title: Ludvig XIV

text: Ludvig XIV:llä oli lukuisia rakastajattaria, joiden joukosta on mainittava muun muassa seuraavat:Teini-ikäisenä Ludvig XIV kohtasi Mazarinin sisarentyttären Marie Mancinin, ja heidän välilleen syntyi suuri intohimo. Tämä oli vastoin kardinaalin tarkoituksia, siis Ranskan etua, mutta myös omien etujensa tähden hän halusi naittaa sisarentyttärensä Espanjan kruununperilliselle. Vuonna 1670 kirjailija Jean Racine sai kuninkaan ja Marie Mancinin suhteesta aiheen "Bérénice"–näytelmän kirjoittamiseen.


title: Ludvig XIV

text: Useissa tarinoissa väitetään, että Catherine de Bauvais olisi saanut etuoikeuden kuninkaan poikuuden viemiseen, mutta historioitsijat ovat tarinoiden kanssa jyrkästi eri mieltä. Joka tapauksessa tämä alhaista syntyperää olevan nainen sai osakseen suunnattoman kunnian, kun kuninkaan äiti Anna Itävaltalainen lahjoitti hänelle Louvren työmaalle aiotut rakennuskivet. De Bauvais rakennutti kivistä yksityisen palatsin Pariisiin, jossa se vieläkin sijaitsee osoitteessa 68 Place des Vosgues. Näin rakennetun palatsin nimi on yksinkertaisesti vain Bauvais-palatsi.


title: Ludvig XIV

text: Myöhemmin suurena naissankarina kuningas rakennutti salaisen portaikon Versailles’n palatsiin, jotta hän voisi liittyä lukuisten rakastajattariensa seuraan salaa ja milloin tahansa. Nämä suhteet ärsyttivät "Compagnie du Saint-Sacrement" -nimistä uskonnollista ja kiihkomieleistä salaseuraa. Jacques Bénigne Bossuet ja rouva de Maintenon yrittivät johdatella kuninkaan kohden suurempaa hyveellisyyttä.


title: Ludvig XIV

text: Espanjalaiset hyväksyivät 7. marraskuuta 1659 Pyreneiden rauhansopimuksen allekirjoittamisen. Sopimuksella määrättiin tarkoin Ranskan ja Espanjan välinen raja Pyreneillä. Ludvig XIV hyväksyi, ehkä vastentahtoisesti, sopimuksen pykälien noudattamisen, jopa sen, että hänen odotettiin avioituvan infanta Marie-Thérèse d’Autrichen (1638–1683) kanssa. Marie-Thérèse oli Espanjan kuninkaan Filip IV:n ja Ranskan prinsessan Elisabetin tytär.


title: Ludvig XIV

text: Avioliitto solmittiin Baskimaalla, Saint-Jean-de-Luz’n kaupungissa 9. kesäkuuta 1660. Ludvig XIV oli tutustunut tulevaan aviopuolisoonsa vain kolme päivää aiemmin. Tämä ei osannut lainkaan ranskaa, mutta juorut kertovat, että Ludvig täytti miehiset velvollisuutensa kiihkeästi, todistajien läsnä ollessa.


title: Ludvig XIV

text: Vallanperimysongelmat ja samalla myös Ludvig XIV:n terveys tulivat ajankohtaisiksi hallituskauden lopulla. Vuonna 1711 hänen poikansa Ludvig (”Grand Dauphin”) kuoli isorokkoon 49-vuotiaana. Seuraavana vuonna Ludvig XIV:n pojanpoika, Burgundin herttua Ludvig (1682–1713), josta oli isänsä kuoleman jälkeen tullut dauphin, ja hänen toinen poikansa Bretagnen herttua Ludvig kuolivat molemmat tuhkarokkoon. Burgundin herttuan vanhin poika oli kuollut jo vuonna 1705. Häneltä jäi vain yksi poika, Anjoun herttua, tuleva Ludvig XV.


title: Ludvig XIV

text: Grand dauphinin toinen poika valittiin Espanjan kuninkaaksi vuonna 1700, ja hän otti nimekseen Filip V. Samalla hän luopui kaikista vaatimuksistaan Ranskan kruunuun ns. Espanjan perimyssodan yhteydessä ja sen päättäneessä Utrechtin rauhassa. Näin Ludvig XIV toteutti haaveensa saada oman sukunsa Bourbon-dynastian jäsen Espanjan valtaistuimelle. Huolimatta useista muutoksista Bourbon-suku on säilyttänyt Espanjan kruunun hallussaan aina meidän päiviimme saakka, ja kuningas Felipe VI on näin ollen Ludvig XIV:n jälkeläinen suoraan alenevassa polvessa.


title: Ludvig XIV

text: Mitä tulee muuhun perimykseen, Berryn herttua Kaarle (synt. 1686) kuoli vuonna 1714. Espanjan sukuhaaraa lukuun ottamatta Ludvig XIV:n ainoa legitiimi miespuolinen perillinen oli Anjoun herttua, Ludvigin pojanpojanpoika. Hän oli vuonna 1710 syntynyt pieni ja heikon terveyden omaava poika. Kun ei ollut jäljellä kuin hyvin vähäinen määrä ns. veriprinssejä, jotka kuuluivat Bourbon-suvun nuorempiin haaroihin, päätti kuningas Ludvig XIV vahvistaa kuninkaallista perhettä laillistamalla perimykseen oikeutetuiksi myös Mainen herttuan Louis August Burbonin ja Toulousen kreivin Louis Alexandren, jotka olivat kuninkaan aviottomia lapsia suhteesta rouva de Montespanin kanssa. Kuninkaan laillinen suora jälkeläinen Anjoun kreivi tuli kuitenkin dauphiniksi ja lopulta hallitsijaksi nimellä Ludvig XV. Hänen alaikäisyytensä tähden valtionhoitajan tehtävät oli uskottu Orléansin Filipille (1674–1723), joka oli Ludvig XIV:n veljenpoika ja vävy.


title: Ludvig XIV

text: Vanhana miehenä Aurinkokuninkaalla oli monia sairauksia joita lääkärit yrittivät parantaa ajan parhaan tietämyksen mukaan. Ne kuitenkin vain pahensivat potilaan vointia. Erääseen hoitoon kuului hampaiden vetäminen suusta ja lääkkeeksi tarjottiin jauhettuja kyykäärmeitä ja jäisten hedelmien syömistä. Viimeisin vaiva oli kuolio, ja sitä lääkittiin aasinmaidolla.


title: Ludvig XIV

text: Kun hallitsija tunsi loppunsa olevan lähellä, hän pyysi pojanpojanpoikansa, tulevan Ludvig XV:n luokseen ja antoi hänelle tärkeitä neuvoja. Neuvot kuuluivat seuraavasti: ”Älä rakasta minun laillani rakennustaidetta ja sotia. Päinvastoin, yritä elää rauhassa naapureittesi kanssa... Kuuntele hyviä neuvoja ja noudata niitä, yritä parantaa kansan elinoloja, mihin minä en valitettavasti koskaan kyennyt...” Tätä voi pitää kuolevan hallitsijan rehellisinä itsetilityksenä.


title: Ludvig XIV

text: Ludvig XIV kuoli 76-vuotiaana 1. syyskuuta 1715 jalassaan olevan kuolion aiheuttamaan verenmyrkytykseen. Hän olisi täyttänyt neljän päivän kuluttua 77. Hänen sanotaan julistaneen kuolinvuoteellaan: ”Minä lähden, mutta valtio säilyy aina”. Ludvig XIV:n hallituskausi oli kestänyt 72 vuotta ja sata päivää, ja se olikin yksi kaikkien aikojen pisimmistä valtakausista. Hänet haudattiin kaikin mahdollisin kirkollisin sakramentein, jotka ovat ”kaikkein kristillisimmälle kuninkaalle” omistettuja, ja hänen hautansa sijaitsi Saint-Denisin luostarin basilikassa.


title: Ludvig XIV

text: Ranskan vallankumouksen aikana kapinalliset ryöstivät Ludvig XIV:n haudan ja kuninkaan jäänteet hävisivät. Erään tarinan mukaan eräällä illallisella Britanniassa isäntä esitteli vierailleen harvinaisen arvoesineen: Ranskan aurinkokuninkaan Ludvig XIV:n balsamoidun sydämen, jonka hän kertoi ostaneensa vallankumouksellisilta. Vieraiden joukossa oli myös erikoisista ruokailutottumuksistaan tunnettu pappi ja pedagogi William Buckland. Hän saattoi tarjota omille vierailleen esimerkiksi peltohiirtä, krokotiilia, pingviiniä tai vaikka koiranpentua. Nähdessään Ludvigin sydämen hän totesi: ”Olen syönyt elämäni aikana monia outoja asioita, mutta en koskaan kuninkaan sydäntä.” Sitten hän nappasi elimen haarukkaansa ja söi sen.


title: Ludvig XIV

text: Ludvig XIV:llä oli lukuisia sekä aviollisia että avioliiton ulkopuolisia jälkeläisiä. Puolisonsa Itävallan Maria-Teresan kanssa kuninkaalla oli viisi lasta, kaksi poikaa ja kolme tytärtä, joista vain yksi eli lapsuutta pidemmälle:


title: Ludvig XIV

text: Rakastajattariensa kanssa Ludvig XIV sai 16 tai 17 lasta, joista kahdeksan sai virallisen lapsen aseman:


title: Luettelo Ranskan hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Ranskan hallitsijoista. Luettelo alkaa merovingikuninkaista ja loppuu Bonaparten suvun keisareihin.


title: Luettelo Ranskan hallitsijoista

text: "Eudes Robert I ja Rudolf eivät kuuluneet karolingien sukuun vaan olivat samaa sukua kuin tulevat kapetingit. Heidän edustamastaan sukulinjasta ajalta ennen Hugo Capetia käytetään nimitystä robertien-dynastia."


title: Luettelo Ranskan hallitsijoista

text: "Kapetingi-dynastian miespuoliset jäsenet hallitsivat Ranskaa vuosina 987–1792 ja vuosina 1814–1848. Dynastian eri sukuhaarat hallitsivat vuoden 1328 jälkeen nimillä Valois ja Bourbon"


title: Luettelo Ranskan hallitsijoista

text: "Luettelossa ei ole Hugo Magnusta Robert II:n vanhinta poikaa eikä Filipiä Ludvig VI:n vanhinta poikaa koska he olivat yhteishallitsijoita isiensä kanssa."


title: Luettelo Ranskan hallitsijoista

text: Ensimmäinen tasavalta toimi vuosina 1792–1804 kunnes Napoléon Bonaparte kruunautti itsensä keisariksi


title: Juhana I

text: Juhana I voi tarkoittaa:


title: Juhana I (Ranska)

text: Juhana I Postuumi (, 15. marraskuuta 1316 – 20. marraskuuta 1316) oli Ranskan kuningas elämänsä ainoat viisi päivää. Hänen vanhempansa olivat edellinen kuningas Ludvig X Itsepäinen ja Unkarin Clemence. Hän kuului Kapeting-dynastiaan. Hänen isänsä oli kuollut jo viisi kuukautta ennen pojan syntymää ja maassa hallitsi sijaishallitus.


title: Juhana I (Ranska)

text: Juhana eli vain viisi päivää ja monet uskoivat, että hänen setänsä Filip aiheutti kuoleman päästäkseen itse valtaistuimelle. Liikkui myös huhuja, joiden mukaan Filip olisi kidnapannut lapsen ja vaihtanut tämän tilalle kuolleen vauvan. 1350-luvulla Provenceen ilmestyi mies, joka väitti olevansa kuningas Juhana I. Hänet teljettiin nopeasti vankilaan, jossa hän kuoli.


title: Juhana I (Ranska)

text: Lapsikuningas haudattiin Saint-Denisin basilikaan.


title: Ludvig

text: Ludvig (Ludwig) on germaanisperäinen miehen etunimi, jonka alkumuoto "Clodowech" merkitsee "kuuluisaa soturia". Nimi muunnelmineen on ollut myös monien hallitsijoiden nimenä. Nimen ranskankielinen vastine on Louis, mutta Ranskan Louis-nimisistä kuninkaista käytetään suomessa vakiintuneesti nimeä Ludvig.


title: Ludvig

text: Suomessa nimi on 1900-luvun alusta syyskuun 2018 loppuun mennessä annettu 1716 henkilölle muodossa Ludvig ja 269 henkilölle muodossa Ludwig. Nimeä ei ole suomenkielisessä almanakassa, mutta suomenruotsalaisessa almanakassa samoin kuin Ruotsissa Ludvigin nimipäivä on 2. lokakuuta.


title: Kaarle

text: Kaarle on suomalainen muoto alkuaan vapaata miestä tarkoittavasta germaanisesta sanasta "charal", joka on toiminut etunimenä jo varhain. Kaarlen nimipäivä on 28. tammikuuta, Kaarle Suuren kuolin- ja muistopäivänä. Nimen muunnoksia ovat Kaarlo ja Kalle.


title: Kaarle

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Kaarle on Suomessa annettu 1900-luvun alusta vuoden 2016 loppuun mennessä 4 689 henkilölle.


title: Kaarle

text: Nimi eri muunnelmineen on keskiajalta saakka ollut yleinen monien Euroopan maiden hallitsijoilla. Suomen kielessä nimeä Kaarle käytetään vakiintuneesti monista hallitsijoista, joiden varsinaisena nimenä on ollut jokin tämän nimen muunkielinen vastine, esimerkiksi Carolus, Charles tai Karl.Suluissa olevat vuosiluvut tarkoittavat hallitsijakausia.


title: Kaarle

text: Baijerin vaaliruhtinaita ()


title: Kaarle

text: Belgian sijaishallitsija ()


title: Kaarle

text: Braunschweigin herttua


title: Kaarle

text: Burgundin herttua


title: Kaarle

text: Englannin kuninkaita ()


title: Kaarle

text: Espanjan kuninkaita ()


title: Kaarle

text: Frankkien kuninkaita: (katso myös Ranskan kuninkaat)


title: Kaarle

text: Hohenzollern-Sigmaringenin ruhtinaita:


title: Kaarle

text: Itävallan keisari ja Unkarin kuningas ()


title: Kaarle

text: Monacon ruhtinaat ()


title: Kaarle

text: Norjan kuninkaat ("Carl")


title: Kaarle

text: Portugalin kuningas ()


title: Kaarle

text: Ranskan kuninkaita ja frankkilais-roomalaisia keisareita ()


title: Kaarle

text: Lothringenin herttuoitaNapolin ja Sisilian kuninkaita


title: Kaarle

text: Romanian kuninkaita ()


title: Kaarle

text: Ruotsin kuninkaita ()


title: Kaarle

text: Kaarlet I–VI olivat historioitsija Johannes Magnuksen 1500-luvulla keksimiä tarukuninkaita. Hänen teokseensa perustuen Kaarle-herttua otti kuitenkin kuninkaaksi tullessaan järjestysnumeron IX, minkä jälkeen muistakin Kaarle-nimisistä kuninkaista, sekä varhaisemmista että myöhemmistä, on käytetty sen mukaisia järjestysnumeroista.Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisareita


title: Kaarle

text: Kaarle-nimisten keisarien järjestysluvut alkavat IV:stä, sillä frankkien hallitsijat Kaarle Martel, Kaarle Suuri ja Kaarle Paksu olivat myös Saksan hallitsijoita.Sardinian kuninkaita ()


title: Kaarle

text: Kaarle Emanuel -nimisten hallitsijoiden järjestysluvut alkavat III:sta, koska ensimmäiset kaksi olivat Sardinian kuningaskuntaa edeltäneen Savoijin herttuoita.Suomen kuningas


title: Kaarle

text: Unkarin kuninkaita ()


title: Kaarle

text: Valois’n kreivi


title: Kaarle

text: Weimarin herttua


title: Kaarle

text: Württembergin kuningas


title: Tacitus

text: Publius Cornelius Tacitus (noin 55–120) oli roomalainen senaattori ja historioitsija. Häntä pidetään Rooman merkittävimpänä historioitsijana ja eräänä huomattavimmista roomalaisista kirjailijoista.


title: Tacitus

text: Tacituksen elämästä tiedetään hyvin vähän. Hän syntyi ehkä Galliassa tai Pohjois-Italiassa senaattori- tai ritarisäätyyn kuuluvaan perheeseen. Hän opiskeli Roomassa ja kävi läpi tavanmukaisen virkauran ("cursus honorum"). Hänestä tuli senaattori ja vuonna 97 konsuli. Vuosina 112-113 hän toimi Asian provinssin kuvernöörinä. Hän kuoli luultavasti joskus vuoden 115 jälkeen.


title: Tacitus

text: Tacituksen tyylillinen esikuva oli Sallustius ja hän arvosteli terävästi keisarivaltaa. Hänen historiannäkemyksensä keisarinhovin juonitteluista on ironinen ja pessimistinen. Tacituksella oli omaperäinen, selkeä ja koruton kirjoitustyyli, joka poikkesi sekä hopea- että kultakauden valtavirrasta.


title: Tacitus

text: Tacituksen pääteokset ovat kirjat Rooman keisarien historiasta. "Taistelu keisarivallasta" ("Historiae", ”historiankirjat”) kertoo Rooman historian Rooman keisari Neron kuolemasta vuonna 69 eteenpäin. Vain neljä ensimmäistä ja osa viidennestä kirjasta ovat säilyneet. "Keisarillisen Rooman historia" ("Annales", ”vuosikirjat”) kertoo keisari Tiberiuksen valtaannoususta vuonna 14 aina Neron kuolemaan. Kirjoja teoksessa oli ilmeisesti kuusitoista mutta vain kolmannes niistä on säilynyt. Osia 5. ja 16. kirjasta puuttuu ja kirjat 7–10 puuttuvat kokonaan.


title: Tacitus

text: Tacituksen pienempiin töihin kuuluu "Germania", joka kertoo germaaniheimoista, jotka elivät Rooman valtakunnan ulkopuolella. Tacitus kirjoitti "Germanian" vuonna 98 jaa. Tacitus korosti luonnonvaraisten kansojen turmeltumattomuudessa olevaa voimaa, mikä on usein tulkittu varoitukseksi germaanien uhasta veltostuneille roomalaisille. Kirjassa Tacitus myös kuvaa alkukantaiset ja kurjuudessa elävät "fennit", jotka on perinteisesti yhdistetty saamelaisten esivanhempiin. Teoksesta on kolme suomennosta vuosilta 1904, 1953 ja 1976.


title: Tacitus

text: Toinen Tacituksen pienemmistä teoksista on elämäkertateos "Agricola", jossa hän kertoo apestaan, roomalaisesta kenraalista Gnaeus Julius Agricolasta. Tacitus kuvaa Britanniassa sotineen valloittajakenraalin toimintaa ja luo henkilökuvan vanhan hyvän ajan roomalaisesta.


title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu () on länsivaltojen käyttämä nimitys rajalle, joka jakoi Euroopan kahteen osaan, itään ja länteen. Euroopan jako kahteen osaan kesti toisesta maailmansodasta aina kylmän sodan loppuun (noin 1945–1990). Itä käsitti Neuvostoliiton ja sen hallinnassa olleet sosialistiset valtiot, ja länsi muut Euroopan valtiot, joista useimmat olivat Yhdysvaltain liittolaisia.


title: Rautaesirippu

text: Aasiassa oli vastaava raja, niin sanottu bambuesirippu, joka jakoi sosialistiset ja kapitalistiset valtiot.


title: Rautaesirippu

text: Vaikka nimitystä oli käytetty neuvostovaltion eristyksestä jo 1918 ja sillä oli roolinsa myös natsi-Saksan propagandassa, nimen yleisti lopullisesti Ison-Britannian entinen pääministeri Winston Churchill 5. maaliskuuta 1946 Fultonissa, Missourissa pitämässään puheessa:


title: Rautaesirippu

text: Neuvostoliiton valtionpäämies Josif Stalin reagoi Churchillin puheeseen voimakkaasti syyttämällä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattajalle "Pravdalle" antamassaan lausunnossa Churchillia sodanlietsojaksi ja vertaamalla häntä Adolf Hitleriin.


title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu ei ollut pelkkä Euroopan jakava raja; se jakoi myös kaksi erilaista maailmaa. Idässä kommunismi ja sosialismi olivat vallitsevia aatteita. Länsivallat näkivät idän epädemokraattisena diktatuurina. Itä näki lännen vastaavasti porvarillisina imperialisteina ja riistäjinä. Kummallakin puolella valtiokoneisto vaikutti propagandalla yleiseen mielipiteeseen, ja teki ideologioista tunnepitoisia katkaisten yhteyden todellisiin poliittisiin ja taloudellisiin teorioihin.


title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu ja kylmä sota johtivat Euroopassa kahden sotilasliiton syntyyn. Vuonna 1949 12 länsimaata perusti puolustusliitto Naton. Saksan liittotasavalta liittyi Natoon vuonna 1955, mikä sai Neuvostoliiton pelkäämään Saksan sotilasmahdin uutta nousua. Sen seurauksena sosialistiset maat perustivat oman puolustusjärjestönsä, Varsovan liiton. Euroopan sosialistista maista ainoastaan Jugoslavia ja vuodesta 1968 Albania olivat Varsovan liiton ulkopuolella. Nato ja Varsovan liitto olivat vastakkain Euroopassa aina vuoteen 1991 asti, jolloin Varsovan liitto purettiin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena.


title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu muodosti puolustusrajan länsi- ja itäblokin välillä. Esiripun läheiset alueet olivat eräitä maailman aseistetuimpia alueita. Varsinkin Saksassa raja näkyi selvästi Saksan liittotasavallan ja Saksan demokraattisen tasavallan välillä. Saksassa raja oli merkitty tolpin ja kyltein, ja molemmilla puolilla rajaa oli lukuisia vartiotorneja.


title: Rautaesirippu

text: Euroopan halki kulkeva raja aiheutti monien ihmisten karkaamisen rajan toiselle puolelle. Saksassa lukuisat ihmiset saivat surmansa yrittäessään paeta länteen.


title: Pelit (lehti)

text: Pelit on 11 kertaa vuodessa ilmestyvä tietokone- ja konsolipelien aikakauslehti, jota julkaisee Fokus Media Finland Oy. "Pelit" on perustettu 1992 ja on levikiltään Suomen ja Pohjoismaiden suurin pelilehti. Lehden keskilevikki vuonna 2013 oli 21 469 (LT 2013), ja sillä oli 129 000 lukijaa (KMT 2012).


title: Pelit (lehti)

text: "Pelit"-lehti alkoi ilmestyä itsenäisenä julkaisuna maaliskuussa 1992. Se perustettiin Commodore-kotitietokoneisiin erikoistuneen"C-lehden" ja vuodesta 1987 ilmestyneiden "Pelit"-vuosikirjojen tilalle. Tuija Lindén ja Niko Nirvi olivat keränneet vuosikirjaan "MikroBitissä" ja "C-lehdessä" julkaistuja arvosteluja sekä uutta sisältöä arvostelujen ympärille. Kirjat ilmestyivät aluksi kerran vuodessa, ennen "Pelit"-lehden julkaisua kaksi kertaa. "C-lehden" levikin tippuessa sekä "Tietokonepelien vuosikirjojen" ja PC-pelien menestyessä kustantaja päätti yhdistää "C-lehden" ja kausijulkaisut tietokonepeleihin erikoistuneeksi aikakauslehdeksi. "C-lehden" tilaajat ohjattiin joko "Pelit"- tai "MikroBitti"-lehden tilaajiksi. "C-lehden" lukijoille ja avustajille "Pelit"-lehden perustaminen tuli yllätyksenä. Amiga-harrastajat olivat myös pettyneitä päätökseen.


title: Pelit (lehti)

text: "Pelit"-lehden suunnittelivat Tuija Lindén ja Niko Nirvi yhdessä. He halusivat lehden henkilöityvän toimittajiinsa, joten lehden kolumneista ja pääkirjoituksesta tehtiin kuvalliset. "Pelit" oli myös Suomen toinen tietokonetaittoa hyödyntänyt lehti heti "Macmaailman" jälkeen. Idea saatiin lehden "KyöPelit"-sarjakuvia piirtäneeltä Harri Vaaliolta, joka kertoi että Macilla kuvien värierottelun voi tehdä itse; paino laskutti yksittäisen värikuvan erottelusta 250 markkaa, minkä takia vanhoissa peliarvosteluissa käytettiinkin vain vähän kuvia.


title: Pelit (lehti)

text: Vuonna 1993, aikana ennen Internetiä, "Pelit"-lehden rinnalla alettiin ylläpitää Pelit-BBS-purkkia. Yhdessä purkissa oli tiedostot, toisessa keskustelut. Ensimmäiset verkkosivut julkaistiin vuonna 1997. "Pelit" alkoi järjestää myös vuosittaista Kyöpelit-gaalaa, johon kokoontuivat pelialan edustajat ja lehdistö; kymmenen vuoden jälkeen gaala kasvoi niin isoksi, että sen järjestäminen lopetettiin.


title: Pelit (lehti)

text: Vuonna 1998 "Pelit"-lehden rinnalla alettiin julkaista PlayStation-peleihin keskittynyttä "Peliasema"-lehteä. Se kuitenkin lakkautettiin 2001 ja sulautettiin päälehteen, joka alkoi käsitellä myös konsolipelejä.


title: Pelit (lehti)

text: Lehden kustantaminen siirtyi syyskuun 2014 alusta lähtien Sanoma-konserniin kuuluvalta Sanoma Media Finlandilta Fokus Media Finland Oy:lle.


title: Pelit (lehti)

text: Maaliskuussa 2017 "Pelit"-lehden uudeksi päätoimittajaksi valittiin lehden pitkäaikainen toimittaja Tuukka Grönholm, Tuija Lindénin jätettyä tehtävän 25 vuoden jälkeen.


title: Pelit (lehti)

text: "Pelit"-lehti keskittyy pääosin konsoli- ja tietokonepeleihin, mikä erottaa sen muista tietotekniikan alan julkaisuista kuten "MikroBitistä". "Pelit"-lehti koostuu suurimmaksi osaksi peliarvosteluista ja peleihin liittyvistä oheisartikkeleista kuten peliuutisista ja -ennakoista.


title: Pelit (lehti)

text: Jokaisessa lehdessä on myös pari toimittajien kirjoittamaa kolumnia peleistä ja tietotekniikasta. Aika ajoin lehdestä julkaistaan myös erikoisnumeroita, jotka käsittelevät enimmäkseen esimerkiksi urheilu- tai musiikkipelejä.


title: Pelit (lehti)

text: "Pelit"-lehti arvostelee pelit sanallisen artikkelin lisäksi tiivistäen 100 pisteen asteikolla. Lisäksi peli voi saada "Pelit suosittelee" -leiman arvosanasta riippumatta, esimerkiksi täysin uuden idean tai jonkin osa-alueen erinomaisen toteutuksen ansiosta.


title: Agatha Christie

text: Dame Agatha Mary Clarissa Christie, DBE (o.s. Miller, ) oli englantilainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten Agatha Christien nimellä kirjoitetuista dekkareistaan. Hänen tuotantoonsa kuuluvat sellaiset salapoliisikirjallisuuden klassikot kuin "Eikä yksikään pelastunut", "Idän pikajunan arvoitus" ja "Kuolema Niilillä". Christien luomista etsivähahmoista tunnetuimmat ovat Hercule Poirot ja Neiti Marple.


title: Agatha Christie

text: ”Rikosten kuningattareksi” kutsuttu Christie on William Shakespearen jälkeen kaikkien aikojen myydyin kirjailija. Hänen kirjojaan on myyty noin kaksi miljardia kappaletta ja niitä on käännetty . Vain Raamattua, Jules Vernen tuotantoa sekä "Harry Potter" -kirjoja on käännetty useammalle kielelle kuin hänen kirjojaan. Christien näytelmää "Hiirenloukku" on esitetty Lontoon West Endissä vuodesta 1952 asti; se on maailman pisimpään yhtäjaksoisesti esitetty näytelmä ja sillä on ollut miljoonia katsojia.


title: Agatha Christie

text: Agatha Mary Clarissa Miller syntyi englantilaisen Clara (o.s. Boehmer) ja yhdysvaltalaisen Frederick Millerin kolmantena lapsena. Toisin kuin sisaruksensa hän ei saanut lainkaan muodollista koulutusta, vaan äiti huolehti tyttärensä opettamisesta. Christien lapsuus oli hyvin suojattua Millerien omistamassa Ashfieldissä. Millerien taloudelliset vaikeudet alkoivat 1896, jolloin Frederick Millerin New Yorkin kiinteistösijoitukset alkoivat kärsiä sekä omaisuudenhoitajien epärehellisyyden että kohonneiden ylläpitokustannusten takia. Perhe muutti vuodeksi Ranskaan asumaan hotelleissa, mikä tuolloin oli halvempaa kuin suuren englantilaismaalaistalon ylläpito. Rahahuolet kuitenkin heikensivät Christien isän terveyttä ja hän kuoli sydänkohtaukseen 1901.


title: Agatha Christie

text: Köyhtyneet Millerit jäivät asumaan Ashfieldiin, joskin suuren palveluskunnan ja illalliskutsujen aika oli ohitse. Christien sisaren Madgen avioiduttua 1902 äiti ja tytär asuivat kahdestaan Ashfieldissä. Vuodelta 1901 ovat myös peräisin Christien varhaisimmat kirjalliset tuotokset: muistivihkoon kirjoitettu runo ja ealingiläisessä sanomalehdessä julkaistu raitiotievaunuaiheinen runo.


title: Agatha Christie

text: Isän kuoleman myötä Christien eristäytynyt lapsuus myös loppui ja hänen sosiaaliset kontaktinsa lisääntyivät. Hän kävi kodin ulkopuolella tanssitunneilla ja kahtena päivänä viikossa koulussa. Vuodet 1905–1907 Christie vietti Pariisissa, jossa hän opiskeli pianonsoittoa ja laulua. Christie tavoitteli tuolloin oopperalaulajan uraa, mutta Christien ääni ei soveltunut oopperaan ja hän joutui luopumaan siitä. Laulajauran hautaamisen jälkeen Christie keskittyi yhä enemmän kirjoittamiseen.


title: Agatha Christie

text: Christien astuminen seurapiireihin tapahtui 1908 Kairossa, jossa äiti ja tytär viettivät talven rahavaikeuksien ja äidin huonon terveyden takia. Kairon oleskelu antoi myös aiheen ensimmäiselle Christien kirjoittamalle, vielä julkaisemattomalle romaanille "Snow Upon the Desert". Seurapiirien myötä Christie alkoi myös saada avioliittotarjouksia. Christie ehti itse asiassa hyväksyä jo yhden kosinnan ennen kuin tapasi Archibald Christien vuonna 1912. Koska Archibald Christiellä ei kuitenkaan ollut juurikaan varallisuutta ja Christien äiti vastusti avioliittoa, kestikin kaksi vuotta ennen kuin 24-vuotias Agatha Miller meni naimisiin jouluaattona 1914 kuninkaallisten ilmavoimien upseerin Archibald ”Archie” Christien kanssa.


title: Agatha Christie

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä 1914 Agatha Christie ryhtyi työskentelemään sairaanhoitajana. Suojattua elämää eläneelle Christielle alkuajat sairaalassa olivat järkyttävä kokemus – niin leikkaussalissa kuin myös miespuolisten vuodepotilaiden pesussa. Christie siirtyi työskentelemään sairaalaan apteekkiin 1916, sillä siellä työaika oli lyhyempi ja palkka parempi. Apteekista Christie oppi myös paljon myrkyistä, joilla tulisi olemaan merkittävä osa monissa hänen romaaneissaan. Ammatillisesti tietämyksensä oli kuitenkin vain keskitasoa: vuonna 1917 suoritetussa kokeessa hän sai vain 50 pistettä sadasta.


title: Agatha Christie

text: Christien normaali avioelämä alkoi vasta syksyllä 1918, kun Archie Christie sai siirron Lontooseen. Heidän tyttärensä ja Christien ainoa lapsi Rosalind syntyi 1919. Christie keskittyi vaimona ja äitinä olemiseen eikä ajatellut vakavasti kirjailijanuraa, vaikka "Stylesin tapaukselle" oli vihdoinkin löytynyt kustantaja. Vuoden 1922 Christiet viettivät kiertämällä Britannian siirtomaita, sillä Archie oli saanut työpaikan vuoden 1924 British Empire Exhibitionin mainoskiertueella. Matka vei Christiet maailman ympäri: ensin Afrikkaan ja sitten Aasiaan, Australiaan ja lopuksi Pohjois-Amerikkaan. Myöhemmällä iällä Christie kertoi usein olevansa piinallisen ujo. Tällä kiertomatkalla siitä ei ollut havaittavissa mitään: hän oli täydellinen edustusrouva, joka piti jopa puheita.


title: Agatha Christie

text: Paluu arkeen maailmanmatkan jälkeen oli ankea: Archie oli menettänyt Lontoon työpaikkansa ja hänen terveytensä oli kärsinyt matkan aikana. Matkan ajaksi kotiin jätetty Rosalind-tytär ei tunnistanut vanhempiaan ja perheellä oli rahavaikeuksia. Tilanne parani kuitenkin vähitellen, kun Christien kirjoittaminen alkoi tuottaa ja Archie löysi työtä. Vuoteen 1926 mennessä kumpikin Christie ansaitsi niin hyvin, että he pystyivät ostamaan kiinnelainan avulla ensimmäisen oman talonsa, jonka nimeksi tuli Styles Christien ensimmäisen romaanin mukaan.


title: Agatha Christie

text: Vuosi 1926 oli monella tavalla merkittävä Christien elämässä. Alkuvuodesta Christiet olivat ostaneet oman talon. Christien äidin kuolema huhtikuussa oli kova isku, sillä he olivat olleet hyvin läheisiä. "Roger Ackroydin murha" ilmestyi toukokuussa. Kovin isku tuli kuitenkin elokuussa, kun Archie Christie pyysi avioeroa, sillä hän halusi naida Nancy Neelen, johon hän oli rakastunut.


title: Agatha Christie

text: Archie Christien ja Nancy Neelen suhteesta ennen elokuuta 1926 ei ole olemassa luotettavia tietoja. Christien elämäkerran kirjoittanut Laura Thompson arvelee suhteen alkaneen joskus 1925, mutta että se oli kehittynyt vakavaksi vasta joskus vuonna 1926 – mahdollisesti Christien äidin kuoleman jälkeen. Perusteluna Thompson käyttää Christien talonostoa: Christiet olivat etsineet taloa yli vuoden ja jos Archie olisi suunnitellut avioeroa jo tässä vaiheessa, hän olisi helposti pystynyt siirtämään talon ostamista. Thompsonin lähteiden mukaan kyseessä ei ollut seksisuhde, koska ”sellaista ei ollut tuolloin tapana tehdä”.


title: Agatha Christie

text: Agatha Christie katosi kotoaan 3. joulukuuta 1926 ja hänet löydettiin 14. joulukuuta harrogatelaisesta hotellissa, jossa hän oli asunut koko ajan nimellä Teresa Neele. Thompsonin mukaan kyseessä oli ollut epätoivoisen naisen viimeinen yritys voittaa aviomiehensä takaisin. Christie oli jättänyt kolme kirjettä (Archielle, langolleen ja palvelijattarelleen), joissa hän oli kertonut olevansa hotellissa Yorkshiressa. Tutkimuksia johtanut poliisi ei kuitenkaan uskonut kirjeisiin, sillä hän oli vakuuttunut siitä, että Christie oli kuollut – ja mahdollisesti jopa aviomiehensä murhaamana. Sanomalehdet – ja varsinkin keltainen lehdistö – tarttuivat hanakasti tähän tulkintaan ja tapauksen myllytys lehdissä alkoi. Yksityinen avio-ongelma muodostui valtakunnan ykkösuutiseksi. Etsintä huipentui 12. joulukuuta järjestettyyn Christien ruumiin etsintään, johon osallistui eri sanomalehtien arvioiden mukaan ihmistä.


title: Agatha Christie

text: Christie löydettiin vihjeen perusteella 14. joulukuuta Harrogatesta. Hotellin henkilökunta ja vieraat sekä paikalliset asukkaat olivat tunnistaneet Christien jo useita päiviä aikaisemmin, mutta kukaan ei ilmoittanut siitä poliisille. Perheen antaman selityksen mukaan Christie oli kärsinyt muistinmenetyksestä eikä muistanut tapahtumista mitään. Lehdistö nieli tämän aluksi, mutta hyvin pian yleinen mielipide alkoi kääntyä Christietä vastaan, sillä virallinen selitys oli täynnä aukkoja ja ristiriitaisuuksia, ja Christietä syytettiin mainostempusta.


title: Agatha Christie

text: Vuosi 1926 jätti Christieen syvät jäljet. Sen jälkeen hän suojeli yksityiselämäänsä lähes maanisella vimmalla. Julkisuuteen pääsivät vain kirjailijaminät: taidokkaita salapoliisiromaaneja sommitteleva Agatha Christie ja rakkauden mysteerejä tutkiskeleva Mary Westmacott.


title: Agatha Christie

text: Christiet saivat avioeron 1928, jonka jälkeen Archie Christie avioitui Nancy Neelen kanssa. Agathan ja Archien välirikko oli täydellinen: vuoden 1927 jälkeen he eivät enää koskaan tavanneet, tytär Rosalind ei tavannut koskaan uutta äitipuoltaan ja velipuolensa hän tapasi vasta isänsä hautajaisissa 1962 eikä Rosalindin poika ehtinyt koskaan tapaamaan isoisäänsä.


title: Agatha Christie

text: Agatha Christie matkusti Lähi-itään ensimmäisen kerran 1928. Siellä hän osallistui Leonard Woolleyn kaivauksiin Urissa. Christie palasi Urin kaivauksille helmikuussa 1930, jolloin hän tapasi ensimmäisen kerran tulevan aviomiehensä Max Mallowanin (1904–1978). Mallowan oli Christietä nuorempi, joskin vihkitodistuksessa ikäero oli kutistunut kuuteen vuoteen. Christie ja Mallowan vihittiin syyskuussa 1930. Avioliitto kesti Christien kuolemaan asti.


title: Agatha Christie

text: Christie vieraili ennen toista maailmansotaa säännöllisesti talvisin aviomiehensä kaivauksilla Irakissa ja Syyriassa. Christielle nämä vierailut lienevät myös olleet keino paeta kotimaan julkisuuden paineita – arkeologisilla kaivauksilla hän ei ollut Agatha Christie vaan pelkkä rouva Mallowan. 1930-luvulla Christie osti kaksi uutta taloa: Winterbrook Housen Wallingfordissa ja Greenway Housen Devonissa, joka säilyi Christien perheen kotina vuoteen 2000 asti.


title: Agatha Christie

text: Toisen maailmansodan aikana Christie asui Lontoossa, sillä Greenway oli otettu laivaston käyttöön. Mallowanin kaivaukset Lähi-idässä olivat luonnollisesti keskeytyneet ja 1943 hän lähti armeijan palvelukseen Pohjois-Afrikkaan. Christie ja Mallowan tapasivat seuraavan kerran vasta 1945. Maailmansodan jälkeen Mallowan aloitti kaivaukset Irakin Nimrudissa 1949 ja ne jatkuivat vuoden 1958 vallankumoukseen asti. Christie seurasi miestään joka vuoden alussa kaivauksille. Suurimman osa 1950-luvun tuotannosta Christie kirjoittikin Nimrudin kaivauksilla ja Baghdadissa. Christie osallistui myös itse kaivaustöihin. Hän valokuvasi esineitä ja luetteloi niitä ja lisäksi ennallisti norsunluu- ja puuesineitä. Kuten jo ennen sotaa Lähi-idän matkat olivat Christien keino päästä irti kotimaan paineista. 1950-luvulta alkaen Christien kuuluisuus oli alkanut kasvaa ennennäkemättömiin mittasuhteisiin. Samanaikaisesti Christie kuitenkin suojeli yhä enemmän ja enemmän yksityiselämäänsä. Hän esiintyi harvoin julkisuudessa ja antoi vielä harvemmin haastatteluja.


title: Agatha Christie

text: 1960-luvun alussa Agatha Christien terveys alkoi heiketä. Vuoteen 1967 mennessä 77-vuotiaan Christien matkat ympäri maailmaa olivat lopuillaan. Toisen maailmansodan jälkeen hän oli Lähi-idän lisäksi matkustellut ahkerasti, muun muassa Yhdysvaltoihin, josta hänen isänsä oli kotoisin. Viimeinen matka Lähi-itään oli vierailu Iranissa 1967.


title: Agatha Christie

text:
Laura Thompsonin sanoin Agatha Christiestä tuli ”vanhus” 1971, jolloin hän oli 81-vuotias.
Samana vuonna kuningatar Elisabeth II aateloi Christien Dameksi Buckinghamin palatsissa.


title: Agatha Christie

text: Christie kirjoitti vielä yhden näytelmän ("Fiddler’s Five") ja kaksi romaania. Vuonna 1972 hän joutui sairaalaan murtuneen lonkan takia ja hänen terveytensä oli muutenkin huono. Vuonna 1974 Christie oli läsnä "Idän pikajunan arvoituksen" ensi-illassa, jonne hän saapui pyörätuolissa mutta tervehti kuningatarta seisoen. Saman vuoden loppupuolella Christie esiintyi viimeisen kerran julkisuudessa "Hiirenloukun" jokavuotisessa juhlassa. Christie oli jo hyvin sairas, hän oli saanut sydänkohtauksen lokakuussa ja loukannut kaatuessaan päänsä vakavasti marraskuussa 1974. Agatha Christie kuoli kotonaan 12. tammikuuta 1976.


title: Agatha Christie

text: Christien varhaisimmat tunnetut kirjalliset tuotokset ovat vuodelta 1901: huhtikuulle päivätty, muistivihkoon kirjoitettu runo ja ealingiläisessä sanomalehdessä myöhemmin samana vuonna julkaistu raitiotievaunuaiheinen runo. Vaikka Christie saikin julkaistua muita runoja, hänen sisarellaan oli tässä vaiheessa vielä suurempi menestys, sillä hänen novellejaan julkaistiin "Vanity Fairissä". Agatha ja Madge eivät olleet perheen ainoita kirjoittajia: Clara-äiti ja Monty-veli kirjoittivat pöytälaatikkoon ja muutamia Frederick-isän tarinoita julkaistiin. Madgen suurimmaksi kirjalliseksi saavutukseksi jäi Lontoossa vuonna 1924 esitetty "The Claimant".


title: Agatha Christie

text: Christie kirjoitti ensimmäisen julkaistun novellinsa ”The House of Beauty” noin vuoden 1908 tienoilla, joskin se julkaistiin vasta 1926. Ensimmäisen, vielä julkaisemattoman romaaninsa "Snow Upon the Desert" ("Lunta erämaassa") Christie kirjoitti vuoden 1909 tienoilla. Virikkeen romaanille antoi juuri päättynyt talvisesonki Kairossa. Christien elämäkertojan Laura Thompsonin mukaan romaani on rakenteellisesti toivottoman sekava, koska se väen väkisin yrittää puristaa yhteen kaksi periaatteessa yhteensopimatonta ideaa. Thompsonin mielestä romaanissa on jo kuitenkin nähtävissä Christielle luonteenomainen sujuva vuoropuhelu ja tarkka ihmistuntemus. Lisäksi romaanissa esiintyy miesten palvontaa janoava nainen – teema, joka toistuu Christien tuotannossa useita kertoja, esimerkiksi Arlene Marshall "Varjossa auringon alla" -romaanissa.


title: Agatha Christie

text: Christien ensimmäinen julkaistu romaani "Stylesin tapaus" (1920) perustui vahvasti Christien kokemuksiin sairaalan apteekissa, sillä romaanin idea lähti itämään juuri murhassa käytettyjen aineiden erityisominaisuuksista. "Stylesin tapaus" osoitti myös jo Christien kyvyt lukijan hämäämisessä. Romaanissa esiintyy myös ensimmäisen kerran belgialainen salapoliisi Hercule Poirot. Christie oli kirjoittanut "Stylesin tapauksen" jo 1916, mutta kustantaja sille löytyi vasta 1919, jolloin Christie solmi Bodley Headin kanssa sopimuksen "Stylesin tapauksesta" ja viidestä muusta kirjasta.


title: Agatha Christie

text: Christie ei tässä vaiheessa vielä harkinnut vakavasti kirjailijanuraa. Toisen romaaninsa "Salainen vastustaja" Christie kirjoittikin aviomiehensä ehdotuksesta helpottamaan perheen rahavaikeuksia. Christie jatkoi kuitenkin edelleen vapaa-ajallaan romaanien ja novellien kirjoittamista.


title: Agatha Christie

text: Christie on myöhemmin kirjoittanut, että hänen uransa alku olisi ollut "Stylesin tapauksen" ilmestyminen 1920. Tosiasiassa hän ei kuitenkaan vielä tässä vaiheessa ajatellut sellaista. Hän oli ensisijaisesti vaimo ja äiti, joka kirjoitti huvikseen vapaa-aikana. Christie tajusi oman kirjoittamisensa rahallisen arvon oikeastaan vasta 1924, kun "Evening News" tarjosi huikeat 500 puntaa "Ruskeapukuisen miehen" jatkoromaanioikeuksista. Raha muutti myös Christien suhtautumista kirjoittamiseensa. Rahan myötä kirjoittamisesta oli tullut ammatti ja tämän jälkeen Christie olikin piinkova neuvottelija, joka tiesi täsmälleen oman työnsä arvon, eikä kirjoittanut juuri mitään ilman asianmukaista korvausta. BBC:n sisäinen muistio vuodelta 1948 haukkuu Christien asennetta ”läpikotaisen kaupalliseksi”, sillä valtionyhtiönä BBC oli odottanut saavansa alennusta.


title: Agatha Christie

text: Christie hankki 1924 agentikseen nuoren Edmund Corkin, joka hoiti Christien liiketoimia tämän loppuelämän ajan. Corkin avulla Christie pääsi eroon epäedullisesta sopimuksesta Bodley Headin kanssa ja solmi paremman sopimuksen kolmesta kirjasta Collinsin kanssa. Yhteistyö Collinsin kanssa jatkui niin ikään koko Christien uran ajan.


title: Agatha Christie

text: Agatha Christien ensimmäinen romaani Collinsille oli "Roger Ackroydin murha", joka ilmestyi 1926. Kirja sai omaperäisen ja ennennäkemättömän loppuratkaisunsa ansiosta runsaasti huomiota, mutta sitä myös arvosteltiin lukijoiden huijaamisesta ja salapoliisikirjallisuuden ”reilun pelin” sääntöjen rikkomisesta, vaikka se itse asiassa vain hämää lukijaa muttei huijaa.


title: Agatha Christie

text: Katoaminen nosti Christien julkisuuden keilaan. Vaikka "Roger Ackroydin murha" oli menestynyt hyvin, katoamisen yhteydessä Christien ammattina lehdissä oli vain ”kirjailijatar” tai ”salapoliisiromaanien kirjoittaja”. Katoamisvuosi 1926 oli myös vedenjakaja Christien kirjallisella uralla. Kirjoittamisesta tuli pakotie vuoden 1926 traumaattisille tapahtumille. Toisaalla oli ”Agatha Christie”, joka tuotti huolellisesti sommiteltuja salapoliisiromaaneja hämmästyttävällä vauhdilla (vuosina 1930–1939 Agatha Christie kirjoitti peräti 17 salapoliisromaania). Toisaalla oli taas salanimi Mary Westmacott, jonka turvin Christie käsitteli runsaasti omaelämäkerrallisia aiheita.


title: Agatha Christie

text: Christien ensimmäiset romaanit katoamisen jälkeen olivat "Sininen juna" ja "Neljä suurta". Kumpikin oli aloitettu ennen katoamista, mutta niiden kirjoittaminen loppuun osoittautui kivulloiseksi, minkä Christie totesi myös omaelämäkerrassaan. Christie itse on sanonut aina inhonneensa "Sinistä junaa" ja novelleista kokoonparsittu "Neljä suurta" on Laura Thompsonin mukaan yksi Christien huonoimmista julkaistuista teoksista. Kumpaakin teosta kuitenkin myytiin hyvin.


title: Agatha Christie

text: Vuoden 1926 seurauksena oli myös salanimi Mary Westmacott, joka säilyi salaisuutena vuoteen 1949 asti (eli ensimmäiset neljä romaania). Christie ei halunnut sen paljastamista, sillä Mary Westmacott sai tavallisesti parempia arvosteluja kuin Agatha Christie ja Westmacottin nimen turvin Christie pystyi pohtimaan hyvinkin henkilökohtaisia asioita. Christie kielsikin sen jälkeen ”Agatha Christie” -nimen käytön Westmacott-romaanien yhteydessä aina kuolemaansa asti.


title: Agatha Christie

text: Mary Westmacott -romaaneissa Christie tutki ihmissuhteita ja rakkautta sen monissa eri muodoissaan. Ne sisältävät runsaasti omaelämäkerrallisia aineksia, joista osa löytyy vain hieman muunnellussa muodossa Christien omaelämäkerrasta "Vanha hyvä aikani".


title: Agatha Christie

text: Vuonna 1930 ilmestyi ensimmäinen neiti Marple -romaani "Murha maalaiskylässä", jossa Christie loi myös usein käyttämänsä perienglantilaisen kylän mallin. Samana vuonna sai myös ensi-iltansa Christien ensimmäinen näytelmä "Black Coffee".


title: Agatha Christie

text: Vuonna 1933 Christie kirjoitti erityisen paljon: salapoliisiromaanit "Idän pikajunan arvoitus", "Mykkä todistaja", "Parker Pyne tietää kaiken", osan "Listerdalen arvoituksen" novelleista ja Westmacott-romaanin "Kuin muuttolintu", joka on omaelämäkerrallisin Christien Westmacott-romaaneista. Siinä on runsaasti vaikutteita Christien lapsuudesta, nuoruudesta, ensimmäisestä avioliitosta ja katoamisesta.


title: Agatha Christie

text: Vuodet 1937–1949 olivat Christien uran hedelmällisintä aikaa. Christien omat kokemukset heijastuivat jossain määrin romaaneihin "Kuolema Niilillä", "Teetä kolmelle", "Viisi pientä possua" ja "Kohtalokas viikonloppu". Muita tämän kauden salapoliisiromaaneja olivat "Simeon Leen testamentti", "Neiti Pinkertonin salaisuus", "Eikä yksikään pelastunut", "Varjossa auringon alla", "Salomonin tuomio", "Ruumis kirjastossa", "Syyttävä sormi", "Kohti nollapistettä", "Vuoksi ja luode" ja "Väärän vänkyrä talo". Christie kirjoitti myös novellikokoelmansa "Särkyneen peilin arvoitus" ja "Herkuleen urotyöt" kuten myös Westmacott-romaaninsa "Yksinäinen kevät" ja "Ruusun aika".


title: Agatha Christie

text: Christiestä muodostui 1900-luvun puolivälissä instituutio. Kustantaja William Collinsin mukaan mainoslause ”Christie for Christmas” (Christie jouluksi) yksinään lisäsi kirjan myyntiä noin .


title: Agatha Christie

text: Christien nousu todella suureen kuuluisuuteen ei kuitenkaan ollut romaanien ansiota vaan niiden sovitusten, jotka tekivät Christien nimen tunnetuksi kirjallisten piirien ulkopuolella. Christien näytelmäsovitus "Eikä yksikään pelastunut" -romaanista vuonna 1943 menestyi hyvin Lontoossa ja Broadwaylla. René Clairn elokuva "Eikä yksikään pelastunut" (1945) oli ensimmäisen suuren luokan elokuvasovitus Christien teoksesta ja se menestyi hyvin. Vielä suuremmaksi menestykseksi muodostui kuitenkin novellin ”Syyttäjän todistaja” (1925) näytelmä- ja elokuvaversio. Näytelmä (1953) oli välitön yleisö- ja arvostelumenestys West Endissä ja Broadwaylla. Billy Wilderin ohjaama "Todistaja" (1957) oli vielä suurempi menestys ja se onkin ainut Christien teokseen perustuva elokuva, josta Christie itse piti.


title: Agatha Christie

text: 1930-luvulla Christie oli ansainnut romaaneillaan erittäin hyvin. Taloudelliset vaikeudet alkoivat 1938, kun Yhdysvaltojen verotuskäytäntö muuttui ja ulkomailla asuvat henkilöt joutuivat maksamaan tuloveroa Yhdysvalloista saamistaan tuloista. Veroselvitysten ajaksi Christien saatavat Yhdysvalloista jäädytettiin ja, koska suurin osa Christien tuloista tuli Yhdysvalloista, Christie oli sodan aikana vararikon partaalla. Tilannetta pahensi vielä Britannian verottaja, joka penäsi veroja Yhdysvalloissa ansaituista rahoista.


title: Agatha Christie

text: Yhdysvaltojen veroviranomaiset tekivät 1948 päätöksen, jonka mukaan Christien oli maksettava veroja . Sen jälkeen Christie joutui maksamaan vielä veroja Britanniassa. Verotusongelmien ratkaisemiseksi Christie perusti 1955 Christie Settlement Trustin, joka puolestaan omisti Agatha Christie Limited -yhtiön. Kirjailija Agatha Christiestä tuli siten Agatha Christie Limitedin työntekijä, jolla oli säännöllinen vuosipalkka. Vuonna 1957 lähes kaikki Christien teosten tekijänoikeudet siirrettiin Christie Copyright Trustiin, jotta niiden perintövero ei muodostuisi kohtuuttomaksi. Verottaja hyväksyi järjestelyn aluksi mutta muutti kantansa jo 1957 ja 1964 Christielle määrättiin yli jälkiverot. Lopullisesti asia ratkaistiin, kun Christie myi 1966 vielä omistamansa tekijänoikeudet Agatha Christie Limitedille, josta puolestaan myytiin Booker McConnellille 1968. Sitten Booker hankki 1972 oikeudet Christien tekijänoikeuksiin ja nämä takuuna lainasi Christielle verojen maksuun tarvittavat rahat.


title: Agatha Christie

text: Laura Thompson on kuvannut Christien 1950-luvun tuotantoa sanoilla ”Agatha Christie majesteettisella autopilottikurssilla”. 1950-luvun romaaneja olivat muun muassa "Rouva McGinty on kuollut", "Neiti Marplea ei petetä", "Hautajaisten jälkeen" ja "Salaperäiset rukiinjyvät". Christien päähuomio oli kuitenkin teatterissa. Vuosikymmenen alun näytelmät menestyivät hyvin: "Hiirenloukku", "Witness for the Prosecution" ja "Spider's Web". Loppupuolen näytelmät kuten "Verdict" (1958) saivat kuitenkin murskaavan vastaanoton sekä kriitikoilta että katsojilta.


title: Agatha Christie

text: Vero-ongelmien takia Christie tarvitsi 1960-luvun alussa kipeästi ylimääräistä rahaa ja suostui vastentahtoisesti myymään MGM:lle elokuvaoikeudet . Ensimmäinen elokuvista, "Murha junassa" (1961) oli Christien mielestä heikko, vaikka hän pitikin Margaret Rutherfordista neiti Marplena. MGM teki vielä neljä muuta elokuvaa, jotka Christien mielestä olivat toinen toistaan kaameampia.


title: Agatha Christie

text: Christien 1960-luvun kirjalliselle tuotannolle on tyypillistä irrottautuminen totutuista kuvioista ja modernin maailman vaikutus. "Kolmas tyttö" (1966) sijoittuu uskottavasti beatnik-ajan Lontooseen. "Ikiyö" (1967) on poikkeuksellinen teos Christien tuotannossa, koska sen päähenkilö on nuori, työväenluokkainen mies ja romaani on kirjoitettu hänen näkökulmastaan. Leimallista 1960-luvun romaaneille on myös epäluulo nuorisoa kohtaan. "Bertramin hotellissa" (1965) nuori murhaaja kuvataan Luciferin lapseksi, "Kurpitsajuhlassa" (1969) lapsia murhataan surutta ja huipentumana "Salaperäinen matkustaja" (1970), jossa nuoret ovat pahuuden ja terrorin levittäjiä.


title: Agatha Christie

text: Christien myöhäistuotannolle on myös tyypillistä menneen ajan muistelu. "Bertramin hotellissa" kuvaa neiti Marplen silmin Christien omia muistojaan menneestä ajasta mutta jotka kuitenkin on jotenkin suhteutettu nykyaikaan. Sama toistuu myös romaaneissa "Eipä aikaakaan niin voi kauhistus" (1968), "Norsun muisti" (1972) ja "Neiti Marple koston jumalattarena" (1971).


title: Agatha Christie

text: Agatha Christien suhtautuminen teostensa elokuvasovituksiin oli MGM-katastrofin jälkeen ollut nuiva, mutta hän suostui 1972 Louis Mountbattenin henkilökohtaisesta pyynnöstä "Idän pikajunan arvoituksen" filmaamiseen. Toisin kuin MGM:n elokuvat "Idän pikajunan arvoitus" oli sekä yleisö- että arvostelumenestys.


title: Agatha Christie

text: Christien viimeinen romaani oli "Kohtalon portti" (1973). Parin edellisten romaanien tapaan se sisälsi runsaasti Christien omia muistoja menneestä elämästä. Se oli kuitenkin rakenteellisesti jo niin heikko, että Christien agentit ja lähipiiri eivät olisi halunneet edes julkaista sitä. Christien lähipiireille oli jo selvää, että "Kohtalon portti" oli Christien viimeinen teos, sillä edes editointi ei kyennyt poistamaan sen ristiriitaisuuksia. Siksi jouluksi 1974 ilmestyikin novellikokoelma "Poirotin lyhyet jutut", jonka novellit oli alun perin julkaistu 1923–1935, ja jouluksi 1975 "Esirippu. Poirotin viimeinen juttu", jonka Christie oli kirjoittanut 1940-luvulla.


title: Agatha Christie

text: Agatha Christien kirjalliselle tyylille on ominaista kerronnan yksinkertaisuus ja selkeys. Kirjailijan oma persoona tai henkilökohtaiset mieltymykset eivät koskaan tulleet lukijan ja teoksen väliin. Geometrisesti punottu juoni oli uskottava ainoastaan Christien luomassa arvoitusdekkarimaailmassa, josta P. D. James käyttää nimitystä ”Christie Land”. Tästä kirjoitustavasta on myös seurauksena kerronnan stereotyyppisyys ja yksiulotteisuus. Mary Westmacottina Christie osoitti kykenevänsä luomaan uskottavia ja realistisia henkilöhahmoja, mutta sellainen tyyli ei sopinut Agatha Christien suosimaan arvoitusdekkarin lajityyppiin.


title: Agatha Christie

text: Arvoitusdekkareiden kirjoittamisessa Christie oli kiinnostunut ennen kaikkea motiivista ja ihmisluonnosta. Murha tekona ei kiinnostanut häntä lainkaan. Häntä kiinnosti ”englantilaisen murhan” ihmissuhteiden dynamiikka. Christien dekkareissa murha ja väkivalta on toissijainen ja keskiössä on itse arvoituksen ratkaiseminen.


title: Agatha Christie

text: Christie on tunnettu huolellisesti punotuista juonista ja yllättävistä loppupaljastuksista.


title: Agatha Christie

text: Usein pääepäilty on murhaaja ja siksi lukija ei ole taipuvainen uskomaan hänen syyllisyyteensä. Christie muunteli tätä teemaa monilla eri tavoilla:


title: Agatha Christie

text: Christie käytti usein myös hyväkseen lukijan ennakkokäsityksiä stereotyypeistä. Femme fatale ei esimerkiksi välttämättä olekaan kohtalokas miestennielijä vaan ennemminkin uhri.


title: Agatha Christie

text: Brittiläinen rikoskirjailijoiden yhdistys The Crime Writers Association valitsi vuonna 2013 Christien kirjan "Roger Ackroydin murha" kaikkien aikojen parhaaksi rikoskirjaksi. Samalla itse Christie valittiin kaikkien aikojen parhaaksi rikoskirjailijaksi.


title: Agatha Christie

text: Christietä on arvosteltu ennen kaikkea yksiulotteisesta kerronnasta ja henkilöhahmoista, jotka kaikki on alistettu monimutkaisen ja geometrisen juonen armoille. Raymond Chandlerin mielestä "Eikä yksikään pelastunut" on täynnä mahdottomuuksia. Chandlerin mielestä klassista arvoitusdekkaria ei voi kirjoittaa ilman vääriä johtolankoja, yhteensattumia ja todennäköisyyksiä, jotka ovat alle . Lisäksi Chandler syytti Christietä henkilöiden luonteen väärentämisestä, jota ilman murhaajan salaaminen ei olisi mahdollista.


title: Agatha Christie

text: Julian Symonsin mielestä Christie kirjoitti arvoituksia eikä romaaneja. H. R. F. Keating on samoilla linjoilla sanoessaan Christien uhranneen hyvän kirjoittamisen monimutkaisten juonten takia. Michael Dibdin syytti Channel 4:n ohjelmassa "J’Accuse" (1992) Christietä brittiläisen rikosromaanin tappamisesta. Hänen mukaansa Christien romaanien juonet ovat kaikki samankaltaisia: epämääräinen joukko ihmisiä on jossain syrjäisessä paikassa, jossa murha tapahtuu. Hänen mukaansa henkilöt ovat stereotyyppejä vailla psykologista syvyyttä tai tunteita eikä Christie ota huomioon yhteiskunnassa olevia ongelmia. Samassa ohjelmassa Ruth Rendell teilasi Christien tavan kuvata kuolemista: Rendellin mielestä kuolemaan liittyy aina šokki, kauhu ja tuska – ja niitä Rendell ei löydä Christien teoksista.


title: Agatha Christie

text: Christien kirjojen maailmankuvaa on 2000-luvun filmatisoinneissa ruvettu pitämään vanhanaikaisena, koska Christie ei romaaneissaan kuvannut väkivaltaa tai seksiä. Christie jätti nämä tarkoituksella pois, koska ne eivät sopineet Christien käsitykseen arvoitusdekkarista. Uusissa filmatisoinneissa kuvaamatta jäänyttä väkivaltaa ja seksiä on kuitenkin lisätty. Niinpä esimerkiksi "Hercule Poirot -sarjan" jaksoon "Viisi pientä possua" (2003) on lisätty viattoman ihmisen teloitus ja homoseksuaalisia suhteita. Uudessa neiti Marple -televisiosarjassa Marple on saanut taustatarinakseen onnettomasti päättyneen suhteen naimisissa olevaan mieheen ja kirjoista poiketen hän pystyy ratkaisemaan rikoksia, koska on itse tuntenut samankaltaisia tunteita.


title: Agatha Christie

text: P. D. Jamesiä Christien juonten epäuskottavuudet tai absurdius eivät haittaa, koska tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen maailmaan, jolla ei ole mitään tekemistä todellisuuden kanssa. James puolustaa myös Christien henkilönkuvausta, joka hänen mielestään saattaa vaikuttaa lattealta mutta on kuitenkin osuva ja tosi luonteenkuvaus.


title: Agatha Christie

text: P. G. Wodehousen mielestä (vuonna 1969) loppuratkaisun tietäminen ei haitannut lukemista, koska hänen mielestään henkilöt olivat niin kiinnostavia. Muita Christien ihailijoita olivat myös T. S. Eliot ja Clement Attlee. Ranskalaiset filosofit pitivät häntä arvossaan jo 1960-luvulla. Jacques Maritain piti Christietä koko lajityypin johtotähtenä ja Gabriel Marcelin mielestä Christie ”oli "melkein" suuri kirjailija.”


title: Agatha Christie

text: Laura Thompsonin mielestä Christien latistaminen pelkäksi juonen punojaksi on kohtuutonta. Perusteena hän käyttää Christien tekemiä teostensa näytelmäsovituksia, jotka kaikki olivat epäonnistuneita ja pelkkiä varjoja alkuteoksista (mukaan lukien "Hiirenloukku"). Hän pitää näytelmäversioita romaanien juonellisina luurankoina, joista on riistetty kaikki ne tekijät, jotka tekivät juonesta romaanissa kiehtovan ja jännittävän.


title: Agatha Christie

text: Christien suosion salaisuutta on turhaan yritetty arvailla. Usein on esitetty, että syynä olisivat taidokkaat juonet. Tämä ei kuitenkaan selitä, miksi yhtä taidokkaita juonia luoneet aikalaiskirjailijat kuten John Dickson Carr, Margery Allenham tai Dorothy L. Sayers eivät ole lähimainkaan niin suosittuja kuin Christie. Laura Thompson arvelee, että salaisuus olisi Christien voimakkaassa mielikuvituksessa, joka olisi koko ajan läsnä mutta kuitenkin näkymättömissä. P. D. James on tiivistänyt sen: ”Kyllä, meillä on koko ajan aavistus siitä, että pinnan alla kytee paljon enemmän kuin mitä päälle näkyy.” Jamesin mielestä Christien dekkareiden suurin vahvuus on niissä kuvattu järjestyksen tuominen kaaosmaiseen maailmaan pelkän rohkeuden ja älykkyyden avulla ja sen välittyminen vahvana lukijaan.


title: Agatha Christie

text: Christien salapoliisiromaaneista valittiin kansainvälisessä äänestyksessä parhaaksi "Eikä yksikään pelastunut".


title: Savio

text: Savio on Keravan 6. kaupunginosa ja teollisuustaajama. Se sijaitsee Keravan Keskustan kaupunginosasta etelälounaaseen. Saviossa asui 5 906 ihmistä (31.12.2014) ja se on Keravan toiseksi väkirikkain kaupunginosa. Savion naapurikaupunginosia ovat idässä Alikerava ja pohjoisessa Sompio. Etelässä Savio rajoittuu Vantaaseen ja lännessä Tuusulaan.


title: Savio

text: Savio sijaitsee Helsingin–Riihimäen rautatien varrella 26 kilometriä Helsingistä pohjoiseen. Savion rautatieasema on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen käytössä, ja sillä pysähtyvät K-junat ruuhka-aikoina 10 minuutin välein sekä hiljaisina aikoina N- ja T-junat. Asukasluku vuonna 2004 oli 5 856. Melko väljästi rakennetulla alueella on kerrostaloja ja pienkerrostaloja sekä rivi- ja omakotitaloja. Ympäristö on vehreää, ja alueella on runsaasti kevyen liikenteen väyliä. Palveluita ovat mm. päivittäismyymälä, kioski, asiamiesposti, eläinlääkäri, kolme kampaamoa, ravintola, baari, apteekki, kuntosali, fysikaalinen hoitolaitos ja vapaaehtoinen palokunta. Saviolla on oma koulu, Savion ala-aste, sekä useita päiväkoteja ja leikkipuistoja.


title: Savio

text: Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien avaaminen 1862 toi alueelle teollisuutta. Nykyisin teollisuus on keskittynyt radan itäpuolelle, jossa toimivat muun muassa Sinebrychoff, Ifolor ja Sairaalapesula. Aseman itäpuolella on Klondyke-talo, suuri tiiliverhoiltu entinen teollisuusrakennus, jonka 30 000 kerrosneliömetrissä toimii nykyään lukuisia eri yrityksiä ja mm. salibandyhalli. Paikalla sijaitsi Suomen ensimmäinen tiilitehdas noin vuodesta 1860 alkaen ja ensimmäinen sementtitehdas vuodesta 1869. Nykyisen rakennuksen ensimmäiset osat valmistuivat 1913 ensimmäiseen maailmansotaan jalkineita valmistaneen nahkatehtaan käyttöön. 1925–1985 rakennuksessa toimi kumitehdas, jonka toimintaa ylläpiti myöhemmin Nokia. Keravan kaupunki vuokrasi tiloja taidemuseon käyttöön 1990. 1990–1994 Klondyke-talossa toimi Renny Harlinin omistama "Planet Fun Fun".


title: Savio

text: Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Savion vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2003.


title: Masala

text: Masala () on kylä ja kunnanosa Kirkkonummen kunnassa. Se sijaitsee rantaradan varrella lähellä Espoon rajaa. Masala on myös aiempi taajama, mutta se on vuoden 1990 taajamarajauksesta lähtien ollut osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa.


title: Masala

text: Masalan rautatieasema on kunnostettu vuonna 2005, ja sen turvallisuutta on parannettu. Entinen asemarakennus paloi kahdesti alkuvuonna 2011, sen paikalla on nyt pysäköintialue. Masalan keskustassa on kaksi päivittäistavarakauppaa, asiamiesposti, apteekki, kirkko, pizzeria, kolme parturi-kampaamoa, kauneushoitola, kirjasto ja ravintola.


title: Masala

text: Masalassa on viisi päiväkotia, kolme koulua: kaksi alakoulua ja yksi yläkoulu. Monitoimitalossa on nuorisotilat sekä Kirkkonummen kirjaston Masalan lähikirjasto. Urheilupuisto sisältää pelikenttiä sekä kuntopolun. Urheilupuistoa on tarkoitus laajentaa ja lisätä siihen virikkeitä.


title: Masala

text: Lisäksi Masalassa on myös muita palveluita, kuten fysikaalinen hoitolaitos, hammaslääkäri, Majvikin hotelli, Masalan pizzapiste, terveysasema ja liikuntakeskus. Masalassa toimivat Masalan nuorisoteatteri ja Masalan elävän musiikin unioni MELU ry. Masalassa toimii Masalan asukasyhdistys ja urheiluyhdistykset Masalan Kisa ry, Kirkkonummen palloseura ry ja ITF Masala ry.


title: Masala

text: Masalassa sijaitsee myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus.


title: Masala

text: Masalan kirkon on suunnitellut arkkitehti Erkki Pitkäranta. Se valmistui vuonna 2000.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäki () on noin 16 000 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa Myyrmäen suuralueella. Kehäradan läntisen osan (Vantaankosken radan) varrella Helsingin rajan tuntumassa sijaitseva Myyrmäki on asukasluvulla mitattuna Vantaan suurin kaupunginosa, jossa myös asukastiheys on korkea. Myyrmäki on yksi pääkaupunkiseudun aluekeskuksista ja tarjoaa palveluita koko Länsi-Vantaalle.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäestä nykyisen Paalutorin ympäristöstä on löytynyt yksi Suomen laajimmista tutkituista esihistoriallisista asuinpaikoista. Kaivausneliöitä kertyi kolmen vuosikymmenen aikana noin 8 300. Varhaisimmat löydöt ovat ns. meseoliittiselta kivikaudelta eli esikeraamiselta ajalta noin 7 000–8 400 vuoden takaa. Tämän lisäksi kaivauksissa tehtiin varhaiskampakeraamiselle ja nuorakeraamiselle ajalle sijoittuvia esinelöytöjä. Alueelta on lisäksi löydetty pronssi- ja rautakausille sijoittuvia tulisijoja ja hautoja. Myyrmäkitalossa sijaitsevan Vantaan taidemuseo Artsin aulasta löytyy lasilattian alta kaupunginmuseon rekonstruoima Jönsaksen kivikautinen punamultahauta.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäki esiintyy jo 1600-luvulla Uomatien kohdalla olevan mäen nimenä (1695 Myrmekj). Nimi lienee hämäläisperäinen, sillä Kaarelan vanhoilla kartoilla on lukuisia muitakin vanhoja hämäläisnimiä ja Nurmijärvelläkin esiintyy useita Myyri-nimiä. Sirkka Paikkalan (2007) mukaan nimen takana saattaa sittenkin piillä eläimennimi myyrä, vaikka tätä on aiemmin epäilty. Todennäköisimmin Myyrmäki on käännös alkuperäisestä ruotsinkielisissä kartoissa esiintyneestä Myrbacka nimestä, joka viittaa rämeen reunalla sijaitsevaan mäkeen.


title: Myyrmäki

text: Vaikka Myyrä ei ehkä olekaan Myyrmäen nimen alkulähde, oli alue vuonna 1966 kaavoitustoimikunnan papereissa nimetty Myyrämäki - Myrbacka. Nimeen ei kuitenkaan oltu tyytyväisiä, joten uudeksi nimeksi ehdotettiin Kartanonmäkeä, Kesämäkeä, Aurinkolaa, Päivärinnettä ja Suvirinnettä. Helmikuussa 1967 kunnanhallitus hyväksyi uuden alueen nimeksi Suvelan. Heti seuraavassa kuussa kunnanhallitus sai kuitenkin Suomen nimiarkistolta kirjeen, jossa esitettiin nimeksi Myyrmäki-Myrbacka, koska Espoossa sijaitsi jo Suvela-niminen kylä. Nimiarkiston mukaan Myyrmäki oli ""kielellisesti moitteeton ja asuinalueenkin nimeksi erittäin sopiva, aidosti omaleimainen"". Kunnanhallitus hyväksyi lopulta nimiarkiston esityksen vaikka rakennusliikkeet pitivätkin parhaimpana Suvela-Solsta nimeä ja toiseksi parhaimpana Kartanonmäki-Husbacka nimeä.


title: Myyrmäki

text: Kaupunginosan rakentaminen perustuu ajatukseen Haaga-Vantaan nauhakaupungista.


title: Myyrmäki

text: Kaupunginosan historia ulottuu vuoteen 1967, jolloin silloisen Helsingin maalaiskunnan valtuusto hyväksyi Pohjois-Kaarelan (Norra Kårböle) kylässä sijainneen Myyrmäen rakentamista koskevat aluerakentamista koskevat sopimukset. Kaivokselan ja Louhelan 1960-luvun puolivälissä rakentanut Rakennustoimisto A. Puolimatka oli hankkinut omistukseensa merkittävän osan alueen maapohjasta. Puolimatkan lisäksi maakauppoja tekivät Laaturakenne Oy ja Suur-Helsingin Osuuspankki.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen kaavarungon laatiminen annettiin vuonna 1967 Arkkitehtuuritoimisto Lehtovuori-Tegelman-Väänäsen ja Arkkitehtitoimisto Pentti Aholan tehtäväksi. Kaavarunko piti sisällään 350 000 kerrosneliömetrin rakennusoikeuden, minkä arvioitiin merkitsevän 13 500 asukasta. Tämä merkitsi tiivistä kaupunkirakennetta jossa pysäköinti suunniteltiin alun perin kahteen tasoon. Alkuperäiset pysäköintilaitokset jäivät kuitenkin suurelta osin toteuttamatta. Sisäinen kunnallistekniikka, eli kadut, vesijohdot, viemärit, valaistus ja puistot jäivät rakennusliikkeiden toteutettaviksi. Kunta vastasi ulkoisesta kunnallistekniikasta, eli päävesijohdoista ja kokoojaviemäreistä. Puolimatkan rahoittajina toimivat Postipankki ja Helsingin Työväen säästöpankki, Laaturakenteella Suur-Helsingin osuuspankki.


title: Myyrmäki

text: Kunnanvaltuusto hyväksyi maaliskuussa 1968 Myyrmäen ensimmäisen Uomatien ympäristön käsittäneen asemakaavan. Vaikka kaava palasi asemakaavat silloin vahvistaalta sisäasiainministeriöltä vielä kertaalleen kunnalle, myönnettiin A. Puolimatka Oy:lle Laaturakenne Oy:lle kesällä 1968 poikkeusluvat pariakymmentä ensimmäistä kerrostaloa varten. Rakentaminen käynnistyi joukuussa 1968 ja ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan 30.8.1969.


title: Myyrmäki

text: Rakentaminen eteni karkeasti katsottuna pohjoisesta etelää kohden, joskin myös vanhoihin kortteleihin on tehty täydennysrakentamista myöhemmin. Yhdessä viereisen Martinlaakson kanssa Myyrmäki oli 1970-luvun alussa yhtenäistä rakennustyömaata, jota suunnitteluvaiheessa nimitettiin myös Etelä-Vantaaksi. Toistaiseksi viimeisenä isompana kokonaisuutena on valmistunut Kilterinmäen alue vuosina 2008 - 2015.


title: Myyrmäki

text: Helsingistä pohjoiseen kaavailtu kaupunkirata on ollut suunnitelmissa paljon aikaisemmin kuin Myyrmäen rakentamisesta oli mitään tietoa. Sotien jälkeen oli suunniteltu luovutetun Porkkalan kiertämistä nykyisen Myyrmäen ja Vapaalan välistä kulkevalla radalla. 1950 -luvun lopulla ja 1960 -luvulla suunniteltiin metrorataa, joka olisi seurannut nykyistä Hämeenlinnanväylää Kaivokselaan ja sieltä edelleen pohjoiseen Louhelan länsipuolitse. Jo tällöin oli yhtenä vaihtoehtona radan jatkaminen Nurmijärven Klaukkalaan.


title: Myyrmäki

text: VR:n kiinnostus rataa kohtaan heräsi 1960-luvun loppupuolella. Radan piti ensimmäisten suunnitelmien mukaan kulkea tunnelissa Myyrmäen alitse seuraten suurin piirten nykyisen Myyrmäenraitin linjausta. Kun sopimus radan rakentamisesta solmittiin valtion ja kuntien välillä 1970 päädyttiin nykyiseen maanpäälliseen ja monilta kohdin siltojen päällä kulkevaan linjaukseen. Kustannukset jaettiin kuntien ja valtion kesken siten, että Suomen ensimmäisen kaupunkiradan asemat tulivat kuntien omistukseen. Liikenne radalla käynnistyi 1. päivä kesäkuuta 1975.


title: Myyrmäki

text: Martinlaakson radan rakentaminen vuosina 1971–1975 mahdollisti tiiviin kerrostaloalueen rakentamisen radan varteen. Jo ennen Myyrmäen rakentamista oli valmistunut Louhelan asuinalue, jossa on enimmäkseen 3–7-kerroksisia kerrostaloja. Louhela kuuluu Myyrmäen kaupunginosaan. 1970-luvulla Myyrmäkeen valmistui pari pientä ostoskeskusta.


title: Myyrmäki

text: Vuonna 1986 Myyrmäkeen valmistui kauppakeskus Isomyyri. Kahdeksan vuotta myöhemmin Isomyyrin eteläpuolelle, aivan Myyrmäen juna-aseman viereen valmistui Myyrmanni, joka kuului aikanaan Suomen suurimpiin kauppakeskuksiin. Myyrmannissa tapahtui lokakuussa 2002 koko Suomea ja naapurimaitakin järkyttänyt pommi-isku, jossa kuoli seitsemän ihmistä ja haavoittui yli 160.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäki on nykyisin Vantaan väkirikkain kaupunginosa, jonka asukasmäärän voimakkain kasvu tapahtui 1970-luvun alussa. Tällä hetkellä Myyrmäelle on tyypillistä senioriväestön ja yksin asuvien keskimääräistä suurempi osuus. Vastaavasti myös pienten asuntojen (1h+k ja 2h+k) osuus on hieman suurempi kuin Vantaalla keskimäärin.


title: Myyrmäki

text: Maastollisesti Myyrmäki on loivaa lännestä itään viettävää laajaa rinnettä, jonka pohjalla sijaitsee Mätäojan laakso. Mätäoja on muinainen Vantaanjoen uoma. Nykyinen Myyrmäen Mätäoja on kasvustoltaan rehevää, ja alueella tavataan muutamia harvinaisia kasvilajeja. Rehevässä lehtomaisessa lutakossa vedestä nousee tervaleppää ja pajua, ja alueella kasvaa myös muutamia saarnia. Suovehka, keltakurjenmiekka ja kortteet luonnehtivat kasvillisuutta. Mätäojan laakson lisäksi Myyrmäen ympärillä on muitakin pieniä viheralueita, kuten Viherpuisto, Jokiuomanpuisto ja Raappavuoren ja Myyrmäen vesitornin ympärys.


title: Myyrmäki

text: Mätäojalla elää harvinainen kovakuoraislaji, halavasepikkä.


title: Myyrmäki

text: Kaupunginosassa sijaitsee kaksi lähijunien rautatieasemaa, Myyrmäki ja Louhela. Asemat remontoitiin kehäradan rakennustöiden yhteydessä ja uudistettu Myyrmäen asema avattiin huhtikuussa 2015. Perusparannukset yhteydessä asemalle toteutettiin alkuperäisestä suunnitelmasta karsitut liukuportaat, rakennettiin tila kahvilalle sekä toteutettiin merkittävä katutaidekokonaisuus. Myyrmäen ja Louhelan asemilta kulkevat I- ja P-junat Helsinkiin ja lentoasemalle.


title: Myyrmäki

text: Kehärata Kivistön kautta Lentoasemalle ja edelleen pääradalle ja Tikkurilaan avautui vuoden 2015 heinäkuussa. Myyrmäen asema toimii liityntäliikenneterminaalina, josta on bussiyhteyksiä Helsinkiin, Espooseen ja eri puolille Vantaata, muun muassa Hakunilaan, Espoon keskukseen, Kivistöön, Leppävaaraan, Mellunmäkeen, Pakkalaan, Peijaksen sairaalaan ja Tikkurilaan. Elokuussa 2015 aloitti liikennöinnin myös Runkolinja 560 Myyrmäestä Vuosaaren Rastilaan.


title: Myyrmäki

text: Autoliikenne tukeutuu läheisiin pääväyliin: Hämeenlinnanväylään, Vihdintiehen ja Kehä III:een. Kaupunginosan eteläpuolelle on laadittu yleissuunnitelma Kehä II:ta varten, mutta hankkeen toteutuminen lähiaikoina ei ole todennäköistä sillä Kehä II:n rakentaminen ei sisälly Helsingin Seudun Liikennejärjestelmäsuunnitelmassa HLJ 2015 ennen vuotta 2015 aloitettaviin hankkeisiin.


title: Myyrmäki

text: HSL:n uudessa 2017 käyttöön otettavassa tariffijärjestelmässä Myyrmäki sijoittuu samalle B vyöhykkeelle yhdessä Kannelmäen, Malminkartanon ja Martinlaakson kanssa, jolloin Helsingin ja Vantaan rajalla sijainnut vyöhykeraja poistuu.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen kadunnimet voidaan jakaa kahteen osaan: kivikauteen ja veteen liittyviin nimiin. Kivikauteen liittyviä kadunnimiä ovat muun muassa Punamultapolku, Piikuja ja Ruukuntekijäntie. Nämä johtuvat siitä, että Myyrmäen alueelta on löydetty rakennusvaiheessa kivikautista asutusta. Tästä kertoo myös Myyrmäkitalossa oleva punamultahauta. Vesiaiheisia kadunnimiä on enimmäkseen Myyrmäen pohjoisosissa. Näitä ovat muun muassa Uomatie, Vaahtokuja, Kuohurinne ja Norotie. Näille nimille on innoittajana kaupunginosan reunalla virtaava Mätäoja, joka on Vantaanjoen muinainen lasku-uoma.


title: Myyrmäki

text: Ensimmäiset kauppaliikkeet Myyrmäessä sijoittuivat kerrostalojen kivijalkoihin. Ensimmäinen ostoskeskus valmistui vuonna vuonna 1972 Uomatien ja Kuohukujan risteykseen, mitä seurasi vuonna 1975 valmistunut Myyrinpuhos (1975) Myyrmäen aseman vieressä.


title: Myyrmäki

text: Isommat kauppakeskukset Myyrmäkeen saatiin vasta kauppakeskus Isomyyrin (1986) ja Myyrmannin (1994) myötä liki pari vuosikymmentä ensimmäisten asukkaiden saapumisen jälkeen. Kahden kauppakeskuksen ympäristöön on sijoittunut runsaasti kivijalkamyymälöitä, joiden elinvoiman on mahdollistanut se että kävellen ja kevyellä liikenteellä saapuvien osuus Myyrmannin asiakkaista on suurempi kuin useimmissa muissa Helsingin seudun kauppakeskuksissa.


title: Myyrmäki

text: Louhelaan valmistui 2012 uusi ostoskeskus, jossa toimii K-Market sekä muutamia pienliikkeitä.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen Paalutori on pääkaupunkiseudun kolmanneksi vilkkain torikaupan keskus heti Helsingin kauppatorin ja Hakaniementorin jälkeen.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen terveyskeskus toimi aluksi kerrostalohuoneistoissa muun muassa Eräkujalla ja Löydöstiellä. Varsinainen terveysasema valmistui 1981 Iskostielle. Valmistuessaan se oli Vantaan suurin terveysasema. Tilat osoittautuivat tälle vuosituhannelle tultaessa ahtaiksi jolloin uutta Myyrmäen sosiaali- ja terveysasemaa varten hankittiin vuonna 2007 Rakennusliike NCC:n entinen pääkonttori Jönsaksentieltä. Vanhan terveysaseman kiinteistö purettiin kesällä 2013.


title: Myyrmäki

text: Vuonna 1983 valmistui Ruukkukujalle 5-kerroksinen ja noin sata paikkainen vanhainkoti "Myyrinkoti".


title: Myyrmäki

text: Myyrmäessä toimii useita oppilaitoksia. Perusopetusta antavat Uomatien varrella sijaitseva Uomarinteen koulu (alakoulu) sekä Paalutorin varrella sijaitseva Kilterin koulu (yläkoulu).


title: Myyrmäki

text: Vaskivuoren lukio on yli 1 000 oppilaan yleis-, musiikki- ja tanssilukio, jossa toimii myös medialinja. Koulurakennus valmistui 1970 jolloin Kaivokselassa tilapäisesti toiminut oppikoulu sai omat tilat. Peruskoulun myötä alkujaan yksityinen oppikoulu siirtyi kaupungin hallintaan (1977). Vaskivuoren lukio nimi otettiin käyttöön 1996 kun Myyrmäen lukio ja Vantaanjoen lukio yhdistettiin. Vuonna 2006 lukioon yhdistettiin vielä Hämeenkylän lukio. Samassa yhteydessä kiinteistössä toiminut Myyrmäen yläaste siirtyi Hämeenkylään yhdistyen Hämeenkylän yläasteen kanssa Vaskivuoren lukio on tunnettu muun muassa vuosittaisista musikaaleistaan sekä Lamerfest multimedia- ja pelitapahtumasta.


title: Myyrmäki

text: Toisen asteen ammatillista koulutusta tarjoaa Vantaan ammattiopisto Varian toimipiste.


title: Myyrmäki

text: Lisäksi Myyrmäessä on yksi Metropolia ammattikorkeakoulun toimintayksiköistä. Metropolian Myyrmäen toimipistettä ollaan laajentamassa 4 000 opiskelijan kampukseksi samalla, kun ammattikorkeakoulun toimintoja keskitetään liki 20 toimipisteestä neljään. Myyrmäkeen sijoittuu tekniikan ja liiketalouden koulutusta.


title: Myyrmäki

text: Lisäksi kaupunginosassa sijaitsee Vantaan aikuisopiston sekä taiteen perusopetusta antavien Vantaan kuvataidekoulun ja Vantaan musiikkiopiston toimipisteet.


title: Myyrmäki

text: Vuonna 1993 valmistuneessa Myyrmäkitalossa toimivat muun muassa Vantaan taidemuseo Artsi, Myyrmäen kirjasto, Vantaan kuvataidekoulu sekä elokuvateatteri Kino Myyri. Vanhassa HOK:n myymälärakennuksessa Myyrmäenraitilla sijaitsee Lasten taidetalo Toteemi.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen urheilupuistosta löytyy kaksi jäähallia, yleisurheilukenttä, jalkapallostadion, jalkapallohalli sekä vuonna 2006 valmistunut palloiluhalli Vantaan Energia -areena joka toimii ottelu- ja harjoittelupaikkana koripallon, käsipallon, lentopallon ja salibandyn pelaajille. Urheilupuistossa järjestetään satunnaisesti lähinnä viikonloppuisin myös kirpputoritoimintaa sekä erilaisia messuja ja näyttelyitä. Vaskivuoren lukion naapurista Myyrmäenraitilta löytyy myös urheilutalo josta löytyy uimahalli, palloiluhalli ja kuntosali. Myyrmäessä ja sen välittömässä läheisyydessä on myös useita yksityisiä kuntosaleja. Urheilutalon takaa löytyy hiekkapintainen pallokenttä sekä massapintainen tenniksen ja koripallon harrastamiseen soveltuva kenttä.


title: Myyrmäki

text: Lenkkeilijöille on 1,2 km pitkä hiekkapäällysteinen pururata, joka kiertää vesitornia. Talvisin parhaat hiihtoladut ovat muutaman kilometrin päässä Petikossa, josta pääsee latuja pitkin muun muassa Serenaan ja Keimolaan.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäessä pelataan ylimmällä sarjatasolla useita palloilulajeja. Veikkausliigaan kaudelle 2016 noussut PK-35 Vantaa pelaa sekä miesten että naisten liigapelit Myyrmäen jalkapallostadionilla. IF Helsinge-Atlas pelaa miesten ja naisten SM-sarjaa Myyrmäen urheilutalolla. Vantaan TAFT pelaa Vaahteraliigaa myös jalkapallostadionilla. Jääkiekossa Etelä-Vantaan Urheilijat on yksi Suomen merkittävimpiä kasvattajaseuroja, jossa uransa käynnistivat muun muassa Ilari ja Valtteri Filppula, Iiro Järvi, Sami Kapanen, Ville Peltonen, Antti Pihlström, Jarkko, Mikko ja Tuomo Ruutu.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen kirkon piti alun perin sijoittua aluekeskukseen nykyisten kauppakeskusten tuntumaan. Seurakunta piti tarjottua tonttia kuitenkin liian ahtaana ja vuonna 1979 kaupunginvaltuusto myi seurakuntayhtymälle kirkon nykyisen tontin. Louhelan rautatieaseman kupeessa sijaitsevan Myyrmäen kirkon on suunnitellut arkkitehti ja akateemikko Juha Leiviskä. Kirkkoa on sanottu Valon kirkoksi. Kirkko vihittiin käyttöön ensimmäisenä adventtina 1984. Varsinaisen kirkkosalin lisäksi rakennuksesta löytyy pienempi Vantaan ruotsinkielisen seurakunnan kappeli S:t Martins kapell.


title: Myyrmäki

text: Sen levymäisten seinä- ja kattopintojen välistä siivilöityvä valo luo muuttuvia kuvioita sisätiloihin. Näennäisen satunnaisesti sijoitetut lukuisat kattolamput näyttävät leijuvan avarassa tilassa, ja kullanhohtoisina ne erottuvat kirkon muuten vaaleasta ja hillityn rauhallisesta sävymaailmasta. Kirkkorakennuksen ulkoseinät on vuorattu vaaleanruskeilla tiilillä. Kirkko kohoaa viereistä ratapengertä ja rautatieasemaa korkeammaksi. Rakennuksen kapea muoto säästi tontin valkovartista koivikkoa, joka sointuu kirkon polveileviin julkisivuihin.


title: Myyrmäki

text:
Myyrmäestä on kehittymässä merkittävä katutaidekaupunginosa. Varhaisimmat graffitit maalattiin Myyrmäenraitin alikulkutunneleihin 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alkupuoliskolla. Nykyisin Myyrmäestä löytyy 14 etupäässä alueen oppilaitosten opiskelijoiden kanssa yhdessä maalattua alikulkutunnelia. Näiden lisäksi Myyrmäen aseman sisä- ja ulkoseiniä peittävät valtavat muraalit. Multicoloured Dreams -ryhmä maalasi maaliskuussa 2015 aseman sisäseinille värikkäät sadunomaiset muraalit. Toukokuussa 2015 Valparaisosta Chilestä kotoisin oleva Un Kolor Distinto -ryhmä maalasi ulkoseinät.
Myyrmäestä löytyy myös kaksi avointa graffitiseinää. Vanhan terveysaseman tontilla Myyrmäen monttua kiertävä 120 metriä pitkä seinä on Helsingin seudun toiseksi pisin. Urheilupuiston skeittirampilta löytyy toinen pienempi graffitiseinä.


title: Myyrmäki

text: Runeberg -palkintoehdokkaana 2014 olleen Myyrmäessä asuneen Mathias Rosenlundin kaksi teosta Vaskivuorentie 20 sekä Kuohukuja 5 kertovat köyhyydestä sekä kirjailijaksi pyrkivän nuoren miehen elämästä Myyrmäessä. Rosenlund itse on pitänyt mahdollisena että kirjasarja täydentyy vielä trilogiaksi teoksella Helmikuja 8.


title: Myyrmäki

text: Jokiuomanpuistossa kesäkuussa koulujen päättymistä seuraavana sunnuntaina järjestettävä Louhela Jam pitkäikäisin yhtäjaksoisesti järjestetty rock festivaali Vantaalla. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa 1991.


title: Myyrmäki

text: Elokuun lopulla, viikko Helsingin taiteen yön jälkeen järjestettävä Myyrmäen Taiteiden yö jatkaa vuodesta 1972 järjestetyn Myyrmäki-päivän perinnettä.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen urheilupuistossa järjestetään vuosittain lukuisia messuja kuten Omakotimessut, Rakenna & Remontoi ja Hyvinvointimessut.


title: Myyrmäki

text: Herättäjäjuhlat järjestettiin 8.–10.7.2016 Myyrmäen urheilupuistossa. Paikalle odotettiin 30 000 - 40 000 kävijää.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen rakentaminen jatkuu edelleen, osin aiempaa rakennuskantaa korvaamalla. Louhelaan Eräkujalle nousi ostoskeskus ja viisikerroksinen kerrostalo (YIT 2012) puretun ostoskeskuksen tilalle. Myyrmäen urheilupuistoon Rajatorpantien ja Raappavuorentien kulmaukseen on valmistunut vuodenvaihteessa 2015 - 2016 uusi kuntokeskus. Pyörrekujalle ja Kilterin koulun tontille rakennettiin uudet päiväkodit. Asuntorakentamista on kaavoitettu Uomatien länsipäähän Raappavuorentien länsipuolelle sekä Vaahtokujan pohjoispuolelle Raappavuorentien itäpuolelle. Olemassa olevaa korttelirakennetta tiivistetään muuallakin. Uomarinteen päähän valmistuu 2016 uusi kerrostalo, Piipuistoon Metropolia ammattikorkeakoulua vastapäätä tulee opiskelija-asuntoja, Louhelan asemaa vastapäätä Ojapuistoon asuinkerrostaloja samoin kuin Imatran Voiman entisen keskusvalvomon tilalle Kilterinkujalla.


title: Myyrmäki

text: Myyrmäen vanha terveysasema purettiin kesällä 2013, jolloin paikalle piti nousta kauppakeskus Myyrmannin laajennus sisältäen Prisma tavaratalon sekä erikoisliikkeillä. Tämä hanke peruuntui keväällä 2014. Kaupunki järjesti Paalutorin pohjoispuolisesta nykyisin tilapäisenä pysäköintipaikkana olevasta alueesta syksyllä 2014 suunnittelu ja tontinluovutuskilpailun. Kilpailun voittajaksi valittiin joulukuussa 2015 Hartelan, HOASin ja VVO:n ehdotus. Tavoitteena on että rakentaminen käynnistyy viimeistään 2018. Vanhan terveysaseman tontille rakennettiin kesällä 2015 tilapäinen tapahtumapuisto Myyrmäen monttu. Tontille rakennetaan aikaisintaan vuosikymmenen lopulla asuntoja ja liiketilaa. Kilpailualueen länsipuolelle Myyrinkodin naapuritontille sijoittuu uusi vanhusten palvelukeskus.


title: Myyrmäki

text: Yksityisten maanomistajien toimesta Myyrmäen keskustaan on 2015 vireillä vielä pari muuta hanketta. Liesikujan pysäköintilaitoksen omistaja Nordea sekä Myyrinpuhoksen pääomistaja Eläkekassa Verso ovat tutkineen nykyisten huonokuntoisten rakennusten purkamista ja korvaamista asuintaloilla, joiden kivijaloista löytyisi liiketilaa. Myös kauppakeskus Isomyyrin omistaja Citycon on kaavaillut vanhan kauppakeskuksen purkamista ja korvaamista asunnoilla niin että katutasoon jäisi liiketilaa. Molempien rakennustyöt alkavat mahdollisesti vuosikymmenen lopulla.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uuden-Guinean itsenäinen valtio eli Papua-Uusi-Guinea on saarivaltio Melanesiassa. Se muodostuu Uuden-Guinean saaren itäosasta sekä sen lähettyvillä olevista pienemmistä saarista. Se sijaitsee Australian pohjoispuolella lounaisella Tyynellämerellä, juuri päiväntasaajan eteläpuolella. Muut naapurivaltiot ovat Indonesia, jolle Uuden-Guinean läntinen puolisko eli Länsi-Uusi-Guinea kuuluu, sekä meren erottamina Mikronesian liittovaltio pohjoisessa ja Salomonsaaret kaakossa. Valtion noin kuusi miljoonaa asukasta puhuvat satoja eri kieliä, sillä asutus on pitkään ollut keskittynyt pieniin eristyneisiin kyliin. Britannia, Saksa ja Australia hallitsivat aluetta 1900-luvulta 1970-luvulle.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Vuonna 1975 itsenäistynyt valtio kuuluu Brittiläiseen kansainyhteisöön. Maakaasu-, öljy- ja kultavarojen hyödyntäminen on vaivalloista, joten maatalous on edelleen tärkein tulonlähde.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uuden-Guinean ja Indonesian välinen 820 kilometrin mittainen raja kulkee pitkin 141. pituuspiiriä, poikkeuksena Flyjoen muodostama mutka, joka työntyy pituuspiirin länsipuolelle. Valtioon kuuluvat pääsaaren ohella sen itä- ja koillispuolella sijaitsevat Bismarckinsaaret (joista suurimmat ovat Uusi-Britannia ja Uusi-Irlanti), Trobriandsaaret, D’Entrecasteaux’nsaaret, Louisiadesaaret, Amiraliteettisaaret (joista suurimpana Manus) sekä maantieteellisesti Salomonsaariin kuuluvat Bougainville ja Buka. Valtion pinta-ala on 462 840 neliökilometriä.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Pääsaarta hallitsee sen pituussuunnassa kulkeva nuori keskusvuoristo, jonka korkein huippu Papua-Uuden-Guinean puolella on Mount Wilhelm (4 509 m). Vuoriston jatkeena saaren kapeassa kaakkoisosassa on Owen Stanley Range (korkein kohta Mount Victoria, 4 035 m). Vuoret ovat teräväpiirteisiä, paikoin hyvin jyrkkiä ja vaikeakulkuisia. Alue sijaitsee mannerlaattojen siirrosvyöhykkeellä, ja maassa on monia toimivia tulivuoria, kuten Manam, Karkar, Lamington, Langila, Ulawun, Rabaul ja Bagana. Maanjäristykset, maanvyöryt ja tsunamit ovat suhteellisen yleisiä. Papua-Uudella-Guinealla on rantaviivaa 5 152 kilometriä.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Noin puolet Papua-Uuden-Guinean pinta-alasta on alankoa. Sateisista vuoristoista virtaa useita vuolaita jokia, joista suurimmat ovat Fly (1 200 km), Sepik (1 126 km), Ramu (640 km) ja Purari (470 km). Useat joista laskevat pääsaaren etelärannikolle Papuanlahteen ja muodostavat laajan suistoalueen, jossa sijaitsee yksi maailman laajimmista soista. Suurin järvi on Westernin maakunnassa sijaitseva Lake Murray, jonka 400 neliökilometrin pinta-ala moninkertaistuu sadekausina.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: 65 prosenttia maan pinta-alasta peittää tiheä metsä, josta valtaosa on trooppista sademetsää. Etelärannikolla ja pääkaupungin Port Moresbyn seudulla on kuivempaa trooppista kuivametsää ja savannikasvillisuutta sekä paikoin monsuunimetsää. Ylängöillä kasvaa muun muassa tammia, pyökkejä sekä mäntyjä, ja korkeimmilla vuorilla yli 3 400 metrin korkeudessa on karua alpiinista kasvillisuutta. Vuorten huiput ovat paljaita. Pääsaaren rannikolla, etenkin Papuanlahden jokisuistoalueella, on mangrovemetsää.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Uusi-Guinea on maantieteellisesti Indo-Australian tektonisen laatan pohjoinen jatke, joka liittyy Australiaan Torresinsalmen kohdalla kulkevan kapean kilven kautta. Vesien ollessa matalammalla muun muassa jääkausien aikana Uuden-Guinean ja Australian välillä on ollut maayhteys. Niinpä niiden eläimistö onkin kovin samanlainen; molemmilla elää suuria määriä kotoperäisiä pussieläimiä, kuten kenguruita ja vompatteja. Sademetsissä elää yli 3 000 kämmekkäkasvilajia sekä noin 700 lintulajin joukossa harvinaisia paratiisilintuja, joilla on upea höyhenpeite ja jollainen esiintyy myös maan lipussa.


title: Papua-Uusi-Guinea

text:
Papua-Uuden-Guinean suurin ympäristöongelma on sademetsien hävitys. Kansallispuistojen perustaminen on ollut hidasta, koska hallitus ei ole halunnut puuttua maanomistuskäytäntöihin. Nykyisin kansallispuistoja on neljä.
Papua-Uuden-Guinean ilmasto on trooppinen ja pääosin hyvin kostea. Pääsaaren eteläosien alangoilla, rannikkoseuduilla sekä pienemmillä saarilla jokaisen kuukauden keskilämpötila pysyy 25 celsiusasteen lähettyvillä tai sen yläpuolella, mutta vuoristoon tultaessa lämpötila laskee 5–15 celsiusasteeseen. Korkeimmilla huipuilla esiintyy lumisateita ja siellä on jopa päiväntasaajaseuduille harvinaisia pieniä jäätiköitä. Maan pohjoisosissa kuukausien keskilämpötila pysyy 20 ja 25 celsiusasteen välillä. Vuotuiset sademäärät vaihtelevat Port Moresbyn seudun noin tuhannesta millimetristä vuoriston jopa 6 500 millimetriin. Taifuunit aiheuttavat joulukuun ja maaliskuun välisellä jaksolla tosinaan tuhoisia tulvia ja eroosiota.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Uudelta-Guinealta on löydetty merkkejä ihmisasutuksesta ainakin 60 000 vuoden takaa. Väestö saapui todennäköisesti Kaakkois-Aasiasta ja perusti saarelle yksinkertaisen, maatalouspohjaisen sivilisaation. Noin 3 000 vuotta sitten austronesialaiset kansat levittäytyivät Indonesian saarilta Uuteen-Guineaan, varsinkin sen pohjoisrannikolle. Ihmiset asettuivat pieniin ryhmiin, joiden asuinpaikkoja erotti läpitunkematon metsä. Siksi heille kehittyi lukuisia erilaisia kieliä, eikä saarelle syntynyt keskushallintoa tai monimutkaisia yhteiskuntarakenteita.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Eurooppalaiset tulivat saarelle 1500-luvulla ja antoivat sille sen nykyisen nimen – "papua" on johdettu malaijinkielisestä sanasta, joka kuvastaa kiharia, melanesialaisia hiuksia, ja "Uusi-Guinea"-nimen antoivat espanjalaiset tutkimusmatkailijat, joiden mielestä saaren väestö muistutti läntisen Afrikan guinealaisia. Saaren sisäosat pysyivät pitkään huonosti tunnettuina. Laajoja alueita sisämaassa luultiin asumattomiksi, kunnes 1930-luvulla ensimmäiset lentokoneet kulkivat alueen yli ja niistä voitiin todeta siellä olleen varsin tiheäänkin asuttuja ja viljeltyjä alueita, joiden asukkaat olivat siihen saakka olleet täysin eristyksissä muusta maailmasta.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Uuden-Guinean saari jaettiin vuonna 1828. Alankomaat sai saaren nykyisin Indonesialle kuuluvan länsiosan ja Britannia kaakkoisosan. Saaren koillisosa joutui kookosöljyn houkuttelemien saksalaisten haltuun vuonna 1884. Saksan hallitus otti alueen suoraan hallintaansa vuonna 1899 ja nimesi sen Saksan Uudeksi-Guineaksi. Vuonna 1906 Britannia luovutti Australialle hallinnoimansa kaakkoisosan, Brittiläisen Uuden-Guinean.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Suomalainen kansatieteilijä Gunnar Landtman teki tutkimusmatkan Papua-Uuteen-Guineaan vuosien 1910–1912 aikana, jolloin lähetystyö oli muuttamassa alkuasukasyhteiskuntaa ja sen tapoja. Landtman saapui Flyjoen suistoon. Aluksi papualaiset kummeksuivat outoa miestä, mutta pian hän voitti heidän luottamuksensa ja oppi heidän kielensä. Huolimatta ranta-asukkaiden arvaamattomuudesta hän selviytyi hyvin kaikista vaikeuksista. Landtman talletti papualaisilta noin 500 satua ja muuta tarinaa sekä tutki heidän kieliään, joita pienellä alueella puhuttiin useita. Landtman huomasi, kuinka papualaiset tarinat muistuttivat suomalaisia kansantarinoita.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Australia miehitti myös maan Saksalle kuuluneen osan, joka vuodesta 1921 lähtien oli Australian hallinnassa Kansainliiton mandaattialueena. Japani valloitti osia molemmista alueista toisessa maailmansodassa vuonna 1941, ja se palautui jälleen Australian hallintaan Uuden-Guinean taistelun jälkeen Japanin hävittyä sodan vuonna 1945. Siitä muodostettiin YK:n huoltohallintoalue, joka vuonna 1949 yhdistettiin saaren Australialle jo ennen ensimmäistä maailmansotaa kuuluneen kaakkoisosan eli Papuan kanssa Papuan ja Uuden Guinean territorioksi.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Mount Lamingtonin tulivuorenpurkaus Oron provinssissa maan kaakkoisosassa vuonna 1951 tappoi 3 000–4 000 ihmistä ja tuhosi 200 neliökilometriä maastoa.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Vuoden 1972 vaalien jälkeen Michael Somare muodosti ministeriön, jonka tavoitteena oli johtaa Papua-Uusi-Guinea asteittain itsehallinnon kautta itsenäisyyteen. Maa saikin itsehallinnon 1. joulukuuta 1973 ja itsenäisyyden 16. syyskuuta 1975, ja Somaresta tuli sen ensimmäinen pääministeri. Siihen tulivat siis kuulumaan ne osat Uutta-Guineaa ja sen lähisaaria, jotka 1900-luvun alussa olivat olleet Saksan tai Britannian alaisuudessa. Uusi valtio liittyi Brittiläiseen kansainyhteisöön, joten sen valtionpäämies on Englannin kuningatar Elisabet II, jota edustaa saarella kenraalikuvernööri.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Bougainvillessä käytiin sissisotaa vuosina 1988–1997 saaren itsenäisyyttä ajavan Bougainvillen vallankumouksellisen armeijan ja hallituksen joukkojen välillä. Separatistikapinassa kuoli arviolta 3 000 ihmistä. YK perusti saarelle poliittisen toimiston. Vuonna 2001 allekirjoitettiin rauhansopimus, johon sisältyi lupaus kansanäänestyksestä 10–15 vuoden kuluttua. Vuonna 2006 saari valitsi ensimmäisen autonomisen hallituksen, ja entisestä kapinallisjohtajasta Joseph Kabuista tuli Bougainvillen presidentti. Vuonna 2008 häntä seurasi James Tanis.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Vuonna 1997 El Niñoon liittyvä kuivuus aiheutti nälänhädän, joka surmasi yli tuhat ihmistä. Vuonna 1998 tuli kolme tsunamia, jotka tappoivat 3 000 henkeä. Vuonna 2007 trooppinen sykloni Guba ja sen aiheuttamat tulvat ajoivat tuhansia ihmisiä kodeistaan ja 163 ihmistä kuoli.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Alkukesästä 2011 kolmatta kauttaan hallinnut pääministeri Michael Somare erotettiin virastaan määräajaksi vuosikymmenten takaisten väärinkäytösepäilyjen vuoksi. Hän erosi itse terveyssyihin vedoten. Tilalle valittiin Peter O’Neill.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uusi-Guinea on parlamentaarinen monarkia, joka kuuluu Kansainyhteisön sisäpiiriin, joten muodollinen valtionpäämies on kuningatar Elisabet II, jota itse paikalla edustaa kenraalikuvernööri, joka on helmikuusta 2017 alkaen Bob Dadae. Todellinen toimeenpanovalta on pääministerillä ja hänen johtamallaan hallituksella. Elokuusta 2011 alkaen pääministerinä on Peter O’Neill.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Maan yksikamarisessa ja monipuolueisessa parlamentissa on 111 jäsentä, joista 22 on provinssien kuvernöörejä ja 89 valitaan vaaleilla. Kansanedustajat valitaan viiden vuoden välein. Äänestysikäraja on 18 vuotta. Nykyinen parlamenttirakennus valmistui vuonna 1984. Vuoden 2008 parlamenttivaalien jälkeen suurin puolue on Papua-Uuden-Guinean puolue PNGP, joka sai kahdeksan paikkaa. Puoluekenttä on sirpaloitunut, peräti 15 puoluetta sai neljä paikkaa tai vähemmän.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uusi-Guinea on jaettu 22 provinssiin (maakuntaan), joista Bougainville on autonominen, sekä pääkaupunkialueeseen:


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uudella-Guinealla on huomattavasti luonnonvaroja, mutta vaikeakulkuisen maaston ja infrastruktuurin rakentamisen kalleuden vuoksi niitä ei ole otettu kovin suuressa mittakaavassa käyttöön. Talouden pääpilari on maatalous, josta saa elantonsa 85 prosenttia väestöstä. Omavaraistaloudessa eläminen on hyvin yleistä. 82 prosenttia vientituloista saadaan mineraaleista, joista tärkeimmät ovat öljy, kupari ja kulta. Lisäksi maasta viedään palmuöljyä, kahvia, kaakaota, kopraa, tonnikalaa ja katkarapuja. Tärkeimmät viennin kohdemaat ovat Australia, Japani ja Kiina. Puutavaraa tuotetaan jonkin verran, aasialaiset yhtiöt ovat olleet siinä aktiivisia, mutta Maailmanpankki on vetänyt tukensa pois pelätessään ympäristötuhoja.


title: Papua-Uusi-Guinea

text:
Maakaasun hyödyntäminen on nopeuttanut talouskasvua vuonna 2010. Maalla on kuitenkin edelleen ongelmia korruption kanssa, lain ja järjestyksen vähäisyydestä, maanomistuksen epämääräisyydestä ja uudistuksiin tarvittavan poliittisen tahdon puutteesta. Maa saa rahallista tukea Australialta 355 miljoonaa dollaria vuodessa. Lisäksi maa saa kehitysapua muilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä, kuten Maailmanpankin rahastoilta. Kaikkiaan ulkomaanapua tulee 46 dollaria asukasta kohti vuodessa.
Vaikeakulkuisen maaston takia lentokone on tärkein matkustusväline Papua-Uudessa-Guineassa. Vuoden 2010 arvion mukaan maassa on peräti 562 lentokenttää, joista vain 21 on päällystettyjä ja loput enimmäkseen alle kilometrin pituisia maastoon raivattuja tasaisia aukioita. Rautateitä ei ole lainkaan ja päällystettyjä teitä vain alle 3 000 kilometriä. Teistä merkittävin on pohjoisrannikon suurimmat kaupungit keskusylängön asutuskeskuksiin yhdistävä Highlands Highway. Teillä liikennöi yksityisin varoin liikennöityjä ajoneuvoja, tavallisimmin pikkubusseja, jotka toimivat ennaltamääräämättömin aikatauluin kulkevina linja-autoina. Rannikkoseuduilla samanlaista toimintaa harjoittavat lasikuituiset ”banaaniveneet”, jotka kuljettavat ihmisiä rannikkokylistä ja -kaupungeista toiseen. Merkittävimmät satamakaupungit ovat Kieta, Lae, Madang, Wewak ja Rabaul.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Vaikeakulkuisuuden takia myös tietoliikenneyhteyksiä on ollut vaikea luoda. Matkapuhelimien yleistyminen ja satelliittiyhteydet ovat vihdoin tuoneet televisio- ja puhelinyhteydet myös maaseudulle. Kansallinen yleisradioyhtiö aloitti televisiolähetykset vuonna 2008. Internet leviää nopeasti: vuonna 2009 maassa oli 120 000 internetin käyttäjää, ja blogien pitäminen on suosittua.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Vuonna 2014 Papua-Uuden-Guinean väkiluvuksi arvioitiin 6,5 miljoonaa.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uudessa-Guineassa asuu kaikkien Tyynenmeren kolmen suuren etnisen ryhmän edustajia: melanesialaisia, mikronesialaisia ja polynesialaisia. Lisäksi maassa on negritoja, kiinalaisia, eurooppalaisia ja australialaisia. Papualaiset muodostavat 84 prosenttia väestöstä, melanesialaiset 15 prosenttia ja muut ryhmät noin yhden prosentin. Tiheä metsä, vuolaat joet ja vuoristo ovat aiheuttaneet väestön jakautumisen sadoiksi äärimmäisen eristäytyneiksi heimoiksi, joista lähes jokaisella on oma kielensä. Eri kieliä arvellaan olevan noin 860, ja ne muodostavat noin kymmenen prosenttia koko maailman kielistä. Osa niistä on sukua toisilleen ja kuuluvat austronesialaisiin kieliin. Muita saarella puhuttuja kieliä kutsutaan papualaisiksi kieliksi, mutta ne eivät todennäköisesti ole kaikki sukua toisilleen. Hallinnon ja talouden kielenä käytetään englantia, mutta enemmän äidinkielisiä puhujia on sen kreolimuunnoksella tok-pisinillä, jolla on myös virallisen kielen asema. Lisäksi Papuan alueella maan kaakkoisosassa käytetään virallisena kielenä hiri-motua.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uuden-Guinean vähintään 15-vuotiaista asukkaista lukutaitoisia oli YK:n kehitysohjelma UNEPin mukaan 64,2 prosenttia vuonna 2015. Lukutaidon kehittäminen kuuluu opetusministeriön alaisen kirjastojen ja arkistojen viraston (, OLAB) tehtäviin; saman viraston osana toimivat myös Papua-Uuden-Guinean kansalliskirjastosta vastaava kirjastopalvelu ja kansallisarkisto.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uusi-Guinea on eräs maailman vähiten kaupungistuneista maista: vain 12 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa. Pääkaupunki Port Moresbyn asukasluku on 173 500 (2000), ja seuraavaksi suurimmat kaupungit ovat vielä huomattavasti pienempiä: Laessa on 78 038 asukasta, Mount Hagenissa 27 782 ja Madangissa 27 394. 40 prosenttia väestöstä asuu keskusylängöllä, jossa maanviljely on pääelinkeinona. Loput väestöstä asuu lähinnä rannikolla ja jokien varsilla. Viime vuosikymmeninä, erityisesti 1990-luvulta lähtien, kaupunkeihin on alkanut virrata ihmisiä maaseudulta. Pääkaupungissa tämä on merkinnyt slummialueiden syntymistä kaupungin laitamille, työttömyyden pahenemista sekä muita sosiaalisia ongelmia. Maan väestönkasvu on melko korkea, 1,98 prosenttia (vuoden 2011 arvio).


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Suurin osa väestöstä on kristittyjä (katolisia 27 % ja protestantteja 69,7 %) noin 3,3 prosenttia uskovat erilaisiin kansanuskomuksiin. Myös useilla kirkkoon kuuluvilla on uskonnossaan elementtejä perinteisistä luonnonuskonnoista, joista tyypillisimpänä esi-isien palvonta.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Keskimääräinen elinajanodote oli vuonna 2011 naisille 68,6 vuotta ja miehille 64 vuotta. Yksi äiti saa keskimäärin 3,46 lasta.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Maan HIV-tilanne on ollut Oseanian pahimpia, mutta vuoden 2009 lukujen mukaan tilanne oli tasaantumassa. Viruksen kantajiksi laskettiin nyt 0,92 prosenttia aikuisväestöstä. Vuonna 2007 oli arvioitu, että HIV:n kantajia oli noin 1,5 prosenttia aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 54 000 henkeä. Määrä oli yli viisinkertaistunut vuodesta 2001. Antiretroviraalilääkitystä olisi tarvinnut noin 5 900 henkeä, mutta sitä sai alle puolet heistä, noin 2 300 henkeä.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uudessa-Guineassa arvellaan olevan yli tuhat erilaista kulttuurista ryhmää, joista jokainen on luonut omat taiteen, tanssin, aseenvalmistuksen, pukujen, musiikin ja arkkitehtuurin perinteensä. Eräs Sepikjoen varrella elävä heimo on tullut tunnetuksi kasveja ja eläimiä esittävistä puukaiverruksistaan, joiden he uskovat esittävän esi-isiään. Vuoteen 1933 asti simpukankuoret olivat virallista valuuttaa Papua-Uudessa-Guineassa, mikä näkyy yhä muun muassa siinä, että sulhasen täytyy hankkia suuri määrä erään tietyn simpukan kuoria maksuksi morsiamesta.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Keskusylängön asukkaat osallistuvat "singsingeihin", värikkäisiin rituaaleihin, joissa mukaillaan jotakin dramaattista tapahtumaa, kuten suurta taistelua heimon historiassa. Juhlijat koristautuvat näyttävin kasvomaalauksin, höyhenin, helmin ja eläinten nahoin esittääkseen esimerkiksi lintuja tai vuortenhenkiä.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: 1800-luvulla maahan saapuneet lähetyssaarnaajat eivät pitäneet kansanmusiikkia soveliaana ja toivat kulttuuriin kristilliset virret.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Uuden-Irlannin saarella valmistetaan näyttäviä, mutta työläitä Tatanua-naamioita vainajien muistelujuhlia varten.


title: Papua-Uusi-Guinea

text:
Ruokavalion perustana ovat hiilihydraattipitoiset kasvikset ja juurekset, kuten saago, jamssi, taaro, bataatti ja riisi. Niiden kanssa syödään vihanneksia, hedelmiä ja lihaa, jokivarsilla kalaa.
Papua-Uusi-Guinea on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1976. Se ei ole toistaiseksi saanut mitaleita. Maan jalkapallojoukkue oli heinäkuussa 2018 Fifan rankingissa 166. sijalla. Maassa oli helmikuussa 2011 463 joukkuetta ja niissä yhteensä 68 800 rekisteröityä pelaajaa.


title: Papua-Uusi-Guinea

text: Papua-Uuden-Guinean kansallislaji on rugby league, jossa maa on osallistunut myös Rugby League World Cupiin. Maasta on tullut ulkomaalaisiin sarjoihin monia rugby leaguen ammattilaispelaajia, joista tunnetuin on Marcus Bai. Toinen tunnettu urheilusankari on uimari Ryan Pini, joka on voittanut Kansainyhteisön kisoissa kultaa.


title: Death

text: Death oli yhdysvaltalainen yhtye, jota pidetään yleisesti yhtenä death metal -tyylilajin pioneereista muun muassa Possessedin ohella. Yhtyeen tarina päättyi vuonna 2001 laulaja-kitaristi Chuck Schuldinerin kuolemaan.


title: Death

text: Yhtyettä pidetään yhtenä death metallin syntyyn eniten vaikuttaneista yhtyeistä ja esikoisalbumia Scream Bloody Gore onkin kuvailtu "Death metalin ensimmäiseksi dokumentiksi".


title: Death

text: Vuoteen 2008 mennessä Death on myynyt maailmanlaajuisesti noin 2 miljoonaa albumia, jonka ansiosta se on eräs kaupallisesti menestyneimmistä death metal -yhtyeistä.


title: Death

text: Vain 16-vuotias Chuck Schuldiner perusti Deathin vuonna 1983, tosin aluksi nimellä "Mantas". Nimen Death yhtye sai vuonna 1984. Schuldinerin veli Frank oli aikaisemmin kuollut auto-onnettomuudessa, ja tämän kokemuksen Schuldiner halusi kääntää positiiviseksi nimeämällä bändinsä Deathiksi. Schuldiner hoiti Deathissa kaiken sävellystyön, lauloi ja soitti sekä rytmi- että soolokitaraa. Schudiner osasi soittaa myös bassokitaraa.


title: Death

text: Death julkaisi ensimmäisen albuminsa "Scream Bloody Gore" vuonna 1987. Floridan underground-piireissä ennakkoon saadun maineen myötä "Scream Bloody Gore" vakiintui yhdeksi suoraviivaisen death metalin merkittävimmistä julkaisuista. Deathin alkuajat ensimmäisistä demoista toiseen täyspitkään studioalbumiin "Leprosyyn" tunnetaankin raa'asta musiikista, sanoituksista ja vokalisoinnista. Vaikka Schuldinerin murinalaulu onkin medioissa ja fanien keskuudessa tunnustettu ja eräänlainen death metalin tavaramerkki, Schuldiner oli hyvin itsekriittinen oman äänensä ja laulutyöskentelynsä suhteen.


title: Death

text: "Spiritual Healing" -albumin jälkeen Schuldiner kyllästyi vakituisten jäsenten etsimiseen. Schuldiner onnistuikin tarvittaessa keräämään studiosessioihin muusikkoja, jotka pystyivät toteuttamaan Schuldinerin vaikeat sävellykset ja sovitukset tämän haluamalla tavalla. Deathin myöhemmät albumit "Humanista" alkaen ovat erittäin progressiivisia ja sanoitukset painottuvat enimmäkseen eksistentialismiin ja muihin filosofisiin aiheisiin.


title: Death

text: Schuldiner perusti yhtyeen Control Denied vuonna 1999, sillä hän halusi tehdä enemmän kokeellista musiikkia ja etsiä progressiivisen metallin rajoja. Uusi yhtye oli eräänlainen kompromissi, sillä Death oli tietyllä tavalla genrensä vanki. Viimeiseksi jäänyt Death-albumi "The Sound of Perseverance" oli Schuldinerin ja levy-yhtiö Nuclear Blastin välinen kompromissi: Schuldiner sai levyttää uuden yhtyeensä esikoisalbumin sillä ehdolla, että hän julkaisisi myös Death-nimellä uuden albumin.


title: Death

text: Chuck Schuldiner taisteli pitkään pahanlaatuisen aivokasvaimen aiheuttamia oireita vastaan, mutta kuoli kasvaimen heikentämänä keuhkokuumeeseen 13. joulukuuta 2001. Samalla sekä Deathin että Control Deniedin toiminta loppui.


title: Kreolikieli

text: Kreolikieli on kieli, jossa useampi kieli on sulautunut toisiinsa. Monissa tapauksissa jollekin alueelle muualta levinneestä kielestä on syntynyt muunnos, jossa on vaikutteita myös paikallisista kielistä. Kreolikieli syntyy pidgin-kielestä, jota erikieliset ihmiset käyttävät keskinäiseen kommunikointiin, mutta joka ei vielä ole kenenkään äidinkieli. Jos se tulee myöhempien sukupolvien äidinkieleksi, siitä tulee kreolikieli. Sekä kreolikielet että pidgin-kielet ovat oikeita kieliä, joilla on vakiintunut, joskin yleensä muita kieliä yksinkertaisempi kielioppi ja sanasto, minkä vuoksi niitä ei ole pidettävä vain valtakielien väärin tai huonosti opittuina muotoina.


title: Kreolikieli

text: Kreolikieliä syntyi varsinkin eurooppalaisen kolonialismin vaikutuksesta siirtomaissa, joiden asukkaat joutuivat yhä useammassa tilanteessa tekemisiin siirtomaaisännän kielen kanssa.


title: Kreolikieli

text: Kreolikielten "superstraatti" on valtakieli, johon ollaan vaihtamassa, ja aiemmat paikalliset kielet ovat "substraatteja". Kreolikielten sukulaisuus muihin kieliin on niiden sekoitusmaisen luonteen vuoksi vaikeasti määriteltävissä; on esitetty, ettei niitä luokiteltaisi mihinkään kielikuntaan, vaan ne aloittaisivat "tyhjästä".