title: Mani (profeetta)

text: Ennen vuotta 240 Mani sai ilmestyksen, jossa häntä kiellettiin syömästä lihaa, juomasta viiniä tai makaamasta naisten kanssa. Mani kirjoitti sittemmin useita uskonnollisia tekstejä ja liturgioita. Hänen luomassaan opissa oli monia vaikutteita kristinuskosta, mutta siihen vaikutti myös zarathustralaisuuden zurvanilainen suuntaus. Zarathustralaisuudesta johdetulla luomismyytillä oli oleellinen osa Manin opissa. Manikealaisuudessa maailma on jakautunut dualistisesti hyvään ja pahaan. Luotu oli manikealaisuudessa pahan hallitsemaa ja paha samastettiin aineeseen. Hyvä samastettiin vastaavasti valoon, jonka paha oli vanginnut aineeseen parittelulla ja lisääntymisellä. Näin paha oli perustanut Maan päälle pahan valtakunnan. Vapautus tuli saavuttaa manikealaisuudessa vapautumalla aineellisesta olemassaolosta.


title: Mani (profeetta)

text: Vuonna 243 Mani tapasi Persian sasanidihallitsijan Šapur I:n ja tehtyään tähän vaikutuksen hän sai luvan saarnata uutta oppiaan valtakunnan alueella. Šapurin valtakaudella useisiin eri uskontoihin suhtauduttiin suhteellisen avomielisesti. Manin opetukset levisivät nopeasti myös itse Persian ulkopuolelle ja hän perusti kirjuriryhmiä kääntämään kirjoituksiaan eri kielille. Uskon ympärille kehittyi hierarkia, jonka huipulla olivat eri puhtaus- ja siveellisyyssääntöjä tiukasti noudattavat papit. Manikealaisuus alkoi kerätä seuraajien lisäksi myös monia vastustajia. Uutta oppia pitivät uhkana esimerkiksi zarathustralaiset maagit, kristillinen kirkko ja juutalaiset. Manin vastustajien onnistui vangituttaa hänet. Šapur oli kuollut ja hänen peräjälkeen lyhyitä aikoja hallinneiden poikien hovissa vaikutti oikeaoppisuutta aggressiivisesti ajanut zarathustralainen pappi Karder. Manikealaisen perinteen mukaan Mani kahlittiin vankilaan, jossa hän kuoli 26. päivän jälkeen vuonna 277. Jotkin lähteet kertovat virheellisesti, että Mani teloitettiin. Virhekäsitys saattaa juontua Manin seuraajien vertauksista Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta Manin kuolemaa kuvailtaessa.


title: Siitepöly

text: Siitepöly on siemenkasvien heteiden ponsissa syntyvää jauhetta, jonka yksittäiset hiukkaset sisältävät kasvin koiraspuolisen gametofyytin. Siitepölyhiukkanen on kasvin sporofyytin heteen tuottama pikkuitiö, jonka ytimestä kehittyy siittiösoluja tuottava koirasgametofyytti. Tuulen tai hyönteisten kuljettamana tai muulla tavoin siitepölyhiukkanen joutuu emin luotille, ja siitä kasvaa siemenaiheeseen tunkeutuva siiteputki. Sen välityksellä koirasgametofyytin siittiösolu päätyy emin siemenaiheen sisältämän naarasgametofyytin eli alkiorakon munasolulle, minkä jälkeen tapahtuu hedelmöitys. Paljassiemenisillä kasveilla ei ole emin luottia, vaan siitepöly päätyy suoraan paljaan siemenaiheen pinnalle.


title: Siitepöly

text: Siitepölyallergia on yleinen allergia, josta kärsii arviolta noin 20 % suomalaisista.


title: Siitepöly

text: Siitepölyä voidaan käyttää myös ravintolisänä. Usein tällainen siitepöly on mehiläisten keräämää ja sitä myydään rakeina tai toisinaan myös tabeletteina. Mehiläisten keräämä siitepöly sisältää proteiinia, aminohappoa, rasvoja, öljyjä ja erilaisia sokereita. Siitepölyssä on myös mm. aminohappoja ja flavonoideja. Mehiläisten kennoihin varastoimaa, maitohappokäymisen läpikäynyttä siitepölyä sanotaan mehiläisleiväksi eli pergaksi.


title: Berylli

text: Berylli on silikaatteihin kuuluva alumiinia ja berylliumia sisältävä mineraali, jonka kemiallinen koostumus on AlBe(SiO). Sen kidejärjestelmä on heksagoninen ja se muodostaa tavallisesti kuusikulmaisen prisman muotoisia kiteitä. Beryllin kovuus Mohsin asteikolla on 7,5–8 ja ominaispaino 2,63–2,80. Puhdas berylli on väritön, mutta mineraali sisältää usein epäpuhtauksia, jotka aiheuttavat siinä vihreän, vaaleansinisen, punaisen, keltaisen tai valkoisen värin. Läpinäkyvänä beryllin värimuunnokset ovat arvokkaita jalokiviä, joista tunnetuimmat ovat vihreä smaragdi ja vaaleansininen akvamariini.


title: Berylli

text: Berylliä esiintyy lähinnä graniittisissa pegmatiiteissa, joissa beryllikiteet voivat epäjaloina kasvaa hyvin suurikokoisiksi: suurimmat löydetyt ovat olleet kuuden metrin mittaisia ja noin sadan tonnin painoisia. Pegmatiittien onteloista, kidesykeröistä ja sivukivistä tavataan pienempiä, läpinäkyviä kiteitä, jotka nekin voivat suurimmillaan olla puolen metrin mittaisia. Uralvuorilta on löydetty berylliä myös kiilleliuskeesta. Berylliä esiintyy muun muassa Saksassa, Itävallassa, Irlannissa, Madagaskarissa, Kolumbiassa, Brasiliassa ja Yhdysvalloissa. Suomesta Luumäeltä on löydetty jalokivilaatuista berylliä, missä sitä louhii Karelia Beryl. Massiivinen berylli on berylliumin pääasiallinen lähde.


title: Berylli

text: Beryllillä on useita värimuunnoksia, jotka ovat saaneet omat nimensä ja joita käytetään jalokivinä. Arvokkain niistä on smaragdi, jolle kromi on antanut voimakkaan vihreän värin. Smaragdissa on lähes aina runsaasti sulkeumia eli kiven sisään kiteytyneitä muita mineraaleja. Vaalean merensininen akvamariini on toinen suosittu berylli. Keltainen berylli on nimeltään kultaberylli eli heliodori. Gosheniitti on väritön muunnos, ja morganiitti on saanut vaaleanpunaisen värinsä mangaanista. Bixbiitti on harvinainen voimakkaanpunainen muunnos, jota on löydetty pieninä kiteinä vain muutamasta paikasta Yhdysvalloista. Pezzottaiitti on kirkkaan punainen silikaattimineraali joka aiemmin luokiteltiin berylliksi mutta todettiin vuonna 2003 aiemmin tuntemattomaksi myös cesiumia ja litiumia sisältäväksi mineraaliksi kemialliselta koostumukseltaan Cs(BeLi)AlSiO.


title: Honda S2000

text: Honda S2000 on Hondan valmistama urheilullinen roadster-mallinen auto. Se suunniteltiin tehtaan 50-vuotissyntymäpäivien kunniaksi ja esiteltiin huhtikuussa 1999. S2000 jatkoi tehtaan suosittujen S-nimisten kevyturheiluautojen sarjaa, johon kuuluivat S500, S600 ja S800.


title: Honda S2000

text: Honda S2000:n perusrakenne on hyvin tyypillinen ja perinteisen urheiluautomainen; moottori edessä pitkittäin ja takapyöräveto. Hondasta löytyy myös Torsenin LSD-järjestelmä sekä kuusivaihteinen vaihteisto.


title: Honda S2000

text: S2000:ssa on jäykkä X-palkkialusta, joka korostaa matkustusturvallisuutta ja ajettavuutta. Autossa on myös päällekkäisillä kolmiotukivarsilla toteutettu jousitus, sähköisesti tehostettu ohjaus sekä integroidut turvakaaret.


title: Honda S2000

text: S2000:n saa sähköisesti avautuvalla vinyylikatolla.


title: Honda S2000

text: Honda S2000:n moottori on erikoinen. Se on kaksilitrainen, (nykyisin 2,2 l), Hondan nelisylinterinen VTEC-DOHC-moottori. Siinä ei ole ahdinta, puristussuhde on 11:1 ja ominaisteho on suuri. Alun perin 1997 cm:n moottori tuotti 250 hv. Nykyisissä malleissa on 2,2-litrainen 240 hevosvoiman moottori.


title: Honda S2000

text: Suuri ominaisteho tuo esille sen, että moottorin suurimman tehon käyntinopeus on korkea. Alkuperäisen moottorin suurin teho saavutettiin vasta 8300 1/min käyntinopeudella, joten normaalissa ajossa auto kulki kuin mikä tahansa tavallinen perheauto. Suurin vääntömomentti saavutettiin vasta 7500 k/min nopeudella eikä se paperillakaan ollut kovin suuri verrattuna suurimpaan tehoon.


title: Southampton

text: Southampton on kaupunki Etelä-Englannissa Englannin kanaalin rannikolla. Se on Ison-Britannian kolmanneksi suurin satamakaupunki ja sieltä harjoitetaan paljon Atlantin yli suuntautuvaa merenkulkua. Kaupungissa on telakka-, konepaja- ja lentokoneteollisuutta. Kaupunki perustettiin jo 400-luvulla. Vaikka sinne perustettiin yliopisto vasta vuonna 1952, sen edeltäjä Hartley Institution aloitti toimintansa jo 1862. Vuonna 2017 kaupungissa arvioitiin olevan noin 252 000 asukasta.


title: Southampton

text: Roomalaisilla oli ensimmäisellä vuosisadalla Itchenjoen itärannalla Clausentum-niminen asutuskeskus. Nyykinen Southampton puolestaan kehittyi saksien Hamtunin paikalle. Henrik II antoi sille kaupunginoikeudet todennäköisesti vuosien 1154 ja 1155 aikana.


title: Southampton

text: Southamptonista kasvoi keskiajalla Englannin tärkeimpiin kuulunut satama. Sieltä vietiin villaa ja vuotia, ja sitä kautta tuotiin viiniä Ranskasta. Kaupungin asemasta todistavat muun muassa 1000-luvulla rakennettu Pyhän Mikaelin kirkko ja 1100-luvulla rakennettu kuningas Juhanan palatsi.


title: Southampton

text: Southampton ja sen satama menettivät merkitystään 1600- ja 1700-luvuilla, mutta kaupunki alkoi kukoistaa uudelleen, kun rautatie Lontoosta valmistui vuonna 1840. Sen jälkeen kaupungin satamaa on paranneltu useaan otteeseen. Öljytankkeriterminaali ja jalostamo perustettiin satamaan 1951, ja vuoteen 1980 mennessä Southamptonista oli kasvanut Britannian toiseksi suurin satama.


title: Southampton

text: 15. huhtikuuta 1912 uponnut, ja yli 1500 henkeä vienyt RMS Titanic lähti matkaan Southamptonin satamasta


title: Southampton

text: Southampton on niin sanottu unitary authority eli yhtenäiskunta. Kaupunki on vastuussa rajojensa sisällä kaikista paikallishallinnon tehtävistä. Kaupunginvaltuustossa on 48 demokraattisesti valittua valtuutettua. Sen johtaja valitaan vuosittain, ja johtaja nimittää itselleen 2-9 jäsentä hallitukseensa, joka valvoo valtuuston toimintaa.


title: Southampton

text: Vuonna 2018 valitussa valtuussa on 25 jäsentä Työväenpuolueesta, 19 Konservatiivipuolueesta, 3 sitoutumatonta ja 1 niin kutsutusta Southampton Independents -ryhmästä.


title: Southampton

text: Britannian tilastokeskuksen arvion mukaan Southamptonissa oli vuoden 2017 puolivälissä 252 359 asukasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa asukkaita oli 236 882. Väkiluku oli kasvanut 8,9 prosentilla vuoden 2001 väestönlaskennasta. Asukkaista 82,4 oli syntynyt Britanniassa, ja valkoihoisten brittien osuus oli 77,7 prosenttia. Vielä vuoden 2001 väestönlaskennassa valkoihoisia brittejä oli ollut 88,7 prosenttia asukkaista. Valkoihoisten brittien osuus oli hieman pienempi kuin Englannissa keskimäärin. Väestönlaskennan perusteella toiseksi eniten oli muualta tulleita valkoihoisia ja kolmanneksi eniten intialaisia. Asukkaista 51,5 prosenttia oli kristittyjä, 33,5 prosenttia uskonnottomia ja 4,2 prosenttia muslimeita.


title: Southampton

text: Southamptonista on kotoisin jalkapalloseura Southampton FC.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Ranskassa useiden kaupunkien lähiöissä puhkesi väkivaltaisia nuorisomellakoita lokakuun lopussa 2005. Voimakkaat väkivaltaisuudet jatkuivat useita öitä noin kolmen viikon ajan ennen kuin tilanne lähiöissä laantui.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Väkivaltaisuudet syttyivät 27. lokakuuta ensin Île-de-Francen alueella Pariisin siirtolaisvaltaisissa lähiöissä, mutta ne laajenivat pian muiden kaupunkien lähiöihin ympäri Ranskaa. Tuhoja tehtiin mm. Nizzassa, Dijonissa, Marseillessa, Strasbourgissa, Rennesissä, Nantesissa, Lyonissa ja Orléansissa. Pahimmillaan ne olivat 7. marraskuuta, jonka jälkeen tilanne alkoi hitaasti rauhoittua. 17. marraskuuta vastaisena yönä tuhopoltettiin alle 100 autoa, mikä on ”normaalia” Ranskassa vuonna 2005.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Mellakat olivat myös jonkin verran järjestettyä toimintaa: poliisi löysi Évrystä Pariisin eteläpuolelta pienikokoisen polttopullopajan, jossa oli valmiina yli 50 polttopulloa, yli 100 tekeillä ja tilassa oli kymmeniä litroja bensiiniä.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Tuhansia autoja, satoja linja-autoja sekä useita päiväkoteja, kouluja, poliisiasemia ja jopa kirkkoja tuhopoltettiin mellakoinnin aikana. Palo- ja pelastushenkilöstön työtä häirittiin järjestelmällisesti ja poliiseja kohti ammuttiin jopa yksittäistapauksessa haulikolla. Väkivaltaisuudet vaativat ainakin kaksi kuolonuhria: ranskalainen työntekijä Jean-Claude Irvoas hakattiin kuoliaaksi Épinay-sur-Seinessä vaimonsa ja 16-vuotiaan tyttärensä silmien edessä 27. lokakuuta ja huppupäinen mies löi 61-vuotiasta Jean-Jacques Le Chenadecia, joka vaipui koomaan ja kuoli 7. marraskuuta 2005. Seuraavana päivänä presidentti Jacques Chirac vahvisti voimaan 12 päiväksi hätätilalain, joka antoi kunnille mahdollisuuden asettaa ulkonaliikkumiskieltoja. Myöhemmin lain voimassaoloa jatkettiin ensin kuukaudella ja sitten kolmella kuukaudella helmikuun 2006 asti.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Mellakoitsijat olivat etupäässä ensimmäisen ja toisen polven siirtolaisnuoria, alkuperältään pohjoisesta ja läntisestä Afrikasta. Monet heistä olivat alaikäisiä – nuorin poliisin kiinniottama oli vain 10-vuotias. Joukossa oli toisaalta mukana myös jonkin verran aikuisia, lähes 30-vuotiaitakin.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Presidentti Chiracia arvosteltiin näkymättömyydestä mellakoinnin aikaan, sillä ensimmäisten 10 päivän aikana hän ei juuri esiintynyt julkisesti. Pääasiassa mellakoihin puuttuivatkin pääministeri Dominique de Villepin, jonka ajaman pehmeän linjan mukaisesti niitä yritettiin ensimmäiset 12 päivää hillitä, sekä sisäministeri Nicolas Sarkozy, joka oli kovemman linjan kannattaja. Sarkozyn vaatimuksista huolimatta tiukempien otteiden käyttöön väkivaltaisuuksien tukahduttamisessa hätätilalain nojalla siirryttiin vasta usean päivän jälkeen. Mielipidetiedustelun mukaan hätätilalaki sai laajan kannatuksen ranskalaisten keskuudessa.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Mellakoinnin pelättiin leviävän myös muihin maihin. Ensimmäiset merkit tästä saatiin kun Brysselissä ja Berliinissä poltettiin muutamia autoja marraskuun 6.–7. päivien välisenä yönä. Myös Tanskassa, Kreikassa ja Espanjassa raportoitiin väkivaltaisuuksista.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Ranskan siirtolaisnuorten keskuudessa on pitkään ollut syrjäytymistä ja turhautumista, työttömyysaste on noin 30 prosenttia ja useat alaikäiset ovat laiminlyöneet koulunkäynnin kokonaan. Näiden syiden epäillään olleen riehumisen ja mellakoinnin taustalla, mutta myös jengien sisäisen näyttämisen halu ja lähiöiden välinen kilpailu lienevät rohkaisseet jatkamaan mellakointia yö toisensa jälkeen. Myös sisäministeri Nicolas Sarkozyn antamien lausuntojen lähiöiden tilanteesta sekä hänen aiemmin ajamien lakiuudistusten ja niitä seuranneiden poliisin yleisesti suorittamien henkilötarkastusten epäillään pahentaneen tilannetta. Siirtolaistaustaiset lähiönuoret syyttivät poliisin otteita rasistisiksi.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Uskonto ei ollut motiivi mellakoinnille, ja ranskalaiset suuret islamilaiset järjestöt julistivatkin rettelöinnin uskonvastaiseksi. Sen sijaan pahinta tuhoa aiheuttavien mellakoijien johdossa arveltiin olevan köyhien lähiöiden järjestäytynyttä rikollisuutta, jonka taloudellisessa intressissä oli poliisin toiminnan häirintä ja estäminen. Minkäänlaisia varsinaisia vaatimuksia hallitukselle mellakoijat eivät esittäneet; tuhopoltot haittasivatkin käytännössä eniten lähiöiden muiden asukkaiden elämää ja alueella toimivia yksityisyrittäjiä. Rikollisten toiminnan epämääräisyyttä kuvannee se, että heidän hyökkäystensä kohteena ovat muutamassa tapauksessa olleet myös median edustajat.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestön johtaja Antonio Guterres arvioi 8. marraskuuta, että Ranskan levottomuuksien taustasyy oli kasvanut suvaitsemattomuus, josta löytyy esimerkkejä muualtakin.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Väkivaltaisuudet alkoivat 27. lokakuuta Pariisin lähiöissä Île-de-Francen alueella, kun Clichy-sous-Bois’ssa siirtolaistaustaisten nuorten joukossa liikkui huhu, jonka mukaan kaksi nuorta poikaa oli kuollut sähköiskuihin paettuaan poliisia. Pojat olivat olleet muiden kanssa pelaamassa jalkapalloa, kun ryhmä poliiseja oli tullut tarkistamaan poikien henkilötodistuksia. Kaikki pojat lähtivät pakoon ja kolme pakeni sähkömuuntajaan ja kaksi heistä, 15-vuotias malilaistaustainen Bouma Traoré ja 17-vuotias tunisialaissukuinen Zyed Benna, kuolivat sähköiskuun. Kolmas poika, 17-vuotias turkinkurdilainen Muttin Altun, loukkaantui ja vietiin sairaalahoitoon.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Poliisin ilmoituksen mukaan heitä ei ajettu takaa, mutta virallinen tutkinta on vielä kesken. Poliisin ja vankilaviranomaisten toimintaa tutkiva valvontavirasto piti Muttin Altunin kuulusteluolosuhteita epäeettisinä lausunnossaan 10. heinäkuuta 2006. Poikien perheiden asianajaja on vaatinut syytettä Ranskan valtiota vastaan poliisin virkavirheestä. Kahta poliisia epäillään hengenvaarassa olevan auttamatta jättämisestä ja muiden hengen tahallisesta vaarantamisesta.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Nicolas Sarkozy, joka toimi tuolloin sisäministerinä, julisti nollatoleranssin mellakoitsijoita vastaan ja kertoi 24 poliisikomppanian lähettämisestä turvaamaan Pariisia.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Jacques Chirac julisti hätätilan 8. marraskuuta. Seuraavana päivänä Sarkozy antoi käskyn karkottaa kaikki mellakoihin osallistuneet ulkomaalaiset. Sarkozya kritisoitiin yrityksestä leimata kaikki mellakoitsijat ulkomaalaisiksi, vaikka suurin osa heistä oli Ranskan kansalaisia.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: TF1-televisiokanavan uutistoimiston johtaja Jean-Claude Dassier myönsi, että uutisointia mellakoista oli sensuroitu äärioikeiston kannatuksen kasvun pelossa. Valtion televisiokanava France 3 lopetti uutisoinnin poltettujen autojen määrästä.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Philippe Triboit’n ohjaama ja Marc Herpoux’n käsikirjoittama televisioelokuva "Leimahdus" () vuodelta 2007 perustuu mellakoiden tapahtumiin.


title: Ranskan lähiöiden väkivaltaisuudet 2005

text: Maanantaina 7. marraskuuta ulkoministeriö julkaisi matkustustiedotteen , jossa kehotetaan matkailijoita varovaisuuteen Pariisin keskustassa öiseen aikaan. Lisäksi kehotetaan välttämään ongelmalähiöitä erityisesti öiseen aikaan ja matkustettaessa Charles de Gaullen lentokentälle välttämään RER-junaa.


title: Emden

text: Emden on satamakaupunki Saksan pohjoisosassa Emsjoen suistossa Ala-Saksin osavaltiossa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 49 787 asukasta.


title: Emden

text: Se on kanavan kautta yhteydessä Pohjanmereen ja Ruhrin teollisuusalueeseen. Emdenissä on auto- ja laivateollisuutta ja Volkswagenilla onkin siellä suuri tehdas. Se on Arkangelin ystävyyskaupunki.


title: Emden

text: Emden on perustettu noin vuonna 800. Se kehittyi kauppapaikaksi josta käytiin ulkomaankauppaa Baltian maiden kanssa.


title: Emden

text: Toisen maailmansodan aikana kesäkuussa 1944 noin 80 % kaupungista tuhoutui alle tunnissa, kun liittoutuneiden tekivät valtavan pommitusaallon. Kerrotaan, että Emdenistä peräisin olleita arkistopapereita löydettiin seuraavana päivänä n. 30 kilometrin etäisyydeltä olevasta Aurichin kylästä. Pommituksissa ei kuitenkaan kuollut kuin noin 300 henkilöä, koska kaupunkiin oli rakennettu juuri ennen sotaa suuret pommisuojat.


title: Erfurt

text: Erfurt on Thüringenin osavaltion pääkaupunki Saksassa. Kaupungissa on sähkö- ja tekstiiliteollisuutta. Lisäksi kaupungissa on tiedeakatemia, goottilainen tuomiokirkko (1100-luvulta) ja Severuksen kirkko (1400-luvulta). Erfurtin vanha kaupunki on Saksan parhaiten säilyneitä selvittyään toisesta maailmansodasta vähin vaurioin. Martti Luther asui Erfurtin muinaisessa augustinolaisluostarissa 1505–1508.


title: Erfurt

text: Kaupunki sijaitsee Gera-joen varrella noin 320 kilometriä Berliinistä lounaaseen.


title: Erfurt

text: Kaupungin asukasluku oli 210 118 vuonna 2015.


title: Erfurt

text: Erfurtissa vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 22,7 °C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa, tammikuussa 3,1 °C. Sadetta saadaan melko tasaisesti ympäri vuoden 25–40 mm kuukaudessa. Sadepäiviä on kuukaudessa 7–10 kappaletta.


title: Paula Noronen

text: Paula Karoliina Noronen (s. 1974) on suomalainen radiojuontaja, televisioesiintyjä, käsikirjoittaja ja kirjailija. Noronen tuli tunnetuksi lukuisista Radiomafiassa esiintyneistä hahmoistaan. Näitä olivat muun muassa "Mirva", "Tarja Kulho" ja "Sirkka-Liisa". Radiomafian lopettamisen jälkeen Noronen on esiintynyt televisiossa. Hän juonsi vuonna 2004 Subtv:n "Suoraa huutoa!" -ohjelmaa. Hän on esittänyt itse luomaansa "Sartsaa" Yleisradion TV2:n "Sartsa ja Timppa" -sketseissä, sekä esiintynyt Subtv:n sketsiohjelmassa "Pimeä puoli".


title: Paula Noronen

text: Noronen on taiteen kandidaatti ja opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa tv- ja elokuvakäsikirjoituslinjalla.


title: Paula Noronen

text: Noronen on kirjoittanut myös teoksen "Kyllä Sartsa osaa!" ja "Supermarsu"-lastenkirjasarjaa. Lisäksi hänellä on muusikko Heidi Nuutilaisen kanssa komediashow "Pirjo ja kaveri".


title: Paula Noronen

text: Noronen on kotoisin Järvenpäästä ja asuu nykyisin Helsingissä. Ennen Radiomafiaa hän työskenteli Radio Iistsaidissa ja Radio Rexissä. Noronen on opiskellut Laajasalon opiston radiolinjalla.


title: Songbird (Oasiksen kappale)

text: ”Songbird” on rock-yhtye Oasiksen musiikkikappale, joka julkaistiin singlenä 3. helmikuuta 2003 ja myöhemmin samana vuonna albumilla "Heathen Chemistry". ”Songbird” on ensimmäinen Oasiksen singlekappale, jonka on kirjoittanut Liam Gallagher.


title: Songbird (Oasiksen kappale)

text: Singlen korkein sijoitus Britannian singlelistalla oli kolmantena. Sen b-puolina ovat ”(You’ve got) The Heart of a Star” ja ”Columbia (Live)”, jotka on kirjoittanut Noel Gallagher. Singlestä on myös julkaistu DVD-versio, jonka sisältö on muuten sama, paitsi että b-puolet on korvattu noin kymmenen minuuttia kestävällä "Oasis behind the scenes" -dokumentilla, aiemmin julkaisemattomalla Gallagherin veljesten haastattelulla ja ”Songbird”-demolla. Singlen kansi on kuuluisan kansitaiteilija Simon Halfonin suunnittelema.


title: Hannus (Oulu)

text: Hannus on Oulussa Kiimingin suuralueella sijaitseva kaupunginosa. Kaupunginosan keskus Hannus sijaitsee valtatien 20 varrella, 30 kilometriä Oulun keskustasta ja yhdeksän kilometriä Kiimingin keskuksesta Kuusamon suuntaan.


title: Hannus (Oulu)

text: Hannuksessa toimi pitkään muun muassa munkeistakin tunnettu Hannuksen leipomo-kahvilabaari, jonka yhteydessä oli kyläkauppa, asiamiesposti sekä grilli. Yritys lopetettiin lokakuussa 2008.


title: Hannus (Oulu)

text: Hannuksessa toiminut koulu lakkautettiin syyskuussa 2008. Nykyään entisessä koulurakennuksessa järjestetään muun muassa erilaista harrastustoimintaa. Koulun pihalla on toiminut kesäaikaan myös jäätelökioski.


title: Hannus (Oulu)

text: Hannuksessa toimii kyläyhdistys Hannuksen kyläyhteisö ry.


title: Anduin

text: Anduin on suuri joki J. R. R. Tolkienin kehittämässä Keski-Maan fantasiamaailmassa. Joki esiintyy muun muassa kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta". Se on Keski-Maan pisin joki "Tarun sormusten herrasta" tapahtumien aikaan Kolmannella Ajalla. Teoksessaan "The Atlas of Middle-earth" Karen Wynn Fonstad arvioi joen kokonaispituudeksi 1 388 mailia (noin 2 230 kilometriä).


title: Anduin

text: Anduin virtaa Sumuvuorten ja Valkoisten vuorten itäpuolella pohjoisesta etelään. Se saa alkunsa pohjoisilta Sumuvuorilta ja Harmaavuorilta, ja laskee mereen Gondorissa. Joen nimi on haltiakieli sindaria ja tarkoittaa ’suurta jokea’.


title: Anduin

text: Anduinin lähdejoista toinen virtaa Sumuvuorilta, läheltä Gundabadin vuorta, ja toinen läntisiltä Harmaavuorilta. Rohanilaisten esi-isät, éothéod, kutsuivat jokia nimillä Varjovesi ja Ylä-Pitkä asuessaan aikoinaan seudulla. Jokien yhtymisestä syntyneen Anduinin he tunsivat nimellä Pitkäkymi.


title: Anduin

text: Anduin seurasi Sumuvuoria laajaan laaksoon, mikä muodosti Rhovanionin läntisen osan vuorten ja Synkmetsän välissä. Kun se oli ohittanut Lórienin, vuoret ja joki erosivat, ja joki virtasi läpi Ruskeiden maiden (jotka saattoivat joskus olla entvaimojen koti) pohjoiseen ja sieltä Emyn Muilin vierestä ohittaen Argonathin ja saapuen järveen (Nen Hithoel) Sarn Gebirin läpi. Sitten se virtasi Raurosin putouksiin ja lopulta soille, jotka tunnettiin nimellä Litiluhta (Nindalf). Sieltä se jatkoi matkaansa Valkoisten vuorten (Ered Nimrais) ja Varjovuorten (Ephel Dúath) ohitse Osgiliathiin, Gondorin entiseen pääkaupunkiin tullen sen jälkeen Cair Androksen vieritse lähelle Gondorin ulkoisinta muuria, joka suojasi Pellenorin kenttiä, Rammas Echoria, Minas Tirithistä etelään. Se jatkoi menoaan Emyn Arneniin ja Pelargirin portin vieritse Suureen mereen, Belfalasin lahteen.


title: Anduin

text: Järjestyksessä pohjoisesta etelään: Rhimdath, Ninglor (Kurjenmiekkajoki) lähellä Kurjenmiekkakenttiä, Celebrant (Hopeajuopa), Liituvirta, Onodló (Entinoja), Morgulduin, Erui, Sirith, Poros. Viidellä ensimmäisellä oli lähde Sumuvuorilla, Morgulduinilla ja (ehkä) Porosilla oli lähde Varjovuorilla ja lopuilla Valkoisilla vuorilla.


title: Anduin

text: Vanha metsätie mikä johti Ylä-solasta Synkmetsään ylittäen joen Vanhan kahlaamon kohdalla ohittaen Otavankalteen, eli Beornin salit. Osgiliathissa oli myös silta, mutta Mordorin sotajoukot tuhosivat sen.


title: Anduin

text: Haltioiden matkan aikana, Puiden ajalla, nandor jättivät eldarin ja kohtasivat Sumuvuorten korkeat huiput, ja elivät Anduinin laaksossa. Muutamat heistä lähtivät myöhemmin ja heistä tuli Ossiriandin viherhaltioita, mutta haltiat pysyivät siellä, jopa Sormuksen Sotaan asti, voimistuen Beleriandin ja Eregionin linnoituksista.


title: Anduin

text: Anduinin laaksossa asuttiin vielä Kolmannella ajalla ja siihen kuului pohjanmiesten linnoitus Framsburg, Beornin salit ja asutus Kurjenmiekkakentillä, missä Sméagol syntyi. Kurjenmiekkakentillä, lähellä Kurjenmiekkajokea, yhtä Anduinin pohjoisimmista haaroista, Isildur kaatui ja Valtasormus katosi, ja sieltä Déagol löysi sen noin 2 500 vuotta myöhemmin, mutta Sméagol otti sen häneltä. Rhosgobel, Radagast Ruskean kotikaupunki, ja myös Lothlórienin haltiavaltakunta sijaitsivat Anduinin laaksossa.


title: Anduin

text: Kun joki saapui Gondoriin, kulki se Osgiliathin läpi ja Minas Tirithin ohi Pelargiriin, meren lähelle. Osgiliathin kaaduttua joki muodosti Gondorin ja Mordorin välisen rajan.


title: Anduin

text: Pääsaaret Anduinissa olivat Cair Andros, Ithilienin rajoilla ja Tol Brandir Nen Hithoelilla.


title: Lyla

text: ”Lyla” on rockyhtye Oasiksen kappale, joka julkaistiin 16. toukokuuta 2005 ensimmäisenä singlenä yhtyeen albumilta "Don’t Believe the Truth". Edellisestä Oasis-julkaisusta oli ehtinyt kulua yli kaksi vuotta, ja single oli kovasti odotettu. Se nousikin heti Britannian singlelistan ykköseksi – se oli yhtyeen historian seitsemäs ykkössingle. Singlen B-puolia ovat ”Eyeball Tickler”, jonka on kirjoittanut Gem Archer, ja Liam Gallagherin kirjoittama ”Won’t Let You Down”. ”Lylan” on kirjoittanut Noel Gallagher. Singlen kannen on suunnitellut kansitaiteilija Simon Halfon.


title: Lyla

text: ”Lyla” alkaa Rolling Stonesin ”Street Fighting Man” -kappaleen kaltaisella laulumelodialla, joka taas yhdistää yhtyeen yhteen sen musiikillisista vaikuttajista.


title: Black Mesa

text: Black Mesa voi tarkoittaa


title: The Importance of Being Idle

text: The Importance Of Being Idle on rock-yhtye Oasiksen kappale ja single, joka julkaistiin 22. elokuuta, 2005. Se nousikin välittömästi Ison-Britannian, Italian ja Japanin singlelistojen sijalle 1, ollen järjestyksessään yhtyeen 8 ykkössingle. "The Importance Of Being Idlen" laulaa Noel Gallagher joka on myös kirjoittanut kappaleen. Singlen b-puolia ovat "Pass Me Down The Wine" jonka on kirjoittanut Liam Gallagher ja Gem Archerin kirjoittama "The Quiet Ones". Singlestä on julkaistu myös DVD-versio, jolla on "The Importance Of Being Idle" kappaleen video ja minidokumentti sen teosta. Singlen kansi on kuuluisan kansitaiteilija Simon Halfonin suunnittelema.


title: The Importance of Being Idle

text: Noel on sanonut, että inspiraatio laulun sanoihin tuli hänen omasta laiskuudestaan, ja että kappale kertoo laiskasta idiootista, joka rakastaa laiskana idioottina olemista. Toisen säkeistön lause "i begged my doctor for one more line", vaikuttaa viittaavan tositapahtumaan Noelin omasta elämästä hänen lopettaessa kokaiinin käytön vuonna 1998.


title: The Importance of Being Idle

text: Kappale löytyy myös yhtyeen "best of" -kokoelmalta Stop The Clocks (2006).


title: Leikkuupuimuri

text: Leikkuupuimuri on kone, jolla korjataan vilja ja erotellaan jyvät oljista ja ruumenista. Suomalaisten viljakasvien lisäksi leikkuupuimuri soveltuu herneen, härkäpavun, öljykasvien ja lisävarustettuna esimerkiksi maissin ja riisin korjuuseen.


title: Leikkuupuimuri

text: Puimurissa etummaisena on leikkuupöytä, joka katkaisee viljan ja siirtää sen syöttökuljettimella puintikoneiston käsiteltäväksi. Leikkuupöydän korkeutta säädetään hydraulisylintereillä ja siinä on yleisimmin kaasukelloon perustuva kevennysjärjestelmä, joka auttaa pöytää myötäilemään maanpinnan muotoja. Laonnostokelan avulla ohjataan korret halutulla tavalla syöttöruuville.


title: Leikkuupuimuri

text: Jyvät irrotetaan tähkistä puintikelalla, joka iskee jyvät irti oljista alla sijaitsevan varstasillan läpi. Materiaali siirretään seulastolle, jossa puhaltimen avulla erotellaan ruumenet jyvistä. Olkikela ohjaa oljet kohlimille, jotka ottavat talteen jyvät, jotka eivät irronneet puintikelalla. Kohlimet ovat porrastettuja levyjä, joita heilutetaan edestakaisin. Kohlimien korvaamiseksi on esitelty useita erilaisia ratkaisuja, lähinnä erilaisia pitkittäisiä ja poikittaisia erottelurumpuja. Näitä käytetään suurimmissa puimureissa.


title: Leikkuupuimuri

text: Oljet voidaan silputa puimurin takaosassa olevalla silppurilla lyhyiksi kynnön helpottamiseksi. Jyvät siirretään elevaattorilla ja/tai ruuvilla viljasäiliöön. Viljasäiliö tyhjennetään tyhjennysruuvin avulla perävaunuun.


title: Leikkuupuimuri

text: Kääntyvät pyörät ovat puimurissa takapäässä. Ohjaamo on sijoitettu useimmiten koneen keskelle puintikelan yläpuolelle. 1980-luvun alkupuolelta lähtien puimureissa on yleisesti ollut umpiohjaamo, joka parantaa huomattavasti työskentelymukavuutta pölyä ja sääolosuhteita vastaan.


title: Leikkuupuimuri

text: Ajovoimansiirto on nykyisissä puimureissa hydrostaattinen. Aikaisemmin käytettiin kiilahihnavariaattoria ajonopeuden säätämiseen. Puimurin moottori on useimmiten suuri 4- tai 6-sylinterinen ahdettu dieselmoottori. Tehot ovat yleensä 150 hevosvoimasta ylöspäin.


title: Leikkuupuimuri

text:
Viljankorjuu oli hyvin työläs tehtävä ja apuneuvoja siihen kehitettiin 1700-luvun lopusta alkaen, kun muu tekninen kehitys antoi siihen mahdollisuuksia.
Toimivan puimakoneen rakensi Andrew Meikle 1786 ja niittokoneen Patrick Bell 1826. Englannissa patentoitiin vuonna 1799 elonkorjuukone. Hiram Moore esitteli 1835 ensimmäisen hevosvetoisen leikkuupuimurin. Lyhteiden tekeminen oli käsityötä kunnes Cyrus McCormick 1870 teki koneen, joka leikkasi viljan ja sitoi sen rautalangoilla lyhteiksi. 1890-luvulla Kaliforniassa ilmestyivät hevosvetoiset leikkuupuimurit, joita saattoi vetää 24–36 hevosta. Näiden kehittäjä oli Benjamin Holtin ja hänen veljiensä yritys, joka alkujaan valmisti Kaliforniassa puisia kärrynpyöriä. Vuonna 1886 Benjamin Holt suunnitteli leikkuupuimurin, jossa voima puimurille saatiin pyöristä nivelhihnavälityksellä. Hevosten korvaaminen höyrykonetoimisilla traktoreilla ei ollut menestyksekästä, koska höyrykoneet olivat liian raskaita pehmeälle maalle. Ensimmäinen polttomoottorilla toimiva traktori nähtiin pellolla 1904, ja Winnipegissä 1908 ollut näytöstilaisuus sai monet vakuuttuneeksi traktorin tulevaisuudesta. Polttomoottoritoimisen itseliikkuvan leikkuupuimurin esitteli Holt Caterpillar company vuonna 1911. Caterpillar on sittemmin tullut tunnetuksi telaketjutraktoreistaan. Ensimmäinen leikkuupuimurikin perustui telaketjutraktoriin ja tähkäleikkurilaitteisto oli sen sivulla.


title: Leikkuupuimuri

text: Leikkuupuimuria saa ajaa tieliikenteessä ja sitä ei tarvitse rekisteröidä. Leikkuupuimuria ei ole pakko liikennevakuuttaa.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastus (engl. "Western riding") on Pohjois-Amerikassa kehittynyt ratsastustapa ja myöhemmin myös ratsastuksen kilpalaji.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastuksen lähtökohtana olivat ratsain työskennelleiden karjapaimenten ("cowboy") tarpeet: näiden piti voida keskittyä hevosensa sijasta ensisijaisesti karjaan ja lisäksi käyttää toisella kädellään lassoa. Satulassa oli voitava pysyä koko työpäivä ja työympäristönä oli vaihteleva, joskus vaativakin maasto. Näistä syistä karjapaimenten tapa ratsastaa ja työhön käytettyjen hevosten koulutus muotoutui väkisinkin erilaiseksi kuin klassinen eurooppalainen ratsastus, jossa ratsastaja ja hevonen keskittyvät toisiinsa ja ovat lähes jatkuvassa vuorovaikutuksessa. Lännenratsastuksen varusteineen arvellaan kuitenkin juontavan juurensa myös perinteisestä espanjalaisesta ratsastustavasta.


title: Lännenratsastus

text: Karjan kanssa työskentely ratsain on edelleen arkipäivää monella amerikkalaisella karjatilalla, ja karja on mukana myös joissakin lännenratsastuksen kilpailulajeissa.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastuksessa hevosen on oltava herkkä, täysin hallinnassa ja valmis sekä pysähtymään välittömästi että räjähtämään täyteen vauhtiin pienestäkin pyynnöstä. Sen on oltava ketterä ja sen painopisteen tulisi olla jokseenkin matalalla - tästä syystä sen tulisi myös kantaa päätään alhaalla. Suosituimmat lännenratsurodut ovat quarterhevonen, paint ja appaloosa, joita on käytetty kauan lännenratsuina ja erityisesti karjahevosina. Monia muitakin rotuja, kuten suomenhevosta, poneja tai puoliverisiä, voi käyttää lännenratsastukseen, kunhan ne koulutetaan tähän ratsastustapaan.


title: Lännenratsastus

text: Karjankäsittelyssä käytettävän hevosen tulee olla tiivisrunkoinen ja mieluiten kooltaan pieni, jotta se jaksaisi liikkua rankoissa olosuhteissa koko päivän. Nopeudesta ja ketteryydestä on etua esimerkiksi vasikoiden erottamisesta laumasta. Karjahevosella on melkeinpä pakko olla synnynnäinen "karjavaisto", koska nopeatempoisessa karjankäsittelytilanteessa ratsastajan on voitava keskittyä karjaan eikä hevosen ohjaamiseen. Karjankäsittelyssä vanhastaan käytetyillä roduilla on usein taipumus toimia vaistomaisesti karjankäsittelytilanteissa.


title: Lännenratsastus

text: Lännensatulat ovat joka suhteessa hyvin käytännöllisiä: jokaisella osalla on oma tarkoituksensa. Satulan nuppi on tarkoitettu lasson kiinnittämistä varten, jolloin hevonen voi painollaan pidätellä lassottua nautaa. Satula on iso ja painava (enimmillään jopa 25 kg, kun eurooppalaistyyppinen satula painaa usein vain noin 5–10 kg), mutta se jakaa ratsastajan painon tasaisesti hevosen selälle ja on näin pitkinä työskentelyjaksoina hevoselle hellävaraisempi kuin eurooppalainen satula. Eurooppalaiseen tyyliin ratsuksi koulutettava hevonenkin saatetaan tämän vuoksi aluksi totuttaa lännensatulaan. Lännensatulassa on nahkaiset jalustimet, jotka ovat leveämmät ja tukevammat kuin eurooppalaistyyppisessä satulassa.


title: Lännenratsastus

text: Satulan leveät nahkahihnat (pohjesuojat, ns. fenderit), joiden päässä ovat jalustimet, suojaavat ratsastajaa hevosen hieltä. Satulan istuinosa on iso ja siinä tulee saada tukeva, hyvä perusasento, jossa jaksaa istua koko päivän.


title: Lännenratsastus

text: Eri lännenratsastuksen lajeja varten on kehitetty omantyyppisiään satuloita. Lisäksi satulan tulee sopia sekä hevoselle että ratsastajalle. Satuloissa ei ole toppauksia, joten satulahuovat ovat paksuja ja niillä on mahdollista korjailla hieman tilannetta, jos satula ei ole hevoselle täysin sopiva. Satulan sopivuuden ratkaisevat satulan runkopalkkien muoto sekä etukaaren sopivuus hevosen säkään nähden.


title: Lännenratsastus

text: Lännenhevonen opetetaan kantamaan itsensä matalassa muodossa, jolloin ratsastaja näkee hyvin eteensä. Hevosta ohjataan lähinnä istunnalla ja pohkeilla. Ohjien käyttö yhdellä kädellä perustuu epäsuoraan niin kutsuttuun kaulaohjaukseen ("neck reining") eli siihen, että hevonen väistää kaulaansa koskettavaa ohjaa. Toisin kuin eurooppalaisessa ratsastuksessa, lännenratsastuksessa ohjat roikkuvat suuren osan aikaa löysinä.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastuksessa käytetään paljon erityyppisiä kuolaimellisia "lännensuitsia", joissa on hihnoja paljon vähemmän kuin perinteisissä eurooppalaisissa suitsissa, mutta myös kuolaimettomia "sidepull"-suitsia sekä "hackamorea" (myös "bosal hackamore"), joka on erilainen kuin esimerkiksi estehevosilla käytetty hackamore eikä sisällä vipuvarsia. Lännenhevosen koulutuksessa edetään bosal hackamoresta nivelkuolaimeen ja sitten kankikuolaimeen. Nenäpiin kautta vaikuttavat kuolaimettomat hackamoresuitset ovat yleisiä lännenratsastuksessa, koska ohjas- ja kuolaintuntuman osuus hevosen ohjaamisessa on niin vähäinen.


title: Lännenratsastus

text: Kuolain on perusratsastuksessa samankaltainen kuin kouluratsastuksessa käytetty kankikuolain, tosin hieman ohuempi ja pinnasta ruostuvaa materiaalia (hevoset pitävät ruosteen mausta). Kankikuolaimen kanssa ei käytetä nivelkuolainta kuten kouluratsastuksessa, joten kun hevosen koulutuksessa siirrytään kankikuolaimen käyttöön, on hevosen jo toteltava hyvin pelkkää istuntaa ja pohkeita. Pelkkä kanki on melko kova kuolain, ja sitä käytetään vähän ja varoen. Myös muunlaisia kuolaimia käytetään.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastuskilpailuissa ja usein niiden ulkopuolellakin ratsastajat pukeutuvat farkkuihin, cowboysaappaisiin, pitkähihaiseen kauluspaitaan ja cowboyhattuun. Yleisiä ovat myös nahkaiset irtolahkeet eli "chapsit" sekä erilaiset liivit ja huivit. Pukeutuminen on usein värikästä ja näyttävää. Lännenkannukset ovat rullapäiset ja niillä pyöräytetään kevyesti hevosen kylkeä, joten ulkonäöstään huolimatta ne eivät oikein käytettynä ole hevoselle ankarat. Lännenratsastuksessa käytettävät varusteet perustuvat pitkälti karjapaimenien työssään hyväksi havaitsemiin varusteisiin ja vaatteisiin.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastuksen perinteisiin ei kuulu suojakypärän käyttö edes vauhdikkaissa ja mahdollisesti vaarallisissa kilpailu- tai karjankäsittelytilanteissa. Suomessa alle 16-vuotiaiden on kuitenkin käytettävä kypärää kilpailuissa.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastuksessa käytetään laajalti englanninkielistä terminologiaa. Askellajeista käyntiä nimitetään sanalla "walk", "jog" on pehmeä hidas ravi ja "lope" rauhallinen lyhyt työskentelylaukka. Ravia ei ole tapana keventää, koska karjatyöskentelyssä keventäminen veisi turhaan ratsastajan voimia. Lännenratsun ravin tulisi olla helposti istuttavaa, vaikkakin matkaavoittavaa ja innokasta.


title: Lännenratsastus

text: "Rollback" on takaosakäännös, jossa hevonen tekee vauhdista täyskäännöksen sisätakajalkansa ympäri ja muuttaa suuntaa.


title: Lännenratsastus

text: "Spin" on 360° takaosakäännös, jossa hevonen juoksee paikallaan takaosan pysyessä paikallaan. Usein spiniä esitetään useita täysiä kierroksia kerrallaan.


title: Lännenratsastus

text: "Sliding stop" on vauhdista tehtävä näyttävä liukupysähdys, jossa hevonen siirtää painonsa lonkkiensa varaan, liukuu takajaloillaan ja jatkaa astelua etujaloillaan, kunnes pysähtyy. Tällaisessa pysähdyksessä hevonen tarvitsee jalkoihinsa tarkoitukseen sopivat suojat. Liikettä esitetään vain erityisillä pehmeähiekkaisilla areenoilla hevosten säästämiseksi.


title: Lännenratsastus

text: "Sidepass" on pohkeenväistöä muistuttava sivuttainen liike esimerkiksi puomin päällä: etujalat ottavat ristiaskeleita, mutta takajalat astuvat aina toisen takajalan viereen.


title: Lännenratsastus

text: Reining on pitkälti lännenratsastuksen vastine kouluratsastukselle, joskin ainoana askellajina käytetään laukkaa. Ratsukot esittävät yksitellen määrätyn ohjelman, joka sisältää laukkaympyröitä, laukanvaihtoja, peruutusta, spinejä ja rollbackeja. Tavoitteena on suorituksen täsmällisyys ja siisteys ja hevosen hyvä hallinta.


title: Lännenratsastus

text: Trail on puolestaan eräänlainen vastine esteratsastukselle. Kilpailussa ratsukko suorittaa tehtäväradan, jonka "esteet" jäljittelevät maastossa eteen tulevia elementtejä. Rataan kuuluu 6–11 estettä, joista pakollisia ovat ratsailta käsin avattava ja suljettava portti, puomit ja peruutus. Vaihtoehtoisia esteitä tai tehtäviä voivat olla esimerkiksi silta, pressun ylitys, postilaatikko, esineen siirto, takin pukeminen ja niin edelleen. Radalla voi olla myös vesieste ja edellä mainittujen esteiden yhdistelmiä. Tavoitteena on selvitä radasta tasaisen siististi ja helpon näköisesti ilman viivytyksiä.


title: Lännenratsastus

text: Western riding -kilpailussa ratsukot suorittavat yksitellen määrätyn ohjelman, ja sekä ratsastajaa että hevosta arvostellaan. Ohjelmat ovat yksilöohjelmia, joita on kolme erilaista ja lisäksi aloittelijoiden ohjelma. Ratsastettava ohjelma ilmoitetaan kilpailuissa tuntia ennen luokan alkua. Ohjelmaan kuuluu puomin ylitys sekä kiemurauria, joissa vaihdetaan laukkaa suunnan mukaan. Aloittelijaohjelmaan ei kuulu laukanvaihtoja.


title: Lännenratsastus

text: Western horsemanship on laji, jossa arvostellaan nimenomaan ratsastajaa: istuntaa, apujen käyttöä sekä hevosen hallintaa. Ratsukot esittävät yksitellen määrätyn ohjelman ja kokoontuvat sitten vielä yhdessä areenalle esittämään yhtä aikaa eri askellajeja. Ohjelma on sovitettu luokan tasoon ja voi sisältää voltteja eri askellajeissa (myös vastalaukassa), käännöksiä, pysähdyksiä ja siirtymisiä sekä peruutuksen.


title: Lännenratsastus

text: Western pleasure on laji, jossa arvostellaan hevosta: sen muotoa, askellajien laatua sekä herkkyyttä. Tavoitteena on, että hevonen on ratsastajalle kaikin tavoin mahdollisimman mukava ratsu. Ratsukot esiintyvät areenalla yhdessä eri askellajeissa.


title: Lännenratsastus

text: Versatile horse -kilpailuissa esitetään yksilöohjelma, joka alkaa trail-osuudella ja jatkuu reininginä ja western riding -osuutena. Versatile horse -kilpailuun saa osallistua vain yli 6-vuotiailla hevosilla. Ohjelma on aina sama. Tätä kilpailutyyppiä järjestetään vain Suomessa ja Ruotsissa.


title: Lännenratsastus

text: Pole bending on nopeuskilpailu, jossa ratsukot pujottelevat tolppien lomitse.


title: Lännenratsastus

text: Barrel racing -kilpailussa ratsukot kilpailevat nopeudessa kiertäen vuorollaan apilanmuotoista kuviota kolmen tynnyrin ympärillä.


title: Lännenratsastus

text: Cutting on laji, jossa työskennellään karjan kanssa. Hevosen on itsenäisesti pidettävä ratsastajan valitsemaa nautaa laumasta erillään mahdollisimman pitkään.


title: Lännenratsastus

text: Team penning on samoin karjankäsittelylaji, jossa kolmen ratsastajan joukkueen on saatava mahdollisimman nopeasti tietyt kolme nautaa laumasta erilleen pieneen aitaukseen.


title: Lännenratsastus

text: Myös rodeolajeissa kilpaillaan toisinaan samoissa tapahtumissa.


title: Lännenratsastus

text: Lännenratsastus on pikkuhiljaa 1900-luvun loppupuolelta alkaen levinnyt urheilulajina Pohjois-Amerikasta Eurooppaan ja muuallekin maailmaan, ja tämän myötä myös monet amerikkalaiset lännenhevosrodut kuten quarterhevonen ja appaloosa ja niiden kasvatus ovat yleistyneet. Esimerkiksi Italiassa lännenratsastus on suosittu ratsastuslaji, jossa valmentaudutaan kunnianhimoisesti. Kansainvälisissä kilpailuissa menestyvät italialaisten lisäksi myös saksalaiset ja monen muun Keski-Euroopan vahvan ratsastusmaan edustajat.


title: Lännenratsastus

text: Suomessa lännenratsastus on toistaiseksi melko pientä verrattuna perinteisiin eurooppalaisiin lajeihin. Monilla suomalaisilla ratsastuskouluilla voi kuitenkin saada lajissa opetusta, ja lännenhevosia sekä tuodaan maahan että kasvatetaan pienessä mittakaavassa.


title: Lännenratsastus

text: Ratsastusurheilun kansainvälinen kattojärjestö FEI hyväksyi reiningin viralliseksi ratsastuslajiksi vuonna 1990, ja lajissa on kilpailtu maailmanmestaruudesta vuoden 2002 ratsastuksen MM-kilpailuista lähtien. Muut FEI-lajit ovat kouluratsastus, esteratsastus, kenttäratsastus, matkaratsastus, vikellys ja valjakkoajo.


title: Von Dutch

text: Kenneth "Kenny" Robert Howard (7. syyskuuta 1929 – 19. syyskuuta 1992), taiteilijanimeltään Von Dutch, oli kuuluisa "pinstraippari" hot rodin alkuaikoina 1950-luvulla.


title: Von Dutch

text: Hän aloitti uransa moottoriajoneuvojen parissa jo 1940-luvulla, 15-vuotiaana, jolloin hän meni töihin George Beerupin moottoripyöräkauppaan. Maalauksissaan hän käytti erilaisia symboleja, joista tunnetuin on ""The Flying Eyeball"" -logo. Howard oli epäsosiaalinen taiteilijaluonne, jonka rasistisia mielipiteitä on paheksuttu. Päihdeongelmista kärsinyt taiteilija kuoli 19. syyskuuta 1992.


title: Von Dutch

text: Nykyään nimi Von Dutch on monille tuttu miehen nimeä kantavasta, erityisesti julkisuuden henkilöiden suosimasta vaatemerkistä.


title: Soitinnus

text: Soitinnus (myös instrumentaatio, orkestrointi, orkestraatio) on musiikkitermi, joka tarkoittaa sävellyksen äänten jakamista eri soittimille. Se on säveltämistyön viimeinen luomisvaihe, jossa teos sovitetaan tietynlaisen orkesterin soitettavaksi. Soitinnuksen avulla voidaan vaikuttaa orkesterin tuottaman äänen väriin ja läpikuultavuuteen, eri soitinryhmien yhteissoiton piirteisiin ja soinnin tasapaino-ongelmiin. Soitinnus vaatii säveltäjältä soitinten teknisten ja soinnillisten ominaisuuksien tarkkaa tuntemusta; näitä ovat muun muassa tietyn soittimen ääniala, äänen korkeus ja sointiväri, soittotekniikan kuten hengityksen ja näppäilyn tuomat rajoitukset, erikoisefektien kuten pizzicaton ja glissandon mahdollisuus sekä soitinten nuotinnoskäytännöt. Joskus soitinnus (instrumentaatio) ja orkestraatio käsitetään erillisiksi termeiksi; tällöin soitinnus käsittelee yksittäiselle soittimelle kirjoitettavan musiikin tekniikoita ja orkestraatio tämän lisäksi orkesterin tasapainoon ja kokonaissointiin liittyvät seikat.


title: Soitinnus

text: Soitinnus juontaa juurensa 1400-luvulle, jolloin eräät soitinyhtyeet oli jaettu kahteen ryhmään: "musica alta" (’äänekäs soitto’) sisälsi esimerkiksi vaskipuhaltimet ja patarummut ja "musica bassa" (’hiljainen soitto’) taas puupuhaltimet ja jousisoittimet. Sitä ennen yhtyeissä oli yleensä tyydytty soittamaan niillä soittimilla, joita kulloinkin oli tarjolla. Säveltäjät alkoivat merkitä nuotteihin soitinnusohjeita varhaisbarokin aikana 1500-luvun lopulla. Barokin aikana syntyi myös "concerto grosso", jossa merkittävää oli eri soitinryhmien välinen vastakohtaisuus. Klassismin aikana soitinnuksen tuli olla tyylikästä, mikä osaltaan antoi leimansa aikakauden musiikkiin. Romantiikan koittaessa Ludwig van Beethoven lisäsi soitinnuksessaan orkesterin sointiin voimaa ja raakuutta. Soitinten ja sitä kautta sinfoniaorkesterin kehittyessä säveltäjät saivat soitinnukseensa runsaasti uusia mahdollisuuksia. Historian maineikkaimpia orkestroijia ovat olleet Hector Berlioz, Franz Liszt, Richard Wagner, Nikolai Rimski-Korsakov, Richard Strauss, Gustav Mahler ja Maurice Ravel.


title: Stanstedin lentoasema

text: Stanstedin lentoasema sijaitsee Essexin maakunnassa Englannissa, noin 50 km Lontoosta pohjoiseen. Lentokentän omistaa ja sitä hallinnoi BAA. Se on Lontoon alueen kolmanneksi vilkkain lentokenttä, heti Heathrow'n lentoaseman ja Gatwickin lentoaseman jälkeen. Monet halpalentoyhtiöt pitävät Stanstedia kotikenttänään, ja Volga-Dnepr pitää usein suurta Antonov An-124-rahtikonetta koilliseen kiitotiestä, valmiina kuljettamaan ylisuuria lasteja. Suurimman osan Atlantin yli kulkevasta rahdista vie FedEx.


title: Stanstedin lentoasema

text: Lentoasema on nimetty läheisen Stansted Mountfitchet -nimisen kylän mukaan. Lentokenttää lähinnä oleva kaupunki on Bishop's Stortford.


title: Stanstedin lentoasema

text: Stanstedin lentokentän rakensi Yhdysvaltain maavoimat vuonna 1942 pommikoneiden tukikohdaksi. Vuoteen 1944 mennessä siellä oli yli 600 lentokonetta. Tukikohta oli merkittävässä asemassa Normandian taisteluissa.


title: Stanstedin lentoasema

text: Sodan jälkeen tukikohtaa ei enää tarvittu; se siirrettiin ilmailuhallinnon alaisuuteen vuonna 1947. Yhdysvaltain asevoimat palasi vuonna 1952 suunnitellen kiitotien jatkamista mahdollista NATO:n alaisuuteen siirtymistä varten, mutta tätä ei koskaan tapahtunut ja lentokenttä päätyi BAA:n hallintaan vuonna 1966.


title: Stanstedin lentoasema

text: Aluksi lentokenttää käyttivät lomalentoyhtiöt, jotka etsivät vaihtoehtoja kalliimpien Heathrown ja Gatwickin lentokenttien käytölle. BAA:n ja Englannin hallituksen suunnitelmissa oli jo alusta alkaen tehdä Stanstedistä Lontoon kolmas lentokenttä, nimenomaan helpottamaan Heathrown ja Gatwicking kenttien ruuhkaa tulevaisuudessa. Lentokentän ensimmäinen terminaalirakennus avattiin vuonna 1969 ja sitä laajennettiin seuraavana vuonna kasvavien matkustajamäärien vuoksi.


title: Stanstedin lentoasema

text: Vuonna 1984 hallitus hyväksyi kaksivaiheisen suunnitelman kehittää Stanstedia: itse kenttää ja terminaalirakennusta. Parannusten tarkoituksena oli kasvattaa lentokentän kapasiteettia 15 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Nykyistä terminaalia alettiin rakentaa vuonna 1986 ja se valmistui vuonna 1991.


title: Stanstedin lentoasema

text: Alustavien suunnitelmien mukaan lentokenttään oltaisiin lisäämässä kolme uutta kiitotietä. Jos Uttlesfordin kunnanhallitus hyväksyy nykyisen suunnitelman, Stanstediin tehdään rinnakkaiskiitotie, jonka pitäisi kasvattaa lentokentän kapasiteettia vuoden 2000 12 miljoonasta 74 miljoonaan vuoteen 2030 mennessä.


title: Stanstedin lentoasema

text: Vuonna 2004 matkustajien määrä Stanstedin lentokentällä nousi 11,7 prosenttia 20,9 miljoonaan. Vertailun vuoksi matkustajamäärät Heathrown kentällä nousivat 6,2 prosenttia 67,1 miljoonaan matkustajaan, ja Gatwickin kentällä 5 prosenttia 31,4 miljoonaan matkustajaan.


title: Stanstedin lentoasema

text: Kesäkuussa 2013 kentällä aloitettiin 80 miljoonan punnan terminaalin kehityshanke, jonka oli suunniteltu valmistuvan vuoden 2015 loppuun mennessä. Ensimmäisenä hankkeesta valmistui 6. joulukuuta 2013 uusi turvatarkastusalue, joka sijoitettiin terminaalin eteläpuolelle rakennettuun uuteen rakennukseen. Uudessa turvatarkastusalueessa oli 22 tarkastuslinjaa edeltävän 18 sijaan ja 20 koneeseennousukorttiskanneria.


title: Stanstedin lentoasema

text: Stanstedin kilpailijakenttä on Luton.


title: Stanstedin lentoasema

text: Stanstedin terminaalin alla on rautatie, josta on useita yhteyksiä Lontooseen, Cambridgeen ja muualle Keski-Englantiin. Stansted Express -juna Lontoon Liverpool Streetiltä lähtee joka 15. minuutti ja matka kestää 45 minuuttia. Kirjoitushetkellä (Marraskuu 2005) lippujen hinnat ovat 14,50 puntaa ja 24 puntaa meno-paluulipulle.


title: Stanstedin lentoasema

text: Samalle Lontoon asemalle ja muualle lähiympäristöön pääsee myös linja-autolla, joka maksaa puolet junaa vähemmän mutta kestää luonnollisesti kauemmin. Linja-autoasema on terminaalirakennuksen vieressä ja suuren osan liikenteestä ajaa National Express.


title: Stanstedin lentoasema

text: Autolla Stanstediin pääsee M11 ja A120 teitä pitkin. Pitkäaikainen pysäköintialue on terminaalin lähiympäristössä, josta on linja-autoyhteys itse terminaaliin. Terminaalin vieressä olevat pysäköintialueet ovat lyhyitä käyntejä varten.


title: Stanstedin lentoasema

text: Stanstedin lentokentällä on yksi terminaali. Terminaalin palveluihin kuuluu valuutanvaihto, jälkeenjääneen matkatavaran toimisto, useita kauppoja ja ravintoloita sekä internet-yhteys ja pelihalleja. Autonvuokraus ja taksin tilaaminen on niin ikään mahdollista terminaalin sisällä. Terminaalirakennuksen suunnitteli Foster Associates, ja siinä on ylösalaisin olevien pyramidikehikoiden tukema "kelluva katto". Jokaisen kattoristikon alla on pilari, jossa sijaitsee kattovalot, ilmanvaihto, vesi, puhelin- ja sähköpistokkeet. Terminaalirakennus on käytännössä yksi suuri halli, joka tekee siitä helposti muunneltavan vaatimusten muuttuessa ajan myötä. Lentokenttä on suunniteltu niin että matkustajilla on esteetön kulku pysäköintialueelta lähtöselvityksen kautta lennon portille, kaikki yhdellä tasolla. Lentokenttä ei tästä syystä kuitenkaan sovellu katselijoille tai ystävien lentojen lähdön seuraamiseen; itse kentälle nähdäkseen pitää mennä matkalipun kanssa turvatarkastuksen läpi.


title: Stanstedin lentoasema

text: Stanstedin kentän koon vuoksi lentokoneita on mahdollista eristää kauemmas terminaalista ja tavallisista pysähdyskohdista. Stanstedillä on myös varta vasten rakennetut tilat kaapattujen koneiden hoitamiseen. Tästä syystä Stansted on valittu vaaralle alttiina olevien lentojen määränpääksi. Kaapattuja tai pommilla uhattuja koneita on useaan otteeseen ohjattu laskeutumaan Stanstedin kentälle, joskus muista Euroopan maista asti. Kaikki tällaiset tapaukset ovat päättyneet onnellisesti. Tästä huolimatta lentokentän henkilöstö harjoittelee suurista turvahälytyksistä selviytymistä yhdessä Essexin poliisin kanssa.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Gran Teatre del Liceu (tai yksinkertaisesti Liceu (katalaaniksi); espanjaksi: Liceo) on oopperatalo La Rambla -kadun varrella Barcelonassa. Liceu on avattu 4. huhtikuuta 1847.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Poiketen muista Euroopan kaupunkien oopperataloista, joiden rakentamisesta ja ylläpidosta vastasivat valtaapitävät monarkiat, yksityiset rahoittajat olivat rakennuttaneet Liceun. Tämä vaikutti rakennuksen rakenteeseen siten, että siitä esimerkiksi puuttui kuninkaallinen aitio.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1861, mutta se rakennettiin nopeasti uudelleen.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Oopperakauden avajaisiltana 7. lokakuuta 1893, "Guillaume Tell" -oopperan toisen näytöksen aikana aitioihin heitettiin kaksi pommia. Vain toinen pommeista räjähti surmaten 20 ihmistä monen ihmisen haavoittuessa.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Hyökkäyksen sanottiin olevan anarkistien työtä ja syvästi järkyttyneestä Barcelonasta tuli tuon ajan levottomuuden symboli. Liceu avasi ovensa uudelleen 18. tammikuuta 1894, mutta hyökkäyksen yhteydessä kuolleiden katsojien käyttämät istuimet olivat käyttämättä monien vuosien ajan.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Ooppera tuhoutui tulipalossa 31. tammikuuta 1994. Yleisö ja yhteisöt vastasivat yksimielisesti tarpeeseen rakentaa uusi oopperatalo samalle paikalle parannetuilla välineillä ja tekniikoilla. Uudessa Liceussa on yhdistetty lukuisiin palossa tuhoutumattomiin osiin uusia osia. Näyttämö rakennettiin uudestaan uuden muotoisena ja uuden näyttämötekniikan kera.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Uudelleenrakentamisen aikana Liceun omistaja, joka oli rakentanut ja ylläpitänyt rakennusta, oli haluton hyväksymään kaupungin tarjousta auttaa rakennuksen uudelleenrakentamisessa. Syynä oli kaupungin asettama ehto, että oopperatalosta tulisi julkisen avustuksen jälkeen myös julkinen rakennus. Lopputulos oli, että Liceu ei ollut enää ainut yksityinen oopperatalo maailmassa.


title: Gran Teatre del Liceu

text: Kesällä 2005 Gran Teatre del Liceu vieraili Savonlinnan Oopperajuhlilla, jossa se esitti Gaetano Donizettin oopperan "Lemmenjuoma".


title: Fraseeraus

text: Fraseeraus tarkoittaa musiikissa esittäjän jo olemassa olevalle melodialle tekemää rytmistä muuntelua. Fraseeraamalla esittäjä värittää esittämäänsä teosta oman näkemyksensä mukaiseksi ja ottaa näin vapauden luoda oman tulkintansa esitettävästä kappaleesta.


title: Fraseeraus

text: Rytmisen muuntelun lisäksi fraseeraamiseksi voidaan nimittää muitakin esittäjän käyttämiä tehokeinoja, esimerkiksi melodian ja sävelten painotusten muuntelua.


title: Fraseeraus

text: Muuntelemisesta huolimatta fraseeraukselle on kuitenkin ominaista, että alkuperäinen melodia säilyy yleensä tunnistettavana.


title: Uhmaikä

text: Uhmaikä on lapsella merkittävä muutos- ja kehitysvaihe. Se syntyy, kun lapsi huomaa itsensä ja muiden ihmisten eron. Uhmaikä alkaa noin 2-vuotiaana ja päättyy viimeistään 4−5 -vuotiaana. Uhmaiässä lapsi kehittää tahtoaan, sen ilmaisemista ja sen hallitsemista.


title: Uhmaikä

text: Lapsi on kiukkuinen, masentunut, hapan, tottelematon, pisteliäs, nenäkäs tai jopa kyyninen. Myös epärealistiset fantasiat ovat uhmaikäiselle tyypillisiä.


title: Fonecta

text: Fonecta-konserni on suomalainen yhteystieto- ja mediayhtiö, joka on osa kansainvälistä European Directories -nimistä konsernia. Fonectan palvelut kattavat suoramarkkinoinnin ja hakumediat.


title: Fonecta

text: Fonecta työllistää noin 300 ihmistä yhdeksällä paikkakunnalla. Vuonna 2017 Fonecta-konsernin liikevaihto oli 114 miljoonaa euroa. Tilikauden tulos oli -1,5 miljoonaa euroa.


title: Fonecta

text: Fonectan nykyinen emoyhtiö European Directories syntyi vuonna 2005, kun Macquarie Group -konsernin johtama sijoitusyhteenliittymä osti Fonectan silloisen emoyhtiön, Yellow Brick Roadin. European Directories -konsernilla on liiketoimintaa kahdeksassa EU-maassa, sen henkilöstömäärä on 4 750 ja sillä on yli 700 000 yritysasiakasta. European Directories -konsernin omistavaan sijoitusyhteenliittymään kuuluvat Macquarie Groupin lisäksi kansainvälinen Macquarie Bank, kanadalainen sijoitusyhtiö Caisse ja japanilainen sijoitusyhtiö Nikko.


title: Fonecta

text:
Suomessa Fonecta on vakiinnuttanut asemaansa yritysostojen avulla: vuonna 2005 se osti Inoan, joka oli tuolloin Eniron ohella merkittävin yrityshakemistoalan yritys Suomessa. Vuonna 2010 Fonecta osti Enirolta Keltaiset sivut -tavaramerkin, Eniro.fi-verkkopalvelun ja Helsingin seudun sekä Pirkanmaan puhelinluettelot.
020202-palvelu toimii nykyään myös tekstiviesteillä.


title: Semper fidelis

text: Semper fidelis on latinankielinen fraasi, joka suomennettuna tarkoittaa "Aina uskollinen". Se on muun muassa Yhdysvaltain merijalkaväen (usein lyhennetyssä muodossa "Semper fi") sekä useiden muiden sotilasyksiköiden, sukujen ja kaupunkien motto.


title: Semper fidelis

text: ”Semper Fidelis” on myös Yhdysvaltain merijalkaväen marssi, jonka sävelsi John Philip Sousa.


title: Harri Rinne

text: Harri Mikael Rinne (s. 13. kesäkuuta 1948 Salo) on tamperelainen muusikko ja lauluntekijä. Hän on tehnyt Mikko Alatalon kanssa yhteistyötä 1970-luvulta saakka ja sai vuonna 2005 Alatalon kanssa Juha Vainio -palkinnon. Rinteen yhtyeitä ovat olleet muun muassa Coitus Int ja Välikausitakki. Hän teki yhteistyötä myös Juice Leskisen kanssa, johon Alatalon esittelemänä tutustui.


title: Harri Rinne

text: Rinne on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vihreiden ryhmässä. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden lisensiaatti.


title: Harri Rinne

text: Rinne on kirjoittanut useita kirjoja, muun muassa Viron lähihistoriaa käsittelevän kirjan "Laulava vallankumous – Viron rocksukupolven ihme" (2007), joka on ilmestynyt myös vironkielisenä ("Laulev revolutsioon – Eesti rokipõlvkonna ime", 2008). Teos perustuu virolaisten laulajien, soittajien ja yhteiskunnallisten vaikuttajien haastatteluihin.


title: Harri Rinne

text: Rinne on myös kirjoittanut Soundi-lehteen salanimellä Luigi Hämeenoja.


title: Harri Rinne

text: Rinne on naimisissa virolaisen naisen kanssa ja he asuvat Hiidenmaalla Virossa. Hän on ollut aiemmin naimisissa kahdesti ja hänellä on kolme aikuista lasta. Rinne on Tasavallan presidentti Sauli Niinistön luokkakaveri.


title: Kääpiögalaksi

text: Kääpiögalaksi on pienikokoinen galaksi. Niissä on korkeintaan muutama miljoona tähteä. Kääpiögalaksit kiertävät yleensä jotain suurempaa galaksia, esimerkiksi Linnunrataa. Kääpiögalakseja on paljon, mutta niitä on vaikea havaita kaukaa. Niistä harvatähtisemmät voidaan havaita ainoastaan havaitsemalla niiden tähtiä.


title: Juurikas

text: Ruokajuurikas eli juurikas ("Beta vulgaris") on revonhäntäkasvien ("Amaranthaceae") heimoon kuuluva kasvilaji. Aiemmin se luokiteltiin savikkakasveihin ("Chenopodiaceae").


title: Juurikas

text: Lajin villi muoto merijuurikas (tai rantajuurikas) ("Beta vulgaris" subsp. "maritima") kasvaa luonnonvaraisena Välimeren ja Länsi-Euroopan rannikoilla Länsi-Ruotsia myöten. Se on sopeutunut korkeaan suolapitoisuuteen kasvuympäristössään. Viljeltyjä muunnoksia kasvatetaan ihmisten ja eläinten ravinnoksi lähes kaikkialla maapallolla. Näihin kuuluvat:Juurikasta on käytetty ihmisten ja eläinten ravintona ja lääkekasvina jo varhain. Antiikin aikana Kreikassa ja Roomassa kasvit olivat lehtimangoldin tyylisiä muotoja, joista käytettiin pääasiassa lehtiä ja varsia. Jo silloin tunnettiin vaalean- ja tummanvihreitä sekä punalehtisiä muotoja. Myös juuren käytöstä ravinnoksi löytyy viitteitä jo antiikin ajoilta, mutta todennäköisesti sitä käytettiin yleisemmin vain lääketarkoituksiin. Juurikkaat olivat alun perin pitkä- ja ohutjuurisia, mutta vähitellen jalostuksen kautta kehittyivät ensimmäiset paksujuuriset muodot 1500-luvulle tultaessa. Punajuurinen muoto jalostettiin vasta 1600-luvulla. Moderni sokerintuotanto juurikkaasta kehitettiin 1700-luvulla, jolloin rehujuurikaslajiketta "White Silesian" alettiin jalostaa sokeripitoisemmaksi.


title: Zsolt Baumgartner

text: Zsolt Baumgartner (s. 1. tammikuuta 1981 Debrecen, Unkari) on unkarilainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja, joka ajoi Jordan- ja Minardi -talleissa 2003–2004. Baumgartner oli ensimmäinen unkarilainen kuljettaja F1-sarjassa ja myös ensimmäinen unkarilainen, joka sai MM-pisteitä F1-sarjassa. F1-urallaan Baumgartner on ehtinyt ajaa 20 GP-kilpailua ja sai yhden MM-pisteen Yhdysvaltain GP:stä vuonna 2004. Baumgartner on toistaiseksi ainoa unkarilainen F1-kuljettaja.


title: Zsolt Baumgartner

text: Ennen formulauraansa Baumgartner kilpaili Formula 3000 -sarjassa vuosina 2001–2003 saavuttaen yhteensä seitsemän pistettä. Formuloiden jälkeen Baumgartner kilpaili Champ Car-sarjassa vuonna 2007 toimien Minardi Team USAn testi- ja varakuljettajana. Vuonna 2008 Baumgartner kilpaili Superleague Formula-sarjassa toimien Tottenhamin joukkueen testikuljettajana.


title: Zsolt Baumgartner

text: Baumgartner tunnetaan myös nimellä HWNSNBM eli He Whose Name Shall Not Be Mentioned, Hän jonka nimeä ei tulla lausumaan.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Heisenbergin epämääräisyysperiaate on Werner Heisenbergin vuonna 1927 esittämä kvanttimekaniikan perusperiaate, jonka mukaan tiettyjen observaabeliparien arvoja ei voida määrittää samanaikaisesti äärettömän tarkasti. Tällaisia observaabelipareja ovat esimerkiksi hiukkasen paikka ja liikemäärä, joille epämääräisyysperiaatteen mukaan pätee kaava


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: missä formula_2 on hiukkasen paikan epätarkkuus, formula_3 hiukkasen liikemäärän epätarkkuus ja formula_4 on redusoitu Planckin vakio.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Toinen mahdollinen määritelmä on


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: missä h on Planckin vakio.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Vastaavanlainen epämääräisyysrelaatio on voimassa myös energialle ja ajalle:


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: missä formula_7 on hiukkasen energian epätarkkuus ja formula_8 sen ajanhetken epätarkkuus, jolloin hiukkasen energia oli tietyn suuruinen.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Periaate ei koske ainoastaan ihmisen tekemää mittausta, vaan sitä, miten suuria suureiden vaihtelut voivat olla kaikissa tilanteissa. Jos hiukkanen pakotetaan pieneen tilaan ulkoisen voiman avulla, jolloin sen paikan epätarkkuutta pienennetään, sen liikemäärä eli samalla nopeus väkisinkin kasvaa. Merkittävä osa voimasta, joka estää atomiytimiä ja atomeja romahtamasta tulee suoraan seurauksena Heisenbergin epätarkkuusperiaatteesta. Sama koskee erittäin tiheitä tähtiä kuten valkoisia kääpiöitä ja neutronitähtiä.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: 2 mikrometrin (µm) halkaisijan hiukkanen, jonka massa on 10 kg, on rajattu 10 µm pitkään laatikkoon. Millä tarkkuudella hiukkasen nopeus voidaan määrittää?


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Mikä olisi saman hiukkasen sijainti jos sen tiedetään olevan täysin levossa?


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Yhden 1s elektronikuoren omaavan atomin halkaisija on 1 ångströmi. Mikä on siinä olevan elektronin nopeus?


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Ainehiukkasilla kuten elektroneilla aaltomaista luonnetta (ne voivat esimerkiksi diffraktoida) ja niillä on hiukkasmaista luonnetta (ne voivat edetä eteenpäin sädemäisen suoraan ja niitä voidaan havaita esiintyvän yksittäin). Niitä voidaan siksi mallintaa hiukkasten ja aaltojen välimuotoisina "aaltopaketteina", jotka ovat aaltomuotoisia, mutta niiden sijainti on silti rajoittunut tietylle alueelle Δx. Massan m ja nopeuden v hiukkasilla on tietty liikemäärä p=mv. Aaltopaketit eivät ole kuitenkaan täydellinen kuvaus esimerkiksi elektroneista, mutta ne ovat hyödyllinen ajatustyökalu niiden aalto-hiukkasluonteen ajatteluun.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Aaltopaketti muodostuu usean eri taajuusvälin Δf päällekkäisestä aallosta. Aallot voimistavat ja heikentävät toisiaan paikoitellen eli interferoivat keskenään ja lopputulos näkyy yksittäisten aaltojen sijaan aaltopakettina. Aaltopaketin liikkuessa jonkin tilan halki sillä kestää ohittaa jokin tilan piste aikavälin Δt verran. Fourier-analyysillä voidaan todistaa että Δf Δt ≈ 1.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Aikavälillä Δt aaltopaketti liikkuu tilan x-akselia pitkin matkan Δx joka nopeuden kaavalla laskettuna on


Heisenbergin epätarkkuusperiaate


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Yhtälö voidaan muuntaa myös muotoon


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Siniaalloille pätee yhtälö λf = v, jossa λ on aallonpituus ja f on taajuus. Ainehiukkaselle λ saadaan De Broglien yhtälöllä λ = h/p, jossa h on Planckin vakio. Yhdistämällä nämä saadaan taajuudeksi


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Oletetaan että liikemäärä p muuntuu Δp verran ja taajuus Δf verran, mutta muutokset ovat erittäin pieniä eli Δp ≪ p ja Δf ≪ f. Tällöin yllä olevan yhtälön Δp ja Δf voidaan pitää differentiaaleina dp ja df. Derivoimalla yhtälö saadaan


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Yllä oleva Δf- ja ylempänä oleva Δt-yhtälöt voidaan yhdistää


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Fourier-analyysin mukaan Δf Δt ≈ 1, mutta tämä on pienin arvo, joka voidaan mitata. Todelliset mittaukset antavat suurempia epätarkkuuksia, joten yhtälö on pikemminkin Δf Δt ≥ 1. Käyttämällä tätä tietoa, saadaan yllä olevasta yhtälöstä epätarkkuusperiaatteen kaava


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: y-akselin arvoille Δy ja Δp pätee samanlainen kaava.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Epätarkkuusperiaatetta voi tehdä uskottavaksi esimerkiksi seuraavan kokeen avulla:


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Määritettäessä hiukkasen paikkaa esimerkiksi sähkömagneettisen säteilyn avulla on säteilyn aallonpituus samaa suuruusluokkaa tarkkuuden kanssa. Pienempi aallonpituus antaa suuremman tarkkuuden, mutta lisää fotonin energiaa, jolloin mitattavan hiukkasen nopeus muuttuu enemmän. Tästä muutoksesta ei saada tietoa.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Toinen koe perustuu siihen, että myös aine on aalto. Kun elektroni ammutaan hyvin kapeasta aukosta, saadaan tietoa sen paikasta. Mitä kapeampi aukko, sitä kapeampi se alue, josta elektroni on voinut kulkea. Ongelma tarkkuuden lisäämiseen tulee siitä, että elektroni alkaa käyttäytyä aaltomaisesti ja diffraktoituu kapeassa aukossa. Sen liikkeelle ja siten liikemäärälle tulee siis myös komponentti aukon tasoon. Tuloksena on siis, että mitä tarkemmin tiedetään se paikka, josta elektroni meni aukon läpi, sitä enemmän liikemäärä hajoaa aukon tasossa. Jos aukkoa suurennetaan, eli paikkatiedon tarkkuus vähenee, liikemäärän tarkkuus suurenee.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: On kuitenkin huomattavaa että epätarkkuusperiaate pätee kaikille mahdollisille mittauksille, erityisesti nk. ideaaliselle mittaukselle eli sellaiselle mittaukselle, joka ei muuta systeemin tilaa ollenkaan. Näin ollen epämääräisyyden katsotaan yleisesti olevan pienten hiukkasten perusominaisuus, eli esimerkiksi hiukkasen paikka ja liikemäärä ovat aina levinneet niin että epämääräisyysperiaate on voimassa.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Epätarkkuusperiaate säätää ne fysikaaliset rajat, joissa klassisen sähkömagnetismin funktioita voidaan soveltaa. Samaten sen avulla voidaan määrätä ne kokoluokat, joilla mikroprosessorin toimintaan alkaa tulla epäluotettavuutta.


title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Epätarkkuudesta seuraa myös nollapiste-energia, nollaa suurempi energia, joka on systeemin pienin mahdollinen energia. Kaikilla systeemeillä on nollapiste-energia.


title: Seyfertin galaksi

text: Seyfertin galaksit ovat galakseja, joilla on epätavallisen kirkas ydin. Ne ovat kierteisgalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Ytimen suuren kirkkauden aiheuttaa ytimessä oleva supermassiivinen musta aukko, johon syöksyvä aine kuumenee ja säteilee valtavasti sähkömagneettista säteilyä, kuten valoa, joka voi ajoittain peittää galaksin muut tähdet pois näkyvistä. Seyfertin galaksien kirkkaudessa tapahtuu vaihteluja noin vuoden aikaskaalassa. Tavalliset galaksit, joilla on aktiivinen ydin, kuuluvat Seyfertin galakseihin. Seyfertin galaksit säteilevät hyvin kirkkasti vedyn, heliumin, hapen ja typen aallonpituusalueilla ja niissä tapahtuu voimakasta liikettä nopeudella 500 – 4000 km/s. Tämän arvioidaan olevan peräisin mustan aukon ympärillä pyörivästä hehkuvasta kaasusta. Seyfertin galaksit säteilevät voimakkaasti myös radioaaltoja, infrapunaa, ultraviolettia ja röntgensäteitä mikä viittaa suuriin energioihin. Seyfertin galaksit jaetaan luokkiin 1 ja 2 sen mukaan, esiintyykö niiden spektrissä leventyneitä, suurista nopeuksista kertovia emissioviivoja, niin kuin tyypissä 1 esiintyy. Näiden tyyppien välillä voi olla desimaaleja esimerkiksi 1,5 tai 1,9. Oletetaan, että tyypissä 2 nopeasti liikkuva kaasu on peittynyt tähtienvälisen pölyn tai mustan aukon ytimen ympärillä hitaammin liikkuvan kaasun taakse.


title: Seyfertin galaksi

text: Esimerkki Seyfertin galaksista on NGC 3079. Seyfertin galaksit on nimetty niitä 1940-luvun alussa tutkineen yhdysvaltalaisen tähtitieteilijä "Carl Keenan Seyfert"in mukaan. Noin 10% kaikista galakseista on Seyfertin galakseja.


title: Aktiivinen galaksi

text: Aktiivinen galaksi on galaksi, joka säteilee huomattavasti enemmän energiaa kuin mitä sen tähdet, hehkuvat kaasusumut ja pöly pystyvät säteilemään. Ylimääräinen säteily tulee yleensä tiiviistä galaksin ytimestä, josta monesti purkautuu suihkuja. Aktiiviset galaksit säteilevät tyypistä riippuen runsaasti infrapunaa, radioaaltoja, ultraviolettia, röntgensäteitä ja gammasäteitä.


title: Aktiivinen galaksi

text:
Aktiivisia galakseja ovat mm. radiogalaksit, kvasaarit ja Seyfertin galaksit. Esimerkiksi Neitsyen jättiläisgalaksi M87 on aktiivinen elliptinen galaksi, josta lähtee suihku. Monilla radiogalakseilla on kaksi symmetristä "siipeä" jotka ovat syntyneet suihkusta, ja jotka säteilevät radioalueella. Tunnettu on myös elliptinen Centaurus A.
Aktiivisten galaksien ytimistä käytetään lyhennettä AGN (engl. "Active Galactic Nuclei") ja sitä ympäröivää varsinaista galaksia kutsutaan AGN:n "emogalaksiksi". Ytimestä lähtevät suihkut säteilevät kirkkaasti radioalueella, ja näin havaitaan katselusuunnasta riippuen joko radiogalaksi tai kvasaari. Aktiivisen galaksin ytimessä oletetaan olevan 10–10 Auringon massainen musta aukko, johon syöksyy ainetta sitä kiertävästä kiekosta. Mustaan aukkoon syöksyvä aine kasautuu kertymäkiekoksi. Magneettikentät sinkoavat ainetta valtavalla nopeudella kertymäkiekon navoista poispäin. Täysin suihkujen syntymisen teoriaa ei tunneta.


title: Aktiivinen galaksi

text: Kaikkien aktiivisten galaksien, kvasaarien, radiogalaksien ja Seyfertin galaksien perusrakenne on sama. Kohteet vain nähdään eri suunnista.


title: Thymus

text: Thymus tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Se on siinä

text: Se on siinä oli suomalainen humoristinen urheilutietokilpailuohjelma, jota lähetettiin Yleisradion TV2-kanavalla sunnuntaisin kello 22:05 alkaen keväästä 2001 kevääseen 2009.


title: Se on siinä

text: Ohjelmaa juonsi urheiluselostaja Antero Mertaranta, ja vakiokilpailijoina toimivat Risto Kaskilahti ja Jukka Laaksonen. Jokaisessa ohjelmassa oli lisäksi kolmas, vaihtuva kilpailija, joka yleensä oli joku julkisuuden henkilö. Silloin tällöin vieraita saattoi olla myös kaksi, jolloin he vastasivat kysymyksiin yhdessä. Ohjelmassa vieraili myös joitakin ulkomaalaisia entisiä huippu-urheilijoita, kuten pikajuoksija Ben Johnson, koripalloilija Dennis Rodman, jääkiekkoilijat Börje Salming ja Doug Shedden sekä nyrkkeilijä Joe Frazier.


title: Se on siinä

text: "Se on siinä" on saanut nimensä Mertarannan kuuluisasta lausahduksesta vuoden 1995 jääkiekon MM-kilpailujen selostuksessa. Ohjelma valittiin yleisön Venla-äänestyksessä vuoden parhaaksi viihdeohjelmaksi vuonna 2005.


title: Se on siinä

text: Ohjelman erääksi tavaramerkiksi nousi ”jäniskevennys”, kuvanauhanpätkä, jossa kesken ampumahiihtokilpailun ladulle juoksee jänis, joka vetää hetken aikaa kilpailijoiden letkaa perässään koirien juoksukilpailuissa käytettävien vauhdittajajänisten – tai kestävyysjuoksun kirittäjien eli ”jänisten” – tapaan. Jäniskevennystä näytettiin ohjelmassa aina silloin tällöin kilpailijoiden sitä pyytäessä. Toinen ohjelman tavaramerkki oli iltasatu, lyhyt perinteisiä eurooppalaisia satuja muistuttava ja ajankohtaisista henkilöistä ja ilmiöistä kertova tarina, jonka juontaja Mertaranta kertoi ohjelman lopuksi.


title: Se on siinä

text: Ohjelman viimeinen jakso esitettiin sunnuntaina 31. toukokuuta 2009. Jaksossa vakiojäsenet Risto Kaskilahti ja Jukka Laaksonen sekä juontaja Antero Mertaranta muistelivat menneitä ja ohjelmassa nähtiin pätkiä vanhoista jaksoista.


title: Tähtiryöppygalaksi

text: Tähtiryöppygalaksi on galaksi, jossa syntyy runsaasti uusia tähtiä, kymmeniä, jopa satoja kertoja nopeammin kuin muissa galakseissa. Tämä ei ole erillinen galaksien tyyppi vaan vaihe minkä tahansa galaksin kehityksessä. Tähtiryöppyvaihe voi kestää kymmenen miljoonaa vuotta tai enemmän, mikä on silti vain murto-osa galaksin elinkaaresta.


title: Tähtiryöppygalaksi

text: Tähtiryöppygalaksit ovat joko spiraaligalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Myös tavallisissa galakseissa syntyy tähtiä koko ajan, mutta huomattavasti hitaammin kuin tähtiryöppygalakseissa. Wolf-Rayet-galakseissa syntyy runsaasti Wolf-Rayet-tähtiä. Tähtiryöppy voi käyttää kaiken tähtien syntyyn käytettävissä olevan kaasun ja pölyn ja kestää alle galaksin pyörähdysajan. Tähtiryöppyjen sisällä nuoret siniset tähdet kuumentavat ympäröivää kaasua ja räjähtelevät supernovina. Galaksien törmäysten lisäksi tähtien syntyryöppyjä laukaisevat lähigalaksien aiheuttamat häiriöt ja sauvan muodostuminen galaksiin.


title: Tähtiryöppygalaksi

text: Tunnettuja tähtiryöppygalakseja ovat M 82 ja IC 10. M82:n tähtiryöpyn aiheuttaa M81:n läheisyys. Näiden galaksien välillä on kaasusilta.


title: Tähtiryöppygalaksi

text: Tähtiryöppygalakseihin kuuluvat nuoret "siniset kompaktit galaksit" (BCG:t) jollaisia ovat ESO338-IG04 ja Haro11. Nämä galaksit ovat yleensä pienimassaista ja pölyttömiä ja niiden metallipitoisuus on pieni. Kaikesta päätellen ne ovat nuoria galakseja, joissa on nuoria ultraviolettia ja sinistä säteileviä tähtiä, jotka luultavasti kuuluvat näiden galaksien ensimmäiseen tähtisukupolveen. Näissä galakseissa havaitaan merkkejä sulautumisista toisiin galakseihin tai läheistä vuorovaikutusta muihin galakseihin. Metalliköyhin (suhteellisesti nuorin) lienee galaksi IZw18.


title: Tähtiryöppygalaksi

text: Huippukirkkaat infrapunagalaksit (ULIRG) ovat hyvin pölyisiä galakseja. Näissä infrapunaa säteilevä lämmin pöly on nuorten kuumien sinisten tähtien lämmittämää. Säteilyn huippu on noin 100 mikrometrin tienoilla. Esimerkkinä ULIRG:sta on Arp220. Ei osata täsmälleen sanoa, lämmittääkö pölyä tähtien syntyryöppy vai musta aukko, johon syöksyy kuumaa materiaa.


title: Blasaari

text:
Blasaari on kvasaaria muistuttava aktiivinen galaksi. Blasaareissa galaksiytimestä lähtevä relativistinen suihku suuntautuu suoraan meitä kohti ja kirkastuu siksi äärimmäisen voimakkaasti. Blasaarit jaetaan kahteen tyyppiin:On myös löydetty muutamia kohteita, joiden ominaisuudet ovat näiden väliltä. Blasaarien tyypillisiä erikoispiirteitä ovat suuret kirkkaudet, hyvin nopeat (aikaskaala minuuteista muutamiin päiviin) valonvaihtelut ja suuri valon polarisaatio tavallisiin kvasaareihin verrattuna.
Blasaareja ovat mm. 3C273, BL Lacertae, PKS 2155-304. Hyvin energisiä, nk. TeV-blasaareja ovat Markarian 421 ja Markarian 501.


title: Blasaari

text:
Blasaarien lähes valon nopeudella liikkuvat iskuaallot näyttävät meistä ylittävän valon nopeuden muutaman parsekin päässä blasaarin ytimestä.
BL Lacertae -kohteet ovat heikkoja, OVV-kvasaarit voimakkaita radiosäteilijöitä. Blasaarin ytimen koko on vain tuhannesosa parsekia eli noin 200 AU.
Ytimessä on musta aukko, johon syöksyvä kaasu on asettunut kiekkomaiseen muotoon, ja säteilee
valoa ja hiukkassäteilyä. Ydintä ympäröi muutaman parsekin säteinen kaasurengas, joka muistuttaa munkkirinkilää. Ytimestä kiekon napojen suunnassa lähtevä kaasusuihku syntyy mustan aukon lähellä olevan kiekon säteilyn ja magneettikentän kohdatessa toisensa.
Suihku ulottuu kymmenien kiloparsekien päähän mustasta aukosta. Kertymäkiekon säteily on yleensä synkrotronisäteilyä ja käänteistä Compton-säteilyä
tietyillä aallonpituuksilla. Suihkut sinkoutuvat ytimestä pois relativistisella 0,95–0,99 kertaisella valonnopeudella. Koska suihku liikkuu lähes valon nopeudella, sen havaitsemisessa vaikuttavat relativistiset ilmiöt, jotka mm. vahvistavat havaitsijalle suihkun kirkkautta ja pienentävät suihkussa tapahtuvien ilmiöiden aikoja, niin että jotkut asiat näyttävät tapahtuvan yli valonnopeudella.


title: Blasaari

text: Jos ytimen suihku havaittaisiin sivusta, se olisi hyvin himmeä. Mitä enemmän suihku suuntautuu Maata kohti, sitä kirkkaampi se on. Poispäin Maasta suuntautuva suihku on yleensä hyvin himmeä. Molemmat suihkut näkyvät yhtä kirkkaina, jos ne kummatkin ovat 90 asteen kulmassa. Meitä kohti suuntautuva suihku näyttää relativististen efektien takia olevan 600 kertaa todellista kirkkaampi.


title: Sauvaspiraaligalaksi

text: Sauvaspiraaligalaksi eli sauvakierregalaksi (merkintä SB) on kierteisgalaksi, jonka kierrehaarat lähtevät keskustan läpi kulkevan sauvan päistä eivätkä keskeltä kuten tavallisessa kierteisgalaksissa. Muissa suhteissa sauvaspiraaligalaksi on samanlainen kuin tavallinen kierteisgalaksi. Se myös jaetaan samalla tavalla neljään alatyyppiin (SBa, SBb, SBc ja SBd) sekä viidenteen tyyppiin, epäkeskiseen SBm, jossa ainoa kierrehaara alkaa sauvan päästä.


title: Sauvaspiraaligalaksi

text: Sauvaspiraaligalaksin keskustan sauva voi olla muodoltaan leveä laatta tai laatikko mutta myös soukempi sukkula. Sauvan arvellaan syntyneen aineesta, jota on ajautunut galaksin keskustaan sen ulko-osista.


title: Tykistöohjus

text: Tykistöohjus on epäsuoraa tulta ampuva tykistöase. Se on taktinen ohjus, jonka kantama on muutamia satoja kilometrejä (165–300 km). Tykistöohjuksen tyypillisiä maaleja ovat tavanomaisen tykistön kantaman ulkopuolelle jäävät vihollisen ryhmitysalueet, kauaskantoinen tykistö, sekä muut tärkeät maalit.


title: Tykistöohjus

text: Tykistöohjus eroaa tykistöraketista kahdella tapaa. Ensinnäkin ohjuksen moottori toimii lentoradalla kauemmin kuin raketinheittimessä, jolloin saavutetaan suurempi kantama (raketilla korkeintaan noin 70 km). Toiseksi raketinheittimillä pyritään saamaan aikaan suuri hetkellinen tulivaikutus maalialueelle, jolloin raketteja ammutaan samanaikaisesti jopa kymmeniä. Tykistöraketista poiketen tykistöohjus ohjautuu aktiivisesti maaliinsa, yleensä lentoradan loppuvaiheessa.


title: Tykistöohjus

text: Tykistöohjuksen taistelukärki voi olla joko varsin tarkka (osuu alle sadan metrin säteellä) räjähdysainekranaatti tai esimerkiksi 13 itseohjautuvaa panssarinläpäisykranaattia.


title: Tykistöohjus

text: Tykistöohjus on yleensä sijoitettu liikuteltavalle tela- tai pyörälavetille, jotta ohjuksen tuliasema ei paljastuisi, ja että ohjuksen ampuminen voisi tapahtua nopeasti.


title: Epäsäännöllinen galaksi

text:
Epäsäännöllinen galaksi (tyypin I ja Irr galaksi) on galaksi, jonka muoto on epämääräinen.
Epäsäännöllinen galaksi ei ole kierteisgalaksi, sauvaspiraaligalaksi, elliptinen galaksi tai linssimäinen galaksi eli mikään Hubblen galaksiluokitukseen sopiva galaksi.
Irr I -tyypin galakseissa on jonkinlaista rakennetta.
Nämä voidaan jakaa spiraalimaista rakennetta omaaviin Sm-galakseihin ja jos tätä ei ole, niin Im-tyyppiin.
Irr II -tyypin galakseissa ei ole mitään rakennetta, niiden ulkoasu on täysin satunnainen.
Epäsäännölliset kääpiögalaksit tyyppiä dI tai dIrrs ovat runsaasti kaasua sisältäviä, luultavasti nuoria pieniä galakseja. Näiden tähtien metallipitoisuus on alhainen, ja oletetaan, että nämä galaksit olivat maailmankaikkeuden ensimmäisiä galakseja.


title: Sininen jättiläinen

text: Sininen jättiläinen on kuuma, sininen tai sinivalkoinen, nuori massiivinen tähti. Sinisen jättiläisen massa on yli 18 aurinkoa. Spektriluokka on O tai B, absoluuttinen kirkkaus -5 tai -6 tai yli.


title: Sininen jättiläinen

text: Nämä tähdet sijoittuvat HR-kaaviossa vasempaan ylänurkkaan. Sinisten jättiläisten elinikä on kymmeniä - satoja miljoonia vuosia. Sinisiä jättiläisiä ovat muun muassa Regulus ja Saiph.


title: Sininen jättiläinen

text:
Suurimpia ja kirkkaimpia tähtiä ovat siniset ylijättiläiset, jotka kuuluvat spektriluokkaan O. Näiden massat ovat aluksi 80 – 200 Auringon massaa, mutta ne menettävät massaansa nopeasti.
Rigel on sininen ylijättiläinen.


title: Kuuma kupla

text: Kuuma kupla on Linnunradassa oleva kuuman kaasun alue, jollaisia on galaksimme kiekossa kylmemmän tähtienvälisen kaasun sisässä. Kuplien kaasu on hiukkasten liikkeestä päätellen hyvin kuumaa mutta niin harvaa, ettei se käytännössä lämmitä. Aurinko sijaitsee paikallisessa kuumassa kuplassa eli Silmukka I:ssa.


title: Kuuma kupla

text: Kuumat kuplat syntyvät tähtien räjähtäessä supernovina sekä myös nuorten tähtien puhaltaessa voimakasta tähtituulta, joka on käytännössä kuumaa ionisoitunutta kaasua.


title: Kuuma kupla

text: Kuplien voidaan ajatella olevan laajentuneita HII-alueita. Miljoonien vuosien kuluessa syntynyt kupla laajenee. Tunnettuja kuplia ovat "Silmukka II", jossa sijaitsee Pohjantähti, "Silmukka III" ja Barnardin silmukka (Sh 2-276), jossa on Rigel. Barnardin silmukka näkyy meille Rigelin ja Orionin vyön suunnassa kaarena esimerkiksi punaisessa valossa tähtitaivaasta otetussa tarkassa kuvassa. Muun muassa Hevosenpääsumu kuuluu Barnardin silmukkaan. Barnardin silmukka kattaa 600 kaariminuuttia eli 10 astetta, ja se sijaitsee 1 600 valovuoden päässä ollen läpimitaltaan 300 valovuotta. Kupla syntyi noin 2 miljoonaa vuotta sitten supernovaräjähdyksessä.


title: Juurikkaat

text: Juurikkaat ("Beta") on kasvisuku revonhäntäkasvien ("Amaranthaceae") heimossa ja "Betoideae"-alaheimossa. Aiemmin suku on luokiteltu savikkakasvien ("Chenopodiaceae") heimoon. Tunnetuin laji on juurikas ("Beta vulgaris").Ruokajuurikkaan ("B. vulgaris") alalajeja ja muunnoksia:


title: Half-Life: Blue Shift

text: Half-Life: Blue Shift on Gearbox Softwaren kehittämä lisäosa Valve Corporationin "Half-Life"-videopeliin. Gearbox on kehittänyt myös "" -lisäosan.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Peli sijoittuu tarinallisesti samaan asetelmaan kuin "Half-Life", mutta tarina koetaan Black Mesan tutkimuskeskuksessa turvamiehenä työskentelevän Barney Calhounin silmin. Hän pyrkii selviytymään pois Black Mesan tutkimuskeskuksesta epäonnistuneen teleportaatiokokeen jälkeen.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Pelin nimellä "Blue Shift" on kaksoismerkitys, nimi viittaa Barney Calhounin työvuoroon sekä sinisiirtymänä (engl. "blueshift") tunnettuun tieteelliseen ilmiöön.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Peli sai pääosin myönteisen vastaanoton, tosin sen lyhyyttä sekä vanhentunutta sisältöä kritisoitiin.


title: Half-Life: Blue Shift

text: "Half-Life: Blue Shift" on toimintavetoinen ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelaaja ohjaa turvamies Barney Calhounia, jonka silmin tapahtumat kuvataan. Juonta kuljetetaan eteenpäin kohtauksilla, jotka vaikuttavat satunnaisilta mutta ovat käsikirjoitettuja. Pelin alueita ei ole jaettu erillisiin tasoihin, vaan kaikki peliympäristöt on yhdistetty toisiinsa. Ympäristön lineaarisen suunnittelun ja käsikirjoitettujen kohtausten takia pelaaja etenee koko ajan eteenpäin putkessa. Kenttien välillä on aina lyhyt lataustauko, jonka aikana seuraava pelialue latautuu.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Läpi pelin pelaajan aseistus pysyy samanlaisena. Aseistus koostuu pääosin realistisista tuliaseista ja sorkkaraudasta, jota käytetään lähitaisteluaseena. Useimmilla aseilla on myös toissijainen hyökkäys: esimerkiksi rynnäkkökiväärillä voi laukaista aseeseen liitetyn kranaatinheittimen.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Calhoun kykenee käskyttämään henkilökuntaa. Turvamiehet voivat antaa taustatukea, kun taas tiedemiehet voivat avata ovia ja lääkitä pelaajaa.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Kentissä on saatavilla ammus- ja terveyspaketteja sekä seiniin kiinnitettyjä, alun perin tiedemiesten HEV-puvuille suunniteltuja terveyden ja suojauksen lataamislaitteita, joilla Calhoun voi ladata omaa suojaliiviään.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Pelin viholliset koostuvat pääosin "Half-Lifesta" tutuista Xen-ulottuvuuden avaruusolioista ja yhdysvaltain hallituksen lähettämistä Hazardous Enviroment Combat Unitin, HECUn, erikoissotilaista.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Emopelistä ja "Opposing Forcesta" poiketen "Blue Shiftissä" ei ole lainkaan moninpeliä.


title: Half-Life: Blue Shift

text: "Blue Shiftin" pääasiallisena tapahtumapaikkana ja peliympäristönä toimii Black Mesan tutkimuskeskus, joka on kuvitteellinen tutkimuslaitos New Mexicossa, Yhdysvalloissa. Black Mesa rakennettiin 1950-luvulla, jolloin Yhdysvaltain asevoimat rakensi joukon huippusalaisia, strategisesti tärkeitä ydinohjussiiloja New Mexicon autiomaahan. Neuvostoliiton romahdettua ja kylmän sodan päätyttyä siiloilla ei enää ollut sotilaallista merkitystä, minkä johdosta Yhdysvaltain hallitus päätti muuttaa entisen sotilastukikohdan tutkimuslaitokseksi. Hylättyjä siiloja laajennettiin ja niihin rakennettiin tutkimustiloja. Black Mesa on jaettu eri sektoreihin, joilla jokaisella on oma erityinen tehtävänsä.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Pelin toinen tapahtumapaikka on avaruusolioiden kotimaailma Xen, joka muistuttaa kaasusumun ympärille muodostunutta, leijuvien pienten asteroidien tai saarten muodostamaa rykelmää.


title: Half-Life: Blue Shift

text: 27-vuotias tiedemies Gordon Freeman suorittaa teleportaatiokokeen, mikä epäonnistuu ja aiheuttaa niinkutsutun resonanssikaskadin ja synnyttää portaalin maan ja Xen-ulottuvuuden välille. Lopulta resonanssikaskadin pulssiaalto vapautuu ja tuhoaa ison osan keskuksesta sekä sen työntekijöistä. Xenistä portaalien kautta matkaavat avaruusoliot ovat vihamielisiä, ja keskuksen työntekijät kutsuvat apua Yhdysvaltain hallitukselta hätäviestillä. Black Mesaan saapuu pian "Hazardous Enviroment Combat Unit" (HECU) -erikoisyksikkö, jonka tehtävänä on avaruusolioiden sekä työntekijöiden eliminoiminen, jotta nämä eivät kertoisi laitoksen huippusalaisista kokeista tai resonanssikaskadin vaikutuksista. Tutkimuskeskus muuttuu luhistuneeksi taistelutantereeksi, ja osa henkilökunnasta alkaa puolustamaan itseään niin xenin lajeilta kuin sotilailta.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Barney Calhoun saapuu junavaunulla turvamiesten oleskelualueelle, ja saatuaan varusteensa hänet määrätään avustamaan kahta tiedemiestä. Barneyn avustettua heitä käynnistämään hissin Gordon Freemanin aiheuttaman resonanssikaskadin pulssiaalto vaurioittaa tutkimuslaitoksen rakenteita. Hissikaapeli katkeaa, ja hissi putoaa kuilun pohjalle. Vaikka Barney menettääkin tajuntansa, hän selviytyy onnettomuudesta ainoana hengissä. Barney jatkaa eteenpäin ja saa selville, että resonanssikaskadin seurauksena Xenistä kotoisin olevat muukalaisolennot kykenevät kaukosiirtymään tutkimuslaitokseen.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Kun Barney yrittää paeta raunioituneesta tutkimuslaitoksesta, hän kohtaa Yhdysvaltain asevoimien lähettämän HECU-erikoisjoukon sotilaita, jotka on määrätty eliminoimaan kaikki Black Mesan työntekijät sekä avaruusoliot. Barney kohtaa pian pahasti haavoittuneen tohtori Haroldin, joka ennen kuolemaansa käskee Barneya etsimään käsiinsä kollegansa tohtori Rosenbergin, joka voi auttaa hänet ulos tutkimuslaitoksesta. Barney löytää Rosenbergin junavaunusta vangittuna. Sotilaat vangitsevat Barneyn Rosenbergin kanssa vaunuun. Kuitenkin yhteistyön avulla Barney tappaa sotilaat, ja Rosenberg käskee Barneya viemään hänet samaan paikkaan josta Haroldin ruumis löytyi. Ruumiin läheltä he etenevät salaiseen hissiin joka vie heidät Rosenbergin toimistoon sekä tämän kahden kollegan, tohtori Bennetin ja tohtori Simmonsin, luo. Rosenberg käynnistää vanhan teleportaatiolaitteen ja kertoo Barneylle sen toiminnasta. Hänelle annetaan tehtäväksi käynnistää tiedemiesten Xeniin pystyttämä majakka, ja Barney telesiirretään muukalaisten kotimaailmaan.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Barney löytää ja käynnistää Xenissä majakan taisteltuaan olentoja vastaan. Barney ehtii hypätä paluuportaaliin ennen virran loppumista. Rosenberg tämän jälkeen käskee Barneya lataamaan laitteen akun ja lähettää hänet hissillä alakertaan joka kuhisee vihollisia. Barney käynnistää energialaitteen ja HECUn sotilaiden sekä muukalaisten vastustuksesta huolimatta onnistuu lataamaan akun ja lähettämään sen ylös. Palattuaan Barney avustaa Rosenbergia telesiirtolaitteen käytössä avaamalla portaaleja. Bennet, Simmons ja Rosenberg pääsevät turvallisesti portaalien kautta Black Mesan ulkopuolelle, mutta Barneyn vuoron tullessa HECUn sotilaat hyökkäävät teleportaatiohuoneeseen. Barney onnistuu hyppäämään portaaliin viime hetkellä ja päätyy tiedemiesten luo, mutta telesiirtyy väliaikaisesti Xeniin ja sitten jälleen sisälle tutkimuslaitokseen, jossa hän näkee kahden HECUn sotilaan raahamassa tajutonta Gordon Freemania. Barney pääsee kuitenkin takaisin tiedemiesten luo ja nelikko pakenee Black Mesasta aavikkomaasturilla.


title: Half-Life: Blue Shift

text: "Blue Shift" julkistettiin vuonna 2000 alun perin lisäosana "Half-Lifen" julkaisemattomaan Dreamcast-versioon. Vaikka Dreamcast-version kehittämisestä vastasi pääosin Captivation Digital Laboratories, Gearbox Software huolehti uudesta lisäosasta. Gearbox oli myös kehittänyt emopelin toisen lisäosan, "Half-Life: Opposing Forcen" vuonna 1999. Julkaisija Sierra Entertainment julkisti 30. elokuuta 2000 lisäosan nimeksi "Blue Shift". Dreamcast-version kerrottiin käyttävän korkealaatuisia malleja ja tekstuureita. Näiden mallien polygonien määrä olisivat tuplat Valve Corporationin alkuperäisistä. Vuoden 2000 European Computer Trade Show -tapahtumassa paljastettiin uutta tietoa pelistä ja sen tarinasta. Lisäksi Dreamcast-version julkaisupäivämääräksi annettiin 1. marraskuuta 2000. Sierra selitti pelin myöhästymistä sillä, että he haluaisivat ”pelin täyttävän odotukset” ja ilmoittivat pelin ilmestyvän vuoden lopussa. Kuvia sekä lisätietoa pelimekaniikasta ja tarinasta annettiin seuraavien viikkojen ja kuukausien aikana. Kun Dreamcast-version julkaisupäivämäärä vaihtui jatkuvasti, alettiin epäillä pelin ilmestymistä kokonaan. 16. kesäkuuta 2001 Sierra julkisti lehdistötilaisuudessa, että Dreamcast-version kehitys on lopetettu ”markkinointisyistä”. Dreamcastin kehitysversio kuitenkin ladattiin myöhemmin internettiin ladattavaksi. Vaikka Dreamcast-versio kuopattiin, "Blue Shift" päätettiin julkaista PC:lle itsenäisenä lisäosana, joka ei vaatisi alkuperäistä "Half-Lifea" toimiakseen. Dreamcast-versiota varten kehitetyt uudet mallit ja tekstuurit päätettiin julkaista "Blue Shiftin" mukana käytettäviksi myös emopelille sekä "Opposing Forcelle". Vuoden 2001 E3-tapahtumassa Gearbox ilmoitti pelin kehityksen päättyneen. Lisäksi tapahtumassa esiteltiin pelattava versio "Blue Shiftistä".


title: Half-Life: Blue Shift

text: Peli julkaistiin 1. kesäkuuta 2001. "Blue Shift" ja tarkat mallit ja tekstuurit sisältävä Half-Life High Definition Pack julkaistiin elokuussa 2005 Valven Steam-palvelussa. Peli julkaistiin myöhemmin osana Sierran "" -pelipakettia ja "Half-Life 1 Anthology" -pakettia. "Anthology"-pakettiin kuuluu myös alkuperäinen "Half-Life", sen toinen lisäosa "", sekä "Team Fortress Classic".


title: Half-Life: Blue Shift

text: Peli sai ristiriitaisen vastaanoton ja pitää 67 prosentin keskiarvoa GameRankings-sivustolla ja 71 pisteen kokonaismäärää Metacritic-palvelussa. Pelin hyllyversiota on myyty yli 800 000 kappaletta ja Steam-versiota yli 5 miljoonaa kappaletta. IGN-sivuston arvostelussa kriitikko Tal Blevins sanoi pelin olevan ”tuttua "Half-Lifea"” sekoittamalla toimintaa sekä pulmanratkontaa toisiinsa. Hän sanoi pulmien olevan loogisia ja helppoja, tosin hän ei pitänyt muutamasta hyppimistä vaativasta pulmasta. Vaikka hän ylistikin pelin ”eeppistä” tunnelmaa, hän kritisoi pelin lyhyttä kestoa. GameSpotin Greg Kasavin oli pääosin samaa mieltä IGN:n kanssa ja sanoi, että ”peli ei varsinaisesti keksi pyörää uudestaan”. Hän ylisti kuitenkin korkealaatuisia malleja ja tekstuureita.


title: Half-Life: Blue Shift

text: Useat muut kriitikot harmittelivat pelin samanlaisuutta emopelin ja "Opposing Forcen" kanssa. GameSpyn Jamie Madiganin mukaan pelin tunnelmaa laski sen samanlaisuus emopelin kanssa. Hän sanoi pelin tuntuvan "vain muutamalta tasolta lisättynä emopeliin, mitä se tosin onkin". Hän erityisesti piti pelin tarkoista malleista sekä tekstuureista. Eurogamerin Tom Bramwell moitti pelin lyhyyttä ja paikoittain tekoälyä. "PC Zonen" Mark Hill oli eri mieltä tekoälystä ja sanoi sen olevan ”juuri sitä mitä toivoisit tekoälyltä”. Hän ylisti erityisesti Black Mesan tutkimuskeskuksen tunnelmaa, sillä kehittäjät näyttivät työntekijöitä tavallisissa askareissaan, esimerkiksi turvamiehiä lounaalla tai tiedemiehiä pesemässä pyykkiä. Hän päätti arvostelun sanomalla, että peli olisi toiminut paremmin Dreamcast-version lisäosana kuin itsenäisenä pelinä.


title: Hysteria (albumi)

text: Hysteria on brittiläisen rockmusiikkia esittävän Def Leppardin neljäs studioalbumi.


title: Hysteria (albumi)

text: "Hysteria" julkaistiin 3. elokuuta 1987 Mercury Records -levymerkillä ja se sijoittui ilmestyessään kärkeen sekä Yhdysvalloissa Billboardin albumilistalla että yhtyeen kotimaassa Britannian albumilistalla. Albumin kappaleista "Women", "Animal", "Pour Some Sugar on Me", "Hysteria", "Armageddon It", "Love Bites" ja "Rocket" julkaistiin singleinä tehostamaan albumin myyntiä. Billboardin singlelistalla kärkikymmenikköön nousivat "Pour Some Sugar on Me" (2.) "Hysteria" (10.), "Armageddon It" (3.) ja "Love Bites" (3.), ja myös "Animal" saavutti singlemenestystä noustuaan kuudenneksi yhtyeen kotimaassa.


title: Hysteria (albumi)

text: Albumin tuotti yhtyeen kahden edellisen studioalbumin, vuoden 1981 "High ’n’ Dryn" ja vuoden 1983 "Pyromanian" tavoin Robert John "Mutt" Lange. Albumin työstäminen kesti yli neljä vuotta rumpali Rick Allenin menetettyä vasemman kätensä auto-onnettomuudessa vuonna 1984, minkä vuoksi hän joutui opettelemaan uuden soittotekniikkansa erikoisvalmisteisen rumpusettinsä kanssa. Koska Allenin onnettomuus sai laajalti kansainvälistä mediahuomiota, hän keksi albumin nimen jouduttuaan median valtaisaan pyöritykseen. Pitkästä tuotantoprosessista huolimatta "Hysteria" nousi maailmanlaajuiseksi menestysalbumiksi, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa albumia on myyty 12-kertaisen platinalevymyynnin oikeuttava määrä.


title: Hysteria (albumi)

text: Albumin Deluxe Edition -erikoispainos ilmestyi vuonna 2006.


title: Hysteria (albumi)

text: Vuonna 1977 perustetun Def Leppardin vuonna 1980 ilmestynyt debyyttialbumi "On Through the Night" oli saavuttanut Yhdysvalloissa listasijan 138, ja vuonna 1981 ilmestynyt "High ’n’ Dry" sijan 38. "High 'n' Dryn" tapaan vuoden 1983 "Pyromanian" tuottanut Robert John "Mutt" Lange oli merkittävässä osassa yhtyeen noustessa menestykseen "Pyromanian" myötä, vaikkakin yhtyeen alkuperäinen kitaristi Pete Willis oli eronnut yhtyeestä kesken "Pyromanian" nauhoittamisen. Hänet korvasi aiemmin Girl-yhtyeessä vaikuttanut Phil Collen, ja lyötyään läpi kotimaassaan Britanniassa yhtye vetäytyi Langen kanssa nauhoittamaan neljättä albumiaan eli "Hysteriaa".


title: Hysteria (albumi)

text: Jo alun perin Mutt Langen oli määrä tuottaa Def Leppardin neljäs studioalbumi. Alun pitäen työnimellä "Animal Instinct" kulkeneen albumin esituotantovaiheessa Lange päätti kuitenkin yllättäen jättäytyä pois, minkä johdosta hänen tilalleen palkattiin Meat Loafille aiemmin materiaalia kirjoittanut Jim Steinman. Hän halusi tuottaa yhtyeen kanssa suoraviivaisen ja musiikillisesti raaemman kokemuksen, kun taas yhtye ei halunnut muuttaa omaa tyylisuuntaansa, joka oli havaittu toimivaksi "Pyromanian" menestyksen myötä. Myös Steinman jäi näin ollen pois tuottajan roolista, ja yhtye päätti tuottaa tulevan albuminsa aiemmin Langen tuottamilla albumeilla äänittäjänä toimineen Nigel Greenin kanssa. Tuotantovaihe polki kuitenkin edelleen paikallaan, joten albumin työstäminen päätettiin keskeyttää kokonaan.


title: Hysteria (albumi)

text: 31. joulukuuta 1984 rumpali Rick Allen joutui vakavaan auto-onnettomuuteen menettäessään autonsa hallinnan. Allenin vasen käsi jouduttiin onnettomuuden seurauksena amputoimaan, mutta hän ei suostunut lopettamaan rumpujen soittamista. Sen sijaan hänelle valmistettiin sähkörummuista ja pedaaleista koostunut uusi rumpusetti, jota soittaessaan hän korvasi aiemmin vasemmalla kädellään soittamiaan osuuksia pedaalein. Allenin toivuttua onnettomuudesta ja totuttua uuteen soittotekniikkaansa Mutt Lange teki yllätyksellisen paluun yhtyeen tuottajaksi. Albumin äänitykset päästiin lopulta aloittamaan, mutta ne viivästyivät jälleen vuonna 1986 laulaja Joe Elliottin sairastuttua sikotautiin ja nyt vuorostaan Langen jouduttua auto-onnettomuuteen, jonka aiheuttamista jalkavaivoista hän kuitenkin toipui nopeasti.


title: Hysteria (albumi)

text: Albumia äänitettiin vastoinkäymisistä huolimatta varsin nopealla tahdilla, ja yhtye nauhoitti vuoden 1987 tammikuussa albumin viimeisen kappaleen "Armageddon It" lopulliseen muotoonsa. Albumin miksausprosessi kesti kuitenkin kolmen kuukauden ajan, mikä viivästytti jo valmiiksi myöhästynyttä albumia jälleen.


title: Hysteria (albumi)

text:
Albumin julkaisua seurasi Hysteria World Tour -kiertue. Kiertueen ohjelmisto koostui pitkälti "Hysterian" kappalemateriaalin ohella "High 'n' Dryn" ja "Pyromanian" kappaleista; "Hysterian" kappaleista "Women", "Animal", "Love Bites", "Pour Some Sugar on Me", "Gods of War" ja "Don't Shoot Shotgun" kuuluivat settilistaan vakituisesti, mutta esimerkiksi hitiksi noussutta "Armageddon Itiä" esitettiin vain joitain kertoja. Lämmittelyesiintyjinä Def Leppardille kiertueen aikana esiintyivät Loverboy, Tesla, McAuley Schenker Group, Europe, Queensrÿche ja L.A. Guns.
Hysteria World Tour -kiertue käynnistyi 24. kesäkuuta 1987 Euroopan-osiolla Tilburgista. 1. lokakuuta yhtye teki kiertueen ensimmäisen osion Pohjois-Amerikkaan ja esiintyi lähes jokaisena iltana loppuunmyydyille areenoille loppuvuoden ajan pelkästään Yhdysvalloissa. Vuoden 1988 puolella yhtye palasi Pohjois-Amerikasta takaisin Euroopan mantereelle vasta keväällä, ja kiertueen toisen Euroopan osion oli määrä käynnistyä Helsingistä. Konsertti jouduttiin kuitenkin peruuttamaan, ja sen sijaan yhtye esiintyi Tukholmassa.