title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 1950-luvun puolivälin jälkeen Neuvostoliiton vetypommin koelaukaisu vuonna 1953 siirsi osan lentokonetuotannosta ballistisiin ohjuksiin.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Suihkumatkustajakone De Havilland Comet toi esiin suuren teknisen muutoksen lastentaudit koneiden tuhoutuessa väsymisvaurioihin suunnitteluvirheen takia. Yhdysvallat oli rakentanut paineistettuja pommikoneita jo toiseen maailmansotaan ja vältti virheet. Sen ilmaliikenneteollisuus pitäytyi mäntämoottorikoneissa kunnes suihkumoottorin luotettavuus oli kehitetty sotilaskoneissa tarpeeksi pitkälle.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Saksan ja sen liittolaisten lentokoneteollisuus siirtyi muiden tuotteiden valmistukseen aina 1950-luvun puoliväliin asti, jolloin kylmä sota oli riittävä motivaatio muun muassa Baijerin lentokoneteollisuuden elvytykseen. Tätä ennen Saksan lentokoneteollisuutta oli ainakin avainhenkilöiden muuton avulla siirretty muun muassa Espanjaan, Argentiinaan, Egyptiin ja Intiaan (Kurt Tank). Jo toisen maailmansodan viimeisen vuoden aikana Saksan teknologiaa muun muassa ohjusalalla oli siirretty Japaniin. Ohjusteollisuudessa teknologiaa siirtyi Saksasta kaikkiin sodan voittaneisiin maihin.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Ranska panosti saamansa Marshall-avun pitkälle teknologiankehitykseen, muun muassa lentokoneisiin. Se käytti paljon saksalaisia sodanaikaisia suunnitelmia ja suunnittelijoita. Myös esimerkiksi Tšekkoslovakia rakensi Me-262-hävittäjistä oman kansallisen version 1940-luvun puolivälin jälkeen.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Suomen Valmet lopetti lentokoneiden suunnittelun vuonna 1958 miltei 20 vuoden ajaksi.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Matkustajalentokone saavutti huippunopeuden (noin) 0,9 Mach 1960-luvulla eikä sen ylittäminen ole osoittautunut taloudellisesti mahdolliseksi vaikka 1960-luvulla kehitettiin kaksi ylisoonista matkustajakonetta.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Jo 1960-luku oli lentokoneteollisuuden pudotuspeliä, jossa suunniteltavien ja rakennettavien koneiden tyyppien määrät ja valmistusvolyymit laskivat etenkin sotilaskoneiden yksikköhinnan noustessa erittäin suureksi. Yhdysvalloissa Douglas ajautui rahoitusvaikeuksiin ja McDonnell osti sen 1969. Lockheed vetäytyi L-1011-koneen myötä siviilimarkkinoilta. Euroopassa lukuisat englantilaiset, ranskalaiset ja saksalaiset yhtiöt alkoivat fuusioitua.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 1973 nk. öljykriisi ja ilmaterrorismiksi kutsutut konekaappaukset eivät loppujen lopuksi tuoneet suurta muutosta Euroopan lentokoneteollisuuteen.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Yhdysvalloissa Vietnamin sota loi helikoptereiden tuotantoon kysyntähuipun.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Isojen maiden yhteishankkeet – kuten Tornado-hävittäjä tai Alpha Jet-harjoitushävittäjä – lisääntyivät. 1970-luvulla käytiin Naton ”vuosisadan asekauppa”, kun Starfighter korvattiin F-16-koneella.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Avaruusohjelma, etenkin miehitetyt lennot, tulivat merkittäväksi osaksi Yhdysvaltain lentokoneteollisuuden tuotantoa.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 1980-luku oli kylmän sodan viimeinen varusteluhuippu, jonka aloitti Jimmy Carter vastaten Neuvostoliiton aktiivisuuden lisääntymiseen Väli-Amerikassa, Afrikassa ja Afganistanissa. Reaganin ensimmäinen presidenttiyskausi toi moneen kertaan peruutetun strategisen pommikoneen B-1 tuotantoon, mutta vain alisoonisena versiona. Risteilyohjukset alkoivat syrjäyttää miehitettyä lentokonetta pommikoneen roolissa.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Avaruussukkula oli tuolloin vielä lupaus avaruuden sotilaallisesta käytöstä kuten myöhempi Tähtien sota -ohjelma (SDI). Pääosa Länsi-Euroopan valtioista odotti poliittista ratkaisua Neuvostoliiton ja sen ydinohjusten uhkaan.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Ranska, Neuvostoliitto ja Italia nousivat merkittäviksi sotilaslentokoneiden ja -helikoptereiden viejiksi ostajien ollessa pääosin arabimaita. Intia alkoi saada esimerkiksi uudempia MiG-27-hävittäjiä kuin Neuvostoliiton ilmavoimat.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Airbus Industries -konsortio pystyi tuottamaan Airbus A300 -koneen, jossa oli merkittäviä teknisiä uudistuksia (mm. fly-by-wire, josta Airbusin kohdalla esiintyi urbaaneja legendoja koneiden jäämisestä pyörimään taivaalle aikana, jolloin Yhdysvalloissa oli mainonnassa otettu käyttöön negatiivinen markkinointi) ja joka saavutti merkityksellisen markkinaosuuden.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 1990-luvulla lentokoneteollisuus on EU-maissa ja Yhdysvalloissa konsolodoitunut. Suuria matkustajakoneita jäi EU:hun valmistamaan Airbus Industries ja ATR yhtiöt ja Yhdysvaltoihin Boeing. Euroopassa kokonaisten lentokoneiden valmistuksen ovat lopettaneet muun muassa Valmet Suomessa (ks. Suomen lentokoneteollisuus) ja Fokker Hollannissa. Itä-Euroopan maiden lentokoneteollisuus etsii rooliaan, kun Varsovan liitto ei enää osta niiden tuotteita. Venäjällä toimivat Iljušin, Tupolev ja Jakovlev ja Ukrainassa Antonov, mutta kotimarkkina ei ole niiden hallussa. Vienti Kiinaan ja Intiaan korvaa tätä. Brasilia on luonut voimakkaan Embraer-yhtiön syöttöliikennekoneisen kokoluokkaan. Aasian maista mikään ei ole voimakkaasti pyrkinyt lentokonetuotantoon. Vain Kiinalla on merkittävä määrä venäläisten konetyyppien lisenssivalmistusta.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 2000-luvun alussa Yhdysvallat ja EU ovat uudistaneet perinteisen kiistansa siitä, kumpi rikkoo WTO:n sääntöjä antamalla liikaa tuotekehitystukea siviililentokoneita valmistavalle teollisuudelle eli Airbusille ja Boeingille.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Sotilaslentokoneita ja helikoptereita koskeva teollisuuden konsolidaatio on kesken.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Sotilaslentokoneiden kohdalla se tapahtuu Eurofighter Typhoon, F/A-35 Joint Strike Fighter ja F-22 Raptor-hävittäjien kauppojen jälkeen.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Venäjällä on Suhoi- ja MiG-tehtaita ajettu yhteen, ilman tulosta. Venäjän lentokoneteollisuus on alkanut pienimuotoisen yhteistyön amerikkalaisten ja Länsi-Euroopan yhtiöiden kanssa. Vienti Kiinaan, Intiaan ja esimerkiksi Malesiaan ja Indonesiaan on merkittävää.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Yleisilmailu vahvistui 1990-luvun nousukauden aikana, mutta on hiljentynyt sen jälkeen. Tämä on näkynyt muun muassa siinä, ettei uusia yleisilmailun konetyyppejä juurikaan tule markkinoille.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Myös purjelennon 1930-luvulta 1980-luvulle jatkunut vilkas harrastuskausi on hiljentynyt eikä uusia merkittävästi parempi purjelentokoneita ole tullut markkinoille.


title: Robert Wadlow

text: Robert Pershing Wadlow (22. helmikuuta 1918 – 15. heinäkuuta 1940) oli maailman kaikkien aikojen pisin tunnettu ihminen, pituudeltaan 272 senttimetriä.


title: Robert Wadlow

text: Robert Wadlow syntyi Harold ja Addie Wadlowin esikoisena. Harold ja Addie olivat normaalipituisia ja -painoisia, kuten myös heidän kaksi muuta poikaansa Harold Jr. ja Eugene sekä kaksi tytärtään Betty ja Helen. Robert Wadlow painoi syntyessään 3 850 grammaa. Kahden hänelle tehdyn tyräleikkauksen jälkeen Wadlow alkoi kasvaa hämmästyttävän nopeasti. Kun Wadlow oli 12-vuotias, lääkärit totesivat hänellä aivolisäkkeen liikatoiminnan, jonka vuoksi elimistö sai liikaa kasvuhormonia. Leikkaushoito olisi ollut vaarallista, eikä sen tehosta ollut varmaa tietoa, joten Wadlow'n annettiin kasvaa.


title: Robert Wadlow

text: Wadlow yritti elää mahdollisimman normaalia elämää. Hän harrasti valokuvausta ja keräsi postimerkkejä. Kolmetoistavuotiaana, ollessaan 223 senttimetriä pitkä, hänestä tuli maailman pisin partiolainen. Wadlow'ta kiusattiin pituutensa vuoksi, hän joutui kumartelemaan kävellessään ovista, eikä hän mahtunut bussiin, junaan tai lentokoneeseen, sillä niitä ei ollut tehty hänen kokoisilleen.


title: Robert Wadlow

text: Wadlow oli pituudestaan huolimatta erittäin terve, tosin hänellä oli vuosien ajan jalkavaivoja. Pitkien raajojen verenkierto oli huono ja jalkaterien tunto oli todella heikko. Heinäkuussa 1940 Wadlow'n ollessa 22-vuotias hänelle laitettiin toista nilkkaa tukeva rauta. Sitä ei kuitenkaan asetettu paikalleen riittävän huolellisesti, ja oikeaan nilkkaan muodostui verenmyrkytystä aiheuttava rakkula, joka huomattiin huonon verenkierron ja tunnottomuuden vuoksi vasta muutamien päivien kuluttua. Kun Wadlow tuli viikon kuluttua Manisteehen Michiganiin esiintymään, tulehdus oli kehittynyt hengenvaaralliseksi.


title: Robert Wadlow

text: Wadlow kuoli nukkuessaan 15. heinäkuuta 1940. Hänet haudattiin kotikaupunkiinsa Oakwoodin hautausmaalle. Wadlow'n arkku oli peräti 328 senttimetriä pitkä, ja hautajaisissa oli 40 000 vierasta. Wadlow'n kuoltua omaiset hävittivät suurimman osan hänen tavaroistaan, sillä he eivät halunneet keräilijöiden laittavan niitä näytteille.


title: Robert Wadlow

text: Wadlow oli lääketieteen historian pisin ihminen, jonka pituus on pystytty kiistatta todistamaan. Lisäksi hänellä oli kaikkien aikojen suurimmat tunnetut ihmiskädet ja -jalat. Wadlow'n kämmenet olivat 32,3 senttiä pitkät ranteesta keskisormen kärkeen mitattuna, ja hänen jalkateränsä olivat 47 senttiä pitkät. Wadlow rikkoi pituusennätyksen, kun vuonna 1936 hänen pituudekseen mitattiin 253 senttimetriä, mikä rikkoi irlantilaisen Patrick Cotter O'Brienin ennätyksen 246 senttimetriä vuodelta 1806.


title: Seija Paakkola

text: Seija Paakkola-Kuusinen (o.s. Paakkola, s. 1959 Oulu) on vuoden 1978 Miss Suomi, malli, laulaja ja showesiintyjä. Miss Skandinavia -kilpailussa hän oli toinen perintöprinsessa. Vuosina 1978–1980 Paakkola esiintyi Dannyn ja Armi Aavikon kesäshow’ssa "Danny ja Armi laserajassa" (1978), "Frendit" (1979) sekä ravintolashow’ssa "Hellät paikat". Paakkola ei tehnyt levytyksiä, mutta saavutti suosiota lavaesiintyjänä ja komediennena.


title: Seija Paakkola

text: Paakkola vetäytyi showbisneksestä vuonna 1980. 1990-luvulla hän perusti Wanha Pehtoori -nimisen ravintolan Helsingin Haltialaan.


title: Aleksei Mihailovitš

text: Aleksei Mihailovitš Romanov (venäjäksi Алексей Михаилович Романов, 29. maaliskuuta 1629 Moskova – 8. helmikuuta 1676 Moskova) oli Venäjän tsaari vuosina 1645–1676. Hänestä tuli tsaari 16-vuotiaana.


title: Aleksei Mihailovitš

text: Aleksein valtakauden alussa vallan sai hänen kasvattajansa Boris Morozov. Morozovin ympärille kertyneisiin suosikkeihin kuului muun muassa molempien yhteinen lanko Ilja Miloslavski.


title: Aleksei Mihailovitš

text: Moskovassa puhkesi kesällä 1648 monipäiväinen suolakapina. Tsaari joutui kiinnittämään huomiota hänelle jätettyihin anomuksiin ja kutsui zemski soborin jälleen koolle. Sen noin 350 edustajaa laativat uuden lakikokoelman "Sobornoje uloženije", joka julkaistiin 1649. Laki korosti tsaarin asemaa ja antoi toisaalta maaseudun aatelistolle ja kaupunkilaisille etuja kirkon tappioksi.


title: Aleksei Mihailovitš

text: Venäjän kirkon patriarkan tehtävä vapautui vuonna 1652, ja Aleksei järjesti paikan munkki Nikonille, jonka oli jo aiemmin nimittänyt Novgorodin metropoliitaksi. Nikon vastusti vuoden 1649 lakia ja vaati aatelilta ja tsaarilta valan ennen suostumistaan tehtävään. Sotaan lähtiessään Aleksei antoi Nikonille arvonimen "Veliki gosudarin" ja valtionhoitajan aseman.


title: Aleksei Mihailovitš

text: Aikuistuttuaan Aleksei nousi kuitenkin vuonna 1658 vastustamaan Nikonia, joka vetäytyi perustamaansa luostariin mutta ei luopunut patriarkan arvonimestä. Tilanne ratkaistiin lopulta vuonna 1666 Moskovan suuressa kirkolliskokouksessa, jossa Nikon tuomittiin ja erotettiin. Idän kreikkalaiset patriarkat lausuivat vastoin piispojen kantaa, että patriarkan piti olla hallitsijalle kuuliainen. Näin omaksuttiin vanha bysanttilainen käytäntö, jossa kirkko oli hallitsijan alainen.


title: Aleksei Mihailovitš

text: Zemski sobor kutsuttiin koolle enää vain kerran, vuonna 1653. Aleksei otti tavakseen ratkaista asiat omassa ”kamariduumassaan”. Seurauksena oli itsevaltiuden vahvistuminen, mikä oli jo Länsi-Euroopassakin yleistymässä.


title: Mikael Romanov

text: Mikael Fjodorovitš Romanov (, Mihail Fjodorovitš Romanov; 22. heinäkuuta 1596 Moskova — 23. heinäkuuta 1645 Moskova) oli Venäjän tsaari vuosina 1613–1645. Hän oli ensimmäinen Romanov-sukuinen hallitsija. Sekasorron aika päättyi Mikael Romanovin valintaan tsaariksi. Hän oli sukua Venäjää viikinkiajoilta saakka hallinneelle Rurikin dynastialle. Mikael Romanovin valtakaudella Venäjä laajeni kasakoiden ansiosta nopeasti Siperian halki aina tyynelle valtamerelle saakka.


title: Mikael Romanov

text: Varhain aamulla 14. maaliskuuta vuonna 1613 saapui Moskovasta pajarien lähetystö kertomaan Ipatjevin luostariin kertomaan Mikael Romanoville, että hänet oli valittu hallitsijaksi ”joka valaisee Venäjän tsaarikuntaa kuin aurinko”. Hänet oli valittu tsaariksi jo 21. helmikuuta.


title: Mikael Romanov

text: Mikael, joka oli tuolloin 17-vuotias, oli piileskellyt luostarissa yhdessä äitinsä kanssa. Mikael kieltäytyi kunniasta jyrkästi eikä hänen äitinsäkään suostunut siunaamaan hanketta. Pajarien lähetystö jäi kuitenkin paikalle ja suostutteli Mikaelia kuusi tuntia, kunnes hän suostui valintaansa Venäjän tsaariksi.


title: Mikael Romanov

text: Venäjä oli vuonna 1613 tilanteessa, jossa sen hallitsijaksi ryhtyminen ei houkutellut ja oli jopa uhkarohkeaa. Sisällissota raivosi ja maassa oli nälänhätä. Puola oli lähettänyt tappajat etsimään uutta tsaaria ja Ruotsi valmisteli hyökkäystä. Valtion kassa oli tyhjä ja Kremlin palatsit sortumispisteessä. Maalla oli kuitenkin potentiaalia: Siperian haltuunotto oli alkamassa ja maassa oli noin 14 miljoonaa asukasta aikana, jolloin Englannissa oli noin neljä miljoonaa asukasta.


title: Mikael Romanov

text: Zemski sobor päätyi pohdinnoissaan Mikael Romanoviin siksi, että kaksi varteen otettavinta ehdokasta, Mikaelin isä Filaret Romanov ja ruhtinas Vasili Golitsyn olivat vankeina Puolassa. Mikaelin isän esteenä oli myös se, että hän oli pappi. Ruhtinas Golitsyn oli sukua Liettuan suuriruhtinas Gediminasille ja jos hän olisi ollut kokouksessa läsnä, hänet olisi valittu tsaariksi mitä suurimmalla todennäköisyydellä. Osa pajareista kannatti ruotsalaista Kaarle Filipiä, mutta heidät teljettiin palatsiin ja he saivat syytteen maanpetoksesta. Mikaelia eduksi katsottiin, että hän oli sukua viimeiselle lailliselle tsaarille (hän oli Fjodor I:n serkku tämän äidin kautta ja polveutui Rurikin dynastiasta myös Šuiški-sukuisen isoäitinsä kautta) ja että hän ei ollut ryvettynyt poliittisessa pelissä. Moskovan rahvas suorastaan vaati ”viattoman pojan” valitsemista hallitsijakseen.


title: Mikael Romanov

text: Saavuttuaan Moskovaan Mikael vastaanotti pajarit 11. heinäkuuta 1613. Asiasta oli nousemassa arvovaltakiista joka oli estää kruunajaiset, sillä kysymys sukujuurien ylhäisyydestä ja palvelusvuosista oli merkittävä uuden hovin kannalta. Päätettiin, että tapaamisessa ja kruunajaisissa noudatettaisiin vanhoja sääntöjä paitsi että kruunajaisissa kruunua ei kantaisikaan korkearvoisin ruhtinas Trubetskoi, vaan Mikaelin setä. Kruunajaisissa uuden tsaarin kaulaan laitettiin koru, jonka sisällä oli aito kappale Kristuksen ristiä ja Monomakhoksen kruunu. Monomakhoksen kruunu kantaa Bysantin keisarin nimeä, mutta se on valmistettu taistelukentälle jääneestä mongolikaanin kypärästä.


title: Mikael Romanov

text: Zemski sobor toivoi pääsevänsä vaikuttamaan uuteen hallitsijaan. Niin kävikin ja Mikael piti kokouksen lähes koko ajan koolla vuoteen 1622 asti. Valtaa käyttivät paljolti sotapäällikkö Požarski ja muut sotilasjohtajat.


title: Mikael Romanov

text: Uuden hallinnon tärkeimmät tehtävät olivat maan sisäinen rauhoittaminen ja ulkovaltojen uhan poistaminen. Venäjällä kierteli erilaisia rosvojoukkoja, kuten Noita-Marinkan joukko, jossa oli mukana myös kasakka-atamaani Zarutski. Mikael löi kenraaleineen Noita-Marinkan armeijan ja atamaani Zarutski teloitettiin kansan hurratessa Punaisella torilla. Hänen puolisonsa Noita-Marinka näännytettiin nälkään. Ruotsin kanssa solmittiin 15. lokakuuta 1617 Stolbovan rauhansopimus. Rauhan seurauksena Venäjä eristettiin Itämerestä.


title: Mikael Romanov

text: Kun raja Ruotsia vastaan oli turvattu, piti ryhtyä toimiin päävastustajaa, Puolaa, kohtaan. Mikaelin isä oli yhä Puolassa vankina ja Mikael lähetti hänelle viestejä, joissa lupasi isälleen asemaa hallinnossa. Puolalaisten valvomana isä vastasi pojalleen jotain ympäripyöreää ja oli selvää, että isä ei pääsisi vapaaksi niin kauan kuin Mikael olisi hallitsijana. Asia ei edistynyt mitenkään ja nyt täytyi turvata uuden dynastian tulevaisuus. Mikael ryhtyi etsimään itselleen vaimoa.


title: Mikael Romanov

text: Mikaelille etsittiin puoliso ikivanhalla tsaarihovin menetelmällä, morsionäyttelyllä. Hovimiehet etsivät kaikkalta valtakunnasta sellaisten aatelissukujen teini-ikäisiä neitoja, joiden isillä ei ollut juurikaan valtaa. Neidot kuljetiin Moskovaan, jossa lääkäri ja hovimiehet karsivat mielestään heikoimmat pois. Sen jälkeen morsiot esiintyivät Mikaelille ja hän valitsi tulevaksi vaimokseen Maria Hlopavan joulukuussa 1615. Maria joutui pian Mikaelin äidin sukulaisten Saltykovien juonittelujen uhriksi. Mikael Saltykov ujutti Maria Hlopovan ruokaan aineita jotka saivat hänet oksentamaan ja menettämään tajuntansa. Kun saatiin todistettua, että tyttö olikin vaarallisesti sairas, hänet karkotettiin Siperian liepeille.


title: Mikael Romanov

text: Puolan joukot hyökkäsivät Venäjälle lokakuussa 1617. Heidän armeijansa eteni nopeasti Moskovan liepeille asti, missä se hajosi nälkään ja kapinointiin ja pelastaen näin Mikaelin hallinnon. Venäjä taipui kuitenkin rauhansopimuksessa luovuttamaan Puolalle Smolenskin, mitä pidettiin nöyryytyksenä. Rauhansopimukseen kuului lupaus tsaarin isän vapauttamisesta.


title: Mikael Romanov

text: Filaret pääsi 1619 palaamaan Puolasta. Mikael antoi isälleen patriarkan arvon ja arvonimen "Veliki gosudar", suuri hallitsija, joka kuului perinteisesti vain tsaareille. Filaretista tuli kuolemaansa 1633 saakka Venäjän todellinen hallitsija. Hän kutsui maahan skottilaisen arkkitehdin Christopher Gallowayn johtamaan rakennushankkeitaan, joista tunnetuin lienee Moskovan Kremlin Spasskaja- tornin uudistaminen. Kansalle järjestettiin tsaarin asemaa korostavia komeita seremonioita, verotusta uudistettiin ja kirkon maaomaisuudesta osa siirrettiin Romanovien suvun hallintaan.


title: Mikael Romanov

text: Puolalle Filaret julisti sodan vuonna 1633. Venäjän armeijaa oli vahvistettu 8 000 palkkasoturilla joita komensivat englantilainen ja skottilainen eversti. Armeijan onnistui piirittää Smolensk, mutta siitä eteenpäin kaikki oli Venäjän kannalta pelkkää katastrofia. Yhdessä taistelussa puolalaiset surmasivat 2 000 venäläistä ja englantilainen ja skottilainen eversti riitaantuivat niin pahasti, että alkoivat taistella toisiaan vastaan. Taistelun seurauksena palkkasoturit lopettivat sotimisensa ja Puolan armeija eteni vauhdikkaasti kohti Moskovaa. Sattuma pelasti Venäjän: Osmanien armeija hyökkäsi Puolaan ja sen armeija vedettiin sinne. Rauhansopimus tehtiin ilman alueluovutuksia, mutta Puola tunnusti Mikaelin Venäjän lailliseksi hallitsijaksi.


title: Mikael Romanov

text: Romanovien dynastian jatkuvuus saatiin viimein turvattua vuonna 1626. Filaret olisi halunnut Mikaelille puolison ulkomailta, mutta yksikään eurooppalainen hovi ei suostunut lähettämään tytärtään takapajuisena pidetylle Venäjälle. Mikael haikaili yhä Maria Hlopovan perään ja lähetti lääkärin tapaamaan häntä. Kun Maria osoittautui terveeksi, Mikael pidätytti Saltykovin joka sai syytteen petoksesta. Saltykov välttyi mestaukselta vain koska tsaarin äiti suojeli häntä. Mikaelin äiti teki selväksi, että Maria Hlopava ei saa häneltä siunausta, vaan on pidettävä uusi morsionäyttely.


title: Mikael Romanov

text: Uuden morsionäyttelyn tuloksena päädyttiin jalosukuiseen Maria Dolgorukajaan joka kuitenkin kuoli pian häiden jälkeen. Uusi morsian löydettiin ja Mikael vihittiin köyhästä perheestä olevan Jevdokia Strešnevan kanssa. Pariskunnan kymmenestä lapsesta ensimmäinen, Irina syntyi yhdeksän kuukautta häiden jälkeen ja kruununperijä Aleksei vuonna 1629.


title: Mikael Romanov

text: Filaret kuoli kesken katastrofaalisen sodan vuonna 1633. Tämän jälkeen Mikael hallitsi sukulaismiestensä Tšerkassin ja Šerementjevin välityksellä.


title: Mikael Romanov

text: Uuden dynastian tärkeimpiä tehtäviä oli luoda Venäjälle uusi hovi. Tällä oli kaksi eri tarkoitusta: ensiksi kansalle oli hoviseremonioiden välityksellä luotava kuva siitä, että pitkä laittomuuden ja sekasorron aika oli ohi, toiseksi seremonioiden piti turvata uuden tsaarin ja hänen perheensä turvallisuus. Kun uusi tsaari soi antaa audiensseja, hän istui korokkeelle asetetulla valtaistuimella jota ympäröi neljä kullattua pylvästä. Tsaari tapasi alamaisensa timantein kirjaillussa viitassa. Tsaari oli niin pyhä, että häntä ei kukaan saanut katsoa silmiin ja häntä piti tervehtiä maahan heittäytymällä.


title: Mikael Romanov

text: Hovissa luotiin eräänlainen alkukantainen yhteiskuntasopimus. Sen mukaan tsaari oli itsevaltias ja aateliset olivat hänelle uskollisia ja antoivat sodassa hänelle käyttöön valtakunnan resurssit. Vastavuoroisesti tsaari sovitteli ylhäisaatelisten riitoja, jakoi heille virkoja, maaomaisuutta ja järjesti avioliittoja. Aatelistolla oli myös oikeus kartuttaa omaisuuttaan ja rikastua. Kilpailu hovissa ehkäisi sisällissotia ja vallankumouksia.


title: Mikael Romanov

text: Mikael järjesti pajarit neljään eri luokkaan. Ylimmän luokan pajareista muodostettiin kymmen jäseninen neuvosto ja alemman luokan pajarit pyörittivät käytännön hallintoa virkamiehinä. Hallinto jaettiin 50 eri prikaziin. Eräs niistä oli eräänlainen alkukantainen ulkoministeriö ja toinen oli valtionvarainministeriön esiaste. Lisäksi luotiin tutkintavirasto, joka oli eräänlainen salaisen poliisin esiaste. Sitä johtamaan laitettiin Kultaisesta ordasta Moskovaan tullut kovaotteinen ruhtinas Juri Šulesov.


title: Mikael Romanov

text: Vuonna 1639 Mikael menetti kaksi poikaansa, viisivuotiaan ja vastasyntyneen. Takaiskut heikensivät hänen terveyttään ja vuonna 1645 häntä vaivasivat ainakin keripukki ja vesipöhö. Tsaari myös itki paljon, joten hän kärsi mitä todennäköisimmin myös masennuksesta.


title: Mikael Romanov

text: 1600- luvun lääketiede ei pystynyt tsaaria auttamaan, vaan se pahensi potilaan vointia. Tsaarilta kiellettiin iltapalan syöminen, hänelle määrättiin ulostuslääkkeitä ja suolentyhjennyksiä. 12. heinäkuuta vuonna 1645 tsaari pyörtyi kirkossa ja kaikki ymmärsivät, että loppu oli lähellä. Yksinvaltiaan henkilökohtainenkin elämä on poliittista ja hänen kuolinvuoteensa ympärille kokoontui suuri joukko hoviväkeä odottamaan hänen viimeisiä sanojaan. Kuolinvuoteellaan Mikael ilmoitti että tsaarina häntä seuraa hänen poikansa Aleksei Mihalovitš.


title: Mikael Romanov

text: Sitä, millainen Mikael oli ihmisenä, on nykyaikana enää vaikea saada selville. Hänen tiedetään sairastelleen paljon ja hänen jalkansa olivat heikot. Mikaelin tiedetään olleen kiinnostunut puutarhoista sekä mekaniikasta ja hän keräili kelloja. Länsimaiset huvitukset kiinnostivat häntä ja hän perusti huvipalatsin jossa esiintyi nuorallatanssijoita ja kääpiöitä. Kääpiöiden uskottiin tuolloin tuovan hyvää onnea ja olevan osoitus hallitsijan mahdista.


title: Mikael Romanov

text: Tsaari kävi ahkerasti kirkossa, mikä oli tietenkin hänen julkisuuskuvansa kannalta tärkeää. Hänestä on säilynyt perimätietoa lempeästi hymyilevänä hallitsijana josta tulee myös vaikutelma hieman passiivisesta ja rutiineihin turvautuvasta henkilöstä. Jopa jotkut hänen tukijoistaan pitivät häntä hiukan hidasälyisenä ja ulkomaiden lähettiläät taas sovinnollisena henkilönä. Valtaan noustessaan hän oli poliittisesti täysin kokematon.


title: Vladislav IV Vaasa

text: Vladislav IV Vaasa eli "Ladislaus Puolalainen" (, ) (9. kesäkuuta 1595 Krakova – 20. toukokuuta 1648 Merkinė) oli Puola-Liettuan kuningas 8. marraskuuta 1632 alkaen kuolemaansa asti. Hän oli Sigismund III Vaasan poika, hänen isovanhempansa olivat Ruotsin kuningas ja Suomen herttua Juhana III ja Katariina Jagellonica.


title: Vladislav IV Vaasa

text: Vladislav oli laillinen Ruotsin kuningas, mutta Kaarle IX syrjäytti Ruotsissa hänen isänsä Sigismund III Vaasan 1599. Vladislav otettiin Ruotsin kruununperilliseksi 1599, jos hän saapuisi vuoden kuluessa Ruotsiin kasvatettavaksi, mitä ei tapahtunut. Vaatimus Ruotsin kruunuun pysyi voimassa vuoden 1660 Olivan rauhaan asti.


title: Vladislav IV Vaasa

text: Hän oli myös nimellisesti Venäjän hallitsija sekasorron aikana, vuosina 1610–1613. Kun moskovalaiset nousivat kapinaan ja karkottivat Puolan joukot, valitsi neuvoa-antava säätykokous zemski sobor vuonna 1613 tsaariksi Mikael Romanovin. Vladislav lakkasi virallisesti vaatimasta Venäjän kruunua vuonna 1634.


title: Vladislav IV Vaasa

text: Puolan valtaistuimelle Vladislav valittiin isänsä jälkeen 1632.


title: Paddingtonin rautatieasema

text: Paddingtonin rautatieasema on Lontoosta länteen suuntautuvan rautatieliikenteen pääteasema. Se sijaitsee Lontoon keskusta-alueen länsipuolella ja avattiin vuonna 1854. Asemalta on junayhteyksiä esimerkiksi Heathrow’n lentokentälle, Cornwalliin, Plymouthiin, Exeteriin, Bathiin, Bristoliin ja Etelä-Walesiin sekä moniin Lontoon länsipuolisiin lähikaupunkeihin ja lähiöihin. Asemaa käyttää vuosittain yli 34 miljoonaa matkustajaa. Crossrailin valmistumisen noin vuonna 2018 odotetaan kasvattavan matkustajamääriä entisestään.


title: Paddingtonin rautatieasema

text: Ensimmäinen rautatieasema nykyisen aseman läheisyydessä oli Great Western Railwayn väliaikainen pääteasema, joka avattiin vuonna 1838.


title: Paddingtonin rautatieasema

text: Isambard Kingdom Brunel sai vuonna 1849 tehtäväkseen suunnitella uuden aseman, josta piti tulla riittävän iso vuoden 1851 Lontoon maailmannäyttelyn väkijoukoille, ja lisäksi hienompi kuin GWR:n kilpailijan Great Northern Railwayn Eustonin rautatieasemasta. Brunel käytti lasi- ja teräsrakenteissa samaa rakennusyhtiötä, joka oli toteuttanut Joseph Paxtonin suunnitteleman Crystal Palacen. Asemaan tuli 69 valurautaista pylvästä kolmeen riviin, ja niiden varaan 189 takorautaista kaarta.


title: Paddingtonin rautatieasema

text: Brunelin suunnitteleman asemarakennuksen monet arkkitehtuuriset yksityiskohdat suunnitteli Brunelin avustaja Matthew Digby Wyatt. Alkuperäisen asemarakennuksen lasikattoa kannatteli kolme valurautaista 213 metriä pitkää kaarta. Aseman laajennuksen yhteydessä vuosina 1906–1915 rakennukseen lisättiin neljäs kaari.


title: Paddingtonin rautatieasema

text: Edellisen aseman aluetta käytettiin pitkään tavarapihana nykyisen,suunnitteleman, aseman käyttöönoton jälkeen. Nykyisin tätä aluetta kehitetään asuin- ja liikealueeksi.


title: Paddingtonin rautatieasema

text:
Heathrow’n lentoasemalta on junayhteys Paddingtoniin, jossa on myös neljän
metrolinjan asema: Bakerloo, Circle, District ja Hammersmith & City. Paddington oli Lontoon ensimmäisen metrolinjan läntinen pääteasema. Crossrailin rakennustyön yhteydessä myös metroasemia uusitaan, jalankulkureittejä lisätään ja taksien tiloja parannetaan.


title: Vasili Šuiski

text: Vasili IV Ivanovitš Šuiski (; 1552 – 16. syyskuuta 1612 Moskova) oli Venäjän tsaari vuosina 1606–1610 ja viimeinen Rurikin dynastiaan kuulunut Venäjän hallitsija. Hänet syöstiin vallasta vuonna 1610 sekasorron aikana. Vasili IV pakeni Venäjältä ja kuoli vuonna 1612 Varsovassa.


title: Vasili Šuiski

text: Ennen hallitsijakauttaan Vasili tutki Boris Godunovin salaisesta käskystä kruununperijä Dmitri Ivanovitšin, Iivana Julman pojan, kuolemaa. Vaikka on epäilty, että Boris murhautti Dmitrin, Vasili ilmoitti, että kyseessä oli itsemurha.


title: Vasili Šuiski

text: Tästä huolimatta Vasili Šuiski muutti lausuntoaan Boris Godunovin seuraajan ja pojan Fjodor II:n kruunajaisten aikaan 1606 tukeakseen omia valtapyrkimyksiään – hän väittikin nyt, että esiin tullut kruununtavoittelija, Grigori Otrepjev eli "vale-Dmitri", olikin oikea Iivana Julman poika. Tästä seurannut kohu johti nuoren ja epäsuositun Fjodorin murhaan.


title: Vasili Šuiski

text: Tämän jälkeen Vasili teki jälleen täyskäännöksen ja väitti, että Dmitri oli sittenkin murhattu lapsena ja kruununtavoittelija olikin huijari. Seurauksena Vale-Dmitri mestattiin. Tapahtumien kulku asetti Vasili Šuiskin suotuisaan asemaan ja hänet kruunattiin toukokuussa 1606.


title: Vasili Šuiski

text: Hän hallitsi siitä lähtien kesään 1610 asti, mutta kansa ei koskaan suostunut hyväksymään hänen nimitystään. Hänen valtansa oli olematonta jopa Moskovassa ja todennäköisesti ainoa syy mikseivät pajarit syösseet häntä vallasta oli pätevän vastaehdokkaan puute. Ainoastaan Šuiskin sankarillinen serkku Mihail Skopin-Šuiski sekä Ruotsin sotilaallisen tuen ostaminen alueluovutuksilla (Vasilin tukemiseen liittyi Jakob De la Gardien johtaman joukon Moskovan miehitys) onnistui pitämään Vasilin vallassa vuoteen 1610 asti.


title: Vasili Šuiski

text: Vuonna 1610 Vorotinskin ja Mstislavskyn pajarisuvut suistivat Vasilin vallasta. Puolalaiset joukot vangitsivat hänet ja veivät Gostyninin linnaan Varsovan lähelle, jossa Šuiski kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Hänen seuraajakseen asetettiin puolalais-ruotsalainen Vladislav IV Vaasa.


title: Kisu Jernström

text: Kristian Olof ”Kisu” Jernström (s. 20. kesäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja, lauluntekijä, rumpali ja yrittäjä.


title: Kisu Jernström

text: Jernströmin ura alkoi 1960-luvulla Topmost-yhtyeen ja sitten Kirkan yhtyeen rumpalina. Ensimmäinen soolosingle "Väliäkös sillä sitten on / Naisen asein" ilmestyi vuonna 1970. Levytys toi julkisuutta sen verran, että saman vuoden kesänä Jernström vieraili Dannyn kesäkiertueella. Menestynein levytys ”Uneen aika vaipuu” ilmestyi vuonna 1973, ja samana vuonna ilmestynyt pitkäsoitto ”Kun paljon antaa” myi kultalevyyn vaadittavan määrän. Myös levyn nimikappale myi hyvin singlenä. Vuonna 1974 Jernström osallistui Syksyn sävel -kilpailuun kappaleella ”Juustossa löytyy”. Kappale sijoittui kolmanneksi ja siitä tuli suuri hitti. ”Juustossa löytyy” -kappaletta on kuultu Arlan juustomainoksessa, ja vuonna 2001 se soi Suomen jääkiekkomaajoukkueen kisatunnusmelodiana. Menestyslevytyksiä 1970-luvulla olivat myös ”Hasta mañana”, ”Tunteet”, ”Lähdit taakse pilvien” ja ”Onnestain on puolet sinun”.


title: Kisu Jernström

text: Vuonna 1981 Jernström julkaisi popahtavampaa materiaalia LP-levyllä "Don’t Stop the Music", joka oli suunnattu myös Suomen ulkopuolisille markkinoille, mutta ilman mainittavampaa menestystä. Vuonna 1984 ilmestyi albumi nimeltään "Musta kissa", mutta sen jälkeen laulaminen jäi taka-alalle ja Jernström alkoi keskittyä säveltämiseen ja muiden artistien tuottamiseen. Hän teki usean vuoden ajan yhteistyötä muun muassa Kassu Halosen kanssa. Yhteistyön tunnetuin tulos on Kirkan esittämä Syksyn sävel -voittaja ”Surun pyyhit silmistäni”.


title: Kisu Jernström

text:
Jernström esiintyy edelleen pienimuotoisesti. Hän osallistui jälleen Syksyn Säveleen vuosina 1997–1999. Hän asuu Inkoossa ja on vuodesta 2006 lähtien pitänyt vaimonsa Tiina Jernströmin kanssa Degerby Deli -nimistä kyläkauppaa, joka vuonna 2007 valittiin vuoden yritykseksi Inkoossa. Vuonna 2008 Jernström valittiin Inkoon kunnanvaltuustoon sitoutumattomana ehdokkaana ja vuonna 2010 hänet valittiin kunnanhallituksen puheenjohtajaksi.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän pyrki eduskuntaan Uudeltamaalta kokoomuksen ehdokkaana ja sai 1 063 ääntä.


title: Kisu Jernström

text: Jernström on myös esiintynyt äänellään Disneyn piirroselokuvassa "Oliver ja kumppanit", jossa hän lauloi Filuri-koiran laulut.


title: Autotalli

text: Autotalli (lakitekstissä autosuoja) on auton säilytykseen tarkoitettu tila. Autotalli voi olla osa taloa tai erillinen rakennus. Autotallista kevyempi versio on autokatos, joka ei ole suljettu tila. Autokatoksessa ei tyypillisesti ole ovea eikä väliseiniä autojen välillä.


title: Autotalli

text: Autotallin käyttötarkoitus mainitaan rakennusluvassa, eikä sitä saa käyttää rakennusluvan vastaisesti, esim. varastona, toimistona, korjaamona, asumistilana, tulityöpaikkana, liike- tai kokoontumistilana tai työpajana. Esimerkiksi Helsingin pelastuslaitoksen ohjeistuksen mukaan autotallissa saa kuitenkin säilyttää kohtuullisessa määrin työkaluja, lisävarusteita, ulkoiluvälineitä yms.


title: Autotalli

text: Helsingin pelastuslaitoksen ohjeistuksen mukaan alle 60 m:n autosuojassa saa säilyttää korkeintaan 60 litraa helposti syttyviä nesteitä (bensiini, tinneri), enintään 200 litraa palavia nesteitä, joiden leimahduspiste on yli 55 °C (kevyt polttoöljy ja diesel) ja maanpäällisessä autosuojassa enintään 25 kiloa nestekaasua. Autosuojassa ei tule käyttää sähkölaitteita, jotka eivät kuulu sen käyttötarkoitukseen.


title: Autotalli

text: Erilaisista tietotekniikka-alan yrityksistä ainakin Apple toimi aluksi Steve Jobsin vanhempien autotallissa, Google alkoi toimia Susan Wojcickin autotallissa syyskuussa 1998, ja Hewlett-Packardin ensimmäinen laite rakennettiin sittemmin museoidussa autotallissa Palo Altossa.


title: Algol (tähti)

text: Algol (β Per, β Persei) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti. Algolin kirkkauden vaihtelut syntyvät kirkkaamman ja himmeämmän tähden pimentäessä toisiaan. Algol onkin Algol-tyyppisten pimennysmuuttujien esikuva. Spektroskooppisen kaksoistähden Algolin kirkkaus vaihtelee välillä 2,06–3,28. Säännöllisen valonvaihtelun jakso on 2 päivää, 20 tuntia ja 49 minuuttia. Tähti himmenee huomattavasti noin 10 tuntia kestävän pimennyksen keskikohdassa. Valonvaihtelun huomanneet arabit antoivat tähdelle nimeksi الغول "al-ghūl", "piruntähti".


title: Algol (tähti)

text: Kun himmeä, keltaoranssi Algol B pimentää kirkkaan, sinivalkoisen Algol A:n, tähden valo himmenee 10 tunniksi. Tämä on Algolin valonvaihtelun pääminimi. Sivuminimi, jossa kirkkaus alenee 30 %, voidaan havaita vain valosähköisesti: siinä kirkkaampi tähti pimentää himmeämpää. Kirkkaimmillaan kaksoistähti on, kun molemmat tähdet loistavat esteettä yhtä aikaa. Algolin kirkkaus vaihtelee välillä 2,3–3,5 kahden päivän 20 tunnin ja 49 minuutin jaksoissa


title: Algol (tähti)

text: Algol on nyt 92,8 valovuoden eli 35,14 parsekin päässä, mutta mittausten mukaan se olisi ohittanut Auringon 7,3 miljoonaa vuotta sitten noin 9,8 valovuoden päästä. Algol on kolminkertainen tähti.


title: Algol (tähti)

text: Algol AB on puoliksi erillinen kaksoistähti. Kirkkaamman Algol A:n ja himmeämmän Algol B:n väli on 0,062 AU ja kiertoaika 2,8673043 päivää, joka lyhenee hitaasti. Himmeämpi tähti on keltainen, kirkkaampi sininen. Radan kaltevuus on 97,69 eli 7,69 astetta, ja se muuttuu 0,1 astetta sadassa vuodessa. Radan eksentrisyys e = 0,0, eli rata on ympyrämäinen.


title: Algol (tähti)

text: Kauempana on kolmas tähti, Algol C 2,69 AU:n päässä kiertoajalla 1,86 v. Koko systeemin massa on 5,8 auringon massaa. Algol C:n radan kaltevuus on 83,98 ja soikeus e=0,225.


title: Algol (tähti)

text: Algol A on sinertävänvalkoinen pääsarjan tähti tyyppiä B5-8V, ehkä massaltaan 3,59 (5?) Auringon massaa, läpimitaltaan 2,88 Aurinkoa, ja sen kirkkaus visuaalisessa alueessa on 98 Auringon kirkkautta ja noin 180 Aurinkoa, jos ultravioletti otetaan mukaan. Tähti pyörii nopeasti vauhdilla 65 km/s. Pintalämpötila on noin 12 500 K.


title: Algol (tähti)

text: Algol B on keltainen alijättiläistähti tyyppiä K0-2 IV (aikaisemmin G8), joka täyttää pisaramaisen Rochen pinnan ja on munamainen. Algol B:n massa on 0,79 Auringon massaa, läpimitta 3,49 Aurinkoa ja kirkkaus ehkä 3,4 Aurinkoa. Algol B pimentää A-tähden valoa 1,3 magnitudia minimissä, joka kestää 14 % kiertoajasta. Algolissa tapahtuu valtavia flareja, röntgenpurkauksia, jotka liittyvät magneettiseen vuorovaikutukseen tähtien ja kaasuvirran välillä. B-tähdessä on noin 0,2 tähden säteen mittainen valtava magneettinen silmukka, joka tuottaa muutaman tunnin röntgenflareja. Tähtien välillä tapahtuu ns. magneettista jarrutusta. Radiopurkauksia tulee noin 1 AU:n säteeltä liittyen "tähdenjäristyksiin".


title: Algol (tähti)

text: Keltainen, munamainen Algol B täyttää siis Rochen pinnan, jonka ulkopuolelta sininen A-komponentti pystyy vetämään munamaisen B-tähden ainetta pois nopeudella 0,4–2,0 * 10 Auringon massaa vuodessa. Algol tunnetaan tähtien kehitysteoriassa Algol-paradoksista. Kyseinen paradoksi on seuraava: miten kevyempi tähti on ehtinyt kehittyä jättiläistähdeksi, kun raskaampi tähti on vasta pääsarjan tähti? Teorian mukaan raskaampi sininen tähti kehittyy nopeammin kuin kevyempi, mutta Algolissa kevyempi B-tähti on vanhempi kuin raskas sininen tähti. Tämä johtuu massan siirrosta keltaisesta tähdestä siniseen. Alun perin raskaampi nyt keltainen tähti laajeni rajalle, jonka takaa massa alkoi virrata siniseen tähteen. Näin alun perin raskaampi tähti on muuttunut kevyemmäksi ja päinvastoin.


title: Algol (tähti)

text: Algol C on tyyppiä A5V (aikaisemmin luokiteltu F2:ksi). Tähden massa on 1,67 Aurinkoa, läpimitta 1,7 Auringon läpimittaa, kirkkaus 4,1 Aurinkoa ja lämpötila 4 500 kelviniä.


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Metsäteollisuus ry on suomalainen metsäteollisuusyritysten edunvalvontajärjestö, joka edistää puuta jalostavan teollisuuden toimintaedellytyksiä. Järjestö edustaa koko Suomen massa-, paperi- ja kartonkiteollisuutta sekä merkittävää osaa puutuoteteollisuudesta. Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja on Timo Jaatinen, joka aloitti tehtävässä 1. helmikuuta 2010. Järjestö on Elinkeinoelämän keskusliiton jäsenjärjestö.


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Metsäteollisuus ry toimii metsäteollisuuden kilpailukyvyn ja kannattavuuden parantamiseksi. Järjestön tehtävänä on vahvistaa alan toimintaedellytyksiä ja rakentaa toimialasta myönteistä julkisuuskuvaa Suomessa ja kansainvälisesti. Järjestön jäseninä ovat kaikki Suomessa toimivat massa-, paperi- ja kartonkiteollisuuden yritykset sekä noin 80 prosenttia puutuoteteollisuudesta eli saha- ja levyteollisuuden yrityksiä sekä muiden puutuotteiden valmistajia. Metsäteollisuus ry ajaa jäsentensä etuja työelämäasioissa ja vaikuttaa työelämän lainsäädäntöön. Järjestön tavoitteena on neuvotella metsäteollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä tukevat työehtosopimukset. Metsäteollisuus ry neuvottelee kymmenen työehtosopimusta.


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Alan teolliset toimijat järjestäytyivät joulukuussa 1918 yhteisen järjestön Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton alaisuuteen. Järjestö muutti nimensä Metsäteollisuuden Keskusliitoksi vuonna 1973 ja edelleen Metsäteollisuus ry:ksi vuonna 1993.


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Metsäteollisuus ry:n syntessä siihen olivat 1990-luvun alussa liittyneet metsäteollisuuden alakohtaiset edunvalvontajärjestöt, kuten Suomen Sahanomistajayhdistys ja Suomen Vaneriyhdistys ja Lastulevy-yhdistys. Vuonna 1993 Metsäliiton Keskusliiton kanssa yhteen alan työnantajajärjestö Metsäteollisuuden Työantajaliitto.


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Asiamiehet (1918-1940):


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Toimitusjohtajat:


title: Metsäteollisuus (järjestö)

text: Hallituksen puheenjohtajat:


title: Metsäteollisuus

text: Metsäteollisuus on puuta raaka-aineena käyttävää teollisuutta.


title: Metsäteollisuus

text: Siihen kuuluvat:


title: Metsäteollisuus

text: Kun metsäteollisuus sekä graafinen teollisuus (paino- ja kustannustoiminta) yhdistetään, saadaan "metsäperustainen teollisuus" (englanniksi FBI, "forest based industries").


title: Metsäteollisuus

text: Raakapuusta syntyy puutuoteteollisuudessa puutuotteita, jotka jaetaan kolmeen ryhmään:


title: Metsäteollisuus

text: Ennen 1800-lukua puuta käytettiin paikallisesti polttopuuksi ja rakennuksilla. Kun höyrykäyttöiset sahat yleistyivät 1800-luvun puolivälissä, puun kuljetusmahdollisuudet kuten uitto vaikuttivat sen arvoon.


title: Metsäteollisuus

text: Paperitehtaat alkoivat käyttää sekä puuhioketta että selluloosaa jo 1870- ja 1880-luvulla.


title: Metsäteollisuus

text: Metsäteollisuudessa kasvualueita ovat muun muassa rakentaminen ja sisustaminen, pakkaukset ja pehmopaperit sekä biopohjainen energia. Biotalouden uusia tuotteita syntyy bioenergiasta, biopolttoaineista ja biokemikaaleista sekä yhdistämällä puuta ja kuitua muihin materiaaleihin.


title: Metsäteollisuus

text: Informaatioteknologian avulla kehitetään älykkäitä paperi- ja pakkaustuotteita sekä rakennusmateriaaleja. Nanomittakaavan teknologioilla tuotteet saavat uudenlaisia ominaisuuksia. Nykyisten tuotteiden rinnalle syntyy uusia sovelluksia esimerkiksi elintarvike- ja lääketeollisuuteen.


title: Metsäteollisuus

text: Yksi kuutiometri puuta varastoi noin yhden tonnin hiilidioksidia. Saha- ja levyteollisuuden vuosituotannon varastoiman hiilidioksidin määrä vastaa noin puolta Suomen liikenteen vuosittaisista hiilidioksidipäästöistä.


title: Metsäteollisuus

text: Keskiverto puinen omakotitalo sitoo puurakenteisiinsa noin 30 tonnia ilmasta peräisin olevaa hiilidioksidia, joka vastaa yhden kuluttajan keskivertoautoilun yli kymmenen vuoden hiilidioksidipäästöjä.


title: Metsäteollisuus

text:
Paperi-, kartonki- ja puutuotteet valmistetaan uusiutuvista raaka-aineista ja ne soveltuvat elinkaarensa päätteeksi kierrätykseen ja lopuksi energian tuotantoon.
Kuitupakkauksista jopa 85 prosenttia kierrätetään.


title: Eila Torvela

text: Eila Torvela (1. syyskuuta 1958 Ii – 9. syyskuuta 1997 Laukaa) oli suomalainen iskelmälaulaja. Iistä lähtöisin oleva Torvela teki 70-luvulla ensimmäiset levytyksensä "Perämeren helmi" ja "Iijoen jenkka". Hän tuli tunnetuksi suomalaisille vuonna 1984 kappaleella "Hulivilityttö". Torvelan muita tunnettuja levytyksiä ovat "Köyhä ja savolainen", "Uolevi", "Suomi-poika", "Hevostytön humppa" sekä "Blue velvet". Hänen viimeiseksi levytyksekseen jäi "Kännykkäseriffi" vuodelta 1997.


title: Eila Torvela

text: 1990-luvun alussa Torvela toimi TV2:n viihdeohjelman "Kansanhuvit" juontajana. Hän oli ideoinut tämän ohjelmaformaatin itse ja ohjelma saavutti Torvelan juontokaudella kaikista suurimmat katsojalukunsa. 1990-luvulla Torvela esiintyi paljon yhdessä libanonilaisen aviomiehensä Johnny Francisin kanssa.


title: Eila Torvela

text: Torvelan viimeisiä vuosia varjostivat reistaileva terveys ja taloudelliset vaikeudet. Hän menehtyi sairauskohtaukseen ollessaan kuntoutuksessa Laukaassa.


title: Hirvisika

text: Hirvisika eli babirussa ("Babyrousa babyrussa") on sikojen heimoon kuuluva sorkkaeläinlaji.


title: Hirvisika

text: Hirvisian pituus on 85–110 senttimetriä ja hännän pituus 20–32 senttimetriä. Säkäkorkeus on 65–80 senttimetriä ja paino enintään 100 kilogrammaa. Hirvisian yläsyöksyhampaat kasvavat kuonon läpi ja kaartuvat taaksepäin. Elleivät nämä sarvet katkea taistelussa tai jollain muulla tavalla, ne kasvavat hirvisian kallon läpi.


title: Hirvisika

text: Hirvisika elää Indonesiassa Sulawesilla ja Togianin saarilla. Jo aikoja sitten hirvisikoja siirrettiin Molukkien Sula- ja Buru-saarille, joilla elää voimakas kanta.


title: Hirvisika

text: Huomattava osa hirvisian ajasta kuluu ravinnon etsimiseen metsässä. Tarkan hajuaistinsa avulla eläin pyrkii löytämään pudonneita hedelmiä, jotka ovat sen herkkuruokaa. Hirvisika elelee mielellään veden lähettyvillä. Siellä kasvaa usein hedelmäpuita ja marjapensaita. Hedelmien ohella se syö myös lehtiä ja ruohoja joskus myös sieniä ja toukkia.


title: Hirvisika

text: Paikallisen väestön mielestä hirvisian erikoisen näköiset torahampaat muistuttivat sarvia. He antoivatkin eläimelle nimen ”sikahirvi” (babi-rusa). Seudulla uskottiin torahampaiden kasvavan käyriksi, jotta otus pystyisi riippumaan niillä yöllä puunoksasta. Tällä tavoin hirvisika saisi nukkua rauhassa pedoilta.


title: Marguerite Duras

text: Marguerite Duras, oik. Marguerite Germaine Marie Donnadieu (4. huhtikuuta 1914, Saigon, Ranskan Indokiina (nyk. Vietnam) – 3. maaliskuuta 1996 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja. Durasia pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä ranskalaisista kirjailijoista ja kulttuurivaikuttajista.


title: Marguerite Duras

text: Duras asui lapsuutensa ja nuoruutensa Vietnamissa eli silloisessa Indokiinassa, joka oli Ranskan siirtomaa. Päästyään ylioppilaaksi hän muutti Ranskaan opiskelemaan ja rupesi kirjoittamaan.


title: Marguerite Duras

text: Vuosina 1943–1949 hän kirjoitti päiväkirjaa vihkoihin, jotka hän sittemmin testamenttasi arkistoitaviksi. Durasin muistelmat ja "nuoruuden päiväkirjat" julkaistiin vuonna 2006 nimellä "Cahiers de la guerre" (suomeksi 2008 "Sodan vihkot").


title: Marguerite Duras

text:
Duras sai kansainvälistä huomiota Cannesin elokuvafestivaaleilla vuonna 1959 käsikirjoituksellaan Alain Resnais'n ohjaamaan elokuvaan "Hiroshima, rakastettuni". Elokuvakäsikirjoitus on julkaistu myös suomeksi. Hänen tunnetuin elokuvaohjauksensa on varsin omaperäistä ja aistillista, 1970-luvun henkeen feminiiniä estetiikkaa pursuava "India Song" (1975).
Osa Durasin 1960- ja 1970-luvun teoksista, mukaan lukien "Lol V. Steinin elämän" (1964) ja "Varakonsulin" (1965), muodostaa itsessään yhtenäisen kokonaisuuden, "Intia-syklin". Näissä teoksissa hän käsittelee osaksi samoja henkilöitä ja tapahtumia. Kummankin edellä mainitun romaanin päähenkilöt sairastavat kirjailijan tuotannolle ominaista ”kuolemantautia”. 1970-luvun poliittisen, feministisen ja elokuvallisesti rikkaan kauden jälkeen Duras palasi 1950-luvun lopulla valitsemastaan modernismista konventionaalisempaan ja narratiivisempaan tyyliin. Voimakkaasti omaelämäkerrallinen romaani "Rakastaja" (1984) sai julkaisuvuotenaan arvostetun Goncourt-palkinnon, ja siitä tuli kansainvälinen bestseller. "Pohjoiskiinalainen rakastaja" (1991) on romaanin toisinto, jonka Duras kirjoitti suivaannuttuaan Jean-Jacques Annaud'n romaanin pohjalta ohjaamaan valtavirtaa kosiskelevaan filmatisointiin.


title: Marguerite Duras

text: Novellikokoelman "Tuska" dokumentaarisen niminovellin Duras oli kirjoittanut toisen maailmansodan aikaan, mutta sota-ajan kärsimyksistä – niin yhteiskunnallisessa kuin henkilökohtaisessakin elämässään – traumatisoituneena hän unohti tekstin vuosikymmeniksi, ja teos julkaistiin vasta vuonna 1985. Pitkä novelli käsittelee Durasin rakastetun paluuta keskitysleiristä ja Ranskan vastarintaliikkeen toimintaa. "Sodan vihkot" palaa muun muassa "Tuskan" teemoihin, aiheisiin ja tapahtumiin.


title: Marguerite Duras

text: Duras kuoli 81-vuotiaana elettyään elämänsä viimeiset vuodet 36 vuotta itseään nuoremman Yann Andréan kanssa (nimi on Durasin rakastetulleen antama). Duras oli kärsinyt pitkään masennuksesta ja alkoholismista.


title: Marguerite Duras

text: Durasin teoksia on käännetty yli 40 kielelle. Hän on luetuimpia ja tunnetuimpia ranskalaisia nykykirjailijoita.


title: Marguerite Duras

text: (romaani- ja elokuvakäsikirjoitusten pohjalta lukuisia näytelmiä)


title: Manhwa

text:
Manhwa on korealaista sarjakuvaa ja sana tarkoittaa korean kielellä yksinkertaisesti "sarjakuvaa". Se muistuttaa japanilaista mangaa, mutta sitä luetaan vasemmalta oikealle.
Suomeksi manhwaa on julkaissut sarjakuvakustantamo Punainen Jättiläinen ja Pauna Media Group.


title: Manhwa

text: Ensimmäinen manhwa oli puukaiverrus vuodelta 1908. Manhwaa käytettiin vuosikymmenten ajan poliittisten päättäjien kritisoimiseen, mutta se alkoi viihteellistyä 1990-luvun poliittisten uudistusten jälkeen. Aihepiirit laajentuivat muihinkin osa-alueisiin, kuten romantiikkaan ja kauhuun, ja manhwasta tuli yhä suositumpaa. 2000-luvulla webtoonien yleistyttyä painetun manhwan suosio on kuitenkin ollut laskussa ja monet korealaiset manhwalehdet ovat joutuneet lopettamaan toimintansa.Webtoon


title: Polikarpov R-5

text: R-5 oli neuvostoliittolainen kevyt, kaksitasoinen ja -paikkainen tiedustelupommikone, jota valmistettiin vuodesta 1928 alkaen ja joka oli Neuvostoliiton ilmavoimien käytössä vuoteen 1945 asti.


title: Polikarpov R-5

text: Koneen suunnitteli Nikolai Polikarpov vuonna 1928. Aeroflotille valmistettiin 1 000 konetta merkinnällä P-5. Vuonna 1931 kone tuli myös Neuvostoliiton ilmavoimien käyttöön, R-5-merkinnällä sitä valmistettiin 5 000 kappaletta.


title: Polikarpov R-5

text: Neuvostoliitto käytti konetta maahan hyökkääviä japanilaisia vastaan sodassa Mongoliassa 1938. Espanjan sisällisodassa se sai tasavaltalaisten suussa nimen "Natasha". Talvisodassa R-5-koneilla pyrittiin huoltamaan motitettuja neuvostojoukkoja. 1941 konetta käytettiin vain yöllisiin häirintäpommituksiin.


title: Polikarpov R-5

text: Suomi sai sotasaaliiksi useita R-5-koneita, mutta vain yksi vietiin junalla Tampereelle ilmeisesti aikeena korjata se lentokelpoiseksi. Se kuitenkin tuhoutui pommituksessa. Suomen ilmavoimat ei ottanut R-5-koneita käyttöönsä.


title: Polikarpov R-5

text: Koneita ammuttiin talvisodassa alas 11 kappaletta, jatkosodassa huomattavasti enemmän. Kone oli ainoa neuvostokone, jonka suomalaisten vanhentunut Bristol Bulldog -hävittäjä tavoitti.


title: Polikarpov R-5

text: R-5 sai suomalaisen jalkaväen suussa nimen "Hermosaha", koska saapui ilta-aikaan pudottamaan pieniä pommeja. Pommien loputtua se yleensä vielä johti kenttätykistön tulta asemiin.


title: Algol

text: Algol tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pyörimisliike

text: Pyörimisliike eli rotaatio on liikettä, jossa kappaleen jokainen osa kiertää ympyrärataa pitkin kappaleen poikki kulkevan akselin ympäri. Tällöin kappaleen voidaan ajatella koostuvan pienistä osista, joista jokainen on ympyräliikkeessä, ja liikkeen keskipiste on tällä akselilla. Jos kappale on jäykkä eli se ei muuta muotoaan eivätkä sen eri osien väliset etäisyydet muutu, sen kaikkien kohtien kulmanopeus on pyörimisliikkeessä sama mutta nopeus on suoraan verrannollinen kunkin kohdan etäisyyteen akselista.


title: Pyörimisliike

text: Pyörimisliikkeeseen liittyviä suureita ovat kulmanopeus, kulmakiihtyvyys ja liikemäärämomentti. Samoja suureita voidaan soveltaa myös ympyräliikkeeseen, joissa radan keskus on kappaleen ulkopuolella. Pyörimisliikkeeseen liittyviä suureita koskevat yhtälöt vastaavat selvästi suoraviivaisen etenemisliikkeen yhtälöitä. Massan asemesta yhtälöissä on kuitenkin käytettävä hitausmomenttia, joka riippuu paitsi kappaleen massasta myös sen muodosta.


title: Pyörimisliike

text: Oletetaan, että pyöreä kappale, jonka säde on "r", pyörii vakionopeudella siten, että sen ulkopinnan nopeus on "v". Tällöin yhden täyden kierroksen pituus on


Pyörimisliike


title: Pyörimisliike

text: Kun kierrokseen kuluva aika eli kierrosaika on "T", saadaan vauhdiksi


title: Pyörimisliike

text: jossa "f = 1/T" on kierrostaajuus. Kulmataajuus (rad/s) on


title: Pyörimisliike

text: joten


title: Pyörimisliike

text: Etenevässä liikkeessä olevan kappaleen liike-energia on


title: Pyörimisliike

text: Vierivällä kappaleella on liike-energian lisäksi pyörimis- eli rotaatioenergiaa. Tällöin liikkeeseen liittyvä kokonaisenergia on sen liike-energian ja rotaatioenergian summa.


title: Pyörimisliike

text: Integroimalla voidaan johtaa pyörimisenergialle seuraava yleinen lauseke


title: Pyörimisliike

text: missä "J" on kappaleen hitausmomentti.


title: Pyörimisliike

text: Esimerkiksi ympyränmuotoisen levyn hitausmomentti on


title: Pyörimisliike

text: ja umpinaisen pallon


title: Pyörimisliike

text: joten liike-energiaksi saadaan pyörivälle levylle


title: Pyörimisliike

text: ja pallolle


title: Pyörimisliike

text: edellyttäen, että pyörimisakseli kulkee levyn tai pallon keskipisteen kautta.


title: Pyörimisliike

text:
Teho lasketaan tasaisessa pyörimisliikkeessä seuraavasti:
missä formula_12 on akselin välittämä vääntömomentti (yksikkönä Nm) ja
formula_13 on akselin kulmanopeus (yksikkö rad/s).


title: Pyörimisliike

text: Kappaleen vauhti voidaan kirjoittaa myös


title: Pyörimisliike

text: Tätä on mielenkiintoista verrata aalto-opin perusyhtälöön


title: Pyörimisliike

text: jossa "c" on valon nopeus ja formula_16 on aallonpituus. Pyörimisliikkeessä tätä vastaa siis ympyrän piiri.


title: Kultu Kimallus

text: Kultu Kimallus () on Aku Ankka -sarjakuvan maailmassa esiintyvä naispuolinen kuvitteellinen hahmo. Kultu Kimalluksen keksi piirtäjä-käsikirjoittaja Carl Barks. Kultu esiintyy ensi kertaa tarinassa ”Takaisin Klondikeen” (”"Back to the Klondike"”, 1952), joka sijoittuu Klondikeen ja jossa on takauma kultaryntäyksen ajasta. Kullankaivaja Roope Ankka tapasi kultaryntäyksen aikaan Kultun, ”Alaskan lumikenttien tyttären ja saluunoiden laululinnun”. Roope rakastui naiseen lähtemättömästi, ja suhde jäikin merkittävimmäksi Roopen romanttisista suhteista. Kultu ryöväsi tyrmäystippojen avulla Roopelta hanhenmunan kokoisen kultakimpaleen, jonka Roope sai perittyä takaisin käynnistettyään suuren kapakkatappelun.


title: Kultu Kimallus

text: Carl Barks sai tarinalleen ”Takaisin Klondikeen” paljon vaikutteita Ethel Anderson Beckerin kirjasta "Klondike ’98", ja myös Kultu Kimalluksen hahmo perustuu kirjaan. Kirjassa mainitaan muun muassa seuraavasti:


title: Kultu Kimallus

text: Vuonna 1940 ilmestyneessä elokuvassa "Lillian Russell" elokuvan nimihenkilö, jota näyttelee Alice Fay, on pukeutunut samantapaisesti kuin Kultu Kimallus ja laulaa myös laulun ”After the Ball”, joten on todennäköistä, että Barks piti myös tätä Kultun esikuvana. ”After the Ball” -kappale kertoo tytöstä ja tämän enosta tai sedästä, jota pyytää kertomaan, miksi tämä elää yksin. Setä tai eno vastaa, että hänellä oli rakas kauan sitten, mutta tunsi itsensä petetyksi – eri syystä kuin Roope – ja hylkäsi rakkaansa. Kappaleessa mies muistelee kaiholla menetettyä rakkauttaan.


title: Kultu Kimallus

text: Don Rosan Kultulle keksimä sukunimi O’Gilt viittaisi siihen, että Kultu on irlantilaista sukujuurta. Varttuneemmassa iässä hän johtaa hotellia Dawson Cityssä.


title: Kultu Kimallus

text: ”Takaisin Klondikeen” joutui sensuurin leikkaamaksi Yhdysvalloissa vuonna 1953. Tarinasta poistettiin muun muassa nyrkkitappelu, johon Roope osallistuu. Kun Markku Kivekäs alkoi suomentaa sarjaa, tarinan miltei kaikki poistetut ruudut onnistuttiin keräämään kokoon; "Aku Ankka" -lehdessä vuonna 1981 jatkokertomuksena ilmestynyt ”Takaisin Klondikeen” olikin sarjakuvan ensimmäinen sensuroimaton versio maailmassa. Markku Kivekkään muistonumerossa 27/2008 tarina julkaistiin uudelleen Kivekkään alkuperäissuomennoksella.


title: Łódźin ghetto

text: Łódźin ghetto (saksalaisissa asiakirjoissa "Litzmannstadtin ghetto") oli juutalaisten ghetto saksalaisten valtaamassa Puolassa Łódźin kaupungissa toisen maailmansodan aikana. Vain Varsovan ghetto oli sitä suurempi. Ghetosta piti alun perin tulla väliaikainen kokoamispaikka, mutta siitä tehtiin suuri teollisuuskeskus, joka tarjosi työvoimaa natsi-Saksalle ja Wehrmachtille. Huomattavan tuottavuutensa vuoksi ghetto selvisi elokuuhun 1944 saakka, jolloin jäljellä olevat juutalaiset kuljetettiin Auschwitziin. Łódźin ghetto tyhjennettiin Puolan ghetoista viimeisenä.


title: Łódźin ghetto

text: Saksalaiset joukot valtasivat silloisen Puolan länsiosissa sijainneen Łódźin syyskuussa 1939. Kaupungin juutalaisväestö oli Euroopan toiseksi suurin: 672 000 asukkaasta yli kolmasosa (233 000) oli juutalaisia. Kaupungille annettiin uusi nimi Litzmannstadt, ja arjalaistamisprosessissa väestöä odotti puhdistus: juutalaisia karkotus, puolalaisia orjuus halpana työvoimana. Jo miehityksen alkupäivinä juutalaiset joutuivat ryöstöjen ja pahoinpitelyjen kohteiksi. Ensimmäinen maininta gheton perustamisesta on joulukuulta 1939, jolloin siitä piti tulla vain väliaikainen juutalaisten kokoontumispaikka kuljetusten helpottamiseksi. Kaupungin oli määrä olla tyhjä juutalaisista 1. lokakuuta 1940 mennessä.


title: Łódźin ghetto

text: Kaupungissa pantiin toimeen useita juutalaisvastaisia operaatioita. Juutalaisilta riistettiin heidän liikeyrityksensä ja ammattiasemansa, ja heidän oli ryhdyttävä käyttämään keltaista daavidintähteä. Synagogat suljettiin, ja juutalaisten oli pidettävä liikkeensä auki myös juhlapäivinään. Kaupungista pakeni joukoittain juutalaisia. 8. helmikuuta 1940 annettiin gheton perustamiskäsky. Tällöin juutalaisten asuma-alue oli jo rajoitettu muutamiin Vanhankaupungin katuihin ja niiden pohjoispuoleisen Baŀutyn kaupunginosan kortteleihin, joista ghetto myöhemmin muodostettiin. 1. maaliskuuta natsien alkuunpanemassa pogromissa surmattiin paljon juutalaisia. Seuraavien kahden kuukauden aikana alue eristettiin puusta ja vaijerista rakennetuilla aidoilla. Virallisesti juutalaiset oli suljettu ghettoon 1. toukokuuta.


title: Łódźin ghetto

text: Ghetto koostui kolmesta osasta, joita yhdistivät kahden läpikulkuväylän ylitse rakennetut sillat. Kaupungin ei-juutalaisille asukkaille tarkoitetut raitiovaunut kulkivat gheton alueen läpi Zgierska- ja Limanowskiego-katuja pitkin, mutta eivät pysähtyneet sen sisällä. Väkimäärä oli gheton perustamisvaiheessa noin 164 000, koska useat juutalaisista olivat paenneet. Seuraavina vuosina kuljetettiin ghettoon kymmeniätuhansia juutalaisia Saksasta, Itävallasta ja muualta Keski-Euroopasta, aina Luxemburgista saakka. Sinne asutettiin myös noin 5 000 henkeä käsittänyt romanijoukko, joka majoitettiin erilleen juutalaisista ns. romanileiriksi. Kun ghettoa alettiin tyhjentää, romanit joutuivat ensimmäisten joukossa pakkokuljetusten uhreiksi. Juutalaisten eristämisen muusta väestöstä hoitivat gheton rajoja partioivat saksalaiset. Gheton sisälle puolestaan perustettiin juutalainen poliisi, jonka tehtävä oli varmistaa, ettei kukaan yrittänyt paeta ghetosta. Gheton ulkopuolelta tavatun juutalaisen sai määräysten mukaan ampua. 10. toukokuuta kaikenlainen kaupankäynti juutalaisten ja ei-juutalaisten łódźilaisten välillä kiellettiin samanlaisten seurausten uhalla.


title: Łódźin ghetto

text: Järjestyksen ylläpitämiseksi saksalaiset perustivat kuhunkin ghettoon erityisen juutalaisneuvoston, "Judenratin". Łódźin ghetossa Judenratin johtaja eli "Judenälteste" oli Chaim Rumkowski, joka on yksi holokaustin historian kiistellyimmistä hahmoista. Natsit antoivat 62-vuotiaalle Rumkowskille, pilkkanimeltään kuningas Chaimille, valtuudet pitää ghetossa yllä järjestystä kaikin tarvittavin keinoin. Rumkowski itse uskoi lujasti gheton autonomiaan ja järjesti sen hallintoa monin tavoin perustaen muun muassa postitoimiston ja ghettorahan sekä huolehtien gheton puhtaanapidosta.


title: Łódźin ghetto

text: Vaikka Rumkowski oli toimistaan vastuussa saksalaiselle Hans Biebowille, ghetossa hän oli itsevaltainen johtaja, joka muutti juutalaisyhteisön valtavaksi saksalaisille hyödykkeitä valmistavaksi teollisuuskompleksiksi. Rumkowski oli vakuuttunut siitä, että vain riittävä tuottavuus voisi varmistaa saksalaisten riippuvuuden gheton työvoimasta ja siten juutalaisten selviytymisen. Siksi hän pakotti asukkaat työskentelemään kaksitoista tuntia päivässä surkeissa oloissa puu-, vaate-, sähkö- tai metallitavaran valmistuksessa. Łódź oli ennen sotaa tärkeä teollisuuden, etenkin tekstiiliteollisuuden keskus. Vuonna 1943 noin 95 prosenttia gheton aikuisväestöstä oli työssä sen tuotantolaitoksissa, joissa valmistettiin muun muassa käsinkoristeltuja univormuja Saksan armeijalle, vöitä, sadevarusteita ja saappaita. On mahdollista, että Łódźin ghetto säästyi pisimpään tuholta juuri tuottavuutensa ansiosta.


title: Łódźin ghetto

text: Rumkowskin hallinto oli ankara mutta tasapuolinen. Ruoka jaettiin tasan väestön kesken, ja salainen koulutus sekä kulttuuritoiminta kukoistivat. Olosuhteet olivat kuitenkin ankarat ja juutalaiset täysin riippuvaisia saksalaisista viranomaisista. Asukkaat näkivät nälkää ja taudit levisivät, mikä aiheutti kasvavaa tyytymättömyyttä Rumkowskia kohtaan ja johti muutamiin lakkoihin tehtaissa. Useimmissa tapauksissa Rumkowski luotti ghettopoliisin kykyyn tukahduttaa levottomuudet, mutta kerran pyydettiin apuun saksalaisia. Lakkoja esiintyi yleensä ruoka-annosten pienentämisen yhteydessä.


title: Łódźin ghetto

text: Ankarimman arvostelun kohteeksi Rumkowski joutui kuitenkin vasta siinä vaiheessa, kun gheton asukkaiden pakkokuljetukset tuhoamisleireille alkoivat. Gheton johtaja päätti noudattaa myöntyvyyslinjaa ja suostua kokoamaan natsien vaatimat tuhannet juutalaiset juniin, joilla heidät kuljetettiin Chełmnon tuhoamisleirille (Chełmno nad Nerem, saks. Kulmhof) ja muille tuhoamisleireille. Myöntyvyyspolitiikallaan hän yritti väitteensä mukaan varmistaa mahdollisimman monen gheton asukkaan hengissä pysymisen, mutta arvostelijat pitivät häntä natsien yhteistoimintamiehenä. Vaikka kuljetusten päämäärä oli laajalti tiedossa, Rumkowski kiisti ghetossa kierrelleet huhut kuljetettujen kohtalosta.


title: Łódźin ghetto

text: Nälkä oli Łódźin gheton suurin ongelma. Monissa muissa Puolan ghetoissa kukoisti salainen ulkomaailmasta salakuljetettujen elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden kauppa, mutta Łódźissa se tehtiin käytännössä mahdottomaksi. Siksi juutalaiset olivat täysin riippuvaisia saksalaisten heille toimittamasta ruoasta, lääkkeistä ja muista elintärkeistä tarvikkeista. Gheton ainoa käypä valuutta oli erityinen ghettoraha, johon epätoivoiset juutalaiset vaihtoivat rahansa ja tavaransa helpottaen siten omaisuutensa ryöstämistä.


title: Łódźin ghetto

text: Juutalaisten neuvoston oli taisteltava myös kulkutauteja vastaan. Lääketarpeita oli saatavilla hyvin vähän, ja ghetto oli ääriään myöten täynnä väkeä. Siitä huolimatta asukkaille yritettiin järjestää sairaaloita ja apteekkeja. 164 000 ihmistä pakotettiin ahtautumaan neljän neliökilometrin laajuiselle alueelle, josta vain 2,4 neliökilometriä oli asumiskelpoista. Useimmista asunnoista puuttui viemäröinti ja juokseva vesi. Myös polttoainetta oli vähän, ja ihmiset polttivat mitä käsiinsä saivat talvesta selvitäkseen. Yhteensä noin 43 500 ihmisen arvioidaan kuolleen ghetossa nälkään ja tauteihin.


title: Łódźin ghetto

text: Varsinkin alkuaikoina gheton elämä oli hyvin järjestettyä. Poliittiset ryhmät ja muut yhteisöt kokoontuivat, sanomalehtiä ilmestyi ja kulttuuritoimintaa harrastettiin. Ghetossa oli yhteensä 48 eritasoista oppilaitosta, vanhainkoti, orpokoti, tuomioistuin ja vankila. Opetuksen lisäksi koulut pyrkivät varmistamaan lasten riittävän ravinnonsaannin: soppakeittiöt tarjosivat aterioita koululaisille ja tehtaissa työntekijöille. Kun koulurakennukset oli pakko elintilan saamiseksi ottaa asuinkäyttöön, muita hoitopaikkoja luotiin erityisesti pikkulapsille, joiden äitien oli oltava työssä. Kun koulut suljettiin vuonna 1941, salaiset päiväkodit jatkoivat toimintaansa ja huolehtivat niistä lapsista, joiden äidit olivat töissä tehtaissa.


title: Łódźin ghetto

text: Väkimäärä Łódźin ghetossa:


title: Łódźin ghetto

text: Przemysłowa-kadulla toimi 8–16-vuotiaille puolalaisille lapsille ja nuorille tarkoitettu leiri. Se perustettiin 1. joulukuuta 1942 siinä tarkoituksessa, että sinne sijoitettaisiin ne lapset, joiden vanhemmat olivat vankilassa tai kuolleet. Suurta osaa leirille sijoitetuista lapsista syytettiin varkauksista, vastarinnasta tai kielletystä kaupankäynnistä. Olosuhteet olivat ankarat myös tällä leirillä: ruokaa tarjottiin vähän, ja kaikkien yli kahdeksanvuotiaiden oli tehtävä pitkiä työpäiviä. Leiri toimi kaupungin vapauttamiseen saakka. Vuodenvaihteessa 1943–1944 siellä asui 1 086 poikaa ja noin 250 tyttöä.


title: Łódźin ghetto

text: 5.–9. marraskuuta 1941 ghettoon tuotiin Itävallasta läheltä Unkarin rajaa 5 007 romania. Heidät sijoitettiin omalle, muusta ghetosta eristetylle asuinalueelleen ("Zigeunerlager"). Tämä leiri oli käytössä verraten vähän aikaa, vain muutaman kuukauden, minkä jälkeen asukkaat vietiin tuhoamisleireille.


title: Łódźin ghetto

text: Päätös romanileirin perustamisesta Łódźin ghettoon tehtiin lokakuussa 1941. Romanien nopea tuhoaminen oli ilmeisesti jo tällöin ajatuksena, ja ghetto oli vain välietappi matkalla Chełmnon tuhoamisleirille. Ghettoon kuljetettavien romanien määrä oli alkuperäisissä suunnitelmissa huomattavasti toteutettua suurempi. Romanit eristettiin juutalaisista omalle leirilleen kaksinkertaisella piikkilanka-aidalla ja leveällä kaivannolla. Lisäksi romani- ja juutalaisalueita rajaavien katujen kaikki ikkunat peitettiin. Eristämisen syy oli se, että romanien saapumisen pelättiin herättävän juutalaisissa levottomuutta ja häiritsevän siten gheton tuottavuutta. Ilmeisesti myös juutalaisneuvosto vaikutti eristämispäätökseen.


title: Łódźin ghetto

text: "Zigeunerlager" käsitti 15 rakennusta, joissa oli yhteensä 543 huonetta. Leiriin pääsi vain yhden sisäänkäynnin kautta. Olosuhteet romanighetossa olivat epäinhimilliset, ja satoja kuoli tauteihin. Juutalaisten tapaan romaneilla oli omat järjestyksenvalvojansa ja leirinvanhin. Ghettoon saavuttaessa romaneilta riistettiin sekin vähä, jonka he olivat Itävallasta saaneet ottaa mukaansa. Yhteen huoneeseen majoitettiin 10–25 henkeä, ja ahtauden vuoksi alkeellinenkin puhtaanapito oli vaikeaa. Käymälöitä ei ollut riittävästi, huonekaluista kuten vuoteista puhumattakaan. Aluksi ruoka "Zigeunerlageriin" toimitettiin juutalaisten puolelta, ja ruokailun piti onnistua 1 000 kulholla sekä 2 000 lusikalla. Jopa juutalaisgheton ahtauteen tottunut lääkäri Arnold Mostowicz, joka vieraili romanileirissä marraskuun lopussa, oli näkemästään järkyttynyt.


title: Łódźin ghetto

text: Tungosta ghetossa pahensi noin 40 000 ihmisen kuljetus sinne ympäröiviltä alueilta ja muista Euroopan maista sekä keskitysleireiltä, erityisesti Theresienstadtista. 10. joulukuuta Rumkowski ilmoitti, että ghetosta siirrettäisiin pois 20 000 juutalaista. Tämän joukon valitsisi juutalaisten neuvosto rikollisista, uusien tulokkaiden hyväksikäyttäjistä ja niistä, jotka kieltäytyivät tekemästä työtä. Joukon valikointiin perustettiin erityinen evakuointikomitea. Todellisuudessa lähtijät kuljetettiin Chełmnoon, ensimmäiselle operaatio Reinhardin yhteydessä perustetulle tuhoamisleirille. Siellä heidät tapettiin kaasutusautoissa, sillä kaasukammioita ei ollut vielä rakennettu. Auton pakokaasut johdettiin tiiviiksi tilkittyyn sisätilaan, ja lopuksi kuolleet uhrit voitiin kuljettaa suoraan joukkohautoihin. 15. toukokuuta 1942 mennessä ghetosta oli viety pois arviolta 55 000 ihmistä. Natsit yrittivät edistää kuljetuksia vähentämällä ruokatoimituksia ja lupaamalla kuljetettaville aterian.


title: Łódźin ghetto

text: Syyskuussa 1942 Rumkowski ja Łódźin juutalaiset jo tiesivät, että kuljetukset merkitsivät kuolemaa. Saksalaiset tekivät ratsian lastensairaalaan, ja kaikki potilaat ahdettiin kuljetusvaunuihin, ja taas uusi määräys vaati 15 000 juutalaisen luovuttamista kuljetuksiin. Rumkowski oli kuitenkin yhä vakuuttuneempi siitä, että gheton väestön ainoa toivo oli pysyä tuottavana, saksalaisten kannalta kannattavana, ja siksi oli natsien vaatimuksiin suostuttava. Hän puhui gheton asukkaille:


title: Łódźin ghetto

text: Kauhustaan huolimatta vanhemmat ymmärsivät, että uhraus saattaisi pelastaa ainakin joidenkin jäljellä olevien juutalaisten hengen. Seuraavan puolentoista vuoden ajan näyttikin siltä, että Rumkowski oli ollut oikeassa, sillä kuljetukset lakkasivat lasten luovutuksen jälkeen. Vuonna 1944 Łódźin gheton 70 000 asukasta muodostivat koko Itä-Euroopan suurimman juutalaiskeskittymän. Ghetto oli muutettu suureksi työleiriksi, jossa selviytyminen riippui täysin työkyvystä. Koulut ja sairaalat suljettiin, ja uusia tehtaita muun muassa aseiden tuotantoon perustettiin. Puna-armeija oli enää vähän matkan päässä ghetosta.


title: Łódźin ghetto

text: Łódźin gheton kohtalosta väiteltiin natsijohdon korkeimmalla tasolla niinkin varhain kuin vuonna 1943. Heinrich Himmler vaati gheton täydellistä tuhoamista ja pienen työntekijämäärän siirtämistä Majdanekin keskitysleirille Lubliniin. Albert Speer puolestaan kannatti gheton säilyttämistä halpana työvoiman lähteenä, joka oli erityisen tärkeä Saksan sotamenestyksen kääntyessä huonompaan suuntaan.


title: Łódźin ghetto

text: Toukokuussa 1944 gheton väkimäärä oli noin 75 000. Kesällä ghetto päätettiin vihdoin sulkea ja jäljellä oleva asujaimisto siirtää tuhoamisleireille. Himmler antoi tyhjentämiskäskyn 10. kesäkuuta. Asukkaille kerrottiin, että heidät vietäisiin Saksaan korjaamaan ilmahyökkäysten aiheuttamia tuhoja. [23. kesäkuuta ja 14. heinäkuuta välisenä aikana Chełmnoon vietiin noin 7 000 juutalaista. Kun taistelurintama lähestyi, loput väestöstä Rumkowski mukaan lukien päätettiin kuljettaa Auschwitziin. Ghetto lakkautettiin elokuun lopussa. Noin yhdeksänsadan ihmisen onnistui piilotella raunioissa neuvostojoukkojen tuloon asti. Gheton kautta kulkeneista 204 000 juutalaisesta selvisi sodasta hengissä yhteensä vain 10 000.


title: Łódźin ghetto

text: Chaim Rumkowskin kohtalona oli kuolema Auschwitzissa, joskin tarkka kuolintapa on epäselvä. Eräiden väitteiden mukaan Rumkowskin surmasivat juutalaiset jo matkalla keskitysleirille tai huoneessa, jossa riisuuduttiin kaasukammiota varten. Toiset sanovat SS-miesten teloittaneen hänet erillään heti leirille saavuttua.


title: Łódźin ghetto

text: Łódźin gheton juutalaiset eivät järjestäneet samanlaista aseellista vastarintaa kuin Varsovan gheton, Vilnan gheton tai Białystokin gheton asukkaat. Rumkowskin auktoriteetti, ruoan ja aseiden salakuljettamisen mahdottomuus ja toivo selviämisestä tuottavuuden avulla estivät aseellisen kapinan yritykset. Gheton johtaja vastusti voimakkaasti kaikenlaista vastarintaa puheissaan, joissa hän uhkasi lähettää kapinoitsijat tuhoamisleireille.


title: Łódźin ghetto

text: Łódźissa käytiin kuitenkin monin eri tavoin henkistä vastarintaa. Ghetossa harjoitettiin jatkuvaa rikasta kulttuuri- ja uskonnollista toimintaa. Kymmenet koulut ja lastentarhat jatkoivat toimintaansa ankarista oloista huolimatta. Ghetossa toimi yhteiskunnallisia organisaatioita, jotka järjestivät jopa lakkoja. Kulttuuritarjontaan kuului teatteriesityksiä, konsertteja ja kiellettyjä uskonnollisia kokoontumisia. Tällaista toimintaa kuvaa juutalaisten neuvoston järjestämä ghettoarkisto, joka pyrki dokumentoimaan gheton arkipäivää tuleville sukupolville. Dokumentoijat alkoivat jopa luoda gheton tietosanakirjaa ja kerätä ghettoslangin sanastoa. Myös väestöstä pidettiin tarkkaa kirjaa.


title: Łódźin ghetto

text: Gheton elämästä otettiin kiellettyjä valokuvia, joista useat ovat jopa värillisiä. Yksi valokuvaajista, Henryk Ross, onnistui hautaamaan tuhansia negatiiveja maahan juuri ennen gheton sulkemista vuonna 1944. Ross selvisi sodasta hengissä ja palasi kaivamaan kuvat esiin gheton vapautuksen jälkeen. Tämän arkiston ansiosta gheton arjesta tiedetään paljon. Rossin otoksista on sittemmin koottu "Lodz Ghetto Album" -näyttely ja toimitettu valokuvakirja. Näyttely oli kesällä 2006 esillä VB-valokuvakeskuksessa Kuopiossa. Mendel Grossman oli toinen gheton valokuvaaja, jonka kuvia on säilynyt jälkipolville. Hän otti kuvia kameralla, jonka hän oli piilottanut takkinsa sisään. Ghetossa kirjanpitäjänä toiminut itävaltalainen Walter Genewein puolestaan otti ghetosta satoja väridioja, jotka löytyivät 1980-luvun lopulla. Geneweinin diojen pohjalta puolalainen elokuvaohjaaja Daniusz Jabŀoński on tehnyt dokumenttielokuvan "Fotoamator" (1998; engl. "Photographer").


title: Łódźin ghetto

text: Juutalaisilla oli käytössä muutamia kiellettyjä radioita, joiden avulla he saivat tietoa ulkomaailman tapahtumista. Aluksi radioista kuului vain saksalaisia uutislähetyksiä, minkä vuoksi niitä kutsuttiin useissa päiväkirjoissa ja muissa muistiinpanoissa peitenimellä ”valehtelija”. Ghetossa levitettiin muun muassa tietoa Normandian maihinnoususta jo sen tapahtumispäivänä.


title: Łódźin ghetto

text: Gheton vastarintaan kuului myös kuljetusten pakoilu. Kuljetuksen välttäneet eivät olleet enää oikeutettuja ruoka-annoksiin, mutta he saattoivat selvitä muiden avun turvin vähäisiä ruoka-annoksia jakamalla. Aktiivisempaan vastarintaan kuuluivat sabotaasit tehtaissa; työssä hidasteltiin Wehrmachtin kustannuksella. Päiväkirjamerkinnöissä on myös todisteita suunnitelmista, joita oli tehty aseelliseen vastarintaan ryhtymisestä gheton lopun häämöttäessä. Niiden toteuttaminen ei kuitenkaan ollut Łódźin gheton olosuhteissa mahdollista.


title: Ientulehdus

text: Ientulehdus eli gingiviitti on ihmiselle melko yleinen tulehdustila. Se aiheutuu bakteerimassan eli plakin muodostumisesta hampaiden ja ikenien väliin ientaskuun ja ienrajaan.


title: Ientulehdus

text: Ientulehduksen oireina voi olla paha maku ja haju suussa, sekä ikenien punoitus, arkuus, turvotus ja verenvuoto hampaita puhdistettaessa. Hoitamaton ientulehdus voi johtaa hampaita ympäröivän leukaluun ja kiinnityskudoksen häviämiseen. Tätä hampaiden kiinnityskudossairautta kutsutaan tukikudostulehdukseksi eli parodontiitiksi.


title: Ientulehdus

text: Ientulehduksen voi ehkäistä ja parantaa tehostamalla suuhygieniaa. Useimmiten päivittäinen kunnollinen hampaiden ja hammasvälien puhdistus riittää hoidoksi.


title: Ientulehdus

text: Ientulehdus voi aiheutua myös ilman merkittävää plakkiärsytystä. Yleisimmin näissä tapauksissa gingiviitti johtuu raskaudenaikaisista hormonimuutoksista.


title: Oliver Lodge

text: Sir Oliver Joseph Lodge (12. kesäkuuta 1851 – 22. elokuuta 1940) oli englantilainen fyysikko. Lodge tutki monia fysiikan ongelmia, mutta hän on tunnettu erityisesti langattoman viestinnän tutkimuksistaan.


title: Oliver Lodge

text: Lodge syntyi Penkhullissa, Staffordshiren maakunnassa. Hän opiskeli Lontoon yliopistossa, josta valmistui vuonna 1877, jatkaakseen fysiikan laitoksen professorina samaisessa laitoksessa. Vuosina 1881–1890 hän opetti myös Liverpoolin yliopistossa. 1900–1919 hän toimi Birminghamin yliopiston johtajana. Hän sai ritarin arvonimen vuonna 1902 saavutuksistaan langattoman viestinnän tutkimuksessa.


title: Oliver Lodge

text: Lodge oli kiinnostunut Maxwellin sähkömagneettiseen säteilyyn liittyvistä teorioista. Hän tunsi Hertzin henkilökohtaisesti ja seurasi hänen kokeitaan. Lodge aloitti sähkömagneettisen säteilyn tutkimuksensa 1888, jolloin hän tutki lankaa pitkin etenevää jännitettä, joka synnytti parijohdon kipinäväliin kipinöitä. 1889 Lodge havaitsi, että kahden metallipallon väliin syntyi vetovoimaa, jos lähistöllä tapahtui sähköpurkaus. Periaate oli sama, kuin Branlyn kokeissa metallijauheen kanssa. Havainnon pohjalta sekä Branly että Lodge kehittivät laitetta, jolla voisi havainnoida sähkömagneettista säteilyä. Lodge antoi laitteelle nimen kohereeri ja se oli seuraavat viisitoista vuotta perustana kaikille radiokokeiluille.


title: Oliver Lodge

text: Vuonna 1894 Lodge piti Oxfordissa luentoja Hertzin kokeista. Esityksessään hän siirsi morsen aakkosilla kirjoitetun sanoman radioteitse toiseen rakennukseen. Tämä oli tiettävästi ensimmäinen kerta, kun radiolla siirrettiin käytännöllistä informaatiota.


title: Oliver Lodge

text: Lodge oli myös kiinnostunut kuolemanjälkeisestä elämästä. Hän kirjoitti lukuisia kirjoja aiheesta, fysiikkaan liittyvien teosten ohella.


title: Beta Lyrae

text: Beta Lyrae (β Lyr,β Lyrae) eli Sheliak on tunnettu kirkkaudeltaan muuttuva tähti. Beta Lyrae on näkyvä kaksoistähti ja sen A-komponentti spektroskooppinen kaksoistähti ja pimennysmuuttuja. Lähekkäisen kaksoistähden toista komponenttia ympäröi kaasurengas, johon virtaa massaa toisesta tähdestä, joka on venynyt ilmapallon muotoiseksi.


title: Beta Lyrae

text: Kaksoistähti Beta Lyraen tähdet ovat valkeita -- vihertävänvalkeita eli niiden välinen lämpötilaero ei ole suurikaan, kuten Algol-tähdessä. Tähden kirkkauden muutokset johtuvat siis siitä, että tähdet pimentävät toisensa. Koska tähdet ovat hyvin lähekkäin, ne ovat soikeita, ja tämän takia niiden säteilemä valo vaihtelee liukuvasti tähden komponenttien kiertäessä toisiaan. Tähtien ympärillä on paksu kaasuvaippa. Läpimitaltaan suuremmasta tähdestä virtaa kaasua pienempään tähteen. Virtaava kaasu kerääntyy erään vanhan teorian mukaan tähtien ympärille kuoreksi. Nykynäkemyksen mukaan pienempää komponenttia ympäröi massivinen, munkkirinkilämäinen kaasukuori, joka luo B5-spektrin pienemmälle tähdelle. Luultavasti kaasua virtaa systeemistä ulos ja toisen komponentin ympärillä oleva kaasukiekko on elliptinen kaasun virtausnopeuden takia. Massavirran nopeus on 300 km/s. Kaksoistähden kiertoaika pitenee ~ 2,2 x 10 vuotta, ja massavirraksi suuremmasta tähdestä pienempään on laskettu 2,7 x 10 eli 4,5 Maan massaa vuodessa.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Klondiken kultaryntäys oli vuosina 1896–1898 tapahtunut kullankaivusta kiinnostuneiden joukkovaellus Kanadan Yukonin erämaan Klondiken alueelle.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Ryntäys alkoi, kun merimies George Carmack ja hänen intiaanilankonsa Skookum Jim löysivät Bonanza Creekiltä kultaa. Tieto tästä levisi alussa kymmenille turkismetsästäjille ja kullanhuuhtojille, jotka saapuivat paikalle valtauksia ottamaan. Todellinen ryntäys alkoi vuonna 1897, jolloin tieto kultalöydöistä levisi Yhdysvaltoihin ja muihin maihin. Niinpä lopulta 100 000 erilaista seikkailijaa ja onnenonkijaa yritti maitse ja meritse Klondikeen. Näistä noin 30 000–40 000 jäi Klondikeen joksikin aikaa. Saapuneet rakensivat Dawson Cityn kaupungin. Monet rikastuivat ja vaurastuivat Klondikessa, mutta jotkut menettivät henkensä jo matkalla sinne. Ryntäys päättyi vuonna 1899, jolloin Nomen kultaryntäys alkoi. Tämän jälkeisinä vuosikymmeninä Dawson City kutistui nykyiseksi 1600 asukkaan pikkukaupungiksi.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Klondikejoki on Yukonjoen sivuhaara. Huhut kertoivat jo 1830-luvulla, että Yukonjoella olisi kultaa. Brittiläisestä Kolumbiasta löytyi kultaa jo 1850-luvulla. Juneaun läheltä Gold Creekiltä löytyi kultaa 1880. Alaskakin kartoitettiin suurin piirtein 1870- ja 1880-luvuilla. 1880-luvulla Yukonjoen hiekoilla oli 200 kullanhuuhtojaa. 1885 löytyi Steart Riverin kulta ja 1886 Forty Mile Riverin kulta. Forty Mile Riverillä oli parhaimmillaan 300 kullanhuuhtojaa. Pian löydettiin Sixty Mile River. Klondikejoki on näiden välissä. 1893 Alaskaan syntyi kultaryntäyksessä Circle City Birch Creekin kullan takia. Circle Cityssä oli mm. 16 saluunaa ja ilotaloja ja palkkataso siellä nousi viisinkertaiseksi kuin maailmassa keskimäärin kullan takia. Niinpä tämä pieni kaupunki sai nimen "Pohjolan Pariisi", mikä titteli siirtyi myöhemmin Dawson Citylle. Monet circlecityläiset muuttivatkin aikanaan Klondikeen. Toisaalta Klondikesta tultiin Yhdysvaltain puolella olevaan Circle Cityyn höyrylaivalla juhlimaan.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Elokuussa 1896 kolme miestä Skookum Jim Masonin johdolla suuntasivat pohjoiseen Yukonjoelle Carcrossin alueelle etsimään Masonin sisarta Katea ja tämän miestä George Carmackia. Sen jälkeen kun joukko oli löytänyt Carmackit lohestamassa Klondikejoen suulla, he tapasivat novascotialaisen Robert Hendersonin, joka oli ollut kaivamassa kultaa Indianjoella Klondiken eteläpuolella. Henderson kertoi Carmackille kaivupaikkansa sijainnin ja sanoi, ettei halua nähdä seurueen intiaaneja valtauksensa lähellä. Seurue siirtyi muutaman mailin verran ylävirtaan pitkin Klondikejokea Bonanzajoelle saakka metsästämään hirviä.


title: Klondiken kultaryntäys

text: 6. elokuuta 1896 seurue löysi sattumalta rikkaan kultaesiintymän Rabbit Creekiltä (Kaniinipuro), jota kutsuttiin myöhemmin Bonanzajoeksi. Bonanzajoki on Yukonjokeen laskevan North Klondiken sivujoki.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Nykyisin Skookum Jimiä pidetään varsinaisen löydön tekijänä, mutta joidenkin lähteiden mukaan löytäjä olisi ollut Kate Carmack. George Carmack sai virallisesti kunnian löydöstä, sillä valtaus oli hänen nimissään. Seurueen muut jäsenet suostuivat tähän, sillä alueelle saapuvien muiden kullankaivajien olisi ollut hankalaa hyväksyä intiaanin tekemää valtausta. Henderson, joka kaivoi valtauksellaan kauempana, kuuli löydöstä vasta kun rikkaat esiintymät oli jo vallattu: monet uskoivatkin oikeuden näin tapahtuneen, olihan Henderson käyttäytynyt rasistisesti löydön tehnyttä Skookum Jimiä kohtaan.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Tieto kultalöydöstä levisi nopeasti kaivosleireissä Yukonjoen laaksossa. Carmackin "joukko" kertoi kultalöydöstään jokaiselle vastaantulijalle matkallaan Forty Milesin kauppapaikalle valtaustaan rekisteröimään. Kukaan vastaantulijoista tai Forty Milesin kauppapaikan ihmisistä ei uskonut Carmackia ja Skookum Jimiä, ennen kuin nämä näyttivät löytämänsä kultahiput.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Niinpä Forty Milesin turkismetsästäjät lähtivät jo samaan päivänä Rabbit Creekille kultaa etsimään. Kun nämä taas löysivät kultaa, yhä enemmän ihmisiä ryntäsi kultaa hakemaan ja Rabbit Creek ristittiin Bonanza Creekiksi. Mutta monet näistä kymmenistä ensimmäisistä kullanetsijöistä kuolivat kylmään tai nälkään, kun talvi tuli ja heillä ei ollut vetokoiria ja talvivaatteita.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Pian Bonanza-, Eldorado- ja Hunkerjokien varsilla oli kymmenittäin valtauksia aiemmin Fortymile- ja Stewartjoilla kaivaneiden kullanetsijöiden nimissä. Painopiste oli ainakin alussa kohdassa missä Eldoradojoki laskee Bonanzajokeen. Kolmen kuukauden kuluttua Klondikessa oli 500 valtausta. Näistä ensimmäisistä valtaajista tuli rikkaita "Klondiken kuninkaita". Vuonna 1896 alueelle tuli lähiseuduilta noin 3000 kaivajaa.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Uutiset kultalöydöstä levisivät Yhdysvaltoihin hitaasti johtuen ajan huonoista tietoliikenneyhteyksistä Yhdysvalloista Alaskaan.


title: Klondiken kultaryntäys

text: 16. kesäkuuta 1897 saapui Kalifornian San Franciscoon kymmentä Klondikessa rikastunutta kullankaivajaa kuljettanut laiva "S/S Excelsior". Mukana oli 750 000 dollarin arvosta kultahiekkaa. Seuraavana päivänä Seattlen satamaan laski toinen kultaa ja kullankaivajia kuljettanut laiva "S/S Portland", jossa oli 68 rikastunutta. Rikastuneet esittelivät tyytyväisinä kultapussejaan muille. Lennätin ja lehdistö levittivät nopeasti tiedon koko maailmaan. Kuukauden sisällä Klondiken kultaryntäys alkoi. Ryntääjien joukossa oli 21-vuotias, myöhemmin poikien erä- ja seikkailukirjailijana tunnetuksi tullut Jack London.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Syyskuussa 1898 Anviljoelta löytyi kultaa, mikä laukaisi toisen ryntäysaallon. Jo vuonna 1898 Klondiken väkiluku kasvoi 40 000:een, ja nälänhätä uhkasi.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Klondikeen yrittäjien joukossa oli enimmäkseen miehiä, mutta myös joitain naisia kiinnosti mahdollisuus rikastua nopeasti kullalla.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Yleensä kullanetsijät saapuivat ensin laivalla Etelä-Alaskan "pannunkahvaan" Juneausta hieman pohjoiseen olevaan Skagwayhin tai joskus läheiseen Dyeyaan. Alaskan rannikolta kuljettiin vuorten yli joko Chilkoot Passin tai White Passin solan yli. Sen jälkeen jatkettiin jalan Bennett Lake -järven rantaan, jossa rakennettiin veneitä ja lauttoja, joilla kuljettiin Klondikeen.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Skagwayssa ja Dyeyassa kuhisi rikollisia, jotka olivat lahjoneet paikallisen poliisin. "Soapy Smithin" johtamat gangsterit huijasivat ihmisiltä rahaa eri tavoin mm. myymällä saippuaa, joiden joissain pakkauksissa väittivät olevan rahaa. Toinen tapa huijata oli myydä Skagwayssä tarkoitusta varten perustetusta lennätintoimistosta ihmisille kuitteja, joilla muka sai kaukana olevan suurkaupungin pankista kullankaivajien anteliaisuuttaan luovuttaman kullan verran rahaa. Lennätintoimisto lähetti myös sähkösanomia, jotka eivät koskaan tulleet perille, mutta niistä otettiin maksu. Skagwaystä ei ollut lennätinyhteyksiä muualle. Soapy Smith pystyi jatkamaan laittomia toimiaan, koska oli lahjonut ja pelotellut hiljaisiksi poliisit.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Monesti kullankaivajat valitsivat vuorten yli Chilkoot Pass -solan kautta kulkevan reitin. Se oli jyrkkä ja vaarallinen: viimeisen 800 metrin matkalla reitti nousi 300 metriä. Reitti oli liian jyrkkä kantojuhdille, joten kullankaivajien oli kannettava itse tarvikkeet solan huipulle. Yleensä kuitenkin intiaanikantajat kuljettivat maksusta kullankaivajien tarvikkeita näitä portaita ylös. Reitillä huipulle "The Summit" oli noin 1 500 jäähän hakattua porrasaskelmaa, joita kutsuttiin "Kultaisiksi portaiksi". Ihmisten oli kannettava mukanaan noin tonnin verran elintarvikkeita, jotta he saisivat luvan ylittää rajan ja astua Kanadan maaperälle. Solan korkeimmalla kohdalla sijaitsi Kanadan ratsupoliisin asema, joka valvoi tarvikesäädöksen toteutumista. Kullankaivajien oli kuljetettava mukana määräysten mukaiset varusteet mm. tietty määrä elintarvikkeita, jottei syntyisi pahaa ruokapulaa.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Vaikka White Pass ei ollut niin korkea ylitettävä kuin Chilkoot Pass, olosuhteet olivat siellä huonommat. Reitti tunnetaan yleisesti "Kuolleen Hevosen Polkuna" ("Dead Horse Trail"), koska sen varrella makasi kuolleena noin 3 000 eläintä.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Klondiken matkaajat kulkivat satoja kilometrejä jalan, käyttäen joko vetoeläintä tai käsin hinattavaa rekeä raskaiden tavaroiden kuljetukseen


title: Klondiken kultaryntäys

text: Matka Klondikeen oli Chilkoot Trailia ja White Pass Trailia vaarallinen ja maareittiä pitkin kylmä. Teltta oli yleensä ainoa suoja kovassa pakkasessa. Ihmiset kärsivät väärästä ravitsemuksesta ja nälästä vaikka heillä oli alussa suuret määrät ruokatarvikkeita ohjeen mukaan. White Pass Trailin ("Dead Horse Trail") kautta kulkeneista monet tulivat sairaiksi, myös psyykkisesti, syötyään kuolleiden hevosten lihaa. Monien nälkiintyneiden matkaajien kerrotaan juoneen saappaista keitettyä lientä, mikä on luultavasti totta. Niinpä monia kuoli tai he kääntyivät takaisin kiinnostuksensa menettäneenä.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Bannett Lake -järven rannalla kullanetsijät rakensivat veneitä, joilla he suorittaisivat jäljelle jäävän 800 kilometrin matkan pitkin Yukonjokea. Pienellä veneellä oli vaarallista purjehtia koskia täynnä olevan Yukonjoen yläjuoksun läpi. Virta oli alkuosassaan vuolas, mutkitteli ja oli kivinen. Osa veneistä joutui tuuliajolle jo järvillä. Vene saattoi koskessa törmätä kallionseinämään Miles Canyonin kohdalla.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Muita reittejä Klondikeen olivat Copper River Trail sekä Teslin Trail. Jotkut kulkivat myös Cariboo Wagon Roadia ja Kanadan sisämaassa Edmonton Trailia pitkin. Yksi pääreiteistä oli 2 600 kilometrin matka höyrylaivalla Yukonjokea pitkin. Sitä kutsuttiin "rikkaan miehen reitiksi". Talvella 1897 Yukonjoki jäätyi aikaisin, ja reitillä olleita onnenonkijoita pelastamaan oli lähetettävä pelastuspartio.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kesällä 1897 Klondikeen saapui 6 000 kullankaivajaa.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Arviolta 100 000 henkeä osallistui kultaryntäykseen, ja heistä noin 30 000 pääsi Dawson Cityyn saakka.


title: Klondiken kultaryntäys

text:
Monet pettyivät saavuttuaan Klondikeen, kun ensimmäiset valtaajat "Klondiken kuninkaat" ja muut olivat vallanneet kulta-alueet, ja myöhemmin tulleet joutuivat raatamaan näiden eteen. Monet Chilkootin solan ylittäneistä joutuivat palaamaan takaisin. Ne jotka eivät löytäneet Klondikesta kultaa, joutuivat tekemään kovaa työtä 1-10 dollarin päiväpalkalla. Se oli ajan mittojen mukaan hyvä palkka, mutta sillä
ei maksettu 1200 dollarin hintaista matkaa Klondikeen. Klondikeen saapuneen oli yleensä rakennettava itselleen mökki ainakin alussa. Ikkunoina saatettiin käyttää viskipulloja, koska ikkunalasista oli huutava pula. Ensimmäisenä talvena oli ruoka- ja muu tarvikepula, ja ATC:n ja NATC:n kauppojen elintarvikkeet säännösteltiin. Moni kultaa löytämätön yritti pysytellä metsästyksellä hengissä. Silloinen paikallinen poliisipäällikkö Charles Constantine määräsi toimettomat lähtemään pois. Tällöin Dawsonissa oli 2000 ja lähistön kaivoskuiluissa 4000 kullankaivajaa. Muun muassa Jack London kärsi huonon ravinnon takia keripukista. "Dawsonin pyhimykseksi" sanottu jesuiittaisä William Judge auttoi Londonia ja monia muita sairastuneita.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kullankaivajat kaivoivat kultaa suurella vaivalla Klondiken ikiroudan sisästä. Vaikka talvella ei kultaa pystytty huuhtomaan, routaan voitiin kaivaa. Kaivu ei onnistunut kuitenkaan aivan kylmänä keskitalvena eikä kesällä. Kesällä kaivettu maa huuhdottiin pitkällä rännillä siten että vesi vei kevyemmän kiven pois, raskas kulta jäi ränniin.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kaivamisessa käytettiin mm. lapiota, hakkua ja kottikärryjä sekä sankoa, joilla kaivettu maa nostettiin ylös. Monesti kuilussa poltettiin tulta, jolla saatiin ikirouta sulamaan. Yleensä ei räjäytelty dynamiitilla, kokemuksesta tiedettiin sen johtavan jopa kuilun sortumiseen.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kultaa odotettiin yleensä löytyvän viimeistään n. 6 metrin syvyydestä, sillä ajateltiin, ettei tätä syvemmälle kannattanut kaivaa, mutta joskus saatettiin kaivaa jopa 10 metrin syvyyteen. Löytyikö kultaa, oli kaivajan kannalta ennalta arvaamatonta. Kerrostuman kultapitoisuutta tutkittiin tekemällä välillä koehuuhdontoja vaskoolilla.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kullankaivajat kaivoivat syvän kuilun kerrokseen, josta kultaa oletettiin löytyvän. Kuilussa oli kylmää, kosteaa ja savuista. Jos kultaa ei löytynyt, voitiin kuilusta kaivaa sivutunneleita. Sivutunnelit lisäsivät romahduksen riskiä, mutta myös tavallisin pystykuilukin saattoi romahtaa surmaten kaivajansa. Sortumariskiä minimoitiin lopettamalla kuilussa työt tai tukemalla sitä sivu- ja poikkipaaluin, ja tekemällä sivutunneleista kyllin kapeita. Jos sivutunnelista löytyi kultaa, kannatti sen kohdalle kaivaa uusi kuilu.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kaivajat pelkäsivät sortumisen lisäksi myös sitä, että hakku osui vesisuoneen. Tästä vaarasta saattoi varoittaa kuilun pohjalle nouseva vesi. Kaivaja saattoi hukkua vesisuonesta pulppuavaan veteen. Moni työskenteli toisten valtauksilla, koska se oli helpompaa.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Yukon- ja Klondikejokien yhtymäkohtaan vanhaan kauppapaikkaan lähelle sitä paikkaa mistä Bonanzajoki laskee Klondikejokeen, perustettiin Dawson City.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Kaupungin asemakaava suunniteltiin ruudukoksi alkaen First Streetista. Kadut olivat savista velliä, koska seutu oli alavaa ja soista, joten pian alettiin rakentaa puisia jalkakäytäviä. Alussa talot olivat pelkkiä telttoja. Pian rakennettiin vauhdilla ennen talven tuloa hirsitaloja, mm. julkisia rakennuksia: poliisien parakit, pankki, posti ja valtaustoimisto. Paikalle nousivat myös kauppaa käyvien yhtiöiden ATC ja NATC liiketalot. Ensimmäiset rakennukset olivat pieniä, matalia hirsimökkejä.


title: Klondiken kultaryntäys

text:
Dawson Citystä tuli uusi "Pohjolan Pariisi", Pohjois-Amerikan mantereen suurin kaupunki Seattlen pohjoispuolella ja Winnipegin länsipuolella. Monia ajan mittojen mukaan nykyaikaisia mukavuuksia
oli kaupungissa, mm. sähkö, puhelin ja elokuvateattereita.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Lopulta tontit maksoivat enemmän kuin New Yorkissa. Moni hankki suuria tuloja pyörittämällä muuta kuin kullankaivuutoimintaa saaden tulonsa kullankaivajilta. Kanadalaiset ja amerikkalaiset, joita oli paikalla enemmän, olivat melko huonoissa väleissä keskenään.


title: Klondiken kultaryntäys

text:
Jotkut hankkivat rahaa jonottamalla valtaustoimiston edessä toisten puolesta. Niin sanottu "naisten ovi" merkitsi jonon ohittamista maksamalla kynnysraha. Toiset harjoittivat liiketoimintaa ostamalla ja myymällä valtauksia tai osuuksia niihin, ja poliisi puuttui siihen, jos tarjottiin tiedetysti olemattomia tai arvottomia valtauksia.
Valtausten rekisteröijävirkailijat huijasivat niitä rekisteröijiä, joilla ei ollut varaa maksaa ylihintaa valtaamastaan maatilkusta, väittämällä jonkun toisen vallanneen maalaikun ensin ja tapahtuneen kirjanpitovirheen.


title: Klondiken kultaryntäys

text:
Kanadan ratsupoliisi ei päästänyt Soapy Smithiä Klondikeen. Yleensä Klondiken kullankaivajat olivat rehellisiä, ja esimerkiksi mökin ovi saattoi jäädä talveksi auki niin ettei kukaan vienyt sieltä mitään. Rikkomukset olivat monesti juovuksissa saluunassa tappeluja tai metelöintejä, valtaushuijauksia tms. Jos joku rikkoi lakia, hän joko joutui lähtemään pois piirikunnasta tai tekemään työtä halkomäessä, kun talvella oli tarvetta polttopuista.
Kesällä "sinisen lipun" saanut karkotettu selvisi kohtalaisen hyvin mm. höyrylaivassa veneessä ja muonavaroilla varustettuna, mutta talvella karkotus oli useimmiten kuolemaksi sille, joka ei osannut selvitä yksin erämaassa. Saluunassa rähinät saattoi ainakin joskus sopia korvaamalla mahdolliset aineelliset vahingot saluunanpitäjälle.
Prostituutiota siedettiin mm. siten ettei puututtu siihen mitä tanssitytöt kotonansa vapaa-aikanaan tekevät. Julkisesti ei saanut esittää eroottisia tanssiesityksiä varsinkaan sen jälkeen kuin tiukka poliisipäällikkö Sam Steele oli saapunut kaupunkiin vuonna 1898. Siveysrikoksiin syyllistynyt joutui Steelen puhutteluun, ei halkomäkeen, mikä riittikin yleensä. Revolvereita ei saanut kantaa, koska oltiin Kanadassa. Silti sai pitää metsästyskivääreitä. Oli yleisesti hyväksyttyä ampua se, joka koetti viedä toisen rännistä kultaa. Kullankaivajat välttelivät visusti toisten rännejä, mutta toisin oli muun muassa kiertelevien rosvojen ja joidenkin ansapyytäjien laita. Joskus kävi niin, että kokematon kullankaivaja eksyi tietämättömyyttään toisen rännin lähelle ja hänet ammuttiin varkaana.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Elämä Klondikessa oli paheellista, vapaa-aikojen iloksi oli tarjolla uhkapelejä, viinaa ja tanssityttöjä. Saluunoita oli kymmeniä, ja ne loivat vastinetta yksitoikkoiselle, vaaralliselle ja raskaalle työlle. Saluunat, pelihuoneet ja tanssihallit eivät kuitenkaan olleet sunnuntaisin auki. Kesällä 1898 Dawsonissa oli viisi kirkkoa ja rukoushuonetta.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Tuhannet lähtivät Klondikesta Nomeen vuonna 1899 uuteen ryntäykseen ja tällöin Klondiken kultaryntäyksen katsotaan päättyneen. Jo vuonna 1901 ensimmäisessä väestönlaskennassa Dawson Cityn väkiluku oli laskenut 9 000:een ja seuraavan vuoden väkiluku oli alle 5000. Dawsonin väkilukua alensi mm. Whitehorsen nousu merkittäväksi keskukseksi toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 2000 Dawsonissa asui 1328 ihmistä.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Viimeiset perinteiset kaivokset suljettiin 1960-luvulla. Maansiirtokoneiden kehitys mahdollisti kuitenkin kullankaivuun uudelleen aloittamisen 1980-luvulla. Nykyään Klondikessa toimii muutamia kymmeniä koneelliseen kullanhuuhdontaan perustuvia kultakaivoksia. Nämä ovat usein noin viiden miehen työmaita, joissa kaivinkoneilla kaivettava maa-aines syötetään suuren huuhtomon läpi. Suurimmissa kaivoksissa kaivetaan jopa 50 kiloa kultaa vuosittain.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Monet rikastumisesta haaveilleet palasivat Klondikesta varkaiden uhreiksi joutuneina ja heidän oli vaikea palata kotiseutunsa yhteiskuntaan, johon olivat katkaisseet siteet. Ryntäykseen osallistuneista Dawsoniin saapuneista noin 40000:sta suunnilleen 4000 rikastui. Näistäkin suurin osa menetti melko pian omaisuutensa tuhlaamalla tai se varastettiin heiltä.


title: Klondiken kultaryntäys

text: Ryntäystä kuvataan mukana olleen Jack Londonin kirjoissa sekä Charlie Chaplinin elokuvassa "Kultakuume".


title: Klondiken kultaryntäys

text: Disneyn sarjakuvamaailman ankkahahmo Roope Ankka oli kullankaivajana Klondikessa kultaryntäyksen aikaan. Carl Barksin sarjakuvassa "Takaisin Klondikeen" Roope muistelee aikaa, jolloin hän kaivoi kultaa kuvitteellisessa White Agony Creekin laaksossa. Myöhemmistä sarjakuvantekijöistä Don Rosa on kuvannut teoksessaan "Roope Ankan elämä ja teot" useammassa luvussa Roopen Klondiken-aikaa. Rosan teoksen aikajanan mukaan tämä sijoittui vuosille 1896–1899.


title: Arturo Toscanini

text: Arturo Toscanini (25. maaliskuuta 1867 Parma, Italia – 16. tammikuuta 1957 New York) oli yksi 1900-luvun kuuluisimmista kapellimestareista. Hänen vaikutuksensa erityisesti kotimaassaan oli valtava: hän uudisti oopperakäytäntöjä ja johti useiden tunnettujen teosten kantaesityksiä, muun muassa Puccinin "La Bohèmen", "Lännen tytön" ja "Turandot’n".


title: Arturo Toscanini

text: Toscanini toimi musiikillisena johtajana ensin Torinon Teatro Regiossa (1895–1898) ja Milanon La Scalassa (1898–1903). Metropolitanissa Toscanini johti vuosien 1908–1915 aikana yli 300 näytöstä tuoden ohjelmistoon muun muassa Wagneria ja Musorgskin "Boris Godunovin". Riitaannuttuaan taiteellisten erimielisyyksien vuoksi oopperan johtajan kanssa Toscanini palasi La Scalan taiteelliseksi johtajaksi (1920–1929).


title: Arturo Toscanini

text: Jouduttuaan Italiassa fasistien hampaisiin Toscanini muutti vuonna 1931 Yhdysvaltoihin, jossa hänestä tuli ensimmäinen kapellimestari, joka otti työssään käyttöön uudet tekniset innovaatiot – radion, gramofonin ja television. Pääasiallisen elämäntyönsä hän teki NBC:n orkesterin parissa. Hänen tyylinsä oli räiskyvä ja sotilaallinen. Toscaninin ansioksi luetaan myös uuden hengen puhaltaminen moniin kauan esittämättä maanneisiin teoksiin. Kapellimestarille oli kunnia-asia pyrkiä esittämään teos sellaisena, kuin säveltäjä oli sen kuultavaksi tarkoittanut. Toscanini korjasikin paljon nuottikirjoituksen painoasua ja tempomerkintöjä. Musiikillisen kunnianhimon hintana olivat jatkuvat konfliktit soittajien ja konserttijärjestäjien kanssa. Toscanini oli tunnettu tavastaan vetäytyä harjoitushuoneeseensa murjottamaan, jos koki ettei saa tahtoaan läpi taiteellisissa kysymyksissä.


title: Arturo Toscanini

text: Toscanini nimitettiin Italian elinikäiseksi senaattoriksi 5. joulukuuta 1949, mutta hän kieltäytyi. Kapellimestari kuoli New Yorkissa 89-vuotiaana vuonna 1957. Hänet haudattiin Cimitero Monumentaleen Milanoon.


title: Arturo Toscanini

text: Toscaninin levytyksistä tunnetuimpia ovat Verdin "La Traviata", "Otello" ja "Falstaff".


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Aleksandra Fjodorovna, syntyjään Hessen-Darmstadtin prinsessa Alix Victoria Helena Louise Beatrice ("Prinzessin Alix Viktoria Helene Luise Beatrix von Hessen und bei Rhein") (6. kesäkuuta 1872 Darmstadt, Hessen – 17. heinäkuuta 1918 Jekaterinburg) oli keisarinna ja Venäjän viimeisen keisarin Nikolai II:n puoliso.


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Alixin isä oli Hessenin suurherttua Ludvig IV ja äitinsä Britannian prinsessa Alice, kuningatar Viktorian ja Prinssi Albertin tytär. "Alix" on saksalainen muoto Alice-äidin nimestä. Käännyttyään luterilaisuudesta ortodoksisuuteen hän sai nimen "Aleksandra Fjodorovna".


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Alixin äiti kuoli tytön ollessa vain kuuden vanha, ja Alix kasvoi kuningatar Viktorian hovissa.


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Alix kihlautui Venäjän perintöruhtinaan Nikolai II:n kanssa huhtikuussa 1894. Keisari Aleksanteri III:n kuoltua Nikolaista tuli saman vuoden marraskuussa 25-vuotiaana Venäjän keisari. Pari vihittiin 26. marraskuuta 1894 Talvipalatsissa ja kruunattiin seuraavana vuonna.


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: He saivat viisi lasta:


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Aleksandra Fjodorovna oli perinyt isoäidiltään kuningatar Victorialta perinnöllisen verenvuototaudin (hemofilia) geenin, joka kuitenkin ilmenee vain puolella miesjälkeläisistä. Tautia sairasti kruununperijä Aleksei.


title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Helmikuun vallankumouksen aikana 1917 Aleksandra Fjodorovna oli Tsarskoje Selossa. Keisarin vallastaluopumisen jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus otti tehtäväkseen keisariperheen suojelun. Ensin heitä pidettiin vankeina kotonaan Tsarskoje Selossa, mutta myöhemmin vartiojoukkojen siirryttyä vallankumouksellisten puolelle heidät päätettiin siirtää turvaan Siperiaan Tobolskiin.