title: Misfits

text: Only, Danzig ja jo 80-luvulla yhtyeessä soittanut Doyle soittivat kaksi reunion-konserttia syksyllä 2016. Ensimmäinen niistä oli 4. syyskuuta Denverissä ja toinen syyskuun puolivälissä Chicagossa. Rumpalina niissä toimii Dave Lombardo.Misfitsin musiikkia on julkaistu myös lukuisina bootleggeina, tarkimmat listat netistä löytyy täältä ja täältä.


title: Kriittinen massa

text: Kriittinen massa on fissiilistä materiaalista tehdyn kappaleen massan raja-arvo, jossa kappaleen kriittisyys "k"=1. Kriittisen massan ylittyessä kappaleen kriittisyys "k" on suurempi kuin 1 (ylikriittinen kappale), ja alittuessa "k" on alle 1 eli kappale on alikriittinen. Ylikriittisessä kappaleessa tapahtuu (aina) spontaani ja progressiivinen ydinreaktioiden ketjureaktio, jossa atomien ytimiä halkeaa eli fissioituu ja vapautuu energiaa. Vastaavasti alikriittisessä kappaleessa ketjureaktiota ei synny.


title: Kriittinen massa

text: Ydinaseen toiminta perustuu kappaleen kriittisen massan ylittämiseen. Kappaleen kriittistä massaa voidaan pienentää ainakin kappaleen muodolla, materiaalilla, isotooppisella puhtausasteella, sekä hetkellisesti myös kappaleen energiatilalla (lämpö/painetila) sekä neutronilähteillä tai heijastimilla. Myös käsitettä kriittinen koko käytetään. Tällöin sovitut muuttujat jätetään huomioimatta tai asetetaan oletusarvoon ja lasketaan tällaisen oletuskappaleen muodostaman pallon halkaisija tai tilavuus. Ylikriittinen kappale voidaan luoda esimerkiksi puristamalla alikriittinen kappale pienempään tilaan räjähteillä. Kriittinen massa liittyy fysikaaliseen käsitteeseen vaikutusala, joka ilmoittaa reaktioiden todennäköisyyden atomiytimien ja ydinhiukkasten vuorovaikutuksissa.


title: Kriittinen massa

text: Ydinreaktoreissa ei koskaan synny kappaletta, joka voisi saavuttaa tai ylittää kriittisen massan ja siten aiheuttaa ydinräjähdystä. Ydinpolttoaineen isotooppinen rikastusaste on tavallisesti 2–5 % luokkaa, eikä mikään määrä ydinpolttoainetta voi muodostaa ylikriittistä kappaletta. Reaktoreista puhuttaessa saavutetaan ns. "reaktorin kokonaiskriittisyys" (ei pidä sekoittaa kappaleen kriittisyyteen tai kriittiseen massaan), kun reaktorin kokonaiskriittisyys on arvossa "k"=1. Tämä tarkoittaa, että fissioreaktioissa syntyvien vapaiden neutronien määrä on keskimäärin sama kuin uusien fissioiden aiheuttamiseen kuluvien ja reaktorista karkaavien vapaiden neutronien yhteenlaskettu määrä. Toisin sanoen reaktioiden määrä per aikayksikkö pysyy kutakuinkin samana, ja sitä kautta reaktorin teho pysyy kutakuinkin samana. "Reaktorin ylikriittisyys" tarkoittaa, että kokonaiskriittisyys on yli 1 ja fissioreaktioiden määrä per aikayksikkö kasvaa. Alikriittisessä reaktorissa vastaavasti reaktioiden määrä per aikayksikkö vähenee. "Reaktorin kriittisyyttä" voidaan hetkellisesti nostaa tai alentaa, mutta sitten kokonaiskriittisyys pitää palauttaa arvoon 1. Muussa tapauksessa reaktori voi ylikuumentua ja ydinpolttoaine voi sulaa tai toisaalta ydinketjureaktio voi kokonaan pysähtyä.


title: Canadian Pacific Railway

text: Canadian Pacific Railway eli CP (tai "CPR" tai "CPRail" ) on kanadalainen rautatieyhtiö, joka hoitaa tavaraliikennettä omistamallaan yli 22 400 raidekilometrin rataverkolla Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa. Yhtiön kotipaikka on Calgary Albertassa.


title: Canadian Pacific Railway

text: Vuoden 2017 talousjulkaisu Forbesin kokoamalla maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli sijalla 875. Se luokiteltiin tämän yrityslistan kriteeristöllä Kanadan 26. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Yhtiön markkina-arvo oli 14 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 4,7 miljardia USD (2016).


title: Canadian Pacific Railway

text: Canadian Pacific Railway perustettiin alkujaan vuonna 1881, tarkoituksenaan yhdistää maan asutettu itäosa Keskilännen ja länsirannikon kanssa. Rautatie Vancouveriin valmistui 7. marraskuuta 1885 – kuusi vuotta aikataulusta edellä. Itärannikon ja länsirannikon välinen rataosuus valmistui vuonna 1889.


title: Canadian Pacific Railway

text: Rautatie osallistui myös muuhun kuin rautatiealan kaupalliseen toimintaan. Vuonna 1882 lähetettiin ensimmäiset kaupalliset sähkösanomat yhtiön oman lennätinlinjan välityksellä. Samana vuonna yhtiö hankki omistukseensa myös Dominion Express Companyn, joka hoiti pikalähetyksiä. Seuraavana vuonna yhtiö aloitti omien vetureiden rakentamisen, ja myöhemmin laajensi kalustonrakennustoimintaa myös matkustajavaunuihin. Samana vuonna yhtiön omat höyrylaivat alkoivat liikennöidä Suurilla järvillä. Laivatoiminta laajeni Tyynellemerelle vuonna 1891 ja Atlantille vuonna 1903. Yhtiö hoiti myös sisävesilaivaliikennettä Kanadan länsiosissa.


title: Canadian Pacific Railway

text: Vuonna 1986 Canadian Pacific -yhtiö oli maan toiseksi suurin yksityinen yhtiö, sen tulot ylittivät 15 miljardia Kanadan dollaria.


title: Canadian Pacific Railway

text: Vuosina 1996-2005 yhtiö organisoitiin uudelleen ja sen osia karsittiin melkoisesti. Nykyisen Canadan Pacific -konsernin emoyhtiö Canadian Pacific Railway Ltd. on perustettu lokakuussa 2001. Sen Yhdysvaltain puoleinen rataverkko peräisin Delaware & Hudson-, sekä Chicago, Minneapolis, St. Paul & Pacific-yhtiöiltä (Soo Line), jotka ovat Canadian Pacificin tytäryhtiöitä. Loppuvuodesta 2007 Canadian Pacific ilmoitti ostavansa yhdysvaltalaisen Dakota, Minnesota & Eastern-rautatien, sekä siihen kuuluvan Iowa, Chicago & Eastern-tytäryhtiön. Kauppa laajentaisi Canadian Pacificin rataverkkoa noin 2 500 maililla, tarjoten muun muassa suoran yhteyden Kansas Cityyn. Surface Transportation Board hyväksyi fuusioitumisen 30. syyskuuta 2008.


title: Sébastien Loeb

text: Sébastien Loeb (s. 26. helmikuuta 1974 Haguenau, Ranska) on ranskalainen autourheilija. Hän on yhdeksänkertainen rallin maailmanmestari. Hän vei joka ikisen maailmanmestaruuden rallin MM-sarjassa vuodesta 2004 lähtien vuoteen 2012 asti.


title: Sébastien Loeb

text: Rallin MM-sarjassa Loebilla on eniten maailmanmestaruuksia (9), osakilpailuvoittoja (79 voittoa), eniten peräkkäisiä voittoja (6) sekä eniten voittoja yhden kauden aikana (11). Ennen MM-sarjaa Loeb ajoi Citroen Saxo Kit Car Cupia Ranskassa, jonka hän voitti.


title: Sébastien Loeb

text: Koulutukseltaan Loeb on sähköasentaja. Loebin kartanlukijana toimii Daniel Elena.


title: Sébastien Loeb

text: Vuonna 2012 Loeb perusti Sébastien Loeb Racing -nimisen kilpatallin.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb debytoi MM-sarjassa Korsikan rallissa 1999. Kaudella 2001 Loeb herätti huomiota voittamalla selkeästi uuden 1600-kuutioisten ryhmän, joka oli tarkoitettu nuorille lupauksille ja sitä ajettiin tiettyjen MM-rallien yhteydessä. Tuolloin sarjalla ei vielä ollut MM-arvoa, joten Loeb ei virallisesti ole rallin nuorten mestari vaikka voittikin vastaavan sarjan vuonna 2001. Hyvät otteet poikivat näyttöpaikan Sanremon ralliin, jossa Loeb oli Citroënin tehtaan WRC-autolla toinen, voittaen muun muassa Didier Auriolin. Ensimmäisen voittonsa hän ajoi seuraavana vuonna Saksan rallissa, ja sen lisäksi hän ajoi saman vuoden alussa toiseksi Monte Carlo -rallissa, jonka voitti Tommi Mäkinen Subarulla. Loeb oli nopein pikataipaleilla, mutta kisan jälkeen langetettu kahden minuutin aikasakko "laittomasta" renkaanvaihdosta nosti Mäkisen voittoon. Seuraavana kolmena vuonna oli Loebin vuoro juhlia "Monten" voittoa, ennen Colin McRaeta ja Carlos Sainzia. Pisteitä kaudella 2002 kertyi 18, ja ne riittivät 10. sijaan yhteispisteissä. Osasyy alhaiseen pistesaaliiseen oli se että Loebin talli Citroën ei tuolloin ajanut vielä täyttä MM-sarjaa.


title: Sébastien Loeb

text: Seuraavana vuonna eli 2003 Loeb oli vakiinnuttanut paikkansa MM-sarjan kärkijoukossa. Voittoon hän ajoi edellisvuoden malliin Saksassa ja tämän lisäksi Monte Carlossa sekä Italian Sanremon rallissa. Yhteispisteissä Loeb oli toinen 71 pisteellään ja hän hävisi mestaruuden tuolloin voittaneelle Subarun norjalaiselle Petter Solbergille vain yhdellä pisteellä.


title: Sébastien Loeb

text: Vuoden 2004 Monte Carlo -rallista alkoi Sébastien Loebin valtakausi. Kauden avauskilpailun Monte Carlon jälkeen Loeb voitti kauden toisen kilpailun Ruotsin rallin kaikkien aikojen ensimmäisenä ei-pohjoismaalaisena kuljettajana. Kolmas kilpailu Meksikon ralli päättyi keskeytykseen, kuten myös kauden toiseksi viimeinen osakilpailu Katalonian ralli, mutta Loeb saavutti voitot Ruotsin ja Monte Carlon lisäksi ensimmäistä kertaa MM-ohjelmassa olleella Kyproksella ja kolmannen kerran peräkkäin Saksassa, keräten 118 pistettä toiseksi tulleen Petter Solbergin 82 pistettä vastaan.


title: Sébastien Loeb

text:
Vuosi 2005 oli todellinen ennätysten vuosi. Loeb teki yhden kauden voittoennätyksen (10 MM-rallia: Monte Carlo, Uusi-Seelanti, Italia, Kypros, Turkki, Kreikka, Argentiina, Saksa, Korsika ja Katalonia) ja peräkkäisten voitettujen MM-rallien ennätyksen (6 kpl: Uusi-Seelanti, Italia, Kypros, Turkki, Kreikka ja Argentiina).
Kauden 2006 alussa Loeb jäi kahdessa ensimmäisessä kilpailussa (Monte Carlossa ja Ruotsissa) Marcus Grönholmin taakse toiseksi, mutta voitettuaan kauden viisi seuraavaa kilpailua, hän nousi neljän pisteen takaa-ajoasemasta 31 pisteen johtoon. Grönholm voitti seuraavan kilpailun Kreikassa ensimmäisenä suomalaisena sitten vuoden 1991, Loeb oli kuitenkin toinen, joten ero kutistui vain 29 pisteeseen. Saksan rallissa Loeb rikkoi jälleen yhden ennätyksen, hänestä tuli nimittäin eniten voittoja yhdessä rallissa peräkkäisinä vuosina ajanut kuljettaja, ja pysyi vieläkin ainoana, joka on onnistunut voittamaan Saksassa. Xavier Ponsin Loebin tallikaverina korvannut Daniel Sordo ajoi toiseksi vieden arvokkaita pisteitä kolmanneksi ajaneelta Grönholmilta, sekä tämän uudelta tallilta Fordilta, jonka ajajaksi Grönholm siirtyi Peugeot'n vetäydyttyä MM-sarjasta edellisen kauden päätteeksi. Saksan rallissa Loeb sivusi Carlos Sainzin kaikkien aikojen voittoennätystä ja sitä seuraavan kilpailun jälkeisessä Japanin rallissa hän otti ennätyksen yksin haltuunsa.


title: Sébastien Loeb

text: Syyskuun Kyproksen rallin jälkeen Loeb kaatui enduropyörällä ja mursi olkapäänsä joka vaati leikkaushoitoa. Tuossa vaiheessa MM-sarjaa oli jäljellä neljä rallia ja sarjassa toisena ollut Grönholm oli häntä 35 pistettä jäljessä. Grönholmilla olisi ollut mahdollisuus maailmanmestaruuteen jos Loeb olisi ollut pois kaikista lopuista ralleista ja Grönholm kerännyt vähintään 36 pistettä. Turkin rallin Grönholm voitti mutta Australiassa hän jäi viidenneksi ja ero Loebiin venähti saavuttamattomaan 21 pisteeseen ja Loeb varmisti kolmannen maailmanmestaruutensa. Loppujen lopuksi Loeb jätti kaikki neljä viimeistä rallia ajamatta.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb voitti kauden avauskisan vakuuttavasti uudella Citroën C4 WRC:llä ennen tallikaveriaan Daniel Sordoa. Ruotsin rallissa Loeb oli toinen, Marcus Grönholmin voittaessa. Norjan rallissa Loeb jäi pisteittä ajettuaan pariin otteeseen ulos. Mikko Hirvonen voitti kisan. Loeb teki ilmiömäisen hienoa jälkeä koko rallikautena 2007 ja kruunasi hienon kauden neljänteen perättäiseen maailmanmestaruuteen Walesin rallissa sijoituttuaan varmistellen kolmannelle sijalle.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb jatkoi Citroen-tallissa ja avasi kauden voitolla Monte Carlossa. Tämä oli Loebin uran viides Monte Carlon rallin voitto. Ruotsin rallissa Loeb keskeytti ulosajosta aiheutuneisiin moottorihuoliin, mutta palasi voittojen tielle kauden kolmannessa kisassa Meksikossa. Hän nappasi voitot myös Argentiinassa, Sardiniassa, Kreikassa, Suomessa, Saksassa, Uudessa-Seelannissa, Kataloniassa, Korsikalla ja Walesissa tehden jälleen yhden kauden voittoennätyksen.


title: Sébastien Loeb

text: Viidennen mestaruutensa Loeb varmisti kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa Japanissa ajettuaan kolmanneksi. Hän teki rallihistoriaa voittamalla ennätyksellisen viidennen mestaruuden ja ohitti siten nelinkertaiset mestarit Juha Kankkusen ja Tommi Mäkisen.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb aloitti kauden ylivoimaisesti viidellä voitolla viidestä ensimmäisestä kilpailusta. Kauden poikkeuksellisesti aloittaneessa Irlannin rallissa Loeb ja Sordo ottivat ylivoimaisen kaksoisvoiton. Loeb voitti myös seuraavan Norjan rallin ensimmäisen kerran sekuntitaistossa Hirvosen kanssa. Myös kolmas Kyproksen ralli oli Loebin hallintaa onnistuneen rengasvalinnan siivittämänä ja hän otti jo historiallisen 50. MM-rallivoittonsa. Myös Portugalin ja Argentiinan rallit olivat Loebin hallintaa. Kauden keskivaiheilla Loebille osui muutama heikompi kilpailu ja Hirvonen nousi MM-sarjan kärkeen, mutta Loeb varmisti kuudennen perättäisen maailmanmestaruutensa voittamalla kauden kaksi viimeistä kilpailua Kataloniassa ja Walesissa.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb harkitsi pitkään ajavansa Formula 1 -kauden päätöskisassa Abu Dhabin GP:ssä Toro Rosson autolla rallikauden päättymisen jälkeen. Hän oli jo saanut luvan ajamiseen Citroen-tallilta, mutta päätti kuitenkin luopua ajatuksesta testaamisen vähyyden ja riskien takia. Hän ei myöskään olisi saanut FIA:lta kilpailuun osallistujilta vaadittavaa superlisenssiä. Myöhemmin Loeb ilmoitti että koko haave Formula 1:sistä on ohi.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb jatkoi mestaruusputkeaan myös vuonna 2010. Hän voitti kauden aikana Meksikon, Jordanian, Turkin, Bulgarian, Saksan, Ranskan, Katalonian ja Walesin MM-rallit, ja ajoi mestaruuteen. Taistelu mestaruudesta ratkesi kuitenkin vasta viimeisessä kisassa, jossa Loeb voitti Hirvosen varmistaen mestaruutensa. Kyseessä oli myös Loebin viimeinen mestaruus Citroën C4 WRC:llä, sillä sääntömuutosten myötä luokitukset muuttuivat seuraavalle kaudelle.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb voitti maailmanmestaruuden myös uudella autolla, Citroën DS3 WRC:llä. Kauden aikana Loeb voitti Meksikossa, Italiassa, Argentiinassa, Suomessa ja Kataloniassa. Loebin kautta väritti jännite uuden tallikaverin, Sebastien Ogierin välillä ja kauden päättyessä Ogier jätti Citroën-tallin Mikko Hirvosen siirtyessä tallin toiseksi kuskiksi vuodeksi 2012.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb jatkoi uraansa vielä kauden 2012 ja voitti ennätyksellisen yhdeksännen ja myös viimeisen maailmanmestaruutensa. Kauden lopulla Loeb ilmoitti kauden jäävän viimeiseksi täydeksi kaudekseen MM-sarjassa. Vuonna 2013 hän ajoi neljä kilpailua voittaen Monte Carlon ja Argentiinan kilpailut. Hän siirtyi rata-autoilun MM-sarjaan vuonna 2014.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb ajoi vain Monte Carlon rallin kaudella 2015 sijoittuen siellä kahdeksanneksi.


title: Sébastien Loeb

text: Loeb ajaa kaudella 2018 rallin MM-sarjassa kolme kisaa (Meksiko, Korsika ja Katalonia) Citroenilla.


title: Sébastien Loeb

text: Vuonna 2013 Loeb ajoi Citroënilla neljä MM-rallia. Hän voitti Monte Carlossa ja ajoi kakkoseksi Ruotsissa, mutta ilmoitti ajavansa myös Pikes Peak International Hill Climb-mäkikisaan poikkeuksellisesti Peugeot 208 T16:lla, joka oli varustettu mäkikisaa varten. Loeb kilpaili myös McLaren MP4-12C GT3:lla FIA GT sarjassa Red Bullin ja Totalin sponsoroimana omaa nimeään kantavassa tallissa. Samana vuonna Loeb osallistui kahteen Porsche Supercup -sarjan kilpailuun Espanjan ja Monacon radoilla. Loeb ajoi kesäkuun lopulla Pikes Peakin kisan reitin läpi uudella ennätysajalla.


title: Sébastien Loeb

text: Vuonna 2014 Loeb siirtyi yhdessä Citroenin kanssa World Touring Car Championship -sarjaan. Tallikavereina hänellä ovat sarjan nelinkertainen maailmanmestari Yvan Muller js argentiinalainen José María López.


title: Volvo 66

text: Volvo 66 on Volvon vuosina 1975–1980 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka oli uudelleennimetty ja jatkokehitetty versio DAF 66 -mallista. Sen seuraajaksi tuli Volvo 340/360 -sarja.


title: Volvo 66

text: Volvo oli laajentanut valikoimaansa hankkimalla pieniä autoja valmistaneen alankomaalaisen DAF:n 1970-luvun puolivälissä. Volvon DAF 66 -malliin tekemät uudistukset liittyivät lähinnä turvallisuuteen. Istuimissa oli pääntuet, puskurit olivat suuremmat ja oviin oli asennettu sivutörmäyssuojat. Ohjauspyörä oli suunniteltu kokoonpainuvaksi. Lisäksi vaihteistoon tuli parkkiasento, joka lukitsee voimansiirron.


title: Volvo 66

text: Autoa valmistettiin kaksiovisena sedanina ja kolmiovisena farmarina. Moottorit olivat nelisylinterisiä, ja valittavana oli 1,1- (47 hv) tai 1,3-litrainen (54 hv). Voimansiirtona oli aina portaaton CVT-automaattivaihteisto.


title: Volvo 66

text: Volvo 66:ta valmistettiin yhteensä 106 137 kappaletta. Suomessa auto ei tullut kovin yleiseksi, koska se poikkesi Volvon perinteisestä mallistosta ja oli melko kallis muihin kokoluokkansa autoihin verrattuna. Vuosina 1976–1979 niitä myytiin hieman yli 800 kappaletta. Vuoden 1999 lopussa Volvo 66 -autoja oli rekisterissä 62 kappaletta.


title: Winnipeg

text: Winnipeg on Manitoban provinssin pääkaupunki. Winnipeg on tärkeä osa Kanadan kuljetuslogistiikkaa, sillä se on Kanadan keskilännen merkittävin risteysasema. Kaupunki tunnetaan yleisesti porttina länteen.


title: Winnipeg

text: Nimi "Winnipeg" on käännös creen kielen sanasta "wīnipēk", joka tarkoittaa "mutaisia vesiä". Nimitys on peräisin 65 kilometrin päässä kaupungin pohjoispuolisesta Winnipegjärvestä.


title: Winnipeg

text: Kaupunki sijaitsee lähellä Pohjois-Amerikan mantereen maantieteellistä keskipistettä, Red- ja Assiniboinejokien yhtymäkohdassa tulvatasangolla. Kaupunki perustettiin alun perin näiden jokien yhtymäkohtaan, jota nykyisin kutsutaan nimellä "The Forks". Kaupunkia suojaa tulvilta Red River Floodway -tulvakanaali.


title: Winnipeg

text: Winnipeg on Manitoban provinssin suurin ja Kanadan seitsemänneksi suurin kaupunki: sen asukasluku on 633 451 (2006). Winnipegin kaupunkialueeseen (Winnipeg Metropolitan Area) kuuluvat myös lähistön merkittävät keskukset Selkirk, East ja West St. Paul, Headingley, Cartier, MacDonald ja Springfield: tuolla alueella asuu noin 694 668 asukasta. Kaupunki on maailman kylmimpiä suurkaupunkeja: marras–maaliskuun keskilämpötila on nollan alapuolella. Kaupunki on keskilännen kaupungeista sateisin, mutta paikallinen säätila on pääasiallisesti aurinkoinen.


title: Winnipeg

text: Winnipeg on Kuopion ystävyyskaupunki.


title: Winnipeg

text: Winnipeg sijaitsee Redjoen ja Assiniboinejoen yhtymäkohdassa ja on ollut alkuperäiskansojen tärkeä kuljetusreitti, joka mahdollisti yhteydet Winnipegjärven kautta jäämerelle, Kalliovuorille lännessä, Suurille järville idässä ja etelässä Redjoki mahdollisti kulun aina Missouri ja Mississippi-joille saakka, sekä toimi tapaamispaikkana tuhansien vuosien ajan. Monet eri alkuperäiskansat, kuten ojibwayt, assiniboinet, mandanit, siouxit, creet ja tetonit ovat tavanneet ja tehneet kauppaa alueella. Arkeologisissa tutkimuksissa alueelta on löydetty tuhansia vuosia vanhoja First Nations kansojen valmistamia työkaluja, kalliopiirros kalliotaidetta ja suullisen tiedon mukaan aluetta on käytetty leiritymiseen, kalastamiseen, kaupankayntiin ja kauempana pohjoisessa maanviljelyn tarpeisiin. Alueen asukkaat ovat myös rakentaneet kumpuja vesireittien varrelle, samaan tapaan kuin kummunrakentajat Yhdysvalloissa. Ojibwayt ovat myös piirtäneet ensimmäisiä kauppamatkoilla käyttämiään karttoja koivun tuohelle.


title: Winnipeg

text: Tiettävästi ensimmäinen maanviljelyalue Maniobassa on ollut Redjoen varrella, nykyisen Lockportin asuinalueen tienoilla (Joka sijaitsee noin 28 km koilliseen Winnipegin keskustasta). Alueella kasvatettiin maissia ja muita viljelyskasveja kauan ennen eurooppalaisten saapumista Pohjois-Amerikan mantereelle.


title: Winnipeg

text: Vuonna 1738 Sieur de la Vérendrye perusti paikalle ensimmäisen kauppapaikan nimeltä Fort Rouge, mutta se hylättiin yksitoista vuotta myöhemmin. Muita kauppapaikkoja perustettiin Redjoen alueelle, ja alueesta kilpailivat Hudson's Bay Company ja North West Company.


title: Winnipeg

text: North West Company perusti nykyisen kaupungin paikalle kauppapaikan nimeltä Fort Gibraltar. jaarli Thomas Douglasn tavoitteena oli perustaa uusi siirtokunta Redjoen rannalle ja ilmaisen maan toivossa siirtolaisia Skotlannista ja Irlannista muutti alueelle 1812. Saavuttuaan alueelle siirtolaiset rakensivat Fort Douglas linnoituksen, mutta tuhoutui asukkaiden ja North West Companyn välissä taisteluissa. Linnoitus rakennettiin uudelleen, mutta tuhoutui toisen kerran Seven Oaksin taistelussa vuonna 1816. Fort Gibraltar ja Fort Douglas yhdistettiin ja nimettiin uudelleen Fort Garryksi vuonna 1822, ja siitä tuli alueen tärkein kauppa-asema. Vuoden 1826 tuhoisan tulvan jälkeen Fort Garry rakennettiin uudelleen 1835, ja vaikka sen merkitys varsinaisessa turkiskaupassa jäi vähäiseksi, Hudson's Bay Companyn johtajan päämaja oli siellä useita vuosia.


title: Winnipeg

text: Vuosina 1869–1870 Winnipegin alueella käytiin Redjoen kapinana tunnettu uudisasukkaiden ja alueen alkuperäisten Louis Rielin johtamien Métis-intiaanien välinen kahakka. Tämän kapinan seurauksena Manitoba liittyi Kanadan liittovaltioon viidentenä provinssina 1870. Winnipeg sai kaupunkioikeudet 8. marraskuuta 1873. Postitoimiston nimi muuttui Winnipegiksi vasta kolme vuotta myöhemmin.


title: Winnipeg

text: Winnipeg kasvoi kiivaasti 1890–1920, jolloin kaupungin asukasluku nousi 25 000:sta yli 200 000:een.


title: Winnipeg

text: Canadian Pacific Railwayn rautatie Ontariosta Winnipegiin valmistui 1881. Rautatien tulo kaupunkiin aiheutti valtavan muuttoliikkeen alueelle, kaupunkiin virtasi matkailijoita, liikemiehiä ja siirtolaisia ympäri maailmaa, luoden pohjan Kanadan monikulttuuriselle yhteiskunnalle läntisessä Kanadassa. Maatalous oli alueen tärkein ja kukoistavin teollisuudenala, monet liikemiehet tekivätkin suuria voittoja ja rikastuivat tästä nousukaudesta. Usko tulevaisuuteen on hyvin nähtävissä Manitoba Legislative Buildingissa, joka rakennettiin 1920 kustannuksia säästämättä "Tyndal stone"-kivestä ja jonka huipulle pystytettiin nelimetrinen 23,5 karaatin kullalla päällystetty pronssinen patsas. Patsaan virallinen nimi on , mutta yleisemmin tunnetaan nimellä . rakentamisen kiivaudesta johtuen tonttien hinnat nousivat nopeasti, talouskasvu hidastui ajan myötä, pian tämän jälkeen Vancouverista kasvoi maan kolmanneksi suurin kaupunki Winnipegin ohítse.


title: Winnipeg

text: Kaupunki ajautui taloudellisiin ongelmiin Panaman kanavan avauduttua liikenteelle vuonna 1914 tavarankuljetukset rautateitä pitkin vähenivät huomattavasti laivojen purkaessa lastinsa suoraan kohdesatamiin, tämä auttoi Vancouveria kasvamaan muita kaupunkeja nopeammin.


title: Winnipeg

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä talouselämä koki syvän laman jonka johdosta työttömyysaste nousi rajusti, Ammattiliittojen toimista ja sodasta palaavien miesten heikentäessä työnsaantimahdollisuuksia 35 000 työntekijää aloittivat Winnipegin yleislakon toukokuussa 1919. Monet lakkoilijat vangittiin tai karkotettiin, mutta lakkoa ei saatu päättymään ennen kuin Riot Act poikkeuslaki julistettiin voimaan ja Kanadan ratsupoliisin joukot hyökkäsivät lakkoilijajoukon kimppuun, kaksi lakkoilijaa kuoli kahakassa ja ainakin 30 loukkaantui, päivä tunnetaan "Verisenä lauantaina" (). Tapahtuien johdosta väestön mielipiteet jakautuivat, lakon yhtenä johtajana toiminut J. S. Woodsworth perusti Co-operative Commonwealth Federation (CCF) puolueen joka oli Kanadan ensimmäinen sosialistisen puolue ja joka myöhemmin muuttui NDP-puolueeksi.


title: Winnipeg

text: Osamarkkinoiden romahdettua 1929 Winnipegin talousnäkyvät synkkenivät entisestään, 1930-luvun lama aiheutti kaupungissa massiivisen työttömyysasteen kasvun. Lamaa pahensi kuivuuskaudet ja maataloustuotteiden hintojen aleneminen. Lama päättyi vasta Toisen maailmansodan alun jälkeen 1939. Winnipegissä sijaitsevat armeijan varusvarastot Minto, Tuxedo (Fort Osborne) ja McGregor olivat ääriään myötä täynnä ja ottivat haltuunsa ympäröiviä rakennuksia varastoidakseen sotatarvikkeita.


title: Winnipeg

text: Toisen maailmansodan päätyttyä usko parempaan tulevaisuuteen kasvoi Winnipegissä. Kaupungin rakennusbuumi alkoi uudelleen, mutta pysähtyi täysin vuoden 1950 tulvan seurauksena. Tulva oli suurin sitten vuoden 1861. Se kesti kaikkiaan 51 päivää, kunnes 8. toukokuuta 1950 kahdeksan tulvavallia murtui ja vesi valtasi suuren osan kaupunkia. Neljä kaupungin yhdestätoista sillasta tuhoutui, ja lähes 100 000 ihmistä evakuoitiin kaupungista. Operaatio oli Kanadan historian suurin. Kanadan hallitus arvoi tulvavahinkojen olleen yli 26 miljoonaa dollaria, Manitoban provinssin arviot olivat noin kaksinkertaiset.


title: Winnipeg

text: Nykyinen Winnipegin kaupunki syntyi vuonna 1971 allekirjoitetulla Unicity Actilla. Winnipegin kaupunkiin yhdistettiin tuolloin kaupunkia ympäröivät keskukset St. James-Assiniboia, St. Boniface, Transcona, St. Vital, West Kildonan, East Kildonan, Tuxedo, Old Kildonan, North Kildonan, Fort Garry, ja Charleswood.


title: Winnipeg

text: Winnipeg sijaitsee Redjoen jokilaakson pohjalla. Se on maastoltaan hyvin tasaista: kaupungin alueella ei ole mainittavia korkeuseroja. Winnipegin keskusta sijaitsee Red- ja Assiniboinejokien yhtymäkohdassa. Keskusta tunnetaan yleisesti Kanadan tuulisimpana paikkana.


title: Winnipeg

text: Kaupungin keskusta on sen talouselämän ydin, ja sen pinta-ala on 2,5 km². Lähiörakentaminen on levinnyt kaikkiin ilmansuuntiin keskustan ympärille mutta on pääasiallisesti keskittynyt jokien rannoille etelän ja lännen suunnalle. Kaupunki lähiöineen käsittää pohjois-eteläsuunnassa noin 20 km:n pituisen ja itä-länsisuunnassa noin 25 km:n levyisen alueen. Kaupungissa on kaksi laajaa puistoaluetta, Assiniboine Park ja Kildonan Park. Tärkeimmät kauppakeskukset ovat Polo Park (St. James), Kildonan Crossing (Transcona), South St. Vital, ja Garden City (West Kildonan).


title: Winnipeg

text: Maan alavuuden ja runsaan vuotuisen lumisateen vuoksi tulvavedet uhkaavat kaupunkia vuosittain. Vuoden 1826 tulva oli pahin kahteensataan vuoteen. Viimeisin paha tulvakevät oli 1950, jolloin tulvavedet aiheuttivat miljoonien dollarien vahingot ja useita tuhansia ihmisiä jouduttiin evakuoimaan. Tulvan seurauksena rakennettiin 49 kilometrin mittainen tulvakanava Red River Floodway, joka suojaa kaupunkia ohjaamalla tulvavedet kaupungin ympäri. Sen lisäksi kaupunkia suojaa kaksi muuta tulvienhallintajärjestelmää, Assiniboine River Floodway eli Portage Diversion -tulvakanava sekä Shellmouthin pato. Nämä turvajärjestelmät estivät kaupunkia vuosina 1974 ja 1979 uhanneet ennätystulvat, jotka aiheuttivat tuhoja mm. Grand Forksissa Pohjois-Dakotassa.


title: Winnipeg

text: Alavat maat sekä Redjoen jokilaakson savinen maa aiheuttavat sateisina vuosina sadevesiongelmia. Kosteita vuosia seuraa yleensä myös hyönteisten, eritoten hyttysten, määrän räjähdysmäinen kasvu. Winnipeg onkin saanut kyseenalaisen kunnian olla Pohjois-Amerikan hyttyspääkaupunki. Kesällä 2005 hyttysansojen määrä kaupungin alueella kasvoi tuhansiin Niilinviruksen leviämisen estämiseksi. Hyttysongelmaan on käytetty myös kemiallisia aineita, jotka ovat aiheuttaneet eripuraa asukkaiden keskuudessa.


title: Winnipeg

text: Winnipeg sijaitsee keskellä preeriaa suojattomana arktisilta tuulilta. Kaupunki on keskellä arktista väylää (Arctic Trough), jota pitkin pohjoisesta virtaa kylmää. Siksi lämpötila laskee nollan alle jo lokakuun puolenvälin jälkeen ja kylmät tuulet vaivaavat kaupunkilaisia marraskuusta helmikuuhun. Siitä kaupunki on saanut lempinimekseen "Winterpeg". Winnipeg on Kanadan kylmin suuri kaupunki: kylmempi kuin Edmonton tai Calgary. Environment Canadan mukaan, Winnipeg oli maailman kylmin kaupunki, jonka asukasluku on yli 600 000 perustuen keskimääräisiin yölämpötiloihin joulukuusta helmikuuhun, mutta nyt kun Ulan Bator on kasvanut suuremmaksi kuin Winnipeg, Ulan Bator Mongoliassa on nyt maailman kylmin suuri kaupunki.


title: Winnipeg

text: Kesät ovat yleensä aurinkoisia ja lämpimiä, ja keskilämpötila on +25 °C. Vain noin kuusi viikkoa kestävien kevään ja syksyn säät ovat vaihtelevia.


title: Winnipeg

text: Winnipegin vuotuinen sademäärä on 510 mm ja vuotuinen lumipeitteen paksuus 115 cm. Lumi peittää maan marraskuun puolivälistä maaliskuun loppuun, mutta vuotuiset erot saattavat olla suuria. Kaupungissa vietetään lähes takuuvarmasti "valkeaa joulua". Sataan vuoteen on ollut vain yksi joulupäivä, jolloin maassa ei ole ollut lunta.


title: Winnipeg

text: Winnipegin kaupunkia palvelevat rautatieyhtiöt VIA Rail, Canadian National Railway, Canadian Pacific Railway sekä BNSF Railway. Winnipeg on ainoa kaupunki Thunder Bayn ja Vancouverin välillä, josta on suora rautatieyhteys Yhdysvaltoihin.


title: Winnipeg

text: Sekä Canadian Nationalilla että Canadian Pacificilla on kaupungissa omat suuret ratapihansa, jotka toimivat sekä yhdistettyjen kuljetusten että asiakaspalvelun keskipisteinä. Kansallisen matkustajajunayhtiö VIA Railin paikallinen toimipiste sekä ainoa pysähdyspaikka on Winnipeg Union Station.


title: Winnipeg

text: Alueella toimii myös useita pienempiä rautatieyhtiöitä, kuten Central Manitoba Railway ja kaupungin omistama Greater Winnipeg Water District Railway.


title: Winnipeg

text: Rautatieliikenne työllistää noin 5 000 asukasta.


title: Winnipeg

text: Winnipeg James Armstrong Richardsonin kansainvälinen lentoasema on ainoa suurille rahtilentokoneille soveltuva kansainvälinen lentoasema Toronton ja Calgaryn välisellä alueella. Vuosina 1937–1949 kentällä sijaitsi Air Canadan kansallinen huoltopiste. Lentoasema on avoinna ympäri vuorokauden, ja sen kautta kulkee noin kolme miljoonaa matkustajaa vuosittain. Lentokenttä oli Kanadan ensimmäinen kansainvälinen lentokenttä vuonna 1928. Lentoasemalla on meneillään suuri perusparannus: uusi terminaali rakennus, toinen hotelli ja toimistorakennus on määrä valmistua ja ottaa käyttöön vuoden 2010 aikana. Suurin osa pien- ja yksityislentokoneista käyttää läheistä St. Andrewsin lentokenttää.


title: Winnipeg

text: Kaukoliikenteen linja-autoasema sijaitsi aikaisemmin kaupungin keskustassa, mutta lentoaseman perusparannuksen yhteydessä linja-autoliikenne keskitettiin uusiin tiloihin lentoasemalla. Lentoasemalta on kuitenkin yhteys kaupungin keskustaan. Winnipegiä palvelee kansainväliset linja-autoyhtiöt Greyhound Canada, Jefferson Lines, Grey Goose Bus Lines, Beaver Bus Lines ja Brandon Air Shuttle.


title: Winnipeg

text: Kaupungin sisäinen joukkoliikenne aloitettiin 1882 hevosvetoisilla vaunuilla. Vuonna 1891 hevos-vetoiset vaunut korvattiin sähkökäyttöisillä raitiovaunuilla jotka toimivat vuoteen 1955 saakka. Ensimmäiset polttomoottorikäyttöiset bussit otettiin käyttöön 1918. Johdinautoja käytettiin vuosien 1938–1970 välillä.


title: Winnipeg

text: Kaupunki on usean vuoden ajan suunnitellut nopeata bussilinjaa (Rapid Transit) kaupungin keskustan ja Manitoban yliopiston välille. 8. syyskuuta 2008 kaupungin hallitus teki periaatepäätöksen ensimmäisen vaiheen rakentamisesta ja 22. lokakuuta 2008 myönsi rahoituksen Rapid Transit käytävän ensimmäisen vaiheen rakentamisesta keskustasta Jubilee Aveuelle. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2009 ja on määrä saada päätökseen 2011. Toisen vaiheen rakentamisesta Manitoban yliopistolle saakka ei ole tehty päätöstä (huhtikuu 2010).


title: Winnipeg

text: Winnipegin asukasluku oli vuonna 2001 619 544 asukasta, joka oli noin 55 prosenttia koko provinssin väestöstä. Vuosina 1996–2001 kaupungin väkiluku kasvoi vain 1 067 asukkaalla eli vain 0,5 prosenttia vuodesta 1971. Kaupunkiin muuttaneiden enemmistö on aasialais- ja afrikkalaisperäisiä maahanmuuttajia sekä muuttoliikettä maaseudulta ja alkuperäiskansojen reservaateista kaupunkiin. Sen sijaan Albertan provinssin Edmontonin ja Calgaryn kaupunkien asukasluvut ovat kasvaneet 3,0 prosenttia ja 4,5 prosenttia vuodessa, ja molempien väkiluku on yli miljoona.


title: Winnipeg

text: Vuoteen 1930 saakka Winnipeg oli väkiluvultaan Kanadan kolmanneksi suurin kaupunki. Nykyisin se on kahdeksanneksi suurin.


title: Winnipeg

text: Asukkaista noin 19 prosenttia on alle 14-vuotiaita, ja yli 65-vuotiaita on 13,7 prosenttia.


title: Winnipeg

text: Niiden lisäksi kaupungissa on myös gaelia, inuktitutia, micmacia sekä pohjoismaisia kieliä kuten norjaa, ruotsia ja suomea puhuvia, kuitenkin vain alle 0,1 prosenttia väestöstä.


title: Volvo 340 ja 360

text: Volvo 340 ja 360 ovat Volvon vuosina 1976–1991 valmistamia keskiluokan automalleja, jotka korvasivat edeltäneen Volvo 66:n. Niiden seuraajiksi tuli 440/460-sarja 1980-luvun lopulla, mutta valmistusta jatkettiin vielä jonkin aikaa uusien mallien rinnalla.


title: Volvo 340 ja 360

text:
Volvo oli laajentanut valikoimaansa hankkimalla pieniä autoja valmistaneen alankomaalaisen DAF:n 1970-luvun puolivälissä. Keväällä 1976 esitelty kolmiovinen Volvo 343 oli Volvo 66:n uudenaikaisempi seuraaja. Se oli takavetoinen monikäyttöauto, jossa oli perässä pieni porras. Muotoilu oli persoonallinen ja Volvoksi tunnistettava. Tekniikka pohjautui edeltäjään, voimansiirtona oli portaaton CVT-vaihteisto "Variomatic". Moottori oli Renault’n uusi 1,4-litrainen ja 70-hevosvoimainen.
"Variomaticin" rinnalle tuli perinteinen manuaalivaihteisto vuonna 1979. Samana vuonna kolmiovisen rinnalle tuli viisiovinen Volvo 345. Vuonna 1981 malli koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai uudet ajovalot, etusäleikön ja kojelaudan. Uutena moottorina oli Volvon oma 2,0-litrainen, jonka yhteyteen sai ainoastaan manuaalivaihteiston.


title: Volvo 340 ja 360

text: Vuonna 1982 mallinumerointia muutettiin siten, että jatkossa sekä kolmi- että viisioviset tunnettiin 340-nimisenä. Samana vuonna esiteltiin paremmin varusteltu 360-malli, joka tuli vuonna 1983 saataville myös neliovisena sedanina. Seuraavana vuonna sedan lisättiin myös 340-mallin korivaihtoehdoksi.


title: Volvo 340 ja 360

text: Syksyllä 1985 mallit kokivat kasvojenkohotuksen, jossa ne saivat suuremmat puskurit, joihin oli sijoitettu sivuvilkut. Myös takavaloihin tehtiin muutoksia. Uusia moottoreita olivat 1,7-litrainen (80 hv) bensiinimoottori sekä 1,6-litrainen (54 hv) diesel, jotka molemmat tulivat Renault’lta.


title: Volvo 340 ja 360

text: "Tekniikan Maailma"- ja "Vauhdin Maailma" -lehtien toimittajat tekivät Volvo 343 Variomatic -autolla Keimolan moottoriradalla Vantaalla syksyllä 1978 yhtäjaksoisen peruuttamisen maailmanennätyksen (1 769 kilometriä yhden vuorokauden aikana), jolla aikaisempi tanskalaisten tekemä ennätys (386 kilometriä) rikkoutui yli nelinkertaisesti.


title: Volvo 480

text: Volvo 480 on Volvon vuosina 1986–1995 valmistama urheilullinen kolmiovinen hatchback. 480 oli valmistajan ensimmäinen etuvetoinen malli, ja sen muotoilu poikkesi silloisten Volvojen pelkistetyn kulmikkaasta linjasta. Samalle alustalle perustuvat myöhemmin esitellyt 440- ja 460-mallit. 480:n myynti jäi vähäiseksi, eikä se koskaan tullut myyntiin Yhdysvalloissa, jonne se oli suunniteltu. Mallin seuraajana voidaan pitää vuonna 2006 esiteltyä Volvo C30:a.


title: Volvo 480

text: Volvo 480 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 1986. Sen 1,7-litrainen (109 hv) moottori oli peräisin Renault’lta. Vuonna 1988 esiteltiin 480 Turbo, jossa moottorin teho oli 120 hevosvoimaa. Vuonna 1993 markkinoille tuli 2,0-litrainen (110 hv) moottori.


title: Volvo 480

text: 480:stä oli suunnitteilla myös avomalli, mutta se ei edennyt sarjatuotantoon saakka vaan jäi prototyyppiasteelle.


title: Fucking

text: Fucking [] on kylä Tarsdorfin kunnassa Itävallassa lähellä Salzburgia. Fuckingin asukasluku on 104. Kylä perustettiin vuonna 1070.


title: Fucking

text: Jo vuodesta 1070 kylän nimenä on ollut Fucking. Nimen lähtökohtana on ollut alueella 700-luvulla asunut mies nimeltä Focko. "Ing" on vanhassa saksan kielessä kansaa tai ihmisiä monikossa tarkoittava pääte, joten "Fucking" tarkoittaa lähinnä "Fockon jälkeläisten/väen kotipaikkaa".


title: Fucking

text: Vuonna 2004 asukkaat järjestivät äänestyksen, pitäisikö kylän nimi muuttaa, mutta enemmistö äänesti sitä vastaan. Syynä äänestyksen järjestämiseen oli jatkuvasti katoavat kaupunginnimikyltit: "fucking" on englannin kielen alatyylinen sana, jota tarkoittaa sukupuoliyhdyntää.


title: Fucking

text: Vuonna 2012 huhtikuussa levisi huhuja että kylän nimeksi vaihdettaisiinkin Fugging. Mutta pormestari kielsi tämä väitteen kun häneltä kysyttiin.


title: Fucking

text: Kylän mukaan on saanut nimensä myös olutmerkki Fucking Hell.


title: Volvo 440 ja 460

text: Volvo 440 ja 460 ovat Volvon vuosina 1988–1996 valmistamia keskiluokan automalleja, jotka korvasivat edeltäneen 340/360-sarjan. Samalle alustalle perustui myös aiemmin esitelty Volvo 480. Mallien seuraajiksi tulivat Volvo S40 ja V40.


title: Volvo 440 ja 460

text: Hatchback-korinen Volvo 440 esiteltiin vuonna 1988 korvaamaan 340, joka kuitenkin jäi mallistoon vuoteen 1991 saakka. Ainoa korimalli oli viisiovinen, eikä kolmiovista tullut edellismallin tavoin tarjolle. Vuonna 1989 esiteltiin sedan-korinen Volvo 460, joka korvasi 360-mallin.


title: Volvo 440 ja 460

text: Vuonna 1993 mallit kokivat kasvojenkohotuksen, jossa niiden ulkonäköä muutettiin vastaamaan suurempaa Volvo 850 -mallia. Uutena turvallisuusvarusteena oli sivutörmäyssuojausjärjestelmä SIPS.


title: Volvo 780

text: Volvo 780 on Volvon vuosina 1985–1990 valmistama edustusluokan coupé-korinen automalli, joka perustuu tekniikaltaan Volvo 740/760 -mallisarjaan. Se korvasi edeltäneen Volvo 262C:n ja seuraajaksi tuli vuonna 1997 Volvo C70.


title: Volvo 780

text: Bertonen suunnittelema 780 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 1985. Bensiinimoottoreina olivat nelisylinteriset 2,0- ja 2,3-litraiset sekä 2,8-litrainen V6. Dieselmoottori oli kuusisylinterinen 2,4-litrainen.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenne on joukkoliikenteen ja raideliikenteen muoto, joka on tarkoitettu henkilökuljetuksiin kaupungeissa. Kaupunkiraideliikenne on useimmiten sähkökäyttöistä, mutta myös dieselkäyttöisiä junia käytetään.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenteen perusmuodot ovat:Nykyisin uudet kaupunkiraideliikennejärjestelmät yhdistävät usein näiden järjestelmien piirteitä kuhunkin kaupunkiin ja liikennöintialueeseen parhaiten soveltuvalla tavalla.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Helsingin seudulla nämä liikennemuodot ovat historiallisista syistä kokonaan erillään. Helsingin metro, Helsingin raitioliikenne ja pääkaupunkiseudun lähiliikenne ovat yhteensopimattomia, ja niiden linjoja ei voi nykyisellään erilaisen raideleveyden ja kuormaulottuman takia yhdistää. Metroradalla ja rautateillä on kyllä sama raideleveys (1524 mm), mutta virroitustapa on erilainen: lähijunissa on ilmajohtovirroitus ja metrossa sivukiskovirroitus.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Järjestelmiä, joissa yhdistetään raitiotien, metron ja paikallisjunan ominaisuuksia, kutsutaan yleensä pikaraitioteiksi, jos käytettävä kalusto soveltuu liikenteeseen myös katuympäristössä. Rautatien ja raitiotien piirteitä yhdistävää liikennettä kutsutaan duoraitiotieksi, jos siitä merkittävä osa kulkee yleisen liikenteen rautatiellä.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Paikallisjunan ja metron yhdistäminen on myös yleistä. Esimerkiksi Tokion ja Lontoon metroissa on yhdistetty metro- ja paikallisjunia samaan kiskoliikennejärjestelmään.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Automaattirata on metroliikenteen muoto, jossa kuljettaja on korvattu automaatiolla. Automaattiradat ovat aina metroja, koska automaatio soveltuu vain muusta liikenteestä kokonaan erotettuun liikenteeseen.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Raitio- ja rautatieliikenteen keskeinen ero ei liity raideleveyteen. Raitioliikenteen perustavanlaatuinen ero junaan (paikallisjuna ja metro) verrattuna on se, että raitiovaunua ajetaan kokonaan kuljettajan varassa kuten tieliikenneajoneuvoa, kun taas junaa ajetaan liikenteenohjauksen antamien määräysten eli opasteiden mukaan kullekin junalle erikseen turvatulla kulkutieosuudella. Käytännössä siis raitioliikenteessä kuljettaja kääntää itse vaihteet ja huolehtii vaunujen pitämisestä turvallisen etäisyyden päässä toisistaan, kun junassa puolestaan tämä tehtävä kuuluu liikenteenohjaajalle kuljettajan vain ajaessa junaa liikenteenohjaajan antamien opasteiden mukaan. Tämä tekee raitiovaunulla tapahtuvan liikennöinnin raskasta raideliikennettä huomattavasti joustavammaksi ja vähemmän alttiiksi liikennehäiriöille. Toisaalta raskaan raideliikenteen etuna on suurempi linjanopeus ja suurempi kuljetuskapasiteetti.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenne on sekä energiankulutukseltaan että liikennöintikustannuksiltaan edullisin tapa kuljettaa suuria määriä ihmisiä kaupungeissa. Useimmat maailman suurkaupungit käyttävät tämän vuoksi kaupunkiraideliikennettä peruskulkumuotonaan.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenteen investointikustannukset ovat suuret. Erityisesti paikallisjuna- ja metrojärjestelmiä on hyvin kallista rakentaa olemassa olevaan kaupunkiympäristöön. Maantasoinen raitiotie on edullisempaa sovittaa kaupunkirakenteeseen.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenteen linjaaminen on kaupunkisuunnittelun keskeinen kysymys. Suosituimmat kaupunkiraideliikennejärjestelmät on tarkoin sovitettu kaupunkirakenteeseen, ja usein kaupunkirakenne ja kaupunkiraideliikenne on suunniteltu samaan aikaan, kuten Tukholman tunnelbanan, Martinlaakson rata ja tulevaisuudessa Vantaan Kehärata.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Pienen energiankulutuksen takia kaupunkiraideliikenne on hyvin ympäristöystävällistä, erityisesti jos raideliikenne on sähkökäyttöistä. Sähkökäyttöinen raideliikenne on paikallisesti saasteetonta, joten se vähentää ilmanlaatua heikentäviä typenoksidi-, häkä-, hiilivety-, hiukkas- ja otsonipäästöjä liikenneympäristössä sen korvaamaan yksityisauto- ja bussiliikenteen päästöjen verran. Sähkökäyttöisen vaunun energiankulutus kuljetettua matkustajaa kohden on noin puolet bussien energiankulutuksesta, joten jos sähkö tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla, maailmanlaajuisesti vaikuttavien hiilidioksidi- ja typenoksidipäästöjen määrä vähenee vähintään puoleen junaliikenteen korvaaman auto- ja bussiliikenteen nykyisistä päästöistä. Energian tuotantotavaksi voidaan valita parhaaksi katsottu tuotantotapa, ja esimerkiksi tuulivoimalla siitä saadaan lähes päästötön.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenteen arvostelu keskittyy yleensä hankkeiden suuriin kustannuksiin, ja usein esitetään, että bussiliikenteen kehittäminen tulisi edullisemmaksi. Kannattajat puolestaan esittävät, että busseilla ei voida kuljettaa yhtä suuria matkustajamääriä kuin kaupunkiraideliikenteellä. Bussien houkuttelevuus matkustajien kannalta on myös usein raideliikennettä huonompi ja niiden käyttökustannukset ovat raideliikennettä korkeammat, vaikkakin aloittamiskustannukset ovat alhaiset.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Kaupunkiraideliikenteen kanssa samanlaisiin käyttötarkoituksiin on toteutettu monorail- ja bussimetrojärjestelmiä. Näillä järjestelmillä on samoja piirteitä raideliikenteen kanssa kuten omat väylät ja erilliset asemat. Johdinautojärjestelmillä on sähkökäyttöisen raideliikenteen kanssa samankaltainen virransyöttö. Lisäksi kaupunkiraideliikenteen vaihtoehdoksi on esitetty raidetaksijärjestelmiä ja maglev-junia, joita ei ole kuitenkaan toteutettu. Lisäksi on esitetty vetykäyttöisten bussien korvaavan sähköisen raideliikenteen tarpeen.


title: Duoraitiovaunu

text: Duoraitiovaunu ("tram-train") on raitiovaunu, joka voi liikennöidä sekä raitiotiellä että yleisen liikenteen rautatieverkolla. Vaunun sähköjärjestelmä ja kulunvalvonta soveltuvat molemmille raideliikennejärjestelmille.


title: Duoraitiovaunu

text: Duoraitiovaunut käyttävät katuverkolla 750 V tasavirtaa, rataverkolla useimmiten korkeajännitteistä vaihtovirtaa, 15 kV 16⅔ Hz (Saksa, Ruotsi ym.) tai 25 kV 50 Hz vaihtovirtaa (Suomi, Ranska, Tanska ym.) Rataverkolla käytetään automaattista kulunvalvontaa, kadulla liikenne on kuljettajien aistinvaraisessa ohjauksessa.


title: Duoraitiovaunu

text: Duoraitiovaunut ovat yleensä osa pikaraitiotiejärjestelmää.


title: Duoraitiovaunu

text: Karlsruhe on duoraitiotien pioneeri, jossa duoliikennettä on ollut vuodesta 1992. Duoraitiovaunut yhdistävät Karlsruhen moniin kaupunkeihin kuten Heilbronniin, Rastattiin, Pforzheimiin ja Baden-Badeniin. Yksittäisen linjan pituus on jopa 50–100 km.


title: Duoraitiovaunu

text: Saarbrückenin duoraitiotie, jonka keskustan raitiotieosuus on myös täysin uusi, otettiin käyttöön 1997 ja se ulottuu Ranskan puolelle Sarregueminesiin.


title: Duoraitiovaunu

text:
Kasselissa duoraitioliikenne käynnistyi 2005. Sinne on hankittu sekä kahden jännitteen
että diesel-hybridivaunuja.


title: Duoraitiovaunu

text: Duoraitiotieliikenteestä on päätetty tai se on suunnitteilla useissa kaupungeissa Ranskassa, Hollannissa ja Saksassa, mm. Mulhousessa ja Pariisin lähellä Bondy–Aulnay-linjalla.


title: Duoraitiovaunu

text: Pohjoismaissa duoraitiotietä tutkitaan Ruotsissa Linköpingin ja Norrköpingin välille. Suomessa pääkaupunkiseudulla ja Turussa on tutkittu duoraitioliikennettä.


title: Duoraitiovaunu

text: Jo ennen Karlsruhen duoraitiotietä on ollut olemassa järjestelmiä, joissa raitiovaunuilla on liikennöity samalla radalla rautatieliikenteen kanssa. Tällaisia ratoja ovat olleet mm. Köln–Bonn-radat (nykyiset raitiolinjat 16 ja 18) Wienin ja Badenin välinen rata sekä Tukholman Lidingöbanan (vuoteen 1979 asti). Näillä radoilla on kuitenkin ollut vain pienimuotoista tavaraliikennettä samalta yhtiöltä kuin raitiovaunuliikennekin. Karlsruhessa nimenomaan tällaiset radat, nykyinen linja S1 olivat keskeinen innoitus varsinaiseen duoraitiovaunuliikenteeseen.


title: Duoraitiovaunu

text: Suomessa Kuopion kaupunki on vuonna 2018 käynnistänyt selvityksen siitä, voitaisiinko duoraitiotie toteuttaa välille Suonenjoki–Kuopio–Siilinjärvi–Lapinlahti–Iisalmi. Vastaavat selvitykset ovat käynnissä myös Jyväskylän ja Lahden seuduilla. Jyväskylässä selvitykseen osallistuvat myös Äänekoski, Laukaa ja Muurame sekä Lahdessa Heinola ja Orimattila.


title: Automaattirata

text: Automaattirata eli automaattimetro on metroliikenteen muoto, jossa kuljettaja on korvattu automaatiolla. Automaattiradat ovat aina metroja, koska automaatio soveltuu vain muusta liikenteestä kokonaan erotettuun liikenteeseen.


title: Automaattirata

text: Helsingin metroa oli suunniteltu automaattiradaksi jo rakentamisvaiheessa, ja tällä hetkellä selvitetään metron automatisointia.Automaattimetron eduiksi on esitetty alhaiset liikennöintikustannukset, kun kuljettajaa ei tarvita, tavallista metroa suurempi liikennöintitiheys sekä tavallista metroa pienemmät investointikustannukset asemien ollessa lyhempiä. Toisaalta ongelmina on nähty automaation mahdollinen epäluotettavuus sekä pikaraitiotietä korkeammat investointikustannukset. Automaattimetron kapasiteetti voi vaihdella raitiotien ja metron kapasiteettien välillä junan koon ja vuorotiheyden mukaan.


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiili ("Crocodylus porosus") on Kaakkois-Aasiassa ja Australian pohjoisosissa elävä suurikokoinen matelija. Se on massansa perusteella kaikista nykyään elävistä matelijoista suurin. Sitä pidetään yhtenä vaarallisimmista eläimistä, ja sen tiedetään hyökänneen ihmisten kimppuun.


title: Suistokrokotiili

text: Nuori suistokrokotiili on väriltään haaleankeltainen. Sillä on ruumiissa ja hännässä mustia raitoja ja täpliä. Väritys säilyy tällaisena, kunnes krokotiili kasvaa aikuiseksi. Aikuisena suistokrokotiilin ruumiin väri on paljon tummempi, ja siellä täällä voi olla vaaleanruskeita tai harmaita alueita. Vatsa on väriltään valkoinen tai keltainen. Ruumiin alaosassa on raitoja, mutta ne eivät ulotu vatsaan asti. Häntä on harmaa, ja siinä on tummia läiskiä.


title: Suistokrokotiili

text: Terve suistokrokotiiliuros saavuttaa tyypillisesti 4,8–5 metrin pituuden, mutta voi kasvaa 6–7-metriseksikin. Suurinta varmistettua kokoennätystä pitää hallussaan ”Lolongiksi” nimetty eläin, jolla oli pituutta 6,17 metriä ja painoa 1 075 kiloa. Myös suurempia pituuksia on ilmoitettu, mutta niiden uskotaan olevan liioiteltuja, sillä yli viisimetriset suistokrokotiilit ovat harvinaisia. Naaraspuoliset suistokrokotiilit eivät kasva yhtä suuriksi kuin urokset. Jo 2,5 metriä pitkää yksilöä voi pitää suurena, eivätkä naaraat tavallisesti kasva kolmea metriä pidemmiksi. Viisi metriä pitkä aikuinen suistokrokotiili painaa yleensä 400–500 kiloa, mutta uros voi painaa 770 kiloa.


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiililla on suurikokoinen pää. Leuat ovat järeät, ja hampaita on 64–68 kappaletta. Suistokrokotiileilla on erittäin vahvat leuat ja niiden purentavoimaksi on mitattu jopa 1,1 tonnia.


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiileja esiintyy runsaimmin pohjoisessa Australiassa sekä Uuden-Guinean ja Indonesian saarilla, mutta populaatioita on lisäksi muun muassa Kiinassa, Intiassa, Vietnamissa, Thaimaassa sekä Sri Lankalla. Joillakin mainituista alueista krokotiilit ovat erittäin harvassa tai saattavat olla kuolleet sukupuuttoon. Yleisesti ottaen suistokrokotiililla ei kuitenkaan ole sukupuuttoon kuolemisen vaaraa, sillä se on levittäytynyt laajalle. Lisäksi pohjoisessa Australiassa ja Uudessa-Guineassa populaatiot ovat vahvat. Suistokrokotiili onkin Maailman luonnonsuojeluliiton IUCN-luokituksen mukaan elinvoimainen.


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiileja esiintyi ennen niinkin kaukana kuin Afrikan idänpuoleisella rannikolla Seychellien saaristossa, mutta eurooppalaisten tulo lopetti krokotiilien leviämisen siellä. Rannikolla eläneitä krokotiileja oli luultu niilinkrokotiileiksi, mutta myöhemmin niiden osoitettiin olleen suistokrokotiileja.


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiili elää lähinnä joissa ja rannikkoalueilla, mutta se viihtyy myös soilla. Nimensä mukaisesti matelija kestää hyvin suolapitoisuuksia. Se voisi kuitenkin elää myös makeassa vedessä. Suistokrokotiililla ei ole varsinaisesti muita uhkia kuin ihminen. Joskus tiikereiden on nähty saalistavan suistokrokotiileja niiden hyökätessä..


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiilin ravintoon kuuluu laaja valikoima muita eläimiä. Se syö muun muassa rapuja, kilpikonnia, käärmeitä, lintuja, biisoneita, apinoita ja nautakarjaa. Nuoret krokotiilit joutuvat tyytymään pieniin kaloihin ja matelijoihin, hyönteisiin sekä sammakkoeläimiin.


title: Suistokrokotiili

text: Saalistaessaan suistokrokotiili vaanii vedessä niin, että ainoastaan sen sieraimet ja silmät ovat pinnan yläpuolella. Kun saalis tulee riittävän lähelle, krokotiili syöksyy vedestä kohti sitä ja yleensä tappaa sen yksittäisellä leukojen loksautuksella. Sitten krokotiili vetää saaliin mukanaan pinnan alle ja syö sen.


title: Suistokrokotiili

text: Suistokrokotiili kykenee käyttämään häntäänsä saaliseläimensä jalkojen luiden murtamiseen. Ne saalistavat yleensä öisin, mutta joskus myös päivällä.


title: Bussimetro

text: Bussimetro () on suurelta osalta muusta liikenteestä erotettu bussijärjestelmä kaupunkiliikenteessä. Bussimetron kalustona käytetään kaupunkiliikenteeseen soveltuvia linja-autoja tai johdinautoja.


title: Bussimetro

text: Bussimetrojärjestelmä poikkeaa tavanomaisesta kaupunkilinja-autoliikenteestä ennen kaikkea etuisuuksien takia. Bussimetroliikenne on pääosin omalla kaistallaan, osaksi eri tasossa kuin muu liikenne ja sillä on liikennevaloetuuksia. Bussimetrojärjestelmistä yleensä vain keskeinen runko-osa on varustettu tehokkain etuuksin ja sillä kulkee useita linjoja jotka tulevat väylälle eri suunnista.


title: Bussimetro

text: Bussimetrojärjestelmässä voidaan käyttää kaksinivelbusseja tai johdinautoja. Bussimetrojärjestelmissä käytetään usein myös erilaisia pakko-ohjausjärjestelmiä, joissa bussia ohjaa kisko, korotettu reunakivi tai optinen ohjaus. Bussimetroja on esitelty erityisesti Pohjoismaissa, Yhdysvalloissa ja Britteinsaarilla edullisempana vaihtoehtona pikaraitiotielle ja esimerkiksi Tukholman keskustan bussimetro on toteutettu nimenomaan raitiotieliikenteen sijasta. Helsingin runkolinja 550 on toteutettu pikaraitiotietä edeltävänä kehitysvaiheena.


title: Bussimetro

text: Pohjoismaissa perinteiseen dieselbussiteknologiaan perustuvat bussimetroratkaisut ovat menestyneet hyvin. Matkustajamäärät ovat nousseet ja liikennöintikustannukset matkustajaa kohden ovat edullisia. Tukholmassa, Göteborgissa ja Helsingissä runkobussilinjoilla matkustajamäärän kasvu on ollut niin suurta, että bussijärjestelmien maksimikapasiteetti on saavutettu.


title: Bussimetro

text: Pakko-ohjattujen bussimetrojen käyttökokemukset Saksassa ja Ranskassa ovat olleet ristiriitaisia. Bussimetrojen arvostelijat ovat esittäneet, että hintaetu on vain näennäinen ja bussin korkeat liikennöintikustannukset tekevät bussimetrosta raitiotietä kalliimman. Kokonaan eritasoinen bussiväylä voi olla jopa pikaraitiotietä kalliimpi. Bussimetrotyyppisiä järjestelmiä voidaan pitää perusteltuina kohtuullisilla liikennemäärillä. Sen sijaan vaikuttaa siltä, että hyvin korkeilla liikennemäärillä ne eivät korvaa kaupunkiraideliikennettä.


title: Bussimetro

text: Suomessa bussimetroksi voidaan luonnehtia runkolinjaa 550, Westendinasema - Tapiola - Leppävaara - Haaga - Maunula - Oulunkylä - Viikki - Itäkeskus, sekä Länsiväylän bussikaistoja. Tämä linja on suunniteltu siten, että se voidaan muuttaa raitiotieksi myöhemmässä vaiheessa. Tampereella bussimetroa on esitetty paikallisen raitiotien vaihtoehdoksi.


title: Bussimetro

text: Bussimetrot, usein "runkolinja" (stomlinje) - nimityksellä, ovat suosittu liikenneratkaisu Ruotsin suurissa ja keskisuurissa kaupungeissa. Tukholman keskustaan toteutettu Stomlinjet, bussilinjat 1, 2, 3 ja 4, ovat luonteeltaan bussimetroja. Niitä liikennöidään sinisillä kaksinivelbusseilla. Jönköpingin kaupunkiin on toteutettu runkolinjaverkko, joka kattaa bussilinjat 1, 2 ja 3. Göteborgissa runkobussilinjat 16 ja 17 kulkevat osittain samoja kaistoja pitkin raitiotien kanssa. Lundin kaupunkiin on toteutettu erillinen joukkoliikenneväylä Lundalänken, joka on bussimetron luonteinen. Ruotsissa useimmat bussimetrot on suunniteltu siten, että ne voidaan kuormituksen kasvaessa muuttaa raitiotieksi. Ainakin Tukholman linja 4 ja Göteborgin linjan 16 pohjoisosa muutetaan todennäköisesti lähimmän vuosikymmenen aikana raitiotieksi. Norjassa bussimetro on toteutettu Kristiansandin kaupunkiin.


title: Bussimetro

text: Saksassa Oberhausenin kaupungin tärkeimmät runkolinjat kulkevat välillä Sterkrade - Neue Mitte - Oberhausen muusta liikenteestä erotetulla reitillä, jolla kulkevat myös linjan 112 raitiovaunut. Tämä bussimetrojärjestelmä on rakennettu 1996. Essenissä bussilinjat 145, 146 ja 147 on varustettu pakko-ohjauksella 1980-luvulla. Järjestelmästä on kuitenkin tarkoitus luopua. Ranskassa Nancyssä ja Caenissa on otettu käyttöön 2000-luvun alussa Bombardierin TVR - teknologiaan perustuvat bussimetrot, joita on markkinoitu "kumipyöräraitiovaunuina". Järjestelmien hinta oli korkea ja käyttökokemukset ovat olleet huonoja.


title: Bussimetro

text: Yhdysvalloissa Bostonissa on käytössä bussimetro nk. Silver Line ja Pittsburghissa on laaja bussiväyläverkko. Kanadan Ottawassa on laaja bussiväyläverkko. Australian Adelaidessa on pakko-ohjaukseen perustuva bussimetro. Kaikkein tunnetuin bussimetrojärjestelmä on Brasilian Curitiban pikabussiverkko, jota bussimetron kannattajat pitävät kaikkein parhaana bussimetrojärjestelmänä. Linjastosta tosin osa tullaan korvaamaan pikaraitiotiellä. Ecuadorin Quitossa on johdinautoihin perustuva bussimetro, El Trole.


title: Holografia

text: Holografia (kreikaksi "όλος-hòlòs" koko + "γραφή-grafè" kirjoittaminen, piirtäminen) on tiede ja menetelmä, jossa lasersäteen avulla luodaan kolmiulotteinen (3-D) kuva, eli hologrammi. Se on tekniikka, joka sallii valonsäteen hajautua esineestä kuvattavaksi ja myöhemmin uudelleenkonstruoitavaksi siten, että kappale on samassa paikassa suhteessa kuvausmediaan kuin se oli kuvaushetkellä. Kuva muuttuu kun paikka ja näyttöjärjestelmän suunta muuttuu juuri samalla tavalla kuin esine olisi vielä paikallaan.


title: Holografia

text: Hologrammeja käytetään yleisesti väärennösten estämiseksi muun muassa seteleissä, mutta holografiatekniikkaa voidaan käyttää myös optisesti tallentamiseen ja hakuun ja informaation prosessointiin. On yleinen virhe sekoittaa volumetrinen näyttö hologrammeihin, etenkin tieteisfantasioissa kuten Star Trek, Tähtien sota, Red Dwarf, ja Aikahyppy.


title: Holografia

text: Holografian keksi unkarilainen fyysikko Dennis Gabor (1900–1979) vuonna 1947. Hän sai keksinnöstään fysiikan Nobelin palkinnon vuonna 1971. Keksinnön teki mahdolliseksi Mieczysław Wolfken tutkimustyö, joka loi tekniset edellytykset edistymiselle. Tämä löytö oli odottamaton tulos tutkimuksesta, jonka tarkoituksena oli aikaansaada parannuksia elektronimikroskooppiin Thomson-Houston-yhtiössä Rugbyssä, Englannissa. Englantilainen Thomson-Houston-yhtiö haki patenttia joulukuussa 1947 (patentti GB685286), mutta tieteenala ei edistynyt ennen laserin keksimistä vuonna 1960.


title: Holografia

text: Yuri Denisyuk teki ensimmäiset 3D-kappaleita kuvaavat hologrammit vuonna 1962 Neuvostoliitossa ja Emmett Leith ja Juris Upatnieks Michiganin yliopistossa Yhdysvalloissa. Kuvan korkealaatuiseen näyttämiseen käytettyjä fotokemiallisia tekniikoita kehitti Nicholas J. Phillips


title: Hologrammi

text:
Hologrammi on kolmiulotteinen (3-D) kuva. Se on luotu lasertekniikan avulla. Se sisältää parallaksi-ilmiön, joka erottaa sen muista 3-D-kuvista. Hologrammi tarvitsee itselleen jonkin väliaineen, jossa se näkyy, eli yleensä kaasua. Hologrammilla tarkoitetaan myös sitä hienopiirteistä juovakuviota, joka sisältää kuvan muodostamiseen tarvittavan tiedon.
Hologrammin on keksinyt unkarilainen fyysikko Dennis Gabor (unk. Gábor Dénes) (1900–1979) vuonna 1947. Hän sai keksinnöstään Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1971.


title: Roland Ratzenberger

text: Roland Ratzenberger (4. heinäkuuta 1960 Salzburg, Itävalta – 30. huhtikuuta 1994 Imola, Italia) oli itävaltalainen autourheilija. Hän osallistui Formula 1 -sarjaan kaudella 1994, mutta menehtyi kauden kolmannen kilpailun, San Marinon GP:n, aika-ajoissa. Seuraavana päivänä itse kilpailussa kolminkertainen F1-mestari Ayrton Senna kuoli ulosajossa.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger ehti ajaa ennen F1-uraansa muun muassa Britannian ja Japanin Formula 3000 -sarjoissa, joissa hän ylsi pariin voittoon. Lisäksi hän ajoi koppiautoilla ja osallistui Le Mansin 24 tunnin ajoon viidesti. Le Mansin kilpailussa Ratzenbergerin parhaaksi saavutukseksi jäi luokkavoitto ja yleiskilpailun viides sija vuodelta 1993.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenbergerin väitetään usein syntyneen vuonna 1962, vaikka hän syntyi oikeasti vuonna 1960. Tämä oli hänen tapansa esittää nuorempaa ja näin edistää uraansa, sillä hän aloitti ajajanuransa melko myöhään. Vuonna 1976 Ratzenbergeristä tuli salzburgilaisen kartingkerhon jäsen. Hän kustansi harrastustaan käymällä töissä: hän muun muassa toimitti sämpylöitä salzburgilaiselle leipomolle. Ratzenberger ihaili nuorena itävaltalaisia kilpa-ajajia kuten Jochen Rindtia ja Niki Laudaa.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger hankki ystävänsä Gerald Lachmayerin kanssa Volkswagen Kuplan heinäkuussa 1977. Sillä he ajelivat ympäri Salzburgin katuja. Ratzenbergerin päästyä koulusta ja kotiuduttua armeijasta hän rupesi keskittymään autoiluun enemmän. Hänen vanhempansa tosin olisivat halunneet hänelle enneminkin tavallisen, kunnon ammatin.


title: Roland Ratzenberger

text: Ensimmäistä kertaa Ratzenberger ajoi kunnon kilpa-autoa 19-vuotiaana. Autona oli Formula Ford 1600 -auto, jonka hän oli vuokrannut Atlas Racing Teamilta 4.–5. syyskuuta 1979 ajaksi Salzburgin ympäriajoa varten. Vuonna 1980 hänellä ei kuitenkaan ollut varaa ajaa kokonaista kautta. Ratzenberger sai Walter Lechneriltä viisi kuukautta kestäneen ajokurssin. Samoihin aikoihin Roland voitti "Jim Russel -palkinnon" vuonna 1980. Tänä aikana Roland sai lempinimen "Rolando Topo di Montagna" eli "Roland – vuorten hiiri".


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger ajoi Saksan Formula Ford -sarjassa vuonna 1983. Vuonna 1985 hän voitti sekä Itävallan että Keski-Euroopan Formula Ford -sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän sijoittui Saksan Formula Fordissa toiseksi.


title: Roland Ratzenberger

text: Vuonna 1985 Ratzenberger osallistui lisäksi arvovaltaiseen Brands Hatchin radalla järjestettyyn Formula Ford -tapahtumaan ja sijoittui toiseksi. Vuonna 1986 hän osallistui samaan kilpailuun uudestaan ja voitti sen tällä kertaa. Seuraavaksi hän siirtyi Britannian Formula 3 -sarjaan.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger vietti Britannian F3:ssa kaudet 1987 ja 1988. Kaudella 1987 hän ajoi West Surrey Racing -tallissa. Vaikka hän ajoi palkintosijalle Spassa, hän sijoittui loppupisteissä vasta 12:nneksi. Myös kaudella 1988 hän oli loppupisteissä sijalla 12; tällä kertaa tallina oli Madgwick Motorsport. F3 Eurosarjassa Ratzenberger oli kokonaispisteissä kuitenkin viides. Ratzenberger kilpaili myös muissa luokissa kuin vain yksipaikkaisissa. Hän sijoittui kahdesti kolmanneksi ja kerran toiseksi vuonna 1987 World Touring Car Championship -sarjassa ja olisi saavuttanut lisäksi toisen sijan ensimmäisestä kilpailusta, ellei häntä ja montaa muuta kilpailijaa olisi hylätty. Autona oli Schnitzer-tallin BMW M3. Lisäksi hän osallistui ja kahteen DTM-kilpailuun ja joihinkin urheiluautokilpailuihin.


title: Roland Ratzenberger

text: Vuonna 1989 Ratzenberger ajoi Britannian Formula 3000 -sarjassa Spirit Motorsport -tallissa Reynard-autoa. Hän voitti yhden kilpailun, joka ajettiin Donington Parkin radalla. Lisäksi hän saavutti viisi muuta palkintosijaa. Hän keräsi yhteensä 37 pistettä ja sijoittui loppupisteissä kolmanneksi.


title: Roland Ratzenberger

text: Samaan aikaan, kun Ratzenberger kilpaili Britanniassa, Britannian televisiossa näytettiin lastenohjelmaa nimeltä Roland Rat. Tästä Ratzenberger sai lisänimen ”Rat” eli ”Rotta”.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger osallistui kuuluisaan Le Mansin 24 tunnin ajoon vuosina 1989–1993, ja hänen oli tarkoitus osallistua vuonna 1994, mutta hän ehti kuolla ennen sitä.


title: Roland Ratzenberger

text: Vuoden 1989 kilpailuun Ratzenberger osallistui Brun Motorsport -tallin C1-luokan Porsche 962C -autolla. Hänen ajopareinaan olivat brasilialainen Maurizio Sandro Sala ja itävaltalainen Walter Lechner. Kilpailu päättyi keskeytykseen jo noin kolmen tunnin jälkeen. Myös vuonna 1990 Ratzenberger ajoi C1-luokassa. Tällä kertaa tallina oli Toyota Team SARD ja autona Toyota 90C-V. Hänen ajopareinaan olivat ranskalainen Pierre Henri Raphanel ja japanilainen Noaki Nagasaki. Kilpailu loppui heidän osaltaan keskeytykseen noin kuusi tuntia ennen maalia.


title: Roland Ratzenberger

text: Seuraavina vuosina Ratzenberger ajoi C2-luokassa. Vuoden 1991 kilpailussa hän ajoi yhdessä ruotsalaisen Eje Elghin ja britti Will Hoyn kanssa. Tallina oli Team Salamin Primagaz ja autona Porsche 962C, jollaisella Ratzenberger oli kilpaillut vuoden 1989 kilpailussa. Jälleen kilpailu loppui Ratzenbergerin autokunnan osalta ennen aikojaan, tällä kertaa noin 14 tunnin matkanteon jälkeen.


title: Roland Ratzenberger

text: Vuoden 1992 kilpailu oli Ratzenbergerin osalta paras siihen asti. Hän sijoittui Eje Elghin ja Eddie Irvinen kanssa kokonaiskilpailussa yhdeksänneksi ja luokassaan toiseksi. Autona oli Toyota Team Tom's -tallin Toyota 92C-V. Vuosi 1993 sujui vielä edellistä vuottakin paremmin. Yhdessä Mauro Martinin ja Naoki Nagasakan kanssa Ratzenberger voitti oman luokkansa ja sijoittui kokonaistuloksissa viidenneksi. Autona oli Y's Racing Team -tallin Toyota 93C-V.


title: Roland Ratzenberger

text: 1990-luvulla Ratzenberger siirtyi Japaniin kilpailemaan. Hän voitti vuosina sekä vuonna 1990 että 1991 yhden kilpailun urheiluautosarjassa. Hän ajoi myös Japanin Touring Car -sarjassa ja sijoittui BMW M3 -autolla loppupisteissä seitsemänneksi vuosina 1990 ja 1991.


title: Roland Ratzenberger

text: Kausina 1990 ja 1992–1993 Ratzenberger ajoi Japanin Formula 3000 -sarjassa. 1992 ja 1993 hän ajoi sarjassa koko kauden. Kaudella 1992 Ratzenberger voitti yhden kilpailun ja lähti kaksi kertaa kilpailuun paalupaikalta. Samoihin aikoihin sarjassa ajoi muun muassa Mika Salo, jonka kanssa Ratzenberger ystävystyi.


title: Roland Ratzenberger

text: Kaudeksi 1994 Ratzenberger teki Formula 1 -sarjan Simtek-tallin kanssa viiden kilpailun pituisen ajosopimuksen. Hän ajoi David Brabhamin tallikaverina. Kauden ensimmäisestä kilpailusta, Brasilian GP:sta, hän karsiutui, mutta Tyynenmeren GP:hen hän selviytyi mukaan. Tyynenmeren kilpailu ajettiin Japanissa Aidan radalla. Ratzenberger oli entuudestaan ajanut radalla, ja hän olikin ainut kuljettaja, jolle rata oli tuttu. Hänen sijoituksensa kilpailussa oli 11:s.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger menehtyi 33-vuotiaana Imolan mustan viikonlopun aika-ajoissa vappuaattona 30. huhtikuuta 1994. Hän menetti autonsa hallinnan etusiiven mentyä rikki Villeneuve curva -kaarteessa. Ratzenbergerin auto paiskautui yli 300 kilometrin tuntinopeudella päin betoniseinää. Häneltä murtui niska, ja hän kuoli välittömästi. Auto liukui törmäyksen jälkeen Tosa-mutkaan. Ratzenbergerin pää nojasi auton reunaa vasten ja heilahti veltosti puolelta toiselle, kun auto pysähtyi.


title: Roland Ratzenberger

text: Edellisen kerran F1-kuljettaja oli kuollut onnettomuudessa kahdeksan vuotta aiemmin, kun Elio de Angelis sai surmansa testiajoissa vuonna 1986. Edellinen itse kilpailuviikonloppuna kuollut kuljettaja oli Riccardo Paletti, joka kolaroi kohtalokkaasti Circuit Gilles Villeneuven radalla Kanadan GP:ssa 1982, 12 vuotta ennen Ratzenbergerin onnettomuutta.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenbergerin kuolema jäi paljolti seuraavana päivänä itse kilpailussa menehtyneen kolminkertaisen maailmanmestarin Ayrton Sennan kuoleman varjoon. Senna ei alun perin halunnut osallistua kisaan Ratzenbergerin kuoleman takia. Sennan kuolonkolaria tutkittaessa hänen autostaan löytyi Itävallan lippu, jota hänen oli varmaankin tarkoitus heiluttaa maaliin tullessaan Ratzenbergerin kunniaksi. Päivää ennen Ratzenbergerin onnettomuutta Rubens Barrichello loukkaantui vakavasti törmättyään rengasvalliin, mutta hän selvisi hengissä.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger oli saapunut Imolan radalle yhdessä hyvän ystävänsä Jyrki Järvilehdon kanssa. Ratzenbergerin aika-ajoissa jo ajama aika olisi riittänyt kilpailuun osallistumiseen.


title: Roland Ratzenberger

text: Imolan rataa, joka oli ollut samanlainen vuodesta 1981 lähtien, muutettiin kaudeksi 1995. Suurimmat muutokset olivat sekä Ratzenbergerin että Sennan onnettomuuspaikoille rakennetut hidastemutkat. Myös joitakin muita muutoksia tehtiin: Barrichellon onnettomuusmutka ja radan pohjalla ollut hidastemutka muutettiin suoremmiksi.


title: Roland Ratzenberger

text: Seuraavassa kilpailussa Monacossa järjestettiin lähtöruudukossa hiljainen hetki Ratzenbergerin ja Sennan muistoksi. Eturivi jätettiin tyhjäksi, ja kahteen ensimmäiseen lähtöruutuun oli maalattu Itävallan ja Brasilian liput.


title: Roland Ratzenberger

text: Ratzenberger haudattiin kotikaupunkiinsa Salzburgiin 7. toukokuuta 1994. FIA:n presidentti Max Mosley osallistui hänen hautajaisiinsa. Myöhemmin hän on todennut, että hänen mielestään oli tärkeää, että joku otti osaa myös Ratzenbergerin hautajaisiin, koska niin monet osallistuivat Sennan hautajaisiin. Ratzenbergerin hautakivessä on teksti ”Er lebte für seinen Traum” ().


title: Roland Ratzenberger

text: Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" nopeinta kierrosta.


title: Luettelo merialueista

text: Luettelo merialueista käsittää maapallon merialueet. Kansainvälinen merikartoitusjärjestö International Hydrographic Organization, IHO, määrittelee, että merialueita on 66.


title: BNSF Railway

text: BNSF Railway eli vuoteen 2005 saakka "Burlington Northern and Santa Fe Railway", on yhdysvaltalainen rautatieyhtiö, jonka rataverkko kattaa lähes kaksi kolmasosaa Yhdysvaltain alueesta. Yhtiön rataverkko on muodostunut 150 vuoden kuluessa yli 390 eri rautatieyhtiön fuusioitumisen seurauksena.


title: BNSF Railway

text: BNSF Railway hoitaa tavaraliikennettä omistamallaan 51 480 raidekilometrin mittaisella rataverkolla, ja työllistää 40 000 ihmistä. Yhtiö omistaa 6 300 veturia ja noin 220 000 tavaravaunua. Yhtiöllä on myös lyhin rautatiereitti Chicagon ja Los Angelesin välillä.


title: BNSF Railway

text: Burlington Northern and Santa Fe Railway syntyi vuonna 31. joulukuuta 1996, kun rautatieyhtiöt Burlington Northern Railroad pohjoisessa ja Atchison, Topeka and Santa Fe Railway lounaassa fuusioituivat. Uusi yhtiö kattaa alueen, joka ulottuu Mississippijoelta länteen Tyynenmeren rannikolle. Yhtiön nimi vaihtui nykyiseksi keväällä 2005.


title: BNSF Railway

text: http://www.bnsf.com – BNSF Railwayn virallinen kotisivu


title: Adobe Flash

text: Adobe Flash (aiemmin Macromedia Flash ja Shockwave Flash) tai lyhyesti Flash on Adobe Systemsin tuottama kehitysympäristö, jonka avulla voidaan luoda multimediaesityksiä esimerkiksi verkkosivustoille ja mobiililaitteisiin. Kehitysympäristön uusin versio on Adobe Animate CC.


title: Adobe Flash

text: Flashia käytettiin laajasti Internetissä 2010-luvun alussa esimerkiksi kuvagallerioiden, animaatioiden, opetusohjelmien, kokonaisten web-sivustojen, tai pelien luomiseen. Nykyään Flashin avulla voidaan myös julkaista tekstiä sisältäviä sivuja (FlashPaper 2) vastaavalla tavalla kuin Adoben PDF-tiedostoina. Flashin sisällä toimii myös sen oma ohjelmointikieli, ActionScript. Flash-kehitysympäristössä tuotettujen esitysten näyttämiseen tarvitaan toisto-ohjelma, joka on tavallisimmin selaimeen ladattava lisäosa.


title: Adobe Flash

text: Kehitystyökalussa käytettävä projektitiedosto on FLA-muodossa. Internetissä julkaisua varten tiedosto muutetaan SWF-muotoon.


title: Adobe Flash

text: Flash CS5 -ohjelmiston mukana tuli kehitystyökalut iPhonelle, mutta Apple julkaisi uudet versiot omista kehitystyökaluistaan. Samalla julkaistuissa uusissa käyttöehdoissa kiellettiin muiden, kuin Applen hyväksymien kehityssovellusten käyttäminen.


title: Adobe Flash

text: Flashia käytetään myös middlewarena erityisesti pelien käyttöliittymien kehityksessä Scaleformin avulla.


title: Adobe Flash

text: Flashilla on tehty Disneyn televisiosarja "Paljon melua Maggiesta" ("The Buzz on Maggie").


title: Adobe Flash

text: Adobe ilmoitti heinäkuussa 2017 lopettavansa Flashin kehittämisen ja jakamisen vuoden 2020 loppupuolella.


title: Mikropsia

text: Mikropsia on neurologinen häiriötila, joka saa ihmisen näkemään kohteet pienempinä kuin ne todellisuudessa ovat. Häiriö ei vaikuta silmän toimintaan, ainoastaan aivojen tapaan käsitellä näköinformaatiota. Mikropsia saattaa johtua migreenista, epilepsiasta tai psykedeelisistä huumeista (LSD, psilosybiini).


title: Mikropsia

text: Saman tyyppistä häiriötilaa, jossa kohteet näkyvät todellisuutta suurempana kutsutaan nimellä makropsia.


title: Mikropsia

text: Mikropsiaa kutsutaan myös Liisa Ihmemaassa -syndroomaksi, lilliputtinäöksi tai lilliputtihallusinaatioiksi.


title: Paul Kariya

text: Paul Tetsuhiko Kariya (s. 16. lokakuuta 1974 North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Kariya oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä, ja pelasi Pohjois-Amerikan NHL:ssä Mighty Ducks of Anaheimin, Colorado Avalanchen, Nashville Predatorsin ja St. Louis Bluesin joukkueissa yhteensä 15 kauden ajan. Hän pelasi kaiken kaikkiaan 989 NHL:n runkosarjaottelua tehopistein 402+587=989. Kariya pelasi urallaan seitsemän kertaa ssa ja voitti liigan herrasmiespelaajalle jaettavan Lady Byng Memorial Trophyn kahdesti.


title: Paul Kariya

text: Kariya pelasi juniorina kaksi vuotta BCHL-sarjan Penticton Panthersissa, ja hänet valittiin Kanadan parhaaksi juniorijääkiekkoilijaksi vuonna 1992. Tämän jälkeen Kariya pelasi Mainen yliopiston joukkueessa, joka voitti NCAA-yliopistosarjan mestaruuden vuonna 1993. Mighty Ducks of Anaheim Kariyan NHL:ään neljäntenä pelaajana seuran historian ensimmäisenä pelaajavarauksena. Kariya debytoi NHL:ssä kaudella 1994–1995. Anaheimissa hän pelasi yhdeksän kauden ajan, ja muodosti tehokkaan kaksikon laitahyökkääjä Teemu Selänteen kanssa. Kariya toimi Anaheimin kapteenina seitsemän kautta, ja johdatti joukkueen seuran historian ensimmäiseen Stanley Cup -finaaliin vuonna 2003. Kauden 2004–2005 Kariya pelasi Colorado Avalanchessa, jonka jälkeen hän siirtyi kahdeksi vuodeksi Nashville Predatorsiin, jossa hän teki kaudella 2005–2006 joukkueen yhden kauden syöttö- ja piste-ennätyksen. Kariya päätti NHL-uransa kolmen St. Louis Bluesissa vietetyn kauden jälkeen.


title: Paul Kariya

text: Kansainvälisissä otteluissa Kariya edusti Kanadan jääkiekkomaajoukkuetta viidessä arvoturnauksessa: kahdesti olympialaisissa ja kolmesti MM-kilpailuissa. Nuorten maajoukkueessa Kariya pelasi kaksi MM-turnausta. Maajoukkueissa hän pelasi yhteensä 51 ottelua tehoin 20+29=49, ja oli voittamassa urallaan olympiakultaa ja olympiahopeaa, MM-kultaa ja MM-hopeaa sekä nuorten MM-kultaa.


title: Paul Kariya

text: Kariya valittiin Hockey Hall of Fameen vuonna 2017. Anaheim Ducks jäädytti hänen pelinumeronsa 9 vuonna 2018.


title: Paul Kariya

text: Kariya oli menestyvä pelaaja jo ennen ammattilaisuraansa. Vuosina 1990–1992 hän pelasi 94 ottelua Penticton Panthersissa BCJHL-juniorisarjassa tehopistein 91+153=244. Vuonna 1992 hän aloitti opiskelun Mainen yliopistossa aloittaen jääkiekon yliopiston omassa joukkueessa, Maine Black Bearsissa. Vuonna 1993 hän voitti ensimmäisenä fuksina Hobey Baker Awardin, Yhdysvaltain yliopistokiekkoilun arvostetuimman yksilöpalkinnon. Hän teki Mainen joukkueessa kaudella 1992–1993 tehopisteet 25+75=100 39 ottelussa, johdattaen joukkueensa sekä NCAA:n että Hockey Eastin mestaruuteen. Hänen veljensä Steve Kariya toimi Mainen yliopiston joukkueen kapteenina sen voittaessa NCAA:n mestaruuden vuonna 1999. Myös Kariyan toinen veli, Martin Kariya, on pelannut jääkiekkoa Mainen yliopiston joukkueessa.


title: Paul Kariya

text: Mighty Ducks of Anaheim varasi Kariyan NHL:ään ensimmäisellä kierroksella neljäntenä pelaajana. Hän edusti kalifornialaisseuraa yhdeksän kauden ajan, joista seitsemän kautta joukkueen kapteenina. Hän pelasi ensimmäisellä NHL-kaudellaan , joka oli työsulun lyhentämä, 47 runkosarjaottelua, joissa keräsi tehot 18+21=39. Hänet nimettiin kauden jälkeen NHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kaudella Kariya pelasi runkosarjassa täydet 82 ottelua tehoin 50+58=108. Kun NHL-seura Winnipeg Jets kauppasi suomalaislaituri Teemu Selänteen Anaheimiin, Kariya, Selänne sekä keskushyökkääjä Steve Rucchin muodostivat yhdessä Anaheimin tehoketjun, ja Kariya ja Selänne olivat koko liigan pelätyin ja tehokkain kaksikko. Molemmat pelasivat myös ssa vuonna 1996.


title: Paul Kariya

text: Kaudella Kariya pelasi runkosarjassa 69 ottelua tehoin 44+55=99, ja pudotuspeleissä 11 ottelua tehoin 7+6=13. Hänet valittiin toistamiseen NHL:n tähdistöotteluun vuonna 1997, jälleen kerran Teemu Selänteen kanssa. Seuraava kausi, , oli Kariyan osalta loukkaantumisten vaivaama, ja hän pelasikin runkosarjassa vain 22 ottelua, joissa kertyivät tehopisteet 17+14=31. Pudotuspelipaikka jäi Anaheimin osalta saavuttamatta. Kariyan oma kausi päättyi jo helmikuussa 1998 hänen saatua aivotärähdyksen Chicago Blackhawksissa pelanneen Gary Suterin iskettyä häntä poikittaisella mailalla kasvoihin. Loukkaantuminen myös esti hänen osallistumisensa Naganon talviolympialaisiin. Kausi sujui Kariyalta jälleen kokonaisuudessaan loistavasti: 82 ottelua pelannut Kariya nakutti runkosarjassa tehot 39+62=101 ja oli jälleen mukana tähdistöottelussa.


title: Paul Kariya

text: Kaudella Anaheim pääsi ensimmäistä kertaa pelaamaan Stanley Cup -mestaruudesta. Kariya oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies pudotuspeleissä Petr Sýkoran ja Adam Oatesin jälkeen tehtyään 21 ottelussa tehot 6+6=12. Finaalisarjan kuudennessa ottelussa New Jersey Devilsin Scott Stevens antoi Kariyalle kovan taklauksen, jonka seurauksena tämä jäi makaamaan jään pintaan useiksi minuuteiksi. Kariya jätti ottelun kesken, mutta palasi 11 minuutin kuluttua takaisin ja teki ottelun 4–1-maalin. Anaheim voitti ottelun 5–2, mutta finaalisarjan se hävisi seitsemännessä ottelussa. Mikäli Ducks olisi voittanut ottelun, Kariyasta olisi tullut Kolmen kullan klubin jäsen. Kariyan viimeinen Anaheimissa vietetty kausi päättyi näin ollen karvaaseen tappioon.


title: Paul Kariya

text: Kaudeksi sekä Kariya että Selänne siirtyivät Colorado Avalanchen joukkueeseen. Kaksi mestaruutta aiemmin voittanut Colorado asetti toiveet kaksikon suhteen korkealle, mutta kausi osoittautui tuoreiden pelaajahankintojen osalta pettymykseksi Kariyan kärsiessä loukkaantumisista ja Selänteen peliajan jäädessä vähäisemmäksi kuin aiemmin.


title: Paul Kariya

text: Kariya ei pelannut otteluakaan aikana, ja hän vietti välivuoden kuntouttaen aiempia vaivojaan. Kariya arveli, että työsulku saattaisi kestää jopa kaksi vuotta, mutta lopulta pelaajien ja omistajien välillä syntyi uusi sopimus vuoden 2005 heinäkuussa. Kariyasta tuli rajoittamaton vapaa pelaaja vuoden 2005 elokuussa, ja hän kävi läpi sopimusneuvotteluja kymmenen eri seuran kanssa. Hän teki 5. elokuuta kahden vuoden ja arvoltaan yhdeksän miljoonan dollarin sopimuksen Nashville Predatorsin kanssa. Työsulun jälkeen voimaan tulleiden NHL:n sääntömuutosten oli tarkoitus edistää Kariyan kaltaisten nopeiden taitopelaajien asemaa, ja Kariyan päätöstä siirtyä Nashvilleen tuki joukkueen luisteluvoimaa ja nopeutta painottanut pelitapa. Kariyasta tuli sopimuksen Nashvillen seurahistorian parhaiten palkattu pelaaja, ja seuran general manager David Poile hehkutti Kariyan sopimuksen olevan ”kiistatta seuran historian suurin sopimus”.


title: Paul Kariya

text: Nashvillen syyskuun 2005 harjoitusleirin aikana Kariya loukkasi nilkkansa ja nivusensa, mikä rajoitti hänen harjoitteluaan kauden 2005–2006 edellä. Kariya kuitenkin toipui ajoissa kauden ensimmäiseen otteluun, jossa onnistui myös maalinteossa: hän teki ottelun kolmannessa erässä 2-2 -tasoitusmaalin ohittaen San Jose Sharks -maalivahti Evgeni Nabokovin. Kauden seuraavassa ottelussaan Nashville kohtasi Kariyan aiemman seuran, Mighty Ducks of Anaheimin, ja Kariya teki ottelun voittomaalikilpailussa 3-2 -voittomaaliksi jääneen osuman. Nashville aloitti kauden vahvasti, ja joukkue voitti kahdeksan ensimmäistä otteluaan. 18. huhtikuuta 2006 Kariya teki runkosarjan viimeisessä ottelussa hattutempun Detroit Red Wingsiä vastaan. Nashville voitti ottelun maalein 6-3, ja varmisti voiton myötä läntisen konferenssin neljännen sijan. Kariya teki kaudella 82 ottelussa 31+54=85 tehopistettä ja asetti täten Nashvillen seurahistorian yhden kauden maali-, syöttö- ja piste-ennätyksen nimiinsä. Lisäksi Kariyan 14 ylivoimalla tekemää maalia nousivat jakamaan puolustaja Andy Delmoren kaudella 2002–2003 asettaman seuraennätyksen, ja hänen 245 laukaustaan kohti maalia jäivät vain hieman Cliff Ronningin asettaman ennätyksen (248) alle. Nashville pelasi tilastollisesti historiansa parhaan kauden saavuttaen runkosarjassa 49 voittoa ja 106 pistettä, mutta pudotuspeleissä ilman ykkösmaalivahtiaan Tomáš Vokounia pelannut joukkue hävisi jo ensimmäisellä kierroksella San Jose Sharksille voitoin 4-1.


title: Paul Kariya

text: Tilastollisesti hyvän kauden jälkeen Nashville vahvisti kokoonpanoaan hankkimalla keskushyökkääjä Jason Arnottin ja laitahyökkääjä Jean-Pierre Dumontin. Kariya kommentoi Arnottin hankinnan olleen joukkueelle eduksi, sillä keskushyökkääjien pelaaminen ja koon puute olivat olleet Nashvillen keskeisimpiä heikkouksia edeltävällä kaudella ja etenkin pudotuspeleissä, jossa San Jose Sharks oli kova vastus kookkaiden keskushyökkääjiensä Joe Thorntonin ja Patrick Marleaun johdolla. Monien asiantuntijoiden keskuudessa Nashvillen uskottiin olevan vahva ehdokas Stanley Cup -voittajaksi. Ennen kauden 2006–2007 aloitusta Nashville ilmoitti puolustaja Kimmo Timosen olevan seuran uusi kapteeni, jonka varakapteeneiksi Kariya ja Steve Sullivan oli valittu. Kariya oli joukkueensa paras pistemies (82 ottelua tehopistein 24+52=76), ja Nashville pelasi runkosarjassa jälleen vahvasti. Seura hankki ennen NHL:n siirtotakarajan umpeutumista vahvuuteensa vielä keskushyökkääjä Peter Forsbergin, joka nousi Kariyan rinnalle joukkueen ykkösketjuun. Nashville uusi edellisen kauden historiallisen tilastonsa kerättyään runkosarjassa 51 voittoa ja 110 pistettä, ja se sijoittui läntisen konferenssin neljänneksi. San Jose Sharks osoittautui kuitenkin pudotuspeleissä toistamiseen vahvemmaksi joukkueeksi pudottaen Nashvillen jälleen voitoin 4-1.


title: Paul Kariya

text: Heinäkuussa 2007, sopimuksen Nashvillen kanssa päätyttyä, Kariya solmi kolmivuotisen, yhteisarvoltaan 18 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sopimuksen St. Louis Bluesin kanssa. Ensimmäisellä kaudellaan St. Louisissa hän pelasi joukkueensa jokaisessa ottelussa keräten tehopisteet 16+49=65. Blues ei kuitenkaan päässyt pudotuspeleihin. Toinen St. Louisissa vietetty kausi oli hänen uransa lyhyin: loukkaantumisista kärsinyt Kariya pelasi runkosarjassa vain 11 ottelua, joissa hän merkkautti tehopisteet 2+13=15. Kaudella Kariya oli mukana 75 ottelussa tehoin 18+25=43.


title: Paul Kariya

text: Kariya jätti väliin koko kauden aivotärähdyksen jälkeisen oireyhtymän vuoksi. Hän oli ollut edellisellä kaudella sivussa kuusi ottelua saatuaan aivotärähdyksen Patrick Kaletan kyynärpäätaklauksesta joulukuussa 2009. Toistuvat aivotärähdykset, joista ensimmäisen hän sai jo vuonna 1996, saivat hänet lopulta lopettamaan pelaajauransa. Hän ilmoitti uransa päättymisestä kesäkuussa 2011.


title: Paul Kariya

text: Kariya ylitti 15 kautta kestäneellä NHL-urallaan sadan runkosarjapisteen rajan kaksi kertaa: kausilla 1995–1996 ja 1998–1999. 80 runkosarjapisteen rajan hän ylitti näiden kausien lisäksi neljä kertaa: kausilla 1996–1997, , 2003–2003 ja . Hän on Anaheim Ducksin seurahistorian pitkäaikaisin kapteeni, toimittuaan joukkueen kapteenina vuosina 1996–2003. Nashville Predatorsissa hän on seurahistorian eniten syöttö- ja tehopisteitä yhden kauden aikana saavuttanut pelaaja.


title: Paul Kariya

text: Kariya tuli valituksi NHL:n ensimmäiseen kolme kertaa, vuosina 1996, 1997 ja 1999, ja toiseen tähdistökentälliseen kaksi kertaa, vuosina 2000 ja 2003. NHL:n tähdistöottelussa hän pelasi seitsemänä vuonna. Lisäksi hänet palkittiin NHL-urallaan kahdesti, vuosina 1996 ja 1997, herrasmiespelaajan palkinnolla Lady Byng Memorial Trophylla.


title: Paul Kariya

text: Ensimmäisen arvoturnauksensa aikuisten tasolla Kariya pelasi vuonna 1993, kun hänet valittiin Kanadan joukkueeseen Saksan MM-kilpailuihin. Hän pelasi turnauksessa kahdeksan ottelua tehoin 2+7=9. Kariya valittiin Kanadan olympiajoukkueeseen Lillehammeriin 1994. Tuolloin hän pelasi kahdeksan ottelua tehopistein 3+4=7. Kanada jäi hopealle Kariyan epäonnistuttua finaalissa rangaistuslaukauskilpailun kuudennella kierroksella Peter Forsbergin tekemän maalin jälkeen.


title: Paul Kariya

text: Lillehammerin olympialaisten jälkeen Kariya edusti Kanadaa kahdesti MM-kilpailuissa ja kerran olympialaisissa. MM-kilpailuissa 1994 Kariya voitti kultaa ja vuoden 1996 MM-kilpailuissa hopeaa. Hänet nimettiin molempina vuosina MM-turnauksen tähdistökentälliseen ja vuonna 1994 myös parhaaksi hyökkääjäksi. Hän kuului vuonna 2002 Salt Lake Cityn talviolympialaisissa kultaa voittaneeseen Kanadan joukkueeseen. Neljä vuotta aiemmin hänet oli valittu Kanadan joukkueeseen Naganon talviolympialaisiin, mutta ennen olympialaisia tapahtunut aivotärähdys epäsi Kariyan pelimahdollisuudet.


title: Paul Kariya

text: Nuorten arvoturnauksissa Kariya pelasi kaksi kertaa, MM-kilpailuissa vuosina 1992 ja 1993, ja oli voittamassa kultaa 1993.


title: Paul Kariya

text: Paulilla on kaksi pikkuveljeä, Steve Kariya (s. 1977) ja Martin Kariya (s. 1981), jotka ovat kumpikin jääkiekkoilijoita. Lisäksi Kariyan pikkusisko, Noriko Kariya (s. 1979) on ammattilaisnyrkkeilijä. Heidän sukujuurensa ovat Japanista.


title: Paul Kariya

text: Anaheim Ducks jäädytti 22. lokakuuta 2018 Buffalo Sabresia vastaan pelatun kotiottelun yhteydessä Kariyan pelinumeron #9


title: Maisin

text: Maisin on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä on noin 2 612 äidinkielistä puhujaa (2000). Kielellä on murre nimeltään kosirava, jolla on noin 600 puhujaa. Useimmat maisinin puhujat osaavat sujuvasti myös korafen, ubirin sekä englannin kieliä. Maisinin sanajärjestys on subjekti-objekti-verbi.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin syndrooma on perinnöllisestä geenivirheestä johtuva harvinainen sidekudossairaus, josta tunnetaan 17 eri alatyyppiä. Oireyhtymää aiheuttavat virheet kollageeneiksi kutsuttuja sidekudoksen rakenneproteiineja koodittavissa geeneissä. Kollageenisairauden vaikutusten vuoksi kaikki kehon sidekudokset voivat olla eri tavoin vaurioituneita eivätkä siksi kestä rasitusta samalla tavoin kuin normaali sidekudos. Tavallisimpia vaurioita ovat sidekudoksen hauraus ja normaalia suurempi venyvyys. Sidekudosta on mm. ihossa, nivelissä, jänteissä ja silmissä.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Sairaus on nimetty sen tunnistaneiden lääkärien, tanskalaisen Edvard Ehlersin (1863–1937) ja ranskalaisen Henri-Alexandre Danlosin (1844–1912), mukaan. Ensimmäinen Ehlers–Danlosin syndrooman oirekuva esiteltiin kirjallisuudessa 1900-luvun alkupuolella.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin syndroomaa on havaittu maailmanlaajuisesti. Suomessa on arvioitu olevan noin 350–500 Ehlers–Danlos-tapausta.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin syndrooman oirekuva vaihtelee alatyypin ja geenivirheen mukaan. Samanaikaisesti ei voi sairastaa kuin yhtä alatyyppiä. Kaikilla ei kuitenkaan ole oireyhtymän kaikkia oireita, ja niiden vaikeusaste voi vaihdella saman perheenkin sisällä.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Tyyppillisiä Ehlers–Danlosin syndrooman aiheuttamia oireita ovat:


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Myös muita sidekudosheikkouden oireita voi esiintyä.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: On arveltu, että monilla sirkustähdillä ja kehollaan huomiota herättäneillä taiteilijoilla sekä muilla esiintyjillä on ollut Ehlers–Danlosin syndrooma.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin syndrooma jaetaan 17 eri alatyyppiin. Koska eri alatyyppien kliiniset oireet ovat jossain määrin päällekkäisiä, pyritään diagnoosi nykyään varmistamaan geenitutkimuksilla.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Tavallisimmat alatyypit ovat


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Harvinaisemmista alatyypeistä kyfoskolioottiselle tyypille ominainen löydös on selkärangan rakennepoikkeavuus, artrokalaattiselle tyypille synnynnäinen lonkkaluksaatio ja dermatosparaxis-tyypille erittäin löysä, roikkuva ja hauras iho.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin oireyhtymän diagnoosikriteereitä uudistettiin vuonna 2017, ja uudet diagnoosikriteerit ovat nähtävillä Ehles–Danlos Societyn sivustolla.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Lääkäri diagnosoi Ehlers–Danlosin syndrooman. Tavallisesti potilasta haastatellaan ja pyritään selvittämään, onko hänen sukulaisillaan sairauteen sopivaa oirekuvaa. Näin saadaan käsitys mahdollisesta sairauden ilmenemisestä lähisuvussa.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin syndrooman diagnoosin mahdollisuutta arvioidessa tarkastellaan potilaan niveliä, ihoa ja muita mahdollisia oireita. Nivelten pitää olla selvästi yliliikkuvat; Beightonin kriteerien tulee täyttyä vähintään 5/9. Myös ihossa pitää olla muutoksia. Pelkkä nivelten yliliikkuvuus on etenkin nuorilla yleinen löydös, eikä siihen välttämättä liity mitään toiminnallista haittaa. Jos yliliikkuvuus aiheuttaa vaivoja, puhutaan hypermobiliteettisyndroomasta. Tällä hetkellä lääkärit ovat erimielisiä siitä, missä määrin hypermobiliteettioireyhtymä ja hypermobiili EDS ovat päällekkäisiä oirekokonaisuuksia.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Useimpien EDS-alatyyppien geenivirheet on tunnistettu, ja niitä on mahdollista tutkia verinäytteestä. Näitä tutkimuksia teettävät perinnöllisyyslääkärit. Poikkeuksen tekee hypermobiili alatyyppi, jonka taustalta ei laajoissakaan tutkimuksissa ole tunnistettu virheitä tunnetuissa sidekudosproteiineja koodittavissa geeneissä. Nykykäsityksen mukaan kyse ei todennäköisesti ole perinnöllisestä yhden geenin taudista lainkaan, vaan taudin syntyyn vaikuttavat useat perinnölliset alttiustekijät ja ympäristö- ja elämäntapatekijät yhdessä. Hypermobiilin EDS:n diagnostiikka on haasteellista, koska oireet ovat epämääräisiä ja laaja-alaisia ja yksilöiden välinen vaihtelu suurta eikä mitään tälle taudille tyypillistä laboratorio- tai kuvantamislöydöstä ole. Diagnoosin asettaa yleensä aiheeseen perehtynyt fysiatri kliinisen kokonaiskuvan perusteella, mutta myös diagnostiikassa käytetyt kliiniset kriteeristöt ja niiden tulkinta vaihtelevat. On siis todennäköistä, että tautimekanismi ei ole kaikkien tämän diagnoosin saaneilla sama, vaan saman kattodiagnoosin alta löytyy todellisuudessa useampia erilaisia ja eri syistä johtuvia tautikokonaisuuksia. Ihobiopsioita käytetään diagnostiikassa nykyään enää harvoin.


title: Ehlers–Danlosin syndrooma

text: Ehlers–Danlosin syndroomaan ei ole olemassa kokonaan parantavaa hoitoa. Oireet saattavat joissakin tapauksissa voimistua iän myötä. Sairauden aiheuttamia elinikäisiä ongelmia voidaan yrittää hoitaa sopivilla tuilla, apuvälineillä ja kipulääkkeillä. Olennaista on liikunta- ja toimintakyvyn mahdollisimman hyvä tukeminen fysioterapian ja toimintaterapian keinoin sekä myös psyykkisestä hyvinvoinnista huolehtiminen. Psykoterapiasta on usein lisähyötyä kroonisen kivun hoidossa sekä sopeutumisessa elämään pitkäaikaissairauden kanssa. Nivelten epästabiilius ja siitä johtuva sijoiltaanmenoriski sekä muut kuhunkin alatyyppiin liittyvät terveysriskit on huomioitava ammatinvalinnassa ja ammatillisessa kuntoutuksessa. Nivelten hypermobiliteettiin osalla potilaista liittyvien hankalienkin kipujen syntymekanismi on pitkälti tuntematon, mutta yhdeksi selitykseksi on ehdotettu puutteellisesta asentotunnosta ja huonoista lihasvoimista johtuvaa alttiutta toistuville nivelen mikrotraumoille. Lapsilla onkin saatu hyviä tuloksia harjoitusohjelmilla, joissa liikeratojen keinotekoisen rajoittamisen sijasta painotetaan aktiivista harjoittelua ja asennon stabiloimista myös nivelten ollessa ääriasennoissa. Vaskulaarityyppiä lukuun ottamatta Ehlers–Danlosin syndroomaan liittyy yleensä normaali elinajanodote, ja suurin osa potilaista pystyy elämään kohtuullisen normaalia elämää.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Oulu–Kontiomäki-rata on Suomen rataverkon osuus Oulun ja Paltamon kunnan Kontiomäen asemien välillä. Rataosan pituus on 166 km ja se on valmistunut vuonna 1930. Rata kulkee seuraillen Oulujokea ja Oulujärven pohjoisrantaa. Valtatie 22 kulkee miltei yhtä matkaa radan kanssa.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Rataosan kautta kulkee suuri osa Kontiomäeltä ja Kajaanista lähtevästä liikenteestä. Myös Kostamuksesta tuleva liikenne ajetaan pääosin Kontiomäen kautta Ouluun ja sieltä edelleen Raaheen ja Kokkolaan. Liikennettä hoitaa VR-Yhtymä. Rataosalla ajetaan kymmenen henkilöjunavuoroa päivittäin.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Rataosalla ajetaan usein raskaita rautamalmipellettijunia. Nämä junat ovat 900 metriä pitkiä, koostuvat kolmesta (nykyisin kahdesta) Sr2-sähköveturista sekä 60 vaunusta, ja painavat jopa 5 600 tonnia. Näin painavien junien jarrutusmatka on yli kilometri. Toisinaan näitä myös vedetään edelleen kolmella Dr16-veturilla.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Rataosa on yksiraiteinen, kauko-ohjattu ja sähköistetty. Rataosalla on myös junien automaattinen kulunvalvonta (JKV). Sähköistys otettiin käyttöön 1. joulukuuta 2006, jännite ajolankoihin kytkettiin 1. lokakuuta 2006 ja sähköveturivetoinen koeliikenne alkoi 1. marraskuuta 2006.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Radan suurin sallittu nopeus henkilöliikenteessä on 120 km/h ja tavaraliikenteessä 100 km/h. Sähköistyksen myötä suurimmaksi sallituksi nopeudeksi henkilöliikenteessä tulee 140 km/h.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Rataosan liikenteenohjaus hoidetaan keskitetysti Oulusta.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Ratahallintokeskus on varannut liikennepaikkanimet Niska ja Liminpuro rataosalle suunniteltaville uusille liikennepaikoille. Niskan suunniteltu liikennepaikka sijaitsee rataosuudella Utajärvi–Vaala, ja Liminpuron suunniteltu liikennepaikka rataosuudella Vaala–Kivesjärvi. Edellä mainitut rataosuudet ovat rataosan pisimpiä liikennepaikkavälejä. Niskan ja Liminpuron toimiessa välisuojastuspaikkoina rataosan läpäisykyky lisääntyisi, koska samaan suuntaan kulkevien junien keskinäinen välimatka olisi lyhyempi.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Edellä mainittujen välisuojastuspaikkojen perustaminen on yksi keino lisätä kapasiteettia, sillä rataosalla on käytössä niin kutsuttu asemavälisuojastus. Asemavälisuojastuksella tarkoitetaan sitä, että rataosalla on opastimia ainoastaan liikennepaikoilla, eikä linjaosuuksia ole mitenkään jaettu lyhyempiin suojastusväleihin opastimin. Tällöin liikennepaikkojen välillä voi liikennöidä ainoastaan yksi juna kerrallaan.


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: Rataosa on valmistunut viidessä osassa seuraavasti:


title: Oulu–Kontiomäki-rata

text: 23. toukokuuta 1995 otettiin käyttöön Kontiomäen ohitusraide, jonka avulla Vartiuksen ja Oulun välinen liikenne voidaan ohjata Kontiomäen ohitse, tarvitsematta siirtää vetureita junan päästä toiseen Kontiomäen ratapihalla.


title: Rondo

text:
Rondo () on soitinmusiikin muototyyppi. Alun perin rondo on ollut eräänlainen keskiaikainen piiritanssi, jossa tanssijat tanssivat ensin piirissä, sitten ulkopuolella vaihtelevilla tavoilla ja taas piirissä. Soitinmusiikin rondon muoto jäljittelee piiritanssia.
Rondo oli erityisen suosittu juuri klassismin aikana. Syy tähän voi olla juuri siinä, että rondo on muodoltaan yksinkertaisena helppo ymmärtää. Lisäksi rondo on ihanteellinen sonaatin viimeiseksi osaksi, sillä se poikkeaa ensimmäisen osan sonaattimuodosta sekä luonteeltaan toisesta, hitaasta osasta.


title: Rondo

text:
Rondo koostuu toistuvasta teemasta sekä teeman välissä olevista erilaisista jaksoista, kuten tanssikin ennen. Rakennetta kuvataan usein kirjaimilla, jossa A vastaa teemaa ja muut kirjaimet väliosia. A B A C A on lyhin mahdollinen rondomuoto, sillä ollakseen rondo teeman täytyy toistua ainakin kolmesti; sävellaji ja korkeus, jolta teema soitetaan, voivat tosin vaihdella.
Usein etenkin klassismin ajan rondot olivat ns. sonaattirondoja. Sen rakenne myötäilee rondon lisäksi sonaattimuotoa. Esittelyjaksoa vastaa ABA, jonka jälkeen tulee teemasta usein poikkeava taite. Esimerkiksi, jos rondo on duurissa, niin C-taite on usein mollissa ja vastaa näin kehittelyjaksoa. Kun teema on C-taitteen jälkeen toistunut kolmannen kerran toistuu B-taite kertausjaksonomaisesti. Se on kuitenkin yleensä jollakin tavalla aiemmasta B-taitteesta poikkeava. Sonaattirondo päättyy teemaan tai lopukkeeseen eli codaan.


title: Rondo

text: Rondoja on sävelletty pääosin klassismin ja romantiikan aikana. Ne olivat joko itsenäisiä kappaleita tai osa esimerkiksi sonaatista. Yleisimmillään rondot esiintyvät juuri sonaatin viimeisenä osana, kuten esimerkiksi Haydnilla, Mozartilla, Beethovenilla ja Chopinilla. Rondoja on myös muiden sonaattimuotoisten teoksissa, kuten sinfonioissa ja konsertoissa.


title: Abung

text: Abung on Indonesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä on noin 700 000 puhujaa pääosin Sumatran saarella. Kielellä on ainakin kolme murretta.


title: Proteus-oireyhtymä

text: Proteus-oireyhtymä eli Wiedemannin oireyhtymä on erittäin harvinainen tauti, jonka tunnusomaisia piirteitä ovat kasvaimen tapaiset muodostumat, kudoksen mosaiikkimaiset ylikasvualueet muun muassa päässä, luissa ja ihossa. Taudissa ovat yleisiä myös rasvapaukamat, paksut luomet ja verisuonikasvaimet. Taudin syitä ei edelleenkään tiedetä, eikä siihen ole olemassa hoitoa. Taudin oireiston kuvasi kokonaisuudessaan ensimmäisenä Hans-Rudolf Wiedemann ja hänen tutkijakollegansa vuonna 1983. Taudin esiintymistiheyden arvioidaan olevan elävänä syntyvillä lapsilla 1/100 000.


title: Proteus-oireyhtymä

text: Tiedemiehet ovat tutkineet proteus-oireyhtymästä kärsivien geenimuutoksia, tutkijat ovat selvittäneet geenimutaation osuutta taudin syntyyn. Yhdysvaltalaisen National Genome Research -instituutin tutkijat löysivät sairastuneissa kudoksissa mutaation geenissä AKT1.


title: Proteus-oireyhtymä

text: Pilkkanimen elefanttimies saanut Joseph Merrick on kuuluisin Proteus-oireyhtymästä kärsinyt ihminen. Proteus-oireyhtymä on saanut nimensä Kreikan mytologiassa esiintyvältä, muotoaan muuttavalta Proteus-hahmolta.


title: Tylyaho

text: Tylyaho () on kuvitteellinen kylä J. K. Rowlingin luomassa Harry Potter -fantasiakirjasarjassa. Tylyaho on kokonaan velhojen ja noitien asuttama kylä, jossa on myös muun muassa erinomainen karamellipuoti, Hunajaherttua. Se sijaitsee Tylypahkan luoteispuolella. Tylypahkan kolmannen luokan ja sitä vanhemmat oppilaat saavat tiettyinä, niin sanottuina "Tylyahon viikonloppuina" käydä kylässä muun muassa ostamassa makeisia, pilapuodin tuotteita ym. Näihin vierailuihin tarvitaan vanhemman tai muun huoltajan antama lupalappu.


title: Tylyaho

text: Tylyahon kylä esiintyy "Harry Potter" -elokuvasarjan elokuvissa "Azkabanin vanki", "Feeniksin kilta" ja "Puoliverinen prinssi".


title: Tylyaho

text: Dervissi & Paukku () myy ja korjaa taikaesineitä. Kauppa sijaitsee lähellä Tylyahon pääkadun loppupäätä.


title: Tylyaho

text: Hunajaherttua () on yksi maailman kuuluisimmista velhojen sokerileipomoista. Siellä myydään kaikenlaisia makeisia, mm. suklaasammakoita, lakritsisauvoja, pippuripiruja, mehujauhepalloja, Bertie Bottin jokamaunrakeita, viuhpiiporeita, Drooblen parasta purkkapallopurkkaa, hammasvälilankaminttua, jäähiiriä, torakkaterttuja, hyytelöetanoita, verenmakuisia tikkukaramellejä, räjähtäviä namusia ja hattarakyniä. Hunajaherttua on erityisesti tunnettu erikoistoffeestaan, mutta puodissa myydään myös kermaisia nougatlohkareita, hohtavan pinkkejä kookosjääkuutioita, hunajanvärisiä toffeekimpaleita sekä satoja erilaisia suklaapatukoita.


title: Tylyaho

text: Puodin omistajat, Ambrosius Flume ja hänen vaimonsa, elävät asunnossa myymälän yläpuolella.


title: Tylyaho

text: Hunajaherttuan kellarissa on lattialuukku, joka toimii salakäytävänä. Käytävä johtaa yksisilmäisen noidan patsaaseen Tylypahkan kolmanteen kerrokseen. Harry käyttää kyseistä salakäytävää päästäkseen laittomasti Tylyahoon kolmantena kouluvuonnaan.


title: Tylyaho

text: Kirjurinruodin Kynäpuoti () on kirjoitustarvikekauppa, joka myy kaikkea mitä kirjoittamiseen tarvitsee, kuten sulkakyniä, mustetta, pergamenttia, kirjekuoria, leimasimia ja muita.


title: Tylyaho

text: Kolme luudanvartta () on hyvin tunnettu majatalo ja pubi Tylyahon kylän pääkadulla, Skotlannissa. Se tunnetaan herkullisesta kermakaljasta ja sen kauniista omistajasta Matami Rosmertasta, joka asuu pubin yläpuolella. Kolme luudanvartta on suosittu kohde Tylypahkan oppilaiden ja henkilökunnan keskuudessa. Se on myös monen tärkeän tapahtuman tapahtumapaikkana, kuten Rita Luodikon haastatellessa Harrya tämän viidentenä vuonna. Majatalo on tärkeä myös brittiläisessä velhohistoriassa sen ollessa vuoden 1612 maahiskapinan päämajana.


title: Tylyaho

text: Matami Puddifootin kahvila () sijaitsee Tylyahon pääkadulta haarautuvalla pikkutiellä. Kahvila on pieni ja sitä suosivat erityisesti Tylypahkan lemmenparit. Ystävänpäivänä Matami Puddifoot on koristellut kahvilansa kultaisilla kerubeilla joista lentää tasaisin väliajoin vaaleanpunaisia konfetteja parien päälle. Harry oli Cho Changin kanssa Matami Puddifootilla viidennen kouluvuotensa ystävänpäivänä.