title: Itä-Timor

text: Portugalilaiset kauppiaat saapuivat Timorin saarelle vuoden 1510 vaiheilla. Ensimmäiset sinne asettuneet portugalialiset olivat dominikaaniveljiä, jotka perustivat lähetysaseman 1556. Portugalilaiset pyrkivät laajentamaan sotilasvaltaansa saarella 1642, ja tästä huolestuneena hollantilaiset perustivat oman tukikohtansa saaren länsiosaan 1653. Vuonna 1853 saari jaettiin Hollannin ja Portugalin kesken. Portugalilaiset hallitsivat maata paikallisten päälliköiden avulla, ja heidän todellinen valtansa rajoittui pitkään Dilin lähiseutuun. 1800-luvun lopussa ja 1900-luvulla Portugali kuitenkin tiukensi otetaan sisämaasta, lisäsi kahvinviljelyä ja timorilaisten tuotteiden vientiä. Saaren eliitti muodostui katolisten seminaarien oppilaista.


title: Itä-Timor

text: Portugalin Timor (saaren itäinen puolisko) julisti itsenäisyytensä 28. marraskuuta 1975, mutta Indonesian armeija hyökkäsi maahan silloisen liittolaisensa Yhdysvaltojen aseellisen ja diplomaattisen tuen turvin ja valtasi Itä-Timorin 9 päivää myöhemmin, 7. joulukuuta. Seuraavat 25 vuotta kestäneen indonesialaismiehityksen aikana kuoli eri arvioiden mukaan 100 000–250 000 itätimorilaista (10–25 prosenttia väestöstä). USA huolehti Indonesian armeijan aseistuksesta ja rahoituksesta yhdessä liittolaistensa kanssa. Kansanmurha on yksi pahimmista toisen maailmansodan jälkeen.


title: Itä-Timor

text: Itsenäistymistaistelu ei kuitenkaan päättynyt tähän. Sitä johti sissiliike Falintil. Lopulta, kansainvälisten painostusten jälkeen, 30. elokuuta 1999 pidetyssä kansanäänestyksessä itätimorilaiset äänestivät ylivoimaisesti itsenäisyyden puolesta. Kansanäänestyksen jälkeen levottomuuksia aiheuttivat jälleen Indonesian armeija ja sen aseistamat puolisotilaalliset joukot. Australialaisten johtamat rauhanturvajoukot vakiinnuttivat oloja.


title: Itä-Timor

text: Kansanäänestyksen jälkeen Itä-Timorin itsenäistymiseen 2002 asti Itä-Timor toimi brasilialaisen Sergio Vieira de Mellon johtaman YK:n väliaikaishallinnon alaisuudessa. Heinäkuussa 2001 Indonesia ja Itä-Timor sopivat öljy- ja kaasutulojen jakamisesta. Ensimmäisissä vaaleissa 2001, joissa valittiin Itä-Timorin perustuslakia säätävä kansankokous, lähes 2/3 paikoista sai entinen vapautusliike Fretilin. Muut paikat jaettiin yhdeksän muun puolueen kesken. Alkuvuodesta 2001 Indonesia ja Itä-Timor allekirjoittivat suhteiden liennyttämiseen tähtääviä sopimuksia. Maan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Xanana Gusmão, ja pääministeriksi nousi Fretilinin pitkäaikainen johtaja Mari Alkatiri.


title: Itä-Timor

text: Itä-Timor itsenäistyi 20. toukokuuta 2002, jolloin presidentti vannoi virkavalansa ja perustuslakia säätänyt kansankokous nimesi itsensä perustuslain tarkoittamaksi parlamentiksi. Syyskuussa 2002 Itä-Timorista tuli YK:n jäsen.


title: Itä-Timor

text: Kevään ja kesän 2006 levottomuudet pääkaupunkiseudulla vaativat satojen ihmisen hengen. Sotilaat kapinoivat väitetyn etnisen syrjinnän takia. Pääministeri Mari Alkatiri kutsui 24. toukokuuta ulkomailta apua väkivaltaisuuksien rauhoittamiseksi. Presidentti Gusmão vaati televisiolähetyksessä pääministerin eroa. Fretilin-puolue tuki häntä, mutta yhdeksän ministeriä erosi protestiksi. Alkatiri luovutti ja Horta nimitettiin hänen seuraajakseen. Kevään ja kesän väkivaltaisuudet ajoivat toista sataa tuhatta itätimorilaista maan sisäisiksi pakolaisiksi.


title: Itä-Timor

text: Horta voitti presidentinvaalit toukokuussa 2007. Heinäkuussa 2007 pidettiin parlamenttivaalit, joissa maata itsenäistymisestä asti hallinnut Fretilin sai jälleen eniten ääniä (29 prosenttia), mutta Xanana Gusmãon kokoama neljän puolueen koalitio pyrki kokoamaan hallituksen.


title: Itä-Timor

text: Helmikuussa 2008 vuoden 2006 kapinallisista koostuva joukko ampui presidentti Hortaa, joka loukkaantui vakavasti. Kapinalliset iskivät myös pääministeri Xanana Gusmãoa vastaan, mutta hän ei loukkaantunut. Kesällä 2009 viimeinen vuoden 2006 konfliktin synnyttämistä maan sisäisistä pakolaisleireistä suljettiin.


title: Itä-Timor

text: Itä-Timor on semipresidentiaalinen tasavalta. Itä-Timorin presidentti valitaan viiden vuoden välein. Hänellä on rajoitettu veto-oikeus lakeja säädettäessä ja oikeus hajottaa parlamentti. Parlamentti ("Parlamento Nacional") on yksikamarinen, ja sen edustajat valitaan suoralla vaalilla viiden vuoden välein. Kansanedustajien määrä voi vaihdella 52 ja 65 välillä. Vuonna 2007 valitussa parlamentissa suurimmat puolueet ovat Itsenäisen Itä-Timorin vallankumousrintama Fretilin (21 paikkaa), Timorin jälleenrakennuksen kansalliskongressi CNRT (18 paikkaa) ja sosiaalidemokraattien yhteenliittymä ASDT-PSD, jolla on 11 paikkaa. Maan itsenäistymisen aikaan Indonesia kuvasi Fretiliniä kommunistiseksi, mutta puoluejohto ilmoitti sen olevan sosiaalidemokraattinen. Allianssiksi kutsuttua ASDT-PSD-yhteenliittymää (Associação Social-Democrata Timorense ja Partido Social Democrata) on kuvattu kahden keskustavasemmistolaisen puolueen vaalien alla solmituksi vaaliliitoksi. CNRT:n sijoittaminen oikeisto-vasemmisto-akselille on vaikeaa, sitä on kuvattu sateenvarjopuolueeksi ja se henkilöityy vahvasti perustajaansa Xanana Gusmãohon. Kotisivullaan se mainitsee haluavansa tuoda kansalaisten äänen kuuluviin.


title: Itä-Timor

text: Kevään 2012 vaaleissa presidentiksi valittiin toisella kierroksella armeijan entisen komentajan Taur Matan Ruak vaikka ennakkosuosikkina oli pidetty Francisco Guterresia.


title: Itä-Timor

text: Kevään 2017 vaaleissa presidentiksi valittiin Francisco "Lu Olo" Guterres, joka sai 295 048 ääntä eli 57,10% kaikista annetuista äänistä.


title: Itä-Timor

text: Itä-Timor jakautuu kolmeentoista hallinnolliseen alueeseen. Väkimäärältään suurin on Dilin alue, jossa oli vuonna 2010 noin 234 000 asukasta. Oecusse muodostaa eksklaavin Indonesian puolella.


title: Itä-Timor

text: Vuonna 2013 Itä-Timorin bruttokansantuote henkilöä kohden oli noin 21 400 Yhdysvaltain dollaria vuodessa. Se on maailman valtioista sijalla 68. Merenalaisten öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen on kohentanut maan taloudellista tilannetta huomattavasti. Maassa ei ole niiden jalostukseen liittyvää teollisuutta, vaan kaasu viedään suoraan putkea pitkin Australiaan, joten vauraus ei tuo työpaikkoja. Vuonna 2010 työttömiä oli yli 80% väestöstä. Öljytuloja rahastoidaan tulevaisuuden varalle.


title: Itä-Timor

text: Öljyn lisäksi Itä-Timor vie kahvia, santelipuuta ja marmoria.


title: Itä-Timor

text: Itä-Timorissa on kuusi lentokenttää, joista kahdella on päällystetty kiitotie. Pinnoitettua maantietä on 2 600 kilometriä. Dili on ainoa varsinainen satama. Itä-Timoriin ei ole matkustajalaivaliikennettä ulkomailta. Dilin lentoasemalle on kansainvälisiä lentoja vain Balilta, Singaporesta ja Australiasta. Maan sisäisessä liikenteessä on lauttoja Dilistä Ataurolle ja Oecussiin. Minibussit hoitavat julkista liikennettä saarten sisällä.


title: Itä-Timor

text: Arviot Itä-Timorin väestöstä ailahtelevat suuresti. Vuonna 2014 CIA julkisti arvion 1,2 miljoonaa, mutta mainitsi että muut lähteet puhuvat jopa vain 800 000:sta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa asukkaita oli 1,1 miljoonaa, ja vuosittainen väestönkasvu 2,4 prosentin luokkaa. Tuolloin 70% asukkaista asui maaseudulla, vaikka pääkaupunki Dili oli kasvanut kolmanneksella vuosien 2004 ja 2010 välillä.


title: Itä-Timor

text: Itä-Timorin viralliset kielet ovat portugali ja tetum. Maassa puhutaan lisäksi työkieliksi kutsuttuja indonesiaa ja englantia sekä yhteensä 19 heimokieltä.


title: Itä-Timor

text: Uskonnoltaan 98 prosenttia itätimorilaisista on roomalaiskatolisia. Muslimeja on 1 prosenttia ja protestantteja 1 prosenttia.


title: Itä-Timor

text: YK:n kahta pidetään vuoden 2010 arvion mukaan todennäköisenä ja kolmea mahdollisena tavoittaa. Todennäköisiä ovat tavoitteet ulottaa peruskoulutus kaikille ja edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa. Mahdollisia tavoitteita ovat lapsikuolleisuuden ja äitien kuolleisuuden vähentäminen ja ympäristön kestävä kehitys. Sen sijaan köyhyyteen, tarttuviin tauteihin ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvistä tavoitteista ei ole tarpeeksi tietoa niiden saavuttamisen arvioimiseksi.


title: Itä-Timor

text: Uskonnonvapaus on taattu perustuslaissa ja sitä kunnioitetaan myös käytännössä. Melkein kaikki itätimorilaiset ovat katolilaisia, mutta siellä on myös pieniä ryhmiä protestantteja, muslimeja, hinduja ja buddhalaisia. Perinteiset kotimaiset uskonnot ovat myöskin tärkeässä asemassa. Islaminusko tuli alueelle indonesialaissiirtolaisten mukana pääasiallisesti 1990-luvulla.


title: Itä-Timor

text: Itä-Timorin alkuperäinen austronesialainen kulttuuri on saanut vaikutteita monelta suunnalta, sekä roomalaiskatolisilta portugalilaisilta että malaijeilta. Lukutaidottomuus on yleistä, sillä vuonna 2010 maan yli 15-vuotiaista lukutaitoisia oli vain 58,3 prosenttia. Maassa on vahva runoperinne. Vallankumousjohtaja Xanana Gusmão on poliittisen uransa ohella kirjoittanut kirjoja.


title: Itä-Timor

text: Kansallisiset muistiorganisaatiot olivat Unescon loppuvuoden 2017 kartoituksen perusteella heikossa kunnossa. Itä-Timorin kansalliskirjaston rakennustyöt oli kuitenkin saatu alulle. Paljolti Timorinmeren öljynporaustuloilla rahoitetun kansalliskirjaston oli määrä valmistua vuonna 2019.


title: Itä-Timor

text: Radio on tärkeä viestintäväline, se saavuttaa noin 90 prosenttia asukkaista. Kansallinen yleisradioyhtiö perustettiin 2002. Radion lisäksi se pyörittää televisiota, jota kuitenkin seuraa pienempi osuus väestöstä kuin radiota. Kesäkuussa 2010 maassa oli 2 100 internetin käyttäjää.


title: Itä-Timor

text: Maa on osallistunut olympialaisiin 2004 ja 2008. Ensimmäisellä kerralla sillä oli edustajat sekä miesten että naisten maratonilla, jälkimmäisellä kerralla vain naisten maratonilla. Mitaleita ei ole tullut. Itä-Timorin jalkapallomaajoukkue on FIFAn rankingissa lokakuussa 2010 sijalla 201. Maassa on kymmenen jalkapalloseuraa, joissa pelaa yhteensä 500 rekisteröityä pelaajaa.


title: Emanuel Lasker

text: Emanuel Lasker (24. joulukuuta 1868 Berlinchen, Pohjois-Saksa, nyk. Barlinek Puolassa – 11. tammikuuta 1941 New York, Yhdysvallat) oli shakin suurmestari, matemaatikko ja filosofi. Hän oli shakin toinen maailmanmestari ja piti titteliä hallussaan yhtäjaksoisesti 27 vuotta, 1894–1921, mikä on edelleen ennätys.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerista tuli shakin maailmanmestari hänen voitettuaan Wilhelm Steinitzin ottelussa vuonna 1894. Hän puolusti mestaruuttaan onnistuneesti viisi kertaa: kerran Steinitzia vastaan vuonna 1896, Frank Marshallia vastaan 1907, Siegbert Tarraschia vastaan 1908 sekä kahdesti vuonna 1910 Carl Schlechteriä ja David Janowskia vastaan. Hän menetti mestaruutensa vuonna 1921 ottelussa José Raúl Capablancaa vastaan, mutta jatkoi aktiivista pelaamista vielä yli vuosikymmenen ajan. Hän julkaisi useita shakkilehtiä ja -kirjoja sekä työskenteli matematiikan ja filosofian parissa.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker syntyi Neumarkin Berlinchenissä juutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat Adolf ja Rosalie Lasker (o.s. Israelssohn). Adolf Lasker oli paikallisen synagogan kanttori. Rosalie piti Adolfin luonteen takia perheen taloudesta huolta. Perheeseen kuului neljä lasta, kaksi tyttöä ja kaksi poikaa. Vanhin lapsista oli Berthold, joka oli menestyvä opiskelija. Perheen tyttäret olivat Teophila ja Amalia. Emanuel oli lapsista nuorin.


title: Emanuel Lasker

text: Emanuel oli matemaattisesti lahjakas ja laski jo viisivuotiaana päässään kertolaskuja kaksinumeroisilla luvuilla. Laskerit lähettivät kuitenkin vanhemman veljen Bertholdin opiskelemaan ensin. Hän meni Berliiniin ja menestyi opinnoissaan hyvin. Samalla hän ansaitsi opiskelurahoja opettamalla korttipelejä ja shakkia. Liioiteltuja huhuja Bertholdin menestyksestä kantautui Laskerien kotikaupunkiin asti, ja niinpä vanhemmat päättivät lähettää nuoremmankin poikansa opiskelemaan. Emanuel lähti jo 11-vuotiaana Berliiniin, missä hänen isoveljensä huolehti hänestä parhaansa mukaan. Emanuel ilmoittautui heti erään koulun pääsykokeeseen, mutta ilmoittautuminen myöhästyi, eikä häntä hyväksytty kouluun. Emanuel sai silti katsottavakseen koekysymykset ja totesi, että olisi osannut ne kaikki. Onni oli kuitenkin mukana, sillä Emanuel haki toiseen kouluun, jossa oli sattumalta täsmälleen samat kysymykset. Hän osasi vastata kokeessa niin hyvin, että pääsi kouluun ja vielä kahta vuosikurssia ylemmälle luokalle kuin normaalisti.


title: Emanuel Lasker

text: Emanuel aloitti opiskelun kyseisessä koulussa, mutta sairastui pian vakavasti ja joutui sairaalaan. Berthold halusi keksiä veljelleen tekemistä, joten hän vei tälle shakkilaudan ja opetti pelin säännöt. Emanuel kiinnostui heti shakista, ja siitä tuli hänelle harrastus. Hän kävi säännöllisesti paikallisessa shakkikahvilassa Cafe Kaiserhofissa, jossa hänen veljensä pelasi rahasta.


title: Emanuel Lasker

text: Kun poikien vanhemmat saivat kuulla heidän tienaavan elantonsa uhkapelillä, he vaativat heti Emanuelia vaihtamaan koulua ja lopettamaan uhkapeliharrastuksen. Berthold etsi Emanuelille uuden koulun. Emanuel muutti toiselle puolelle kaupunkia Laskerien perhetuttavan luokse, mutta kävi edelleen katsomassa pelejä, jolloin isä päätti itse tulla käymään Berliinissä. Yhdessä he etsivät Emanuelille Landsbergista uuden koulun, jossa isä toivoi poikansa pysyvän erossa uhkapeleistä. Uuden koulun rehtori oli kuitenkin myös paikallisen shakkikerhon johdossa ja Emanuelin uusi matematiikan opettaja taas paikallinen mestari. Niinpä Emanuel joutui entistä enemmän shakin pariin. Hän suoritti tutkinnon ja palasi Berliiniin opiskelemaan yliopistoon.


title: Emanuel Lasker

text: Cafe Kaiserhof järjesti kesäkuussa vuotuisen shakkiturnauksen, jossa oli rahapalkinnot. Myös Emanuel Lasker kuuli tästä, ja koska hän oli rahan tarpeessa, hän päätti osallistua. Lasker yllättyi itsekin menestyksestään, sillä hän voitti turnauksen puhtaasti antamatta yhdellekään vastustajistaan pisteen pistettä. Huomattuaan voivansa hankkia shakilla elantonsa Lasker jätti opintonsa taka-alalle ja jatkoi pelaamista.


title: Emanuel Lasker

text: Kuukautta myöhemmin Lasker osallistui Breslaussa järjestettyyn turnaukseen. Turnauksessa oli erikseen kansainvälisten mestarien turnaus ja ehdokasturnaus (), jossa etsittiin uusia kykyjä. Mestariturnauksen voitti Siegbert Tarrasch. Ehdokasturnaus meni loppua kohti hyvin jännittäväksi, kun Lasker oli tasapisteissä niin ikään nuoren Feyerfeilin kanssa, kun tällä oli vielä yksi peli jäljellä. Feyerfeil olisi voittanut pelinsä, mutta unohti kuorisiirron jälkeen peliä jatkettaessa yhden sotilaistaan. Hän hävisi lopulta pelinsä yli sadan siirron taistelun jälkeen. Lasker ja Feyerfeil pelasivat pelin, koska olivat tasapisteissä. Lasker voitti pelin ja samalla turnauksen. Hän sai voitostaan saksalaisen shakkimestarin arvonimen ().


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin voitto Breslaussa vakuutti Amsterdamissa pidettävän pienen kansainvälisen turnauksen järjestäjät, ja niin Lasker sai kutsun turnaukseen. Turnaus oli hänen ensimmäisensä ulkomailla. Hän pärjäsi turnauksessa mainiosti, vaikka ei voittanutkaan sitä. Hän tuli toiseksi, kun turnauksen voittaja oli englantilainen Amos Burn. Lasker sai myös laatupalkinnon pelistään Johann Hermann Baueria vastaan. Peli herätti aikanaan suurta kiinnostusta, sillä se oli ensimmäinen tunnettu tapaus, jossa pelaaja oli murtanut vastustajan linnoitusaseman lähettiparin uhrauksella.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker palasi voiton jälkeen Berliiniin, jossa hän antoi simultaaniesityksiä. Hän otteli lyhyen ottelun myös saksalaisen shakkimestarin Curt von Bardelebenin kanssa. Lasker voitti kaksi peliä, yksi päättyi tasan ja yhden voitti Bardeleben. Seuraavana Lasker osallistui Itävallan Grazissa pidettyyn turnaukseen. Hän sijoittui kolmanneksi. Lasker jatkoi aktiivista pelaamista otellen Henry Birdin kanssa. Lopputulos oli 7-2, mikä yllätti useimmat asiantuntijat, sillä he olivat olettaneet Birdin voittavan ottelun. Lasker jatkoi vielä loistavaa ottelusarjaansa kukistamalla nuoren saksalaissyntyisen Jacques Miesesin puhtaasti 5–0.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1891 Lontoossa pidettiin taas maailmannäyttely, jonne Lasker houkuteltiin pelaamaan simultaanina kaikkia halukkaita vastaan. Hän oli Saksan paviljongissa maansa edustajana. Useimmat pelaajista olivat aloittelijoita, ja Lasker voittikin kahden päivän aikana pelaamistaan 44 pelistä kaikki paitsi yhden, joka päättyi tasan. Laskerille tuli Englannissa niin paljon otteluhaasteita ja turnauskutsuja, että hän jäi saarivaltioon kahdeksi vuodeksi. Hän voitti monet englantilaiset mestarit, ja revanssia hakeneen Birdin Lasker voitti murskaluvuilla 5–0. "Mustan surman" lempinimellä kulkeva englantilainen mestari Joseph Henry Blackburnekin hävisi ottelunsa Laskeria vastaan. Lopputulos oli kuusi voittoa Laskerille ja neljä tasapeliä. Lasker voitti myös kaksikierroksisena pelatun turnauksen, johon osallistui monta englantilaista mestaria, esimerkiksi Gunsberg, Mason, Bird ja Blackburne.


title: Emanuel Lasker

text: Englannista Lasker siirtyi Yhdysvaltoihin etsimään uusia haasteita. Hänen toiveisiinsa kuului muun muassa hallitsevan maailmanmestarin Wilhelm Steinitzin haastaminen otteluun. Yhdysvaltalaisistakaan pelaajista ei ollut vastusta tulevalle maailmanmestarille. Lasker osallistui vuonna 1893 New Yorkissa pelattuun turnaukseen, jossa hän voitti kaikki kolmetoista peliään. 4½ pistettä erotti hänet turnauksen toiseksi tulleesta pelaajasta. Lasker otteli myös useita lyhyitä otteluita, jotka hän voitti usein selvästi. Ehkä tiukin ottelu käytiin Laskerin ja Jackson Showalterin välillä. Lasker voitti kuusi peliä, hävisi kaksi ja kaksi päättyi tasan.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker sai menestyksestään paljon itsevarmuutta ja haastoi Siegbert Tarraschin, jota pidettiin hallitsevan maailmanmestarin Wilhelm Steinitzin pahimpana uhkaajana. Sen vuoksi lähes tuntemattoman pelaajan esittämä haaste yllätti Tarraschin. Hän ei pitänyt Laskeria tarpeeksi menestyneenä pelaajana ja hylkäsi haasteen kirjeitse.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker ei lannistunut Tarraschin kieltäytymisestä, vaan haastoi itsensä Wilhelm Steinitzin otteluun. Steinitz oli ensin tiukasti ottelua vastaan, mutta Laskerin tukijoiden painostuksesta sekä luvatun palkkion houkuttelemana Steinitz lopulta suostui ottelemaan. Ottelu alkoi 15. huhtikuuta 1894 New Yorkissa ja pelattiin loppuun Philadelphiassa ja Montrealissa. Maailmanmestaruuteen vaadittiin kymmenen voittoa, ja aikarajaksi oli asetettu 15 siirtoa tunnissa. Lasker laittoi peliin viisi tuhatta dollaria omia rahojaan. Hän luotti omiin kykyihinsä, vaikka asiantuntijat ja enemmistö shakinpelaajista uskoivat Steinitzin voittoon.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker voitti heti ensimmäisen pelin. 58-vuotias Steinitz syytti tappiostaan väsymystä ja hermostuneisuutta. Hän nousi seuraavassa pelissä tasoihin, ja kuudennen pelin jälkeen molemmilla pelaajilla oli kaksi voittoa. Lasker voitti kaksi seuraavaa peliä, minkä jälkeen ottelu siirtyi Philadelphiaan. Tilanne oli 4–2 Laskerin hyväksi. Steinitz ei kuitenkaan pystynyt vastaamaan Laskerille, vaan hävisi kaikki Philadelphiassa pelatut kolme peliä. Ottelu siirtyi Montrealiin, jossa hallitseva maailmanmestari kavensi tilanteeksi 7–4. Tämä ei kuitenkaan auttanut, vaan Lasker meni voittoon 10 voitolla, 5 tappiolla ja 4 tasapelillä. Laskerista tuli 25-vuotiaana shakin kaikkien aikojen nuorin maailmanmestari.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker halusi tuoreena maailmanmestarina vakiinnuttaa heti asemansa, sillä monet uskoivat hänen voittaneen mestaruuden vahingossa. Ottelun jälkeen hän palasi Saksaan, jossa sairastui lavantautiin ja oli vähällä kuolla. Lasker oli vielä toipilas, kun ensimmäinen tilaisuus suuren turnauksen voittoon ilmaantui vuonna 1895. Englannissa järjestettiin suurturnausta Hastingsiin. Paikalla oli monia huippuja ja Laskerin pahimmat kilpailijat Steinitz, Tšigorin ja Tarrasch. Turnauksessa oli yhteensä 22 pelaajaa, jotka pelasivat yksinkertaisen sarjan. Turnauksen voitti 23-vuotias yhdysvaltalainen pelaaja Harry Nelson Pillsbury, ja Tšigorin tuli toiseksi. Lasker jäi kolmanneksi pisteen päähän voittajasta. Tarrasch ja Steinitz jäivät sijoille neljä ja viisi. Lasker ei ollut tyytyväinen kolmanteen tilaansa ja ilahtuikin, kun Venäjällä haluttiin järjestää otteluturnaus Hastingsin viiden parhaan kesken. Vain Tarrasch joutui jäämään pois turnauksesta. Turnaus alkoi Pietarissa seuraavan vuoden puolella. Lasker voitti turnauksen selvästi kahden pisteen erolla Steinitziin. Pillsbury jäi kolmanneksi ja kotiyleisön suosikki Tšigorin viimeiseksi. Kolmannen kierroksen pelissään Lasker voitti Pillsburyn mustilla pelissä, jota piti itse koko uransa parhaana suorituksena.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin seuraava suuri koitos oli Nürnbergin vuoden 1896 kansainvälinen turnaus, jossa oli taas parhaat pelaajat mukana. Lasker otti johtopaikan käsiinsä heti alkumetreillä eikä luopunut siitä enää. Hän voitti turnauksen pisteillä 13½ unkarilaisen Géza Maróczyn ollessa toinen pisteen perässä. Voitto oli merkittävä, sillä Lasker oli voittanut selvästi sekä Tarraschin, että Steinitzin.


title: Emanuel Lasker

text: Huolimatta Laskerin selvästä paremmuudesta Steinitz haastoi hänet maailmanmestaruusotteluun vielä vuoden 1896 lopulla. Ottelu sovittiin alkavaksi marraskuussa, mutta voittajasta ei ollut missään vaiheessa epäselvyyttä. Lasker voitti Moskovassa ensimmäiset neljä peliä, jonka jälkeen Steinitz pyysi lykkäystä heikentyneen terveydentilansa takia. Ottelussa pidettiin taukoa kaksi kuukautta, minkä jälkeen Lasker jatkoi vahvoja otteitaan. Hän voitti seuraavista seitsemästä pelistä kolme, ja neljä peliä päättyi tasan. Steinitz sai taisteltua kahdesta seuraavasta pelistä voitot, mutta se ei enää vaikuttanut lopputulokseen. Seuraava peli päättyi tasan, ja Lasker voitti kuudennentoista ja seitsemännentoista pelin. Lopputulos oli selvä: 10–2 Laskerin hyväksi.


title: Emanuel Lasker

text: Tässä vaiheessa Lasker jätti shakinpeluun useaksi vuodeksi ja keskittyi keskeneräisiin opintoihinsa. Hän opiskeli vuodesta 1897 lähtien Heidelbergin yliopistossa ja siirtyi kolmen vuoden kuluttua Erlangenin yliopistoon.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1899 Lontoossa pelattiin shakkimaailman parhaiden kesken jälleen suuri turnaus. Osanottajiin kuului 15 johtavaa mestaria, ainoana pois jäi Tarrasch. Turnaus pelattiin kaksinkertaisena sarjana. Lasker oli turnauksessa aivan ylivoimainen. Turnauksen lopussa hän oli selvästi ensimmäinen 4½ pisteen erolla toiseksi tulleeseen Dawid Janowskiin. Lasker oli voittanut kaksikymmentä peliä, pelannut seitsemän tasan ja hävinnyt vain yhden. Hänelle myönnettiin myös turnauksen kauneuspalkinto pelistä Steinitzia vastaan.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1900 Lasker voitti turnauksen Pariisissa ylivoimaisesti. Hän voitti 14 peliä, yksi päättyi tasan, ja yhden hän hävisi nuorelle Frank Marshallille. Samoihin aikoihin Lasker tapasi tulevan vaimonsa Martha Kohnin, jonka aviomies oli kuolemansairas. Martha jäi leskeksi ja meni naimisiin Laskerin kanssa.


title: Emanuel Lasker

text: Uuden vuosisadan alussa järjesteltiin maailmanmestaruusottelua Laskerin ja Marshallin välille, mutta Lasker vaati haastajalta kahta tuhatta dollaria ottelupalkinnoksi. Marshall ei kyennyt hankkimaan niin paljoa, ja neuvottelut pantiin jäihin. Toinen ehdokas oli Geza Maroczy, joka oli voittanut useita suuria turnauksia. Lasker allekirjoitti jo ottelusopimuksenkin hänen kanssaan, mutta sopimus kariutui kiistaan pelipaikasta. Myös ottelua Tarraschin kanssa järjesteltiin, mutta sitäkään ei pelattu. Laskeria kohtasi jatkuvasti enemmän arvostelua, koska hän ei saanut aikaan maailmanmestaruusottelua kenenkään kanssa. Lopulta Lasker kyllästyi arvosteluun ja hyväksyi Marshallin haasteen, vaikka tällä oli koossa vasta tuhat dollaria.


title: Emanuel Lasker

text: Ottelu alkoi 26. tammikuuta 1907 New Yorkissa. Pelejä pelattiin myös Philadelphiassa, Baltimoressa, Chicagossa ja Memphisissä. Ottelun voittoon vaadittiin kahdeksan voittoa (tasapelejä ei otettu huomioon lopputuloksessa). Lasker aloitti ottelun vahvasti ja sai etua upseerin uhrauksella. Hän sai jatkossa upseerin takaisin ja voitti edullisen loppupelin. Lasker voitti myös kaksi seuraavaa peliä, ja tulos oli jo 3–0. Marshall sai taisteltua seuraavista peleistä tasapelit, ja sen jälkeen Lasker voitti kahdeksannen pelin. Seuraavat kolme peliä päättyivät niin ikään tasan. Tässä vaiheessa ottelu siirtyi Memphisiin, jossa Lasker voitti kolme peliä peräkkäin. Seuraava, viimeiseksi jäänyt, peli pelattiin 6. huhtikuuta New Yorkissa. Lasker oli voittanut ottelun häviämättä kertaakaan.


title: Emanuel Lasker

text: Seuraavaksi Laskerin hallussa olevaa maailmanmestarin arvonimeä tavoitteli Siegbert Tarrasch. Laskerin ja Tarraschin välit olivat vihamieliset, mikä vaikutti maailmanmestaruusottelusta käytäviin neuvotteluihin. Osapuolet saivat kuitenkin huonoista väleistään huolimatta sovittua ottelun ehdoista. Pelaaminen alkaisi 17. elokuuta Düsseldorfissa ja siirtyisi syyskuussa Müncheniin, jossa loput pelit pelattaisiin. Mestaruus vaati yhteensä kahdeksan voittoa, joten tasapeleillä ei ollut merkitystä. Palkkioksi Lasker saisi 7 500 Saksan markkaa, ja lisäksi voittaja saisi 4 000 ja häviäjä 2 500 markkaa.


title: Emanuel Lasker

text: Ottelu alkoi vihamielisissä tunnelmissa. Lasker aloitti valkeilla ja pelasi yllättäen espanjalaisen pelin vaihtomuunnelmaa. Vaihtomuunnelmaa ei pidetty parhaana vaihtoehtona valkealle, mutta Laskerin valinta oli onnistunut, ja hän voitti pelin. Toisessa pelissä pelattiin samaa muunnelmaa, mutta tällä kertaa Tarrasch oli valkeilla. 15. siirron kohdalla Tarrasch teki näennäisen lähetinuhrauksen, jolla hän hajotti Laskerin kuningasaseman. Lasker kuitenkin vastasi ratsunuhrauksella. Tarrasch pelasi jatkon epätarkasti ja joutui aikapulaan, jolloin Lasker saavutti edun ja voitti lopulta pelin. Kolmas peli oli taas espanjalaista, ja tällä kertaa Tarrasch torjui mustilla Laskerin hyökkäyksen ja voitti pelin vastahyökkäyksellään. Myös neljäs peli oli espanjalaista, ja Lasker voitti pelin seikkailtuaan tornillaan pitkin lautaa samalla kun Tarrasch jahtasi sitä sotilaillaan ja ratsullaan. Tarraschin peli kaatui lopulta virheelliseen sommitelmaan.


title: Emanuel Lasker

text: Tilanne oli 3–1 Laskerin hyväksi, ja pelit siirtyivät nyt Müncheniin. Lasker oli viidennessä pelissä valkeilla ja esitteli uuden sotilaanuhrauksen 16. siirrossa. Tarrasch yllättyi siirrosta eikä pystynyt puolustautumaan oikein. Lasker voitti pelin 38. siirrossa. Jatkossa Tarrasch ei enää pelannut espanjalaista mustilla, mutta se ei auttanut häntä ottelussa. Lasker voitti ottelun lopulta kahdeksalla voitolla, kolmella tappiolla ja viidellä tasapelillä. Tarrasch ei voinut käsittää Laskerin menestystä peleissä siirroilla, jotka eivät olleet edes teoreettisesti oikeita. Tappionsa syyksi hän esitti muun muassa meri-ilmastoa, vaikka Düsseldorfista oli lähimmälle rannikolle lähes 300 kilometriä.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1909 Lasker vieraili Pietarissa, jossa pelattiin Tšigorinin muistoturnaus. Hän aloitti turnauksen heikosti, mutta ylsi silti jaetulle ensimmäiselle sijalle Akiba Rubinsteinin kanssa. Lasker julkaisi turnauksen turnauskirjan myöhemmin.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker vieraili vielä samana vuonna Pariisissakin. Siellä tunnettu shakkia harrastava miljonääri Pierre Nardus tiedusteli Laskerin ehtoja mahdolliseen maailmanmestaruusotteluun David Janowskia vastaan. Lasker ei olisi halunnut pelata Janowskia vastaan ja ilmoitti Nardusille niin suuren summan, ettei hän uskonut sitä hyväksyttävän. Yllättäen neuvottelut eivät kuitenkaan loppuneet, vaan sovittiin, että Lasker pelaisi neljän pelin näytösottelun Janowskin kanssa. Lasker lupasi ottelun perusteella katsoa, olisiko Janowski tarpeeksi hyvä ottelemaan maailmanmestaruudesta. Janowski pääsi kolmannen pelin jälkeen 2–1 johtoon, mutta Lasker voitti viimeisen pelin tasoittaen ottelun. Lasker pelasi Janowskin kanssa uuden ottelun, joka päättyi maailmanmestarin voittoon tuloksella 7–1. Ottelua on joissakin lähteissä kutsuttu maailmanmestaruusotteluksi. Esimerkiksi shakkihistorioitsija Edward Winterin tutkimusten mukaan ottelua ei kuitenkaan käyty maailmanmestaruudesta. Kaksi peliä päättyi tasan.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker oli neuvotellut saksalaisen shakkimestari Carl Schlechterin kanssa maailmanmestaruusottelusta ensimmäistä kertaa jo voitetun Tarrasch-ottelun jälkeen. Ottelun oli aluksi tarkoitus sisältää yhteensä kolmekymmentä peliä Lontoossa. Rahoitusongelmien takia pelien määrä rajattiin ensin viiteentoista ja lopulta kymmeneen. Ottelu päätettiin pelata puoliksi Wienissä ja Berliinissä. Shakkihistorioitsijoiden keskuudessa on ollut erimielisyyttä siitä, mitkä todella olivat ottelun ehdot. Yleisimmin arvioidaan Laskerin vaatineen, että Schlechterin pitää voittaa ottelu kahden pisteen erolla, jotta tämä voittaisi maailmanmestaruustittelin. Vaatimus oli varsin tiukka, kun ottaa huomioon, että ottelu koostui vain kymmenestä pelistä. Pelit alkoivat 7. tammikuuta 1910 Wienissä. Neljä ensimmäistä peliä olivat kaikki espanjalaista ja päättyivät tasan. Schlechter olikin tunnettu remissipelaajana, sillä yli puolet hänen peleistään päättyi tasan. Viides peli oli myös espanjalaista ja Lasker pelasi mustilla. Tilanne oli Laskerille edullinen: hänellä oli kaksi vapaasotilasta, mutta kuningas avoimella paikalla, kun molemmilla oli vielä kuningatar ja torni pelissä. Lasker kuitenkin teki virheen, jolloin Schlechter teki maailmanmestarista matin ja meni 3–2 johtoon. Tässä vaiheessa pelipaikka vaihtui Berliiniksi, missä Schlechter pelasi voitosta yrittäen saavuttaa kahden pisteen etumatkaa. Neljä seuraavaa peliä päättyivät siitä huolimatta tasan, jolloin viimeisessä pelissä oltiin tilanteessa 5–4 Schlechterin hyväksi. Viimeisessä pelissä, jossa Schlechter pelasi mustilla slaavilaisen puolustuksen Schlechterin muunnelmaa, syntyi sekava asema. Schlechterillä olisi ollut tilanteessa mahdollinen voittokin, mutta ainakin tasapeli. Hän lähtikin pelaamaan voitosta saavuttaakseen kahden pisteen etumatkan, mutta erehtyi tekemään virheellisen laadunuhrauksen. Tilanne olisi vieläkin ollut tasan, mutta hän jatkoi voittoyrityksiään ja antoi lopulta Laskerille tarpeeksi etua pelin voittoon. Ottelu päättyi tasan, ja Lasker säilytti mestaruutensa. Jotkut ovat esittäneet Schlechterin viimeisen pelin tappion syyksi muun muassa salaista sopimusta Laskerin kanssa, mutta näitä teorioita ei shakkihistorioitsijoiden keskuudessa ole hyväksytty laajasti.


title: Emanuel Lasker

text: Myöhemmin samana vuonna Lasker otteli vielä Janowskin kanssa maailmanmestaruudesta. Janowskin rahallisten tukijoiden avulla ottelu järjestyi. Ottelu pelattiin Berliinissä 8. marraskuuta – 8. joulukuuta, ja sen voittaisi pelaaja, joka ensin saavuttaisi kahdeksan voittoa. Lopputulos oli murskavoitto Laskerille: kahdeksan voittoa ja kolme tasapeliä.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1911 Lasker meni naimisiin Martha Kohnin kanssa, joka oli vuotta häntä vanhempi. Marthalla oli jo valmiiksi lapsia edesmenneen miehensä kanssa.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin seuraava vakava koitos oli Pietarissa vuonna 1914 järjestetty kansainvälinen turnaus. Se oli viimeinen suuri turnaus ennen ensimmäistä maailmansotaa. Se oli myös ensimmäinen turnaus, jossa shakinpelaajat saivat osuutensa sisäänpääsytuloista. Kilpailun suojelija oli Venäjän keisari Nikolai II. Turnaukseen osallistui 11 suurta mestaria, joiden joukossa olivat muun muassa Alehin, Blackburne, Capablanca, Rubinstein, Tarrasch sekä Lasker. ensin pelattiin alkuturnaus, jonka viisi parasta jatkaisi turnausta pelaamalla kaksinkertaisen lopputurnauksen. Kaikkien pelien pisteet laskettaisiin lopussa yhteen. Alkukilpailun jälkeen turnausta johti nuori Capablanca kahdeksalla pisteellä. Toisen ja kolmannen sijan jakoivat Lasker sekä Tarrasch 6½ pisteellä. Alehin ja Marshall olivat neljäs ja viides kuudella pisteellä. Turnaus huipentui Laskerin ja Capablancan väliseen kilpajuoksuun, joka jatkui aina viimeiselle kierrokselle asti. Lopulta Lasker voitti puolikkaalla pisteellä mentyään johtoon toiseksi viimeisellä kierroksella. Turnauksen loppujuhlassa Nikolai II julisti kaikki viisi pelaajaa "shakin suurmestareiksi". Nykyään suurmestarilla tarkoitetaan FIDE:n myöntämää arvonimeä tai entisaikojen suuria pelaajia.


title: Emanuel Lasker

text: Kun ensimmäinen maailmansota syttyi, Lasker oli kotimaassaan Saksassa. Koska kaikki rajat suljettiin, myös kansainvälinen shakinpeluu laantui. Samalla katkesivat myös suunnittelut maailmanmestaruusottelusta Laskerin ja Rubinsteinin välille. Lasker paneutuikin sodan aikana enemmän matematiikkaan ja filosofiaan.


title: Emanuel Lasker

text: Sodan loppupuolella järjestettiin kuitenkin Berliinissä yksi iso turnaus. Siihen otti osaa neljä mestaria: Lasker, Tarrasch, Schlechter ja Rubinstein. Lasker voitti turnauksen tuloksella 4½/6.


title: Emanuel Lasker

text: Nuori kuubalainen suurmestari José Raúl Capablanca oli viettänyt ensimmäisen maailmansodan Yhdysvalloissa, jossa hän oli voittanut turnauksen toisensa jälkeen. Häntä pidettiin Laskerin vahvimpana haastajana, etenkin vuoden 1919 voitetun Hastingsin turnauksen jälkeen. Capablanca oli jo ennen sotaakin haastanut Laskeria maailmanmestaruusottelun ja uusi haasteensa sodan loputtua. Lasker vastasi haasteeseen ja esitti ehtonsa, joihin haastaja ei kuitenkaan suostunut. Kaksi vuotta pelaajat kiistelivät ottelusta, ja sinä aikana yleinen mielipide asettui kuubalaisen haastajan puolelle. Osa Laskerin vaatimuksista oli kohtuuttomia, kuten se, että haastajan pitäisi saada vähintään kahden pisteen johto voittaakseen ottelun. Myös mahdollisia pelipaikkoja oli harvassa. Lopulta Lasker kyllästyi jälleen kerran arvosteluun ja päätti luovuttaa maailmanmestarin arvonimen kuubalaiselle ilman ottelua. Hän lähetti Capablancalle kirjeen, jossa kertoi luopuvansa maailmanmestaruusottelusta hänen hyväkseen. Capablanca ei kuitenkaan halunnut voittaa titteliä pelaamatta. Hän ehdotti Laskerille, että ottelu pelattaisiin Havannassa, jossa oli kerätty 20 000 dollarin pelipalkkio. Lasker saisi joka tapauksessa 11 000 dollaria ottelusta. Lasker antoi periksi suuren rahasumman takia ja suostui otteluun. Otteluehdot julkistettiin 9. elokuuta 1920. Maailmanmestaruuteen vaadittiin kahdeksan voittoa tai pistejohto 24 pelin jälkeen. Yksityiskohdista sovittiin myöhemmin.


title: Emanuel Lasker

text:
Ottelu alkoi vuoden 1921 maaliskuun puolivälissä. Lasker ei kuitenkaan valmistautunut otteluun kunnolla, vaan piti sitä välttämättömänä tapahtumana, jonka lopuksi kuubalainen nousisi maailmanmestariksi. Lasker sanoi ottelusta myöhemmin seuraavasti:
Neljä ensimmäistä peliä olivat Laskerin painostusta, mutta Capablanca puolusti hyvin, ja kaikki päättyivät tasan. Viidennessä pelissä Lasker pelasi mustilla ja uhrasi laadun saavuttaakseen hyökkäyksen. Capablanca kuitenkin puolusti tarkasti ja voitti loppupelissä Laskerin tehtyä virheen. Ottelu jatkui taas neljällä tasapelillä. Kymmenennessä pelissä Lasker antoi Capablancan pelata liian vapaasti ja lopulta joutui antautumaan loppupelissä. Yhdestoistakin peli päättyi kuubalaisen voittoon. Seuraavat kaksi peliä päättyivät taas tasan. 14. pelissä Lasker ajautui aikapulaan, minkä jälkeen hän menetti laadun ja Capablanca vei värinsä voittoon. Tässä vaiheessa Capablanca johti ottelua 4–0 kymmenellä tasapelillä. Lasker olisi halunnut vaihtaa pelikaupunkia, koska tunsi itsensä sairaaksi, mutta kun siihen ei suostuttu, hän luovutti ottelun.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker palasi ottelun jälkeen Eurooppaan, jossa hän vietti monta kuukautta Karlsbadissa kylpylässä lepäämässä.


title: Emanuel Lasker

text: Menetettyään mestaruuden Lasker piti taukoa kilpashakista. Hän oli pelaamatta pari vuotta, kunnes hänet kutsuttiin vuonna 1923 Tšekkoslovakiassa Mährich-Ostraussa (nyk. Ostrava) pelattuun turnaukseen. Turnaukseen osallistui niin vanhan koulukunnan edustajia kuin myös uusia hypermodernin koulukunnan edustajia. Lasker aloitti turnauksen varovaisesti tasapelillä, mutta kaatoi sen jälkeen vastustajan toisensa jälkeen. Kamppailu huipentui Laskerin ja Richard Rétin välille. Lasker voitti turnauksen loppujen lopuksi pisteen erolla Rétiin, mikä oli hieno suoritus entiselle maailmanmestarille.


title: Emanuel Lasker

text: Seuraavaksi Lasker osallistui New Yorkissa pidettyyn turnaukseen, johon osallistui myös Capablanca. Turnauksessa oli mukana myös Laskerille kaukaista sukua oleva Edward Lasker. Lasker matkusti Suomen kautta Hampuriin, josta eurooppalaiset pelaajat lähtivät laivalla Yhdysvaltoihin, jossa turnaus pelattiin. Hän oli vähällä joutua pois turnauksesta Suomen-laivan juututtua jäihin, mutta ehti kuitenkin ajoissa perille. Turnauksessa Lasker pärjäsi loistavasti. Hän aloitti voitokkaasti heti alussa eikä päästänyt johtoa käsistään missään vaiheessa. Vielä hienommaksi voiton teki se, että kuubalainen maailmanmestari oli jäänyt turnauksessa toiseksi.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker jatkoi hyvää peliään Moskovan vuoden 1925 suurmestariturnauksessa. Bogoljubov voitti turnauksen tuloksella 15½/20, ja Lasker saavutti 14 pistettä ja sijoittui toiseksi. Capablanca oli kolmas tuloksella 13½/20. Sijoitus oli suhteellisen hyvä jo 56-vuotiaalle Laskerille.


title: Emanuel Lasker

text: Shakkimaailmassa käytiin keskustelua siitä, kuka saisi haastaa Capablancan maailmanmestaruusotteluun. Lopulta päädyttiin erinäisten vaiheiden jälkeen siihen, että New Yorkissa pelattaisiin turnaus, ja siinä parhaiten menestynyt pelaaja saisi kunnian haasteeseen. Lasker ei kuitenkaan osallistunut turnaukseen. Selitykseksi on tarjottu monia syitä, joihin kuuluvat ainakin Laskerin ja turnauksen järjestäjien välinen vihamielisyys sekä Capablanca toive, ettei Laskeria kutsuttaisi turnaukseen.


title: Emanuel Lasker

text: 1930-luvulla Laskerin kotimaassa Saksassa kansallissosialismin kannatus alkoi kasvaa, ja Lasker ymmärsi, että juutalaisena hänen kannattaa muuttaa ulkomaille ajoissa. Hän matkusti vuonna 1934 Sveitsin Zürichiin pelaamaan kansainvälisessä turnauksessa. Laskerin sijoitus oli vaatimaton viides sija, vaikkakin hän pelasi turnauksessa yhden parhaista peleistään Max Euwen kanssa. Heti seuraavana vuonna Lasker osallistui Moskovassa vahvaan turnaukseen, jossa hän sijoittui kolmanneksi ja Capablanca oli neljäs. Turnauksen voittivat yhdessä Mihail Botvinnik ja Salo Flohr.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerille tarjottiin turnauksen jälkeen jäsenyyttä Neuvostoliiton tiedeakatemiassa. Lasker otti tarjouksen vastaan ja asettui asumaan Moskovaan. Hänen työnsä sisälsi lähinnä matemaattisia tutkimuksia, mutta Lasker ei silti hylännyt shakkia. Vuonna 1936 hän osallistui turnauksiin Moskovassa ja Nottinghamissa, joissa hän sijoittui kuudenneksi ja jaetulle seitsemännelle sijalle.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker muutti vuonna 1937 vaimonsa kanssa Yhdysvaltoihin, jossa hän vietti elämänsä viimeiset vuodet. Hän hankki elantonsa muun muassa opettajana ja antamalla simultaaninäytöksiä. Hänen terveydentilansa alkoi hiljalleen heikentyä, ja hän kuoli sairaalassa 72-vuotiaana 11. tammikuuta 1941. Syynä oli munuaistulehdus. Hänet haudattiin New Yorkin Queensissä sijaitsevalle Beth Olomin hautausmaalle.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin voittoprosentti peleissään on korkeampi kuin kenelläkään muulla maailmanmestarilla: 66 prosenttia. Kaikista maailmanmestaruusotteluidensa peleistä hän voitti 52, pelasi tasan 44 ja hävisi 16. Hän on myös ollut shakin maailmanmestari pisimpään. Hänen mestaruutensa kesti noin 27 vuotta.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin ELO-luvun arvioksi on esitetty 2 720. Chessmetricsin tilastojen mukaan Laskerin parhaaksi vahvuusluvuksi on arvioitu 2 878. Chessmetricsin mukaan hän oli maailman paras pelaaja yhteensä 24 vuotta 4 kuukautta, mikä on enemmän kuin kellään muulla pelaajalla. Samalla sivustolla hänet rankataan kolmen vuoden huippuvahvuuslukujen vertailussa maailman kaikkien aikojen neljänneksi parhaaksi pelaajaksi Kasparovin, Fischerin ja Capablancan jälkeen. Laskerin vahvuuslukuun Chessmetricsin vertailuissa vaikuttaa negatiivisesti hänen taukonsa kilpapelaamisesta.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin pelityylin on sanottu olleen enemmän psykologinen kuin objektiivinen. Usein hän valitsi siirrokseen psykologisesti vaikuttavimman siirron sen sijaan, että olisi pelannut teoreettisesti. Siksi monet sen ajan mestarit eivät voineet ymmärtää, miten Lasker pärjäsi niin hyvin siirroilla, jotka eivät edes olleet parhaita mahdollisia. Lasker tutki, millaisia asemia ja tilanteita vastustaja tapasi pelata ja johdatteli pelin aivan erilaisiin muotoihin, joissa vastustaja tunsi olonsa epämukavaksi. Laskerin on sanottu usein vieneen pelin niin monimutkaisiin asemiin, että hänellä itsellänsäkään ei ollut mitään hallintaa tilanteesta, vaan hän odotti vastustajan tekevän virheen sekavan aseman vuoksi. On myös sanottu, että Lasker houkutteli vastustajan esiin ja painosti häntä tekemään virheitä hakematta itse aktiivisesti hyökkäystä.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker ei ollut pelaajana avausteoreetikko. Hän keskittyi enemmän keski- ja loppupeliin, joissa hän olikin aivan aikansa huippua. Hän ei huolestunut, vaikka joutui välillä avauksissa epäedullisiin asemiin, vaan uskoi niiden olevan puolustettavissa taitojensa avulla. Hän ei opetellut pitkiä avauslinjoja ulkoa, vaan keskittyi avausten pääperiaatteiden osaamiseen.


title: Emanuel Lasker

text: Vladimir Kramnikin mukaan Lasker oli nykyajan shakin uranuurtaja. Tarkasteltaessa hänen edeltäjänsä Steinitzin pelejä ne ovat selvästi aikansa tuotteita, mutta Lasker pelasi paljon pelejä, jotka olisivat voineet olla nykypelaajien tuotoksia. Hän ymmärsi, että shakissa etuun voivat johtaa useat erityyppiset elementit ja yhden tyyppinen etu voidaan muuntaa toisenlaiseksi. Esimerkiksi strateginen etu voidaan muuntaa taktiseksi ja päinvastoin. Hän oli ensimmäinen, joka ymmärsi psykologisten seikkojen tärkeyden ja kiinnitti niihin huomiota. Hän muokkasi pelistrategiansa vastustajan pelityylin mukaan.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1964 Chessworld-lehti julkaisi artikkelin, jossa tuleva maailmanmestari Bobby Fischer luetteli kymmenen historian parasta shakinpelaajaa. Lasker ei kuitenkaan ollut mukana listalla, ja Fischer kuvaili häntä lehdessä sanoilla: "kahvilapelaaja, joka ei tiennyt avauksista mitään eikä ymmärtänyt asemallista shakkia". Pal Benko kuitenkin sanoi Fischerin myöhemmin harkinneen sanojaan uudestaan ja sanoneen, että "Lasker oli tosiaan suuri pelaaja".


title: Emanuel Lasker

text: Lasker vaati otteluistaan suuria esiintymispalkkioita. Yksi syy tähän oli entisen maailmanmestarin Steinitzin ja muiden pelaajien kohtalo. He olivat kaikki eläneet lähes koko elämänsä köyhinä, eikä Lasker halunnut samaa kohtaloa itselleen. Laskerin ponnistelut nostivat myös tulevien pelaajien palkkioita.


title: Emanuel Lasker

text: Yksi Laskerin merkittävimmistä peleistä oli Johann Baueria vastaan. Se pelattiin Amsterdamissa vuonna 1889. Lasker esitteli pelissä ensimmäistä kertaa lähettiparin uhrauksen vastustajan kuningasasemaan. Hän toisti manööverin useasti myöhemminkin, ja nykyään se tunnetaan hyvin.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1895 Lasker esitteli Evansin gambiittiin uuden puolustuksen mustalle, joka käytännössä lopetti sen käytön turnauspeleissä. Jatkossa "1.e4 e5 2.Rf3 Rc6 3.Lc4 Lc5 4.b4 Lxb4 5.c3 La5 6.d4 d6 7.0-0 Lb6 8.dxe5 dxe5 9.Dxd8+ Rxd8 10.Rxe5 Le6" musta torjuu valkean hyökkäyksen ja saa pienen loppupeliedun.


title: Emanuel Lasker

text:
Laskerin mukaan on nimetty joitakin avausmuunnelmia:
Laskerin mukaan on nimetty myös Laskerin ansa: 1.d4 d5 2.c4 e5 3.dxe5 d4 4.e3 Lb4+ 5.Ld2 dxe3.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 2001 perustetub "Emanuel Lasker Societyn" tarkoitus on vaalia, tutkia ja popularisoida Laskerin kulttuurista ja henkistä perintöä. Siinä on jäsenenä muun muassa noin 80 suurmestaria.


title: Emanuel Lasker

text: Emanuel Lasker oli saksalaissyntyisen tiedemiehen Albert Einsteinin hyvä ystävä, mutta ei silti uskonut valonnopeuden olevan vakio. Sen sijaan hän ilmoitti valon nopeuden tyhjiössä olevan ääretön. Itävaltalais-amerikkalaisen shakkimestari Hans Kmochin mukaan Lasker oli hänen tapaamistaan ihmisistä kaikkein epäkäytännöllisin ja myös talousasioissa täysin taitamaton. Lasker yritti ansaita muun muassa kyyhkyslakalla, mutta ei onnistunut saamaan kyyhkysiään lisääntymään. Myöhemmin paljastui, että kaikki hänen kyyhkysensä olivat uroksia. Laskerin maine taitamattomana miehenä kiiri kauas, ja pian häntä huijattiin tarkoituksella kaupoissa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Lasker sijoitti suurimman osan rahoistaan Saksan markkaan ja menetti omaisuuden Saksan hyperinflaatiossa.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1924 Lasker palasi Berliiniin ja aloitti myös gon ja bridgen harrastamisen. Hän oli oppinut molemmat pelit jo muutama vuosi aikaisemmin. Lasker oli ensimmäisiä länsimaisia go-mestareita, ja hän piti go:ta jopa shakkia vaativampana. Laskerista tuli 1930-luvun alussa vahva kansainvälinen bridge-pelaaja, joka edusti Saksaa monissa kansainvälisissä kilpailuissa. Hän johti Saksan joukkuetta bridgen olympialaisissa. Lasker kuitenkin tunsi itsensä liian vanhaksi tavoittelemaan kummankaan pelin maailmanmestaruutta. Lasker kirjoitti kuitenkin bridgestä kirjoissaan "Encyclopedia of Games" ja "Das verständige Kartenspiel".


title: Emanuel Lasker

text: Lasker kehitti maailmanmestaruuskautensa aikana myös uuden pelin, jota kutsutaan Lascaksi tai joskus myös Laskersiksi. Hän julkaisi vuonna 1911 peliä käsittelevän kirjan "The Rules of Lasca, the Great Military Game". Lasca on hieman tammea muistuttava ruutulaudalla pelattava peli, jossa on tarkoitus vangita vastustajan nappulat. Lasker myös kehitti kiinnostavia sääntömuutoksia nim-peliin.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker osallistui aikansa poliittiseen keskusteluun. Hän oli vapaan demokratian puolestapuhuja. Monien muiden aikansa saksalaisten älykköjen tavoin Lasker uskoi Saksan taistelevan ensimmäisessä maailmansodassa hyvän asian puolesta. Hän vertasi sotaa shakkipeliin. Lasker osoitti kunnioitusta Saksaa vastaan taisteleville maille, mikä oli siihen aikaan oli hyvin epätavallista.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker paneutui myös golfin pelaamiseen ja kirjoitti yhden näytelmän.


title: Emanuel Lasker

text: 1880-luvun lopulla Lasker opiskeli Berliinin ja Göttingenin yliopistoissa filosofiaa ja matematiikkaa.


title: Emanuel Lasker

text: Shakkiuransa ollessa nousussa Lasker luennoi muun muassa New Orleansin Tulanen yliopistolla differentiaaliyhtälöistä. Vuonna 1901 Lasker esitteli väitöskirjansa "Uber Reihen auf der Convergengrenze to Erlangen University", joka julkaistiin "Philosophical Transactions" -lehdessä. Erlangenin yliopisto myönsi Laskerille vuonna 1902 matematiikan tohtorin arvonimen hänen tutkimustöistään. Hänen opinnäytteensä käsitteli ideaalilukujen suppenemista.


title: Emanuel Lasker

text: Vuonna 1905 Lasker esitteli käsityksensä rengasteoriasta ja todisti niin kutsutun Lasker-Noether-teoreeman. Todistus julkistettiin "Mathematische Annalen" -lehden numerossa 60 vielä samana vuonna.


title: Emanuel Lasker

text: Shakin kannalta tärkein Laskerin kirjoittamista filosofisista teoksista on "Kampf" (). Siinä Lasker analysoi olemassaolon kamppailua sekä sitä, miten se ilmenee elämässä. Lasker antaa esimerkkeinä usein shakkiin liittyviä asioita. Hän pitikin shakkia kahden mielen välisenä taisteluna, mikä näkyi myös hänen pelityylissään. Lasker ei halunnut missään vaiheessa itseään pidettävän vain shakinpelaajana, mikä ilmeni hänen ponnistelussaan muun muassa matematiikan saralla.


title: Emanuel Lasker

text: Lasker julkaisi useita teoksia muun muassa shakista.


title: Emanuel Lasker

text: Laskerin matemaattisiin julkaisuihin kuuluivat muun muassa seuraavat:Pisteissä on ensin Laskerin voitot plusmerkin jälkeen, tappiot miinusmerkin jälkeen ja lopuksi tasapelit =-merkin jälkeen.


title: Emanuel Lasker

text: Pisteissä on ensin Laskerin voitot plusmerkin jälkeen, tappiot miinusmerkin jälkeen ja lopuksi tasapelit =-merkin jälkeen.


title: Vasili Smyslov

text: Vasili Vasiljevitš Smyslov (, ) oli venäläinen shakin suurmestari ja shakin seitsemäs maailmanmestari vuosina 1957–1958. Pitkällä urallaan Smyslov saavutti lukuisia voittoja kansainvälisissä turnauksissa ja vielä 63-vuotiaana hän selvisi MM-ehdokasotteluiden finaaliin Garri Kasparovia vastaan.


title: Vasili Smyslov

text: Smyslovin isä, Vasili O. Smyslov opetti pojalleen shakkia. Nuorempi Smyslov voitti 17-vuotiaana Neuvostoliiton nuorten mestaruuden. Hänen ensimmäinen turnauksensa kotikaupungin ulkopuolella oli pettymys, mutta jo kaudella 1939–1940 pelattaessa Moskovan mestaruudesta hänen tuloksensa oli 9/13 ja jaettu toinen sija. Sen jälkeen ura eteni nopeasti. Vuonna 1948 hän pelasi MM-turnauksessa, jossa Mihail Botvinnikista tuli ensimmäinen sodanjälkeinen maailmanmestari. Smyslov tuli toiseksi, Paul Keresin, Samuel Reshevskyn ja Max Euwen edellä. Hän voitti yhden kuuluisimmista turnauksista shakin historiassa Zürichissä 1953, mistä David Bronstein kirjoitti arvostetun kirjan.


title: Vasili Smyslov

text: Smyslovin ensimmäinen MM-ottelu Botvinnikia vastaan päättyi tasapisteisiin 12–12, joten Botvinnik säilytti tittelinsä. Smyslovin täytyi karsia uudestaan MM-haastajan paikasta vahvaa joukkoa vastaan Amsterdamissa 1956: Keres, Efim Geller, Bronstein, Boris Spasski ja Tigran Petrosjan osallistuivat. Smyslov voitti, ja hänen asemansa yhtenä maailman huipuista vahvistui.


title: Vasili Smyslov

text: MM-ottelussa 1957 Smyslov kukisti Botvinnikin vakuuttavasti pistein 12½–9½ mutta ehti pitää titteliä ainoastaan vuoden, sillä Botvinnik voitti mestaruuden takaisin vuonna 1958. Vielä tuohon aikaan entisellä maailmanmestarilla oli oikeus haastaa hallitseva mestari uudelleen. Smyslov sanoi ottelusta:


title: Vasili Smyslov

text: Smyslov ei päässyt enää maailmanmestaruusotteluun, mutta jatkoi pelaamistaan kandidaattitapahtumissa. 1959 hän tuli neljänneksi kandidaattiturnauksessa Jugoslaviassa, jonka voitti nouseva tähti Mihail Tal. Hän ei ollut mukana 1962, mutta palasi 1964, jolloin hän jakoi ensimmäisen sijan Amsterdamin turnauksessa tuloksella 17/23. Hän ei kuitenkaan päässyt otteluun, koska hävisi Efim Gellerille. Vuonna 1983 hän pääsi 62-vuotiaana MM-ehdokasotteluiden finaaliin (jossa ratkaistaisiin maailmanmestari Anatoli Karpovin vastustaja). Hän hävisi pistein 4½–8½ Vilnassa 1984 Garri Kasparoville, joka oli 42 vuotta nuorempi. Hän oli voittanut Zoltan Riblin 6½-4½ semifinaalissa, mutta pelasi tasan neljännesfinaalissa Robert Hübneriä vastaan pistein 7-7 ja jatkoon menijä ratkaistiin ruletin pyöräytyksellä. Hän pelasi viimeisen kerran ehdokasturnauksessa 1985 Montpellier’ssa, jossa hän ei päässyt jatkoon.


title: Vasili Smyslov

text: Smyslovin näkö heikkeni niin paljon, että vaikka hän jatkoi pelaamista, hän piti pelilaudan ääressä melkein koko ajan silmiä kiinni. Vuoden 2001 Botvinnikin muisto-otteluita Kasparovin ja Kramnikin välillä seuratessaan Smyslovin vaimo katsoi näyttöruutua ja saneli siirrot Smysloville, joka lopulta sokeutui. Smyslov jatkoi shakkitehtävien laatimista. Smyslov kuoli 27.3.2010 Moskovassa sydänvian vuoksi.


title: Vasili Smyslov

text: Vladimir Kramnikin mukaan Smyslov edusti ”totuutta” shakissa ja ammattimaisesta näkökulmasta hän on aliarvostettu. Hänen pelissään ei ole samaa mystiikan auraa, kuten Talilla tai Capablancalla. Smyslov pyrki aina tekemään vahvimman siirron kussakin asemassa ja hallitsi pelin kaikki elementit. Hän oli loistava loppupelispesialisti. Kramnikin mukaan vaikutelma oli sama kuin Smyslovin käsi olisi tehnyt siirrot itsekseen samalla kun mies ei olisi tehnyt töitä lainkaan – aivan kuin hän olisi juonut kahvia tai lukenut lehteä. Eräässä mielessä Smyslov oli uranuurtaja tyylissä, jota Karpov loistavasti kehitti myöhemmin, eli asemallisen painostuksen asteittaista kasvattamista lyhyiden siirtosarjojen tarkkaan laskentaan perustuen.


title: Vasili Smyslov

text: "Tohtori Smyslov", joka esiintyy shakkifanaatikko Stanley Kubrickin "" kohtauksessa elokuvan alkuvaiheessa, on viittaus Vasili Smysloviin.


title: Vasili Smyslov

text: Smyslov oli erinomainen baritoni, ja hän valitsi shakkiuran vasta epäonnistuttuaan Bolšoi-teatterin laulukokeessa. Hän esiintyi usein shakin MM-ehdokkaan, pianisti Mark Taimanovin kanssa.


title: Vasili Smyslov

text: Smyslov osallistui yli 70:een kansainväliseen turnaukseen. Hänen parhaat tuloksensa ovat seuraavat:


title: Hilderik

text: Hilderik (?—533) oli vandaalien kuningas vuosina 523—530. Hän oli vandaalikuningas Hunerikin (Honorikin) ja roomalaisen prinsessan Eudocian poika.


title: Hilderik

text: Kuninkaana Hilderik omaksui Bysantille ystävällisen asenteen. Hän murhautti vuonna 525 Bysantille epämieluisan leskikuningattaren Amalafridan, ostrogoottien Teoderik Suuren sisaren. Teoderik valmistautui kostamaan murhan, mutta ehti kuolla ennen aikeen toteuttamista. Lisäksi Hilderik oli katolisia kohtaan suvaitsevainen huolimatta siitä, että oli itse areiolainen. Hilderikin politiikka ei kuitenkaan miellyttänyt ylimyksiä, jotka kukistivat Hilderikin vuonna 530 ja asettivat valtaistuimelle Hilderikiä edeltäneen kuningas Trasamundin veljenpojan Gelimerin.


title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.


title: Pinta-ala

text:
Pinta-alan SI-yksikkö on neliömetri (m²). Yksi neliömetri on sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivun pituus on metri. Isompiin alueisiin käytetään usein neliökilometriä (km²), joka on miljoona neliömetriä. Neliömetriä pienempiä yksiköitä ovat:
Neliömillimetri on miljoonasosa neliömetriä.


title: Pinta-ala

text: Viljelysmaata ja metsää mitataan toisinaan aareina (1 a = 100 m²), yleisemmin kuitenkin hehtaareina (1 ha = 100 a = 0,01 km² tai 10 000 m²).


title: Pinta-ala

text: Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa vanhastaan käytettyjä pinta-alojen yksiköitä ovat sikäläisten pituusmittojen neliöt kuten neliöjalka, neliöjaardi ja neliömaili. Näiden ohella käytetään pinta-alan yksikkönä eekkeriä, joka on 4 840 neliöjaardia eli 4 046,856 422 4 m².


title: Pinta-ala

text: Suomessa pinta-aloja mitattiin ennen metrijärjestelmän käyttöönottoa muun muassa tynnyrinaloina ja kapanaloina.


title: Pinta-ala

text: Kun neliön sivu kaksinkertaistuu, sen pinta-ala nelinkertaistuu (2² = 4). Yleisemmin: kun tiedetään pituusyksikköjen suhde, saadaan sen toisena potenssina vastaavien pinta-alayksiköiden suhde. Kun esimerkiksi yksi maili on 1,609 344 kilometriä, on vastaavasti yksi neliömaili 1,609 334² ≈ 2,589 988 neliökilometriä.


title: Pinta-ala

text: Pinta-alojen yksikkömuunnoksissa etuliitteiden käsittelyä helpottaa, kun ajattelee, että toiseen potenssiin korotusmerkki koskee myös etuliitettä:


Pinta-ala


title: Pinta-ala

text: Tämä on vähemmän virhealtista kuin pilkun siirtely päässälaskuna. Menetelmä toimii myös tilavuusyksiköiden käsittelyssä.


title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.


title: Pinta-ala

text: Rakentamisessa käytetään useita keskenään erilaisia pinta-alamäärityksiä: esimerkiksi huoneala (hum), huoneistoala (htm), kerrosala (kem) ja rakennusala. Asunnon ja tonttien pinta-aloja laskettaessa käytetään myös käsitettä jyvitetty pinta-ala, tai lyhennettynä jm2.


title: Lauantai

text: Lauantai (lyhenne la) on perjantain ja sunnuntain välissä oleva viikonpäivä. Se on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon kuudes päivä.


title: Lauantai

text: Roomalaisessa ja juutalaisessa kalenterissa lauantai on viikon viimeinen päivä. Se on saanut latinankielisen nimensä kirkkaudeltaan heikoimman antiikin aikana tunnetun planeetan Saturnuksen mukaan.


title: Lauantai

text: Juutalaiset, adventistit sekä monet kirkkokuntiin kuulumattomat kristinuskoiset ihmiset viettävät lauantaisin sapattia. Sapatti alkaa perjantaina auringon laskiessa ja päättyy lauantaina auringon laskiessa. Useimmilla muilla kristityillä viikoittainen pyhäpäivä on sunnuntai.


title: Lauantai

text: Nykyisin monissa maissa sekä lauantai että sunnuntai ovat useimmilla työpaikoilla sekä kouluissa vapaapäiviä. Suomessa "viisipäiväinen työviikko" tuli yleiseksi käytännöksi 1960-luvun lopulla. Sitä ennen sunnuntai oli ainoa viikoittainen vapaapäivä, mutta lauantaisin työpäivä oli yleensä tavallista lyhyempi.


title: Lauantai

text: Lauantailla ei ole Suomessa lakisääteistä asemaa vapaapäivänä, mutta työaikalain mukaan viikoittainen säännöllinen työaika on enintään 40 tuntia, mikä vakiintuneen käytännön ja useilla aloilla voimassa olevan työehtosopimuksen mukaan on useimmiten jaettu viidelle muulle arkipäivälle niin, että lauantaisin ei tarvitse tehdä työtä. Vuoden 1971 syyslukukauden alusta lähtien lauantait ovat olleet myös Suomen kouluissa vapaapäiviä. Tästä poikkeuksena on esimerkiksi koulun kevätjuhla, joka on yleensä lauantaina.


title: Lauantai

text: Lauantai on yhdessä perjantain kanssa päivä, jolloin on tapana viettää muita viikonpäiviä useammin juhlia ja viettää vapaa-aikaa, kuten esimerkiksi käydä elokuvissa tai ravintolassa.


title: Lauantai

text: Monet televisiokanavat esittävät suosittuja ohjelmiaan lauantaisin, koska tällöin ne saattavat saada paljon katsojia. Esimerkkinä tällaisista ohjelmista Suomessa ovat Uutisvuoto ja Putous, joita esitetään lauantai-iltana.


title: Lauantai

text: Suomen kielen sana lauantai ja ruotsin "lördag" tulevat muinaisgermaanisesta sanasta "laugr", joka tarkoittaa kylpyä. Lauantai on siis kylpypäivä. Yllättäen sama merkitys on maorin kielen nimellä "Rahoroi".


title: Lauantai

text: Vuosisatojen saatossa hitaasti muuttuneessa islannin kielessä lauantai on "laugardagur", ja sanan "lauga" islantilaiset ääntävät [löyga].


title: Lauantai

text: Useissa kielissä lauantain nimi tulee sapatista, esimerkiksi saksassa ("Samstag", joskin sen ohella käytetään myös nimeä "Sonnabend", sunnuntain aatto), kreikassa (Σάββατο) (Sávvato), espanjassa ("sábado"), ranskassa ("samedi"), italiassa ("sabato"), portugalissa ("sábado") ja venäjässä (суббота) (subbota).


title: Lauantai

text: Latinassa viikonpäivät saivat alkujaan nimensä babylonialaisen esimerkin mukaisesti Auringon, Kuun ja planeettojen tai samannimisten roomalaisten jumalien mukaan. Lauantai oli Saturnuksen päivä ("Dies saturni"). Nimi on yhä muuntuneena käytössä hollannissa ("Zaterdag") ja englannissa ("Saturday"). Saturnus-planeetan mukaan lauantai on saanut nimensä myös eräissä itäaasialaisissa kielissä: thain "wan sao" on Saturnuksen päivä, ja japaniksi lauantain voisi ensi arvauksella luulla tarkoittavan maan päivää (土曜日 "doyōbi"), mutta kyseessä on lyhenne Saturnuksen (土星 "dosei") viikonpäivästä (曜日 "yōbi").


title: Olympialaiset

text: Olympialaiset ovat suuret kansainväliset ja monilajiset urheilukilpailut. Ne järjestetään kahden vuoden välein niin, että kesäolympialaiset ja talviolympialaiset vuorottelevat. Olympiakisat keskittyvät yhden kaupungin ympärille ja niiden pitopaikan määrää Kansainvälinen olympiakomitea.


title: Olympialaiset

text: Nykyaikaiset olympialaiset perustuvat antiikin aikana Olympiassa Kreikassa järjestettyjen Olympian kisojen perintöön. Kreikassa järjestettiin 1800-luvulla myös neljät Zappaan olympialaiset, joita pidetään nykyaikaisten olympialaisten edeltäjinä samoin kuin englantilaisia Wenlockin olympialaisia kisoja.


title: Olympialaiset

text: Nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin ensimmäisen kerran Ateenassa vuonna 1896. Ensimmäisistä kisoista asti jokaisissa olympialaisissa ovat olleet mukana vain miekkailu, pyöräily, uinti, voimistelu ja yleisurheilu (soutu olisi listalla ellei lajia olisi peruutettu huonon sään vuoksi vuonna 1896).


title: Olympialaiset

text: Vuodesta 1924 alkaen kisat on jaettu erillisiin kesä- ja talviolympialaisiin ja vuoteen 1992 saakka kesä- ja talvikisat järjestettiin samana vuonna. Tämän jälkeen rytmiä muutettiin siten, että seuraavat talvikisat olivat 1994 ja siitä lähtien neljän vuoden välein.


title: Olympialaiset

text: Vuosina 1912–1948 järjestettiin olympiakisojen yhteydessä myös olympiakisojen taidekilpailuja, ja senkin jälkeen on taidetapahtumia toisinaan järjestetty kisojen ohessa.


title: Olympialaiset

text: Nykyaikaisiin olympialaisiin saivat alun perin osallistua vain amatöörit eli kilpailijat, jotka harjoittavat urheilua ilman taloudellisen hyödyn tavoittelua. Avery Brundagen puheenjohtajakauden jälkeen 1970-luvulta lähtien Kansainvälinen olympiakomitea alkoi suhtautua ammattilaisurheilijoihin entistä suopeammin kasvattaakseen olympialaisten taloudellista tuottoa. Vuonna 1988 ammattilaisurheilijat saivat muutamaa lajia lukuun ottamatta täyden osanotto-oikeuden olympialaisiin.


title: Olympialaiset

text:
Vuonna 1960 otettiin olympialaisten useimpiin lajeihin käyttöön karsintaraja, joka urheilijan tulee saavuttaa halutessaan osallistua kisoihin. Yleisurheilussa ja uinnissa on käytössä karsintarajat. Muissa lajeissa kisapaikat jaetaan karsintakilpailujen tai ranking-listojen perusteella. Jokaisella Kansainvälisen olympiakomitean jäsenmaalla on silti oikeus lähettää olympialaisiin yksi urheilija (kesäolympialaisiin yksi yleisurheilija ja yksi uintiurheilija), vaikka urheilija ei olisikaan selvittänyt karsintarajoja.
Useat maat boikotoivat kesäolympiakisoja vuosina 1956, 1976, 1980 ja 1984. Vuoden 1956 boikotti liittyi Unkarin kansannousuun ja Suezin kriisiin, vuoden 1976 boikotti liittyi Etelä-Afrikan rotusortoon, vuoden 1980 boikotti Neuvostoliiton Afganistanin sotaan ja vuoden 1984 boikotti oli vastatoimi vuoden 1980 boikotille. Näitä vuosia ennenkin olympiakisoissa oli koettu pienempiä boikotteja.


title: Olympialaiset

text: Olympiatunnuksen muodostavat viisi toisiinsa yhdistyvää rengasta, joiden esikuva löydettiin vanhasta alttarista Olympian raunioilta. Olympiarenkaat ovat maailman tunnetuin tuotemerkki. Tunnuksen suunnitteli nykyaikaisten olympialaisten isä Pierre de Coubertin. Aluksi renkaat olivat ketjuna viisi rengasta peräkkäin, kun nykyään ne ovat kahdessa kerroksessa. Kansainvälisen Olympiakomitean mukaan olympiarenkaat kuvastavat viittä maailman maanosaa, jotka olympian henki yhdistää (renkaat yhdessä toisiinsa), sekä urheilijoita, jotka eri puolilta maailmaa kokoontuvat yhteen olympialaisten ajaksi.


title: Olympialaiset

text: Renkaiden symboliikasta on ollut myös muita tulkintoja:Olympialipun kuusi eri väriä (renkaiden värit+pohjana valkoinen) edustavat maailman kansoja, sillä vähintään yksi lipun väreistä löytyy kaikkien maailman valtioiden lipuista.


title: Olympialaiset

text: Koska nykyaikaiset olympiakisat jatkavat antiikin olympiakisojen perinnettä, olympiatuli sytytetään ennen kisoja auringonsäteistä Olympian lehdossa Kreikassa, josta se kuljetetaan kisapaikalle. Ensimmäinen soihtuviesti Olympiasta olympialaisten isäntäkaupunkiin järjestettiin Berliinin olympialaisten yhteydessä 1936.


title: Olympialaiset

text: Olympialaisten tunnus on Citius, altius, fortius, joka tarkoittaa "nopeammin, korkeammalle, voimakkaammin".


title: Olympialaiset

text: Olympiakisojen lajien kolme parasta saavat mitalin: ensimmäinen kultaisen, toinen hopeisen ja kolmas pronssisen. Kahdeksan parasta saavat kunniakirjan. Jokainen olympialaisiin osallistuva urheilija saa muistomitalin.


title: Olympialaiset

text: Olympiamitali on halkaisijaltaan vähintään 6 senttimetriä ja paksuudeltaan vähintään 3 millimetriä. Kultamitalin kultapitoisuus oli vuoden 2012 kesäolympiakisoissa 1,36 % eli 6 grammaa. Mitalista 93 % oli hopeaa ja 6 % kuparia. Olympialaisten kultamitalin kultapitoisuus on vähentynyt kisa kisalta, ja vielä vuosien 1904, 1908 ja 1912 olympiakisoissa mitali oli täyskultaa, tosin nykyistä pienempi. Kultamitaleita jaettiin ensimmäisen kerran vuoden 1904 kesäolympiakisoissa; edellisissä kisoissa voittajat olivat saaneet kullatun pronssiplakaatin.


title: Olympialaiset

text: Nykyisin käytössä oleva alkuperäinen Ateenan olympialaisiin 1896 tehty olympiahymni on kreikkalaisten Spyrídon Samáraksen säveltämä ja Kostís Palamáksen sanoittama.


title: Olympialaiset

text: Vuodesta 1968 alkaen on useimpia olympiakisoja varten suunniteltu oma maskotti, yleensä eläin- tai ihmishahmo. Maskotti on yleensä ollut sellainen, että se on jollain tavalla liittynyt kyseiseen maahan missä kisat pidetään, esim. Venäjällä Miska-karhu tai Kanadassa Amik-majava.


title: Olympialaiset

text: Ensimmäinen maskotti nähtiin Grenoblen talvikisoissa vuonna 1968, missä Schuss-niminen yksijalkainen hiihtäjähahmo esiintyi kuvissa ja leluissa. Virallisen kisamaskotin tittelin sai kuitenkin vasta Münchenin vuoden 1972 kesäkisojen maskotti Waldi.


title: Olympialaiset

text: Olympiavala on olympialaisten avajaisissa lausuttava juhlallinen ja rituaalinen lupaus, jonka yksi urheilija lausuu kaikkien urheilijoiden ja yksi tuomari kaikkien tuomarien puolesta.


title: Olympialaiset

text:
Gerevichin ja Kovácsin saavutukset tekee ainutlaatuisiksi se, että heiltä jäivät väliin kahdet kisat toisen maailmansodan takia.
Miehet:


title: Olympialaiset

text: Naiset:


title: Olympialaiset

text:
Miehet:
Naiset:


title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergman () oli ruotsalainen näyttelijä. Bergman on maailman suosituimpia elokuvatähtiä ja filmasi pitkän uransa aikana sekä Hollywoodissa että Euroopassa.


title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergman menetti molemmat vanhempansa nuorena ja kasvoi sukulaistensa huostassa. Saatuaan stipendin teatterikouluun hän aloitti opinnot Dramatenissa. Ensimmäisen kesälomansa aikana myös ruotsalainen elokuvastudio palkkasi hänet. Ingrid teki ensimmäiset roolinsa kotimaisissa elokuvissa "Munkbrogreven" ja "Myrskyluodon pappi". Hänen ensimmäinen elokuvaesiintymisensä oli klaffina elokuvassa "Rakkautta ja alkoholia" (1932).


title: Ingrid Bergman

text: Bergman loi 1930-luvun lopulla menestyksekkään uran ruotsalaisella valkokankaalla. Hän näytteli noin kymmenessä ruotsalaisessa ja yhdessä saksalaisessa elokuvassa. Ruotsalainen elokuva "Intermezzo" (1936) oli menestys ja herätti amerikkalaisen tuottajan David O. Selznickin huomion. Selznick ehdotti Bergmanille elokuvasopimusta. Bergman ei tuolloin vielä osannut englantia eikä ollut varma amerikkalaisen yleisön hyväksynnästä, joten hän aluksi ajatteli tekevänsä vain yhden amerikkalaisen filmin ja palaavansa sitten Ruotsiin. Bergmanin ensimmäinen työ Yhdysvalloissa oli "Intermezzo" (1939), joka oli uusintaversio elokuvasta, jonka hän oli kolme vuotta aiemmin tehnyt Ruotsissa. Elokuva oli valtava menestys ja teki Bergmanista tähden. Tällöin hän muutti miehensä Petterin ja tyttärensä Pian kanssa pysyvästi Yhdysvaltoihin.


title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergman löysi oman tyylinsä suoranaista itsepäisyyttään: kun Selznick vaati että hänen olisi amerikkalaisissa elokuvissa esiintyäkseen ensinnäkin muutettava nimensä ja sitten myös ulkomuotonsa eli värjättävä hiuksensa, nypittävä kulmakarvansa ja laitettava kuorikot hampaisiinsa, Bergman ilmoitti kylmästi että noilla ehdoilla hän lähtee takaisin Ruotsiin perheenäidiksi ja elokuva saa jäädä. Tuottaja antoi vastahakoisesti periksi ja näin syntyi sittemmin maailmankuulu "luonnollinen tyyli". Kriitikot ihastuivat siihen, ja Bergmania alettiin kutsua aluksi ""saippuanraikkaaksi Garboksi"" – joskin nimitys unohtui nopeasti kun hänen maineensa kiiri kaukaa Garbon ohi.


title: Ingrid Bergman

text: 1940-luku oli Bergmanin uran kulta-aikaa, tuolloin hän kuului maailman ihailluimpien ja kuuluisimpien elokuvatähtien joukkoon ja näytteli monissa klassikoiksi muodostuneissa elokuvissa. Vuonna 1942 Bergman teki ehkä tunnetuimman elokuvansa "Casablancan", vastanäyttelijänään Humphrey Bogart. Vuonna 1943 hän sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa parhaasta naispääosasta elokuvassa "Kenelle kellot soivat". Seuraavana vuonna hän voitti naispääosa-Oscarin "Kaasuvalo"-elokuvasta. Kolmas peräkkäinen ehdokkuus tuli "Pyhän Maarian kelloista" (1945). Ehdokkaaksi Bergman nimettiin myös elokuvasta "Orleansin neitsyt" (1948).


title: Ingrid Bergman

text: Hänen tunnetuimpiin elokuviinsa kuuluvat myös Alfred Hitchcockin trillerit "Noiduttu" (1945), "Kohtalon avain" (1946) ja "Kauriin merkeissä" (1949). Hitchcock ja Bergman olivatkin hyviä ystäviä aina Hitchcockin kuolemaan asti.


title: Ingrid Bergman

text: Vuonna 1949 Bergman tapasi elokuvaohjaaja Roberto Rossellinin. He rakastuivat "Strombolin" kuvauksissa 1950. Molemmat olivat tahoillaan naimisissa ja heidän suhteensa aiheutti skandaalin. Bergman jätti ensimmäisen miehensä eikä hän saanut tavata tytärtään. Kohu aiheutti Bergmanille työpulaa vähentyneiden roolitarjousten muodossa.


title: Ingrid Bergman

text: Tehtyään Rossellinin kanssa muutaman heikosti menestyneen elokuvan Bergman sai uuden tilaisuuden Hollywoodissa vuonna 1956. "Anastasia" oli menestys ja Bergman sai uransa toisen Oscarin. Samoihin aikoihin hänen avioliittonsa Rossellinin kanssa tuli päätökseen. Ingrid Bergman sai kolmannen Oscarinsa sivuroolistaan elokuvassa "Idän pikajunan arvoitus" (1974). Vuonna 1978 hän sai seitsemännen Oscar-ehdokkuutensa Ingmar Bergmanin elokuvasta "Syyssonaatti". Elokuva jäi hänen viimeisekseen.


title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergmanin joutsenlaulu näyttelijänä oli päärooli televisioelokuvassa "Nainen nimeltä Golda" (1982), jossa hän esitti Israelin entistä pääministeriä Golda Meiriä. Bergman oli kuvausten aikaan jo syöpäsairas, muttei valittanut kipuja tai näyttänyt ulospäin sairauttaan. Hän sai postuumisti roolistaan parhaan pääosan Emmy-palkinnon. Vuonna 1999 American Film Institute nimesi hänet vuosisadan neljänneksi tärkeimmäksi naisnäyttelijäksi. Hän on saanut urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Ingrid Bergman

text: Elokuvien ja television lisäksi Bergman loi pitkän ja menestyksekkään uran teatterissa; vuonna 1947 hän voitti arvostetun Tony-palkinnon roolistaan Jeanne d'Arcina ja sen lisäksi hän näytteli muun muassa menestysnäytelmässä "Teetä ja sympatiaa" Pariisissa.


title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergman puhui sujuvasti ruotsia, saksaa, ranskaa, englantia ja italiaa. Näyttelijä John Gielgud tokaisi: ”Hän puhuu viittä kieltä, enkä minä osaa näytellä niistä yhdelläkään”.


title: Ingrid Bergman

text: Bergman oli naimisissa kolmesti, Petter Lindströmin (1937–1950), Roberto Rossellinin (1950–1956) ja Lars Schmidtin kanssa (1957–1976). Avioliitosta ensin hammaslääkärinä ja sitten aivokirurgina toimineen Petter Lindströmin kanssa hänellä on tytär Pia Lindström (s. 1938). Suhteesta (myöhemmin avioliitosta) Roberto Rossellinin kanssa syntyivät poika Roberto Rossellini nuorempi (s. 1950) ja kaksostytöt Isotta (Ingrid) ja Isabella Rossellini (s. 1952). Rakkaussuhde Rosselliniin aiheutti kohua Yhdysvalloissa ja Bergman muuttikin sen seurauksena takaisin Eurooppaan.


title: Ingrid Bergman

text: Bergmanilla tiedetään olleen romanssi myös muun muassa kuuluisan sotavalokuvaaja Robert Capan ja näyttelijä Gregory Peckin kanssa. Jälkimmäinen tuli ilmi vasta viisi vuotta Bergmanin kuoleman jälkeen Peckin julkistaessa suhteen.


title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergman kuoli rintasyöpään 67-vuotispäivänään vuonna 1982 Lontoossa. Hänen tuhkistaan suurin osa siroteltiin mereen Bohuslänissä sijaitsevassa kalastajakylässä Ruotsin länsirannikolla.


title: Opiskelijaliike

text: Opiskelijaliikkeet olivat maailmanlaajuinen ilmiö 1960-luvun Euroopassa ja jonkin verran myös Aasiassa ja Afrikassa. Yhteistä linjausta ei opiskelijaliikkeiden tavoitteille voi nimetä, mutta useimmissa tapauksissa oli kysymys sodanvastaisesta viestistä, yliopistojen autoritaarisen hallintokoneiston uudistamisesta, sekä erilaisista sisäpoliittisista kysymyksistä. Opiskelijaliikkeen juuret olivat vasemmisto-liberalistisissa mielipiteissä, mutta ajan myötä - osaksi koska opiskelijaliikkeiden vaatimukset kaikuivat kuuroille korville - radikalismi (vallankumouksellinen marxilaisuus, trotskilaisuus ja maolaisuus) nostivat päätään. Radikaaleja opiskelijaliikkeissä oli suhteellisen harvassa, mutta ne olivat äänekäs vähemmistö.


title: Opiskelijaliike

text: Uusvasemmistolainen opiskelijaliike sai vaikutteita Herbert Marcusen ajatuksista. Marcusen mukaan työläisten elintason noustua opiskelijat ja akateeminen väki olivat nykyaikana ainoita, jotka yhä olivat kiinnostuneita yhteiskunnan vääryyksistä ja toisaalta myös ainoita, jotka ymmärsivät "kapitalismin mädännäisyyden".


title: Opiskelijaliike

text: Pariisissa opiskelijaliikkeen rajuimmat mellakat alkoivat 4. toukokuuta 1968 ylioppilaiden vaatiessa yliopistojen hallinnon uudistamista. Työläiset alkoivat tukea opiskelijoita lakoin.


title: Opiskelijaliike

text: Aika: 1960-luvun loppu ja 1970-luvun alkuvuodet.


title: Opiskelijaliike

text: Saksan Liittotasavallassa (Länsi-Saksa) 2.6.1967 Persian shaahin vastainen mielenosoitus muuttui väkivaltaiseksi ja poliisi Karl-Heinz Kurras ampui Freie Universität -yliopiston opiskelijan Benno Ohnesorgin, mikä radikalisoi vasemmiston. Vasta 2000-luvulla paljastui, että Kurras oli Itä-Saksan Stasin agentti ja Stasi lietsoi vastakkainasetteluja Länsi-Saksassa.


title: Opiskelijaliike

text: Vuonna 1968 vasemmisto-opiskelijat vaativat samaisella Freie Universität -yliopistolla yliopistouudistuksia vallankumoushengessä. Opiskelijaliikkeen johtohahmoja oli yliopistossa opiskellut Rudi Dutschke.


title: Opiskelijaliike

text: Saksalainen opiskelijaliike nivoutui pääosin sosialististen saksalaisten opiskelijaliiton ympärille ("Sosialistische Deutscher Studentenbund", SDS), jonka rinnalla toimi hajanaisesti järjestäytynyt ulkoparlamentaarinen oppositio ("Ausser-Parlamentarische Opposition", APO). Karismaattinen Dutschke oli SDS:än johtohahmo, ja hänet nähtiin usein myös APO:n johtajana.


title: Opiskelijaliike

text: Opiskelijoiden mieliä kuohutti suurelta osin maan sisäpoliittinen tilanne. Maan poliittista päätöksentekoa hallitsi "kolmen suuren koalitio", johon kuuluivat sosiaalidemokraattinen puolue, kristillisdemokraatit ja liberaalit. Opiskelijat katsoivat, että koska suuri liittouma hallitsi Bundestagia lähes 95 prosentin enemmistöllä, ei poliittisella oppositiolla ollut toimintatilaa. Toisaalta saksalaista opiskelijaliikettä askarruttivat yliopistojen voimakkaan autoritaarinen luonne, jossa opiskelijoilla ei ollut minkäänlaista hallinnollista valtaa yliopiston asioihin.


title: Opiskelijaliike

text: Saksalainen opiskelijaliike onnistui jossain määrin toteuttamaan koulutuspoliittisia tavoitteitaan ja Liittotasavallassa siirryttiin kolmikantaiseen yliopistohallintoon (edustuksessa ylempi henkilökunta, alempi henkilökunta ja opiskelijat, kullakin 1/3 äänivallasta).


title: Opiskelijaliike

text: Opiskelijaliikkeestä ja Kurrasin tekemästä taposta sai alkunsa myös Punainen armeijakunta (RAF) -terroristiryhmä.


title: Päiväntasaaja

text: Päiväntasaaja eli ekvaattori on Maan pinnalla, napojen puolivälissä sijaitseva ympyrä, jonka kehä on maapallon ympärysmitta. Toisin sanoen päiväntasaaja on Maan pyörimisakselia vastaan kohtisuora isoympyrä. Maantieteellisinä koordinaatteina ilmaistuna päiväntasaajan leveysaste on nolla, ja se on samalla pisin leveyspiiri. Muut leveyspiirit ovat päiväntasaajan suuntaisia, napoja lähestyttäessä yhä pienempiä ympyröitä. Päiväntasaajan pituus on noin 40 075 kilometriä. Päiväntasaajalla ei ole päivän ja yön pituuden vaihtelua, vaan kumpikin on aina kaksitoista tuntia pitkä – tästä on peräisin sen suomenkielinen nimi. Päiväntasaaja sijaitsee suurimmaksi osaksi merialueilla.


title: Päiväntasaaja

text:
Myös kaikilla muilla akselinsa ympäri pyörivillä taivaankappaleilla voidaan sanoa olevan päiväntasaaja (ja sen kautta kulkeva taso), joka on puolivälissä pyörimisakselia ja kohtisuorassa sitä vastaan.
Päiväntasaaja on abstrakti käsite, jota ei vastaa mikään maanpiirre. Kevätpäiväntasauksen ja syyspäiväntasauksen aikana Aurinko on keskipäivällä päiväntasaajalla zeniitissä, suoraan yläpuolella. Lisäksi päivä ja yö ovat silloin samanpituiset kaikkialla maapallolla etelä- ja pohjoisnapa-alueita lukuun ottamatta eli noin 12 tuntia pitkät. Yöllä tähdet nousevat kohtisuoraan ylös taivaalle ja näennäisesti jättävät peräänsä puoliympyräjäljet, joiden keskikohta on zeniitin kautta kulkevalla taivaankaarella etelästä pohjoiseen.
Maapinnan pyörimisliike on nopeinta päiväntasaajalla. Siellä maanpinnalla kehänopeus Maan akselin suhteen on runsaat 1 650 km/h eli 463 m/s. Myös nopeuden aiheuttama keskipakovoima on siellä suurimmillaan, mikä on auttava tekijä avaruusaluksia ja satelliitteja matkaan lähetettäessä.


title: Päiväntasaaja

text: Tropiikissa ja ekvaattorilla vuodenajat poikkeavat huomattavasti vuodenajoista ja lämpötiloista, joita esiintyy muualla maapallolla, varsinkin navoilla. Monilla trooppisilla alueilla ihmiset tuntevat kaksi vuodenaikaa, kostean ja kuivan, mutta useimmissa paikoissa lähellä päiväntasaajaa on kosteaa ympäri vuoden, vaikkakin eri tekijät, kuten etäisyys mereen ja korkeus meren pinnasta, voivat aiheuttaa eroja vuodenaikojen välillä.


title: Päiväntasaaja

text: Jotkut klimatologit määrittelevät tietyn paikan ilmaston "ekvaattoriseksi" eivätkä pelkästään "trooppiseksi", jos keskilämpötilat poikkeavat lämpimimmän ja kylmimmän välillä 3 °C tai vähemmän. Klimatologi Vladimir Köppen asetti alun perin ekvaattorisen ilmaston vuosittaisen lämpötilavaihteluvälin rajaksi 5 °C. Hän sijoitti "i" kirjaimen soveltuvien luokittelunimien jälkeen ("Af", "Am", "Aw" tai "As") niille ilmastoille, jotka täyttivät edellä mainitun lämpötilavaihteluehdon. Tämä lämpötilavaihteluväli kavennettiin myöhemmin 3 °C:een, jotta ilmastovyöhykkeet "ekvaattorinen ilmasto" ja "trooppinen ilmasto" olisivat maantieteelliseltä kooltaan lähempänä toisiaan.


title: Päiväntasaaja

text: Päiväntasaaja kulkee 14 valtion alueen ja kolmen valtameren kautta. Ne ovat lännestä itään luettuina seuraavat, alkaen päivämäärärajalta:


title: Päiväntasaaja

text: Päiväntasaajan Guinea ei nimestään huolimatta sijaitse päiväntasaajalla. Siihen kuuluva Annobónin saari on päiväntasaajan eteläpuolella, muu osa maata sen pohjoispuolella.


title: Sakramentti

text: Sakramentti on kristillisen kirkon pyhä toimitus. Eri kristillisillä kirkoilla on erilaisia sakramentin määritelmiä ja eri määrä sakramentteja. Katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa on seitsemän sakramenttia: kaste, konfirmaatio (vahvistus, mirhavoitelu), pappisvihkimys, avioliitto, ehtoollinen (eukaristia), rippi (parannus, katumus) ja sairaiden voitelu. Protestanttisissa kirkoissa sakramentteja on kaksi tai kolme: kaste ja ehtoollinen ja mahdollisesti rippi.


title: Sakramentti

text: Latinan kielen sana "sacramentum" tarkoitti alun perin sotilaan lippuvalaa tai riitapuolten pyhäkköön jättämää panttia. Vastaava kreikan sana on "mysterion" (μυστήριον), salaisuus.


title: Sakramentti

text: Katolisessa kirkossa on seitsemän sakramenttia: kaste, vahvistus (konfirmaatio), palveluvirka (papiksi vihkiminen), avioliitto, eukaristia (ehtoollinen), parannuksen sakramentti (rippi) ja sairaiden voitelu.


title: Sakramentti

text: Ortodoksisessa kirkossa sakramenttien lukumäärä ei ole vakiintunut, mutta sakramenteiksi luetaan samat toimitukset kuin katolisessa kirkossakin: kaste, mirhavoitelu (konfirmaatio), ehtoollinen, katumus (rippi), pappeus (pappisvihkimys eli vihkimyssakramentti), avioliitto ja sairaanvoitelu. Lisäksi sakramentteina on aiemmin pidetty muun muassa hautausta, vedenpyhitystä, mirhan valmistusta, munkiksi tai nunnaksi vihkimystä ja kirkon vihkimistä.


title: Sakramentti

text: Ortodoksisessa kirkossa sakramentit – joita nimitetään mysteerioiksi tai mysteereiksi – ovat armon näkyviä välikappaleita, joiden kautta ja avulla ihmiset saavat Pyhän Hengen lahjan. Mikään kirkolliskokous ei ole määritellyt eikä vahvistanut ortodoksisen kirkon mysteerioitten lukumäärää.


title: Sakramentti

text: Luterilainen reformaatio piti sakramentteina kastetta ja ehtoollista. Luterilaisessa kirkossa sakramenteiksi on määritelty vain ne toimitukset, jotka kirkko katsoo Jeesuksen asettaneen. Augsburgin tunnustus mainitsee sakramenteista puhuessaan myös ripin..


title: Tadžikistan

text: Tadžikistan (; ), virallisesti Tadžikistanin tasavalta (; ) on sisämaavaltio Keski-Aasiassa. Sen naapurivaltioita ovat etelässä Afganistan, idässä Kiina, pohjoisessa Kirgisia ja lännessä Uzbekistan. Tadžikistan on entisen Neuvostoliiton köyhin osa, ja Keski-Aasian valtioista pienin. Sen vuoristosta alkaa monia jokia, joiden vettä on käytetty sekä puuvillapeltojen kasteluun että vesivoiman tuottamiseen.


title: Tadžikistan

text:
Tadžikistan on Keski-Aasian valtiosta pienin. Maan halki kulkevat yhdet maailman korkeimmista vuorijonoista, Pamir ja Altai. Maa sijaitsee 300–7495 metriä merenpinnan yläpuolella. 93 % maasta on vuoristoa, ja yli puolet alueesta sijaitsee yli kolmen kilometrin korkeudessa. Maanjäristykset ovat yleisiä; maassa on vuosittain noin 160 järistystä, joista 50 on vakavia. Vuorijonoja halkovat sadat kanjonit, joiden pohjalla kulkee jokia.
Vuoristot ovat vaikeakulkuisia, ja Vuoristo-Badahšanin alue on suuren osan vuotta lähes eristyksissä muusta maasta. Vuorenhuipuista kolme kohoaa yli 7 000 metrin korkeuteen. Korkein huippu on nykyiseltä nimeltään Qullai Somoni (7 495 m). Pysyvän lumen raja kulkee maan länsiosissa 3 500–3 600 metrin korkeudessa ja kohoaa 5 800 metriin idässä. Jäätiköt kattavat runsas 8 476 neliökilometriä.


title: Tadžikistan

text: Maassa on 947 yli 10 kilometrin mittaista jokea. Jokien yhteispituus on yli 28 500 kilometriä. Joet yhdistyvät jokilaaksoiksi, joissa suurin osa maan väestöstä asuu. Järvistä suurin (380,0 km) ja tunnetuin on Karakul-suolajärvi 4 200 metrin korkeudessa. Tekojärvistä laajin on Syrdarja-jokeen padottu Qairoqqumin tekojärvi (Kairakkum) maan pohjoisosassa (520,0 km, tilavuus 4,16 km) ja tilavuudeltaan suurin Vahš-jokeen padottu Norakin tekojärvi (106,0 km, tilavuus 10,50 km).


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin komeimpia eläimiä ovat kotkat ja vuoriston suuret nisäkkäät kuten karhut, jakit ja lumileopardit.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin ilmasto on mantereinen, alavilla seuduilla myös subtrooppinen. Siellä on paljon puoliaavikkoa ja aavikkoa. Lämpötila riippuu vahvasti maaston korkeudesta. Alavilla mailla heinäkuun päivälämpötilat ovat 23–30 °C ja tammikuun -1...+3 °C (ääriarvona Pantš: heinäkuussa +45 °C, tammikuussa +22 °C). Pamirin itäosassa on heinäkuussa 5–10 °C ja tammikuussa -15°...-20 °C (ääriarvona Bulinkul-järvi: heinäkuussa -8 °C ja tammikuussa -61 °C).


title: Tadžikistan

text: Eritasoiset suojelualueet kattavat 21 prosenttia tasavallan pinta-alasta. Luonnonpuistoja on neljä ja muita suojelualuita tai kansallispuistoja 13.Ensimmäiset ihmiset saapuivat Tadžikistaniin 4000-luvulla eaa. Tadžikistanin alue on kuulunut aikojen saatossa lukuisille valtioille, enimmäkseen Persialle. Ennen ajanlaskun alkua se oli osa Baktriaa. Arabit toivat sinne islamin 600-luvulla. Samanidien valtakunta syrjäytti arabit ja myöhemmin turkkilaiset. Myöhemmin vallan ottivat mongolit, ja Tadžikistanista tuli osa Buharan emiraattia.


title: Tadžikistan

text: Venäjän keisarikunta laajeni 1800-luvulla Keski-Aasiaan ja otti alueen hallintaansa. Venäjän vallankumouksen jälkeen 1917 tadžikit taistelivat bolševikkeja vastaan yrittäen itsenäistyä. Bolševikit voittivat nelivuotisen sodan, jonka aikana moskeijoita tuhottiin ja väestöä terrorisoitiin. Sota ja neuvostovallan vaatima maatalouden suuntaaminen puuvillantuotantoon johtivat nälänhätään, jossa kansallismieliset arvioivat menehtyneen jopa miljoona tadžikistanilaista.


title: Tadžikistan

text: Bolševikkien voitettua sodan Tadžikistanin alue kuului Buharan sosialistiseen kansantasavaltaan 1920–1924. Buharan sosialistinen kansantasavalta muutti nimensä Buharan sosialistiseksi neuvostotasavallaksi syyskuussa 1924, ja marraskuussa samana vuonna se lakkautettiin ja jaettiin Uzbekistanin ja Turkmenistanin sosialistisiksi neuvostotasavalloiksi. Tuolloin perustettiin myös Tadžikistanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, joka kuului Uzbekistanin sosialistiseen neuvostotasavaltaan, kunnes siitä 5. joulukuuta 1929 muodostettiin Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta. Neuvostoliittoon alue kuului virallisesti vuodesta 1925 lähtien. Tadžikistanin SNT jäi elintasossa ja teollisuudessa muista neuvostotasavalloista jälkeen. Tadžikistaniin alkoi 1970-luvulla syntyä islamilaisia liikkeitä, jotka eivät kuitenkaan olleet merkittäviä ennen Neuvostoliiton kaatumista 1990-luvulla.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin itsenäistyttyä maassa puhkesi heti eri heimoryhmien välinen sisällissota. Valtion johtaja on ollut alusta asti Emomalii Rahmon (aiemmin Rahmonov), mutta hänen on väitetty sisällissodan aikana syyllistyneen etnisiin puhdistuksiin. Tulitauko saatiin aikaan 1997, ja 1999 pidettiin vaalit, joita oppositio piti epärehellisinä. Venäjän joukot olivat Tadžikistanissa valvomassa Afganistanin vastaista rajaa vuoteen 2005 asti. Syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen vuonna 2001 Tadžikistan liittyi Yhdysvaltojen johtamaan liittoumaan ja lisäsi tarkkailua Afganistanin vastaisella rajalla.


title: Tadžikistan

text: Perustuslakia muutettiin vuonna 2003 kansanäänestyksellä niin, että presidentin kausien määrää lisättiin. Kolmannelle kaudelleen Rahmon valittiin 2006. Molempien vaalien rehellisyys kyseenalaistettiin, samoin kuin vuoden 2010 parlamenttivaalien, jotka voitti Rahmonin puolue. Vuonna 2013 Rahmon valittiin neljännelle kaudelle.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistan pyysi vuonna 2008 kansainvälistä apua energiakriisin ja ankaran talven takia. Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) perui maalle myöntämäänsä tukea, koska paljastui että Tadžikistan oli vääristellyt tietoja.


title: Tadžikistan

text: Venäjä on tukenut Tadžikistania taloudellisesti ja saanut vastineeksi luvan pitää maassa avaruus- ja sotilastukikohtia.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistan on semipresidentiaalinen tasavalta. Lähes heti itsenäistymisensä jälkeen Tadžikistan ajautui sisällissotaan, jonka eri osapuolien tukijoiksi väitetään Venäjää ja Irania. Suurin osa 400 000 venäläisestä pakeni maasta, ja jäljelle jäi vain 25 000. Sisällissota päättyi 1997 rauhansopimukseen, oppositiojohtajat armahdettiin ja yksi heistä nimitettiin varapääministeriksi.


title: Tadžikistan

text: Presidentti valitaan kuusivuotiskaudelle, ja hän nimittää pääministerin. Kaksikamarisessa eduskunnassa on 34 jäsenen ylähuone, joka edustaa eri alueita, ja 63 jäsenen alahuone, joka valitaan suoralla vaalilla viisivuotiskaudelle.


title: Tadžikistan

text: Vuoden 2010 parlamenttivaalit päättyivät presidentti Rahmonin kansandemokraattisen puolueen murskavoittoon. Vaaleja pidettiin jälleen epärehellisinä.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin maakunnista yksi on autonominen alue. Pääkaupunki muodostaa oman erillisalueensa. Vanha Karoteginin maakunta on nykyisin keskushallinnon alainen erityisalue. Alueet jakautuvat edelleen piireihin ja kaupunkeihin.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistan on entisen Neuvostoliiton köyhin osa ja se on ollut pitkään melko köyhä valtio. Inhimillisen kehityksen indeksin (HDI) luokittelussa maa sijoittuu keskitason luokan maiden puoliväliin (indeksiluku 0,624 vuonna 2014). Talous on perustunut paljolti alumiinin ja puuvillan viennille. Kuivuus on aiheuttanut nälänhätää vielä 2000-luvullakin. Siksi Punainen Risti pyysi elokuussa 2001 apua Tadžikistaniin ja Uzbekistaniin. Vuosina 2007–2008 maa sai Maailmanpankin kanavoimaa ruoka-apua ankaran talven aiheuttaman kuluttajahintojen räjähdysmäisen nousun jälkeen. Vuonna 2010 maassa puhkesi polioepidemia, ja EU lahjoitti rahaa rokotusohjelmaan.


title: Tadžikistan

text: Maan merkittävin resurssi on vesi. Tadžikistanista saa alkunsa yli 40 % Keski-Aasian vedestä ja maassa sijaitsee 60 % alueen vesivoimapotentiaalista. Vettä käytetään puuvillan kasteluun, mutta sitä on alettu hyödyntää myös vesivoiman tuottoon. Maailman korkein pato valmistui 1980 maata halkovaan Vahš-jokeen Norakin kaupungin itäpuolelle. Sitäkin suurempaa Rogunia alettiin rakentaa Vahšiin noin 75 kilometriä Norakin padosta yläjuoksulle päin 1976, mutta työt keskeytyivät maan itsenäistyttyä. Tadžikistan on etsinyt rahoitusta hankkeen uudelleenkäynnistämiseen, mutta naapurimaat, etenkin Uzbekistan, vastustivat sitä. Maailmanpankki on päättänyt vuonna 2010 arvioida hankkeen ympäristövaikutuksia. Vuonna 2014 Maailmanpankin toteuttamisselvitys näytti vihreää valoa hankkeelle. Rahoitusta suurhankkeelle on yritetty järjestellä esimerkiksi osakeannilla, mutta näin saavutettiin vain pieni osa tarvittavasta rahoituksesta. Kesällä 2016 hankkeen rakentamisesta vastaava valtionkomissio kuitenkin valitsi suuren italialaisen rakennusyhtiön Salini Impregilon hankkeen päätoteuttajaksi. Rakennushankkeen budjettina oli 3,9 miljardia USD. Hankkeen toteutus on jaettu neljään osaan. Kallein osa-hanke on 335 metrin korkuisen, maailman korkeimman kivitäytteisen padon rakentaminen (1,95 mrd. USD). Valmistuttuaan Rogunin vesivoimalan on suunniteltu sisältävän kuusi suurta 600 MW:n turbiinia, jolloin voimalan nimellisteho olisi kolmea suurta ydinvoimalayksikköä vastaava 3 600 MW, vesivarojen kausiluonteisuuden vuoksi voimalaa ei patohankkeesta huolimatta kuitenkaan voitaisi käytettää nimellistehollaan kuin ajoittain. Tuotettavalla sähköllä on ajateltu pystyttävän lopettamaan maata vaivannut sähköpula ja ylijäämää myytävän Afganistaniin ja Pakistaniin.


title: Tadžikistan

text:
Maan tilastokeskus arvioi väkiluvuksi 8,55 miljoonaa vuoden 2016 alussa. Tätä edeltävä tuorein väestönlaskenta on vuodelta 2010.
Suurin väestöryhmä on tadžikit, joita vuoden 2010 (2000) laskennan mukaan oli 84,3 % (79,9 %). Suurin vähemmistö on uzbekit, joita on 12,2 % (15,3 %) ja muita pienempiä vähemmistöjä ovat kirgiisit 0,8 % (1,1 %) ja venäläiset 0,5 % (1,1 %). Loppuosa 2,2 % (2,6 %) väestöstä muodostuu pienemmistä, väestöosuudeltaan alle 1,0% etnisistä ryhmistä.


title: Tadžikistan

text: Virallinen kieli on tadžikki, mutta venäjän käyttö on yleistä liiketoiminnassa ja hallinnossa. Maaseudulla puhutaan ainoastaan tadžikkia. Huolimatta köyhyydestä 99,4 % väestöstä on lukutaitoista. 85 % väestöstä on sunneja, šiioja on viisi prosenttia ja muita 10 prosenttia (2007).


title: Tadžikistan

text: Koulutukseen pääsevien naisten väestöosuus laskee voimakkaasti miehiin nähden perustason jälkeisessä koulutuksessa.


title: Tadžikistan

text: Sisällissodan aikana maasta pakeni 300 000 venäläistä Venäjälle. Viisumivapauden ja kielitaidon takia myös monet muut tadžikistanilaiset lähtivät muualle entisen Neuvostoliiton maihin. Vuonna 2007 arvioitiin miljoonan tadžikistanilaisen työskentelevän ulkomailla, etenkin Venäjällä.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin kulttuuri oli ennen valtionrajojen luomista samankaltaista kuin Uzbekistanin. Tadžikistan tunnettiin neuvostoaikana teatteristaan ja kirjailijoista, jotka ylläpitivät kielensä entisaikaista yhteyttä persian kanssa, kun taas neuvostohallinto pyrki korostamaan kielten erillisyyttä. Tadžikistanin kansalliskirjasto on toiminut vuodesta 1933.


title: Tadžikistan

text: Islam oli vahva yhdistävä voima Tadžikistanin taistelussa neuvostovaltaa vastaan ja sisällissodan aikana. Sen vaikutus on kasvanut 2000-luvulla. Joillakin alueilla ei enää myydä alkoholia ja tupakkaa, ja huivin käyttö on lisääntynyt. Myös kielletyt ääriliikkeet ovat saaneet kannattajia etenkin nuorten keskuudessa. Vuonna 2009 Dušanbeen alettiin rakentaa Keski-Aasian suurinta moskeijaa.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin kulttuurilla on vahvat historialliset yhteydet persialaiseen kulttuuriin. Vanhojen runoilijoiden Omar Khaijamin, Alisher Navoin ja Firdowsīn katsotaan kuuluvan myös Tadžikistanin kulttuuriperintöön. Neuvostoaikana kirjallisuudenkin piti seurata virallisia näkemyksiä.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistan on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1996 ja talviolympialaisiin vuodesta 2002. Sen ensimmäiset mitalit tulivat vuonna 2008, kun Jusup Abdusalomov sai hopeaa painista ja Rasul Bokijev pronssia judosta.


title: Tadžikistan

text: Tadžikistanin jalkapallomaajoukkue ei ole kertaakaan osallistunut maailmanmestaruuskilpailuihin eikä Aasian mestaruuskilpailuihin. Lokakuussa 2010 se oli FIFAn rankingissa sijalla 150. Maassa toimii 50 jalkapalloseuraa, joissa on yhteensä 3 743 rekisteröityä pelaajaa.


title: Malta

text: Maltan tasavalta (, ) eli Malta on tasavaltainen saarivaltio Välimerellä, noin 93 kilometriä Sisiliasta etelään. Valtio koostuu useasta saaresta, joista kolme on asuttuja: pääsaari Malta, Gozo ja Comino. Pääkaupunki Valletta sijaitsee pääsaarella. Maltaa lähinnä oleva valtio on Italia.


title: Malta

text: Maltalla asuu noin 412 000 asukasta (2012). Sen pinta-ala on kuitenkin vain 316 neliökilometriä, joten asutustiheys on suuri, noin 1282,2/km². Viralliset kielet ovat malta ja englanti. Myös italiaa ymmärretään yleisesti, koska Italian televisio näkyy saarelle hyvin.


title: Malta

text: Malta kuuluu Euroopan unioniin ja sillä on kuusi paikkaa Euroopan parlamentissa. Euroopan unionin lisäksi Malta kuuluu Kansainyhteisöön, johon valtio liittyi 1964.


title: Malta

text: Maltalla sijaitsee Maltan vapaasatama.


title: Malta

text: Malta koostuu kahdeksasta saaresta, joista Comino (), Gozo () ja Malta ovat asuttuja. Pienempiä ja asuttamattomia saaria ovat Filfla, Cominotto, St Paul’s Island (), Manoel Island () ja Fungus Rock ().


title: Malta

text:
Malta sijaitsee noin 96 kilometriä Italian Sisiliasta etelään ja noin 290 km Afrikasta pohjoiseen. Idässä Maltaa lähinnä on 1 519 km:n päässä Alexandria ja lännessä Gibraltar 1 836 km:n päässä.
Kolmen suurimman saaren maasto on suurimmaksi osaksi tasaista alankoa. Pääsaaren eteläpuoli on paikoin mäkinen ja siellä sijaitsee Maltan korkein kohta, Ta’Dmejrek (253 m). Maltan maaperä on kivikkoista ja rannat kallioisia.


title: Malta

text: Maltalla on monia maisematyyppejä: metsää, pensaikkoa, kallioita, rantoja ja hiekkadyynejä, ja siksi saarten kasvisto on monipuolinen. Saarilta on löydetty yli 1 100 kasvilajia. Suuri osa metsistä on hävitetty, mutta jäljellä on rautatammimetsän sirpaleita ja istutettuja alepponmäntymetsiä. Maltan kansallispuu atlassypressi kasvaa laaksoissa ja jyrkänteiden alla. Yleisin kasvistotyyppi on garigue-pensaikko. Niittyjä hallitsevat monet ruohot, ohdakkeet, herne- ja sipulikasvit.


title: Malta

text: Rehevin saarista on Gozo, ja siellä harjoitetaan laajamittaista maanviljelyä. Myös laidunnus keskittyy sinne. Eroosion estämiseksi pellot on pengerretty.


title: Malta

text:
Maltan kansallislintu on sinirastas.
Maltan ylitse kulkee yksi Välimerta ylittävien muuttolintujen reiteistä.
Ainoa sammakkoeläin on kirjosammakko ("Discoglossus pictus"), käärmeitä ja liskoja on sen sijaan monta eri lajia, samoin lepakoita. Maltan saarella elää myös lumikko. Saarten muihin nisäkkäisiin kuuluvat välimerensiili ja pikkumetsähiiri. Hyönteisiä on noin 5000 lajia, nilviäisiä tuhat lajia.


title: Malta

text: Välimeri vaikuttaa suuresti Maltan ilmastoon, joka muistuttaa Etelä-Italian ja Kreikan eteläosien ilmastoa. Talvet ovat leutoja, paitsi silloin harvoin kun kylmää ilmaa kiertyy Keski-Euroopasta luoteistuulten mukana. Kesät ovat lämpimiä, kuivia ja hyvin aurinkoisia. Merituuli viilentää useimpia kesäpäiviä, mutta keväällä ja syksyllä Afrikasta puhaltava sirocco voi tuoda epämiellyttävän kuumaa ilmaa. Sirocco vaivaa myös Italiaa ja Kreikkaa; Maltalla se on kuivempi koska matka Afrikasta on lyhyempi.


title: Malta

text:
Vanhimmat jäänteet ovat noin ajalta 5000 eaa.. Tällöin ehkä Sisiliasta saapui saarelle metsästäjä-maanviljelijöitä. He asuivat mm. luolissa, kuten Għar Dalamissa, jonka keramiikka muistuttaa tuon ajan sisilialaista. Noin 4100–2500 eaa. Maltalla palvottiin jumalia megaliittisissa temppeleissä, jotka olivat rakennetut monesti hyvin käsitellyistä kivistä. Näitä olivat Gozon saaren Ġgantijan temppeli, Tarxien, Ħaġar Qim, Mnajdra ja puoliksi maanalainen Hal Saflieni hypogeum.
Äitijumalattarelle uhrattiin eläimiä. Maltan megaliittikulttuuri tuhoutui ehkä nälänhätään, kulkutautiin tai vieraisiin valloittajiin. Joka tapauksessa noin 2500 eaa. saarelle saapui uusia kansoja, jotka toivat mukanaan polttohautauksen, pronssin ja pienemmät dolmen-tyylin megaliitit.
Foinikialaiset saapuivat saarille noin 1000 eaa. ja antoivat pääsaarelle nimen "Malta". Kreikkalaiset valloittivat Maltan vuonna 736 eaa.. Noin 400 eaa. saaret joutuivat Karthagon ja 218 eaa. Rooman valtaan.


title: Malta

text: Arabit valtasivat Maltan 870 Bysantin valtakunnalta. Vuonna 1090 Sisilian normannit valtasivat saaret, minkä jälkeen ne päätyivät välivaiheiden kautta Espanjan Aragonian haltuun. Vuonna 1530 Espanja luovutti saaret Johanniittain ritarikunnalle, jonka ottomaanit olivat karkottaneet Rodokselta.


title: Malta

text: Vuonna 1565 ottomaanit pyrkivät valtaamaan saaren. Johanniittojen suurmestari La Vallette oli pyytänyt Espanjan Kaarle V:ltä ja paavilta lisäjoukkoja, mutta apua ei kuulunut. Toukokuussa Suleiman suuren lähettämät 40 000 ottomaania aloittivat piirityksen. Vastassaan heillä oli vain n. 700 johanniittaritaria ja 8000 maltalaista sotilasta. Seuraavina kuukausina käytiin verisiä taisteluita, mutta johanniitat eivät suostuneet antautumaan. Maltalaisten pyytämät apujoukot saapuivat saarelle syyskuussa ja ottomaanit joutuivat vetäytymään, menetettyään tuhansia miehiä. Voltairen kerrotaan myöhemmin sanoneen ”mikään ei ole tunnetumpaa, kuin Maltan piiritys” ("rien est plus connu que la siege de Malte").


title: Malta

text: Napoleon valtasi saaret vuonna 1798, ja britit valtasivat ne 1800. Vuonna 1814 saarista tuli virallisesti osa Brittiläistä imperiumia.


title: Malta

text: Suezin kanavan avaaminen 1869 vaikutti suotuisasti Maltan talouteen. Saari sai itsehallinnon 1921, mutta se peruttiin 1933.


title: Malta

text: Toisen maailmansodan aikana vuonna 1942 Britannia antoi Maltalle siviilirohkeudesta George Cross (Yrjön risti) -kunniamerkin, joka yleensä myönnetään vain yksityishenkilöille. Kunniamerkki näkyy edelleen Maltan lipussa ja vaakunassa.


title: Malta

text: Malta itsenäistyi muodollisesti 21. huhtikuuta 1964 Commonwealth realmina, ja siitä tuli tasavalta 13. joulukuuta 1974, jolloin entinen kenraalikuvernööri Anthony Mamo vannoi presidentin virkavalan.


title: Malta

text: Malta liittyi Naton rauhankumppanuusohjelmaan 1995, mutta erosi siitä 1996 säilyttääkseen liittoutumattomuutensa. Se hyväksyttiin EU:n jäseneksi 2004 ja euroon 2008.


title: Malta

text: Malta mainitaan myös Raamatussa. Apostolien tekojen luvuissa 27 ja 28 kerrotaan, kuinka laiva, jolla apostoli Paavalia kuljetettiin Roomaan, haaksirikkoutui Maltalle. Tämän arvellaan tapahtuneen noin 60 jaa. Muistona tästä Maltalla on "St. Paul’s Island" ja "St. Paul’s Bay".


title: Malta

text: Malta on tasavalta, jonka presidentin valitsee viiden vuoden kaudelle 65-jäseninen yksikamarinen parlamentti. Presidentillä ei ole kovin paljon poliittista valtaa, mutta hän nimittää pääministerin.