title: Richard Dean Anderson

text: Anderson syntyi vuonna 1950 Minneapolisissa, Minnesotan osavaltiossa. Hänen isänsä oli opettaja ja äitinsä taiteilija. Kouluaikoina hän haaveili ammattilaisjääkiekkoilijan urasta kunnes mursi kätensä kahdessa tapaturmassa. High schoolin jälkeen Anderson opiskeli teatteria St. Cloud State Collegessa ja Ohion yliopistossa, mutta jätti tutkintonsa kesken. Hänen tiensä vei New Yorkin ja San Franciscon kautta Los Angelesiin. Siellä hän työskenteli katukoomikkona, jonglöörinä ja laulajana. Marineland Pacificissä hän työskenteli esiintyen merinisäkäsesityksissä. Lisäksi hän esiintyi teatterilavalla Pilgrimage Live Theatressa.


title: Richard Dean Anderson

text:
Vuonna 1976 Anderson sai roolin tohtori Jeff Webberinä saippuasarjassa "General Hospital". Andersonin hahmosta tuli pian suosittu, ja se antoi lähtölaukauksen hänen televisiouralleen. Tämän jälkeen Anderson tähditti monia televisiosarjoja, kuten "Seven Brides for Seven Brothers" ja "Emerald Point".
Vuonna 1985 Anderson valittiin päärooliin sarjassa "Ihmemies", jossa hän esitti MacGyveriä, teeskentelemätöntä sankaria. Rooli teki Andersonista kansainvälisesti tunnetun. Andersonista miellyttävin televisioprojekti oli näytellä kriitikoiden palkitsemassa sarjassa "Legend", joka oli 1800-luvulle sijoittuva omaperäinen science fiction -henkinen lännensarja. Se oli kolmas Andersonin ja Michael Greenburgin perustaman yhtiön, Gekko Film Corp.:n, tuottama sarja. Aiemmat olivat "Ihmemies MacGyverin" tv-elokuvat "Lost Treasure of Atlantis" vuonna 1993 ja "Trail to Doomsday" vuonna 1994. Anderson näytteli kahdeksan ensimmäisen kauden ajan pääosaa sarjassa "Tähtiportti". Kahdessa viimeisessä tuotantokaudessa hänet nähtiin vain vierailevana tähtenä. Hän oli myös vieraileva tähti "Stargate Atlantis" ja "Stargate Universe" -sarjassa.


title: Richard Dean Anderson

text: Televisiosarjojen lisäksi Anderson on näytellyt useissa televisioelokuvissa, kuten "Ordinary Heroes" (tv-elokuvadebyytti), "Past the Bleachers", "Eyes of a Stranger", "Murhaajan silmin" ("Through the Eyes of a Killer"), "Beyond Betrayal" ja "Stargate: Continuum". Hänen hyytävin esityksensä Susan Deyn väkivaltaisena miehenä "Beyond Betrayalissa" sai Daily Variety -lehden kirjoittamaan: "huomioikaa Richard Dean Andersonin hyytävän hyvä näyttelijäntyö: hänen hahmonsa voisi olla Halloweenin suosikki." Anderson myös näytteli NBC-yhtiön minisarjassa "Pandora's Clock".


title: Richard Dean Anderson

text: Vuonna 1997 ilmestyneessä tietokoneroolipelissä "" Anderson toimi ääninäyttelijänä.


title: Richard Dean Anderson

text: Työn ulkopuolella hän nauttii hiihtämisestä, jääkiekosta, autourheilusta ja pyöräilystä. Lisäksi hän pitää kitaran soittamisesta ja hänen säveltämänsä kappale "Eau d'Leo" soi eräässä MacGyverin jaksossa. Anderson toimii myös aktiivisesti useissa hyväntekeväisyysjärjestöissä, kuten Make-A-Wish Foundationissa, joka myönsi hänelle vuonna 1995 "Julkisuuden henkilö" -palkinnon.


title: Richard Dean Anderson

text: Anderson osallistuu aktiivisesti Multiple Sclerosis Societyn (MS-tauti-järjestö), Special Olympicsin (vammaisten olympialaisten) sekä Celebrity All-Star Hockeyn (kuuluisuuksien all-star jääkiekkoturnauksen) että kasvatukselliseen ja ajanvietteelliseen Challenger's Club for Boys and Girls -nuortenkeskuksen toimintaan. Anderson on yksi Celebrity All-Star Hockey -turnauksen perustajista. Hän kuuluu myös käsiaseita vastustavan järjestön johtokuntaan.


title: Richard Dean Anderson

text: Anderson ei ole ollut naimisissa, mutta hänellä on puvustaja Apryl Prosen kanssa elokuussa 1998 syntynyt tytär.


title: Bondin kierto

text:
Bondin kierto: Jääkaudella tapahtui Bondin kiertoa, joka oli hidas lämpötilan viileneminen ja sen nopea palautuminen noin 7 000 vuoden jaksossa. Tämän jakson päällä ratsasti hieman lyhyempiä mutta suuria lämpötilanvaihteluja, mm. DO-tapahtumat. Bondin kierron arvellaan johtuneen siitä, että jäätiköt olivat välillä raskaita ja välillä kevyitä. Suuri jäätikkö romahti jostain syystä äkkiä mereen, ehkä oman painonsa alla, noin 7 000 vuoden välein.
Tämän jälkeen tuli jonkin aikaa kylmää, ja lämpeni äkkiä.
Lämpötila alkoi taas viiletä jäätiköiden uudestaan laskiessa ja muuttuessa raskaammiksi.


title: Bondin kierto

text: Bondin kierto oli jääkaudella tapahtuva kylmenemisten ja lämpenemisten vuorottelu, joka tapahtui noin 7 000 vuoden jaksoissa. Jaksot vaihtelevat välillä 3 000–14 000 vuotta.


title: Bondin kierto

text:
Jakso oli Veiksel-jääkauden alussa pitkä, ja lyheni loppua kohti.
Kierto alkoi nopealla noin 15 °C:n lämpötilan nousulla Grönlannissa. Tällöin vapautui suuria määriä jäävuoria mereen, mikä vähitellen jäähdytti ilmastoa.


title: Bondin kierto

text:
Tämän hitaan jäähtymisen katkoivat pienemmät, nopeammat n. 8 asteen viilenemiset ja hyvin nopeat 8–10 asteen nousut, DO-tapahtumat. Jokainen viileneminen päättyi yhä pienempään lämpötilan nousuun, kunnes Bondin sykli alkoi taas alusta.
Lämpötila vaihteli huomattavasti myös pienemmän viilenemisen aikana, oli mini-DO-kierto. Arvellaan olleen myös noin 300–500 vuoden jaksollisuutta jääkaudella. Pienempi DO-kierto liittyi vedenpinnan nousuun ja sitä seuranneeseen lauttajään irtoamiseen. Pitempijaksoiset viilenemiset saattoivat johtua suurten jäätikön patoamien jääjärvien tyhjenemisestä.


title: Bondin kierto

text:
Bondin kierron arvellaan liittyneen muutoksiin Amerikan
Laurentiden jäätikössä sekä sen vaikutuksesta termohaliinikiertoon. Bondin kierto alkoi hitaalla jääkentän koon kasvulla, johon liittyi laskeva trendi lämpötiloissa Pohjois-Atlantin pohjan tuntumassa olevan syväveden muodostuksessa. Bondin kiertoon liittyvässä Heinrichin tapahtumassa jääkenttä kutistui äkkiä ja lämpötila laski yli 10 °C. Tähän liittyi mahdollisesti Amerikassa olevan jääjärven tyhjeneminen. Valtava määrä jäävuoria vapautui mereen.
Lämpötilan kanssa samaan tahtiin vaihteli syvän veden muodostus Atlantilla. Syvä vesi on ollut alkujaan lämmintä merivirran pintavettä, mutta on viilennyt ja vajonnut pohjaan.
Golf-virta tuo vettä etelästä ainakin kahdelle termohaliinikierron alaspainumisalueelle, Norjanmerelle 10 Sv voimalla ja Labradorinmerelle 5 Sv voimalla.


title: Bondin kierto

text:
Jääkaudella Pohjois-Atlantin Golfvirran voimakkuus vaihteli jäätiköiden sulamisvesien takia. Golfvirta toi lämpöä Pohjois-Atlanttia ympäröiville alueille, mm. Eurooppaan. Kaikkein kylmimpänä kautena koko Golfvirta Pohjois-Atlantilla pysähtyi, kun Hudsoninsalmelta tulleet jäävuoret pysäyttivät termohaliinikierron myös Labradorinmerellä.
Kylmänä kautena Golfvirta oli Norjanmerellä Norjan ja Islannin välissä pysähdyksissä. Kaikkein lämpimimpänä jääkauden kautena Golfvirta ulottui Pohjois-Norjan pohjoispuolella ohi Britannian ja Skandinavian suurten jäämassojen. Golfvirta hinasi perässään myös lämmintä ilmaa. Suuria maailmanlaajuisia kylmenemisiä (jolloin Golfvirta ei virrannut Pohjois-Atlantilla lainkaan) sanotaan Heinrichin tapahtumiksi.
Vain Pohjois-Atlantin ympäristöön/pohjoiselle pallonpuoliskolle liittyvät Dansgaard-Oescherin tapahtumiin, joita oli yhdessä Bondin kierrossa monta Heinrichin tapahtumien välissä. Näihin liittyvissä pienissä kylmenemisissä Golfvirta pysähtyi vain osittain, Islannin ja Grönlannin lähelle ulottuva haara meni tukkoon jäiden sulamisvesien takia.
Dansgaard-Oeschgerin tapahtuma käynnisti lämpimän kauden, jolloin jää suli laajalta alueelta ja kasvillisuusvyöhykkeet siirtyivät pohjoisemmaksi.


title: Bondin kierto

text:
Jääkauden keskelläkin lämpimänä kautena Golfvirta ulottui Pohjois-Norjaan, jonka viereinen meri ei ollut yhtenäisesti jäässä ainakaan kesällä. Islannin jääpeite kutistui. Ilmasto lämpeni Norjassa 5 °C, Etelä-Englannissa 4 °C, Ranskassa 2–4 °C ja Itä-Euroopassa 2 °C.
Mutta kylmänä kautena jääpeite ulottui linjalle Newfoundland–Islanti–Irlanti.
Kaikkein kylmimpänä kautena Etelä-Englannin ja Grönlannin eteläkärjen ja Islannin välissä ollut alue jäätyi, ja Länsi-Euroopan lämpötila laski 1–2 °C, eniten Ranskassa ja Espanjassa.


title: Bondin kierto

text: On melko todennäköistä, että dryaskauden tapaiset muutaman asteen viilenemiset johtuvat termohaliinikierron pysähtymisestä tai keskeytymisestä. Termohaliinikierrossa kylmä tiheä suolainen syvävirtaus pitää yllä ilmankin lämpötiloja tasaavaa meriveden kiertoa. Suolaton kylmä vesi sotkee tämän virtauksen sekä pinnalle että syvälle virratessaan. Kiertohan perustuu veden tiheyseroihin, jotka riippuvat sekä veden suolaisuudesta että lämpötilasta. Suolattoman, kylmän veden virtaaminen Golfvirtaan riittää pysäyttämään sen.


title: Bondin kierto

text:
Termohaliinikierto on tämän mukaan erityisen herkkä muuttumaan paikallisten häiriöiden takia. Ilmastossa tiedetään olevan monia muita lyhyehköjä jaksollisuuksia, kuten El Niño.
Nykyään arvellaan, että termohaliinikierto värähtelee itsekseen sopivissa oloissa, varsinaista tahdittajaa ei tarvita. Lämpimänä jääkausien välisenä aikana ei tiedetä tapahtuneen voimakkaita muutoksia termohaliinikierrossa
ja pohjoisissa lämpötiloissa.


title: Bondin kierto

text:
Eri tutkijat ovat arvelleet ilmastossa esiintyvän muun muassa 1500, 2100 tai 2500-2600 vuoden jaksoja. Toisten mielestä 1500 vuoden jakso on 1470 vuotta, toisten mielestä noin 1000-2000 vuoden valejakso.
Auringon aktiivisuudessa arvellaan tapahtuvan muutoksia 1 500 vuoden jaksoissa. Nämä muutokset heijastuvat maapallolle ja olivat ehkä voimakkaampia jääkaudella juuri termohaliinikierron helpomman häiriytyvyyden vuoksi. Toinen teoria on, että Kuun aiheuttamat häiriöt muuttavat jäävuorien muodostumista 1 800 vuoden jaksoissa.


title: Bondin kierto

text:
Nykyisellä jääkausien välisellä ajalla ilmasto ei viilene äkkiä jääkausilukemiin. Termohaliinikierto ei pysähdy muutamassa viikossa
niin kuin elokuvissa annetaan ymmärtää. Lisäksi kasvihuoneilmiö saattaa kompensoida termohaliinikierron pysähtymisen vaikutukset.


title: Bondin kierto

text: Keski-Veikselin eräässä vaiheessa tapahtui pohjoisella pallonpuoliskolla sarja nopeita lämpötilan muutoksia, jotka eivät näy Antarktiksen lämpötilakäyrässä ja ilmakehän hiilidioksidikäyrässä. Ne olivat peräkkäisiä DO-tapahtumia joissa lämpötila ja jäätiköiden sulamisvesien määrä ensin nousivat rajusti, sitten laskivat hitaasti.


title: Bondin kierto

text:
Heinrichin tapahtuma ja suurin DO-tapahtuma seurasivat ajallisesti toisiaan kuin ajajat tandempyörässä kun pyörä ajaa ohi. Ensin tapahtui suuri, noin 1 000 vuoden levyinen viileneminen, Heinrichin tapahtuma. Pohjois-Atlantille levisi suuret määrät jäävuoria ja ne sulivat. Tällöin termohaliinikierto pysähtyi kokonaan jäävuorien sulavesien takia. Golfvirta ja Pohjois-Atlantin merijää ulottuivat 50 leveysasteelle. Vallitsi kylmä stadiaali, jäätiköitymisaika.
Etelämantereen lämpötila alkoi hitaasti nousta, samoin ilmakehän hiilidioksidipitoisuus. Grönlannissa oli kylmää 1 000 vuotta. Mutta sitten sattui DO-tapahtuma, jolloin lämpötila nousi äkisti. Sulamisvettä vapautui suuri määrä mereen. Merivirta ulottui ainakin 70. leveysasteelle. Alkoi lämmin interstadiaali, jonka aikana lämpötila alkoi kuitenkin laskea hitaasti.
Hidasta laskua kesti 1 000 vuotta.
Myös Antarktiksen lämpötila kääntyi laskuun.
Kun lämpötila oli jälleen kylmällä stadiaalitasanteella, Antarktiksenkin lämpötilan lasku pysähtyi, samoin ilmakehän hiilidioksidipitoisuus.
mutta DO-tapahtuman jälkeisellä jääkausitasanteella merivirta ulottui leveysasteelle 60.
Heinrich-Dansgaard/Oeschger tandemeita sattui jääkaudella ainakin 14 500 vuotta sitten (H1, Bølling/Allerød-lämpeneminen), 36 000 vuotta sitten (H4, jota seurasi DO- tapahtuma 8), 45 000 vuotta sitten (H5 ja DO-tapahtuma 12).


title: Bondin kierto

text: Eteläisen pallonpuoliskon tapahtumat ovat havaintojen mukaan osin päinvastaisia. Esimerkiksi kun Pohjois-Atlantilla on kylmä Heinrichin tapahtuma niin silloin Antarktiksen lähellä kylmenee hitaasti ja päin vastoin.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates Khalkedonilainen (, 396 eaa. Khalkedon – 314 eaa. Ateena) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän seurasi Speusipposta Platonin Akatemian johtajana. Hän toimi virassa vuodesta 339 eaa. vuoteen 314 eaa.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates oli kotoisin Khalkedonista, nykyään Kadıköy. Hän muutti Ateenaan varhaisessa nuoruudessa, ja hänestä tuli Sokrateen seuraajan Aiskhineen oppilas. Myöhemmin hän liittyi Platonin oppilaisiin. Hän tapasi Platonin Sisiliassa vuonna 361 eaa. Vuonna 399 eaa. hän seurasi Speusipposta Akatemian johdossa. Speussipos oli jo 340 eaa. valinnut Ksenokrateen seuraajakseen, mutta tästä huolimatta hänen kuolemansa jälkeen järjestettiin äänestys seuraajan valitsemiseksi. Ksenokrates voitti kilpailijansa Menedemoksen ja Herakleides Pontoslaisen täpärästi muutamalla äänellä. Hän toimi kolmeen otteeseen Ateenan lähetystötehtävissä, kerran Filippos II:n luona, kahdesti Antipatroksen luona.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates oli pahastunut makedonialaisesta vaikutuksesta, joka oli silloin vallalla Ateenassa, ja pian Demostheneksen kuoleman (322 eaa.) jälkeen hän kieltäytyi hänelle tarjotusta kansalaisuudesta. Hänellä ei kuitenkaan ollut varaa maksaa muukalaisille määrättyä veroa, joten hänet myytiin orjaksi. Hänet osti Demetrios Faleronlainen, joka palautti tämän vapauden.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates kuoli vuonna 314 eaa. Häntä seurasi Akatemian johdossa Polemon, jonka hän oli käännyttänyt hyville teille paheellisestä elämästä. Polemonin lisäksi hän opetti muun muassa akatemialaista Krantoria, valtiomies Fokionia, Pellenen tyranni Khaeronia, stoalaista Zenon Kitionilaista ja Epikurosta.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen vakava ja vahva luonne voittivat hänelle yleisen kunnioituksen, ja hänen puhtaudestaan, rehellisyydestään ja hyväntahtoisuudestaan muistettiin tarinoita pitkään. Hänen käsityskykynsä ei ollut erityisen nopea, mutta hän korvasi sen sillä, että hän rakasti totuutta tunnollisesti, ja ahkeroi väsymättömästi. Hän ei ollut yhtä luova kuin Speusippos ja pitäytyi näin kirjaimellisemmin alkuperäisiin Platonin oppeihin. Tämän vuoksi häntä pidetään tyypillisenä Vanhan Akatemian edustajana.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates kirjoitti useita teoksia. Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti 75 teosta, yhteensä 224 239 riviä. Niissä hän käsittelee lähes kaikkia Akatemiassa opetettuja asioita. Erityisesti hän keskittyi metafysiikkaan ja etiikkaan. Hänen sanotaan keksineen, tai ainakin painottaneen, filosofian kolmijaon fysiikkaan, dialektiikkaan ja etiikkaan.


title: Ksenokrates

text: Ontologiansa Ksenokrates rakensi Platonin asettamalle perustukselle: Yhdessä Platonin kanssa hän piti selvänä, että ideat tai luvut ovat luonnon orgaanisten tuotteiden syynä, ja että ne ovat johdettuja ykseydestä (joka on aktiivinen) ja moneudesta (joka on passiivinen). Hän loi tälle perustavanlaatuiselle dogmalle kuitenkin uuden tulkinnan. Platonin mukaan olemassaolo on mieli moneutena: Mieli ykseytenä, eli universaali mieli, käsittää oman moneutensa ikuisina, muuttumattomina, älyllisinä ideoina; ja mieli moneutena, eli erityinen mieli, hahmottaa oman moneutensa lyhytaikaisina, muuttuvina ja aistittavina asioina.


title: Ksenokrates

text: Platonin alkuperäisen ajatuksen mukaan ideat ovat universaalin mielen laki, ja tuottavat erityisessä mielessä aistihavaintoja, joita kutsutaan asioiksi ja esineiksi. Näin idea on determinantti, joka voidaan ajatella jossain määrin "kvantiteettina" eli lukumääränä ja myös "lukuna". Nämä ideaaliset luvut ovat kuitenkin eri asia kuin aritmeettiset luvut.


title: Ksenokrates

text: Näyttää kuitenkin siltä, että Ksenokrates ei kyennyt ymmärtämään sitä idealismia joka oli Platonin metafysiikan perustana, ja piti prinsiippeinä aritmeettista ykseyttä ja moneutta, ja vastaavasti samaisti ideaaliset luvut aritmeettisiin lukuihin. Näin hänen ajatuksensa ottivat takapakkia joidenkin pythagoralaisten karkeisiin ajatuksiin, ja hän asetti itsensä alttiiksi Aristoteleen avoimelle kritiikille. Aristoteles vastusti Platonin ideaoppia, ja hänellä oli paljon sanottavaa myös Ksenokrateen ideaoppia vastaan. Hän jakoi "Metafysiikassaan" platonilaiset kolmeen ryhmään:Aristoteles huomautti, että jos ideat ovat lukuja, jotka koostuvat aritmeettisista yksiköistä, ne paitsi lakkaavat olemasta prinsiippejä eli alkuperusteita, niistä myös tulee aritmeettisten operaatioiden kohteita.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates jakoi tietämisen ja ymmärtämisen kolmeen tasoon, joista jokainen oli tarkoituksenmukainen oman alueensa asioiden ajatteluun:Ksenokrateen logiikasta tiedetään vain se, että hän oli samaa mieltä kuin Platon, hyläten Aristoteleen kymmenen kategoriaa (katso: "Organon") liiallisena ja tarpeettomana.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates arvosti filosofiaa lähinnä siksi, että se vaikutti ihmisten käytökseen. Siksi hän kiinnitti erityisesti huomiota etiikkaan. Hänen etiikan alan opetuksestaan tiedetään vain pääkohdat, mutta ne näyttävät, että hän noudatti Platonin asettamia suuntaviivoja. Hänen mukaansa asiat ovat joko hyviä, pahoja tai neutraaleja. Hyviä asioita on kolmenlaisia: Henkisiä, ruumiillisia ja ulkoisia; mutta kaikista hyvistä asioista hyve on kaikista suurin eikä sitä voi verrata muihin. Onnellisuus koostuu hyveen omistamisesta, ja on näin riippumaton henkilökohtaisista ja ulkoisista ominaisuuksista. Hyveellinen ihminen on puhdas paitsi teoissa myös sydämessä. Hyveen saavuttamiseksi filosofia on paras apu, sillä filosofi tekee omasta halustaan sellaista, mitä muut tekevät lain pakottamana. Spekulatiivinen ja käytännöllinen viisaus tulee erottaa toisistaan.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrates ei ollut missään mielessä erityisen suuri ajattelija. Hänen metafysiikkansa oli enemmänkin irvikuva kuin uusi versio Platonin ajatuksista. Hänen etiikassaan ei ollut juurikaan omalaatuisia piirteitä. Hänen pidättyväinen elämänsä ja ylevämielinen luonteensa tekivät hänestä kuitenkin tehokkaan opettajan. Hänen vaikutuksensa säilyi hänen oppilaissaan Polemonissa ja Krateessa, ja lakkasi vasta kun Arkesilaos, niin sanotun Toisen Akatemian perustaja, antoi uuden suunnan koulussa annetulle opetukselle.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen teoria epäorgaanisesta luonnosta oli suurimmaksi osaksi identtinen Platonin "Timaioksessa" esittämän elementtien teorian kanssa. Hän kuitenkin esitti, että jokaisella ulottuvuudella on oma prinsiippinsä, ja hylkäsi siksi sellaisten kappaleiden kuin pyramidin, oktaedrin, ikosaedriin ja kuution johtamisen kolmikulmaisista pinnoista. Näin hän lähestyi atomismia. Hän myös lisäsi klassiseen neljään elementtiin (maa, vesi, ilma, tuli) viidentenä eetterin.


title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen kosmologia perustuu sekin lähes kokonaisuudessaan "Timaiokseen". Hän painotti, että sitä ei tule pitää kosmogoniana, vaan sitä tulisi opiskella hänen psykologiansa yhteydessä. Sielu on itseliikkuva luku, joka on johdettu kahdesta perustavanlaatuisesta prinsiipistä, ykseydestä ja moneudesta, joista se saa voimansa lepoon ja liikkeeseen. Se on ruumiiton, ja voi olla olemassa ruumiista riippumatta. Järjetön sielu, samoin kuin järjellinen sielu, on kuolematon. Maailmankaikkeus, taivaankappaleet, ihmiset, eläimet ja luultavasti myös kasvit pitävät kaikki sisällään sielun, joka on joko enemmän tai vähemmän täydellinen riippuen siitä, missä vaiheessa luomisesta alkunsa saanutta laskevan täydellisyyden ketjua ne ovat. Näin Ksenokrates yhdisti filosofiaansa aikansa teologian, identifioimalla maailmankaikkeuden ja taivaankappaleet ylempiin jumaliin, ja varaamalla niiden ja kuolevaisten väliin tilan pienemmille jumaluuksille.


title: Ksenokrates

text: Plutarkhoksen mukaan Ksenokrates yritti laskea kaikki mahdolliset tavut, jotka pystytään muodostamaan aakkosten kirjaimista. Ksenokrateen lopputulos oli Plutarkhoksen mukaan 1 002 000 000 000 kappaletta. Jos tämä pitää paikkansa, on se ensimmäinen yritys ratkaista kombinatorinen ongelma huomioiden permutaatiot.


title: FinnWars

text: FinnWars on Iceflake Studiosin kehittämä modifikaatio "Battlefield 1942" ‑videopeliin. Modi sijoittuu suomalaisten toisen maailmansodan taisteluihin vuosina 1939–1945. Taisteluja käydään lumisissa ja kesäisissä maisemissa suomalaisin, venäläisin ja saksalaisin asein ja kalustoin läpi talvisodan, jatkosodan ja Lapin sodan. "FinnWars" eroaa "Battlefield 1942":sta pelistä realistisuudellaan ja uusilla ominaisuuksillaan (esimerkiksi ammuspaketit ja uudet efektit).


title: FinnWars

text: 6. joulukuuta 2015 Iceflake Studios julkisti joukkorahoitushankkeensa pelin standalone-julkaisua varten Indiegogossa.


title: FinnWars

text: Modin alkuperäinen nimi oli "Finlandiamod", mutta sen nimi muutettiin pian nykyiseksi. Ensimmäinen julkinen versio "FinnWars – Winter War" (0.5) julkaistiin helmikuussa 2004. Seuraava päivitys (0.55) ilmestyi samana vuonna kesäkuussa ja se toi mukanaan monia uusia ominaisuuksia. Heinäkuussa 2005 modi eteni lopulliseen "FinnWars Final" (1.0) ‑versioon, joka toi mukanaan lukuisia uudistuksia, kuten muun muassa jatkosodan pelattavaksi. Iceflake Studiosista irrallinen tiimi teki "FinnWarsiin" myös yksinpelin, joka julkaistiin aluksi erikseen, ja myöhemmin "FinnWars Final Extendedin" mukana. Seuraava päivitys "FinnWars Final Extended" julkaistiin 1. kesäkuuta 2006 ja se toi mukanaan uusia ominaisuuksia. Toiseksi uusin päivitys (1.8) julkaistiin 29. marraskuuta 2010, joka toi modifikaation uutta sisältöä. Edellisistä päivityksistä poiketen uuden päivityksen kehittämisestä vastasi modifikaation pelaajista koostunut ryhmä. Päivitykselle julkaistiin korjauspäivitys (1.81) viikkoa myöhemmin 6. joulukuuta. Uusin päivitys 1.82 julkaistiin 29. elokuuta 2011. Päivitys toi mukanaan lukuisia bugikorjauksia, muutaman uuden aseen ja yhden uuden pelattavan kartan, Hankoniemen "(pelissä Hanko Peninsula)".


title: FinnWars

text: "FinnWarsissa" on pelimuotoina "Battlefield 1942:sta" tuttu "conquest"-pelimuoto, jossa tarkoituksena on saada vastapuolen "ticketit" nollille. Se onnistuu valtaamalla kentästä riippuen tietty määrä lippuja, jolloin vastapuolen "ticketit" alkavat laskea. Myös mahdollinen kaikkien lippujen valtaaminen johtaa toisen joukkueen häviämiseen. Toisena pelimuotona on muutamassa kentässä myös "Battlefield 1942:sta" tuttu "objective"-pelimuoto, jossa toisen osapuolen tehtävänä on tuhota toisen puolustama strategisesti tärkeä kohde, esimerkiksi rautatiesilta.


title: FinnWars

text: Lippujen valtaamiseen vaaditaan kentästä riippuen tietty määrä pelaajia. Kentässä voi mahdollisesti olla hyökkäävällä joukkueella pysyvä lippu, jota vastapuoli ei voi millään keinolla vallata.


title: FinnWars

text: "FinnWarsissa" jokaisella maalla on kuusi hahmoluokkaa, joiden aseistus vaihtelee, mutta periaate on sama. Modissa on myös muutama erikoishahmoluokka.


title: FinnWars

text: Kalustoa on yleisesti saatavilla kentästä riippuen lippujen läheisyydestä. Käytettävissä oleva kalusto sisältää muun muassa panssarivaunuja, veneitä ja lentokoneita. Muista "Battlefield 1942" ‑modeista poiketen muun muassa panssarivaunulla ajaminen on entistä monimutkaisempaa ja realistisempaa. Panssarivaunulla eteneminen vaatii kahden napin samanaikaista painamista ja kääntäminen jompaakumpaa nappia painamalla. Ohjaus vaihtelee kulkuneuvosta riippuen.


title: FinnWars

text: Kaluston korjaaminen tapahtuu pioneerin avulla "Battlefield 1942:n" korjausalustojen sijasta. Ammusten saanti onnistuu lipuilta löytyvien ammuslaatikoiden avulla. Lisäksi pikakiväärimies voi antaa ammustäydennystä käsiaseisiin.


title: FinnWars

text: Suomalaisten aseet


title: FinnWars

text: Ajoneuvot


title: FinnWars

text: Neuvostoliiton aseet


title: Desmond Child

text: Desmond Child (s. John Charles Barrett, 28. lokakuuta 1953) on yhdysvaltalainen muusikko, lauluntekijä ja tuottaja. Hän perusti Desmond Child & Rouge -yhtyeen vuonna 1975. Suurempaa suosiota Child on saanut lauluntekijänä ja hän on ollut mukana säveltämässä useita hittikappaleita. Hän on työskennellyt useiden suosittujen artistien kanssa – muun muassa Cherin, Michael Boltonin, Aerosmithin, Bon Jovin, Alice Cooperin, Kissin ja Ricky Martinin.


title: Desmond Child

text: Tunnettuja Childin säveltämiä kappaleita ovat muun muassa ”Poison” (Alice Cooper), ”Livin’ on a Prayer” (Bon Jovi), ”Livin’ la Vida Loca” (Ricky Martin), ”I Was Made for Lovin’ You” (Kiss) ja erityisesti Suomessa ”Livin’ in a World Without You” (The Rasmus).


title: Desmond Child

text: Desmond Childin ura on jatkunut lähes 40 vuoden ajan. 2000-luvun tuotantoja ovat olleet Meat Loafin albumi "", jolle hän teki myös lauluja, Scorpionsin "", Mariah Careyn uusi albumi sekä The Rasmuksen syyskuussa 2008 julkaistu "Black Roses".


title: Desmond Child

text: Aerosmith


title: Desmond Child

text: Clay Aiken


title: Desmond Child

text: Bif Naked


title: Desmond Child

text: Michael Bolton


title: Desmond Child

text: Bon JoviCher


title: Desmond Child

text: Dream Theater(yhdessä yhtyeen kanssa)


title: Desmond Child

text: Kelly Clarkson


title: Desmond Child

text: Alice CooperDiana DeGarmo


title: Desmond Child

text: INXS


title: Desmond Child

text: Joan Jett & the Blackhearts


title: Desmond Child

text: KissRicky Martin


title: Desmond Child

text: Jesse McCartney


title: Desmond Child

text: Billie Myers


title: Desmond Child

text: The Rasmus


title: Desmond Child

text: LeAnn Rimes


title: Desmond Child

text: Tokio Hotel


title: Desmond Child

text: Sisqo


title: Desmond Child

text: Robbie Williams


title: Kaukola

text: Kaukola on Laatokan länsirannalla Karjalankannaksella, luovutetussa Karjalassa sijainnut entinen Suomen kunta. Käkisalmen kaupunki sijaitsee sen itäpuolella. Vuoteen 1944 saakka Kaukola kuului Viipurin lääniin. Sen naapurikuntia olivat Käkisalmen maalaiskunta, Käkisalmen kaupunki, Räisälä, Kirvu ja Hiitola.


title: Kaukola

text: Vuonna 1938 Kaukolan väkiluku oli 4 230 ja sen pinta-ala oli 267,80 km². Kaukolassa oli virallisen kyläjaon mukaan 26 kylää. Karjalan radan asema oli Ojajärven kylässä, Hiitolan-Raudun radan asema Kaarlahden taajamassa.


title: Kaukola

text: Paikkakunnan nimi elää edelleen muun muassa Kaukolan kansallispuvussa.


title: Kaukola

text: Tunnettuja Kaukolassa syntyneitä ovat olleet muun muassa kirjailija Viljo Kojo ja poliitikko Ville Pessi.


title: Kaukola

text: Kaukolan kunta aloitti toimintansa vuonna 1868 ja Kaukolan luterilainen seurakunta puolestaan perustettiin 1896.


title: Kaukola

text: Vuoden 1945 maanhankintalain mukaan Kaukolan evakuoitu väestö sijoitettiin Pohjois-Pirkanmaalle: Ikaalisiin, Kuruun, Kihniölle, Parkanoon, Ruovedelle, Teiskoon, Viljakkalaan ja Ylöjärvelle.


title: Kaukola

text: Hautapelto, Heinsalmi, Hyypölä, Iknaattala, Järvenpää, Kaarlahti, Kankaanmäki, Kaukola, Keiholampi, Keräpelto, Kirkonmaa, Kortteensalmi, Koverila, Liinamaa, Miinajoki, Monittula, Munkinsalmi, Pataksela, Piiskunsalmi, Riihilahti, Riihipelto, Rokosina, Suokkala, Säppää, Tervola, Uskinsaari, Variksela


title: Kaukola

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin.


title: Kaukola

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kaukolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940.


title: Kaukola

text: Entisen Kaukolan kunnan alue jakaantuu nykyisin Kaukolan eli Sevastjanovon maalaiskunnan ja sen sisään jäävän Kaarlahden eli Kuznetšnojen kaupunkikunnan kesken.


title: Kaukola

text: Inkerin kirkko perusti vuonna 1996 Kaukolaan luterilaisen seurakunnan. Seurakuntalaisia on yli 50 ja pyhäkoulussa on saman verran lapsia. Alueen väestöstä pääosa on venäläisiä, mutta alueella on myös inkerinsuomalaisia. Vantaan Hämeenkylän ystävyysseurakunnaksi Kaukola tuli vuonna 2000. Tukea antavat myös Ylöjärven, Nokian, Pirkkalan, Ruoveden ja Viljakkalan seurakunnat.


title: BTK-kuristaja

text: Dennis Rader, tunnetaan myös nimellä BTK-kuristaja on sarjamurhaaja, joka poliisin mukaan tappoi 1974–1977 kymmenen ihmistä Wichitassa, Kansasissa, Yhdysvalloissa, ja jopa kolme muuta vuosina 1985–1991.


title: BTK-kuristaja

text: Tappajan viestiensä allekirjoituksena käyttämä nimi tulee englannin sanoista "bind, torture, kill" (sido, kiduta, tapa). Näin hän myös toimi. Murhien jälkeen tekijä kirjoitti kirjeitä poliisille ja medialle, joissa hän kehuskeli teoillaan ja kertoi yleisölle tuntemattomia yksityiskohtia. Hänestä ilmestyneen kirjan jälkeen näitä kirjeitä alkoi ilmaantua taas vuonna 2004, ja kuristaja pääsi takaisin otsikoihin maaliskuussa 2004, kun Wichita Eagle -sanomalehti sai kirjeen, jonka allekirjoituksena oli Bill Thomas Killman.


title: BTK-kuristaja

text: Kirjoittaja väitti murhanneensa Vicki Wegerlen 16. syyskuuta 1986 ja liitti mukaan rikospaikalta otettuja valokuvia. Lisäksi mukana oli valokopio uhrin ajokortista, joka oli varastettu murhan yhteydessä.


title: BTK-kuristaja

text: Joulukuussa 2004 Wichitan poliisi sai haltuunsa toisen paketin, joka oli jätetty Wichitan Murdock-puistoon. Ilmeisesti tämä paketti sisälsi Nancy Foxin ajokortin, joka oli niin ikään varastettu rikospaikalta, sekä muita esineitä, joista poliisi ei ole toistaiseksi kertonut tutkinnallisista syistä johtuen.


title: BTK-kuristaja

text: Useimpien mielestä sarjamurhaaja päätti suorittaa paluun vuonna 2004 murhien 30-vuotispäivänä. Eräät asiantuntijat arvelivat virheellisesti, että tekijä oli saattanut olla tämän ajan vangittuna muista rikoksista.


title: BTK-kuristaja

text: 25. helmikuuta 2005 poliisi pidätti Dennis Lynn Raderin (s. 9. maaliskuuta 1945) BTK-murhista epäiltynä. Pidätykseen johtivat BTK:sta saadun DNA:n vertailu Raderin DNA:han sekä Raderin paikallislehden toimitukseen lähettämä levyke, jossa oli Word-muotoinen asiakirja. Dennis ei tiennyt, että tiedostossa oli tallennettuna hänen etunimensä sekä tietokoneen omistaneen seurakunnan nimi ja näiden tietojen perusteella tutkijat pääsivät hänen jäljilleen.


title: BTK-kuristaja

text: Ennen pidätystä BTK:n DNA-näytettä piti verrata Raderin DNA:han ja se tehtiin vertaamalla rikospaikalta talteenotetun BTK:n siemennesteen DNA:ta Raderin tyttären DNA:han. Testin todistettua Raderin BTK:ksi hänet pidätettiin.


title: BTK-kuristaja

text: Rader oli elänyt vuosikymmenien ajan kaksoiselämää ja kuului alueensa seurakunnan aktiivijäseniin. Hän työskenteli turvallisuusalan yrityksessä hälytinlaitteiden asennuspäällikkönä, mikä takasi hänelle pääsyn alueen asuntoihin. Häntä pidettiin erinomaisena työntekijänä. Opiskeltuaan rikosoikeutta hän pääsi eräänlaiseksi paikallispoliisiksi, Park-Cityn alueen rankkuriksi. Monet hänen kanssaan tällöin tekemisiin joutuneet pitivät häntä manipulatiivisena ja julmana.


title: BTK-kuristaja

text: 1. maaliskuuta 2005 Rader oli oikeudessa kuultavana, kun häntä syytettiin kymmenestä murhasta. 5. maaliskuuta useat medialähteet raportoivat Raderin tunnustaneen murhat. 18. elokuuta 2005 Rader tuomittiin 175 vuodeksi vankeuteen.


title: BTK-kuristaja

text:
BTK-kuristaja tappoi varmuudella ainakin kymmenen ihmistä. Kaksi myöhempää murhaa (Marine Hedge ja Delores Davis) yhdistettiin rikossarjaan vasta myöhemmin. Viranomaisten mukaan murhasarja alkoi vuodesta 1974, ja loppui vuoteen 1991. Uhrien päältä tai lähettyviltä löytynyt siemenneste näyttäisi olevan tärkein todiste, joka liittää Raderin näihin rikoksiin.
BTK-kuristajaan on paljon viittauksia populaarikultturissa. Muun muassa kirjailija Thomas Harris on kertonut, että hänen myös elokuvaksi sovitetussa romaanissaan Punainen lohikäärme esiintyvä sarjamurhaajahahmo perustuu osittain Dennis Raderiin.


title: Björkö (Mustasaari)

text: Björkö on saari Merenkurkussa, Raippaluodon pohjoispuolella Mustasaaren kunnassa. Saari muodosti oman Björköbyn kunnan vuoteen 1973 saakka.


title: Hanoi

text: Hanoi (, ) on Vietnamin pääkaupunki ja asukasluvultaan toiseksi suurin kaupunki Hồ Chí Minhin kaupungin jälkeen – sen väkiluku oli vuonna 2007 lähes 3,3 miljoonaa. Hanoin virallinen perustamisvuosi on 1010, mutta samalla paikalla on sijainnut tärkeä kaupunki ainakin 600-luvulta lähtien. Arkeologisten kaivausten mukaan seudulla on ollut asutusta yli 4000 vuoden ajan.


title: Hanoi

text: Hanoi sijaitsee Punaisen joen länsirannalla noin 140 kilometrin päässä Tonkininlahden rannikolta. Alue on osa Punaisen joen suistoa, johon kertyvät vedet kolmesta suuresta sivujoesta, Da, Taho ja Lo. Alueella eiintyy tulvia kesäkuusta lokakuuhun, ja pahimpia ne ovat yleensä elokuussa. Hanoin suojaksi on rakennettu mittava patojärjestelmä tuhannen vuoden aikana. Vuonna 1971 tulvat nousivat patojen yli, ja jopa sadantuhannen ihmisen arvioidaan saaneen surmansa. Koska tämä tapahtui Vietnamin sodan aikana, monet yksityiskohdat ovat epämääräisiä.


title: Hanoi

text: Hanoissa, kuten muuallakin Pohjois-Vietnamissa, on neljä vuodenaikaa, joihin vaikuttaa Aasian monsuuni. Kevät jatkuu helmikuusta huhtikuuhun ja sille ovat tyypillisiä kevyet tihkusateet. Kesä on kuuma ja kostea, ja kestää kesäkuusta elokuuhun. Lämpötila voi olla 38-40 astetta, ja vuoden rankimmat sateet sattuvat kesälle. Syksy on kuiva ja viileä, ja sitä pidetään miellyttävimpänä ajanjaksona. Se kestää syyskuusta marraskuuhun. Talvi kestää joulukuun ja tammikuun ajan, ja silloin lämpötila voi olla +6 °C.


title: Hanoi

text: 600-luvun lopulla nykyisen Hanoin paikalle rakennettiin tuolloin kiinalaisen Tang-dynastian (618–907) protektoraatti Annamin hallinnollinen pääkaupunki. Vietnamilaisten Đinh-dynastian (968–980) ja Lý-dynastian (980–1009) pääkaupunki oli vuoteen 1010 saakka Hoa Lưssa, jolloin keisari Lý Thái Tổ siirsi pääkaupunkinsa tuolloin nimellä "Thăng Long" tunnettuun Hanoihin. Kaupunkia kutsuttiin myös ajoittain nimellä "Đông Đô", joka tarkoittaa itäistä pääkaupunkia erotukseksi Thanh Hóan kaupungista (tuolloinen "Tây Đô"), joka puolestaan tarkoittaa läntistä pääkaupunkia ja joka sai nimensä Hồ-dynastian (1400–1407) valtakaudella. Nguyễn-dynastia (1802–1945) puolestaan muutti pääkaupungin Huếen. Nguyễn-dynastian kaudella Hanoin poliittinen merkitys väheni ja siitä tuli maan pääkaupungin sijaan paikallisen hallinnon keskus. Nguyễn-dynastian kaudella rakennettiin myös kaupungin Vauban-tyylinen sitadelli. Sitadellin ja kiinalaiseen tyyliin rakennetun keisarillisen palatsin itäpuolelle Tô Lịch-joen varrelle syntyi torialue, jonka mukaan Hanoita alettiin kutsua nimellä "Kẻ Chợ". Kaupunkiin syntyi myös kiinalainen kaupunginosa, joka kasvoi etenkin 1800-luvulla. Vuonna 1789 Tây Sơnin kapinan aikana Qing-dynastiaa vaastaan käytyä Hanoin taistelua pidetään yhtenä Vietnamin sotahistorian suurimmista voitoista.


title: Hanoi

text: Nykyisen nimensä Hanoi kaupunki sai vuonna 1831. Ranska valtasi kaupungin vuonna 1884. Hanoista tuli Ranskan Indokiinan kenraalikuvernöörin päämaja ja kaupungissa aloitettiin infrastruktuurihankkeita. Kaupungin keskustaan rakennettiin suoria teitä ja Punaisen joen yli rakennettiin kenraalikuvernööri Paul Doumerin mukaan nimetty silta. Tyypillisimpiä ranskalaistyylisiä rakennuksia olivat kenraalikuvernöörin toimistot, oopperatalo ja Pyhän Joosefin katedraali. Ranskalaisten mukana tulivat myös raitio- ja rautatieliikenne. Toisaalta kaupungin sitadelli purettiin. Kun Vietnamin demokraattinen tasavalta perustettiin syyskuussa 1945 Hanoista tuli maan pääkaupunki. Indokiinan sodan lopussa vuonna 1954 Hanoilla oli kokoa noin 130 km² ja sen väkiluku oli noin 380 0000. Vuonna 1961 se käsitti jo 900 km². Vietnamin sodan aikana Yhdysvallat vältteli aluksi Hanoin pommittamista, mutta Richard Nixon hyväksyi kaupungin ilmapommitukset yrityksenä pakottaa Pohjois-Vietnam myönnytyksiin Pariisin rauhanneuvotteluissa. Etenkin Operaatio Linebacker II:n kohteena oli Hanoi ja sen ilmapuolustuksen pommittaminen. Kaupunki koki merkittäviä hävityksiä ja kaupungin jälleenrakentaminen alkoi sodan jälkeen. Sitten vuoden 1975 kaupunki on kasvanut tasaiseen tahtiin ja niellyt itseensä sitä ympäröineitä asutuskeskuksia. Kaupungin 1 000-uotissyntymäpäivä vietettiin 10. lokakuuta 2010.


title: Hanoi

text: Kaupungista on kehittynyt teollisuuskeskus vuoden 1954 jälkeen. Teollisuuden tuotteisiin kuuluvat koneet, moottorit ja sähkögeneraattorit, vaneri, tekstiilit, elintarvikkeet ja tulitikut.


title: Hanoi

text: Nokialla on ollut kaupungissa matkapuhelintehdas, jonka Microsoft myi suomalaiselle HMD Globalille ja taiwanilaiselle Foxconnille.


title: Hanoi

text: Pieni mutta tehokas Noi Bain kansainvälinen lentoasema sijaitsee 35 km kaupungista pohjoiseen. Päärautatieasema on kilometrin verran keskustasta länteen. Hanoin kolme linja-autoasemaa sijaitsevat kaikki kantakaupungin ulkopuolella, ja niihin pitää matkustaa keskustasta paikallisbusseilla. Perinteinen kolmipyöräinen polkupyöräriksa, "cyclo" on käymässä harvinaisemmaksi, niiden liikkumista on rajoitettu ydinkeskustassa, ja ne keskittyvät enenevässä määrin turistien kuljettamiseen. Niiden tilalle on tullut moottoripyörätakseja, "xe om". Maantiet yhdistävät Hanoin Vietnamin muihin suurempiin kaupunkeihin. Rautatiet yhdistävät sen Hải Phòngin satamaan, Kunmingin kaupunkiin Kiinan Yunnanissa ja Hồ Chí Minhin kaupunkiin etelässä. Pienillä aluksilla voi purjehtia Punaista jokea pitkin ja pienempiä jokia pitkin on yhteydet suureen osaan Pohjois-Vietnamia.


title: Hanoi

text: Suurin osa Hanoin kaupunkikuvasta näyttää yhteenkasvaneilta kyliltä, joissa on kapeita taloja pienillä palstoilla, ja monilla kortteleita rajaavilla väylillä on hädin tuskin tilaa moottoripyörille. Joidenkin arvioiden mukaan 90% Hanoin taloista on rakennettu ilman rakennuslupaa, useimmat ilman asemakaavaa. Toisin kuin monet muut kehitysmaiden nopeasti kasvavat suurkaupungit, Hanoi on kyennyt välttämään varsinaisten slummien muodostumisen. Tähän on auttanut käytäntö, että edes jotenkuten rakennusmääräykset täyttäville taloille voidaan myöntää rakennuslupa jälkikäteen.


title: Hanoi

text: Monet Hanoin vanhoista merkkirakennuksista ovat tuhoutuneet sodissa. Säilyneisiin historiallisiin kohteisiin kuuluvat 200-luvulta eaa. peräisin olevat Co Loan vanhat korttelit Hoàn Kiếm-järven luoteispuolella, Kunfutselle omistettu Kirjallisuuden temppeli, Văn Miếu (1070), Yksipilarinen pagoda, Chùa Một Cột ja Trungin sisarten pagoda vuodelta 1142. Thăng Longin keisarillinen linnoitus on Unescon maailmanperintökohde. Muita nähtävyyksiä ovat Ho Tši Minhin mausoleumi, Hanoin vankila, Hỏa Lò eli amerikkalaisten kutsuma "Hanoi Hilton", Hanoin ooppera, Hanoin lipputorni Cột cờ Hà Nội, Vesinukketeatteri ja Vallankumousmuseo.


title: Hanoi

text: Hanoin yliopisto on perustettu 1906, jolloin kaupunki oli osa Ranskan Indokiinaa.


title: Avainviulu

text: Avainviulu () on vanha ruotsalainen jousisoitin. Siinä on yleensä 16 kieltä. Niistä neljää soitetaan ja muut ovat resonanssikieliä. Soittimessa on tyypillisesti kolmessa rivissä kaikkiaan 37 puista avainta, mutta sitä tehdään myös nelirivisenä. Avainviulua voi luonnehtia perinteisen viulun ja kampiliiran välimuodoksi.


title: Avainviulu

text: Avainviulu kehittyi 1350-luvulla. Tuolta ajalta on löytynyt Gotlannista reliefi, jossa esiintyy kaksi avainviulun soittajaa. 1400–1500-luvuilla soitin oli yleinen Ruotsin lisäksi ainakin Tanskassa. Suomalainen versio soittimesta on "esseharpa", joita on löydetty vuoden 1600 tienoilla Essestä eli Ähtävältä.Tunnetuin nykyajan avainviulisti oli Eric Sahlström (1912-1986). Hänen nimeään kantavassa Eric Sahlström -instituutissa opetetaan avainviulun soittoa. 1900-luvun alkupuoliskolla soittimen harrastus tyrehtyi, mutta 1960- ja 70-luvuilla se virisi uudelleen.


title: Geoidi

text: Geoidi on Maan tai taivaankappaleen muotoa kuvaava malli. Geoidi on se painovoimakentän potentiaalin tasa-arvopinta, joka parhaiten yhtyy levossa olevaan meren keskivedenpintaan joko globaalisti tai paikallisesti. Tasa-arvopinta (l. ekvipotentiaalipinta) tarkoittaa tässä yhteydessä, että pinnan kaikilla pisteillä on sama painovoiman potentiaalienergia ja geoidin pinta on kohtisuorassa painovoimavektoria vastaan.


title: Geoidi

text: Todellisuudessa keskimerenpinta eroaa geoidista muun muassa veden lämpötila- ja suolaisuusvaihteluiden, ilmanpainevaihteluiden sekä vallitsevien tuulien ja merivirtojen vuoksi.


title: Geoidi

text: Koska maapallon massa on epätasaisesti jakautunut, syntyy painovoimapoikkeamia ja geoidin pinta on epäsäännöllinen. Tietyillä alueilla geoidin pinta on siis kauempana maapallon massakeskipisteestä kuin joillain toisilla. Suhteessa maapallon pinnan paikalliseen etäisyyteen maapallon keskipisteestä, nämä vaihtelut ovat kuitenkin hyvin pieniä (alle 110 metriä). Vaihtelun suhteellisen pienuuden ansiosta maanmittauksessa geoidia yleensä approksimoidaan vertausellipsoidilla, joka on matemaattisesti yksinkertaisempi geometrinen malli.


title: Geoidi

text: Paikalliset geoidit voivat olla eri korkeuksilla; esimerkiksi paikallinen keskimääräinen merenpinta. Ortometristen korkeuksien vertauspinta on paikallinen geoidi.


title: Geoidi

text: Geoidille nimi voidaan tarkentaa riippuen siitä miten se huomioi vuoksikorjauksen


title: Geoidi

text: Geoidin aaltoilua eli undulaatiota tutkitaan kansainvälisesti satelliittien avulla. ESAn GOCE on vuonna 2009 laukaistu gravitaatiota ja geoidia mittaava satelliitti. Suomessa geoidia tutkii muiden muassa Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus.


title: Vertausellipsoidi

text: Vertausellipsoidi on Maan tai taivaankappaleen muodon yksinkertaistettu matemaattinen malli, joka on muodoltaan pyörähdysellipsoidi. Siinä on huomioitu vain tärkein poikkeama pallomuodosta, nimittäin Maan tai taivaankappaleen litistyneisyys. Vertausellipsoidi approksimoi geoidia.


title: Vertausellipsoidi

text: Vertausellipsoidi on pyörähdysellipsoidi. Vertausellipsoidi voidaan täten määritellä kahdella vakiolla; yleensä tarkoitukseen käytetään isoakselin puolikkaan pituutta formula_1 (maapallon säde päiväntasaajalla) metreissä ja litistyneisyyttä formula_2. Litistyneisyys ilmoitetaan usein myös muodossa formula_3.


title: Vertausellipsoidi

text:
Pikkuakselin puolikas formula_4 (maapallon säde navoilla) voidaan laskea kaavalla:
formula_5


title: Vertausellipsoidi

text: Maapallon muotoa on yritetty määrittää jo antiikin ajoista alkaen. Litistyneen pallon muoto hyväksyttiin yleisesti 1700-luvun lopulla, kun Ranskan tiedeakatemia suoritti astemittauksia muun muassa Perussa ja Tornionjokilaaksossa Suomen Lapissa.


title: Vertausellipsoidi

text: Mittausmenetelmien ja laskentatarkkuuden kehittyessä parin vuosisadan ajan on vertausellipsoideja laskettu yhä uudelleen. Lisäksi eri puolilla maapalloa on laskettu ellipsoideja siten, että ne kuvaisivat alueellisesti maapallon pintaa mahdollisimman hyvin — jossain muualla erot voivat olla huomattavia. Näistä syistä johtuen useita erilaisia vertausellipsoideja on edelleen käytössä ympäri maailmaa.


title: Vertausellipsoidi

text: Paikalliset maanpinnan muotoeroavaisuudet otetaan useammin huomioon paikallisissa datumeissa, jotka tosin pohjautuvat kukin johonkin vertausellipsoidiin.


title: Vertausellipsoidi

text: Satelliittien käyttöönoton jälkeen on saatu riittävästi tietoa parhaimman mahdollisen maailmanlaajuisen vertausellipsoidin laskemiseksi.


title: Vertausellipsoidi

text: Tällä hetkellä on käytössä kaksi lähes identtistä globaalia vertausellipsoidia, jotka ovat GRS80 ja WGS 84.


title: Vertausellipsoidi

text:
GRS80 ei ole vain pyörähdysellipsoidi, vaan geodeettinen vertausjärjestelmä, jonka kautta GRS80-vertausellipsoidi on määritetty. GRS80 määrittelevistä vakioista saadaan johdettua GRS80-vertausellipsoidin parametrit:
Muun muassa sateelliittipaikannusjärjestelmä GPS käyttää WGS 84:lle määriteltyä omaa WGS 84 -ellipsoidia. Tämän on parametrit ovat:
Tämä vertausellipsoidi poikkeaa hieman kansainvälisesti määritetystä GRS80-ellipsoidista, mutta ero on alle yhden millimetrin suuruinen.


title: Vertausellipsoidi

text: Suomessa käytössä olevat maasto- ja merikarttojen terrestrinen vertauskehys on EUREF-FIN. Sen ellipsoidisten ja tasokoordinaattijärjestelmien yhteydessä käytetään GRS80-vertausellipsoidia. Aiemmin Suomessa maasto- ja merikartat perustuivat kartastokoordinaattijärjestelmään (KKJ), jonka pohjana käytetty vertausellipsoidi oli "Kansainvälinen ellipsoidi 1924".


title: Vertausellipsoidi

text: Kansainvälinen ellipsoidi 1924 tunnetaan myös nimellä "Hayfordin ellipsoidi". Sen parametrit ovat:


title: Datumi

text: Datumi on parametri tai parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation.


title: Datumi

text: Datumi voi olla paikallinen, jolloin sitä käytetään esimerkiksi suhteelliseen paikantamiseen muutaman kilometrin säteellä kohteesta. Erillisdatumi on paikallisen datumin erikoistapaus, jossa datumi määritellään suppealle alueelle tai tiettyyn tilaan usein tietyksi ajaksi tiettyä tarkoitusta varten.


title: Datumi

text: Geodeettinen datumi kuvaa kaksi- tai kolmiulotteisen koordinaatiston suhdetta Maahan.


title: Datumi

text: Suhde voidaan luoda määrittelemällä joukolle pisteitä konventionaaliset koordinaattiarvot. Esimerkkejä geodeettisesta datumista ovat mm. EUREF-FIN ja kartastokoordinaattijärjestelmä.


title: Datumi

text: Korkeusdatumi määrittelee painovoimaan liittyvien korkeuksien tai syvyyksien suhteen Maahan.


title: Datumi

text: Suppeassa mielessä korkeusdatumilla tarkoitetaan vain korkeuksien nollatasoa. Laajemman määritelmän mukaan korkeusdatumiin sisältyy myös se, mihin epookkiin korkeudet viittaavat, käytetäänkö ortometrisiä korkeuksia vai normaalikorkeuksia ja mikä on maankuoren pysyvän vuoksen järjestelmä. Tavallisesti nollataso liittyy keskimääräiseen merenpintaan. Myös hydrografiassa käytetyt luotausdatumit ovat korkeusdatumeita. Niiden tapauksessa korkeudet ovat joko negatiivisia korkeuksia tai syvyyksiä. Esimerkki paikkatiedon alan korkeusdatumista on Euroopan korkeusvertausjärjestelmä (lyh. EVRS).


title: She-Ra: Mahdin prinsessa

text: She-Ra: Mahdin prinsessa ("She-ra: Princess of Power") oli He-man'in vähemmän tunnettu ja huonommin menestynyt sisarsarja. She-ra lelut ilmestyivät 1980-luvun puolivälissä, "He-man and the Masters of the Universe" piirrossarjan ollessa suurmenestys. Vuonna 1986 Mattel pani Filmationin luomaan He-manin kaltaisen piirrossarjan heidän uuteen lelusarjaan pohjaten, josta oli suunniteltu He-manin vastinetta tytöille. Toisen tuotantokautensa päättyessä He-manin sarja lopetettiin koska Filmationilla ei ollut varaa tuottaa kahta sarjaa rinnakkain.


title: She-Ra: Mahdin prinsessa

text: She-ra sekä hänen sarjansa vakiokasti tekivät ensiesiintymisensä 1986 julkaistussa täyspitkässä piirros elokuvassa "The Secret of the Sword" jossa prinssi Adam saa tietää että hänen kaksoissisarensa siepattiin aikoinaan. Adora taistelee Eternian sisarplaneetalla Hordak'ia ja tämän armeijaa vastaan rohkeiden kapinallisten avustamana. Sarjan myötä He-manin vakiohahmot siirtyivät pois parrasvaloista vaikka nämä tekivätkin ajoittaisia vierailuja She-ran sarjassa.


title: She-Ra: Mahdin prinsessa

text: Vaikka Filmationilla oli nyt enemmän rahaa jolla panostaa animaation laatuun ensimmäisen tuotantokauden päättyessä oli selvää että She-ra ei ollut menestynyt odotetulla tavalla. Mattelin lelumyynti oli jäänyt pieneksi ja Filmationin konkurssi oli jo varsin ilmeinen kun She-ran toinen kausi alkoi. Mattel painosti Filmationiä lisäämään uusia ja tarpeettomia hahmoja sarjaan toivoen että lelujen myynti elpyisi. Näin ei käynyt ja She-ran sarja päätettiin kesken toisen tuotantokauden kun Filmation joutui konkurssiin.


title: She-Ra: Mahdin prinsessa

text: Tästä huolimatta She-ra'lla on edelleen laaja fanikunta jotka arvostavat sarjaa.


title: She-Ra: Mahdin prinsessa

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2001 She-Ra: Mahdin prinsessan sijalle 98 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.


title: Baffininsaari

text: Baffininsaari (, , ) on saari Nunavutin territoriossa, pohjoisessa Kanadassa. Pinta-alaltaan (507 451 km²) se on maailman viidenneksi suurin saari ja Kanadan suurin saari. Baffininsaaren asukasluku on noin 11 000 (2007). Saari on nimetty brittiläisen tutkimusmatkailijan William Baffinin mukaan. Nunavutin pääkaupunki Iqaluit sijaitsee Baffininsaaren etelärannikolla.


title: Baffininsaari

text: Baffininsaari kuuluu Kanadan arktisiin saariin. Sen pinta-ala on 507 451 neliökilometriä, ja se on Kanadan suurin ja koko maailman viidenneksi suurin saari. Grönlannista sen erottavat pohjoisessa ja idässä Baffininlahti ja Davisinsalmi. Labradorin niemimaasta sen erottaa etelässä Hudsoninsalmi. Baffininsaaren ja Melvillen niemimaan välissä ovat puolestaan Foxen allas ja kapea Fury and Hecla Strait -niminen salmi.


title: Baffininsaari

text: Baffininsaaren rantaviiva on rikkonainen useiden vuonojen takia. Saaren itäosassa ovat isot Cumberland Sound- ja Frobisher Bay -lahdet. Pohjoisessa puolestaan Brodeurin ja Bordenin niemimaat erottaa toisistaan maailman suurimpiin vuonoihin kuuluva Admiralty Inlet.


title: Baffininsaari

text: Arktiset Kordillieerit kulkevat Baffininsaaren itärannikolla. Siellä on monia jyrkkärinteisiä huippuja ja selänteitä, mutta vuoristoon kuuluu myös joitakin tasalakisia huippuja. Saaren korkein kohta on 2 147 metrin korkuinen Mount Odin. Saaren länsiosa pohjoisen niemimaista Foxen niemimaahan on huomattavasti matalampaa tasankoa, joka kohoaa hiljalleen kohti itäisiä vuoristoja. Hantzschjoen eteläpuolella levittäytyy laaja Koukdjuakin tasanko. Saaren vesistöihin kuuluu muun muassa useita suuria järviä, kuten Nettilling- ja Amadjuakjärvet.


title: Baffininsaari

text: Baffininsaarelle alkoi levittäytyä noin vuonna 2000 eaa. niin sanottuun Pre-Dorsetin kulttuuriin kuuluneita ihmisiä. Sen syrjäytti myöhemmin Dorsetin kulttuuri, joka on saanut nimensä Baffininsaaren lounaisosassa olevasta Cape Dorsetin niemestä, josta löydettiin ensimmäiset todisteet kyseisestä kulttuurista. Thulen kulttuuri puolestaan syrjäytti Dorsetin 1000- ja 1200-lukujen välisenä aikana.


title: Baffininsaari

text: Norjalaiset merenkulkijat vierailivat todennäköisesti Baffininsaarella noin vuonna 1000. Saagoissa mainittu Helluland viittasi todennäköisesti Baffininsaareen. Englantilainen Martin Frobisher tapasi vuonna 1576 saarella inuitteja. Frobisher palasi saarella vuosina 1577 ja 1578 ja toi sieltä Englantiin malmia, jota luuli kullaksi. John Davis vieraili alueella 1585, 1586 ja 1587, William Baffin kartoitti vuonna 1616 itärannikkoa ja Luke Fox kulki vuonna 1631 Foxen kanaalin halki. Saari sai myöhemmin nimensä William Baffinin mukaan.


title: Baffininsaari

text: Eurooppalaisilla tutkimusmatkailijoilla kesti kauan kartoittaa monimutkainen lahtien ja vuorojen verkosto, ja esimerkiksi Baffininlahti löydettiin vasta 1818. Cumberland Soundin rannalle perustettiin 1850-luvun lopulla valaanpyyntiasemia. Hudson’s Bay Companyn ensimmänen tukikohta oli vuonna 1911 perustettu Lake Harbour, nykyinen Kimmirut.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelm I eli Vilhelm Valloittaja (, , noin 1028 – 9. syyskuuta 1087) oli Normandian herttua 1035–1087 ja Englannin ensimmäinen normannikuningas 1066–1087.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelm oli Normandian herttuan, Robert I:n, ja tämän rakastajattaren Herlevan ainoa poika. Näin ollen hän syntyi aviottomana lapsena Falaisessa, Ranskassa, ja hänestä on käytetty Englannin aikakirjoissa myös nimitystä Vilhelm Äpärä (, ). Vilhelm oli viikinkipäällikkö Rollon jälkeläinen. Lisäksi Vilhelm oli sukua aikaisemmille Englannin Wessex-sukuisille hallitsijoille ja kaikki Englannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan myöhemmät hallitsijat ovat hänen jälkeläisiään.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Robert kuoli pyhiinvaellusmatkalla palatessaan Jerusalemista vuonna 1035 ja Vilhelmistä tuli Normandian herttua seitsenvuotiaana. Hänet tunnettiin nimellä Vilhelm II, Normandian herttua (). Vilhelm koki monia vaaroja: hänen neuvonantajansa murhattiin ja hänen henkeään uhattiin useita kertoja, mutta hän selvisi hengissä ja osoittautui voimakkaaksi ja häikäilemättömäksi hallitsijaksi.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelm meni naimisiin vuonna 1053 Alfred Suuren jälkeläisen, serkkunsa Flanderin Matildan kanssa. Ajatus Englannin kruununtavoittelusta saattoi perustua tähän, sekä siihen, että Vilhelm oli aiemmin saanut Harald Godwininpojan panttivangiksi Ranskassa tämän haaksirikkouduttua purjehdusmatkallaan, ja Harald oli mahdollisesti vapautuakseen vannonut valan, jonka mukaan Vilhelmistä tulisi Englannin hallitsija. Vilhelmin valtaannousu on kuvitettu kuuluisassa Bayeux'n seinävaatteessa, mutta koska se on normannien teettämä, ei kuvausta voi pitää täysin luotettavana eikä valan sisältöä tiedetä. Haraldin vapauttaminen antaisi ymmärtää tämän luovuttaneen oikeutensa Englannin kruunuun.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Tammikuussa 1066 Vilhelmin lapsettoman serkun, Edvard Tunnustajan kuoltua Vilhelm vaati Englannin kruunua itselleen. Tämä perustui siihen, että Edvard oli mahdollisesti luvannut kruunun hänelle vieraillessaan Vilhelmin luona vuonna 1052 sekä Haraldin vannomaan valaan. Kuninkaaksi kuitenkin kruunattiin Harald Godwininpoika.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelm alkoi koota armeijaa Englantiin hyökkäämistä varten. Hän sai toiminnalleen paavi Aleksanteri II:n ja Henrik IV:n tuen. Normannijoukkojen vahvuus oli noin 600 laivaa ja 7 000 miestä. Vilhelm nousi maihin Pevenseyssa Sussexissa 28. syyskuuta 1066 ja asettui puiseen linnaan lähellä Hastingsia. Tämä oli suora provokaatio Haraldia vastaan, jonka henkilökohtaista omaisuutta Sussexin maa-alueet olivat.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Harald oli juuri taistelemassa pohjoisessa ja lyönyt Stamfordin sillan taistelussa toisen vihollisen, Norjan kuninkaan Harald Ankaran, jota Haraldin veli Tostig Godwininpoika oli tukenut. Harald marssi 250 mailia yhdeksässä päivässä suunnilleen samanvahvuisen armeijan kanssa kuin Vilhelmillä oli, ja kävi tämän kanssa taisteluun, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Hastingsin taistelu. Tämä tapahtui 14. lokakuuta 1066. Legendan mukaan Harald sai surmansa nuolen lävistäessä hänen silmänsä. Kerrotaan, että Vilhelm tappoi Haraldin itse.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Päävihollisen nyt kuoltua Vilhelm marssi hitaasti Lontooseen. Joulupäivänä 1066 hänet kruunattiin Westminster Abbeyssa Englannin kuninkaaksi. Tätä ennen witenagemot oli julistanut Edgar Athelingin kuninkaaksi, mutta se oli ennemminkin vain symbolinen vastarinnan osoitus maahantunkeutuneita normannihyökkääjiä vastaan. Edgar antautui Vilhelmille marraskuun lopussa tai joulukuun alussa, ja Vilhelmistä tuli Englannin kuningas.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Etelä-Englanti alistui Vilhelmin alaisuuteen nopeasti, mutta pohjoisessa jatkui vastarinta seuraavat kuusi vuotta. Talvella 1069–1070 Vilhelm suoritti sarjan operaatioita, jotka tunnetaan nimellä "pohjoisen hävitys" (), jossa erityisesti Northumbria tuhottiin perusteellisesti, ja suurta osaa maata kutsuttiinkin sen jälkeen "erämaaksi" (Waste). Viimeisen vastarinnan, vuoden 1075 jaarlien kapinan Vilhelm kukisti helposti. Arvioidaan että jopa viidesosa Englannin väestöstä kuoli näiden vuosien aikana sotiin, verilöylyihin ja nälkään.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Ranskassa naapurivallat olivat tehneet ryöstöretkiä Normandiaan ja Vilhelm palasi vuonna 1086 hyökätäkseen Mantesin kaupunkiin. Tarinan mukaan taistelussa hänen hevosensa kompastui ja Vilhelm iskeytyi rautaista satulannuppia vasten. Hän kuoli saamiinsa vammoihin St. Gervais'n luostarissa lähellä Rouenia 9. syyskuuta 1087.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelm Valloittajan aloittama normanniaika vaikutti voimakkaasti Englannin kulttuuriin, mm. feodaalijärjestelmä on perua normanneilta. Vilhelmin hallintojärjestelmä oli oman aikansa oloihin nähden hyvin kehittynyt. Tästä todistavat "Domesday book" ("tuomiopäivän kirja") -maakirjat, jossa on yksityiskohtaisia tietoja maanomistajien omaisuuksista. Useimmat uudet maanomistajat olivat normanneja.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Merkittävä taidehistoriallinen muinaismuisto Vilhelm Valloittajan ajoilta on Bayeux'n seinävaate, joka kuvaa normannien valloitusretken taustaa ja huipentuu Hastingsin taisteluun.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Normannivalloituksen myötä Englannin aatelin kieleksi tuli normannien ranska. Se sulautui myöhemmin kansan anglosaksiseen kieleen, mutta jätti siihen paljon ranskalaisvaikutteita. Virallisissa dokumenteissa käytettiin kuitenkin latinaa 1070-luvulta lähtien.


title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelmillä oli neljä poikaa. Vanhin, Robert sai Normandian maat, toinen kuoli metsästysonnettomuudessa seitsemän vuotta ennen Vilhelmin kuolemaa, kolmannesta tuli Englannin kuningas Vilhelm II Punainen ja nuorin sai 5 000 hopeapuntaa. Nuorimmasta pojasta tuli myöhemmin Englannin kuningas Henrik I Vilhelm II:n kuoltua lapsettomana.


title: Jacopo Peri

text: Jacopo Peri (20. elokuuta 1561 – 12. elokuuta 1633) oli italialainen laulaja ja säveltäjä. Peri syntyi todennäköisesti Roomassa. Hän opiskeli musiikkia Firenzessä Cristofano Malvezzin johdolla. Aluksi Peri toimi ainoastaan kosketinsoittajana ja laulajana. Hieman myöhemmin hän alkoi myös säveltää. Hänen varhaisimmat teoksensa olivat madrigaaleja sekä musiikkia näytelmiin.


title: Jacopo Peri

text: Vuonna 1597 Peri sävelsi ensimmäisenä oopperana nykyään pidetyn "Dafnen". Siitä ei ole kuitenkaan säilynyt kuin murto-osa. Hänen seuraava työnsä oli "Euridice", joka kantaesitettiin vuonna 1600. Se on vanhin kokonaisena säilynyt ooppera. Perin musiikkia ei juurikaan esitetä nykyaikana.


title: Tšiang Kai-šek

text: Generalissimus Tšiang Kai-šek (myös 蔣介石, Jiǎng Jièshí, Chiang Chieh-shih, lausutaan kantonilaisittain Chiang Kai-shek, 31. lokakuuta 1887 – 5. huhtikuuta 1975) oli kiinalainen poliitikko ja sotilasjohtaja, yksi maansa 1900-luvun merkittävimmistä johtajista. Hän johti Kiinan tasavaltaa vuosina 1928–1975.


title: Tšiang Kai-šek

text: Tšiang Kai-šek syntyi Xikoun kaupungissa. Hän aloitti sotilaskoulutuksensa 1906, mutta liittyi Japanin asevoimiin 1907 ja palveli sen armeijassa vuosina 1909–1911. Hän oli mukana kaatamassa Kiinan keisarisukua.


title: Tšiang Kai-šek

text: Vuonna 1912 Tšiang Kai-šekistä tuli nationalistipuolue Kuomintangin perustajajäsen. Hän otti Kuomintangin johdon Sun Yat-senin kuoleman jälkeen 1925 ja johti pohjoista sotaretkeä. Tammikuussa 1927 hän liittoutui kiinalaisten kommunistien ja neuvostoliittolaisen vakoojan Mihail Borodinin kanssa ja valtasi Shanghain ja Nanjingin. 1. joulukuuta 1927 Tšiang Kai-šek meni naimisiin Song Meilingin kanssa ja kääntyi buddhalaisuudesta kristityksi. Tšiang Kai-šekin joukot valloittivat pääkaupunki Pekingin vuonna 1928. Tšiang Kai-šekistä tuli voittoisana Kiinan tasavallan johtaja.


title: Tšiang Kai-šek

text: Japani hyökkäsi Mantšuriaan vuonna 1931. Joulukuussa 1936 Tšiang Kai-šekin omat kenraalit vangitsivat hänet kahdeksi viikoksi ja pakottivat hänet lopettamaan sisällissodan kommunistien kanssa sekä muodostamaan yhteisrintaman Japania vastaan. Kiina taisteli ensin neljä vuotta yksin Japania vastaan ja liittoutui sitten toisen maailmansodan puhjettua liittoutuneiden kanssa. Hänen asemansa Kiinassa heikkeni, mutta kansainvälinen maineensa kasvoi, jolloin häntä alettiin pitää yhtenä neljästä suuresta liittoutuneiden johtajasta. Time-lehti valitsi Tšiang Kai-šekin vuoden mieheksi 1937.


title: Tšiang Kai-šek

text: Kiinan sisällissodan (1926–1949) aikana hän yritti tuhota kommunistit, mutta epäonnistui lopulta ja joutui luovuttamaan vallan kommunisteille ja Mao Zedongille. Hän pakeni joukkojensa kanssa Taiwanin saarelle. Tšiang Kai-šekistä tuli Kiinan tasavallan presidentti 1. maaliskuuta 1950. Hän hallitsi Taiwania loppuikänsä Kiinan tasavallan presidenttinä, ja hänet uudelleenvalittiin presidentiksi myös vuosina 1954, 1960, 1966 ja 1972.


title: Tšiang Kai-šek

text: Tšiang Kai-šekin vanhetessa hänen terveytensä huonontui ja hän alkoi kärsiä keuhkokuumeesta ja sydänkohtauksista. Tšiang Kai-šek kuoli 87-vuotiaana vuonna 1975. Häntä ei haudattu kiinalaiseen tapaan, vaan hänen ruumiinsa on siitä asti ollut väliaikaisesti sijoitettuna Cihun mausoleumiin, koska hän ilmaisi toiveekseen tulla haudatuksi kotipaikkaansa Fenghuaan Manner-Kiinaan. Mausoleumilla pidetään edelleen kunniavartiota.


title: Allergia

text:
Allergia on immunologisen järjestelmän häiriö, jossa elimistö käynnistää IgE-välitteisen immunologisen reaktion jollekin elimistön ulkopuoliselle mutta sinänsä vaarattomalle aineelle. Tällaista ainetta kutsutaan allergeeniksi; allergeeni toimii siis antigeeninä immunologisen reaktion käynnistyessä.
Huomaa että termit allergia ja yliherkkyys eivät ole toistensa synonyymejä. Yliherkkyys (engl. hypersensitivity) kattaa laajan joukon erilaisia immunologisella mekanismilla välittyviä haitallisia reaktioita, kun taas allergia tarkoittaa vain IgE-välitteisiä, B-lymfosyyttien aktivaation seurauksena ilmeneviä reaktioita (tyypin I yliherkkyys).


title: Allergia

text: Allergia sairautena tunnistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1906, kun itävaltalainen lastenlääkäri Clemens von Pirquet huomasi osan potilastaan saavan oireita tavanomaisista ja useimpien hyvin sietämistä aineista kuten huonepölystä tai tietyistä ruoka-aineista. Hän alkoi käyttää ilmiöstä nimitystä allergia kreikankielisten sanojen allos (toinen, muu) ja ergon (työ) perusteella. 1900-alkupuoliskolla allergioiksi kutsuttiin kaikenlaisia yliherkkyysreaktioita, mutta lääketieteellisen tiedon lisääntyessä kävi selväksi, että yliherkkyysreaktioiden taustalla oli joukko erilaisilla mekanismeilla välittyviä akuutteja ja viivästyneitä tautitiloja. Vuonna 1963 otettiin käyttöön nelikohtainen yliherkkyysreaktioiden luokittelu, ja allergia-termin käyttö rajattiin vain tyypin 1 yliherkkyysreaktioihin. Keskeisin läpimurto allergian mekanismien selvittämisessä ja sen erottamisessa muista yliherkkyysreaktioista on ollut immunoglobuliini E:n merkityksen havaitseminen allergisen reaktion synnyssä.


title: Allergia

text: Allergian oireet voivat vaihdella vuotavasta nenästä, punoittavista silmistä, suolioireista ja ihottumasta hengitysteiden turvotukseen ja anafylaktiseen šokkiin, siitä seuraavaan koomaan ja kuolemaan. Allergiaa voi olla kaikenikäisillä, mutta eniten sitä on lapsilla ja nuorilla.


title: Allergia

text:
Allergia on tila, jossa hankittu immuniteetti ja tarkemmin sanottuna sen humoraalinen osa reagoivat ei-toivotulla tavalla käynnistäen immunologisen reaktion allergeenia vastaan. Keskeisessä asemassa on auttaja-T-solujen alaluokan Th2-solujen aktivoituminen. Th2-solut tuottavat toisentyyppisiä lymfosyyttejä eli B-soluja aktivoivia sytokiinejä, etenkin interleukiini 4:ää (IL-4). B-solujen aktivoitumisen merkitys puolestaan on siinä, että ne alkavat tuottaa suuria määriä vasta-aineita: allergisissa reaktioissa nämä vasta-aineet ovat lähes yksinomaan immunoglobuliini E:tä (IgE). B-soluista erittynyt IgE kulkee verenkierron mukana ja kiinnittyy kudoksissa sijaitsevien syöttösolujen pinnalla oleviin Fc-reseptoreihin. IgE:n kiinnittyminen reseptoriin saa syöttösolun herkistymään moninkertaisesti ulkoisille ärsykkeille, ja allergeenin läsnä ollessa seurauksena onkin degranulaatioksi kutsuttu prosessi. Siinä syöttösolu vapauttaa solunulkoiseen tilaan sisällään varastoimat jyväset eli granulat. Ne koostuvat histamiinista ja muista tulehdusvälittäjäaineista (mm. prostaglandiinit, leukotrieenit ja erilaiset sytokiinit), jotka saavat aikaan allergialle tyypilliset oireet. Kudoksessa näiden tulehdusvälittäjäaineiden vaikutukset ilmenevät verisuonten laajenemisena, limanerityksen lisääntymisenä, tuntohermojen herkistymisenä ja sileän lihaksen supistumisena. Allergeenista ja altistuskohdasta riippuen havaitaan siis tyypillisiä oireita, kuten turvotusta, kutinaa ja punoitusta.
Allergeenin poistuttua elimistöstä akuutit oireet useimmiten vaimenevat vähitellen, mutta usein seurauksena on ns. toisen vaiheen reaktio, joka ajoittuu tyypillisesti 2-24 tuntia oireiden alun jälkeen. Siinä tulehduspaikalle siirtyy verenkierrosta runsaasti granulosyyteiksi kutsuttuja valkosoluja. Toisen vaiheen reaktion tarkka luonne riippuu jossain määrin tulehduspaikasta, esimerkiksi allergisessa astmassa tyypillinen löydös on etenkin eosinofiilisten granulosyyttien kerääntyminen keuhkoputkiin.


title: Allergia

text:
Allergian esiintyvyys on melko voimakkaasti periytyvää ja alttius allergian puhkeamiseen perustuu siis osaksi geneettisiin tekijöihin. Identtisillä kaksosilla joilla on sama geeniperimä, toisen kaksosista riski sairastua allergiaan on 70%, mikäli toinen on allergikko. Epäidenttisillä kaksosilla vastaava todennäköisyys on 30%. Myös allergisten vanhempien lapsilla allergian puhkeamisen todennäköisyys on 50%:n luokkaa, mutta allergian kohde vaihtelee usein saman perheenkin sisällä. Pähkinäallergiasta kärsivän henkilön lapsi saattaa siis saada oireita vaikkapa siitepölyistä tai kalasta. Periytyvää on siis ainoastaan alttius allergialle, ei tiettyyn allergeeniin kohdistuva allerginen sairaus.
Viime vuosikymmenien aikana allergian esiintyvyys on kasvanut huomattavan nopeasti, vaikka ei ole luultavaa että geneettiset tekijät olisivat oleellisesti muuntuneet näin lyhyessä ajassa. Siksi on ilmeistä, että esiintyvyyden kasvu on seurausta ympäristötekijöissä tapahtuneista muutoksista. Keskeisin tutkittu ympäristötekijä on kaupungistuminen ja teollistuminen: allergioiden esiintyvyys maailmanlaajuisesti korreloi melko tarkasti maan kehitystasoon siten, että kehitysmaissa allergioiden esiintyvyys on huomattavasti alhaisempaa kuin pidemmälle kehittyneissä teollisuusmaissa. Samaten maaseudulla asuvien henkilöiden keskuudessa allergioita on vähemmän kuin kaupungissa asuvilla. Näitä eroja on usein selitetty ns. hygieniahypoteesin perusteella. Sen mukaan elinympäristön muuttuminen entistä puhtaammaksi ja vähämikrobisemmaksi elimistömme puolustusjärjestelmä alkaa reagoida vaarattomiin aineisiin todellisten riskitekijöiden puuttuessa.
Varhaislapsuuden mikrobikontaktien merkitystä allergian kehittymisessä puoltaa sekin, että keisarinleikkauksilla syntyvien lasten riski saada allergisia oireita lapsuusiässä on suurempi kuin alatiesynnytyksellä syntyneiden. Syntymäänsä asti lapsi on täysin steriilissä ympäristössä äidin kohdussa, ja ensikosketus mikrobeihin tapahtuu synnytyskanavassa. Näillä varhaisilla mikrobikontakteilla on merkittävä rooli hankitun immuniteetin kehittymisessä. Toisaalta kirurgisen toimenpiteen yhteydessä on sekä lapsen että äidin terveyden vuoksi huolehdittava steriiliydestä, ja siksi tätä kautta syntyvän lapsen ajatellaan saavan kosketuksen ympäristön mikrobeihin vasta myöhemmässä vaiheessa, minkä vuoksi hankitun immuunipuolustuksen kehittyminen saattaa tapahtua viiveellä.
Mikrobikontaktien määrän lisäksi ilmeisesti myös niiden laadulla on osansa allergian kehittymisen kannalta, sillä terveen suoliston normaalimikrobiston eli normaaliflooran ajatellaan muiden hyötyjensä ohella suojaavan myös allergian synnyltä. Mikrobikontaktien suojaavan vaikutuksen uskotaan välittyvän ainakin osaksi niiden vaikutuksesta elimistön eri lymfosyyttipopulaatioiden väliseen tasapainoon: ruoansulatuskanavasta mikrobikontaktien kanssa erittyvät sytokiinit, kuten interleukiini 12, ohjaavat Th1- ja Th2-solujen välistä tasapainoa Th1-solujen hyväksi ja vähentäen samalla allergisten reaktioiden kannalta keskeisten Th2-solujen osuutta.


title: Allergia

text:
Useimmiten allergian diagnosoinnissa käytetty menetelmä on ihon pistokoe eli Prick-testi. Siinä tutkittavan henkilön ihon alle, esim. selkään tai käsivarteen, pistetään neulalla mahdollisia allergeeneja ja seurataan niiden aiheuttamia reaktioita ihossa. Käytettävissä on erilaisia sarjoja yleisimmistä ja hieman harvinaisemmistakin allergiaa aiheuttavista aineista, ja tutkimuksen suorittaa useimmiten allergiaan erikoistunut lääkäri. Tutkimusaineiden piston jälkeen tulokset tarkastellaan puolen tunnin kuluttua, ja tulkintana käytetään asteikkoa + - ++++, jossa yksi + merkitsee lievää punoitusta ja neljä +:aa voimakkaita vesikellomaisia rakkuloita. Joillakin henkilöillä pisto itsessään saattaa ärsyttää ihoa, ja siksi kokeessa käytetään kontrollina myös pelkän allergeenien liuottamisen käytetyn aineen pistoa. +-asteikon sijasta Prick-testin tuloksina voidaan ilmoittaa myös muodostuvan punertavan alueen läpimitta.
Usein tutkimushenkilöllä tai hänen lähiomaisillaan on jo valmiiksi oma näkemyksensä siitä, mikä allergeeni on kyseessä, mutta Prick-testi on lähes ainoa tapa allergeenin objektiiviseen toteamiseen ja siten edellytys mm. Kelakorvauksen saamiseen allergialääkitykselle.


title: Allergia

text: Ammattitaudiksi epäiltävää allergiaa tutkitaan suoralla altistuskokeella esimerkiksi hengitysteihin.


title: Allergia

text: Allergiaa voidaan tutkia myös verikokeilla.


title: Allergia

text: Etenkin pienten lasten ruoka-aineallergioiden yhteydessä voidaan käyttää myös ns. sokkoutettua altistuskoetta, jossa tietyn aikajakson ajan lapselle annetaan allergiaklinikalta saatavaa äidinmaidonkorviketta tai muuta valmistetta. Lapsen huoltaja ei tunne tuotteen koostumusta, mutta pitää kirjaa tutkimusjakson aikana mahdollisesti ilmenneistä oireista tai ongelmista. Jakson päätyttyä aloitetaan toinen jakso toisella samankaltaisella valmisteella, ja lopuksi tulokset käydään läpi allergiaklinikalla. Tutkimusvalmisteet valitaan siten, että ne ovat muuten identtiset mutta toinen niistä sisältää epäiltyä allergeenia: jos kyseessä on kyseinen allergia, oireiden pitäisi ilmetä vain toisella jaksolla ja jäädä toisella pois.


title: Allergia

text: Joitain allergioita on pystytty hoitamaan siedätyshoidolla, joka totuttaa allergian aiheuttajaan. Allergisia oireita pyritään myös vähentämään antihistamiinin avulla. Allergian hoidossa on tärkeintä selvittää syyt, jotka aiheuttavat oireita. Parasta hoitoa on poistaa kotoa allergiaa aiheuttavat tekijät. Erilaiset lääkkeet saattavat helpottaa oloa, mutta eivät poista allergian syytä. Vielä parempi olisi estää allergian synty.


title: Allergia

text: Mustaherukan siemenöljyllä on todettu olevan ehkäisevä vaikutus pikkulasten atooppiseen ihottumaan. Kun äiti syö sitä raskausaikana, yksivuotiailla lapsille oli atooppisten allergioiden ja ihottumien määrä lähes kolmanneksen vähäisempi kuin verrokkiryhmällä, joka sai lumetuotteena oliiviöljyä.


title: Allergia

text: Parhaillaan on kehitteillä allergiarokotteita, jotka kykenevät lieventämään jo syntynyttä allergiaa huomattavasti nopeammin kuin perinteinen siedätyshoito.


title: Rippikoulu

text: Rippikoulu on osa evankelis-luterilaisen kirkon jatkuvaa ja ihmisen koko eliniän kestävää kasteopetusta. Seurakunta kutsuu rippikouluun 15 vuotta täyttävät jäsenensä. Kirkon ja seurakunnan asettama virallinen yleistavoite rippikoululle on, että ”"rippikoululainen vahvistuu siinä uskossa kolmiyhteiseen Jumalaan, johon hänet on pyhässä kasteessa otettu, kasvaa rakkaudessa lähimmäiseen ja elää rukouksessa ja seurakuntayhteydessä"”. Rippikoulun tehtävänä on auttaa nuorta elämään ja ymmärtämään sitä uskon todellisuutta, johon hän on pyhässä kasteessa tullut osalliseksi. Elämä, usko ja rukous -pääteemojen alla eletään ja käydään oppijalähtöisesti läpi koko elämän kirjoa. Suomessa rippikoulun asema on hyvin vahva ja rippikoulu on nuorten keskuudessa suosittu. Rippikoulun myötä ev.lut. kirkkoon liittyi vuonna 2010 yhteensä noin 1 500 nuorta ja heistä 1 002 kastettiin. Arvioidaan, että rippikoulun takia Suomen evankelis-luterilainen kirkko ei ole kärsinyt yhtä suurta jäsenkatoa kuin sen sisarkirkot muissa maissa.


title: Rippikoulu

text: Rippikoulu päättyy konfirmaatioon. Konfirmaation osallistuminen edellyttää rippikoulun käymistä, ja rippikoulu oikeuttaa osallistumaan konfirmaatioon. Rippikoulu antaa oikeuden kirkolliseen avioliittoon vihkimiseen ja konfirmaatio lisäksi oikeuden tulla kummiksi, osallistumaan itsenäisesti ehtoolliselle ja 16-vuotias seurakunnan jäsen saa myös ääneestää kirkollisissa vaaleissa.


title: Rippikoulu

text: Suomessa koulumuotoinen rippiopetus sai alkunsa Turun hiippakunnassa todennäköisesti 1730-luvulla. Ensimmäisen koulumuotoisen opetusjakson, josta on varmoja todisteita, järjesti Ilmajoen kirkkoherra Gabriel Peldan. Vuonna 1735 tuore rovasti opetti pappilassaan rippinuoria viikon verran.


title: Rippikoulu

text: Rippikoululla oli 1600–1800-luvuilla huomattavasti nykyistä suurempi merkitys yksilön asemalle yhteiskunnassa. Kirkon ja yhteiskunnan ollessa kiinteästi yhteydessä toisiinsa rippikoulun käyminen ei tehnyt nuoresta ainoastaan hengellisessä mielessä täysivaltaista seurakunnan jäsentä, vaan konfirmaatio nähtiin siirtymäriittinä lapsuudesta aikuisuuteen. Rippikoulun käynyt nuori astui aikuisten maailmaan ja sai näin luvan pukeutua ja käyttäytyä kuin aikuinen, mikä sisälsi oikeuden osallistua ehtoolliselle, juoda alkoholia ja kahvia, polttaa tupakkaa ja seurustella vastakkaisen sukupuolen edustajien kanssa. Vapauden lisäksi nuoren odotettiin myös kantavan enemmän vastuuta yhteisön elämässä kuin ennen rippikoulua. Kaikkein tärkeimmäksi saavutukseksi kuitenkin nähtiin naimalupa eli oikeus solmia avioliitto ja perustaa perhe. Rippikoulun läpipääseminen ei kuitenkaan ollut itsestäänselvyys, sillä se edellytti kykyä lukea Raamattua ja tuntea Katekismuksessa selitettyjä kristinuskon opetuksia. Rippikoulun reputtaminen oli häpeällistä, sillä se johti avioliittokieltoon ja yhteisön halveksuntaan. Monet joutuivat käymään rippikoulun monta kertaa ennen kuin pääsivät sen läpi.


title: Rippikoulu

text: Rippikoulua on uudistettu voimakkaasti 1970-luvulta lähtien uusien pedagogisten virtausten mukaisesti. 1980-luvun rippikoulusuunnitelmassa oli kirjattu kullekin oppitunnille yksityiskohtaiset oppimistavoitteet. Viimeisin valtakunnallinen rippikoulusuunnitelma vuodelta 2001 painottaa entistä enemmän oppijoiden omien lähtökohtien huomioimista ja heidän tarvettaan tulla kuulluksi ja pohtia asioita itsenäisesti. Se antaa myös aiempaa suuremmat valtuudet rippikoulun toteuttamiseen vaihtelevilla tavoilla. Teologisesti rippikoulun perustavoite on kuitenkin sama kuin ennen: kristinuskon perusteiden järjestelmällinen opettaminen.


title: Rippikoulu

text: Rippikoulun laajuus on 80 tuntia. Rippikoulun eri tilaisuuksista ja osallistumisesta seurakunnan eri toimintoihin muodostuu puolen vuoden jakso. Lähes kaikissa rippikouluissa on mukana isosia. He ovat yleensä vuoden tai kaksi rippikoululaisia vanhempia, ja he ohjaavat rippikoulussa omia pienryhmiä ja hoitavat monia käytännön tehtäviä.


title: Rippikoulu

text: Rippikoulu on Suomessa yhä suosittu, mutta sen suosio on hitaassa laskusuunnassa. 14–15-vuotiaiden ikäluokasta rippikoulun kävi 82,3 % vuonna 2012, 83,0 % vuonna 2011 ja 83,6 % vuonna 2010. Vuonna 2017 rippikoulun kävi 78,8 % 15 vuotiaiden ikäluokasta.


title: Rippikoulu

text: Rippikoululla on kolme eri päämuotoa:


title: Rippikoulu

text: Selvästi suosituin rippikoulumuoto on leiririppikoulu. Vuonna 2003 90 % rippikouluista oli leirimuotoisia. Nykyisin rippikoulut ovat tosin käytännössä yhdistelmiä leiri-, päivä-, ja iltarippikouluista. Leiripäivien ohella rippikoulu voi sisältää monia muitakin yhdessäolon muotoja, esimerkiksi päivä- ja iltakokoontumisia, retkiä, tutustumismatkoja, erilaisia vierailuja ja seurakunnallisia toimintahankkeita, sekä esimerkiksi arkkikirkkoja.


title: Rippikoulu

text: Myös seurakunnan hankkeet ja tempaukset, joiden suunnitteluun ja toteutukseen rippikoululaiset osallistuvat, soveltuvat rippikoulutyön kokonaisuuteen. Tarkoituksena on, että nuoret tutustuisivat seurakunnan toimintaan mahdollisimman monipuolisesti. Samalla halutaan huomioida nuorten elämänkysymykset ja odotukset, kuten myös yhteydet heidän vanhempiinsa ja paikalliset olosuhteet.


title: Rippikoulu

text:
Eri rippikoulujen opetukset eivät ole kuitenkaan täysin yhteneviä, vaan eri rippikouluissa annettu opetus rakennetaan osin rippikoululaisten ajankohtaisten elämänkysymysten, seurakunnan tavoitteiden ja osittain työntekijöiden osaamisen perustalle. Esimerkiksi seksuaalisuuteen liittyvistä asioista, kuten avoliitosta, avioliitosta itsetyydytyksestä, homoseksuaalisuudesta ja esiaviollisesta seksistä, saatetaan opettaa eri tavalla opettajasta riippuen. Toisaalta opettajat korostavat hyvin yhteisesti vastuullisuutta, toisen ihmisen kunnioittamista, kuuntelua ja lähimmäisenrakkautta. Rippikoululaiselle tarjotaan rippikoulussa tilaisuuksia omien mielipiteiden ja käsitysten pohdintaan ja jäsentämiseen. Sisällöllisesti rippikoulu jakaantuu oppimiskokonaisuuksiin, joissa asioita käsitellään teemoittain. Kirkon uskon sisältö sekä rukous- ja jumalanpalveluselämän monet muodot ovat kaikki tasavertaisesti läsnä. Rippikoulun ydinsisältö voidaan kiteyttää kolmeen sanaan: elämä, usko, rukous.
Rippikoulun järjestää seurakunta. Myös lukuisat kristilliset järjestöt pitävät rippikouluja, kun tuomiokapituli on myöntänyt järjestölle sitä varten luvan. Herätysliikkeiden järjestämiin rippikouluihin osallistui Suomessa vuonna 2007 rippikoululaisia ainakin seuraavat määrät: vanhoillislestadiolaisten Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen rippikouluihin osallistui 1 786, viidesläisen Kansan Raamattuseuran 268, evankelisen Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen 186, viidesläisen Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen 144, herännäisyyden Herättäjä-Yhdistyksen 117, viidesläisen Suomen Raamattuopiston 81 sekä rauhansanalaisten järjestön Lähetysyhdistys Rauhan Sanan rippikouluun osallistui 46.


title: Rippikoulu

text: Jos rippikoulua ei ole käynyt nuorena sen voi käydä aikuisrippikouluna. Sen laajuus on piispainkokouksen ohjeiden mukaan 20 tuntia. Yleisin aikuisrippikoulun muoto yksityisrippikoulu. Suosittu on myös armeijassa käyty ns. sotilasrippikoulu. Opetus siellä on yleensä tiivistetympää kuin tavallisessa rippikoulussa – kokonaiskesto voi olla esimerkiksi kolme päivää – mutta sotilasrippikoulu antaa samat kirkolliset oikeudet kuin tavallisen rippikoulun käyminen.


title: Rippikoulu

text: Seurakunta järjestää pyydettäessä rippikoulun kaikille halukkaille. Aikuisena rippikoulun voi käydä yksityisesti tai usein ryhmässä. Aikuisrippikoulussa pyritään ottamaan huomioon aikuisen aikaisempi elämänkokemus ja kysymykset. Seurakunnan toimintaan osallistuminen on merkittävä osa myös aikuisrippikoulua. Aikuisrippikoulu päättyy kasteeseen (mikäli ei ole kastettu) ja konfirmaatioon. Myös aikuinen kastettava tarvitsee ja saa kummit.


title: Rippikoulu

text: Iso osa kirkosta eroavista nuorista on muutamia vuosia aikaisemmin käynyt rippikoulun ja toiminut jopa isosina. Rippikouluun mennään siksi, että se on osa nuorisokulttuuria, vanhempien päätöksellä ja rippilahjojen toivossa. Herätysliikkeiden ja järjestöjen rippikoululeireille valikoituu nuoria, joiden kodeissa uskonnolla on ollut keskeinen sija.


title: Allergeeni

text: Allergeeni eli herkiste on allergisen reaktion aiheuttaja. Se on antigeeni ja saa aikaan immuunivasteen elimistössä.


title: Allergeeni

text: Allergeeneja voivat olla useat vieraat proteiinit, kuten siitepöly, homeitiöt, lääkeaineet (mm. penisilliini), ruoka-aineet (esimerkiksi pähkinät, kala, munanvalkuainen, maito), hyönteisten myrkyt ja jätökset (mehiläisen pisto, pölypunkit) sekä eläinten karva ja hilse. Lähes mikä tahansa ruoka-aine voi aiheuttaa allergiaa. Lisäaineista yliherkkyyttä voivat aiheuttaa atsovärit, bentsoehappo ja sulfiitit. Kosketusihottumaa synnyttävät esimerkiksi nikkeli ja kromi.


title: Jiri Jalkanen

text: Jiri Jalkanen (s. 14. elokuuta 1970 Kuopio) on suomalainen kitaristi. Hän on Stone-yhtyeen perustajajäseniä ja soitti yhtyeessä vuoteen 1990. Suunnitelmissa oli myös kansainvälinen ura. Jäätyään pois Stone-yhtyeestä Jalkanen muutti New Yorkiin tarkoituksena perustaa uusi orkesteri ja jatkaa kansainvälistä muusikon uraa. Viisumin umpeuduttua hän ei hakenut uutta, vaan muutti takaisin Suomeen ja liittyi isänsä, laulaja Kari Tapion taustayhtyeeseen. Hänellä on myös pienimuotoisia kellariprojekteja.


title: Pepe Willberg

text: Pertti ”Pepe” Willberg (aikaisemmin Toivo Pertti Uolevi Willberg, s. 17. joulukuuta 1946 Turku) on suomalainen laulaja ja säveltäjä. Hän aloitti muusikonuransa 1960-luvun alussa Islanders-yhtyeen komppikitaristina. Tämän jälkeen hän on toiminut muun muassa Jormas- ja Pepe & Paradise -yhtyeiden solistina. Oman soolouransa lisäksi Pepe on ollut mukana myös Finntastic-, Mestarit-, ja Poptenorit-kokoonpanoissa.


title: Pepe Willberg

text: Pitkällä urallaan Willberg on esittänyt rockia, poppia, iskelmää ja monia muita tyylilajeja. Hän on laulanut myös hengellistä musiikkia, muun muassa Lasse Mårtensonin levyllä sekä "Kun tuulee" -albumillaan.


title: Pepe Willberg

text: Willbergin musiikillinen ura alkoi vuonna 1962 Islanders-yhtyeessä, jonka solistiksi myöhemmin päätyi Ilkka Lipsanen eli Danny. Danny nousi Islandersin myötä suureen suosioon. Yhtyeen hajottua Pepe siirtyi The Finnish Beatmakers -yhtyeen solistiksi. Pian bändi sai uuden nimen, ja Jormas levytyssopimuksen. Yhtye teki omia versioitaan monista 60-luvun rock-hiteistä ja aluksi he esiintyivät vain englanniksi. Vuonna 1966 yhtye levytti kuitenkin ensimmäiset suomenkieliset levytykset ja jo samana vuonna levytetty "Saat miehen kyyneliin" oli suuri hitti. Muita tunnettuja Jormas-hittejä olivat muun muassa "Rööperiin", "Alusta mä kaiken alkaisin" ja "Taivas vain tietää". Nykyään nämä laulut mielletään helposti Pepen soolokappaleiksi.


title: Pepe Willberg

text: Jormas hajosi vuonna 1968, ja pian perustettiin uusi yhtye Pepe & Paradise. Yhtye osasi soittaa vaativaa musiikkia, josta on näytteenä yhtyeen ensimmäinen Love Recordsille tehty soololevy "Niin vähän on aikaa". Vaikeaselkoinen levy ei saanut kuitenkaan suurta kaupallista menestystä ja siksi jatkossa Paradise pysyikin enimmäkseen kevyessä pop-musiikissa. Käännöskappaleiden lisäksi yhtyeen omat miehet Pepe Willberg ja Markku Johansson sävelsivät lauluja. Paradisen suurimpia hittejä olivat muun muassa "Elämältä kaiken sain" sekä "Sotilaat kansat ja maat", "Aamu", "Sinä ja minä" ja "Taivas itkee".


title: Pepe Willberg

text: Pepe & Paradise teki viimeiset levytyksensä vuonna 1975, jonka jälkeen Pepe levytti soolona. Pepen soolomenestyksiä 70-luvun lopulla olivat muun muassa "Hermes", uusi versio Leif Wagerin ikivihreästä elokuvasävelmästä "Romanssi", "Olet mulle maailmain" ja "Rasvis mä oon". Vuonna 1979 Pepe kiersi yhdessä Dannyn, Armi Aavikon ja Seija Paakkolan kanssa Finntastic-kokoonpanossa.


title: Pepe Willberg

text: 1980- ja 1990-luvut olivat Pepen uran hiljaisinta aikaa. Levytyksiä tuli silloin tällöin, mutta suurempaa menestystä ne eivät saavuttaneet. 90-luvun puolessavälissä muun muassa "Back to the sixties" -tapahtuman ohessa vanhat yhtyeet Jormas ja Pepe & Paradise herätettiin joissain kokoonpanoissa henkiin ja näin Pepe pääsi taas esiintymään nostalgiannälkäisille suomalaisille. Vuosikymmenen lopussa Willberg palasi takaisin Suomen eturivin artistien joukkoon, kun hän oli mukana Mestarit -kokoonpanossa, johon kuuluivat hänen lisäkseen Kirka, Hector ja Pave Maijanen. Mestareiden kiertueen loppuunmyydyt konsertit Suomen suurimmissa jäähalleissa ja Helsingin Olympiastadionilla rikkoivat yleisöennätyksiä. 2000-luvulla vuorossa oli Poptenorit-kokoonpano yhdessä Fredin ja Petri Laaksosen kanssa.


title: Pepe Willberg

text: Omien laulujensa lisäksi Pepe on säveltänyt myös muille artisteille. Esimerkiksi Suomen vuoden 1988 euroviisusävelmän "Nauravat silmät muistetaan", Paula Koivuniemen "Hetken maistoin elämää" ja "Näen huomiseen", Joel Hallikaisen "Hyvästi voi sanoa vain kerran" ja Mika Pohjosen "Iltatuuli".


title: Pepe Willberg

text: Vuonna 2007 ilmestyi Willbergin uusin albumi "Kaukaa kaipaan" sekä "Kaksi ihoa", jolla Pepe Willberg laulaa Johanna Iivanaisen kanssa Olli Ahvenlahden sävellyksiä Tommy Tabermannin runoihin.


title: Pepe Willberg

text: Heinäkuussa 2011 Pepe Willbergille myönnettiin Iskelmä-Finlandia-palkinto.


title: Pepe Willberg

text: 2012 Pepe Wilberg osallistui pääsolistina Kun Tuulee: Lauluja Gospel - hengessä (2012) albumiin. Julkaistulla levyllä laulajina toimivat myös Mirkka Paajanen ja Kaarle Mannila sekä muusikkoina Junnu Aaltonen, Topi Kurki, Anssi Växby ja Joonatan Rautio. Albumi on Jarmo Malkavaaran hanke jonka tuottajana toimii Mikael "Mikkis" Bergholm. Pepe Willberg sai ensimmäisen kultalevynsä levystään Pepe & Saimaa 25.8.2014.


title: Pepe Willberg

text: Willberg palkittiin "vuoden miesartistina" vuoden 2015 Emma-gaalassa, ja albumi Pepe & Saimaa palkittiin "vuoden rock-albumina" ja "kriitikoiden valintana".


title: Pepe Willberg

text: Keväällä 2017 Willberg kilpaili "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman kymmenennellä tuotantokaudella. Hän sijoittui kuudenneksi parinaan Jutta Helenius.


title: Pepe Willberg

text: Willbergin ensimmäinen puoliso oli Leena Willberg vuodesta 1966. Toinen vaimo oli Kirsti Willberg, jonka kanssa Pepe meni naimisiin 1983. Willbergin kolmas vaimo on Pauliina Visuri, jonka kanssa hän meni naimisiin 2005. Visuri on myös Willbergin manageri.


title: Paksusuoli

text: Paksusuoli () on noin kaksi metriä pitkä ja ohutsuolta hieman paksumpi. Se kuuluu ruoansulatuselimistöön. Paksusuoli voidaan jakaa eri osiin: umpisuoli ("cecum/caecum") (paksusuolen alkuosa), varsinainen paksusuoli eli koolon ("colon") ja peräsuoli ("rectum"). Lisäksi koolon jaetaan nousevaan kooloniin ("colon ascendens"), poikittaiseen kooloniin ("colon transversum"), laskevaan kooloniin ("colon descendes") ja sigmasuoleen ("colon sigmoideum") eli vemmelsuoleen.


title: Paksusuoli

text: Paksusuoli sijaitsee vatsaontelossa ja levittäytyy laajalle alueelle. Paksusuolen loppuosa on S-kirjaimen muotoinen eli sigmasuoli, ennen muuttumistaan peräsuoleksi. Paksusuolen rajaamassa tilassa on ohutsuoli.


title: Paksusuoli

text: Hyvin tärkeä paksusuolen tehtävä on ottaa suolessa olevasta ruoasta nestettä ja suoloja. Ruokaa työstetään suussa, mahalaukussa ja ohutsuolessa ja siellä imeytyvät myös tärkeimmät ravintoaineet. Kun työstetty ruoka tulee paksusuoleen, siinä on runsaasti vettä, joka poistuu kehosta ulosteen mukana. Jotta elimistö ei menettäisi liian paljon nestettä eikä kuivuisi, on tärkeää, että paksusuoli imee osan ulosteessa olevasta vedestä ja antaa sen takaisin kehoon.


title: Paksusuoli

text: Paksusuoli pystyy bakteerien avulla muuttamaan tietyt ruoassa olevat aineet siten, että elimistö voi käyttää nämä aineet hyväkseen. Paksusuolessa elää joukko bakteereita, jotka muodostavat suuren osan ulosteen määrästä ja kiinteydestä. Vesi, suolat ja mikrobien valmistamat vitamiinit, K-vitamiini ja jotkut B-vitamiinit, imeytyvät paksusuolessa verenkiertoon. Paksusuolessa selluloosaa pilkkoontuu myös jonkin verran.


title: Paksusuoli

text: Lopuksi paksusuoli kuljettaa pois sen osan ruoasta, jota elimistö ei voi käyttää, ts. ulosteen. Paksusuolen jatkeena on pikkulantiossa sijaitseva peräsuoli. Uloste kerääntyy sinne joksikin aikaa ennen poistumista.


title: Paksusuoli

text: Jos peräsuoli ei toimisi "keräämispaikkana", siitä tulisi ulostetta koko ajan eikä kuten nyt, vähän silloin tällöin.


title: Paksusuoli

text: Paksusuoli on vatsaontelossa suunnilleen nelikulmaisen kaaren muotoisena. Se jakautuu useisiin osiin, mutta yhteensä se on noin 1,7 metriä pitkä. Paksusuoli on ohutsuolen jatke ja alkaa vatsaontelossa oikealta alhaalta. Sen alkuosa on säkin muotoinen ja sitä kutsutaan umpisuoleksi ("caecum"). Umpisuolen kärjessä on pieni, matomainen lisäke nimeltään umpilisäke("appendix vermiformis"), jota jokapäiväisessä puheessa myös kutsutaan umpisuoleksi. Juuri tämä matomainen lisäke poistetaan umpilisäkkeen leikkauksessa, jota myös virheellisesti kutsutaan umpisuolen poistoksi. Umpilisäkkeen tulehdus eli appendisiitti on hyvin yleinen.


title: Paksusuoli

text: Heti umpisuolen yläpuolella avautuu ohutsuoli paksusuoleen. Ohutsuolen ja paksusuolen liittymäkohtaan muodostuu läppä, joka estää ruokasulan takaisinvirtauksen, siten että ohutsuoli työntyy jonkin matkaa paksusuolen sisään. Aukko näyttää kahdelta poimulta, jotka voidaan puristaa yhteen niin että ne toimivat venttiilinä. Kun paksusuolen paine kohoaa, poimut painuvat yhteen ja näin mitään ravintoa ei voi valua takaisin ohutsuoleen.


title: Paksusuoli

text: Sen jälkeen tulee se paksusuolen osa, joka kohoaa ylöspäin vatsaontelossa ("colon ascendens"). Sitten tulee poikittainen osa ("colon transversum") ja osa, joka kääntyy jälleen alaspäin ("colon descendens"). Paksusuolen loppuosa on sigmasuoli ("colon sigmoideum") ja sen jälkeen alkaa peräsuoli. Peräsuoli aukeaa loppujen lopuksi peräaukkoon.


title: Paksusuoli

text: Paksusuoli on vatsaontelon sivuilla lukuun ottamatta poikittaista osaa, joka on hieman poikittain ja hieman edempänä. Nouseva ja laskeva koolon ovat kiinni vatsaontelon takaseinämässä, vatsakalvon alla. Poikittainen koolon ja sigmasuoli kiinnittyvät koolonin liepeen eli mesokoolonin välityksellä vatsaontelon takaseinämään. Mesokoolon on vatsakalvon eli peritoneumin muodostama kalvorakenne, jonka sisällä kulkevat hermot, verisuonet ja imusuonet.


title: Paksusuoli

text: On tärkeää, että kiinnitys on hieman löyhempi juuri poikittaisessa paksusuolessa. Sen läheisyydessä on nimittäin mahalaukku, joka turpoaa kun se täyttyy ruoalla. Silloin suoli voi siirtyä ja tehdä tilaa mahalaukulle. Toisaalta suoli voi myös siirtyä liikaa. Tällöin se kiertyy itsensä ympäri, jolloin syntyy suolen tukkeuma. Paksusuolen ulkopintaa verhoaa vatsakalvo. Sen sisäpuolella on sidekudosta ja sitten lihaksia. Näitä seuraa kudos, joka tukee koko suolta ja sisimpänä on suolen limakalvo. Suolen limakalvo on täynnä poimuja. Näin suolen pinta-ala tulee suuremmaksi ja se tekee suuremman nesteen imeytymisen mahdolliseksi.


title: Paksusuoli

text: Kuten kaikki muutkin elimet, tarvitsee paksusuolikin happea ja ravintoa verestä. Veri tulee paksusuoleen aortan haaroista, jotka ovat ylempi ja alempi suolilievevaltimo ("a. mesenterica superior, a. mesenterica inferior"). Suoliston jälkeen hapeton veri kulkee maksan porttilaskimoa ("v. portae") pitkin maksaan. Useimmista kehon elimistä veri virtaa laskimoiden kautta suoraan takaisin sydämeen, mutta veri, joka on kulkeutunut paksusuolen kautta on ottanut mukaansa suolesta ison joukon aineita, jotka voivat olla keholle vaarallisia. Tästä syystä veri virtaa maksaan, joka pystyy käsittelemään vaaralliset aineet. Koko tätä verenkiertojärjestelmää kutsutaan porttilaskimojärjestelmäksi.


title: Paksusuoli

text: Paksusuolessa on oma hermojärjestelmä, joka on yhteydessä aivoihin ja selkäytimeen. Paksusuolen hermot voivat kuitenkin tulla toimeen itsekseen. Hermot säätelevät muun muassa suolen liikkeitä niin että suolen lihakset supistuvat ja puristavat ruokaa suolen läpi. Hermot huolehtivat myös siitä, että tietyt aineet erittyvät suoleen, esimerkiksi hormonit, joilla on merkitystä, jotta elimistö voisi imeä ruoasta vettä ja ravintoa.


title: Paksusuoli

text: Jotta paksusuoli voisi ottaa talteen nestettä täytyy suolella olla suuri pinta-ala. Sen vuoksi suolen sisäpinnan limakalvo on poimuinen ja nestettä läpäisevien solujen peittämä. Näiden solujen läpi voivat neste, rasva ja ravintoaineet kulkea ja sitten siirtyä eteenpäin kehossa.


title: Paksusuoli

text: Paksusuolella on myös imusuonijärjestelmä. Suolen ympärillä on imusuonia, ts. ohuita, pieniä putkia, jotka muistuttavat verisuonia. Nämä imusuonet keräävät solujen ulkopuolista nestettä ja kuljettavat sen takaisin kehon eri osiin. Imusuonissa kuljetetaan suuri osa siitä rasvasta, jota tulee ruoan mukana. Rasva imeytyy paksusuolen imusuonistoon ja keräytyy sitten suoneen, joka on hieman sydämen yläpuolella.


title: Paksusuoli

text: Imusuonilla on vasta-aineen muodostuksessa suuri merkitys, ts. elimistön kyvyssä huolehtiä bakteereista, viruksista ja muista aineista, jotka saattavat olla vaarallisia. Juuri paksusuolen ympärillä on runsaasti imusuonia, mutta sitä miten ne täsmällisesti sanoen vaikuttavat vasta-ainemuodostukseen ei tiedetä.


title: Paksusuoli

text: Ruoassa olevat hyödylliset aineet otetaan talteen ennen kaikkea ohutsuolessa. Se osa ravinnosta, jota elimistö ei voi käyttää, jatkaa paksusuoleen, jossa sulamattomat ruoan tähteet muodostavat ulosteen, joka puristetaan paksusuolen läpi peräsuoleen. Paksusuolen omat hermot antavat suolen sisälle oleville lihaksille määräyksen supistua. Ensimmäinen vaihe merkitsee, sitä että ulosteen yläpuolella olevista lihaksista osa supistuu renkaaksi, ts. suoli supistuu leveyssuunnassa. Sen jälkeen suoli supistuu pituussuunnassa. Ne lihakset, jotka ovat suolen pituussuunnassa vetävät silloin ulosteen yläpuolella olevien lihasten muodostaman renkaan alas. Kun rengasta vedetään alaspäin, uloste puristuu renkaan edessä eteenpäin.


title: Paksusuoli

text: Kun uloste on päässyt peräsuoleen, se varastoidaan sinne. Kun sinne on kertynyt riittävän paljon ulostetta, peräaukon lihas alkaa toimia. Se veltostuu silloin samanaikaisesti itse peräsuolen supistuessa niin, että uloste tulee ulos. Tavallisesti kestää noin 12 tuntia ennen kuin uloste on mennyt paksusuolen läpi. Jotta ulosteesta ei tulisi liian kovaa, suolesta erittyy limaa. Toisinaan uloste voi kuitenkin tulla liian kovaksi, jolloin seurauksena on ummetus. Näin tapahtuu jos suoli jonkin sairauden vuoksi on heikko tai ei muuten pysty kuljettamaan ulostetta eteenpäin riittävän nopeasti.


title: Paksusuoli

text: Vastaavasti uloste voi kulkea paksusuolen läpi liian nopeasti. Silloin suoli ei ehdi ottaa riittävästi nestettä ja ulosteessa on liian paljon vettä. Tästä on seurauksena ripuli. Paksusuolessa on myös jonkin verran kaasuja. Ne muodostuvat suolessa olevasta ruoasta ja paksusuolesta olevista bakteereista tai molemmista. Suuri osa näistä kaasuista poistuu peräaukon kautta.


title: Paksusuoli

text: Tavallinen ja hyvä tapa peräsuolen tutkimiseen on tuseeraus. Se tarkoittaa sitä, että lääkäri laittaa sormen peräsuoleen ja tunnustelee muun muassa suolen limakalvoa, miehellä eturauhasta ja naisella kohtua. Tällä tavoin lääkäri voi päätellä onko peräsuolessa verenvuotoa tai kasvaimia, kuinka voimakkaat peräaukon sulkijalihakset ovat ja tarkastella eturauhasen kokoa tai kohdun asentoa.


title: Paksusuoli

text: Proktoskopia, rektoskopia ja kolonoskopia


title: Paksusuoli

text: Lääkäri voi tutkia suolta myös erilaisilla instrumenteilla. Proktoskooppi on kapea putki, joka viedään sisään peräaukon kautta. Sen läpi lääkäri voi tarkastella suolen limakalvoa. Rektoskooppi on samannäköinen, mutta hieman pitempi. Nähdäkseen vielä pitemmälle suoleen lääkäri voi käyttää kolonoskooppia. Se on pitkä, ohut, taipuisa letku, joka viedään peräsuolen kautta paksusuoleen. Kolonoskoopin sisällä on optisia linssejä, jotka tekevät mahdolliseksi suolen valaisemisen ja myös "nurkan taakse katsomisen" . Tämän tutkimusmenetelmän avulla lääkäri näkee koko paksusuolen ohut- ja paksusuolen yhtymäkohtaan asti. Kolonoskoopin avulla lääkäri voi ottaa näytteitä suolessa olevista polyypeistä, kasvannaisista, tulehtuneesta alueesta jne.


title: Paksusuoli

text: Kuvantamistutkimukset


title: Paksusuoli

text:
Hyvä menetelmä paksusuolen tutkimiseen on paksusuolen röntgenkuvaus. Tavallisessa kuvassa näkyy suolen laajentumat, puhkeamiseen viittaava ilma vatsaontelossa ja siitä saa vihjettä myös suolen liikehäiriöstä.
Mikäli on tarve tarkemmin kuvata suolen sisäosia, on tehtävä varjoainekuvaus. Ennen tutkimusta suoli tyhjennetään ulostuslääkkeellä. Sen jälkeen lääkäri ruiskuttaa peräsuoleen varjoainetta joka näkyy röntgenkuvassa selvästi. Jos suolessa on jokin este tai epätasaisuus, se näkyy kuvassa varjoaineen "tyhjiönä". Tällä tavoin lääkäri voi nähdä esimerkiksi kasvannaisia, suolipolyyppeja ja paksusuolen umpipusseja eli divertikkeleitä.
Tietokonetomgrafialla (TT, CT) ja magneettikuvauksella potilaasta saadan läpileikkauskuvia. Niistä röntgenlääkäri pystyy tarkasti näkemään koko suolen sisältöineen ja kasvaimineen sekä mahdollisen ilman tai nesteen vatsaontelossa. Apuna voidaan käyttää eilaisia varjoaineita.
Ultraäänellä ei yleensä saada hyvää kuvaa suolesta, sillä suolessa on aina ilmaa jonka taakse ultraäänen avulla ei näe.


title: Paksusuoli

text: Paksusuoleen voi tulla erilaisia sairauksia. Tavallisesti kysymys on tulehduksista, tartuntataudeista tai syövästä.


title: Paksusuoli

text: Paksusuolen este


title: Paksusuoli

text: Paksusuolessa oleva este merkitsee, että jokin estää ulosteen kulkua paksusuolesta peräsuoleen. Paksusuolen lihakset jatkavat supistumista, mutta eivät pysty puristamaan ulostetta esteen ohi. Tästä seuraa jaksoittaisia vatsakipuja, silloin kun lihakset supistuvat. Sen lisäksi kertyy jonkin verran nestettä esteen yläpuolelle ja pahimmassa tapauksessa nestevajaus saattaa syntyä muissa kehon osissa. Este paksusuolessa on tavallisin S-muotoisessa suolen osassa. Syynä voi olla syöpä, suolitukos, leikkauksen jälkeinen arpi, tyrä ym. Jos paksusuoleen tulee este, suoritetaan leikkaus, jolloin lääkäri poistaa kyseisen esteen.


title: Paksusuoli

text: Paksusuolen syöpä


title: Paksusuoli

text: Jos sairastuu paksusuolen syöpään, kasvannainen on tavallisesti s-muotoisessa paksusuolen osassa tai peräsuolessa. Jos sairastaa tiettyjä tauteja, esimerkiksi haavaista paksusuolen tulehdusta tai familiaalista adenomatoottista polypoosia, paksusuolen syövän riski on suurempi.


title: Paksusuoli

text: Paksusuolen polyypit


title: Paksusuoli

text: Polyypit ovat suolen limakalvon kudosta, joka kasvaa suolessa sisäsuuntaan. Suolipolyypit ovat tavallisia ja niitä esiintyy noin puolella kaikista ihmisistä.


title: Paksusuoli

text: Paksusuolen umpipussit (divertikkelit)


title: Paksusuoli

text: Paksusuolen umpipussit merkitsevät sitä, että osa suolen limakalvosta on tunkeutunut suolen seinämän läpi ja muodostanut pieniä taskuja. Nämä taskut voivat toisinaan täyttyä ulosteella ja voivat sen lisäksi tulehtua (divertikuloosi). Jos on paksusuolen umpipusseja, tulee tavallisesti vaihdellen ripulia ja ummetusta ja vatsa kurisee. Jos umpipussi tulehtuu, seurauksena on vatsakipuja ja kuumetta.


title: Paksusuoli

text: Tulehdustaudit


title: Paksusuoli

text: On olemassa useita erilaisia tauteja, joissa paksusuoli tulehtuu. Crohnin taudissa voi koko ruoansulatuskanava, suusta peräsuoleen saakka, tulehtua. Yleensä Crohnin taudissa kuitenkin vain jokin osa ruoansulatuskanavasta on tulehtunut. Jos sairastaa haavaista paksusuolen tulehdusta, se nimenomaan merkitsee paksusuolen, mutta myös peräsuolen tulehtumista. Suoli voi tulehtua kokonaan tai osittain. Paksusuolen tulehduksessa eli Colitis ulcerosassa ja Crohnin taudin paksusuolessa ilmenevässä muodossa ongelmana on muun muassa ulosteen löysyys eli jatkuva ripuli.


title: Paksusuoli

text: Laajentunut paksusuoli


title: Paksusuoli

text: Laajentunut paksusuoli tarkoittaa, sitä että suoli on voimakkaasti pullistunut. Se voi johtua suolessa olevasta tulehduksesta, mutta sen voi myös aiheuttaa tauti, joka on paksusuolen hermoissa. Silloin ulosteen kuljetus ei toimi, ja sen sijaan suoli laajenee voimakkaasti sairaan alueen yläpuolella. Sairas alue itse on kapea ja kova. Tähän tautiin sairastuvat useimmiten lapset, varsinkin pienet lapset.


title: Paksusuoli

text: Epätavallisen laajentunut paksusuoli tunnetaan nimellä megakoolon.


title: Paksusuoli

text: Tartuntataudit


title: Paksusuoli

text: Paksusuoleen voi tulla useita tartuntatauteja, jotka antavat monia erilaisia oireita. Saattaa tulla matosairauksia, esimerkiksi kihomato tai lapamato, mutta myös bakteereja kuten kolera tai punatauti.


title: Ohutsuoli

text: Ohutsuoli () on ruoansulatusjärjestelmän osa, joka ulottuu mahalaukun mahanportista paksusuoleen. Ravinto hajoaa ja imeytyy suurimmaksi osaksi ohutsuolessa.