title: Perustuslailliset

text: Perustuslaillisiksi kutsuttiin Suomessa sortokausien aikana niitä polittisia ryhmiä ja henkilöitä, joiden mielestä laittomina pidettyjä Venäjän keisarin antamia lakeja ja asetuksia ei olisi tullut noudattaa lainkaan. Perustuslaillisuutta edustivat varsinkin nuorsuomalaiset ja useimmat ruotsalaiset. Perustuslailliset uskoivat, että passiivinen vastarinta olisi paras keino saada ”sorto” loppumaan ja Suomen autonomia palautetuksi täydessä mitassaan. Heidän poliittinen asennemaailmansa nojasi legalismiin. Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen johtamat vanhasuomalaiset sen sijaan valitsivat niin sanotun myöntyväisyyslinjan, sillä he uskoivat vain taipumisella vähemmän tärkeissä asioissa voitavan estää maan täydellinen venäläistäminen ja siten turvata kansakunnan tulevaisuus. Myöhemmin perustuslaillisista erkanivat väkivaltaista vastarintaa kannattaneet aktivistit.


title: Perustuslailliset

text: Professori Leo Mechelin oli oikeustieteellisiin tutkimuksiinsa nojaten esittänyt, että vaikka keisari oli Venäjällä yksinvaltias, Suomen suuriruhtinaana hän oli Suomen perustuslakien alainen, eikä hänellä ollut Suomessa itsevaltiaan oikeuksia. Keisari Nikolai II:n vuonna 1899 antama helmikuun manifesti ja eräät sitä seuranneet lait ja määräykset katsottiin syntytapansa vuoksi Suomen perustuslakien vastaisiksi. Tärkein vaikuttaja ja perustuslaillisten päävihollinen oli yhtenäistämispolitiikkaa ajanut kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov.


title: Perustuslailliset

text: Mechelinin ympärille ryhmittyneet perustuslailliset torjuivat laittomia määräyksiä valtiopäivillä, lehdistössä, adresseilla, mielenosoituksilla ja passiivisella vastarinnalla, kuten yllyttämällä kansan kieltäytymään laittomista kutsunnoista Venäjän armeijaan. Useat taiteilijat liittyivät perustuslaillisten riveihin. Perustuslaillisuutta kannattaneet virkamiehet erosivat tai erotettiin, sillä he kieltäytyivät toimeenpanemasta laittomina pitämiään määräyksiä (kuten vuoden 1900 kielimanifestia), ja heidän tilalleen nimitettiin varsinkin ensimmäisellä sortokaudella myöntyväisyyslinjaa edustaneita vanhasuomalaisia. Näin Suomen virkakunta ja senaatti samalla vaivihkaa suomenkielistyivät.


title: Perustuslailliset

text: Työväenliike pääasiassa tuki perustuslaillisuutta, mutta abstrakti kysymys olojen laillisuudesta oli monille sosiaalidemokraateille toissijainen sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseen nähden – varsinkin Edvard Valppaan johtama vasemmistosiipi hyväksyi tarkoituksenmukaisuuden nimissä myös yhteistoiminnan venäläisten kanssa.


title: Perustuslailliset

text: Kun Bobrikov sai vuonna 1903 keisarilta diktaattorin valtuudet ja karkotti perustuslaillisten johtajat, muutama näistä alkoi pitää Mechelinin väkivallan vastaista linjaa riittämättömänä ja perusti kirjailija Konni Zilliacuksen johdolla Aktiivisen vastustuspuolueen, joka salakuljetti aseita, valmisteli aseellista taistelua ja suunnitteli keskeisten henkilöiden salamurhia. Keskeisimmät murhat eli Bobrikovin murha vuonna 1904 ja prokuraattori Eliel Soisalon-Soinisen murha vuonna 1905 eivät tosin olleet aktivistien organisaation, vaan aktivismia tukeneiden yksittäisten henkilöiden tekemiä. Bobrikovin ja sitten itsensä ampunut Eugen Schauman kohosi useimpien perustuslaillisten ja varsinkin aktivismin kannattajien silmissä suoranaiseksi kansallissankariksi.


title: Perustuslailliset

text: Vastarinnan huipentuma oli täydellinen kansalaistottelemattomuus vuoden 1905 suurlakon aikana, jonka yhteydessä työväenliike saattoi nostaa esiin myös yhteiskunnalliset uudistusvaatimuksensa. Venäjällä tapahtunut vallankumous pakotti keisarin taipumaan myös Suomessa. Erotetut virkamiehet palautettiin tehtäviinsä, ja myöntyväisyyslinjaa edustaneet vastaavasti puhdistettiin virkakunnasta pian suurlakon jälkeen. Perustuslailliset pääsivät muodostamaan maan uuden hallituksen, joka tunnettiin johtajansa mukaan nimellä Mechelinin senaatti. Sen esityksistä toteutuivat yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden pohjalle laadittu eduskuntauudistus sekä sanan-, paino-, kokoontumis-, yleis- ja yhdistysvapaus. Valtiomuodon edistyksellisyyden taustalla oli pitkälti tarve esittää kansa yhteneväisenä tsaarinvaltaa vastaan. Monet perustuslailliset eivät sinänsä kannattaneet esimerkiksi niin laajaa äänioikeutta.


title: Perustuslailliset

text: Perustuslailliset puolueet olivat tuolloin saaneet enemmistön säätyvaltiopäivillä, mutta uudessa eduskunnassa he jäivät vähemmistöön. Mechelinin senaatti joutui vuonna 1908 eroamaan, ja sitä seurasi lyhytikäinen perustuslaillisten ja vanhasuomalaisten yhdessä muodostama Hjeltin senaatti.


title: Perustuslailliset

text: Toisen sortokauden aikana myöntyväisyyslinja menetti kannatustaan, kunnes lopulta 1910-luvun alussa kaikki eduskuntapuolueet asettuivat tukemaan perustuslaillista passiivista vastarintaa. Tämän vuoksi suomalaisten puolueiden edustajat syrjäytettiin kokonaan maan senaatista, ja heidät korvattiin venäläisillä tai Venäjän armeijassa pitkään palvelleilla upseereilla (ns. amiraalisenaatti). Vuonna 1917 Venäjän helmikuun vallankumous toteutti lyhytaikaisesti perustuslaillisten toiveet, kun Venäjän uudet johtajat olivat valmiit pitkälti tunnustamaan suomalaisten näkemykset Suomen autonomiasta. Lokakuun vallankumous samana vuonna kuitenkin siirsi koko kysymyksen pysyvästi pois päiväjärjestyksestä.


title: Perustuslailliset

text: Jako perustuslaillisiin ja myöntyväisyyslinjan kannattajiin pitkälti hallitsi suomenkielisten porvaripuolueiden jakoa (etenkin vanha- ja nuorsuomalaisten välillä) ajanjaksolla 1899–1917, mutta vuoden 1918 valtiomuotokiistan yhteydessä tapahtui uudelleenryhmittyminen selkeämmin keskustaan ja oikeistoon. Perustuslaillisten joukossa olikin ollut sekä uudistusmielisiä sosiaaliliberaaleja (kuten K. J. Ståhlbergin siiven nuorsuomalaiset) että myös yhteiskunnallisilta näkemyksiltään varsin konservatiivisia ryhmiä.


title: Visa Hongisto

text: Visa Veli Hongisto (s. 9. huhtikuuta 1987 Valkeala) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Valkealan Kajoa.


title: Visa Hongisto

text: Hongisto on alle 23-vuotiaiden Euroopan mestari 200 metrin juoksussa (2007) ja moninkertainen Suomen mestari pikamatkoilla.


title: Visa Hongisto

text: 100 metrillä Hongisto on voittanut Suomen mestaruuden Jyväskylässä 2006 ja Lahdessa 2012, kummankin ajalla 10,54. Porissa 2005 hän sai samalla matkalla pronssia.


title: Visa Hongisto

text: Hongisto on voittanut 200 metrin juoksun Suomen mestaruuden Porissa 2005 (21,21), Lappeenrannassa 2007 (20,98), Tampereella 2008 (20,88) ja Espoossa 2009 (21,27). Hän sai hopeaa Lahdessa 2012 (21,11) ja Kuopiossa 2014 (21,35). 400 metrillä Hongisto sai hopeaa Kajaanissa 2010.


title: Visa Hongisto

text: Hallissa Hongisto on voittanut kultaa 200 metrillä vuosina 2004 ja 2015 ja hopeaa vuosina 2009 ja 2012. 60 metrillä hän voitti kultaa vuosina 2006, 2012 ja 2013, hopeaa 2008, 2010 ja 2014 sekä pronssia 2011 ja 2015.


title: Visa Hongisto

text: Kaunasin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2005 Hongisto oli 100 metrillä viides ja 200 metrillä neljäs. Hän kuului kisoissa myös Suomen pronssijoukkueeseen 4 × 100 metrin viestijuoksussa. Elokuussa 2006 hän osallistui Pekingin alle 20-vuotiaiden MM-kisoihin edeten välieriin sekä 100 että 200 metrillä. Loukkaantumisen vuoksi hän ei kuitenkaan juossut 200 metrin välierässä.


title: Visa Hongisto

text: Debrecenin alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 2007 Hongisto voitti 200 metrin juoksun ajalla 20,84. Voitto oli ensimmäinen suomalaisen miehen kansainvälisissä arvokisoissa saavuttama sileän pikamatkan voitto. Hän kuului kisoissa myös Suomen pronssijoukkueeseen 4 × 100 metrin viestijuoksussa.


title: Visa Hongisto

text: Osakan MM-kisoissa 2007 Hongisto selviytyi 200 metrin toisiin alkueriin. Hän juoksi ensimmäisissä alkuerissä suomalaisittain huippuajan 20,56, joka oli alle 23-vuotiaiden Suomen ennätys ja Suomen kaikkien aikojen toiseksi paras aika Tommi Hartosen Suomen ennätyksen (20,47) jälkeen. Toisissa alkuerissä Hongisto juoksi viidenneksi pudoten jatkosta ajalla 20,78.


title: Visa Hongisto

text: Pekingin olympialaisissa 2008 Hongisto eteni jatkoon 200 metrin ensimmäisistä alkueristä ajalla 20,62, mutta karsiutui toisissa alkuerissä ajalla 20,76. Torinon sisäratojen EM-kisoissa 2009 hän osallistui 400 metrille karsiutuen alkuerissä alle 23-vuotiaiden Suomen ennätysajalla 47,70. Helsingin EM-kisoissa 2012 Hongisto juoksi 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, jonka alkuerän aika 39,85 ei riittänyt loppukilpailuun.


title: Visa Hongisto

text: 100 metrillä Hongiston ennätys on 3. heinäkuuta 2008 Imatralla juostu 10,44. 200 metrillä Hongisto juoksi 13. heinäkuuta 2007 Debrecenissä alle 23-vuotiaiden EM-kilpailujen alkuerässä ajan 20,75, joka oli ikäluokan Suomen-ennätys. Antti Rajamäen 33 vuotta vanha ennätys parani neljä sadasosaa. Elokuussa 2007 Osakan MM-kisojen alkuerissä Hongisto paransi ennätystään aikaan 20,56, joka on kaikkien aikojen kolmanneksi paras suomalaistulos. Toukokuussa 2008 Hongisto juoksi Saksassa 400 metrillä ennätyksekseen 47,02.


title: Visa Hongisto

text: Hongiston hallussa ovat ikäkausiennätykset 200 metrillä (22-v. SE 20,56 vuodelta 2007) sekä halli-ikäkausiennätykset 50 metrillä (19-v. SE 6,03 vuodelta 2004), 60 metrillä (17-v. SE 6,78 vuodelta 2004), 100 metrillä (19-v. SE 10,59 vuodelta 2006) ja 400 metrillä (22-v. SE 47,70 vuodelta 2009).


title: Visa Hongisto

text: Joukkue Samsa Tuikka, Nghi Tran, Jarkko Ruostekivi ja Visa Hongisto juoksi 27. elokuuta 2005 Göteborgissa 4 × 100 metrin viestissä ajan 39,30, joka sivusi silloista Suomen ennätystä.


title: Visa Hongisto

text: Hänen valmentajansa oli vuoteen 2010 asti Kai Kepsu. Vuodesta 2014 lähtien valmentajanaan on ollut Jaakko Erkinheimo.


title: Visa Hongisto

text: Hongisto on toisen polven pikajuoksija: hänen äitinsä on 400 metrin juoksun Suomen-mestaruuden kahdeksan kertaa peräkkäin (1962–1969) voittanut Eeva Haimi.


title: Visa Hongisto

text:
Ulkoradat
Halli


title: Herrenchiemsee

text: Herrenchiemsee on kuninkaallisista rakennuksista koostuva kompleksi Herreninselin saarella Baijerin suurimman järven Chiemseen keskiosassa, 60 kilometriä kaakkoon Münchenistä.


title: Herrenchiemsee

text: Kompleksin kuuluisin rakennus on "Neues Palais" ("Uusi palatsi"), ja se on myös Ludvig II:n rakennuttamista kolmesta linnasta suurin. Ludvig ihaili Ranskan aurinkokuningas Ludvig XIV:tä, ja rakennus käykin Ludvig XVI:n muistomonumentista: Suuren peilisalin katossa on 25 erilaista kuvaelmaa, jotka esittävät itse aurinkokuningasta hänen parhaimmillaan.


title: Herrenchiemsee

text: "Neues Palais"'n suunnittelivat Christian Jank, Frank Seitz ja Georg Dollman, ja se rakennettiin vuosina 1878 - 1885. Siitä piti tulla täyden koon jäljennös Versailles'n palatsista, mutta vain keskiosa valmistui ennen kuin Ludvig II kuoli. 50 huonetta 70:stä on edelleen keskeneräisiä.


title: Herrenchiemsee

text: Tarkan täydellistä jäljennöstä siitä ei kuitenkaan koskaan aiottu; siitä piti tulla esikuvaansa vieläkin mahtavampi. Esimerkiksi linnan suuri peilisali on suurempi kuin Versailles'n palatsin vastaava, ja ruokasalissa on jättimäinen, maailman suurin, posliininen kattokruunu. Siitä tuli myös Versaillesia huomattavasti modernimpi, vessoineen ja suurine lämmitettyine kylpyammeineen.


title: Herrenchiemsee

text: Linnaa ympäröivät ranskalaiset puutarhat ovat täytetty patsailla ja suihkulähteillä sekä Versailles'n että romantiikan tyyliin, jota Ludvig II ihannoi. Puutarhojen sisältämät neito-, lohikäärme-, lisko- ja siivekkäät taistelijapatsaat sekä muut hyvin eriskummalliset patsaat ovat kuin suoraan Richard Wagnerin oopperasta, säveltäjän, jota Ludvig II suorastaan jumaloi.


title: Juhani Kotikoski

text: Juhani Kalevi Kotikoski (s. 20. huhtikuuta 1945 Jämsä) on suomalainen pikajuoksija.


title: Juhani Kotikoski

text: Kotikoski voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1969 ajalla 47,7 ja oli vuosien 1968 ja 1969 Kalevan kisoissa mitaleilla sekä 100 metrillä, 200 metrillä että 400 metrillä. Kaiken kaikkiaan hän saavutti Kalevan kisoista 100 metrillä hopeaa (vuonna 1969) ja kaksi pronssia (1968, 1970), 200 metrillä hopeaa (1968) ja pronssia (1969) ja 400 metrillä kultaa (1969) ja neljä hopeaa (1967, 1968, 1970 ja 1971).


title: Juhani Kotikoski

text: Hän edusti urallaan Kaipolan Virettä ja Tampereen Pyrintöä.


title: Jalkapallosota

text: Jalkapallosodaksi tai 100-tuntiseksi sodaksi nimitetään El Salvadorin ja Hondurasin välistä viisipäiväistä sotaa vuonna 1969. Maiden väliset kireät suhteet heijastuivat mellakointina jalkapallon MM-kilpailujen karsintaotteluiden yhteydessä, mutta sodan pääsyynä eivät olleet jalkapallo-ottelut, kuten populaarimyytti esittää. Otteluilla saattoi kuitenkin olla ratkaiseva merkitys maiden välien kiristymisessä.


title: Jalkapallosota

text: Kumpikaan osapuoli ei saavuttanut ratkaisevia voittoja ja sodan 2 000 kuollutta tulivat lähes tasaisesti molemmilta puolilta. Neljän päivän sotatoimien jälkeen Amerikan valtioiden järjestön OAS:n diplomaattinen väliintulo johti taistelujen laantumiseen, jonka seurauksena selkkaus tunnetaan myös nimellä "Sadan tunnin sota", ja sen on mainittu olevan myös maailman lyhin erillinen sota. Jalkapallosota oli myös maailman viimeinen sota, jonka ilmataistelut käytiin pelkästään potkurilentokoneilla. Kasvanut levottomuus johti myöhemmin 1979 El Salvadorin sisällissotaan. Vuosikymmentä myöhemmin, 30. lokakuuta 1980, maat solmivat rauhansopimuksen ja alistivat rajariitansa YK:n Kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.


title: Būšehr

text: Būšehr (van. Bušir, ) on iranilainen kaupunki. Būšehr sijaitsee Iranin lounaisosassa, Persianlahden rannalla, 755 kilometrin päässä Teheranista etelään. Būšehrissa oli 165 377 asukasta vuonna 2005. Kaupunki on Iranin merkittävin satamakaupunki ja Būšehrin provinssin pääkaupunki.


title: Būšehr

text: Būšehrissa sijaitsee 1 000 megawatin tehoinen Bušehrin ydinvoimalaitos.


title: Hannu Mäkelä (urheilija)

text: Hannu Juhani Mäkelä (s. 23. huhtikuuta 1949 Heinola) on entinen suomalainen pikajuoksija.


title: Hannu Mäkelä (urheilija)

text: Mäkelä voitti 400 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Tampereella vuonna 1977 (aika 46,84). Hän voitti samoissa kisoissa pronssia 200 metrillä. 400 metrillä hän oli pronssilla vuonna 1973 ja 1976. Lisäksi Mäkelä voitti sisäratojen Suomen-mestaruuden 400 metrillä vuosina 1977 ja 1978.


title: Hannu Mäkelä (urheilija)

text: Seuratasolla Mäkelä edusti Heinolan Iskua.


title: Heikki Hämäläinen (juoksija)

text: Heikki Juhani Hämäläinen (s. 12. huhtikuuta 1953 Karjalohja) on suomalainen entinen pika- ja keskimatkojen juoksija.


title: Heikki Hämäläinen (juoksija)

text: Hämäläinen voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden Helsingissä vuonna 1979 (aika 46,85). Hopealla hän oli 1978. Hämäläinen oli myös pronssilla 200 metrillä vuonna 1979 ja hopealla 800 metrillä sisäratojen SM-kisoissa vuonna 1975. Seuratasolla Hämäläinen edusti Turun Urheiluliittoa.


title: Heikki Hämäläinen (juoksija)

text: Hämäläisen poika Kasper Hämäläinen on maajoukkuetason jalkapalloilija.


title: Michał Sławuta

text: Michał Sławuta (s. 10. helmikuuta 1977 Częstochowa, Puola) on puolalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan maalivahti.


title: Michał Sławuta

text: Sławuta pelasi Veikkausliigassa kausina 2002–2007. Ensimmäisellä kaudellaan hän edusti FC Hakaa, jossa pelasi 11 liigaottelua ja voitti pronssia. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi FC Lahteen, jota ennen hän ehti käydä Tanskassa FC Midtjyllandin riveissä pelaamatta edustusjoukkueessa kuitenkaan peliäkään. Lahdessa Sławuta pelasi viisi kautta ja saavutti Liigacupin voiton vuonna 2007. Lahden kannattajat valitsivat hänet myös kauden 2007 parhaaksi pelaajaksi. Hän on pelannut yhteensä 127 Veikkausliiga-ottelua.


title: Michał Sławuta

text: Kaudella 2008 Slawuta edusti Ruotsin Allsvenskanin Ljungskile SK:ta, jossa hän pelasi 15 pääsarjaottelua. Kaudeksi 2009 hän palasi Suomeen Ykkösen TPV:hen. Kotimaassaan Puolassa Sławuta on pelannut muun muassa Hetman Zamośćin ja ŁKS Łódźin riveissä. Kaudella 2011 Valkeakosken Haka sai poikkeusluvalla kutsua Sławutan kokoonpanoonsa lokakuussa, sillä joukkueen maalivahdeista kaksi oli loukkaantuneena ja yksi pelikiellon takia sivussa. Slawuta pelasi pikavisiitillään Hakan maalilla kolmessa ottelussa.


title: Kolumni

text: Kolumni on sanoma- tai aikakauslehdessä omalla palstallaan säännöllisesti julkaistava lyhyt kirjoitus, jossa toimittaja tai avustaja esittää oman mielipiteensä jostakin ajankohtaisesta aiheesta. Kolumnisteiksi pyydetään usein poliitikkoja tai muita julkisuuden henkilöitä. Kolumni eroaa uutisesta siten, että kirjoittaja esittää siinä henkilökohtaisen mielipiteensä ja tarkastelee asiaa vain valitsemastaan näkökulmasta. Lisäksi kolumneissa voidaan käyttää uutista laajemmin eri tyylikeinoja kuten ironiaa tai huumoria. Kolumnin tyylilajiin kuuluu, että kirjoittajalla on oikeus piikitellä ja esittää olevansa oikeassa.


title: Kolumni

text: Kolumnin kaltaisia juttutyyppejä ovat pakina ja pääkirjoitus.


title: Kanadan kilpi

text: Kanadan kilpi on suuri kratoni koillisessa Pohjois-Amerikassa, pääosin Kanadassa ja Grönlannissa. Kilpi koostuu karusta kivestä, joka on muodostunut prekambrisella ajalla, 4 500–540 miljoonaa vuotta sitten.


title: Kanadan kilpi

text: Grönlannin osuutta lukuun ottamatta kilpi on lähes pyöreä, minkä vuoksi se muistuttaa soturin kilpeä ja hevosenkenkää. Kilven keskellä on Hudsoninlahti. Kilpi kattaa suuren osan Grönlannista, Labradorin, suurimman osan Québecistä, suuren osan Ontariosta, pieniä osia New Yorkia, Michigania, Wisconsinia ja Minnesotaa, suuren osan Manitobaa, pohjoisen Saskatchewanin, pienen osan koillista Albertaa, sekä arktisten alueiden itäosia eli yhteensä noin 8 miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen. Kilpi ulottuu itse asiassa jopa lännen Kordillieereille ja idän Appalakeille, mutta muodostumat ovat yhä maanalaisia.


title: Kanadan kilpi

text: Alla piilevä kalliorakenne sisältää myös Hudsoninlahden, sekä Pohjois-Amerikan ja Grönlannin välisen merialueen, mutta joidenkin määritelmien mukaan ne eivät ole osa kilpeä, koska ne sijaitsevat veden alla.


title: Kanadan kilpi

text:
Kanadan kilvellä ovat eräät maailman suurimmat malmiesiintymät. Maaperässä on huomattavia esiintymiä nikkeliä, kultaa, hopeaa ja kuparia. Ympäri aluetta on useita kaivoskaupunkeja, joissa näitä mineraaleja kaivetaan esiin. Suurin ja tunnetuin näistä on Greater Sudbury Ontariossa. Kilpeä peittävät myös laajat havumetsät, minkä vuoksi alue on tärkeä metsätalousalue.
Kilven nykyinen maanpinta on hyvin ohutta maaperää peruskallion päällä, joka pilkottaa monin paikoin esiin. Tämä johtuu ankarista viime jääkauden aikaisista jäätiköitymisistä, jotka peittivät kilven ja hankasivat kalliota. Jokien ja järvien suuri määrä alueella johtuu alueen nuorista vedenjakajista, jotka eivät ole vielä lajittuneet. Minnesotan osavaltiota kutsutaan 10 000 järven maaksi. Lisäksi jääkauden jälkeinen maanpinnan takaisinmuotoutuminen on yhä käynnissä. Alun perin alueella oli suuria vuoria ja paljon vulkaanista aktiivisuutta, mutta viime vuosimiljoonien kuluessa alue kului nykyiseen melko matalaan muotoonsa.


title: Kanadan kilpi

text: Vuorien kannat ovat syvällä, ja ne ajelehtivat tiheämmässä maankuoren vaipassa. Kun vuoret kuluvat, nousevat niiden kannat puolestaan pinnalle ja alkavat kulua. Kallio, joka tällä hetkellä muodostaa kilven pinnan, oli aikoinaan syvällä maankuoressa. Korkea paine ja lämpötila noissa syvyyksissä tarjosi sopivat olosuhteet mineralisoitumiselle.


title: Intelligent Systems

text: Intelligent Systems on Nintendon sisäinen videopelejä tuottava yritys. Intelligent Systems syntyi Gunpei Yokoin johtamasta Nintendon R&D1-osastosta irtautuneista jäsenistä. Yritys on tunnettu useista luomistaan tai jatkamistaan Nintendon pelisarjoista, kuten "Metroid", "Paper Mario", "Fire Emblem", "WarioWare" ja "Nintendo Wars".Intelligent Systemsin oli tarkoitus tuottaa Nintendo 64:lle jatko-osat Metroid-, Fire Emblem - js Nintendo Wars -sarjoihin, mutta ne peruutettiin.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Jehovan todistajien hallintoelin käyttää Jehovan todistajat -uskontokunnan korkeinta päätösvaltaa ja valvoo kaikkia sen toimia ympäri maapallon. Hallintoelimeen kuuluvien määrä vaihtelee. Se muun muassa päättää liikkeen raamatuntulkinnasta. Jehovan todistajat uskovat, että hallintoelimellä on Jumalan antama tehtävä toimia uskonnollisten totuuksien ja oikeiden raamatuntulkintojen välittäjänä ihmiskunnalle. Vuoden 2012 marraskuussa ilmoitettiin oppimuutos, jonka mukaan hallintoelin on Matteuksen evankeliumin 24. luvussa mainittu "uskollinen ja ymmärtäväinen orja", joka jakaa "palvelijoille ruokaa oikeaan aikaan". Tähän asti uskollinen ja ymmärtäväinen orja oli tulkittu viittaukseksi 144 000 "hengestä siinneeseen" eli "pieneen laumaan".


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Hallintoelin kokoontuu Jehovan todistajien maailmankeskuksessa Yhdysvalloissa, New Yorkin Brooklynissä. Sen organisoimiin tehtäviin sisältyvät muun muassa järjestön kirjoitus-, kääntämis- sekä kirjallisuuden julkaisutyö, seurakunnan kokouksien ohjelmien suunnittelu, kierros- ja piirikonventtien järjestäminen, lähetystyöntekijöiden lähettäminen, vanhimpien kokoukset, avustavien palvelijoiden sekä piiri- ja kierrosvalvojien nimittäminen ja hätäavun antaminen. Tätä ryhmää verrataan joskus virheellisesti Vartiotorniseuraan. Järjestön piirissä termi "Vartiotorniseura" tarkoittaa Jehovan todistajien "laillisia instrumenttejä". Hallintoelimen kokouksista ei juurikaan jaeta tietoa ulkopuolisille. 1970-luvun hallintoelimen kokouksia ja toimia kuvaa Raymond Franz kirjassaan Crisis of Conscience. Hän on entinen Jehovan todistajien hallintoelimen jäsen.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Jehovan todistajissa on nykyisin maailmanlaajuisesti noin 9000 sellaista jäsentä, jotka ilmaisevat vuosittaisessa "muistonvietossa" kuuluvansa ns. "voideltujen" joukkoon ja omaavansa Jehovan todistajien valtaosasta poiketen taivaaseen menemisen toivon. Hallintoelimen jäsenen täytyy kuulua tuohon voidelluiksi kutsuttuun ryhmään. Teoriassa jokainen voidelluista kuuluu Jehovan todistajien erityiseen "uskollinen ja ymmärtäväinen orja" -luokkaan jolla tulisi Jehovan todistajien opin mukaan olla opetusvastuu, mutta käytännössä vain hallintoelimeen kuuluvilla muutamalla voidelluksi tunnustautuvalla on valtaa oppien ja jaettavan opetuksen suhteen. Muut voidelluiksi tunnustautuvat ovat seurakunnissaan samanlaisessa vastaanottavan asemassa kuin ns. "muut lampaat" -ryhmään kuuluvat, eli valtaosa noin 7 miljoonasta Jehovan todistajasta.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Hallintoelimeen valitaan tarpeen mukaan kokeneita "voideltuja kristittyjä". Pääasiassa hallintoelimen jäsenet ovat olleet amerikkalaisia ja brittejä. Myös muunmaalaisia on ollut mukana hallintoelimessä, mm. Martin Pötzinger oli keskitysleireistä selvinnyt saksalainen.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text:
1970-luvulle asti hallintoelin oli identtinen Vartiotorniseuran johtokunnan kanssa (Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania). Hallintoelintä laajennettiin muodollisesti varsinaisen johtoryhmän ulkopuolelle vuonna 1971 ja puheenjohtajuus alkoi kiertää vuosittain. 1.1.1976 kaikki Vartiotorniseuran toimet sekä Jehovan todistajien seurakunnat tuotiin hallintoelimen ja sen kuuden komitean valvonnan alaisuuteen.(Proclaimers s. 108-109)
Vuodesta 2000 eteenpäin hallintoelin on alkanut delegoida vastuitaan muiden Jehovan todistajien laillisten säätiöiden johdon alle. Tämän hetkinen Vartiotorniseuran presidentti Don A. Adams ei ole hallintoelimen jäsen.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Hallintoelimen organisoima työ jakautuu kuuteen komiteaan:


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Hallintoelimen ulkopuoliset vanhimmat toimivat avustajina näissä komiteoissa hallintoelimen apuna. He kuuluvat ns. "Suureen joukkoon" joka tarkoittaa että he eivät kuulu järjestön opin mukaiseen 144 000 "voideltuun" jotka saavat taivaspaikan.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Hallintoelimen päätöksentekoprosessista tiedetään, että esimerkiksi uuden opin hyväksyminen edellyttää äänestystä ja kahden kolmasosan äänten enemmistöä. Valtaosa päätöksistä on yksimielisiä.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Entinen hallintoelimen jäsen Raymond Franz kertoo kirjassaan , että joitakin kertoja kahden kolmasosan sääntö johti tilanteisiin joissa jotain sääntöä ei muutettu, vaikka puoltoääniä olikin yli puolet, koska muuttamisen vaatimaa ⅔ enemmistöä ei saavutettu.


title: Jehovan todistajien hallintoelin

text: Jehovan todistajien hallintoelimen jäsenet aakkosjärjestyksessä (maaliskuu 2018) :


title: Terrorcore

text: Terrorcore, tai lyhyesti terror, on hardcore technon alalaji. Terrorin tyypillinen nopeus on 200-300 BPM. Nykyterrorissa äänimaailma on usein synkkä ja meluisa. Vuosien mittaan bassorummut on kärjistetty säröisemmiksi ja iskevämmiksi. Termi on lähtöisin Hollannin hardcore skenestä, jossa sillä tehdään selvä ero valtavirran hardcoren ja nopeamman tyylin välillä. Muualla vastaavasta nopeasta tyylistä puhuttaessa saatetaan käyttää yleistä termiä hardcore techno.


title: Kantapää

text: Kantapää "(calx)" on kantaluun "(os calcaneus)" ja sitä ympäröivien kudosten muodostama rakenne. Kanta-astujilla kuten ihmisellä ja karhulla se osuu joka askeleella maahan, kun taas varvasastujilla (esimerkiksi kissaeläimet) ja kärkiastujilla (esimerkiksi hevoseläimet) kantapää sijaitsee varsin ylhäällä takaraajassa ja sitä kutsutaan kintereeksi.


title: Kantapää

text: Kantaluu sijaitsee jalkaterän takaosassa. Muodoltaan se on epäsäännöllisen kuutiomainen. Se koostuu suurelta osin huokoisesta hohkaluusta ja sen pinnassa oleva tiiviin luun kerros on suhteellisen ohut. Kantapään hyvin tuntuvaa leveähköä takaosaa kutsutaan kantakyhmyksi "(tuber calcaneus)". Siihen kiinnittyy akillesjänne "(tendo calcaneus)", joka on kolmipäisen pohjelihaksen jänne, sekä jalkapohjan kalvojänne "(aponeurosis plantaris)". Yläpinnaltaan kantaluu niveltyy ylimpään nilkkaluuhun, telaluuhun "(os talus)" muodostaen osan "(articulatio subtalaris)" alemmasta nilkkanivelestä "(articulatio talocalcaneonavicularis)", etupinnaltaan taas kuutioluuhun "(os cuboideum)".


title: Kantapää

text: Kantapään iho on paksua ja hyvin keratisoitunutta, mikä suojaa jalkaa kävellessä. Heti ihon alla on rasvapatja, joka koostuu sidekudoksisista väliseinistä. Sen dorsaalipuolella on edellä mainittu jalkapohjan kalvojänne, joka on paksuudeltaan jopa 2-4 mm ja jonka tehtävänä on osaltaan ylläpitää jalkaholvia. Tästä kalvojänteestä ja kantaluusta lähtee lisäksi varpaiden lyhyt koukistajalihas "(musculus flexor digitorum brevis)".


title: Kantapää

text: Kuivassa ilmassa ja hoidon puutteen takia kantapäät saattavat kuivua. Tämän seurauksena ne voivat halkeilla ja vuotaa verta. Väärin hoidettuna tämä saattaa johtaa bakteeripesäkkeiden muodostumiseen ja edelleen tulehduksiin. Myös ihon sarveiskerroksen paksuuntuminen voi johtaa kantapäiden halkeilemiseen. Perinnöllisyydellä on myös suuri vaikutus kantapäiden halkeilemiseen. Erilaiset voiteet ja jalkakylvyt ovat osa halkeilevien kantapäiden hoitoa.


title: Davey Havok

text: Davey Havok (s. 20. marraskuuta 1975) on yhdysvaltalaisen rock-yhtye AFI:n laulaja. Hän on koko uransa toiminut myös eläinten oikeuksien ja Straight edge- elämäntavan puolestapuhujana. Havok on vegaani.


title: Davey Havok

text:
David Anthony Marchand (synt. David Passaro, esiintymisnimi Davey Havok) syntyi 20. marraskuuta Rochesterissa italialaistaustaiseen perheeseen. Havokin ollessa viisivuotias hänen isänsä menehtyi. Äiti Penny meni uusiin naimisiin ja Davey otti isäpuolensa sukunimen Marchand. Havokin ollessa kuuden perhe muutti New Yorkista Kaliforniaan, Ukiahin kaupunkiin . Siellä Davey meni katoliseen kouluun, ja oli siellä aina kahdeksannelle luokalle. Katolisessa koulussa Davey vieraantui kaikesta uskonnollisesta, vaikka onkin myöhemmin kertonut edelleen pitävänsä uskontojen visuaalisesta annista. Hän kiinnostui rock- ja metallimusiikista, joka koulun puolesta sai hänet vaikeuksiin kotona. Daveya epäiltiin "saatananpalvojaksi" ja huumeiden käyttäjäksi, mikä johti kotiin lähetettyihin vakavahenkisiin kirjeisiin Daveyn väitetyistä moraaliongelmista .
Jo varhaisessa vaiheessa elämäänsä Havok koki olevansa täysin vieraantunut häntä ympäröivästä elämäntyylistä sekä alkoholin, tupakan ja huumeiden käytöstä . Hän vetäytyi nuorena syrjään omiin oloihinsa, koska tahtoi vältellä kontaktia humalaisten ja muiden itsetuhoisten nuorten kanssa. Löydettyään washingtonilaisen punk-yhtyeen Minor Threatin ja heidän sanomansa puhtaista elämäntavoista Havok on kannattanut Straightedge-elämäntyyliä. Davey aloitti lihattoman ruokavalion 15-vuotiaana ja siirtyi vegaaniksi 20-vuotiaana. Hän puhuu julkisuudessa vegaanisen elämäntavan puolesta ja on toiminut yhdessä vegaanista muotia tuottavien suunnittelijoiden ja yritysten kanssa muun muassa vegaanisten jalkineiden valmistamisessa .
Vuonna 2013 Havok julkaisi debyyttiromaaninsa, Pop Kids . Parhaillaan hän kirjoittaa Pop Kidsin jatkotarinaa, jonka hän kuitenkin on luvannut olevan irrallinen ensimmäisestä teoksesta.
Daveylla on yksi nuorempi velipuoli, Michael .


title: Davey Havok

text: Lukioaikana Havok yhdessä ystäviensä Mark Stopholesen ja Vic Chalkerin kanssa päätti perustaa punk-yhtye AFI:n, vaikka kellään ei ollut minkäänlaista osaamista musiikinteosta tai musiikki-instrumenttien hallitsemisessa. Tämä ei kuitenkaan ollut suurikaan este ja nopeasti pojat olivat äänittämässä ensimmäisiä kasettidemojaan, jotka poikivat ensimmäisen kunnon julkaisun, punk-yhtye Loose Changen kanssa tehdyn "Dork" -EP:n. Pian tämän jälkeen AFI kuitenkin hajosi ja jäsenet lähtivät kukin omiin suuntiinsa, useimmat aloittivat opiskelun. Puolen vuoden päästä jäsenet päättivät vielä kertaalleen esiintyä yhdessä. Illan esitys oli heidän mittapuullaan suurmenestys, arviolta 200 hengen edessä soitettu keikka sai AFI:n jäsenet päättämään musiikkiuran olevan heille se ainoa oikea tie. Sen jälkeen yhtyeen jäsenistö on kokenut muutoksia, vakiintuen vuoteen 1998 mennessä basisti Hunter Burganin ja kitaristi Jade Pugetin mukaantulon myötä. AFI on julkaissut monia EP-levytyksiä ja yhdeksän albumia, tuorein vuoden 2013 "Burials".


title: Davey Havok

text:
Havok oli myös yhden albumin verran laulajana Son Of Sam -yhtyeessä, jossa soitti muun muassa Samhainin jäseniä.
Vuonna 2007 Havokin ja Jade Pugetin elektroninen musiikkiduo Blaqk Audio julkaisi ensimmäisen levynsä CexCellsin, joka sai jatkoa Bright Black Heavenista vuonna 2012.
Vuonna 2014 Havok jälleen yhdessä Jade Pugetin ja muutaman muun soittajan kanssa perustivat Straightedge-hardcore-yhtyeen nimeltä EXTRMST, joka julkaisi SoundCloud-palvelun kautta neljä kappaletta kuultaviksi.


title: Davey Havok

text: Vuonna 2017 Havok ilmoitti No Doubt poikien kanssa perustavansa uuden bändin nimeltä Dreamcar, yhtey julkaisee tänä vuonna albumin.


title: Davey Havok

text: Davey Havok on useissa haastatteluissa maininnut olleensa jo lukioaikoinaan palavasti rakastunut näyttelemiseen, mikä johti koulun näyttelykerhoon ja sitä kautta muutamaan näytelmään. Suuri unelma toteutui, kun Billie Joe Armstrong, Green Day -yhtyeen laulaja-kitaristi, kutsui Havokin näyttelemään "American Idiot"- Broadway-näytelmään St. Jimmyn roolin. Lisää näyttelijätyötä tuli toiselta kollegalta Rancid-yhtyeen laulaja-kitaristi Tim Armstrongin pyydettyä Havokia näyttelemään paholaisen roolin lyhytmusikaali "Rock n' Roll Theatren" ensimmäisessä jaksossa. Valkokangasdebyytti tapahtui poliittisessa komediassa "Knife Fight", jossa Havokilla oli sivurooli.


title: Nasaretin pyhän perheen kirkko

text: Nasaretin pyhän perheen kirkko on Oulun katolisen seurakunnan kirkko.


title: Nasaretin pyhän perheen kirkko

text: Nasaretin pyhän perheen seurakunta on perustettu 1992 ja siihen kuuluvat Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakunnat. Katolinen pappi Marino Trevisini oli aloittanut Oulussa kuitenkin jo 1986.


title: Nasaretin pyhän perheen kirkko

text: Kirkkorakennuksen on suunnitellut italialais-sveitsiläinen arkkitehti Gabriele Geronzi ja se sijaitsee Koskelan kaupunginosassa noin 4–5 kilometrin päässä Oulun keskustasta. Paavi Johannes Paavali II siunasi kirkon peruskiven Suomen matkallaan 1989 ja rakennuksen ensimmäinen osa valmistui 1991. Toinen osa valmistui vuonna 2000.


title: Hurja muodonmuutos

text: Hurja muodonmuutos (Extreme Makeover) on amerikkalainen tosi-tv-sarja, jota esittää Suomessa Nelonen. Sarjassa muutetaan ihmisten ulkonäköä muun muassa plastiikkakirurgien, hammaslääkärien, hius- ja meikkitaiteilijoiden sekä stylistien avustuksella.


title: Hurja muodonmuutos

text: Sarjasta on tehty myös sisarsarja Hurja remontti (Extreme makeover: Home edition), jossa muutoksen saa kokea talo.


title: Matti Rusanen

text: Matti Tapani Rusanen (s. 15. elokuuta 1955 Hyrynsalmi) on suomalainen pikajuoksija.


title: Matti Rusanen

text: Rusanen voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden Porissa 3. heinäkuuta 1983 ennätysajallaan 46,65. Tällä tuloksella hän on kaikkien aikojen kymmenenneksi nopein suomalaisjuoksija . Saman vuoden Helsingin MM-kisoissa Rusanen selvisi 400 metrillä toiselle kierrokselle.


title: Matti Rusanen

text: Matti Rusasen veljet Heikki ja Pekka sekä heidän isänsä Tauno Rusanen kilpailivat myös 400 metrillä. Veljeskolmikko vahvistettuna Risto Heikkisellä juoksi vuonna 1983 4×400 metrin viestissä Kuhmon Kivan joukkueessa edelleen voimassa olevan seurajoukkueiden Suomen ennätyksen 3.10,69.


title: Matti Rusanen

text: Seuratasolla Rusanen edusti Oulun Pyrintöä ja Kuhmon Kivaa ja häntä valmensi Markku Kukkoaho.


title: Luettelo Sega Dreamcast -peleistä

text: Tämä on luettelo Sega Dreamcast -pelikonsolin peleistä.


title: Marttaliitto

text: Marttaliitto eli Martat on vuonna 1899 perustettu suomalainen kotitalousneuvontaa antava kansalaisjärjestö, joka edistää kotien ja perheiden hyvinvointia ja kotitalouden arvostusta. Järjestö on puoluepoliittisesti sitoutumaton. Järjestö antaa jäsenilleen valmiuksia vaikuttaa omassa elinympäristössään ja yhteiskunnassa.


title: Marttaliitto

text: Marttajärjestö perustettiin yleissivistäväksi järjestöksi, jonka nimeksi oli tarkoitus tulla Sivistystä kodeille. Keisarillisen Suomen senaatin korvissa nimi kuulosti kuitenkin liian vaaralliselta, jopa vallankumoukselliselta. Vasta kun Alli Nissinen keksi, että yhdistyksen nimeksi voitaisiin ottaa Martat, senaatti hyväksyi yhdistyksen säännöt. Martta nimi juontuu Raamatun esittelemistä sisaruksista Martta ja Maria, joista Martta oli Raamatun kuvauksen perusteella luonteeltaan lukuisista aineellisista asioista huolehtiva ja touhukas.


title: Marttaliitto

text: Marttajärjestön perustana ovat jäsenet, eli martat, joita vuonna 2017 oli noin 46 000. Jokainen martta kuuluu jäsenenä paikallista toimintaa järjestävään marttayhdistykseen tai toimintaryhmään, joita vuonna 2017 oli noin 1200. Yhdistyksissä martat tapaavat toisiaan ja harrastavat yhdessä esimerkiksi ruoanlaittoon, kodin- ja puutarhanhoitoon, erilaisiin kädentaitoihin ja kulttuurin liittyivä asioita.


title: Marttaliitto

text: Marttayhdistykset kuuluvat alueellisiin marttapiireihin, joita on yhteensä 14. Jokaisessa piirissä on oma toiminnanjohtaja ja muuta henkilöstöä, ja toimintaa johtaa piirin oma hallitus. Piirit ovat keskusjärjestö Marttaliiton jäseniä, jonka toiminta jakautuu kotitalousneuvontaan, järjestötoimintaan sekä kansainväliseen toimintaan ja kehitysyhteistyöhön. Marttaliitto mm. johtaa järjestöä, suunnittelee valtakunnallisia kampanjoita sekä tuottaa piireille ja yhdistyksille aineistoja.


title: Marttaliitto

text: Marttaliitto julkaisee Martat-lehteä, jonka nimi oli aiemmin Emäntälehti. Lisäksi Marttaliitto julkaisee etenkin ruoanlaittoon ja marttaperinteeseen liittyviä kirjoja. Marttapiirit tarjoavat maksullisia kotitalousneuvontapalveluja esimerkiksi työyhteisöille, kunnille ja yksityishenkilöille.


title: Marttaliitto

text: Marttajärjestön perustaminen sai kipinän alkuvuodesta 1899 juuri ennen ensimmäisen sortokauden alkamista. Ensimmäisen sortokauden katsotaan alkaneen helmikuussa 1899, kun keisari Nikolai II antoi Helmikuun manifestin. Sitä vastaan kerättiin Suuri adressi. Järjestön perustajajäsen Lucina Hagman kuvasi ajan yhteiskunnallista tunnelmaa näin:


title: Marttaliitto

text: Järjestön perustaminen sai edelleen pontta, kun Hagman sai maaliskuussa ystävältään Charlotte Lydeckeniltä kirjeen, jossa kuvailtiin Salmin kihlakunnan alkeellisia ja puuttellisia oloja Raja-Karjalassa. Hagman kertoi kirjeen kuvauksesta opettajakollegalleen Alli Nissiselle, jonka tuella uutta Sivistystä kodeille yhdistystä lähdettiin perustamaan. Hagman ja Nissinen olivat kumpikin sitä mieltä, että Suomen naisten oli koottava voimansa yhteen, ja ylempään luokkaan kuuluvien naisten oli nähtävä huonoissa oloissa elävät naiset omina lähimmäisinään.


title: Marttaliitto

text: Hagman ja Nissinen keräsivät joukon ystäviään uuden yhdistyksen tueksi ja lopulta 23. maaliskuuta 1899 klo 18 pidettiin ensimmäinen kokous Eva Ahlströmin kodissa Helsingin Yrjönkatu 2:ssa. Kokouksien pitämiskiellon vuoksi naiset tulivat paikalle yksitellen vähän eri aikoina. Kutsuttuna kokoukseen oli parikymmentä naista, jotka olivat sekä suomen- että ruotsinkielisiä, sekä Naisasialiitto Unionin että Suomen Naisyhdistyksen jäseniä. Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin Lucina Hagman ja sihteeriksi Annie Furuhjelm. Heidän lisäkseen kokouksessa olivat paikalla Neiti Andersin, Hanna Cederholm, Sofia Donner, rouva Enlund, rouva Flodin, Hilma Gripenberg, Elin Godenhjelm, Anna Hallonblad, Alfhild Holmberg, Lilly Krogius, rouva Lang, rouva Langhoff, Ida Lindström, Cely Mechelin, Dagmar Neovius, Alli Nissinen, Selma Elisabeth (Betzey) Quist, Sofia Rein, Helmi Setälä, Ida Törnqvist-Tarjanne ja rouva Vegelius.


title: Marttaliitto

text: Perustamiskokous päätti perustaa Sivistystä kodeille –yhdistyksen ja sitä valmistelemaan koottiin komitea, johon kuuluivat edellä mainituista perustajajäsenistä Furuhjelm, Gripenberg, Hagman, Krogius, Mechelin, Neovius, Nissinen, Qvist, Rein, Setälä ja Törnqvist-Tarjanne. Sofia Streng otettiin mukaan komiteaan vielä 30. maaliskuuta. 25. maaliskuuta komitea kokoontui Hagmanin kodissa Yrjönkatu 24:ssä, jossa valmisteltiin yhdistyksen ensimmäiset säännöt. Seuraavana päivänä pidetyssä komitean toisessa kokouksessa Hagman valittiin väliaikaiseksi puheenjohtajaksi, Furuhjelm sihteeriksi ja Rein rahastonhoitajaksi. Kokouksessa päätettiin, että yhdistys pyrkisi kokoamaan sivistyneitä naisia yhdistyksien lähettiläiksi maaseudulle. Lähettien valintaa valmistelemaan valittiin Furuhjelmin avuksi Krogius ja Tönqvist-Tarjanne. Mechelin ja Nissinen valtuutettiin laatimaan lähettiläiden toimintaohjeet. Samanna iltana komitean jäsenet kokoontuivat Dagmar Neoviuksen valmistavassa koulussa Annankatu 12:sta, jonne kutsuttiin joukko asiasta kiinnostuneita naisia. Komitean laatima ehdotus säännöistä luettiin ja keskustelun jälkeen säännöt hyväksyttiin. Seuraavana päivänä samaan paikkaan kutsuttiin läheteiksi ilmoittautuneita naisia, joiden kanssa keskusteltiin heidän tulevasta toimenkuvasta.


title: Marttaliitto

text: Lopulta 29. maaliskuuta pidettiin Cely Mechelinin kodissa Fabianinkatu 16:sta "juhlallinen ja virallinen" yhdistyksen perustamiskokous, jossa tehtiin lopullinen päätös uuden kaksikielisen Sivistystä kodeille yhdistyksen perustamisesta. Kokous valtuutti valmistelevan komitean anomaan yhdistykselle perustamislupaa Senaatilta. Yhdistyksen säännöt päätettiin antaa vielä senaattori Leo Mechelinin tarkastettavaksi ja vasta sen jälkeen senaatille hyäksyttäväksi. Perustamiseen liittyviä kuluja varten Eva Ahlström lahjoitti yhdistykselle tuhat markkaa. Kokouksessa päätettiin vielä järjestää seuraavana päivänä 30. maaliskuuta suurempi tilaisuus, jossa uudesta yhdistyksestä kerrottaisiin suuremmalle yleisölle. Ihmisiä tulikin tilaisuuteen runsaasti paikalle, vaikka viranomaisia oli edelleen tässä vaiheessa varottava.


title: Marttaliitto

text:
Valmistelevan komitean jäseniä
Lucina Hagmanin perustamispuhe 30. maaliskuuta 1899


title: Marttaliitto

text: Jo perustamiskokouksessa Cely Mechelin esitteli järjestäytymissuunnitelman, jonka pohjalta oli tarkoituksena lähettää tiedustelijoita eri puolille Suomea "innostamaan työhön sisariensa hyväksi Suomen saloilla". Ensimmäisten tiedustelijoiden kohteina olivat Forssa, Hamina, Heinola, Hartola, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Kokkola, Kuopio, Lappeenranta, Loviisa, Mikkeli, Naantali, Oulu, Pori, Porvoo, Pietarsaari, Rauma, Sortavala, Tampere, Tammisaari, Turku ja Viipuri. Kaikkiin edellä mainituista perustettiin oma asiamieskomitea, josta käsin työtä ryhdyttiin tekemään. Moniin kaupunkeihin perustettiin vielä alakomiteoita, joiden jäsenet jalkautuvat paikkakunnan ja alueen pienempiin kuntiin ja pitäjiin. Työtä pyrittiin edelleen alkuvaiheessa tekemään melko yksityisesti viranomaisten pelossa.


title: Marttaliitto

text: Kun tiedustelijoiden perustamat komiteat olivat tehneet alueilla pohjatyötä, pääsivät ensimmäisen lähetit työhönsä kesällä 1899. Suurin osa ensimmäisistä läheteistä oli opettajia, jotka käyttivät kesälomansa neuvontatyön aloittamiseen. Monet tekivät työtä maksutta, ja vain osalle maksettiin pientä korvausta sekä matkakuluja työstään. Helsingissä sijaineen keskustoimikunnan tärkein tehtävä oli tässä vaiheessa johtaa lähettien työtä ja suunnitella heille aineistoja eli lentolehtisiä eri aiheista. Ensimmäiset kolme lehtistä käsittelivät uskontoa, isänmaanrakkautta ja kasvatusta. Lähettejä neuvottiin vierailemaan yksityiskodeissa melko pienin joukoin, jottei toiminta herättäisi huomiota. Alusta alkaen keskusjärjestö kannusti lähettejä antamaan neuvoja naisten lisäksi myös miehille ja nuorisolle, sekä vastaamaan mahdollisiin osallistujien kysymyksiin parhaan kykynsä mukaan. Tärkeää oli kasvattaa naisten itseluottamusta ottaa vastuuta kodista ja isänmaan asioista.


title: Marttaliitto

text: Toiminnan nopeasti kasvaessa keskusjärjestön vapaaehtoiset toimijat päättivät palkata järjestölle ensimmäisen työntekijän hoitamaan juoksevia asioita. Järjestön ensimmäiseksi sihteeriksi valittiin Fanny Hult 50 markan kuukausipalkalla. Lisäksi Sofia Rein ja Betzey Quist lupautuivat yhdessä huolehtimaan järjestön rahastonhoitajan tehtävistä. Työ oli paisunut suureksi, kun järjestö oli kerännyt vapaaehtoisilta rahoittajilta työnsä tueksi jo 100 000 markkaa. Rahalahjoitusten lisäksi järjestö sai alkuvaiheessa paljon esineitä lahjoituksina, joita myytiin edelleen ja muutettiin rahaksi.


title: Marttaliitto

text: Neuvontatyö oli päässyt jo pitkälle, kun 25. syyskuuta 1899 järjestön johto sai ilmoituksen, ettei Senaatti ollut hyväksynyt Sivistystä kodeille yhdistyksen sääntöjä. Esteenä yhdistyksen syntymiselle pidettiin sanan "sivistys" esiintymistä yhdistyksen nimessä. Taustalla oli Venäjän hallinnon edustajien epäluottamus aatteelliseen kansansivistystyöhön. Aatteellisten järjestöjen määrä oli lisääntynyt Suomessa huomattavasti 1890-luvulla. Kenraalikuvernööri Bobrikov kiinnitti erityistä huomiota sellaisiin järjestöihin, joiden sääntöihin oli kirjattu mahdollisuus perustaa alueellisia osastoja. Niiden avulla keskushallinto pelkäsi järjestöjen välttelevän kontrollia.


title: Marttaliitto

text: Keskustoimikunta päätti hakea yhdistykselle uutta nimeä ja useiden ehdotusten joukosta nimeksi valikoitui Alli Nissisen keksimä "Martat". Nimi otettiin raamatusta, koska sen uskottiin vetoavan virkamiehiin, jotka suhtautuivat suopeasti uskonnollisiin yhdistyksiin. Betanian Martan henkilökuva puuhakkuudesta sopi lisäksi hyvin yhdistyksen tarkoitukselle.


title: Marttaliitto

text: Uusi hakemus yhdistyksen sääntöjen hyvksymisestä lähetettiin senaatille Keisarille osoitetun kirjeen kera. Kirjeen allekirjoittajina olivat vaikutusvaltaiset Signe Häggman, Ida Godenhjelm, Elna Pipping, Karin Polviander ja Ina Rosqvist. Viimein heinäkuussa 1900 keskustoimikunnalle ilmoitettiin, että senaatti oli hyväksynyt uuden yhdistyksen säännöt 12. heinäkuuta 1900. Tämän jälkeen 23. lokakuuta keskustoimikunta kutsui koolle suuren kokouksen, jossa päätettiin hyväksyä uuden Martta Yhdistys - Föreningen Martha nimisen yhdistyksen perustamisesta senaatin hyväksymillä säännöillä. Kokous pidettiin 31. lokakuuta klo 18 Helsingin Ruotsalaisen Tyttökoulun juhlasalissa, osoitteessa Bulevardinkatu 18. Osanottajia kokouksessa oli yli sata, ja heistä noin 20 oli tullut paikalle maaseudulta, jossa neuvontatyö oli aloitettu. Samassa kokouksessa päätettiin siirtää Sivistystä kodeille yhdistyksen varat tälle uudelle yhdistykselle. Yhdistyksen ensimmäiseen hallitukseen, eli keskuskomitean jäseniksi, valittiin Lucina Hagman (puheenjohtaja), Sofia Streng (varapuheenjohtaja), Fanny Hult (sihteeri), Betzey Quis (rahastonhoitaja), varsinaisiksi jäseniksi Hanna Cederholm, Maissi Erkko, Cely Mechelin, Dagmar Neovius, Alli Nissinen ja Sofia Streng, sekä varajäseniksi Sanny Ekström, Signe Häggman ja Ina Törnqvist-Tarjanne. Hagman erosi melko pian puheenjohtajan tehtävästi muiden tehtäviensa vuoksi ja puheenjohtajaksi valittiin Mechelin vuoteen 1902 asti. Hänen jälkeen puheenjohtajina toimivat Streng 1902–1903, Krogius 1904–1904 ja Hult, joka toimi tehtävässä pitkään, vuoteen 1924 asti. Fanny Hultin tultua puheenjohtajaksi järjestön sihteeriksi valittiin Elin Nylander (1904–1906), Ester Engström (1906–1910) ja Elli Jansson (1910–1914).


title: Marttaliitto

text: Järjestön toimisto toimi ensin Cely Mechelinin kodissa Fabianinkatu 16:sta, mutta muutti lopulta tulevan Marttatalon tontille 1. syyskuuta 1901 osoitteeseen Uudenmaankatu 24. Tässä osoitteessa pihalla olleessa puurakennuksessa oli toiminut vuodesta 1899 alkaen perustajajäsen Alli Nissisen valmistava koulu. Alkuun yhdistyksen toimisto oli avoinna yleisölle talvikautena yhden tunnin joka päivä, kesällä kaksi kertaa viikossa. Toimiston tehtävät laajenivat kaiken aikaa. Vuonna 1902 sieltä lähetettiin 300 ja vuonna 1906 jo 400 kirjettä.


title: Marttaliitto

text: Myöhemmin vuonna 1926 Alli Nissinen lahjoitti Marttaliitolle testamentissaan Uudenmaankatu 24 tontin koulurakennuksineen. Testamentin ehtona oli, että koulussa pitkään opettanut opettaja sai jatkaa Alli Nissisen aloittamaa työtä eläkeikäänsä saakka. Kun koulusta vastannut opettaja jäi eläkkeelle, tehtiin kesällä 1956 päätös uuden kiinteistön rakentamisesta tontille. Rakennuksen suunnittelijaksi valittiin arkkitehtitoimisto Anttila & Klami. Vanhat rakennukset, Alli Nissisen koulun rakennus sekä kadun puolella sijainnut Kalle Anttilan puinen vuodevaatevarasto purettiin, ja Marttatalo valmistui tammikuussa 1958. Talo oli Marttojen käytössä 1958–2008. 6. kerroksisen talon kadun puolella toimi Marttaliiton toimisto, pihasiivessä toimi 29 huoneen Marttahotelli ja ylimmässä kerroksessa sijaitsi ravintola. Talon kellarikerrokseen tehtiin saunaosasto, oma pesula sekä varasto- ja arkistotiloja. Uudenmaan Marttapiiri ja Helsingin Marttayhdistys neuvonta-asemineen muuttivat taloon vuonna 1986.


title: Marttaliitto

text: Aikaa myöten Uudenmaankadun Marttatalo pääsi rapistumaan. Taloa uudistettiin vuonna 2004, mutta lopulta vuonna 2007 järjestö päätti myydä rakennuksen Foyer Oy:lle. Samassa kiinteistökaupassa Marttaliitto sai hotellia isomman ja vanhemman, vuonna 1900 rakennetun kivitalon, osoitteesta Lapinlahdenkatu 3. Liitto aloittaa työnsä siellä elokuussa. Marttaliitto ja Uudenmaanpiiri muuttivat rakennuksesta pois elokuussa 2008 ja juuri 50 vuotta täyttäneen Marttahotellin viimeinen aukiolopäivä oli 29. kesäkuuta 2008. Uutta Lapinlahdenkadun kiinteistöä peruskorjattiin vuoden 2009 ajan ja kesällä 2009 avattiin Ravintola Martta ja vähän myöhemmin uusi kahvila, Deli&Café Martta. Samaan aikaan järjestö osti ja kunnosti lukuisia uusia kiinteistöjä marttapiirien toimistoiksi ja opetuskeittiöiksi eri puolilla maata. Ravintola Martan ja kahvilan toiminta päättyi vuonna 2013.


title: Marttaliitto

text: Marttajärjestö on koko olemassaolonsa ajan ollut virallisesti poliittisesti sitoutumaton liike. Tästä huolimatta järjestöllä on ollut vahva linkki myös politiikkaan, ja järjestössä on toiminut aktiivisesti useita poliitikkoja.


title: Marttaliitto

text: Martta-Yhdistyksen perustaminen vuonna 1899 liittyi vahvasti ajan kansansivistyspyrkimykseen ja yhteiskunnan yleiseen aktivoitumiseen, jossa työväenliike, naisliike ja raittiusliike pyrkivät muuttamaan Suomessa vallinneita yhteiskunnallisia olosuhteita. Erityisesti fennomaaninen osa Suomen yläluokasta halusi sivistää kansaa ja ohjata sitä valistuksella tiettyyn suuntaan. Myös Martta-Yhdistyksen alkuperäiset perustajajäsenet olivat yläluokkaa, suurin osa helsinkiläisiä sivistyneistönaisia. Heistä mm. Lucina Hagman, Sofia Streng, Dagmar Neovius ja Alli Nissinen olivat aktiivisesti mukana politiikassa. Yhdistyksen johtohenkilöt edustivat suomalaisuusliikkeen perustuslaillista linjaa, ja he jakaantuivat poliittisesti Nuorsuomalaisen Puolueen ja Ruotsalaisen Kansanpuolueen kannattajiin. Yhdistyksen kohderyhmäksi määriteltiin kuitenkin heti alusta alkaen myös maalaisemännät ja työläisnaiset, ja järjestöstä haluttiin kasvattaa mahdollisimman laaja yhteiskunnallinen toimija.


title: Marttaliitto

text: Läheisimmät välit Martta-Yhdistyksellä oli alkuaikoina Naisasialiitto Unionin kanssa. 22 perustajajäsenestä peräti 16 oli myös unionilaisia. Esimerkiksi vielä vuonna 1925 Martta-Yhdistyksen jäsenistä 75% kuului jäsenenä myös johonkin naisasiajärjestöön, suurin osa Unioniin. Myös perustajajäsenten sosiaalinen asema oli hyvin yhdenmukainen, ja iso osa heistä työskenteli opettajana. Martta-Yhdistys tuki äänioikeustaistelussa Unionin linjaa, jossa naisille haettiin äänioikeutta omaisuuteen sidottuna eikä yleisenä ja yhtäläisenä oikeutena. Päätös herätti epäluuloa porvarillisia naisjärjestöjä kohtaan pitkäksi aikaa työläisnaisissa ja Työläisnaisten liitossa. Myöhemmin Lucina Hagman ja muutamat muut Unionilaiset kuitenkin hyväksyivät yleisen äänioikeuden, toisin kuin esimerkiksi Aleksandra Gripenberg, joka piti naisia kypsymättöminä valtiolliseen toimintaan. Äänioikeustaistelun sekä vuosien 1905 ja 1906 levottomuuksien ja suurlakon myötä Marttojen piti ensimmäistä kertaa valita poliittinen linja. Järjestö koki tehtäväkseen ristiriitojen poistamisen ja kaikkien kansanluokkien hyväksi toimimisen. Tästä huolimatta Marttojen omissa riveissä esiintyi hajaannusta, kun osa työläisnaisista vetäytyi pois Martta-Yhdistyksestä pitäen sitä liian porvarillisena järjestönä.


title: Marttaliitto

text: Vuoden 1907 vuosi- ja edustajakokouksessa keskusteltiin järjestön aattellisesta ja poliittisesta linjasta. Sigrid Heinricius piti kokouksessa esitelmän, jossa todettiin puoluekiihkon aiheuttavan suurimman uhan kansansivistystyölle. Hän määritteli Martta-aatteen kulmakiviksi rakkauden ihmisiin, sivistykseen, tietoon ja isänmaanrakkauteen. Kokous sitoutui Heinriciuksen sanoihin ja pyrki näin vaimentamaan luokkaristiriitoja. Suomalaisen yhteiskunnan politisoituessa voimakkaasti 1900-luvun alussa, Marttojen pyrkimykset eri kansanluokkien naisten yhdistämisestä tuntuivat utopistisilta. Lisäksi Martta-Yhdistyksen säätyläishenkinen ohjelma heikensi väitetyn puolueettomuuden uskottavuutta merkittävästi. Sivistyneistön holhoava asenne työväenliikettä kohtaan muuttui eduskuntauudistuksen, vuoden 1907-1917 eduskuntavaalien ja vasemmiston valtaan nousun myötä enemmän tai vähemmän peitellyn pelokkaaksi ja epäluuloiseksi. Asenne näkyi esimerkiksi Emäntälehdessä, jossa perheenemännille annettiin ohjeita palvelusväen koulimiseen alentavasti.


title: Marttaliitto

text: Vuonna 1907 jäjestö teki periaatepäätöksen, jossa todettiin ettei järjestö ole hyväntekeväisyysjärjestö. Hyväntekeväisyys leimattiin Martoissa arvelluttavaksi, sillä sen pelättiin asettavan kansa vain parempiosaisten armeliaisuuden varaan, eikä kannustavan yritteliäisyyteen. Tällöin Martoista tuli varsinaisesti neuvontajärjestö. Samassa kokouksessa päätettiin alkaa keräämään vuosittaista jäsenmaksua ja värväämään järjestölle aktiivisesti uusia jäseniä.


title: Marttaliitto

text: Marttojen jäsenlehti Martat-lehti ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1902 nimellä Emäntälehti. Samaa aikaa lehden kanssa alkoi ilmestyä myös ruotsinkielinen julkaisu Husmodern. Päätös järjestön oman lehden perustamisesta tehtiin 2. huhtikuuta 1902 Helsingissä järjestetyssä keskustelutilaisuudessa. Esityksen lehden perustamisesta teki järjestön Sippolan asiamieskomitean puheenjohtaja Alma Forstén. Lehden perustaminen katsottiin tarpeelliseksi, koska lähettien työ ei riittänyt tavoittamaan ja levittämään järjestön aatetta eri puolille Suomea.


title: Marttaliitto

text: Emäntälehden ensimmäiseksi päätoimittajaksi valittiin Alli Nissinen ja Husmodernin Fanny Hult. Ensimmäiset näytenumerot julkaistiin Emäntälehdestä heinäkuussa 1902 ja Husmodernista helmikuussa 1903, mutta varsinaista painolupaa kummallekin lehdelle odotettiin useita kuukausia. Lopulta lupa myönnettiin yllättäen ainoastaan Husmodernille mutta ei suomenkieliselle Emäntälehdelle. Järjestön keskustoimikunta haki tämän jälkeen lupaa tehdä Husmodernista suomenkielinen käännös nimellä Emäntälehti ja tähän lupa myönnettiin. Husmodern oli ehtinyt ilmestyä neljä kertaa ennen ensimmäisen Emäntälehden varsinaisen numeron ilmestymistä. Lehdet ilmestyivät kukausittain ja niiden ensimmäiset painosmäärät olivat Husmodern 3 000 kappaletta ja Emäntälehti 10 000 kappaletta.


title: Marttaliitto

text: Alli Nissinen toimi Emäntälehden päätoimittajana kuolemaansa, vuoteen 1926 asti. Fanny Hultin jälkeen Husmodernin päätoimittajaksi tuli Helmi Nylander. Järjestön myöhemmin jakaantuessa myös lehti eriytyi kielen mukaan ja Husmodern ja Emäntälehti alkoivat muotoutua omiksi lehdikseen. Nykyisin lehti ilmestyy suomeksi nimellä Martat (julkaisija Marttaliitto) ja ruotsiksi nimellä Martha (julkaisija Finlands svenska Marthaförbund). Jäsenlehdeksi Martat-lehti tuli vuoden 2007 alussa. Vuodesta 1936 lähtien Martat-lehden päätoimittajana on toiminut Marttaliiton kulloinenkin pääsihteeri.


title: Marttaliitto

text: Kun järjestön toiminta ja samalla yhdistysten määrä kasvoi, perustettiin jo vuonna 1907 ensimmäiset haaraosastoliitot eli piiriliitot keskusjärjestön ja yhdistysten välille. Piirit muodostivat yhdistyksiä laajempia alueellisia kokonaisuuksia, jotka toimivat yhdyssiteinä keskusjärjestön ja marttayhdistysten välillä. Järjestön hierarkista mallia on pidetty hyvänä. Koko järjestön historian ajan keskeistä on ollut, että päätöksenteko ja järjestön johtaminen on tehty järjestön keskuksena toimivan Marttaliiton toimesta.


title: Marttaliitto

text: Piiriliittojen lukumäärä on vuosien varrella vaihdellut. Toiminnan alkuvuosina järjestöllä oli kaksi erityisen vahvaa toimialuetta: Lounais-Suomen rannikkoseutu ja Pohjois-Karjala. Itä-Suomen merkitys kasvoi hieman myöhemmin merkittäväksi. 1930-luvulla jäsenmäärä kasvoi merkittävästi myös Hämeessä ja Uudellamaalla. Suurin osa nykyään toiminnassa olevista piireistä on perustettu jo ennen toista maailmansotaa. Piirit ovat välillä myös yhdistyneet toisiinsa. Viimeisimpänä ovat syntyneet Satakunnan ja Varsinais-Suomen Marttojen yhdistymisestä Lounais-Suomen Martat vuonna 2016 ja Etelä- ja Pohjois-Savon Marttojen yhdistymisestä Savon Martat vuonna 2017.


title: Marttaliitto

text: Vuonna 1952 lopetettiin jo vuonna 1910 perustettu Karjalan Marttapiiriliitto, joka oli sodan jälkeen saanut nimekseen Siirtomarttojen Eteläinen Piiriliitto. Helsingin suuret marttayhdistykset ovat aika ajoin ehdottaneet Helsingin oman marttapiirin perustamista.


title: Marttaliitto

text: Marttajärjestöllä on sen pitkän historian aikana ollut käytössä useita symboleita. Marttamerkki oli järjestön ensimmäinen yhteinen tunnus, kun se otettiin käyttöön ensimmäisen maailmansodan aikana. Merkki on hopeinen ja halkaisijaltaan 25 mm. Kuviona on M-kirjain kahden runsaudensarven keskellä. Jäsenet voivat ostaa merkin itselleen ja sen käyttö on sallittu vain järjestön jäsenille. Merkin kiinnitysohjeiden mukaan: ”Jäsenmerkin paikka marttapaidassa on vasemmalla, rintataskun yläpuolella. Marttapukuun se kiinnitetään nappilistan yläpuolelle, jakkuun tai siviilipukuun vasemmalle puolelle rintapieleen. Kansallispuvussa merkin paikka on vasemmalla jakun tai liivin rintapielessä, ei koskaan puserossa.” Lähteiden mukaan jäsenmerkin suunnittelija oli Annie Edelfelt, joka oli taiteilija Albert Edelfeltin sisar.


title: Marttaliitto

text: Marttojen näkyvin ja tunnetuin tunnus on ruudullinen marttakangas, joka näkyy marttojen vaatteissa. Marttakangas ja ensimmäinen martta-asu julkaistiin vuonna 1936. Marttatytöille suunniteltiin oma asu 1950-luvulla. Uudistettu asu julkistettiin vuonna 1960 ja vuonna 1984 asun rinnalle tuli marttapaita, jota voi käyttää myös housujen kanssa. Vuonna 2010 kankaan ruutua muutettiin ja samoin paidan ja mekon mallia. Samassa yhteydessä myös järjestön miesjäsenet saivat oman paitansa. Järjestöasuja saavat käyttää ainoastaan martat, ja käytöstä poistettuja marttakankaisia asuja ei saa antaa kierrätykseen, kuten kirpputoreille. Marttaliitto ja -piirit vastaanottavat vanhoja järjestöasuja ja merkkejä.


title: Marttaliitto

text: Järjestön lipun on suunnitellut Eva von Weissenberg ja se otettiin käyttöön 10. kesäkuuta 1949. Lippu luovutettiin Marttaliitolle marttapiirien lahjana järjestön valtuuskunnan kokouksessa 10. kesäkuuta 1949, kun järjestö vietti 50-vuotisjuhlavuotta. Lipussa on siniselle silkkikankaalle ommeltu hopeanharmaa marttamerkki.


title: Marttaliitto

text: Järjestölle on vuosien aikana kirjoitettu useita lauluja. Ensimmäinen varsinainen marttalaulu valmistui järjestön 10-vuotisjuhlaan vuonna 1909. Laulu oli Irene Mendelinin Karl Collanin "Vaasan marssin" sävelmään sanoittama Martta-Yhdistyksen laulun. Toukokuussa 1915 Alli Nissinen julkaisi Emäntälehdessä ehdotuksen uudesta laulusta. Se laulettiin Juhana Ennolan tutun "Suomen salossa" -laulun mukaan. Lopullinen, nykyisin yleisimmin laulettava marttalaulu syntyi kuitenkin vasta huhtikuussa 1927, kun Emäntälehti julkaisi Anna Kaitilan runon "Päivä kun paistaa". Samalla kerrottiin, että laulu lauletaan saksalaisen "Laulava leivo" -nimisen kansanlaulun sävelmällä. Näin nyt kolmevuotias Suomalainen Marttaliitto sai ensimmäisen virallisen laulunsa, jota järjestö käyttää edelleen. Yleensä laulusta lauletaan vain kaksi ensimmäistä säkeistöä.


title: Araucanía ja Patagonia

text: Araucanía ja Patagonia oli ranskalaisen lakimies ja seikkailija Orelie-Antoine de Tounens'n 1800-luvun puolivälissä Etelä-Amerikan eteläosiin perustama kuningaskunta. Muodollisesti valtio on edelleen olemassa.


title: Araucanía ja Patagonia

text: Tuohon aikaan paikallinen mapuche-kansa taisteli epätoivoisesti itsenäisyydestään ja itsemääräämisoikeudestaan, kun sekä Chilen että Argentiinan hallitukset himoitsivat alueen viljelysmaita.


title: Araucanía ja Patagonia

text: Vieraillessaan alueella 1860 Orelie-Antoine koki myötätuntoa mapucheja kohtaan, ja mapuchet nimesivät hänet kuninkaakseen – luultavasti ajatellen, että saisivat parempaa kohtelua, jos valtaa pitäisi eurooppalaissyntyinen kuningas. Orelie-Antoine asetti hallituksen, suunnitteli sini-valko-vihreän lipun ja lyötätti kolikoita. Hän kutsui valtiota uudeksi Ranskaksi, "Nouvelle France". Oralie-Antoinen pitkäaikainen vallanperijä Prinssi Felipe on tukenut mapuchejen jatkuvaa itsenäisyystaistelua antamalla luvan lyödä lisää kolikoita vuoden 1988 jälkeen. Kolikot ovat keräilijöiden himoitsemia.


title: Luettelo Sega Saturn -peleistä

text: Tämä on luettelo Sega Saturnin peleistä.


title: Jotaarkka Pennanen

text: Jotaarkka Aleksis Vissarion Pennanen (s. 17. toukokuuta 1946 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja.


title: Jotaarkka Pennanen

text: Pennanen on kirjailija Jarno Pennasen ja kirjailija Anja Vammelvuon poika. Hän on toiminut teatterinjohtajana muun muassa Lahdessa, Jyväskylässä, Helsingissä ja ohjaajana Turussa. Vierailevana ohjaajana muun muassa Ryhmäteatterissa, Tampereella, Hämeenlinnassa, Porissa, Vaasassa, Seinäjoella, Kuopiossa ja Moskovassa Neuvostoliiton Keskustelevisiossa.


title: Jotaarkka Pennanen

text: Keskeisiä töitä Suomen televisiossa ovat elokuvat "Käännekohta", pääroolissa Kari Frank 1969, "Orimattila 1935", pääroolissa Hannu Kahakorpi (1972), "Onnenlehti", päärolissa Sari Mällinen (1995) ja videoelokuvat "Hamlet", nimiroolissa Hannu Kahakorpi (1970), "Maailma on vasta nuori" (1971), "Hamlet", nimiroolissa Heikki Kinnunen (1992) sekä "Elämäsi parhain aika", pääroolissa Kari Frank (1978).


title: Jotaarkka Pennanen

text: Lisäksi Pennanen on ohjannut Jörn Donner productionssille elokuvan "Mommilan veriteot 1917" (1973), joka oli tarina silloisen Suomen rikkaimman miehen Alfred Kordelinin viimeisestä päivästä.


title: Jotaarkka Pennanen

text: Keskeisiä teatteriohjauksia ovat William Shakespearen "Hamlet", nimiroolissa Turo Unho, Jyväskylän kaupunginteatteri 1975; Pam Gemsin "Piaf pikku varpunen", nimiroolissa Kristiina Elstelä, Turun kaupunginteatteri 1981; Anja Vammelvuon "Tulee aika toinenkin", Orjatsalona Hannu Lauri, Turun kaupunginteatteri 1982; Albert Camus'n "Caligula", nimiroolissa Hannu Lauri, Kansallisteatteri 1980; William Shakespearen "Kuningas Lear", nimiroolissa Risto Mäkelä, Suomen Kansallisteatteri 1983; Henrik Ibsenin " Brand", nimiroolissa Pekka Laiho, Helsingin kaupunginteatteri 1987; Hella Wuolijoen "Niskavuoren Heta", nimiroolissa Tuire Salenius, Tampereen Työväen Teatteri 1987; Hella Wuolijoen "Niskavuoren naiset", päärooleissa Aliisa Pulkkinen, Ilpo Hakala ja Ritva Jalonen 1996; William Shakespearen "Julius Caesar", pääroolissa Hannu Pekka Björkman, Lahden kaupunginteatteri 1997; Leo Tolstoin "Anna Karenina", nimirooleissa Mari Palo ja Riikka Rantanen, Lahden kaupunginteatteri 2000; Anja Vammelvuon "Valkoinen Varis", pääroolissa Aliisa Pulkkinen 2000, Kajaanin runoviikot; Jean-Paul Sartren "Likaiset kädet", pääroolissa Heikki Kinnunen, Tampereen Teatteri 2008.


title: Jotaarkka Pennanen

text: Pennanen oli avoliitossa kirjailija Annika Idströmin kanssa vuosina 1967–1975. Vuosina 1979–1995 hän oli naimisissa näyttelijä Kristiina Elstelän kanssa. Avoliitto 1996—2000 ja vuodesta 2000 lähtien naimisissa näyttelijä Aliisa Pulkkisen kanssa. Lapsia: toimittaja Tyyne Pennanen 1972 (äiti Annika Idström), kuvataiteilija Anna Tuori 1976 (äiti Katri Tuori), elokuvataiteen opiskelija Taideteollinen Korkeakoulu 2005-2006 Kasimir Pennanen 1980—2006 (äiti Kristiina Elstelä), viulisti Elisar Riddelin 1993 (äiti Aliisa Pulkkinen).Elämää pienempi näytelmä, Like 2010


title: Jotaarkka Pennanen

text: Orjatsalo Taiteilija politiikan kurimuksessa, 2017


title: Luettelo Nintendo 64 -peleistä

text: Tämä on luettelo Nintendo 64:n peleistä.


title: Gallona

text: Gallona (lyhennettynä gal) on brittiläisen järjestelmän tilavuusmitta, jota nykyisinkin käytetään yleisesti muun muassa öljyn mittayksikkönä Yhdysvalloissa. Eri maissa gallonan tilavuus on aikojen kuluessa vaihdellut.Kuiva gallona tarkoitti alun perin lieriötä, jonka korkeus oli 6 ja halkaisija 7 tuumaa, mutta kuningatar Annan valtakaudella, vuodesta 1206 laskentatavaksi otettiin 11 x 7 x 3 tuumaa. Tämä vastaa Yhdysvalloissa nykyisin käytössä olevaa nestegallonaa, jonka mukaan gallona on 231 kuutiotuumaa. Kuivien aineiden gallona taas on 1/8 bushelia, ja 1 bushel on määritelmän mukaan 2150,42 kuutiotuumaa.


title: Gallona

text: Brittiläinen gallona sen sijaan vastaa nykyisin 10 vesipaunan tilavuutta.


title: Gallona

text: Koska nykyisin on määritelty, että yksi jaardi on tarkalleen 0,9144 metriä ja yksi tuuma 1/36 jaardia, ovat myös yllä ilmoitetut yhdysvaltalaisen gallonan (sekä kuivien aineiden että nesteiden) suuruudet litroina tarkkoja.


title: Gallona

text: Sana gallona tarkoittaa arkikielessä myös noin neljän litran nestesäiliötä.


title: Essi Wuorela

text: Wuorela on laulanut taustalaulua esimerkiksi CMX-yhtyeen kappaleessa ”Veden ääri” (albumilta "Rautakantele" 1995).


title: Essi Wuorela

text: Viimeksi Essi Wuorela on vieraillut uuden suomalaisen progressiivisen Open Eye Band -yhtyeen elokuussa 2008 julkaistulla "Screaming Baby" -debyyttialbumilla (Accords/Presence Records) kappaleissa ”My Island”, ”So long ago”, ”My Island, part two” ja ”End of The Party”.


title: Rakkauden planeetta

text: Rakkauden planeetta on Leevi and the Leavings -yhtyeen 11. albumi, ja se julkaistiin 30. marraskuuta 1995. Levystä julkaistiin saman vuoden jouluna myös 5 000 kappaleen erikoispainos, joka sisältää yhden uuden kappaleen ja viisi remixiä.


title: Rakkauden planeetta

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Luettelo helikoptereista

text:
Sud-Ouest
SNCASE


title: Ambomaa

text: Ambomaa on maakunta Namibian pohjoisosassa. Apartheid-hallinto nimesi sen ovambojen kotimaaksi 1968. Tämä asema purettiin 1989 Namibian itsenäistymisprosessin yhteydessä.


title: Ambomaa

text: Ambomaan pääosa on hiekkaista tasankoa, jota halkovat itä-länsi -suuntaiset oshanoiksi kutsutut matalat, sadekautena täyttyvät joet ja vesiuomat. Ambomaan pohjoisosissa on rehevää subtrooppista kasvillisuutta. Siellä vuotuinen sademäärä, noin 450 mm, tulee sadekauden aikana, jolloin oshanat tulvivat ja ne voivat peittää 60 % Ambomaan alueesta. Siksi ovambot perinteisesti muuttavat alueelta toiselle vuodenajan mukaan.


title: Ambomaa

text: Ambomaan perinteisiä elinkeinoja ovat karjanhoito, kalastus oshanoissa ja maanviljely. Yleisimmät viljelyskasvit ovat hirssi ja durra. Ovambojen perinteisiä käsitöitä, koreja, puutöitä, nuolia ja norsunluunappeja, myydään muillekin kansoille.


title: Ambomaa

text: Ambomaan pääuskonto on luterilaisuus. Suomalaiset lähetyssaarnaajat, kuten Martti Rautanen (kehitti myös paikallisen kirjakielen), ja myöhemmin muun muassa Heikki Saari ovat työskennelleet alueella 1870-luvulta asti. Suomalaisten lähettien työn tuloksena syntyi Ovambo-Kawangon evankelisluterilainen kirkko vuonna 1954 (vuodesta 1984 Namibian evankelisluterilainen kirkko). Heidän jäljiltään paikallisessa nimistössä on paljon suomalaisperäisiä nimiä kuten Martta, Toivo, Onni, Helmi ja Martti.


title: Ovambot

text: Ovambot (myös ambolaiset) on lounaisafrikkalainen kansa, joka asuttaa Namibiaa ja Angolaa Ambomaaksi kutsutulla alueella. Ovamboihin kuuluu kahdeksan heimoa, joilla on yhteneväinen kulttuuri. Pääosa Namibian väestöstä, yli miljoona henkeä, kuuluu ovamboihin. Ovambot lasketaan bantukansoihin, sillä heidän puhumansa kielet tai murteet kuuluvat bantukieliin.


title: Ovambot

text: Ovambojen uskotaan tulleen nykyisille asuinalueilleen koillisesta nykyisen Sambian suunnalta 1400- tai 1500-luvulla. Ovamboilla on tuolta ajalta historiallinen yhteys hereroihin ja perimätiedon mukaan nämä kaksi kansaa polveutuvat kahdesta veljeksestä. Ambomaa jäi pitkäksi aikaa sivuun Portugalin Angolan ja Saksan Lounais-Afrikan siirtomaahallinnoilta. Portugalilaiset alkoivat vaikuttaa ovambojen asuinalueen pohjoisosassa vasta 1900-luvun alussa ja saksalaiset eivät missään vaiheessa osoittaneet kovin paljoa mielenkiintoa ovamboja kohtaan. Saksan Lounais-Afrikka päätyi Etelä-Afrikan haltuun vuonna 1915 ja se kukisti useita ovambojen kapinoita 1920- ja 1930-luvuilla. Apartheid vaikutti myös Namibiassa ja bantustanien luomien myötä perustettiin nimellisesti itsenäinen Ambomaa vuonna 1973. Aluetta johti väkivaltaisesti Filemon Elifas, kunnes hänet salamurhattiin vuonna 1975. 1960-luvulla perustettu SWAPO:n jäsenistö on aina koostunut paljolti ovamboista ja se on ollut tärkeimpänä poliittisena tekijänä Namibian itsenäisyydessä vuonna 1990 ja maan senjälkeisessä politiikassa.


title: Ovambot

text: Ovambojen yhteiskunta on matrilineaarinen ja lapset perivät äitinsä puolelta, sekä tämän sisaruksilta. Vain äitien odotetaan olevan läheisissä väleissä lastensa kanssa. Perheen pää on isän sijasta äidin veli, vaikkakin isä, äiti, lapset ja vanhempien vanhemmat muodostavat tavallisen perheyksikön. Miehet ovat naisia korkeammassa asemassa yhteiskunnassa ja heidän asemansa määräytyy perimän, iän ja karjan määrän mukaan. Ovambot jakautuvat kahdeksaan heimoon. Seuraavasta taulukosta löytyvät näiden heimojen nimet, alueet, murteen nimi sekä heimon sijainti. Taulukon otsikoissa ilmoitetaan se, mistä kantabantun nominiluokasta minkäkin sanan kohdalla on kysymys.


title: Ovambot

text: Ovambojen asuinalue pohjoisessa avointa ruohotasankoa ja etelässä kuivempaa ruohotasankoa. Viljelyä harjoittavat lähinnä naiset ja pääasiallinen viljelykasvi on hirssi. Hirssistä valmistetaan jauhoja, josta puolestaan tehdään eräänlaista kuivaa puuroa. Myös maissia kasvatetaan, mutta siitä valmistetaan lähinnä olutta. Muita viljeltyjä kasveja ovat muun muassa papu, melonit ja kurpitsat. Miehet hoitavat karjaa ja tärkeimmät hoidettavat eläimet ovat vuohi ja nauta. Sateiden aiheuttamien tulvien takia karjanhoito on suotuisampaa etelässä kuin pohjoisessa. 1800-luvun lopulta lähtien ovamboja on työskennellyt myös muualla Namibiassa, kuten esimerkiksi kaivoksilla ja rautateillä.


title: Ovambot

text: Suomen Lähetysseura on toiminut Ambomaalla vuodesta 1870 saakka ja se perusti alueelle useita kouluja ja kirkkoja. Ensimmäiset kasteet tapahtuivat vuonna 1883. Nykyisin suurin osa ovamboista kuuluukin luterilaiseen kirkkoon. Namibiassa on myös anglikaaninen ja Angolassa katolilainen vähemmistö.


title: Ovambot

text: Vuonna 2012 Suomen Lähetysseuralla on Ambomaalla kaksi työntekijää Ambomaalla Oniipassa rakennustöissä.


title: Ruusujen aika

text: Ruusujen aika on Risto Jarvan ohjaama ja tuottama tieteiselokuva vuodelta 1969.


title: Ruusujen aika

text: Elokuvan käsikirjoitus on Risto Jarvan ja Jaakko Pakkasvirran. Alun pitäen ideana oli kertoa kuolleen ihmisen menneisyydestä jälkeenjääneen aineiston pohjalta, mutta näkökulma kääntyi tulevaisuuteen ja materiaaliksi otettiin senhetkistä aineistoa. Kuvat museosta kuuluvat elokuvan alkuperäiseen materiaaliin. Tulevaisuus hahmotettiin ennusteiden pohjalta, hyödynnettiin muun muassa Herman Kahnin teosta "Maailma vuonna 2000". Myös Michael Youngin satiiria meritokratiasta käytettiin hyväksi, joskaan ei suoraan. Yksi elokuvan lähtökohta oli vastustaa vallalla olevaa kliseetä, tulevaisuuden näkemistä pelottavana, totalitaarisena. Silti elokuvan yhteiskunnasta tuli meritokratia.


title: Ruusujen aika

text: Elokuvan budjetti vuonna 1969 oli 320 000 markkaa. Summa vastasi ostovoimaltaan 429 664:ää euroa vuonna 2008.


title: Ruusujen aika

text: Elokuva sijoittuu tulevaisuuteen, vuoteen 2012, jolloin meritokraattinen yhteiskuntajärjestys on voimassa ja luokkaerot ovat kadonneet. Elokuvan päähenkilö tekee historiallista tutkimusta 1970-luvulla tapaturmaisesti kuolleesta naisesta. Vaikka teknologia on näennäisesti parantanut ihmisen elämää, kytee pinnan alla edelleen 1960-luvun henkinen luokkataistelu, joka elokuvan sivujuonessa kulminoituu ydinvoimalassa tapahtuvaan lakkokenraalin surmaan.


title: Ruusujen aika

text: Elokuvan päärooleissa ovat Arto Tuominen, Ritva Vepsä, Kalle Holmberg ja Tarja Markus. Sivuosissa nähdään muun muassa Eila Pehkonen, Unto Salminen sekä Paavo Jännes ja Matti Lehtelä uransa viimeisissä elokuvarooleissa. Niin ikään Unto Salmiselle "Ruusujen aika" oli viimeinen elokuvatyö. Elokuvassa nähdään pienessä roolissa myös myöhemmin suomirockin kulkuun merkittävästi vaikuttanut muusikko Pekka Streng.


title: Ruusujen aika

text: Jarva on kertonut rooleihin valitun tietoisesti tuolloin vähemmän tunnettua näyttelijöitä, joita ei kovin selvästi tunnista kuvausajan ihmisiksi, mikä helpotti tulevaisuusilluusion luomista. Esimerkiksi Tarja Markusta ja Ritva Vepsää muutettiin voimakkaasti myös ulkonäöllisesti.


title: Ruusujen aika

text: Ritva Vepsä sai naispääosa-Jussin osittain tästä elokuvasta.


title: Ruusujen aika

text: Finnkino julkaisi elokuvan DVD-levyllä vuonna 2005. Levy sisältää 92 minuuttia lisämateriaaleja.


title: Labrador

text: Labrador on alue Atlantin rannikolla Kanadassa. Se muodostaa yhdessä Newfoundlandin kanssa provinssin Newfoundland ja Labrador. Alue on osa suurempaa Labradorinniemeä.


title: Labrador

text: Labradorin rannikkoalue on ollut asuttua pitkään, L'Anse Amourin hautapaikan löydästen perusteella ainakin 7000 vuoden ajan. Labrador saattoi olla viikinkisaagoissa mainittu "Markland".


title: Labrador

text: Alueen nimi on yksi Kanadan vanhimpia eurooppalaisperäisiä nimiä. Nimi tulee luultavasti johdoksena portugalilaiselta merenkävijältä João Fernandesilta, joka oli "labrador" eli maanomistaja ("landowner") Azoreilta. Hän havaitsi Labradorin ensimmäisenä eurooppalaisena yhdessä Pedro de Barcelosin kanssa vuonna 1492.


title: Labrador

text: Labradorin väkiluku oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 27 860, joista noin 30 % on alkuasukkaita, kuten inuiteja, innuja ja métisejä. Alueen pinta-ala on 294 330 km².


title: Ambrapuut

text: Ambrapuut ("Liquidambar") on neljän kasvilajin suku, joka kuuluu heimoon "Altingiaceae". Kaikki ambrapuut ovat suurikokoisia lehtipuita, joiden lehti muistuttaa muodoltaan vaahteranlehteä, ja asettuu kierteisesti oksaan. Ne kasvavat 25–40 m korkeiksi. Parisenttiset kukinnot roikkuvat 3–7 cm kukkavarressa. Hedelmä on piikikäs, puumainen pallo, jonka sisällä on paljon siemeniä. Suvun tieteellinen nimi tarkoittaa nestemäistä meripihkaa, ja viittaa kasvin silmuja peittävään tahmeaan, pihkamaiseen aineeseen.


title: Ambrapuut

text:
Nykyisin ambrapuita kasvaa villeinä Kiinassa, Turkissa ja Pohjois-Amerikassa.
Ambrapuita kasvatetaan lämpimällä vyöhykkeellä koristepuina – niissä on erityisen hieno syysväri.
Ennen jääkautta ambrapuut olivat levinneet paljon laajemmalle muun muassa Euroopassa.


title: Ambrapuut

text: Ambrapuut olivat vuonna 2006 huomion kohteena, koska puun maitiaisnesteestä etsitään lääkettä lintuinfluenssaan. Puun hedelmät sisältävät lääkkeen raaka-ainetta paljon pienempinä pitoisuuksina kuin siihen yleensä käytetty tähtianis, mutta näitä puita kasvaa paljon etenkin Yhdysvalloissa.


title: Petri Hänninen

text: Petri Hänninen (s. 9. maaliskuuta 1965) on suomalainen kilpauransa lopettanut pikajuoksija ja keskimatkojen juoksija. Nykyisin Hänninen on urheilutoimittaja ja työskentelee Yle Urheilussa.


title: Petri Hänninen

text: Hänninen voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden Lahdessa 1985 ennätysajallaan 47,10. Vaasassa 1986 hän oli pronssilla. 800 metrillä hän oli parhaimmillaan SM-kisoissa neljäs (Oulussa 1990). 800 metrillä Hännisen ennätys oli 1.47,34.


title: Tamagotchi

text: Tamagotchi () on virtuaalilemmikki, jonka kehitti Aki Maita vuonna 1996. Sitä valmistaa Bandai. Tamagotchien suosio oli suurimmillaan 1990-luvun loppupuolella. Niitä on julkaistu yhteensä 36 erilaista Tamagotchi-mallia vuosina 1996-2007, suurin osa kuitenkin vain Japanissa ja Yhdysvalloissa.


title: Tamagotchi

text: Tamagotchin hoitoon kuuluvat usein todellisesta elämästä peräisin olevat askareet, jotka toteutetaan rasian alaosan kolmen painikkeen avulla. Eri toimintojen käyttämisestä seuraa pieni animaatio ja joidenkin kohdalla ääniefektejä.


title: Tamagotchi

text: Tamagotchin hahmoja ovat esimerkiksi Marutchi, Nonopotchi, Makiko, Mimitchi, Mametchi, Memetchi, Gozarutchi, Androiditchi, Violetchi, Matsuritchi, Oyajitchi, Tensaitchi, Tenpatchi, Primatchi, Yattatchi, Puchitchi, Samuraitchi, Mukimukitchi, Hawaikotchi, Hawainotchi, Dorotchi, Shimashimatchi, Ojyotchi, Nonbiritchi ja opettajat ja paljon muita. (Versiossa 5 on 65 hahmoa)


title: Tamagotchi

text: Tamagotchi-virtuaalilemmikkien perustoimintoja ovat muun muassa:Nämä toiminnot kuuluvat Tamagotchin perusideaan, ja ovat olleet mukana kaikissa tähän mennessä ilmestyneissä malleissa ( 1, 2, 3, 4, 4.5, 5 ja 6).


title: Tamagotchi

text: Jos tamagotchia ei hoida ollenkaan, se voi kuolla.


title: Tamagotchi

text: Uusiksi Tamagotcheiksi luetellaan kaikki vuodesta 2004 eteenpäin julkaistut infrapunayhteydellä varustetut Tamagotchi-mallit.


title: Tamagotchi

text: Tamagotchit tunnistaa mallien ulkomuodosta hyvin, Tamaversio 1: pyöreä, Tamaversio 2: pyöreä ja (yleensä) läpinäkyvä, Tamaversio 3: pyöreä ja pieni nuppi pään päällä, Tamaversio 4: pyöreä ja nuppi pään päällä jossa on pallo, Tamaversio 4.5: pyöreä ja nuppi pään päällä jossa on tähti tai pallo, Tamaversio 5: pyöreä ja pään päällä nuppi, joka muistuttaa savupiippua ja 6, joka on kokonaan pyöreä.


title: Tamagotchi

text: Vuoden 2004 loppupuolella kauppoihin saapui alkuperäisen vuonna 1996 julkaistun Tamagotchin päivitetty versio. Se tunnetaan maailmalla useilla eri nimillä: Vanhempiin Tamagotcheihin verraten tämä uusi malli oli suurempikokoinen, ja varustettu suuremmalla nestekidenäytöllä. Yhdeksi "uuden Tamagotchin" myyntivaltiksi osoittautui laitteen yläosassa sijaitseva yksinkertainen infrapunaportti, jonka avulla kaksi tamagotchia saattoivat kommunikoida keskenään, kuten esimerkiksi vaihtaa lahjoja tai pelata keskenään kahta peliä. Nykyään tämä ensimmäinen "uusi tamagotchi" tunnetaan nimillä V1, Ver1 tai Version 1.


title: Tamagotchi

text: Vuoden 2005 aikana julkaistiin eri maanosissa "uuden sukupolven Tamagotchin" toinen versio. Se oli muuten edeltäjänsä kaltainen, mutta sisälsi uuden ominaisuuden: kaupan, josta saattoi ostaa uusia ruokia ja esineitä Tamagotchin käyttöön. Pelaamalla pelejä Tamagotchin kanssa pelaaja keräsi Gotchi-pisteitä, jotka toimivat kaupan valuuttana. Mukana tuli myös 4 uutta peliä, sekä uusia hahmoja.


title: Tamagotchi

text: Kolmas ja neljäs versio jatkoivat edeltäjistään tutuilla ominaisuuksilla ja toiminnoilla. Kolmannesta versiosta alkaen mukaan tuli mahdollisuus pelata Tamatown-nimisellä Internet-sivulla tamagotchiin liittyviä pelejä. Peleistä saadut palkinnot saattoi siirtää tamagotchi-lelun käyttöön numeroista koostuvan salasanan avulla. Neljännessä versiossa mukaan tuli pisteytyssysteemi, joka vaikutti tamagotchin kasvuun uudella tavalla sekä mahdollisuus hankkia tamagotchille töitä.


title: Tamagotchi

text: Neljännestä Tamagotchi Connexion-versiosta (tunnetaan myös nimillä V4, Ver4 ja Version 4) on ilmestynyt myös hiukan päivitetty versio, 4.5. Ominaisuuksiltaan se on identtinen alkuperäisen versio 4:n kanssa, mutta varustettu pienillä ulkonäkö- hahmo- ja pelimuutoksilla.


title: Tamagotchi

text:
Viidennessä Tamagotchi-versiossa (tunnetaan nimillä V5, Ver5, Version 5, Tamagotchi Expo, Famitchi ja Familitchi) voi kehittää perhettä,
samaan aikaan kolmea Tamagotchia.


title: Tamagotchi

text: Kuudennessa versiossa (MusicStarissa) Tamagotchista kasvatetaan musiikkitähti.


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text: Herra Heinämäen Lato-orkesteri on "Pikku Kakkosessa" esitetty sarja, joka pohjautuu Heikki Salon ja Janne Louhivuoren vuonna 1999 julkaistuun "Omskista"-lastenmusiikkilevyyn. Sarjaa tekemässä oli muiden muassa myös "Kummeli"-sketsisarjasta tunnettuja näyttelijöitä, ja Matti Grönberg on toiminut molempien sarjojen ohjaajana.


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text: Herra Heinämäki on stressaantunut maanviljelijä, jonka tilalla riittää töitä. Kylän lapsien huvituksena on seurata Heinämäen töiden tekemistä. Herra Heinämäen päivien pelastuksena on hänen ladossaan asustava Lato-orkesteri, jonka musiikki laukaisee stressin.


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text: Televisiosarjan tekemisen jälkeen julkaistiin Herra Heinämäen Lato-orkesterin levy "Ilosofiaa!" (2004). Levyllä soittaa sarjassa esiintyvien muusikoiden lisäksi Mikko Löytty. Marraskuun alussa 2007 ilmestyi orkesterin toinen albumi "Nyree näkkäri" ja vuonna 2010 albumi "Äiti venyy".


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text: Heinäkuussa 2008 Herra Heinämäen Lato-orkesteri kuvasi "Pikku Kakkoselle" uusia musiikkivideoita, joita alettiin esittää keväällä 2009. Mukana olivat myös Heikki Hela ja Timo Kahilainen ja ohjauksesta vastasi Matti Grönberg.


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text: Huhtikuussa 2018 Yle siirsi ohjelman jaksot Yle Areenasta Ylen Elävään arkistoon, ja samalla ilmoitettiin, ettei sitä enää esitetä Pikku Kakkosessa. Yle kertoi tehneensä päätöksen, koska ei halua lastenohjelmissaan vahvistaa aikansa eläneitä stereotypioita. Taustalla oli Suomen Saamelaisnuoret ry:n puheenjohtaja Petra Laitin tekemä huomautus Twitterissä orkesterin sivuhahmosta, joka esiintyy intiaanipäähineessä. Tämän jälkeisen katsojapalautteen jälkeen Yle poisti ohjelman jaksot.


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text:
Heikki Salon mukaan Yleisradio hätiköi päätöksessään, koska se ei neuvotellut ohjelmaa tekevän työryhmän kanssa. Hän pitää itsekin hahmoa ongelmallisena, ja kertoi, että sen muuttamista on suunniteltu jo vuoden ajan. Hahmon yhtäkkisestä poistamisesta esityksistä ei olisi Salon mukaan kenellekään hyötyä, eikä hän usko hahmon vaikuttavan poliittisesti paljoakaan alkuperäiskansojen asiaan. Punanata on yhtyeen ainoa jäsen, joka osaa lukea.
Oulussa asuvan mohawktaustaisen henkilön mukaan päähine on pyhä, ja se puetaan ylle vain erityistapauksissa, kuten seremonioissa ja heimoa edustettaessa.Herra Heinämäen joulu on Heikki Salon kehittämä, Herra Heinämäen lato-orkesterin oma jouluohjelma vuodelta 2010. Ohjelma sisältää monia lauluja albumilta "Jouluraketti", sekä monia tuttuja joululauluja.


title: Herra Heinämäen Lato-orkesteri

text: Ohjelmassa Herra Heinämäki odottaa kärsimättömänä joulupukin tuloa. Lato-orkesteri on muuttanut talveksi Heinämäen taloon kylmästä ladosta. Samalla Heinämäen luokse saapuu vieraita, Naapurin Erkistä Jäärä Julleen. Jouko Mäki-Lohiluoma, Mikko Löytty, Janne Louhivuori, Timo Kahilainen, Samuli Rask ja Lucjan Czaplicki.


title: Vancouverinsaari

text: Vancouverinsaari on Tyynellämerellä aivan Kanadan länsirannikon edustalla sijaitseva saari, joka kuuluu Brittiläisen Kolumbian provinssiin. Saari on 460 kilometriä pitkä ja 50-120 kilometriä leveä. Vancouverinsaari on pinta-alaltaan 31 284 neliökilometriä, ollen näin Amerikkojen länsirannikon edustan saarista suurin, Kanadan 11. suurin saari, sekä maailman 43. suurin saari. Saari on nimetty George Vancouverin mukaan.


title: Vancouverinsaari

text: Vuonna 2002 Vancouverinsaaren arvioitu väkiluku oli 750 000. Hieman alle puolet asukkaista (326 000) asuu Victoriassa. Muita suurimpia kaupunkeja ovat muun muassa Nanaimo, Campbell River, Port Alberni ja Parksville.


title: Vancouverinsaari

text: Saaren korkeimmat kohdat ovat Golden Hinde (2200 m), Elkhorn Mountain (2195 m) ja Mount Colonel Foster (2135 m). Saarella on useita järviä.


title: Vancouverinsaari

text: Vancouverinsaaren erottavat manner-Kanadasta Georgiansalmi ja Kuningatar Charlotten salmi, ja Washingtonista Juan de Fucan salmi.


title: Electric Crayon Set

text: The Electric Crayon Set on vuonna 1999 perustettu suomalainen psykedeelinen power pop -yhtye. Sen musiikin takaa löytyy porilainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä Timo Pääkkö. Esikuvikseen yhtye mainitsee 1960-luvun psykedelia/mod/pop-yhtyeet kuten The Zombies, Small Faces ja The Creation unohtamatta 1970-, 1980- ja 1990-lukujen popneroja kuten XTC, Martin Newell ja The Jam. Electric Crayon Setin kappaleille on tyypillistä tarttuva kertosäe mystisen, jopa hieman omituisen kokonaisuuden keskellä.


title: Jari Niemelä (pikajuoksija)

text: Jari Juhani Niemelä (s. 14. elokuuta 1960 Karkkila) on suomalainen entinen pikajuoksija.


title: Jari Niemelä (pikajuoksija)

text: Niemelä voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1986, 1987 ja 1989. Pronssia tuli vuosina 1982, 1983 ja 1992. Kuopion SM-kisoissa 15. elokuuta 1987 juostu 46,47 oli hänen ennätyksensä, jolla hän on matkan seitsemänneksi nopein suomalaisjuoksija . Hallissa Niemelä juoksi Kuortaneella 7. helmikuuta 1987 Suomen ennätyksen 47,45.


title: Jari Niemelä (pikajuoksija)

text: Seuratasolla Niemelä edusti Turun Tovereita.


title: Teatteri Jurkka

text: Teatteri Jurkka on ammattihuoneteatteri Vironkadulla Helsingin Kruununhaassa.


title: Teatteri Jurkka

text: Huoneteatteri Jurkka on toiminut Helsingin Kruununhaassa Vironkadulla vuodesta 1954. Emmi ja Vappu Jurkka olivat perustaneet teatterin syksyllä 1953, kun joukko kutsuvieraita kokoontui seuraamaan ensimmäistä suomenkielistä huoneteatteriesitystä Neiti Julieta kirjailija Kyllikki Hämäläisen olohuoneeseen. Emmi Jurkka toimi teatterinjohtajana perustamisesta vuoteen 1974 sekä uudelleen vuosina 1976–1981. Sakari Jurkka toimi johtajana vuosina 1974–1976 ja Vappu Jurkka vuosina 1981–1993. Vuosina 1994–1995 johtajana toimi Atro Kahiluoto ja vuosina 1997–1998 Petteri Sallinen. Vuodesta 1999 teatteria on johtanut hallitus.


title: Teatteri Jurkka

text: Vuonna 2017 teatterin taiteellisina johtajina toimivat ohjaaja Hilkka-Liisa Iivanainen ja ohjaaja-dramaturgi Tuomo Rämö. Teatterin operatiivista toimintaa johtaa toiminnanjohtaja Katri Kekäläinen. Taiteellinen henkilökunta palkataan tuotantokohtaisesti.


title: Teatteri Jurkka

text: Omien tuotantojen lisäksi Teatteri Jurkka tekee yhteistuotantoja. Teatterilla on vuosien varrella nähty myös useita vierailuesityksiä.


title: Teatteri Jurkka

text: Teatteri Jurkka on nykyisessä muodossaan Suomen ainoa ammattihuoneteatteri, jonka ohjelmistossa korostuu teatteritilan intiimiys. Viime vuosina Teatteri Jurkassa on tuotettu erityisesti merkittäviä kotimaisia kantaesityksiä, mutta myös klassikkotulkintoja muun muassa Jotunin, Strindbergin ja Shakespearen teksteistä. Kotimaisia menestyksiä ovat olleet muun muassa Heini Junkkaalan, Rosa Liksomin, Pasi Lampelan, Juha Jokelan ja Laura Ruohosen nykynäytelmät. Vuodesta 2018 alkaen teatterin ohjelmisto koostuu pääosin klassikkojen uusista tulkinnoista.


title: Teatteri Jurkka

text: Teatteri Jurkan historiasta on koottu vuonna 2003 ilmestynyt kirja "Jurkka – teatteri huoneessa" (Like), jonka on toimittanut Kaarina Kytömaa.


title: Mika Hänninen (juoksija)

text: Mika Hänninen (s. 18. kesäkuuta 1968) on suomalainen entinen pika- ja keskimatkojen juoksija.


title: Mika Hänninen (juoksija)

text: Hänninen voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1988 ajalla 47,38. Alkuerissä hän juoksi ennätyksensä 47,36. Vuonna 1989 hän saavutti 400 metrillä hopeaa ja 800 metrillä, jolla hänen ennätyksensä on 1.47,88, pronssia. Seuratasolla hän edusti Lappeenrannan Urheilu-Miehiä.


title: Rannikkovuoret

text: Rannikkovuoret () on Pohjois-Amerikan läntisellä rannikolla sijaitseva vuorijono, joka peittää suurimman osan Kanadassa sijaitsevan Brittiläisen Kolumbian provinssin rannikkoa. Etelässä sitä rajaa Fraser-joki, ja pohjoisessa Yhdysvaltojen osavaltio Alaska sekä Kanadan Yukonin territorio. Vuoristo on noin 1600 kilometriä pitkä sekä keskimäärin 300 kilometriä leveä. Vuorijono luokitellaan osaksi Tyynenmeren rannikon vuoristoja (Pacific Mountain System).


title: Rannikkovuoret

text: Rannikkovuorten vanhin kallioperä on yli 100 miljoonaa vuotta vanhaa. Korkein huippu vuoristossa ja samalla koko Brittiläisessä Kolumbiassa on jäätikön peittämä Mount Waddington, joka kohoaa 4016 metrin korkeuteen. Monet muut huiput ovat myös kohtalaisen korkeita ja ylittävät 3400 metrin rajan.


title: Ari Pinomäki

text: Ari Pinomäki (s. 1. marraskuuta 1965) on suomalainen entinen pikajuoksija.


title: Ari Pinomäki

text: Pinomäki voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1990, 1991 ja 1994 . Hän oli hopealla vuosina 1988 ja 1992. Ennätyksekseen hän juoksi ajan 46,78 voittaessaan SM-kultaa vuonna 1990.


title: Ari Pinomäki

text: Seuratasolla Pinomäki edusti Lempäälän Kisaa.


title: Olga Palei

text: Olga Valerianovna Palei () (2. joulukuuta 1866 – 2. helmikuuta 1929) oli venäläinen aatelisnainen ja suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš Romanovin toinen puoliso. Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš oli keisari Aleksanteri II:n poika.


title: Olga Palei

text: Olga syntyi Olga Valerianovna Karnovitšinä Pietarissa. Hänen solmi ensimmäisen avioliittonsa Erik Augustinovitš von Pistolkorsin kanssa ja sai kolme lasta, Aleksanderin, Olgan ja Mariannan.


title: Olga Palei

text: Hänestä tuli kuitenkin suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitšin rakastajatar jo tämän ensimmäisen vaimon suuriruhtinatar Aleksandra Georgijevnan, Kreikan kuninkaan Yrjö I tyttären eläessä. Aleksandra Georgijevna kuoli kuitenkin pian, toisen lapsensa syntymään jo 21-vuotiaana 1891.


title: Olga Palei

text: Olgan ja Pavel Aleksandrovitšin suhde jatkui ja johti heidän yhteisen lapsensa syntymään 1897, Olgan avioeroon entisestä miehestään ja suureen hoviskandaaliin. Keisari Nikolai II kieltäytyi myöntämästä suuriruhtinas Pavelille lupaa epäsäätyiseen avioliittoon.


title: Olga Palei

text: Vuonna 1902 pariskunta kuitenkin avioitui Livornossa ja asettui asumaan Pariisiin. Olga jäi vaille venäläistä arvonimeä, mutta Baijerin prinssi Luitpold Wittelsbach myönsi hänelle Hohenfelsenin kreivittären arvon 1904.


title: Olga Palei

text: Olga ja Pavel saivat yhteensä kolme lasta:Ensimmäisestä avioliitostaan Aleksandra Georgijevnan kanssa suuriruhtinaalla oli kaksi lasta, suuriruhtinatar Maria Pavlovna Romanova ja suuriruhtinas Dmitri Pavlovitš Romanov.


title: Olga Palei

text: Vuonna 1915 perheen sallittiin palata Venäjälle ja he asettuivat Tsarskoje Seloon. Tsaari palautti Pavelin luottamuksen ja myönsi Olgalle ja hänen tyttärilleen ruhtinattaren arvonimen.


title: Olga Palei

text: Venäjän vallankumouksen yhteydessä Olgan ja Pavelin poika Vladimir Palei pidätettiin ja vietiin ensin Kiroviin ja myöhemmin Jekaterinburgiin ja Alapajevskiin, jossa hänet teloitettiin heinäkuussa 1918 useiden muiden tsaariperheen sukulaisten kanssa.


title: Olga Palei

text: Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš pidätettiin Pietarissa elokuussa 1918, ja tammikuussa 1919 hänet vietiin Pietari-Paavalin linnoitukseen ja ammuttiin yhdessä serkkujensa Dimitri Konstantinovitš Romanovin, Georgi Mihailovitš Romanovin ja Nikolai Mihailovitš Romanovin kanssa. Hänet haudattiin joukkohautaan eikä ruumista koskaan löydetty.


title: Olga Palei

text: Olga Valerianovna Palei itse sekä hänen tyttärensä Irina ja Natalia pakenivat Venäjältä vuonna 1920 Suomeen. Olga kuoli Pariisissa yhdeksän vuotta Venäjältä lähdön jälkeen.


title: Osmo

text: Osmo on suomalainen miehen etunimi. Osmo kuuluu kansallisromanttisen kauden nimiin. Kalevalassa se tarkoittaa 'nuorta miestä', rinnakkaismuoto "Osma" tarkoitti kansanmurteissa 'ahmaa' tai vanhoissa häärunoissa sulhasta.


title: Osmo

text: Nuoreen mieheen viittaava Osma, Osmo tai Osmoinen tunnetaan kansanrunoissa sulhasen kunnioittavana nimityksenä. Vastaavasti sulhasen kotia kutsutaan Osmalaksi. Osmola on myös Kalevalan rinnakkaisnimi. Osmansolmu tai osmonsolmu on rautakaudelta saakka tunnettu onnenmerkki.


title: Osmo

text: Nimi tunnetaan myös Virossa, jossa Osmo oli almanakassa 1849 ja rinnakkaismuoto "Osmu" 1882.


title: Osmo

text: Osmo tuli käyttöön 1880-luvulla ja esiintyi Kansanvalistusseuran almanakassa vuonna 1883. Suomen almanakkaan se tuli 1908 ja vuosina 1929–1949 se oli 30. toukokuuta. Vuodesta 1950 se on ollut nykyisellä päivällään, 11. toukokuuta.


title: Osmo

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä " Väestörekisterikeskuksen" mukaan Osmo-nimen on saanut 12 678 miestä sekä ainakin yksi nainen.


title: Mikael Söderman

text: Mikael Söderman (s. 5. marraskuuta 1965) on suomalainen entinen pika- ja keskimatkojen juoksija. Hän menestyi aluksi 400 metrin juoksijana 1990-luvun alussa, mutta siirtyi myöhemmin 800 metrille jota matkaa hallitsi Suomessa 1990-luvun puolivälissä.


title: Mikael Söderman

text: Söderman voitti 400 metrin juoksussa Suomen mestaruuden vuonna 1992 ja 800 metrillä vuosina 1994 ja 1995. 400 metrillä hän saavutti hopeaa 1990 ja 1991 sekä 800 metrillä 1993.


title: Mikael Söderman

text: Söderman juoksi Helsingissä 27. kesäkuuta 1991 400 metriä aikaan 45,86 ja hän on toistaiseksi viimeisin 46 sekuntia alittanut suomalaisjuoksija. Kaikkien aikojen suomalaistilastossa hän on kolmantena. 800 metrillä Söderman juoksi 1.45,20 Lappeenrannan eliittikisoissa 26. heinäkuuta 1994. Ajalla hän on matkan kaikkien aikojen neljänneksi nopein suomalainen.


title: Mikael Söderman

text: Helsingin EM-kisoissa 1994 Söderman osallistui 800 metrille, jolla selvisi toiselle kierrokselle. Seuratasolla Söderman edusti IF Drottia.


title: Karen Blixen

text: Paronitar Karen Christence von Blixen-Finecke (o.s. Dinesen; ) oli tanskalainen kirjailija, joka kirjoitti teoksia sekä tanskaksi että englanniksi. Erityisesti englanninkielisessä maailmassa hänet tunnetaan hyvin myös kirjailijanimellä Isak Dinesen.


title: Karen Blixen

text: Blixen avioitui vuonna 1914 ruotsalaisen paroni Bror von Blixen-Finecken kanssa ja perusti tämän kanssa kahviplantaasin Brittiläiseen Itä-Afrikkaan (nykyinen Kenia) lähelle Nairobia. Siellä asuessaan hän sai kuppataudin, josta ei parantunut koskaan. Blixen erosi miehestään vuonna 1925. Hän asui Afrikassa vuoteen 1931 saakka, jolloin plantaasi jouduttiin myymään ja hän palasi Tanskaan.


title: Karen Blixen

text: Blixen oli julkaissut novelleja salanimellä Osceola tanskalaisissa aikakauslehdissä jo vuodesta 1905, ja palattuaan Tanskaan hän alkoi kirjoittaa romaaneja. Saadakseen ne varmemmin läpi kustantajalta hän otti käyttöön miehisen salanimen Isak Dinesen.


title: Karen Blixen

text: Blixen tunnetaan erityisesti novellituotannostaan. Hänen loistavat tarinankertojankykynsä käyvät ilmi jo varhaisessa novellikokoelmassa "Seitsemän salaperäistä tarinaa" (1934). Blixen ei saanut milloinkaan Nobelin kirjallisuuspalkintoa, mutta Ernest Hemingway totesi eräässä haastattelussa oman palkintonsa vuonna 1954 saatuaan, että esimerkiksi Blixen olisi ansainnut sen häntä paremmin.Blixenin tuotantoa on elokuvattu melko vähän, etupäässä televisiolle. Kaksi tunnetuinta laajakangaselokuvaa ovat kumpikin 1980-luvulta. Sydney Pollackin elämäkertaelokuva "Minun Afrikkani" (1985) perustuu Blixenin muistelmateoksiin ja kirjeenvaihtoon sekä hänestä kirjoitettuihin elämäkertoihin. Se keskittyy kirjailijan Afrikan-vuosiin. Gabriel Axelin elokuva "Ranskalainen illallinen" (1987) pohjautuu Blixenin vuodelta 1950 peräisin olevaan novelliin ”Babetten pidot”, joka on ilmestynyt kokoelmassa "Kohtalotarinoita".


title: Karen Blixen

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Blixenin kuvan yhden Boeing 787-9 -koneen ja yhden Boeing 737-800 -koneen pyrstöön.


title: Kyle Wellwood

text: Kyle Wellwood (s. 16. toukokuuta 1983 Windsor, Ontario) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi NHL:ssä yhdeksän kautta ja yli 500 ottelua, seuroinaan Toronto Maple Leafs, Vancouver Canucks, San Jose Sharks ja Winnipeg Jets.


title: Kyle Wellwood

text: Ennen ammattilaisuraansa Wellwood kiekkoili vuodet 1999-2003 juniorisarja OHL:ssä, kaksi ja puoli kautta Belleville Bullsissa, joka oli varannut hänet vuoden 1999 OHL:n varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella (numerolla 16), ja puolitoista kautta synnyinseutunsa seurassa Windsor Spitfiresissa, jonne hänet kaupattiin tammikuussa 2002 vaihdossa Jason Spezzaan. Pisteiden valossa parhalla OHL-kaudellaan, kaudella 2000–2001, Wellwood teki 68:ssa pelaamassaan runkosarjaottelussa 118 tehopistettä, 35 maalia ja 83 syöttöpistettä, ja oli koko liigan paras pistemies ja liigan syöttöpörssin kärkinimi. Kauden jälkeen hänet nimettiin OHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja palkittiin Eddie Powers Memorial Trophylla (liigan paras pistemies) sekä OHL Plus/Minus Awardilla (runkosarjan plusmiinustilaston voittaja).


title: Kyle Wellwood

text: Toisen kerran Wellwood ylitti sadan pisteen rajan kaudella 2002–2003, jolla hän teki 59:ssä runkosarjaottelussa tasan sata pistettä, 41 maalia ja 59 syöttöpistettä, ollen samanaikaisesti joukkueensa paras pistemies, tehokkain maalintekijä ja sen sisäisen syöttöpörssin kärkinimi. OHL:n pistepörssissä Wellwood oli tuolla kaudella jaetulla sijalla viisi, maalipörssissä jaetulla sijalla neljä ja syöttöpörssissä jaetulla sijalla kuusi. Tammikuussa 2003 hän edusti maataan nuorten maailmanmestaruuskisoissa, joissa Kanada voitti hopeaa, ja samana vuonna, OHL-kauden päätyttyä, hänet palkittiin OHL:n herrasmiespelaajan palkinnolla William Hanley Trophylla.


title: Kyle Wellwood

text: Wellwood sai Toronto Maple Leafsin varattua hänet numerolla 134 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella. NHL-debyyttinsä hän pääsi tekemään tammikuussa 2004 Ottawa Senatorsia vastaan pelatussa runkosarjaottelussa, joka jäi hänen kauden ainoakseen NHL:ssä. Wellwood pelasi kaudet 2003–2004 ja 2004–2005 Toronton silloisessa farmijoukkueessa St. John's Maple Leafsissä AHL:ssä. Kaudella 2003–2004 hän teki 76:ssa ottelussa tehot 20 maalia ja 35 syöttöpistettä ollen joukkueensa kolmanneksi paras pistemies ja kaudella 2004–2005 87 pistettä, 38 maalia ja 49 syöttöpistettä, 80:ssä runkosarjaottelussa ollen joukkueensa toiseksi paras pistemies David Lingin jälkeen ja joukkueensa tehokkain maalintekijä. AHL:n pistepörssissä Wellwood sijoittui jälkimmäisellä kaudella neljänneksi, maalipörssissä jaetulle sijalle neljä ja syöttöpörssissä jaetulle sijalle kahdeksan.


title: Kyle Wellwood

text: Wellwood vakiinnutti paikkansa NHL:ssä työsulun jälkeisellä kaudella 2005–2006, jolla hän teki 81:ssä ottelussa yhteensä 45 tehopistettä, yksitoista maalia ja 34 syöttöpistettä. Hän oli joukkueensa sisäisessä pistepörssissä sijalla seitsemän. Tulokkaiden pistepörssissä Wellwood sijoittui kymmenenneksi joukkuetoveri Alexander Steenin jälkeen. Steen teki yhtä paljon pisteitä kun hän, mutta sijoittui tilastossa korkeammalle enemmän maaleja tehneenä. Kaudet 2006–2007 ja 2007–2008 olivat Wellwoodilta heikompia loukkaantumisten takia. Jälkimmäisellä kaudella hän teki vain 21 pistettä. Wellwood sai paljon kritiikkiä huonosta kunnostaan valmentaja Paul Mauricelta ja häntä syytettiin itsensä heikosta kuntouttamisesta loukkaantumistensa jälkeen. Cliff Fletcher oli ilmoittanut muuttavansa kolme kertaa peräkkäin pudotuspelien ulkopuolelle jääneen Toronton toimintaa, kun hänet oli palkattu joukkueen uudeksi toimitusjohtajaksi tammikuussa 2008. Wellwood, maalivahti Andrew Raycroft ja hyökkääjä Darcy Tucker saivat lähteä kesäkuussa 2008 joukkueesta. Vancouver Canucks nappasi Wellwoodin pelaajaoikeudet waiver-listalta, johon Toronto oli laittanut hänet.


title: Kyle Wellwood

text: Wellwood edusti Vancouveria kahden kauden ajan. Näistä ensimmäisellä, kaudella 2008–2009, hän teki NHL-runkosarjauransa maaliennätyksen, 18 maalia, ja antoi lisäksi yhdeksän maalisyöttöä. Otteluita hän pelasi tuolla runkosarjakaudella 74. Vuonna 2009 hän myös pelasi ensimmäistä kertaa urallaan NHL:n pudotuspeleissä.Kaudella 2009–2010 hänen pistemääränsä oli samaa luokkaa edellisellä, 25 tehopistettä, 14 maalia ja 11 syöttöpistettä, 75:ssä runkosarjaottelussa.


title: Kyle Wellwood

text: Wellwoodin sopimus Vancouverin kanssa päättyi kesällä 2010, minkä jälkeen hän siirtyi lokakuussa 2010 venäläisseura HK Atlantiin KHL:ään. Hänen aikansa KHL:ssä jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä hänen sopimuksensa purettiin tammikuun 2011 alussa, mihin mennessä hän oli ehtinyt edustaa Atlantia 25:ssä runkosarjaottelussa, joissa hän oli tehnyt kahdeksan tehopistettä, viisi maalia ja kolme syöttöpistettä. Myöhemmin tammikuussa hän teki vapaana pelaajana sopimuksen NHL-seura St. Louis Bluesin kanssa, mutta jo seuraavana päivänä, ennen yhtäkään ottelua St. Louisissa, hän siirtyi waiver-listan kautta San Jose Sharksiin. Hän pelasi San Josessa vain kauden 2010–2011 lopun. Hän kuului läntisen konferenssin loppuotteluihin yltäneen Sharksin kolmanteen hyökkäysketjuun yhdessä Torrey Mitchellin ja Joe Pavelskin kanssa.