title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text:
Lauhanvuoren laki, joka ei ole ollut veden alla, on säilyttänyt irtaimet maamassansa ja ravinteensa. Lakialue onkin tämän vuoksi veden huuhtomia rinteitä rehevämpi. Rinteet ovat karuja ja vähäravinteisia. Lauhanvuoren alarinteillä sijaitseviin kivennäismaan painanteisiin on aikojen saatossa muodostunut karuja soita, varsinkin rämeitä ja nevoja. Alueelle tyypillisiä suoyhdistelmätyyppejä ovat hiekkapohjaiset ja pienehköt keidassuot. Huomattavimmat suot ovat Siioninkeidas ja Lohikeidas puiston eteläosassa ja Likolammit, Kärkikeidas ja Majaletto pohjoisosassa. Likolammit on alueen keidassoista parhaiten säilynyt. Tälle alueelle on helppo päästä, mikä tekee siitä tutkimuksen ja opetuksen kannalta otollisen havaintokohteen. Majaletto on Likolammeja suurempi keidasräme, jonka pohjoisosassa on monia pienikokoisia lampia. Tältä suolta alkaa muun muassa Majaluoma-niminen kirkasvetinen taimenpuro. Majaleton alueella sijaitsee pieni rinnesuo, joka on eteläisessä Suomessa harvinaisuus. Rämeiden ja nevojen lisäksi alueella, varsinkin Isojoen alkulähteillä Lauhanvuoren etelään päin viettävällä osalla, on myös korpia. Myös luhtaisia nevoja on paikoin purojen varsilla. Kurjet ja metsot pitävät keväisin soilla ääntä. Myös riekko viihtyy kansallispuiston soilla. Kansallispuistossa on lisäksi vajaan hehtaarin alue lettoa, jolla kasvavat esimerkiksi purtojuuri, ruskopiirtoheinä, hirssisara, rimpivihvilä, karhunruoho sekä useat harvinaiset sammalet. Lauhanvuori on karhunruohon eteläisin kasvupaikka.
Vuoren alarinteiden puusto muodostuu kitukasvuisesta mäntymetsästä. Alarinteillä sijaitsevat karut kankaat ovat jäkälän ja kanervan peittämät. Kankailla kasvaa lisäksi yli 125–135-vuotiaita mäntyjä. Vuoren laella ja varsinkin lähteiden ympäristössä tihkuvetisillä rinteillä ja alavilla kankailla esiintyy lehtomaisia ja tuoreita kangasmetsiä sekä lehtojuotteja. Laella valtalajeina ovat kuusi ja lehtipuut. Rehevissä paikoissa kasvaa esimerkiksi nuokkuhelmiköitä, sananjalkoja, metsäkurjenpolvia ja metsätähtiä. Lauhanvuoren sijainti Suomenselän vedenjakajaseudulla vaikuttaa alueen kasvillisuuteen: vuorella elää sekä pohjoisia että eteläisiä lajeja. Vuoren rinteillä kasvaa mäntykukka, joka ottaa mäntyjen juurista tarvitsemansa ravinteet. Erään lähdepuron varrelta haavanrungolta löydettiin vuonna 1992 harvinainen harjasorakas-kääpä. 1990-luvun alkuvuosina pilkkumäntypistiäiset ja ytimennävertäjät aiheuttivat kansallispuistoon sadan hehtaarin kuolleen männikön.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren karussa ympäristössä viihtyvät pohjoiset lintulajit kuten järripeippo ja tilhi, joka viettää kesänsä tavallisesti pohjoisessa. Muita puistossa tavattavia lajeja ovat muun muassa ampuhaukka, mustakurkku-uikku, pohjantikka, helmipöllö, kapustarinta, suokukko, palokärki, laulujoutsen, kehrääjä ja kulorastas. Pikkusieppo pesimässä kansallispuistossa on harvinaisuus. Linnusto ei karuudesta johtuen ole kovinkaan monipuolinen, mutta se poikkeaa silti tavallisesta eteläpohjalaisesta maaseutuympäristöstä. Huhtikuussa Lauhanvuoren laella sijaitsevasta näkötornista voi tarkkailla petolintujen, kurkien, joutsenten ja hanhien muuttoa. Syksyisin Lauhanvuorella voi nähdä taviokuurnia. Talviaikaan puiston linnusto on melko niukkaa. Talvisin alueen näkyvimpiä lajeja ovat hömö- ja töyhtötiaiset, kanalinnut, tikat ja korppi. Koskikaran saattaa tavata talvisin sulana pysyvistä Lohikeitaan luomista.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Hirvet syövät laella pihlajien ja haavan taimien latvustoja. Metsäjänis, orava ja näätä ovat metsien ympärivuotista peruslajistoa. Lauhanvuoren alueella liikkuu ajoittain saukkoja, ilveksiä, susia, karhuja ja liito-oravia. Liito-orava on priorisoitu laji. Alueella tavataan vuosittain ahmoja, ja niiden tiedettiin menneinä vuosikymmeninä jopa pesineen alueella. Alueen alkuperäiseen lajistoon kuuluva metsäpeura ollaan palauttamassa Lauhanvuoren luontoon. Ensimmäiset eläimet tuotiin totutustarhaan syksyllä 2017.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Koska Lauhanvuori sijaitsee noin sata metriä ympäröiviä alueita ylempänä, vuori pysäyttää saderintamat. Näin ollen vuorella sataa ympäröivää aluetta enemmän. Pysyvä lumi saattaa sataa vuoren yläosiin marraskuussa, ja viimeiset lumet sulavat vasta vapun aikoihin pohjoisrinteiltä. Vuoren rinteet ovat karkeat, ja niiden alla on hyvin läpäisevä hiekkakivestä koostuva kallioperä. Tämän vuoksi sadevesi imeytyy nopeasti rinteisiin ja painuu syvälle, aina pohjavedeksi asti. Lauhanvuoren runsaita vesivaroja on kuvattu erinomaisiksi.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Pohjavesi tulee vuorenrinteiden alaosissa maanpinnan lähelle, ja siellä onkin lähdepuroja eli luomia sekä lähteitä. Lähteiden ja purojen ympäristöt ovat reheviä keitaita. Lähteissä elää monia harvinaisiakin soiden ja lähteiden kasveja. Lähdepuroissa tavataan myös tammukkaa eli purotaimenta.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren aluetta voidaan pitää sedimenttikivien ja niiden alla olevan peruskallion välisen rajan tyyppialueena Suomessa. Ediacarakaudella (aikaisemmin vendikausi) 635–542 miljoonaa vuotta sitten Lauhanvuoren alue oli tasoittunut arvioiden mukaan 180–200 metrin korkeuteen nykyisestä merenpinnasta eli lähelle alueen nykyistä tasoa. Tällöin Fennoskandian alue sijaitsi päiväntasaajan lähellä ja alueen paljaat graniittikalliot rapautuivat trooppisissa olosuhteissa sekä kemiallisesti että fysikaalisesti. Rapautuminen ulottui varsinkin rakojen kohdalla metrien, joskus jopa kymmenien metrien syvyyteen saakka.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Suuria alueita nykyisen Länsi-Suomen rapautuneesta peruskalliosta peittyi ediacarakaudella matalaan veteen. Erityisesti jokisuiden ympäristössä veteen kerrostui kvartsihiekkaa, joka ajan kuluessa iskostui hiekkakiveksi. Lauhanvuorella tätä hiekkakiveä on säilynyt näihin päiviin saakka.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Luultavasti monenlaiset eliöt uivat Lauhanvuoren alueen vesissä. Steriilissä kvartsihiekassa fossiilit säilyvät hyvin huonosti ja ainoat selkeät hiekkakivessä säilyneet fossiilit ovat annelidien ryömimisjäljet. Annelidit olivat "Annelida"-ryhmään kuuluvia selkärangattomia ja matomaisia eläimiä. Näiden pohjalla madelleiden eläinten fossiilien ikä on enintään 700 miljoonaa vuotta.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren toorit eli kalliopaadet, jotka ovat jääneet jäljelle, kun ympäröivä rapautunut aines on kulkeutunut pois, alkoivat muodostua rakomyötäisesti rapautuneen graniitin peityttyä kvartsihiekkakiven suojaan. Toorit saivat lopullisen muotonsa vasta jääkauden jälkeen, kun jäätikkö oli kuluttanut graniitin päältä hiekkakiven pois ja rantavoimat olivat puhdistaneet graniittikallionraot rapautumistuotteista jättäen jälkeensä vain rapautumattomat keskukset.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren kansallispuiston nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Kivijata, Aumakivi ja näkötorni sekä monien tarinoiden Spitaalijärvi. Kivijata on muinainen rantavalli. Nämä rantavallit kiertävät vuorta, ja suurin kivijadoista on 800 metrin pituinen muinaisrantakivikko. Kivijata koostuu hiekkakivestä, joka on Suomessa melko harvinaista. Kivijadan saa lumettomana aikana ylittää vain pitkospuita pitkin. Erään tarinan mukaan kivijata oli jättiläisten viimeinen asuinpaikka.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Vuoren alarinteillä maaperä vaihtuu hiekkakivestä graniitiksi. Alarinteillä sijaitsee Aumakivi-niminen toori, joka on rapautuneen peruskallion jäljelle jäänyt ydin. Näitä ytimiä on kansallispuistossa monia, mutta Aumakivi on niistä tunnetuin. Kivi muistuttaa aumaa, ja siitä se onkin saanut nimensä.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Vuoren laella on kesällä 2004 valmistunut näkötorni, josta näkee kymmenien kilometrien päähän. Hyvän sään sattuessa sieltä saattaa nähdä 60–70 kilometrin päässä Pohjanlahden rannalla sijaitsevan Porin teollisuuden korkeimpia rakenteita. Kaskisten ja Kristiinankaupungin kiintopisteet erottuvat helpommin. Tornista voi nähdä myös kuuden kirkon tornit: Kauhajärven, Karvian, Kankaanpään, Honkajoen, Siikaisten ja Isojoen. Nykyinen näkötorni on rakennettu syksyllä 2002 palaneen tornin tilalle. Tutkimusten mukaan paloon ei liittynyt ilkivaltaa vaan palo lähti arvioiden mukaan oikosulusta. Palaneen tornin purku- ja siistimistöiden yhteydessä Lauhanvuorelta poistettiin myös käyttökelvottomaksi vahingoittunut Yleisradion entisen linkkimaston betoniosa. Tornissa kävi ennen paloa arvioiden mukaan noin 20 000 kävijää vuosittain. Järjestyksessään nykyinen torni on seitsemäs; ennen näkötorneja paikalla on ollut palovartio- ja kolmiomittaustorneja.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Tuulivoimaloita on rakennettu runsaasti Lauhanvuoren näkötornista avautuvaan maisemaa. Syksyllä 2017 näkötornista näkyi hyvällä säällä noin 150 tuulivoimalaa, joista osa oli vielä rakenteilla.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text:
Lauhanvuoren kansallispuisto sopii päiväretkeilyyn. Puistossa on noin viisitoista kilometriä merkittyjä reittejä. Lisäksi kunnat ovat tehneet kansallispuistoon johdattavat polut Kauhajoen Muurahaisesta sekä Isojoelta Lauhansarven luontomatkailukeskuksesta.
Lauhanvuoren laelta alkaa 2,6 kilometriä pitkä polku, jonka varrella olevissa tauluissa kerrotaan kasvillisuudesta, rantavaiheista sekä ihmisen toiminnasta alueella. Suosituin retkeilyreitti vie näkötornilta Spitaalijärven kautta Kivijadalle, minkä lisäksi Lauhanvuorella on kaksi ympyräreittiä.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Valtakunnallinen polkupyöräreitti kulkee läpi vuoren. Tämä reitti yhdistää Lauhanvuoren kansallispuiston Kauhajoen ja Karvian rajalla sijaitsevaan Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon. Talvella puistossa hoidetaan latuja, joilla on mahdollista hiihtää perinteisellä tavalla. Ladut ovat Kauhajoen ja Isojoen kuntien hoidossa. Hiihtämään voi lähteä joko Muurahaisesta Kauhajoelta tai Lauhansarvesta Isojoelta. Lauhanvuoren maastossa hiihdetään vuosittain Kauha-Hiihto- ja Lauhan hiihto -nimiset hiihtokilpailut. Kauha-Hiihto on Suomen Hiihtoliiton pitkänmatkan kilpailu, ja siihen osallistui vuonna 2007 noin 500 hiihtäjää. Lauhan hiihtoon puolestaan osallistuu vuosittain 350–500 hiihtäjää.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Kansallispuiston alueella voi sienestää ja marjastaa kaikkialla muualla paitsi Vehmaspuskan, Spitaalijärven ja Kärkikeitaan rajoitusosissa 10. toukokuuta ja 15. heinäkuuta välisenä aikana. Myös uiminen on sallittua kaikissa alueen lammissa ja järvissä. Puiston keskivaiheilla sijaitsevalla Spitaalijärvellä on laituri.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren reitit jakaantuvat kahdeksaan osaan. Lauhanvuoren laki, Spitaalijärvi sekä Muurahaisen ja Lauhansarven luontomatkailukeskukset ovat alueen tärkeimmät kiintopisteet. Kaikki reitit ovat helppoja tai keskivaativia ja soveltuvat hyvin päivän tai vähän sitä pitemmän ajan retkeilyyn. Pääasiassa reitit ovat lumettomaan aikaan liikkumiseen soveltuvia retkeilyreittejä, koska niitä ei ole merkitty reittimerkeillä.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Rantapolku on keskivaativa 2,6 kilometrin pituinen reitti, joka kiertää Lauhanvuoren lakialueen osin kuluneita polunpohjia pitkin. Reitti alkaa Lauhanvuoren laelta, ja se on risteyksissä merkitty viitoin. Lähtöpisteessä on yleisopaste, käymälä, parkkipaikka ja näkötorni. Reitti esittelee jääkauden jälkiä, perunapellon ja rinteiden puustoa ja sen kehittymistä. Rantapolku on saanut nimensä reitin varrelle sijoittuvasta muinaisesta rantaviivasta. Jääkauden jälkeen merenpinta oli nykyisen reitin varrella korkeimmillaan. Rantapolku on Metsähallituksen hoidossa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuori–Spitaalijärvi–Kivijata-reitti on keskivaativa seitsemän kilometrin pituinen reitti. Tämä reitti kulkee osittain kuivassa kangasmaastossa ja osittain suolla. Soiden kohdilla on pitkospuut. Reitti on risteyksissä merkitty viitoin. Reitti alkaa Lauhanvuoren laelta, josta laskeudutaan ensin muinaisten rantavallien yli Spitaalijärvelle. Spitaalijärven jälkeen reitti jatkuu suoalueiden yli suurelle lähteelle. Reitti kulkee osan matkaa kirkasvetisen luoman vartta pitkin ja ohi vanhan mittapadon. Reitti päättyy Kivijadalle. Reitillä maasto laskee noin sata metriä. Reitti on Metsähallituksen hoidossa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Kivijata–Lauhansarvi-reitti on keskivaativa 4,1 kilometrin pituinen reitti kansallispuiston reuna-alueella, kylämaisemassa ja talousmetsässä. Reitti kulkee melko kuivassa kangasmaastossa ylittäen muutaman kostean kohdan. Reitti kulkee Aumakiven ohi. Reittiin sisältyy myös noin kolmen kilometrin osuus kylätietä. Reitti on risteyksissä merkitty viitoin. Kivijata–Lauhansarvi-reitti päättyy Lauhansarven luontomatkailukeskukselle. Tämä reitti on Isojoen kunnan hoidossa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Terassikierros vie Lauhanvuoren laelta Kaivolammille, Spitaalijärvelle ja takaisin näkötornille. Reitti on keskivaativa kahdeksan kilometrin pituinen reitti, joka kiertää kierroksen kansallispuiston mäntykankaiden hallitsemilla rinteillä. Reitti kulkee ajouria ja polkuja pitkin. Reitti on risteyksissä merkitty viitoin. Reitti esittelee Lauhanvuoren metsiä, rinteitä sekä pari pientä lampea. Reitti on Metsähallituksen hoidossa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Pirunkierros on Kivijadan kiertävä keskivaativa reitti. Noin viiden kilometrin mittainen reitti kulkee kangasmaastossa metsäpoluilla ja ylittää pienen suon pitkospuita pitkin. Reitti esittelee Kivijadan eri puolia, toormuodostumia sekä kangasmaisemia. Reitin varrella on laavu. Reitti on Metsähallituksen hoidossa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Ahvenlampi–Lauhansarvi-reitti on keskivaativa seitsemän kilometrin pituinen reitti. Reitti kulkee kangasmaastossa lukuun ottamatta 1,5 kilometrin metsätieosuutta. Reitti on merkitty viitoin tärkeimmissä risteyksissä. Reitti on Isojoen kunnan hoidossa. Ahvenlampi–Lauhansarvi-reitiltä erkanee polku Huhtakorvenkivijadalle.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Muurahainen–Lauhanvuori–Muurahainen-reitti on keskivaativa 19 kilometriä pitkä reitti, joka kulkee suurimmaksi osaksi kangasmaastossa helppoja tien- ja polunpohjia pitkin. Soilla reitti kulkee pengerteillä. Reitti kulkee Muurahaisen ja Lauhanvuoren välillä melko tasaisessa mäntyjä kasvavassa talousmetsässä. Spitaalijärveltä Muurahaiseen päin reitin varrella on metsätuhoalue, jonka pilkkumäntypistiäiset 1990-luvun alussa aiheuttivat. Tärkeimmissä risteyksissä reitti on viitoin merkitty. Muurahaisessa sijaitsee nuotiontekopaikka, opastetaulu ja käymälä. Kansallispuiston ulkopuolinen reitinosa on Kauhajoen kaupungin hoidossa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Kansallispuistossa asiakaspalvelusta vastaa Metsähallituksen Seitsemisen luontokeskus vuoden ympäri. Metsähallituksen kanssa alueella tekevät yhteistyötä mm. ruokailu-, opastus- ja majoituspalveluja tarjoava Lauhatuotanto Oy, opastus- ja retkeilypalveluja tarjoava Taikapolku, ruokailupalveluja tarjoava Marian Luontoateriat sekä retkivälineitä vuokraava ja retkiä järjestävä Hiking Travel Hit Ky. Palvelujen tarjoajat noudattavat kestävän luontomatkailun periaatteita.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhansarven luontomatkailukeskus tarjoaa majoitus- ja ravintolapalveluja lähellä kansallispuistoa. Lauhanvuoren kansallispuistossa on tulentekopaikat Spitaalijärven itä- ja länsirannalla, Kaivolammella sekä Kivijadan kiertävällä reitin laavulla. Lisäksi Spitaalijärven länsirannalla sijaitsee keittokatos. Tulipalossa tuhoutuneen Lauhan kämpän pihalla olevassa kaivossa on tutkitusti hyvä vesi. Lähteitä on lisäksi Spitaalijärven itärannalla ja Kivijata–Spitaalijärvi-polun varrella. Lisäksi Spitaalijärvellä, Kaivolammella, vuoren laella ja palaneen Lauhan kämpän pihalla on kuivakäymälä. Kansallispuistossa on telttailualueet Spitaalijärven itärannalla, Kaivolammella.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Eniten kävijöitä kansallispuistossa käy kesäkuukausien aikana. Talvella puistoon houkuttelevat kävijöitä hiljaisuus ja lumisuus.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren kansallispuistoon on matkaa Honkajoen Lauhalasta 10 kilometriä, Isojoelta 12 kilometriä, Porista ja Seinäjoelta noin 90 kilometriä ja Tampereelta ja Vaasasta noin 140 kilometriä. Puistoon on opastus Kauhajoen ja Isojoen suunnista. Lauhanvuoren huipun kautta kulkee soratie Kauhajoen Muurahaisesta Isojoelle Lauhansarven luontomatkailukeskukseen.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Muurahaisen ohi kulkee kantatie 44, jolla kulkevat lähimmät linja-autot, kuten vakiovuoro Lauhala–Kauhajoki. Muurahaisessa kansallispuiston risteyksen kohdassa on mahdollista jäädä pois kyydistä. Kansallispuiston rajalle on matkaa Muurahaisesta noin kaksi kilometriä ja Lauhanvuoren laelle viisi kilometriä. Lähimmät pikavuorojen käyttämät linja-autopysäkit sijaitsevat Honkajoen Lauhalassa sekä Isojoen keskustassa.


title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Kansallispuistossa on pysäköintialueet Lauhanvuoren laella, tulipalossa tuhoutuneelle Lauhan kämpälle johtavan tien päässä, Kivijadalla ja Spitaalijärvellä. Helpointa on lähteä poluille Spitaalijärveltä ja vuoren laelta.


title: Karvianjoki

text:
Karvianjoki on Karvianjoen vesistön noin 110 kilometrin pituinen Selkämereen laskeva joki pohjoisessa Satakunnassa.
Karvianjoen vesistöalueesta suurin osa on metsää ja myös soiden osuus on suuri etenkin valuma-alueen pohjoisosassa. Pellon osuus on vähäinen, vain noin 12 %. Järvien osuus valuma-alueen pinta-alasta on 4,5 %, useimmat järvet ovat pieniä ja matalia, ja monia järvistä on laskettu. Tulvasuojelua ja maanviljelyä aikoinaan hyödyttämään tarkoitetut vesistöjärjestelyt vesistössä ovat olleet laajoja, ja useimmat joet ja purot ovat perattuja ja monet järvet säännösteltyjä. Karvianjoen vesistö on tunnettu myös lukuisista bifurkaatioistaan eli vesistön kahtaallevirtauksista, joskin näistä osa on vesistöjärjestelyjen myötä hävinnyt.


title: Karvianjoki

text: Karvianjoen latvahaarat saavat alkunsa Kauhajoen pikkujärvistä (muun muassa Nummijärvestä ja Säkkijärvestä) ja virtaavat näistä edelleen Karvianjärveen. Sieltä Karvianjoki virtaa Karvian Kirkkojärveen ja siitä Honkajoen kirkonkylän sekä Kankaanpään kaupungin läpi Kynäsjärveen Pomarkussa.


title: Karvianjoki

text: Karvianjoen vesistön joet ovat runsaskoskisia, mutta koskien putouskorkeus on pienehkö. Vesistön laatu on luokiteltu tyydyttäväksi. Väriltään vesi on tummaa johtuen lähinnä laajoista suoalueista. Myös maa- ja metsätalouden sekä teollisuuden hajakuormitus sekä järvien laskut vaikuttavat veden laatuun.


title: Karvianjoki

text: Joen kalakanta on runsas, mutta lajistoltaan vähäinen. Karvianjoesta tavataan luontaisesti lisääntyvä purotaimenkanta, joka nostaa joen kalastuksellista arvoa. Yleisimpiä kalalajeja ovat ahven ja hauki, joita kalastetaan kotitarve- ja virkistystarkoituksessa.


title: Karvianjoki

text: Karvianjoen vesistöalueen järvet ovat erittäin matalia; niiden keskisyvyys on yleensä alle kaksi metriä. Pisimmät Karvianjoen sivujoet sen yläjuoksulla ovat Nummijoki ja Suomijoki.


title: Karvianjoki

text: Karvianjoen alajuoksu muodostuu lukuisista bifurkaatioista eli vesistöjen kahtaallevirtauksista, joita vesistöjärjestelyt ovat osittain muuttaneet. Ensimmäinen näistä on ollut ennen Kynäsjärveä, missä Karvianjoki ennen Kynäsjärven 1880-luvulla tapahtunutta laskua laski sekä Leväsjoen kautta Isojärveen Siikaisissa että Kynäsjärven ja Kynäsjoen kautta Inhottujärveen Noormarkussa nykyisessä Porissa. Kynäsjärven laskun jälkeen Leväsjoki ei enää muodosta bifurkaatiota.


title: Karvianjoki

text: Karvianjoen vesistön keskusjärvi on Inhottujärvi, johon Kynäsjoen ohella laskee vesistöalueen toiseksi suurimmasta järvestä Karhijärvestä Laviasta alkunsa saava Lassilanjoki eli Myöntäjänjoki. Inhottu on bifurkaatiojärvi eli laskee kahtaalle: Pomarkunjoen kautta Isojärveen ja Oravajoen-Noormarkunjoen-Eteläjoen kautta Selkämereen. Inhottu on 1900-luvulla tapahtuneiden vesistöjärjestelyjen seurauksena matala ja keskiosaansa lukuun ottamatta lähes umpeenkasvanut rehevä lintujärvi. Sitä säännöstellään kahdella padolla.


title: Karvianjoki

text: Isojärvi Pomarkun ja Siikaisten rajalla on Karvianjoen vesistöalueen ja Pohjois-Satakunnan suurin järvi. Myös se on bifurkaatiojärvi: enin osa vesistä virtaa Merikarvianjokea pitkin Selkämereen ja pienempi osa Salmusojan kautta Poosjärveen, joka edelleen laskee Pohjajokea pitkin selkämereen. Isojärven pohjoisosaan laskevat pienemmät Otamonjoki ja Leväsjoki. Merikarvianjokeen laskee pohjoisesta Tuorijoki.


title: Karvianjoki

text: Näin Karvianjoki laskee mereen lopulta kolmena haarana: Merikarvianjokena Merikarvialla sekä Etelä- ja Pohjajokena Ahlaisissa Porissa.


title: Karvianjoki

text: Karvianjoen vesistön kokonaan hävinneistä järvin suurin on ollut Torajärvi Noormarkunjoen keskijuoksulla Noormarkussa, joka nykyään on osa Poria. Myös se oli bifurkaatiojärvi, joka laski kahtaalle: Noormarkunjokea ja Eteläjokea Selkämereen ja Keskisjoen kautta Poosjärveen. Poosjärvi, johon laskee myös osa Isojärven vesistä, laskee Poosjoen-Lampinjärven-Lampinjoen ja Pohjanjoen kautta Selkämereen. Järvenlaskujen myötä Keskisjoen uoma kuitenkin kuivui eikä se enää muodosta bifurkaatiota.


title: Karvianjoki

text: Merikarvianjoessa on koski nimeltä Lankoski, jonka ympärillä on Lankosken kylä ja virkistys- ja palvelualue. Pohjajoessa on valtatien 8 varressa Ahlaisissa Lampinkoski.


title: Lantmännen Agro

text: Lantmännen Agro (aiemmin K-maatalous) on Lantmännenin ja aiemmin Keskon omistama maatalouskauppaketju. Se koostui itsenäisten Keskoa tukkukauppanaan pitävien vähittäiskauppiaiden muodostamista liikkeistä ja Rautakeskosta. Liikkeitä on Suomessa 83.


title: Lantmännen Agro

text: Lantmännen Agron brändejä ovat Viljelyohjelma, Viljakauppa, Toimiva kone ja Karjatilaohjelma. Lisäksi erikoisasiakasryhmät, kuten hevosasiakkaat ja luomuviljelijät, on huomioitu tuote- ja palvelutarjonnassa. Lantmännen Agrolla on oma maatalouden koetila Hämeenlinnan Hauholla.


title: Lantmännen Agro

text: Lantmännen Agro tuo maahan norjalaisen Graminorin ja ruotsalaisen SW seedin jalostamia viljelykasvilajikkeita ja testaa koetilalla niiden soveltuvuutta Suomen kasvuoloihin. Koetila testaa myös kasvinsuojeluaineita ja lannoitteita.


title: Lantmännen Agro

text: Lantmännen Agron koetila palvelee yritystä tutkimustyöllä. Lantmännen Agron siemenkeskus toimii koetilan yhteydessä. Siemenkeskus tekee siementuotantosopimukset yhteistyötilojen kanssa sekä kunnostaa, peittaa ja varastoi tilojen tuottamaa raakasiementä. Lantmännen Agron siemenkeskuksen johtajana on toiminut Heikki Permi vuodesta 2014 lähtien.


title: Lantmännen Agro

text: Kesko myi K-maatalouden liiketoiminnan ruotsalaiselle Lantmännenille vuonna 2017.


title: Navetta

text: Navetta ("nim. ometta, pihatto, läävä, karjatto") on kotieläinsuoja, jonka tarkoituksena on suojata nautakarjaa vuodenajan mukaan pakkaselta, sateelta, tuulelta tai liialliselta lämmöltä. Se on myös suoja petoeläimiä ja tarttuvia eläintauteja vastaan. Navetta on maatalouden tuotantorakennus, jonka tarkoituksena tehostaa ja helpottaa karjataloutta.


title: Navetta

text: Rakennusmateriaalina on perinteisesti käytetty puuta, betonia, savitiiltä tai kiveä.


title: Navetta

text: Nykyaikainen navetta jaotellaan joko parsi- tai pihattotyyppeihin. Näistä parsinavetassa naudat on kytketty parteen kiinni ja pihattonavetassa eläimet liikkuvat vapaasti. Kummankin navettatyypin perusrakenteisiin kuuluu ruokintapöytä.


title: Navetta

text: Kohonneiden rakennuskustannusten vuoksi pyritään kehittämään piirustuksiltaan vakioitua tyyppinavettaa, jonka voisi rakennuttaa samanlaisena useisiin paikkoihin kustannustehokkaasti. Tyyppinavettaan voi mahtua 78 lehmää.


title: Navetta

text: Täysikasvuinen lehmä tarvitsee lattiapinta-alaa pienessä navetassa 8 m² ja suuressa 5-6 m².


title: Navetta

text: Tyyppihyväksytty navetta on jaettu erilaisiin osastoihin sen mukaan, minkä ikäistä nautakarjaa kasvatetaan tai mitä toimintoja navetassa suoritetaan. Eläinpuolella on varsinainen lehmien tila ja nuorenkarjan tilat, jossa pidetään vasikoita ja alle 6 kuukauden ikäisiä mulleja ja hiehoja. Pihatossa on erillinen sairasosasto.


title: Navetta

text: Aikaisemmin navetassa saattoi olla myös sikoja, lampaita ja kanoja, joilla oli eläimen vaatimusten mukaiset osastot, mutta maatalouden erikoistumisen myötä navetassa pidetään nykyisin vain lypsylehmiä ja nuortakarjaa.


title: Navetta

text: Navetan muita osastoja ovat karjakeittiö, maitohuone, laitetila, sosiaalitilat (toimisto), rehujen säilytystilat ja lantala, joka on rakennuksen ulkopuolella. Pihattonavetassa on erillinen lypsyosasto.


title: Navetta

text: Navetan perusrakenteisiin kuuluu myös ilmastointi, joka voi olla koneellinen tai vapaasti hengittävä.


title: Navetta

text: Pihattonavetat voidaan rakennustapansa perusteella jakaa kylmiin, lämpimiin ja viileisiin pihattoihin. Lanta voidaan käsitellä joko lietelantana tai kuivalantana, lietelanta on nykyään yleisempi helpomman käsiteltävyytensä takia. Kylmäpihatoissa on aina kuivalanta.


title: Navetta

text: Eläimet ovat kiitollisia auringonvalosta, minkä takia navetassa tulee olla riittävästi ikkunoita, joiden ilmansuunta on etelään, länteen ja itään. Jotta luonnonvalaistus on riittävä, tulee ikkunapinta-alan olla 6,6-10 % lattiapinta-alasta.


title: Navetta

text: Karjakeittiö on työskentelytila, jossa maidonkäsittelyn työvälineet pestään. Maitohuoneessa maito jäähdytetään ja varastoidaan lypsyn jälkeen lyhyeksi aikaa. Meijerin maitoauto noutaa maidon koneellisesti jäähdytetystä tilatankista Suomessa päivittäin tai joka toinen päivä tuotannon mukaisesti. Maitohuone on hygieeninen tila, josta ei saa olla bakteerivaaran takia avointa yhteyttä eläinpuolelle. Tilatankki, maitoastiat ja lypsykoneet pestään päivittäin kuumalla vedellä.


title: Navetta

text: Rehujen säilytystilat ovat nykyisin tavallisesti navetan päässä olevassa hallissa, joka on yhdistetty itse navettaan. Vanhemmissa navetoissa oli toinen kerros, jossa kuivarehu säilytettiin. Tuorerehu säilytetään joko navettaan yhteydessä olevassa rehutornissa tai erillisessä laakasiilossa, josta rehu kuljetetaan traktorilla ruokintapöydälle.


title: Navetta

text: Lantala on joko lietelantala tai kiinteälantala, riippuen mitä tyyppiä navetan lannanpoistojärjestelmä on. Lietealtaat voidaan valmistaa joko betonista tai kumista.


title: Navetta

text: Kaikkien navettojen kalusteisiin kuuluu lannanpoistokone, lypsykone ja tilasäiliö. Lypsy tapahtuu nykyaikaisessa navetassa lypsykoneella. Vanhimmat lypsykoneet olivat siirrettäviä kannulypsykoneita. Niiden jälkeen tulivat käyttöön putkilypsykoneet. Suurimmissa navetoissa käytetään nykyään lypsyrobottia tai lypsyasemaa.


title: Navetta

text: Maidonkäsittelylaitteet on valmistettu ruostumattomasta teräksestä, maitoputkistoissa käytetään myös kestävää lasia. Parsien ja aitojen materiaalina käytetään sinkittyä tai maalattua metalliputkea.


title: Navetta

text: Eläimillä pitää ohjeiden mukaan olla aina raikasta juomavettä saatavilla.


title: Navetta

text:
Luonnontilassa naudat liikkuvat vapaasti ulkona ympäri vuoden, mutta Suomen kaltaisissa pohjoisissa ilmasto-olosuhteissa tämä ei kuitenkaan ole käytännössä mahdollista. Lehmät elävät täällä suurimman osan vuotta navetassa, jolloin eläinten viihtyvyyteen joudutaan kiinnittämään erityistä huomiota. Tätä luonnollisen ja epäluonnollisen välistä olotilaa kompensoidaan erilaisin keinoin. Viihtyvyyden lisäksi jaloittelu ja laiduntaminen edesauttaa eläinten yleistä, jalkojen ja sorkkien terveyttä.
Hyvään karjanhoitoon kuuluu olennaisena osana lehmien laiduntaminen.


title: Navetta

text: Maalaistaloissa voi olla myös kissoja, joiden tehtävä vanhastaan on ollut vähentää hiiriä ja rottia niin navetoissa kuin muuallakin. Nykyään hiirten ja rottien torjuntaan käytetään kuitenkin enemmän rotan- ja hiirenmyrkkyjä.


title: Navetta

text: 1940-luvulla Suomen maaseudulla tilat olivat pääosin pienviljelmiä, joissa oli 5–10 hehtaaria peltoa (74 504 kpl eli 23,59 % tilojen kokonaismäärästä). Tilalla oli lehmiä, mahdollisesti sikoja, lampaita ja kanoja. Viljelysmaasta osa oli karjan laitumena osa viljakasveilla ohralla, kauralla, rukiilla ja etelässä myös vehnällä sekä heinällä. Pieni pelto- ja niittyala ei elättänyt kovin suurta kotieläinmäärää (10 ha esimerkiksi 5 lehmää). Navetassa ei ollut erillistä lämmitystä, vaan se lämpeni eläinten lämmöstä ja maan itäosassa myös pohjalle kertyvästä lannasta. Navetan yhteydessä oli kevytrakenteinen heinä- ja pahnalato. Useimmissa tuon ajan navettarakennuksissa vähintäänkin osa heinistä ja pahnoista säilytettiin vintillä, jonne pääsi ajamalla navetan päädyssä tai kyljessä olevaa ajosiltaa pitkin. Navetan vintille tai latoon tuotiin pelloilla ja niityillä olevista ladoista, suovista ja pieleksistä talven mittaan lisää heiniä.


title: Navetta

text: Tällaisissa navetoissa oli lypsylehmiä ja nuoria lehmiä, hiehoja, varten parret ja syöttöpöydät. Syöttöpöydälle kannettiin ensi alkuun kaikki rehu ja juoma lehmille käsin. Myöhemmin tulivat automaattiset juomakupit. Sonta (lanta) ja virtsa menivät välipohjalla varustettuun sontakouruun. Kourusta sonta luotiin päivittäin käsivoimin talikolla lantalaan, jonne johti ovi tai luukku navetasta. Lantalassa virtsa valui kourun päästä betonilattian alla olevaan virtsakaivoon. Lehmien kuivikkeina ruvettiin käyttämään pahnaa, joka oli puimakoneen murskaamaa olkea.


title: Navetta

text: Usein lampaat olivat omassa, erillisessä tilassaan, sillä ne pitävät viileästä. Samaten sika oli tavallisesti omassa tilassaan. Kun kotieläinten pito tuli entistä erikoistuneemmaksi, alettiin jälleen rakentaa erikseen sikaloita, kanaloita ja lampoloita, nyt tosin uuden mallisia. Pienten tilojen navetat rakennettiin usein puusta, mutta tiilisisustus, lämpöeriste ja lautavuori olivat myöhemmin yleisiä. Lattia oli betonista.


title: Navetta

text: Suomen käymän kahden perättäisen sodan ja alueluovutusten yhteydessä tuhoutui tai menetettiin 1940-luvulla kaikkiaan 11 000 (14 500) navettaa.


title: Navetta

text:
Liikenneyhteyksien 1900-luvulla parantuessa mahdollistui maidon myynti meijereihin.
Tällöin neuvontajärjestöt, viranomaiset ja meijerit vaativat myös syrjäseutujen karjanomistajia purkamaan entiset karjasuojat ja rakentamaan pohjoismaisen mallin mukaisia luontinavettoja, jotka Länsi-Suomessa olivat vanhastaan yleisiä. Tällainen toiminta jatkui 1960-luvulle saakka.
Lehmien tuottovaatimusten kasvaessa niille ryhdyttiin antamaan heinien ja jauhojen lisäksi tehdastekoisia väkirehuja, joissa oli monipuolisemmat ravintoaineet. Näillä rehuilla oli oma varastonsa navetan yhteydessä.
Tärkeä osa navettaa oli myös AIV-rehutorni, jossa A. I. Virtasen keksimän liuoksen (Nobelin kemian palkinto 1945) avulla säilöttiin tuorerehua samaan tapaan kuin aiemmin pellolla oli säilötty pantiorehua. Lähes jokaisen suomalaisen pienenkin karjatilan navetan yhteydessä seisoi 1960-luvulla AIV-torni, joka oli muurattu betonitiilistä ja rapattu sisältä. Muut navetan eläimet (vasikat, siat ja lampaat) olivat karsinoissa.
Maito lypsettiin käsin ämpäriin ja kaadettiin siivilän läpi maitotonkkaan. Maitosiivilöihin oli saatavissa teollisesti valmistettuja kertakäyttöisiä siivilävanuja.
Tyyppinavetan yksi osa oli rakennettu maidon käsittelyä varten. Karjakeittiössä maito siivilöitiin metalliseen tonkkaan, joka upotettiin mahdollisimman pian jäähtymään maitohuoneen altaassa oleviin jäihin. Jäät oli kuljetettu jääkellariin tai ulkona sijaitsevaan pinoon järveltä tai joelta talvella ja peitetty paksusti sahanpuruilla. Karjakeittiössä oli tiiliuunin sisään muurattu valurautainen pata ("muuripata") täynnä kiehuvaa vettä, jolla lypsysanko ja muut välineet pestiin.
Ennen rakennuskulttuurin yhtenäistämistä laajalti Etelä-Suomessa ja erityisesti Savossa ja Karjalassa karjaa pidettiin läävässä ("läävä", "leävä", "liävä"), joka oli maapohjainen karjasuoja, jota on virallisesti sanottu myös sekasontanavetaksi. Itse "läävä"-sana tunnettiin lähinnä vain eteläisillä karjalaisalueilla, Inkerinmaalla, Etelä-Savossa ja Venäjän Karjalassa. Vanhoina aikoina läävä oli hirrestä salvottu suurehko ja korkeaseinäinen rakennus, johon liittyi laaja katos sekä erilaisia pienkarjan suojia.


title: Navetta

text: Läävästä ei luotu talvella lantaa ulos, vaan se kertyi kuivikkeiden kanssa läävän pohjalle paksuksi kerrokseksi. Keväällä kun karja oli laskettu ulos pidettiin talkoot, joissa lanta ajettiin toukopellolle, kesannolle tai tunkioon.


title: Navetta

text: Karja kytkettiin läävässä seinäviereen, mutta paikoitellen aikuiset eläimet olivat leudolla säällä läävän katoksessa l.kujassa päivällä irrallaan ja vain kovalla pakkasella ne olivat päivälläkin sisällä.


title: Navetta

text: Lehmiä käytettiin juomassa aamuin illoin joko kaivolla tai järvellä tms. Lehmille syötettiin olkia ja jonkun verran heinää, lisäksi niille tehtiin olkisilpusta, ruumenista ja "heinänroskista" kuuman veden avulla "haudetta", johon saatettiin lisätä ripaus jauhoja. Tällä tavoin vähäinenkin jauhomäärä vaikutti paremmin. Karjanhoito vaati kuumaa vettä paitsi maitoastioiden pesuun myös hauteen valmistukseen. Karjavedet lämmitettiin erillisessä rakennuksessa, 'kodassa', joko erillisessä vesikodassa tai saunan kodassa eli eteisessä. Karjavesien lämmittämistä hauteen yms. valmistamista tuvassa pidettiin sekä siivottomana että rituaalisesti "saastaisena". Venäjän puolella sen sijaan karjavedetkin saatettiin lämmittää pirtin uunissa tai liedellä. Kuivikkeina läävässä käytettiin pikku pätkiksi hakattuja kuusenhavuja ja muutamilla paikkakunnilla myös suosta nostettua, kuohkeaa pintasammalta, nykyisen kuiviketurpeen edeltäjää. Yhdessä nämä pitivät läävän kuivana ja raikkaanhajuisena. Pelkkä havusonta käy pinnalta nopeasti kosteaksi ja kuivikkeita kuluu enemmän, silti monin paikoin kuivikkeena käytettiin pelkkää havua. Läävä oli talvella lämmin paksun, palavan sontakerroksen ansiosta.


title: Navetta

text: Lehmät lypsettiin syksyllä ja keväällä kaksi kertaa ja kesällä kolme kertaa päivässä. Lypsyastiana oli puinen, yksikorvainen kiulu, jossa oli kaatonokka, tällaista astiaa sanottiin 'rainnaksi' (rainta). Lypsettiin kyykkysillään eikä lypsyjakkaraa vanhoina aikoina tunnettu lainkaan. Talvella lehmät olivat yleensä ummessa ja jos maitotuotteita käytettiin kyseeseen tuli joko voi tai kesän ja syksyn mittaan valmistettu, paksu, jogurttimainen piimä eli "säästi", jota vedellä ohennettiin juotavaksi.


title: Navetta

text: Karjalassa suurten sukutalojen läävät olivat usein patsasrakenteisia samoin kuin venäläisillä ja muilla idänpuoleisilla naapurikansoilla. Niissä oli laaja, paksujen puupatsaiden kannattama katto ja yleensä jonkinlainen vintti (yliset, lakka jne.), joiden alla oli erilaisia tiloja, kuten laaja "katos" eli "kuja" sekä hirsistä salvottuina läävä, "sikopaja" eli -lätti, lammaskoppi eli lammasläävä, hevostalli ym. Hirsisten huoneiden lahotessa ne saattoi patsaiden ansiosta vaihtaa uusiin muuhun rakennukseen kajoamatta. Yhden perheen asumassa talossa läävässä oli vanhoina aikoina pari-kolme lehmää ja rakennus oli pieni. Usean perheen asumassa talossa erityisesti patsasläävät olivat huomattavan suuria rakennuksia, joskus niitä oli jopa kaksi rinnan. Patsasrakenne oli hyvin käytännöllinen ja se lienee levinnyt uusille paikkakunnille aina toiseen maailmansotaan asti. Jälleenrakennuskauden standardeihin patsasrakennetta ei hyväksytty ja niin ollen patsasläävien rakentaminen loppui. Nykyaikaan asti patsaslääviä on Suomen alueella säilynyt lähinnä vain Etelä-Karjalassa.


title: Navetta

text: Suurten nälkävuosien 1860-luvulla jälkeen siirryttiin viljanviljelystä enemmän karjatalouteen ja samalla kasvava kaupunkiväestö alkoi ostaa maitotuotteita. Tällöin myös sekasontanavettojen alueella alettiin rakentaa karjasuojia kivestä eli niistä tuli 'kivilääviä'. Puiset läävät sen sijaan täytyi uusia noin 30 vuoden välein, sillä talvinen sontakerros lahotti seinää nopeasti. Kivilääviä rakennettiin suurin määrin 1910-luvulle asti eli betonin yleistymiseen saakka. Kun karjantuotteita oli ruvettu saamaan kaupaksi, myös lehmiä ruvettiin ruokkimaan ja hoitamaan voimaperäisemmin. Tällöin yleensä lopetettiin myös talvinen lehmien irrallaan pito katoksessa sekä avannolla tai kaivolla juottaminen ja karja alkoi viettää koko talvikauden kytkettynä.


title: Navetta

text: Navettojen yksikkökoot ovat kasvaneet. Ylistarossa Seinäjoella sijaitsee Suomen suurin navetta, jossa on tilaa 600 lehmälle.


title: Kanala

text: Kanala on kanojen ja broilerien kasvatuksessa sekä kananmunien tuotannossa käytettävä kotieläinrakennus.


title: Kanala

text: Kasvatus- ja munituskanaloiden ohella on myös siitoskanaloita tai hautomo- ja kasvatuskanaloita, joissa tapahtuu poikastuotanto.


title: Kanala

text: Hautomo- ja kasvatuskanalan osia ovat emotila, hautomo ja kasvattamo. Hautomossa haudotaan emotilassa syntyneet munat. Kuoriutuneita kananpoikia sanotaan untuvikoiksi ja ne siirretään heti kuoriutumisen päivänä varsinaiseen kasvattamoon.


title: Kanala

text: Perinteisesti on ollut myös pienimuotoisia kotitarvekanaloita, joihin kananpoikaset on hankittu siitoskanaloista tai kasvatettu itse ilman koneellista haudontaa.


title: Kanala

text: Munantuotantokanaloita on eri tyyppejä (lattiakanala, häkkikanala, kerrosritiläkanala). Sen sijaan broilerituotannossa käytetään Suomessa vain lattiakanaloita. Kanaloissa on noudatettava ehdotonta hygieniaa etteivät taudit, kuten lintuinfluenssa tai salmonella, leviä.


title: Kanala

text: Vuonna 2015 kananmunista 62 % tuotettiin virikehäkeissä, 33 % lattiakanaloissa ja 5 % luomukanaloissa.


title: Kanala

text: Lattiakanalalla tarkoitetaan kanalaa, jossa kanat pääsevät vapaasti liikkumaan kanalan lattialla. Vielä 1960-luvulla kanala koostui yleensä lattiapinnasta, orsistosta, rehu- ja juoma-automaatista sekä munintapesistä. Lattialla oli paksu kerros kuiviketta, kuten olkea tai turvetta eli niin sanottu kestopehku, joka vaihdettiin vain kerran vuodessa tai kanaerien välillä. Orsisto koostui puuorsiriveistä ja niiden alla olevasta lantalaatikosta. Kanalan seinässä oli luukku, josta kanat pääsivät kesällä vapaasti ulos aidattuun tarhaan. Nykyään ammattimaisessa munantuotannossa käytettävissä lattiakanaloissa ei pääsääntöisesti ole ulkoilumahdollisuutta, ja osa lattiasta on pehkulattian sijasta ritilää. Munituspesät ovat kanalan keskiosassa, ja ne on varustettu keruuhihnalla, joka kuljettaa munat automaattisesti munahuoneeseen. Lattiakanalassa on tyypiillisesti joitakin tuhansia kanoja, ja yhtä lattianeliömetriä kohti kanoja on 9.


title: Kanala

text: Kerroslattia- eli kerrosritiläkanalassa on tehostettu lattiakanalan tilankäyttöä lisäämällä siihen ritilätasoja, jolloin kanoja voidaan pitää rakennuspinta-alaa kohti enemmän. Orret, automaattiset ruokinta- ja juomalaitteet sekä munintapesät on sijoitettu näihin ritilätasoihin, joiden alla kulkevat lannankeruumatot. Tasojen lisäksi kanoilla on käytössään jonkin verran vapaata lattia-alaa.


title: Kanala

text: Virikehäkkikanaloissa kanat asuvat varustelluilla häkeillä eli ns. virikehäkeissä. Niissä on jonkin verran enemmän tilaa kanaa kohti käytössä kuin perinteisissä häkeissä, mutta toisaalta parvikoko voi olla suurempi. yleenä 60 kanaa yhdessä häkissä. Varustelluissa häkeissä saavutetaan ainakin osittain samoja etuja tilankäytön ja automatisoitavuuden suhteen kuin tavanomaisissa häkeissä. Niissä on kuitenkin mahdollisuus munia suojaisaan pesaään, istua orrella, ja lisäksi kanoille on varattu pienellä alueella häkissä mahdollisuus kuopia ja kylpeä kuivikkeessa.


title: Kanala

text:
Perinteinen häkkikanala oli vuosikymmeninä yleisin kananmunien tuotantomuoto. Siinä tilankäyttö on lattiakanalaa tehokkaampaa, kun häkkejä on useassa kerroksessa. Myös hygienia on parempi, ja sitä
kautta eläinten terveys paremmin hallittavissa. Ongelmana on munien likaisuus verrattuna lattiakanalaan. Parvikoko on kanojen kannalta luonnollinen, kun häkissä on yleensä 30-40 kanaa yhdessä. Kanalan ruokinta-, munankeruu- ja lannanpoistolaitteet ovat helposti automatisoitavissa. Tilaa yhtä kanaa kohti on kuitenkin vähän, eivätkä linnut pysty munintapesien, orsien ja kuivikemateriaallin puuttuessa toteuttamaan kaikkia luonnollisia käyttäytymismallejaan. Tämäntyyppiset häkkikanalat on nykyisessä eläinsuojelulainsäädännössä kielletty, ja ne poistuivat käytöstä vuoteen 2012 mennessä.


title: Heinäseiväs

text: Heinäseiväs on nuoren kuusen rungosta tehty, noin 2,5 metriä korkea ja noin 7–9 cm halkaisijaltaan oleva molemmista päistään teroitettu seiväs, jota on käytetty kuivatettaessa heinää talvirehuksi . Sitä käytettiin myös viljan kuivatukseen syksyllä. Heinäseipäät alkoivat levitä Suomeen Skandinaviasta 1900-luvun alussa. Niiden käyttö yleistyi toisen maailmansodan jälkeen, ja ne poistuivat käytöstä useimmiten 1980-luvun alussa.


title: Heinäseiväs

text: Heinäseipäässä on puolen metrin välein noin tuuman (2,5 cm) läpimittaisia tapinreikiä. Reikiä on yleensä kolme kappaletta, joista alin on noin metrin korkeudella tyvestä ja seuraavat vajaan puolen metrin välein. Ylimmästä tapinreiästä seipään kärkeen on noin 60–70 sentin matka. Reikiin työnnetään puisia tappeja tai nauloja. Tappien tarkoitus on kannattaa heiniä, jotta väliin jäisi ilmavia kerroksia ja heinät kuivuisivat paremmin. Tappi pannaan heinäseipääseen heinien ollessa tuoreita, kun heinän pinta seipäässä ulottuu noin 10 cm tapinkohdasta alaspäin. Poutasäällä ja kun heinät ovat puolikuivia, tapilla voi kevyesti painaa heiniä alas. Heinäseipään tappi on noin kahden sentin paksuinen ja noin 20 sentin pituinen kuusen tai koivun oksasta katkaistu puikko. Joissakin tapauksissa alimman tapin, joka estää heiniä painumasta maahan saakka, korvaa kiinteä puukappale, josta käytetään nimeä "lossi".


title: Heinäseiväs

text: Kärväs eli tuurikas on jykevä heinäseivästä muistuttava kuivausteline, jossa on pitkät, loivasti ylöspäin suuntautuvat, kiinteät tapit. Jos tuurikas on tehty sopivasti oksaisesta puusta, sen tapit voivat olla myös karsimatta jätettyjä oksia.


title: Heinäseiväs

text: Haasia on kuivausteline, jonka tolpat on yhdistetty riu'uilla tai narulla.


title: Heinäseiväs

text: Ennen seipäiden käyttöönottoa heinä kuivattiin sängellä, jolloin se yöksi koottiin rukoihin ja kuivuttuaan se vietiin sieltä edelleen latoihin ja vanhempina aikoina suoviin, kekoihin ja pieleksiin. Märkinä kesinä luonnonheinän kuivatukseen saatettiin käyttää haasiaa, jolle lepeet nosteltiin käsin.


title: Heinäseiväs

text: Heinäseipäät ilmaantuivat Suomeen Skandinaviasta 1900-luvun alussa ja yleistyivät koko maahan toisen maailmansodan jälkeen, ja niitä käytettiin yleisesti 1980-luvun alkuun saakka. Seipäälle heinä mätettiin (nosteltiin) heinähangolla. Heinäseipäitä käytetään vähäisessä määrin edelleen.


title: Heinäseiväs

text: Kun puimakoneet yleistyivät, samoja seipäitä alettiin käyttää myös niitetyn viljan kuivatukseen. Leikkuupuimurien yleistyttyä viljaseipäät jäivät kokonaan pois käytöstä.


title: Heinäseiväs

text: Kun maatalous alkoi koneellistua, muodostui heinäseipään ympärille ensin hevosvetoisten työkoneiden ketju, johon kuuluivat niittokone, pöyhin, haravakone ja hevosen vetämä heinäkärry, joka saatiin lisäämällä tavalliseen hevoskäryyn korkeat heinälaidat eli rehdot. Kun traktorit yleistyivät, samat koneet muutettiin traktorivetoisiksi, ja mukaan heinän seiväskuivatuksen koneketjuun tulivat edellisten lisäksi vielä seiväskaira, jolla tehtiin reiät maahan seipäille, sekä heinähäntä, jolla heinät ajettiin pellolta latoon.


title: Heinäseiväs

text: Heinä- ja viljaseipäiden käytöstä luovuttiin yleisesti 1980-luvun alkuun mennessä ensin leikkuupuimurien ja sitten heinän paalauksen levittyä käyttöön. Heiniä kuivataan nykyään pellolla entistä tehokkaammilla pöyhimillä ja paalauksen jälkeen varastossa latokuivureilla. Entistä enemmän tehdään myös esikuivatettua tuorerehua aumoihin tai paaleihin.


title: Syvärauma

text: Syvärauma on Rauman kaupunginosa. Syvärauma on asuinalue, joka koostuu lähes ainoastaan omakotitaloista. Kaupunginosan halki kulkevan Lahdenkadun varrella on kymmenen kerrostaloa. Se kuului vuoteen 1954 saakka Rauman maalaiskuntaan.


title: Syvärauma

text: Alueella on historiassa ollut raumalaisten virkamiesten ja tehtailijoiden kesähuviloita. Myöhemmin kaupunginosa tunnettiin työväestön asuinalueena ja pirtukaupastaan.


title: Syvärauma

text: Kolmesta rakennuksesta koostuvassa Syvärauman koulussa toimiva ala-aste on kaupungin vanhimpia kouluja. Koulun läheisyydessä sijaitsee pienvenesatama. Syväraumanlahden molemmin puolin olevilla laitureilla on kerrallaan satoja veneitä. Syväraumanlahti erottaa kaksi kaupunginosaa, toisella puolella on Otanlahti, joka tunnetaan Raumanmeren juhannus -festivaalien tapahtumapaikkana.


title: Syvärauma

text: Syvärauman urheilukenttä Kisaranta on nykyään hyvin vähällä käytöllä. Kentällä on kuitenkin vielä viime vuosinakin järjestetty puulaakijalkapallo-otteluita ja Feran järjestämiä pesäpalloturnauksia. Kentän pukuhuonerakennuksen rantasauna on sen sijaan talvisin avantouimareiden käytössä. Syvärauman rantatien, Purjehtijankadun varrella on kaupungin yleinen uimaranta Saharanta.


title: Vamoose

text: Vamoose on swazimaalainen hip hop -yhtye, jonka perusti Mdumiseni Simelane ("DJ DD Cool") tammikuussa 1998. Yhtye julkaisi ensimmäisen singlensä, "Get Groovyn" vuonna 1999. Yhtyeen sanoitukset ovat sekä englannin että swazin kielillä.


title: James Valentine

text: James Burgon Valentine (s. 5. lokakuuta 1978 Lincoln, Nebraska) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten pop/rock yhtyeen, Maroon 5:n kitaristina. Hän on myös JJAMZ-nimisen indiepop-bändin kitaristi.


title: James Valentine

text: Valentine soitti Lincolnissa bändeissä nimeltä Kid Quarkstar ja Happy Dog. Vuonna 2000, Happy Dog muutti nimekseen Square ja muutti Los Angelesiin.


title: James Valentine

text: Lopulta Squaren ja Kara's Flowersin bändien jäsenet ystävystyivät ja kun Kara's Flowers alkoi etsiä kitaristia, Valentine valittiin. Pian Kara's Flowers muutti nimekseen Maroon 5.


title: James Valentine

text: Valentine soitti Lincolnissa bändeissä nimeltä Montag, Kid Quarkstar, Mondello ja Happy Dog. Vuonna 2000 Happy Dog muutti nimekseen Square.


title: James Valentine

text: 2000-luvun alussa Valentine tapasi tulevan Maroon 5:n jäsenet heidän esiintyessään vielä nimellä Kara's Flowers, juuri kun he etsivät bändilleen uutta kitaristia. Valentinea pyydettiin mukaan bändiin. Squaren jäsenten välillä oli kitkaa, mikä helpotti päätöstä lähtemisestä. Pian Valentinen liittymisen jälkeen Kara's Flowers muutti nimekseen Maroon 5.


title: James Valentine

text: Valentine on ystävä John Mayerin kanssa, jonka hän tapasi vuonna 1996 Berklee College of Musicissa. Kerran hän yritti suostutella Mayeria muuttamaan Lincolniin kanssaan soittamaan bluesrock-bändiin Baby Jason and the Spankers. Vuonna 2003 Maroon 5 oli lämmittelijänä Mayerin kiertueella, mikä auttoi bändiä saamaan näkyvyyttä. Vuonna 2006 Valentine myös soitti kitaraa Mayerin albumilla Continuum.


title: Nome (Norja)

text: Nome on Norjan kunta Telemarkin läänissä. Se perustettiin vuonna 1964 aiempien Lunden ja Hollan kuntien yhteenliittymänä, lukuun ottamatta Valebøn seurakuntapiiriä. Nome sijaitsee läänin keskiosissa naapureinaan Drangedal, Kviteseid, Bø, Sauherad ja Skien. Kunnan asutuksen pääosa sijaitsee Norsjøstä länteen olevan vesistön reunamilla. Kunnassa on kaksi taajamaa, hallintokeskus Ulefoss sekä Bjervamoen (ent. Lunde). Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 6 625 asukasta.


title: Móstoles

text: Móstoles on kaupunki Madridin itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee metropolialueella 18 kilometriä itsehallintoalueen ja maan pääkaupungista Madridista lounaaseen. Kaupungin pinta-ala on 45 neliökilometriä. Vuonna 2016 Móstolesissa oli 205 614 asukasta, ja se on täten väkiluvussa mitattuna itsehallintoalueen toiseksi suurin kaupunki pääkaupungin jälkeen.


title: Móstoles

text: Móstolesin talous perustuu metalliteollisuuteen, rakennustoimintaan ja palveluihin, sekä maatalouteen ja karjanhoitoon. Kaupungissa sijaitsee Kuningas Juan Carlosin yliopiston pääkampus. Móstolesin yhdistää Madridiin Madridin metron MetroSur-linja, Cercanías-lähiliikennejunat sekä useat moottoritiet.


title: Móstoles

text: Kaupungin merkittävimpiä nähtävyyksiä ovat "Nuesta Señora de la Asunciónin" maurilaistyylinen katolinen kirkko, "Nuestra Señora de los Santosin" barokkilaistyylinen eremitaasi ja pormestari Andrés Torrejónin (1736–1812) kunniaksi pystytetty patsas "Pradillo"-aukiolla.


title: Móstoles

text: Móstolesissa toimii jalkapalloseura Club Deportivo Móstoles. Tunnetut jalkapalloilijat Iker Casillas ja Rubén de la Red ovat kotoisin kaupungista.


title: Paul Thomas

text: Paul Thomas (s. 5. lokakuuta 1980 Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen basisti, joka soittaa Good Charlottessa. Hän aloitti soittamaan kitaraa, mutta vaihtoi myöhemmin bassoon.


title: Kotzebue

text: Kotzebue on kaupunki Alaskan länsirannikolla. Se sijaitsee hiekkaniemellä Baldwinin niemimaan päässä Kotzebuensalmen rannalla. Kaupunki on 53 kilometriä pohjoiseen pohjoisesta napapiiristä.


title: Kotzebue

text: Kaupunki on saanut nimensä Kotzebuensalmen ("Kotzebue Sound") mukaan. Se on taas nimetty Otto von Kotzebuen mukaan.


title: Kotzebue

text: Vuoden väestönlaskennan mukaan Kotzebuessa asui 3 082 asukasta, joista 71,19 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Kotzebue

text: Arkeologiset todisteet osoittavat inupiattien asuneet alueella ainakin 1400-luvulta lähtien. Heidän kielellään nimi paikalle on "Kikiktagruk" tai "Qikiqtagruk".


title: Kiima

text: Kiima on useimmilla nisäkäsnaarailla esiintyvä ilmiö, jolloin eläin on tilassa, jossa munasolun hedelmöittyminen on mahdollista. Kiima-aikana eläin on seksuaalisesti aktiivinen.


title: Kiima

text:
Kiimakierrolla tarkoitetaan aikaa, joka kuluu kiiman alusta seuraavan kiiman alkuun tai lopusta loppuun.
Kausilisääntyjät ovat eläimiä, jotka pystyvät saamaan kiimoja vain osan aikaa vuodesta.


title: Kiima

text: Hevosen kiimakierto on 14-16 vrk ja se on kausilisääntyjä..


title: Kiima

text: Naaraskissalla kiima kestää 14–21 päivää.


title: Kiima

text: Narttukoiralla on kiima 1–3 kertaa vuodessa. Ensimmäinen kiima on noin 6–9 kuukauden iässä. Narttukoiran kiimasta käytetään myös nimitystä juoksuaika. Koiran kiima jaetaan esikiimaan (proestrus), kiimaan (estrus), jälkikiimaan (metestrus) sekä kiimattomaan (anestrus) aikaan. Esikiimaan (9 vrk) kuuluu ulkosynnyttimien turvotus ja verinen vuoto emättimestä. Vaikka se ulkoisesti muistuttaa naisen ja eräiden apinanaaraiden kuukautisia, se johtuu aivan eri syistä. Vuoto vaalenee varsinaista kiimaa lähestyttäessä. Vain varsinaisen kiiman (9 vrk) aikana narttu antaa uroksen astua. Varsinainen kiima voidaan todeta myös verikokeella tutkimalla irtosolunäyte (PAPA) tai progesteronihormonin määrä. Näin voidaan määrittää sopiva aika astutukselle. Jälkikiima (60 vrk) päättyy kantavalla koiralla synnytykseen. Mikäli narttu ei ole kantava, voi esiintyä valeraskausoireita.


title: Billy Martin

text: William Dean "Billy" Martin (s. 15. kesäkuuta 1981) on Good Charlotte -yhtyeen kitaristi ja kosketinsoittaja. Hän syntyi Annapolisissa Marylandissa.


title: Billy Martin

text: Billy Martin liittyi vuonna 1995 Good Charlotteen rytmikitaristiksi. Yhtyeen "The Chronicles of Life and Death" albumia äänitettäessä Martin ja Benji Madden, GC'n alkuperäinen soolokitaristi, vaihtoivat kitararooleja. Martin soittaa myös koskettimia albumilla.


title: Billy Martin

text: Martin nauttii piirtämisestä ja loi kannet "Chronicles of Life and Deathille". Hän taiteili myös videoille "Predictable" ja "The Chronicles of Life and Death".


title: Anders Fridén

text: Anders Fridén (s. 25. maaliskuuta 1973) on ruotsalaisen melodisen death metal -yhtyeen In Flamesin laulaja, joka on laulanut yhtyeessä vuodesta 1995 saakka. Hänet tunnetaan parhaiten möreästä äänestä ja lavaesiintymisestään. Fridénillä on myös sivuprojektiyhtye Passenger, jossa hän toimii laulajana, mutta yhtyeen toiminta vaikuttaa lakanneen, sillä albumin "Passenger" (2003) jälkeen ei ole tullut mitään ja nettisivut ovat hävinneet. Vaikuttavana tekijänä toimii myös Andersin pääyhtye In Flames, joka ei jätä aikaa sivuprojekteille. Fridénin aiemmat yhtyeet ovat Dark Tranquillity ja Ceremonial Oath.


title: Anders Fridén

text: Fridénillä on lapsi nimeltä Agnes vaimonsa Helena Lindsjön kanssa.


title: Like a Virgin

text: Like a Virgin on yhdysvaltalaisen poplaulajan Madonnan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. marraskuuta 1984. Albumin tuotti Nile Rodgers ja sen ensimmäisestä singlestä ”Like a Virgin” tuli Madonnan ensimmäinen listaykkönen Yhdysvaltojen singlelistalla. Toinen single oli ”Material Girl”, josta Madonna sai kutsumanimen mediassa. Kolmantena singlenä julkaistiin ”Angel” ja neljäntenä ”Into the Groove”. Japanissa singlenä julkaistiin myös ”Love Don’t Live Here Anymore”.


title: Like a Virgin

text: "Like A Virginiä" on myyty maailmanlaajuisesti 25 miljoonaa kappaletta. Vuonna 2001 albumista julkaistiin uudistettu versio, joka sisältää kappaleiden ”Like A Virgin” ja ”Material Girl” remix-versiot. Albumin kokonaispituus on 43 minuuttia ja 10 sekuntia.


title: E.ON Ruhrgas

text: E.ON Ruhrgas AG on E.ON -konserniin kuuluva yritys. Se on Saksan suurin maakaasun jakeluyhtiö ja yksi Nord Stream -kaasuputkihankeen osakkaista. Ruhrgas on merkittävä kaasun jakeluyhtiö myös monessa muussa Euroopan maassa. Suomessa E.ON Ruhrgas omistaa 20 % Gasumin osakekannasta.


title: E.ON Ruhrgas

text: E.ON Ruhrgas vastaa muun muassa venäläisen Gazpromin toimittaman maakaasun maahantuonnista Saksaan sekä sen jakelusta.


title: E.ON Ruhrgas

text: E.ON Ruhrgasin sai maakaasunsa vuonna 2006 27 % Norjasta, 27 % Venäjältä, 19 % Hollannista, 16 % Saksasta, 9 % Isosta-Britanniasta ja 3 % Tanskasta.


title: Vitsataipale

text: Vitsataipale (myös "Vitsakylä", , Вичаны, "Vitšany") on entinen kylä ja volosti Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Kylä sijaitsi Kierettijärven saaressa 40 kilometriä Ambarnyista linnuntietä länteen.


title: Vitsataipale

text: Kierettijärven–Enkijärven–Ponkamanjärven alueella oli 1500-luvulla saamelaisasutusta, joka tuhoutui vuosisadan lopun sodissa. Myöhemmin sinne muutti karjalaisia. Seudun vanhimpia kyliä olivat Jolmonen (ven. "Jelmanga"), Kuusemajärvi ("Kumozero"), Kälkäjärvi, Marttinainen eli Vonkajärvi ("Vangozero"), Pilsjärvi, Sarviniemi ("Buldyri") ja Vitsataipale, jotka mainitaan Vienan Kemin volostin asukasluettelossa vuonna 1723.


title: Vitsataipale

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa seudun kylät muodostivat Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen Vitsataipaleen volostin, jonka keskuspaikkana toimi Pilsjärven kylä. Se rajoittui pohjoisessa Kieretin, idässä ja kaakossa Ponkaman, lounaassa Paanajärven ja luoteessa Kiestingin volosteihin. Vuonna 1905 volostissa oli 15 kylää ja 900 asukasta. Pilsjärven ja Vitsataipaleen lisäksi siihen kuuluivat Ala-Kuusemajärven (ven. "Nižneje Kumozero"), Jolmosen, Kaarnisjärven eli Variksen ("Voronskaja"), Kakaran ("Gagarino"), Kälkäjärven, Marttinaisen, Sarviniemen, Typykän ("Polubojarskaja") ja Ylä-Kuusemajärven ("Verhneje Kumozero") kylät sekä Mujehjärven ("Rjapusozero"), Naarvajärven ("Narvozero"), Pirttijärven ("Pirtozero") ja Ruuhiniemen ("Ruhnavolok") uudiskylät. Vitsataipaleen kylässä oli 16 taloa ja 117 asukasta.


title: Vitsataipale

text: Kielellisesti ja kulttuurisesti Vitsataipale edusti siirtymävyöhykettä eteläkarjalaisvaikutteisen Vienan kaakkoisosan sekä Uhtuan ja Kiestingin seutujen välillä. Ensimmäisen maailmansodan aikana rakennettiin alueen läpi kulkeva Muurmannin rata, jonka varrelle syntyi venäläistä asutusta. Vuonna 1927 Vitsataipaleen volosti liitettiin Louhen piiriin. Neuvostoaikana seudun kaikki kylät autioituivat. Nykyään asutusta on vain radan varrella Ambarnyissa, Enkijärvellä ja Kälkäjärven asemalla.


title: Madonna (albumi)

text: Madonna (joissain maissa käytettävä nimi "The First Album") on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin Yhdysvalloissa 27. heinäkuuta 1983 ja Euroopassa elokuussa 1985. Albumin uudistetulla, vuonna 2001 julkaistulla versiolla olivat viimeisinä kappaleina mukana myös kappaleiden "Lucky Star" ja "Burning Up" uudet versiot. Alkuperäisen albumin tuottivat Reggie Lucas, John "Jellybean" Benitez ja Mark Kamins. Albumin ensimmäinen single oli "Everybody", toinen "Burning Up", kolmantena julkaistiin "Holiday" (josta muodostui albumin suurin hitti), neljäntenä "Borderline" ja viimeisenä singlenä "Lucky Star".


title: Madonna (albumi)

text:
Yhdysvalloissa albumi on myynyt 5 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 10 miljoonaa kappaletta.
Yhdysvaltojen ulkopuolella levy on julkaistu nimellä The First Album.


title: Vaarakylä

text: Vaarakylä () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Valasjoen (ven. "Valazreka") muodostaman Vaarakylänjärven ("ozero Varakjulja") rannalla 35 kilometriä Kiestingistä linnuntietä etelään.


title: Vaarakylä

text: Vaarakylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1723. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Kiestingin volostiin kuuluneen Vaarakylän kyläkunnan. Vaarakylän lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Kananaisen, Kiisjoen (ven. "Kizreka"), Käpälin ("Kjabel"), Suvi-Suurijärven ("Južnoje Bolšoje Ozero") ja Valasjoen ("Valazrek"a) kylät sekä Pontšelensuun ("Ust-Pontša") ja Sohjanan uudiskylät. Vuonna 1905 niissä oli 1 100 asukasta. Vaarakylässä oli 43 taloa, kyytiasema, kirkko, koulu ja 257 asukasta.


title: Vaarakylä

text: Neuvostoaikana perustettiin Kiestingin piiriin kuulunut Vaaran kyläneuvosto, joka käsitti myös Kiisjoen, Suvi-Suurijärven ja Valasjoen kylät. Vuonna 1933 niissä oli 432 asukasta, jotka seitsemää suomalaista lukuun ottamatta olivat kaikki karjalaisia. Vaarakylässä asukkaita oli 146. Kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1959, jolloin sen kaksi jäljellä ollutta kylää, Kuorilahti ja Kiisjoki, siirrettiin Kiestingin taajamaneuvoston alaisuuteen.


title: Voijärvi

text: Voijärvi () on entinen kylä ja volosti Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi samannimisen järven rannalla 48 kilometriä Sosnavitsasta linnuntietä luoteeseen.


title: Voijärvi

text: Kemin volostiin kuulunut Voijärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun puolivälissä. Vuonna 1591 siellä oli 11 ja 1630-luvulla 34 taloa. 1500-luvun loppupuolella lähistöllä sijaitsevan Muujärven (ven. "Mujezero") saareen perustettiin Pyhän Kolminaisuuden erakkoluostari. Luostari oli rakennettu alun perin Kevättämäjärven kylän maille, mutta se liitettiin Voijärven mukana Solovetskin luostarin omistuksiin. Muujärven luostari lakkautettiin vuonna 1764. Luostarisaarella on säilynyt vuonna 1602 pystytetty puukirkko.


title: Voijärvi

text: Vuonna 1847 muodostettiin Voijärven seurakunta, johon kuului myös osa Tunkuan kylistä. Vuonna 1866 kylään rakennettiin puinen kirkko ja vuonna 1872 tsasouna. Vuonna 1888 avattiin seurakuntakoulu. Seudun asukkaat olivat karjalaisia, jotka harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, kalastusta ja metsästystä, valmistivat rautaesineitä ja kävivät muualla ansiotöissä. Heistä suuri osa oli vanhauskoisia.


title: Voijärvi

text: 1900-luvun alussa Voijärven kylät muodostivat Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan. Se rajoittui pohjoisessa Paanajärven ja Usmanan, idässä Suijun, etelässä Suikujärven ja Tunkuan sekä lännessä Jyskyjärven volosteihin. Voijärven volosti jakautui Ofonanniemen, Piepjärven ja Voijärven kyläkuntiin. Vuonna 1905 volostin 16 kylässä oli 1 100 asukasta. Voijärven kylässä oli 48 taloa ja 277 asukasta. Voijärven kyläkuntaan kuuluivat myös Riihijoen (ven. "Rigoreka") kylä sekä Kotivaaran ("Domašnjaja, Bližnjaja Varaka") uudiskylä.


title: Voijärvi

text: Voijärven volosti lakkautettiin vuonna 1927. Sen pohjoisosa liitettiin Kemijoen ja eteläosa Tunkuan piireihin. Voijärven kyläneuvosto kuului aluksi Kemijoen ja myöhemmin Kemin piiriin. Vuonna 1933 sen 11 asutuksessa oli yli 600 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Voijärven lisäksi kyläneuvostoon kuuluivat Piepjärven kyläryhmä sekä Alajärven (ven. "Alozero"), Kotivaaran, Lesolan ("Leževo"), Polovinan ja Riihijoen kylät. Voijärven kylässä asukkaita oli 191.


title: Voijärvi

text: Voijärven kylä lakkautettiin vuonna 1968. Sen rakennukset tuhoutuivat 2000-luvun alussa sattuneessa tulipalossa. Nykyään entisen volostin kylistä vakituista asutusta on vain Uskelassa ja sielläkin vain muutama asukas.


title: Illallinen yhdelle

text: Illallinen yhdelle ("Der 90. Geburtstag oder Dinner for One") on saksalaisen televisioyhtiön Norddeutscher Rundfunkin (NDR) vuonna 1963 tuottama 18-minuuttinen lyhytelokuva. Se on Heinz Dunkhasen ohjaama – kuitenkin perustuen Freddie Frintonin suunnitteluun – ja pohjautuu englantilaisen kirjailijan Lauri Wylien kirjoittamaan sketsiin, ja siinä esiintyvät brittinäyttelijät Freddie Frinton ja May Warden. "Illallinen yhdelle" esitetään säännöllisesti Saksan television lisäksi myös muiden maiden televisioissa, joissa sen esittämisestä televisiossa uudenvuodenaattona on tullut perinne. Se on Guinnessin ennätysten kirjan mukaan maailman uusituin televisio-ohjelma.


title: Illallinen yhdelle

text: Yläluokkainen miss Sophie (May Warden) täyttää 90 vuotta. Hän on joka vuosi kutsunut syntymäpäiväillallisilleen neljä vanhaa ystäväänsä: Sir Tobyn, amiraali von Schneiderin, Mr. Pommeroyn ja Mr. Winterbottomin. Valitettavasti viimeinenkin neljästä herrasta on kuollut jo aikaa sitten, joten hovimestari James (Freddie Frinton) joutuu tarjoilun ohessa esittämään kaikkia vieraita. Alkuruokana aterialla on Mulligatawny-keittoa ja sherryä, sitten Pohjanmeren koljaa ja valkoviiniä, kanaa ja samppanjaa, sekä jälkiruokana hedelmiä ja portviiniä. James joutuu joka ruokalajin yhteydessä kohottamaan neljä maljaa miss Sophien kanssa ja matkimaan hänen poissa olevia vieraitaan: sir Toby skoolaa römeällä rintaäänellä, amiraali von Schneider karjaisee "Skål" ja lyö kantapäänsä yhteen (mikä on kihtiselle Jamesille tuskallista), Mr. Pommeroy toivottaa kimeällä äänellä "hyvää uutta vuotta" ja Mr. Winterbottom mutisee jotain epämääräistä. Illan edetessä ja maljojen tyhjentyessä humaltuva James alkaa kaadella juomaa ohi lasien, panna omiaan skoolatessaan ja kompastella lattialla lojuvaan tiikerintaljaan. Jokaisen ruokalajin alkaessa miss Sophie ja James käyvät saman keskustelun:


title: Illallinen yhdelle

text: James: "The same procedure as last year, Miss Sophie?" Miss Sophie: "The same procedure as every year, James!"


title: Illallinen yhdelle

text: [James: "Sama käytäntö kuin viime vuonna, miss Sophie?" Miss Sophie: "Sama käytäntö kuin joka vuosi, James!"]


title: Illallinen yhdelle

text: Illallisen päätteeksi juopunut James saattaa miss Sophieta ylös portaita makuuhuoneeseen ja kysyy:


title: Illallinen yhdelle

text: James: "By the way, the same procedure as last year, Miss Sophie?" Miss Sophie: "The same procedure as every year, James!" James: "Well, I'll do my very best!"


title: Illallinen yhdelle

text: [James: "Muuten, sama käytäntö kuin viime vuonna, miss Sophie?" Miss Sophie: "Sama käytäntö kuin joka vuosi, James!" James: "No, lupaan tehdä parhaani!"]


title: Illallinen yhdelle

text: Saksalainen ohjaaja Heinz Dunkhase ja viihdetaiteilija Peter Frankenfeld näkivät 1963 Freddie Frintonin ja Mae Wardenin esittävän "Illallinen yhdelle" -sketsiä Blackpoolin Winter Gardens -teatterissa. Kaksikko oli esittänyt brittikirjailija Lauri Wylien kirjoittamaa sketsiä jo 1940-luvulta lähtien, ja Frinton oli ostanut 1950-luvun alussa kirjailijalta sen oikeudet. Samaa sketsiä olivat aiemmin esittäneet myös muut näyttelijät, ja 1953 se oli jopa pyörinyt Yhdysvalloissa osana Broadway-revyytä.


title: Illallinen yhdelle

text: Dunkhase ja Frankendelf suostuttelivat Frintonin ja Wardenin tulemaan Saksaan ja esittämään sketsinsä kameran edessä. "Illallinen yhdelle" kuvattiin 8. elokuuta 1963 Hampurin Besenbinderhof-teatterissa elävän yleisön edessä, Dunkhasen ohjaamana. Legendan mukaan sketsi esitettiin englanniksi, koska Frinton ei toisen maailmansodan aikaisten antipatioidensa vuoksi suostunut lausumaan saksankielisiä repliikkejä. Jotta saksalainen yleisö ei putoaisi kärryiltä, filmin alussa kuuluttaja (Heinz Piper) astuu kameran eteen ja selostaa saksaksi sen alkuasetelman. Kuuluttaja myös kääntää saksaksi Jamesin ja miss Sophien "Same procedure as last year" -vuoropuhelun, ja ilmoittaa, ettei mikään muu heidän sanomansa ole erityisen tärkeää. Mustavalkoiselle, 18-minuuttiselle filmille annettiin saksalais-englantilainen kaksoisnimi "Der 90. Geburtstag oder Dinner for One" ("90. syntymäpäivä eli Illallinen yhdelle").


title: Illallinen yhdelle

text: Jamesin jatkuva kompastelu tiikerintaljaan ei alun perin kuulunut sketsiin. Eräässä esityksessä lavalla oli talja ja Freddie Frinton kompastui siihen vahingossa, mikä sai yleisön repeämään nauruun. Tämän jälkeen Frinton lisäsi taljaan kompastumisen esityksen vakituiseksi osaksi.


title: Illallinen yhdelle

text: Vuonna 1972 "Illallinen yhdelle" näytettiin Saksan televisiossa ensimmäisen kerran uudenvuodenaattona, ja sketsi on sen jälkeen uusittu vuosittain samalla paikalla. Tapa levisi vuosikymmenten aikana ympäröiviin maihin, ja nykyään "Illallinen yhdelle" esitetään joka uusivuosi ainakin Itävallan, Sveitsin, Tanskan, Ruotsin ja Suomen televisiossa (Norjassa se esitetään niin ikään vuosittain, mutta jouluaatonaattona).


title: Death on Two Legs

text: Death On Two Legs (Dedicated to...) on brittiläisen Queen-yhtyeen esittämä ja Freddie Mercuryn säveltämä rock-kappale. Kappale löytyy vuonna 1975 julkaistulta albumilta "A Night at the Opera". Kappale tarkoitettiin hyökkäykseksi yhtyeen entistä manageria, Norman Sheffieldiä vastaan. Kappaleen nimi olikin alun perin "Death On Two Legs (Dedicated to Norman Sheffield)", mutta yhtye muutti sen oikeustoimia välttääkseen lyhyempään muotoon (Dedicated to...).


title: Death on Two Legs

text: Death On Two Legs sisältyy myös vuonna 1979 julkaistulle konserttitaltioinnille "Live Killers".


title: Kiwalik

text: Kiwalik (joskus kirjoitettu muodossa Keewalik) on kylä Luoteis-Alaskassa Kotzebuensalmen kaakkoisrannalla Sewardin niemimaalla Kiwalik-joen suulla.


title: Kiwalik

text: Kiwalik sijaitsee 97 kilometriä etelään Kotzebuesta.


title: Oliver Mtukudzi

text: Oliver "Tuku" Mtukudzi (22. syyskuuta 1952 Harare – 23. tammikuuta 2019 Harare) on zimbabwelainen muusikko, joka aloitti uransa vuonna 1977 liityttyään Wagon Wheels -yhtyeeseen. Yhtyeen single "Dzandimomotera" myi kultaa. Myöhemmin Mtukudzi perusti yhtyeen The Black Spirits. Hänellä on myös menestyksekäs sooloura.


title: Deering

text: Deering tarkoittaa seuraavia paikkakuntia ja henkilöitä:


title: Koe-eläinpuisto

text: Koe-eläinpuisto oli Gösta Sundqvistin luoma kuunnelman tapainen radio-ohjelma, jota esitettiin Yleisradion Radiomafia-radiokanavalla vuosina 1993–2003. YleQ uusi sarjan jaksoja vuosina 2004–2006 ja YleX-kanava 2008–2011. Vuoden 2012 alusta ohjelma siirtyi Yle Radio Suomen lauantai-iltaan klo 22.00. Joulukuussa 2014 Yle ilmoitti lopettavansa Koe-eläinpuiston uusinnat kielteisen yleisöpalautteen vuoksi, mutta ohjelman fanien tuohduttua Yle myöntyi esittämään ohjelman viimeisetkin kaksi kautta. Uudeksi esitysajaksi tuli lauantai- ja sunnuntaiyö klo 01–03.


title: Koe-eläinpuisto

text: Tyypillisessä jaksossa Gösta kiertää yksin tai vakiojäsentensä kanssa haastattelemassa ihmisiä elämän kaikilta aloilta, usein hyvin maanläheisissä tunnelmissa. Tyypillistä on se, että kaikki jaksoissa esiintyvät tilanteet viedään äärimmäisyyksiin, jollaisia ovat myös ohjelman "vieraat". Koe-eläinpuistossa ajankohtaiset teemat limittyvät musiikkiin, kappaleiden liittyessä usein enemmän tai vähemmän roolihahmojen tokaisuihin. Ohjelman jaksoissa käytetty kieli on tyypillisesti ronskilla seksuaalihuumorilla höystettyä.


title: Deering (Alaska)

text: Deering on kylä Alaskassa Sewardin niemimaalla paikalla, jossa Inmachuk-joki kohtaa Kotzebuensalmen. Kylä on noin 100 metriä leveällä ja 800 metriä pitkällä hiekkaniemekkeellä. Se sijaitsee 92 kilometriä lounaaseen Kotzebuesta.


title: Deering (Alaska)

text: Kylä perustettiin vuonna 1901 tarvikeasemaksi kullankaivajille. Nimensä se sai luultavasti "Abbie M. Deering"-nimisen purjealuksen mukaan. Sitä ennen lähellä oli sijainnut Inmachukmiut-niminen eskimokylä. Vuonna 1970 Deering sai toisen luokan kaupunkioikeudet.


title: Deering (Alaska)

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kylässä asui 136 ihmistä. Näistä 93,38 % oli rodultaan Amerikan alkuperäisasukkaita (pääosin inupiatteja).


title: ACF Fiorentina

text: ACF Fiorentina (ennen AC Fiorentina) on firenzeläinen jalkapalloseura, joka perustettiin alun perin vuonna 1926 kahden seuran, "Libertasin" ja "Club Sportivo Firenzen", yhdistyessä. Seuran alkuperäiset värit olivat punainen ja valkoinen, mutta vuonna 1928 seuran väriksi vakiintui violetti, josta tulee myös seuran lempinimi "La Viola". ACF Fiorentinasta käytetään myös lempinimeä "Gigliati" Firenzen vaakunakukan (giglio) mukaan, joka löytyy myös seuran logosta.


title: ACF Fiorentina

text: Vuonna 2001 seura ajautui talousvaikeuksiin ja putosi Serie A:sta Serie B:hen. Konkurssin takia se ei kuitenkaan saanut pelata siellä, vaan pudottettiin Italian neljänneksi korkeimmalle sarjaportaalle Serie C2:teen. Vuonna 2002 seura perustettiin uudelleen "Florentia Viola"n nimellä. Se voitti helposti Serie C2 -lohkonsa ja pääsi suoraan Serie B:hen sarjan laajennuksen vuoksi. Se osti myös takaisin oikeudet käyttää Fiorentina-nimeä.


title: ACF Fiorentina

text: Seura pelaa kotiottelunsa Italian jalkapalloliiton (FIGC) entisen puheenjohtaja "Artemio Franchin" mukaan nimetyllä stadionilla, jonka suunnitteli alun perin arkkitehti "Pier Luigi Nervi". Stadion otettiin käyttöön 13. syyskuuta 1931 ja sitä uusittiin merkittävästi jalkapallon MM-kisoja varten vuonna 1990. Sen kapasiteetti on 47 282 ja kentän mitat ovat 105 m x 68 m.


title: ACF Fiorentina

text: Vuonna 2006 ACF Fiorentina sai syytteen sopupelaamisesta edellisillä kausilla. Tuomioistuin tuomitsi Fiorentinan putoamaan Serie B:hen ja aloittamaan seuraava kausi pistemenetyksillä. Myös seuran presidentti "Andrea Della Valle" ja hänen veljensä saivat toimitsijakiellot. Valituksen ansiosta ACF Fiorentinaa ei lopulta pudotettu Serie B:hen vaan se aloitti Serie A:ssa miinuspisteillä (–19) kuitenkaan saamatta pelata Mestarien liigassa. Lokakuun lopulla kauden jo alettua vetoomustuomioistuin lievensi tuomiota, ja Fiorentina sai lopulta 15 miinuspistettä.


title: Roberto Luongo

text: Roberto Luongo (s. 4. huhtikuuta 1979 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti. Hänen nykyinen seuransa on Florida Panthers. Hän toimi vuosina 2008–2010 Vancouver Canucksin epävirallisena kapteenina, koska maalivahti ei voi olla virallinen kapteeni.


title: Roberto Luongo

text: NHL-seura New York Islanders varasi Luongon ensimmäisellä kierroksella neljäntenä pelaajana. Varauksen jälkeen kului kaksi kautta ennen kuin hän siirtyi Islandersin organisaatioon. Luongo pelasi ensimmäisellä NHL-kaudellaan 24 ottelua.


title: Roberto Luongo

text: Kaudeksi 2000–2001 Luongo siirtyi Olli Jokisen kanssa Florida Panthersiin Islandersin varattua toisen lupaavan maalivahdin Rick DiPietron. Pelaajakaupassa Islandersiin siirtyivät hyökkääjät Mark Parrish ja Oleg Kvaša. Kauppaa, jonka teki Islandersin silloinen GM "Mad" Mike Milbury, pidetään yhtenä NHL:n historian surkeimmista. Luongo pelasi heti huippukauden Floridassa, 47 ottelua torjuntaprosentilla 92,0 %. Myös seuraavat kolme kautta hän toimi Floridan ykkösmaalivahtina. NHL:n työsulun aikana Luongo piti välivuoden ja palasi jälleen vuonna 2005 Floridan ykkösvahdiksi.


title: Roberto Luongo

text: Kesäkuussa 2006 Luongo siirtyi yhdessä puolustaja Lukáš Krajíčekin ja kuudennen kierroksen varausvuoron kanssa Vancouver Canucksiin, josta Floridaan matkasivat hyökkääjä Todd Bertuzzi, maalivahti Alex Auld ja puolustaja Bryan Allen. Hieman myöhemmin Luongo teki neljän vuoden ja 27 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Vancouverin kanssa.


title: Roberto Luongo

text: Vancouverissa Luongo pelasi heti ensimmäisellä kaudellaan 76 ottelua torjuntaprosentilla 92,1 %. Pudotuspeleissä Luongon torjuntaprosentti oli yli 94 %, mutta Canucks ei silti menestynyt. Seuraavalla kaudella 2007–2008 Luongo pelasi jälleen yli 70 ottelua torjuntaprosentilla 91,7 %, mutta Canucks jäi ulos pudotuspeleistä. Kaudella 2008–2009 Luongon pelitaakkaa kevennettiin 54 otteluun, joissa hän torjui hyvin, ja Canucks palasi pudotuspeleihin. Kaudella 2009–2010 Luongo pelasi 68 ottelua torjuntaprosentilla 91,3 % mutta ei onnistunut pudotuspeleissä, joissa Canucks hävisi toisella kierroksella Stanley Cupin sittemmin voittaneelle Chicago Blackhawksille. Ottelusarjassa sekä Luongo että Chicagon Antti Niemi päästivät paljon maaleja mutta lopulta Niemi selvisi vähemmillä virheillä.


title: Roberto Luongo

text: Kaudella 2010–2011 Luongo pelasi jälleen loistavan runkosarjan torjuntaprosentin ollessa 92,8 %. Tällä kertaa Luongo onnistui myös pudotuspeleissä ja Canucks selviytyi Stanley Cupin finaaleihin. Loppuottelusarja Boston Bruinsia vastaan ratkesi vasta seitsemännessä ottelussa, jossa Bostonin maalivahti Tim Thomas pelasi nollapelin ja Boston vei voiton maalein 4–0.


title: Roberto Luongo

text: Kauden 2011–2012 Luongo aloitti heikosti ja nuori kakkosvahti Cory Schneider vei häneltä paikan Canucksin aloittavana maalivahtina. Pudotuspeleissä Luongo pelasi kaksi ottelua, jotka molemmat Canucks hävisi. Canucks putosi pois jo ensimmäisellä kierroksella.


title: Roberto Luongo

text: Kun kausi 2012–2013 alkoi, myöhässä ja normaalia lyhyempänä työsulun takia, joutui Luongo aiemmista kausista poiketen kilpailemaan ykksösmaalivahdin paikasta. Schneider pelasi avausottelun mutta Luongo nousi kauden edetessä tärkeämpään asemaan. Pudotuspeleissä Canucks putosi jälleen ensimmäisellä kierroksella.


title: Roberto Luongo

text: Kaudella 2013–2014 Luongo oli Canucksin ykkösmaalivahti Schneiderin siirryttyä New Jersey Devilsiin. Maaliskuussa 2014 Luongo kuitenkin myytiin Florida Panthersiin.


title: Michaëlla Krajicek

text: Michaëlla Krajicek (s. 9. tammikuuta 1989 Delft, Alankomaat) on alankomaalainen tennispelaaja.


title: Michaëlla Krajicek

text: Krajicek aloitti tenniksen peluun kolmevuotiaana isänsä Petrin opastuksella; Petr Krajicek on sittemmin toiminut Michaëllan valmentajana myös tämän ammattilaisuralla. Myös toinen Michaëllan veljistä, Richard, on ollut ammattilaistason tennispelaaja; tämän paras saavutus on Wimbledonin tennisturnauksen kaksinpelin voitto vuodelta 1996.


title: Michaëlla Krajicek

text: Krajicekilla on takanaan menestyksekäs junioriura. Hän voitti useita junioriturnauksia, muun muassa tyttöjen kaksinpelin vuoden 2004 Yhdysvaltain avoimissa ja samana vuonna tyttöjen nelinpelin sekä Ranskan avoimissa että Yhdysvaltain avoimissa. Hän aloitti ammattilaisuransa virallisesti vuonna 2003, jolloin hän osallistui myös ensimmäiseen WTA-tason turnaukseensa; hän pääsi heinäkuussa 2003 's-Hertogenboschin turnaukseen villillä kortilla ja putosi heti ensimmäisellä kierroksella.


title: Michaëlla Krajicek

text: Krajicek osallistui vuonna 2004 kuuteen naisten ITF-tason kaksinpeliturnaukseen ja voitti niistä neljä: Brysselissä, Koksijdessa, Tukholmassa ja Bergamossa. Lisäksi hän osallistui kahteen kaksinpelin WTA-turnaukseen, joista toiseen hän pääsi villillä kortilla ja toiseen karsintojen kautta. Hän esiintyi kauden aikana myös muutamissa aikuisten nelinpeliturnauksissa ja voitti niistä yhden, Tukholman ITF-turnauksen, jossa hänen parinaan oli Jolanda Mens.


title: Michaëlla Krajicek

text: Vuonna 2005 Krajicek löi itsensä läpi WTA-tasolla. Hän osallistui kauden alussa ensimmäiseen aikuisten Grand Slam -turnaukseensa, Australian avoimiin, jonne pääsi karsintojen kautta; hän eteni turnauksen toiselle kierrokselle. Heti Australian avointen jälkeen hän osallistui helmikuussa Ortisein ITF-turnaukseen ja otti siellä turnausvoiton; loppuottelussa kaatui Sandra Klösel. Toukokuussa Krajicek eteni karsintojen kautta myös Ranskan avointen kaksinpelin pääsarjaan, mutta hänen matkansa katkesi heti turnauksen ensimmäisellä kierroksella. Kesäkuussa 2005 Krajicek nousi ensimmäistä kertaa WTA:n kaksinpelin maailmanlistalla sadan parhaan pelaajan joukkoon ja ansaitsi villin kortin Wimbledonin tennisturnaukseen, jossa hänen tarkoituksenaan oli osallistua sekä naisten kaksinpeliin että sekanelinpeliin, jossa hänen parinaan olisi ollut hänen isoveljensä Richard. Krajicek joutui kuitenkin jättäytymään pois Wimbledonista loukattuaan polvensa 's-Hertogenboschin turnauksessa kesäkuun puolivälissä. Loukkaantuminen pakotti hänet pysymään poissa kentiltä neljän kuukauden ajan. Hän teki paluun lokakuussa 2005 Luxemburgin Tier II -luokan WTA-turnauksessa; hän putosi turnauksen ensimmäisellä kierroksella selvitettyään ensin tiensä pääsarjaan karsintojen kautta. Viikko Luxemburgin turnauksen jälkeen hän osallistui Taškentin Tier IV -luokan turnaukseen ja otti siellä ensimmäisen WTA-tason turnausvoittonsa kukistamalla loppuottelussa uzbekistanilaisen Akgul Amanmuradovan luvuin 6–0, 4–6, 6–3. Kauden päätteeksi Krajicek osallistui Hasseltin WTA-turnaukseen ja eteni siellä semifinaaleihin. Nelinpelin puolella Krajicek voitti kauden aikana yhden turnauksen, Dinanin ITF-tason turnauksen Ágnes Szávayn parina, ja eteni kahden WTA-tason turnauksen loppuotteluun, Estorilissa ja Hasseltissa.


title: Michaëlla Krajicek

text: Krajicek aloitti kauden 2006 voittamalla tammikuussa Hobartin Tier IV -luokan WTA-turnauksen, jonka loppuottelussa hän kaatoi Iveta Benešován luvuin 6–2, 6–1. Kauden ensimmäisessä Grand Slam -turnauksessa Australian avoimissa hän eteni kolmannelle kierrokselle, jolla hän joutui kuitenkin luovuttamaan ottelunsa Amélie Mauresmo’ta vastaan kuumuudesta johtuneen väsymyksen vuoksi. Krajicek voitti kauden mittaan Hobartin turnauksen lisäksi myös 's-Hertogenboschin Tier III -luokan ruohokenttäturnauksen, joka pelattiin kesäkuussa; hän kukisti turnauksen loppuottelussa Dinara Safinan luvuin 6–3, 6–4. Grand Slam -kisojen kaksinpeleissä hän ei menestynyt erityisen hyvin, vaan putosi Ranskan avoimissa, Wimbledonissa ja Yhdysvaltain avoimissa jo ensimmäisellä kierroksella. Kahden turnausvoiton lisäksi hän eteni kolmen WTA-turnauksen semifinaaleihin. Krajicek nousi vuonna 2006 kaksinpelin maailmanlistalla korkeimmillaan sijalle 34, jonka hän saavutti 11. syyskuuta julkaistulla listalla.


title: Michaëlla Krajicek

text: Nelinpelissä Krajicek voitti kaudella 2006 kaksi turnausta, Palermon ja Budapestin Tier IV -luokan turnaukset, ja eteni Antwerpenin Tier II -luokan turnauksen loppuotteluun. Palermon ja Budapestin heinäkuisissa massakenttäturnauksissa hänen parinaan oli kokenut, yli kaksikymmentä WTA-tason nelinpeliturnausta urallaan voittanut Janette Husárová, ja Antwerpenin helmikuisessa mattoalustalla pelatussa turnauksessa hän pelasi Stéphanie Foretzin parina. Krajicek nousi kauden mittaan nelinpelilistalla parhaimmillaan sijalle 34, mikä tapahtui syyskuun viimeisellä maailmanlistalla.


title: Olaf Kölzig

text: Olaf Kölzig (s. 6. huhtikuuta 1970 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on entinen saksalainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi lähes koko uransa NHL-seura Washington Capitalsin organisaatiossa. Kauden 1999–2000 Kölzig sai Vezina Trophyn NHL:n parhaana maalivahtina.


title: Olaf Kölzig

text: Olaf Kölzig on syntynyt Etelä-Afrikassa. Kölzigin perhe muutti Kanadaan Olafin ollessa kolme. Hänen vanhempansa ovat saksalaisia ja hänellä onkin Saksan passi. Kölzig pelasi WHL-juniorisarjaa New Westminster Bruinsissa ja Tri-City Americans, jossa hänestä tuli 29. marraskuuta 1989 sarjan ensimmäinen maalivahti, joka on tehnyt ottelussa maalin. Kölzigin kausi sujui muutenkin junioreissa hyvin ja Washington Capitals varasi hänet .


title: Olaf Kölzig

text: Kölzig teki NHL-debyyttinsä kaudella 1989–1990 pelaten muutaman ottelun, mutta tämän jälkeen tippui pariksi kaudeksi farmisarjoihin. Hän pelasi ECHL:ssä Hampton Roads Admiralsissa ja AHL:ssa Baltimore Skipjacksissa. Kaudella 1993–1994 Kölzig johdatti joukkueensa Portland Piratesin AHL:n mestaruuteen Calder Cupiin ja Kölzig palkittiin Jack A. Butterfield Trophyllä AHL:n pudotuspelien parhaana pelaajan ja Harry "Hap" Holmes Memorial Awardilla päästettyään yhdessä Byron Dafoen kanssa vähiten maaleja kauden aikana.


title: Olaf Kölzig

text: Hyvin otteidensa ansiosta Kölzig pelasi itsensä pysyvästi Washingtonin kokoonpanoon. Kaudella 1994–1995 Kölzig pelasi Jim Careyn kakkosmaalivahtina. NHL-kausi 1996–1997 oli Washingtonille pettymys, sillä joukkue jäi ensimmäisen kerran pudotuspelien ulkopuolelle sitten kauden 1981–1982. Carey kaupattiin ja Kölzig nousi kaudeksi 1997–1998 Washingtonin ykkösmaalivahdiksi. Kaudesta muodostui menestyksekäs, sillä Washington palasi pudotuspeleihin ja pääsi aina Stanley Cup -finaaleihin asti häviten kuitenkin Detroit Red Wingsille. Kölzig sivusi NHL:n ennätystä torjuen neljä nollapeliä pudotuspeleissä. Kauden aikana hän pelasi myös ensimmäisen .


title: Olaf Kölzig

text: NHL-kausi 1999–2000 Kölzig pelasi 4 370 minuuttia Washingtonin maalilla, eli enemmän kuin kukaan toinen NHL:ssä tuolla kaudella. Hän pelasi suuresta pelimäärästä huolimatta loistavasti ja hänet palkittiin liigan parhaana maalivahtina sekä valittiin . Kölzig pelasi myös uransa toisen tähdistöottelun.


title: Olaf Kölzig

text: Kölzig palkittiin viiden vuoden rahakkaalla sopimuksella kauden 2000–2001 jälkeen. Kölzig jatkoi Washingtonissa kauteen 2007–2008 asti, vaikkakin Kölzig pelasi Saksan DEL-liigan Eisbären Berlinissä, jossa voitti sarjan mestaruuden. Hän rikkoi käytännössä kaikki Washingtonin merkittävimmät maalivahtiennätykset, sillä hänellä on eniten pelejä (711), voittoja (301) ja nollapelejä (35) joukkueessa. Kölzig saavutti 12. maaliskuuta 2008 uransa 300. voittonsa NHL-historian 23. maalivahtina, kun Calgary Flames kaatui 3–2.


title: Olaf Kölzig

text: Pelattuaan 18 kauden ajan Washingtonin organisaatiossa Kölzig siirtyi kesällä 2008 Tampa Bay Lightningiin, jonka kanssa teki vuoden sopimuksen. Kölzig loukkasi kauden 2008–2009 aikana hauiksensa ja tammikuussa 2009 paljastui, että vamma vaatii leikkaushoitoa, mikä tarkoitti myös sitä, että Kölzigin kausi oli ohi. Maaliskuussa Tampa Bay kauppasi Kölzigin, Jamie Hewardin, Andy Rogersin ja neljännen kierroksen varausoikeuden Toronto Maple Leafsiin vaihdossa Richard Petiotiin. Kaupan tarkoituksena oli käytännössä Tampan halu säästää rahaa.


title: Olaf Kölzig

text: Torontossa Kölzig ei pelannut otteluakaan loukkaantumisen takia, ja hän ilmoitti syyskuussa 2009, ettei jatka enää uraansa. Kölzig pelasi NHL-urallaan yhteensä 719 ottelua. Niistä hän voitti 303.


title: Olaf Kölzig

text: Kölzig edusti Saksaa useissa arvoturnauksissa. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa Saksan pelipaidassa World Cupissa 1996 ja uudestaan saman kauden aikana MM-kilpailuissa 1997.


title: Olaf Kölzig

text: Naganon olympialaisten 1998 alkusarja meni päällekkäin NHL-ohjelman kanssa, joten Kölzig ei ehtinyt Saksan mukaan alkusarjaan. Saksa menetti mahdollisuudet mitalipeleihin, mutta Kölzig matkusti silti joukkueen avuksi ja hänen torjuntojensa avulla Saksa saavutti sijoitusotteluissa voittoja.


title: Olaf Kölzig

text: Maailmanmestaruustasolla Kölzig pelasi seuraavan kerran vuonna 2004. Lisäksi hän pelasi Saksan edustusjoukkueessa vuoden 2004 World Cupissa ja Torinon olympialaisissa 2006.


title: Olaf Kölzig

text: Kölzigillä on vaimonsa Christinin kanssa kolme lasta: Carson, Kendall ja Ashlyn.


title: Olaf Kölzig

text: Kölzig tunnetaan kaukalon ulkopuolella aktiivisesta hyväntekeväisyystyöstään. Hänet palkittiin kauden 2005–2006 jälkeen King Clancy Memorial Trophyllä, joka annetaan pelaajalle, joka on osoittanut johtajuutta kentällä sekä tehnyt merkittävää humanitääristä työtä yhteisössään. Kölzig oli perustamassa Athletes Against Autism -organisaatiota. Kölzigin lapsi Carson on autistinen.


title: Leganés

text: Leganés on kaupunki Madridin itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee metropolialueella noin 10 kilometriä itsehallintoalueen ja maan pääkaupungista Madridista lounaaseen. Kaupungin pinta-ala on 43 neliökilometriä. Vuonna 2016 kaupungissa oli 187 173 asukasta. Suuri osa väestöstä käy töissä pääkaupungissa.


title: Leganés

text: Leganés sai osakseen julkisuutta 3. huhtikuuta 2004, kun viisi Madridin junapommi-iskuista epäiltyä räjäyttivät itsensä kaupungissa sijaitsevassa huoneistossa poliisin erikoisjoukkojen tehdessä rynnäkön rakennukseen. Räjähdyksessä menehtyivät kaikki viisi epäiltyä ja yksi poliisi.


title: Leganés

text: Kaupungissa sijaitsee yksi Kaarle III:n yliopiston (Universidad Carlos III de Madrid) kampuksista, jossa toimii muun muassa polytekninen korkeakoulu. Yliopiston muut kampukset ovat Getafessa ja Colmenarejossa.


title: Leganés

text: Leganésin yhdistää Madridiin M-40-kehätie, Madridin metron MetroSur-linja sekä Cercanías-lähiliikennejunat.


title: Eco

text: Eco tarkoittaa seuraavia:


title: Tukiasemapaikannus

text: Tukiasemapaikannus on matkapuhelinteknologiassa käytetty termi, jolla tarkoitetaan puhelimen paikantamista tukiasemien suhteen tietoliikenneyhteyksien ylläpitoa varten.


title: Tukiasemapaikannus

text: Matkapuhelinverkko koostuu solukkomaisesta rakenteesta, jossa kunkin solun keskuksen muodostaa tukiasema. Puhelin liikennöi yleensä lähimmän tukiaseman kautta. Tämän tukiaseman selvittämiseksi järjestelmän on kyettävä paikallistamaan puhelin riittävällä tarkkuudella. Lisäksi järjestelmän on kyettävä puhelimen ollessa liikkeessä vaihtamaan nopeasti tukiasemaa ilman, että puhelu tai dataliikenne keskeytyy.


title: Tukiasemapaikannus

text: Tukiasemapaikannus perustuu signaaliviiveiden mittaamiseen. Paikannus on mahdollista, jos puhelimen kuuluvuusalueella on vähintään kolme tukiasemaa. Kaupunkiolosuhteissa tämä ehto yleensä toteutuu. Tukiasemapaikannusta näissä olosuhteissa häiritsevät kuitenkin runsaat radiosignaaleja heijastavat pinnat.


title: Tukiasemapaikannus

text: GPS-paikannukseen tai rakenteilla olevaan eurooppalaiseen Galileo-järjestelmään verrattuna tukiasemapaikannus on huomattavan epätarkka menetelmä. Sitä käytetään kuitenkin hätävararatkaisuna monissa sovelluksissa.


title: St. Paul (Alaska)

text: St. Paul (Saint Paul) on kaupunki Alaskan Pribilofsaariin kuuluvalla Saint Paul Islandilla. Pribilofsaaret sijaitsevat Beringinmeressä Aluettien saariston pohjoispuolella.


title: St. Paul (Alaska)

text: Vuoden 2009 tietojen mukaan kaupungissa asui 459 ihmistä. Vuonna asukkaista 86 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Mathieu Garon

text: Mathieu Garon (s. 9. tammikuuta 1978 Chandler, Quebec, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti.


title: Mathieu Garon

text: Garon oli nuorena todella lupaava maalivahti. Hänet valittiin tulokaskaudellaan 1995–1996 QMJHL:ssa Victoriaville Tigresissä sarjan tulokkaiden tähdistökentälliseen ja parhaaksi puolustuspään tulokkaaksi. Montreal Canadiens varasi Garonin NHL:ään vuonna varausnumerolla 44. Garon pelasi QMJHL-juniorisarjassa yhteensä kolme kautta. Viimeisellä kaudellaan hänet valittiin koko Kanadan juniorisarjojen parhaaksi maalivahdiksi ja tähdistökentälliseen.


title: Mathieu Garon

text: Hän liittyi Montrealin organisaatioon kaudella 1998–1999, mutta pelasi tuolloin vielä AHL-liigan Fredericton Canadiensissa. Vasta kaudella 2000–2001 Garon teki NHL-debyyttinsä. Pääosa ajasta kului kuitenkin edelleen AHL-liigassa Quebec Citadellesissa ja Hamilton Bulldogsissa. Kaudella 2003–2004 Garon nousi Montrealin vakiokokoonpanoon, mutta kaupattiin kesken kauden Los Angeles Kingsiin vahindossa Radek Bonkiin ja ranskalaismaalivahti Cristobal Huet'hin .


title: Mathieu Garon

text: Viiden Montrealissa vietetyn vuoden aikana hän pelasi ainoastaan 43 ottelua NHL:ssä. aikana kaudella 2004–2005 Garon pelasi AHL-liigassa Manchester Monarchsien riveissä. Työsulun päätyttyä Garon nousi Los Angelesin ykkösvahdiksi. Kahden Kings-kauden jälkeen Garon teki kaksivuotisen sopimuksen Edmonton Oilersin kanssa . Garon ohitti Edmontonissa Dwayne Rolosonin joukkueen ykkösmaalivahtina kaudella 2007–2008. Roloson otti jälleen seuraavalla kaudella kuitenkin ykkösmaalivahdin aseman Garonilta. Edmonton kauppasi Garonin lopulta kauden 2008–2009 aikana Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Dany Sabouriniin, Ryan Stoneen ja neljännen kierroksen varausvuoroon .


title: Mathieu Garon

text: Garon pelasi Pittsburghissa vain kauden 2008–2009, mutta hän oli mukana myös voittamassa Stanley Cupia joukkueessa. Kauden jälkeen hän teki kahden vuoden sopimuksen Columbus Blue Jacketsin kanssa. Garon pelasi Blue Jacketsissa kaksi kautta ja teki kesällä 2011 kaksivuotisen sopimuksen Tampa Bay Lightningin kanssa.


title: Mathieu Garon

text: Garon pelasi nuorten MM-kilpailuissa 1998. Ensimmäisen kerran miesten arvoturnauksessa hän pelasi MM-kilpailuissa 2008, jolloin hän oli mukana voittamassa Kanadan joukkueessa MM-hopeaa.


title: Säätiö (romaani)

text: Säätiö () on Isaac Asimovin tieteisromaani, joka on Säätiö-sarjan ensimmäinen osa. Kirja koostuu viidestä alun perin lehtinovellina ilmestyneestä tekstistä.


title: Säätiö (romaani)

text: Kirja koostuu viidestä novellista, jotka on asetettu aikajärjestykseen. Ensimmäinen novelli kertoo Säätiön perustamisesta, seuraavat taas kuvailevat sen kehittymistä Galaktiseksi kauppamahdiksi ja kertovat sen kohtaamien kriisien ratkaisemisesta.


title: Säätiö (romaani)

text: Tarina alkaa Trantorilla, 12 000-vuotisen Galaktisen imperiumin pääplaneetalla. Matemaatikko ja psykohistorian (tiede, jolla ennustetaan ihmismassojen avulla tulevaisuutta) kehittäjä Hari Seldon huomaa, että Imperiumi on rappeutumassa. Hän ennustaa, että 500 vuoden päästä Imperiumi hajoaa ja galaksi vajoaa 30 000 vuodeksi sekasorron tilaan. Peiteprojektina Seldon aloittaa syrjäisellä Terminus-planeetalla galaktisen ensyklopediaprojektin ("Encyclopedia Galactica"), jonka avulla tämä ajanjakso voidaan lyhentää tuhanneksi vuodeksi.


title: Säätiö (romaani)

text: Kirjan muissa novelleissa ensyklopedistit kokevat Hari Seldonin ennustamia kriisejä, joiden jälkeen Seldonin hologrammitallenne selvittää tilannetta ja kertoo tulevasta.


title: Saint Paul Island

text: Saint Paul Island on yksi neljästä Pribilofsaarten tuliperäisestä saaresta Beringinmerellä Alaskassa. Saarella sijaitsee St. Paulin kaupunki.


title: Saint Paul Island

text: Saari tunnetaan merkittävänä turkishylkeiden ja merilintujen asuinalueena.


title: Gerd Truntschka

text: Gerd Truntschka (s. 10. syyskuuta 1958 Landshut, Länsi-Saksa) on entinen saksalainen jääkiekkoilija. Truntschka oli Saksan liittotasavallan ja Saksan jääkiekkomaajoukkueen pelaaja 1980- ja 1990-luvuilla.


title: Gerd Truntschka

text: Myös Gerd Truntschkan veli Bernd on olympiatasolla esiintynyt jääkiekkoilija.


title: Gerd Truntschka

text: Truntschka pelasi 813 sarjapeliä Saksan liigassa ja 217 maaottelua Saksan jääkiekkomaajoukkueessa.


title: Marttyyrien Ääni

text: Marttyyrien Ääni ry (aiemmin Stefanus-Lähetys ry) on yhteiskristillinen tunnustuskuntiin sitoutumaton lähetysyhdistys. Sen tavoitteena on tuoda vainottujen seurakuntien ääni kuuluville Suomessa sekä tukea ja auttaa kristillisen uskonsa tähden vainottuja.


title: Marttyyrien Ääni

text: Marttyyrien Ääni ry kuuluu Richard Wurmbrandin toiminnan innoittamana syntyneeseen Marttyyrien Ääni-lähetysperheeseen, jolla on toimistot 25 maassa. Järjestö perustettiin Suomessa vuonna 1972 ja on rekisteröity 2.4.1973. Yhdistyksen tiedotuslehti on nimeltään Marttyyrien Ääni (ennen Stefanus-viesti), ja se on ilmestynyt vuodesta 1971 lähtien.


title: Marttyyrien Ääni

text: Marttyyrien Ääni kiinnittää toiminnassaan erityistä huomiota niihin maihin, joissa hallitus estää kristittyjä hankkimasta Raamattuja tai kristillistä materiaalia tai joissa kristittyjä vangitaan, surmataan ja heidän elämäänsä hankaloitetaan eri tavoin.


title: Marttyyrien Ääni

text: Marttyyrien Ääni tuottaa ja esittää Taivas TV7 -kanavalla vainottujen seurakuntien asiaa käsittelevää "Marttyyrien ääni" -ohjelmaansa sekä saman nimistä radio-ohjelmaa Radio Deissä.


title: Crotchduster

text: Crotchduster on extreme metallia parodioiva yhtye Floridasta, Yhdysvalloista.


title: Crotchduster

text: Crotchduster on Capharnaumin Jason Suecofin sivuprojekti. Yhtye tunnetaan tavastaan sekoittaa teknisesti hyvin monimutkaista avantgarde -musiikkia sanoituksiin, jotka liikkuvat riettaan ja täyden järjettömyyden välillä. Yhtyeen musiikkityyli perustuu erilaisten musiikkityylien vastakkainasettelulle, esimerkiksi yhden tahdin aikana vaihtaminen rapista death metaliin.


title: Crotchduster

text: Yhtye käyttää rumpukoneita, sillä yhtyeen rumpali Cain on koira. Koiraa kuullaan kappaleessa "Cain Sings the Blues", jossa se puuskuttaa taustalla. Lisäksi se mainitaan useissa yhtyeen hupailuissa, erityisesti eräässä "Crotchopuksen" osassa, jossa yhtye vastaa haukkumakirjeisiin.


title: Nokia 5210

text: Nokia 5210 on Nokian vuonna 2002 julkaisema GSM-puhelinmalli. Puhelimessa olivat runkoa suojaava kumikuoret, ja suunnittelussa olikin keskitytty kestävyyteen.


title: Nokia 5210

text: 5210-mallin fyysiset mitat olivat 105,5 x 47,5 x 22,5 mm ja paino 92 grammaa . Puhelimen näytössä oli huomiota herättävä oranssi taustavalo. Muihin 5210:n ominaisuuksiin kuuluivat infrapunaportti, lämpömittari, viisi peliä, T9-tekstinsyöttö ja WAP-selain.


title: Russell Crowe

text: Russell Ira Crowe (s. 7. huhtikuuta 1964) on uusiseelantilais-australialainen Oscar-palkittu näyttelijä ja muusikko.


title: Russell Crowe

text: Esiinnyttyään televisiosarjoissa "Neighbours" ja "Living with the Law" Crowe sai ensimmäisen elokuvaroolinsa elokuvasta "The Crossing". Hän siirtyi Hollywoodin saatuaan menestystä Australiassa. Crowen ensimmäinen Hollywood-rooli oli elokuvassa "Nopeat ja kuolleet" vuodelta 1995.


title: Russell Crowe

text: Vuonna 1997 Crowe sai osan Curtis Hansonin menestyselokuvasta "L.A. Confidential". Parin vuoden päästä Crowe sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa tositapahtumiin perustuvasta elokuvasta "The Insider – sisäpiirissä", joka kertoo tupakkateollisuuden salaisuuksista. Seuraavana vuonna Crowe voitti Oscarin parhaasta miespääosasta elokuvassa "Gladiator". Kolmannen perättäisen ehdokkuuden hän sai elokuvasta "Kaunis mieli", jossa hän näyttelee matemaatikko John Nashia. Samasta elokuvasta hän sai myös Bafta-palkinnon. Sittemmin Crowe on nähty useissa Ridley Scottin ohjaamissa elokuvissa, joista muistettavin ja menestynein on edellä mainittu "Gladiator".


title: Russell Crowe

text: Russell Crowe oli naimisissa näyttelijä Danielle Spencerin kanssa vuodesta 2003 vuoteen 2012. Heidän ensimmäinen lapsensa, Charles Spencer Crowe, syntyi 21. joulukuuta 2003. Pariskunta sai toisen lapsensa 7. heinäkuuta 2006 Tennyson Spencer Crowe -pojan synnyttyä.


title: Russell Crowe

text: Crowe oli edesmenneen näyttelijä Heath Ledgerin hyvä ystävä.


title: Nord Stream

text: Nord Stream (aiemmin "Pohjois-Euroopan maakaasuputki") on Itämeren pohjassa kulkeva maakaasuputki Venäjän Viipurista Saksan Greifswaldiin. Putken rakennutti ja sen omistaa yhteisyritys Nord Stream AG, jonka osakkaat ovat venäläinen Gazprom (51 %), saksalaiset E.ON Ruhrgas ja BASF:in tytäryhtiö Wintershall (kumpikin 15,5 %) sekä alankomaalainen N.V. Nederlandse Gasunie ja ranskalainen GdF Suez (kumpikin 9 %). Putken rakentaminen alkoi vuonna 2010 ja ensimmäinen putki valmistui käyttöön 2011. Toinen putkilinja otettiin käyttöön vuoden 2012 lopulla.


title: Nord Stream

text: Syksyllä 2015 Gazprom ja viisi eurooppalaista energiayhtiötä sopivat Nord Stream 2:n rakentamisesta. Sitä varten on perustettu uusi New European Pipeline AG -projektiyhtiö, josta Gazprom omistaa 51 prosenttia ja muut yhtiöt kukin 9–10 prosenttia. Nord Stream 2 koostuu kahdesta putkesta, joiden kapasiteetti on 55 miljardia kuutiota kaasua vuodessa eli yhtä suuri kuin Nord Stream 1:llä. Putket on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2019. Hankkeen on arvioitu maksavan noin kymmenen miljardia euroa.


title: Nord Stream

text: Putkilinjaan kuuluu kaksi rinnakkaista putkea. Vedenalainen putkiosuus on 1 224 kilometrin pituinen. Putkeen liittyy Venäjällä 917 kilometriä pitkä maanpäällinen kaksoisputki Grjazovetsista Viipuriin. Suomen talousvyöhykkeellä putkilinja kulkee 40–200 metrin syvyydessä noin 30 kilometrin päässä rannikosta. Kaksi putkea pystyy yhdessä siirtämään 55 miljardia kuutiota maakaasua vuodessa Viipurista Greifswaldiin. Putken käyttöpaine on tällöin 210 Ata.


title: Nord Stream

text: Rakennushankkeen kokonaishinnaksi arvioitiin vuoden 2008 lopulla 7,4 miljardia euroa. Vedenalaisen osuuden kilometrihinta on noin kaksinkertainen maanpäälliseen verrattuna.


title: Nord Stream

text: Baltialaiset ja puolalaiset ovat esittäneet putkea vastaan kritiikkiä pitäen sitä ympäristönsuojelullisesti kyseenalaisena, jopa vaarallisena. Viron oikeistolaisen Isänmaaliitto-hallituspuolueen puheenjohtaja Tonis Lukas pitää venäläis-saksalaista merenalaista maakaasuputkea iskuna Euroopan unionin kasvoille.


title: Nord Stream

text: Eesti Päevalehtessä Tarton yliopiston oikeusinstituutin rehtori Heiki Lindpere, kansanedustaja Igor Gräzin, entinen pääministeri Juhan Parts ja Tallinnan entinen kaupunginjohtaja Hardo Aasmäe vaativat 27. joulukuuta 2005 Suomelta aluevesirajan laajentamista todeten, että mikäli Virokin tekisi näin, olisi mahdollista estää maakaasuputken rakentaminen Viipurista. Virolla on velvollisuus ilmoittaa Suomelle aluevesirajansa laajentamisesta 12 kuukautta etukäteen, mutta nopeampikin käsittely on mahdollinen, mikäli parlamentit suostuvat siihen. Maat sopivat aluevesirajasta vuonna 1993, mutta jättivät keskelle Suomenlahtea tilaa kansainväliseen käyttöön.


title: Nord Stream

text: Kansainvälisen energiajärjestön ekonomisti Faith Birol pitää puolalaisten tapaan maata pitkin kulkevaa maakaasuputkea turvallisempana.


title: Nord Stream

text: Varsin erikoinen ehdotus on eräiden liikemiesten, joilla kerrotaan olevan kaivosvaltaus Itämeren pohjassa, esitys vaihtaa valtaus Karjalan palautuskysymykseen.


title: Nord Stream

text: Saksa ja Venäjä puolestaan laskevat säästävänsä mahdolliset Virolle, Latvialle, Liettualle tai Puolalle kokonaan maanpäällisestä putkesta koituvat transitomaksut. Gazprom vakuuttaa vedenalaisen putken olevan ekologiset vaatimukset täyttävä. Saksan liittotasavallan entinen liittokansleri Gerhard Schröder edisti pohjoiseurooppalaista maakaasuputkea liittokanslerina ollessaan, ja hänestä tulee yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja 1,5 miljoonan euron vuosipalkalla.


title: Nord Stream

text: Ruotsin pääministeri Göran Persson (sd) sanoi Itämeren maiden yhteistyökokouksen yhteydessä Visbyssä, että kaasuputki on siksi vaarallinen hanke, että se uhkaa kaiken päätteeksi nostaa vielä Itämeren pohjaan upotetut myrkyt esiin. Perssonin mukaan kaasuputken suunnittelijat ovat valinneet linjauksen, jonka matkalla Itämeren pohjakerroksissa makaa miinoja, myrkkyjä ja muuta upotettua ympäristöjätettä. "Putken rakentaminen uhkaa johtaa ympäristötuhoon kaikkien niiden ympäristöongelmien lisäksi, joista Itämeri kärsii", hän sanoi. Perssonin mukaan Suomi ja Ruotsi tekevät yhteistyötä punnitakseen hankkeen perusteellisesti ympäristön näkökulmasta.


title: Nord Stream

text: Suomen pääministerin Matti Vanhasen (kesk) mukaan Ruotsin tavoin myös Suomi päättää jatkossa, tukeeko se Venäjän ja Saksan maakaasuputkihanketta.