title: Fahd

text: 27. toukokuuta 2005 hallitus ilmoitti Fahdin joutumisesta sairaalaan ja ilmoitti hänen tilansa olevan vakava. Lopulta 1. elokuuta Saudi-Arabian televisio ilmoitti kuninkaan kuolleen. Kruununprinssi Abdullah nimitettiin virallisesti uudeksi kuninkaaksi.


title: Khalid (Saudi-Arabia)

text: Khalid (, s. 1913, Riad – k. 13. kesäkuuta 1982) oli Saudi-Arabian kuningas 1975–1982.


title: Khalid (Saudi-Arabia)

text: Khalid nimettiin kruununprinssiksi 1965, kun hänen vanhempi veljensä Muhammad ibn Abdilaziz kieltäytyi. Khalid oli sairaalloinen ja hänen nousuaan valtaistuimelle epäiltiin.


title: Khalid (Saudi-Arabia)

text: Hän seurasi velipuoltaan Faisalia kuninkaana 1975 tämän murhan jälkeen. Hän ei ollut juurikaan kiinnostunut politiikasta, vaan jätti hallintotehtävät veljelleen Fahdille. Tästä huolimatta hän oli suosittu hallitsija.


title: Khalid (Saudi-Arabia)

text: Hänen huomattavimmaksi suunnitelmakseen jäi toinen viisivuotissuunnitelma infastruktuurin ja terveydenhuollon parantamiseksi. Hän kutsui maahan myös suuren määrän vierastyöläisiä.


title: Mikael Aleksandrovitš Romanov

text:
Suuriruhtinas Mikael Aleksandrovitš Romanov (; 4. joulukuuta 1878 – 12. kesäkuuta 1918) oli Aleksanteri III:n ja Maria Fjodorovnan poika ja keisari Nikolai II:n veli. Mikaelin isoisä oli Aleksanteri II.
Nikolain lisäksi Mikaelilla oli 4 sisarustaVeljensä Georgin kuoleman jälkeen vuonna 1899 Mikaelistä tuli kruununperillinen kunnes Nikolaille syntyi poika, Aleksei, vuonna 1904.


title: Mikael Aleksandrovitš Romanov

text: Mikael aloitti suhteen Natalja Sergejevna Wulffertin (os. Šeremetervskaja), kahdesti eronneen aatelittoman naisen kanssa. He saivat pojan Georgin vuonna 1910. Mikael nimesi pojan veljensä Georgi Aleksandrovitš Romanovin mukaan. Georgi tunnettiin nimellä kreivi Brasov ja hän kuoli auto-onnettomuudessa 22. heinäkuuta vuonna 1931.


title: Mikael Aleksandrovitš Romanov

text: Mikael matkusti naisen kanssa ulkomaille ja he menivät salaa naimisiin Wienissä Pyhän Savvan serbialaisessa kirkossa 30. lokakuuta 1911. Ulkomaiset tiedustelupalvelut kuitenkin jäljittivät paria tiukasti ja Mikael menetti perintöruhtinas Aleksein syntymän jälkeen vuonna 1904 saamansa sijaishallitsijan arvonimen, eikä saanut palata kotimaahansa.


title: Mikael Aleksandrovitš Romanov

text: Mikael sai palata Venäjälle sodan sytyttyä. Hänen vaimonsa käytti nyt arvonimeä "kreivitär Brasova". Hän puheli duuman vasemmistoedustajien kanssa, jopa asioita, joista kuka tahansa muu olisi kyyditty pariksikymmeneksi vuodeksi Siperiaan. Suuriruhtinas Mikael komensi ensimmäisessä maailmansodassa ratsuväen "Villiä divisioonaa" ja palkittiin Pyhän Yrjön ristillä.


title: Mikael Aleksandrovitš Romanov

text:
Nikolai II luopui kruunusta veljensä hyväksi Pihkovassa 15. maaliskuuta 1917. Seuraavana päivänä Mikael allekirjoitti Pietarissa manifestin, jossa hän sanoi suostuvansa hallitsijaksi vain, jos perustuslakia säätävä kokous niin päättäisi. Mikaelin manifesti:
Historioitsijat eivät ole yksimielisiä siitä, oliko Mikael viimeinen keisari, Mikael II. Toisten mielestä hänestä tuli keisari Nikolai II:n luovuttua kruunusta. Toisten mielestä hänestä olisi tullut keisari vain hyväksyessään aseman. Oli tai ei, hänen valtansa olisi kestänyt vain päivän, ja kysymyksestä tuli teoreettinen, kun monarkia "de facto" lopetettiin.


title: Mikael Aleksandrovitš Romanov

text: Luotettavimpien arkistolähteiden mukaan Mikael teloitettiin Permin lähistöllä 12. kesäkuuta 1918 Permin Tšekan käskystä.


title: Ukonvirva

text: Ukonvirva on valoilmiö, jossa korkeisiin rakennuksiin, mastoihin tai puihin ukkospilven alla syntyy koronapurkaus. Se on vastaava kuin Elmon tuli merellä laivoissa ja ilmassa lentokoneissa. Ukonvirva näyttäytyy valaisevana sinertävänä hohteena kohteen ympärillä tai kohteessa, usein ikään kuin suihkuten terävien kärkien suuntaisesti ulospäin. Ukonvirva voidaan laskea virvatuliin, jotka ovat joukko kansanperinteen tuntemia erilaisia valoa aikaansaavia ilmiöitä pimeässä.


title: Elmon tuli

text: Elmon tuli on laivojen mastoihin ja lentokoneisiin joskus ukkosella syntyvä sähköinen koronapurkaus, joka ilmenee ympäröivänä sinertävänvalkeana hohteena ilman ionisoituessa. Elmon tuli näyttää suihkuavan tai virtaavan terävien esineiden kärjistä. Joskus Elmon tuli rätisee, mutta se ei kuitenkaan polta. Maalla vastaava ilmiö esimerkiksi korkeissa rakennuksissa on ukonvirva.


title: Elmon tuli

text: Elmon tuli on saanut nimensä merenkulkijoiden suojelupyhimyksen "Pyhän Elmon" eli Formian Pyhän Erasmuksen mukaan, joka oli vuonna 303 kuollut Italian Formian katolinen piispa, marttyyri ja pyhimys ja yksi keskiaikaisen kristillisen mytologian 14:stä Pyhästä Auttajasta. Elmon legendan mukaan häntä kidutettiin uskonsa takia monin eri tavoin. Kerran salama iski Elmon lähelle hänen saarnatessaan ja surmasi kaikki muut paitsi Elmon. Siksi Pyhä Elmo voi suojata salamaniskuilta. Elmon kerrottiin jatkaneen saarnaamista salamaniskun jälkeenkin. Merimiehiä koettelivat äkkinäiset myrskyt ja ukonilmat, ja he rukoilivat Pyhää Elmoa. Laivan mastojen huippujen sähköpurkausten katsottiin olevan merkki Elmon suojeluksesta, ja ne tulivat tunnetuksi nimellä Elmon tuli.


title: Perm

text: Perm () on kaupunki Kamajoen varrella Uralvuoriston länsirinteellä Permin aluepiirissä Venäjällä itäisimmässä Euroopassa. Se on Permin aluepiirin hallinnollinen keskus.


title: Perm

text: Perm sijaitsee vanhalla Perman alueella, joka oli alun perin suomalais-ugrilaisten kansojen asuttama. Paikalla tiedetään olleen Jagošihan (Ягошиха) kylä 1600-luvun alkupuolella. Kylään perustettiin kuparisulatto vuonna 1723. Paikkakunta nimettiin Permiksi ja se sai kaupungin aseman 1780 (toisten lähteiden mukaan 1781).


title: Perm

text: Perm oli vuodesta 1781 lähtien laajan Permin kuvernementin pääkaupunki. Kaupunkiin tuli poliittisista syistä karkoitettuja ihmisiä. Rautatieyhteys kaupunkiin valmistui 1874; rataa jatkettiin pian Siperian rautatieksi.


title: Perm

text: Vuonna 1940 Perm yhdistettiin läheisen Molotovilikan kaupungin kanssa ja sen nimeksi tuli Molotov. Vuodesta 1957 kaupungin nimenä on ollut jälleen Perm.


title: Perm

text: 5. joulukuuta 2009 kaupungissa sattui tulipalo yökerhossa, jossa kuoli yli sata ihmistä.


title: Perm

text: Permin asukasluku on vaihdellut viime vuosina miljoonan asukkaan tietämillä. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Permin kaupunkipiirikunnan asukasluku oli 991 170, johon sisältyi 8 maaseutuasukasta varsinaisen kaupungin asukkaiden lisäksi. Kaupungin asukasluvun on raportoitu kuitenkin kohonneen 1,001 miljoonaan vuoden 2012 alussa.


title: Perm

text: Perm on teollisuuskaupunki. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, ase-, kemian-, petrokemian-, metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuus sekä öljyntuotanto ja -jalostus. Kaupungissa on myös vesivoimala KamGES (КамГЭС).


title: Perm

text: Permiläinen Motoviliha (per. 1736) valmistaa mm. panssarivaunujen tykkejä. Yhtiörypäs Permski motostroitelnyi kompleks valmistaa mm. lentokoneiden suihkumoottoreita ja kaasuturbiineja.


title: Perm

text: Permin matkustajaliikenteen päärautatieasema on Perm-2; kaupungista on rautatieyhteys länteen Kiroviin, itään Nižni Tagiliin ja kaakkoon Jekaterinburgiin. Kaupungissa on myös lentokenttä ja jokisatama.


title: Perm

text: Perm on merkittävä kulttuuri- ja tiedekaupunki. Permin yliopisto perustettiin 1916.


title: Permin kuvernementti

text: Permin kuvernementti (myös "lääni"; ) oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1796–1923. Se käsitti Keski- ja Pohjois-Uralin länsi- ja itäpuolella sijaitsevan alueen. Pohjoisessa se rajoittui Vologdan, idässä Tobolskin, etelässä Orenburgin ja Ufan sekä lännessä Vjatkan kuvernementteihin. Hallinnollinen keskus oli Perm. Pinta-ala oli 291 760 neliövirstaa, josta noin 45 % sijaitsi Aasian puolella. Asukkaita oli 1700–1800-lukujen vaihteessa 940 000 ja vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan 3,0 miljoonaa henkeä.


title: Permin kuvernementti

text: Kuvernementti käsitti vuonna 1780 perustetun Permin käskynhaltijakunnan. Se jakautui 12 kihlakuntaan, joiden keskuksia olivat Irbit, Jekaterinburg, Kamyšlov, Krasnoufimsk, Kungur, Ohansk, Osa, Perm, Šadrinsk, Solikamsk, Tšerdyn ja Verhoturje. Asukkaista oli vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan 95,2 % talonpoikia ja 6 % kaupunkilaisia. Venäläiset muodostivat väestöstä 89,6 %, tataarit, baškiirit, mišäärit ja teptjaarit 5 %, udmurtit, komit, komipermjakit, marit ja mansit 4 %. Alueen kaivos- ja metalliteollisuudella oli suuri taloudellinen merkitys.


title: Permin kuvernementti

text: Vuonna 1919 Permin kuvernementista erotettiin Jekaterinburgin kuvernementti, joka käsitti kuusi Uralin itäpuolella sijainnutta kihlakuntaa. Vuonna 1923 Permin kuvernementti liitettiin Uralin alueeseen.


title: Kessai Note

text: Kessai Hesa Note (s. 7. elokuuta 1950, Airok, Ailinglaplap) on Marshallinsaarten entinen presidentti. Parlamentti valitsi hänet presidentiksi 3. tammikuuta 2000 ja uudelleen vuonna 2004. Vuonna 2008 seuraajaksi tuli Litokwa Tomeing.


title: Kessai Note

text: Note valmistui Marshall Islands High Schoolista. Hän on naimisissa Mary Neimoj Yamamuran kanssa ja heillä on viisi lasta.


title: Kessai Note

text: Note oli Marshallinsaarten ensimmäinen presidentti, joka ei ollut taustaltaan päällikkösuvun jäsen.


title: Kalkot Mataskelekele

text: Kalkot Mataskelekele on vanuatualainen poliitikko ja maan entinen presidentti. Hänet valittiin presidentiksi 16. elokuuta 2004 ja hänen virkakautensa loppui 16. elokuuta 2009. Mataskelekeleä seurasi väliaikaisena presidenttinä Maxime Carlot Korman. Mataskelekele on kotoisin Vanuatun pääkaupunki Port Vilasta, Efaten saarelta. Hän opiskeli Scotch College Melbournessa ja on koulutukseltaan lakimies. Mataskelekeleä edelsi Vanuatun presidenttinä Josias Moli.


title: Festus Mogae

text: Festus Gontebanye Mogae (s. 21. elokuuta 1939) toimi Botswanan presidenttinä vuosina 1998–2008. Hän on kotoisin Serowen kylästä. Mogaen edeltäjä valtionpäämiehenä oli Quett Masire ja seuraaja Ian Khama.


title: Festus Mogae

text: Mogae on opiskellut taloustiedettä Sussexin ja Oxfordin yliopistoissa, Englannissa. Hän oli Botswanan varapresidentti vuosina 1992–1998.


title: Festus Mogae

text: 20. lokakuuta 2008 Mogaelle myönnettiin palkinto hyvästä hallinnosta. Tarkemmiksi syiksi kerrottiin Mogaen vahvistaneen maansa demokratiaa, jakaneen timanttikaupoista saatua varallisuutta kansalle ja ottaneen rohkean johtajan roolin AIDS-epidemian keskellä.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto () eli SEV oli vuosina 1949–1991 sosialististen valtioiden talousyhteisö ja vastine Euroopan talousyhteisölle. Yhteisöstä käytettiin joissakin yhteyksissä sen englanninkielisen nimen "(The Council for Mutual Economic Assistance)" mukaista lyhennettä Comecon.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: Euroopassa SEV:iin kuuluivat samat itäblokin maat, jotka olivat myös Varsovan liiton jäseniä. Muiden maanosien valtioista SEV:iin liittyivät myöhemmin Mongolia, Kuuba ja Vietnam. Lisäksi Suomi, Irak, Meksiko, Nicaragua ja Mosambik tekivät SEV:n kanssa yhteistyötä. Suomen EEC-vapaakauppasopimus tasapainotettiin ulkopoliittisesti Kevsos-sopimuksella.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: Alkujaan SEV oli lähinnä Neuvostoliiton vastaveto Marshall-avulle mutta sai pian käänteisiä piirteitä. Itäisen Keski-Euroopan kehittyneet teollisuusmaat, ennen muuta Tšekkoslovakia ja Saksan demokraattinen tasavalta, olivat taloudellisesti nettomaksajan roolissa, mutta myös ne nauttivat Neuvostoliiton maailmanmarkkinahinnat kolmanneksella tai puolella alittavista energianhinnoista.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: Erityisen tärkeä SEV oli Kuuballe, joka onnistui sen kautta vuosikymmenien ajan korvaamaan Yhdysvaltain taloussaarrosta johtuvan länsimarkkinoiden puutteen. Neuvostoliitto korvasi Kuuballe sen markkinamahdollisuuksien puuttumisen ostamalla Kuubasta sokeria maailmanmarkkinahinnat ylittävään hintaan.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: SEV:in organisaatio pyrki saavuttamaan kaikki päätökset yksimielisesti. Erillistä veto-oikeutta jäsenillä ei ollut, vaan erimielisyyden ilmetessä ne saattoivat jättäytyä pois projekteista, joihin eivät halunneet osallistua. Näin tehdyt päätökset tyydyttivät kaikkia, mutta eivät voineet sitouttaa haluttomia maita toimintaan. Tämä oli yksi SEV:n pääheikkouksista jäsenmaiden huomattavan erilaisten teollisten kehitysasteiden ohella. SEV:ta pidettiinkin lännessä yleisesti heikohkona talousliittona, eikä sen toimivuus ollut Euroopan talousyhteisön tasoa.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: Liitto lakkautettiin sen jäsenmaiden enemmistön luovuttua sosialistisesta suunnitelmataloudesta kylmän sodan päättymisen myötä. Päätös SEV:in lakkauttamisesta tehtiin tammikuun alussa 1991 ja sen toiminta päättyi saman vuoden kesäkuun lopussa.


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text: tammikuu 1949


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text:
helmikuu 1949
1950
1962
1972
1978


title: Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

text:
1950
1956
1976


title: Sateenkaarilippu

text: Sateenkaarilippu on monivärinen lippu, joka kuvaa sateenkaaren eri värejä. Sitä on käytetty useissa eri yhteyksissä lähinnä kuvaamaan moniarvoisuutta. Nykyään tunnetuimpia ovat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen, rauhanliikkeen sekä osuustoimintaliikkeen käyttämät liput.


title: Sateenkaarilippu

text: Pridelippu () on seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen tunnetuimpia symboleja. Lipun suunnitteli sanfranciscolainen taiteilija Gilbert Baker vuonna 1978 paikallisten aktivistien pyynnöstä sikäläisen gay-yhteisön symboliksi.


title: Sateenkaarilippu

text: Alun alkujaan lipussa oli kahdeksan väriä symboloimassa eri asioita (vaaleanpunainen seksiä, punainen elämää, oranssi parantavaa voimaa, keltainen aurinkoa, vihreä luontoa, turkoosi taidetta, indigonsininen harmoniaa ja violetti yhteishenkeä), mutta silloisen painotekniikan rajoittuneisuuden vuoksi vaaleanpunainen jouduttiin jättämään pois, koska myöhemmin lippua oli tarkoitus valmistaa teollisesti.


title: Sateenkaarilippu

text: Syksyllä 1978 San Franciscon ensimmäinen avoimesti homoseksuaali kaupunginvaltuuston jäsen Harvey Milk murhattiin. Paikallinen pridekomitea päätti tragedian jälkimainingeissa, että seuraavassa paraatissa käytetään Bakerin suunnitteleman lipun värejä niin, että turkoosi poistettiin ja sinisen sävyä muutettiin. Näin saatiin kolme väriä molemmin puolin paraatireittiä. Nykyään lippu tunnetaankin kuusivärisenä:


title: Sateenkaarilippu

text: Sateenkaarilipusta poistuneet värit:


title: Sateenkaarilippu

text: Kansainvälisen Osuustoimintaliiton ICA:n sateenkaarilippu otettiin käyttöön vuonna 1925. Alkuperäinen oli samanlainen kuin nykyinen pridelippu. Se korvattiin sekaannusten välttämiseksi uudella mallilla vuonna 2001.


title: Sateenkaarilippu

text: Ensimmäiset ehdotukset ICA:n sateenkaarilipusta oli tehty jo järjestön toisessa konferenssissa vuonna 1896. Ajatus tuli ranskalaiselta utopistilta Charles Fourierilta, joka oli ottanut sen ihanneyhteiskuntiensa tunnukseksi. Suomessa lippu on esiintynyt muun muassa vuonna 1973 julkaistun "Sateenkaarilipun alla" -albumin kannessa.


title: FSO Warszawa

text: FSO Warszawa oli ensimmäinen puolalainen toisen maailmansodan jälkeinen automalli. Warszawaa (tarkoittaa Varsovaa) alettiin valmistaa vuonna 1951 uudessa FSO:n tehtaassa, joka perustettiin pohjois-Varsovaan, Zeraniin. Warszawa oli GAZ Pobedan lisenssivalmiste.


title: FSO Warszawa

text: Pobeda ja Warszawa saivat suosiota länsimaissa lähinnä taksikäytössä vankan rakenteen johdosta. Warszawasta valmistettiin monia muunnoksia, esimerkiksi kiskoilla kulkeva malli. Warszawa tuli tunnetuksi hitaudestaan, joka johtui aivan liian vähätehoisesta moottorista painavaan koriin nähden. Warszawan tuotanto loppui vuonna 1973, jolloin se oli jo todella vanhanaikainen malli jopa SEV-markkinoille. Tuotanto olisi ehkä jatkunut jos Polski Fiat ei olisi osoittautunut menestykseksi.


title: FSO Warszawa

text: Seuraavia malleja valmistettiin:


title: FSO Warszawa

text: Yhteensä valmistettiin 254 471 autoa.


title: FSO Warszawa

text: Tekniset tiedot (M-20 -malli)


title: Irokeesit

text: Irokeesit on ryhmä itäisen Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoja. Laajassa mielessä irokeeseihin kuuluivat irokeesien kieliperhettä edustaneet kansat, joiden asuinalueet ulottuivat nykyisestä Quebecistä ja Montrealista länteen Ontario- ja Huronjärvelle sekä etelään nykyisen New Yorkin osavaltion alueelle ja vielä edemmäs osaan Appalakkien vuoristoa. Näihin kansoihin kuuluivat mm. pohjoisen huronit ja etelän cherokeet.


title: Irokeesit

text: Varsinaisina irokeeseina tunnettiin alkujaan kuitenkin viisi keskenään Irokeesiliiton muodostanutta kansakuntaa, joiden maat olivat nykyisen New Yorkin osavaltion alueella. Nämä "Viisi heimoa" olivat mohawkit, senecat, onondagat, oneidat ja cayugat. Kuudentena jäsenenä Irokeesiliittoon yhtyivät noin vuonna 1722 tuscarorat ("Kuusi heimoa"). Irokeesiliiton uskotaan saaneen alkunsa vuosien 1450 ja 1600 välillä ja monet historioitsijat ovat ajoittaneet sen vuoden 1570 paikkeille. Tätä liittoa pidetään yleisesti maailman ensimmäisenä eri kansojen välisenä järjestönä rauhan ylläpitämiseksi.


title: Irokeesit

text: Irokeesien liittokunnan omakielinen nimi oli "Haudenosaunee", joka tarkoitti "pitkän talon kansaa". Algonkin-kieliset heimot käyttivät heistä halventavaa nimitystä "irinakhoiw" (kalkkarokäärme). Erään hypoteesin mukaan ranskalaiset muotoilivat tästä omaan kieleensä sopivan nimen "les Iroquois", joka levisi käyttöön myös englannissa.


title: Irokeesit

text: Tarun mukaan intiaaniprofeetta Deganawida sai ajatuksen suuresta irokeesikansojen yhdistymisestä, joka takaisi ikuisen rauhan. Ajatusta lähti viemään eteenpäin mohawkeihin adoptoitu Hiawatha, joka liikkui kanootilla julistamassa rauhan sanomaa. Aluksi Hiawathan puheet herättivät epäluuloa, mutta vähitellen hänen periksiantamattomuutensa palkittiin. Viisi irokeesinkielistä kansaa päätti yhdistyä suuren rauhan liitoksi. Mohawkit, senecat, oneidat, onondagat ja cayagat, joilla oli ollut myös keskinäisiä sotia, muotoutuivat irokeesien liittokunnaksi noin vuonna 1570. Liitto loi viidelle kansakunnalle yhteisen ulkopolitiikan, ja kunkin kansan edustajat neuvottelivat keskenään ennen yhteisten päätösten tekoa. Irokeesiliittoa voidaankin verrata paljon myöhemmin syntyneeseen YK:hon.


title: Irokeesit

text: Suurin syy irokeesiliiton syntymään on uskottu olleen monet naapurisodat ympäristön algonkin-kansoja vastaan. 1500-luvulla alkanut eurooppalaisten kalastajien, tutkimusmatkailijoiden ja kauppiaiden ilmestyminen Pohjois-Amerikan mantereelle on saattanut edesauttaa liiton perustamista. Irokeesit onnistuivat erinomaisesti säilyttämään liittokunnan kansojen välisen rauhan. Meni yli 200 vuotta ennen kuin osa heistä tarttui aseisiin sotiakseen toisiaan vastaan Yhdysvaltain vapaussodassa.


title: Irokeesit

text: Suuren rauhan levittäminen liiton rajojen ulkopuolelle oli vaikeampi tehtävä, eivätkä irokeesit siinä onnistuneetkaan. Ranskalaisen Samuel de Champlainin ja hänen miehistönsä saavuttua Pohjois-Amerikkaan olivat huronit ranskalaisten ensimmäiset liittolaiset. Näiden mukana ranskalaiset olivat pakotettuja myös yhteiselle sotaretkelle irokeesejä vastaan, jotka olivat huronien vihollisia kielisukulaisuudesta huolimatta. Vuonna 1609 ranskalaiset löysivät New Yorkin osavaltion alueet ja joutuivat kahakkaan liittokuntansa itäisiä rajoja vartioivien mohawkien kanssa. Välikohtauksessa musketein aseistautuneet tunkeilijat surmasivat kaksi irokeesipäällikköä. Tapauksen jälkeen ranskalaiset saivat haltuunsa alueen turkiskaupan huronien ja algonkinien kanssa, ja irokeesit joutuivat jatkossa pysyttelemään erossa kaupankäynnistä. Myöhemmin seuraavalla vuosikymmenellä ranskalaiset tukivat huronien ja näiden liittolaisten hyökkäystä onondagain kyliin.


title: Irokeesit

text: Euroopasta tulevan siirtomaavallan levitessä itärannikolle irokeesien liittokunnan istunnoissa korostui ulkopolitiikka. Ranskalaisten lisäksi Englannin, Hollannin ja Ruotsin siirtokunnat levittäytyivät irokeesien ympärille. Kauppasuhteiden kariutuminen Uuden-Ranskan kanssa sai irokeesien liittokunnan etsimään kauppakumppaneita hollantilaisten parista. Manhattanille perustetun Uuden-Amsterdamin kauppiailta irokeesit hankkivat suuria määriä musketteja vaihdossa majavannahkoihin, joita laivat kuljettivat Eurooppaan.


title: Irokeesit

text: Majavasta tuli nopeasti itärannikon ja Suurten järvien välisellä alueella asuvien kansojen tärkein kauppavaluutta. Turkiskauppa lisäsi kasvavaa asevarustelua, jonka seuraukset alkoivat näkyä 1630-luvun lopulla. Uusi eurooppalainen aseistus ja halu kostaa niin huroneille kuin Uudelle-Ranskallekin saivat irokeesien rauhanliiton muuttumaan yhtenäisesti toimivaksi sotaliitoksi. Lisäksi heidän tuleviin sotiinsa löytyi selkeä taloudellinen motiivi, joka oli pyrkimys päästä valvomaan itärannikon ja sisämaan välistä turkiskauppaa.


title: Irokeesit

text: Vuonna 1640 irokeesit julistivat sodan Uutta-Ranskaa ja sen liittolaisia vastaan. Ranskalaisten onnistui sotatilasta huolimatta rakentaa Kanadan rajamaille kauppa-asema ja linnake nimeltään Mont Royal. Paikasta tuli myöhemmin Montreal. Saman vuosikymmenen lopulla mohawkien ja senecain raskaat hyökkäykset kohdistuivat huroneihin, ja 1650-luvun alussa attiwendaronkit ja tionontatit menettivät suurimman osan väestöstään irokeesiliiton dynaamisen sodankäynnin seurauksena. Uusi-Ranska selvisi pienemmin menetyksin. Montrealia ja Quebeciä ei poltettu, vaan ranskalaisten suureksi yllätykseksi irokeesiliiton onondagat tulivat vuonna 1653 ehdottamaan rauhansopimusta. Ranskalaiset, jotka luulivat sotien olevan ohi, perustivat lähetysaseman onondagojen kylään ja yrittivät käännyttää näitä kristinuskoon. Irokeesien vihamielisyydet eivät kuitenkaan loppuneet. He ajoivat lähetyssaarnaajat Montrealiin ja estivät Uuden-Ranskan tutkimusmatkat sekä siirtomaavallan leviämisen sisämaahan.


title: Irokeesit

text: Irokeesien sotapartiot lisäsivät kansansa elintilaa, kun he ulottivat hyökkäyksensä yhä kauemmas länteen aina Mississippijoelle. Etelässä he tunkeutuivat Virginiaan ja Carolinaan ja kohdistivat idässä ja pohjoisessa iskunsa Uutta-Englantia vastaan. Myös ranskalaisasutukset kärsivät irokeesien toistuvista hyökkäyksistä. Vuonna 1664 Ranskan kuningas Ludvig XIV antoi määräyksen tuhota kaikki viisi irokeesiliiton kansakuntaa, mutta Uuden-Ranskan sotavoimat eivät onnistuneet toteuttamaan saamaansa käskyä.


title: Irokeesit

text: Uuden-Amsterdamin antauduttua englantilaisille 1670-luvun puolivälissä irokeesit menettivät tärkeimmän kauppakumppaninsa. Ruotsin ja Hollannin lakkautetut siirtokunnat lujittivat jäljelle jääneiden Englannin ja Ranskan asemia. Irokeesit eivät halunneet sotia kahta suurta sotilasmahtia vastaan, vaan solmivat ystävyyssuhteet englantilaisiin, jotka puolestaan hyödynsivät suhteitaan irokeeseihin usuttamalla nämä 1680-luvun puolivälissä uusiin hyökkäyksiin Uutta-Ranskaa vastaan. Voimatasapainon siirtyessä ranskalaisten puolelle irokeesit suostuivat aselepoon. Kun rauha solmittiin seuraavan vuosisadan alussa, olivat irokeesien ja Uuden-Ranskan keskinäiset sodat ohi.


title: Irokeesit

text: Englantilaisten rakentaessa Imperiumiaan pyrkivät irokeesit omalla tahollaan kasvattamaan rivistöjään. Ranskalaiset puolestaan houkuttelivat irokeeseja puolelleen. Senecat ja onondagat olivat kiinnostuneet ehdotuksesta. Ranskalaiset lähetyssaarnaajat ja kauppiaat toivotettiin tervetulleiksi irokeesien kyliin. Kumpikin ammattikunta toi mukanaan asioita, jotka huononsivat liittokunnan tulevaisuutta. Kauppiaiden mukana kulkeutui alkoholi, papit taas toivat kristinuskon. Viina alkoi rappeuttaa kansakuntaa, ja uusi uskonto sai useat intiaanit luopumaan vanhoista perinteistään. Monet kristityt mohawkit siirtyivätkin Kanadaan ja luopuivat entisestä vapaasta elämäntyylistään. Alkoholin myynti pyrittiin monien irokeesipäälliköiden toiveen vuoksi kieltämään sen aiheuttamien huonojen vaikutusten vuoksi.


title: Irokeesit

text: Vuonna 1747 Uudesta-Englannista lähetettiin saarnaajia irokeesien pariin, ja osa oneidoista ja tuscarorista kääntyi heidän uskoonsa. Siirtokuntien jatkuva lisääntyminen aiheutti hämmennystä irokeeseissa, jotka koettivat pysytellä puolueettomina ja auttoivat brittejä haluttomasti joissakin sodissa Uutta-Ranskaa vastaan. Irlantilainen sir William Johnson oli luonut vahvat ystävyyssiteet mohawkeihin ja kykeni heidän kauttaan pitämään irokeesiliiton brittien puolella.


title: Irokeesit

text: Britannian ja Ranskan välien tulehtuminen johti maiden väliseen seitsenvuotiseen sotaan, joka alkoi Euroopassa vuonna 1756. Sotatila levisi Pohjois-Amerikkaan, ja seuraavien vuosien aikana Uuden-Ranskan valta alkoi luhistua. Brittisotilaat valtasivat Quebecin vuonna 1759, ja Montreal antautui hieman myöhemmin. Lordi Jeffrey Amherstin joukkoja tuki Montrealin valtauksessa William Johnssonin johtama mohawkien iskuryhmä. Suurten järvien alueilla ranskalaisten linnakkeet siirtyivät englantilaisten haltuun. Uuden-Ranskan liittolaiset ottawat, ojibwayt, wyandotit ja monet muut heimot yrittivät vallata linnakkeet takaisin briteiltä vuonna 1763 alkaneessa Pontiacin kapinassa. Hanke onnistui puolittain, mutta se päättyi lopulta intiaanien antautumiseen. Irokeesien liittokunnan yksimielisyyteen tuli särö, kun mohawkit auttoivat brittejä ja senacot olivat vastapuolella valtaamassa linnakkeita.


title: Irokeesit

text: Merkittävä tapahtuma irokeesien sotahistoriassa oli 1770-luvulla käyty Yhdysvaltain vapaussota, joka käytiin englantilaisten siirtokuntien ja brittiläisen imperiumin välillä. Aseelliset yhteenotot alkoivat vuonna 1775. Seuraavana vuonna kolmetoista siirtokuntaa julistautuivat itsenäiseksi valtioksi. Ne pitivät Amerikan menestymisen kannalta välttämättömänä hankkia yhä enemmän maata itselleen eivätkä halunneet alistua Englannin hallituksen komentoon. Suunnitellessaan vallankumousta vapaustaistelijain johtomiehet lähettivät irokeeseille käskyn pysyä erossa tulevasta sodasta.


title: Irokeesit

text: Irokeesit tukivat kuitenkin brittien joukkoja. Britannian hallitus pystyi tarjoamaan heille enemmän ammuksia ja lahjoja kuin itsenäisyytensä puolesta taistelevat entiset Uuden-Englannin siirtokunnat. Kesällä 1778 mohawkien päällikkö Joseph Brant johdatti soturinsa New Yorkin, Ohion ja Pennsylvanian siirtolaisten asutuksia vastaan. Siirtokuntien sotavoimat iskivät takaisin kaksi vuotta myöhemmin. Itsenäisyystaistelijoiden ylipäällikön George Washingtonin lähettämät kenraalimajuri John Sullivanin joukot tunkeutuivat brittimielisten irokeesien maille ja tuhosivat kylät, pellot ja puutarhat. Sullivanin joukoissa soti oneidoja ja tuscaroria, jotka olivat nousseet liittokunnan muita kansoja vastaan brittipappien johtamina. Brantin esimerkkiä seuraten senecain sotapäällikkö Cornplanter toi soturinsa brittien puolelle ja osallistui siirtolaisasutuksen tuhoamiseen. Osa senecoista onnistui pysyttelemään puolueettomina. Cornplanter taipui rauhaan ennen Brantia nähtyään taistelujen hyödyttömyyden. Sodan loputtua irokeesit eivät saaneet liittokuntaansa toimimaan haluamallaan tavalla, vaan heidän yhtenäisyytensä katkesi pitkäksi aikaa. Irokeesit leimasivat syylliseksi Joseph Brantin, joka oli tuhonnut liittokunnan viemällä sen mukaan Yhdysvaltain vallankumoukseen.


title: Irokeesit

text: Irokeesien liittokunnan perinteinen yhtenäisyys palautettiin 1900-luvun aikana onondogain saadessa jälleen keskeisen asemansa neuvoston johdossa. Vuosisadan loppupuolella irokeesien yhteys onkin kasvanut voimakkaasti, kun he ovat joutuneet etujaan ajaessaan vastakkain sekä Kanadan että Yhdysvaltain hallituksen kanssa. Vuonna 1974 mohawkit perustivat New Yorkin valtion alueille sijaitsevaan Adirondackvuoristoon "Ganienkehin", ”Piikiven maan”. He valitsivat nuorten kesäleirinä aiemmin toimineen autioituneen paikan. Irokeesien muinaisen Suuren rauhanlain mukaisesti mohawkit rakensivat uutta elämäänsä vuorialueella, mutta paikallinen valkoinen väki suhtautui penseästi intiaaniyhteisöön. Muutama New Yorkin kansanedustaja johti mielenosoituksia mohawkeja vastaan, ja sala-ampujat vaikeuttivat piikiven maan rakentamista. Mohawkit jatkoivat vastoinkäymisistä huolimatta yhteisönsä kehittämistä ja elvyttivät monia vanhoja perinteitään ja äidinkieltään.


title: Irokeesit

text: Vuonna 1979 St. Regisin reservaatin mohawkit hätistelivät mailleen tunkeutuneita nuoria matkoihinsa ja joutuivat vastaamaan teostaan virkavallalle. Avoimessa yhteenotossa mohawkit riisuivat poliisit aseista. Tämän seurauksena New Yorkin poliisivoimat panivat reservaatin jatkuvaan valvontaan. Toinen välikohtaus, niin sanottu Okan kriisi, jossa kaivettiin tuliaseet esille, sattui lähellä Montrealia vuonna 1990 erään golfkerhon yrittäessä leikata itselleen osan irokeesien pyhistä maista. Aseistetut intiaanit, jälleen mohawkit, nousivat vastarintaan maittensa puolesta, ja golfkerhon hanke kaatui. Tapaus rohkaisi Kanadassa asuvia irokeeseja ja innoitti myös muita heimoja taistelemaan oikeuksiensa puolesta.


title: Irokeesit

text: Irokeesit saivat omaan lippuunsa vanhan tunnuksensa Hiawathan vyön, joka symboloi liittokunnan viittä kansakuntaa. Lipun keskellä valkoinen rauhanpuu kuvaa onondagoja, jotka säilyttivät historiallisella ajalla vyötä. Puun vasemmalla ja oikealla puolella olevat neliöt puolestaan ovat yhtä kuin senecat, cayugat, oneidat ja mohawkit. Lipun väritys tulee alkuperäisessä rauhanvyössä olleista valkoisista helmistä, jotka olivat kiinnitettyinä toisiinsa ohuella nauhalla, ja kuvasivat viiden kansakunnan puhtautta ja hyvää tahtoa. Purppuransininen pohja merkitsi maailmankaikkeutta.


title: Irokeesit

text: Kaikkien viiden kansan yhteisluvuksi on arveltu 1600-luvun alussa korkeintaan 20 000 henkeä. Saman vuosisadan puolivälin jälkeen määrä oli pudonnut lähes puolella monien sotien ja eurooppalaisten mukana tulleiden tautien myötä. Adoptoimalla tuhoamiensa kansojen kodittomiksi jääneitä pystyivät irokeesit hetkellisesti kasvattamaan liittokuntansa lukumäärää. Vuoden 1660 laskennassa irokeesien määräksi saatiin 25 000 intiaania, mikä lienee ollut suurin määrä irokeesien historiassa. Tästä luvusta adoptoitujen määrä oli lähes 7 000 henkeä. 1700-luvun alkuun mennessä irokeesiliiton alkuperäiset perustajakansat edustivatkin vähemmistöä omassa liittokunnassaan. Seuraavina vuosikymmeninä tapahtunut asteittainen kasvu, jota edesauttoi tuscarorien liittyminen irokeeseihin, ei lisännyt merkittävästi liittokunnan kokonaismäärää.


title: Irokeesit

text: Vuonna 1768 irokeesien lukumääräksi saatiin 12 000 henkeä. Amerikan vallankumouksen jälkeen vuonna 1779 määrä oli huventunut yhden kolmasosan verran. Vuonna 1995 Yhdysvaltain ja Kanadan eri reservaateissa ja kaupungeissa asui väestönlaskennan mukaan 74 500 irokeesia. Vuonna 2000 suoritettu väestönlaskenta antoi pelkästään Yhdysvalloissa tulokseksi 46 212 irokeesia, kun taas Kanadan puolella hajallaan asuvien irokeesien määrät olivat jo viisi vuotta aiemmin ylittäneet 50 000:n rajan.


title: Irokeesit

text: Irokeesit olivat niin sanotun myöhemmän metsäkauden edustajia, ja heidän kulttuurissaan oli nähtävissä jäänteitä varhaisten pohjoisten kummunrakentajien perinteestä. Irokeesien elinkeinoina toimivat maanviljely, metsästys ja kalastus. Viljely oli merkittävimmässä osassa, ja ravinnonlähteistä tärkeimmät olivat maissi, papu ja kesäkurpitsa. Niitä pidettiin Luojan lahjoittamina ”kolmena sisaruksena”, ja niillä oli keskeinen osa monissa kiitollisuuden hengessä vietetyissä seremonioissa. Irokeesien puutarhanhoidon saavutukset, ja heidän tietämyksensä villeistä kasveista olivat niin suuret, että tutkijat uskovat lihan syömisellä olleen vain vähäinen merkitys.


title: Irokeesit

text: Vuotuiset metsästykset ajoitettiin sadonkorjuun jälkeiseen syksyyn. Tapahtumaan osallistuivat usein kokonaiset perheet. Keskitalven aikaan metsästäjät palasivat kyliinsä. Kalastuskausi oli keväisin. Isoimmat tuohikanootit tarjosivat tilat yli kymmenelle kalastajalle.


title: Irokeesit

text: Varhaiset eurooppalaiset kuvasivat irokeesien kyliä vahvoiksi paaluvarustetuiksi linnoituksiksi, joissa oli vallihautoja ja kävelysiltoja. Itse rakennukset olivat pitkänomaisia taloja, joiden keskipituus oli 20 metriä ja korkeus ja leveys noin 6 metriä. New Yorkin Syracusesta on löydetty jäänteitä 64 metriä pitkästä rakennuksesta. Jokainen näistä taloista toimi identiteetin symbolina ja muodosti pienoismaailman siinä asuvalle yhteisölle. Tästä syntyi irokeesien itsensä käyttämä nimitys ”Pitkän talon kansa”. 1700-luvun sosiaalinen hajaannus aiheutti rakennusmallin katoamisen. Pienempiin yhteisöihin siirtyneet ja eurooppalaisesta arkkitehtuurista mallia ottaneet irokeesit alkoivat rakentaa hirsimökkejä, eikä kyliä ympäröity enää paaluvarustuksin. Senecain henkimies ja profeetta Handsome Lake alkoi 1700-luvun lopulla puolustaa irokeesien etnistä identiteettiä ja korostaa hautautumassa ollutta pitkäntalon uskontoa. Hän sai taakseen suuren kannatuksen ja onnistui nostamaan irokeesien yhteiskuntamoraalia.


title: Irokeesit

text: Onondagat johtivat liittoneuvostoa, johon kuului 50 päällikköä. Kokoukset käytiin heidän pääkylässään ja puhemiehen osa oli uskottu onondagain ylimmälle päällikölle. Jokaisella kansakunnalla oli vakinainen määrä edustajia, jotka neuvottelivat keskenään ja toivat mielipiteensä esiin neuvostossa. Käsiteltävinä olevat asiat koskivat sodan ja rauhan kysymyksiä. Liittokunnan kansat joutuivat noudattamaan sisäisiä asioita koskevaa ”Suuren rauhan lakia”, joka tunnettiin nimellä "Kainerekowa". Lain tehtävänä oli säilyttää keskinäinen rauha ja estää verikostot, jotka olisivat saattaneet johtaa sisäisiin sotiin. Oneidain lipussa oleva rauhanpuu (valkomänty), ja sen juuret symbolisoivat ikuista rauhaa irokeesiliiton jäsenkansojen välillä. Sanonta ”sotakirveen hautaamisesta” oli irokeesien ideoima, ja se juonsi alkunsa rauhanpuun vierelle kaivetusta suuresta kuopasta, johon he oman perimätietonsa mukaan hautasivat sotatarvikkeensa. Liiton kansakunnat noudattivat lakia kuuliaisesti. Myös kyläyhteisöt välttelivät turhia riitoja.


title: Irokeesit

text: Intiaanitutkija ja professori Bruce E. Johansen vertasi kirjassaan "Forgotten Founders" irokeesien hallintojärjestelmää ”kaksikamariseksi parlamentiksi”. Mohawkit ja senecat muodostivat toisen kamarin, cayugat ja oneidat vastasivat toisesta kamarista, ja onondagojen ylin johto teki lopulliset päätökset. Tiettyä nokkimisjärjestystä noudatettiin tarkkaan. Mohawkit, senecat ja onondagat olivat ”isoveljiä”, ja oneidat ja cayugot (myöhemmin myös tuscarorien) joutuivat tyytymään ”pikkuveljien” asemaan.


title: Irokeesit

text: Irokeesien yhteiskunnassa vallitsi ehdoton demokratia, joka toimi havaintoesimerkkinä Yhdysvaltain perustajille ja antoi hyvän toimintamallin tasa-arvon noudattamisesta. Länsimaat pyrkivät omimaan demokratian ihanteet, mutta Yhdysvaltain perustajille (esimerkiksi tulevat presidentit John Adams ja Thomas Jefferson), irokeesien demokratia oli aivan liian tasa-arvoinen. Monet tutkijat uskovat kuitenkin, että irokeesien liitto antoi mallin Yhdysvaltain kolmentoista valtion yhteenliittymälle. Myös maan nykyinen perustuslaki, ja sen määrittelemä poliittinen järjestelmä omaavat selviä piirteitä irokeesiliiton muodoista.


title: Irokeesit

text: Irokeesien hallintoon kuului neljä yksikköä: suurperhe, klaani, heimo ja liitto. Saman pitkäntalon asukkaat (noin 20 perhettä) muodostivat suurperheen, jonka päällikkönä toimi nainen apurinaan kyvykäs soturi. Joukko vastaavia perheitä puolestaan muodostivat klaanin, jonka johdosta löytyi niin ikään nainen. Klaanit sitoivat toisiinsa irokeesien eri yhteisöt: kansat, heimot ja perheet. Klaaniin kuuluvat olivat sukulaisia toisilleen, ja heidän keskinäiset avioliittonsa olivat kiellettyjä.


title: Irokeesit

text: Naisten asema irokeesien liittokunnan sisällä oli vahva. Jo irokeesien perustuslaissa sanottiin, että naiset omistavat maat ja hallitsevat talojen omaisuutta. Sukulaisuus seurasi äidin puolelta. Jos siis äiti edusti esimerkiksi senecain klaania isän ollessa oneida, tuli pojasta seneca. Johtaviin perheisiin syntyneet naiset kantoivat arvonimeä "Otinner" (aatelinen). Nämä "klaanien äidit" valitsivat muiden naisten myötävaikutuksella seuraajat kuolleiden aluepäälliköiden tilalle. Yleensä valituksi tuli oman suvun edustaja, joka otti käyttöönsä edeltäjänsä nimen.


title: Irokeesit

text: Klaanien äideillä oli myös oikeus tehdä aloite sodankäyntiin saadakseen sotavankeja. Yleisesti naiset osallistuivat erilaisiin peleihin, olivat mukana poliittisissa seremonioissa ja pitivät omia salaseurojaan. Eräs historiaan jääneitä vahvoja irokeesinaisia oli mohawkeihin kuulunut Molly Brant.


title: Irokeesit

text:
Orjuutta ei irokeesien liittokunnan sisällä sallittu. Sotavangit joko surmattiin kiduttamalla tai adoptoitiin liittokunnan omiin heimoihin. Vankeja kohdeltiin hyvin, ja päätös uhrin kohtalosta oli naisten käsissä. Rituaalisen kidutuksen kohteiksi joutuneet olivat yleensä miehiä. He lauloivat kuolemanlaulunsa ja joskus heidän sydämensä syötiin toimituksen päätteeksi. Kuolleiden sukulaisten jättämä paikka korvattiin monissa tapauksissa uudella perheenjäsenellä. Vangitsijoidensa heimoon adoptoidut unohtivat entisen elämänsä ja uskoivat muuttuneensa edesmenneeksi irokeesiksi. He omaksuivat uuden heimonsa perinteiset tavat ja mielenlaadun.
2000 ISBN 978-0-313-30880-2


title: Ingman (tuotemerkki)

text: Ingman on Unileverin omistama jäätelötuotemerkki jonka tuotteita valmistaa Unilever Ingman Production.


title: Ingman (tuotemerkki)

text: Ingman-jäätelöillä on pitkä historia ja yritys on aikanaan tuonut Suomen markkinoille monia uutuuksia, muun muassa ensimmäisen premium-jäätelöpuikon, pakatut jäätelötuutit, jättituutit ja soijapohjaisen jäätelön. Unileverin ostettua Ingman-jäätelöt vuonna 2011 Ingman-jäätelöiden symboliksi tuli Unileverin kansainvälisenä jäätelösymbolina toimiva pelkistetty sydänkuvio, joka oli aiemmin GB Glacen käytössä. Sydänkuvio on näkynyt Ingmanin jäätelöpakkauksissa, jäätelöaltaissa ja markkinointimateriaaleissa vuodesta 2012 alkaen.


title: Ingman (tuotemerkki)

text: Ingman toimii Unileverin Suomen jäätelöiden kattobrändinä ja sen alta löytyy laaja valikoima erilaisia jäätelöitä. Suosituimpiin merkkeihin kuuluu muun muassa suomalaisten kestosuosikki Kingis, joka on ollut markkinoilla 1. huhtikuuta 1980 alkaen. Kingis oli Suomen ensimmäinen iso jäätelöpuikko, joka oli kääritty aikanaan harvinaiseen metallinhohtoiseen kääreeseen. Muita pitkään markkinoilla olleita tuotteita ovat muun muassa Jättis ja litran jäätelöpakkaukset.


title: Ingman (tuotemerkki)

text: Unileverin jäätelöitä tuotetaan eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Sipoossa, missä tuotetaan Suomessa pitkään markkinoilla olleita tuotteita kuten Kingis, Jättis ja yhden litran jäätelöt.


title: Keiju (margariini)

text: Keiju-margariini on Bunge Finland Oy:n valmistama levitetuote. Nykyään Keiju-tuotteita ovat myös ruokaöljyt. Margariinin valmistus aloitettiin vuonna 1985. Alun perin Keiju-margariinia oli saatavilla vain yhtä laatua – tummansinisessä pakkauksessa olevaa 80-prosenttista maidotonta Keijua. Nykyisin perinteinen 80-prosenttinen Keiju on 70-prosenttista, ja rasvakoostumusta on muutettu valmistajan mukaan entistä terveellisemmäksi. Nykyisin on saatavilla myös muita Keiju-laatuja, tosin maitoa sisältäviä. Maidotonta Keiju-margariinia käytetään mm. sairaaloissa maitoallergikkojen vuoksi. Markkinoilla on myös kevyempi 40-prosenttinen maidoton Keiju.


title: Keiju (margariini)

text:
Ennen oli markkinoilla myös 38-prosenttinen maidollinen keiju, koska kuluttajat eivät vielä suosineet ns. "ultrakevyitä" 30-prosenttisia tuotteita. Nykyään se on korvattu 30-prosenttisella maidollisella Keijulla. 30-prosenttiseen Keijuun on kuitenkin lisätty liivatetta, ja suolan määrää on lisätty 0,9 prosentista 1,4 prosenttiin.
Nykyiset Keiju-levitelaadut ovat:Keiju-juomalaadut ovat:Keiju Soygurtit ovat:Ruoanvalmistustuotteet ovat:


title: Karanteeni

text: Karanteeni on pakkoeristys, tyypillisesti vaarallisen tarttuvan taudin leviämisen estämiseksi. Sana tulee luultavasti Ranskasta, sillä ”40” on ranskaksi ”quarante”, joka sitten muuttui italian kielessä muotoon "quarantena", joka tarkoitti 40 päivän odotusaikaa ennen pääsemistä Dubrovnikin (entinen Ragusa) kaupunkiin mustan surman aikana. Karanteenissa on tarkoitus pitää henkilö tai eläin karanteenissa niin kauan, että mahdolliset taudit puhkeavat. Näin estetään tehokkaasti taudinkantajien liikkuminen alueelle.


title: Karanteeni

text: Karanteenia käytetään usein muun muassa eläinten maahantuonnissa.


title: Oliver Cromwell

text: Oliver Cromwell () oli englantilainen sotilasjohtaja ja poliitikko. Uskonnoltaan hän oli puritaani. Kukistettuaan Kaarle I:n Englannin sisällissodassa Cromwell toimi Englannin, Irlannin ja Skotlannin yksinvaltaisena hallitsijana, lordiprotektorina, vuodesta 1653 kuolemaansa asti.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwell syntyi Huntingdonissa, Cambridgeshiressa. Hän opiskeli Cambridgen Sidney Sussex Collegessa, joka oli vastikään perustettu, vahvasti puritaaninen korkeakoulu. Hän ei kuitenkaan koskaan valmistunut, luultavasti isänsä kuoleman takia.


title: Oliver Cromwell

text: Kuningas hallitsi maata yksinvaltaisesti. Kuninkaan ja parlamentin välit kiristyivät 1640-luvulla niin, että osapuolet alkoivat koota aseistusta toisiaan vastaan. Cromwell oli alun perin parlamenttiedustaja, joka kokosi sisällissodan alussa "rautakylki"-joukot, jotka muodostivat perustan sisällissodassa ratkaisevassa roolissa olleelle ”uuden mallin armeijalle” ("New Model Army"). Kaarle I menetti valtansa lopullisesti 1648 ja seuraavana vuonna parlamentti lakkautti monarkian. Vuonna 1649 Cromwell johti menestyksekkään sotaretken Irlantiin estääkseen Kaarle I:n valtaa tavoitellutta poikaa Kaarle II:sta saamasta siellä jalansijaa. Irlannin vastarinta murskattiin säälimättömästi ja Droghedassa ja Wexfordissa tehtiin joukkomurhat. Irlanti jaettiin lahjamaina Cromwellin sotapäälliköille ja sotilaille ja iirinkielinen kantaväestö ajettiin Connaughtiin ("to Hell or Connaught"). Kaarle II asettui Skotlantiin, jossa hän voitti Cromwellin joukot vuonna 1651. Tunkeuduttuaan Englantiin Kaarle II:n joukot kuitenkin murskattiin ja hän pakeni Ranskaan.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellista oli tullut 1650 armeijan komentaja, ja kaikki sotilaallinen valta oli hänellä. Vaikka hän oli puolustanut parlamenttia kuningasta vastaan, hän ajautui sen kanssa ristiriitoihin. Vuonna 1653 Cromwell hajotti parlamentin ja nimitti tilalle oman hallituksensa, joka nimitti Cromwellin protektoriksi. Käytännössä Cromwell hallitsi tästä lähtien sotilasdiktaattorina.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwell hallitsi kuolemaansa 1658 saakka diktaattorina. Hänen poikansa Richard Cromwell peri isänsä aseman, mutta ei pystynyt säilyttämään sitä. Parlamentti kutsui syrjäytetyn vallantavoittelija Kaarle II:n takaisin, ja tämä toteutti Englannin restauraation. Cromwell haudattiin Lontoon Westminster Abbeyhin, mutta Kaarle II kaivatutti hänet ylös. Cromwell tuomittiin maanpetturuudesta ja ruumis mestattiin. Rautoihin laitettu ruumis katosi aikojen saatossa, mutta hänen irrotettu kallonsa seikkaili keräilijöiden ja museoiden kokoelmissa kolmensadan vuoden ajan, kunnes se lopulta 1960 haudattiin Cambridgen yliopiston alueelle.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellin kaudella Englanti valtasi Jamaikan Espanjalta ja voitti Alankomaat ensimmäisessä Englannin–Hollannin sodassa. Cromwellin aikana Englannin ulkopoliittinen voima kasvoi yleisesti.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellin luonnetta ja hallituskautta on vaikea kuvata yksiselitteisesti. Eräät painottavat hänen uskonnollista ja muuta suvaitsevaisuuttaan (muun muassa juutalaisten sallittiin palata maahan ensimmäistä kertaa Edvard I:n jälkeen) ja edistysmielisyyttään. Toisaalta on pantu merkille hänen häikäilemätön vallanhalunsa ja raa’at joukkomurhat Irlannin sotaretkellä.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellin arvo on edelleen kiistanalainen. Valistusaikana Cromwellia pidettiin häikäilemättömänä diktaattorina, joka käytti uskonnollisia syitä vain verukkeena vallan tavoitteluun. Vasta 1800-luvun puolimaissa historiantutkija Thomas Carlyle avarsi arviota Cromwellia ymmärtävään suuntaan. Carlyle korosti Cromwellin hallinneen kansan parhaaksi. Myös kuningasmieliset tutkijat myöntävät, että Cromwell oli terävänäköinen, jalomielinen ja lujatahtoinen johtaja.


title: Planken

text: Planken on Liechtensteinin väkiluvultaan pienin kunta noin 360 asukkaallaan. Planken sijaitsee vuoren rinteellä metsän ympäröimänä, ja se onkin monen patikkareitin aloituspaikka. Kylästä aukeaa näkymä Reinin laaksoon. Kunnan nimi tulee roomalaisten sanasta "Planca" tai "Plaunca", joka tarkoittaa vuoren rinteellä olevaa niittyä tai laidunta. Kuntaa ympäröivissä metsissä ennen harjoitettu metsäteollisuus ei enää ole merkittävää, vaan suurin osa plankenilaisista ansaitsee elantonsa Reinin laakson liikkeissä. Planken tunnetaan myös alppihiihdon olympiavoittaja Hanni Wenzelistä.Plankenin kunnanjohtaja on "Gaston Jehle" (FBP). Maaliskuun 2005 maapäivävaaleissa Plankenista valittiin maapäiville yksi edustaja, FBP:n "Josy Biedermann".


title: Richard Cromwell

text: Richard Cromwell (4. lokakuuta 1626 – 12. heinäkuuta 1712) oli Oliver Cromwellin kolmas poika. Hän oli kahdeksan kuukautta Englannin, Irlannin ja Skotlannin lordiprotektori, mihin asemaan hallitus oli hänet Oliver Cromwellin aikana nimittänyt. Oliver Cromwellin kuoltua vuonna 3.syyskuuta vuonna 1658 häntä seurasi lordiprotektorina hänen poikansa Richard, joka ei kuitenkaan pahemmin hallitsemista välittänyt, saati nauttinut parlamentin eikä armeijan – New Model Armyn – tukea, vaan vetäytyi maatilalleen. Richard pakotettiin luopumaan vallasta vuonna 1659. Englannin protektoraatti lakkautettiin ja tasavalta elvytettiin. Tätä seuranneiden levottomuuksien aikana Skotlannin kuvernööri George Monck marssi armeijoineen Lontooseen ja pakotti pitkän parlamentin hajottamaan itsensä. Ensi kertaa yli kahteenkymmeneen vuoteen parlamentin jäsenet joutuivat vaalien eteen. Maa ajautui poliittiseen sekasortoon, ja lopulta uudelleen koottu parlamentti nimitti Englannin Kaarle II:n kuninkaaksi. Tasavallan aika oli päättynyt.


title: Richard Cromwell

text: Richard Cromwell avioitui vuonna 1649 Dorothy Maijorin kanssa. 1650-luvulla heille syntyi yhdeksän lasta, joista viisi selvisi aikuisikään saakka. Richard lähti Englannista vuonna 1660 Ranskaan. Hänen vaimonsa jäi Englantiin eikä koskaan enää tavannut miestään, vaan kuoli vuonna 1675. Richard palasi Englantiin vuonna 1680 tai vuotta myöhemmin ja kuoli Cheshuntissa vuonna 1712 85-vuotiaana.


title: Vatsavaiva

text: Vatsavaiva on vatsaan kipua tai ulostusvaikeuksia tuottava tauti. Vatsavaivat jaetaan akuutteihin ja kroonisiin. Usein aiheuttajana ovat bakteerit ja virukset, mutta myös jännittäminen ja elimelliset vauriot aiheuttavat vatsavaivoja. Ihmisistä 20–40 prosenttia kärsii vatsavaivoista.


title: Itäblokki

text: Itäblokki tai itäryhmä viittaa Neuvostoliittoon ja sen määräysvallassa olleisiin Etelä- ja Keski-Euroopan sosialistisiin maihin kylmän sodan aikana. Useimmat itäblokin maat olivat kylmässä sodassa Neuvostoliiton liittolaisia eli kuuluivat Varsovan liittoon. Lisäksi maat kuuluivat Keskinäisen taloudellisen avun neuvostoon (SEV). Itäblokki lakkasi olemasta 1990-luvun alussa Euroopan sosialististen järjestelmien romahtaessa. Tämän jälkeen on perustettu Itsenäisten valtioiden yhteisö (IVY).


title: Itäblokki

text: Itäblokin maat olivat: Neuvostoliitto ja sen miehittämät Viro, Latvia ja Liettua sekä Bulgaria, Itä-Saksa, Puola, Romania, Tšekkoslovakia ja Unkari. Nämä kommunistien yksinvaltaisesti hallitsemat maat kuuluivat sekä sotilasliitto Varsovan sopimukseen ystävyydestä, yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta että talousliitto Keskinäisen talousavun neuvostoon (SEV). Sosialistisia maita Euroopassa olivat lisäksi Albania ja Jugoslavia, mutta ne eivät kuuluneet näihin järjestöihin tai erosivat niistä varhain.


title: Itäblokki

text: Itäblokin maiden talous järjestettiin Neuvostoliitossa käytetyn suunnitelmatalouden mukaan. SEV-maissa tuotettiin tiettyjä tuotteita massatuotantona, esimerkiksi Itä-Saksassa valmistettiin lääkkeitä ja kemikaaleja, Puolassa laivoja ja tuotettiin hiiltä sekä Tšekkoslovakiassa autoja. Tuotantovälineiden yksityisomistusta ei ollut joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta (Puolassa pienet maatilat säilyivät yksityisinä).


title: Itäblokki

text: Neuvostoliiton asevoimat kukisti Unkarin kansannousun 1956 ja Varsovan sopimuksen maat suorittivat Tšekkoslovakian miehityksen 1968, lukuun ottamatta itsenäistä politiikkaa jo aiemmin harjoittanutta Romaniaa. Miehityksen seurauksena Albania vetäytyi lopullisesti Varsovan sopimuksesta, vaikka ei ollutkaan enää vuodesta 1960 käytännössä osallistunut liiton toimintaan.


title: Itäblokki

text: Jugoslavia irtautui itäblokista pian toisen maailmansodan päättymisen jälkeen sosialistisesta yhteiskuntajärjestelmästään huolimatta. Titon johtamat kommunistiset partisaanit nousivat maassa valtaan ilman merkittävää Neuvostoliiton puna-armeijan sotilaallista apua eivätkä neuvostojoukot siten myöskään jääneet miehittämään Jugoslaviaa, mikä osaltaan lisäsi maan poliittista liikkumavaraa.


title: Itäblokki

text: Albania siirtyi Jugoslavian ja Neuvostoliiton välirikon jälkeen johtajansa Enver Hoxhan johdolla hakemaan tukea Neuvostoliitosta. Josif Stalinin kuoleman jälkeen välit Neuvostoliittoon kuitenkin viilenivät ja vuodesta 1962 alkaen Albania haki tukea Mao Zedongin johtamasta Kiinasta.


title: Janusz Korczak

text: Janwusz Korczak (oik. Henryk Goldszmit, s. 1878 tai 1879 Varsova, Puola – k. elokuu 1942 Treblinkan tuhoamisleiri, Puola), oli puolanjuutalainen lastenlääkäri, pedagogi ja kirjailija.


title: Janusz Korczak

text: Janusz Korczak syntyi Henryk Goldszmit -nimisenä Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Puolassa. Hän vietti lapsuutensa vauraassa asianajajaperheessä, jonka taloudellinen asema kuitenkin heikentyi isä Józef Goldszmitin sairastuttua ja lopulta kuoltua vuonna 1896 ilmeisesti syfilikseen. Henryk kävi venäjänkielisen kymnaasin Varsovassa ja opiskeli vuosina 1898–1904 lääketiedettä Varsovan yliopistossa. Hän otti myös osaa Lentävän yliopiston nimellä tunnettun, isänmaallishenkisen puolalaisnuorison epäviralliseen yliopiston toimintaan.


title: Janusz Korczak

text: Opiskeluaikanaan hän teki opintomatkan Sveitsiin tutustuakseen maineikkaan kasvatustieteilijän Johann Heinrich Pestalozzin pedagogisiin ajatuksiin ja niiden käytännön toteutukseen niin sanotussa Pestalozzi-kylässä. Hän tutustui myös sveitsiläisiin lastenkoteihin ja puistoihin ja kirjoitti näkemästään varsovalaisiin lehtiin.


title: Janusz Korczak

text: Hän käytti nimeä Janusz Korczak ensimmäisen kerran osallistuessaan abiturienttiaikanaan salanimellä erääseen kirjoituskilpailuun; myöhemmin hän otti sen pysyvästi kirjailijanimekseen.


title: Janusz Korczak

text: Valmistuttuaan 1904 lääkäriksi Korczak sai lastenlääkärin paikan arvostetusta varsovalaisesta Behrsonin ja Baumanin sairaalasta. Vuonna 1912 hänestä tuli juutalaisen "Dom Sierot" -orpokodin johtaja, missä tehtävässä hän jatkoi elämänsä loppuun asti. Vuonna 1919 hän oli mukana perustamassa toista orpokotia nimeltä "Nasz dom". Se oli tarkoitettu ei-juutalaisille lapsille.


title: Janusz Korczak

text: Pedagogina Korczak pyrki rohkaisemaan lasten kirjoitusharrastusta, omaehtoista organisoitumista ja itsetuntoa. Hän muodosti orpokodin sisälle eräänlaisen pienen lasten valtion, jolla oli oma parlamentti, oikeusistuin ja sanomalehti. Vuodesta 1926 lähtien Korczak toimitti puolankielisen juutalaisen "Nasz Przegląd" -sanomalehden liitteenä ilmestynyttä "Mały Przegląd"- liitettä. Sen viimeinen numero ilmestyi 1.9.1939.


title: Janusz Korczak

text: Käytännön työnsä ohessa Korczak julkaisi lukuisia kirjoja. Hän oli yksi kaikkien aikojen suosituimpia puolalaisia lastenkirjailijoita ja arvostettu pedagogi ja julkisuuden henkilö. Hänen tuotantoonsa kuuluu sekä lapsille suunnattuja satuja että lasten asemaa, kasvatusta ja lääkintää käsitelleitä tieteellisiä teoksia (suom. "Lapsen oikeus kunnioitukseen"). Korczakin lastenkirjoista tunnetuin lienee "Król Maciuś Pierwszy" (Kuningas Maciuś ensimmäinen) vuodelta 1923. Se on käännetty useille kielille ja filmatisoitu Puolassa kahdesti (Wanda Jakubowska 1958, Filip Zylber 1997). Sen pohjalta on myös tehty saksalais-ranskalais-puolalaisena yhteistyönä 26-osainen animaatiosarja (2002) ja -elokuva (2007). Venäjällä Lev Konov on tehnyt kirjan pohjalta oopperalibreton.


title: Janusz Korczak

text: 1930-luvun lopulla Korczakin työ alkoi vaikeutua nousevan juutalaisvastaisuuden vuoksi. Antisemitististen hyökkäysten vuoksi hänen täytyi luopua ei-juutalaisen orpokodin johtajuudesta ja lopettaa radio-ohjelmansa. Monet Korczakin työtovereista emigroituivat Palestiinaan, ja hän harkitsi itsekin muuttoa, mutta päätti jäädä Puolaan.


title: Janusz Korczak

text: Toisen maailmansodan puhjettua 1939 ja Saksan hyökättyä Puolaan Korczak ilmoittautui vapaaehtoiseksi armeijaan, mutta häntä ei hyväksytty palvelukseen korkean ikänsä vuoksi.


title: Janusz Korczak

text: Saksalaisten miehitettyä Puolan juutalainen orpokoti joutui siirtymään Varsovan keskustaan perustettuun gettoon, ensin osoitteeseen Chłodna 33 ja vuoden 1941 lopussa Sienna-kadulle (nro 16; toinen osoite Śliska 9). Korczak kieltäytyi hänelle tarjotusta mahdollisuudesta paeta getosta Sveitsin passilla, koska hän olisi joutunut jättämään lapset natsien kynsiin. Getossa Korczak piti päiväkirjaa, jonka on käännetty puolasta useille kielille.


title: Janusz Korczak

text: Todennäköisesti 5. elokuuta 1942 orpokodin lapset ja henkilökunta tultiin hakemaan Treblinkan tuhoamisleiriin. Korczak, joka pyrki viimeiseen asti huolehtimaan orvoistaan ja rauhoittamaan näiden pelkoa ja ahdistusta, lähti matkalle kohti Treblinkaa yhdessä lasten kanssa. Monet silminnäkijät, kuten kirjallisuuskriitikko Marcel Reich-Ranicki ja pianisti Władysław Szpilman, ovat kuvanneet muistelmissaan Korczakin ja lasten kävelyä Varsovan geton halki Umschlagplatzin juna-asemalle. Korczak ja lapset menehtyivät kaasukammiossa todennäköisesti pian leirille saapumisensa jälkeen.


title: Janusz Korczak

text: Korczakin lastenkodin viimeisen sijaintipaikan lähellä, missä nykyään on Kulttuuripalatsin pohjoispuolinen puisto, on Korczakin patsas. Lastenkodin alkuperäinen rakennus Krochmalna-katu 92:ssä (nykyään Jaktorowska 8) on säilynyt, ja siinä toimii edelleen lastenkoti. Rakennuksen edessä on Korczakille omistettu muistomerkki, ja rakennuksessa toimii myös Korczakin perintöä ylläpitävä Korczakianum-keskus. Myös Treblinkan tuhoamisleirin paikalla olevassa laajassa, eri kokoisista kivenjärkäleistä muodostuvassa muistomerkissä on Korczakille ja lapsille omistettu kivi.


title: Janusz Korczak

text: Unesco vietti vuonna 1978 Korczak-vuotta.


title: Janusz Korczak

text: Vuonna 1990 Andrzej Wajda ohjasi Agnieszka Hollandin käsikirjoittaman elokuvan "Korczak", jonka pääosaa näytteli Wojciech Pszoniak.


title: Janusz Korczak

text: Suomessa Radioteatteri teki vuonna 1961 dramatisoinnin Korczakin ja hänen suojattiensa viimeisistä vaiheista. Tässä dramatisoinnissa Korczak lauloi katumuspsalmeja aivan viime hetkeen asti - ja astui kammion ovelle rukousliina harteillaan.


title: Janusz Korczak

text: Puolan parlamentti julisti vuoden 2012 Korczakin juhlavuodeksi, koska silloin tuli kuluneeksi 100 vuotta Korczakin lastenkodin perustamisesta ja 70 vuotta hänen kuolemastaan.


title: Liivate

text: Liivate eli gelatiini on proteiinista koostuva ruoka-aine, jota valmistetaan yleensä sian nahasta tai sian tai naudan luuytimistä, suolista ja jänteistä pitkään keittämällä. Ulkoisilta ominaisuuksiltaan puhdas liivate on kiinteää ja haurasta, läpikuultavaa tai kellertävää, lähestulkoon hajutonta ja mautonta ainetta. Kotikäytössä liivate on ohuita levyjä tai jauhetta. Se liotetaan kylmässä vedessä, jossa se turpoaa, ja liuotetaan sitten kuumaan nesteeseen, jossa se muodostaa kolloidisen liuoksen. Jäähtyessään liivate jähmettyy.


title: Liivate

text: Liivatetta käytetään lukuisissa elintarvikkeissa kuten jogurteissa ja makeisissa hyytelömäisen rakenteen aikaansaamiseksi. Kiille on kerros liivatteesta tai hyytelösokerista kakkujen tai leivosten päällä. Lisäksi liivatetta käytetään lääkkeiden ja luontaistuotteiden kuorena, valokuvauksessa filmin takapinnassa sekä kosmetiikkatuotteissa.


title: Liivate

text: Liivatetta ei luokitella lisäaineeksi vaan valmistusaineeksi, minkä takia sillä ei ole E-koodia. EU:n lainsäädännössä liivate luokiteltiin aiemmin lisäaineeksi E-koodilla E441, mutta luokitus muutettiin ja elintarvikkeeseen käytetty liivate pitää nykyään aina mainita pakkauksessa E-koodin sijasta nimellään. Hullun lehmän taudin ilmaantumisen jälkeen haluttiin merkitä mahdollisesti nautaa sisältävät tuotteet.


title: Liivate

text: Vaikka liivate on lähes puhdasta proteiinia, se ei sisällä kaikkia välttämättömiä aminohappoja.


title: Liivate

text: Aseteollisuus ja metsästäjät käyttävät jähmettynyttä liivatetta simuloimaan luodin käyttäytymistä kudososumassa. Mahdollisuus simuloida luodin käyttäytymistä osumassa auttaa kehittämään tehokkaampia metsästysluoteja, jolloin luodin vaikutuksen kasvaessa saaliseläimen kärsimys pienenee. Luuosumaa voidaan simuloida upottamalla liivatepalan valmistusvaiheessa sen sisään luu. Aseharrastajien keskuudesta jähmettyneestä liivatteesta käytetään nimitystä "ballistinen hyytelö".


title: Liivate

text:
Kasviperäisiä hyytelöintiaineita
Pieneliöperäisiä hyytelöintiaineita


title: Egbert (Wessex)

text: Egbert (myös muodossa Ecgberht n. 770–839) oli Wessexin kuningas, joka nosti maansa Britannian mahtavimmaksi ohi Mercian ja yhdisti Englannin kuningaskunnat vuonna 829. Häntä usein pidetään ensimmäisenä Englannin kuninkaana, tosin ei tiedetä millä nimellä hän kutsui itseään. Hänestä käytettiin nimeä "bretwalda", "brittien hallitsija". Hänen lapsenlapsensa Alfred Suuri oli ensimmäinen, joka käytti nimitystä Englannin kuningas.


title: Egbert (Wessex)

text: Egbert palveli luultavasti kolme vuotta Kaarle Suuren armeijassa. Egbert oli naimisissa frankkiprinsessa Redburgan kanssa, ja heillä oli kaksi poikaa ja tytär. Egbertin vaiheista kertoo "Anglosaksien kronikka". Hän nousi Wessexin kuninkaaksi vuonna 802 ja sai Cornwallin valtansa alle 810-luvulla. Hän voitti mercialaiset Ellendunin taistelussa vuonna 825, miehittäen Mercian vuoden ajaksi vuonna 829, ja samana vuonna Northumbria hyväksyi hänen valtansa.


title: Dv12

text: Dv12 (ennen 1.1.1976 Sv12, Sv12J ja Sr12) on väliraskas, hydraulisella Voith-vaihteistolla varustettu dieselveturi, jota käytetään yleisesti koko Suomessa.


title: Dv12

text: Veturi on pääosin teräsrakenteinen ja sen alusta koostuu kahdesta kaksiakselisesta Kruppin lisenssillä valmistetusta telistä, joiden päällä runko lepää. Telit ovat samaa tyyppiä kuin Saksan rautateiden veturisarjoissa 215 ja 216. Rungolle on asennettu koneisto konesuojineen sekä niin sanottu keskiohjaamo, jossa on kaksi ajopöytää: yksi kummallekin ajosuunnalle. Veturi voidaan määritellä keskikokoiseksi veturiksi, jonka 1950–1960-luvuilta periytyvä koneisto on melko pienitehoinen uusimpiin dieselvetureihin verrattuna. Tätä voidaan kompensoida kytkemällä kaksi tai kolme veturia yhteen vetoyksiköksi, jonka hallinta tapahtuu yhdestä ainoasta ajopöydästä. Tällöin yhdestä veturista ajetaan ja muut toimivat kauko-ohjattuina.


title: Dv12

text: Dv12-sarja korvasi 1960-luvun lopulla väliraskaat höyryveturit, ja sitä on käytetty oikeastaan kaikissa mahdollisissa tehtävissä sen nykyisen tehtäväkentän koostuessa vaihtotöistä, järjestelyliikenteestä sekä – sähköistyksen laajetessa – yhä vähenevässä määrin linjatavarajunista, joissa vetureita käytetään usein kaksi tai kolme yhteen kytkettynä. Vetureita käytetään myös henkilöliikenteen junissa sähköistämättömillä rataosuuksilla.


title: Dv12

text: Päämoottori on 16-sylinterinen nelitahtinen suorasuihkutusdieselmoottori joka on varustettu kahdella turboahtimella ja kahdella ahtoilman välijäähdyttimellä. Sylinterinkannet ovat neliventtiiliset. Moottorin kovat lämpörasitukset vaativat mm. mäntien jäähdytyksen altapäin ruiskutettavalla moottoriöljyllä. Moottorit on mallikappaleita lukuun ottamatta valmistanut Tampella SACM-MGO:n lisenssillä. Päämoottorin käynnistys tapahtuu alle 10 barin paineilmaa käyttävällä matalapainekäynnistinmoottorilla.


title: Dv12

text: Vaihteisto on (länsi)saksalaisen Voithin valmistama hydrodynaaminen virtausvaihteisto, jossa on automaattisesti vaihtuvat kolme vaihdetta. Näistä sekä I- että II-vaihde ovat momentinmuuntimia ja III-vaihde nestekytkin, joka käytännössä vastaa suunnilleen suoraa, mekaanista vaihdetta. Kaikkien kolmen vaihteen välityssuhde on sama, mutta I- ja II-vaihteen momentinmuuntimet poikkeavat muuntosuhteensa puolesta toisistaan. Virtausvaihteiston lisäksi vaihteistoon kuuluu suunnanvaihtolaite, joka mahdollistaa veturin yhtä nopean ajon molempiin ajosuuntiin. Vaihteistossa on myös kaksivaihteinen aluevaihde, jonka välityssuhdetta voidaan vaihtaa mekaanisella käyttövivulla veturin seistessä. Hitaammalla vaihteella veturin huippunopeus on 85 km/h, mutta vetovoima korkeampi kuin nopeammalla vaihteella, jolla veturin huippunopeus on 125 km/h.


title: Dv12

text: Jäähdytysjärjestelmässä on kaksi erillistä vesikiertoa, pääkierto ja sivukierto, joista jälkimmäinen toimii viileämpänä (noin 50 astetta celsiusta) ja jäähdyttää ensisijaisesti ahtoilmaa. Kummallakin vesikierrolla on omat jäähdytinkennonsa veturin etuosan jäähdytinkomerossa, jossa jäähdytysilmaa puhaltaa tuuletin, joka on 2500- ja 2700-sarjoissa Behrin valmistama ja saa käyttövoimansa hydrostaattisesti päämoottorilta. 2600-sarjan tuuletin on Voithin valmistetta ja saa käyttövoimansa kardaaniakselien ja nestekytkimen välityksellä.


title: Dv12

text: Veturin sähköjärjestelmän jännite on 24 volttia. Enintään 10 barin paineilmaa tuottaa takakonehuoneeseen asennettu dieselkompressori. Paineilmaa käytetään mm. päämoottorin käynnistykseen, jarrujärjestelmiin sekä ohjausjärjestelmään. Veturin ohjausjärjestelmä on sähköpneumaattinen, jossa ohjauskomennot lähtevät ajopöydistä sähköisessä muodossa venttiileille, joilla ohjataan säätölaitteita paineilman avulla.


title: Dv12

text: Dv12-sarjaa on aikoinaan valmistettu kolmessa valmistussarjassa: 2500-sarjaa valmistettiin 1960-luvulla, osa 2700-sarjasta 1960-luvun lopussa ja osa 1970-luvun alussa. Hieman erikoisesti Dv12-tyypin viimeinen tilaussarja oli 2600-sarja, vaikka 2700-sarja oli jo aiemmin valmistunut. 2600-sarjan viimeinen yksilö, nro 2664, valmistui vuonna 1984.


title: Dv12

text: 2500- ja 2600-sarjat saivat alun perin tyyppimerkinnän Sv12 (26-sarja Sv12J)ja 2700-sarja tyyppimerkinnän Sr12. 2700-sarjan erilainen tyyppimerkintä johtui sen suuremmasta painosta. Lisäpainoa toi kyseisissä vetureissa alun perin ollut Clayton-höyrynkehitin, jota käytettiin matkustajajunien lämmitykseen. 1.1.1976 kaikki sarjat saivat yhteisen tunnuksen Dv12. Höyrynkehittimet poistettiin 2700-sarjasta vuoden 1976 jälkeen.


title: Dv12

text: Sarjoissa on hieman ulkonäöllisiä eroavaisuuksia. 2700-sarja poikkeaa muista erilaisten pakoputkikoteloiden osalta, muuten sarja muistuttaa pitkälti 2500-sarjaa. 2600-sarja poikkeaa edellä mainituista hieman enemmän. Sen jäähdytinkoneisto on erilainen ja myös jäähdyttimen kennot on sijoiteltu eri tavalla ja tämän vuoksi pidempi konesuoja on hieman erinäköinen. 2500- ja 2700-sarjoissa olevan Behrin jäähdyttimen tuuletinkoneiston tilalla 2600-sarjassa on Voith-merkkinen jäähdyttimen tuulettimen käyttökoneisto. 2600-sarjassa on myös vaihteiston yhteydessä muita sarjoja tehokkaampi öljynjäähdytin, mikä tekee siitä paremmin hidasvauhtista ja raskasta vaihtotyötä sietävän. Dieselmoottorit, niin apu- kuin päädieselmoottoritkin, ovat kaikissa Dv12-vetureissa kuitenkin keskenään samoja tyyppejä.


title: Dv12

text: Dv12 tunnetaan ainakin lempinimillä "Deeveri, Dreeveri, Kameli, Reeveri, Ässä-Vee" (2500- ja 2600-sarjat) ja "Äs-Ärrä" (2700-sarja). 2700-sarja tunnetaan myös nimellä "Ruotsinlaiva", koska sarjan vetureiden pakoputkikoteloiden muotoilu muistuttaa autolauttojen vastaavia. VR:n uuden yritysilmeen mukaiseksi maalattuja Dv12-vetureita on myös kutsuttu nimellä "Pikku-Kalpee" (vrt. uuden yritysilmeen mukainen Dr16, "Iso-Kalpee").


title: Dv12

text: Dv12-sarjan vetureita on kunnostettu useiden pahojenkin vaurioiden jälkeen, tosin muutamien yksilöiden tapauksessa on kyseenalaista, voiko niitä pitää enää alkuperäisinä, sillä ne on rakennettu suuremmaksi osaksi uudestaan.


title: Dv12

text: Veturi 2701 vaurioitui pahoin tasoristeysonnettomuudessa Hangossa 16.3.1998. Vauriot korjattiin ja veturi palasi liikenteeseen.


title: Dv12

text: Veturi 2519 vaurioitui pahoin tulipalossa Sievissä 8. kesäkuuta 2009. Vaurioiden vuoksi veturi hylättiin, ollen näin ensimmäinen hylätty Dv12-sarjan veturi. Se siirrettiin 4.–5.7.2009 romutettavaksi VR:n Hyvinkään konepajalle.


title: Dv12

text: Veturi 2634 puolestaan syttyi tuleen 14. syyskuuta 2009 Jyväskylän eteläpuolella, mutta sammui itsekseen ja veturi selvisi melko pienin vaurioin. Veturin vauriot on korjattu ja kyseinen veturi on taas liikenteessä.


title: Dv12

text: Huonokuntoisimpia 2700-sarjan vetureita on hylätty ja toimitettu Hyvinkään konepajalle romutettaviksi. Ensimmäiset hylätyt veturit 2706, 2707, 2708, 2709, 2718, 2725, 2727, 2728, 2729 ja 2734 ajettiin yhtenä letkana Hyvinkäälle 14. lokakuuta 2009. 2734 ja 2728 vetivät letkan Hyvinkään asemalle, josta letkan toisen pään veturit 2725 ja 2707 vetivät letkan konepajalle. Johtoveturissa 2734 oli Suomen liput puolitangossa koko matkan ajan.


title: Dv12

text: Vaihtotöissä parina olleet veturit 2548 ja 2565 törmäsivät vaunuihin Hämeenlinnassa 30.11.2010. Molemmat veturit vaurioituivat törmäyksessä. Veturi 2548 korjattiin takaisin liikenteeseen, mutta 2565 jouduttiin pahemmin vaurioituneena hylkäämään.


title: Dv12

text: Veturit 2539 ja 2540 törmäsivät toisiinsa Nurmeksen eteläpuolella 2.2.2011. Kummatkin veturit vaurioituivat pahoin. Molempien vetureiden vauriot on korjattu ja kyseiset veturit ovat taas liikenteessä.


title: Dv12

text: Veturi 2633 vaurioitui tasoristeysonnettomuudessa Äänekoskella 11.6.2012. Vaurioiden vuoksi veturi hylättiin.


title: Dv12

text: Veturi 2513 vaurioitui Iisalmessa 19.4.2014 ajettuaan läpi päätepuskimesta. Veturi hinattiin Pieksämäen konepajalle, jossa tehtyjen tarkastelujen perusteella veturi hylättiin.


title: Dv12

text: Veturit 2746 ja 2752 vaurioituivat vaihtotyöonnettomuudessa Kotkassa syyskesällä 2014. Vetureista on purettu paljon komponentteja Pieksämäen konepajalla.


title: Dv12

text: Vanhimmat veturit (2500-sarja) on saneerattu; ensin kokeellisesti vuonna 2003 Hyvinkään konepajalla (veturi 2524) ja sarjatuotantona Pieksämäen konepajalla vuodesta 2004 alkaen. Saneerausohjelma valmistui syksyllä 2008, jolloin konepajalta valmistui 2563, joka sai samassa yhteydessä radio-ohjauslaitteiston ja EVN-numeron.


title: Dv12

text: Radio-ohjauksen prototyyppinä on toiminut veturi 2710, jonka laiteasennukset valmistuivat Hyvinkään konepajalla maalis-huhtikuussa 2005. Loppuvuodesta 2008 aloitettiin radio-ohjauslaitteiston asennus Pieksämäen konepajalla myös aiemmin saneerattuihin 2500-sarjan sekä lisäksi 2700-sarjan vetureihin. 2600-sarjaan radio-ohjauslaitteita alkoi ilmestyä vuoden 2010 alkupuolella. Radio-ohjausta käytetään järjestelytöissä mm. Helsingissä Vuosaaren satamassa ja Kouvolassa Kuusankosken tehdasalueella.


title: Dv12

text: 2600-sarjan vetureihin on myös alettu tehdä ohjaamo-olosuhteita parantavia muutoksia Hyvinkään konepajalla, kuten ovien vaihto saneerattujen 2500-sarjalaisten kaltaisiksi ja lämmityksen ja äänieristyksen parantaminen. 2700-sarjalle on tehty Hyvinkään konepajalla ns. D12-korjausta, jossa veturit kunnostetaan tekemättä kuitenkaan isoja muutoksia ja maalataan kokonaan uudestaan. D12-korjausta ei lasketa varsinaiseksi "konepajakorjaukseksi", vaan siitä käytetään määritelmää "laajennettu huolto".


title: Dv12

text: Dv12-veturit on sijoitettu tällä hetkellä siten, että Kouvolan varikko operoi 2700-sarjan uusimmilla vetureilla (2741-2760). Tampereen varikon alaisuudessa on 2500-sarjan uusimmat ja 2700-sarjan vanhimmat veturit. Lisäksi Tampereelle on syksyllä 2009 sijoitettu muutama 2600-sarjan veturi (numerot 2626–2634) korvaamaan poistetut 2700-sarjalaiset. Myöhemmin Tampereelle siirrettiin vielä veturi 2625). Oulun ja Joensuun varikot jakavat käyttöönsä loput 2500-sarjan ja 2600-sarjan vetureista. Tarkempi sijoittelu eri käyttöympäristöihin muuttuu kalustotarpeiden mukaan.


title: Dv12

text: Suurin junapaino, mitä Dv12-veturilla vedetään, on jyrkemmillä nousuilla toteutetuilla radoillamme 800 tonnia ja loivanousuisilla radoilla jopa 1 200 tonnia. Hyvin monilla rataosuuksilla on junapainoksi määritetty 960 tonnia. Nämä määrät voidaan vetureiden monikäytössä kertoa vetureiden määrällä niin, että esimerkiksi kolmen Dv12-veturin moniajossa voidaan käyttää 2 700 tonnin junapainoa tietyillä radoilla.


title: Dv12

text: Dv12-sarja on tällä hetkellä Suomen ylivoimaisesti suurilukuisin dieselveturisarja, ja sitä käytetään paljon sekä linja-ajossa että vaihtotyössä. Kuitenkin muun muassa tavaraliikenteen supistumisen ja sähköistyksen laajenemisen takia 2700-sarjan vetureiden hylkäys on aloitettu. 2500- ja 2600-sarjojen veturit säilyvät käytössä pidempään, sillä 2600-sarjan veturit ovat vielä melko uusia ja 2500-sarjalle on tehty vastikään laaja saneeraus.Saneerattuihin vetureihin on vaihdettu Sisudiesel 320D-moottorit.


title: Dv12

text:
Apudieselmoottoreita on kahta muutakin tyyppiä, Valmet 310 D ja B.
D-sarjaa oli vielä saneeraamattomissa 2500-sarjan vetureissa.


title: Jalavakasvit

text: Jalavakasvit (Ulmaceae) on kasviheimo, johon kuuluu kesävihantia puita ja pensaita. Kasvit ovat yksikotisia ja ]]tuulipölytys|tuulipölytteisiä]]. Kukat ovat kaksineuvoisia ja kasvavat pienissä sarjatyyppisissä kukinnoissa. Hedelmät ovat siipipalteisia pähkylöitä. Jalavakasveja tavataan tropiikissa ja lauhkeilla alueilla.


title: Jalavakasvit

text: Jalavakasveihin kuuluvat suvut:


title: Anote Tong

text: Anote Tong (s. 11. kesäkuuta 1952 Fanninginsaari, Kiribati) oli Kiribatin presidentti ajalla 10. heinäkuuta 2003 - 11. maaliskuuta 2016. Hänet valittiin presidentiksi kolmesti; ensimmäiselle kaudelle 2003, toiselle kaudelle 2007 ja kolmannelle 2012. Perustuslain mukaan kolme kautta on maksimi.


title: Anote Tong

text: Tong on korostanut maansa kokemaa uhkaa ilmastonmuutoksen ja sen aiheuttaman meriveden nousun takia.


title: Anote Tong

text: Anote Tongin isä oli kiinalainen siirtolainen ja äiti kiribatilainen.


title: Anote Tong

text: Tong opiskeli nuorena London School of Economicsissa.


title: Urticales

text: Urticales on Cronquistin järjestelmään kuuluva kasvilahko. Lahko sisälsi noin 2200 lajia kuudessa heimossa. Uudempien luokittelujen myötä "Urticales" on siirretty "Rosales"-lahkoon.


title: Urticales

text: Jakaantuminen ja esimerkkikasveja:


title: Gladstone

text: Gladstone voi tarkoittaa:


title: Gladstone

text: Paikannimenä:


title: Gladstone

text: Henkilönimenä:


title: Gladstone

text: Yhtiöitä:


title: Malvakasvit

text: Malvakasvit ("Malvaceae") on heimo, johon kuuluu sukujen määritelmistä riippuen noin 240–250 sukua ja yli 4 225 lajia. Heimoon kuuluu enimmäkseen ruohovartisia kasveja ja varpuja, mutta myös joitakin puita. Monia lajeja kasvatetaan koristekasveina. Perinteisesti omina heimoinaan pidettyjä lehmuskasveja ("Tiliaceae"), kaakaokasveja ("Sterculiaceae") ja kapokkiokasveja ("Bombacaceae") pidetään nykyisin malvakasvien alaheimoina. Malvakasveihin kuuluvaa puuainesta on löydetty liitukauden Maastricht-vaiheen ajalta (n. 68 miljoonaa vuotta sitten).


title: Malvakasvit

text: Malvakasvit ovat vaihtelevan kokoisia puu- tai ruohovartisia kasveja. Useat kasvien osat ovat yleensä monentyyppisten karvojen peittämiä.


title: Malvakasvit

text: Lehdet voivat olla asettuneet kierteisesti tai vastakkaisesti. Lehtilapa voi olla yksinkertainen tai sormilehdykkäinen. Lehdet ovat yleensä kuorasuonisia ja voivat olla ehyt- tai hammaslaitaisia.


title: Malvakasvit

text: Kukinnot ovat tavallisesti yksinkertaisesti tai kerrannaisesti viuhkomaisia. Kukan kehä on vierilaitainen, eli verholehdet ja terälehdet kasvavat toisissaan kiinni kasvamatta limittäin. Kukat ovat yleisimmin viisilukuisia ja kaksineuvoisia. Heteitä on viisi tai useampia. Ne ovat usein tyvestään yhteenkasvaneita. Hedelmä on yleensä rakenteeltaan kota.


title: Malvakasvit

text: Malvakasvit jaetaan yhdeksään alaheimoon APG III-luokitusjärjestelmässä. Monia alaheimoista on pidetty omina heimoinaan aiemmissa luokitteluissa. Seuraava kaavio esittää alaheimojen sukulaisuussuhteet APG III-luokituksen mukaisesti:


title: Malvakasvit

text:
Alaheimossa "Grewioideae" on noin 25 sukua ja 770 lajia. Lajeja esiintyy kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä. Alaheimo jaetaan kahteen tribukseen, "Grewieae" ja "Apeibeae". Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:
Alaheimossa "Byttnerioideae" on noin 26 sukua ja 650 lajia. Lajeja esiintyy kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä, mutta eniten Etelä-Amerikassa. Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:
Alaheimossa "Sterculioideae" on noin 12 sukua ja 430 lajia. Alaheimoa pidettiin aiemmin omana heimonaan kaakaokasvit ("Sterculiaceae"). Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:
Alaheimossa "Tilioideae" on kolme sukua ja noin 50 lajia. Lajeja esiintyy pohjoisen pallonpuoliskon lauhkean vyöhykkeen alueilla ja Väli-Amerikassa. Alaheimoa pidettiin aiemmin omana heimonaan lehmuskasvit ("Tiliaceae"). Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:


title: Malvakasvit

text:
Alaheimossa "Dombeyoideae" on noin 21 sukua ja 381 lajia. Lajeja esiintyy laajalti trooppisessa Euraasiassa ja Afrikassa, mutta eniten Madagaskarilla ja Maskareeneilla. Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:
Alaheimossa "Brownlowioideae" on noin 8 sukua ja 68 lajia. Lajeja esiintyy kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä, mutta eniten Euraasiassa ja Afrikassa. Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:
Alaheimossa "Helicteroideae" on noin 8–10 sukua ja 95 lajia. Lajeja esiintyy kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä, mutta eniten Kaakkois-Aasiassa. Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:


title: Malvakasvit

text:
Alaheimossa "Malvoideae" on noin 78 sukua ja 1670 lajia. Lajeja esiintyy kaikkialla lauhkealla, subtrooppisella ja trooppisella vyöhykkeellä. Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:
Alaheimossa "Bombacoideae" on noin 16 sukua ja 120 lajia. Lajeja esiintyy kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä, mutta eniten Amerikassa ja Afrikassa. Alaheimoa pidettiin aiemmin omana heimonaan kapokkiokasvit ("Bombacaceae"). Alaheimoon on pidetty kuuluvina seuraavia sukuja:


title: Malvales

text: Malvales on kasvilahko, johon kuuluu noin 6000 lajia kymmenessä heimossa. Malvakasvien (Malvaceae) heimossa on yli 4000 lajia, ja seuraavaksi suurimmassa, näsiäkasvien (Thymelaeaceae) heimossa, 750 lajia.


title: Malvales

text: Malvales-lahkon kasvien fytokemiaa luonnehtii flavonien ja myrisetiinin esiintyminen. Anatomisia piirteitä ovat kerroksellinen jälsi, putkiloiden yksinkertaiset perforaatiot, vetopuun puuttuminen ja limasolujen esiintyminen.


title: Malvales

text: Monilla lahkon kasveilla on kierteinen lehtiasento, pulvinukselliset lehtiruodit ja kourasuoniset lehdet. Yleensä kasvit ovat tähtikarvojen peittämiä. Kaarna on usein hyvin kuituinen (vrt. metsälehmus eli niinipuu) ja sitkeä.


title: Malvales

text: Malvales-lahkon lajien kukassa on kierteinen (kontortti) teriö ja siitä puuttuu diskus eli pohjuskehrä. Heteitä on tavallisesti paljon. Sikiäimessä on muutama siemenaihe kutakin emilehteä kohden ja vartalo on pitkä. Hedelmä on kota, jonka pinta on joskus kuhmurainen tai piikkinen, ja siemenet tai hedelmän sisäpinta ovat karvaiset. Siemenkuoren anatomiaan kuuluu hyvin paksuuntunut ja ligniinipitoinen, pylväsmäisistä soluista rakentuva eksotegmen-kerros.


title: Malvales

text: Lahko käsittää noin 3,2 % kaikista varsinaiskaksisirkkaisista ("Rosopsida") ja kaikkiaan 12 heimoa. Suomen kasvistossa on edustajia päivännouto-, malva- ja näsiäkasveista.


title: Näsiäkasvit

text: Näsiäkasvit ("Thymelaeaceae") on kasviheimo, johon kuuluu noin 700–750 lajia 50 suvussa. Suurin osa lajeista kasvaa tropiikissa ja ovat syötynä myrkyllisiä. Siihen kuuluu ennen kaikkea varpuja ja pieniä pensaita, jonkin verran myös köynnöstäviä kasveja.


title: Näsiäkasvit

text: Heimo on määritetty lahkoon "Myrtales". Aiemmin Cronquistin järjestelmässä se kuului lahkoon "Malvales". Myös Angiosperm Phylogeny Group luokittelee näsiäkasvit "Malvales"-lahkoon.


title: Näsiäkasvit

text: Näsiäkasveihin kuuluu 50 sukua:


title: Kokapensaat

text: Kokapensaat ("Erythroxylum") ovat "Erythroxylaceae"-heimoon kuuluvia kasveja. Niistä suurin osa kasvaa pensaina tai pieninä puina Etelä-Amerikan viidakoissa tai niityillä. Vanhentuneen Cronquistin järjestelmän aikana Linales-lahkoon, mutta nykyään lahkoon Malpighiales.


title: Kokapensaat

text: Kokapensaat saattavat kasvaa kolmemetrisiksi ja viihtyvät sekä kosteilla että kuivilla alueilla 500–1500 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Erityisen hyvin kokapensaat kasvavat Andien itäosissa sekä Amazonin alueella. Pensaiden lehdet ovat soikeita, tumman- tai kellertävänvihreitä; kukat taas kellertävänvalkoisia ja melko mitäänsanomattomia. Tiheän kasvillisuuden joukosta kasveja on usein vaikeata erottaa. Kokalajeista useimmat kasvavat Keski- ja Etelä-Brasiliassa.


title: Kokapensaat

text: Vain kaksi lajia, "Erythroxylum coca" ja "Erythroxylum novogranatense" sisältävät niin paljon kokaiinia että niitä kannattaa viljellä päihdetuotantoa varten.


title: Kokapensaat

text: Kokapensaita on viljelty Andeilla vuosisatojen ajan. Andeilla elävät kansat ovat pureskelleet kokapensaan lehtiä helpottaakseen vuoristoilmanalassa kiipeämistä. 1980-luvulta alkaen kasvit ovat saaneet huonoa mainetta, koska niistä voidaan valmistaa kokaiinia. Maailman kokaiini on suurelta osalta peräisin Etelä-Amerikasta. Kolumbia on maailman suurin kokaiinin tuottaja, Peru toiseksi suurin.


title: Kokapensaat

text: Alkuperäisväestöllä on tapana kuivata lehdet ja jauhaa ne huhmareilla. Kokapulveri sekoitetaan sitten tuhkaan, poltettuun kalkkikiveen tai kasvien Cecropia ja Pourouma (mulperikasveja "Moraceae") poltettuihin lehtiin. Sekoitusta käytetään purumällinä, joka niellään hitaasti pieninä palasina.


title: Kokapensaat

text: Kokaviljelmät ("Cocales") peittävät nykyään Bolivian, Perun, Ecuadorin ja Kolumbian porrastettuja rinteitä. Viljelmien koot vaihtelevat suurista plantaaseista pieniin perheviljelmiin. Kokanviljelyn menetelmät ovat pysyneet pohjimmiltaan muuttumattomina vuosisatojen ajan. Kokaa käytetään salaatin tavoin ja siitä tehdään teetä. Lehdillä on piristäviä vaikutuksia, ja se auttaa korkealla vuoren rinteillä vähähappisessa ilmassa päänsärkyyn. Lehtiä on käytetty myös leipien ja pastan mausteena, hammastahnoissa, pastilleissa, virvoitusjuomissa, shampoossa ja alkoholin maustamiseen. Myös Perussa käsittelemättömien kokan lehtien käyttö on laillista, ja niitä voi nähdä vuoristossa vaikkapa hotellin aamiaispöydässä.


title: Kokapensaat

text: Coca-Cola Company ostaa kokalehtiä kuuluisan, salaisen virvoitusjuomareseptinsä raaka-aineiksi. Perusta yhtiö ostaa noin 115 tonnia ja Boliviasta 105 tonnia lehtiä vuosittain. Myös esimerkiksi Red Bull energiajuoman valmistamiseen käytetään kokapensaan lehtiä. Red Bull juomaa valmistavan yhtiön mukaan kokapensaan lehtiä, joista kokaiini on poistettu, käytetään aivan yleisesti makuaineena elintarviketeollisuudessa. Periaatteessa kokaiini poistetaan lehdistä, eikä sitä päädy mihinkään niistä juomista missä sitä käytetään makuaineena. Toukokuussa 2009 kohua herätti kahden Saksan osavaltion päätös vetää mynnistä Red Bull -energiajuomaa koska joistakin juomista oli löytynyt kokaiinin jäänteitä.


title: Kokapensaat

text: YK on kieltänyt koka-tuotteiden kaupan, mistä Coca-Cola Company on saanut poikkeusluvan, joten tuotteita ei voi viedä ulkomaille sopimukseen liittyneihin maihin.


title: Kokapensaat

text: Kokaviljelmä voi muodostua yhdestä pellosta ja olkikattoisesta vajasta. Vajassa kasvatetaan pieniä taimia, kunnes ne ovat 45 senttimetrin korkuisia. Sen jälkeen taimet istutetaan riveihin. Viiden vuoden kuluttua pensaat ovat täysikasvuisia eli 2–3 metrin mittaisia. Sato voidaan korjata 3–4 kertaa vuodessa, kunnes pensaat ovat 20–50 vuoden ikäisiä.


title: Kokapensaat

text: Tyypillisimmät sadonkorjuuajat ovat maaliskuu, kesäkuu, ja loka- marraskuu. Vuoden viimeistä sadonkorjuuta kutsutaan "Kaikkien pyhien sadonkorjuuksi". Lehdet poimitaan ja levitetään sitten ohueksi kerrokseksi kuivumaan aurinkoon. Kuivaus lopetetaan ennen kuin lehdistä tulee hauraita. Ne saavat säilyttää muotonsa ja kiiltonsa, ja jos niitä säilytetään oikein ne säilyvät vuosikausia.


title: Kokapensaat

text: Suuria "Erythroxylum coca" -viljelmiä on Argentiinassa, Länsi-Brasiliassa, Boliviassa, Perussa ja Kolumbiassa. Viljeltynä koka kasvaa jopa 2000 metrin korkeudella.


title: Kokapensaat

text: Vuonna 2009 Bolivian perustuslakia muutettiin niin, että se määrää kokan perinteisen käytön suojeltavaksi kansanperinteeksi. Uusi perustuslaki joutui kuitenkin ristiriitaan YK:n huumesopimuksen kanssa ja Bolivia vetäytyi huumesopimuksesta vuonna 2012. Seuraavana vuonna YK myönsi Bolivialle erivapauden, joka sallii kokalehtien käytön Boliviassa ja maa allekirjoitti huumesopimuksen uudelleen. Poikkeuksen vastustajat pelkäsivät, että Bolivialle annettu poikkeus lisää kokan viljelyä ja kokaiinintuotantoon päätyvän kokan määrää. Bolivian hallitus kuitenkin aktiivisesti torjuu kokan ylituotantoa ja huumeiden salakuljetusta. YK:n tutkimuksen mukaan kokapensaiden viljely väheni Boliviassa noin yhdeksän prosenttia vuonna 2013 ja kokaa viljeltiin Boliviassa vähiten sitten vuoden 2002. Bolivia on maailman kolmanneksi suurin kokaiinin tuottaja Perun ja Kolumbian jälkeen.


title: Kokapensaat

text: Yhdysvallat käyttää useita miljardeja dollareita vuodessa kokaiiniviljelmien tuhoamiseen. Tuhoamista tehdään mm. ilmaruiskutuksilla, jotka tappavat kasvit. Kokaiiniviljelmiä ei ole onnistuttu tuhoamaan. Vuonna 2007 Kolumbiassa kasvatettiin lähes yhtä paljon kokaa kuin ruiskutusten alkaessa vuonna 2000. Viljely on siirtynyt suurilta pelloilta pienempiin palstoihin. Kolumbia saa avustusta tarkoitukseen noin neljä miljardia dollaria vuodessa. Lentoruiskutusten on syytetty myös saastuttavan ympäristöä ja pilaavan pohjavedet, mikä oli vuoden 2007 alun Ecuadorin ja Kolumbian välirikon syy.


title: Erakko

text:
Erakko on yhteiskunnasta syrjään vetäytynyt ihminen.
Ortodoksisessa kirkossa erakoksi kutsutaan yleensä luostarin lähettyvillä yksin asuvaa henkilöä, joka on vetäytynyt maailmasta rukoilemaan ja kilvoittelemaan. Tällaiset erakot eivät kuitenkaan koskaan jätä maailmaa; he esimerkiksi osallistuvat säännöllisesti Herran Pyhään Ehtoolliseen. Tunnettuja erakkoja ovat olleet esimerkiksi Johannes Krysostomos, josta tuli myöhemmin Konstantinopolin piispa, sekä syyrialainen askeetikko Simeon Styliitta.


title: Erakko

text: Ihmiset saattavat erakoitua myös siksi, että ovat kyllästyneet elämään tai pettyneet ihmissuhteisiinsa. Nykyisessä urbaanissa yhteiskunnassa erakoituminen on helpompaa kuin agraariyhteiskunnassa. Kaupunkien kerrostaloasunnoista löydetään toisinaan vainajia, jotka ovat olleet kuolleina kuukausia tai jopa vuosia.


title: Erythroxylum novogranatense

text: Erythroxylum novogranatense ("Hayo" eli "Kolumbian koka") on "Erythroxylaceae"-heimoon kuuluva kasvi, joka on "Erythroxylum cocan" ohella toinen kaupallisiin tarkoituksiin viljelty kokalaji.


title: Erythroxylum novogranatense

text: Lajin viljely levisi 1900-luvun alussa Brittiläisen kansainyhteisön trooppisiin maihin. Sitä kasvatetaan yhä Britannian vanhoissa siirtomaissa Intiassa, Afrikassa, Sri Lankassa ja Jamaikalla. Jaavalla oli lyhyen ajanjakson ajan 1900-luvun alussa laajoja viljelmiä teollista kokaiininvalmistusta varten.


title: Erythroxylum novogranatense

text: "Erythroxylum cocaan" verrattuna "Erythroxylum novogranatensen" lehdet ovat pienemmät ja kapeammat, myös niiden väri on vaaleampi ja kellertävämpi. Toisin kuin "Erythroxylum coca", "Erythroxylum novogranatense" ei pudota lehtiään. Tämän vuoksi se näyttää tuuheammalta ja tukevammalta. Se sietää pitkiäkin kuivuuskausia. Muista kokalajeista poiketen sen lehdet sisältävät myös paljon metyylisalisylaattia. Tämän kemiallisen yhdisteen hajun voi tuntea selvästi, kun lehtiä kuivataan.


title: Erythroxylum novogranatense

text: "Erythroxylum novogranatensella" on alalaji "Erythroxylum novogranatense" subsp. "truxillense", jota kasvatetaan Trujillon kaupungissa Perun pohjoisosassa. Coca-Cola Company valmistaa Trujillon kokasta uutetta, joka antaa Coca-Colalle sen ominaismaun. Nykyisin kokaiini erotetaan kokamassasta tämän uutosprosessin yhteydessä.


title: Erythroxylum novogranatense

text: Trujillonkokaa viljellään nykyisin Perun rannikolla sekä Andien alimmilla rinteillä. Tämä alalaji kasvaa korkeina, haarautuneina ja tuuheina pensaina, joilla on pienet paksut lehdet. Pensas kestää kuivuutta ja kasvaa myös autiomaailmastossa.


title: Erythroxylum novogranatense

text: Trujillonkokaa pidetään parhaan makuisena ja aromikkaimpana kaikista kokalajeista. Trujillonkokan siemenet ovat kuitenkin varsin herkkiä kuivuudelle ja viljelijöiden on säilytettävä niitä kosteina itävyyden ylläpitämiseksi. Trujillonkoka onkin säilymisensä kannalta kaikista kokalajeista ihmisestä riippuvaisin.


title: Gladstone (Queensland)

text: Gladstone on teollisuuskaupunki Australian Keski-Queenslandin rannikolla. Siellä asuu noin 58 000 ihmistä, joista suurin osa on eurooppalaista sukua. Rannikkokaupunkina Gladstonen suurimmat vientituotteet ja kauppatavarat ovat suurteollisuuden tarvikkeita kuten alumiinioksidijalostamoita, alumiinin sulatusta, raskaita kemikaaleja ja liuskeöljyä. Gladstonessa on Keski-Queenslandin yliopisto.


title: Gladstone (Queensland)

text: Dugongien, mangrovepuiden ja kalojen määrä vähentyy kaupungin alueella koko ajan ja kaupungin laajentuminen vaarantaa villieläimiä ja kasvistoa. Paikalliset teollisuudenalat saastuttavat ilmaa jonkin verran, mutta vesi on yleisesti ottaen puhdasta.


title: Gladstone (Queensland)

text: Gladstone tunnetaan intohimoisena urheilukaupunkina etenkin rugbyn, ratsastuksen ja nurmipallon suhteen.


title: Gladstone (Queensland)

text: Vuoden lämpimintä aikaa on tammikuu ja helmikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 30 °C. Viileintä on heinäkuussa, jolloin keskimääräinen alin jää 12 asteen vaiheille.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle II (, 29. toukokuuta 1630 – 6. helmikuuta 1685) oli Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningas vuosina 1660–1685. Hän oli sisällissodan jälkeen mestatun Kaarle I:n poika. Lyhyen tasavaltakauden jälkeen parlamentti kutsui Kaarle II:n Englantiin, ja monarkia samoin kuin anglikaanisen kirkon valta palautettiin. Kuningas oli monissa asioissa parlamentin myötävaikutuksesta riippuvainen, eikä tasavallan tukijoita rangaistu kovin ankarasti. Kaarle I:n kuolemantuomion allekirjoittajat tosin teloitettiin, ja Oliver Cromwellin ruumis poistettiin Westminster Abbeystä.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle II:n kauden alussa sattui kaksi pahaa onnettomuutta: suuri ruttoepidemia 1665 ja Lontoon suuri palo heti seuraavana vuonna (tosin ruttoa levittäneet rotat ilmeisesti tuhoutuivat tulipalossa sukupuuttoon). Myöhemmin Kaarlelle aiheuttivat ongelmia sodat Hollannin kanssa sekä se, että häntä epäiltiin – osin syystäkin – aikeista palauttaa maa katoliseksi, mihin liittyivät vehkeilyt Ranskan Ludvig XIV:n kanssa.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle II on tunnettu naisseikkailuistaan ja pitämistään lukuisista rakastajattarista. Hänellä oli ainakin 14 aviotonta lasta, mutta ei yhtään kruunuun oikeutettua jälkeläistä.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kiista siitä, voiko Kaarlen katolinen veli Jaakko II päästä protestanttiseksi vakiintuneen maan hallitsijaksi, synnytti brittien puoluejärjestelmän siemenen: muodostui kaksi puoluetta, Jaakon hyväksyvät toryt ja tämän torjuvat whigit. Whigien salaliitto kuninkaan murhaamiseksi paljastui, toryjen kanta voitti, ja Jaakko II peri Kaarlen kuoltua kruunun.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle Stuart, Kaarle I:n ja Henrietta Marian vanhin aikuiseksi varttunut poika, syntyi St. Jamesin palatsissa 29. toukokuuta 1630. Syntyessään hänestä tuli automaattisesti (kuningaskunnan vanhimpana poikana) Cornwallin herttua ja Rothesayn herttua. Pian syntymänsä jälkeen hänestä tuli Walesin prinssi. Englannin sisällissodan aiheuttaman poikkeustilanteen vuoksi Kaarlea ei koskaan virallisesti varustettu Walesin kruununjalokivillä.


title: Kaarle II (Englanti)

text: 1640-luvulla Walesin prinssin ollessa vielä nuori Kaarle I taisteli parlamenttia ja puritaanijoukkoja vastaan Englannin sisällissodassa. Prinssi oli isänsä mukana Edgehillin taistelussa, ja viisitoistavuotiaana hänestä tuli Englannin joukkojen muodollinen komentaja. Vuonna 1646, kun pelättiin kruununprinssin turvallisuuden puolesta, hän lähti ensin Scillysaarille, sitten Jerseylle ja lopulta Ranskaan, jossa hänen äitinsä oli jo maanpaossa. Toisen sisällissodan aikana vuonna 1648 Kaarle muutti Haagiin, jossa hänen siskonsa Maria ja lankonsa Vilhelm II Oranialainen näyttivät tarjoavan paremman turvan kuin kuningataräidin ranskalaiset suhteet. Kaarle ei päässyt osallistumaan rojalistijoukkojen taisteluihin ennen kuin ne lyötiin ratkaisevassa Prestonin taistelussa.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Haagissa Kaarlella oli suhde Lucy Walteriin (joka joidenkin lähteiden mukaan meni salaa naimisiin Kaarlen kanssa) ja heidän pojastaan James Croftsista (myöhemmin Monmouthin ja Buccleuchin herttua) tuli Kaarlen monista aviottomista lapsista merkittävin Englannin poliittisen elämän vaikuttaja.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle I vangittiin 1647, pakeni, ja vangittiin uudelleen 1648. Hänen poikansa tekemistä pelastusyrityksistä huolimatta hänet mestattiin vuonna 1649 ja Englanti julistautui tasavallaksi. Samaan aikaan Skotlanti kuitenkin tunnusti Kaarlen isänsä seuraajaksi, koska ei halunnut antaa Englannin päättää kuningaskuntansa kohtalosta. Näin ollen Kaarle II julistettiin skottien kuninkaaksi Edinburghissa 5. helmikuuta 1649. Vuonna 1650 Kaarle solmi Bredan rauhan Skotlannin presbyteerien kanssa ja saapui Skotlantiin 23. kesäkuuta 1650. Kaarle hylkäsi anglikaanisen kirkon, ja vaikka tämä toi hänelle suosiota Skotlannissa, hänestä tuli epäsuosittu Englannissa. Kaarle alkoi pian halveksia skotlantilaisia isäntiään ja oletettavasti riemuitsi saatuaan uutisen kovenanterien tappiosta Dunbarissa syyskuussa 1650. Kaikesta huolimatta skotit säilyivät Kaarlen parhaana toivona valtaistuimelle palaamisesta. Kaarle II kruunattiin skottien kuninkaaksi Sconessa 1. tammikuuta 1651. Kun Cromwellin joukot alkoivat uhata Kaarlen asemaa Skotlannissa, päätettiin hyökätä Englantiin. Monet skotit (mukaan lukien Argyllin markiisi Archibald Campbell ja muut johtavat kovenanterit) kieltäytyivät osallistumasta, ja vain pieni joukko englantilaisia rojalisteja liittyi Kaarlen vahvuuteen. Kaarlen armeija siirtyi etelään, mutta maahanhyökkäys päättyi tappioon Worcesterin taistelussa 3. syyskuuta 1651. Kaarlen sanotaan piileksineen sen jälkeen Boscobel Housessa tammessa (joka tunnetaan nimellä Royal Oak). Parlamentti lupasi tuhannen punnan palkkion kuninkaan päästä ja kuolemantuomion jokaiselle joka auttaisi häntä. Kuuden viikon pakoilun jälkeen Kaarle onnistui lähtemään Englannista ja pakenemaan Ranskaan naamioituneena (katso myös: ).


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle ei kyennyt saamaan riittävää tukea pystyäkseen haastamaan Cromwellin hallinnon. Huolimatta Stuart-suvun kytköksistä Henrietta Marian ja Oranian prinsessan kautta, Ranska ja Yhdistyneet provinssit liittoutuivat Cromwellin hallituksen kanssa, pakottaen Kaarlen kääntymään Espanjan puoleen. Hän yritti koota armeijan, mutta epäonnistui rahoitusongelmien takia.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Oliver Cromwellin kuoltua vuonna 1658 Kaarlen mahdollisuudet kruunuun näyttivät heikoilta. Oliveria seurasi lordiprotektorina hänen poikansa Richard. Uusi lordiprotektori ei kuitenkaan nauttinut parlamentin eikä armeijan – New Model Armyn – tukea. Richard pakotettiin luopumaan vallasta vuonna 1659. Englannin protektoraatti lakkautettiin ja tasavalta () elvytettiin. Tätä seuranneiden levottomuuksien aikana Skotlannin kuvernööri George Monck marssi armeijoineen Lontooseen ja pakotti pitkän parlamentin hajottamaan itsensä. Ensi kertaa yli kahteenkymmeneen vuoteen parlamentin jäsenet joutuivat vaalien eteen.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Valituksi tuli pääosin rojalistinen alahuone. Konventtiparlamentti () kokoontui 25. huhtikuuta 1660 ja kuuli pian Bredan rauhanjulistuksesta (8. toukokuuta 1660), jossa Kaarle muiden seikkojen ohessa myönsi armahduksen monille isänsä vihollisista. Myöhemmin parlamentti julisti Kaarle II:n olleen laillinen hallitsija Kaarle I:n teloituksesta 1649 lähtien.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle II palasi Englantiin ja saapui Doveriin 23. toukokuuta 1660 ja Lontooseen 29. toukokuuta, jota pidetään Englannin restauraation alkamispäivänä ja joka oli Kaarlen 30-vuotissyntymäpäivä. Vaikka Kaarle myönsi lailla () armahduksen Cromwellin kannattajille, hän jätti armahduksen ulkopuolelle isänsä teloitukseen osalliset. Monet mestaukseen osallistuneista teloitettiin vuonna 1660 karmealla keskiaikaisella tavalla ("hanged, drawn, and quartered"), jossa tuomittu ensin hirtettiin (mutta ei kuoliaaksi asti), sitten häneltä poistettiin sisuskalut, mestattiin ja ruumis revittiin neljään osaan. Oliver Cromwellin, Henry Iretonin ja John Bradshawin ruumiit kaivettiin haudoistaan ja niille suoritettiin kuolemanjälkeinen teloitus.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Konventtiparlamentti hajotettiin joulukuussa 1660. Pian Kaarle II:n Westminster Abbeyssa 23. huhtikuuta 1661 tapahtuneen kruunauksen jälkeen muodostettiin toinen parlamentti – niin sanottu kavaljeeriparlamentti (). Koska parlamentin jäsenet olivat suurelta osin rojalisteja, Kaarlella ei ollut tarvetta hajottaa sitä yli seitsemääntoista vuoteen.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kavaljeeriparlamentti hyväksyi useita Kaarlen pääneuvonantajan Clarendonin jaarlin, Edward Hyden aloitteita. Lordi Clarendon pyrki poistamaan kaiken non-konformismin Englannin valtionkirkosta. Vuoden 1661 korporaatiolain mukaan kaikkien virkamiesten piti kuulua anglikaaniseen kirkoon ja seuraavana vuonna säädetty yhdenmukaisuuslaki () määräsi "Book of Common Prayer" rukouskirjan käytön pakolliseksi opettajille ja papeille. Vuoden 1664 konventikkelilaki () kielsi kaikki yli viiden hengen kirkolliset kokoontumiset pois lukien Englannin kirkon hyväksymät. "Viiden mailin laki" () vuonna 1665 kielsi papistoa tulemasta viittä mailia lähemmäksi seurakuntaa, jossa heidät oli asetettu pannaan. Nämä lait säilyivät koko Kaarlen valtakauden ajan.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle myöntyi luopumaan isänsä käyttöön ottamista vanhanaikaisista feodaalimaksuista ja sai vastikkeeksi 1 200 000 punnan vuosiavustuksen parlamentilta. Summa oli kuitenkin vain maksimisumma, joka kuninkaan oli sallittua saada valtion kassasta. Suurimman osan Kaarlen hallintokautta todellinen nostettu rahamäärä oli pienempi. Kaarle kutsui George Downingin uudistamaan valtion varojenkeruun ja veronkannon.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Vuonna 1662 Kaarle nai portugalilaisen prinsessan Katariina Braganzalaisen (), jonka mukana myötäjäisinä tulivat Bombay ja Tanger. Samana vuonna Kaarle kuitenkin myi Dunkirkin (Dunkerque) – strategisesti paljon tärkeämmän kohteen – serkulleen Ranskan kuningas Ludvig XIV:lle 40 000 punnasta.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kiitollisena valtaistuimelle nousussaan saamastaan avusta Kaarle lahjoitti Pohjois-Amerikan maat, silloin Carolinana tunnetun alueen (joka oli saanut nimensä Kaarle I:n mukaan) kahdeksalle aateliselle vuonna 1663. Merenkulkulait (1650), jotka vahingoittivat hollantilaisten kaupankäyntiä, olivat syynä ensimmäiseen (1652–1654) ja toiseen Englannin–Hollannin sotaan (1665–1667). Tämä välienselvittely alkoi hyvin Englannin kannalta, koska he valtasivat New Amsterdamin (myöhemmin nimettiin uudelleen New Yorkiksi Kaarlen veljen Jaakon, Yorkin herttuan, tulevan Jaakko II:n, mukaan). Kuitenkin vuonna 1667 hollantilaiset yllättivät Englannin laivaston Thamesillä. Hollantilaiset upottivat koko laivaston lukuun ottamatta lippulaiva Royal Charlesia, joka otettiin voitonmerkiksi mukaan Alankomaihin. Toinen englantilais-hollantilainen sota päättyi 1667 solmittuun Bredan rauhaan.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Toisen Englannin–Hollannin sodan tuloksena Kaarle erotti avustajansa lordi Clarendonin, jota hän käytti syntipukkina sotaan. Lordi muutti Ranskaan, kun House of Commons tuomitsi hänet maanpetoksesta (johon liittyi kuolemanrangaistus). Valta siirtyi cabaliksi kutsutulle viiden hengen poliitikkoryhmälle. Siihen kuuluivat Cliffordin paroni Thomas Clifford, Arlingtonin jaarli Henry Bennet, Buckinghamin herttua George Villiers, Ashleyn paroni (myöhemmin Shaftesburyn jaarli) Anthony Ashley Cooper ja Lauderdalen herttua John Maitland.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Vuonna 1668 Englanti liittoutui Ruotsin ja entisen vihollisensa Alankomaiden kanssa ollakseen valmiina sotimaan Ranskaa ja Ludvig XIV:tä vastaan Dévolution-sodassa. Ludvig pakotettiin tekemään rauha kolmoisallianssin kanssa, mutta hän jatkoi vihamielisiä hankkeitaan. Vuonna 1670 Kaarle, joka halusi ratkaista talousongelmansa, suostui Doverin rauhaan, jonka perusteella Ludvig XIV maksaisi hänelle joka vuosi 200 000 puntaa. Kaarle lupasi Ludvigille joukkoja ja kääntyä katoliseksi "heti kun hänen kuningaskuntansa hyvinvointi sen sallisi". Ludvig tarjosi hänelle 6 000 hengen joukkoja tukahduttaakseen kääntymystä vastustavat. Kaarle pyrki varmistamaan, että rauhansopimus – erityisesti käännytyskohta – pysyi salassa. On jäänyt epäselväksi oliko Kaarlella ikinä tarkoitustakaan kääntyä katoliseksi.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Samaan aikaan vuoden 1670 tienoilla Kaarle II myönsi viidellä lailla Englannin Itä-Intian komppanialle autonomiset oikeudet alueillaan.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Vuonna 1665 Kaarle II kohtasi suuren terveyskriisin: ruttoepidemia puhkesi Lontoossa. Sen uskotaan tulleen Amsterdamista puuvillaa tuoneiden hollantilaisalusten mukana. Rotat ja kirput levittivät tautia ja kuolleiden määrä oli pahimmillaan 7 000 henkeä viikossa. Kaarle perheineen muutti yhdessä hovin kanssa Oxfordiin heinäkuussa 1665.


title: Kaarle II (Englanti)

text: 2. syyskuuta 1666 murhetta lisäsi Lontoon suurpalona myöhemmin tunnettu katastrofi. Vaikka palo tuhosi tehokkaasti ruttoa levittäneet rotat ja kirput, se tuhosi myös 13 200 taloa ja 87 kirkkoa St Paulin katedraali mukaan lukien.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Samaan aikaan yötaivaalla oli näkyvissä komeetta. Sen otaksuttiin olevan Jumalan viesti ja edellä mainittujen koettelemuksien olevan tulos Jumalan vihasta. Aluksi viha kohdistettiin Kaarleen ja hänen hoviinsa, mutta myöhemmin siirryttiin syyttämään katolisia. Tilannetta ei auttanut Kaarlen veljen Jaakon kääntyminen roomalais-katoliseksi vuonna 1667.