vibraattorilla tai vibralla voidaan tarkoittaa ainakin:


title: Nilosaharalaiset kielet

text: Nilosaharalaisten kielten kielikunnan muodostaa noin 160 Afrikassa, pääosassa Niilin ja Charin yläjuoksujen tuntumassa puhuttavaa kieltä. Vuonna 1987 näiden kielten puhujia oli arvion mukaan yhteensä noin 11 miljoonaa, joista käytetään myös yhteisnimitystä nilootit. Kielikunnan sisäinen kirjo on laaja ja onkin kiistanalaista, pitäisikö se jakaa useampaan pienempään kielikuntaan. Nilosaharalaisia kieliä on tutkittu huomattavasti vähemmän kuin suurempia kielikuntia.


title: Marie Under

text: Marie Under (27. maaliskuuta 1883 Tallinna Viro – 25. syyskuuta 1980 Tukholma Ruotsi) oli virolainen runoilija.


title: Marie Under

text: Under oli Viron 1900-luvun vaikutusvaltaisimpia kirjailijoita mutta joutui toisen maailmansodan loppuvaiheissa pakenemaan Ruotsiin, missä vietti loppuelämänsä. Neuvostovalta julisti hänet kansanviholliseksi. Hänen runojensa julkaiseminen ja levittäminen kiellettiin ja hänen teoksensa hävitettiin.


title: Marie Under

text: Under syntyi Tallinnassa. Hänen vanhempansa olivat Friedrich Under ja Leena Under (o.s. Kerner). Hän kävi Tallinnassa saksankielistä yksityiskoulua vuosina 1891–1900. Under ja Karl Hackerin avioituivat 1902 ja muuttivat Moskovaan. Under palasi perheenäitinä Tallinnaan 1906. Venäjän vallankumouksien välisenä aikana 1917 Under liittyi uusia kirjallisuudenmuotoja edistävään Siuru-ryhmään.. Hän julkaisi ensimmäisen varsinaisen kirjansa, runokokoelman Sonetid samana vuonna ollessaan jo 34-vuotias). Vielä tässä vaiheessa Underin runoelmat olivat kevyehköjä luonnon ja rakkauden ylistyksiä.


title: Marie Under

text: Sekasortoinen vallankumous ja ensimmäinen maailmansota vaikuttivat Underin tuotantoon, ja 1920-luvun alussa hän keskittyi runoissan yhteiskuntaa käsittelevään muotoon. 1920-luvun puolivälistä alkaen kriitikot alkoivat muualla Euroopassa kiinnostua hänestä. Underin runotuotanto saavutti määrällisen huippunsa 1920-luvun lopulla, mutta arvostus ja maine olivat suurimmillaan ennen toista maailmansotaa.


title: Marie Under

text: Vuonna 1935 julkaistusta teoksesta "Kivi südamelt" lähtien Under suuntasi taas uuteen suuntaan, ja tällä kertaa hän pyrki käsittelemään runoissaan ikiaikaisia ihmisen perusongelmia: sota ja rauha, viha ja rakkaus, kuolema ja sen viivyttäminen. Tätä suuntausta hän noudatti koko sota-ajan kuolemaansa saakka. 1944 Under muutti Ruotsiin Tukholman Mälarhöjdeniin, missä hän asui puolisonsa Arthur Adsonin kanssa, josta oli tullut hänen puolisonsa 1924. Underin kirjallinen tuotanto väheni merkittävästi 1960-luvun alussa. Under on haudattu Tukholmaan Skogskyrkogårdenin hautausmaalle.


title: Fred Durst

text: William Frederick "Fred" Durst (s. 20. elokuuta 1970 Jacksonville, Florida, Yhdysvallat) on nu metal -yhtye Limp Bizkitin laulaja ja Wes Borlandin lähdettyä Limp Bizkitistä myös kitaristi. Durst on myös yhtyeen johtohahmo. Durstin kastetodistuksessa lukee nimi Frederick Allen Mayne III. Durstin vanhemmat erosivat hänen ollessaan lapsi, ja äidin avioiduttua uudestaan Durst sai uuden nimen William Frederick Durst.


title: Fred Durst

text: High Schoolin jälkeen Durst liittyi Yhdysvaltojen merivoimiin, mutta armeijaura jäi lyhyeksi Durstin murrettua ranteensa lautaillessaan lomalla. Armeijan jälkeen hän työskenteli surffauskaupoissa ja tatuoijana. Kerrotaan, että kun Korn oli keikalla Jacksonvillessä, kävivät yhtyeen basisti Reginald "Fieldy" Arvizu ja kitaristi Brian "Head" Welch Durstin tatuoitavana, jolloin hän antoi heille Limp Bizkitin demon, jonka seurauksena yhtye sai levytyssopimuksen.


title: Fred Durst

text: Durst toimii paitsi Limp Bizkitin johtohahmona, myös varatoimitusjohtajana Interscope-levy-yhtiössä, ja hän kuuluu Flip- ja Flawless-levy-yhtiöiden johtokuntiin. Hän on myös ohjannut musiikkivideoita muun muassa Limp Bizkitille, Kornille ja Staindille.


title: Fred Durst

text: Durst on ollut naimisissa kerran, ja hänellä on tytär Adriana (s. 1990) ja poika Dallas (s. 2001).


title: Fred Durst

text: Vuonna 2006 Durst ajoi Los Angelesissa tahallaan kahden ihmisen päälle mutta selvisi sakoilla ja ehdonalaisella. Durst on istunut vankilassa pahoinpideltyään miehen, jonka kanssa hänen silloinen tyttöystävänsä petti häntä.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Duel Masters on keräilykorttipeli, joka pohjautuu japanilaiseen Duel Masters -piirrossarjaan. Peliä pelaa yleensä kaksi henkilöä, mutta myös useamman henkilön pelejä pelataan.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Pelissä tarvitaan sekä onnea että strategiaa. Suurin strateginen paino on siinä, minkälaiset kortit valitsee omaan pakkaansa. On myös pohdittava, miten käyttää eri kortteja pelin eri vaiheissa. Osa korteista laitetaan pelin alussa manaosaan, kun taas osa kannattaa laittaa manaksi vasta myöhemmässä vaiheessa peliä. Kortin todellinen arvo pelissä riippuu siis aina siitä, missä vaiheessa peliä ollaan. Hyvällä onnella kuitenkin jopa huonosti valitulla pakalla voi voittaa pelin.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Ennen pelin aloitusta ottelijat kokoavat kumpikin pakan, jossa pitää olla vähintään 40 korttia (Suositus 40-60). Samaa korttia saa pakassa olla enintään neljä kappaletta. Pakassa saa olla kuinka monta sivilisaatiota tahansa. Kortteja voi ostaa esimerkiksi Casacrande -lelukaupasta ja internetistä. Duel Mastersien valmistaja Wizards of the Coast on valmistanut 3 eri kategoriaa, joista saa kortteja; Aloittelijanpakkaukset, teemapakat ja boosterit.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Aloituspakkauksia: Base Set -sarjalle, Stomp-a-trons of Invincible Wrath -sarjalle, ja Shockwaves of the Shattered Rainbow -sarjalle.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Yleensä jokaisella pakalla on oma teema. Useimmat pelaajat pitävät teemaa väreistä, kuten kahden eri sivilisaation pakkaa tai vain yhden värin pakkaa. Kuitenkin voi tehdä Dragon-pakan, Blocker-pakan, Survivor-pakan tai Shield Trigger-pakan yms.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Kuvitellaan nyt, että olet tekemässä yksivärisen pakan. Ensiksi sinun täytyy hankkia vähintään 40 samanväristä korttia pakkaan. Pelaajan kannattaa ensin ostaa aloittelijan pakka ja seuraavaksi teemapakka, joka sisältää kyseistä väriä. Se on paras tapa hankkia peruskortteja, sillä teemapakoista ei milloinkaan saa mitään erittäin harvinaista. Jotta sinulla olisi monta vaihtoehtoa valita kortteja pakkaan, täytyy kortteja olla paljon enemmänkin kuin 40, ja monta erilaista.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Pakassa kannattaa olla paljon "erikortteja", eli eri määriä manaa maksavia (samanlaisia kortteja saa olla pakassa korkeintaan neljä). Jos sinulla on vain pieniä olentoja pakassasi, vastustajasi kutsuu suuremman, eikä sinulla ole mitään mahdollisuutta taistella sitä vastaan. Jos taas pakassasi on vain suuria olentoja, vastustajasi ehtii iskeä kilpesi siruiksi pienillä olennoilla ennen kuin saat ensimmäistäkään hyökkäystä tehtyä.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Jotta pääsisit kilpien läpi vastustajasi kimppuun sinulla täytyy olla paljon olentoja, jotka voivat tuhota kilpiä, pelkistä blokkaajista tai loitsuista koostuvilla pakoilla ei siis voi yleensä voittaa.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Duel Masters -pelissä on viittä ns. maata: tuli, vesi, luonto, valo ja pimeys. Lisäksi on olemassa kortteja, jotka ovat kahdesta maasta eli yhdistelmäolentoja/loitsuja (esimerkiksi tuli/pimeyskortti) Nämä maat käyvät omassa maailmassaan jatkuvaa taistelua, jotka liittyvät samalla itse Duel Masters -peliin. Mailla on pelissä yllättävän paljon merkitystä, sillä ilman niitä et voi tehdä loitsuja tai kutsua olentoja. Jokaisella maalla on oma erikoisuutensa. Luonto kerää manaa nopeasti, tuli iskee nopeasti, vesikorteilla saat paljon kortteja käteen niin taistelualueelta, mana-alueelta kuin pakasta, valokortteilla voi kääntää paljon vastustajan kortteja ja pimeys vie monia kortteja hautuumaalle, niin vastustajan kuin omiakin.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Loitsujen tarkoitus pelissä on vain auttaa sinut voittoon. Joidenkin loitsujen avulla voit nostaa enemmän kortteja pakasta kun tavallisesti saa, tuhota vastustajasi olentoja, lähettää niitä mana-alueelle, laittaa itsellesi lisää kilpiä ja vaikka hakea kortteja hautuumaalta. Loitsua käytetään aktivoimalla sen verran kortteja mana-alueelta minkä verran se maksaa, mutta muista, että ainakin yhden mana-kortin on oltava samasta sivilisaatiosta kuin itse loitsu. Kun loitsun vaikutus on luettu, laita kortti hautuumaalle.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Shield trigger eli "kilpilaukaisin" tai "suojalaukaisin" on erikoinen kortti. Kun kortti vetäistään kilpialueelta ja siinä lukee Shield trigger, voit pelata tuon kortin ilmaiseksi maksamatta sen hintaa vaikka olisi vastustajan vuoro. Voit myös pitää kortin kädessäsi ja pelata sen omalla vuorollasi ja maksaa sen hinnan. (Kilpilaukaisimet ovat aina hieman kalliimpia tavallisiin kortteihin verrattuna.) Shield trigger- olentojakin on olemassa.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Charger on loitsu, joka menee käytön jälkeen mana-alueelle hautuumaan sijaan. Huomaa nopeasti, sillä sen nimen perässä lukee Charger, esimerkiksi Vine Charger. Chargerit maksavat yleensä enemmän manaa kuin tavalliset loitsut.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Olennot ovat Duel Masters -korttipelissä tärkeimpiä kortteja, sillä vain ne voivat tuhota sekä kilpiä että vastustajan käännettyjä olentoja, sekä blokata vastustajan hyökkäyksiä. Pakassa kannattaa yleensä olla paljon olentoja, sillä ilman niitä ei voi voittaa. Olentoja on ainakin 900 eli milloinkaan vastustaja ei voi olla varma mitä saa kimppuunsa. Olennot jakautuvat viiteen sivilisaatioon, jotka ovat tuli, vesi, pimeys, luonto ja valo. Jokaisella olennolla on myös rotu ja niitäkin on monta. Olennoista heikoin on Tulk, the Oracle ja voimakkain on Billion-Degree Dragon.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Blockerit eli "blokkaajat" tai "muurit" voivat torjua mihin tahansa kohdistuvan hyökkäyksen (jonka jälkeen hyökkäävä olento ja blocker taistelevat keskenään ja heikompi tuhotaan), mutta joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta eivät pysty itse hyökkäämään. On olemassa joitakin olentoja, joita blockerit eivät voi torjua tai loitsuja tai muita olentoja, jotka antavat sille sen kyvyn eli "This creature can't be blocked." On olemassa myös slayer blockereita. Slayer blockerilla voi torjua minkä tahansa hyökkäyksen, paitsi jos hyökkäävän olennon erikoisuuskykyyn kuulu ominaisuus this creature can't be blocked, jolloin sitä ei siis voi blockata. Jos vastustajan olento voittaa oman slayerblockerisi, myös vastustajan olento tuhoutuu. Luonto- ja tuliolennoissa ei ole blockereita, mutta valossa, vedessä ja pimeydessä on.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Double breaker, eli "tuplamurtaja" tuhoaa kaksi kilpeä kerralla, kun taas useimmat olennot tuhoavat vain yhden kilven kerralla. Double breakerit maksavat 3-9 manaa ja ovat vahvuudeltaan yleensä noin 6000-11500 voimapisteen olentoja, mutta poikkeuksiakin, kuten "power attacker"eita on. Jos vastustajallasi on vain yksi kilpi ja hyökkäät kaksoismurtajalla sen kimppuun, kuitenkin vain yksi kilpi tuhoutuu ja sinun on tehtävä lopetusisku jollakin toisella olennolla. Double Breakereita ovat esim. Ultracide Worm ja Otherworldy Warrior Naglu .


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Triple breaker ("triplamurtaja" tai "kolmimurtaja") on mahtava olento, sillä ne tuhoavat kolme kilpeä kerrallaan.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Triple breakerit maksavat yleensä enemmän manaa kuin double breakerit (6-12 manaa), ja ovat yleensä 12000-15000 -voimaisia. Triple breakereita ovat esim. Headlong Giant ja Super Necrodragon Abzo Dolba.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Power attacker eli "tehohyökkääjä", joita ovat vain tuli- ja luontosivilisaatio-olennot saavat tietyn verran lisävoimaa, kun ne hyökkäävät. Esimerkiksi olento, jossa lukee 1000+, mutta power attacker -kyky antaa sille 2000+ lisähyökkäyspistettä. Silloin sen voima on hyökätessä 3000. Tällainen olento on esimerkiksi Brawler Zyler. Muista kuitenkin, että power attacker -olentojen voima on suurempi vain hyökätessä, esimerkiksi vastustajan vuorolla niiden voima on tavanomainen ja vastustaja voi tuhota Brawler Zylerin 1000 voimapisteen olennolla. Valossa, vedessä ja pimeydessä ei ole power attackereita.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Slayerit eli "teurastajat" voivat tuhota minkä tahansa olennon. Jos ne häviävät tavallisen taistelun, myös voittajaolento pitää asettaa hautuumaalle. Slayereita ovat esim. Scratchclaw ja Gigagiele. Slayereiden ainoa heikkous on se, että ne ovat yleensä tehottomia. Vain pimeys-sivilisaatiossa on slayer-kortteja.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Evoluutio-olento eli "evolution creature" voi pikahyökkääjän lisäksi hyökätä heti ja on yllättävän edullinen. Evoluutio-olennon kutsuminen edellyttää kuitenkin, että taistelualueella on evoluutio-olennon kanssa samaa rotua oleva yksilö. Esimerkiksi jos sinulla on "Human"-nimistä rotua edustava olento taistelualueella ja samaa rotua edustava evoluutio-olento kädessä, niin voit kutsua sen laittamalla sen Human-olennon päälle (eli kehittämällä). esimerkiksi sinulla on Brawler Zyler kentällä ja Armored Cannon Balbaro kädessä, niin maksa Armored Cannon Balbaron hinta ja kehitä Brawler Zyler Armored Cannon Balbaroksi. Nyt se voi hyökätä, vaikka olento, josta evoluutio-olento kehittyi omasi "kutsumissairauden".


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: "Pikahyökkääjä" (Speed Attacker) on olento, joka ei kärsi kutsumissairautta (Summoning sickness). Ne siis voivat hyökätä samalla vuorolla, kun ne kutsutaan. Ne voivat ratkaista ottelun viimeisellä vuorolla, esimerkiksi jos kummallakaan pelaajalla ei ole kilpiä, sinulla ei ole olentoja, ja vastustajallasi on yksi hyökkäävä olento, joka lopettaisi pelin seuraavalla vuorolla hänen edukseen, voit kutsua speed attacker -olennon, ja hyökätä välittömästi. Speed Attacker olentoja ovat esimerkiksi: Bombat, General of Speed,Hypersprint Warrior Uzesol, Pyrofighter Magnus, Mezger Commando Leader ja Shock Trooper Mykee. Jotkut speed attackerit palautuvat käteen oman vuoron lopussa esimerkiksi: Pyrofighter Magnus ja Bazagazeal Dragon. Vain tuli-sivilisaatiossa on speed attackereita.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Survivorit eli "selviytyjät" ovat Duel Mastersiin kuuluva rotu, jonka jokaisella jäsenellä on oma kykynsä, jonka ne voivat jakaa muiden selviytyjien kanssa. Eli mitä enemmän niitä kutsutaan sitä voimakkaammiksi ne kehittyvät. Esimerkiksi jos sinulla on taistelualueella kaksi selviytyjää, joista toinen on tuplamurtaja ja toinen olento jota blockerit eivät voi torjua, molemmat olennot ovat tuplamurtajia, joita ei voi torjua. Survivorin huomaa helposti, sillä sen nimen perässä lukee Q.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Olennon, jolla on kääntökyky (merkitään tekstillä "Instead of having this creature attack, you may tap it to use it's (epämääräinen merkki) ability), voidaan hyökkäämisen sijaan kääntää kyvyn aktivoimiseksi.Esim: Kun käännät Mighty Bandit, Ace of Thieves-olennon, jokin toisista olennoistasi saa 5000 voimapistettä vuorosi loppuun saakka. Vastustaja ei pysty estämään tällaista siirtoa. Näin voi tehdä, vaikka olento olisi kutsumissairas.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Huomaa, että tietyillä olennoilla on kyky, jonka mukaan jokainen sen sivilisaation olento voidaan kääntää hyökkäämisen sijaan, käyttääkseen sen olennon kääntökykyä. Tällaiset olennot ovat kuitenkin evoluutio-olentoja, esimerkiksi Arc Bine, the Astounding.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Stealth on kyky, jolla olento voi saada kyvyn tulla ei-torjuttavaksi. Stealthin edessä lukee aina jokin tietty sivilisaatio, esimerkiksi Water Stealth. Kun vastustajalla on yksikin kortti tätä sivilisaatiota mana-alueellaan, Water Stealthin omaavaa olentoa ei voi torjua. Stealthin omaavia olentoja ovat esimerkiksi Wild Racer Chief Garan.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Olento, jolla on Turbo Rush, saa siihen liittyvän kyvyn käyttöönsä oman vuoron loppuun asti, jos joku toinen omista olennoista tuhoaa kilven sillä vuorolla. Esimerkiksi Kentällä on Senia, Orchard Avenger, jonka Turbo Rush kyky on "Tämä olento saa +5000 voimaa ja tuplamurto-kyvyn." Yksi Senian omistajan olennoista murtaa kilven. Tämän jälkeen Senia voi tuplamurtaa kilvet, mutta ei ennen sitä tapahtumaa.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Olento, jolla on "Silent Skill", voidaan jättää käännetyksi oman vuoron alussa, aktivoidakseen Silent Skillin, eli "hiljaisen taidon". Silent skill -olentoja ovat esimerkiksi Milporo, Kaemira The Oracle, Venom Capsule ja Kejila The Hidden Horror.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: "Yhdistelmäolennot" ovat erikoisia olentoja, jotka ovat hieman muita olentoja voimakkaampia. Ne kuuluvat kahteen eri sivilisaatioon, joten niiden kutsumiseen tarvitaan kaksi erilaista manaa, jolloin niiden esiin kutsuminen on vaikeampaa kuin tavallisten olentojen. Ne myös pystyvät tuottamaan kahta erilaista manaa, kuitenkin vain yhtä per vuoro, sen takia ne laitetaan mana-alueelle käännettyinä, jolloin niitä ei voi käyttää vielä sillä vuorolla manana. Yhdistelmäolentoja ovat esimerkiksi: Galek the Shadow Warrior, Gonta, The Warrior Savage, Hydrooze ja The Mutant Emperor. Yhdistelmäolennot maksavat 2-7 manaa ja ovat 1000-13000 voimaisia.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: "Yhdistelmäloitsut" ovat kuin yhdistelmäolentoja, mutta ne ovat loitsuja. Nekin ovat tavallisia loitsuja voimakkaampia, mutta niidenkin käyttämiseen tarvitaan kahta erilaista manaa. Nekin voivat tuottaa kahta erilaista manaa, yhtä per vuoro, ja ne laitetaan mana-alueelle käännettyinä. Yhdistelmäloitsuja ovat esimerkiksi Slash and Burn. Yhdistelmäloitsut maksavat 3-7 manaa.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: "Wave Striker"-taidon omaava olento saa sen Wave Striker-kyvyn tai -kyvyt, kun taisteluvyöhykkeellä on vähintään kaksi muuta Wave Striker-taidon omaavaa olentoa. Esimerkiksi jos kentällä on kaksi Merlee, the Oraclea ja Aqua Trickster kutsutaan, sen Wave Striker-kyky aktivoituu, ja myös Merlee, the Oraclejen Wave Striker-kyky aktivoituu. Näin ei olisi tapahtunut, jos ennen Aqua Tricksterin kutsumista kentällä olisi ollut vain yksi Merlee, the Oracle. Wave Striker- olentoja ovat esimerkiksi Klujadras.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: "Crew breaker" -kyvyn omaavat olennot ovat usein harvinaisia. Näiden voimat voivat vaihdella 3000-9000-voimaisina. "Crew breakerit" pystyvät tuhoamaan kilpiä mahdollisesti jopa enemmän, kuin "Triple breaker". Jokainen olento, joka omistaa tämän kyvyn, mainitaan rotu "Crew breaker" -tekstin lopussa, esimerkiksi Ultimate Dragon on "Crew breaker-Dragon", eli kun hän iskee kilpiin hän tuhoaa yhtämonta kilpeä, kuin pelaajalla on Dragon-rotuisia olentoja taisteluvyöhykkeellä.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: "Vortex Evolution" on kuin tavallinen evoluutio, paitsi että ne ovat yhdistelmäevoluutioita ja niiden alle pitää laittaa kahta erilaista sukua olevat olennot ennen kuin niitä pystyy kutsua. Esimerkiksi, sinulla on Angel Command ja Horned Beast- suvusta olevia kortteja. Laita Vortex Evolution- olento niiden päälle ja se voi hyökätä välittömästi. Vortex Evolution- olennot maksavat 4-6 manaa, ja ovat 9000-13000 voimaisia. Vortex Evoluutioita ovat esim. Aura Pegasus, Avatar of Life tai Cruel Naga, Avatar of Fate.


title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Joissakin korteissa lukee sana "Can (voi)" ja joissakin taas "Can't (Ei voi)". Can't voittaa. Esim. Garkago Dragonissa lukee "This creature can attack untapped creatures" eli Garkago Dragon voi hyökätä kääntämättömiin (untapped) olentoihin.Titanium Clusterissa lukee "This creature can't be attacked" eli Garkago Dragon ei voi hyökätä käännettyyn eikä kääntämättömään Titanium Clusteriin.


title: Torakat

text: Torakat ovat "Blattodea"-alalahkoon kuuluvia, muodoltaan litteähköjä ja äärimmäisen sitkeitä hyönteisiä. Eurooppalaisissa kaupunkiympäristöissä torakat ovat noin 2–5 cm pitkiä, mutta muualla maailmassa ne voivat kasvaa jopa 10 cm:n pituisiksi. Toisin kuin sitkeä kaupunkitarina väittää, torakat eivät kestä poikkeuksellisia määriä ionisoivaa säteilyä verrattuna muihin hyönteisiin. Eri torakkalajeja on noin 4 000.


title: Torakat

text: Suomessa yleisin asuntotorakka on russakka ("Blatta germanica"), joka on kohtalaisen pienikokoinen torakkalaji (8–13 mm pitkä). Se elää pienissä yhdyskunnissa sopivan lämpimissä (20–30 °C) ja kosteissa tiloissa. Se hakeutuu uunin ympäristöön, lämpöpattereiden taakse ja lämpöputkistojen läpivienteihin. Litteän muotonsa ansiosta torakat mahtuvat erittäin ahtaisiin paikkoihin. Niitä on löydetty kasautuneena muun muassa valokatkaisijan suojalevyn taakse. Russakka hakee pimeässä keittiöstä ravinnokseen mm. viljatuotteita, kasviksia ja lihaa. Muita Suomen oloissa sisätiloissa tavattavia lajeja russakan ohella ovat ruotsintorakka ("Blatta orientalis"), ranskantorakka eli ”tv-torakka” ("Supella longipalpa"), sokeritorakka eli amerikantorakka ("Periplaneta americana") ja australiantorakka ("Periplaneta australasiae").


title: Torakat

text: Luonnonvaraisina lajeina Suomessa esiintyvät metsätorakka ("Ectobius sylvestris") ja lapintorakka ("Ectobius lapponicus").


title: Torakat

text: Torakoita on pidetty haitallisina ja vastenmielisinä eläiminä, sillä ne muun muassa pilaavat ruokavarastoja. Torakat ulostavat ruokailupaikoilleen ja näin aiheuttavat ruoan pilaantumista ja vaarallisiakin tauteja ihmisille. Niiden on myös uskottu imevän ihmisten verta. Torakat ovat selviytyviä ja sopeutuvia eläimiä, joita on ollut vaikea hävittää ihmisten kodeista, kun ne ovat kerran niihin asettuneet. Talon torakoiden hävittäminen vanhanaikaisilla myrkyillä on usein vaatinut niin paljon myrkkyä, että ihmistenkin on ollut epäterveellistä asua talossa vähään aikaan. Koko talo täytyy myrkyttää kerralla – esimerkiksi yksittäisen kerrostaloasunnon myrkyttäminen ei riitä, sillä torakat tulevat pian takaisin toisista asunnoista.


title: Torakat

text: Nykyisin tiettyjä torakoita, kuten ”madagaskarintorakkaa” "Gromphadorhina portentosa", ”suklaatorakkaa” "Shelfordella tartara", ”argentiinantorakkaa” "Blaptica dubia", ”pääkallotorakkaa” "Blaberus craniifer", ”valepääkallotorakkaa” "Blaberus discoidalis" ja ”jättiläistorakkaa” "Blaberus giganteus" sekä "Archimandrita tessellata" ja "Nauphoeta cinerea" -lajeja, kasvatetaan Suomessakin terraarioissa lemmikkeinä pidettävien liskojen ja lintuhämähäkkien ravintoeläimiksi.


title: Torakat

text: Sanat "russakka" ja "torakka" ovat lainaa venäjän kielestä. Sanan russakka vastine venäjässä, "prusak" (translitterointi), tarkoittaa ensisijaisesti preussilaista, mutta sanaa on käytetty myös torakoiden nimityksenä, jossa merkityksessä sana on omaksuttu myös suomen ja karjalan kieliin. Alun perin russakka ja torakka olivat suomessa vain vaihtoehtoiset nimitykset torakoille, mutta sittemmin luonnontieteellisen lajien määrittelyn myötä on päätetty, että torakoilla tarkoitetaan koko lahkoa, kun taas russakalla tarkoitetaan suomalaisille tutuinta torakkalajia.


title: Anedjib

text: Anedjib oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2925 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Anedjib

text: Isänsä ja edeltäjänsä tavoin Anedjib kuvattiin päässään Egyptin kaksoiskruunu, joka symboloi hänen valtaansa Ylä- ja Ala-Egyptissä. Anedjibin hallituskaudella oli kuitenkin ilmeisesti jatkuvia mellakoita ja kapinoita, jotka saattavat osoittaa, että Anedjib hallitsi vain toista maata. Myöhemmin hallituskautensa aikana hän alkoi käyttää itsestään titteliä ""kaksi herraa"" painottaakseen valtaansa koko Egyptiin.


title: Anedjib

text: Anedjib otti vaimokseen ja kuningattarekseen Betrest-nimisen naisen, joka ilmeisesti oli suoraa sukua aikaisemmille kuninkaille. Näin Anedjib pyrki "laillistamaan" valtansa. Hän saattoi myös anastaa vallan itselleen. Tähän viittaa mm. se, että Anedjibin nimi korvattiin hänen seuraajansa nimellä ja hänen rakennuttamiaan monumentteja turmeltiin.


title: Anedjib

text: Anedjib on ensimmäinen Sakkaran kuningasluettelossa mainituista kuninkaista, mikä viittaisi siihen, että hän ei ole suoraa sukua memfisläisille kuninkaille.


title: Anedjib

text: Anedjibin hallituskaudelta on säilynyt häntä itseään kuvaavia patsaita, jotka ovat vanhimmat löydetyt faaraota kuvaavat patsaat.


title: Anedjib

text: Anedjibin oma hauta on varsin yksinkertainen ja koristelematon, mutta hänen hallituskaudellaan eläneen Nebitka-nimisen henkilön (mahdollisesti Anedjibin visiiri) suurta hautaa pidetään Djoserin porraspyramidia edeltäneenä askeleena arkkitehtuurisessa suunnittelussa.


title: Tilsitin sopimus

text: Tilsitin sopimus oli Ranskan keisari Napoleonin ja Venäjän tsaari Aleksanteri I:n välillä Tilsitissä 7. heinäkuuta 1807 solmittu rauhan- ja liittosopimus. Kaksi päivää myöhemmin Napoleon solmi Tilsitissä rauhan myös Preussin kanssa, mikä päätti neljännen liittokunnan sodan.


title: Tilsitin sopimus

text: Aselepo Ranskan sekä Venäjän ja Preussin välillä oli solmittu 21.–25. kesäkuuta.


title: Tilsitin sopimus

text: Napoleonin ja Aleksanterin neuvottelupaikkana toimi Niemenjokeen ankkuroitu lautta. Sopimuksen perusteella osapuolet sitoutuivat paitsi rauhaan myös keskinäiseen liittoon. Napoleonin kannalta kyse oli merkittävästä edistysaskeleesta, koska hän sai aiemmin vastahakoisen Venäjän viimein mukaan ajamaansa Britannian mannermaasulkemukseen, jonka toimivuus oli riippuvainen sen tiiviydestä.


title: Tilsitin sopimus

text: Sopimuksen perusteella Venäjä sitoutui välittämään rauhaa Ranskan ja Britannian välille. Edelleen, mikäli rauhantunnustelut epäonnistuisivat, Venäjä katkaisisi diplomaattisuhteensa Lontooseen ja tarvittaessa painostaisi mannermaasulkemukseen sitoutumattomat Portugalin, Tanskan ja Ruotsin mukaan saartoon.


title: Tilsitin sopimus

text: Vastaavasti Ranska lupautui välittämään rauhaa sodassa olevien Venäjän ja Turkin välille, sekä tukemaan Venäjän valloituksia Turkin kustannuksella Euroopassa, mikäli Turkki ei suostuisi rauhanehtoihin.


title: Tilsitin sopimus

text: Tsaari Aleksanterin tavoin myös Preussin kuningatar Luise neuvotteli henkilökohtaisesti Napoleonin kanssa, mutta Napoleon ei suostunut lieventämään Preussilta vaadittuja ankaria rauhanehtoja. Rauhansopimuksessa Preussi menetti puolet alueistaan, mukaan lukien kaikki sen Puolan jaoissa 1793 ja 1795 saamat alueet sekä kaikki Elben länsipuoliset alueet. Preussin alue kutistui 231 000 neliökilometristä 119 000 neliökilometriin. Preussin luovuttamista alueista muodostettiin muun muassa Ranskan vasallivaltioiksi tarkoitetut Westfalenin kuningaskunta sekä Varsovan suurherttuakunta. Preussi joutui myös osallistumaan mannermaasulkemukseen. Lisäksi Preussi joutui maksamaan 120 miljoonaa frangia sotakorvauksia, ja Ranskan joukot miehittäisivät maata kunnes koko summa olisi maksettu.


title: Tilsitin sopimus

text: Tilsitin sopimuksella oli suuri merkitys Suomen historian kannalta, koska Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf oli vastustanut Napoleonia väsymättä eikä nytkään halunnut antaa periksi. Kovan diplomaattisen taivuttelun osoittauduttua tuloksettomaksi Aleksanteri julisti Napoleonin painostuksesta Ruotsille Suomen sodan nimellä tunnetun sodan vuonna 1808. Sen seurauksena Suomi liitettiin osaksi Venäjää.


title: Tilsitin sopimus

text: Tilsitissä saavutettu kahden suurvallan yksimielisyys jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä jo 31. joulukuuta 1810 Aleksanteri salli brittiläisten alusten jälleen saapua venäläisiin satamiin. Päätöksen taustalla oli Napoleonin oma yritys helpottaa maansa talousongelmia sallimalla määrättyjen puolueettomien alusten välittää Ranskan ja Britannian välistä kauppaa. Lopulta, alle viisi vuotta sopimuksen solmimisen jälkeen, Tilsitin sopimuskumppanit ajautuivat sotaan, jonka tulos oli ratkaiseva Napoleonin kohtalon.


title: Olli Rehn

text: Olli Ilmari Rehn (s. 31. maaliskuuta 1962 Mikkeli) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko ja Suomen Pankin pääjohtaja. Rehn on ollut kansanedustaja vuosina 1991–1995 ja 2015–2017, Euroopan parlamentin jäsen 1995–1996 ja 2014–2015, Euroopan unionin komissaari 2004–2014 sekä Sipilän hallituksen elinkeinoministeri toukokuusta 2015 joulukuuhun 2016.


title: Olli Rehn

text: Komissaarina Rehn vastasi EU:n laajentumisasioista Barroson komissiossa 2004–2009 ja talous- ja raha-asioista 2010–2014. Jälkimmäisellä kaudella hän oli myös Euroopan komission varapuheenjohtaja.


title: Olli Rehn

text: Rehn valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1989 ja väitteli filosofian tohtoriksi Oxfordin yliopistossa vuonna 1996. Poliittisen uransa alussa Rehn toimi Nuoren Keskustan Liitossa (nyk. Keskustanuoret), jonka puheenjohtajana hän oli vuosina 1987–1989. Vuonna 1988 Rehn valittiin keskustan varapuheenjohtajaksi toimien tehtävässä aina vuoteen 1994 saakka.


title: Olli Rehn

text: Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa Rehn valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiiristä. Eduskunnassa hän toimi talousvaliokunnan jäsenenä (1991–1992) sekä pääministeri Esko Ahon poliittisena erityisavustajana vuosina 1992–1993. Hän oli myös Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja vuodet 1991–1995 sekä Euroopan parlamentin ja Suomen eduskunnan yhteiskomitean puheenjohtaja vuodet 1993–1994. Rehn oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1988–1994, josta keskustaryhmän puheenjohtaja vuodet 1988–1990.


title: Olli Rehn

text: Vuoden 1994 lopussa eduskunta valitsi Rehnin Euroopan parlamentin jäseneksi. Parlamentissa Rehn toimi muun muassa liberaaliryhmän varapuheenjohtajana. Rehn putosi europarlamentista vuoden 1996 eurovaaleissa, minkä jälkeen hän väitteli tohtoriksi (1996) ja toimi vuoden Veikkausliigaa hallinnoivan Jalkapalloliiga ry:n puheenjohtajana (1996–1997).


title: Olli Rehn

text: EU-politiikkaan Rehn palasi vuonna 1998, kun hän aloitti komissaari Erkki Liikasen kabinettipäällikkönä. Rehn toimi tehtävässä vuoteen 2002 asti ja pyrki samana vuonna keskustan puheenjohtajaksi, mutta hävisi lopulta Anneli Jäätteenmäelle. Puheenjohtajaehdokkaisiin lukeutuivat Jäätteenmäen ja Rehnin lisäksi muun muassa sittemmin pääministeriksi noussut Matti Vanhanen ja puolueen entinen puheenjohtaja Paavo Väyrynen.


title: Olli Rehn

text: Syksyllä 2002 Rehnin pitkäaikainen ystävä Alpo Rusi joutui vakoiluepäilyjen kohteeksi. Rehn päätti olla asettumatta ehdolle vuoden 2003 eduskuntavaaleissa ja keskittyi ystävänsä tukemiseen. Kun Rusi syksyllä 2003 todettiin syyttömäksi törkeään vakoiluun, Rehn ja Rusi kirjoittivat yhdessä kirjan "Kylmä tasavalta", jossa tarkastellaan kriittisesti Suojelupoliisin toimintaa.


title: Olli Rehn

text: Vuosina 2002–2003 Rehn työskenteli professorina Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin laitoksella, kunnes hänet valittiin pääministeri Matti Vanhasen talouspoliittiseksi erityisavustajaksi. Hän toimi tehtävässä kesään 2004 saakka, jolloin hän siirtyi Erkki Liikasen tilalle yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnasta vastaavaksi komissaariksi Romano Prodin johtamaan Euroopan komissioon.


title: Olli Rehn

text: Marraskuussa 2004 Rehn aloitti laajentumiskomissaarina Barroson komissiossa. José Manuel Barroso ehdotti marraskuussa 2009 Rehniä talous- ja raha-asioista vastaavaksi komissaariksi seuraavaan komissioon toimikaudelle 2010–2014. Nimitykselle tarvittiin Euroopan parlamentin hyväksyntä, josta oli määrä äänestää tammikuussa 2010. Äänestys kuitenkin lykkääntyi helmikuuhun.


title: Olli Rehn

text: Keväällä 2012 Rehn arvosteli edeltäjiään siitä, että nämä päästivät Kreikan liittymään euroalueeseen. Tämä johti osaltaan 2009–2010 EU:n talouskriisiin, jonka hallitsemiseen EU:lla ei Rehnin mukaan ollut tarvittavia valmiuksia. Rehn itse oli ollut virassaan jo lähes kuusi vuotta kriisin ilmaantuessa. Rehniä itseään on varsinkin vasemmalta arvosteltu kriisimaiden sosiaalisen katastrofin aiheuttajaksi.


title: Olli Rehn

text: Vuoden 2014 eurovaaleissa Rehn valittiin Euroopan parlamenttiin keskustan suurimmalla äänimäärällä. Heinäkuussa 2014 hänet valittiin Euroopan parlamentin varapuhemieheksi ensimmäisenä suomalaisena. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Rehn asettui ehdokkaaksi Helsingin vaalipiirissä, ja hänet valittiin jälleen eduskuntaan. Euroopan parlamenttiin Rehnin tilalle nousi Hannu Takkula.


title: Olli Rehn

text: Rehn valittiin Suomen Pankin johtokuntaan lokakuussa 2016. Viisivuotinen pesti alkoi helmikuussa 2017. Huhtikuussa 2018 Eduskunnan pankkivaltuusto esitti valtioneuvostolle Rehniä Erkki Liikasen seuraajaksi Suomen Pankin pääjohtajaksi, minkä jälkeen tasavallan presidentti Sauli Niinistö vahvisti nimityksen 18. toukokuuta 2018. Rehn aloitti Suomen Pankin johdossa 12. heinäkuuta 2018.


title: Olli Rehn

text: Rehnin vanhemmat olivat toimitusjohtaja Tauno Ilmari Rehn ja kansanedustaja Vuokko Rehn (o.s. Valjakka). Rehn on ollut vuodesta 1995 naimisissa tietokirjailija Merja Rehnin (ent. Mäenpää, o.s. Hakkarainen) kanssa. Heillä on yksi lapsi. Olli Rehnin sisar oli auto-onnettomuudessa 21-vuotiaana kuollut lupaava hiihtäjä Sirpa Rehn.


title: Olli Rehn

text: Rehn harrastaa muun muassa jalkapalloa, lukemista ja rock- ja jazzmusiikin kuuntelua. Hän pelasi jalkapalloa Mikkelin Palloilijoiden edustusjoukkueessa I divisioonassa kaudella 1980 ja SM-sarjassa 1981.


title: Crowleyn lista

text: Crowleyn lista on Gregory Douglasin Cryptome.org-sivustolla julkaisema lista, jonka hän väitti saaneensa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n salaisten operaatioiden apulaisjohtajalta, Robert Trumbull Crowleylta. Listaan liittyvän salaliittoteorian mukaan Crowley antoi listan joillekin sanomalehtimiehille ennen kuolemaansa (8. lokakuuta, 2000). Listan väitetään sisältävän tiedot 2 619:stä CIA:n luottotoimittajasta, joille CIA antoi parempia tietoja juttujen aiheiksi. Lisäksi nämä toimittajat toimivat CIA:n hyväksi kirjoittamalla mediaan epätosia uutisia yleisen mielipiteen muuttamiseksi.


title: Crowleyn lista

text: Näitä Crowleyn monikansallisella listalla olevia henkilöitä, joista monet olivat saattaneet olla yhdysvaltalaisten tiedustelupalvelujen palveluksessa ennen CIA:n luottotoimittajiksi ryhtymistään, ei pidetä varsinaisina tiedustelupalvelun jäseninä. Tämän mediayhteistyön voimaa arvioi CIA:n Frank G. Wisner sellaiseksi, että heidän avullaan CIA voisi saada millaisen tahansa sanoman tai mielikuvan julkisuuteen.


title: Crowleyn lista

text: Listan ainoa suomalainen on mm. Helsingin Sanomia ja Ilta-Sanomia kustantavan Sanoma Newsin pääomistaja Aatos Erkko.


title: Crowleyn lista

text: Nimiluetteloa tarkastelleiden mukaan luettelo ei ole luultavasti peräisin Crowleylta, vaan se on vuoden 1996 Association of Former Intelligence Officersin jäsenluettelo, johon on lisätty 106 nimeä.


title: Nimilista

text: Nimilista on joukko ihmisten nimiä, jotka listan aiheen osalta liittyvät läheisesti toisiinsa. Nimilistoja käytetään arkisissa tilanteissa esimerkiksi nimenhuudon yhteydessä. Yleisesti tunnetuilla nimilistoilla on usein negatiivinen sävy.


title: Nimilista

text: Nimilistat ja niiden aktiivinen käyttäminen lehdistössä, radiossa, televisiossa ja muissa mahdollisissa tiedotusvälineissä mahdollistaa epäilysten herättämisen listalla olevia kohtaan ja vaikeuttaa heidän toimintaansa. Äärimmäisissä tapauksissa nimilistat voivat olla listalla oleville jopa hengenvaarallisia kriisi- tai sotatilanteessa.


title: Nimilista

text: Nimilistoja käytetään muun muassa tietovuotojen yhteydessä, millä pyritään vaikuttamaan politiikkaan, hallintoon tai päätöksentekoon vaikuttavaan yleiseen mielipiteeseen.


title: Nimilista

text: Suomessa nimilistoja on käytetty politiikan välineenä 1990-luvun jälkeen useaan otteeseen mm. toimittaja Olli Ainolan paljastaman Tiitisen listan olemassaolon ja Ruusupuu-listan yhteydessä. Suomessa käsittelemättömäksi jäänyt lista on Crowleyn lista. 1970- ja 1980-luvulla puhuttiin Tehtaankadun listasta, jolle oli kerätty suomalaisten puolueiden edustajien Neuvostoliiton suurlähetystölle tekemiä ilmoituksia oman puolueensa todennäköisesti neuvostovastaisista voimista. 1930-luvulla työnantajat keräsivät ns. mustia listoja kommunisteista heidän palkkaamisensa estämiseksi. Mustiksi listoiksi on nimitetty yleensä luetteloita epäsuosioon joutuneista tai epäluotettavista henkilöistä.


title: Nimilista

text: Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon laati omaan käyttöönsä ”vihollislistan”, jossa lueteltiin hänen poliittisia vastustajiaan. Nixonin nimilista tuli vuonna 1973 julkisuuteen ja herätti paljon huomiota. Monet Nixonin vastustajat olivat suorastaan ylpeitä nimensä esiintymisestä listalla.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Boreaalinen vyöhyke eli pohjoinen havumetsävyöhyke eli taiga on kasvillisuusvyöhyke, jonka perustana on halki pohjoisen pallonpuoliskon ulottuva yhtenäinen havumetsäalue. Euraasiassa se kulkee Fennoskandiasta itäiseen Siperiaan ja Pohjois-Amerikassa Alaskan länsiosista Labradorin niemimaalle. Vyöhyke rajoittuu pohjoisessa tundraan ja etelässä lauhkean vyöhykkeen seka- ja lehtimetsiin ja aroihin.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Boreaalinen vyöhyke käsittää noin 15 prosenttia mantereiden pinta-alasta ja sen metsäalueet ovat maailman suurimmat – noin 15 miljoonaa neliökilometriä. Sen ohella havumetsiä kasvaa erityisesti eteläisemmillä vuoristoseuduilla, kuten Kalliovuorilla, Alpeilla, Karpaateilla ja Himalajalla, ja Kalifornian itäisillä ylängöillä kasvaa havumetsiksi luokiteltavia punapuumetsiä. Jopa trooppisilla vuorilla esimerkiksi Borneossa kasvaa trooppisiin vuoristo-oloihin sopeutuneita havupuita, ja Välimeren kasvillisuusalueella kasvavat havupuut pinja ja rannikkomänty ovat sopeutuneet sateiseen talveen ja kuumaan ja kuivaan kesään. Eteläisemmillä havumetsillä ja havupuilla ei kuitenkaan ole mitään tekemistä boreaalisten havumetsien kanssa.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Boreaalinen vyöhyke kuuluu pohjoiseen lauhkeaan vyöhykkeeseen ja tarkemmin ottaen viileään ilmastotyyppiin, jonka keskilämpötila on 10–22 celsiusastetta 1–3 kesäkuukauden aikana. Kylmimmän kuukauden lämpötila alittaa −3 °C.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Boreaalisella vyöhykkeellä lämpötila nousee 1–4 kk kestävän kesän aikana yli 10 °C, mutta laskee talvella alle +3 °C:n. Vuoden keskilämpötila on noin −5 – +5 °C tai −7 – +4,5 °C.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Havumetsävyöhykkeellä sataa yleensä noin 300–1500 mm, Suomessa noin 600–700 mm. Tällä sademäärällä havumetsä on yleensä humidi, kostea. Sademäärissä on yleensä vähempi sateinen aika talvella ja keväällä, ja runsassateisempi aika kesällä ja syksyllä. Vuotuinen sademäärä vaihtelee melko paljon alueittain, ja se on yleensä 200–2000 mm. Kosteimpia alueita ovat Norjan länsirannikko ja Alaskan etelärannikko, kuivinta on keskisessä Siperiassa. Kosteilla seuduilla on runsaasti kuusia, pihtoja ja koivuja. Kuivemmilla mantereisilla seuduilla metsä on lähinnä mäntyä ja lehtikuusta.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Merellisissä osissa, kuten Fennoskandiassa, talvet ovat melko leutoja suhteessa itäisen Siperian mantereiseen ilmastoon, jossa kesät ovat lämpimiä ja talvet erittäin ankaria.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Suomen ilmasto on kylmä- tai lauhkeatalvinen, ja kesän ja talven kuukausien lämpötilaero jopa 40 °C, alimman ja ylimmän kohdan (hyvin kylmä talviyö, kuuma kesäpäivä) jopa 70–80 °C. Sademäärä on meillä 700–800 mm.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Metsät ovat boreaalisella vyöhykkeellä voimakkaasti havupuuvaltaiset, ja tietyssä metsätyypissä esiintyy vain vähän eri puulajeja. Hallitsevia havupuusukuja ovat männyt ("Pinus"), kuuset ("Picea"), pihdat ("Abies") ja lehtikuuset ("Larix").


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Havumetsäalueen Euraasian puoleisessa osassa erotetaan neljä aluetta ilmaston mukaan. Pääosin puolimerellisen Fennoskandian alueen valtapuulajit ovat metsämänty ("Pinus sylvestris") ja metsäkuusi ("Picea abies"). Idempänä Pohjois-Venäjällä ja Länsi-Siperiassa Ob-jokea myöten valtalajeihin kuuluvat männyn lisäksi siperiankuusi ("Picea abies" subsp. "obovata"), siperianlehtikuusi ("Larix sibirica") Äänisen itäpuolelta, siperianpihta ("Abies sibirica") ja siperiansembra ("Pinus cembra" subsp. "sibirica"). Siperiassa havumetsäalueen ilmasto on hieman kuivempi ja kuukausittaiset lämpötilaerot suurempia kuin leudommalla Fennoskandian havumetsäalueella: talvet jäätävän kylmiä ja lyhyet kesät runsashelteisiä. Siperianlehtikuusi kasvaa lähes ainoana puulajina muun muassa Keski-Siperian tasangolla, jossa maa on monin paikoin ikiroudassa lämpimistä kesistä huolimatta, ja jossa ikivihreät havupuut eivät enää selviydy. Kolmas alue on Itä-Siperia, joka on ilmastoltaan mantereisin. Alueella siperianlehtikuusen korvaa vähitellen dahurianlehtikuusi ("Larix gmelinii"). Neljännen alueen muodostaa Tyynenmeren rannikkoalue, joka muistuttaa Fennoskandiaa mereisyydellään. Vallitsevia lajeja ovat ajaninkuusi ("Picea jezoensis"), ohotanpihta ("Abies nephrolepis") ja pensassembra ("Pinus pumila").


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Pohjois-Amerikassa tyypillisiä lajeja ovat valkokuusi ("Picea glauca"), mustakuusi ("Picea mariana") karuilla ja metsänrajaseuduilla, kanadanlehtikuusi ("Larix laricina") erityisesti alueen mantereisissa osissa, palsamipihta ("Abies balsamea"), kanadantuija ("Thuja occidentalis") alueen koillisosissa, kanadanhemlokki ("Tsuga canadensis") sekä banksinmänty ("Pinus banksiana"). Lehtipuita esiintyy paikoin melko runsaasti, erityisesti koivuja ("Betula"), leppiä, pajuja ja haapoja.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Fennoskandian pohjoisosissa ja Islannissa on tundran ja havumetsän rajamailla subarktinen koivuvyöhyke, jossa kasvaa muun muassa tunturikoivua ("Betula pubescens" subsp. "czerepanovii") ja vaivaiskoivua ("Betula nana"). Fennoskandian pohjoisosissa kuten Pohjois-Norjassa ja Ruotsissa, sekä Suomen puolella Lapissa, Kainuussa ja Pohjanmaalla valtalaji on ylivoimaisesti mänty. Etelämpänä muun muassa Etelä-Suomessa metsäkuusi hallitsee metsiä, vaikka männynkin osuus puustosta on lähes yhtä suuri. Virossa ja muualla Baltiassa, sekä Ruotsissa Tukholman eteläpuolella lehtipuiden osuus alkaa pikkuhiljaa kasvaa ja varsinkin jalot lehtipuut yleistyvät. Niinpä Ruotsin eteläisimmissä osissa ja Baltian eteläpuolella lehtimetsävyöhykkeellä havupuut edustavat vain vähemmistöä puustosta.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Havumetsien aluskasvillisuus on melko vähälajista köyhästä ja happamasta maaperästä sekä viileästä ilmastosta johtuen. Tyypillisiä lajeja ovat ikivihreät kasvit – erilaiset varvut, kuten mustikka ("Vaccinium myrtillus") ja puolukka ("Vaccinium vitis-idaea") sekä sammalet ja jäkälät, jotka muodostavat usein tiheitä kasvustoja. Myös sieniä esiintyy runsaasti. Havumetsävyöhykkeen eteläosissa (Viro, Keski-Ruotsi, Lohjan seutu) on myös kalkkikiviseutuja, joissa esiintyy tavallista runsaammin eteläisempää kasvillisuutta.


title: Boreaalinen vyöhyke

text:
Maaperä on melko vähäravinteinen, hapan ja podsoloitunut. Happamuus johtuu havupuiden pudottamien neulasten maatuessaan erittämästä haposta, joka estää useimpien muiden kasvien viihtymisen maaperässä. Pintakerros on turvemainen pintahumus, jossa on sienihyyfejä.
Tyypillisin maalaji on moreeni, joka on peruja viime jääkaudelta.


title: Boreaalinen vyöhyke

text: Metsien jälkeen boreaalisen vyöhykkeen tärkein kasvillisuustyyppi on suo, joita alueella on runsaasti johtuen laakeasta maastosta ja tasaisen kosteasta ilmastosta. Soita on runsaasti Suomessa, mutta laajimmat suoalueet ovat Länsi-Siperiassa Ob- ja Irtyš-jokien seuduilla. Suot ovat pääasiassa aapasoita jotka koostuvat nevoista, rämeistä ja korvista. Pohjoisessa tundran tuntumassa on palsasoita ja Fennoskandian eteläosissa sekä Kanadan länsiosissa keidassoita.